KOMISSION KERTOMUS PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE VUODEN 2009 KERTOMUS PHARE-OHJELMASTA, TURKIN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVASTA VÄLINEESTÄ, CARDS-OHJELMASTA JA SIIRTYMÄJÄRJESTELYSTÄ /* KOM/2010/0793 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 20.12.2010 KOM(2010) 793 lopullinen SEK(2010) 1604 lopullinen KOMISSION KERTOMUS PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE VUODEN 2009 KERTOMUS PHARE-OHJELMASTA, TURKIN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVASTA VÄLINEESTÄ, CARDS-OHJELMASTA JA SIIRTYMÄJÄRJESTELYSTÄ JOHDANTO EU:n liittymistä valmisteleva tuki ehdokasmaille[1] ja mahdollisille ehdokasmaille[2] on 1. tammikuuta 2007 lähtien kanavoitu liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA)[3] kautta. IPA korvaa viisi aiempaa liittymistä valmistelevaa välinettä, muun muassa Pharen[4], Turkin liittymistä valmistelevan välineen[5] ja Länsi-Balkanin rahoitusvälineen eli CARDS-ohjelman[6]. Tässä kertomuksessa ja sen tausta-asiakirjassa käsitellään vuoden 2006 ja sitä aikaisempien vuosien Pharen, Turkin liittymistä valmistelevan välineen ja CARDS-ohjelman edelleen jatkuvaa täytäntöönpanoa sekä siirtymäjärjestelyn[7] täytäntöönpanoa vuonna 2009 (31. joulukuuta 2009 asti).[8] Edellä mainittujen välineiden puitteissa ei ole käynnistetty uusia ohjelmia sitten vuoden 2006, joka jäi viimeiseksi ohjelmointivuodeksi. OHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO: YLEISKATSAUS Phare, Turkin liittymistä valmisteleva väline ja CARDS-ohjelma CARDS -ohjelmien hallinnointi edunsaajamaissa sujui vuonna 2009 kaiken kaikkiaan tyydyttävästi. Tarkastelujakson loppuun mennessä vuosien 2001–2006 ohjelmissa (Kroatian osalta vuosien 2001–2004 ohjelmissa) lähes kaikki määrärahat oli käytetty sopimustentekoon (Albanian ja Bosnia ja Hertsegovinan tapauksessa 97 prosenttia, Kosovon[9] tapauksessa 99 prosenttia). Myös maksujen suorittamisessa päästiin hyviin tuloksiin: vuosia 2001–2006 koskevista CARDS-määrärahoista kaikkien edunsaajien osuus oli yli 90 prosenttia. Ainoan poikkeuksen muodosti Albania (72 %). Turkin liittymistä valmistelevan välineen vuosien 2002–2006 ohjelmissa päästiin sopimuskauden loppuun mennessä vuonna 2009 seuraaviin tuloksiin: 85 prosenttia määrärahoista oli käytetty sopimustentekoon ja 73 prosenttia määrärahoista maksuihin. Lukuja pidetään osoituksena maan hallintoviranomaisten epätyydyttävästä toiminnasta. Tilanteen uskotaan paranevan hallintoportaissa tehtävien muutosten, uusien työntekijöiden ja seurannan uudelleen aloittamisen johdosta. Asiaankuuluviin hallintorakenteisiin on tehty niiden organisaatiota ja menettelyjä koskevia muutoksia osana IPAn hajautetun täytäntöönpanon tehostettua valvontaa. Myös näiden muutosten uskotaan vaikuttavan myönteisesti Turkin liittymistä valmistelevasta välineestä myönnettävän tuen hallinnointiin.