KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen saavutettavuudesta /* SWD/2012/0402 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisen sektorin elinten verkkosivustojen saavutettavuudesta 1. Johdanto Tämä asiakirja on tiivistelmä vaikutusten arvioinnista, joka on tehty osana jäsenvaltioiden verkkosisällön saavutettavuutta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämistä koskevan ehdotuksen valmistelua. Useimmat jäsenvaltiot ovat kehittäneet omia verkkosisällön saavutettavuutta koskevia politiikkojaan ja eritelmiään W3c WAI WCAG:n perusteella, minkä vuoksi verkkosivustojen kehittäjien markkinat ovat pirstoutuneet. Markkinoiden pirstoutuneisuuden ja niillä vallitsevan epävarmuuden ongelman ratkaisemisessa edettäisiin merkittävällä tavalla yhdenmukaistamalla verkkosisällön saavutettavuusvaatimukset tiettyjen julkisten peruspalvelujen osalta. Yhdenmukaistamisen ansiosta viranomaiset ja kansalaiset saavuttaisivat hyötyjä ja verkkosisällön saavutettavuutta koskevat markkinat kasvaisivat ja kehittyisivät. Määritelmät ja tausta Tieto- ja viestintätekniikka yleisesti ja internet erityisesti ovat merkittäviä talouskasvua vauhdittavia tekijöitä. Verkkosisällön saavutettavuudella tarkoitetaan periaatteita ja tekniikoita, joita on noudatettava verkkosivustojen kehittämisessä, jotta sivustojen sisältö olisi kaikkien ja erityisesti vammaisten henkilöiden käytettävissä[1]. Verkkosivustojen ja verkkosisällön suunnittelua varten on luotu saavutettavuutta koskevat kansainvälisesti tunnustetut ja teknologianeutraalit ohjeet: World Wide Web Consortiumin (W3C) verkkosisällön saavutettavuusohjeiden version 2.0 (WCAG 2.0) AA-tasoa koskevat onnistumiskriteerit ja ohjeidenmukaisuuden vaatimukset. Kyseisiin ohjeisiin perustuvan verkkosisällön saavutettavuuden sisältävä eurooppalainen standardi on parhaillaan kehitteillä Euroopan komission toimeksiannon 376 mukaisesti. Verkkosisällön saavutettavuus on julkisen sektorin elimille erittäin tärkeää, sillä sen avulla ne voivat saavuttaa entistä laajemman yleisön ja täyttää viranomaisvelvoitteensa. Valtionhallinnon verkkosivustojen (EU:ssa noin 380 500) ja julkisen sektorin verkkosivustojen (EU:ssa noin 761 000) määrä kasvaa nopeasti. Verkkosisällön saavutettavuus hyödyttää kaikkia käyttäjiä, mutta vammaisille henkilöille (15 prosenttia EU:n väestöstä eli 80 miljoonaa henkeä) se on välttämätöntä[2]. Verkkosisällön saavutettavuutta koskevat markkinat käsittävät kaikki verkkosivustojen kehittäjiksi kuvatut tahot: verkkosivujen teknisen arkkitehtuurin ja sisällön suunnitteluun erikoistuneet ammattilaiset ja yritykset, verkkosivujen luomisessa ja toteuttamisessa käytettävien ohjelmistotyökalujen tekijät sekä yritykset, jotka tarjoavat asiaan liittyviä konsultointipalveluja ja verkkosivustojen kehittämistä koskevaa koulutusta. EU:ssa näillä markkinoilla on vielä varaa kasvaa, sillä alle kymmenen prosenttia verkkosivustoista noudattaa WGAC 2.0:n vaatimuksia. Verkkosisällön saavutettavuutta koskevien markkinoiden arvoksi arvioidaan EU:ssa kaksi miljardia euroa, mutta markkinoiden potentiaalista on hyödynnetty vain alle kymmenen prosenttia. Yhdenmukaistamisen seurauksena markkinatilanne paranee, työpaikat lisääntyvät, verkkosisällön saavutettavuuden toteuttamisesta aiheutuvat kustannukset pienenevät ja verkkosivustoista tulee paremmin saavutettavia. Siitä hyötyvät siis niin viranomaiset, yritykset kuin kansalaiset. 