Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita koskevasta tutkimuksesta Euroopassa {SEC (2001) 971 DU 12.6.2001} /* KOM/2001/0323 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita koskevasta tutkimuksesta Euroopassa {SEC (2001) 971 DU 12.6.2001} 1. Taustaa 2. Tärkeimmät tutkimustoimien luetteloon perustuvat huomiot 3. Päätelmät ja jatkotoimet Liite 1 : Tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita koskevien Euroopassa toteutettavien tutkimustoimien luettelon analyysi Liite 2 : Tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita koskevien tutkimustoimien luettelo 1. Taustaa Komissio perusti marraskuun 16. päivänä 2000 pidetyn tutkimusneuvoston toimeksiannosta asiantuntijaryhmän tarkastelemaan tutkimusta, joka koskee tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita, jäljempänä "TSE" (mukaan luettuna naudan spongiformi enkefalopatia, scrapie-tauti ja Creutzfeld-Jakobin tauti). Ryhmän tehtävänä on: - selvittää TSE-tutkimuksen tilannetta eri jäsenvaltioissa - kannustaa tutkimusryhmiä tutkimustiedon vaihtoon - selvittää, mitä nykyisistä tutkimustoimista olisi tehostettava ja millaisia uusia tutkimustoimia olisi käynnistettävä. TSE-tutkimusta käsittelevä asiantuntijaryhmä, jäljempänä "TSE-asiantuntijaryhmä", koostuu jäsenvaltioiden ja useiden assosioituneiden maiden nimeämistä edustajista, komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston alaisen tieteellisen ohjauskomitean alaisuudessa toimivan, naudan spongiformia enkefalopatiaa ja Creutzfeld-Jakobin tautia käsittelevän erityisryhmän joistakin jäsenistä, TSE-tutkimukseen liittyvien EU:n TTK-hankkeiden koordinoijista sekä komission yksiköistä. TSE-asiantuntijaryhmä on kokoontunut kahdesti; ensimmäinen kokous pidettiin 15. joulukuuta 2000 ja toinen kokous 16. helmikuuta 2001. TSE-asiantuntijaryhmä on laatinut EU:ssa toteutettavista tutkimustoimista luettelon, joka sisältää kaikkien jäsenvaltioiden toimittamat tiedot [1] sekä Islannin, Norjan ja Israelin toimittamia tietoja. Luettelo sisältää lisäksi tiedot Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK:n) toteuttamista suorista TTK-toimista sekä komission rahoittamista epäsuorista TTK-toimista. Nämä toimet on toteutettu joko osana vuonna 1996 käynnistettyä Euroopan laajuista TSE-aloitetta [2] tai ne on rahoitettu Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) [3], jäljempänä "viides puiteohjelma". [1] Luxemburg ei ole toimittanut tietoja, koska maassa ei tähän mennessä ole tehty TSE-tutkimusta. [2] KOM(1996)582 lopullinen. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002). EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. 2. Tärkeimmät tutkimustoimien luetteloon perustuvat huomiot Luettelo antaa kattavan ja ajantasaisen kuvan eri puolilla Eurooppaa parhaillaan tehtävästä tutkimuksesta ja tämän osa-alueen monimuotoisuudesta tutkimusalana, jossa yhdistyvät ihmistä ja eläimiä koskeva perustutkimus ja soveltava tutkimus. Luettelo on hyvin tärkeä tutkimushankkeita koskeva tietolähde, jonka avulla voidaan selvittää tämän tutkimusalan vahvuudet ja heikkoudet sekä ne osa-alueet, joilla tarvitaan lisää yhteistyötä tai lisää tutkimusta. Luettelon laatimiseen osallistuneet maat ovat hyötyneet laadintatyöstä, sillä