EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.5.2022 COM(2022) 212 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Lasten ja nuorten digitaalinen vuosikymmen:





uusi eurooppalainen Parempi internet lapsille -strategia (BIK+)



1.Johdanto Vuonna 2012 hyväksyttiin ensimmäinen eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta. Tästä Parempi internet lapsille -strategiasta käytetään lyhennettä BIK (”Better Internet for Kids”). Tässä tiedonannossa esitetään strategian ajantasaistettu versio eli BIK+, jolla varmistetaan, että lapsilla on parempi suoja ja paremmat mahdollisuudet vaikuttaa ja tulla kunnioitetuksi verkossa uudella digitaalisella vuosikymmenellä. Ihmisoikeuksien ja lapsen oikeuksien kunnioittaminen kuuluu Euroopan unionin perusarvoihin . Näitä oikeuksia on kunnioitettava yhtä lailla verkossa kuin sen ulkopuolella. Digitaalisella vuosikymmenellä jokaisen lapsen Euroopassa on voitava kasvaa ja kehittyä turvallisessa ja lapsen vaikutusmahdollisuuksia vahvistavassa digitaalisessa ympäristössä ja olla osa maailmanlaajuista digitaalista muutosta. Lapset luovat, pelaavat ja ovat vuorovaikutuksessa verkossa yhä nuoremmasta iästä ja käyttävät digitaalisia teknologioita koulunkäyntiin, viihteeseen, sosiaalisiin kontakteihin ja osallistumiseen yhteiskuntaan. Tällöin he törmäävät usein digitaaliseen sisältöön ja palveluihin, joita ei ole tarkoitettu lapsille. Lapset ja nuoret eivät muodosta homogeenistä ryhmää, vaan eroavat toisistaan iältään, sukupuoleltaan, kehittyviltä valmiuksiltaan ja sosiaaliselta ja taloudelliselta taustaltaan. Haavoittuvassa asemassa olevat lapset, kuten vammaiset, rodulliseen tai etniseen vähemmistöön kuuluvat ja pakolaislapset, huostaan otetut lapset ja hlbtiq+ -lapset sekä sosioekonomiselta taustaltaan heikommassa asemassa olevat lapset voivat kohdata lisähaasteita digitaalisessa ympäristössä. Covid-19-pandemia on tuonut esiin digitaaliteknologian edut, ja sen aikana on myös korostunut tarve varmistaa, että kaikilla lapsilla on mahdollisuudet saada käyttöönsä teknologiaa (laitteet ja verkko) sekä digitaalisia taitoja ja digiosaamista, myös medialukutaito. Jos lapsilla ei ole pääsyä internetiin, he jäävät vaille resursseja, jotka voivat auttaa heitä oppimaan ja kehittymään. Eriarvoisuus voi johtaa isompiin riskeihin, jotka liittyvät koulutulosten heikkenemiseen, mielenterveyden häiriöihin ja pitkän aikavälin näkymien huononemiseen. Tämän vuoksi ja jotta voidaan ottaa huomioon jatkuvasti digitalisoituvan yhteiskunnan riskit ja haitat, jotka kohdistuvat myös lapsiin, komissio ehdotti joulukuussa 2020 nykyisten sääntöjen pitkälle vietyä uudistusta. Uudistuksen tarkoituksena on luoda turvallisempi digitaalinen toimintaympäristö, jossa kaikkien digitaalisten palvelujen käyttäjien perusoikeudet suojataan. Kuten digipalvelusäädöksestä äskettäin saavutettu poliittinen yhteisymmärrys osoittaa, yksi uusien sääntöjen kulmakivistä on alaikäisten suojelu, joka velvoittaa yritykset asettamaan lasten edut etusijalle. Osana visiotaan Euroopan digitaalisesta muutoksesta vuoteen 2030 mennessä komissio on myös tehnyt esityksen digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevasta eurooppalaisesta julistuksesta digitaalista vuosikymmentä varten. Julistus ilmentää lasten suojelun ja voimaannuttamisen kaltaisia EU:n arvoja. Vuonna 2012 hyväksytty eurooppalainen strategia internetin parantamiseksi lasten näkökulmasta (BIK-strategia) loi toiminnalle globaalin vertailukohdan, joka on ohjannut ja muokannut kansallista toimintapolitiikkaa EU:ssa. Kaikki jäsenvaltiot ovat ottaneet elementtejä BIK-strategiasta omaan politiikkaansa. Komissio hyväksyi maaliskuussa 2021 kaikkien aikojen ensimmäisen kattavan lasten oikeuksia koskevan EU-strategian, jossa ilmoitettiin BIK-strategian päivittämisestä. Päivitetty BIK+ -strategia muodostaa lasten oikeuksia koskevassa strategiassa digitaalisen osuuden ja heijastaa äskettäin ehdotettua digitaalista periaatetta, jonka mukaan ”lapsia ja nuoria olisi suojeltava ja heidän vaikutusmahdollisuuksiaan olisi lisättävä verkossa”. BIK+ -strategiassa otetaan huomioon Euroopan parlamentin päätöslauselma lasten oikeuksista, neuvoston päätelmät medialukutaidosta ja neuvoston suositus eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta. Tästä uudesta strategiasta on kuultu laajalti lapsia ja kohdennetusti vanhempia ja opettajia samoin kuin myös jäsenvaltioita, ICT- ja media-aloja, kansalaisyhteiskunnan edustajia, tutkijoita ja kansainvälisiä järjestöjä . BIK+ -strategian on määrä täydentää ja tukea nykyisten toimenpiteiden käytännön toteutusta ja tällä tavoin suojella lapsia verkossa, kehittää lasten taitoja ja antaa heille turvalliset mahdollisuudet nauttia elämästä ja muokata elämäänsä verkossa. 2.Mitä EU on jo tehnyt BIK-strategia on vuodesta 2012 lähtien keskeisellä tavalla vaikuttanut lasten suojeluun ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseen verkossa EU-tasolla, yksittäisissä jäsenvaltioissa ja kansainvälisesti. Turvallisemman internetin asiantuntijaryhmässä voidaan vaihtaa hyviä käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä, ja komissio on kannustanut toimialaa yhteistyöhön kansalaisyhteiskunnan ja nuorten kanssa erityisen allianssin kautta alaikäisten suojelun parantamiseksi verkossa. Vuoden 2012 BIK-strategialla perustettiin EU:n yhteisrahoittama Safer Internet -keskusten verkosto ja EU:n rahoittama betterinternetforkids.eu-portaali, joka toimii keskussivustona lasten verkkoturvallisuutta koskevissa asioissa. Safer Internet -keskukset antavat vuosittain tukeaan 30 miljoonalle ihmiselle. Ne lisäävät tietoisuutta paikallisilla toimilla ja antamalla käyttöön aineistoa kaikista lasten verkkoturvallisuuteen liittyvistä kysymyksistä jäsenvaltioissa, tarjoavat apua ja auttavia palveluja uusien uhkien tunnistamiseksi sekä tukevat lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavan kuvamateriaalin poistamista verkossa 46 maassa toimivien INHOPE-vihjelinjojen avulla. Safer Internet -keskukset tekevät yhteistyötä BIK-nuorisolähettiläiden ja BIK-nuorisopaneelien verkoston kanssa, jotka neuvovat ja informoivat poliittisia päättäjiä ja toimijoita kentällä välineenään esimerkiksi BIK:n nuorisositoumus lapsiystävällisestä viestinnästä. EU:n käynnistämää Safer Internet Day -tapahtumaa eli Turvallisempi internet -päivää vietetään nyt kaikkialla maailmassa. Komissio tekee myös yhteistyötä kansainvälisten järjestöjen, kansalaisjärjestöjen, lasten