EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel , 23.10.1995 
KOM(95)495 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EUROOPAN UNIONI - LATINALAINEN AMERIKKA 
YHTEISTYÖKUMPPANUUDEN VAHVISTAMISEN NYKYTILANNE JA 
TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 
1996-2000 

SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO s 1 
I EUROOPAN UNIONIN1 JA LATINALAISEN AMERIKAN2 VÄLISTEN 
YHTEYKSIEN VAHVISTAMISEN STRATEGINEN MERKITYS s 2 
1. Useat tekijät puoltavat Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan lähentymistä s. 2 
2. Euroopan unionin on vastattava kokonaisvaltaisesti 1900 -luvun lopun haasteisiin s. 4 
3. Latinalaisessa Amerikassa toteutetun edistyksen ja jatkuvien haasteiden 
nykyisessä tilanteessa, Euroopan läsnäolo on entistä välttämattömämpää s. 4 
II EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLISTEN 
SUHTEIDEN ARVIOINTI s. 5 
1. Huomattavaa edistystä Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan välisessä 
poliittisessa keskustelussa s. 5 
2. Euroopan yhteisön3 yhteistyöpolitiikka vuosina 1990-1995 kuvastaa tehdyn 
työn merkittävyyttä s. 5 
3. Kaupallista, taloudellista ja teknologista vaihtoa pyritään monipuolistamaan s. 7 
4. Viimeaikaiset kehitykset alueellinen ja tarkennettu lähestymistapa Euroopan 
unionin ja Latinalaisen Amerikan välisiin suhteisiin s. 8 
III NÄKÖKULMA SYVENNETTYYN YHTEISTYÖ­
KUMPPANUUTEEN LATINALAISEN AMERIKAN KANSSA s. 10 
1. Mitä Latinalainen Amerikka edustaa tämän hetkisessä maailmassa? s. 10 
2. Monipuolinen manner, yhteisön vastaus s. 11 
3. Toteutettavat strategiat s. 12 
1 Lyhennettä "EU" käytetään tekstissä viittaamaan Euroopan unioniin. Selkeyden vuoksi käytetään tässä tiedonannossa tätä 
lyhennettä viittaamaan Euroopan unioniin. Tällänen viittaus ei rajoita Euroopan yhteisön toimivaltaa ottaa käyttöön 
myöhemmässä vaiheessa joitän suunnitelluista oikeudellisista välineistä. 
2 Lyhennettä "IA' käytetään tekstissä viittaamaan Latinalaiseen Amerikkaan. 
3 Lyhennettä "EY" käytetään tekstissä viittaamaan Euroopan yhteisöön. 
l^ 
JOHDANTO 
Yhteisön yhteistyön EY.n ja LAn välisen politiikan suuntaviivojen soveltamisen viisi vuotta (1991 -1995)" vastaavat 
suurten muutosten aikakautta niemimaalla ja Euroopassa. Rohkeiden ponnistelujen ansiosta LA on voinut palata 
lähes kokonaisuudessaan demokratiaan. Entistä ankarampien ja kestävämpien uusien talouspolitiikkojen 
toteuttaminen, jota kuvaa lisääntynyt avoimuus ja tiiviimmän kansainvälisiin markkinoihin liittymisen tavoittelu, on 
johtanut uuteen kasvuvaiheeseen koko niemimaassa, jota voidaan näin ollen pitää jo "nousevana" 
talousvyöhykkeenä. 
EU: n ja LAn välisten suhteiden lujittamiseksi on tehty jo useita aloitteita niin poliittisella, kaupallisella kuin yhteistyön 
alalla. 
Vuonna 1984 perustetun San Josen vuoropuhelun jälkeen Keski-Amerikan maiden kanssa, on vakiintunut vuodesta 
1990 vuoropuhelu Rion ryhmän kanssa. Viimeisimmissä kokouksissa, jotka on pidetty Sao Paulossa (huhtikuu 1994) 
ja Pariisissa (maaliskuu 1995) on korostettu uuden yhteistyöilmapiirin laatua, joka kuvastaa vastedes näiden kahden 
alueen välisiä suhteita. Neuvosto ilmaisi saman asian hyväksyessään 31 päivänä lokakuuta 1994 Saksan 
puheenjohtajakauden vaikutuksesta "EU:n suhteita LAn ja Karibian maiden kanssa koskevan perustavan asiakirjan", 
jossa EU tarjoutui toimimaan yhdessä näiden alueiden kanssa uudenlaisen yhteistyön kehittämiseksi. 
