[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.2.2005

SEK(2005) 231 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvoston on ohjelmaa tarkasteltuaan annettava siitä lausunto. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Euroopan unioniin 1. toukokuuta 2004 liittyneet kymmenen maata eivät ole vielä ottaneet yhteistä rahaa käyttöön. Ne sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmansa 15. toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla.

Latvia toimitti 14. toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelman, joka kattoi vuodet 2004–2007. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 5. heinäkuuta 2004. Latvia toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 30. joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät potentiaalisen tuotannon arvioimiseksi, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27. marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Latvian hallitus hyväksyi 28. joulukuuta 2004 Latvian ensimmäisen tarkistetun lähentymisohjelman vuosiksi 2004–2007, ja ohjelma toimitettiin Euroopan komissiolle 30. joulukuuta 2004. Ohjelman pohjana ovat vuoden 2005 talousarviolakiin sisältyvät talousennusteet. Talousarviolaki annettiin 13. joulukuuta 2004 parlamentille, joka hyväksyi lain 20. joulukuuta. Tarkistettu ohjelma noudattaa yleisesti ottaen vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä. Julkisen talouden tuloja ja menoja koskevien tietojen luokittelua ESA95-standardien mukaisesti on kuitenkin parannettava.

- Tarkistetussa lähentymisohjelmassa arvioidaan BKT:n kasvavan 8,1 prosenttia vuonna 2004 ja 6,7 prosenttia vuonna 2005. Luvut perustuvat kotimaisen kysynnän, erityisesti investointien ja yksityisen kulutuksen voimakkaaseen kasvuun. Vuosia 2006 ja 2007 koskevat BKT:n kasvuennusteet ovat hieman alhaisemmat (6,5 prosenttia kumpanakin vuonna). Vienti on alkanut kasvaa voimakkaasti, mikä johtuu sekä maailmantalouden yleisestä piristymisestä että Euroopan unioniin liittymisen positiivisista vaikutuksista. Kasvaneen kotimaisen kysynnän aiheuttama tuonnin lisääntyminen on kuitenkin ollut viennin kasvua suurempaa. Nettoviennin välitön vaikutus kasvuun on todennäköisesti negatiivinen, eikä suuri vaihtotaseen alijäämä juurikaan pienene. Työttömyyden ennustetaan laskevan hyvin hitaasti huolimatta talouden toimeliaisuuden vahvasta kasvusta. Kaiken kaikkiaan makrotaloudellinen skenaario vaikuttaa tämänhetkisten tietojen perusteella realistiselta ja vastaa suurin piirtein komission yksiköiden arviointia ja syksyn 2004 talousennustetta.

- Jotta Latvian keskuspankin hintavakautta koskeva tavoite voitaisiin saavuttaa, valuutta (lati) on vuodesta 1994 alkaen ollut sidottu erityisnosto-oikeuteen tavanomaisella vaihteluvälillä (±1 prosentti). Latvian viranomaiset suunnittelevat maan liittymistä ERM II:een vuoden 2005 alkupuolella ja euron käyttöönottoa aikaisintaan 1. tammikuuta 2008. Osana tätä strategiaa lati sidottiin 1. tammikuuta 2005 erityisnosto-oikeuden sijasta markkinakurssilla euroon, ja sen tavanomainen vaihteluväli on edelleen ±1 prosentti. Muutoksen jälkeen paikallisen valuutan määräiset pankkienväliset kurssit ovat lähentyneet euroalueen tasoa. Pitkäaikaisten joukkovelkakirjojen tuotto vaihteli ½–1 prosenttiyksikköä euroalueeseen verrattuna vuonna 2004. Vuoteen 2003 saakka YKHI-inflaatio oli suhteellisen alhainen. Vuonna 2004 YKHI-inflaatio kuitenkin kiihtyi huomattavasti ja oli huipussaan (7,8 prosenttia) elokuussa, ennen kuin se hidastui hieman vuoden viimeisellä neljänneksellä. Vuoden keskiarvo oli 6,2 prosenttia. Latvian viranomaiset katsovat, että inflaation kehitys vuonna 2004 oli luonteeltaan tilapäistä, ja ennustavat KHI-inflaation hidastuvan 6,2 prosentista (vuonna 2004) 3,0 prosenttiin (vuonna 2006). Vuonna 2005 inflaatioon vaikuttavat edelleen valtion säätelemien hintojen nouseminen ja välillisen verotuksen yhdenmukaistamistoimet. Suotuisien perusvaikutusten ansiosta ja edellyttäen, että talouden ylikuumenemiselta vältytään, inflaation arvioidaan kuitenkin hidastuvan vähitellen. Tosin inflaatiovauhti on todennäköisesti hieman Latvian viranomaisten ennusteita nopeampi.

- Tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteena on varmistaa, ettei julkisen talouden alijäämä ylitä yhtenäkään ohjelmavuonna viitearvoksi asetettua 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja että alijäämä supistuu vähitellen ohjelmassa arvioidusta 1,7 prosentista (vuonna 2004)[4] 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. EU:n tulonsiirtojen ja niihin liittyvien menojen vaikutuksesta menojen ja tulojen arvioidaan olevan huipussaan vuonna 2005, jolloin menojen ennustetaan olevan 39,3 prosenttia ja tulojen 37,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sen jälkeen niiden arvioidaan vähenevän asteittain, kunnes vuonna 2007 menojen ennustetaan olevan 36,5 prosenttia ja tulojen 35,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden sopeuttaminen perustuu keskipitkällä aikavälillä sekä tulo- että menosuhteen pienentämiseen. Perusjäämä kasvaa ohjelmakaudella, sillä kokonaismenot laskevat pienenevien perusmenojen ja jossakin määrin vähenevien korkomenojen ansiosta. Perusmenojen supistuminen johtuu pääasiassa tulonsiirtojen ja avustusten vähenemisestä. Perusmenojen vähetessä investoinnit puolestaan kasvavat. Tulot pienenevät lähinnä tuloverotusta koskevien veronalennusten takia, jotka keventävät jonkin verran verotusta. Vaikka ohjelmassa esitetty strategia vastaa periaatteessa toukokuussa 2004 esitettyä lähentymisohjelmaa, julkisen talouden alijäämää koskevia ennusteita on tarkistettu alaspäin edellisestä ohjelmasta, jossa alijäämän arvioitiin olevan noin 2 prosenttia kunakin ohjelmavuonna.

- Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta talouden toimeliaisuuteen perustuvia verotuloja koskevat ennusteet vaikuttavat melko pessimistisiltä, ja tulot saattavat todellisuudessa olla ennakoitua paremmat. Itse asiassa Latvia on esittänyt viime vuosina maltillisia ennusteita ja ylittänyt toistuvasti julkisen talouden tavoitteet. Lisäksi budjettikurin osalta on olemassa erityinen menettely, joka saattaa helpottaa nopeaa sopeuttamista budjettivuoden aikana, jos julkisen talouden kehitys lähtee väärään suuntaan. Toisaalta EU:n maksamaan tukeen perustuvat menositoumukset huomioon ottaen alijäämätavoitteiden saavuttaminen riippuu siitä, toteutuuko EU:n rahoitus. Tiukkaa budjettikuria, EU:n osittain rahoittamien hankkeiden hallinnointi mukaan luettuna, saattaa olla vaikea noudattaa ottaen huomioon hallinnon heikkoudet.

- Tämän riskienarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että koko ohjelmakauden ajan voidaan noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta keskipitkällä aikavälillä lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä julkisen talouden rahoitusasemasta. Lisäksi vaikka ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden vakauttamisstrategia on melko kunnianhimoinen, se ei ehkä riitä varmistamaan, ettei viitearvoksi asetettu 3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Se riittää kuitenkin varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen pysyy hyvin alhaisena.

- Julkisen velan määrän arvioidaan vuonna 2004 olleen 14,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velan hienoinen kasvaminen ohjelmakaudella (15 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007) johtuu lähinnä alijäämistä, joiden vastapainona on tosin huomattava BKT:n nimelliskasvu.

- Ohjelmassa tarkastellaan lyhyesti hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään liiketoimintaympäristöä, kilpailukykyä, energia- ja viestintäsektoreita ja koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmiä kehittäviin toimenpiteisiin, aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan sekä innovaatioiden ja tutkimuksen edistämiseen. Ohjelmassa myös kaavaillaan toimenpiteitä, joilla voidaan edelleen vahvistaa talousarvioprosessia monivuotisella talousarviokehyksellä ja lisätä nimellisten menokattojen avoimuutta ja luotettavuutta järjestelmällisillä arviointimekanismeilla. Uudistuksista useimmat ovat jo käynnissä tai lainlaadintavaiheessa, ja niiden voidaan kohtuudella odottaa parantavan Latvian talouden kasvuedellytyksiä, lisäävän tuottavuutta, tehostavan työnteon kannustimia, helpottavan uusien työpaikkojen luomista ja ehkäisevän veronkiertoa sekä parantavan budjettikuria eri alojen ministeriöissä ja paikallishallinnossa.