digitaalisten oikeuksien parissa työskentelevien tutkijoiden ja yksityisen sektorin kanssa. Lasten verkkoturvallisuuden tehostamiseen tähtäävä EU:n oikeudellinen ja poliittinen kehys on kehittynyt huomattavasti vuodesta 2012. Esimerkiksi audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä on tarkistettu siten, että velvoitteet suojella alaikäisiä haitalliselta sisällöltä, joka saattaa haitata heidän fyysistä, henkistä ja moraalista kehitystään, sekä laittomalta sisällöltä koskevat nyt myös videonjakoalustoja. Yleisessä tietosuoja-asetuksessa määritellään lasten henkilötiedot erityistä suojelua vaativiksi tiedoiksi, joiden antamiseen tarvitaan vanhempien suostumus tiettyyn ikään saakka (13–16-vuotiaaksi jäsenvaltiosta riippuen)., Sopimattomia kaupallisia menettelyjä koskevalla direktiivillä suojellaan lapsia haavoittuvina kuluttajina ja kielletään suorat ostokehotukset. Lisäksi digipalvelusäädös velvoittaa kaikki verkkoalustat suunnittelemaan järjestelmänsä ottaen huomioon lapsikäyttäjien oikeudet. Lasten on muun muassa voitava helposti ymmärtää käyttämänsä palvelun ehdot ja edellytykset. Tämä on kuitenkin vasta alkua. Uusien sääntöjen mukaan kaikkien unionissa lapsille palveluja tarjoavien verkkoalustojen, kuten sosiaalisen median tai interaktiivisten pelien alustojen, on asianmukaisin ja oikeasuhteisin toimenpitein varmistettava lasten yksityisyys, turvallisuus ja suojelu palveluissaan. Verkkoalustoja myös kielletään esittämästä lapsille profilointiin perustuvaa mainontaa. Erittäin suurten verkkoalustojen ja hakukoneiden on otettava huomioon niiden palveluihin liittyvät mahdolliset järjestelmäriskit ja muun muassa nykyiset tai ennakoitavissa olevat kielteiset vaikutukset lasten suojeluun. Ehdotetussa tekoälysäädöksessä vahvistetaan yhdenmukaiset säännöt tekoälyjärjestelmille EU:ssa ja pyritään luomaan sisämarkkinat luotettaville tekoälysovelluksille, joita voidaan käyttää perusoikeuksia ja lapsen oikeuksia kaikilta osin kunnioittaen. Ehdotus eurooppalaisesta digitaalisen identiteetin kehyksestä (eID) tarjoaa alaikäisille mahdollisuuden käyttää kansallisten lakien nojalla digitaalisen identiteetin lompakkoa, esimerkiksi ikänsä todistamiseksi antamatta muita henkilötietoja.

Samaan aikaan BIK+ -strategian kanssa on myös esitetty uusi ehdotus asetukseksi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta. Siinä asetetaan säilytyspalvelujen ja henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajille tiettyjä velvoitteita havaita lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta verkossa ja ilmoittaa siitä sekä poistaa asiaan liittyvä materiaali. Lisäksi ehdotuksella perustettaisiin uusi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan EU-torjuntakeskus, joka helpottaisi lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan havaitsemista verkossa, siitä ilmoittamista ja siihen liittyvän materiaalin poistamista, tarjoaisi tukea uhreille ja toimisi tiedon, asiantuntemuksen ja tutkimuksen keskuspaikkana verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvissä asioissa. Ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian mukaan lapset ovat erityisen suuressa vaarassa joutua ihmiskauppiaiden uhreiksi verkossa. Uhrien oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa keskitytään erityisesti myös lapsiuhreihin. Kuten sukupuolten tasa-arvoa koskevassa EU-strategiassa korostetaan, tytöt voivat joutua kohtaamaan sukupuolistunutta väkivaltaa, joka kohdistetaan naisiin ja tyttöihin heidän naiseutensa vuoksi tai joka kohdistuu suhteellisesti useimmin naisiin. Ehdotukseen direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja lähisuhdeväkivallan torjumisesta sisältyy sukupuolistuneen verkkoväkivallan kriminalisointi sekä toimenpiteitä, joilla suojellaan ja tuetaan tällaisen väkivallan uhreja verkossa ja sen ulkopuolella heidän iästään riippumatta. Lasten suojelusta muuttoliikkeen yhteydessä annetussa tiedonannossa käsitellään maahanmuuttajalasten suojelua, mukaan lukien turvalliset mahdollisuudet käyttää uusia teknologioita. Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmassa 2021–2027 käsitellään koulukseen liittyviä haasteita, joiden merkitystä covid-19-pandemia on entisestään vahvistanut. Tavoitteena on varmistaa kestävä digitaalinen siirtymä koulutuksessa luomalla suorituskykyinen digitaalinen koulutusekosysteemi ja parantamalla lasten, opettajien ja kasvattajien digitaalisia taitoja ja digiosaamista. EU:n nuorisostrategialla 2019–2027 edistetään nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen ja tuetaan yhteiskunnallista ja kansalaisosallistumista. BIK+ -strategiassa varmistetaan näiden saavutusten pohjalta synergiat eri aloitteiden kanssa, jotta voidaan vastata lasten huolenaiheisiin ja tarpeisiin digitaalisella vuosikymmenellä. 3.Mikä on muuttunut? Miksi uusi strategia on tarpeen? Lapset digitaaliteknologian käyttäjinä Lasten digitaaliteknologian käyttö on vuoden 2012 jälkeen muuttunut dramaattisesti. Nykypäivän laitteiden avulla lapsikäyttäjät voivat ottaa yhteyttä, olla vuorovaikutuksessa, pelata ja jakaa sisältöjä muiden kanssa, usein ilman vanhempien valvontaa. Kuten ”EU Kids Online” -selvityksestä vuodelta 2020 käy ilmi, suurin osa lapsista ilmoittaa käyttävänsä älypuhelimiaan ”päivittäin” tai ”lähes koko ajan” ja lasten verkossa viettämä aika on monissa maissa lähes kaksikertaistunut vuoteen 2010 verrattuna. Lapset myös alkavat käyttää digitaalisia laitteita yhä nuorempina. Näin suuri netin käytön kasvu voi johtaa liikkumattomuuden ja istumisen lisääntymiseen ja tämän mahdollisesti mukanaan tuomiin terveysvaikutuksiin. Psykologit ovat nostaneet esille huolen tarkkaavaisuushäiriöiden kehittymisestä lapsille ja lasten vaikeudesta irrottautua laitteiltaan. Netin käytössä kannustetaan kohtuulliseen ja terveeseen tasapainoon, mutta luopuminen digimaailmasta ei ole nykypäivän lapsille vaihtoehto, koska kaikenlainen tieto, muodollisen koulutuksen eri osatekijät, sosiaaliset kontaktit ja viihde ovat yhä useammin verkossa. Teknologia kehittyy jatkuvasti ja nopeasti, mikä luo sekä uusia mahdollisuuksia että riskejä. Lähitulevaisuudessa virtuaalinen, täydennetty ja laajennettu todellisuus, tekoäly, esineiden internet, kryptovaluutta ja muut lapsiin vaikuttavat tekniset muutokset asettavat uusia yhteiskunnallisia ja eettisiä haasteita (esim. asenteellisuuteen (bias) liittyvät ongelmat, oikeudenmukaisuuden puute, läpinäkymättömyys tekoälyn käytössä sekä vuorovaikutus