Toisaalta Eurooppa-neuvoston peräkkäisissä kokouksissa Korfulla ja Essenissä vuonna 1994 ja Cannesissa vuonna 
1995 painotettiin suhteiden lujittamisen tarpeellisuutta MERCOSURin, Meksikon ja Chilen kanssa. Näihin asiakirjoihin 
kiinnitettään nykyään jatkuvasti huomiota yhteisön elimissä. Lopuksi LA on jo ollut useiden komission neuvostolle 
ja Euroopan parlamentille osoittamien tiedonantojen aiheena5. 
EU:n ja LAn yhteistyöaloitteet ovat asteittain monipuolistuneet ja kehittyneet lujittuneen yhteistyökumppanuuden 
yhteydessä, vastaamaan uudenlaisiin tarpeisiin itsessään hyvin hajanaisessa niemimaassa, jonka on kohdattava 
demokratian etenemisen tukemiseen, kansainvälisen kilpailukyvyn tavoitteluun sekä pitkäaikaisiin köyhyyteen ja 
yhteiskunnalliseen epätasapainoon liittyvät haasteet. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on esittää ehdotuksia EU:n ja LAn välisten suhteiden kehittämiseksi vuoteen 
2000 saakka näiden kahden alueen välisten suhteiden tarkastelun ja kuluneen ajanjakson (1991-1995) yhteistyön 
arviointiin perustuen. 
4 Komission tiedonanto "Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaiden kanssa tehtävän yhteistyön suuntaviivat" KOM(90) 
176 lopull. 11 päivänä kesäkuuta 1990. 
5 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: "Euroopan unionin MERCOSURia koskevan politiikan 
lujittamiseksi " KOM(94) 428 lopull.. 10 päivänä lokakuuta 1994. "Euroopan unionin ja Meksikon välisten suhteiden 
syventämiseksi" KOM(95) 03 lopu!!. 8 päivänä helmikuuta 1905. "Euroopan unio:vri ja Chilen välisten suhteiden 
syventämiseksi" KOM(95) 232 lopull. 31 päivänä toukokuuta 1995. "Kenitysmaiden alueellisten yhdentymispyrkimysten 
tukemiseksi" KOM(95) 219 lopull. 16 päivänä kesäkuuta 1995. 
I EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLISTEN YHTEYKSIEN VAHVISTAMISEN 
STWEQINENMErWrYS6 
Historialliset ja kulttuuriset tekijät samoin kuin viimeaikainen kehitys koko maailmassa, sekä nrolemrrinpuolisen 
hyödyn ja oikein ymmärretyn kansanvälisen yhteisymmärryksen alalla ovat luoneet tukevan perustan lähentymiselle, 
jonka avulla EU ja LA voivat lujittaa suhteitaan ja toimia yhdessä maailmanlaajuisissa ja alueellisissa haasteissa, 
joita he tulevat lähitulevaisuudessa kohtaamaan. 
Joskin LA ilmaisuna on vakiintunut, ei sen epämääräisyyttä saa unohtaa, sillä kyseinen väestö, johon nykyään 
kuuluu 450 miljoonaa asukasta, ei ole ainoastaan latinalaisamerikkalaista syntyperää. Tämän ilmaisun käyttö antaa 
sille, käyttäjästä riippuen, samalla rajoitetun ja laajan merkityksen, jossa sekoittuvat kielelliset, historialliset, 
geopoliittiset ja kulttuuriset, jopa uskonnolliset ainekset. Se viittaa myös yhteisestä kehitysmallista syntyneeseen 
alueelliseen yhtenäisyyteen. Mutta tämän Bdivarin viime vuosisadalla puolustaman yhtenäisyyden rinnalla on 
niemimaan erittäin suuri moninaisuus. 
LA on yksi ja monta ja EU:n on näin ollen lähestyttävä sitä monipuolisesti kansalliset ja alueelliset todellisuudet 
huomioon ottaen. 
1. USEAT TEKIJÄT PUOLTAVAT EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN LÄHENTYMISTÄ 
1.1 Historialliset ja kulttuuriset tekijät 
LAn kulttuurinen identiteetti on vahvasti Euroopan luonteen ja historian muovaamien arvojen sävyttämä. Viisi vuotta 
kestäneet tiiviit suhteet näiden kahden alueen välillä ovat mahdollistaneet eurooppalaisten ihanteiden levittämisen 
latinalaisamerikkalaisiin yhteisöihin, jotka vuorostaan eivät koskaan ole lakanneet kiehtomasta vanhaa mannerta. 