se on tuonut yhteen useimmat Euroopan tärkeimmistä TSE-tutkimusjohtajista ja tutkijoista sekä tarjonnut mahdollisuuden keskusteluun ja alan eurooppalaisten tutkimushankkeiden vertailuun. Luettelo osoittaa odotetusti, että TSE-tutkimukseen osallistuminen ja tieteenalojen ja/tai tutkimusryhmien välinen vuorovaikutus vaihtelevat maan mukaan ja ovat yleensä suoraan verrannollisia TSE-tautien esiintyvyyteen. Maissa, joissa naudan spongiformia enkefalopatiaa on alkanut esiintyä vasta äskettäin, alan tutkimus lisääntyy jatkuvasti, ja mukaan tulee myös uusia tahoja. Joissakin maissa taas on keskitytty tiettyihin tutkimustoimiin, jotka toteutetaan osana EU:n TTK-hankkeita ja etenkin Euroopan laajuisia verkkoja (temaattiset verkot ja koordinoiva toiminta). Euroopan laajuinen TSE-aloite, joka perustuu parhaaseen tieteelliseen nykytietämykseen, on kannustanut lukuisia eurooppalaisia tutkimusryhmiä osallistumaan tutkimustyöhön. Se on auttanut myös luomaan hyvin tuloksekkaita yhteistyöhankkeita sekä ihmiseen että eläimiin liittyvän TSE-tutkimuksen alalla. Kun yksittäisiä kansallisia TSE-ohjelmia ja Euroopan laajuisesta TSE-aloitteesta sekä viidennestä puiteohjelmasta rahoitettavia yhteisön TTK-hankkeita tarkastellaan kokonaisuutena, voidaan todeta, että käynnissä on runsaasti erilaisia tutkimushankkeita. Tämän luettelon analysointi, Euroopan laajuisesta TSE-aloitteesta saadut kokemukset, terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston alaisen tieteellisen ohjausryhmän lausunnoissa olevat erityisaiheita koskevat suositukset ja TSE-asiantuntijaryhmässä käydyt keskustelut ovat auttaneet löytämään tietämyksessä esiintyviä puutteita ja eri osa-alueiden heikkouksia sekä tapauksia, joissa toimia voidaan toteuttaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Tarkastelu on lisäksi selvästi osoittanut, että tietyillä osa-alueilla on parannettava koordinaatiota ja tietyillä taas omaksuttava yhteinen lähestymistapa ja että samalla olisi yhä enemmän keskityttävä tiettyihin tärkeimpiin osa-alueisiin. 3. Päätelmät ja jatkotoimet 1. TSE-asiantuntijaryhmä on yksilöinyt tiettyjä ensisijaisia osa-alueita, joilla voitaisiin lisätä koordinaatiota tai keskittää resursseja. - Koordinaatiota voitaisiin lisätä monissa aloitteissa, mm. sellaisissa, joiden tavoitteena on - tehostaa jäsenvaltioissa parhaillaan toteutettavia toimia - helpottaa tiedonvaihtoa ja tutkimustuloksista tiedottamista - avata kansallisia ohjelmia ulkopuolisille osallistujille - laajentaa tutkimusverkostoja maihin, jotka ovat äskettäin assosioituneet viidenteen puiteohjelmaan [4] [4] Bulgaria, Kypros, Tsekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Romania, Slovakia, Slovenia. - parantaa koulutusverkostoja - tarkastella TSE-tauteihin liittyviä yhteiskunnallisia ja eettisiä näkökohtia. Koordinaatiota voitaisiin lisätä mm. seuraavilla osa-alueilla: - epidemiologisen seurannan parantaminen - eläinmallien ja solulinjojen luettelointi ja yhteiskäyttö - tarkoin määriteltyjen näytteiden keruu ja saatavuuden parantaminen - diagnostisten testien validoinnin laadunvarmistus - teurastuksessa ja teurasjätteen hävittämisessä sovellettavat parhaat menettelytavat. Monet näistä koordinointitoimista voitaisiin toteuttaa osana eurooppalaiseen