syväväärennösten, virtuaalihahmojen ja robottien kanssa). Näitä asioita painotettiin myös Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa, jossa arvoja ja oikeuksia käsittelevä eurooppalainen kansalaispaneeli kehotti lisäämään alaikäisten suojelua verkossa. Tämä tavoite hyväksyttiin konferenssin täysistunnossa, ja se sisältyy Euroopan parlamentin puhemiehelle sekä neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajille esitettyyn ehdotukseen. Haitat verkossa lasten kannalta Lapset voivat usein törmätä verkossa haitalliseen ja laittomaan sisältöön, käyttäytymiseen ja kontakteihin sekä kuluttajariskeihin. Digitaaliset palvelut sosiaalisesta mediasta aina interaktiivisiin peleihin voivat altistaa lapset sellaisille riskeille kuin sopimaton sisältö, kiusaaminen, verkkoviettely, lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta ja radikalisoituminen. Komission kuulemisessa lapset itse toivat esille huolenaiheita ja kertoivat nähneensä haitallista sisältöä, jossa saatettiin ihannoida itsensä vahingoittamista tai itsemurhaa tai yllyttää väkivaltaan, vihapuheeseen, seksuaaliseen häirintään, huumeidenkäyttöön, uhkarohkeisiin verkkohaasteisiin, syömishäiriöihin ja vaarallisiin ruokavaliokäytäntöihin. Tällainen väkivaltainen, pelottava tai muulla tavoin lapsille sopimaton sisältö on helposti heidän ulottuvillaan. Lapset kertovat näkevänsä pornografiaa varhaisessa iässä, mikä vaikuttaa lasten näkemyksiin terveestä ihmissuhteesta. Voimassa olevasta EU:n lainsäädännöstä eli audiovisuaalisia mediapalveluja koskevasta direktiivistä ja yleisestä tietosuoja-asetuksesta huolimatta keinot, joilla tarkistetaan käyttäjän ikä ja vanhempien suostumus, ovat yhä monissa tapauksissa tehottomia ja käyttäjiltä pyydetään syntymäajan ilmoittamista usein vasta rekisteröitymisen yhteydessä. Kuten edellä jaksossa 2 todetaan, äskettäin hyväksytyn digipalvelusäädöksen odotetaan kuitenkin parantavan merkittävästi kaikkien käyttäjien, myös lasten, turvallisuutta ja mahdollisuuksia tehdä tietoon perustuvia valintoja verkossa. Alaikäisiin liittyvät järjestelmäriskit vaativat digipalvelusäädöksen riskienhallintakehyksessä erityistä huomiota. Erittäin suurten verkkoalustojen on vastedes harkittava, miten helppotajuisia palvelun suunnittelu ja toiminta ovat lasten näkökulmasta ja miten lapset voivat altistua sisällölle, joka voi haitata heidän fyysistä ja henkistä terveyttään ja moraalista kehitystään. Tällaisia riskejä voi liittyä esimerkiksi verkkorajapintojen suunnitteluun, jos niissä tarkoituksellisesti tai tahattomasti hyödynnetään lasten kokemattomuutta tai jos niiden käyttö voi aiheuttaa riippuvuutta. Erittäin suurilta verkkoalustoilta vaaditaan kohdennettuja toimenpiteitä lapsen oikeuksien suojelemiseksi, mukaan lukien iän todentamista ja vanhempien valvontaa koskevat välineet tai välineet, joiden tarkoituksena on auttaa lapsia ilmoittamaan väärinkäytöstä tai saamaan tukea. Esimerkiksi verkkoväkivalta, muun muassa intiimin sisällön jakaminen ilman suostumusta, edellyttää nopeaa käsittelyä, jos lapset tai muut käyttäjät ilmoittavat siitä, ja sisällön moderointikäytäntöjen mukauttamista.

EU:n INHOPE-vihjelinjaverkosto on todennut, että epäiltyä lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavan kuvamateriaalin määrä verkossa lähes kaksinkertaistui maailmanlaajuisesti vuosien 2017 ja 2019 välillä. Ongelma laajeni entisestään covid-19-pandemian aikana, erityisesti sellaisten lasten kohdalla, jotka asuvat hyväksikäyttäjiensä kanssa. Lapsia voidaan houkutella verkossa seksuaalisen hyväksikäytön tai ihmiskaupan tarkoituksiin, ja heihin voi kohdistua riski siitä, että joko vapaaehtoisesti ikätovereiden kanssa otettuja tai pakon alaisena kuvattuja arkaluonteisia kuvia tai videoita jaetaan eteenpäin ilman heidän suostumustaan. Maailmanlaajuisesti yli kolmannes nuorista on ilmoittanut joutuneensa verkkokiusaamisen kohteeksi. Lapset voivat altistua toksiselle, aggressiiviselle, häiritsevälle tai addiktiiviselle käyttäytymiselle ja ryhtyä itse käyttäytymään näin tai lapsille voidaan suunnata epäasianmukaista, seksististä tai rasistista sisältöä. Tämä puolestaan voi vaikuttaa rajoittavasti (esim. tyttöjen) osallistumiseen verkossa ja vaikuttaa lasten oikeuksiin. Rasismi, muukalaisviha, antisemitismi ja disinformaatio samoin kuin radikalisoitumiseen johtavat poliittiset ääriliikkeet lisääntyvät verkossa. Komissio teki vuonna 2016 aloitteen käytännesäännöistä laittoman vihapuheen torjumiseksi tehostaakseen vihapuheen torjuntaa verkossa. Yhteistyössä radikalisoitumisen torjunnan EU-verkoston kanssa komissio pyrkii lisäämään web-suunnittelijoiden ja pelinkehittäjien tietoisuutta lapsiin kohdistuvista radikalisoitumisen riskeistä verkkoympäristössä. Disinformaatiota koskevia käytännesääntöjä tarkistetaan parhaillaan alan sitoumusten tiukentamiseksi. Lapset aktiivisina digikuluttajina Lapset ovat nyt digikuluttajina aktiivisempia ja itsenäisempiä kuin kymmenen vuotta sitten, ja he käyttävät usein aikuisille suunniteltuja digitaalisia tuotteita ja palveluja. He ovat alttiina tai kohteena monenlaisille verkkomainonnan tekniikoille. Nuorille käyttäjille tarjotaan sosiaalisen median suosittelujärjestelmien ja muiden algoritmien, kohdennetun mainonnan, vaikuttajamarkkinoinnin ja markkinoinnin pelillistämisen avulla haitallista tai epäasiallista sisältöä käyttämällä hyväksi heidän kokemattomuuttaan ja itsehillinnän puutettaan. Esimerkiksi paljon rasvaa, sokeria tai suolaa sisältävien tuotteiden markkinointi lapsille voi pahentaa epäterveitä ruokailutottumuksia. Myös riskialttiiden sijoitusten aggressiivinen markkinointi lapsille turvallisina sijoituksina voi johtaa vakaviin taloudellisiin seurauksiin. Tähän liittyen digipalvelusäädöksessä asetetaan velvoitteita, joilla puututaan lapsille aiheutuviin riskeihin ja haittoihin. Verkkoalustoja muun muassa kielletään suuntaamasta alaikäisille profilointiin perustuvaa mainontaa ja ne velvoitetaan huolehtimaan läpinäkyvyydestä suosittelujärjestelmissään sekä siitä, että käyttäjillä on vaihtoehtoja suosittelujärjestelmissä käytettyjen keskeisten parametrien muuttamiseksi tai niihin vaikuttamiseksi. Digitaaliset palvelut keräävät ja jakavat nyt dataa lapsista jatkuvasti, ja ”datafikaatio” alkaa jo ennen syntymää. Vaikka yhdistetyn massadatan pohjalta voidaan muodostaa uraauurtavaa tietämystä esimerkiksi lasten terveydestä ja koulutuksesta, lapsuuden datafikaatiolla voi myös olla potentiaalisesti elinikäinen