Oikeusvaltion rakenne, oikeudelliset periaatteet, vapauden ja demokratian ajatukset, jotka ovat laajalle levinneitä 
LAssa, kuuluvat eurooppalaisesta perinnöstä juontuvaan filosofisten ja oikeudellisten käsitteiden ryhmään. 
Erilaisten maahanmuuttovirtausten kohteena, latinaläsamenkkalainen maanosa on muovannut itselleen identiteetin, 
jossa sekoittuu aineksia useista maista ja hyvin rikkaista alkuperäisistä kulttuureista. Näin ollen eurooppalaiset ja 
erityisesti romaanisten maiden juuret muodostavat yhden näiden maiden identiteettimuoteista. 
Latinalaisamerikkalaisten maiden, toisinaan vaikea siirtyminen parlamentaariseen demokratiaan ja taloudelliseen 
avoimuuteen on leimannut 1900-lukua. Ne ovat täten saaneet erilaisia vaikutteita, erityisesti espanjalaisilta, 
ranskalaisilta, italialaisilta, anglosaksisista maista ja viime aikoina Pohjois-Amerikasta. 
1.2 Suotuisampi poliittinen tilanne 
Politiikan alalla on toteutettu huomattavia edistyksiä. 
• Oikeusvaltio ja demokraattisten toimielinten vakiinnuttaminen muodostavat siviiliväestön lisääntyneestä 
liikkuvuudesta nauttivan todellisuuden jäljellä olevista heikkouksista huolimatta. 
• Kiistat, jotka ovat pitkään hajaannuttaneet Keski-Amerikkaa ovat väistyneet rauhaan ja siirrettyjen, kotimaahansa 
palautettujen ja demobilisoitujen väestöjen uudelleen sopeuttamiseen tähtäävän kehityksen tieltä. 
• Alueiden sisäiset yhdentynrispyrkimykset ovat palanneet voimalla ja pragmatismilla. 
LAn demokraattinen suuntautuminen ja sen palautunut vakaus suosivat sen siteiden lujittumista Euroopan kanssa. 
1.3 LAssa alkanut taloudellinen kasvu auttaa sitä muuttumaan dynaamiseksi keskukseksi, joka tarjoaa uusia 
mahdollisuuksia kaupalle ja investoinneille 
LAssa käynnissä olevat perusteelliset taloudelliset mullistukset lisäävät lähentymistä Euroopan kanssa. Vaikka LA 
kokj 50 ja 70 -lukujen välillä maailman suurimman kasvun, on 80-lukua kuvannut lama ja suuri taloudellinen 
epävakaus. Vakauttamis-ja rakenteellisen sopeuttamisen politiikat ja makrotaloudellisten tietojen parantuminen 90-
luvulla ovat luoneet suotuisat olosuhteet kehitykselle ja kasvulle. Uutta käännettä on auttanut kolme päätekijää: 
ulkomaanvelan pienentyminen, julkisten rahoitusten tervehdyttäminen ja ulkomaisten investoijien paluu. Nämä 
kuluneet vuodet, joita kuvaa jatkuva kasvu, ovat mahdollistaneet latinalaisamerikkalaiset talouksien suuntautumisen 
kiistattomasti ulospääsyyn kriisistä, vaikka, niiden rakenteiden hauraudesta johtuen, vaarat eivät ole hävinneet. 
b Nämä näkymät EU:n ja LAn välisistä suhteista koskevat Etelä-Amerikan ja Keski-Amerikan maita sekä Meksikoa ja 
Kuubaa, mutta niihin ei sisälly Karibian maiden AKT-maita (mukaan lukien Guyana, Surinam ja Belize). 
Euroopan etujen mukaista on osallistua tähän kasvuprosessiin ja uudistusten kehittämiseen ja vahvoihin 
yhteiskunnallisiin jännitteisiin liittyvien epävakauden vaarojen vähentämiseen. 