tutkimusalueeseen [5] liittyvää uutta tutkimuspolitiikkaa. [5] KOM(2001)6. - Resursseja on keskitettävä osa-alueilla, jotka on valittu seuraavien kriteerien perusteella: tarvittavien toimien kiireellisyys, puutteet nykyisten toimien koordinoinnissa, riittävän volyymin saavuttamisen tarve ja infrastruktuuritarpeet. TSE-asiantuntijaryhmä on yksilöinyt seuraavat osa-alueet, joilla tutkimuksessa on selkeitä puutteita: - in vivo -testit esikliinisessä diagnosoinnissa - ihmisen TSE ja riskinarviointi - inaktivointi ja ehkäisy - eläinten TSE ja tartuntamekanismit 2. EU:n on tarkasteltava seuraavien resurssien saatavuuteen liittyviä kysymyksiä: - TSE-tutkimusta varten tarkoitetut riittävän turvalliset tutkimuslaitokset ja pitkälle kehitetyt laitteet - riittävä määrä hyvin määriteltyä infektoitunutta ja infektoitumatonta ainesta, jota tarvitaan diagnostisten testien kehittämistä ja validointia varten sekä nykyisin käytössä olevien testien laadunvarmennusta varten - erilaiset eläinmallit ja solulinjat (joita olisi kehitettävä ja jotka olisi asetettava tutkimusryhmien yhteiskäyttöön). 3. Tutkimuksen lisääminen edellyttää lisää henkilöstöresursseja. Olosuhteiden olisi TSE-alalla oltava hyvät, jotta alalle saataisiin lisää henkilöstöä. Lisäksi olisi järjestettävä erityiskoulutusta. 4. Kun kaikki edellä mainitut tekijät otetaan huomioon, on selvää, että jäsenvaltioiden ja viidenteen puiteohjelmaan assosioituneiden maiden on tehtävä yhteistyötä, jota tarvitaan myös EU:n tasolla. TSE-asiantuntijaryhmän työ on hyvä esimerkki siitä, että tutkimusta on vahvistettava osana eurooppalaista tutkimusaluetta. Komissio aikoo tämän vuoksi - jatkaa yhteistyötään TSE-asiantuntijaryhmän kanssa luettelon päivittämiseksi alalla tapahtuvan kehityksen osalta; luetteloon otetaan lähitulevaisuudessa myös Keski- ja Itä-Euroopan maat - julkaista ehdotuspyynnön, jonka tarkoituksena on TSE-tutkimuksen nykyisten puutteiden korjaaminen - kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan, millaisin eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen liittyvin käytännön toimin voitaisiin tukea tätä tärkeää tutkimuksen osa-aluetta Euroopassa. LIITE I Euroopassa toteutettavien TSE-tutkimustoimien luettelon analyysi A Johdanto B Yleiset huomiot C Tärkeimpiä tutkimusaloja koskevat huomiot A Johdanto Komissio perusti marraskuun 16. päivänä 2000 pidetyn tutkimusneuvoston toimeksiannosta asiantuntijaryhmän tarkastelemaan tutkimusta, joka koskee tarttuvia spongiformeja enkefalopatioita, jäljempänä "TSE" (mukaan luettuna naudan spongiformi enkefalopatia, scrapie-tauti ja Creutzfeld-Jakobin tauti). Ryhmän tehtävänä on: - selvittää TSE-tutkimuksen tilannetta eri jäsenvaltioissa - kannustaa tutkimusryhmiä tutkimustiedon vaihtoon - selvittää, mitä nykyisistä tutkimustoimista olisi tehostettava ja millaisia uusia tutkimustoimia olisi käynnistettävä. TSE-tutkimusta käsittelevä asiantuntijaryhmä, jäljempänä "TSE-asiantuntijaryhmä", koostuu jäsenvaltioiden ja useiden assosioituneiden maiden nimeämistä edustajista, komission terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston alaisen tieteellisen ohjauskomitean alaisuudessa toimivan, naudan spongiformia enkefalopatiaa ja Creutzfeld-Jakobin tautia käsittelevän