[10] Bulgaria ja Romania jatkoivat vuoden 2006 Phare- määrärahoista rahoitettavien kansallisten ja rajatylittävien yhteistyöohjelmien täytäntöönpanoa vuonna 2009. Useimmat näissä ohjelmissa toteutettujen hankkeiden toimet saatiin päätökseen vuoden loppuun mennessä, mutta tulosten tarkastus kansallisten viranomaisten ja komission toimesta jatkui vuonna 2010 ja jatkuu vuoteen 2011. Romanian osalta useiden vuoden 2006 Phare-määrärahoista rahoitettavissa ohjelmissa toteutettavien hankkeiden täytäntöönpano jatkuu vuoden 2011 puoliväliin, joten tuloksia ei ollut saatavilla vielä tarkastelujakson loppuun mennessä. Maksujen osalta päästiin Bulgariassa 77,10 prosenttiin (Phare 2005) ja 65,10 prosenttiin (Phare 2006). Romanian osalta vastaavat luvut olivat 79,62 ja 69 prosenttia. Kroatiassa sopimustenteko vuosien 2005 ja 2006 Phare-määrärahojen osalta saatiin päätökseen vuonna 2009. Sopimustentekoaste oli noin 86 prosenttia.[11] Maksuja jatkettiin, ja niiden osuus kokonaismäärärahoista nousi 60 prosenttiin. Siirtymäjärjestely EU:hun toukokuussa 2004 liittyneet kymmenen maata[12] saivat vuoden 2006 siirtymäjärjestelyn ohjelmat päätökseen 15. joulukuuta 2009. Ne saavuttivat odotetut tulokset, eli edunsaajien julkishallinto tehostui ja jäljellä olevien unionin säännöstöön liittyvien tarpeiden täyttämisessä edistyttiin. Tarkastelujakson loppuun mennessä vuoden 2005 siirtymäjärjestelyn maksuprosentit vaihtelivat Maltan 84:stä Kyproksen yli 98 prosenttiin. Vuoden 2006 siirtymäjärjestelyssä vastaavat luvut olivat 58 prosenttia (Malta) ja lähes 98 prosenttia (Kypros). Vuonna 2009 Bulgaria ja Romania jatkoivat sopimustentekoa ja täytäntöönpanoa vuoden 2007 siirtymäjärjestelyn ohjelmissa. Määräaikaan eli 15. joulukuuta 2009 mennessä molemmat maat olivat päässeet hieman alle 70 prosentin sopimustentekoasteeseen. Romanian osalta luku selittyy sillä, että sopimustenteko oli odotuksia hitaampaa. Bulgariassa se johtui hajautettua täytäntöönpanoa koskevien täytäntöönpanoviraston toimivaltuuksien akkreditoinnin pitkittymisestä (mikä vaikutti myös Pharen liittymistä valmisteleviin varoihin). Mallihankkeita Liittymistä valmistelevalla tuella autetaan maita, jotka haluavat liittyä EU:hun. Lisäksi tuki on vakauttanut Länsi-Balkanin tilannetta kuluneella vuosikymmenellä ja tukenut kunnianhimoista taloudellisten ja poliittisten uudistusten ohjelmaa. Seuraavassa on konkreettisia esimerkkejä liittymistä valmistelevalla tuella vuonna 2009 saavutetuista tuloksista[13]: - Albaniassa CARDS-ohjelmasta rahoitettiin Montenegron kanssa yhteinen rajanylityspaikka ja alaikäisille tarkoitettu uudelleensopeutuskeskus . Nämä olivat omiaan edistämään alueellista yhteistyötä, henkilöiden ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta sekä oikeus- ja sisäasioiden hoitoa. - Bosnia ja Hertsegovinassa CARDS-ohjelmasta rahoitettiin Montenegron kanssa yhteinen rajanylityspaikka sekä laittomien maahanmuuttajien vastaanottokeskus . Rajanylityspaikka auttaa tullauksen tehostamisessa, mahdollistaa rahdin ja matkustajien riittävät tarkastukset ja edistää niiden esteetöntä laillista virtaa. Vastaanottokeskuksessa puolestaan majoitetaan laittomasti maahan tulleita kolmansien maiden kansalaisia ennen heidän poistamistaan maasta kansainvälisten ja EU:n normien ja parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Siellä myös valmistellaan heidän paluunsa kotimaahan tai johonkin toiseen maahan. Lisäksi kuntien ja kantonien tuomioistuinten tiloja on muokattu tilankäytön tehostamiseksi, mikä on omiaan edistämään hallinnollisten ja oikeudenkäyttöön liittyvien tehtävien tehokasta ja tuloksellista hoitamista. - Kroatiassa on Phare-varoilla edistetty immateriaalioikeuksien noudattamista, kehitetty kalastusalaa ja sovitettu sitä yhteiseen kalastuspolitiikkaan