1.4 Ankarien makrotaloudellisten politiikkojen toteuttamisen tarve säilyy 
Tähän uuteen kasvuaaltoon sisältyy varjoalueita ja se jakautuu epätasaisesti maiden ja talouden ja yhteiskunnan 
eri alojen välillä (tästä ovat todisteena viimeaikaiset vaikeudet tietyissä maissa). Latinalaisamerikkalaisten talouksien 
kasvun näkymät ja niiden täydellinen liittyminen kansainvälisiin vaihtoihin pysyvät rohkaisevina, jos nämä maat 
toteuttavat ankaria makrotaloudellisia politiikkoja ja jatkavat eri asteilla rakenneuudistuksia. Tässä yhteydessä 
Bretton Woodsin järjestelmään kuuluvilla toimielimillä on edelleen tärkeä osuus. On tärkeää, että EU:n toimet ovat 
yhdenmukaisia vakauttamis-ja rakenneuudistusohjelmien kanssa ja tukevat niitä. Ainoastaan näillä ehdoilla, jotka 
näkyvät muun muassa sisäisen säästöjen lisääntymisenä (investointitason lisäämisen välttämätön edellytys), voi 
LA löytää takaisin sille kuuluvalle paikalle kansanvälisillä markkinoilla. 
1.5 Latinalaisamerikkalaisten maiden yhdentymisen aloittaminen suosii vaihtojen dynamismia. kilpailukyvyn 
parantumista ja latinalaisamerikkalaisten maiden uusien mahdollisuuksien kehittämistä, antaen niille entistä 
merkittävämmän osan kansainvälisellä tasolla 
Yhdentymisprosessit LAssa ovat kiihtyneet uusien alueellisten ryhmittymien elpymisestä ja luomisesta johtuen. Ne 
ajavat avoimuutta ja näiden maiden kilpailukyvyn palauttamista maailmantalouden tasolle, mistä CEPALin (LAn 
talouskomissio) kehittämä käsite "avoin regionalismi" on syntynyt. Nämä prosessit ilmenevät alueiden sisäisten 
vaihtojen huomattavana kasvuna. Lisäksi uusien perusrakenteiden kehittämiseen liittyvät tarpeet lisäävät alueen 
viehätystä investoijien, erityisesti eurooppalaisten, silmissä. Yhdentymisessä tapahtuneen edistyksen (Rion ryhmä, 
ALENA, MERCOSUR, andien liitto, Keski-Amenkan yhteismarkkinat) olisi voitava auttaa latinalaisamerikkalaisia 
maita näkökulniensa yhtenäistämisessä ja yhteisten etujensa puolustamisessa kansainvälisissä keskusteluissa 
(niiden suuri enemmistö on jo GATTin ja uuden WTO:n jäseniä). Ne auttavat myös virallisten keskustelujen 
helpottamisessa poliittisella ja kaupallisella tasolla EU: n yhteistyökumppaneiden kanssa. 
1.6 Uusi EU:n ja LAn lähentymiselle suotuisa kansainvälinen tilanne 
Kansainvälistä tilannetta kuvaa nykyään kaksi samansuuntaista ja ristiriitaista liikettä: toisaalta vaihtojen 
yleismaailmallistuminen ja toisaalta identiteettiin liittyvä vetäytyminen arvoihin, jotka johtavat hajoamiseen. 
LAn ja EU:n etujen mukaista on vahvistaa niiden välisiä suhteita ja lisätä taloudellisen yleistettävyyden 
tarkentamista, sillä ne ovat molemmat avoimia vaihtojen lisäämiselle. LA pyrkii monipuolistamaan teknologioiden 
ja pääomien markkinoitaan ja hankintalähteitään ja varmistamaan yhteistyökumppaneikseen sellaisia, joiden kanssa 
yhteistyö olisi niille hyödyllistä. Eurooppa pyrkii vahvistamaan ja parantamaan kaupallistaja teknologista asemaansa 
lupaavasti kasvavalla alueella. 
Syvemmän suhteen ja tehokkaan yhteistyön solmimisen mahdollisuutta ei pidä kuitenkaan rajoittaa taloudelliselle 
tasolle. Se on myös kulttuuristen ja geopoliittisten ainesten lähde, jotka johtavat läheneviin tilanteisiin ja tuovat esille 
yhteiset arvot. 
Poliittinen keskustelu, joka on jo Rion ryhmän ja Keski-Amerikan kanssa vakiintunut, syvenee LAn merkityksen 
kasvaessa kansainvälisellä näyttämöllä. 