kielteinen vaikutus lasten hyvinvoinnin ja kehityksen kannalta. Lapset enempää kuin vanhemmatkaan eivät ole tarpeeksi tietoisia siitä, että digitaalisia palveluja käyttäessään he voivat jakaa laajalti henkilötietojaan, etenkin kun palveluihin ei liity rahallisia maksuja. Vaikka toimiala kerää paljon tietoa siitä, miten lapset käyttävät digitaalisia palveluja, ja tähän liittyvistä riskeistä, nämä tärkeät data-aineistot eivät ole tutkijoiden käytössä tai tutkijat pääsevät käyttämään niitä vain hyvin rajoitetusti. Lapset altistuvat nyt järjestelmällisesti epäasiallisille sisällöille ja kaupallisille käytännöille. Eräiden kaupallisiin tarkoituksiin käytettävien menetelmien kuten persuasiivisen suunnittelun ja esimerkiksi ”saalislaatikoiden” (loot box) kaltaisten rahapelien mekaniikan pitkän aikavälin neurologisia vaikutuksia lapsiin ei ole tutkittu tarpeeksi. Verkkopelit ovat nyt merkittävä osa lasten aktiviteetteja verkossa: 73 prosenttia 6–10-vuotiaista, 84 prosenttia 11–14-vuotiaista ja 74 prosenttia 15–24-vuotiaista pelaa videopelejä. Ikätasolle sopivat verkkopelit voivat tukea rakentavia koulutuksellisia ja osallistavia toimintoja verkossa, kehittää digitaalisia taitoja ja osaamista sekä tuottaa muita sosiaalisluonteisia hyötyjä (esim. terapia ja kulttuuri). Toimialavetoisilla ponnisteluilla on tärkeä osa turvallisen peliympäristön varmistamisessa lasten suojelemiseksi ja samalla terveellisten pelitottumusten edistämiseksi. Tässä yhteydessä tulisi myös huolehtia siitä, että turvallisuusnäkökohdat otetaan alaikäisille suunnattuja digitaalisia tuotteita ja palveluja kehitettäessä huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Taitojen ja osaamisen puute Yleinen viesti, jonka komissio sai lapsille järjestetyissä kuulemisissa, oli tarve parantaa lasten medialukutaitoa ja verkkoturvallisuuskoulutusta kouluissa. Digitaaliset taidot ja osaaminen, muun muassa digitaalinen lukutaito ja ymmärrys tavoista, joilla henkilötietoja käytetään, ovat olennaisen tärkeitä taitoja nykypäivän lapsille, jotta he voivat oppia, olla yhteydessä muihin ja osallistua aktiivisesti ja tietoon perustuvalla tavalla ympäröivän maailman muokkaamiseen. Lapsista vastaavat aikuiset (vanhemmat, huoltajat, opettajat, kerhojen ja urheiluseurojen vetäjät, uskonnolliset johtajat, sosiaalihuolto, terveydenhuolto, nuorisotyöntekijät jne.) tarvitsevat taitoja lasten tukemiseen, neuvomiseen ja ohjaamiseen. Kuulemisissa kävi ilmi, että nämä taidot ovat usein puutteellisia. Digitaalinen kuilu Kaikilla lapsilla ei ole yhtäläisiä, toimivia, turvallisia ja osallistavia mahdollisuuksia käyttää digitaaliteknologiaa. Haavoittuvassa asemassa olevilla lapsilla samoin kuin lapsilla, joihin kohdistuu köyhyyden ja sosiaalisen osattomuuden uhka tai jotka asuvat maaseudulla ja syrjäisillä alueilla vailla riittävää laajakaistaverkkoa, täytyisi olla yhtäläiset mahdollisuudet niin käyttää digitaalisia laitteita kuin saada digitaalisia taitoja sekä yhdenvertaiset mahdollisuudet hyötyä digitaalisen vuosikymmenen mahdollisuuksista. Viimeaikaiset nk. digitaalista puutetta tarkastelleet tutkimukset osoittavat, että joissakin Euroopan maissa noin 20 prosenttia lapsista asuu perheissä, joilla ei ole varaa tietokoneeseen tai internetyhteyteen kotona. Maaseudun kotitalouksista 40 prosentilla ei ole käytettävissään nopeaa laajakaistaa. Joillakin alueilla yli 15 prosenttia 15-vuotiaista nuorista kokee irtautuneisuutta digimaailmasta, ja Euroopan laajuisesti 8 prosenttia samasta ikäryhmästä ei luota omiin digitaitoihinsa. Maailmanlaajuisesti tilanne on vieläkin huonompi: Arviolta 1,3 miljardilla 3–17-vuotiaalla ei ole internetyhteyttä kotonaan. Lapsuusiässä koettu digitaalinen puute voi johtaa digitaitojen ja digiluottamuksen puutteeseen aikuiselämässä ja syventää digitaalista kuilua. Aktiivisen osallistumisen puute Lapset eivät enää ole teknologian passiivisia kuluttajia vaan he voivat käyttää teknologiaa aktiivisesti ilmaistakseen itseään ja vaikuttaakseen maailmaan ympärillään. Lapsia tulisi kuulla enemmän ja heidät tulisi ottaa mukaan digitaalisten tuotteiden, palvelujen ja digistrategioiden kehittämiseen ja arviointiin. 4.Visio digitaalisesta vuosikymmenestä lapsille ja nuorille Visio: Ikätasoiset digitaaliset palvelut siten, ettei ketään jätetä jälkeen ja että jokaisella lapsella Euroopassa on parempi suoja ja paremmat mahdollisuudet vaikuttaa ja tulla kunnioitetuksi verkossa.

BIK+ -strategiassa, Euroopan nuorison teemavuoden 2022 lippulaivahankkeessa, ehdotetaan toimia kolmen pilarin ympärille: 1.turvalliset digikokemukset lasten suojelemiseksi haitalliselta ja laittomalta sisällöltä, käyttäytymiseltä, kontakteilta ja kuluttajariskeiltä verkossa ja lasten verkkohyvinvoinnin parantamiseksi turvallisessa, ikätasoisessa digitaalisessa ympäristössä, joka on luotu lasten etua kunnioittavalla tavalla; 2.digitaalinen voimaannuttaminen, jotta lapset saavat tarvittavat taidot ja osaamisen voidakseen tehdä järkeviä valintoja ja ilmaista itseään verkkoympäristössä turvallisesti ja vastuullisesti; 3.aktiivinen osallistuminen huolehtimalla siitä, että lapsia kunnioitetaan antamalla heille sananvaltaa digitaalisessa ympäristössä ja lisäämällä lasten johdolla tapahtuvaa toimintaa innovatiivisten ja luovien turvallisten digikokemusten edistämiseksi. BIK+ -strategian täytäntöönpano edellyttää näyttöön perustuvaa päätöksentekoa sekä yhteistyötä ja koordinointia Euroopan tasolla ja kansainvälisesti. Viime vuosina YK, Unicef, OECD ja Euroopan neuvosto sekä lasten oikeuksia käsittelevät kansalaisjärjestöt ovat kaikki pohtineet lasten oikeuksiin digitaalisessa ympäristössä liittyviä kysymyksiä. 5.Miten päästään tuloksiin: pilarit ja toimet Jäljempänä luetellut uudet toimet perustuvat edellä kuvattuihin komission nykyisiin BIK-toimintapuitteisiin ja vahvistavat niitä. 