Komission tiedonantoneuvostolle ja Euroopan parlamentille - Schengenin tietojärjestelmän II-vaiheen kehittäminen ja mahdollinen synergia tulevan viisumitietojärjestelmän (VIS) kanssa /* KOM/2003/0771 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTONEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Schengenin tietojärjestelmän II-vaiheen kehittäminen ja mahdollinen synergia tulevan viisumitietojärjestelmän (VIS) kanssa SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 1.1. Tiedonannon tarkoitus 1.2. Schengenin tietojärjestelmä - Kohti SIS II järjestelmää 1.2.1. Nykyinen SIS-järjestelmä 1.2.2. Miksi tarvitaan uuden sukupolven SIS-järjestelmä? 1.3. SIS II -järjestelmän kehittäminen 1.4. Rajoitukset ja keskeiset kysymykset 1.4.1. Rajoitukset 1.4.2. Keskeiset kysymykset 2. Seurantaraportti 2.1. Saavutetut tulokset (tammi-kesäkuu 2003) ja etenemissuunnitelma (heinä-joulukuu 2003) 2.1.1. Keskeinen tehtävä: toteutettavuustutkimus 2.1.2. Tämänhetkinen tehtävä: tarjouskilpailun valmistelu 2.1.3. Seuraavat vaiheet 2.1.4. SIS II -komitea 2.1.5. Unioniin liittyvien maiden osallistuminen 2.1.6. Hankkeen hallinnointi komissiossa 3. Järjestelmäarkkitehtuuri 3.1. SIS II -järjestelmän vaatimukset 3.1.1. Yleiset vaatimukset 3.1.2. Vaatimusten suhteellinen painoarvo 3.2. Arkkitehtuurin valintaprosessi ja -menetelmät 3.2.1. Valintaprosessi 3.2.2. Lopullinen suositus: Sekajärjestelmä, jossa kansalliseen käyttöliittymään ei tallenneta tietoja 4. Toiminnot 4.1. Yleiset periaatteet 4.2. Luettelo SIS II -toiminnoista 4.3. Biometriikan käyttäminen 5. Aikataulu 6. Kustannukset 6.1. Toteutettavuustutkimuksen tulokset 6.2. Vaihtoehtojen vertailu 6.3. Kustannusten jakautuminen 6.3.1. SIS II -järjestelmän käyttöönottokustannukset 6.3.2. Toimintakustannukset 6.4. Hankkeen talousarviovaikutukset 6.4.1. SIS II -järjestelmän suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöönottoon suoraan liittyvät toimintakustannukset 6.4.2. Muut toimintakustannukset 6.4.3. SIS II -hankkeen rahoitus 7. SIS II -järjestelmän hallinto ja sijoituspaikka 7.1. Johdanto 7.2. SIS II -järjestelmän tekninen hallinto 7.2.1. Strateginen hallinto 7.2.2. Operatiivinen hallinto 7.3. SIS II:n keskusyksikön sijainti 8. Tuleva viisumitietojärjestelmä ja synergia SIS II-järjestelmän kanssa 8.1. Poliittinen konteksti 8.2. Johdatus viisumitietojärjestelmään (VIS) 8.3. Mahdollinen synergia tulevan viisumitietojärjestelmän (VIS) kanssa 8.4. VIS:n rahoitusselvitys 9. Oikeudelliset vaikutukset 10. Tietosuoja 11. Päätelmät 12. Liite 1: SIS II:n aikataulu tammikuusta kesäkuuhun 2003 13. Liite 2: Aikataulu vuoteen 2007 saakka 14. Liite 3: Rahoitusselvitys 1. Johdanto 1.1. Tiedonannon tarkoitus Tämän tiedonannon tarkoituksena on * esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille seurantaraportti Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen (SIS II) kehittämisen edistymisestä vuoden 2003 ensimmäisen puoliskon aikana [1] ja tulevia töitä koskeva aikataulu [2], [1] Raportti esitetään neuvostolle ja Euroopan parlamentille toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 (EYVL L 328, 13.12.2001) 6 artiklassa asetetun velvoitteen nojalla. [2] Raportti vuoden 2003 jälkipuoliskon aikana tapahtuneesta edistyksestä on tarkoitus julkaista vuoden 2004 alussa. * esittää yhteenveto toisen sukupolven tietojärjestelmän kehittämistä koskevan toteutettavuustutkimuksen tuloksista, * luoda katsaus SIS II:n talousarviovaikutuksiin toteutettavuustutkimuksessa esitettyjen yksityiskohtaisten arvioiden perusteella, * ehdottaa SIS II:n sijaintia ja tulevaa hallinnointimallia koskevia ratkaisuja, * osoittaa, miten voitaisiin saavuttaa synergiaetuja kaavaillun viisumitietojärjestelmän (VIS) kanssa. Tämä tiedonanto perustuu tiedonantoon, jonka komissio esitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 18. joulukuuta 2001 otsikolla "Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen luominen" [3]. [3] KOM(2001) 720 lopullinen. 1.2. Schengenin tietojärjestelmä - Kohti SIS II järjestelmää 1.2.1. Nykyinen SIS-järjestelmä SIS on sähköinen tietojärjestelmä, jonka avulla jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat tutkia henkilöistä ja tavaroista tehtyjä ilmoituksia. Se on olennainen osa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen liittyvää hallinnointia Schengen-alueella, jossa ei ole sisärajoja. SIS tukee osaltaan henkilöiden vapaata liikkuvuutta koskevien määräysten (EY:n perustamissopimuksen IV osasto) ja oikeudellista yhteistyötä koskevien määräysten (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osasto) täytäntöönpanoa rikosoikeudellisissa asioissa sekä tähän liittyvää poliisiyhteistyötä. SIS muodostuu tätä nykyä kansallisista osista [4], jotka sijaitsevat eri sopimuspuolten [5] alueella. Teknisen tukitoiminnon avulla varmistetaan, että järjestelmän kansalliset osat vastaavat täysin kaikkien muiden sopimuspuolten tietojärjestelmissä olevia maakohtaisia tiedostoja [6]. Ranska vastaa Strasbourgissa sijaitsevan teknisen tuen yksikön toiminnasta 14 päivänä kesäkuuta 1985 tehdyn Schengenin sopimuksen soveltamisesta vuonna 1990 tehdyn Schengenin yleissopimuksen 92 artiklan nojalla. Yksikkö toimii sille varta vasten rakennetuissa huipputurvallisissa tiloissa. Strasbourgissa toimivaa yksikköä sanotaan myös SIS-järjestelmän keskusyksiköksi (C.SIS). Tukiyksikkö sisältää keskustiedoston, jonka avulla varmistetaan kansallisten osien tiedostojen identtisyys on-line-tiedonsiirron kautta. Nykyisen SIS-järjestelmän jokapäiväisestä toiminnasta vastaa siis Ranska, kun taas strategiasuunnittelusta vastaavat neuvoston eri työryhmät neuvoston pääsihteeristön tukemana. [4] Kyseisessä valtiossa sijaitseva ja kansallisten viranomaisten vastuulla oleva järjestelmä (tai järjestelmien kokonaisuus). [5] Toistaiseksi kaikki sopimuspuolet ovat valtioita (jatkossa sopimuspuoleksi voivat liittyä myös järjestöt, esimerkiksi Europol). [6] Kopio SIS II:n keskusjärjestelmän tiedoista (tai osasta niitä), joka on tallennettu kansallisiin järjestelmiin ja jota täydennetään säännöllisesti SIS II:n keskusyksikköön tallennettujen tietojen perusteella. 1.2.2. Miksi tarvitaan uuden sukupolven SIS-järjestelmä? Uuden sukupolven SIS-tietojärjestelmän tarve johtuu siitä, että vapaan liikkuvuuden alueella tarvitaan yhteinen, yhdennetty turvallisuusstrategia. SIS II -järjestelmä on keskeinen väline, jonka avulla turvataan yleinen järjestys alueella ilman sisärajoja (mm. ulkorajojen ylittämisen sekä viisumien ja oleskelulupien myöntämisen osalta). Siksi onkin erittäin tärkeää, että järjestelmä on yhteensopiva muiden näihin aloihin liittyvien (nykyisten tai tulevien) tietokantojen kanssa. Päättävissä elimissä keskustellaan jatkuvasti uusien toimintojen ja uusien tietoluokkien käyttöönotosta. Aikanaan ne tai ainakin osa niistä on sisällytettävä SIS II -järjestelmään. Uuden järjestelmän toinen olennainen piirre onkin se, että sitä voidaan laajentaa ja muokata näillä aloilla esiintyvien tarpeiden mukaan. Nykyinen SIS pystyy kattamaan enintään 18 valtiota. Järjestelmä on tätä nykyä käytössä 13 jäsenvaltiossa ja kahdessa muussa valtiossa (Islanti ja Norja), ja se aiotaan ottaa lähiaikoina osittain käyttöön myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa. Järjestelmää ei kuitenkaan ole suunniteltu niin, että siihen voisivat laajentumisen jälkeen liittyä kaikki uudet EU:n jäsenvaltiot. Yksi SIS II -tietojärjestelmän kehittämisen tavoitteista onkin juuri luoda järjestelmä, johon myös uudet jäsenvaltiot voivat liittyä. Lisäksi nykyinen SIS-järjestelmä on teknisesti vanhentunut eikä siihen ole mahdollista lisätä uusia toimintoja helposti ja joustavasti. Näistä syistä neuvosto on päättänyt, että on tarpeen kehittää uusi, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II). Valtuudet kehittää SIS II annettiin komissiolle joulukuussa 2001 [7], ja ne ovat voimassa vuoden 2006 loppuun. Vastuu SIS-järjestelmästä kuuluu sekä neuvostolle että komissiolle. [8] Selkeän ja yhteisen näkemyksen muodostaminen kummankin vastuualueista on kuitenkin ajoittain osoittautunut vaikeaksi. [7] Toisen sukupolven tietojärjestelmän (SIS II) kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2424/2001 ja neuvoston päätös 2001/886/YOS (EYVL L 328, 13.12.2001, s. 4). [8] Ks. lisäys neuvoston (oikeus- ja sisäasiat, pelastuspalvelu) 6.-7. joulukuuta 2001 pidetyn kokouksen pöytäkirjaan (14997/01 ADD 1). 1.3. SIS II -järjestelmän kehittäminen Riippumatta siitä, millainen tekninen ratkaisu SIS II -järjestelmää varten valitaan, se voidaan kuvata keskusjärjestelmäksi, jota kansalliset käyttöliittymät [9] ympäröivät. Kukin sopimuspuoli voi tallentaa järjestelmään uusia tietoja ja tehdä hakuja siellä jo oleviin tietoihin kansalliseen järjestelmäänsä liitetyn käyttöliittymän kautta. Niitä jäsenvaltioita varten, jotka haluavat säilyttää Schengen-tietoja paikallisesti, SIS II käsittää myös kansallisia tiedostoja, jotka sijaitsevat jäsenvaltioiden tiloissa ja kuuluvat niiden vastuualueeseen. Näitä tietoja päivitetään keskusyksikön tietojen perusteella. [9] Keskusyksikkö ja kansalliset käyttöliittymät muodostavat SIS II:n yhteisen osan siten, että kansalliset käyttöliittymät toimitetaan sopimuspuolten tiloihin, jotta ne voivat niiden kautta käyttää SIS II:n tietoja ja palveluita. SIS II:n on täytettävä seuraavat keskeiset vaatimukset: * Skaalattavuus Järjestelmän on voitava ottaa vastaan enemmän kuin kaksinkertainen määrä sopimuspuolia nykyiseen SIS-järjestelmään verrattuna, ja myös organisaatioita, joilla on joko täysimääräinen tai vain osittainen käyttöoikeus SIS-järjestelmän tietoihin (esim. Europol). Järjestelmän on myös voitava tarjota sekä valinnaisia että pakollisia palveluita (esim. maat voisivat alkaa käyttää uutta toimintoa heti, kun niillä on tarvittavat valmiudet, kun taas kyseinen toiminto ei vaikuttaisi muiden maiden käyttöliittymään). * Joustavuus Nykyisessä SIS-tietojärjestelmässä on Schengenin yleissopimuksen 95-100 artiklan mukaisesti tietty määrä tietoluokkia (jotka koskevat henkilöitä ja esineitä). SIS II järjestelmässä tulisi olla mahdollista käsitellä huomattavasti suurempia tietomääriä, ja järjestelmän käyttöönoton jälkeen siihen pitäisi voida sisällyttää uusia tietoluokkia, uusia esineitä ja myös uusia toimintoja, joista keskustellaan parhaillaan neuvostossa. Ihannetapauksessa valmiin järjestelmän pitäisi olla niin joustava, että siihen voidaan sisällyttää uusia toimintoja sekä uusia tietoja ja sääntöjä ilman suuria teknisiä muutoksia. Esimerkiksi ilmoituksia pitäisi voida linkittää keskenään, ja järjestelmässä olisi voitava käyttää myös biometrisiä tietoja. * Yhdenmukaisuus Myös yhdenmukaisuus on yksi järjestelmälle asetettavista vaatimuksista, sillä järjestelmä, joka on nykyistä yhdenmukaisempi erityisesti kansallisten käyttöliittymien osalta, tuottaa parempia tuloksia testauksen, tietojen laadun ja tietojen eheyden sekä tietoturvan osalta. Yhdenmukaisuuteen olisi pyrittävä myös validointisääntöjen ja mahdollisten yhteisten hakutoimintojen osalta. Lisäksi