Uruguay Roundin päättämisellä ja kansainvälisen kaupan monenvälisen järjestelmän vahvistamisella olisi oltava 
myönteisiä seurauksia näiden kahden alueen välisten suhteiden kehittämiselle. Näiden tekijöiden olisi johdettava 
kaupallisten vaihtojen kasvuun ja joidenkin entisten vaikeuksien vähenemiseen. Tämä uusi tilanne helpottaa 
erityisesti taloudellisten ja teollisten yhteistyömahdollisuuksien lisääntymistä. 
Lopuksi taistelu kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan, erityisesti huumausaineiden kauppaa ja 
maailmanlaajuista petosta vastaan aiheuttaa yhteisiä haasteita ja tarpeen lujittaa yhteistyötä. 
7 Vertailuksi, yksityisten investointien suhde bruttokansantuotteeseen oli vuosina 1990-93 Aasiassa 33 prosenttia ja 
Latinalaisessa Amerikassa 20, 5 prosenttia (lähde. FMI). 
2. EUROOPAN UNIONIN ON VASTATTAVA KOKONAISVALTAISEST11900 -LUVUN LOPUN HAASTEISIIN 
EU:n on, samalla kun se vastaa taloudellisen kilpailukyvyn ja maailman poliittisen tasapainon haasteisiin, jatkettava 
syventämisen ja laajentamisen päämäärien tavoittelua. 
Sillä on erityinen vastuu Keski- ja Länsi-Euroopan siirtymisestä. Samoin Eurooppa ei halua eikä voi saavuttaa 
tavoitteitaan ilman aktiivista politiikkaa etelän maiden kanssa, oli kyse sitten Välimerestä8, jolla on taloudellisista ja 
läheisyyteen liittyvistä syistä erityinen merkitys, Aasian maista9 tai AKT-maista. 
EU:n on myös oltava kansainvälisenä tasolla läsnä "nousevilla alueilla", samoin kuin LAn. 
3. LATINALAISESSA AMERIKASSA TOTEUTETUN EDISTYKSEN JA JATKUVIEN HAASTEIDEN NYKYISESSÄ 
TILANTEESSA, EUROOPAN LÄSNÄOLO ON ENTISTÄ VÄLTTÄMÄTTÖMÄMPÄÄ 
LA on edistynyt huomattavasti useilla alueilla, mutta näitä ponnisteluja on jatkettava ja tuettava. 
Talouden alalla toteutetut uudistukset ovat todellakin jääneet keskeneräisiksi laajuudestaan huolimatta. 
Tuotantolaitteiston nykyaikaistaminen ja talletusten taso ovat vielä riittämättömiä. "Kaksinaiset' taloudelliset rakenteet 
pitävät pintansa LA kärsii huutavasta yhteiskunnallisesta epätasa-arvosta ja huomattavista poissuljetuista alueista. 
Kriisivuosina ("kadonnut vuosikymmen"), epätasa-arvo lisääntyi, sosiaaliturvajärjestelmät, silloin kun niitä oli, 
heikkenivät ja äärimmäinen köyhyys lisääntyi10. Talouden kohentumisesta huolimatta, suuri osa väestöstä kärsii 
työttömyydestä ja epävirallinen ala kasvaa jatkuvasti. Ottaen huomioon köyhyyden ja osan väestöstä syrjäytymisen 
jatkuvat ongelmat, merkittäviä ponnisteluja tarvitaan vielä kasvusta saadun tuoton paremman jakautumisen ja 
niemimaan kilpailukyvyn todellisen paluun maailmantalouden tasolle varmistamiseksi. Selviytyäkseen näistä 
ongelmista LAn on ensisijaisesti tukeuduttava omiin voimavaroihinsa. Sen on myös varmistuttava kumppaneidensa 
yhteisvastuusta ja yhteistyöhalukkuudesta kansanvälisellä tasolla. 
Tämän vuosisadan lopulla LAn on pystyttävä vastaamaan kolmeen haasteeseen: 
* oikeusvaltion vakiinnuttaminen taaten samalla demokraattisen etenemisen peruuttamattomuuden 
toimielinten tasolla. 
* "yhteiskunnallisen velan" haasteeseen vastaaminen välittömästi, puuttumalla köyhyyden ja 
yhteiskunnallisen epätasa-arvon ongelmaan. 
* saattaa loppuun taloudelliset uudistukset ja kansainvälisen kilpailukyvyn lisääminen. 