5.1.Turvalliset digikokemukset (Miten parannetaan lasten suojelua verkossa) ”Me kaikki tiedämme, että näillä verkkoalustoilla on nuoria, usein ilman vanhempien lupaa. Jos minä tiedän sen, tietävät sen myös verkkoalustat ja yritykset.” – opettaja Espanjasta Komissio helpottaa kattavien EU:n käytännesääntöjen laatimista ikätasolle sopivasta suunnittelusta digipalvelusäädöksen uusien sääntöjen pohjalta ja audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. Käytännesääntöjen tarkoituksena on varmistaa lasten yksityisyys, turvallisuus ja suojelu heidän käyttäessään digitaalisia tuotteita ja palveluja. Tähän prosessiin osallistuvat toimiala, poliittiset päättäjät, kansalaisyhteiskunta ja lapset itse. Tällaisen säännöstön lisäarvo olisi yhteissääntelyssä. Digipalvelusäädöksen nojalla komissio voi kutsua erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajia soveltamaan tällaisia käytännesääntöjä ja pyytää niitä sitoutumaan erityisiin toimenpiteisiin riskien vähentämiseksi siten, että havaittuihin yksittäisiin riskeihin tai haittoihin puututaan tiettyjä käytännesääntöjä noudattamalla. Vaikka tällaisten käytännesääntöjen soveltaminen on jatkossakin vapaaehtoista, erittäin suurten verkkoalustojen tarjoajien tekemistä sitoumuksista tehdään riippumattomia tarkastuksia. Toimiala kantaa merkittävän vastuun. Sen toimijoilla on välineet luoda tuotteita, jotka ovat oletusarvoisesti ja sisäänrakennetusti helppokäyttöisiä, turvallisia ja yksityisyyttä suojaavia. Kaikki sellaiset digitaaliset tuotteet ja palvelut, joita lapset todennäköisesti käyttävät, olisi suunniteltava noudattaen oikeudenmukaisia ja perusluonteisia suunnitteluperiaatteita eurooppalaisten arvojen pohjalta siten kuin ne on esitetty digipalvelusäädöksessä. Esimerkiksi kaikkien tällaisten tuotteiden ja palvelujen mukana pitäisi olla ikätasolle sopivat, helposti ymmärrettävät ja helposti saatavilla olevat tiedot, kuten käyttöehdot ja -edellytykset, ohjeet ja varoitukset, ja samalla pitäisi myös tarjota yksinkertaiset keinot haitoista ilmoittamiseksi. Kaikkien digitaaliseen suunnitteluun osallistuvien tulisi ymmärtää suunnittelu- ja kehittämisvalintojen mahdolliset haittavaikutukset lasten kannalta sekä erilaisten digitaalisten palvelujen käytöstä lapsille mahdollisesti aiheutuvat riskit ja haitat, kuten verkkoviettely. Meneillään olevan työn pohjalta ja ottaen huomioon uudet digipalvelusäädöksessä verkkoalustoille asetetut säännöt komissio tukee menetelmiä käyttäjän iän todistamiseksi yksityisyyttä suojelevalla ja turvallisella tavalla, joka tunnustetaan EU:n laajuisesti. Komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa (jotka voivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti päättää antaa sähköisiä henkilökortteja alle 18-vuotiaille äskettäisen eurooppalaista digitaalista identiteettiä koskevan ehdotuksen puitteissa) sekä asiaankuuluvien sidosryhmien ja eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden kanssa pyrkien ensi vaiheessa tehostamaan menetelmiä tehokasta iänvarmistusta varten. Tämä työ kannustaa markkinapohjaisiin ratkaisuihin luotettavan sertifiointi- ja yhteentoimivuuskehyksen pohjalta. Sen lisäksi, että tuetaan menetelmiä käyttäjän iän todentamiseksi tietyn verkkosisällön käyttöön, komissio aikoo sisällyttää sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025 yhteydessä verkkopalveluntarjoajille laadittaviin käytännesääntöihin osion, joka koskee vain aikuisille tarkoitettua sisältöä. Pyrkimyksenä on erityisesti estää intiimien kuvien jakaminen ilman suostumusta, olivatpa kuvat aitoja tai manipuloituja. Tämä voi koskea myös – joskaan ei pelkästään – lapsia. Meneillään olevista toimista huolimatta verkkokiusaaminen oli edelleen yleisin raportoinnin aihe Safer Internet -keskusten tukipuhelinpalveluissa viimeisten kymmenen vuoden aikana. Nykyinen 116 111 -numero on EU:ssa varattu lasten auttaville puhelimille. Verkkokiusaamiseen ja muihin verkkoympäristössä kohdattuihin ongelmiin voi reagoida kyseisen numeron tai suoraan Safer Internet -keskusten tukipuhelinpalvelujen kautta. Strategia lisää Safer Internet -keskusten tarjoaman tuen näkyvyyttä tehostamalla yhteistyötä numeron 116 111 ja kyseeseen tulevien verkkopalvelujen (esim. käyttösovellusten) pohjalta, joiden tulisi olla myös haavoittuvassa asemassa olevien lasten käytettävissä. Lisäksi erityinen tilapäinen asiantuntijaryhmä antaa toimintapoliittisia suosituksia liittyen (verkko)kiusaamiseen ja hyvinvointiin kouluissa. EU:n yhteisrahoittamat turvallisemman internetin tukipuhelimet ja vihjelinjat auttavat jatkossakin kansalaisia ja erityisesti lapsia tilanteissa, joissa he törmäävät haitalliseen ja laittomaan sisältöön. Digipalvelusäädöksen mukaisen ”luotetun ilmoittajan” aseman saaneet voivat osaltaan nopeuttaa laittomasta verkkosisällöstä tehtävien ilmoitusten arviointia ja toimenpiteitä, joihin niiden johdosta ryhdytään. Esimerkkejä tällaisesta sisällöstä ovat lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistava kuvamateriaali sekä rasistinen ja muukalaisvihamielinen vihapuhe siten kuin linjataan käytännesäännöissä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen torjumiseksi, mukaan lukien antisemitistinen vihapuhe antisemitismin torjuntaa ja juutalaisen elämäntavan vaalimista koskevan EU:n strategian mukaisesti. Komissio myös koordinoi ja edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa EU:n viranomaisten ja jäsenvaltioiden välillä kuluttajalainsäädännön täytäntöönpanossa lapsiin liittyvissä kysymyksissä. Komissio aikoo myös kartoittaa tutkimusta neuromarkkinoinnin vaikutuksista lapsiin, jotta kansalliset kuluttajaviranomaiset voivat paremmin arvioida, millä tavoin kaupalliset vaikuttamistekniikat saattavat olla sopimattomia lasten kannalta. Tätä tietämystä tullaan hyödyntämään kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen mukaisissa koordinoiduissa täytäntöönpanotoimissa. Komissio aikoo ·edistää ja helpottaa kattavien EU:n käytännesääntöjen laatimista ikätasolle sopivasta suunnittelusta digipalvelusäädöksessä säädettyjen puitteiden pohjalta, vuoteen 2024 mennessä; ·esittää standardointipyynnön ikävarmennusta tai iän todentamista verkossa koskevasta eurooppalaisesta standardista eurooppalaista digitaalista identiteettiä koskevan ehdotuksen yhteydessä, vuodesta 2023 alkaen;