erityisryhmän joistakin jäsenistä, TSE-tutkimukseen liittyvien EU:n TTK-hankkeiden koordinoijista sekä komission yksiköistä. TSE-asiantuntijaryhmä on kokoontunut kahdesti, 15. joulukuuta 2000 ja 16. helmikuuta 2001. Asiantuntijaryhmä laati ensimmäisenä tehtävänään luettelon EU:ssa käynnissä olevista tutkimustoimista. Tietojen keruusta ja toimittamisesta komissiolle vastasivat tehtävään nimetyt kansalliset yhteyshenkilöt. TSE-asiantuntijaryhmä on laatinut EU:ssa toteutettavista tutkimustoimista luettelon, joka sisältää kaikkien jäsenvaltioiden toimittamat tiedot [6] sekä Islannin, Norjan ja Israelin toimittamia tietoja. [6] Luxemburg ei ole toimittanut tietoja, koska maassa ei tähän mennessä ole tehty TSE-tutkimusta. Luettelo sisältää lisäksi tiedot Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK:n) toteuttamista suorista TTK-toimista sekä komission rahoittamista epäsuorista TTK-toimista. Nämä toimet on toteutettu joko osana vuonna 1996 käynnistettyä Euroopan laajuista TSE-aloitetta [7] tai ne on rahoitettu Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) [8], jäljempänä "viides puiteohjelma". [7] KOM(1996)582 lopullinen. [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 182/1999/EY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1998, Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002). EYVL L 26, 1.2.1999, s. 1. Maakohtaisten tietojen tarkkuus vaihtelee tutkimustoimien laajuuden ja merkityksen mukaan. Liitteessä 2 oleva luettelo sisältää kattavat ja ajantasaiset tiedot Euroopassa parhaillaan tehtävästä tutkimuksesta. Luettelon rakenne on seuraavanlainen: 1- Tärkeimmät TSE-tutkimustoimet maittain 2- Toimien luokittelu TSE-tutkimusta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman tärkeimpien osa-alueiden mukaan: a) Ihmisen ja eläinten TSE-tautien kliininen, epidemiologinen ja yhteiskunnallinen tutkimus b) Tartunnanaiheuttaja ja tartuntamekanismit c) TSE-tautien diagnosointi d) Riskinarviointi e) Hoito ja ehkäisy. 3- Tärkeimmät tutkimusryhmät ja niiden erikoistumisalat 4- Kansainvälinen yhteistyö ja ohjelmien tarjoamat yhteistyömahdollisuudet Asiantuntijaryhmä on neuvoston toimeksiannon mukaisesti lisäksi analysoinut TSE-tutkimustoimia. Tämä selvitys sisältää tiivistelmän analyysituloksista. B Yleiset huomiot Luettelo sisältää kattavat ja ajantasaiset tiedot eri puolilla Eurooppaa parhaillaan tehtävästä tutkimuksesta. Se on hyvin tärkeä tietolähde, joka antaa kuvan TSE-tutkimuksen nykytilanteesta ja tuloksista sekä auttaa parantamaan tämän tutkimusalan koordinointia Euroopassa. Luettelo osoittaa, että TSE-tutkimus on monimuotoinen ja monitieteellinen tutkimusala, johon kuuluu ihmistä ja eläimiä koskeva tutkimus, joka voi olla perustutkimusta tai hyvin spesifistä soveltavaa tutkimusta. Luettelon laatimiseen osallistuneet maat ovat hyötyneet laadintatyöstä, sillä se on tuonut yhteen useimmat Euroopan tärkeimmistä TSE-tutkimusjohtajista ja tutkijoista sekä tarjonnut mahdollisuuden keskusteluun ja alan eurooppalaisten tutkimushankkeiden vertailuun. Luettelo osoittaa odotetusti, että TSE-tutkimukseen osallistuminen ja tieteenalojen ja/tai tutkimusryhmien välinen vuorovaikutus vaihtelevat maan mukaan ja ovat yleensä suoraan verrannollisia TSE-tautien