Osallisuutensa jatkeena rauhanprosessien, alueellisen yhdentymisen tai kehitykseen osallistumisen hyväksi, EU 
pystyy ja sen täytyy vakuuttaa halukkuudestaan toimia LAn etuoikeutettuna yhteistyökumppanina. EU.IIa on 
käytössään yhteistyön välineitä, joiden avulla se voi osallistua vastaamaan LAn haasteisiin. 
8 Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille "EU:n Välimeren politiikan lujittaminen: ehdotus Euroopan 
ja Välimeren maiden välisen yhteistyökumppanuuden toteuttamisesta", KOM(95) 72 lopull. 8 päivänä maaliskuuta 1995. 
9 Komission tiedonanto neuvostolle "kohti uutta aasialaista strategiaa", KOM(94) 314 lopull. 27 päivänä heinäkuuta 1994. 
10 CEPALin mukaan, vuonna 1990,46 prosenttia latinalaisamerikkalaisesta väestöstä, toisin sanoen 200 miljoonaa ihmistä, 
eli köyhyysrajan äapudella. 
II EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLISTEN SUHTEIDEN ARVIOINTI 
1. HUOMATTAVAA EDISTYSTÄ EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄUSESSÄ 
POLIITTISESSA KESKUSTELUSSA 
EU: n ja LAn välisten poliittisten suhteiden laatu on viime vuosina jatkuvasti parantunut ja konkretisoitunut alueellis­
ia paikallisluonteisen poliittisen keskustelun vakiintumisena. 
1.1 Vakiintuneet keskustelut 
Vakiintunut poliittinen keskustelu on luonut pysyviä ja ainutlaatuisia yhdenmukaistamismekanismeja EU:n ja LAn 
välille. 
San Josen vuoropuhelun ansiosta EU on vuodesta 1984 näytellyt keskeistä roolia rauhan ja demokratian 
etenemisessä Keski-Amerikassa. Tämä keskustelufoorumi säilyy etuoikeutettuna kehyksenä EU: n rauhan 
lisäämisen, ihmisoikeuksien puolustamisen, toimielinten lujittamisen, näiden maiden ennalleen palauttamisen ja 
taloudellisen kehityksen pyrkimysten ohjaamisessa. 
Vuonna 1990 aloitetut keskustelut Rion ryhmän kanssa ovat jatkuvasti kehittyneet. Neljännen ministerikokouksen 
yhteydessä allekirjoitetussa yhteisessä julkilausumassa EU.n kanssa (Sao Paulo, huhtikuu 1994) korostettiin 
yhteistyökumppanuuden luonnetta, joka tästedes vallitsee näiden kahden alueellisen ryhmän välisissä suhteissa. 
1.2 Hallitusten väliset kokoukset 
Kahdesti vuodessa järjestettävät kokoukset Euroopan parlamentin ja latinalaisamerikkalaisen parlamentin 
(PARLATINO) välillä ovat myös vuodesta 1974 auttaneet kehittämään näiden kahden alueen välistä poliittista 
keskustelua yhteisistä aiheista. Nämä kokoukset ovat tärkeitä erityisesti latinalaisamerikkalaisen yhdentymisen 
parlamentaarisen ulottuvuuden lujittamiseksi ja näiden maiden oikeusvaltion vahvistamiseksi Euroopan 
parlamentaarikkojen tuella. 
1.3 Yhteistyösopimukset 
Vuodesta 1990 on allekirjoitettu lukuisia yhteistyösopimuksia latinalaisamerikkalaisen niemimaan kanssa korvaamaan 
ne suppeammat, jotka allekirjoitettiin 1970 ja 80 -luvuilla. Kaikki LAn maat tai alueet, lukuun ottamatta Kuubaa, 
kuuluvat nykyään näiden uusien sopimusten piiriin, joita kutsutaan "kolmanneksi sukupolveksi" ja jotka aloittivat 
uuden aikakauden EU:n ja LAn välisissä suhteissa. "Demokraattisen lausekkeen" mukaan ottaminen mahdollistaa 
yhteisten arvojen perinnöstä juontuvien perusperiaatteiden noudattamisen varmistamisen. Toisaalta 
"kehityslausekkeen" avulla sopimusosapuolet voivat täydentää ja kasvattaa yhteistyön tasoa. 