·tukea EU:n laajuisesti tunnustetun syntymäaikaperusteisen digitaalisen ikätodistuksen kehittämistä eurooppalaista digitaalista identiteettiä koskevan ehdotuksen puitteissa, vuodesta 2024 alkaen; ·ottaa sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025 yhteydessä suunniteltavien käytännesääntöjen fokusalueeksi myös aikuissisällön; ·varmistaa yhteistyössä EU:n yhteisrahoittamien Safer Internet -keskusten tukipuhelinpalvelujen kanssa, että verkkokiusaamiseen voi reagoida yhteisen 116 111 -numeron kautta, vuoteen 2023 mennessä; ·yhteisrahoittaa Safer Internet -tukipuhelinpalveluja ja vihjelinjoja EU:ssa, mukaan lukien digipalvelusäädöksen nojalla tunnustettavat ”luotettavat ilmoittajat”, jotta voidaan auttaa haitalliseen ja laittomaan sisältöön törmänneitä kansalaisia ja erityisesti lapsia, vuodesta 2022 alkaen; ·jakaa kouluhyvinvointia tukevan asiantuntijaryhmän suosituksia (verkko)kiusaamisesta, vuodesta 2023 alkaen; ·kartoittaa nykyistä tutkimusta neuromarkkinoinnin vaikutuksista lapsiin vuoden 2022 loppuun mennessä, jotta voidaan tukea kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen mukaisia koordinoituja täytäntöönpanotoimia vuodesta 2023 alkaen. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ·tukemaan tehokkaita iänvarmistusmenetelmiä eurooppalaista digitaalista identiteettiä koskevan ehdotuksen mukaisesti; ·tukemaan muun muassa koulutetun henkilöstön avulla yhtenäistä 116 111-numeroa verkkokiusaamiseen reagoimiseksi. Komissio kehottaa toimialaa ·johdonmukaisella tavalla arvioimaan tuotteidensa ja palvelujensa käytöstä erityisesti lapsille aiheutuvia riskejä ja puuttumaan niihin, mukaan lukien turvallisuusriskit sekä kyseeseen tulevat markkinointikäytännöt; ·antamaan panoksensa ja sitoutumaan kattaviin EU:n käytännesääntöihin, jotka koskevat ikätasolle sopivaa suunnittelua, samoin kuin sukupuolten tasa-arvostrategian 2020–2025 yhteydessä laadittavien käytännesääntöjen osioon, joka koskee vain aikuisille tarkoitettua sisältöä; ·toteuttamaan tehokkaasti ja linjassa kansallisten ja EU:n sääntöjen kanssa toimenpiteitä, jotka koskevat pääsyä ikärajoitettuun sisältöön, mukaan lukien aikuissisällön verkkosivustot ja yli 18-vuotiaille tarkoitetut pelit; ·tekemään yhteistyötä luotettavien ilmoittajien kanssa, jotta laiton sisältö voidaan arvioida ja poistaa nopeasti ja jotta voidaan ryhtyä nopeasti toimiin haitallisesta sisällöstä tehtävien ilmoitusten johdosta; ·antamaan akateemisten tutkijoiden käyttöön asiaankuuluvaa dataa ja informaatiota mahdollisuuksista ja riskeistä lasten kannalta noudattaen kaikilta osin tietosuojasääntöjä. 5.2.Digitaalinen voimaannuttaminen (Miten lapsille annetaan paremmat mahdollisuudet tehdä järkeviä valintoja verkossa) ”Lapset ovat saaneet käsiinsä monimutkaisen työkalun ilman käyttöohjeita” – portugalilainen lapsi Komissiolla on kunnianhimoiset tavoitteet digitaaliselle vuosikymmenelle: vuoteen 2030 mennessä digitaaliset perustaidot 80 prosentilla aikuisväestöstä ja työllistettynä 20 miljoonaa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijaa. Tätä varten lasten tulisi saada digitaalisia taitoja varhaisella iällä. Esimerkiksi EU:n koodausviikko tarjoaa lapsille mahdollisuuksia ymmärtää, miten algoritmit ja digitaalinen maailma toimivat. Vaikka useimmat EU:n jäsenvaltiot ovat kehittäneet strategioita digitaitojen kehittämiseksi (joko monioppiaineisesti tai erillisenä oppiaineena), vain harvat jäsenvaltiot seuraavat ja arvioivat säännöllisesti näiden strategioiden vaikutuksia ja tarkistamistarvetta. Komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta neuvoston suositukseksi digitaalisten taitojen koulutustarjonnan parantamisesta. Pyrkimyksenä on luoda yhteisymmärrystä ja poliittista sitoutumista yli rajojen, edistää vertaisoppimista ja keskinäistä vaihtoa sekä kannustaa investointeihin. Sekä nykyistä että tulevia lapsisukupolvia ajatellen EU:ssa on olennaisen tärkeää pitää yllä ajantasaista tietopohjaa ja seurata digitalisaation vaikutusta lasten hyvinvointiin.

Digitaalinen lukutaito (tai sen puute) alkaa elämässä varhain. Medialukutaidolla on ratkaiseva merkitys, jotta lapset voivat ymmärtää ja käsitellä verkossa olevaa tietoa, tunnistaa verkossa esiintyvät riskit, kuten virheellisen tiedon tai disinformaation, huijaukset, petokset ja piilomainonnan, sekä osallistua aktiivisesti ja vastuullisesti digitaalitalouteen, yhteiskuntaan ja demokraattisiin prosesseihin. Komission kuulemisten aikana opettajilta saatu palaute toi esiin vaikeuksia kollegoiden osallistamisessa. Syinä mainittiin muun muassa, ettei asian merkitystä tiedosteta riittävästi, että monilla opettajilla ei ole tarvittavia tietoja, taitoja ja luottamusta ja että on vaikeaa pysyä ajan tasalla jatkuvasta teknologisesta kehityksestä. On tarpeen huolehtia opettajankoulutuksesta, edistää luotettavia resursseja ja lisätä vanhemmille ja hoitajille suunnattuja kampanjoita. Näissä aloitteissa tulisi myös huolehtia koulutuksesta, joka koskee lasten oikeuksia verkossa, ja näin pyrkiä luomaan vahvempaa tietoisuutta siitä, että lasten oikeudet ovat samat niin verkossa kuin sen ulkopuolella, kuten YK:n yleiskommentissa nro 25 todetaan. BIK+ -strategialla voidaan betterinternetforkids.eu-verkkoalustan (BIK-portaalin) ja Safer Internet -keskusten verkoston kautta tukea eri ikäryhmille tarkoitettujen opetusmoduulien kehittämistä (esim. verkossa järjestettäviä avoimia massakursseja eli MOOC-opiskelua). Aiheina olisivat medialukutaito, verkkoturvallisuus, kuluttajariskit verkossa, henkilötiedot, verkkokiusaaminen, henkinen hyvinvointi, haitalliset stereotyypit, pornografian vääristelty kuva sukupuoliasioista, digitaalinen suostumus ja käyttäjän kunnioittaminen verkossa sekä pelillistäminen opetuksessa. Jäsenvaltioiden välistä hyvien käytäntöjen vaihtoa koordinoidaan ja edistetään digitaalista koulutusta ja osaamista koskevassa jäsennellyssä vuoropuhelussa ja asiaa käsittelevissä asiantuntijaryhmissä. BIK+ -strategialla tuetaan laajamittaisia medialukutaitokampanjoita, joilla pyritään tavoittamaan lapset, perheet ja opettajat ja joissa on mukana kansallisia ja eurooppalaisia mielipidevaikuttajia, kuten kouluja, kansalaisjärjestöjä ja toimialan edustajia. Lapset ja soveltuvin osin vanhemmat ja opettajat tulisi ottaa mukaan, jotta lähestymistavoista saadaan ikätasoisesti lapsille sopivampia ja jotta digitaaliteknologian luovasta ja vastuullisesta käytöstä voidaan keskustella sukupolvien välisesti pyrkien lisäämään tietoisuutta riskeistä, joita lapsiin kohdistuu nuorina kuluttajina, ja liittyen henkilötietojen käyttöön. Lisäksi komissio tekee yhteistyötä OECD:n kanssa nuorten taloudellista osaamista tukevan kehyksen laatimiseksi vuoden 2022 loppuun mennessä. Tähän sisältyvät olennaiset taloustaidot, joita lapset ja nuoret tarvitsevat digitaalisessa maailmassa. BIK+ -strategia täydentää digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaa synergiassa sen kanssa esimerkiksi edistämällä kansallisia Safer Internet -keskuksia keskitettyinä asiointipisteinä, jotka tarjoavat luotettavaa ja ikätasolle sopivaa informaatiota ja tukea, kulloinkin räätälöitynä virallisen ja epävirallisen koulutuksen kansallisiin tarpeisiin. Komissio aikoo jatkossakin jakaa ja edistää suuren yleisön saatavilla olevia resursseja