sekä otettu käyttöön EU:n parhaiden käytäntöjen mukainen sinisten rajojen valvonta . Immateriaalioikeuksien noudattamisen osalta Phare-tuella alan instituutioita on autettu tiedon levittämisessä sekä yhteistyö-, koordinointi- ja valvontamekanismien parantamisessa tiedustelutietoja ja muita tietoja sekä parhaita käytäntöjä levittämällä. Kalastusalalla tuella on parannettu institutionaalista rakennetta, hallintoa sekä tilastojärjestelmää sekä vahvistettu tarkastusta ja valvontaa. Rajavalvonnassa tuella on autettu Kroatian rajapoliisia lisäämään sinisten rajojen valvontaa koskeva osuus yhdennetyn rajaturvallisuuden toimintasuunnitelmaansa ja toteuttamaan tällaista valvontaa. CARDS-ohjelmalla on parannettu elintarviketurvallisuutta perustamalla uusi elintarviketurvallisuuden järjestelmä ja siihen liittyvä institutionaalinen kehys sekä modernisoimalla elävistä eläimistä ja elintarvikkeista vastaavien instituutioiden valvontaa. - Entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa CARDS-ohjelmalla on parannettu järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa laatimalla kattava oikeudellinen ja institutionaalinen kehys toimintalinjojen tehostamiseksi ja saattamalla korruption vastainen erikoisyksikkö täysin toimintavalmiiksi. CARDS-ohjelmassa on myös otettu käyttöön kansallinen viisuminkäsittelyjärjestelmä , jonka ohjelmiston ja laitteiston ansiosta turvallisuus lisääntyy EU:ssa, koska viisumien myöntämismenettelyt parantuvat, menettelyistä tulee vakiomuotoisia ja viisuminhakijoiden tarkastuksista nopeita, yhdenmukaisia ja tarkkoja. Lisäksi CARDS-varoin on tuettu kansallisen viiniviljelmien seuranta- ja hallinnointijärjestelmän perustamista. Järjestelmästä vastaavaa elintä on tuettu, on perustettu viljelmärekisteri ja autettu kansallisen viinilainsäädännön yhdenmukaistamisessa EU:n lainsäädännön kanssa. - Kosovossa CARDS-ohjelmasta on tuettu lasten oikeuksiin perustuvan nuoriso-oikeusjärjestelmän perustamista kehittämällä nuoriso-oikeuden ammattilaisten valmiuksia, alan tutkimusta sekä kohdennettuja ehkäisy- ja sopeuttamisohjelmia. Ohjelmassa on myös tuettu modernien, kestävien, kilpailukykyisten, ympäristöystävällisten ja rahoitukseltaan vakaiden pienten ja keskisuurten yritysten perustamista ja työpaikkojen luomista . Lisäksi ohjelmasta on tuettu kivihiilitoimituksia voimaloille kunnostamalla raskaita louhintalaitteita. - Montenegrossa CARDS-varoilla on rahoitettu jäteveden pumppauslaitosten kunnostamista neljässä kunnassa, mikä on parantanut jäteveden käsittelyä rannikkokaupungeissa. - Serbiassa paikallishallintojen toimintaa on pyritty kehittämään läpinäkyvämmäksi, tehokkaammaksi ja ennakoitavammaksi CARDS-ohjelman tuella. Lisäksi maassa otettiin koekäyttöön strateginen suunnittelumenetelmä paikallishallintojen kehittämiseksi kestävällä tavalla. Ohjelmasta on tuettu pk-yritysten rakenneuudistusta ja kehitystä painopistealoilla, esimerkiksi ympäristön tai energiatehokkuuden kannalta kriittisillä aloilla, sekä naisyrittäjien omistamissa/johtamissa yrityksissä ja uudehkoissa korkean teknologian yrityksissä. Näiden lisäksi on tuettu ammattikoulutuksen uudistamista antamalla opettajille, koulujen johtajille ja muulle henkilöstölle koulutusta uudenaikaisista opetusmenetelmistä, ottamalla käyttöön innovatiivisia opetusohjelmia, arvioimalla oppilaita tulosten