2. EUROOPAN YHTEISÖN YHTBSTYÖPOUT1IKKA VUOSINA 1990 - 1995 KUVASTAA TEHDYN TYÖN 
MERKITTÄVYYTTÄ 
EU on panostanut merkittävästi yhteistyöhön LAn hyväksi niin määrällisesti kuin laadullisesti. Useita toimia on 
toteutettu tärkeimpien yhteiskunnallisten ongelmien voittamiseksi, demokratiaan siirtymisen varmistamiseksi ja 
toimielinten uudelleen järjestämiseksi sekä niemimaan kanssa tehtävän taloudellisen yhteistyön tukemiseksi. 
Samalla kuin yhteistyötä perinteisillä aloilla on syvennetty on muutosten ja uusien menetelmien avulla voitu luoda 
perusta vuoden 2000 yhteistyökumppanuudelle EU:n ja LAn välillä. 
2.1 EU on tärkein julkisen kehitysavun toimittaja LA aan 
Euroopan kehitysyhteistyöhön LAn hyväksi osallistumisen merkittävä lisääntyminen on kasvanut 80 ja 90 -luvuilla: 
jäsenvaltioiden ja yhteisön talousarvion kokonaisosuus julkisesta kehitysavusta tekee EU:sta tärkeimmän lahjoittajan. 
Vuonna 1993 61,5 prosenttia LAn julkisesta kehitysavusta tuli EU:sta, mikä on huomattavasti enemmän kuin 
Japanin ja Yhdysvaltojen yhteenlaskettu osuus11. 
11 IRELAn antamista tiedoista laskettu prosenttimäärä, johon sisältyy EU:n kolmen uuden jäsenvaltion osuudet. 
Vuodesta 1976 yhteisön talousarviosta on varattu yli 3 miljardia ecua julkista kehitysapua LA Ile, maksusitoumukset 
ovat nousseet 464 miljoonaan ecuun, mikä on 47,7 prosenttia enemmän kuin vuonna 1991 sidotut 314 miljoonaa 
ecua. Lisäksi Euroopan investointipankki (EIP) kasvatti vuonna 1992 toimintaansa latinalaisamerikkalaisissa ja 
Aasian maissa (LAn hyväksi 131 miljoonaa ecua rahoitusta vuosina 1993 ja 1994 sekä 207 miljoonaa ecua varattu 
vuodelle 1995). 
2.2. Yhteisön yhteistyön sisältö 
Yhteisön toimielinten vuosille 1991-1995 määrittelemien yleisten suuntaviivojen mukaisesti12, vaikka taloudellinen 
ja tekninen tuki onkin pysynyt merkittävämpänä, uudet muutokset, joihin on liittynyt parannuksia 
yhteistyömenetelmissä, ovat auttaneet vastaamaan EY:n ja LAn välisen yhteistyön haasteisiin. 
2.2.1 Yhteistyön syventäminen perinteisillä aloilla 
Yhteistyö, jota on jatkunut 1970-luvun puolesta välistä on syventynyt erityisesti seuraavilla aloilla: 
- humanitaarinen apu: merkittävien elintarvikeapua, hätäapua, Keski-Amerikan pakolaisten ja karkotettujen 
auttamista sekä valtiosta riippumattomien kansalaisjärjestöjen auttamista koskevien toimien toteuttaminen. 
- tuki maaseudun kehitysohjelmille, tärkeimpänä, tämä tuki on säilynyt välttämättömänä ottaen huomioon 
maatalousalan vaikutuksen taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen kehitykseen ja pienen ja keskisuuren 
talonpoikaisväestön tarvitseman tuen. 
- tuki alueelliselle yhdentymiselle: jatkuva tuki andien liitolle ja Keski-Amerikan yhdentymisprosessille, toimielinten 
välisen yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen komission ja MERCOSURin välillä, tämän vaikutukset ovat jo 
nähtävissä standardien, tullien ja maatalouden aloilla. 
- tuki merikalastusalan kehitykselle: EY:n ja Argentiinan välisen kalastussopimuksen13 toteuttamisen yhteydessä 
saadun kokemuksen valossa EY suunnittelee sopimusten verkoston laatimista, jota kutsuttaisiin "toiseksi 
sukupolveksi" muiden latinalaisamerikkalaisten yhteistyökumppaneiden kanssa. Lisäksi noudattaen merioikeuteen 
liittyviä sopimuksia, EY on jo ilmoittanut halukkuutensa osallistua aktiivisesti alueellisten järjestöjen perustamiseen 
Etelä-Atlantin vesien ja mahdollisuuksien mukaan myös Tyynenvaltameren kalavarojen kestävän säilyttämisen 
varmistamiseksi. 