yhdenmukaisuus alentaa järjestelmän käyttökustannuksia. * Luotettavuus Luotettavuudella tarkoitetaan tässä tietojen saatavuutta sekä järjestelmän suorituskykyä. Tietojen korkea saatavuus on luonnollisesti yksi tulevan järjestelmän prioriteeteista. Tämä merkitsee myös mahdollisuutta tarkistaa, että tiedot ovat oikeita, että ne voidaan toimittaa turvallisesti ja että ne eivät ole viallisia. Tietojen saatavuuteen liittyy myös se, että olisi mahdollisimman pitkälle voitava estää järjestelmän toimintahäiriöt tai sen kaatuminen, tai jos näin kaikesta huolimatta tapahtuu, olisi voitava varmistaa, että järjestelmän toimintakyky palautuu mahdollisimman pian. Tehokas suorituskyky on olennainen. Esimerkkinä mainittakoon, että poliisiviranomaisten on käytännössä voitava saada vastaus hakuun viiden sekunnin kuluessa. SIS II -järjestelmässä olisi myös voitava lyhentää aikaa, jonka kuluessa kenen tahansa loppukäyttäjän syöttämät tiedot ovat kaikkien muiden sopimuspuolten käytettävissä. * Taloudellisuus Koska mahdollisia uusia sopimuspuolia ja myös uusia toimintoja on varsin huomattava määrä, järjestelmä on suunniteltava siten, että sen hallinnointi on helppoa sekä keskusyksikön että kansallisten käyttöliittymien tasolla, jotta järjestelmän toiminta olisi mahdollisimman kustannustehokasta. * Turvallisuus SIS-järjestelmään tallennettavat tiedot ovat erittäin arkaluonteisia. Suurelta osin on kyse henkilötiedoista, jotka ovat peräisin kansallisilta poliisiviranomaisilta ja muilta viranomaisilta, joilla on oikeus käsitellä arkaluonteisia tietoja. Näitä tietoja on suojattava luvattomalta käytöltä. Tiedot on ehdottomasti suojattava sekä fyysisesti (esim. rajoitettu pääsy tiloihin, joissa käyttöliittymä sijaitsee) että loogisesti (rajoitetut oikeudet lukea, muuttaa tai tuhota tietoja). 1.4. Rajoitukset ja keskeiset kysymykset 1.4.1. Rajoitukset SIS II -järjestelmän kehittämistä vaikeuttavista rajoituksista tärkeimmät ovat: * Määräaika on tiukka näin monimutkaisen järjestelmän kehittämistä ajatellen, etenkin kun kansallisten järjestelmien mukauttaminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. * Vastuun jakautuminen komission ja neuvoston kesken ei ole aina selkeää, mikä hankaloittaa päätöksentekoa entisestään. * Neuvoston työryhmien monimutkainen rakenne saattaa hidastaa tarvittavan säädöskehyksen hyväksymiseen liittyvää päätöksentekoa. 1.4.2. Keskeiset kysymykset Arkkitehtuuri: tietotekniikkajärjestelmän arkkitehtuurilla tarkoitetaan sen fyysisten ja logististen osien (eli laitteistojen ja ohjelmistojen) rakennetta ja niiden muodostamaa kokonaisuutta. Järjestelmän arkkitehtuuri määrittää aina sen laajat toimintapuitteet ja osittain myös hienomekanismin. Järjestelmän kehittämistä ei ole mahdollista aloittaa ilman tietoa sen arkkitehtuurista, vaan tätä koskeva päätös on tehtävä hyvin varhaisessa vaiheessa. Toiminnot: tällä tarkoitetaan niitä vaatimuksia, jotka SIS II:n on täytettävä, jotta sopimuspuolet ja järjestelmän loppukäyttäjät voivat täyttää SIS-järjestelmän tavoitteet. Atk-järjestelmää ei voida toteuttaa, ellei sen toimittaja tiedä, mitä järjestelmän on tarkoitus tehdä. Siksi päätös järjestelmän yleisistä toiminnoista on tehtävä hyvin varhaisessa vaiheessa. Synergiaedut: neuvoston pyynnöstä on tarkasteltu mahdollisuuksia saavuttaa synergiaetuja viisumintunnistusjärjestelmän (VIS) kanssa. Tätä kysymystä on tarkasteltu osana VIS:n toteutettavuustutkimusta, ja siinä esitettiinkin synergiaetuja koskevia suosituksia, joiden avulla voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä etenkin pitkällä aikavälillä. Rahoitus: toteutettavuustutkimuksessa esitetään arvioita SIS II:n täytäntöönpanoon eli järjestelmän suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöönottoon liittyvistä kustannuksista (laitteisto mukaan luettuna). Arvioissa mainitaan myös järjestelmän hallinnointiin liittyvät kustannukset. Alustavaa talousarviota on muutettu näiden lukujen perusteella, ja tämän tiedonannon liitteenä oleva rahoitusselvitys on päivitetty vastaavasti. Keskusyksikön sijainti ja hallinnointi: on tarkasteltava keskusyksikön sijaintiin ja hallinnointiin liittyviä järjestelyjä ottaen huomioon nykyisen SIS:n ja SIS II:n poliittinen ja oikeudellinen asema sekä SIS II:n operatiiviset vaatimukset. 2. Seurantaraportti Tämä seurantaraportti on järjestyksessä toinen raportti [10], jonka komission yksiköt esittävät 6 päivänä joulukuuta 2001 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 6 artiklan mukaisesti. Raportin tarkoituksena on luoda katsaus komission yksiköiden tällä alalla vuoden 2003 alkupuoliskolla tekemään työhön. [10] Ensimmäinen raportti esitettiin vuoden 2003 alussa, ja se kattoi vuoden 2002. 2.1. Saavutetut tulokset (tammi-kesäkuu 2003) ja etenemissuunnitelma (heinä-joulukuu 2003) Tärkeimmät vaiheet on kuvattu yksityiskohtaisesti komission valmisteluasiakirjassa "Progress Report 2002 on the development of the second generation Schengen Information System (SIS II)". 2.1.1. Keskeinen tehtävä: toteutettavuustutkimus Kuten heinäjoulukuuta 2002 koskevassa seurantaraportissa todetaan, SIS II:n kehittämistä koskeva toteutettavuustutkimus jakautui kolmeen vaiheeseen: SIS II järjestelmän kehittämistä koskeva strateginen arviointi, joka toteutettiin vuonna 2002 ja jota esitellään yksityiskohtaisesti heinä-joulukuuta 2002 koskevassa seurantaraportissa. Lokakuun 2002 ja huhtikuun 2003 välisenä aikana selvitettiin eräitä teknisiä sekä toteutettavuutta ja turvallisuutta koskevia näkökohtia, jotka liittyvät SIS II:n arkkitehtuuria koskeviin vaihtoehtoihin. Touko-kesäkuussa 2003 laadittiin luonnos teknisiä vaatimuksia koskevaksi ehdotukseksi. Alustavat raportit näistä näkökohdista (toteutettavuus, tekniset ja turvallisuusnäkökohdat) saatiin tammikuussa 2003, minkä jälkeen niitä tarkasteltiin komissiossa ja SIS II -komiteassa. Komitea antoi järjestelmän arkkitehtuuria koskevasta ehdotuksesta myönteisen lausunnon, ja raporttien lopulliset versiot toimitettiin neuvostolle 2. toukokuuta, jotta asiaa koskevaa poliittista päätöstä voitaisiin valmistella eri työryhmissä. Komissio allekirjoitti järjestelmän toimittajan kanssa huhtikuussa 2003 lisäsopimuksen, jonka perusteella sopimuspuolen oli määrä selvittää seuraavien ominaisuuksien toteuttamismahdollisuuksia: Osa kansallisten käyttöliittymien sisältämistä tiedoista siirretään keskusyksikköön. Suora hakutoiminto, jolla voidaan tehdä hakuja keskusyksikön tiedoista jäsenvaltioiden toimittamien lisätietojen perusteella. SIS- ja VIS-hankkeiden koordinoinnista mahdollisesti saatavat synergiaedut. Tarkoituksena oli analysoida edellytyksiä synergiaetujen saavuttamiselle ja arvioida, miten yhteistoiminta vaikuttaisi verkostoon ja tutkittuihin rakennevaihtoehtoihin. Tämän lisäselvityksen tulokset esitettiin SIS II -komitealle kesäkuussa 2003. Teknisiä vaatimuksia koskevan luonnoksen hyväksymistä oli lykättävä, jotta siinä voitaisiin ottaa huomioon oikeus- ja sisäasioiden neuvoston 5.-6. kesäkuuta 2003 hyväksymät päätelmät järjestelmän arkkitehtuurista ja toiminnoista. Luonnos teknisistä vaatimuksia koskevaksi ehdotukseksi hyväksyttiin heinäkuussa 2003. 2.1.2. Tämänhetkinen tehtävä: tarjouskilpailun valmistelu Jotta järjestelmä voitaisiin toimittaa mahdollisimman pian, komission yksiköt alkoivat valmistella tarjouskilpailua helmikuussa 2003. Maaliskuussa 2003 Euroopan unionin virallisen lehden S-sarjassa [11] julkaistiin alustava ilmoitus, jossa mahdollisille tarjoajille kerrottiin, että valmisteilla on EU:n oikeus- ja sisäasioihin liittyvä mittava tietotekniikkahanke. [11] EUVL, 2003/562-053772. Sen jälkeen kun neuvosto oli vahvistanut uuden järjestelmän arkkitehtuuria ja toimintoja koskevat suuntaviivat kesäkuussa 2003 antamissaan päätelmissä, komissio julkaisi asiaa koskevan ilmoituksen Euroopan unionin virallisen lehden S-sarjassa [12]. Kyseessä on rajoitettu tarjouskilpailu. Kaikilla asiasta kiinnostuneilla talouden toimijoilla oli mahdollisuus osallistua tarjouskilpailuun, mutta tarjous pyydetään ainoastaan niiltä yrityksiltä, jotka täyttävät valintaperusteet. [12] EUVL, 2003/S 119-106332. Ehdokkaat, joilta tarjous pyydetään, on nyt valittu, ja niitä pyydetään esittämään tarjouksensa kevääseen 2004 mennessä. Tarjoukset arvioidaan niin, että sopimuksista voidaan päättää elokuussa 2004. Sopimus on tarkoitus allekirjoittaa syyskuussa 2004. 2.1.3. Seuraavat vaiheet Toteutettavuustutkimuksessa todettiin, että neuvoston valtuutuksessa vuonna 2001 asetettu tiukka määräaika, vuosi 2006, on toteuttamiskelpoinen valitun järjestelmärakenteen perusteella, kunhan jäljempänä lueteltuja tärkeimpiä välietappeja noudatetaan. * Kesäkuu 2003 - Tehdään lopullinen päätös toiminnoista ja järjestelmän rakenteesta. * Elokuu 2003 - Käynnistetään SIS II -tarjouskilpailu. * Kesäkuu 2004 - Allekirjoitetaan sopimus SIS II -järjestelmän yksityiskohtaista suunnittelua ja kehittämistä varten ja laaditaan sen jälkeen yksityiskohtainen suunnitelma. * Tammikuu 2005 - Aloitetaan SIS II:n kehittäminen. * Kevät 2005 - Aloitetaan sopimuspuolten kansallisten osuuksien mukauttaminen. * Syksy 2006 - Nykyiset sopimuspuolet aloittavat siirtymisen uuteen järjestelmään. Vuoden 2006 loppu - Uudet sopimuspuolet liittyvät mukaan järjestelmään (tässä vaiheessa on vielä auki, voisivatko unioniin liittyvät maat liittyä järjestelmään rinnan nykyisten sopimuspuolten kanssa). Toteutettavuustutkimuksessa todettiin selkeästi, että jos jokin näistä välietapeista ei toteudu määräajassa, lopullinen tavoite järjestelmän käyttöönotosta vuonna 2006 ei voi toteutua. Koska syksyllä 2003 oli vaikeuksia sovittaa toteutettavuustutkimukseen perustuvia SIS II:n talousarviovaatimuksia erityisesti vuoden 2005 erittäin tiukkaan budjettikehykseen, tarjouskilpailua ei voitu aloittaa aikataulun mukaisesti elokuun lopulla 2003. Talousarviokysymykset selvisivät lopullisesti vasta marraskuussa 2003, minkä vuoksi tarjouskilpailumenettely voidaan aloittaa vasta joulukuussa 2003. Tämä merkitsee sitä, että koko järjestelmää ei voida ottaa käyttöön alkuperäisen aikataulun mukaisesti vuoden 2006 loppuun mennessä. Järjestelmän pitäisi kuitenkin olla käyttövalmis vuoden 2006 loppuun mennessä, ja käyttöönoton ja uusien käyttäjien liittymisen pitäisi voida tapahtua vuoden 2007 ensimmäisen puoliskon aikana. Lisäksi on laskettava kolme lisäkuukautta turvamarginaaliksi siltä varalta, että järjestelmän yksityiskohtien suunnittelun ja kehittämisen yhteydessä tapahtuu vielä viivästyksiä. 