perusteella ja laatimalla opetusmateriaalia. - Turkissa liittymistä valmistelevan välineen puitteissa on tuettu sukupuolten tasa-arvon kansallisen monivuotisen toimintasuunnitelman tekemistä, laadittu malli tasa-arvon edistämiselimelle, luotu verkostoja alan instituutioiden välille sekä järjestetty koulutusta ja valistusta. Välineen avulla on myös ehkäisty naisiin kohdistuvaa väkivaltaa tukemalla alan politiikan ja kansallisen toimintasuunnitelman laatimista, kehittämällä viranomaisten valmiuksia tarjota uhreille ja vaarassa oleville naisille palveluja, lisäämällä valistustyötä ja keräämällä kansallisella tasolla tietoja ongelman luonteesta ja laajuudesta. Välineellä on niin ikään autettu vähentämään pohjaveden ja ympäristön pilaantumista ottamalla käyttöön tehokas jätehuoltojärjestelmä kyseisellä alueella. Lisäksi välineestä rahoitettiin useita työllisyyshankkeita eri maakunnissa. Tavoitteena oli tukea julkisia työvoimapalveluja tehokkaampien, paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin sovitettujen työllistämistoimien toteuttamisessa ja lisätä nuorten ja naisten työllistettävyyttä. VUODEN 2009 KESKEISET TAPAHTUMAT, SAADUT KOKEMUKSET JA TULEVAISUUDENNÄKYMÄT Pharen ja siirtymäjärjestelyn täytäntöönpanon tärkeimmät vaiheet ja täytäntöönpanosta saadut kokemukset Bulgariassa ja Romaniassa Pharen ja siirtymäjärjestelyn täytäntöönpanossa tapahtui vuonna 2009 merkittävä muutos: Bulgarialle osoitettujen varojen maksaminen keskeytettiin helmikuussa 2008, minkä johdosta kahden bulgarialaisen täytäntöönpanoviraston akkreditointi peruutettiin saman vuoden heinäkuussa.[14] Vuonna 2009 valvontajärjestelmien heikkouksia alettiin tunnistaa ja määrittää paremmin, ja Bulgarian viranomaiset alkoivat edistyä sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien jatkotoimien toteuttamisessa vuoden 2009 heinäkuusta. Lokakuun 2009 lopussa Bulgaria toimitti komissiolle ehdotukset rahoitusoikaisujen tekemiseksi, minkä johdosta komissio päätti 18. marraskuuta 2009 aloittaa varojen maksamisen uudelleen. Edellä mainituista kokemuksista viisastuneena komissio käynnisti tarkastelujaksolla laajemmat toimet. Tarkoituksena on pureutua kokonaisvaltaisemmin sisäisen valvonnan niihin vaatimuksiin[15], jotka ovat etusijalla vastuuvelvollisuuden parantamisen, varmistusprosessin vahvistamisen sekä liittymistä valmistelevan tuen ohjelmointiin ja täytäntöönpanoon liittyvän päätöksenteon tehostamisen kannalta. Muihin komission vuonna 2009 toteuttamiin toimiin, jotka ovat merkityksellisiä myös päätösvaiheessa olevien liittymistä valmistelevien ohjelmien hallinnoinnin kannalta, kuului muun muassa valvontastrategian ja siihen liittyvien, lähetystöille suunnattujen ohjeiden hyväksyminen. Ohjeet on tarkoitettu sisäisen valvonnan vaatimusten määrittelyyn varsinkin Länsi-Balkanilla sijaitsevissa, uuden hajautetun hallinnon mukaisissa EU:n lähetystöissä[16] sekä valvontanäkökohtien täsmentämiseen päätoimipaikassa. Tässä yhteydessä hyväksyttiin myös keskitetyssä hallinnossa käytettävä maksupyyntöjen validointitapa[17], johon kuuluu vuotuisten varmistusstrategioiden valmistelu edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien[18] toimesta. Edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien asiakirjojen ylimääräiseen jälkivalvontaan on keskitetyssä hallinnossa varauduttu vuodesta 