BIK-portaalin kautta sekä kannustaa Safer Internet -keskuksia ja muita toimijoita jalkautuvaan työhön, jotta lapset voivat eri toimintaympäristöissä urheiluseuroista aina kouluihin harjaantua kunnioittamaan toisia verkossa. Vertaisoppimista, yhteiskehittämistä ja BIK-nuorisolähettiläiden ja BIK-nuorisopaneelien esimerkkiä aiotaan edistää hyvinä käytäntöinä koulutukseen liittyvissä toimintatavoissa EU:ssa ja sen ulkopuolella. Jotta digitaalinen ympäristö tukisi kaikkia lapsia, sen on oltava monimuotoinen, osallistava, syrjimätön ja vapaa stereotypioista. Lasten olisi saatava verkosta objektiivista ja ikätasolle sopivaa tietoa biologisesta ja sosiaalisesta sukupuolesta. Tietoisuutta monimuotoisuudesta ja sukupuolitietoisuutta pitäisi tukea tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisten keskuudessa, jotta voidaan ymmärtää paremmin tyttöjen, vammaisten nuorten käyttäjien ja muulla tavoin haavoittuvassa asemassa olevien lasten erityistarpeita. Tytöille – jotka ovat aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikassa – olisi tarjottava myönteisiä roolimalleja, ja pojille ja tytöille olisi varmistettava yhtäläiset mahdollisuudet. Toimialan olisi tarjottava osallistava ympäristö kaikille, ja vammaisten lasten olisi voitava pelata, oppia ja olla vuorovaikutuksessa verkossa. Voidakseen hyötyä digitaalisista mahdollisuuksista lapset tarvitsevat luotettavan ja kohtuuhintaisen internetyhteyden ja sopivia digitaalisia laitteita. Digitaalisen vuosikymmenen verkkoyhteystavoitteet ja digitaaliset periaatteet samoin kuin merkittävä määrä EU:n investointeja ja rahoitusta on kohdennettu kotien ja koulujen verkkoyhteyksiin. Sähköisen viestinnän säännöstön yleispalvelusäännösten mukaan verkkoyhteyspalvelujen on oltava kohtuuhintaisia. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20 mukaiset jäsenvaltioiden toimet koskevat nk. peruspalvelujen kuten sähköisen viestinnän kohtuuhintaisuutta.Eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta annetussa neuvoston suosituksessa suositellaan, että jäsenvaltiot ”tarjoavat etäopetuksessa tarvittavat [...] riittävät laitteet [ja] ”tekevät tarvittavat investoinnit kaikenlaisten digitaalisten kuilujen kaventamiseksi”. Kaikkien lasten tavoittamiseksi komissio kiinnittää erityistä huomiota lapsiin, joilla on erityis- tai ominaistarpeita tai jotka ovat taustaltaan vähäosaisia tai muita heikommassa asemassa. Esimerkiksi maahanmuuttajat ja maahanmuuttajataustaiset EU:n kansalaiset törmäävät usein esteisiin digitaalisten kurssien ja palvelujen saannissa muun muassa siksi, että heiltä puuttuu digitaalisia taitoja käyttää näitä palveluja . Lapsilla, joihin kohdistuu köyhyyden ja sosiaalisen osattomuuden uhka, maahanmuuttaja- tai romanitaustaisilla lapsilla ja muilla lapsilla, jotka ovat erityisen alttiita syrjinnälle ja erottelulle, samoin kuin lapsilla, joiden vanhemmilla ei ole digitaalisia perustaitoja, sekä vammaisilla ja huostaan otetuilla lapsilla on kaikilla erityistarpeita. Aloitteissa on painotettava sukupuolten tasapuolista edustusta, jotta sekä tytöt että pojat saavat digitaalisia taitoja varhaisesta iästä alkaen. Tuloksellisuutta pitäisi mitata ja parhaat käytännöt yksilöidä. BIK+ -strategia vaikuttaa laajentamalla Safer Internet -keskusten toiminta-alaa digitaalisen kahtiajaon kaventamiseksi, erityisesti digitaalisten taitojen tarjoamisessa heikommassa asemassa oleville ryhmille. Safer Internet -keskukset voivat tukea asiaankuuluvia ohjelmia kansallisella ja EU:n tasolla. Komissio aikoo ·tukea BIK-portaalin kautta jäsenvaltioiden, toimialan ja tutkijoiden harjoittamaa seurantaa digitaalisen muutoksen vaikutuksesta lasten hyvinvointiin, vuodesta 2023 alkaen; ·kehittää ja levittää opettajille tarkoitettuja opetusmoduuleja (MOOC-opiskelua) BIK-portaalin ja Safer Internet -keskusten kautta, 2023/2024; ·edistää hyvien käytäntöjen vaihtoa medialukutaidon kansallisia opetussuunnitelmia varten jäsenvaltioiden välillä ja koulujen ja kouluttajien kesken kaikkialla EU:ssa digitaalista koulutusta ja osaamista koskevan jäsennellyn vuoropuhelun puitteissa ja asiaankuuluvien asiantuntijaryhmien kautta, vuodesta 2022 alkaen; ·järjestää medialukutaitokampanjoita lapsille, opettajille, vanhemmille ja hoitajille, myös mielipidevaikuttajien kautta, vuodesta 2022 alkaen; ·kehittää välineitä ja toimia tietoisuuden lisäämiseksi lapsiin nuorina kuluttajina kohdistuvista riskeistä BIK-foorumin ja Safer Internet -keskusten tuella, vuodesta 2022 alkaen; ·vahvistaa Safer Internet -keskusten tukea jäsenvaltioissa, jotta haavoittuvassa asemassa oleville lapsille voidaan tarjota epävirallista koulutusta digitaalisen kahtiajaon kaventamiseksi, vuodesta 2022 alkaen. Komissio kehottaa jäsenvaltioita

·seuraamaan digitaalisen muutoksen vaikutusta lasten hyvinvointiin; ·vaihtamaan hyviä käytäntöjä digitaalista koulutusta ja osaamista koskevan jäsennellyn vuoropuhelun ja asiaankuuluvien asiantuntijaryhmien puitteissa; ·edistämään Safer Internet -keskuksia keskitettynä asiointipisteenä, joka tarjoaa luotettavia resursseja medialukutaitoon ja verkkoturvallisuuteen lapsille ja heidän perheilleen ja opettajilleen; ·tekemään tarvittavat investoinnit kaikenlaisten digitaalisten kuilujen kaventamiseksi eurooppalaisen lapsitakuun mukaisesti, myös eurooppalaisten rahastojen ja erityisesti Euroopan alue- ja kehitysrahaston (EAKR) tuella. Komissio kehottaa toimialaa ·seuraamaan digitaalisen muutoksen vaikutusta lasten hyvinvointiin; ·investoimaan taitoihin tietoisuuden lisäämiseksi lasten erilaisista tarpeista, torjumaan stereotypioita ja varmistamaan, että tuotekehittelyssä huolehditaan digitaalisesta saavutettavuudesta. 