Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolleEMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 5/2000 /* SEK/2000/0932 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 5/2000 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 5/2000 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 31. päivään maaliskuuta 2000 toteutettuja menoja. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b "Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet" >TAULUKON PAIKKA> 2. Määrärahojen alustava käyttö >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano toukokuussa 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano toukokuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.3.2000) on 28 241 miljoonaa euroa eli 68,9 prosenttia määrärahoista. Menot ovat - alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 154 miljoonaa euroa indikaattoria suuremmat. Edellisen kuukauden lopussa menot jäivät sitä vastoin indikaattorin alapuolelle. Tämä johtui erityisesti siitä, että öljykasvien pinta-alatukia alettiin maksaa vasta maaliskuussa eikä helmikuussa kuten aiempina vuosina. Jäsenvaltiot maksoivat kyseiset tuet maaliskuun aikana, joten edellisen kuukauden viive tasoittui. - alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 116 miljoonaa euroa indikaattoria suuremmat. 3.2. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.2.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillatuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Todetut euron tosiasialliset kurssit olivat selvästi budjettipariteettia alhaisemmat. Hyvin oletettavasti 1.8.1999 - 31.7.2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista. Jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen määrä on luultavasti alhaisempi dollarin kurssikehityksen vuoksi [1]. [1] 1.8.1999-7.4.2000 todettujen dollarin noteerausten keskiarvo on 1 EUR = 1,02 $. Jos 7.4. vallinnut kurssi (1 EUR=0,96 $) pysyisi ennallaan varainhoitovuoden loppuun, keskimääräinen pariteetti olisi noin 1 EUR= 1 $. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään varainhoitovuoden lopussa rahoitusvaraukseen. 3.2.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja siten huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa 119 miljoonaksi euroksi. Tammikuun suhdannetarkistuksessa kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin 193 miljoonaa euroa eli 74 miljoonaa euroa enemmän. 3.3. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Alaotsake 1a: " EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot" Luku B1-10: Peltokasvit // + 180 milj. EUR // (menot: 15 474 milj. EUR) (indikaattori: 15 293 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 15 342 milj. EUR) Kun määrärahojen käyttö jäi tämän luvun osalta edellisen kuukauden lopussa alle indikaattorin, nyt indikaattori on sitä vastoin ylitetty. Tämä johtuu siitä, että öljykasvien pinta-alatuet on nyt maksettu jäsenvaltioissa aikataulun mukaisesti. Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - budjettivallan käyttäjä on päättänyt tehdä määrärahoihin tasaleikkauksen talousarvion hyväksymisen yhteydessä; erityisesti eräiden hehtaaritukiin liittyvien budjettikohtien osalta käyttö ylittää indikaattorin - julkisen varastoinnin menot ovat odotettua suuremmat (ja ostot ja myynnit niinikään arvioitua suuremmat). Ylitys on näissä kohdin merkittävä. Sitä kompensoi kuitenkin osittain Italian viipeet hehtaaritukien maksamisessa (erityisesti durumvehnän osalta), mikä puolestaan johtuu komission kehotuksesta tehostaa valvontaa. Varainhoitovuoden lopussa on odotettavissa määrärahojen ylitys erityisesti talousarvion hyväksymisen yhteydessä päätetyn tasaleikkauksen ja yksityisen varastoinnin suurempien menojen vuoksi. Tämän luvun talousarvion toteuttaminen riippuu kuitenkin myös Italiassa tehtyjen tarkastusten tuloksista. Luku B1-11: Sokeri // + 58 miljoona EUR // (menot: 1 083 milj. EUR) (indikaattori: 1 025 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 095 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu suuremmista vientitukimaksuista. Tämä johtuu toisaalta suuremmista vientimääristä ja toisaalta alhaisista maailmanmarkkinahinnoista. Luku B1-12: Oliiviöljy // - 61 miljoona EUR // (menot: 1 929 milj. EUR) (indikaattori: 1 990 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 934 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu aiempaa pienemmistä oliiviöljyn tuotantotukimenoista. Kiintiöjärjestelmää on muutettu, ja se koostuu nykyisellään kansallisista kiintiöistä. Tämän muutoksen vuoksi ennakkomaksujen yleistaso on edellisiä vuosia alhaisempi. Alikäyttö todennäköisesti häviää sen jälkeen, kun jäljellä oleva määrä on maksettu, mikä tapahtuu myöhemmin varainhoitovuoden kuluessa. Varainhoitovuoden lopussa on sitä vastoin odotettavissa lievä määrärahojen ylitys talousarvion hyväksymisen yhteydessä päätetyn tasaleikkauksen vuoksi. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 134 miljoona EUR // (menot: 774 milj. EUR) (indikaattori: 908 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 739 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden koskee pääasiassa hedelmä- ja vihannesjalosteita ja johtuu sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavien taloudellisten korvausten ja tomaattijalosteiden tuotantotukien maksujen viivästymisestä. Tuoreiden hedelmien ja vihannesten alalla puolestaan on vain vähäistä alikäyttöä suhteessa indikaattoriin, mikä johtuu samoin siitä, että eräät maksut on suoritettu indikaattoriin nähden myöhässä (erityisesti banaanien osalta). Varainhoitovuoden lopussa menojen arvioidaan olevan suurin piirtein talousarvioon otettujen määrärahojen tasolla. Luku B1-17: Tupakka // - 65 miljoona EUR // (menot: 714 milj. EUR) (indikaattori: 780 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 707 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu vuoden 1999 sadosta maksettavien palkkioiden maksun viivästymisestä. Viivästyksen arvioidaan korjautuvan varainhoitovuoden kuluessa. Luku B1-20: Maitotuotteet // + 24 miljoona EUR // (menot: 1 321 milj. EUR) (indikaattori: 1 296 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 1 307 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu erityisesti tavallista suuremmista vientimääristä johtuvista vientitukimenoista, joita osittain tasoittavat julkisessa varastossa olevan rasvattoman maitojauheen myyntivoitot. Luku B1-21: Naudanliha // + 114 miljoona EUR // (menot: 2 448 milj. EUR) (indikaattori: 2 334 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 2 497 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu seuraavista tekijöistä: - palkkiomenot ovat arvioitua suuremmat. Jo edeltävinä vuosina on havaittu, että jäsenvaltiot maksavat nämä palkkiot epäsäännöllisesti, minkä vuoksi täytäntöönpanon ja indikaattorin välillä on usein suuria eroja, jotka katoavat vasta kesäkuun lopussa, jolloin on määräaika maksaa suurin osa näistä palkkioista. Edellä mainitun täysin tilapäisen vaikutuksen lisäksi myös budjettivallan käyttäjän päättämä määrärahojen tasaleikkaus ja erityisistä markkinatukitoimenpiteistä (BSE:n torjumiseksi toteutetut teurastukset ja eläinten hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa) aiheutuneet, oletettua suuremmat menot ovat syynä kasvaneisiin menoihin. - yksityisten varastojen myynnistä saatu hyöty on arvioitua pienempää; määrärahoja arvioidaan tarvittavan enemmän kuin talousarvioon on otettu. Ylitys korvautuu osittain vientitukien alikäytöllä indikaattoriin nähden. Määrärahojen ylitys on odotettavissa palkkioiden (erityisesti määrärahojen tasaleikkauksen vuoksi) ja yksityisen varastoinnin menojen osalta. Vientitukien arvioidaan sitä vastoin vastaavan talousarvioon kirjattuja määrärahoja varainhoitovuoden lopussa. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // + 142 miljoona EUR // (menot: 909 milj. EUR) (indikaattori: 767 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 993 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu uuhipalkkion 1999 loppuerän nopeammasta maksutahdista aiempiin vuosiin verrattuna. Kyseessä on vain tilapäinen vaikutus. Tämän luvun tarpeiden ennakoidaan sitä vastoin olevan aiempaa pienempiä yhteisön markkinoiden hyvästä hintatasosta johtuvien vuoden 1999 pienempien uuhipalkkiomenojen vuoksi. Luku B1-23: Sianliha, munat ja siipikarja // + 20 miljoona EUR // (menot: 248 milj. EUR) (indikaattori: 229 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 252 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu kasvaneista sianlihan vientitukimenoista. Vaikka tämän toimenpiteen menot ovat varainhoitovuoden lopussa todennäköisesti hieman talousarvioon kirjattuja määrärahoja korkeammat, tämän luvun menojen kokonaismäärä säilyy suunnilleen talousarvion määrärahojen tasolla. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 31 miljoona EUR // (menot: 286 milj. EUR) (indikaattori: 254 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 281 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu erityisesti viljatuotteiden ja voin suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä mutta myös talousarvion hyväksymisen yhteydessä tehdystä määrärahojen tasaleikkauksesta. Määrärahojen voidaan odottaa ylittyvän varainhoitovuoden lopussa. Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen // Tämä luku, jota ei seurata indikaattorijärjestelmällä, kattaa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyssä päätetyt rahoituskorjaukset sekä jäsenvaltioille kuukausikorvauksina maksettavien ennakkojen vähentämisen ja keskeyttämisen. Menojen nykyinen taso (-67 milj. euroa) johtuu komission päättämistä maaliskuun ennakkojen vähennyksistä. Vähennykset koskevat erityisesti Italian markkinointivuonna 1998/1999 perimättä jättämiä maidon lisämaksuja. Komissio on myös hiljattain päättänyt tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä noin -254 milj. euron suuruisista rahoituskorjauksista, jotka tuloutetaan EMOTR:n tileille tulevien kuukausien aikana. On todennäköistä, että komissio tekee ennen kesälomia muitakin tilien tarkastamiseen ja hyväksymiseen liittyviä päätöksiä. On kuitenkin mahdollista, että niihin liittyvät perityt määrät jäävät talousarvioennusteita pienemmiksi, koska tapausten käsittelyyn sovitteluelimessä tarvitaan ylimääräistä aikaa. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // - 139 miljoona EUR // (menot: 488 milj. EUR) (indikaattori: 627 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 481 milj. EUR) Alikäyttö indikaattoriin nähden johtuu yhtäältä tiettyjen maatalouden valuuttatukien oletettua myöhäisemmästä maksatuksesta. Kyseessä on luultavasti vain tilapäinen ero. Tämä luku kattaa toisaalta budjettikohdan, johon jäsenvaltioiden on kirjattava väliaikaisesti sellaiset takaisin perityt määrät, joille ei ole vielä voitu vahvistaa omaa lukua ja alkuperäistä budjettikohtaa. Italia on kirjannut tähän väliaikaiseen budjettikohtaan noin 85 milj. euron suuruisen takaisin perityn määrän (negatiivinen summa). Myös tämä on merkittävä alikäytön syy. 3.3.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // + 116 miljoona EUR // (menot: 889 milj. EUR) (indikaattori: 773 milj. EUR) (jäsenvaltioiden arviot: 912 milj. EUR) Indikaattorin ylitys johtuu kolmen aiemman liitännäistoimenpiteen suuremmista menoista. Jäsenvaltioiden ilmoittamien menoarvioiden mukaan menot ovat alhaisia seuraavien kuukausien aikana, ja menojen taso on toukokuun lopussa selvästi indikaattorin alapuolella. 4. päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen täytäntöönpano toukokuussa 2000 (jäsenvaltioiden menot 16.10.1999-31.3.2000) on 28 241 miljoonaa euroa eli 68,9 prosenttia määrärahoista. 4.1. Alaotsakkeen 1a määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) menot ovat 154 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella. Jäsenvaltiot aloittivat öljykasvien pinta-alatukien maksamisen maaliskuussa, ja täytäntöönpano on jälleen aikataulun mukaista. Indikaattorin ylittävät alat ovat seuraavat: - peltokasvit (+ 180 milj. euroa), mikä johtuu budjettivallan käyttäjän talousarvion vahvistamisen yhteydessä päättämästä määrärahojen tasaleikkauksessa sekä julkisen varastoinnin odotettua suuremmista menoista - lampaan- ja vuohenliha (+ 142 milj. euroa), koska maksut on suoritettu tavallista nopeammin - naudanliha (+ 114 milj. euroa) odotettua suurempien palkkiomenojen (osasyynä nopeampi maksuvauhti) ja julkisen varastoinnin menojen vuoksi - sokeri (+ 58 milj. euroa) kasvaneiden vientitukimenojen vuoksi - liitteeseen I kuulumattomat tuotteet ( + 31 milj. euroa) kasvaneiden vientimäärien vuoksi. Alikäyttöä indikaattoriin nähden esiintyy seuraavilla aloilla: - muut toimenpiteet (- 139 milj. euroa), mikä johtuu toisaalta maatalouden valuuttatukien viivästyneestä maksatuksesta ja toisaalta Italian väliaikaisesti kirjaamasta suuresta negatiivisesta summasta, joka kirjataan myöhemmin lopullisesti muihin lukuihin - hedelmät ja vihannekset (- 134 milj. euroa) erityisesti jalosteita koskevien tukien viivästyneen maksamisen vuoksi - tupakka (- 65 milj. euroa) indikaattorin nähden hitaamman maksutahdin johdosta - oliiviöljy (- 61 milj. euroa) niinikään myöhästyneiden maksujen vuoksi. Alikäyttöön johtaneet seikat ovat luonteeltaan väliaikaisia, kun taas ylitykset selittyvät suurelta osin merkittävistä eroista, joiden oletetaan pysyvän varainhoitovuoden loppuun asti. On lisäksi otettava huomioon, että menojen nykyiseen tasoon vaikuttavat dollarin suotuisasta kurssikehityksestä euroon nähden aiheutuneet säästöt, joista kuitenkin budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävä osuus on varainhoitovuoden lopussa siirrettävä rahoitusvaraukseen. Alaotsakkeen 1a talousarviotilanne on siis erittäin tiukka. 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 116 miljoonaa euroa indikaattorin yläpuolella. Indikaattorin ylitys johtuu kolmen aiemman liitännäistoimenpiteen suuremmista menoista. Jäsenvaltioiden ilmoittamien menoarvioiden mukaan menot ovat alhaisia euraavien kuukausien aikana, ja menojen taso on toukokuun lopussa indikaattorin alapuolella.