2010. EDIS-järjestelmän[19] mukaisesta Pharen ja siirtymäjärjestelyn täytäntöönpanosta Bulgariassa ja Romaniassa saadut kokemukset ovat osoittaneet, että EU:n tuen hajautettu hallinto ilman ennakkovalvontaa olisi otettava käyttöön ennen liittymistä, jotta järjestelmän tehokkuus ja tuloksellisuus voidaan osoittaa käytännössä komission tiukassa valvonnassa. Tämän mielessä pitäen komissio on asettanut Kroatian viranomaisille tiukat ehdot IPA-varojen hajautetusta hallinnosta. Ehdoilla varmistetaan, että kansalliset viranomaiset pystyvät selviytymään liittymistä valmistelevien varojen hallinnoinnista ennen liittymistä ja rakennerahastovarojen hallinnoinnista liittymisen jälkeen Komissio aikoo ryhtyä lisätoimiin tarkastusten ja arviointien johdosta tehtyjen suositusten täytäntöön panemiseksi, jotta IPAn hajautetun täytäntöönpanon hallinto- ja valvontajärjestelmiä voitaisiin vahvistaa Turkissa. Liittymistä valmistelevan tuen täytäntöönpano Bulgariassa ja Romaniassa on osoittanut myös sen, että viimeisenä täytäntöönpanovuotena jäljellä olevat kysymykset voivat olla monimutkaisia ja vaatia runsaasti resursseja. Tästä syystä komissio tehosti vuonna 2009 toimia varmistaakseen päätösvaiheessa olevien ohjelmien tiiviimmän seurannan ja jatkotoimet. Bulgarian ja Romanian kokemukset ovat vaikuttaneet myös liittymistä valmistelevan EU-tuen koordinointiin kyseisissä maissa. Vastauksena Euroopan parlamentin pyyntöön saada säännöllisesti tietoa EU:n varojen täytäntöönpanon tilasta Bulgariassa ja Romaniassa komissio loi vuonna 2009 ylimääräisen sisäisen valvonnan mekanismin, jolla seurataan EU:n varojen hallinnointia kyseisissä maissa. Liittymistä valmistelevan välineen täytäntöönpanosta Turkissa saadut kokemukset ja tulevaisuudennäkymät Turkki on suurin liittymistä valmistelevan EU-tuen saaja. Tuen hallinnointi on osittain hajautettu eli siirretty kansallisille viranomaisille, mutta sen ennakkovalvonnasta vastaa EU:n lähetystö. Tilintarkastustuomioistuin totesi Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointia vuosina 2002–2006 käsittelevässä erityiskertomuksessaan nro 16/2009[20], että EU:n talousarviosta rahoitettujen hankkeiden tavoitteet oli saavutettu ja että tulokset ovat todennäköisesti kestäviä. Tuomioistuin katsoi kuitenkin, ettei tuen kytköksistä laajentumisohjelman painopisteisiin eikä sen tuloksellisuudesta kyseisten painopisteiden tukemisessa ole aiemmilta vuosilta riittävää näyttöä. Komissio on edellä esitetyt havainnot huomioon ottaen ryhtynyt toimiin uuden liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) tuloksellisuuden parantamiseksi. Hajautetussa hallinnossa käytettävän hallinto- ja valvontajärjestelmän vahvistamisen lisäksi toteutetaan seuraavassa luetellut toimet. - Rahoitustuen ohjelmointi kytketään paremmin poliittisiin painopisteisiin, ja tarpeen mukaan sitä täydennetään alakohtaisemmalla lähestymistavalla, koska alakohtaisten strategioiden tavoitteena on omavastuun ja vaikutusten lisääminen. - Komissio aikoo varmistaa, että tulevissa hankkeissa on selkeämmät tavoitteet, jotka johtavat toimintalogiikan parantumiseen oleellisten ja mitattavissa olevien indikaattoreiden ja vertailuarvojen käyttöönoton myötä. - Tarvittaessa käytetään selvästi määriteltyjä ehtoja sen varmistamiseksi, että edunsaajat noudattavat sitoumuksia, jotka ovat välttämättömiä