[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 15.10.2010

KOM(2010) 568 lopullinen

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Saksa)

PERUSTELUT

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustovälineen avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.

Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].

Saksa toimitti 27. toukokuuta 2010 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen ”EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen” työntekijävähennysten vuoksi, jotka on tehty Heidelberger Druckmaschinen AG -yrityksessä Saksassa.

Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät.

HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI

Keskeiset tiedot: |

EGR-viitenumero | EGF/2010/018 |

Jäsenvaltio | Saksa |

2 artikla | a alakohta |

Ensisijainen yritys | Heidelberger Druckmaschinen AG |

Toimittajat ja jatkojalostajat | 0 |

Viiteajanjakso | 26.1.2010 – 26.5.2010 |

Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä | 1.1.2010 |

Hakemuksen päivämäärä | 27.5.2010 |

Työntekijävähennykset viitejaksolla | 1 212 |

Työntekijävähennykset ennen viitejaksoa ja viitejakson jälkeen | 51 |

Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä | 1 263 |

Tuen kohteena olevat työttömiksi jääneet työntekijät | 1 181 |

Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina | 12 202 392 |

EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot[3] euroina | 580 000 |

EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot prosentteina | 4,5 |

Kokonaisbudjetti euroina | 12 782 392 |

EGR:n tuki euroina (65 %) | 8 308 555 |

1. Hakemus esitettiin komissiolle 27. toukokuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 1. heinäkuuta 2010 asti.

2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.

Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä

3. Työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välisen yhteyden osoittamiseksi Saksa väittää, että painokoneiden valmistusala on seurannut konevalmistusalan yleistä kehityssuuntausta: vuonna 2009 tilausten määrä pieneni kriisin seurauksena. Saksassa painokonetilausten määrä oli vuoden 2009 huhtikuussa 52,6 prosenttia huhtikuun 2008 tasoa pienempi. Sama laskeva suuntaus huomattiin EU:n kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Vuoden 2008 viimeisenä vuosineljänneksenä painokonetilausten määrä Saksassa oli 54 prosenttia alle vuoden 2007 viimeisen vuosineljänneksen tason. Heidelberger Druckmaschinen AG:n kokonaismyynti vuoden 2009 toisella vuosineljänneksellä laski 22 prosenttia verrattuna vuoden 2008 ja 33 prosenttia verrattuna vuoden 2007 vastaavaan ajankohtaan.

4. Lisäksi Saksan viranomaiset väittävät, että rahoitus- ja talouskriisin seurauksena painokoneiden lopputuotteen eli painetun materiaalin ja etenkin mainosmateriaalin menekki laski huomattavasti koko maailmassa. Hakemuksessa viitataan Nielsen Media research GmbH:n tietoihin, joiden mukaan menekki laski huomattavasti: vuoden 2009 ensimmäisten kuuden kuukauden aikana mainostamiseen käytetyt summat olivat yli 9 % pienemmät vuoden 2008 vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Painosektorilla tämä lasku johti laitekapasiteetin käyttöasteen laskuun ja siihen, että laitteet olivat pitempiä aikoja käyttämättöminä. Painoteollisuus reagoi tilanteeseen vähentämällä huomattavasti pääomamenoja, mikä vuorostaan vaikutti painokoneiden valmistajiin.

Työntekijävähennysten määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen

5. Saksan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta.

6. Hakemuksen mukaan yksi yritys, Heidelberger Druckmaschinen AG, vähensi neljän kuukauden viitejakson (26. tammikuuta 2010 – 26. toukokuuta 2010) aikana 1 212 työntekijää. Kaikki työpaikkavähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan toisen luetelmakohdan säännösten mukaisesti.

Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta

7. Saksan viranomaiset väittävät, että vaikka Heidelberger Druckmaschinen AG:n on aiemminkin pitänyt mukautua suhdannevaihteluista johtuvaan kysynnän vähenemiseen, nyt tapahtunut rahoitus- ja talouskriisistä johtuva yrityksen tuotteiden kysynnän lasku on ennennäkemätöntä, eikä sitä voitu ennakoida. Yritys hyväksyi heinäkuussa 2008 mukauttamisohjelman, jonka mukaan kustannuksia vähennettäisiin 100 miljoonalla eurolla vuodessa, jotta yritys selviäisi liiketoiminnan taantumisesta. Sen jälkeen kun Lehman Brothers romahti Yhdysvalloissa ja rahoituskriisi kärjistyi, Heidelberger Druckmaschinen AG päätti 200 miljoonan euron vuotuisista lisäleikkauksista. Toimenpiteillä ei kuitenkaan pystytty estämään huomattavia työntekijävähennyksiä, jotka yritys päätti tehdä mukautuakseen talous- ja rahoituskriisistä johtuvaan ennakoimattomaan kysynnän laskuun.

Tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä

8. Hakemus koskee Heidelberger Druckmaschinen AG -yrityksessä vähennettyjä 1 263 työntekijää. Vähennyksistä 1 212 tehtiin viiteajanjakson aikana ja 51 ennen viiteajanjaksoa. Vähennetyistä työntekijöistä 1 181 on tuen kohteena.

9. Tuen kohteena olevien työntekijöiden jaottelu:

Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus |

Miehiä | 1 023 | 86,6 |

Naisia | 158 | 13,4 |

EU:n kansalaisia | 1 150 | 97,4 |

Muun kuin EU-valtion kansalaisia | 31 | 2,6 |

15–24-vuotiaita | 179 | 15,2 |

25–54-vuotiaita | 967 | 81,9 |

55–64-vuotiaita | 35 | 2,9 |

Edellä mainittuihin ryhmiin sisältyy 39 työntekijää (3,3 prosenttia), joilla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoite.

10. Ammattiryhmien mukainen jaottelu:

Ryhmä | Lukumäärä | Prosenttiosuus |

Johtajat ja ylimmät virkamiehet | 2 | 0,2 |

Erityisasiantuntijat | 51 | 4,3 |

Asiantuntijat | 138 | 11,7 |

Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät | 165 | 14,0 |

Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät | 56 | 4,7 |

Prosessi- ja kuljetustyöntekijät | 766 | 64,9 |

Muut työntekijät | 3 | 0,2 |

11. Saksa on vahvistanut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.

Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus

12. Työntekijävähennykset koskevat lähinnä Baden-Württembergin osavaltion aluetta, etenkin Heidelbergin ja Wieslochin kaupunkeja Karlsruhen hallintoalueella sekä Ludwigsburgin ja Amstettenin kaupunkeja. Muissa tuotantoyksiköissä Brandenburgissa ja Nordrhein-Westfalenissa työntekijävähennyksiä tehtiin pienemmässä mittakaavassa.

13. Vastaavat viranomaiset ovat Heidelbergin, Mannheimin, Karlsruhen, Amstettenin, Ludwigsburgin, Brandenburgin ja Mönchengladbachin työvoimatoimistot, liittovaltion työvoimatoimiston keskustoimisto, liittovaltion työvoimatoimiston alueelliset osastot Baden-Württemberg, Nordrhein-Westfalen ja Berlin-Brandenburg, Baden-Württembergin osavaltion työ-, sosiaali-, perhe- ja vanhusasioiden, ministeriö, Nordrhein-Westfalenin osavaltion työ-, terveys- ja sosiaaliasioiden ministeriö sekä Brandenburgin osavaltion työ-, sosiaali-, perhe- ja naisasioiden ministeriö. Muita sidosryhmiä ovat IG Metall Heidelberg, Heidelberger Druckmaschinen AG sekä siirtymäkaudeksi perustetut yritykset Weitblick ja DEKRA.

Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen

14. Saksan viranomaisten mukaan Heidelberger Druckmaschinen AG:n tekemät työntekijävähennykset on tehty neljässä tuotantoyksikössä Baden-Württembergissa (Wiesloch, Heidelberg, Amstetten ja Ludwigsburg), yhdessä tuotantoyksikössä Brandenburgissa Brandenburgin osavaltiossa ja yhdessä tuotantoyksikössä Mönchengladbachissa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa. Työntekijävähennyksistä 870 (eli 70 % kaikista Heidelberger Druckmaschinen AG:n työntekijävähennyksistä) tehtiin Heidelbergin aluetoimiston piiriin kuuluvissa tuotantoyksiköissä. Nämä 870 työpaikkaa vastaavat 7 prosentin vähennystä kaikista kone- ja laitevalmistusalan työpaikoista, joista maksetaan sosiaaliturvamaksut Heidelbergin suuralueella.

15. Työttömiksi jääneistä työntekijöistä 58 prosenttia kuuluu asuinpaikkansa perusteella Heidelbergin työvoimatoimiston piiriin ja 10 prosenttia Mannheimin ja Karlsruhen työvoimatoimistojen piiriin. Muut jakautuvat 20 alueellisen työvoimatoimiston alueelle. Saksan viranomaiset väittävät, että pahimmin kärsineillä alueilla työttömyysaste nousi joulukuun 2008 ja maaliskuun 2010 välisenä aikana huomattavasti enemmän – Heidelbergissä 12,4 prosenttia, Mannheimissa 12,3 prosenttia ja Karlsruhessa 15,6 prosenttia – kuin samana ajanjaksona koko Saksassa, jossa työttömyysaste nousi 3,7 prosenttia. Työntekijävähennyksillä näyttää siis olevan merkittävä vaikutus alueen työllisyyteen.

Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa

16. Seuraavat ehdotetut toimenpiteet muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille.

17. Työnhakuavustukset: lyhytkestoiset avustukset : Toimenpiteellä pyritään turvaamaan siirtymäkaudeksi perustettuihin yrityksiin[4] siirtyvien työntekijöiden toimeentulo. Lyhytkestoiset avustukset on sisällytetty EGR-hakemukseen ainoastaan niiden kausien osalta, jolloin työttömäksi jääneet työntekijät osallistuvat siirtymäkauden yrityksen puitteissa tarjottaviin aktiivisiin työmarkkinatoimenpiteisiin, työntekijöiden omasta aloitteesta toteutetut toimenpiteet mukaan luettuina[5].

18. Pätevöittävä koulutus : Toimenpide on kohdennettu lähinnä teollisuustyöntekijöiden ryhmään, josta suurin osa työpaikoista menetettiin. Koska useimmilla työntekijöillä on jo hyvä ammattitaidon taso, koulutuksella pyritään päivittämään ja vahvistamaan näitä ammattitaitoja. Koulutus perustuu työntekijöiden profilointiin ja aloitushaastatteluihin. Toimenpiteeseen kuuluu yksityis- ja ryhmäkoulutusta mm. seuraavilla aloilla: tietokoneavusteinen suunnittelu (CAD), tietokoneistettu numeerinen ohjaus (CNC), jyrsintä ja sorvaus, sähkötekniikan, hydrauliikan ja pneumatiikan erikoistumiskoulutus, projektinhallinta, työvoiman organisointi, suoramarkkinointi ja laadukas johtaminen.

19. Pätevöittävän koulutuksen hallinnointi : Toimenpiteen yhteydessä kartoitetaan työntekijöiden uudelleen integroitumista edistävät yksittäisten työntekijöiden taidot sekä taitotarpeet. Ammattitaitojen kartoittajan on sovitettava yhteen neuvontaprosessin aikana kartoitetut lisätaitojen tarpeet ja alueella tarjolla olevat koulutusmahdollisuudet.

20. Työpajat ja vertaisryhmät : Perinteisemmille kohderyhmille eli yli 40- ja 50-vuotiaille työntekijöille ja siirtotyöntekijöille tarkoitettujen toimenpiteiden lisäksi tukea tarjotaan myös yrityksen palvelukseen hiljattain tulleille oppisopimussuhteisille työntekijöille. Oppisopimukseensa sisältyvän kokemuksen lisäksi näillä työntekijöillä ei vielä ole juurikaan työkokemusta. Vaihtamalla kokemuksia vertaisryhmissä nämä työntekijät saavat käytännön neuvoja työuraansa varten sekä ideoita uranäkymiensä jatkokehittämiseen.

21. Kansainvälisyysneuvonta : Tällä toimenpiteellä valmennetaan ulkomaille siirtymisestä kiinnostuneita työntekijöitä hakemaan työtä ulkomailta. Toimenpiteeseen sisältyy kielikoulutusta, työpaikkamessuja, kulttuurienvälisyyskoulutusta sekä työnhaussa tarvittavien asiakirjojen kääntämistä. Mönchengladbachista vähennettyjen työntekijöiden osalta kiinnitetään erityishuomiota teknisen alan työmahdollisuuksiin, joita on tarjolla lähialueella Alankomaiden lounaisosassa.

22. Intensiiviohjaus yritystoiminnan käynnistämiseen : Toimenpiteeseen sisältyy uuden yritystoiminnan suunnitteluun, käynnistämiseen ja rahoitukseen liittyvää ohjausta sekä oikeudellisia seikkoja, verotusta, markkinointia, asiakkaiden hankintaa, kustannuslaskentaa ja pankkitoimintaa koskevaa erityisohjausta.

23. Työpaikkahaku : Työpaikkahaun avustajat ovat yhteydessä mahdollisiin työnantajiin ja kartoittavat avoinna olevien työpaikkojen perusteella soveltuvimmat ehdokkaat ja heidän mahdolliset työpaikkakohtaiset lisäkoulutustarpeensa. Avustajat ylläpitävät myös työnantajien tietokantoja, joiden avulla työttömiksi jääneet työntekijät voivat hakea työtä oma-aloitteisesti.

24. Liikkuvuusavustus : Avustuksella kannustetaan työntekijöitä ottamaan vastaan työpaikka, joka edellyttää asuinpaikan muutosta. Avustus maksetaan myös siinä tapauksessa, että tuensaaja päättää ottaa vastaan uuden työpaikan toisessa Euroopan maassa.

25. Mentorointi ja tuki uuden työpaikan saaneille ja työttömiksi jääneille : Tässä toimenpiteessä on kyse valmennuksesta, jota siirtymäkauden yritys antaa uuden työpaikan jo hyväksyneille työntekijöille näiden valmistautuessa uutta työtä varten. Tukea tarjotaan myös työntekijöille, jotka eivät löydä uutta työpaikkaa siirtymäkaudeksi perustetun yrityksen lopettaessa toimintansa. Työhönsijoittumista tukevien toimien jatkuvuuden varmistamiseksi säilytetään sama mentorointiverkosto kuin siirtymäkauden yrityksessä enintään kuuden kuukauden ajan siirtymäkauden yrityksen toiminnan päättymisestä.

26. Hallintomenot, jotka sisältyvät hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvontatoimia.

27. Saksan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Saksan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 12 202 392 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi kustannuksiksi 580 000 euroa (= 4,5 % kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 8 308 555 euroa (65 % kokonaiskustannuksista).

Toimet | Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä | Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroina) | Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroina) |

Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) |

Työnhakuavustukset: lyhytkestoiset avustukset (Beihilfen für die Arbeitssuche: Transferkurzarbeitergeld) | 1 181 | 6 722 | 7 938 682 |

Pätevöittävä koulutus (Qualifizierungen) | 553 | 3 683 | 2 036 699 |

Pätevöittävän koulutuksen hallinnointi (Qualifizierungmanagement) | 553 | 251 | 138 803 |

Työpajat ja vertaisryhmät | 235 | 772 | 181 420 |

Kansainvälisyysneuvonta (Internationale Beratung) | 250 | 347 | 86 750 |

Intensiiviohjaus yritystoiminnan käynnistämiseen (Vertiefte Existenzgründerberatung) | 92 | 1 967 | 180 964 |

Työnhaku (Stellenresearch) | 880 | 493 | 433 840 |

Liikkuvuusavustukset (Mobilitätshilfen) | 66 | 3 209 | 211 794 |

Mentorointi ja tuki uuden työpaikan saaneille ja työttömiksi jääneille (Beratung und Betreuung bei Arbeitsaufnahme und Arbeitslosigkeit) | 1 120 | 887 | 993 440 |

Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä | 12 202 392 |

EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) |

EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä | 580 000 |

Arvioidut kokonaiskustannukset | 12 782 392 |

EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) | 8 308 555 |

28. Saksa vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien ja erityisesti ammattitaitoa lisäävien ESR-koulutushankkeiden kanssa, jotka järjestetään liittovaltiotason ESF-BA-ohjelman puitteissa. Saksan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tarvittavat menettelyt päällekkäisen rahoituksen riskin poistamiseksi.

Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa

29. Saksa aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. tammikuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua.

Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi

30. Liittovaltion työ- ja sosiaaliministeriö on neuvotellut useaan kertaan Heidelberger Druckmaschinen AG:n eri osapuolten kanssa EGR-tuen käyttömahdollisuuksista, ja osapuolet ovat päässeet sopimukseen tuen keskeisistä osa-alueista. Työvoimatoimiston, IG Metall -ammattiliiton ja alueellisten työllisyysministeriöiden edustajat olivat myös mukana neuvotteluissa.

31. Saksan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja yhteisön lainsäädännössä säädettyjä joukkoirtisanomisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla

32. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Saksan viranomaisten hakemuksessa

33. vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla,

34. osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen,

35. vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista yhteisön rahoitusvälineistä.

Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

36. Saksa on ilmoittanut komissiolle, että rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaavat samat elimet, joille kuuluu myös Euroopan sosiaalirahaston rahoituksen hallinnointi ja valvonta Saksassa. Hallintoviranomaisena toimii ’Gruppe Europäische Fonds für Beschäftigung – Referat EF 3’ ja valvontaviranomaisena toimii ’Organisationseinheit Prüfbehörde’ . Molemmat kuuluvat liittovaltion työ- ja sosiaaliasioiden ministeriöön ( Bundesministerium für Arbeit und Soziales ).

Rahoitus

37. Saksan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 8 308 555 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Saksan toimittamiin tietoihin.

38. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.

39. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään.

40. Esittämällä tämän ehdotuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.

41. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2010 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.

Maksumäärärahojen lähteet

42. Täytäntöönpanon tässä vaiheessa voidaan ennakoida, että vuonna 2010 budjettikohdassa 01.0404 ”Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma” käytettävissä olevia maksumäärärahoja ei käytetä tänä vuonna kokonaan.

43. Tämä budjettikohta kattaa menot, jotka liittyvät tämän ohjelman rahoitusvälineen täytäntöönpanoon. Ohjelman päätavoitteena on edistää pk-yritysten rahoituksen saantia. Euroopan investointirahaston hallinnoimille sijoitustileille tehtävien siirtojen ja edunsaajille suoritettavien maksujen välillä on tietty viive. Rahoituskriisillä on huomattava vaikutus vuoden 2010 maksusuorituksia koskeviin ennusteisiin. Jotta vältyttäisiin sijoitustilien liian suurilta saldoilta, maksumäärärahojen laskentamenetelmää on tarkistettu siten, että huomioon on otettu odotettavissa olevat maksusuoritukset. Näin ollen budjettikohdasta voidaan siirtää 8 308 555 euroa.

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/018 DE/Heidelberger Druckmaschinen, Saksa)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[6] ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[7] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[8]

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työelämään uudelleen integroitumisessa.

(2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena.

(3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

(4) Saksa esitti 27 päivänä toukokuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Heidelberger Druckmaschinen AG -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 1 päivään heinäkuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 8 308 555 euroa.

(5) Tämän vuoksi EGR:stä olisi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Saksan hakemuksen perusteella,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 8 308 555 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

[4] Kuten hakemusta EGF/2007/003 DE/BenQ koskevassa asiakirjassa SEK(2007) 1142 on selvitetty, siirtymäkaudeksi perutettava yritys on Saksan lainsäädännön mukainen väline, joka voidaan perustaa, kun rakenneuudistuksesta aiheutuu työpaikkojen menetyksiä. Siirtymäkauden yrityksen avulla voidaan valmistaa työttömäksi jääneitä työntekijöitä systemaattisesti uutta työpaikkaa varten valmennukseen, ammattitaidon kehittämiseen ja työhön sijoittumiseen liittyvien toimien avulla.

[5] Omasta aloitteesta toteutettavien toimenpiteiden osuus siirtymäkauden yrityksessä määritellään Duisburg-Essenin yliopiston Institut Arbeit und Qualifikation -laitoksen tekemän tutkimuksen perusteella: ”Aktivität von Teilnehmern in der Transfergesellschaft – Ergebnisse der Befragung von EGF-geförderten Teilnehmern der Nokia-Transfergesellschaft, Bochum”, Duisburg, lokakuu 2009.

[6] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[7] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[8] EUVL C […], […], s. […].