2.1.4. SIS II -komitea SIS II -komitean ensimmäinen kokous pidettiin tammikuussa 2002. Komitea muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja noudattaa päätettävien toimenpiteiden mukaan joko hallinto- tai sääntelymenettelyä, kuten SIS II -järjestelmän kehittämisestä 6 päivänä joulukuuta 2001 annetussa neuvoston asetuksessa ja neuvoston päätöksessä säädetään. [13] Komitea kokoontuu kerran kuussa. Islanti ja Norja [14] osallistuvat kokouksiin tarkkailijoina. [13] Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2424/2001 4 ja 5 artikla ja neuvoston päätöksen 2001/886/EY 4 ja 5 artikla. [14] Asiasta käydyn kirjeenvaihdon tuloksena, koska ne osallistuvat Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon ja kehittämiseen. On syytä korostaa SIS II -komitean työn merkitystä toteutettavuustutkimuksen kannalta, sillä se on tarjonnut jäsenvaltioille tilaisuuden esittää kirjallisia kommentteja raporttien eri versioista ja avustaa siten toimittajaa esiin tulleiden ongelmien ratkaisemisessa. Jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet olevansa erittäin kiinnostuneita jatkamaan työtä eri kysymysten ratkaisemiseksi, niin että kireässä aikataulussa voitaisiin pysyä. SIS II -komitea on luvannut järjestää erillisiä työkokouksia tarjouskilpailun valmistelua varten. Koska työtä on jatkettava tiiviisti myös tämän jälkeen, komitea on luvannut pitää kaksipäiväisiä kokouksia syksystä 2003 alkaen. 2.1.5. Unioniin liittyvien maiden osallistuminen Yksi SIS II -tietojärjestelmän kehittämisen tavoitteista on luoda järjestelmä, johon myös uudet jäsenvaltiot voivat liittyä. Niiden on voitava osallistua täysimääräisesti Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon ja siten myös SIS II -järjestelmään mahdollisimman pian liittymisen jälkeen. Tätä varten niiden on tultava mukaan toimintaan hyvissä ajoin. Kuten 18. joulukuuta 2001 annetussa komission tiedonannossa todetaan, uusien jäsenvaltioiden osallistumista järjestelmän toimintaan on pohjustettu tiedottamisella. Pysyville edustustoille tarkoitettu valmistelukokous pidettiin 18. huhtikuuta 2002, minkä jälkeen järjestettiin ensimmäinen TAIEX [15]-seminaari 6. kesäkuuta 2002 ja vielä yksi tiedotustilaisuus 13. joulukuuta 2002. [15] TAIEX: teknisen avun tiedonvaihtotoimisto (Technical Assistance Information EXchange office). Toinen TAIEX-seminaari, joka oli määrä järjestää toteutettavuustutkimuksen loppuvaiheessa, pidettiin suunnitelmien mukaisesti 9. huhtikuuta 2003. Seminaarin tarkoituksena oli kertoa unioniin liittyville maille toteutettavuustutkimuksen etenemisestä, tuloksista ja suosituksista. Lisäksi seminaarissa esiteltiin unioniin liittyville maille SIS II -komitean ja neuvoston työryhmien tehtäviä ja työtapoja. Unioniin liittyvät maat osallistuivat komitean kokoukseen tarkkailijoina ensimmäisen kerran 14. toukokuuta 2003. Tarkkailijoina ne saavat tietoa ja voivat osallistua yleiseen keskusteluun. Kokouksissa ne saavat tietoa myös siitä, milloin ne mahdollisesti voisivat liittyä järjestelmään, edellyttäen että ne ovat siihen oikeudellisesti ja teknisesti valmiit. Siinä vaiheessa on laadittava myös niiden omat suunnitelmat SIS II -järjestelmän kansallisista käyttöliittymistä. 2.1.6. Hankkeen hallinnointi komissiossa Lokakuussa 2002 perustettiin projektinhallintoryhmä, jonka tarkoituksena on hankkia tietoja komission sisältä muista yksiköistä kuten henkilöstön ja hallinnon, yritystoiminnan sekä tietoyhteiskunnan pääosastojen tietotekniikkaosastoilta, niin että voidaan ottaa huomioon mahdolliset komission sisäiset synergiaedut. Oikeus- ja sisäasioiden pääosastoon perustettiin 16. joulukuuta 2002 uusi yksikkö nimeltä "Laajat tietojärjestelmät". Sen tehtävänä on mm. pyrkiä hyödyntämään synergiaetuja oikeus- ja sisäasioiden alalla toteutettavissa suurissa tietotekniikkahankkeissa, joita ovat SIS II, Eurodac ja VIS (viisumitietojärjestelmä). Uudessa yksikössä toimii erityinen SIS-ryhmä, joka keskittyy SIS II -hankkeeseen. Jotta komissiossa toteutettua SIS II -hankkeen kehittämistyötä voitaisiin esitellä mahdollisimman avoimesti, hankkeen hallinnointiryhmän kokouksiin on vuoden 2003 alusta kutsuttu säännöllisesti jäsenvaltioiden edustaja kulloisestakin puheenjohtajavaltiosta. Huhtikuussa 2003 uusittiin ulkoista tukea ja neuvontapalveluja koskeva sopimus suuren tietotekniikkayrityksen kanssa. Sopimus allekirjoitettiin alun perin huhtikuussa 2002 avoimen tarjouskilpailun perusteella. Tämä sopimuspuoli antaa hankkeeseen liittyvää teknistä neuvontaa ja huolehtii riippumattomasta ulkoisesta laadunvalvonnasta. SIS II -ryhmään on liittynyt tai on pian tulossa neljä uutta henkilöä, joista kolme on komission virkamiehiä (2 A- ja 1 B-virkamies) ja yksi kansallinen asiantuntija. Uusille työntekijöille annetaan seuraavat tehtävät: tarjouskilpailun valmistelu, teknisten ja toiminnallisten vaatimusten laatiminen SIS II -järjestelmän kehittämistä varten, kansallisten valmistelutoimien koordinointi, tietosuojaan liittyvät näkökohdat ja verkkoanalyysi sekä hallinnollinen tuki. 3. Järjestelmäarkkitehtuuri 3.1. SIS II -järjestelmän vaatimukset 3.1.1. Yleiset vaatimukset Komissio on pyrkinyt varmistamaan, että hanke toteutetaan johdonmukaisesti neuvostossa tehtyjen valmistelujen pohjalta. Tätä varten se on laatinut SIS II:ta koskevat tekniset vaatimukset niiden keskustelujen pohjalta, joita käytiin neuvostossa jo ennen kuin järjestelmän kehittäminen annettiin komission tehtäväksi. Tärkeimpiä strategisia vaatimuksia (laajennettavuus, joustavuus, yhdenmukaisuus, luotettavuus ja taloudellisuus) on käsitelty edellä kohdassa 1.3. 3.1.2. Vaatimusten suhteellinen painoarvo Toteutettavuustutkimuksen perusteella järjestelmään kohdistuu neljä keskeistä vaatimusta, jotka ovat skaalattavuus, järjestelmänhallinta, turvallisuus ja mahdollisuus toteuttaa valittu arkkitehtuuri vaaditussa ajassa. Näihin vaatimuksiin on kiinnitetty erityistä huomiota järjestelmäarkkitehtuurista päätettäessä. 3.2. Arkkitehtuurin valintaprosessi ja -menetelmät 3.2.1. Valintaprosessi Toteutettavuustutkimuksen aluksi todettiin, että SIS II -järjestelmän arkkitehtuuria varten on useita vaihtoehtoisia ratkaisuja. Selvityksessä tarkasteltiin 13:a eri vaihtoehtoa, jotka poikkesivat toisistaan seuraavilta osin: tietojen säilytyspaikka (keskitetty tai hajautettu tallennus tai omien järjestelmien käyttö), erityyppisten tietojen (teksti, multimedia jne.) käsittelytapa ja kysymys siitä, kuka tiedot omistaa ja miten ne jaetaan. Myös tietojen käsittelymenetelmissä ja toimitustavoissa oli eroja. Erilaisia ratkaisuja arvioitiin nykyisten ja SIS II:n uusien toimintojen sekä edellä esitettyjen keskeisten vaatimusten perusteella. Lisäksi laadittiin alustava arvio järjestelmän kustannuksista ja niiden vaikutuksesta hankkeen aikatauluun ja jäsenvaltioihin. Lopulta päädyttiin kolmeen ratkaisuvaihtoehtoon, joita tarkasteltiin yksityiskohtaisemmin strategisten vaatimusten kannalta. Kaikissa kolmessa ratkaisussa kaikki Schengen-tiedot tallennetaan keskustietokantaan. Erona on se, tallennetaanko tietoja myös kansallisiin käyttöliittymiin vai ei: * "hajautettu järjestelmä": kansalliseen käyttöliittymään tallennetaan ainoastaan aakkosnumeeriset Schengen-tiedot * "sekajärjestelmä, jossa kansalliseen käyttöliittymään tallennetaan kaikki tiedot": kansalliseen liittymään tallennetaan kattavia biometrisiä tietoja myöten kaikki Schengen-tiedot * "sekajärjestelmä, jossa kansalliseen käyttöliittymään ei tallenneta tietoja": kansalliseen liittymään ei tallenneta lainkaan tietoja. Ratkaisuvaihtoehdot tarjoavat varsin samankaltaisia palveluja. Suurimmat erot koskevat kansalliseen käyttöliittymään sisällytettäviä tiedostoja. Hajautetussa järjestelmässä käyttöliittymään sisällytetään ainoastaan merkkidataa. Sekajärjestelmässä kansalliseen käyttöliittymään sisällytetään joko kaikki tiedot (merkit, multimedia, erityisesti biometriset tiedot jne.) tai ei lainkaan tietoja, jolloin se toimii lähinnä porttijärjestelmänä. 3.2.2. Lopullinen suositus: Sekajärjestelmä, jossa kansalliseen käyttöliittymään ei tallenneta tietoja Toteutettavuustutkimuksen päätelmissä suositellaan edellä esitettyjen kriteerien perusteella seuraavaa: "SIS II:ssa olisi oltava kaikki tarvittavat toiminnot sisältävä keskusjärjestelmä sekä kansallinen RTS [16]-käyttöliittymä, johon ei tallenneta tietoja." [16] Readymade turnkey solution (RTS) eli valmisratkaisu, jonka osat (laitteet ja ohjelmat) kehitetään keskitetysti. Esimerkiksi kansalliset käyttöliittymät ovat valmiina käytettäviksi ja niitä hallinnoidaan keskusjärjestelmästä käsin ilman käyttäjien merkittävää panosta. SIS II -komitea omaksui myönteisen kannan tähän ratkaisuun. Valitussa järjestelmässä kaikki tiedot tallennetaan keskusarkistoon. Kansallisissa käyttöliittymissä ei säilytetä Schengen-tietoja, ja ne toimivatkin lähinnä vain portteina keskusjärjestelmään. Sopimuspuolet voivat tallentaa tietoja kansalliseen järjestelmäänsä (ja käyttää kansallista tietokantaa ja tehdä siitä hakuja) tai ne voivat tehdä SIS II:sta suoria hakuja. Ratkaisu, jossa kaikki tiedot ovat keskusjärjestelmässä, edistää järjestelmän laajennettavuutta. [17] Tarvittavat muutokset voidaan hoitaa yhdessä keskusyksikössä tiukasti valvotuissa olosuhteissa. [17] Järjestelmän kykyä ottaa nopeasti käyttöön uusia komponentteja ja toimintoja. Koska muutokset hoidetaan keskustasolla, myös järjestelmän- ja versionhallinta, ohjelmapäivitykset ja parametrien muutokset voidaan hoitaa parhaiten tässä ratkaisussa. Toteutettavuustutkimuksessa analysoitiin huolellisesti järjestelmän skaalattavuutta sekä uusien jäsenvaltioiden liittymisen että tiedostojen ja hakujen määrällisen kasvun kannalta. Valitun ratkaisun avulla voidaan käyttöpiikkienkin aikana välttää uusien jäsenvaltioiden mukaantulosta (käytön arvioitu ja ekstrapoloitu kasvu, kun järjestelmään otetaan yli 30 uutta maata) sekä uusista dataformaateista (esim. sormenjäljet ja valokuvat) aiheutuvat ongelmat. Vaikka tähän ratkaisuun siirtyminen on hieman helpompaa kuin muihin vaihtoehtoihin, valmistelut on aloitettava jo hyvissä ajoin ennen vuotta 2005. >VIITTAUS KAAVIOON> NS // kansallinen järjestelmä NI // kansallinen käyttöliittymä All data // Kaikki tiedot Central processing // Keskusjärjestelmä Users // Käyttäjät Core // Ydin No data // Ei tietoja Muissa tekijöissä (esim. aikataulu, tietoturva ja tuotteen kypsyys ja saatavuus) ei ollut niin paljon eroja kolmen vaihtoehdon välillä, että ne olisivat vaikuttaneet valintaan merkittävästi. 4. Toiminnot 4.1. Yleiset periaatteet Keskeinen edellytys sille, että järjestelmä voidaan ottaa käyttöön tiukan aikataulun mukaisesti, on tarjouskilpailun käynnistäminen ajoissa. SIS-SIRENE -työryhmä sopi kokouksessaan 16. tammikuuta 2003, että oikeudellisia ja poliittisia näkökohtia käsitellään erillään neuvoston kesäkuussa 2003 hyväksymästä luettelosta, johon on ohjeeksi tulevalle toimeksisaajalle koottu ehdottomasti ja mahdollisesti tarvittavat korkeatasoiset toiminnot. Tämä käsittelyjärjestys ei vähennä joustomahdollisuuksia järjestelmän kehittämisvaiheen aikana. Ehdottomasti tarvittavat toiminnot voitaisiin ottaa käyttöön alusta alkaen, kun taas mahdollisesti tarvittavat toiminnot aktivoitaisiin vasta, kun asiasta on päästy poliittiseen yhteisymmärrykseen. Jotta hankkeen yleisiä puitteita ei tarvitse muuttaa kehittämisvaiheen aikana, mikä johtaisi väistämättä viivästyksiin, olisi päästävä kesäkuuhun 2004 mennessä yhteisymmärrykseen niistä mahdollisista toiminnoista, jotka jäsenvaltiot haluavat otettavan käyttöön alusta alkaen. Jos näin ei tapahdu, kyseisiä toimintoja ei voida toteuttaa ennen kuin kaikki jäsenvaltiot ovat siirtyneet käyttämään uutta järjestelmää. On syytä huomauttaa, että uusien toimintojen (esim. ilmoitusten linkittämisen) käyttöönotto saattaisi edellyttää uusia SIRENE-menettelyjä tai nykyisten menettelyjen tarkistamista. 4.2. Luettelo SIS II -toiminnoista SIS II -toimintojen luetteloon sisältyvät sekä nykyiset [18] että mahdolliset uudet toiminnot. Uusia toimintoja koskevat yleiset suuntaviivat esitettiin oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmissä kesäkuussa 2003. Toiminnoista keskustellaan parhaillaan neuvostossa. Uudet toiminnot, joiden on oltava valmiit kun järjestelmä otetaan käyttöön, on määritettävä viimeistään kesäkuussa 2004. [19] Tämä koskee muun muassa eri ilmoituslajien välisiä linkkejä ja etsintäkuulutettujen henkilöiden valokuvien ja sormenjälkien säilyttämiseen liittyviä käytännön järjestelyjä. [18] Ks. myös Espanjan kuningaskunnan aloitteet neuvoston asetuksen ja päätöksen tekemiseksi Schengenin tietojärjestelmän eräiden uusien toimintojen käyttöönottamisesta erityisesti terrorismin torjunnassa (EYVL C 160, 4.7.2002, s. 5 ja 7). [19] Ennen sopimuksen allekirjoittamista (suunnitelman mukaan syyskuussa 2004). Vaikka eräistä neuvoston kesäkuussa 2003 mainitsemista mahdollisista toiminnoista ei vielä ole tehty päätöstä, SIS II tarjoaa tekniset valmiudet ottaa ne käyttöön myöhemmin, jos niin päätetään. Tämä saattaa koskea muun muassa 99 ja/tai 100 artiklan mukaisia uusia henkilö- ja esineluokkia. 4.3. Biometriikan käyttäminen Poliisin näkökulmasta biometristen tunnistetietojen sisällyttäminen SIS II:een parantaisi huomattavasti järjestelmän käyttökelpoisuutta henkilöiden tunnistamisessa. Nykyinen SIS-järjestelmä perustuu 1980-luvun loppupuolella vallinneeseen tilanteeseen, jolloin tekniikka ei ollut riittävän kehittynyttä digitaalisten kuvien tai biometristen tietojen yleiseen käyttöön. Nykyään lainvalvontaviranomaisten on yhä vaikeampaa hoitaa henkilöllisyyden tarkastuksia ja valvoa maahantuloa. Toimintaa vaikeuttavat suuret ongelmat, joita ei enää voida ratkaista pelkällä nimihaulla. * Henkilöt, jotka tietävät tai olettavat tietojensa olevan SIS:ssä (esim. ulkomaalaiset, jotka on määrätty karkotettavaksi), yrittävät salata todellisen henkilöllisyytensä käyttämällä peitenimeä. Vaikka matkustusasiakirja olisi aito, pelkkään nimihakuun perustuva SIS-tarkastus ei tuota tulosta. * Jos väärää matkustusasiakirjaa käyttävä henkilö pidätetään, hänen todellinen henkilöllisyytensä on tuntematon. Nykyisillä SIS-toiminnoilla on mahdotonta osoittaa, että henkilö on esimerkiksi etsintäkuulutettu ja tallennettu järjestelmään toisella nimellä. * Yleisille nimille (esim. Smith, Virtanen tai mikä tahansa muu yleinen sukunimi) voidaan saada useita osumia, mikä vaikeuttaa huomattavasti tunnistamista. Ongelma koskee erityisesti sellaisia maita (kuten Bulgaria), joissa käytössä olevien sukunimien määrä on perinteisesti pieni. Tämä saattaa aiheuttaa loppujen lopuksi viattomiksi osoittautuville henkilöille kiusallisia tilanteita, jotka vaikeuttavat toimintaa ja johtavat oikeudellisiin ongelmiin. Biometristen tietojen kahdenvälinen vaihto voitaisiin aloittaa jo nyt SIRENE-toimistojen välityksellä. Käytännössä kuitenkin Schengen-kumppanien lukumäärän kasvu estäisi tarvittavien moninkertaisten vaihtojen toteuttamisen. Myös tulosten luotettavuus olisi kyseenalainen. Siksi biometrinen tunnistusjärjestelmä eli biometristen tietojen haku on selvästi oikea ratkaisu henkilöiden tunnistamiseen. Jos tästä toiminnosta ei päästä lopulliseen päätökseen ennen tarjouskilpailun julkistamista, SIS II on suunniteltava siten, että biometrinen tunnistus voidaan toteuttaa helposti myöhemmin, kun sen käyttöönoton mahdollistava oikeusperusta on määritelty. Etuna on se, että näin mahdollistetaan standardien määrittely ja muiden hankkeiden (esim. VIS) kanssa yhteisten standardien käyttö ja helpotetaan toiminnon tulevaa käyttöönottoa. 5. Aikataulu Toteutettavuustutkimuksen yhteydessä tarkasteltiin ja tarkistettiin SIS II:ta koskevassa vuoden 2002 seurantaraportissa esitettyä alustavaa aikataulua. SIS II -komitealle esitettiin tammikuun ja huhtikuun 2003 välillä useita hankkeen kokonaisaikataulua koskevia luonnoksia. Sen jälkeen toukokuussa 2003 järjestettiin suunnitteluseminaari, johon osallistui sekä jäsenvaltioiden että liittymiseen valmistautuvien maiden edustajia. Aikataulun uusin versio on tämän tiedonannon liitteessä. Jäsenvaltiot voivat valmistella ja toteuttaa omat tarjouskilpailunsa kansallisten vaatimustensa mukaisesti, kunhan ne pysyvät kokonaisaikataulussa. Aikataulussa otetaan huomioon myös jäsenvaltioiden toivomus siirtyä käyttämään SIS II -järjestelmää asteittain. SIS II -komitean toukokuussa 2003 pidetyn kokouksen päätteeksi valtuuskunnat esittivät toivomuksen, että kukin maa voisi ottaa uuden järjestelmän käyttöön sitten, kun se on siihen valmis. Toukokuun 2003 lopulla tätä pidettiin parempana kuin järjestelmän ottamista käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa samaan aikaan, koska tämä pakottaisi maat noudattamaan yhteistä aikataulua. Asiaa ei kuitenkaan ole vielä päätetty lopullisesti, vaan eri vaihtoehtoja selvitellään edelleen. Vähittäisen siirtymisen etuna on se, että liittymässä olevat maat voivat tulla mukaan järjestelmään aikaisemmin, vaikka kaikki jäsenvaltiot eivät vielä olisikaan mukana. SIS II -komitea voi päättää myöhemmin, kuinka monen jäsenvaltion on otettava SIS II -järjestelmä käyttöön, ennen kuin liittymässä olevat maat voivat päästä mukaan. Tästä seuraa, että ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä valmiit ottamaan järjestelmää käyttöön vuonna 2006,voivat tehdä sen vuoden 2007 alkupuoliskolla. Lopullinen päätös siitä, miten järjestetään jäsenvaltioiden siirtyminen käyttämään uutta järjestelmää ja unioniin liittyvien maiden mukaantulo, tehdään vasta keväällä 2004, sillä tarjouskilpailun voittaja voi ehdottaa omia ratkaisujaan tätä varten. Komission ja jäsenvaltioiden aikataulut on onnistuttu sovittamaan yhteen niin, että kokonaisaikataulusta on päästy yksimielisyyteen. Jotkin jäsenvaltiot ovat kuitenkin vielä epävarmoja siitä, pystytäänkö hanketta toteuttamaan hankkeen aikataulun mukaisesti. 6. Kustannukset 6.1. Toteutettavuustutkimuksen tulokset Komission ensimmäisessä neuvostolle ja parlamentille osoitetussa tiedonannossa [20] esitetyn alustavan arvion mukaan järjestelmän kehittämiskustannukset vuosina 2004-2006 olisivat 15,9 miljoonaa euroa. Kuten tuolloin todettiin, tämä luku oli vain suuntaa-antava, koska kustannukset riippuvat ratkaisevasti toteutettavan järjestelmän rakenteesta ja sisällöstä. [20] KOM(2001) 720 lopullinen. Toteutettavuustutkimuksen perusteella suositellun vaihtoehdon kehittämiskustannukset olisivat enintään 28 miljoonaa euroa ja se olisi niin ollen 5 miljoonaa euroa halvempi kuin kaksi muuta vaihtoehtoa. Tähän lukuun sisältyvät myös biometristen tietojen (sormenjälkien ja valokuvien) säilytyksestä ja vaihdosta aiheutuvat kustannukset. Sen sijaan hakukustannukset eivät sisälly siihen. Lisäys johtuu pääasiassa siitä, että toiminnan jatkuvuuden vaatimusta (Business Continuity System, BCS) ei ollut otettu huomioon aiemmissa arvioissa. Valitun ratkaisun on oltava suuren käyttäjäkunnan saatavilla ja sen on oltava luotettava. Tätä varten on toteutettava erityistoimenpiteitä, kuten varalaitteiden ja -ohjelmien ylläpito sekä tietojen kopiointi. SIS II -kapasiteetin hyvä saatavuus ja jäsenvaltioiden mahdollisuus tehdä hakuja suoraan keskustietokannasta merkitsevät sitä, että jäsenvaltiot voivat luopua kansallisesta tietokannastaan, jos ne ovat valmiit siihen. Kansallisesta tietokannastaan luopuvat jäsenvaltiot saavat alennuksen tietokannan hallinta- ja ylläpitomaksuista.Maksut kattavat myös järjestelmän toimittajan tarjoaman teknisen tuen. Näin pyritään varmistamaan, että jäsenvaltiot saavat valmistelu- ja siirtymävaiheessa tarvitsemansa avun. 6.2. Vaihtoehtojen vertailu Järjestelmän kehittämiskustannukset ovat samaa luokkaa kaikkien kolmen toteutettavuustutkimuksessa tarkastellun vaihtoehdon osalta. Valtaosa kustannuksista aiheutuu kansallisella tasolla ja liittyy kansallisten käyttöliittymien käyttöönottoon jäsenvaltioissa. Sekä keskusjärjestelmän että kansallisten käyttöliittymien järjestelmänhallintakustannukset ovat pienimmät valitussa ratkaisussa (28 milj. euroa, kun kummankin hylätyn vaihtoehdon kustannukset olisivat olleet 33 milj. euroa). Näihin sisältyvät seuraavat kustannuserät: toteutus, käyttöönotto/siirtyminen 30 eri paikkakunnalla, lisenssit, laitteistot. Verkkokustannukset ovat hieman korkeammat tässä ratkaisussa, koska loppukäyttäjien tietopyyntöihin vastaamiseen tarvitaan enemmän verkkokapasiteettia. Verkkokustannusten (toisin kuin järjestelmänhallintakustannusten) odotetaan kuitenkin laskevan huomattavasti lähitulevaisuudessa tekniikan kehittymisen myötä. Tulevat kustannukset liittyvät pääosin SIS II:sta johtuvien muutosten hallintaan. Siksi on järkevintä valita ratkaisu, joka vaatii mahdollisimman vähän järjestelmänhallintaa, vaikka verkkokustannukset ovatkin korkeammat. Myös valitun ratkaisun vuosikustannukset ovat pienet. Sen sijaan hylättyjen vaihtoehtojen vuosikustannukset (verkko, paikallinen säilytys, tuotanto ja ylläpito, uudet versiot ja päivitykset, lisenssit) olisivat 5,5 miljoonasta eurosta yli 6,5 miljoonaan euroon. Kaikkien kolmen ratkaisun kehittämiskustannukset kansallisella tasolla olisivat samansuuruiset. Kansalliset kustannukset voivat vaihdella sen mukaan, mitä toimintoja otetaan käyttöön, minkä lisäksi kustannuksiin saattaa vaikuttaa myös kussakin jäsenvaltiossa tällä hetkellä käytössä oleva infrastruktuuri. Kansalliset kustannukset on arvioitava jäsenvaltioissa sen perusteella, luovutaanko nykyisistä kansallisista tiedostoista vai ei. Vaikka kansallisen tiedoston säilyttäminen voi vaikuttaa halvemmalta, se saattaisi johtaa pysyvästi korkeampiin vuosikustannuksiin. Sen sijaan infrastruktuurin tiivistäminen luopumalla kansallisesta tiedostosta voi tosin aluksi aiheuttaa lisäkustannuksia, mutta se johtaa vuosikustannusten tuntuvaan supistumiseen ja siten huomattaviin kokonaissäästöihin. 6.3. Kustannusten jakautuminen Seuraavassa käsitellään SIS II:een liittyvien kustannusten jakautumista yhteisön ja jäsenvaltioiden välillä. 6.3.1. SIS II -järjestelmän käyttöönottokustannukset SIS II -hanke käsittää seuraavat osat: * Komissio asettaa käyttöön järjestelmän yhteisen osan. Kustannuksiin sisältyvät: - SIS II:n yhteisen osan kehittäminen, jonka arvioidaan maksavan 28 miljoonaa euroa. Laitteet ja ohjelmat toimitetaan pakettiratkaisuna. Paketti käsittää maantieteellisesti jaotellun keskusjärjestelmän (käyttövaatimusten vuoksi keskusjärjestelmään on päästävä eri maissa sijaitsevien keskusyksiköiden kautta) sekä kansalliset käyttöliittymät. Järjestelmän kehittämiskustannukset katetaan yhteisön talousarviosta. - Jäsenvaltioiden pääsy keskusjärjestelmään ja keskusjärjestelmän eri osien yhteenliittäminen EU:n laajuisen verkon välityksellä. Tarjolla on kolme vaihtoehtoista ratkaisumallia: voidaan käyttää joko IDA-ohjelmaa varten kehitettävää TESTA III -verkkoa, SIS I+ -järjestelmän nykyistä SISNET-verkkoa tai näiden kahden verkon yhdistelmää mahdollisimman suuren käyttötiheyden saavuttamiseksi. TESTA-verkon käyttöönottokustannukset on jo sisällytetty yhteisön talousarvioon. * Muutokset, jotka on tehtävä nykyisiin kansallisiin järjestelmiin, jotta ne voidaan liittää järjestelmän yhteiseen osaan. Jäsenvaltioiden on huolehdittava rahoituksesta, joka tarvitaan niiden omien järjestelmien liittämiseksi SIS II:een (kansallisten käyttöliittymien välityksellä). Edellä esitetty kustannusten jako on sopusoinnussa neuvoston komissiolle antaman toimeksiannon kanssa. Komission tehtävänä on ottaa yhteinen järjestelmä käyttöön. SIS II -komitea on määritellyt yhteisen järjestelmän siten, että se sisältää jäsenvaltioihin asennettavat kansalliset käyttöliittymät ja rajoittuu niihin. Jäsenvaltioiden on huolehdittava kaikista kansallisten järjestelmien kustannuksista siihen asti, kun ne on liitetty kansalliseen käyttöliittymään. 6.3.2. Toimintakustannukset Kun SIS II on käytössä, toimintakustannukset voidaan jakaa samaan tapaan kuin käyttöönottokustannukset. Yhteinen osa rahoitetaan yhteisön talousarviosta ja kansallisen käyttöliittymän välityksellä SIS II:een liitetyt kansalliset järjestelmät kunkin maan omasta talousarviosta. Myös tiedonsiirtokustannukset on jaettava jäsenvaltioiden kesken. Tätä varten on säädettävä asianmukainen oikeusperusta. 6.4. Hankkeen talousarviovaikutukset Komission tiedonannon [21] liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä esitetään alustava kustannusarvio koko hankkeen kustannuksista (vuosina 2002-2006). Sen mukaan osa hankkeen talousarviovaikutuksista määräytyy toteutettavan järjestelmän rakenteen ja sisällön mukaan. Lisäksi todetaan, että toteutettavuustutkimuksen avulla saataneen lisätietoja, jotka tukevat rahoitusselvityksessä esitettyjä lukuja. Edellä esitetyn perusteella on syytä ehdottaa vuosia 2003-2006 koskevan arvion tarkistamista. Yksityiskohtaiset tarkistusehdotukset esitetään liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. [21] KOM(2001) 720 lopullinen. 6.4.1. SIS II -järjestelmän suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöönottoon suoraan liittyvät toimintakustannukset SIS II -hankkeeseen kuuluu järjestelmän suunnittelu ja käyttöönotto, sopimuspuolten mukaantulo ja riittävien tukipalvelujen järjestäminen. Ensimmäinen vaihe voidaan erottaa selkeästi omaksi osiokseen. Sen sijaan muut vaiheet voivat olla osittain päällekkäisiä sen mukaan, millaisia menetelmiä järjestelmän toimittaja käyttää. Sopimusteknisesti hanke voidaan jakaa kahteen vaiheeseen, suunnitteluun (2004) ja toteutukseen (2005-2006). Komissiossa laaditaan edellä esitettyyn aikatauluun perustuva sopimus, joka kattaa molemmat vaiheet. Rahoituksen kannalta sopimuksen tekemisen edellytyksenä on, että sopimuksen I-vaihetta varten tarvittavat määrärahat ovat käytettävissä. Sopimuksen II-vaiheen käynnistämisen edellytyksenä on I-vaiheen lopussa tehtävä komission päätös, jossa käsitellään I-vaiheen tuloksia ja määrärahojen osoittamista II-vaihetta varten. Tästä seuraa, että määrärahasitoumukset, jotka oli alustavasti tarkoitus jakaa vuosien 2005 ja 2006 kesken (II-vaihe), onkin asetettava käyttöön viimeistään vuonna 2005. Liitteenä olevaa rahoitusselvitystä on muutettu tämän perusteella. 6.4.2. Muut toimintakustannukset Toteutettavuustutkimuksen perusteella muihin selvityksiin tarvitaan yhteensä 2,35 miljoonaa euroa lisämäärärahoja. Niillä on tarkoitus kattaa tarvittavat lisäselvitykset ja erikoisasiantuntemus tietyillä aloilla (erityisesti turvallisuus sekä hankkeen tekninen ja verkkotuki). Tällainen asiantuntemus on tietotekniikkahankkeen hallinnoinnissa välttämätöntä. 6.4.3. SIS II -hankkeen rahoitus Toteutettavuustutkimuksen mukaan SIS II:n suunnittelu- ja kehittämisprosessia varten tarvitaan enintään 28 miljoonaa euroa, kun rahoitustarve oli alustavan arvion mukaan [22] vain 16,4 miljoonaa euroa (tai 15,9 miljoonaa euroa, koska 0,5 miljoonaa euroa osoitettiin toteutettavuustutkimukseen). [22] KOM(2001) 720 lopullinen. Alustavan rahoitusselvityksen ja toteutettavuustutkimuksessa esitetyn arvion erotus on siis 12,1 miljoonaa euroa, minkä lisäksi lisäselvityksiin ja asiantuntemuksen hankkimiseen tarvitaan 2,35 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon rahoitusnäkymien otsakkeessa 3 käytettävissä oleva marginaali kaudella 2003-2006, komissio on päättänyt jakaa 14,45 miljoonan euron lisämäärärahat usealle vuodelle. Kehittämiseen tarvittava 12,1 miljoonaa euroa jaetaan vuosille 2003-2005 ja loput 2,35 miljoonaa euroa koko jaksolle. Vuonna 2003 ja 2004 tehdään kokonaissitoumus, josta säädetään 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 92 artiklassa. 7. SIS II -järjestelmän hallinto ja sijoituspaikka 7.1. Johdanto SIS II -järjestelmän oikeusperustassa on säädettävä siitä, miten hallintovastuu jaetaan [23] sen jälkeen, kun komissio on saanut järjestelmän kehitystyön päätökseen ja järjestelmä on toiminnassa. Lisäksi on ratkaistava useita järjestelmän tekniseen hallintoon liittyviä kysymyksiä. [23] Ks. kohta 9. 7.2. SIS II -järjestelmän tekninen hallinto Tietotekniikkajärjestelmien tekninen hallinto jakautuu yleensä kahteen osaan: * strateginen hallinto (uusien toimintojen lisäämistä koskevat päätökset, siirtymävaiheen strategia, hankinnat, sopimusten hallinnointi jne) * operatiivinen hallinto (laitteiden ja ohjelmien päivittäisen käytön ja palvelun jatkuvuuden varmistaminen, fyysiset turvatoimet jne). Operatiivinen ja strateginen hallinto voidaan erottaa toisistaan sekä organisatorisesti että fyysisesti. Koska operatiivinen hallinto edellyttää jatkuvaa paikallaoloa, sitä koskevat ratkaisut olisi tehtävä samalla kun päätetään järjestelmän sijoituspaikasta. 7.2.1. Strateginen hallinto Nykyään SIS:n strategisesta hallinnosta vastaa neuvosto. Strateginen hallinto voidaan antaa kolmen eri tahon hoidettavaksi: Strategisesta hallinnosta vastaa neuvosto (nykytilanne) Strategisesta hallinnosta vastaa komissio Strategisesta hallinnosta vastaa virasto tai viraston tapainen rakenne 7.2.1.1. Strategisesta hallinnosta vastaa neuvosto (nykytilanne) SIS-järjestelmän nykyinen strateginen hallintojärjestely perustuu SIS:n hallitustenväliseen perinteeseen eli Schengenin yleissopimuksen hyväksymisen aikaiseen toimielinrakenteeseen. Käytännössä toimintaa on jarruttanut neuvoston kankea päätöksentekoprosessi, joka ei sovellu tietotekniikkajärjestelmien strategiseen hallintoon. Asiaa on entisestäänkin vaikeuttanut SIS:n pilarienvälinen luonne. Sitä paitsi nyt kun Schengen-asiat on sisällytetty yhteisön toimivaltaan, neuvosto ei toimielinjärjestelmän luonteen perusteella eikä perussopimusten määräystenkään mukaan voi enää hoitaa tietotekniikkajärjestelmien strategisen hallinnon kaltaisia toimeenpanotehtäviä. 7.2.1.2. Strategisesta hallinnosta vastaa komissio Vaikka komissio on viime vuosina saanut runsaasti kokemusta laajojen tietojärjestelmien strategisesta hallinnosta, on sangen epätodennäköistä, että sellaisen järjestelmän strateginen hallinto, jonka ainoita käyttäjiä ovat jäsenvaltiot ja tietyt kolmannet maat, uskottaisiin yksin komissiolle (edes komitean avustamana). Sitä paitsi komission nykyinen sisäinen organisaatio, jossa eri politiikanalat on uskottu eri pääosastoille, ei mahdollista eri politiikkoja koskevien laajojen tietojärjestelmien keskitettyä hallintoa ja tästä syntyviä mittakaava- ja synergiaetuja. Sen vuoksi ei ole realistista suunnitella, että komissio hallinnoisi SIS II -järjestelmää yksin. 7.2.1.3. Strategisesta hallinnosta vastaa virasto tai viraston tapainen rakenne Yksi mahdollisuus olisi perustaa toimeenpanovirasto, jolle annetaan erikseen tehtäväksi hallinnoida laajoja tietojärjestelmiä. Jotta saavutettaisiin tietojärjestelmien 'kriittinen massa', joka saattaisi tuottaa riittävästi synergiaa oikeuttamaan viraston perustamiseen liittyvän huomattavan alkuinvestoinnin, tämän vaihtoehdon yhteydessä saattaisi olla tarpeen tarkastella myös muilla kuin oikeus- ja sisäasioiden alalla käytettävien tietojärjestelmien hallinnointia, jota komissio hoitaa nykyään jäsenvaltioiden puolesta. Esimerkiksi olisi tutkittava mahdollisuutta antaa eräitä IDA-ohjelman mukaisia infrastruktuuripalveluja (kuten hallintojen välistä tietojenvaihtoa varten perustettu TESTA-verkko) tällaisen viraston hoidettavaksi. Tällöin olisi kuitenkin huolellisesti arvioitava muutoksen mahdollisia vaikutuksia järjestelmän hallintorakenteeseen. Toimeenpanovirasto voisi luoda puitteet sekä Schengenin tietojärjestelmälle ja muille oikeus- ja sisäasioiden alan nykyisille (Eurodac) ja tuleville laajoille tietojärjestelmille (VIS [24] ja muut oikeudellista yhteistyötä siviili- ja rikosasioissa koskevat tulevat järjestelmät) että mahdollisesti muidenkin politiikanalojen järjestelmille, mikä tuottaisi synergiaa ja mittakaavaetuja. [24] Viisumitietojärjestelmä. Jotta strateginen hallinto voitaisiin antaa viraston (eli sen johdon) hoidettavaksi, sillä olisi kuitenkin oltava riittävä alan asiantuntemus (mikä on epätodennäköistä), minkä lisäksi sillä olisi oltava valtuudet tehdä itsenäisesti strategisia - eli monissa tapauksissa poliittisia - päätöksiä, mikä puolestaan olisi ristiriidassa sen toimeenpanotehtävän kanssa. Tehtävät, jotka edellyttävät harkintavallan käyttämistä poliittisia valintoja tehtäessä, jäisivät edelleen komissiolle. [25] [25] Ks. neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002, tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta. Tästä syystä toimeenpanovirastoilla on oma strategisesta hallinnosta vastaava rakenne, joka koostuu komission nimittämästä johtajasta sekä johtokunnasta, jonka jäsenet ovat yleensä niin ikään komission nimeämiä. Johtokunta on siis toimeenpanoviraston olennainen osa ja ihanteellinen yhdyselin toimeenpanoviraston, EU:n toimielinten ja SIS II:n käyttäjien välillä. Siksi sellaisen perustaminen saattaa olla paras ratkaisu SIS II:n ja viraston hallinnoimien muiden laajojen tietojärjestelmien strategista hallintoa varten. Sen avulla voidaan luoda synergiaa ja virtaviivaistaa järjestelmiä yhdistelemällä niiden toimintoja. Tällä ratkaisulla ei tietenkään kajottaisi toimielinrakenteeseen eikä varsinkaan neuvoston lainsäädäntävaltaan, ja johtokunnan olisi raportoitava säännöllisesti neuvostolle, Euroopan parlamentille ja komissiolle. SIS II:n merkityksen ja laajuuden vuoksi strategisia päätöksiä jouduttaisiin tekemään varsin usein. Siksi jotkin rutiinitehtävät ja johtokunnan kokousten valmistelu voitaisiin delegoida viraston hallitukselle, jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Toimeenpanoviraston perustaminen vaatii kuitenkin paljon hallintotyötä ja tulee kalliiksi. Koska viraston perustamisen edellytyksenä on se, että tehtävien eriyttämistä koskevien päätösten on aina perustuttava hallinnon parantamiseen ja suoraan hallintoon nähden edullisempaan kustannus-hyötysuhteeseen [26], ennen eriyttämispäätöksen tekemistä on aina huolellisesti analysoitava sen talousarviovaikutuksia (joita ei käsitellä tässä tiedonannossa). [26] Ks. tiedonanto yhteisön ohjelmien hallinnoinnin eriyttämisestä, KOM(2000) 788 lopullinen, 13.12.2000. Koska strategisen hallintorakenteen kehittäminen ei välttämättä vaadi viraston fyysistä olemassaoloa, hallintorakenne voidaan tarvittaessa toteuttaa heti kun viraston perustamispäätös on tehty, vaikka kaikkia perustamiseen liittyviä käytännön kysymyksiä ei olisikaan vielä ratkaistu. Viraston ytimen muodostavat johtokunta ja hallitus voitaisiin siis perustaa jo ennen kuin virasto on toimintavalmis. 7.2.2. Operatiivinen hallinto Operatiivinen hallinto on yleensä hoidettava keskusyksikön sijaintipaikalla. Se voidaan antaa sellaisen organisaation hoidettavaksi, jolla on asianmukaiset valmiudet ja joka täyttää turvallisuusvaatimukset. Vaikka tämä tehtävä voitaisiin teoriassa ulkoistaa, SIS-tietojen arkaluonteisuuden vuoksi (ne liittyvät yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen sekä henkilöiden liikkeisiin) ei kuitenkaan liene suotavaa antaa järjestelmän keskeisiä osa-alueita (kuten tietojenkäsittelyä) yksityisen yrityksen hoidettavaksi. Järjestelmän operatiivinen hallinto olisi siis tulevan toimeenpanoviraston (ks. edellä) keskeinen tehtävä. Tämä ei kuitenkaan estäisi yksityisiä yrityksiä hoitamasta sellaisia rutiinitehtäviä kuin järjestelmän teknistä ylläpitoa (esim. käyttötukea), kuten joissakin kansallisissa hallinnoissa jo tapahtuukin. Operatiivinen hallinto olisi siis annettava tätä varten perustettavan toimeenpanoviraston tehtäväksi. Toisin kuin strateginen hallinto, operatiivinen hallinto on kuitenkin käynnistettävä jo SIS II:n kehittämisvaiheen aikana (siis vuoteen 2006 mennessä). Operatiivisen hallinnon järjestäminen liittyy jäljempänä käsiteltävään kysymykseen viraston sijoituspaikasta. SIS II:n käynnistämisen jälkeen tarvittavista toimintamäärärahoista päätetään myöhemmin toimeksisaajan tarjouksessaan antamien tietojen perusteella. 7.3. SIS II:n keskusyksikön sijainti Nykyisissä Schengenin soveltamissäännöissä määrätään, että Schengenin tietojärjestelmä sijaitsee Strasbourgissa. SIS II:n keskusyksikön sijoituspaikkaa koskeva päätös on tehtävä viimeistään kesäkuussa 2004, ennen kuin SIS II -tarjouskilpailun voittajan kanssa tehtävä sopimus allekirjoitetaan. [27] Nykyisessä järjestelmässä toiminnan jatkuvuutta ei ole varmistettu, jos keskusjärjestelmään pääsy estyy (esim. tulipalon vuoksi). Koska SIS II:n on oltava suuren käyttäjäkunnan saatavilla, toiminnan jatkuvuuden takaavalle järjestelmälle on löydettävä toinen sijoituspaikka. [27] Jos päätetään pyrkiä synergiaan SIS II:n ja VIS:n välillä ja järjestelmille kehitetään yhteinen tekninen alusta, VIS:n ja SIS II:n keskusyksiköt sijoitetaan samaan paikkaan. Nykyinen SIS-järjestelmä sijaitsee sille varta vasten rakennetuissa huipputurvallisissa tiloissa. Tilat otettiin käyttöön vuonna 1993 ja rakennuskustannukset olivat noin viisi miljoonaa euroa. Strasbourgin tiloja vastaava turvallinen sijoituspaikka on saatava käyttöön syyskuuhun 2004 mennessä riippumatta siitä, mihin operatiivista hallintoa hoitava tuleva toimeenpanovirasto sijoitetaan. Koska uutta sijoituspaikkaa ei voida muokata tähän tarkoitukseen soveltuvaksi näin lyhyessä ajassa, ainoa mahdollisuus on sijoittaa SIS II Strasbourgin nykyisiin SIS-tiloihin, ellei yhtä tiukat turvallisuusvaatimukset täyttäviä tiloja löydetä muualta. Myös toiminnan jatkuvuuden takaavalle BCS-järjestelmälle on löydettävä asianmukaiset tilat. Se voidaan asentaa myöhemmin kuin keskusjärjestelmä, kuitenkin ennen vuoden 2005 puoliväliä. Operatiivisesta hallinnosta on sovittava viimeistään kesäkuussa 2004, ennen kuin SIS II -järjestelmän kehittämistä koskeva sopimus allekirjoitetaan tarjouskilpailun voittajan kanssa. Strateginen hallinto käynnistetään vasta vähän ennen SIS II:n käyttöönottoa, mutta operatiivisen hallinnon on oltava toimintavalmis jo syyskuussa 2004, sillä sen tehtävänä on tukea komissiota järjestelmän kehittämisessä muun muassa järjestämällä asianmukaiset tilat, suorittamalla testejä jne. Jos sovitaan, että SIS II sijoitetaan väliaikaisesti Strasbourgiin, kunnes uusi virasto on perustettu, myös operatiivinen hallinto on toistaiseksi annettava Ranskan hallituksen hoidettavaksi. Sille on kuitenkin annettava mahdollisuus ulkoistaa sellaisia operatiivisia tehtäviä, joita julkishallinto ei voi hoitaa. Tehtävien sekaantumisen välttämiseksi on laadittava komission ja operatiivisen johdon välinen palvelutasosopimus, jossa määrätään selkeästi, kuka tekee mitä, milloin ja miten. Sijoituspaikkaa koskevasta päätöksestä riippuen tätä palvelusopimusta strategisen ja operatiivisen johdon välillä saattaa olla tarpeen jatkaa (ja päivittää), kun hanke on edennyt kehittämisvaiheesta toteutukseen. Strateginen hallinto on perustettava heti operatiivisen vaiheen alussa. Siihen mennessä on määriteltävä myös työnjako operatiivisen ja strategisen johdon välillä. 8. Tuleva viisumitietojärjestelmä ja synergia SIS II-järjestelmän kanssa 8.1. Poliittinen konteksti Neuvosto hyväksyi VIS-järjestelmää koskevat suuntaviivat 13. kesäkuuta 2002. Suuntaviivojen mukaisesti komissio on laatinut toteutettavuustutkimuksen, jossa tarkastellaan järjestelmän teknisiä ja taloudellisia näkökohtia ja arvioidaan mahdollisia synergiavaikutuksia SIS II:n kanssa. VIS-tutkimus valmistui ja se toimitettiin neuvostolle toukokuussa 2003. Thessalonikissa 19.-20. kesäkuuta 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että VIS-järjestelmää koskevan komission toteutettavuustutkimuksen jälkeen olisi määritettävä mahdollisimman nopeasti suuntaviivat muun muassa järjestelmän kehittämisen suunnittelusta. Eurooppa-neuvosto korosti tässä yhteydessä, että EU tarvitsee johdonmukaista lähestymistapaa biometristen tunnisteiden tai biometristen tietojen käyttämiseen, jotta kolmansien valtioiden kansalaisten asiakirjoja, EU:n kansalaisten passeja ja tietojärjestelmiä (VIS ja SIS II) varten voitaisiin löytää yhdenmukaistettuja ratkaisuja. 8.2. Johdatus viisumitietojärjestelmään (VIS) VIS on ehdotettu yhteinen järjestelmä viisumitietojen vaihtamiseksi jäsenvaltioiden välillä. Tutkimuksessa todettiin, että järjestelmässä on kaksi keskeistä prosessia: viisumitietojen tallentaminen myöntämismenettelyn yhteydessä ja tietojen hyödyntäminen asianmukaisissa tilanteissa, esimerkiksi ulkorajoilla tehtävien tarkastusten yhteydessä. Nämä prosessit edistävät neuvoston suuntaviivoissa esitettyjä VIS:n tavoitteita: * helpottaa petostentorjuntaa * edistää konsuliyhteistyön tehostamista ja tietojenvaihtoa konsuliviranomaisten välillä * helpottaa raja-, maahanmuutto- ja poliisivalvontaan kuuluvia tarkastuksia * ehkäistä viisuminhakijoiden pyrkimystä hakea viisumia maassa, jossa he saavat edullisimman kohtelun ("visa shopping") * helpottaa Dublinin yleissopimuksen soveltamista * avustaa kolmansien maiden kansalaisten kotiinpaluuta koskevissa menettelyissä * edistää yhteisen viisumipolitiikan hallinnointia, sisäistä turvallisuutta ja terrorismin torjuntaa. Järjestelmällä on voitava liittää yhteen ainakin 27 jäsenvaltiota, 12 000 VIS:n käyttäjää ja 3 500 konsulaattia ympäri maailmaa. Tutkimuksen päätelmät perustuvat oletukseen, jonka mukaan vuosittain käsitellään 20 miljoonaa viisumihakemusta. Neuvoston suuntaviivojen mukaan VIS muodostuu keskusjärjestelmästä (C-VIS) ja kunkin jäsenvaltion kansallisesta viisumitietojärjestelmästä (N-VIS). Tutkimuksessa arvioitiin tämän perusteella kahta erilaista ratkaisua: erillinen VIS-järjestelmä sekä VIS:n ja SIS II:n yhdistäminen synergiaetujen vuoksi. Tutkimuksessa käsiteltiin neuvoston suuntaviivojen mukaisesti myös mm. seuraavia aiheita: VIS:n viestintäinfrastruktuuri, Schengen-tietojen hakuverkon (VISION) kehittäminen, yhteentoimivuus muiden järjestelmien kanssa sekä tallennettavien ja käsiteltävien tietojen luokat (aakkosnumeeriset tiedot, valokuvat, liiteasiakirjat ja biometriset tunnisteet). Neuvoston 13. kesäkuuta 2002 vahvistamien suuntaviivojen mukaan VIS-järjestelmään voitaisiin tallentaa myös digitaalisia valokuvia ja muita viisuminhaltijaa koskevia biometrisiä tietoja, kun ne lisätään viisumitiedostoon. Tutkimuksessa on arvioitu kolmea tällä hetkellä käyttökelpoista biometristä tunnistetta (iiris, kasvot ja sormenjäljet). Siinä suositellaan ensisijaisena biometrisenä tunnisteena sormenjälkiä ja täydentävänä tunnisteena kasvojentunnistusta. Kun nyt biometriikkaa aletaan käyttää ennennäkemättömän laajasti, järjestelmässä joudutaan uusille ja lähes kartoittamattomille vesille. Tutkimus osoittaa selkeästi, että tällä seikalla on sekä teknisesti että taloudellisesti huomattava vaikutus järjestelmään. 8.3. Mahdollinen synergia tulevan viisumitietojärjestelmän (VIS) kanssa Kuten neuvoston suuntaviivoissa todetaan, uuden VIS-järjestelmän on oltava rakenteeltaan samankaltainen kuin nykyinen Schengen-tietojärjestelmä (SIS). Nykyinen SIS-järjestelmä koostuu keskusjärjestelmästä ja kansallisesta järjestelmästä. Vastaavasti VIS-järjestelmä käsittäisi keskustietojärjestelmän (C-VIS) sekä kussakin jäsenvaltiossa oman kansallisen järjestelmän (N-VIS), josta on pääsy keskusjärjestelmään. Konsulaatit ja muut kansalliset viranomaiset (rajatarkastusasemat, poliisi- ja maahanmuuttoviranomaiset) voisivat käyttää VIS-palveluja oman N-VIS-järjestelmänsä välityksellä. Viisumitietojärjestelmä olisi siten kolmetasoinen: * keskustaso eli viisumitietojen keskusjärjestelmä (C-VIS), jolle on määrättävä vastuuviranomainen, * kansallinen taso, joka muodostuu kussakin jäsenvaltiossa kansallisesta viisumitietojärjestelmästä (N-VIS) ja sen käyttöliittymästä C-VIS-järjestelmään, * paikallistaso, joka käsittää konsulaatit, rajatarkastusasemat sekä maahanmuutto- ja poliisiviranomaiset. VIS:n käyttäjät voisivat viisumia myöntäessään käyttää SIS II:ta selvittääkseen, onko viisuminhakija asetettu maahantulokieltoon. Vastaavasti SIS:n teknisen infrastruktuurin käyttäjät (konsulaatit, rajatarkastusasemat sekä maahanmuutto- ja poliisiviranomaiset) voisivat järjestelmän avulla tarkistaa viisumin aitouden tai matkustajan henkilöllisyyden ja tunnistaa henkilöt, joilla ei ole matkustusasiakirjoja. Tätä varten olisi helpotettava näiden käyttäjien pääsyä uuteen järjestelmään. Edellä esitetyn perusteella VIS- ja SIS II -järjestelmän välille on mahdollista luoda synergiaa, jos molemmilla järjestelmillä on keskitetty rakenne. . >VIITTAUS KAAVIOON> Mahdollisia ratkaisuja tällaisen rakenteen luomiseksi: * Ratkaisu 1, yhteinen tekninen alusta. Tavoitteena on sijoittaa molemmat järjestelmät samaan rakennukseen, liittää ne verkkoon yhteisen keskitetyn palvelupisteen välityksellä sekä käyttää samaa tekniikkaa ja yhteisiä hallintorakenteita ja henkilöstöä. * Ratkaisu 2, yhteinen tekninen alusta ja yhteiset palvelut. Näin luodaan ratkaisuun 1 verrattuna lisäksi synergiaa järjestelmien soveltamisen tasolla. Tällöin otettaisiin käyttöön molemmille järjestelmille yhteisiä palveluja. Kummassakin ratkaisussa tiedot pysyvät kuitenkin erillään. Synergia ei vaikuttaisi SIS- ja VIS-järjestelmien toimintaan, vaan kumpaakin voitaisiin käyttää keskeytyksettä. Sen sijaan synergia alentaisi kummankin järjestelmän käyttökustannuksia. Lisäksi saavutettaisiin muutakin synergiaa. Hankkeissa voitaisiin käyttää samaa toiminnan jatkuvuuden takaavaa järjestelmää (business continuity system) keskitetysti, mikä alentaisi kustannuksia huomattavasti. VIS:n ja SIS II:n kehittämistä varten voitaisiin perustaa yhteinen hallinto-organisaatio, joka valvoisi hankkeiden toteutusta yhteisestä tarjouskilpailumenettelystä alkaen. VIS:n ja SIS II:n tekninen integrointi keskustasolla olisi suotavaa, sillä se vähentäisi investointien ja toiminnan kokonaiskustannuksia. Järjestelmien välisen synergian maksimoimiseksi ehdotetaan, että VIS ja SIS II toteutetaan rinnakkain, ja että järjestelmien kehittämisestä järjestetään yhteinen tarjouskilpailu. On myös suotavaa, että järjestelmien toteutusta koskevan projektihallinnon hoitaa sama organisaatio. Keskustasolla saatavien ilmeisten synergiaetujen lisäksi yhteisen arkkitehtuurin toteuttaminen toisi myös jäsenvaltioille huomattavia etuja ja kustannussäästöjä. Tuhannet loppukäyttäjät (esim. poliisi-, rajavalvonta- ja maahanmuuttoviranomaiset) voisivat tarkistaa SIS II -päätteiltään viisumitietoja SIS II -infrastruktuurin välityksellä. Näin vältyttäisiin turhilta lisäinvestoinneilta erityisiin VIS-laitteisiin ja voitaisiin yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa työrutiineja. >VIITTAUS KAAVIOON> SIS- ja VIS-loppukäyttäjien tiedonsaanti Lyhenteiden selitykset: CP = konsulaatti N-VIS = kansallinen VIS-järjestelmä C-VIS = VIS-keskusjärjestelmä PIB LC = Poliisi-, maahanmuutto- ja rajavalvontaviranomaisten paikalliset järjestelmät NI = SIS-järjestelmän kansallinen liittymä SIS II CS = SIS:n ydinjärjestelmä, keskustaso Valitusta synergiaratkaisusta riippumatta sekä 5.-6. kesäkuuta 2003 annetuissa neuvoston päätelmissä että Thessalonikin Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostetaan, että VIS-hanke ei saa viivästyttää SIS II:n toteuttamista. [28] Komissio on kiinnittänyt hankkeen suunnittelun yhteydessä huomiota erityisesti siihen, miten VIS:n projektihallinto voitaisiin erottaa SIS II:n projektihallinnosta, jotta VIS-hankkeen mahdollinen viivästyminen ei vaikuttaisi SIS II:n toteuttamisaikatauluun. [28] Thessalonikin Eurooppa-neuvosto, 19. ja 20. kesäkuuta 2003, ote puheenjohtajan päätelmistä: "Eurooppa-neuvosto kehottaa komissiota laatimaan asianmukaiset ehdotukset ja aloittamaan viisumeista noudattaen kaikilta osin Schengenin tietojärjestelmä II:n käyttöönotolle suunniteltua aikataulua." 8.4. VIS:n rahoitusselvitys Investointikustannusten ja vuotuisten toimintakustannusten suuruus riippuu valituista toiminnoista ja toteutustavasta. Jos biometriikka- ja liiteasiakirjatoiminnot toteutetaan, niiden osuus kustannuksista on 90 prosenttia. Viisumityöryhmässä ja Scifa-komiteassa käytyjen alustavien keskustelujen perusteella yhteiseen viisumitietojärjestelmään olisi ensi vaiheessa otettava vain aakkosnumeerisia tietoja ja valokuvia. Biometriset tiedot ja liiteasiakirjat otettaisiin mukaan myöhemmin. Keskitettyyn arkkitehtuuriin perustuvan, pelkästään aakkosnumeerisia tietoja ja valokuvia sisältävän erillisen VIS-järjestelmän arvioidut perustamis- ja käyttöönottokustannukset sekä toimintamenot ovat seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> Suositellun vaihtoehdon kustannusarvio, kun synergian luomiseksi SIS- ja VIS-järjestelmissä käytetään yhteistä teknistä alustaa, ja niihin otetaan vain aakkosnumeerisia tietoja ja valokuvia: >TAULUKON PAIKKA> Lukuihin eivät sisälly ulkoiset lisäresurssit, joilla tuetaan komissiota hankkeen valmisteluissa, hallinnoinnissa ja seurannassa. Kustannusarviot eivät kata muita kuin N-VIS:stä aiheutuvia VIS:n kansallisen osan investointi- ja toimintamenoja. Lisämenoja ovat mm. kansallisten järjestelmien mukauttamisesta ja suunnitelluista maailmanlaajuisista yhteyksistä konsulaatteihin aiheutuvat kustannukset, konsulaattien laitteisto- ja kuljetusmenot sekä konsulaattien henkilöstön koulutuskustannukset. Menot saattavat jakautua usealle vuodelle, sillä konsulaattien varustaminen ja nykyisten kansallisten viisumijärjestelmien mukauttaminen vie jäsenvaltioilta monta vuotta. Investointikustannusten ja vuotuisten toimintamenojen jakautuminen esitetään seuraavassa kuviossa. >VIITTAUS KAAVIOON> Biometriikka- ja liiteasiakirjatoimintojen toteuttaminen C-VIS- ja N-VIS-järjestelmissä merkitsisi lähes 157 miljoonan euron investointia, ja niiden toimintamenot saattaisivat nousta 35 miljoonaan euroon vuodessa, jos yhteinen tekninen alusta SIS II:n kanssa toteutetaan. Jos päädytään keskitettyyn ratkaisuun perustuvaan erilliseen VIS-järjestelmään, investointikustannukset ovat 158 miljoonaa euroa ja vuotuiset toimintakustannukset noin 42 miljoonaa euroa. Myös biometriikkaan ja liiteasiakirjoihin liittyvät investoinnit voidaan jakaa usealle vuodelle, ja vuotuiset toimintamenot saavuttavat huippunsa vasta viisi vuotta toteutuksen aloittamisen jälkeen. Tietotekniikan kustannuksia on kuitenkin hyvin vaikea arvioida varsinkin jatkuvasti kehittyvillä biometriikkamarkkinoilla, joilla hinnat laskevat parhaillaan hyvin nopeasti. Siksi voidaan olettaa, että lopullinen hinta on melko varmasti alempi kuin edellä esitetyssä arviossa, joka perustuu arvioon joulukuun 2002 markkinahinnoista. 9. Oikeudelliset vaikutukset SIS II -järjestelmälle on säädettävä oikeusperusta. Siksi SIS II:n kehittämiseen liittyy myös oikeudellisia näkökohtia. Niinpä kesäkuun 5.-6. päivänä 2003 pidetyn oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksen päätelmissä kehotetaankin SIS II:n arkkitehtuurin ja toimintojen yhteydessä "valmistelemaan hyvissä ajoin hyväksymistä varten tarvittavat säännökset, jotka ovat edellä olevien päätelmien taustalla olevien periaatteiden mukaisia". Koska uusien säädöstekstien on oltava Amsterdamin sopimuksen määräysten mukaisia, SIS II -järjestelmän kehittäminen tarjoaa hyvän tilaisuuden Schengenin yleissopimuksen koko IV osaston korvaamiseen. Näin myös Euroopan parlamentti voi omaksua sille kuuluvan roolin SIS II:n kehittämisessä. VIS-järjestelmälle on tietenkin laadittava oma oikeusperusta järjestelmien teknisestä synergiasta huolimatta. 10. Tietosuoja Tietosuojaviranomaisia on konsultoitava säännöllisesti SIS II:n kehittämissuunnitelmista, jotka koskevat uusien toimintojen käyttöönottoa ja toteutusta ja niiden yhteydessä henkilötietoluokkia, viranomaisten käyttöoikeuksia, tietosuojan turvaamista ja annettavia yleisiä takeita. Erityisesti on tarkasteltava biometristen tietojen ja valokuvien käsittelyä SIS II -järjestelmässä, tietopyyntöjen ristiintarkastusta ja järjestelmien välistä tietojenvaihtoa. Komission kaavailema järjestelmäarkkitehtuuri on niin joustava, että sitä voidaan tarvittaessa nopeasti mukauttaa tietosuojasäännöistä johtuviin uusiin vaatimuksiin. Henkilötietojen fyysinen ja looginen suojaaminen luvatonta käyttöä vastaan on olennainen osa järjestelmän kehittämistä (ks. kohta 1.3). 11. Päätelmät Tähän asti SIS II -järjestelmän toteuttaminen on edennyt tarkalleen edellä esitettyjen suunnitelmien mukaisessa aikataulussa. Kaikki tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että kunnianhimoinen aikataulu voisi toteutua, on tehty. Tämä edellyttää kuitenkin, että kaikki asianomaiset tahot paneutuvat hankkeeseen tiiviisti, kohdassa 2.1.3 kuvaillut välivaiheet toteutetaan tarkasti aikataulun mukaan ja lisätoimintoja ja uuden järjestelmän sijaintia koskevat poliittiset päätökset tehdään viimeistään keväällä 2004. Luxemburgissa 5.-6. kesäkuuta 2003 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmien nojalla komissio voi käynnistää SIS II -tarjouskilpailun suunnitelmien mukaisesti syksyllä 2003. Toteutettavuustutkimuksessa esitettyjen suositusten sekä SIS II -komitean ja asianomaisten neuvoston työryhmien lausuntojen perusteella neuvosto on päättänyt toteuttaa keskitetyn arkkitehtuuriratkaisun. Siihen kuuluvat kansalliset liittymät on toteutettava vakiomuotoisena valmisratkaisuna ("RTS"). Kansallisiin liittymiin ei tallenneta SIS-tietoja. Jäsenvaltiot voivat halutessaan tallentaa kansallisen kopion SIS-tietokannasta omalla vastuullaan. Jos ne eivät halua säilyttää kopiota, ne voivat tehdä hakuja suoraan keskusjärjestelmässä, mikä edellyttää SIS-tietojen saatavuutta, eheyttä ja säännöllistä päivittämistä. Saatavuusvaatimuksen vuoksi neuvosto on päättänyt asennuttaa varajärjestelmän eri sijoituspaikkaan ja kehittää viestintäinfrastruktuuria siten, että järjestelmä on aina käytettävissä. Keskusjärjestelmän ja kansallisten liittymien on tietysti täytettävä tiukat turvallisuusvaatimukset. Toiminnallisten vaatimusten osalta neuvosto on päättänyt, että SIS II:ta kehitetään ns. osumajärjestelmänä (hit/no hit system) ja että siihen on lisättävä uusia toimintoja. Osa lisätoiminnoista mainitaan erikseen neuvoston päätelmissä [29]. Muista on sovittava ennen yksityiskohtaisen analyysin aloittamista (so. viimeistään keväällä 2004), jos jäsenvaltiot haluavat, että toiminnot ovat käytettävissä heti kun SIS II otetaan käyttöön (tällaisia toimintoja ovat mm. ilmoitusten linkittäminen, uudet kentät henkilökuvauksissa, mahdollisuus tallentaa etsintäkuulutettujen henkilöiden digitaalinen valokuva ja sormenjäljet jne). Lainsäädännön osalta neuvosto on pyytänyt säädösehdotusten laatimista hyvissä ajoin hyväksymistä varten. [29] Asiakirja 9808/03 SIRIS 47 CATS 34 ASIM 31 COMIX 330. SIS II:n sijoituspaikan, hallinnoinnin ja pitkäaikaisen rahoituksen osalta neuvosto on pyytänyt asianomaisia neuvoston työryhmiä laatimaan päätelmät hyväksyttäväksi toukokuuhun 2004 mennessä. Tämän tiedonannon ehdotukset viraston perustamisesta voisivat olla pohjana päätelmien laatimista edeltäville keskusteluille. Päätelmien antaminen on edellytys sille, että uuden järjestelmän kehittäminen voidaan aloittaa. Hanketta varten tarvitaan toteutettavuustutkimuksen mukaan 14,45 miljoonaa euroa enemmän kuin aikaisemmassa tiedonannossa arvioitiin. [30] Myös määrärahojen vuosittaista jakautumista on täytynyt tarkistaa tämän tiedonannon liitteessä esitetyn rahoitusselvityksen mukaisesti. [30] KOM(2001) 720 lopullinen, liite. Kesäkuun 5.-6. päivänä 2003 kokoontuneen oikeus- ja sisäasioiden neuvoston päätelmien [31] mukaisesti VIS-järjestelmän eritelmä sisällytetään SIS II -tarjouskilpailuun, mutta VIS-toimintojen kehittäminen voidaan aloittaa vasta kun neuvoston päätös on tehty (viimeistään joulukuussa 2003). [31] Asiakirja 9916/1/03 Rev 1 Visa 97 Comix 341. Näin jäsenvaltioille jää aikaa käsitellä VIS:n rahoitusta ja päättää, mitkä biometriset tunnisteet otetaan käyttöön. Samalla säilyy mahdollisuus kehittää järjestelmien välistä synergiaa. Myöhemmin voitaisiin järjestää toinen tarjouskilpailu molempien järjestelmien biometrisistä toiminnoista. 12. Liite 1: SIS II:n aikataulu tammikuusta kesäkuuhun 2003 Päivämäärä // Tapahtuma 17. // SIS II -komitean kokous 27.1. // Toteutettavuusraporttien ensimmäinen versio 18.2. // SIS II -komitean kokous 19.3. // SIS II -komitean kokous (1. päivä) 24.3. // SIS II -komitean kokous (2. päivä). Sovitaan toteutettavuusraporttien toimittamisesta neuvostolle 9.4. // TAIEX-seminaari 10.4. // SIS II -komitean kokous. Sovitaan turvallisuusraportin [32] toimittamisesta neuvostolle [32] Toteutettavuustutkimuksen toimittaminen. 14.5. // SIS II -komitean kokous. Unioniin liittyvät maat osallistuvat tarkkailijoina 21.5. // Suunnitteluseminaari 12.-13.6. // SIS II -komitean kokous 10.6. // Toimintoja käsittelevä seminaari 19.6. // Käyttöliittymien valvontaa koskevia asiakirjoja käsittelevä seminaari 13. Liite 2: Aikataulu vuoteen 2007 saakka >VIITTAUS KAAVIOON> 14. Liite 3: Rahoitusselvitys SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Toimintalohko: Yhteistyö oikeus- ja sisäasioiden alalla Toiminnot: Yhteistyö EY:n perustamissopimuksen IV osaston soveltamisalaan kuuluvilla aloilla (viisumi, turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat sekä muut henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvät politiikat) ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston soveltamisalaan kuuluvilla aloilla (poliisiyhteistyö ja oikeudellinen yhteistyö rikosoikeuden alalla). Toimenpiteen nimi: SIS II -tietojärjestelmän kehittäminen 1. Budjettikohta/-kohdat 18 08 02 - Schengenin tietojärjestelmä (SIS II) 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 31,3 milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Soveltamisaika 2003-2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio (a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitusselvitys) (vrt. kohta 6.1) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (b) Henkilöstöstä ja muista toimintamenoista aiheutuvat taloudelliset vaikutukset yhteensä (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa - [X] Ehdotus on ohjelmasuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista. - Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5. Vaikutukset tuloihin [X] Ehdotuksella on tuloihin seuraavat vaikutukset: Tämä ehdotus perustuu Schengenin säännöstöön sellaisena kuin se määritellään 18 päivänä toukokuuta 1999 Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välillä viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen tehdyn sopimuksen [33] liitteessä A. Sopimuksen 12 artiklan 1 kohdan viimeisessä kohdassa määrätään seuraavaa: [33] EYVL L 176, 10.7.1999, s. 36. "Islanti ja Norja osallistuvat Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta suoritettavien toimintakulujen kattamiseen maksamalla vuosittain mainittuun talousarvioon rahoitusosuuden, joka määräytyy sen perusteella, mikä on niiden bruttokansantuotteen osuus kaikkien osallistuvien valtioiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta." Islannin ja Norjan arvioitu rahoitusosuus: 2,128 % (arvio perustuu vuoden 2002 lukuihin, jotka määritetään em. artiklan määräysten mukaisesti) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. Budjettitiedot >TAULUKON PAIKKA> 4. Oikeusperusta Tämä rahoitusselvitys ei liity säädösehdotukseen vaan hankkeen aloittamiseen. SIS II -järjestelmän kehittäminen ja asentaminen edellyttää tarvittavien säädösten antamista aikataulun mukaisesti. 5. Kuvaus ja perustelut 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet SIS-tietojärjestelmä on olennainen ja välttämätön edellytys henkilöiden vapaan liikkuvuuden toteutumiselle EY:n perustamissopimuksen kolmannen osan IV osastossa tarkoitetulla alueella, jolla on luovuttu sisärajoilla tehtävistä tarkastuksista. Nykyinen järjestelmä, joka luotiin kymmenisen vuotta sitten ja joka on ollut toiminnassa vuodesta 1995, on uudistettava, jotta kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua siihen myös laajentumisen jälkeen. On käynnistettävä tarvittavat selvitykset ja toimenpiteet, jotta voidaan ottaa käyttöön SIS-tietojärjestelmän toinen vaihe. Näiden selvitysten ja toimenpiteiden toteuttamisesta aiheutuvat menot otetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Tämä rahoitusselvitys koskee teknisen ja hallinnollisen asiantuntemuksen sekä laitteistojen ja ohjelmien hankkimista yms. koko hankkeen toteuttamisen aikana ja perustuu seuraaviin seikkoihin: - Belgian ja Ruotsin aloitteissa esitetyt alustavat arviot, - neuvoston työryhmissä parhaillaan tehtävien valmistelutöiden seurantatoimia koskevat arviot, - tietotekniikkahankkeita koskevien komission suuntaviivojen ja aiempien kokemusten perusteella laaditut arviot, - vuoden 2003 alkupuolella valmistuneen SIS II:ta koskevan toteutettavuustutkimuksen tuloksiin perustuvat arviot, - nykyisen SIS-järjestelmän kehittämisestä ja toiminnasta saadut kokemukset ja eroavuudet, joita voidaan ennakoida tai odottaa ilmenevän järjestelmien välillä. SIS 1+ ja siirtyminen SISNET-verkoston käyttöön ovat jo aiheuttaneet yhteensä noin 11 miljoonan euron menot hankkeen alusta laskettuna. SIS II -järjestelmässä on voitava käsitellä aiempaa huomattavasti useampien maiden tietoja, useampia tietoluokkia ja enemmän tietueita tiukempien turvallisuusmääräysten pohjalta. Toisaalta järjestelmän on myös oltava suuremman käyttäjäjoukon käytettävissä ja joustavampi, jotta siihen voidaan tehdä myöhemmin ilmenevien tarpeiden perusteella uusia muutoksia ilman että koko järjestelmää tarvitsee uusia. SIS II -järjestelmän kehittäminen on suuren luokan hanke, jota voidaan verrata yhteisön muihin suuriin tietotekniikkahankkeisiin, kuten tullitietojärjestelmään (TTJ) [34] tai Transit-järjestelmään [35]. Arvio tarvittavasta kokonaisrahoituksesta on korkeampi kuin se karkea arvio, joka esitettiin komission avustamiseksi suunniteltua komiteamenettelyä koskevien Belgian ja Ruotsin aloitteiden liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. Uusi arvio perustuu yksityiskohtaiseen analyysiin näin suurten ja merkittävien tietotekniikkahankkeiden keskimääräisistä resurssitarpeista sekä projektihallintoon ja järjestelmän kehittämiseen liittyvistä erityistarpeista. [34] Tullitietojärjestelmä on liitetty komission kehittämään petostentorjunta-alan AFIS-hankkeeseen (Anti Fraud Information System). [35] Transit-järjestelmä on komission käynnistämä ja hallinnoima tullijärjestelmä. Vaikka hankkeen kustannusanalyysi onkin laadittu mahdollisimman huolellisesti, esitettyjä lukuja on edelleen pidettävä vasta alustavina. Niihin saattavat vaikuttaa myös hankkeen toteuttamista ja SIS II -tietojärjestelmän teknistä toteutusta koskevat neuvoston päätökset (esim. lisätoiminnoista tai lopullisesta verkkoratkaisusta). Sitä paitsi aikataulun tiukkuuden vuoksi hankkeen loppuvaiheessa voidaan tarvita lisää ulkopuolista tukea. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Koska SIS II -järjestelmän luominen ja hallinnointi kuuluu jäsenvaltioiden vastuualueeseen, ei yhteisön tasolla suoriteta jälkiarviointia. Kuten tässä tiedonannossa esitetään, SIS II -järjestelmän kehittämisessä otetaan kuitenkin oppia SIS I -järjestelmän kehittämisestä ja hallinnoinnista saaduista kokemuksista. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Yksityiskohtainen tekninen suunnittelu (valmisteluvaihe) Toteutettavuustutkimuksen jälkeen käynnistetyn tarjouskilpailun perusteella valitaan teknisen ratkaisun tuottava yritys, joka aloittaa järjestelmän toteuttamisen komission vastuulla ja sen tiukan valvonnan alaisena. Tämän jälkeen seuraa yksityiskohtaisen teknisen suunnittelun vaihe, jonka aikana on tarkoitus laatia kaikki järjestelmän kehittämistä varten tarvittavat asiakirjat. Sen jälkeen tehdään vielä testejä, jotta kehittämisasiakirjat voidaan hyväksyä ennen varsinaisen kehittämistyön aloittamista. * järjestelmän kehittäminen ja toimittaminen Ehdotettua ratkaisua verrataan sille asetettuihin teknisiin vaatimuksiin ja käyttäjien esittämiin vaatimuksiin. Sen jälkeen on vuorossa lopullisen ratkaisun kehittäminen, testaus ja toimittaminen. Ennen käyttöönottoa tehdään vielä useita hyväksymistestejä. * siirtyminen SIS-järjestelmään, sopimuspuolten mukaantulo ja tukitoiminnot Hankkeen viimeinen vaihe kattaa siirtymisen SIS I -järjestelmästä SIS II:een ja valmistelut uusien jäsenvaltioiden mukaantuloa varten. SIS II -järjestelmään siirtymisestä tehdään riskiarviointi, jonka tarkoituksena on selvittää, olisiko molempia järjestelmiä käytettävä jonkin aikaa rinnakkain vai olisiko tehokkaampaa siirtyä suoraan uuteen järjestelmään. Jotta järjestelmän käyttöönotto sujuisi mahdollisimman helposti, tarjouskilpailun yhteydessä tulisi varmistaa, että järjestelmän toimittaja huolehtii myös sen ylläpidosta ja tukitoiminnoista. * tekninen erityisasiantuntemus ja lisäselvitykset Hankkeen luonteen vuoksi siinä tarvitaan monen eri teknisen alan erityistuntemusta, mm. biometriikan mutta myös turvallisuuden ja verkkoteknologian alalta. Siksi on tarpeen määrätä lisäselvityksistä ja ulkoisen asiantuntemuksen hankkimisesta. 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio hallinnoi järjestelmän kehittämistä suoraan käyttäen sekä sisäisiä että ulkoisia resursseja (ylimääräisiä toimihenkilöitä ja kansallisia asiantuntijoita) varmistaakseen, että käytettävissä on riittävän korkeatasoista teknistä asiantuntemusta. Jäsenvaltiot osallistuvat kehittämistyöhön tiiviisti tätä varten perustettavan komitean välityksellä. 6. Rahoitusvaikutukset 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1. Järjestelmän kehittämiseen, käyttöönottoon ja käyttäjätukeen liittyvät toimintamenot Sitoumukset [36] (miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella) [36] Jos tarvittavat talousarviomäärärahat saadaan käyttöön, vuonna 2003 tehdään kokonaissitoumus enintään 4 miljoonasta eurosta ja vuonna 2004 enintään 10,45 miljoonasta eurosta. Kokonaissitoumukset kattavat vastaavien yksittäisten sitoumusten kokonaiskustannukset vuoden n + 1 loppuun. >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Sitoumukset (miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 7. Vaikutukset henkilöstöön ja hallintomenoihin 7.1. Vaikutus henkilöstöön SIS II -järjestelmän resurssit vakiinnutetaan vuodesta 2004, joten henkilöresurssien ja määrärahojen tarve vuosina 2005 ja 2006 pysyy muuttumattomana: >TAULUKON PAIKKA> 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3. Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1 Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) // 1 317 250 EUR II. Toiminnan kesto (2004-2006) // 3 vuotta III. Toimen kokonaiskustannukset (I x II) // 3 951 750 EUR Henkilö- ja hallintoresurssien tarve katetaan asianomaiselle pääosastolle vuotuisen määrärahojen jaon yhteydessä myönnettävistä määrärahoista. 8. Seuranta ja arviointi Komissio esittää neuvostolle ja Euroopan parlamentille puolivuosittain raportin SIS II -tietojärjestelmän kehittämisen etenemisestä. Käyttöönoton jälkeen SIS II:n toimintaa arvioidaan neljän vuoden välein, jotta voidaan tarkastella järjestelmän tuloksia ja tehokkuutta. 9. Petostentorjuntatoimet Julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön noudattaminen varmistetaan siten, että sopimusten tekemisessä noudatetaan komission hankintamenettelyjä.