rahoitustuen tulosten ja vaikutusten toteutumisen kannalta. - Valvontajärjestelmissä painotetaan täytäntöönpanovaiheessa olevien hankkeiden tuloksia ja vaikutuksia aiempaa enemmän. - Tarkastuksilla, arvioinneilla ja huolellisella seurannalla varmistetaan, että parannukset ovat todellisia, ja järjestelmään tehdään tarvittaessa lisää muutoksia. Lisätietoja liittymistä valmistelevan tuen hallinnointiin liittyvistä näkymistä on saatavilla IPAn vuoden 2009 täytäntöönpanokertomuksesta[21] ja siihen liittyvästä tausta-asiakirjasta[22]. PHARE-OHJELMAN, CARDS-OHJELMAN JA TURKIN LIITTYMISTÄ VALMISTELEVAN VÄLINEEN TULOKSET Turkissa ja Kroatiassa tehtiin vuonna 2009 ala-, aihe- ja tapauskohtaisia arviointeja osana väliarviointijärjestelmää, joka kattaa lähinnä liittymistä valmistelevan välineen (Turkki) sekä Phare- ja CARDS-ohjelmat (Kroatia). CARDS-ohjelmista tehtiin takautuvat arvioinnit myös entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa.[23] Arviointien mukaan annettu tuki on vastannut edunsaajien kanssa sovittuja painopisteitä ja strategioita. Arviointien päätelmissä todettiin, että tuella saavutetut tulokset vaihtelivat melkoisen tyydyttävästä melkoisen epätyydyttävään. Myönteisinä tuloksina voidaan mainita muun muassa EU:n rahoittamien ohjelmien parissa työskentelevien henkilöiden ja instituutioiden valmiuksien parantuminen kaikilla aloilla, mikä on puolestaan vaikuttanut myönteisesti hallituksen toimintaan, instituutioihin ja yksityisiin tahoihin. Välineiden ansiosta infrastruktuuria, laitteita, käytäntöjä ja menettelyjä on voitu uudenaikaistaa. Arvioitavilla aloilla toteutetuilla toimilla on siis ollut poliittisia, sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Tuloksia rapauttivat usein edunsaajamaissa todetut heikkoudet , jotka liittyivät tuen ohjelmointiin (puutteet institutionaalisissa täytäntöönpanovalmiuksissa ja kansallisissa strategioissa hanke-ehdotusten laatimisajankohtana), täytäntöönpanoon (edunsaajien rajalliset valmiudet joillakin aloilla ja viiveet täytäntöönpanossa) ja seurantaan (alakohtaisten alakomiteoiden rajallinen toimivuus). Muita ongelmia olivat kustannustehokkuuden arviointivälineiden puuttuminen ja edunsaajamaiden edelleen heikot valmiudet vastaanottaa tukea. Arviointien päätelmien perusteella on annettu tulevaa ohjelmointia koskevia suosituksia . Muun muassa liittymistä valmistelevaa tukea käsittelevien edunsaajien instituutioiden olisi varmistettava, että niillä on ohjelmoinnissa ja hankesuunnittelussa tarvittavat valmiudet. Tällä tarkoitetaan erityisesti hankkeen tuloksia hyödyntävän instituution tarpeiden ja tuen hyödyntämiskyvyn luotettavampaa arviointia, tuen järjestelmällisempää kytkemistä kansallisiin strategioihin ja tuloksellisuuden korostamista. Sekä kansallisten rakenteiden että EU:n lähetystöjen hallinnollista tehokkuutta olisi lisättävä täytäntöönpanon osalta, jotta hankintamenettelyt voitaisiin toteuttaa aikataulussa ja ehkäistä viiveet täytäntöönpanossa. Hankkeita olisi niiden täytäntöönpanovaiheessa seurattava järjestelmällisemmin. Seurantajärjestelmän kehittämistä olisi jatkettava parantamalla alakohtaisten seurantakomiteoiden toimintaa ja seurantaraporttien laatua. Liittymistä valmistelevan tuen pitkän aikavälin vaikutukset ja kestävyys jäivät useimpien edunsaajien osalta avoimiksi, mikä johtuu pääasiassa