2. Tausta, menettelytapakysymykset ja sidosryhmien kuuleminen Merkittävä osa jäsenvaltioista (21 jäsenvaltiota) on jo toteuttanut verkkosisällön saavutettavuutta koskevia toimenpiteitä, ja muut varmasti tekevät samoin, sillä suurin osa jäsenvaltioista on ratifioinut vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen. Jäsenvaltioiden lainsäädännöllisissä lähestymistavoissa on kuitenkin merkittäviä ja ilmeisiä eroja. Verkkosisällön saavutettavuuteen liittyy monia poliittisia aloitteita, kuten Euroopan vammaisstrategia 2010–2020 (tieto- ja viestintätekniikan esteettömyys), Euroopan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelma 2011–2015 (osallistavat ja esteettömät sähköiset viranomaispalvelut) ja Euroopan digitaalistrategia (komissio ehdottaa, että julkisen sektorin elinten verkkosivustot ovat täysin saavutettavia vuoteen 2015 mennessä). EU:n rahoitusohjelmilla (seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma) tuetaan verkkosisällön saavutettavuutta koskevien teknisten ratkaisujen tutkimusta ja kehittämistä. Verkkosisällön saavutettavuutta vauhdittavat myös komission antama standardointia koskeva toimeksianto nro 376 (tieto- ja viestintäteknisten tuotteiden ja -palvelujen sekä verkkosisältöjen toiminnallista saavutettavuutta koskevat vaatimukset julkisissa hankintamenettelyissä käytettäviksi) ja julkisia hankintoja koskevien direktiivien tarkistus. Ongelmien ja tarpeiden määrittämiseksi on toteutettu lukuisia julkisia kuulemisia ja analyyttisiä tutkimuksia, joissa on kuultu asianomaisia sidosryhmiä, myös jäsenvaltioiden edustajia, teollisuutta ja kansalaisjärjestöjä. Vaikutusten arviointia varten perustettiin tietoyhteiskunnan ja viestinten pääosaston johtama ohjausryhmä, jossa oli edustettuina useita komission yksiköitä ja osastoja. Näihin lukeutuivat oikeudellinen yksikkö, pääsihteeristö, Eurostat ja seuraavia asioista vastaavat pääosastot: talous- ja rahoitus, työllisyys, sosiaaliasiat ja osallisuus, yritys- ja teollisuustoiminta, tilastot, terveys- ja kuluttaja-asiat, tietotekniikka, sisämarkkinat ja palvelut sekä oikeusasiat. Ohjausryhmän tehtävänä on ollut analysoida ja käsitellä tämän verkkosisällön saavutettavuutta koskevan ehdotuksen kannalta oleellisia kysymyksiä ja näkökulmia. Vaikutustenarviointikertomuksen luonnokset toimitettiin vaikutustenarviointilautakunnalle, ja lautakunnan suositukset on otettu huomioon kertomuksen lopullisessa versiossa. 3. Ongelman määrittely Vaikka EU:ssa on kymmenen vuoden ajan toteutettu vapaaehtoisuuteen perustuvia toimia, kuten annettu neuvoston päätelmiä, parlamentin päätöslauselmia, komission tiedonantoja ja ministeritason julistuksia, verkkosisällön saavutettavuudessa ei ole edistytty. Ongelman syitä ovat markkinoiden pirstoutuneisuus ja niillä vallitseva epävarmuus. Verkkosisällön saavutettavuuden sisämarkkinat eivät toimi kunnolla. Ylimääräiset tuotantokustannukset haittaavat verkkosivustojen kehittäjien toimintaa valtioiden rajojen yli. Yrityksillä ja etenkään pk-yrityksillä ei ole tarvittavia tietoja ja voimavaroja, jotta ne pystyisivät selviytymään erilaisista eritelmistä ja menettelyistä. Tämä haittaa kilpailua ja talouskasvua. Verkkosivustojen omistajat saavat palvelujen tarjoajilta vähän ja kalliita tarjouksia. Verkkosisällön saavutettavuutta odottavat käyttäjät saattavat joutua käyttämään verkkoselaimia, näytönlukijoita tai muita avustavia teknologioita, jotka eivät ole yhteentoimivia. Tämä voi johtaa erilaisiin ja häiritseviin käyttäjäkokemuksiin eri maissa. Vaarana on toimintarajoitteisten henkilöiden, joihin luetaan myös vammaiset henkilöt, sosiaalinen syrjäytyminen. Jäsenvaltiot eivät pääse hyötymään siitä, että ne jakaisivat kokemuksiaan mukautumisesta yhteiskunnan ja tekniikan kehitykseen. Verkkosisällön saavutettavuutta koskevien markkinoiden pirstaleisuutta ja niillä vallitsevaa epävarmuutta ei voida vähentää ilman verkkosisällön saavutettavuusvaatimusten yhdenmukaistamista EU:n tasolla. Yhdenmukaistaminen edistäisi nykyisten poliittisten sitoumusten täyttämistä ja varmistaisi sen, että saavutettavuutta koskevat eurooppalaiset ja kansainväliset standardointipyrkimykset (esim. toimeksianto nro 376 ja uusi ISO/IEC 40500) sekä saavutettavuudesta annettava EU:n säädös ja julkisia hankintoja koskeva tarkistetut direktiivit voitaisiin panna täytäntöön tehokkaasti. Ehdotus voitaisiin rajata koskemaan julkisen sektorin verkkosivustoja, sillä jo siten verkkosivustojen kehittäjille voitaisiin luoda merkittävät markkinat. Koska jäsenvaltiot eivät pysty luomaan verkkosisällön saavutettavuuden sisämarkkinoita, unioni ehdottaa hyväksyvänsä toimenpiteitä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti käyttämällä oikeusperustana Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklan 1 kohtaa. Mainitun artiklan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto toteuttavat ”sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa koskevat toimenpiteet jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämiseksi”. Nyt on oikea aika toimia, sillä nyt toteutetuilla kohtuullisilla toimenpiteillä voidaan ehkäistä laajojen toimenpiteiden tarve tulevaisuudessa. 4. Tavoitteet Yleistavoitteita ovat verkkosisällön saavutettavuuteen liittyvien tuotteiden ja palvelujen sisämarkkinoiden parantaminen ja saavutettavien verkkosivustojen määrän kasvattaminen. Erityistavoitteina ovat mm. luettelon laatiminen siitä, millaisia julkisen sektorin elinten verkkosivustoja yhdenmukaisten vaatimusten on ainakin koskettava, sekä verkkosisällön saavutettavuuden edistäminen myös muissa kuin kyseisessä luettelossa tarkoitetuissa julkisen sektorin elinten verkkosivustoissa. Tärkein toimintatavoite on tehdä mainitussa luettelossa olevien julkisen sektorin verkkosivustolajien verkkosisällöstä täysin saavutettava vuoteen 2015 mennessä. 5. Toimintavaihtoehdot Euroopan digitaalistrategian[3] mukaan komissio tekee ”vaihtoehtojen arvioinnin perusteella vuoteen 2011 mennessä ehdotuksia, joilla varmistetaan, että julkisen sektorin verkkosivut (ja peruspalveluja kansalaisille tarjoavat verkkosivut) ovat täysin esteettömiä vuoteen 2015 mennessä”. Toimintavaihtoehtoja on kolme: 1 – Perusskenaario (nykytilanteen säilyttäminen) 2 – Suositus (muu kuin lainsäädäntötoimenpide) Tässä vaihtoehdossa on kyse suosituksesta, jossa esitetään verkkosisällön saavutettavuutta koskeva yhteinen toimintamalli, erityisesti verkkosisällön saavutettavuusohjeiden (WCAG 2.0, AA-taso) täytäntöönpano koskien sitä, millaisia julkisen sektorin verkkosivustoja vaatimusten on vähintään koskettava. 3 – Oikeudellisesti sitova toimenpide Oikeudellisesti sitovan toimenpiteen tavoitteena on jäsenvaltioiden verkkosisällön saavutettavuutta koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentäminen. Siinä annetaan säännöt, joiden avulla vähimmäisluettelossa tarkoitettujen julkisen sektorin elinten verkkosivustojen saavutettavuutta parannetaan yhdenmukaistettujen verkkosisällön saavutettavuusvaatimusten mukaisesti. Jäsenvaltiot voivat silti laajentaa lähennettyjen määräysten soveltamisalaa koskemaan myös muunlaisia julkisen sektorin elinten verkkosivustoja. Ehdotuksessa määritellään yhteiset verkkosisällön saavutettavuusvaatimukset ja asiaankuuluvien standardien tunnustaminen ja niihin viittaaminen. Ehdotuksessa noudatetaan standardointia koskevaa tavanomaista lähestymistapaa, joka perustuu vaatimustenmukaisuusolettamaan, ja se on yhdenmukainen tieto- ja viestintätekniikan standardeja koskevan nykyaikaisen lähestymistavan kanssa. Jäsenvaltioiden on saatettava lakinsa, asetuksensa ja hallinnolliset määräyksensä voimaan 30 päivään kesäkuuta 2014 mennessä ja sovellettava niiden mukaisia toimenpiteitä 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä. Jäsenvaltioiden on osallistuttava standardointielintensä sekä asiaankuuluvien komiteoiden ja foorumeiden kautta verkkosisällön saavutettavuutta koskevan yhdenmukaistetun standardin laatimiseen sekä valvontamenetelmän että raportointijärjestelyjen määrittämisessä. Jäsenvaltioiden on lisäksi edistettävä verkkosisällön saavutettavuutta yleisesti ja tehtävä yhteistyötä toimialan ja kansalaisyhteiskunnan kanssa parhaiden toimintatapojen vaihtamiseksi ja uusien kehityssuuntausten tarkastelemiseksi. Direktiivi on tarkoituksenmukainen väline joustavuutensa vuoksi. Direktiivillä voitaisiin ottaa huomioon, että eräissä jäsenvaltioissa on jo voimassa asiaa koskevaa lainsäädäntöä. Jäsenvaltiot voisivat lisäksi laajentaa verkkosivustolajien vähimmäisluetteloa ja toteuttaa täytäntöönpanon (esimerkiksi kanteluiden käsittelytavan) haluamallaan tavalla. Asetusta voitaisiin soveltaa heti, ja sen avulla tehtäisiin luultavasti mahdolliseksi täyttää Euroopan digitaalistrategiassa vahvistetut sitoumukset ajoissa. Vaatimusten noudattamisesta aiheutuisi kuitenkin verkkosivustojen kehittäjille huomattavat kustannukset, vaikka ne toimisivat vain omassa maassaan. 5.1. Lykätyt ja hylätyt vaihtoehdot Kansalaisjärjestöt, kuten AGE, ANEC, EBU[4] ja EDF[5], ovat pyytäneet, että soveltamisala laajennettaisiin koskemaan myös muita keskeisiä verkkosivustoja (esimerkiksi ”kansalaisille peruspalveluja tarjoavat verkkosivustot”). Tätä osavaihtoehtoa on lykätty, koska soveltamisala kattaisi myös yksityisen sektorin, jolla on omat erityispiirteensä ja jonka sisällyttämistä saavutettavuudesta annettavaan EU:n säädökseen tarkastellaan jo vastaavassa valmistelutyössä. Kolmea muutakin vaihtoehtoa harkittiin, mutta ne hylättiin, koska ensimmäisellä vaihtoehdolla ei onnistuttaisi puuttumaan markkinoiden pirstoutuneisuuteen, toisella suhteellisuusperiaatteen noudattaminen vaarantuisi ja kolmannesta vaihtoehdosta aiheutuisi huomattavaa hallinnollista rasitusta. Nämä kolme vaihtoehtoa olivat samassa järjestyksessä oikeudellisesti sitova SEUT-sopimuksen 19 artiklan mukainen syrjinnän torjuntaan tähtäävä toimenpide, julkisia hankintoja koskevan lainsäädännön käyttäminen ja ehdotuksen laajentaminen koskemaan joko sivuntekotyökaluja tai avustavia teknologioita. 6. Vaikutusten analyysi 6.1. Toimintavaihtoehto 1: Perusskenaario – nykytilanteen säilyttäminen EU:n heikon koordinoinnin jatkamisella olisi rajallinen vaikutus: verkkosisällön saavutettavuuden edistyminen olisi hidasta, ja uudet kansalliset toimenpiteet lisäisivät pirstaleisuutta. Taloudelliset vaikutukset: Verkkosivustojen kehittäjien haittana olisivat edelleen korkeat markkinoille tulon esteet tuotteiden ja palvelujen rajat ylittävässä kaupassa ja pienehkö kysyntä kotimarkkinoilla. Julkishallinnot eivät hyötyisi tarjousten paranemisesta ja toimintatapojen jakamisesta. Ne eivät pääsisi hyötymään perinteisten tiedotusmuotojen ja palvelujen siirtämisestä verkkoon. Sosiaalinen vaikutus: Digitaalinen syrjäytyminen uhkaisi jatkossakin niitä, jotka eivät voi hyödyntää verkossa tarjottavia palveluita (esimerkiksi työnhaussa). Poliittinen vaikutus: Palvelujen tarjonnan tehokkuus ja yhteiskuntavastuu vaarantuisivat. Euroopan digitaalistrategiassa tehtyjen kaltaisia sitoumuksia ei voitaisi täyttää. 6.2. Toimintavaihtoehto 2: Suosituksen antaminen (muu kuin lainsäädäntötoimenpide) Suosituksen vaikutus riippuu jäsenvaltioiden halukkuudesta noudattaa sitä. Sillä ei voitaisi varmistaa, että pirstoutuneisuuteen puututtaisiin. Tutkimuksissa ja kuulemisissa on osoitettu, että kuluneiden kymmenen vuoden aikana tällä toimintatavalla ei ole onnistuttu ratkaisemaan ongelmia ja poistamaan niitä aiheuttavia tekijöitä. Taloudelliset vaikutukset: Verkkosivustojen kehittäjät saattaisivat silti joutua toimimaan pirstoutuneilla markkinoilla. Jos kaikki jäsenvaltiot noudattaisivat suositusta kaikilta osin, nettohyödyt olisivat samanlaisia kuin 6.3 jaksossa. Sosiaaliset vaikutukset: Digitaalinen syrjäytyminen saattaisi uhata jatkossakin niitä, jotka eivät voi hyödyntää verkossa tarjottavia palveluita (esimerkiksi työnhaussa). Poliittiset vaikutukset ja vaikutukset maineeseen: Riskit olisivat samankaltaisia kuin vaihtoehdossa 1. 