- Latvia näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa tarkasteltaessa sen julkisen talouden pitkäaikaista kestävyyttä huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista huomattavista julkisista menoista. Latvian suhteellisen matala velkasuhde, toteutetut eläkeuudistukset, kuten rahastointiperiaatteen käyttöönotto, ja varojen kertyminen rahastoivaan eläkejärjestelmään auttavat osaltaan rajoittamaan väestön ikääntymisen epäedullisia vaikutuksia julkiseen talouteen. Ohjelmassa esitetty strategia perustuu alijäämän hillitsemiseen keskipitkällä aikavälillä ja eläkeuudistuksen vaikutuksiin julkiseen talouteen. Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon uudistuksista saattaa kuitenkin aiheutua huomattavia menoja. Pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyys voi olla uhattuna. Latvian varsin alhainen veroaste helpottanee kuitenkin pitkällä aikavälillä mahdollisesti esiin tulevaa julkisen talouden kestävyyteen liittyvää kuilua.

- Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on kaiken kaikkiaan johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Huomattavan vaihtotaseen alijäämän korjaamiseksi Latviaa kehotettiin supistamaan julkisen talouden alijäämää kestävällä ja uskottavalla tavalla monivuotisen strategian avulla. Ohjelmassa ennakoitu vaihtotaseen alijäämän supistuminen huomioon ottaen ennakoitua pienempi alijäämä vuonna 2004 sekä tarkistetussa ohjelmassa esitetty vakauttamisstrategia vastaavat talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa esitettyä suositusta. Tämä arviointi riippuu kuitenkin ulkoisen tasapainon suotuisasta kehityksestä, ja sitä on näin ollen tarkistettava jatkossakin. Kuten neuvoston lausunnossa viime toukokuussa laaditusta lähentymisohjelmasta todetaan, julkisen talouden tilanteen arviointi riippuu myös taloudessa vallitsevista kysyntäpaineista, vaikka maan asemaa suhdannekierrossa onkin vaikea määritellä. Sen tähden arviointi riippuu myös siitä, onnistuuko talouspolitiikka vakauttamaan inflaation äskettäisestä huippuvauhdista takaisin kohtuulliselle tasolle.

***

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Latvian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2007

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli 8 päivänä maaliskuuta 2005 Latvian tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2007. Ohjelma vastaa yleisesti ottaen tietovaatimuksia, jotka tarkistetuissa käytännesäännöissä asetetaan vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällölle ja muodolle. Julkisen talouden tuloja ja menoja koskevien tietojen luokittelua ESA95-standardien mukaisesti on kuitenkin parannettava. Latviaa kehotetaankin noudattamaan käytännesääntöjen vaatimuksia täydellisesti.

2. Ohjelman perustana olevan makrotaloudellinen skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu, jonka arvioidaan vuonna 2004 olleen 8,1 prosenttia, pysyy vahvana koko ohjelmakauden ajan ja on keskimäärin 6,6 prosenttia vuodessa. Skenaario näyttää käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan realistisia kasvuoletuksia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat hieman liian alhaisilta.

3. Tarkistetun lähentymisohjelman tavoitteena on varmistaa, ettei alijäämä ylitä yhtenäkään ohjelmavuonna viitearvoksi asetettua 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan supistuvan vähitellen 1,7 prosentista (vuonna 2004) 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007. Vuonna 2005 sekä tulo- että menosuhde kasvavat huomattavasti EU:n laajentumisen johdosta. Sen jälkeen julkisen talouden sopeuttaminen perustuu keskipitkällä aikavälillä sekä tulo- että menosuhteen pienentämiseen. Perusmenojen supistuminen johtuu pääasiassa tulonsiirtojen ja avustusten vähenemisestä. Perusmenojen vähetessä investoinnit puolestaan kasvavat. Tulot pienenevät lähinnä tuloverotusta koskevien veronalennusten takia, jotka keventävät jonkin verran verotusta.

4. Ohjelmassa esitettyjen julkista taloutta koskevien ennusteiden riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Toisaalta talouden toimeliaisuuteen perustuvia verotuloja koskevat ennusteet vaikuttavat melko pessimistisiltä, ja tulot saattavat todellisuudessa olla ennakoitua paremmat. Toisaalta taas EU:n maksamaan tukeen perustuvat menositoumukset huomioon ottaen alijäämätavoitteiden saavuttaminen riippuu siitä, toteutuuko EU:n rahoitus. Tiukkaa budjettikuria, EU:n osittain rahoittamien hankkeiden hallinnointi mukaan luettuna, saattaa olla vaikea noudattaa ottaen huomioon hallinnon heikkoudet.