henkilöstön suuresta vaihtuvuudesta ja epävarmuudesta sen suhteen, onko hankkeiden seurantatoimiin sekä toiminta- ja ylläpitokustannuksiin käytettävissä varoja. Tästä syystä kansallisten viranomaisten on viipymättä ratkaistava henkilöstön suuresta vaihtuvuudesta aiheutuva ongelma, jotta voidaan varmistaa pitkän aikavälin vaikutukset ja kestävyys. Lisäksi ohjelmoinnissa olisi jatkossa otettava rahoitusvarojen saatavuus huomioon nykyistä järjestelmällisemmin. Rahoituksella varmistetaan, että ohjelmissa saavutetut tulokset saadaan hyödynnettyä kestävällä tavalla. Vuoden 2009 arviointien päätelmät ja suositukset ovat edunsaajien tarkasteltavina. Komissio on puolestaan tehostanut säännöllisesti harjoittamaansa seurantaa, jonka kohteena on edunsaajien edistyminen toimissa, joilla ne pyrkivät realisoimaan arviointien päätelmät. Komissio hyödyntää samaisia päätelmiä pyrkiessään parantamaan IPA-välineestä myönnettävän tuen hallinnointia niin täytäntöönpanon, ohjelmoinnin kuin toimintalogiikan osalta edellä esitetyllä tavalla. YHTEISTYÖ EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN JA KANSAINVÄLISTEN RAHOITUSLAITOSTEN KANSSA Pharesta rahoitettavista, yhteistyössä kansainvälisten rahoituslaitosten[24] kanssa luoduista rahoitusvälineistä korvamerkittiin vuonna 2009 lisärahoituksena 35 miljoonaa euroa pk-yritysten rahoitusvälineen (SMEFF) hankkeisiin ja 5 miljoonaa euroa kuntien rahoitusjärjestelyn (MFF) hankkeisiin. Täytäntöönpanovaiheessa oli vuonna 2009 kaiken kaikkiaan 31 Phare-ohjelmaa, joita rahoitetaan neljästä rahoitusvälineestä[25] ( kunnallisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline (MIF) ja energiatehokkuuden rahoitusväline (EEFF) kahden edellä mainitun välineen lisäksi). MIF:ää lukuun ottamatta kaikissa välineissä hyväksyttiin uusia hankkeita, joita koskeva sopimustentekovaihe paikallisten rahoituksen välittäjien kanssa oli umpeutunut. Vaikeiden markkinaolosuhteiden jatkuminen vuonna 2009 on hankaloittanut joistakin välineistä rahoitettavien ohjelmien täytäntöönpanoa (esim. MFF vuosina 2005 ja 2006) sekä johtanut pyyntöihin välineiden soveltamisalan muuttamiseksi (esim. uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden sisällyttäminen EEFF:ään). Vuonna 2009 välineitä muokattiin vastaamaan Eurooppa 2020 -strategian[26] tavoitteita. Tarkastelujakson lopussa tämä prosessi oli vielä kesken. [1] Kroatia, Islanti (vuodesta 2010), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia ja Turkki. [2] Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia ja Kosovo. [3] Neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006, annettu 17. heinäkuuta 2006. [4] Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18. joulukuuta 1989. [5] Neuvoston asetus (EY) N:o 2500/2001, annettu 17. joulukuuta 2001. [6] Yhteisön avustusohjelma jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten, neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5. joulukuuta 2000. [7] Bulgarian ja Romanian liittymissopimuksen 31 artikla. [8] Myöhempien ohjelmien suunnittelusta ja täytäntöönpanosta raportoidaan vuotta 2009 koskevassa IPAn vuosikertomuksessa (KOM(2010) 687 lopullinen, annettu 25. marraskuuta 2010). [9] YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/99 mukaisesti. [10] Lisätietoja vuoden 2009 IPA-kertomuksesta (ks. alaviite 8). [11] Varat, joita ei määräaikaan mennessä ollut käytetty sopimusten tekemiseen, on vapautettu. [12] Kypros, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia, Slovenia, Tšekki, Unkari ja Viro. [13] Vuonna 2009 valmiiksi saadut tai toteutusvaiheessa olevat hankkeet. [14] Helmikuussa 2008 komissio keskeytti kahden akkreditoidun viraston hallinnoimien Pharen ja siirtymäjärjestelyn varojen maksamisen, ja heinäkuussa 2008 se peruutti kyseisten virastojen akkreditoinnin eli oikeudet hallinnoida kyseisiä ohjelmia. Tämä oli seurausta paikan päällä tehdyistä tarkastuksista, joissa kävi ilmi, etteivät liittymistä valmistelevien varojen hallinnointia varten perustetut hallinto- ja valvontajärjestelmät olleet luotettavia. Ks. vuoden 2008 kertomus Phare-ohjelmasta, Turkin liittymistä valmistelevasta välineestä, Cards-ohjelmasta ja siirtymäjärjestelyä koskevasta tukivälineestä, KOM(2009) 700, 21.12.2009. [15] Eli vaatimukset, jotka liittyvät tavoitteisiin ja tulosindikaattoreihin, riskinhallintaprosessiin, prosesseihin ja menettelyihin sekä hallinnoinnin valvontaan. [16] Vuoden 2008 loppuun asti Euroopan jälleenrakennusvirasto hallinnoi suurinta osaa CARDS-ohjelmasta. Syyskuusta 2008 alkaen ohjelman jäljellä olevat täytäntöönpanotoimet entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa siirtyivät komission laajentumisasioiden pääosaston alaisuudessa toimiville EU:n lähetystöille. [17] Sovelletaan hajautettuun täytäntöönpanoon soveltuvin osin, tosin siltä osin politiikkaa on täsmennettävä. [18] Näillä tulojen ja menojen hyväksyjillä on komission niille siirtämät talousarvion toteuttamisvaltuudet Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 51 artiklan mukaisesti. [19] Laajennettu hajautettu täytäntöönpanojärjestelmä. Liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi on tärkeä vaihe, jonka kuluessa ehdokasmaan kansalliset viranomaiset valmistautuvat maalle liittymisen jälkeen osoitettavien, huomattavasti suurempien summien hallinnointiin. Tästä syystä liittymistä valmistelevien varojen hallinnointi on siirretty kansallisille viranomaisille asteittain, ensin EU:n lähetystöjen valvonnassa (hajautettu täytäntöönpano (DIS) ja ennakkovalvonta) ja myöhemmin ilman ennakkovalvontaa (EDIS). [20] Turkin liittymistä valmistelevan tuen hallinnointi Euroopan komissiossa , erityiskertomus nro 16/2009, julkaistu 13. tammikuuta 2010. [21] Ks. alaviite 8. [22] SEC(2010) 1430 lopullinen, 25. marraskuuta 2010. [23] Albanian sekä Bosnia ja Hertsegovinan osalta CARDS-arvioinnit saatiin valmiiksi ja niistä raportoitiin vuonna 2008. [24] Euroopan investointipankki (EIP), Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) ja Euroopan neuvoston kehityspankki yhteistyössä Kreditanstalt für Wiederaufbaun (KfW) kanssa. [25] Lisätietoja näistä neljästä ohjelmasta, ks. Vuoden 2008 kertomus Phare-ohjelmasta, Turkin liittymistä valmistelevasta välineestä, Cards-ohjelmasta ja siirtymäjärjestelyä koskevasta tukivälineestä , KOM(2009) 700 lopullinen, 21.12.2009. [26] ”Eurooppa 2020” on uusi älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia talouskriisin voittamiseksi ja EU:n talouden valmistelemiseksi seuraavalle vuosikymmenelle. Komissio julkaisi strategian maaliskuussa (KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010) ja neuvosto hyväksyi sen kesäkuussa (EUCO 13/10, 17.6.2010).