esiintyvyyteen. Joillakin mailla on vakiintuneita kansallisia monitieteellisiä TSE-tutkimusohjelmia, jotka perustuvat valtion ja julkisen sekä yksityisen sektorin tutkimuslaitosten väliseen yhteistyöhön. Joissakin maissa taas on jo vuosien ajan tehty merkittävää tutkimusta tietyillä erikoisaloilla. Maissa, joissa naudan spongiformia enkefalopatiaa on alkanut esiintyä vasta äskettäin, alan tutkimus lisääntyy jatkuvasti, ja mukaan tulee myös uusia tahoja. Joissakin maissa taas on keskitytty tiettyihin tutkimustoimiin, jotka toteutetaan osana EU-hankkeita ja etenkin Euroopan laajuisia verkkoja. Euroopan laajuinen TSE-aloite, joka perustuu parhaaseen tieteelliseen nykytietämykseen, on kannustanut lukuisia eurooppalaisia tutkimusryhmiä osallistumaan tutkimustyöhön. Se on auttanut myös luomaan hyvin tuloksekkaita yhteistyöhankkeita sekä ihmiseen että eläimiin liittyvän TSE-tutkimuksen alalla. Kun yksittäisiä kansallisia TSE-ohjelmia ja Euroopan laajuisesta TSE-aloitteesta sekä viidennestä puiteohjelmasta rahoitettavia yhteisön TTK-hankkeita tarkastellaan kokonaisuutena, voidaan todeta, että käynnissä on runsaasti erilaisia tutkimushankkeita. Tämän työn tulokset auttavat löytämään ratkaisuja paitsi TSE-tauteihin myös muihin neurodegeneratiivisiin sairauksiin. Tämän luettelon analysointi, Euroopan laajuisesta TSE-aloitteesta saadut kokemukset ja TSE-asiantuntijaryhmässä käydyt keskustelut ovat auttaneet löytämään tietämyksessä esiintyviä puutteita ja eri osa-alueiden heikkouksia sekä tapauksia, joissa toimia voidaan toteuttaa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Tarkastelu on lisäksi selvästi osoittanut, että tietyillä osa-alueilla on parannettava koordinaatiota ja tietyillä taas omaksuttava yhteinen lähestymistapa ja että samalla olisi keskityttävä tiettyihin tärkeimpiin osa-alueisiin. C Tärkeimpiä tutkimusaloja koskevat huomautukset a) Epidemiologinen tutkimus ja seuranta Ihmisen TSE-taudit Ihmisen TSE-tautien epidemiologinen tutkimus ja seuranta on EU:n tasolla koordinoitu verkostohankkeilla (EUROCJD ja NEUROCJD), jotka ovat CJD:n seurantayksikön käynnistämiä ja joita täydentää Wienin yliopiston neurologian laitoksen koordinoima neuropatologian verkosto (PRIONET). Kaikki maat (Luxemburgia lukuun ottamatta) osallistuvat näiden Yhdistyneen kuningaskunnan ja Itävallan koordinoimien verkostojen toimintaan. Jotta voitaisiin varmistaa, että seuranta toteutetaan kaikissa maissa yhdenmukaisella tavalla, ja samalla taata, että EU:ssa käynnissä olevat kansalliset ohjelmat ovat riittävän yhdenmukaisia, on verkostojen edellyttämien tehtävien hoitamiseen tarkoitettuja rahoitus-, henkilöstö- ja infrastruktuuriresursseja joissakin maissa lisättävä huomattavasti. Eläinten TSE Lampaiden scrapie-taudin epidemiologinen tutkimus on ollut tärkeässä asemassa niissä maissa, joissa tätä tautia on esiintynyt eniten (Islanti, Yhdistynyt kuningaskunta, Norja, Ranska ja viime aikoina myös Irlanti). Tavoitteena on ollut riskitekijöiden tunnistaminen ja taudin hävittäminen. Yhdistynyt kuningaskunta on osallistunut nautojen BSE-taudin epidemiologiseen tutkimukseen epidemian alusta lähtien. Myös ne maat, joissa BSE-tautia on alkanut esiintyä vasta viime aikoina, osallistuvat nyt toimintaan. Märehtijöiden TSE-tauteja tutkii EU:n tasolla kaksi verkostoa, joista toista koordinoi Ranska ja toista Irlanti. Nämä verkostot ovat osoittautuneet hyvin hyödyllisiksi koulutuksessa, tautiepäilyjen selvittämisessä käytettyjen menetelmien ja kriteerien standardoinnissa ja yhdenmukaistamisessa sekä tietopankkien ja biologisia näytteitä sisältävien pankkien luomisessa. Myös märehtijöiden TSE-tauteja koskevaa tutkimusta voidaan näin ollen vielä tehostaa kannustamalla verkkoihin toistaiseksi kuulumattomia maita osallistumaan tutkimustoimintaan. Kansallisella tasolla olisi pyrittävä siirtämään tietoja niille laboratorioille, jotka ovat vasta aloittaneet seurannan ja diagnosoinnin. b) Tartunnanaiheuttaja, tartuntamekanismit ja patogeneesi Tämä on hyvin laaja useita tieteenaloja kattava tutkimusala. Jotkin maat ovat tällä osa-alueella selvästi muita edellä: Yhdistynyt kuningaskunta osallistuu tutkimukseen kaikilla osa-alueilla, ja Saksan, Ranskan sekä Italian panos tietyillä osa-alueilla on merkittävä. Scrapie-taudin tutkimuksessa johtavassa asemassa ovat Islanti ja Norja. Yhteistyötä olisi lisättävä etenkin - keskittämällä prioniproteiinien normaalien ja epänormaalien muotojen fysikaalis-kemiallisessa tutkimuksessa tarvittavien kalliiden laitteiden käyttöä siten, että noudatetaan voimassa olevia turvallisuusmääräyksiä - perustamalla verkostoja tutkimusvälineiden, kuten siirtogeenisten eläinmallien, analogisten mallien, solulinjojen, reagenssien ja kudosten, yhteiskäyttöä varten. c) TSE:n diagnoosi Sekä ihmisen että eläinten TSE-tapauksien diagnosoimiseksi tehdään runsaasti työtä ja tuloksia on saavutettu. Diagnoosi voidaan kuitenkin lopullisesti varmistaa vasta post mortem -tutkimuksilla. TSE-tutkimuksen tärkeimpänä haasteena on näin ollen jatkossakin spesifisten, herkkien, esikliinisten ja in vivo -testien kehittäminen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa, Ranskassa ja Alankomaissa tehdään runsaasti tutkimusta diagnoosimenetelmien kehittämiseksi. Muissa jäsenvaltioissa on käynnissä useita tutkimushankkeita (Irlanti, Belgia, Italia, Espanja ja Ruotsi). Tällä osa-alueella tehdään lisäksi runsaasti yhteistyötä EU-hankkeissa. Diagnoosimenetelmillä on teollisuudelle hyvin tärkeä merkitys, mistä ovat osoituksena viime vuosina perustetut yksinomaan TSE-diagnoosimenetelmiin erikoistuneet yritykset. Yhteistyötä olisi tällä osa-alueella lisättävä erityisongelmien ratkaisemiseksi ja puutteiden korjaamiseksi. Olisi muun muassa - luotava menetelmät uusien diagnostisten testien järjestelmälliseksi arvioimiseksi - arvioitava ja validoitava kehitteillä olevat diagnostiset testit ja reagenssit - ylläpidettävä sellaisista eläimistä peräisin olevia kudoksia ja nesteitä sisältäviä elinpankkeja, joilla on todettu itämisvaiheessa oleva TSE tai kliininen TSE - lisättävä ja verkotettava tarttuvuuden tutkimisessa käytettäviä biologisia määritysmenetelmiä varten tarvittavia eläinresursseja - keskusteltava diagnostisten testien käytännön soveltamiseen liittyvistä erityisongelmista, jotka koskevat muun muassa näytteen ominaisuuksia ja varmennustesteissä käytettävää kudosta. d) Tarttuvuutta koskeva tutkimus ja riskinarviointi Yhdistyneessä kuningaskunnassa on tehty runsaasti työtä tarttuvuuteen liittyvien tekijöiden tutkimiseksi ja riskien arvioimiseksi. Tähän kuuluu työ, joka liittyy suun kautta tapahtuvan efektiivisen altistumisen määrittämiseen nautakarjassa, tartunnanaiheuttajia kantaviin kudoksiin, lampaiden BSE:hen, lateraaliseen ja vertikaaliseen leviämiseen, muiden elintarviketuotantoon käytettävien eläinten (sikojen ja siipikarjan) TSE-tauteihin jne. Myös muut maat osallistuvat tarttuvuutta koskeviin tutkimuksiin EU-hankkeissa: lampaiden BSE (Alankomaat), BSE:n tarttuvuus sikoihin, BSE:n ja scrapien tarttuvuus kaloihin (Italia, Ranska ja Espanja), ympäristössä olevat tartunnanvälittäjät (Ranska ja Islanti). Tarttuvuutta koskevat tutkimukset vaativat pitkän ajan, ja ne ovat hyvin kalliita, mutta riskinarvioinnin kannalta välttämättömiä. Euroopan maita olisi kannustettava osallistumaan entistä aktiivisemmin tähän tutkimukseen. Titrausmäärityksiä tekevien ja kokeellisia infektioita tutkivien laitosten resurssien verkottamisella voidaan lisäksi välttää päällekkäinen rahoittaminen. e) Hoitomenetelmien tutkimus Tietyt jäsenvaltiot (Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Ranska ja Norja) ovat asettaneet hoitomenetelmien tutkimuksen ihmisen TSE-tautien tutkimuksen ensisijaiseksi tavoitteeksi kansallisissa ohjelmissaan. Tällä osa-alueella tehdään lisäksi yhteistyötä EU-hankkeissa. Tällä tutkimusalalla tehdään runsaasti perustutkimusta solu- ja molekyylitason patogeneesin selvittämiseksi, jotta hoitokohteet voitaisiin yksilöidä. Lisäksi on tutkittu prioneja vastaan vaikuttavia yhdisteitä sekä rokotusstrategioita. Yhteistyötä olisi lisättävä seuraavilla osa-alueilla: - solu- ja eläinmallien kehittäminen nopeita in vitro- ja in vivo -testejä varten sekä uusien molekyylien tai TSE:n uusien hoitomuotojen arviointia varten - yhteydet lähialoihin (neurodegeneratiiviset sairaudet, amyloidoosi) - verkostojen perustaminen kliinisiä kokeita varten - solutason ja patogeneesin lisätutkimukset. f) Inaktivointi, dekontaminaatio ja ehkäisy Dekontaminaatio- ja inaktivointimenettelyt ovat tärkeitä tutkimuskohteita Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Myös joissakin muissa jäsenvaltioissa tehdään tärkeää tähän osa-alueeseen liittyvää tutkimusta lähinnä osana EU-hankkeita, ja tämä tutkimus koskee veren dekontaminaatiota, eläinkudoksen käsittelyprosessia (renderointi), gelatiinin valmistusta sekä lihaluujauhon ja talin hävittämis- ja käyttötapoja. Kontaminoituneen aineksen inaktivaation tutkimusta olisi kannustettava, koska se liittyy hyvin moniin muihin osa-alueisiin, joihin kuuluvat muun muassa kirurgisen materiaalin dekontaminaatio; ruhojen, teurasjätteen ja lihaluujauhon hävittäminen; elintarvike-, lääke- ja kosmetiikkateollisuuden prosessit; prionien säilyminen ja hajoaminen; säilyvyys ympäristössä ja ympäristön dekontaminaatio (maaperä, maatilat, teurastamot, sairaalat); mahdollinen pysyvyys luonnossa. g) Muut osa-alueet Vuodesta 1996 lähtien saatujen kokemusten perusteella asiantuntijaryhmä korostaa lisäksi, että seuraavia kahta tärkeää kysymystä olisi käsiteltävä koordinoidusti Euroopan tasolla: - TSE-tauteihin liittyvät yhteiskunnalliset ja eettiset näkökohdat - TSE-tutkimustuloksista tiedottaminen tutkijoille, tutkimuslaitosten johtajille, päättäjille ja kansalaisille.