5.3.Aktiivinen osallistuminen (Miten kunnioitetaan lasten näkemyksiä) ”Mielestäni nuorten on tärkeää saada enemmän sananvaltaa vuoteen 2030 mennessä. Mehän olemme se sukupolvi, joka on kasvanut yhdessä digimaailman kanssa.” – itävaltalainen BIK-nuorisolähettiläs. Lapset ovat aktiivisia kansalaisia. Muutoksentekijöinä he käyttävät yhä enemmän sosiaalista mediaa päämääriensä ajamiseksi ja puolustamiseksi, esimerkiksi koululakossa ilmaston puolesta. BIK+ -strategiassa tähän kehitykseen suhtaudutaan myönteisesti ja tunnustetaan, että on tärkeää kunnioittaa lasten mielipiteitä ja ottaa ne huomioon digitaalisen vuosikymmenen muotoilussa. Lapsia olisi tuettava kansalaistaitojen kehittämisessä ja harjoittamisessa julkisessa politiikassa ja poliittisessa keskustelussa, ja heidän olisi voitava käyttää kokoontumis- ja yhdistymisvapauttaan sosiaalisilla verkkoalustoilla. Tutkimus ovat kuitenkin osoittanut, että luovuuteen ja digitaaliseen kansalaisuuteen liittyvää verkkotoimintaa on varaa laajentaa. On todettu, että tällä hetkellä lapset ovat vaarassa jäädä aliedustetuiksi poliittisissa päätöksentekoprosesseissa, mikä johtaa täyttymättömiin tarpeisiin ja odotuksiin. BIK+ -strategiassa myönnetään, että lapset on tärkeää ottaa aktiivisesti ja kaikessa moninaisuudessaan mukaan digitaalisen ympäristön muokkaamiseen, sillä alle 18-vuotiailla on ainutlaatuinen tietämys digitaalisesta lapsuudesta. Lasten oikeuksia koskevassa strategiassa komissio sitoutui lisäämään lasten osallistumista perustamalla EU:n uuden lasten osallistumisfoorumin (EU Children’s Participation Platform). Synergiassa tämän foorumin kanssa BIK+ -strategia kannustaa lasten johdolla tapahtuvaan toimintaan, jotta lapset osallistuisivat positiivisella ja kriittisellä tavalla digitaaliseen ympäristöön nuoren sukupolven kannalta merkityksellisissä aiheissa, kuten kyberturvallisuudessa, etiikassa ja kestävässä kehityksessä. BIK+ -strategian puitteissa lasten digitaalisista aiheista antama palaute vahvistuu erityisesti toimialan suuntaan. Nykyisten aloitteiden kuten BIK-nuorisolähettiläiden, BIK-nuorisopaneelien ja BIK:n parempaa internetiä koskevan nuorisositoumuksen pohjalta komissio aikoo lujittaa lasten johdolla tapahtuvaa toimintaa. BIK+ -strategia kannustaa nuorten osallistumiseen, myös yksittäisissä jäsenvaltioissa. Esimerkiksi paikalliset järjestelmät voivat tunnustaa vertaiskouluttajia. BIK+ -strategiasta toimitetaan lapsiystävällinen versio lapsen oikeuksia koskevan strategian yhteydessä laadittujen suuntaviivojen mukaisesti. Komissio ottaa lapset mukaan myös BIK+ -strategian täytäntöönpanon seurantaan. Komissio aikoo ·huolehtia siitä, että lapset otetaan mukaan luomaan pilarin 1 yhteydessä mainittuja EU:n käytännesääntöjä ikätasolle sopivasta suunnittelusta, vuodesta 2023 alkaen; ·käynnistää lasten aloitteesta ja lasten johdolla toteutettavan toimen nuoren sukupolven kannalta digitaalisesti merkityksellisessä aiheessa synergisesti EU:n lasten osallistumisfoorumin kanssa, vuodesta 2023 alkaen;

·laajentaa BIK-nuorisolähettiläiden ja BIK-nuorisopaneelien roolia vertaistoiminnan tukemiseksi kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, vuodesta 2022 alkaen; ·toimittaa lapsiystävällisen version BIK+ -strategiasta, vuoden 2022 kuluessa; ·järjestää lasten johdolla tehtävän arvioinnin BIK+ -strategiasta, joka toinen vuosi. Komissio kehottaa jäsenvaltioita ·tukemaan vertaiskoulutusta ja lapsilta aikuisille välittyvää opetusta (child-to-adult teaching) digitaaliasioissa; ·ottamaan osallistavalla kokoonpanolla nuorisolähettiläitä edistämään digitaalipolitiikkaa paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla. Komissio kehottaa toimialaa ·huolehtimaan digitaalisten tuotteidensa ja palvelujensa kehittämisessä ja käyttöönotossa järjestelmällisesti lasten aktiivisesta mukanaolosta ja heidän mielipiteidensä kuulemisesta; ·luomaan yhdessä eri-ikäisten ja eritaustaisten lasten kanssa lapsiystävällistä viestintää digitaalisista tuotteistaan ja palveluistaan, mukaan lukien käyttöehdot ja -edellytykset; ·kehittämään osallistavia tuotteita ja palveluja, jotka tukevat lasten oikeutta ilmaista itseään ja helpottavat heidän osallistumistaan julkiseen elämään. 6.Kansainvälinen yhteistoiminta ja yhteistyö Suojelu verkossa ja digitaalinen voimaannuttaminen ovat maailmanlaajuisia haasteita, jotka ylittävät valtioiden ja lainkäyttöalueiden rajat. YK:n lasten oikeuksien komitea antoi keväällä 2021 yleiskommentissaan nro 25 ohjeita siitä, miten lapsen oikeuksia koskeva YK:n yleissopimus ja sen valinnaiset pöytäkirjat voidaan panna tehokkaasti täytäntöön ottamalla nimenomaisesti huomioon lasten oikeudet digitaalisessa ympäristössä. Global Gatewayn kautta EU lujittaa Euroopan ja muun maailman välisiä yhteyksiä ja auttaa kumppanimaita kaventamaan digitaalista kahtiajakoa ja integroitumaan tiiviimmin maailmanlaajuiseen digitaaliseen ekosysteemiin. Yhdistetyin voimin näitä globaaleja kysymyksiä voidaan käsitellä tuloksellisesti ja tehokkaasti ja samalla viedä eteenpäin eurooppalaisia arvoja asettamalla tiukat turvallisuusnormit ja edistämällä lasten vaikutusmahdollisuuksia ja aktiivista osallistumista digitaalisella vuosikymmenellä kaikkialla maailmassa. Samalla voidaan myös edistää kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Yksi päällimmäinen esimerkki on lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan torjunta. Lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnan tehostamista koskevan EU:n strategian mukaisin linjauksin komissio on työskennellyt tiiviisti teknologiayritysten kanssa EU:n internetfoorumin puitteissa, minkä lisäksi komissio tekee yhteistyötä kansalaisjärjestöjen sekä kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa WeProtect Global Alliance to End Child Sexual Exploitation Online -allianssin kautta. Komissio on myös vuosien ajan tukenut maailmanlaajuisia toimia rahoittamalla 46 maassa toimivaa vihjelinjojen INHOPE-verkostoa. Tämä työ jatkuu ja sen odotetaan vauhdittuvan tämän strategian yhteydessä ehdotetun lainsäädännön myötä. Komissio jakaa jatkossakin kokemuksia, asiantuntemusta ja arvoja kansainvälisten järjestöjen ja kumppanien kanssa ja tukee yhteistä lähestymistapaa lasten digitaalisiin oikeuksiin maailmanlaajuisesti esimerkiksi edesauttamalla tarvittavia teknisiä standardeja, mittareita, määritelmiä ja lähestymistapoja. Vuosittaisessa Turvallisempi internet -foorumissa luodaan katsaus kansainväliseen kehitykseen ja vaihdetaan parhaita käytäntöjä. Safer Internet -keskusten myötävaikutuksella vahvistetaan nykyisiä mentorointi- ja vaihto-ohjelmia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ja jatketaan Safer Internet -teemapäivän juhlistamista kansainvälisesti. Tuleva EU:n ulkoisen toiminnan alalla toteutettava nuorisotoimintaohjelma vahvistaa nuorten keskeistä roolia digitaalisessa siirtymässä ja tukee turvallisia digitaalisia ympäristöjä, jotka edistävät lasten ja nuorten osallistumista ja heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämistä. Komissio edistää BIK+ -strategiaa suhteissaan muihin kansainvälisiin järjestöihin ja kumppanimaihin pyrkien ohjaamaan kansainvälisiä kumppaneita kohti digitaalista muutosta, jossa noudatetaan lapsen oikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa.