4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Liettua on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(50)Liettua on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta. Kyseinen määrä olisi asetettava Liettuan saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(42)Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden odotetaan auttavan Liettuaa puuttumaan haasteisiin, joita esiintyy sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. Näihin kuuluvat toimenpiteet, joilla pyritään suoraan ja välillisesti vastaamaan vammaisten henkilöiden tarpeisiin, kuten rakennusten esteettömyyden ja julkisten verkkopalvelujen itsenäisen käytön helpottaminen ja yksinasuvien vammaisten yleisten etuuksien lisääminen. Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyy myös erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, ikääntyneiden henkilöiden, maahanmuuttajien ja pakolaisten digitaalisten taitojen kehittäminen. Pitkäaikaishoidon tarjonnan uudistuksella on määrä parantaa työikäisten omaishoitajien, joista useimmat ovat keski-ikäisiä naisia, mahdollisuuksia palata työmarkkinoille. Suunnitelmaan sisältyvillä uudistuksilla ja investoinneilla on tarkoitus vähentää olemassa olevia sosiaalisia, taloudellisia ja alueellisia eroja. Suunnitelmassa viitataan lainsäädäntö- ja politiikka-aloitteisiin, joiden odotetaan täydentävän suunnitelmaan sisältyviä uudistuksia ja investointeja.

(41)Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen, ja siihen sisältyy johdonmukaisia, toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja sekä eri komponenttien välisiä synergioita. Suunnitelma sisältää strategisen ja johdonmukaisen vision, ja komponentit, eri komponenttien tavoitteet ja eri komponentteihin tehtävät yksittäiset uudistukset ja investoinnit ovat keskenään johdonmukaisia. Seitsemän komponenttia ovat johdonmukaisia tavoitteissaan, investointien ja uudistusten jäsentelyssä sekä niiden temaattisen suhteen ja keskinäisten yhteyksien osoittamisessa hyvin. Komponentit vahvistavat toisiaan, erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta koskevat komponentit. Suunnitelma on myös kansallisen edistymissuunnitelman ja hallituksen ohjelman mukainen.

(39)Muun muassa EU:n rakennerahastojen hallinto- ja valvontajärjestelmässä tapahtuneiden merkittävien muutosten vuoksi tiettyjä tarkastus- ja valvontaelementtejä ei ollut vielä otettu käyttöön suunnitelman toimittamisajankohtana, minkä vuoksi ne on saatettava päätökseen ajoissa. Tämä koskee päätösten tekemistä hallintoviranomaisten, hallinnoivien viranomaisten ja tarkastusviranomaisten oikeudellisten toimeksiantojen vahvistamiseksi, tarkastusstrategian hyväksymistä sekä erityisen tietoteknisen välineen (IS2021) toimintavalmiuteen saattamista ja käyttöönottoa, mikä on tarpeen asetuksen (EU) 2021/241 asiaankuuluvien vaatimusten täyttämiseksi. Viimeksi mainitun osalta suunnitelmaan on sisällytetty vaatimusten noudattamisen seuraamista koskeva välitavoite, joka olisi saavutettava ensimmäiseen maksupyyntöön mennessä.

(38)Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelmassa kuvattu sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu olemassa oleviin prosesseihin ja rakenteisiin, ja siinä yksilöidään selkeästi toimijat (elimet/yhteisöt) ja näiden roolit ja vastuut sisäisen valvonnan tehtävien hoitamisessa. Järjestelmä perustuu rakennerahastoissa kaudella 2021–2027 käytettyyn malliin, ja sen on määrä kattaa joukko tehtäviä ja menettelyjä, jotka hallintoviranomaisen, hallinnoivan viranomaisen ja tarkastusviranomaisen on suoritettava toimivaltansa puitteissa, ja joilla varmistetaan sovellettavan lainsäädännön säännösten ja periaatteiden noudattaminen. Näille elimille olisi annettava täydet oikeudet tutustua asiaa koskeviin tietoihin. Vastaperustettua tarkastusviranomaista on vielä kehitettävä, vaikka suunnitteilla on ottaa käyttöön lisää asiantuntemusta ja hallinnollisia valmiuksia.

(36)Liettua on toimittanut erilliset kustannusarviot kaikista elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä investoinneista. Kustannuserittely on yleisesti ottaen yksityiskohtainen ja hyvin perusteltu. Arviot perustuvat vertailuihin aikaisempien samanluonteisten investointien kanssa. Vaikka Liettua ei toimittanut ehdotetuista kustannusarvioista riippumatonta validointia, kustannusarvioiden ja niiden perustana olevien keskeisten asiakirjojen arviointi osoittaa, että suurin osa kustannuksista on hyvin perusteltuja ja kohtuullisia. Rahoitettaviksi ehdotetut määrät katsottiin asianmukaisiksi, ja niiden katsottiin osoittavan kustannusarvioiden uskottavuuden keskipitkällä aikavälillä. Vaikka suurin osa määristä vaihtelee pienestä keskisuureen vastaavanlaisten uudistusten tai investointien kustannuksiin verrattuna, joidenkin toimenpiteiden osalta kustannuslaskentaa pidetään vähäisessä määrin uskottavana. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat kustannustehokkuusperiaatteen mukaisia ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(33)Valtiovarainministeriön on määrä olla hallintoviranomainen, joka koordinoi suunnitelman täytäntöönpanoa ja seurantaa ja sen pitäisi toimia komission pääasiallisena yhteyspisteenä. Hankkeen hallinnoinnista vastaavan keskusviraston on tarkoitus olla suunnitelmaa hallinnoiva viranomainen, joka arvioi ja valitsee hankkeet ja varmistaa, että hankkeet ovat hankesopimusten sekä kansallisen ja EU:n lainsäädännön mukaisia. Alakohtaisten ministeriöiden ja niiden valvonnassa olevien viranomaisten olisi oltava pääasiassa vastuussa välitavoitteiden ja tavoitteiden täytäntöönpanosta ja niitä koskevasta raportoinnista. Seurantaindikaattorit ovat merkitykselliset, hyväksyttävät ja luotettavat. Ne kuvastavat suunnitelman yleistä tavoitetasoa ja ovat realistisia. Välitavoitteiden ja tavoitteiden jakautuminen eri aikoina on hieman epätasaista, ja se on takapainotteista vuoteen 2026 asti. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Kyseisten välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen oikea-aikaisesti on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi.

(24)Uusiutuvan energian osalta suunnitelman odotetaan edistävän vähintään 301,9 megawatin lisäystä uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköntuotantokapasiteettiin. Tästä uudesta kapasiteetista vähintään 271,8 megawatin on määrä koostua aurinkovoimalaitoksista, joihin kuuluu 4 megawatin aurinkovoimala Utenan alueella, ja vähintään 30,1 megawatin maatuulivoimasta. Lisäksi olisi otettava käyttöön yksittäiset sähkönvarastointilaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 15,2 megawattituntia, ja muut sähkövarastointilaitokset, joiden kapasiteetti on vähintään 200 megawattia.

(23)Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman toimenpiteillä odotetaan edistettävän tuloksellisesti vihreää siirtymää ja siitä aiheutuviin haasteisiin vastaamista. Suunnitelmalla tuetaan Liettuan hiilestä irtautumista ja energiasiirtymää koskevia tavoitteita, jotka on vahvistettu kansallisessa energia- ja ilmastosuunnitelmassa. Vihreä komponentti sisältää toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään uusiutuvan energian tuotantoa ja varastointia, kestävää liikkuvuutta, rakennusten kunnostamista, huonokuntoisten turvesoiden ennallistamista ja kiertotaloutta. Lisäksi julkisen sektorin komponentti sisältää nykyisen verojärjestelmän tarkistamista koskevan toimenpiteen, jonka tarkoituksena on tunnistaa ja poistaa asteittain ympäristölle haitallisimmat verohelpotukset ja -vapautukset. Ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamisella odotetaan olevan pysyviä vaikutuksia, erityisesti koska niillä edistetään vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuuden lisääntymistä ja ympäristönsuojelua.

(22)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, joilla suuressa määrin (luokitus A) edistetään vihreää siirtymää, mukaan lukien luonnon monimuotoisuus, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 37,8 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(21)Suunnitelmassa kiinnitetään erityistä huomiota toimenpiteisiin, joiden vaikutuksia ympäristötavoitteisiin on tarkasteltava lähemmin. Vihreässä komponentissa keskitytään erityisesti kestävään liikkuvuuteen uudistuksella, joka koskee liikkumista ympäristöä saastuttamatta. Tämä edellyttää erityisesti tukea uusiutuvien polttoaineiden alojen kuten biometaanin ja toisen sukupolven nestemäisten biopolttoaineiden kehittämiseen ja näiden vaihtoehtoisten polttoaineiden tankkausasemien perustamista. Nämä investoinnit voivat vaikuttaa haitallisesti useiden ympäristötavoitteiden, kuten ilmastonmuutoksen hillitsemisen, ilmansaasteiden ehkäisemisen ja vähentämisen ja biologisen monimuotoisuuden edistämisen, saavuttamiseen. Tämä olisi estettävä vaatimuksella, jonka mukaan biometaanikaasua tai biopolttoaineita tuotetaan yksinomaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä IX luetelluista raaka-aineista ja että lopputuotanto on mainitun direktiivin ja siihen liittyvien täytäntöönpanosäädösten ja delegoitujen säädösten säännösten mukaista. Tuottajien olisi toimitettava sertifikaatit, jotka osoittavat niiden tuotannon kestävyyden. Lisäksi Liettua antoi vastaavassa tavoitteessa toistetut takeet siitä, että elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisesti tuettavien ajoneuvojen olisi käytettävä yksinomaan direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisia biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita ja että biopolttoaineiden osuutta kansallisessa polttoainevalikoimassa olisi lisättävä ajan mittaan. Olisi luotava uusiutuvan polttoaineen laskentayksikköjärjestelmä, jolla kirjataan liikennealalle toimitettujen biometaanikaasun ja muiden uusiutuvien polttoaineiden määrät ja jonka mukaan toiminnanharjoittajien olisi saatava sertifikaatit, jotka vastaavat uusiutuvan polttoaineen odotettua käyttöä. Lisäksi vaihtoehtoisista polttoaineista annetussa laissa asetetaan polttoaineiden tuottajille uusia vaatimuksia.

(18)Suunnitelman odotetaan edistävän Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa siten, että sillä on merkittäviä myönteisiä lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutuksia työmarkkinoiden toimintaan, koulutukseen, köyhyyteen ja tuloeroihin, mikä johtuu muun muassa aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen rahoituksen ja kattavuuden lisääntymisestä; yksinasuville iäkkäille ja vammaisille maksettavien yleisten etuuksien lisääntymisestä; ja työttömyysturvajärjestelmän kattavuuden lisääntymisestä. Pitkän aikavälin vaikutusta on määrä vahvistaa parantamalla koulutustuloksia ja verotus- ja etuusjärjestelmän tehokkuutta. Suunnitelman vaikutusta alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ei ole ilmaistu määrällisesti, mutta laadullinen analyysi viittaa myönteiseen vaikutukseen Liettuan alueiden välisten sosioekonomisten erojen kaventamisen osalta.

(16)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(15)Lähentymisen jatkaminen on edelleen Liettuan ensisijainen tavoite, ja se edellyttää alueellisten erojen vähentämistä, ammattitaitoisen työvoiman puutteen ratkaisemista ja puuttumista vähäisiin investointeihin, myös tutkimus- ja kehitystoiminnan osalta. Liettuan liiketoimintaympäristöä on määrä parantaa uudistuksilla ja investoinneilla, joilla pyritään parantamaan veronkantoa, verojärjestelmän tehokkuutta ja digitalisoimaan julkinen sektori. Suunnitelman tavoitteena on parantaa koulutuksen laatua kaikilla tasoilla ja lisätä aikuiskoulutukseen osallistumista taitojen hallinnan parantamiseksi. Korkea-asteen koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmiin tehtävien uudistusten ja investointien odotetaan auttavan näitä järjestelmiä vastaamaan paremmin vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen työmarkkinoilla ja sosiaalipolitiikassa. Innovoinnin edistämisestä vastaavien virastojen konsolidoinnin odotetaan tehostavan tutkimus- ja innovaatiopolitiikkaa. Alueellisiin eroihin sekä suuriin köyhyys- ja syrjäytymisriskeihin puututaan uudistuksilla, joilla parannetaan vähimmäistoimeentulotuen riittävyyttä ja verotus- ja etuusjärjestelmän uudelleenjakokykyä, pitkäaikaishoitoon tehtävillä parannuksilla ja terveydenhuoltojärjestelmän laadun ja saatavuuden parantamista koskevilla toimenpiteillä. Myös politiikat, joilla tuetaan maan digitaalista muutosta ja vihreää siirtymää, kuten erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönoton edelleen kehittäminen, uusiutuvan energian tuotannon ja varastoinnin tukeminen ja saastuttavien ajoneuvojen korvaaminen päästöttömillä ajoneuvoilla, auttavat jossain määrin vähentämään merkittäviä alueellisia eroja. Tämän perusteella suunnitelman odotetaan vauhdittavan merkittävästi Liettuan talouden kasvupotentiaalia kestävällä tavalla.

(14)Pandemian johdosta toteutettavia välittömiä finanssipoliittisia toimia koskevien suositusten voidaan katsoa jäävän Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman ulkopuolelle huolimatta siitä, että Liettua on yleisesti ottaen vastannut asianmukaisesti ja riittävästi välittömään tarpeeseen tukea taloutta finanssipoliittisin keinoin vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen säännösten mukaisesti. Lisäksi energiaverkkojen yhteenliitäntöihin ja yksityisen sektorin maksuvalmiustukeen liittyvien suositusten voidaan katsoa jäävän suunnitelman soveltamisalan ulkopuolelle, koska ensinnäkin energiaverkkojen yhteenliitäntähankkeet etenevät suunnitellusti ja toiseksi Liettuan hallitus on ottanut käyttöön verojen lykkäykset, kohdentanut varoja suoriin maksuihin ja sitoutunut antamaan lisälainatakauksia yritysten maksuvalmiuden tukemiseksi covid-19-kriisin vuoksi.

(10)Liettuan suunnitelmaan kuuluu pandemiakriisin jälkeen toimenpiteitä, joilla pyritään vahvistamaan terveyttä sekä taloudellista, sosiaalista ja institutionaalista palautumiskykyä, joka on asetuksen (EU) 2021/241 3 artiklassa tarkoitettu viides pilari. Suunnitelmassa keskitytään suoraan terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn, laadun, saatavuuden ja tehokkuuden parantamiseen, mutta se sisältää myös toimenpiteitä Liettuan sosiaalisen infrastruktuurin uudistamiseksi. Suunnitelmassa sitoudutaan parantamaan julkisen sektorin tehokkuutta uudistamalla virkamieskuntaa ja digitalisoimalla se, uudistamalla verojärjestelmää siten, että tavoitteena on sääntöjen parempi noudattaminen, oikeudenmukaisuus, parempi uudelleenjakokyky ja kasvuystävällisyys, sekä parantamalla talousarviokehystä, menojen uudelleenarvioinnit mukaan luettuna. Suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden tavoitteena on myös parantaa työllisyystukea ja taata vähimmäistoimeentuloturva, millä on määrä lievittää köyhyyttä ja parantaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Näiden toimenpiteiden odotetaan parantavan alueellista yhteenkuuluvuutta.

(9)Suunnitelman odotetaan edistävän makrotalouden suorituskyvyn parantamista lieventämällä covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja parantavan samalla taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja tukevan näin älykkäästä, kestävästä ja osallistavasta kasvusta annetun asetuksen (EU) 2021/241 3 artiklassa tarkoitettua kolmatta pilaria. Tähän sisältyy investointien lisääminen ja pitkän aikavälin innovoinnin tukeminen, koulutustulosten parantaminen ja aktiivisen työmarkkinapolitiikan laajentaminen. Suunnitelmassa keskitytään koulutukseen ja innovointiin ja erityisesti koulutuspuitteiden parantamiseen, ja edistetään siten kyseisen asetuksen 3 artiklassa tarkoitettujen neljännen ja kuudennen pilarin toteutumista. Liettuan koulutuksen parantamisen odotetaan edistävän suoraan taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä pienentämällä oppilaiden sosioekonomisesta taustasta johtuvaa koulutuskuilua. Suunnitelman tavoitteena on varmistaa, että ihmisillä on taidot tulevia työpaikkoja varten, parantamalla ammatillisen koulutuksen järjestelmää, laajentamalla uraohjausjärjestelmää ja uudistamalla aikuiskoulutusjärjestelmää. Korkea-asteen koulutusta ja innovointia edistävien toimenpiteiden odotetaan lisäävän Liettuan tuottavuutta ja kilpailukykyä.

(8)Suunnitelma sisältää toimenpiteitä, joilla edistetään kaikkia kuutta pilaria. Suunnitelman seitsemällä komponentilla puututaan yhteen tai useampaan pilariin. Tällaisella lähestymistavalla voidaan osaltaan varmistaa, että kuhunkin pilariin puututaan kattavasti ja johdonmukaisesti. Samaan aikaan suunnitelmaan sisältyy komponentti, jossa keskitytään erityisesti vihreään siirtymään, ja toinen komponentti, jossa keskitytään digitaaliseen muutokseen. Vihreän tavoitteen saavuttamista on tarkoitus tukea lisäämällä paikallisesti tuotettuja uusiutuvia energiamuotoja, edistämällä kestävää liikennettä, toteuttamalla ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja ja korjaamalla rakennuksia kestävän kaupunkiympäristön edistämiseksi ja edistämällä siten kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. On odotettavissa, että kaikki investoinnit ja uudistukset, joilla pyritään julkisen sektorin, yritysten ja teollisuuden ekosysteemien digitalisointiin, digitaalisten taitojen tason parantamiseen ja 5G:n käyttöönoton edistämiseen, edistävät digitaalisten tavoitteiden saavuttamista.

(2)Neuvosto antoi Liettualle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti Liettualle, että se parantaisi verosäännösten noudattamista ja laajentaisi veropohjaa kasvun kannalta vähemmän haitallisiin lähteisiin, puuttuisi tuloeroihin, köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen muun muassa parantamalla verotus- ja etuusjärjestelmän rakennetta. Lisäksi se suositteli laadun ja tehokkuuden parantamista kaikilla koulutustasoilla, aikuiskoulutus mukaan luettuna, sekä terveydenhuoltojärjestelmän laadun, kohtuuhintaisuuden ja tehokkuuden parantamista. Lisäksi suositeltiin, että Liettua keskittää investointeihin liittyvän talouspolitiikan innovointiin, energia- ja resurssitehokkuuteen, kestävään liikenteeseen ja energiaverkkojen yhteenliitäntöihin ottaen huomioon alueelliset erot ja edistää tuottavuuden kasvua parantamalla julkisten investointien tehokkuutta. Lisäksi suositeltiin, että Liettua luo yhtenäisen poliittisen kehyksen, jolla tuetaan tiede- ja yritysmaailman välistä yhteistyötä ja vahvistetaan tutkimus- ja innovaatioalan täytäntöönpanoelimiä. Liettualle suositeltiin covid-19-kriisin ratkaisemiseksi, että se toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi tehokkaasti, talouden ylläpitämiseksi ja sitä seuraavan elpymisen tukemiseksi. Lisäksi neuvosto suositti Liettualle, että se vahvistaisi terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä muun muassa mobilisoimalla riittävästi rahoitusta, puuttumalla terveydenhuoltohenkilöstön ja kriittisten lääkinnällisten tuotteiden puutteeseen sekä parantamalla terveyspalvelujen saatavuutta ja laatua. Lisäksi suositeltiin lieventämään kriisin vaikutuksia työllisyyteen, lisäämään aktiivisten työmarkkinatoimenpiteiden rahoitusta ja kattavuutta ja edistämään osaamista, varmistamaan sosiaalisen turvaverkon kattavuus ja riittävyys sekä parantamaan verotus- ja etuusjärjestelmän tehokkuutta köyhyydeltä suojautumiseksi. Suositeltiin myös, että yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja vientiin suuntautuneiden alojen maksuvalmiutta tuetaan, aikaistetaan pitkälle kehitettyjä julkisia investointihankkeita ja edistetään yksityisiä investointeja talouden elpymisen edistämiseksi. Lisäksi neuvosto suosittaa, että Liettua keskittää investoinnit vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti erittäin suuren kapasiteetin laajakaistan kattavuuteen ja käyttöönottoon, puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön sekä kestävään liikenteeseen ja edistää teknologiainnovointia pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Liettuan olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi tuloksellisesti, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön. Huomattavaa edistystä on saavutettu suosituksen osalta, joka koskee investointien keskittämistä energiaverkkojen yhteenliittämiseen.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.7.2021 COM(2021) 386 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 187 final}



LIITE OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1: Selviytymiskykyinen ja tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottava terveydenhuoltojärjestelmä Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentilla vastataan haasteisiin, jotka liittyvät terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyyn, laatuun, saatavuuteen ja tehokkuuteen. Näitä haasteita on pahentanut erityisesti covid-19-pandemian aiheuttama kriisi. Komponenttiin kuuluu uudistuksia ja investointeja, jotka liittyvät 1) terveyspalvelujen laadun ja saatavuuden parantamiseen ja innovoinnin edistämiseen, 2) pitkäaikaishoitopalvelujen parantamiseen ja 3) terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistamiseen hätätilanteita varten. Uudistuksissa keskitytään avohoitoon siirtymiseen, sairaalaverkoston uudelleenorganisointiin, terveydenhuoltoalan digitalisointiin, terveydenhuollon ammattilaisten työolojen parantamiseen, terveydenhuollon henkilöstövajeeseen ja osaamiseen, terveydenhuollon laatua parantavien toimenpiteiden käyttöönottoon, ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja pitkäaikaishoidon saatavuuden parantamiseen sekä terveydenhuollon rahoitustapojen uudistamiseen, jotta voidaan vähentää riippuvuutta työhön liittyvistä maksuista. Investointien osalta suunnitelma sisältää kohdennettuja toimenpiteitä pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustamiseksi, terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustamiseksi, terveydenhuoltojärjestelmän digitalisoimiseksi, integroidun terveydenhuollon laadunarviointimallin kehittämiseksi sekä päivähoitokeskusten ja liikkuvien tiimien perustamiseksi pitkäaikaishoitoa varten. Terveyspalvelujen tehokkaan tarjonnan lisäämiseksi terveysuhkatilanteissa ja terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn tehostamiseksi on tarkoitus investoida terveydenhuoltolaitosten infrastruktuurin uudistamiseen, jotta toiminta voidaan mukauttaa hätä- ja kriisitilanteisiin. Komponenttiin sisältyvillä toimenpiteillä on määrä vastata joihinkin maakohtaisissa suosituksissa esitettyihin haasteisiin terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn vahvistamiseksi, terveyspalvelujen saatavuuden ja laadun parantamiseksi (maakohtainen suositus 2020) sekä terveydenhuoltojärjestelmän laadun, kohtuuhintaisuuden ja tehokkuuden parantamiseksi (maakohtainen suositus 2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. A.1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin A.1.1. Uudistus 1: ”Terveyspalvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen” Uudistuksen tavoitteena on parantaa terveydenhuollon laatua ja saatavuutta keskittyen perusterveydenhuollon, erikoistuneen avohoidon, terveydenhuoltoalan digitalisoinnin ja innovoinnin vahvistamiseen. Suunnitelluissa toimenpiteissä keskitytään erityisesti perusterveydenhuollon roolin vahvistamiseen, innovatiivisten ja tieteeseen perustuvien julkisten terveyspalvelujen kehittämiseen, osaamiskeskusten verkoston ja henkilökohtaisten terveyspalvelujen verkoston perustamiseen, joka perustuu alueellisen yhteistyön malliin, jossa terveydenhuoltojärjestelmä suunnataan uudelleen sairaalahoidosta avohoitoon, terveydenhuoltoresurssien suunnittelun ja taitojen kehittämisprosessien parantamiseen, terveydenhuoltojärjestelmän digitalisointiin, terveydenhuoltojärjestelmän tulosten seurantaan ja terveydenhuoltojärjestelmän rahoitusmallin parantamiseen. Tähän uudistukseen liittyy 11 alatoimenpidettä: 1) sairaankuljetuspalvelujen järjestämistä, hallinnointia ja tarjoamista sääntelevä lainsäädäntökehys (alatoimenpide 1); 2) terveystietojen toissijaista käyttöä helpottavan digitaalisen terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen; 3) perhelääketieteen kehittämistä koskeva toimintasuunnitelma 2016–2025 (alatoimenpide 3); 4) julkisen terveydenhuollon perusmallin laatiminen (alatoimenpide 4); 5) terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantaminen (alatoimenpide 5); 6) henkilökohtaisen terveydenhuollon laitosten verkoston perustaminen alueellisen yhteistyön mallin pohjalta (alatoimenpide 6); 7) pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen (alatoimenpide 7); 8) edustavan genomitietojen viitekokoelman luominen Genomi Eurooppa -terveyshankkeessa (alatoimenpide 8); 9) terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustaminen (alatoimenpide 9); 10) terveydenhuollon laadunarviointimallin kehittäminen (alatoimenpide 10); 11) terveydenhuoltoalan digitalisointi (alatoimenpide 11). A.1.1.1. Alatoimenpide 1: Sairaankuljetuspalvelujen järjestämistä, hallinnointia ja tarjoamista sääntelevä lainsäädäntökehys Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on antaa ensiapupalveluja koskeva lainsäädäntö ja siihen liittyvä lainsäädäntö, jossa vahvistetaan keskitetty malli kiireellisen hoidon järjestämiseksi integroimalla sairaankuljetuskeskukset osaksi yhtä hätäapukeskusjärjestelmää. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. A.1.1.2. Alatoimenpide 2: Terveystietojen toissijaista käyttöä helpottavan digitaalisen terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen. Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on antaa lainsäädäntöä terveystietojen toissijaisesta käytöstä. Tässä yhteydessä on kartoitettava terveydenhuoltojärjestelmän tietoresurssit ja tehtävä tietojärjestelmien kypsyysanalyysi, jossa arvioidaan järjestelmän eheyttä muiden tietojärjestelmien kanssa. Tältä pohjalta resurssit on optimoitava edistämään koordinoitua, korkealaatuista ja yhteentoimivaa tietoteknistä terveydenhuoltojärjestelmää. Digitaalisen terveydenhuoltojärjestelmän kehittämistä koskeva toimintasuunnitelma on pantava täytäntöön. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2022. A.1.1.3. Alatoimenpide 3: Perhelääketieteen kehittämistä koskeva toimintasuunnitelma 2016–2025

Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on hyväksyä perhelääketieteen kehittämistä koskeva päivitetty toimintasuunnitelma vuosiksi 2016–2025. Terveysministeriön hyväksymän toimintasuunnitelman on annettava yleislääkäreille mahdollisuus keskittyä tehokkaammin potilaisiin ja potilaille mahdollisuus saada laajempaa terveydenhuoltoa. Työmarkkinaosapuolia on kuultava. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. A.1.1.4. Alatoimenpide 4: Julkisen terveydenhuollon perusmallin laatiminen. Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on hyväksyä lainsäädäntöä julkisen terveydenhuollon perusmallista, jolla luodaan yhtäläiset edellytykset välttämättömien ja korkealaatuisten palvelujen saamiselle kaikille yhteiskunnan ryhmille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ja sosiaalisesti syrjäytyneille. Väestön terveyteen ja terveydenhuoltoon liittyvästä eriarvoisuudesta on tehtävä analyysi ja yhteiskunnan kohderyhmät on määritettävä. Julkisten terveydenhuoltopalvelujen kysyntä ja tarjonta on arvioitava kunkin ryhmän osalta. Lisäksi terveysministerin päätöksellä vahvistetaan ja hyväksytään perusluettelo julkisista terveyspalveluista, laatukriteereistä, vastuualueista ja seurantamekanismeista. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023. A.1.1.5. Alatoimenpide 5: Terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on antaa lainsäädäntöä terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantamisesta. Päätökset valtion taloudellisista valmiuksista täyttää sopimusluonnoksen määräykset arvioidaan ja hyväksytään. Lisäksi terveysministerin päätöksellä laaditaan ja hyväksytään toimintasuunnitelma lääkäreiden psykoemotionaalisen tilan parantamiseksi. Perustetaan työryhmä kehittämään terveydenhuollon ammattilaisten täydennyskoulutusta koskeva mekanismi. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2023. A.1.1.6. Alatoimenpide 6: Henkilökohtaisen terveydenhuollon laitosten verkoston perustaminen alueellisen yhteistyön mallin pohjalta Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on hyväksyä osaamiskeskusten malliin ja alueelliseen yhteistyöhön perustuvan henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten verkoston perustamista ja sääntelyä koskevaa lainsäädäntöä. Kehitetään henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten verkoston muodostamista koskevat periaatteet ja kriteerit ja perustetaan henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten ja osaamiskeskusten välinen yhteistyömekanismi. Hallituksen on tehtävä päätös tarvittavista sääntely-, investointi- ja viestintätoimista terveydenhuoltolaitosten kestävän verkoston luomiseksi. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2023. A.1.1.7. Alatoimenpide 7: Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on luoda pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvä keskus, jotta voidaan varmistaa innovatiivisten pitkälle kehitettyjen hoitojen saatavuus ja parantaa terveyspalvelujen laatua. Hankkeen tarkoituksena on laajentaa Vilnan yliopiston sairaalaa pitkälle kehitettyihin hoitoihin tarvittavien lääkkeiden kehittämistä ja tuotantoa varten. Investointeihin kuuluvat infrastruktuurin laajentaminen, lääkinnällisten laitteiden hankinta ja ammatillinen kehitys. Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvä keskus liitetään täysimääräisesti Vilnan yliopistollisen sairaalan toimintaan. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. A.1.1.8. Alatoimenpide 8: Luodaan edustava genomitietojen kokoelma terveyshankkeessa ”Genomi Eurooppa” Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on saattaa päätökseen sekvensointitestit, jotta Liettua voi osallistua EU:n rajatylittävään terveyshankkeeseen ”Genomi Eurooppa”. Erityisesti investoinnit hankkeeseen, joka koskee ihmisen perimän sekvensointia koko Liettuan väestöä edustavan otoksen osalta, edistävät edustavan kokoelman perustamista Liettuan kansalaisten genomitiedoista. Sen tavoitteena on vahvistaa Liettuan geneettistä tutkimusta, jotta voidaan helpottaa näiden tietojen turvallista yhteensovittamista ja analysointia hankkeen puitteissa. Alatoimenpide on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä. A.1.1.9. Alatoimenpide 9: Terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on perustaa terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumi, jonka avulla voidaan tunnistaa, seurata ja hallinnoida terveydenhuollon ammattilaisten taitojen kehittämistä. Siinä pidetään kirjaa terveydenhuollon ammattilaisten luvista asiaankuuluvan sääntelykehyksen mukaisesti, ja ne on liitettävä terveydenhuollon ja farmaseuttisten ammattikäytäntöjen luparekisteriin. Alatoimenpide on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä.

A.1.1.10. Alatoimenpide 10: Terveydenhuollon laadunarviointimallin kehittäminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on kehittää integroidun terveydenhuollon laadunarviointimalli ja potilaspalauteväline. Mallin avulla arvioidaan julkisten terveysvirastojen, perusterveydenhuoltokeskusten ja sairaaloiden tarjoamien terveyspalvelujen tehokkuutta ja laatua sekä luodaan puitteet terveydenhuoltolaitosten tulosten vertailulle. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024. A.1.1.11. Alatoimenpide 11: Terveydenhuoltoalan digitalisointi Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on yhdistää erilaiset terveystietoresurssit järjestelmään, joka perustuu yhtenäisiin periaatteisiin, ja uudistaa sähköisten terveyspalvelujen osia. Tähän sisältyvät potilaiden sähköisten terveystietojen kehittäminen ja henkilökohtaisten terveyspalvelujen digitalisointi, etälääketieteen ja digitaalisten ratkaisujen kehittäminen tartuntatautien seurantaa ja analysointia varten, massadata ja tekoäly sekä terveystietojen vaihto. Investoinnilla tuetaan useita maita käsittäviä hankkeita, joissa keskitytään terveystietojen rajatylittävään vaihtoon, sähköisiin lääkemääräyksiin ja potilasyhteenvetoihin, eurooppalaisiin osaamisverkostoihin ja muihin kansainvälisiin verkostoitumisrakenteisiin, hankkeisiin, joiden tavoitteena on kehittää tehokas, yhteentoimiva ja turvallinen rajatylittävä foorumi sähköisten terveystietojen vaihtoa varten X-eHealth-järjestelmää varten, jotta voidaan siirtyä yhteiseen tietojenvaihtojärjestelmään ja luoda yhteinen eurooppalainen terveysdata-avaruus. Investoinnilla pyritään parantamaan terveyspalvelujen saatavuutta, laatua ja resurssitehokkuutta sekä edistämään digitaalisesti integroitua terveydenhuoltojärjestelmää. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025. A.1.2. Uudistus 2 ”Pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoaminen” Uudistuksen tavoitteena on parantaa integroitujen sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta kehittämällä ja ottamalla käyttöön kestävä pitkäaikaishoitomalli. On laadittava pitkäaikaishoidon ammattilaisten koulutusta, uudelleenkoulutusta ja täydennyskoulutusta koskeva toimintasuunnitelma, ja suunnitelma pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseen tarvittavan infrastruktuurin varmistamiseksi kunkin kunnan ja alueen tasolla, on varmistettava olemassa olevan terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun infrastruktuurin sekä kunnallisten ja valtiosta riippumattomien järjestöjen resurssien optimaalinen käyttö. Kullakin alueella on toteutettava laitoshoidon, yhteisöperustaisen ja kotona tapahtuvan pitkäaikaishoidon resurssien analysointi ja otettava käyttöön uusi pitkäaikaishoidon tarjoamista koskeva malli. Tähän uudistukseen liittyy 2 alatoimenpidettä: 1) pitkäaikaishoitomallin hyväksyminen (alatoimenpide 1); 2) pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseen tarvittavien henkilöresurssien ja infrastruktuurikapasiteetin lisääminen (alatoimenpide 2). A.1.2.1. Alatoimenpide 1: Pitkäaikaishoitomallin hyväksyminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on antaa lainsäädäntöä pitkäaikaishoidon mallin täytäntöönpanosta. On kehitettävä sosiaalihuollon ja henkilökohtaisen terveydenhuollon tarjoamista ja rahoitusta koskeva malli, jolla luodaan keskitetty palvelupiste pitkäaikaishoidon tarjoamista varten. Pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamisen mallin määrittämiseksi tehdään perusteellinen analyysi. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2024. A.1.2.2. Alatoimenpide 2: Pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseen tarvittavien henkilöresurssien ja infrastruktuurikapasiteetin lisääminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on perustaa 10 erikoistunutta pitkäaikaishoidon päiväkeskusta, joissa potilailla on mahdollisuus käyttää integroituja terveys- ja sosiaalipalveluja ja harjoittaa yhteisölähtöistä toimintaa. Käytössä on oltava laitteet ja ajoneuvot, joita tarvitaan avohoitopalvelujen kehittämiseen, sekä tarvittavat henkilöresurssit 90 liikkuvalle tiimille. Omaishoitajiksi koulutetaan vähintään 1 000 ammattilaista, mukaan lukien liikkuvien tiimien henkilöstö ja vakiintuneiden päiväkeskusten henkilöstö. Vaikka erikoistuneet päiväkeskukset sijoitetaan kaupunkeihin, liikkuvat tiimit toimivat koko maassa ja erityistä huomiota kiinnitetään maaseutukuntiin. Alatoimenpide on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä. A.1.3. Uudistus 3 ”Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn järjestelmällinen vahvistaminen hätätilanteiden varalta” Uudistuksen tavoitteena on varmistaa terveyspalvelujen tasapainoinen, turvallinen ja tehokas tarjonta hätätilanteissa, millä parannetaan terveydenhuoltolaitosten välistä yhteistyötä ja mukautetaan infrastruktuuria hätätilanteisiin. Tähän uudistukseen liittyy 3 alatoimenpidettä: 1) toimintasuunnitelma terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamiseksi ja infrastruktuurin uudistamiseksi hätätilanteita varten (alatoimenpide 1); 2) tartuntatautien klusterin osaamiskeskusten uudistaminen (alatoimenpide 2); 3) ensiapupoliklinikkojen ja elvytysyksiköiden uudistaminen aluesairaaloissa (alatoimenpide 3). A.1.3.1. Alatoimenpide 1: Toimintasuunnitelma terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamiseksi ja infrastruktuurin uudistamiseksi hätätilanteita varten Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on hyväksyä toimintasuunnitelma terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamiseksi ja infrastruktuurin uudistamiseksi hätätilanteita varten. Siihen sisältyy terveydenhuollon laitoksille osoitettuja vaatimuksia, joilla varmistetaan niiden valmius ja järjestelmän toimien tehokkuus hätätilanteissa. On luotava edellytykset käytettävissä olevien henkilöresurssien tehokkaammalle yhteistyölle. Terveydenhuoltolaitosten hätätilavalmiudet on arvioitava.

Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023. A.1.3.2. Alatoimenpide 2: Tartuntatautien klusterin osaamiskeskusten uudistaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on uudistaa ja laajentaa tartuntatautien klusterin osaamiskeskuksia viidessä sairaalassa, jotka sijaitsevat Vilnassa, Kaunasissa, Klaipedassa, Siauliaissa ja Panevezysissa, toiminnan mukauttamiseksi hätä- ja kriisitilanteita varten. Investointeihin sisältyy rakennusten kunnostaminen, mukauttaminen, tilojen jälleenrakentaminen sekä lääketieteellisten ja laboratoriolaitteiden hankinta, jotta voidaan varmistaa kohtuuhintaiset, korkealaatuiset ja turvalliset diagnosointi- ja hoitopalvelut tartuntatautien osalta. Sairaaloiden infrastruktuuriin tehtävillä investoinneilla edistetään sairaankuljetuspalvelujen uudelleenjärjestämistä sen varmistamiseksi, että tarvittava lääkintäapu on väestön saatavilla oikea-aikaisesti. Sen on myös varmistettava valmiudet hoitaa tartuntatauteja lisäämättä hoito- ja pitkäaikaishoitopaikkojen kokonaismäärää kansallisella tasolla. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. A.1.3.3. Alatoimenpide 3: Ensiapupoliklinikkojen ja elvytysyksiköiden uudistaminen aluesairaaloissa Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on uudistaa seitsemän sairaalan/traumakeskuksen hätä-, elvytys- ja tehohoitoyksiköt Vilnassa, Kaunasissa, Alytusissa, Marijampolessa, Utenassa, Telsiaissa ja Tauragessa. Investoinnit on kohdennettava hätälääkintäyksiköiden jälleenrakentamiseen ja uudistamiseen sekä tarvittavien lääkinnällisten laitteiden toimittamiseen. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. A.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 1 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.1. Sairaankuljetuspalvelujen järjestämistä, hallinnointia ja tarjoamista sääntelevä lainsäädäntökehys Välitavoite Ensiapupalveluja koskevan lainsäädännön ja siihen liittyvän lainsäädännön voimaantulo Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q4 2022 Sairaankuljetuspalvelujen järjestämistä, hallinnointia ja tarjoamista säännellään ensiapupalveluista annetulla lailla ja siihen liittyvällä lainsäädännöllä, kuten laki terveydenhuoltolaitoksista, hätäkeskuksesta annettu laki, sairaankuljetuspalvelujen tarjoamista ja maksumenettelyjä koskeva laki. 2 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.2. Terveystietojen toissijaista käyttöä helpottavan digitaalisen terveydenhuoltojärjestelmän kehittäminen. Välitavoite Terveystietojen toissijaista käyttöä koskevan lainsäädännön voimaantulo Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q3 2022 Terveystietojen toissijaista käyttöä koskeva lainsäädäntö ja täytäntöönpanosäännökset, jotka koskevat menettelyjä lupien myöntämiseksi tietojen toissijaiseen käyttöön, terveystietojen valmistelu toissijaista käyttöä varten, ja terveystietojen rekisterinpitäjien terveystietojen toimittamisesta hallituksen valtuuttamalle laitokselle aiheutuvien kustannusten korvaaminen i) luovat edellytykset terveystietojen tehokkaalle ja turvalliselle toissijaiselle käytölle yleisen edun mukaisiin tarkoituksiin (tutkimus, kokeellinen kehittäminen ja innovointi, koulutus, terveydenhuoltoalan tietämyksen hallinta, terveyspolitiikan laadinta, tilastot), (ii) varmistavat digitaalisten terveyspalvelujen kestävän kehityksen ja iii) sääntelevät organisatorisia ja teknisiä toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen yhdenmukaistettua, koordinoitua ja korkeatasoista tietojen toissijaista käyttöä varten ja varmistavat henkilötietojen suojan. 3 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.3. Perhelääketieteen kehittämistä koskeva toimintasuunnitelma 2016–2025. Välitavoite Perhelääketieteen kehittämistä vuosina 2016–2025 koskevan päivitetyn toimintasuunnitelman hyväksyminen Perhelääketieteen kehittämistä koskevan toimintasuunnitelman hyväksyminen terveysministeriössä Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q4 2022 Terveysministeriö laatii ja hyväksyy perhelääketieteen kehittämistä koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2016–2025. Toimintasuunnitelmassa määritellään perhelääkärin tehtävät, jotka eivät liity suoraan terveydenhoitopalvelujen tarjoamiseen, ja jaetaan vastuu uudelleen yleislääkäreiden ja muiden lääkintäryhmän jäsenten kesken (sairaanhoitajat, kätilöt, hoitoavustajat, elämäntapa-alan ammattilaiset, sosiaalityöntekijät tai fysioterapeutit). 4 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.4. Julkisen terveydenhuollon perusmallin laatiminen. Välitavoite Julkisen terveydenhuollon perusmallin voimaantulo, jolla luodaan yhtäläiset edellytykset välttämättömien ja korkealaatuisten palvelujen saamiselle kaikille yhteiskunnan ryhmille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ja sosiaalisesti syrjäytyneille. Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q1 2023 Julkisen terveydenhuollon perusmallissa on laadittava perusluettelo julkisista terveyspalveluista, mukaan lukien terveyden edistäminen ja sairauksien ehkäisy, laatukriteerit, palvelujen seurantamekanismit sekä kohderyhmille, erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ja sosiaalisesti syrjäytyneille, tarkoitetut terveyspalvelut. Tarvittavat ja laadukkaat palvelut on tarjottava yhtäläisesti kaikissa kunnissa. 5 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.5. Terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantaminen Välitavoite Terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantamista koskevan lainsäädännön voimaantulo Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q2 2023 Terveydenhuollon ammattilaisten työolojen ja ammattipätevyyksien parantamista koskevaan lainsäädäntöön on sisällytettävä säännökset palkkojen sääntelystä, työmäärästä, toimenpiteistä lääkäreiden psykoemotionaalisen tilan parantamiseksi sekä terveydenhuollon ammattilaisten täydennyskoulutusmekanismista. 6 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.6. Henkilökohtaisen terveydenhuollon laitosten verkoston perustaminen alueellisen yhteistyön mallin pohjalta Välitavoite Osaamiskeskusten malliin ja alueelliseen yhteistyöhön perustuvan henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten verkoston perustamista ja sääntelyä koskevan lainsäädännön voimaantulo. Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q3 2023 Osaamiskeskusten ja alueellisen yhteistyön malliin perustuvaa henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten verkostoa koskevassa lainsäädännössä vahvistetaan periaatteet ja kriteerit henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten verkoston muodostamiselle ja henkilökohtaisten terveydenhuoltolaitosten ja osaamiskeskusten väliselle yhteistyömekanismille. 7 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.7. Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen. Välitavoite Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q4 2024 Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen perustaminen mahdollistaa pitkälle kehitetyissä hoidoissa käytettävien lääkkeiden valmistuksen ja varmistaa innovatiivisten soluhoitopalvelujen tarjoamisen väestölle koko maassa. Pitkälle kehitettyihin hoitoihin keskittyvän keskuksen infrastruktuurin suunnittelu- ja rakennustyöt on saatettava päätökseen, lääketieteelliset/laboratoriolaitteet, tietotekniikkalaitteet ja kalusteet on ostettava ja asennettava, menetelmäohjeet on pantava täytäntöön, ammatillista kehittämistä koskeva koulutus on saatettava päätökseen ja tarvittavat käyttöluvat on hankittava. 8 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.8. Luodaan edustava genomitietojen kokoelma terveyshankkeessa ”Genomi Eurooppa” Tavoite Koko ihmisen genomin osalta tehtyjen sekvensointitestien lukumäärä Ei sovelleta Määrä 0 750 Q2 2025 Niiden päätökseen saatujen sekvensointitestien lukumäärä, joiden avulla Liettua voi osallistua EU:n rajat ylittävän hankkeen ”Genomi Eurooppa” toteuttamiseen, on oltava vähintään 750. Hankkeeseen osallistuvat Liettuan laitokset on varustettava laboratorio- ja atk-laitteilla, joita tarvitaan kansallisten genomitietojen kehittämiseksi. On luotava kestävä ja yhtenäinen kansallinen genomilääketieteen infrastruktuuri. Tavoite liittyy genomitutkimuksen oikeudellisen kehyksen hyväksymiseen ja näiden tietojen vaihtoon EU-maiden kanssa. 9 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.8. Luodaan edustava genomitietojen kokoelma terveyshankkeessa ”Genomi Eurooppa” Tavoite Koko ihmisen genomin osalta tehtyjen sekvensointitestien lukumäärä Ei sovelleta Määrä 750 1 570 Q1 2026 Niiden päätökseen saatettujen sekvensointitestien lukumäärä, jotka toteutetaan EU:n rajat ylittävän hankkeen ”Genomi Eurooppa” toteuttamiseen osallistumiseksi, on oltava vähintään 1 570. Hankkeeseen osallistuvat Liettuan laitokset on varustettava laboratorio- ja atk-laitteilla, joita tarvitaan kansallisten genomitietojen kehittämiseksi. On luotava kestävä ja yhtenäinen kansallinen genomilääketieteen infrastruktuuri. Tavoite liittyy genomitutkimuksen oikeudellisen kehyksen hyväksymiseen ja näiden tietojen vaihtoon EU-maiden kanssa. 10 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.9. Terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustaminen. Välitavoite Terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustaminen. Terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumin perustaminen. Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q4 2023 On perustettava terveydenhuollon ammattilaisten osaamisfoorumi, joka sisältää yksityiskohtaisia sääntöjä terveydenhuollon ammattilaisten, kuten lääkäreiden, sairaanhoitajien, kansanterveyden alan toimijoiden ja lääkeasiantuntijoiden taitojen kehittämisen (uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus) tunnistamiseksi, seuraamiseksi, suunnittelemiseksi ja hallinnoimiseksi. Foorumilla säilytetään terveydenhuollon ammattilaisten lupakirjat ja se on yhteydessä terveydenhuollon ja farmaseuttisten ammattikäytäntöjen luparekisteriin. Terveydenhuoltolaitosten on seurattava ja suunniteltava asiantuntijoiden ammatillista kehitystä sekä seurattava kansallisten terveydenhuollon tarjoajien ja julkisten terveydenhuoltolaitosten asiantuntijoiden täydennys- ja uudelleenkoulutusta. 11 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.10. Terveydenhuollon laadunarviointimallin kehittäminen. Tavoite Liettuan kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän näyttötauluun kuuluvien terveydenhuoltolaitosten osuus tulosindikaattoreiden perusteella % (prosenttiosuus) 0 100 Q2 2024 Terveysministeriö ja terveysministeriön alainen valtion terveydenhuoltopalvelujen akkreditointivirasto valvovat niiden suoritusindikaattoreihin perustuvien terveydenhuoltolaitosten osuutta, jotka sisältyvät terveydenhuoltojärjestelmän näyttötauluun. Kansallisen, kunnallisen ja terveydenhuollon tarjoajien tasolla toteutettavaa terveydenhuoltojärjestelmien toiminnan laadun seurantaa varten on otettava käyttöön tietotekninen väline. Tietoteknisen välineen avulla voidaan arvioida koko kansallisen terveydenhuoltojärjestelmän sekä yksittäisten kuntien ja terveydenhuoltolaitosten laatua, verrata indikaattorien arvoja tavoitearvoihin kansallisella, kunnallisella ja terveydenhuoltolaitosten tasolla ja vertailla kaikkien terveydenhuoltolaitosten toimintaa valittujen indikaattoreiden mukaisesti. Terveydenhuoltojärjestelmän laadun parantamiseen tehtävien investointien suunnittelua koskevia päätöksiä tehdään seurattujen tietojen perusteella. 12 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.11. Terveydenhuoltoalan digitalisointi Tavoite Se osuus väestöstä, jolle tarjotaan sähköisiä terveydenhuoltopalveluja Ei sovelleta % (prosenttiosuus) 30 60 Q4 2025 Niiden Liettuan kansalaisten osuus, jotka saavat asiaankuuluvat terveydenhuoltopalvelut sähköisesti. Palveluihin kuuluvat avohoitokäynnit, sähköiset lääkemääräykset, lapsen syntymätodistuksen antaminen, kuolintodistuksen antaminen, kuljettajien lääkärintarkastus, neuvonanto, tutkimus, hoito, diagnostiset testit ja rokotustiedot. Tavoitteen saavuttaminen liittyy suoraan tietojärjestelmän perustamiseen, joka integroidaan sähköisten terveyspalvelujen järjestelmään ja valtion yrityskeskusten rekisterin perustamaan yhteistyön infrastruktuurin tietojärjestelmään (ESPBI). Nykyinen LNKC-tietojärjestelmä on liitettävä ESPBI-tietojärjestelmään, jotta LNKC-järjestelmä voi vaihtaa verkkopalveluasiakirjoja muiden EU-maiden kansallisten yhteyspisteiden kanssa. 13 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.11. Terveydenhuoltoalan digitalisointi Tavoite Sähköisiä terveydenhuollon tuotteita käyttävien avohoito- ja sairaalahoitolaitosten osuus Ei sovelleta % (prosenttiosuus) 50 70 Q4 2025 Sähköisten terveyspalvelujen tuotteita käyttävien sairaalahoitolaitosten ja avohoitolaitosten osuus kasvaa 50 prosentista 70 prosenttiin. Laitosten on mukautettava sisäisiä prosessejaan ja tietojärjestelmiään terveysministerin määräyksen nro V-657 mukaisesti, joka koskee menettelyn kuvauksen hyväksymistä sähköisten terveyspalvelujen ja yhteistyötietojärjestelmän käyttämiseksi, sekä hallinnoitava tietoja sähköisten terveyspalvelujen ja infrastruktuurin yhteistyötietojärjestelmässä (ESBPI). 14 A.1.1. Palvelujen laadun ja saatavuuden parantaminen ja innovoinnin edistäminen A.1.1.11. Terveydenhuoltoalan digitalisointi Tavoite Niiden terveydenhuollon ammattilaisten osuus, joiden lupa on tallennettu ja jota valvotaan digitaalisesti % (prosenttiosuus) 0 50 Q1 2026 Niiden terveydenhuollon ammattilaisten osuus, joiden lupa on tallennettava ja jota on valvottava digitaalisesti tietojärjestelmässä. Valtion terveydenhuollon akkreditointivirasto valvoo terveydenhuollon asiantuntijoiden ja laitosten lupaehtojen noudattamista. 15 A.1.2. Pitkäaikaishoitopalvelujen uudistaminen A.1.2.1. Pitkäaikaishoitomallin hyväksyminen Välitavoite Pitkäaikaishoidon mallin täytäntöönpanoa koskevan lainsäädännön voimaantulo Lainsäädäntö on tullut voimaan Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q1 2024 Pitkäaikaishoitomallin täytäntöönpanoa säätelevään lainsäädäntöön on sisällyttävä pitkäaikaishoitopalvelujen käsite, palvelujen tarjoamista koskevat vaatimukset, pitkäaikaishoitopalvelujen hallinnointi, palvelujen hallinnointitehtävien selkeä osoittaminen tietyille laitoksille, pitkäaikaishoitopalveluja tarjoavien asianomaisten yksiköiden perusvaatimukset ja pitkäaikaishoitopalvelujen rahoitusta koskevien periaatteiden ja mekanismien vahvistaminen. 16 A.1.2. Pitkäaikaishoitopalvelujen uudistaminen A.1.2.2. Pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseen tarvittavien henkilöresurssien ja infrastruktuurikapasiteetin lisääminen Tavoite Pitkäaikaisia avohoitopalveluja saavien pitkäaikaishoitopotilaiden osuus (%) Ei sovelleta % (prosenttiosuus) 5 30 Q2 2025 Niiden liettualaisten pitkäaikaishoitopotilaiden osuus, jotka saavat asiaankuuluvia palveluja kotona ja/tai päiväkeskuksissa, nousee 30 prosenttiin. Tavoitteen saavuttaminen liittyy suoraan 90:n asiantuntijatiimiin muodostamiseen, jotka tarjoavat avohoitopalveluja asukkaiden kodeissa, 10:n erikoistuneen päivähoitokeskuksen perustamiseen kaupunkeihin integroidumpien pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseksi ja vähintään 1 000 pitkäaikaishoidon ammattilaisen kouluttamiseen. Indikaattoria valvoo terveysministeriö. 17 A.1.2. Pitkäaikaishoitopalvelujen uudistaminen A.1.2.2. Pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseen tarvittavien henkilöresurssien ja infrastruktuurikapasiteetin lisääminen Tavoite Pitkäaikaisia avohoitopalveluja saavien pitkäaikaishoitopotilaiden osuus (%) Ei sovelleta % (prosenttiosuus) 30 60 Q1 2026 Niiden liettualaisten pitkäaikaishoitopotilaiden osuus, jotka saavat asiaankuuluvia palveluja kotona ja/tai päiväkeskuksissa, nousee 60 prosenttiin. Tavoitteen saavuttaminen liittyy suoraan 90:n asiantuntijatiimiin muodostamiseen, jotka tarjoavat avohoitopalveluja asukkaiden kodeissa, 10:n erikoistuneen päivähoitokeskuksen perustamiseen kaupunkeihin integroidumpien pitkäaikaishoitopalvelujen tarjoamiseksi ja vähintään 1 000 pitkäaikaishoidon ammattilaisen kouluttamiseen. Indikaattoria valvoo terveysministeriö. 18 A.1.3. Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn järjestelmällinen parantaminen hätätilanteissa A.1.3.1. Toimintasuunnitelma terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamiseksi ja infrastruktuurin uudistamiseksi hätätilanteita varten Välitavoite Terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamista ja infrastruktuurin uudistamista hätätilanteita varten koskevan toimintasuunnitelman voimaantulo Terveydenhuoltolaitosten välistä yhteistyötä ja infrastruktuurin uudistamista hätätilanteita varten koskevan toimintasuunnitelman hyväksyminen terveysministeriössä Ei sovelleta Ei sovelleta Ei sovelleta Q1 2023 Toimintasuunnitelmaan, joka koskee terveydenhuoltolaitosten välisen yhteistyön parantamista ja infrastruktuurin mukauttamista hätätilanteisiin, on sisällytettävä vaatimuksia, jotka koskevat terveydenhuollon laitosten valmistautumista hätätilanteisiin, ja siinä on varmistettava käytettävissä olevien henkilöresurssien tehokas yhteistyö. 19 A.1.3. Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn järjestelmällinen parantaminen hätätilanteissa A.1.3.2. Tartuntatautien klusterin osaamiskeskusten uudistaminen Tavoite Sellaisten uudistettujen terveydenhuoltopalvelujen määrä, joihin kuuluu tartuntatautien klusterin osaamiskeskuksia Määrä 0 5 Q4 2024 Investoinneilla on uudistettava viiden tartuntatautien klusterikeskuksen infrastruktuuria, mikä on tarpeen vaarallisten infektioiden diagnosoinnin ja hoidon tehokkuuden, laadun ja turvallisuuden varmistamiseksi. On kuitenkin varmistettava, että hoito- ja pitkäaikaishoitopaikkojen kokonaismäärä ei kasva kansallisella tasolla. Tavoite katsotaan saavutetuksi seuraavien toimien jälkeen: i) tartuntatauteja ja maahanpääsystä vastaavia viranomaisia koskevat päivitetyt vaatimukset on vahvistettu; ii) investointihankkeet uudistettuja terveydenhuoltolaitoksia varten, mukaan lukien tartuntatautien klusterin osaamiskeskukset, on toteutettu. 20 A.1.3. Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvyn järjestelmällinen parantaminen hätätilanteissa A.1.3.3. Ensiapupoliklinikkojen ja elvytysyksiköiden uudistaminen aluesairaaloissa Tavoite Uudistettujen terveydenhuoltopalvelujen määrä sairaaloiden ensiapu-, elvytys- ja tehohoitoyksiköissä Määrä 0 7 Q4 2024 Investointi on käytettävä seitsemän aluetason sairaalan hätäosastojen ja elvytysyksiköiden uudistamiseen, jotta varmistetaan laitosten valmius tarjota laadukkaita ja turvallisia palveluja hätätilanteissa. Tavoite katsotaan saavutetuksi seuraavien toimien jälkeen: i) hätäosastojen toimintaa koskevat päivitetyt vaatimukset; ii) elvytys- ja tehohoitoyksiköiden päivitetyt vaatimukset; iii) uudistettuja terveydenhuoltopalveluja koskevat toteutetut investointihankkeet sairaaloiden ensiapu-, elvytys- ja tehohoitoyksiköissä. B. KOMPONENTTI 2: Liettuan vihreä siirtymä Liettuan elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti auttaa vastaamaan vihreään siirtymään liittyviin haasteisiin ja erityisesti tarpeeseen vähentää muun muassa liikennealan kasvihuonekaasupäästöjä, parantaa rakennusten ja liikenteen energiatehokkuutta, parantaa resurssitehokkuutta ja edistää kasvihuonekaasujen talteenottoa luontoon perustuvien ratkaisujen avulla. Komponentti koskee merituulivoimalan ja siihen liittyvän infrastruktuurin kehittämistä, maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien voimaloiden rakentamisen tukemista (maalla sijaitsevat aurinko- ja tuulivoimalat), yksittäisiä varastointilaitoksia ja uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen perustamista sekä muun varastointi-infrastruktuurin asentamista, joka on ensin tarkoitettu julkiseen käyttöön. Liikkuvuuden osalta keskeisiä toimenpiteitä ovat julkisen sektorin ja yritysten käyttämien saastuttavien tieliikenteen ajoneuvojen korvaaminen puhtailla ajoneuvoilla, julkisten liikennepalvelujen laadun ja houkuttelevuuden parantaminen korvaamalla julkisen liikenteen ajoneuvoja päästöttömillä tai vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, lataus-/tankkausfrastruktuurin perustaminen kaikentyyppisille saastuttamattomille ajoneuvoille, joissa käytetään vaihtoehtoisia polttoaineita, ja vaihtoehtoisten polttoaineiden alojen (biometaani, toisen sukupolven nestemäiset biopolttoaineet, vety) kehittäminen. Energiatehokkuuden osalta tämä on tarkoitus saavuttaa rakennusten peruskorjauspaketeilla ja -standardeilla, kunnallisilla kehittämissuunnitelmilla, kestävän kaupunkikehityksen menetelmillä ja korjaushankkeilla, edistämällä rakennusten peruskorjauksia nopeuttavien rakennustuotteiden ja -palvelujen tarjontaa ja rahoittamalla peruskorjausta. Jotta voidaan palauttaa huonontuneiden kosteikkojen kyky ottaa talteen ja varastoida kasvihuonekaasuja, näiden kosteikkojen ennallistamista suunnitellaan uudistettavaksi siten, että suunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä ennallistetaan 8 000 hehtaaria tällaisia maa-alueita. Resurssitehokkuutta edistetään hyväksymällä kiertotaloutta koskeva toimintasuunnitelma, jossa esitetään suunta resurssitehokkaampaan Liettuaan vuoteen 2035 mennessä. Komponenttiin sisältyvillä toimenpiteillä tuetaan maakohtaista suositusta keskittyä investointeihin liittyvään talouspolitiikkaan, joka koskee energia- ja resurssitehokkuutta, kestävää liikennettä ja energiaverkkojen yhteenliitäntöjä (maakohtainen suositus 3, 2019). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Lisäksi on odotettavissa, että jos tukea annetaan EU:n päästökauppajärjestelmän piiriin kuuluville laitoksille, päästökauppajärjestelmän toimilla on saavutettava päästökauppajärjestelmän vertailuarvoja alhaisemmat kasvihuonekaasupäästöt .



B1. Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin B.1.1. Uudistus 1 ”Maassa tuotettu kestävämpi sähkö” Uudistuksen tavoitteena on edistää uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön tuotantoa, siirtoa ja kulutusta, parantaa institutionaalisia ja oikeudellisia mekanismeja ja tarjota investointikannustimia yrityksille ja kansalaisille. Uudistuksella pyritään erityisesti i) lisäämään sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä vähintään 7 terawattituntiin vuoteen 2030 mennessä, millä varmistetaan, että uusiutuvien energialähteiden osuus sähkön kansallisesta kokonaiskulutuksesta on 50 prosenttia; ii) lisäämään paikallista sähköntuotantokapasiteettia; iii) helpottamaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköntuotantoon tarvittavan kapasiteetin kehittämistä tukemalla taloudellisesti tehokkainta teknologiaa; iv) integroimaan uusiutuvia energialähteitä käyttävät sähköntuottajat asteittain markkinoille; v) varmistamaan sähkönkuluttajille mahdollisimman pieni taloudellinen rasite; vi) varmistamaan, ettei tuontisähkön tuottajia syrjitä, ja antamaan muille jäsenvaltioille mahdollisuus hyötyä uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevassa lakiluonnoksessa käyttöön otetusta tukimekanismista; vii) varmistamaan toimintansa lopettaneiden voimalaitosten purkaminen; viii) varmistamaan, että sähköä ei tuoteta negatiivisin hinnoin; ix) luomaan asianmukaiset olosuhteet tuottajakuluttajille ja uusiutuvia energialähteitä käyttäville yhteisöille.

Tähän uudistukseen liittyy 3 alatoimenpidettä: 1) merituulipuiston ja siihen liittyvän infrastruktuurin kehittämisen valmistelutoimet (alatoimenpide 1); 2) tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen (alatoimenpide 2); 3) sähkön muun varastoinnin infrastruktuurin asentaminen (alatoimenpide 3). B.1.1.1 Alatoimenpide 1: Merituulivoimaloiden kehittämistä ja siihen liittyvän infrastruktuurin rakentamista koskeva valmistelutyö Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on valmistella merituulivoimaloiden kehittämistä. Alatoimenpiteeseen on sisällyttävä seuraavat: i) merituulivoimaloiden ympäristövaikutusten arviointi; ii) tuulen nopeuden ja muiden parametrien mittaukset; iii) merenpohjaa koskevat tutkimukset alueilla, joille merituulivoimalat rakennetaan ja niiden liittäminen maaverkkoihin; iv) konsultointipalvelut, jotka koskevat merituulivoiman liittämistä maaverkkoihin; v) tutkimukset infrastruktuurin toteuttamisesta ja merituulivoimalan liittämisestä maasähköverkkoon ja merisähköaseman sijainti; vi) merituulivoimalan yhteyksiä maaverkkoihin koskevien aluesuunnitteluasiakirjojen valmistelu, hyväksyminen ja toteuttaminen; ja vii) maaverkkoihin liittämistä koskevien sopimusten tekemistä koskevien teknisten eritelmien valmistelu. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023. B.1.1.2 Alatoimenpide 2: Tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tukea uusiutuvien energialähteiden tuotanto- ja varastointilaitoksia ja luoda yhteyksiä uusiutuvaa energiaa tuottavien yhteisöjen välille. Alatoimenpiteeseen sisältyy tuki oikeushenkilöille, viljelijöille ja uusiutuvaa energiaa tuottaville yhteisöille maalla sijaitsevien aurinko- ja tuulivoimaloiden hankintaa ja asentamista sekä varastointia varten siten, että etusijalle asetetaan oma kulutus, maatilat tai taloudelliset tarpeet. Tuen saajilla on mahdollisuus myydä sähköä takaisin sähköverkkoon. Tukea annetaan tarjouskilpailumenettelyn kautta siten, että etusija annetaan uusiutuvaa energiaa tuottaville yhteisöille. Investoinnin tuloksena on luotava vähintään 302 megawattia lisää uusiutuviin energialähteisiin perustuvaa sähköntuotantokapasiteettia, josta vähintään 271,8 megawattia koostuu aurinkovoimalaitoksista (mukaan lukien 4 megawatin aurinkovoimalaitos Utenan alueella) ja vähintään 30,1 megawattia maalla sijaitsevista tuulivoimalaitoksista sekä yksittäisiä sähkön varastointilaitoksia, joiden kapasiteetti on vähintään 15,2 megawattituntia. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.1.3 Alatoimenpide 3: Muun sähkön varastointi-infrastruktuurin asentaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on varmistaa Liettuan sähköverkon turvallisuus, vakaus ja valmius erillisten toimien toteuttamista varten ennen sen liittämistä Manner-Euroopan sähköverkkoihin. Alatoimenpiteessä tuetaan neljän 50 megawatin energianvarastointilaitteiston asentamista, joista kunkin on tarjottava taajuuden muutokseen reagoiva synteettinen inertia ja verkkojen ylikuormituksen hallinta, mikä on tarpeen, jotta voidaan integroida 100 prosenttia uusiutuvista energialähteistä tuotetusta sähköstä. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. B.1.2. Uudistus 2 ”Liikkuminen ympäristöä pilaamatta” Uudistuksen tavoitteena on vähentää merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä poistamalla asteittain saastuttavimmat maantieajoneuvot (yksityiset, julkiset, kaupalliset, julkisen liikenteen ja rahtiliikenteen ajoneuvot) kaupungeissa ja alueilla ja lisäämällä uusiutuvien energialähteiden osuutta liikennealalla. Uudistuksen täytäntöönpanon on määrä alkaa vuonna 2021, kun parlamentti hyväksyy vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan lain. Sitä jatketaan edelleen hyväksymällä ja saattamalla voimaan lainsäädäntökehys, jossa vahvistetaan menettely energiatehokkuutta ja ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten määrittämiseksi maantieajoneuvojen hankinnassa ja tapauksissa, joissa ne ovat pakollisia. Nämä puitteet tulevat voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Perustetaan kestävän liikkuvuuden rahasto, josta tuetaan tietyissä määritellyissä tapauksissa puhtaiden ajoneuvojen hankintaa ja käyttöä sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin asentamista, uudistamista ja kehittämistä näitä ajoneuvoja varten. Rahastoa käytetään myös polttomoottorikäyttöisten ajoneuvojen käyttörajoitusten tukemiseen, lukuun ottamatta päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja. Tukea annetaan kohdennetusti ja jatkuvasti vähintään vuoteen 2030 saakka. Rahasto otetaan käyttöön viimeistään 1 päivänä joulukuuta 2021. Saastuttavien ajoneuvojen korvaamisen lisäksi uudistuksella korvataan myös ajoneuvojen omistajien käyttöajalta maksama tienkäyttömaksu sähköisellä tietullilla. Matkaperusteisen tietullijärjestelmän odotetaan kannustavan ajoneuvojen omistajia/ylläpitäjiä käyttämään ympäristöystävällisempiä ajoneuvoja sekä järkiperäistämään matkareittien suunnittelua ja optimointia, koska tietullin suuruus määräytyy matkan pituuden perusteella. Sähköisen tietullimaksun käyttöönottoa koskeva lainsäädäntö tulee voimaan viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023. Julkisen liikenteen osalta saastuttavien julkisen liikenteen ajoneuvojen korvaamisen lisäksi kaupunkien välisen liikennejärjestelmän uudistuksessa tarkistetaan ja optimoidaan olemassa olevaa kaukoliikenneverkkoa, mukautetaan linja-autoreittejä rautatieverkon ja paikallisliikennejärjestelmän kanssa, jotta varmistetaan alueellisten solmukohtien väliset yhteydet. Tämän uudistuksen täytäntöönpanoa koskeva säädös annetaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. Tähän uudistukseen liittyy neljä alatoimenpidettä: 1) tuki puhtaiden ajoneuvojen hankintaan julkisella sektorilla ja yrityksissä (alatoimenpide 1); 2) tuki puhtaiden julkisen liikenteen ajoneuvojen hankintaan (alatoimenpide 2); 3) ajoneuvojen lataus-/tankkausinfrastruktuurin asentaminen (alatoimenpide 3); ja 4) tuki uusiutuviin energialähteisiin perustuvien polttoaineiden kehittämiseen (biometaanikaasu ja toisen sukupolven nestemäiset biopolttoaineet liikennettä varten sekä vihreä vety) (alatoimenpide 4). B.1.2.1. Alatoimenpide 1: Tuki puhtaiden ajoneuvojen hankintaan julkisella sektorilla ja yrityksissä Tämän investoinnin tavoitteena on vähentää saastuttavien ajoneuvojen määrää kestävän liikkuvuuden edistämiseksi ja siten vähentää ilmansaasteita kaupunkiympäristöissä. Tämän alatoimenpiteen puitteissa tuetaan henkilöautojen, pienoisbussien, linja-autojen, kuorma-autojen ja raskaiden tavarankuljetusajoneuvojen ostoa seuraavissa luokissa ja määrissä: - Kevyet ajoneuvot (luokka M1 tai N1) – nollapäästöt (kuten sähkö tai vety), etusijalla kaupunkien henkilö- ja logistiikkapalveluiden ajoneuvot, yhteensä 22 500 yksikköä;

- Raskaat kuljetusajoneuvot (luokka N2 tai N3) - asetuksessa 2019/1242 määritellyt päästöttömät ja vähäpäästöiset ajoneuvot (sähkö, vety, RED II-direktiivin mukaisista raaka-aineista tuotettu biokaasu), yhteensä 500 yksikköä, joista 200 sähkö- tai vetykäyttöistä ja 300 biometaanikäyttöistä; - Matalalattiaiset ja korkealattiaiset pienoisbussit ja linja-autot (luokka M2 tai M3) - nollapäästöt (kuten sähkö, vety), yhteensä 450 yksikköä; - Korkealattiaiset linja-autot (luokka M3) - RED II -direktiivin mukaisista raaka-aineista tuotetulla biometaanilla kulkevat linja-autot, yhteensä 50. Biometaanilla kulkevien ajoneuvojen osalta tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Erityisesti raskaiden ajoneuvojen ja korkealattiaisten linja-autojen on oltava päästöttömiä tai vähäpäästöisiä tai niiden on kuljettava ainoastaan biometaanilla, mikä on direktiivissä 2018/2001 (RED II -direktiivi) vahvistettujen kriteereiden mukaista. Biopolttoaineiden ja biometaanin sekä biopolttoaineiden tuottajien on toimitettava riippumattomien arvioijien antamat todistukset (tositteet kestävästä kehityksestä), kuten direktiivissä 2018/2001 säädetään. Lisäksi on varmistettava, että Liettuan suunnitelmasta tuetuissa ajoneuvoissa käytetään ainoastaan RED II -direktiivin mukaisia biopolttoaineita, bionesteitä ja biomassapolttoaineita. Uusiutuvista lähteistä peräisin olevien polttoaineiden osuus kansallisessa polttoainevalikoimassa kasvaa asteittain myös siksi, että polttoaineiden toimittajilla on biopolttoaineiden sekoittamista koskeva velvoite, jonka on oltava 16,8 prosenttia vuonna 2030 vaihtoehtoisia polttoaineita koskevan lain, joka tulee voimaan 30 päivänä kesäkuuta 2021, mukaisesti. Perustetaan uusiutuvien polttoaineiden laskentayksikköjärjestelmä, johon kirjataan liikennealalle toimitetun biometaanin ja muiden uusiutuvien polttoaineiden määrät sekä tuottajille annetut todistukset uusiutuvia energialähteitä käyttävien polttoaineiden toimitusvelvoitteiden täyttämiseksi ja jolla varmistetaan näin tuotettujen biometaanin ja muiden uusiutuvista energialähteistä tuotettujen polttoaineiden kulutus. Järjestelmä otetaan käyttöön viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021. Kaikilla näillä osatekijöillä varmistetaan, että tuotettuja biopolttoaineita ja biokaasua käytetään liikennealalla ja että ne korvaavat vastaavan osuuden fossiilisista polttoaineista. Tämän alatoimenpiteen mukaisesti tukea myönnetään myös sähkölinja-autojen tuotannon (kokoonpanon) tukemiseen Liettuassa. Tämän tuen tuloksena tuotetaan vähintään 25 sähkölinja-autoyksikköä. Sen varmistamiseksi, että toimenpide on ”ei merkittävää haittaa” -teknisen ohjeen (2021/C58/01) mukainen, Liettuan ja rahoitusvälineestä vastaavan yhteisön tai rahoituksen välittäjän välisen oikeudellisen sopimuksen ja rahoitusvälineen myöhemmän sijoituspolitiikan on oltava rahoitusvälineiden osalta seuraavat: I.edellytetään, että InvestEU-rahaston kestävyysarviointia koskevia komission teknisiä ohjeita sovelletaan; ja II.suljetaan pois seuraava toimintoja ja varoja koskeva luettelo: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö5; ii) EU:n päästökauppajärjestelmään kuuluvat toiminnot ja varat, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja6; iii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia7 ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia8 koskevat toiminnot ja varat; ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle; ja III.vaaditaan toimeksiannon saanutta yhteisöä tai rahoituksen välittäjää varmistamaan, että hankkeet ovat oikeudellisesti EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia kaikkien toimien osalta, mukaan lukien ne, jotka on vapautettu kestävyysarvioinnista. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.2.2. Alatoimenpide 2: Tuki päästöttömien julkisen liikenteen ajoneuvojen hankintaan Investoinnin tavoitteena on tehdä julkisesta liikenteestä ympäristöystävällisempää korvaamalla saastuttavat ajoneuvot puhtaammilla ajoneuvoilla ja vähentämällä siten päästöjä ja lisäämällä julkisen liikenteen houkuttelevuutta. Tässä alatoimenpiteessä on toteutettava seuraavat toimet: 1) nykyisen kaukoliikenneverkon tarkistaminen ja optimointi linja-autoreittien, rautatieverkon ja paikallisen liikennejärjestelmän yhteensovittamiseksi, jolla varmistetaan alueellisten solmukohtien väliset yhteydet (saatava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä); ja 2) tuki kuntien viranomaisille sekä julkisia liikennepalveluja tarjoaville luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille (molemmat koskevat kuntia, jotka eivät ole laatineet ja toteuttaneet kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia rahoituskaudella 2014–2020) 230:n uuden päästöttömän linja-auton (luokat M2 ja M3) ostamiseksi. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.2.3. Alatoimenpide 3: Ajoneuvojen latausinfrastruktuurin / vaihtoehtoisen polttoaineen tankkausfrastruktuurin asentaminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on luoda optimaalinen julkisten, puolijulkisten ja yksityisten latausinfrastruktuurien ja vaihtoehtoisten polttoaineiden tankkausinfrastruktuurien verkosto, jotta yrityksille ja kansalaisille voidaan luoda suotuisat olosuhteet käyttää puhtaita ajoneuvoja. Tässä alatoimenpiteessä on toteutettava seuraavat toimet: 1) on otettava käyttöön tietojärjestelmä julkisten ja puolijulkisten sähkökäyttöisten ajoneuvojen lataus- ja tankkauspisteitä varten (31 päivään maaliskuuta 2022 mennessä); ja 2) tuki yrityksille, luonnollisille henkilöille ja kunnille, jotka eivät ole laatineet ja toteuttaneet kestävän kaupunkiliikenteen suunnitelmia rahoituskaudella 2014–2020, jotta voidaan ottaa käyttöön ja toteuttaa: - Julkiset ja puolijulkiset sähköajoneuvojen latausasemat luonnollisille henkilöille / oikeushenkilöille, jotka asennetaan kaupunkeihin ja kansallisten teiden läheisyyteen – yhteensä 4 840 julkista ja 400 puolijulkista yksikköä; - Sähkökäyttöisten raskaiden hyötyajoneuvojen ja linja-autojen julkinen erittäin suuritehoinen latausinfrastruktuuri – yhteensä 10 yksikköä; - Julkiset paineistetut biokaasuasemat (jotka on mukautettu biometaania varten) – yhteensä 30 yksikköä; - Julkiset vetytankkausasemat – yhteensä 4 yksikköä; - Yksityiset latauspisteet kotitalouksissa, kerrostalojen pihoilla, työpaikoilla – yhteensä 53 200 yksikköä.

Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.2.4. Alatoimenpide 4: Tuki uusiutuviin energialähteisiin perustuvien polttoaineiden alojen kehittämiseen (biometaanikaasu ja toisen sukupolven nestemäiset biopolttoaineet liikennettä varten sekä vihreä vety) Tämän investoinnin tavoitteena on luoda uusiutuvien polttoaineiden tarjontaa ja edistää niiden käyttöä liikennealalla. Tässä alatoimenpiteessä on toteutettava seuraavat toimet: 1) tuki sellaisen biometaanin tuotantolaitoksen perustamiseen ja käyttöönottoon, jonka kokonaiskapasiteetti on 27,1 megawattia (30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä); 2) tuki toisen sukupolven biopolttoainealan valmiuksien kehittämiseen siten, että nestemäisten toisen sukupolven biopolttoaineiden kapasiteetti olisi 12,4 ktoe (31 päivään joulukuuta 2024 mennessä); ja 3) tuki vihreän vedyn tuotannon käynnistämiseksi ja toteuttamiseksi uusiutuvista energialähteistä, minkä tuloksena tuotetaan yhteensä 1 680 000 m³ vihreää vetyä (vuosittain 560 000 m³) 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Biometaanin ja toisen sukupolven biopolttoaineiden kehittämisen osalta tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Tämä investointi on erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (RED II) säännösten mukainen, ja tankkauspisteisiin toimitettavat biopolttoaineet ja biometaanikaasu saadaan tuottaa ainoastaan jätteeksi tai tähteiksi luokitelluista rehuvarastoista (direktiivin 2018/2001 liitteessä IX mainitut raaka-aineet), eikä niitä saa valmistaa ravinto- ja rehukasveista. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.3. Uudistus 3 ”Rakennusten peruskorjausten nopeuttaminen ja kestävä kaupunkiympäristö” Uudistuksen tavoitteena on vauhdittaa rakennusten peruskorjausprosessia hyödyntämällä rakennusten digitalisoinnista saatavia hyötyjä, laajentamalla integroitua lähestymistapaa elinympäristöön, mukaan lukien rakennusten mukauttaminen vammaisten tarpeisiin, ja edistämällä rakennusalan ja -tuotteiden ilmasto- ja ympäristöystävällistä muutosta. Tähän uudistukseen liittyy neljä alatoimenpidettä: 1) rakennusten peruskorjauspakettien ja -standardien päivittäminen ja testaaminen käytännössä sekä menetelmän luominen kestävien kaupunkien kehittämiseksi (alatoimenpide 1); 2) rakennusten kunnostamisen koordinointia ja teknistä apua helpottavien välineiden kehittäminen (alatoimenpide 2); 3) rakennusten korjausta nopeuttavien rakennustuotteiden ja -palvelujen tarjonnan edistäminen (alatoimenpide 3); ja 4) rakennusten nopeampien peruskorjausten tukeminen ajantasaisten rakennusten peruskorjausstandardien mukaisesti (alatoimenpide 4). B.1.3.1. Alatoimenpide 1: Rakennusten peruskorjauspakettien ja -standardien päivittäminen ja testaaminen käytännössä sekä menetelmän luominen kestävien kaupunkien kehittämiseksi Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tehdä tarvittavat sääntelymuutokset rakennusten peruskorjauksen nopeuttamiseksi ja alueiden viherryttämisen edistämiseksi. Tässä alatoimenpiteessä on toteutettava useita lainsäädännöllisiä muutoksia ja pilottihankkeita rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi. Seuraavat sääntelymuutosten hyväksytään ja ne tulevat voimaan: a) Liettuan tasavallan päätöslauselma, jolla hyväksytään rakennusten pitkän aikavälin peruskorjausstrategian täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään lainsäädäntösuunnitelma, jolla nopeutetaan tilojen ja olemassa olevien rakennusten muuntamista Bauhaus-aloite huomioon ottaen ja virallistetaan rakennustiedon mallintamistekniikoiden käyttö, alueelliset peruskorjausaloitteet ja investointihankkeet; b) rakennusteknisen määräyksen ”Rakennusten energiatehokkuuden suunnittelu ja sertifiointi” muuttaminen, jonka tuloksena peruskorjatun rakennuksen energiatehokkuusluokaksi tulee vähintään luokka B; c) rakennusteknisen määräyksen ”Puisten rakenteiden suunnittelu” muuttaminen; d) kestävän kaupunkikehityksen suuntaviivat. Nämä säädökset tulevat voimaan viimeistään 31 päivänä maaliskuuta 2023. Useiden vihreiden peruskorjauspilottihankkeiden tuloksena kunnostetaan vähintään 22 000 m² kokeellisia rakennuksia, jotta rakennusten peruskorjauksesta annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786 määritelty primäärienergian kulutus vähenisi keskimäärin vähintään 30–60 prosenttia 30 päivään syyskuuta 2025 mennessä. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025. B.1.3.2. Alatoimenpide 2: Rakennusten kunnostamisen koordinointia ja teknistä apua helpottavat välineet Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on luoda välineitä, joilla helpotetaan rakennusten peruskorjausten koordinointia ja teknistä apua. Alatoimenpiteessä perustetaan rakennusten peruskorjauksia koskeva osaamiskeskus (31 päivään joulukuuta 2022 mennessä) ja kolme digitaalista välinettä seuraavasti: 1) Peruskorjattujen rakennusten vihreiden ja innovatiivisten energiatehokkuustoimenpiteiden suunnitteluun liittyvät digitaaliset metodologiset välineet (investointihankkeiden valmistelua sekä suunnittelua ja urakoita koskevia teknisiä vakioeritelmiä varten);

2) Rakennustietoja ja peruskorjaushankkeiden hallintoa koskevan kahden tietojärjestelmän käyttöönotto ja palvelujen tarjoaminen. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2025. B.1.3.3. Alatoimenpide 3: Rakennusten korjausta nopeuttavien rakennustuotteiden ja -palvelujen tarjonnan edistäminen Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on luoda paikalliset markkinat standardoitujen modulaaristen rakenteiden tuottamiselle orgaanisista materiaaleista ja tukea yrityksiä, jotta ne voivat kehittää rakennusten ekologiseen kunnostamiseen käytettävien puurakennusmateriaalien ja rakennuskomponenttien tuotantokapasiteettia. Tämän alatoimenpiteen puitteissa tukea annetaan pienille ja keskisuurille yrityksille rakennusalalla, puuteollisuudessa ja valmistusteollisuudessa. Tämän tuen ansiosta otetaan käyttöön orgaanisesta materiaalituotannosta peräisin olevien modulaaristen rakenteiden tuotantolinjat, joiden kapasiteetti on 750 000 m² vuodessa. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2024. B.1.3.4. Alatoimenpide 4: Rakennusten nopeampien peruskorjausten tukeminen ajantasaisten rakennusten peruskorjausstandardien mukaisesti Tämän alatoimenpiteen tavoitteena on tarjota tukea korvauksena, joka on 30 prosenttia peruskorjaustöistä, rakennusten omistajille, jotka ovat korjanneet rakennuksia (saavuttaen energiatehokkuusluokan A tai B) uusien peruskorjausperiaatteiden mukaisesti. Tämän tuen ansiosta kunnostetaan 860:stä moniasuntoisesta rakennuksesta vähintään 1 290 000 m² siten, että tavoitteena on keskimäärin vähintään 30–60 prosentin vähennys primäärienergian kulutuksesta, sellaisena kuin se on määritelty rakennusten peruskorjauksesta annetussa komission suosituksessa (EU) 2019/786, käyttämällä vihreän peruskorjauksen periaatteita (kestävä, innovatiivinen, nopeampi, luokka A–B) tai muuta menettelyä kuin modulaaristen rakenteiden käyttöä energiatehokkuusluokan A saavuttamiseksi. Alatoimenpide on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.4. Investointi 4: ”Kasvihuonekaasujen absorbointikyvyn lisääminen” Investoinnin tavoitteena on vähentää aiemmin kuivatuista ja huonontuneista turvesoista peräisin olevia kasvihuonekaasupäästöjä palauttamalla kosteikot näille alueille ja luomalla siten suotuisat olosuhteet monimuotoisille luontotyypeille ja lisäämällä kasvihuonekaasujen poistumia ja toteuttamalla myös tiettyjä rajoitettuja taloudellisia toimintoja. Investoinnissa suunnitellaan ja siihen sisällytetään toimenpiteet vedenpinnan tason palauttamiseksi, hyvän maatalouden ja ympäristön tilan palauttamiseksi ja tarvittaessa seurantajärjestelmän käyttöönottamiseksi. Jotta ennallistettuun elinympäristöön kohdistuisi mahdollisimman vähän kielteisiä vaikutuksia, vesien sääntely on välttämätöntä, minkä vuoksi on suunniteltava ja asennettava erityisiä hydroteknisiä rakenteita, kuten säädettäviä kynnyksiä, jotta viljelijät itse voivat säädellä veden tasoa hoidetulla alueella ja säilyttää keskimääräisen vuotuisen vedenpinnan tason turvesuon pinta-alan mukaan eli enintään 10–20 senttimetrin syvyydellä. Asianomaiset toimijat saavat neuvontaa ja koulutusta. Kun investointi on saatu päätökseen, hakijoiden odotetaan täyttävän voimassa olevat sitoumuksensa ennallistettujen kosteikkojen säilyttämisestä korvausten avulla, joita he saavat uuden ohjelmakauden aikana Liettuan maatalouden ja maaseudun kehittämisen strategisessa suunnitelmassa vuosiksi 2023–2027 esitetyn toimenpiteen mukaisesti. Asianomaisilla alueilla voidaan sallia taloudellinen toiminta, joka ei vaikuta haitallisesti ennallistettujen kosteikkojen suojeluun. Taloudellinen toiminta on valittava tapauskohtaisesti ottaen huomioon alueen erityispiirteet ja siihen liittyvät ympäristörajoitteet. Tässä alatoimenpiteessä on toteutettava seuraavat toimet: 1) sääntelymuutokset huonontuneiden turvesoiden tunnistamista koskevan kansallisen kehyksen toteuttamiseksi ja ennallistettujen turvesoiden hoitamiseksi myöhemmin (30 päivään syyskuuta 2022 mennessä); ja 2) tukea 8 000 hehtaarin turvemaan ennallistamiseksi. Investointi on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. B.1.5. Uudistus 5: ”Kohti kiertotaloutta” Uudistuksen tavoitteena on kehittää täysipainoinen kiertotalouden malli, johon kaikki sidosryhmät osallistuvat, varmistaa kiertotalouden periaatteet ja jätteen syntymisen ehkäiseminen teollisuudessa, laajentaa uusioraaka-aineiden tuotantoa ja käyttöä, lisätä materiaali- ja resurssitehokkuutta, edistää kestävää suunnittelua ja vihreää innovointia sekä varmistaa tuotteiden kestävyys, lujuus, korjaaminen ja uusiminen. Uudistuksen seurauksena hyväksytään toimintasuunnitelma Liettuan siirtymisestä kiertotalouteen vuoteen 2035 mennessä ja se tulee voimaan. Toimintasuunnitelmassa keskitytään jätteen syntymisen ehkäisemiseen, kierrätykseen, tuotesuunnitteluun ja uusioraaka-aineiden käyttöön, digitalisointiin, vihreän innovoinnin edistämiseen sekä parempaan oikeudelliseen kehykseen ja verotustoimenpiteisiin, joilla edistetään pitkän aikavälin hyötyjä lyhyen aikavälin ratkaisujen sijasta, ja resurssien palauttamisesta kiertotalouteen syntyviin tuloksiin. Tavoitteena on varmistaa kiertotaloutta koskeva järjestelmällinen institutionaalinen lähestymistapa ja asianomaisten instituutioiden tiivis yhteistyö. Uudistus saatetaan päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä. B.2. Seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu – rahoitustuki, jota ei makseta takaisin Numero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/ Tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit (välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit (tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi 21 B. 1.1 ”Maassa tuotettu kestävämpi sähkö” Välitavoite Uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön tuotantoa, siirtoa ja kulutusta edistävien institutionaalisten ja oikeudellisten mekanismien parantamista koskevan lainsäädännön voimaantulo Voimaantulosäännös Q4 2021 Uusiutuvia energialähteitä koskevaan lakiin, sähkölakiin ja energialakiin (offshore- ja onshore-laki) tehtyjen muutosten voimaantulo. Näissä säädöksissä on säädettävä, että julkinen laitos, Liettuan energiavirasto, kuulee sähköalan toimiin liittyviä kysymyksiä ja antaa niihin menetelmiin liittyvää apua, mikä helpottaa hakijoiden prosesseja ja varmistaa, että tiedot annetaan oikea-aikaisesti. Näillä säädöksillä on myös: - säännellään ehtoja, joiden mukaisesti huutokaupan voittajat voivat myydä sähköä kahdenvälisten sopimusten nojalla, koska se antaisi sijoittajille selkeämmän kuvan siitä, miten markkinoilla toimitaan; - asetetaan pitkän aikavälin uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet kaikille aloille eli asetetaan pitkän aikavälin kansallisia tavoitteita lainsäädännön tasolla ja luodaan investoijille varmuus uusiutuvien energialähteiden kehittämisestä; - otetaan käyttöön uudentyyppiset luvat – lupa uudistaa (kunnostaa) voimalaitos tai sähköntuotantolaitos uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 mukaisesti. 22 B. 1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähkö - B.1.1.1 Valmistelutoimet merituulivoimainfrastruktuurin kehittämiseksi Välitavoite Merituulivoimaloiden kehittämisen ja infrastruktuurin rakentamisen valmistelutyön tuloksellisuus ja loppuun saattaminen Asianomaisten viranomaisten valmistelutöiden loppuun saattaminen Q4 2023 Seuraavat tutkimukset ja konsultointipalvelut on suoritettava: 1) tutkimus infrastruktuurin toteuttamisesta: tekniset ratkaisut, teknologiat, infrastruktuurin asentamisen arvo, kustannus-hyötyanalyysi. 2) merituulipuiston yhteys maareitille ja sähköaseman paikkatunnus. 3) merituulipuiston ympäristövaikutusten arviointi. 4) tuulen nopeuden ja muiden parametrien mittaustutkimus. 5) merenpohjan kartoitus merituulipuiston kehittämistä varten osoitetusta alueesta. 6) merenpohjaa koskevat tutkimukset, jotka koskevat merituulipuiston ja maan välistä yhteyttä. 7) konsulttipalvelut, jotka koskevat merituulipuiston liittämistä maaverkkoon. 8) merituulipuiston liittämistä maaverkkoon koskevat alueelliset suunnitteluasiakirjat valmisteltuina. 9) merituulipuiston liittämistä maaverkkoon koskevat alueelliset suunnitteluasiakirjat on pantu täytäntöön. 10) merituulipuistoyhteyttä maaverkkoon koskevat tekniset eritelmät on valmisteltu. Merituulipuiston suunnittelussa ja sen liittämisessä maaverkkoon on käytettävä kaikkien tutkimusten, mittausten ja selvitysten tuloksia. 23 B. 1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähköntuotanto – B.1.1.2 Tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen Tavoite Uusiutuviin energialähteisiin perustuvan uuden sähköntuotantokapasiteetin luominen (megawattia) MW 0 220 Q1 2025 Käyttöön on otettu 220 megawattia aurinko- ja tuulivoimakapasiteettia. 24 B. 1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähköntuotanto – B.1.1.2 Tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen Tavoite Uuden uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotantokapasiteetin luominen (megawattia) MW 220 302 Q2 2026 Aurinko- ja tuulivoimakapasiteettia on otettu käyttöön 302 megawattia. 25 B.1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähköntuotanto – B.1.1.2 Tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen Tavoite Uuden (yksittäisen) varastointikapasiteetin luominen uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle (megawattituntia) MWh 0 7,6 Q1 2025 7,6 megawattitunnin (yksittäiset) energiavarastot on liitetty voimalaan ja otettu käyttöön. 26 B.1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähköntuotanto – B.1.1.2 Tuki maalla sijaitsevien uusiutuvia energialähteitä käyttävien laitosten (aurinko- ja tuulivoima) ja yksittäisten varastointilaitosten rakentamiseen Tavoite Uuden (yksittäisen) varastointikapasiteetin luominen uusiutuvista energialähteistä tuotetulle sähkölle (megawattituntia) MWh 7,6 15 Q2 2026 15 megawattitunnin (yksittäiset) energiavarastot on liitetty voimalaan ja otettu käyttöön. 27 B. 1.1 Maassa tuotettu kestävämpi sähkö - B.1.1.3 Muun sähkön varastointi-infrastruktuurin asentaminen Tavoite Uusien sähkönvarastointilaitosten asennettu kapasiteetti (megawattia) MW 0 200 Q4 2022 Neljän 50 megawatin energianvarastointilaitteiston käyttöönotto. 28 B.1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta Välitavoite Sellaisen lainsäädäntökehyksen voimaantulo, jossa vahvistetaan menettely energiatehokkuutta ja ympäristönsuojelua koskevien vaatimusten määrittämiseksi maantieajoneuvojen hankinnassa ja tapauksissa, joissa ne ovat pakollisia. Lainsäädäntö on tullut voimaan Q4 2021 Sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jossa määritellään energiatehokkuutta ja ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset sekä tapaukset, joissa ne ovat pakollisia luokkien M1, N1, N2, N3, M2 ja M3 ajoneuvoille ja jota käytetään näiden ajoneuvojen elinkaarenaikaisten energia- ja ympäristövaikutusten laskemiseen. 29 B.1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta Välitavoite Perustetaan kestävän liikkuvuuden rahasto, josta rahoitetaan vaihtoehtoisten polttoaineiden ja ajoneuvoinfrastruktuurin kehittämistä, ja se on toiminnassa Sopimuksen/määräyksen voimaantulomääräys Q1 2022 Perustetaan kestävän liikkuvuuden rahasto, joka on toiminnassa. Rahasto perustetaan rahoittamaan puhtaiden ajoneuvojen hankintaa ja käyttöä sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden infrastruktuurin asentamista, uudistamista ja/tai kehittämistä ajoneuvoja varten kohdennetusti ja jatkuvasti vähintään vuoteen 2030 saakka. Rahastoa käytetään myös polttomoottorikäyttöisten ajoneuvojen käyttörajoitusten tukemiseen, lukuun ottamatta päästöttömiä ja vähäpäästöisiä ajoneuvoja. 30 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta Välitavoite Sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jolla otetaan käyttöön ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteisiin perustuva sähköinen tietullijärjestelmä Lainsäädäntö on tullut voimaan Q1 2023 Sellaisen lainsäädännön voimaantulo, jolla otetaan käyttöön ”käyttäjä maksaa”- ja ”saastuttaja maksaa” -periaatteisiin perustuva sähköinen tietullijärjestelmä Tietulli, jonka ajoneuvojen haltijat maksavat tieinfrastruktuurin käyttöajalta, muunnetaan tietulliksi, joka maksetaan tiekilometrimäärän mukaisesti (sähköinen tietulli). 31 B. 1.2. Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.1. Tuki puhtaiden ajoneuvojen hankintaan julkisella sektorilla ja yrityksissä Tavoite Liettuassa ostettujen ja rekisteröityjen saastuttamattomien kuljetusajoneuvojen lukumäärä Määrä 11 750 Q2 2025 Sellaisten Liettuassa ostettujen ja rekisteröityjen saastuttamattomien ajoneuvojen lukumäärä, jotka saavat ehdotuspyyntöjen perusteella myönnettyä valtiontukea: a) vähintään 11 250 päästötöntä (sähköistä) kevyttä ajoneuvoa (luokka M1 tai N1); b) vähintään 100 päästötöntä (sähkö, vety) raskasta kuljetusajoneuvoa (luokka N2); c) vähintään 150 vähäpäästöistä, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) 2019/1242 (RED II -direktiivin vaatimusten mukaisista raaka-aineista tuotettu biometaani), raskasta hyötyajoneuvoa (luokka N2 tai N3); d) vähintään 225 päästötöntä (sähkö, vety) matala- ja korkealattiaista pienoisbussia ja linja-autoa (luokat M2 ja M3); e) vähintään 25 korkealattiaista linja-autoa, joissa käytetään RED II -direktiivin mukaisista raaka-aineista tuotettua biometaania. ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattamiseksi biometaania käyttävien ajoneuvojen on kuljettava ainoastaan biometaanilla, mikä täyttää direktiivissä 2018/2001 (RED II -direktiivi) vahvistetut kriteerit. 32 B. 1.2. Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.1. Tuki puhtaiden ajoneuvojen hankintaan julkisella sektorilla ja yrityksissä Tavoite Liettuassa ostettujen ja rekisteröityjen saastuttamattomien kuljetusajoneuvojen lukumäärä Määrä 11 750 23 500 Q2 2026 Sellaisten Liettuassa ostettujen ja rekisteröityjen saastuttamattomien ajoneuvojen lukumäärä, jotka saavat ehdotuspyyntöjen perusteella myönnettyä valtiontukea: a) vähintään 22 500 päästötöntä (sähköistä) kevyttä ajoneuvoa (luokka M1 tai N1); b) vähintään 200 päästötöntä (sähkö, vety) raskasta kuljetusajoneuvoa (luokka N2); c) vähintään 300 vähäpäästöistä, sellaisina kuin ne on määritelty asetuksessa (EU) 2019/1242 (RED II -direktiivin mukaisista raaka-aineista tuotettu biometaani), raskasta hyötyajoneuvoa (luokka N2 tai N3); d) vähintään 450 päästötöntä (sähkö, vety) matala- ja korkealattiaista pienoisbussia ja linja-autoa (luokat M2 ja M3); e) vähintään 50 korkealattiaista linja-autoa, joissa käytetään RED II -direktiivin mukaisista raaka-aineista tuotettua biometaania. ”Ei merkittävää haittaa” -teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattamiseksi biometaania käyttävien ajoneuvojen on kuljettava ainoastaan biometaanilla, mikä täyttää direktiivissä 2018/2001 (RED II -direktiivi) vahvistetut kriteerit. Perustetaan uusiutuvan polttoaineen laskentayksikköjärjestelmä, johon kirjataan liikennealalle toimitettujen biometaanikaasun ja muiden uusiutuvien polttoaineiden määrät ja jonka mukaan toiminnanharjoittajien on saatava sertifikaatit, jotka vastaavat uusiutuvan polttoaineen odotettua käyttöä. 33 B. 1.2. Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.1. Tuki puhtaiden ajoneuvojen hankintaan julkisella sektorilla ja yrityksissä Tavoite Liettuassa tuotettujen (yhdistettyjen) sähkölinja-autojen lukumäärä Määrä 0 25 Q2 2026 Liettuassa on tuotettu (yhdistetty) vähintään 25 sähkölinja-autoa. Valintaperusteilla on varmistettava, että tämän toimenpiteen nojalla tuettujen liiketoimien osalta noudatetaan ”ei merkittävää haittaa” -teknisiä ohjeita (2021/C58/01) kestävyysarvioinnin, poissulkemisluettelon ja asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamista koskevan vaatimuksen avulla. 34 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.2. Tuki päästöttömien julkisen liikenteen ajoneuvojen hankintaan Välitavoite Kaupunkien välisen liikennejärjestelmän uudistuksen voimaantulo Lainsäädäntö on tullut voimaan Q4 2024 Sellaisen kaupunkien välisen liikennejärjestelmän uudistuksen voimaantulo, jossa tarkistetaan ja optimoidaan nykyinen kaukoliikenneverkko, mukautetaan linja-autoreitit rautatieverkon sekä paikallisen liikennejärjestelmän kanssa ja varmistetaan alueellisten solmukohtien väliset yhteydet. 35 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.2. Tuki päästöttömien julkisen liikenteen ajoneuvojen hankintaan Tavoite Julkisen liikenteen sähköajoneuvojen toimittaminen (linja-autot) Määrä 0 115 Q2 2025 115:n matalalattiaisen (luokka M2 ja M3) sähkölinja-auton toimittaminen julkisen liikenteen harjoittajille kaupunki- ja esikaupunkialueilla. 36 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.2. Tuki päästöttömien julkisen liikenteen ajoneuvojen hankintaan Tavoite Julkisen liikenteen sähköajoneuvojen toimittaminen (linja-autot) Määrä 115 230 Q2 2026 230:n matalalattiaisen (luokka M2 ja M3) sähkölinja-auton toimittaminen julkisen liikenteen harjoittajille kaupunki- ja esikaupunkialueilla. 37 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.3 Ajoneuvojen latausinfrastruktuurin / vaihtoehtoisen polttoaineen tankkausinfrastruktuurin asentaminen Välitavoite Sähköisten ajoneuvojen julkisten ja puolijulkisten latauspisteiden tietojärjestelmän käyttöönotto Sähköisten ajoneuvojen julkisten ja puolijulkisten latauspisteiden tietojärjestelmän käyttöönotto Q1 2022 Sellaisen tietojärjestelmän käyttöönotto, joka

1. antaa ja kirjaa julkisten ja puolijulkisten latauspisteiden yksilölliset tunnistekoodit sähköisiä ajoneuvoja ja niiden käyttäjiä varten.

2. tarjoaa reaaliaikaisia staattisia/dynaamisia tietoja julkisista ja puolijulkisista latausasemista Liettuassa toimivia sähköajoneuvoja varten. 38 B. 1.2 Liikkuminen ympäristöä pilaamatta - B.1.2.3 Ajoneuvojen latausinfrastruktuurin / vaihtoehtoisen polttoaineen tankkausinfrastruktuurin asentaminen Tavoite Julk