5. Tämän riskienarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei riitä varmistamaan, että koko ohjelmakauden ajan voidaan noudattaa vakaus- ja kasvusopimuksen vaatimusta keskipitkällä aikavälillä lähellä tasapainoa olevasta tai ylijäämäisestä julkisen talouden rahoitusasemasta. Se ei myöskään ehkä riitä varmistamaan, ettei viitearvoksi asetettu 3 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen ylity normaaleissa suhdannevaihteluissa. Se riittää kuitenkin varmistamaan, että julkisen velan suhde BKT:hen pysyy hyvin alhaisena.

6. Julkisen velan määrän arvioidaan vuonna 2004 olleen 14,2 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Velan hienoinen kasvaminen ohjelmakaudella (15 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2007) johtuu lähinnä alijäämistä, joiden vastapainona on tosin huomattava BKT:n nimelliskasvu.

7. Latvia näyttää olevan suhteellisen hyvässä asemassa tarkasteltaessa sen julkisen talouden pitkäaikaista kestävyyttä huolimatta väestön ikääntymisen aiheuttamista huomattavista julkisista menoista. Latvian suhteellisen matala velkasuhde, toteutetut eläkeuudistukset, kuten rahastointiperiaatteen käyttöönotto, ja varojen kertyminen rahastoivaan eläkejärjestelmään auttavat osaltaan rajoittamaan väestön ikääntymisen epäedullisia vaikutuksia julkiseen talouteen. Ohjelmassa esitetty strategia perustuu alijäämän hillitsemiseen keskipitkällä aikavälillä ja eläkeuudistuksen vaikutuksiin julkiseen talouteen. Terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon uudistuksista saattaa kuitenkin aiheutua huomattavia menoja. Pitkällä aikavälillä julkisen talouden kestävyys voi olla uhattuna. Latvian varsin alhainen veroaste helpottanee kuitenkin pitkällä aikavälillä mahdollisesti esiin tulevaa julkisen talouden kestävyyteen liittyvää kuilua.

8. Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on suurelta osin johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Huomattavan vaihtotaseen alijäämän korjaamiseksi Latviaa kehotettiin supistamaan julkisen talouden alijäämää kestävällä ja uskottavalla tavalla monivuotisen strategian avulla. Ohjelmassa ennakoitu vaihtotaseen alijäämän supistuminen huomioon ottaen ennakoitua pienempi alijäämä vuonna 2004 sekä tarkistetussa ohjelmassa esitetty vakauttamisstrategia vastaavat talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa esitettyä suositusta. Tämä arviointi riippuu kuitenkin ulkoisen tasapainon suotuisasta kehityksestä, ja sitä on näin ollen tarkistettava jatkossakin. Kuten neuvoston lausunnossa viime toukokuussa laaditusta lähentymisohjelmasta todetaan, julkisen talouden tilanteen arviointi riippuu myös taloudessa vallitsevista kysyntäpaineista, vaikka maan asemaa suhdannekierrossa onkin vaikea määritellä. Sen tähden arviointi riippuu myös siitä, onnistuuko talouspolitiikka vakauttamaan inflaation äskettäisestä huippuvauhdista takaisin kohtuulliselle tasolle.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

BKT:n määrä (muutos, %) | CP 12/2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

COM 10/2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | - |

CP 5/2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

KHI-inflaatio1 (%) | CP 12/2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |

COM 10/2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | - |

CP 5/2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | CP 12/2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |

COM 10/2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | - |

CP 5/2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | CP 12/2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |

COM 10/2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | - |

CP 5/2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | CP 12/2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |

COM 10/2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | - |

CP 5/2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |

Huomautus: 1 Ohjelmassa esitetään ainoastaan KHI- eikä YKHI-inflaatiota koskevat ennusteet. 2 Komission yksiköiden laskelmat, jotka perustuvat ohjelmassa annettuihin tietoihin. Lähteet: Lähentymisohjelma (CP), komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteet (COM), komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeva talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto, jonka Ecofin-neuvosto on hyväksynyt 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Keskushallinnon käteistilejä koskevien tuoreempien tietojen mukaan julkisen talouden alijäämä saattaa jäädä aiemmin ennakoitua pienemmäksi.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.