6.3. Toimintavaihtoehto 3 – Sisämarkkinoihin perustuva lainsäädäntötoimenpide Taloudelliset vaikutukset Jos niissä kuudessa jäsenvaltiossa, joissa ei ole toteutettu verkkosisällön saavutettavuutta koskevia toimenpiteitä, julkisen sektorin elinten verkkosisällön saavutettavuutta ei ole huomioitu lainkaan, täysi saavutettavuus maksaisi niille 37–88 miljoonaa euroa. Vuosittaisiksi kuluiksi arvioidaan 41 miljoonaa euroa olettaen, että kolmasosaa verkkosivustoista uudistetaan ja kehitetään ja muiden sivustojen sisällön saavutettavuutta ylläpidetään ja valvotaan. Niissä 21 jäsenvaltiossa, joissa on toteutettu verkkosisällön saavutettavuutta koskevia toimenpiteitä, tarvittavat lisäinvestoinnit ovat vähäisiä, sillä asianomaiset julkisen sektorin elinten verkkosivustot kuuluvat voimassa olevan kansallisen sääntelyn soveltamisalaan. Ehdotetulla toimenpiteellä vauhditettaisiin täytäntöönpanoa, alennettaisiin hintoja ja vahvistettaisiin selkeä toteuttamisaikataulu. Jäsenvaltiot, jotka noudattavat WCAG 1.0 -ohjeita (esimerkiksi Yhdistynyt kuningaskunta), säästäisivät rahaa, sillä verkkosivustojen uudistaminen tai kehittäminen WCAG 2.0 -ohjeiden mukaisesti on noin 8 prosenttia halvempaa. Jäsenvaltioissa, jotka noudattavat WCAG 2.0 -ohjeita (tai niiden muunnelmia), hinnat laskisivat ajan myötä kasvavan kilpailun ja verkkosisällön saavutettavuutta koskevien entistä edullisempien työkalujen ansiosta. Yhteisiin valvonta- ja tiedonantovelvoitteisiin liittyvät raportointijärjestelmät maksaisivat noin 1,65 miljoonaa euroa. Se, että asianomaisista verkkosivustoista tehtäisiin täysin vaatimusten mukaisia yhdessä vuodessa koko EU:ssa, vaatisi 260–560 miljoonan euron investoinnit. Verkkosisällön saavutettavuutta koskevien palvelujen tarjoajat hyötyisivät mittakaavaeduista, sillä markkinat laajenisivat ja niiden palvelujen markkinoillevientikustannukset alenisivat. Viranomaisten taloudelliset hyödyt voivat olla merkittäviä laajemman kohderyhmän ansiosta. Taulukossa 1 esitetään kustannukset ja hyödyt, jotka syntyvät EU:n toimenpiteiden ansiosta yhden vuoden aikana saavutettavasta verkkosisällön 100-prosenttisesta saavutettavuudesta. Tässä tapauksessa saatavat hyödyt ovat suuremmat kuin aiheutuvat kustannukset sekä matalassa että korkeassa arviossa. Vaikutus olisi tätäkin suurempi, jos tarkasteluajanjakso olisi 3 tai 5 vuotta. Vammaiset henkilöt || Matala arvio (yksinkertaiset verkkosivustot) || Korkea arvio (laajat verkkosivustot) || Hyöty || Kustannukset || Kustannukset Vaatimusten täyttäminen (%) || Nettohyöty || Nettohyöty || Julkiset peruspalvelut || Matala arvio (yksinkertaiset verkkosivustot) || Korkea arvio (laajat verkkosivustot) 100 || 487 327 060 || 191 147 305 || 747 750 307 || 260 423 247 || 556 603 002 75 || 300 389 484 || 4 209 728 || 560 812 730 || 260 423 247 || 556 603 002 50 || 113 451 907 || -182 727 849 || 373 875 153 || 260 423 247 || 556 603 002 25 || -73 485 670 || -369 665 425 || 186 937 577 || 260 423 247 || 556 603 002 5 || -223 035 731 || -519 215 487 || 37 387 515 || 260 423 247 || 556 603 002 Taulukko 1. Laskelma WCAG 2.0 -ohjeiden kaikkien vaatimusten täyttämisestä EU:n 27 jäsenvaltiossa saatavista nettohyödyistä. Kustannukset ja hyödyt, jotka syntyvät julkisten peruspalvelujen verkkosisällön tekemisestä 100-prosenttisesti saavutettavaksi kolmessa vuodessa niissä kuudessa jäsenvaltiossa, jolla ei ole verkkosisällön saavutettavuutta koskevaa politiikkaa, arvioidaan taulukossa 2. Kohderyhmä (vammaiset henkilöt) || Matala arvio (yksinkertaiset verkkosivustot) || Korkea arvio (laajat verkkosivustot) || Hyöty || Kustannukset || Kustannukset Vaatimusten täyttäminen (%) || Nettohyöty || Nettohyöty || Julkiset peruspalvelut || Yksinkertaiset verkkosivustot || Laajat verkkosivustot 100 || 31 502 980 || 14 597 479 || 43 780 725 || 12 277 745 || 29 183 246 75 || 20 557 798 || 3 652 298 || 32 835 544 || 12 277 745 || 29 183 246 50 || 9 612 617 || -7 292 883 || 21 890 362 || 12 277 745 || 29 183 246 25 || -1 332 564 || -18 238 064 || 10 945 181 || 12 277 745 || 29 183 246 5 || -10 088 709 || -26 994 209 || 2 189 036 || 12 277 745 || 29 183 246 Taulukko 2. Kaikkien vaatimusten täyttämisestä aiheutuvat kustannukset niissä kuudessa EU:n jäsenvaltiossa, joissa ei ole toteutettu verkkosisällön saavutettavuutta koskevia toimenpiteitä. Verkkosivustojen kehittäjien saavuttama taloudellinen hyöty olisi huomattava, sillä kehittäjät voisivat parantaa mittakaavaetujaan ja tehdä houkuttelevia tarjouksia lähimarkkinoilla. Toimenpiteellä voitaisiin saada aikaan johdannaisvaikutusten sarja, joka ulottuisi muihin julkisen sektorin elinten verkkosivustoihin. Sosiaaliset vaikutukset ja herkkyysanalyysi: Monien kansalaisten, etenkin ikääntyvien ja toimintarajoitteisten henkilöiden, mahdollisuudet osallistua talous- ja yhteiskuntaelämään paranisivat. Verkkosisällön saavutettavuuteen erikoistuneiden vammaisten asiantuntijoiden työllistymismahdollisuudet paranisivat kaikkialla Euroopassa. Rahalliset vaikutukset olisivat 400 miljoonaa euroa työvoimaosuuden jokaista yhden prosentin kasvua kohden, 30 miljoonaa euroa säästetystä ajasta verkkoyhteyksien määrän jokaista yhden prosentin kasvua kohden ja 300 miljoonaa euroa jokaista verkko-ostosten määrän 10 prosentin kasvua kohden. 7. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto Vaihtoehtoa 3 suositellaan parhaaksi arvioituna vaihtoehtona. 8. Seuranta ja arviointi Jäsenvaltioiden on jatkuvasti valvottava, että asianomaiset verkkosivustot noudattavat verkkosisällön saavutettavuusvaatimuksia. Komissio vahvistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisen menetelmän, joka julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Jäsenvaltioiden on annettava vuosittain kertomus asianomaisista verkkosivustoista ottamistaan näytteistä ja valvontatoimiensa tuloksista. Kertomusten olisi sisällettävä myös jäsenvaltioiden mahdolliset päätökset laajentaa julkisen sektorin elinten verkkosivustolajien luetteloa ja muut mahdolliset lisätoimenpiteet. 8.1. Tulevat arvioinnit Komissio tarkastelee tämän direktiivin täytäntöönpanoa uudelleen kolmen vuoden kuluessa sen voimaantulosta. [1] Vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen mukaan vammaisiin henkilöihin kuuluvat ne, joilla on sellainen pitkäaikainen ruumiillinen, henkinen, älyllinen tai aisteihin liittyvä vamma, joka vuorovaikutuksessa erilaisten esteiden kanssa voi estää heidän täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisensa yhteiskuntaan yhdenvertaisesti muiden kanssa. [2] Ks. Euroopan vammaisfoorumin verkkosivusto: http://www.edf-feph.org/Page_Generale.asp?DocID=12534. [3] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm [4] Euroopan yleisradioliitto. [5] Euroopan vammaisfoorumi.