2.2.2 Uudet suunnan muutokset 
Uusia yhteistyöalueita on avautunut 1990-luvun alun jälkeen ja niiden kohde on lisääntyvässä määrin kestävän ja 
jatkuvan kehityksen tutkiminen ja taloudellista nykyaikaistamista suosivien välineiden toteuttamista. Mainittakoon 
esimerkiksi: 
- kansanvaltaistuminen ja ihmisoikeudet: viimevuosia LAssa on leimannut demokratiaan siirtyminen. EU:n toiminta 
on ollut erityisen tärkeätä oikeusvaltion vahvistamisessa ja siviiliväestöjen osallistumisessa todellisen 
ihmisoikeuskulttuurin kehittämiseen. 
- taloudellisen ja teknisen avun alalla on painotettu kaupunkeja koskevien (erityisesti epävirallisen alan) hankkeita 
ja ohjelmia, toimia, jotka tähtäävät naisten perusoikeuksien ja vapauksien kunnioittamiseen ja heidän suurempaan 
osallistumiseen kehitysprosessissa sekä hankkeita, jotka tähtäävät alkuperäisväestön elinolojen parantamiseen ja 
kulttuuri-identiteetin kunnioittamisen tukemiseen. Lopuksi tärkeimmälle sijalle on asetettu opetus ja koulutus14 sekä 
ympäristönsuojeluhankkeet tai -ohjelmat (sademetsien hoito15, kaupunkisaasteet...) toteuttaen LAn hyväksi EU:n 
tekemää sitoumusta käyttää 10 prosenttia yhteistyöstä ympäristönsuojeluhankkeille. 
12 Ks neuvoston asetus 443/92 rahoitus- ja teknisestä avusta Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaille sekä 
taloudellisesta yhteistyöstä näiden maiden kanssa 
13 Tämä sopimus sisältää, kalavaroihin pääsyn lisäksi, tärkeän osan yhteistyöstä, joka kattaa useita merikalastukseen liittyviä 
näkökulmia, erityisesti kalavarojen hallinnan osalta 
14 Erityisesti ohjelmat Force Rio (johtohenkilökunnan alueellisten Kouli rt u: -keskusten tukeminen), ALFA (yliopistovaihtojen 
uikun iirien) ja CEFIR (alueellisen yhdentymisen koulutusko: ii v..; 
Vj mainittakoon Brasilian sademetsän suojelua koskeva kokeilulianke, josta päätettiin vuonna 1991 ja joka yhdistää 
komission, Brasilian hallituksen, Maailmanpankin ja G7 -ryhmän. 
- taloudellisen yhteistyön alalla, huolimatta tällä alalla käytössä olevien keinojen riittämättömyydestä, tuki yhteisen 
edun mukaisille toiminnoille on suhteessa voimakkaasti kasvanut kun latinalaisamerikkalainen kysyntä on 
huomattavasti lisääntynyt16. Sama koskee tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, joka on kasvanut huomattavasti 
vuodesta 1980. 
2.2.3 Uusia toimintamenetelmiä 
- Toimijoiden monipuolistaminen: 
Edunsaajavaltioiden hallitusten toimielimet pysyvät etuoikeutettuina keskustelukumppaneina, mutta yhteistyön 
toimijoiden monipuolistuminen on tapahtunut hajautetun yhteistyön tukemisen avulla ja näin on kehittynyt 
siviiliväestön toimijoista koostuvia verkostoja. 
- Strategioiden määrittely maittain ja aloittain: näitä kehitetään parhaillaan järjestelmällisesti ohjelmien soveltamiseksi 
eri maiden ja alueiden sekä interventioalojen monimutkaisiin ja tarkennettuihin tilanteisiin. 
- Horisontaalisten ohjelmien laatiminen: yhteisön toimien näkyvyyden ja yhtenäisyyden lisäämiseksi on laadittu 
horisontaalisia ohjelmia, joista koko LA hyötyy17. 
- Komission rahoittamien toimien järjestelmällinen arviointi yhteistyön tarjonnan laadun parantamiseksi. 
3. KAUPALLISTA, TALOUDELLISTA JA TEKNOLOGISTA VAIHTOA PYRITÄÄN MONIPUOLISTAMAAN 
Verrattuna maailman muihin alueisiin, LAIIa on keskipitkällä aikavälillä rakenteellisia vaikeuksia vientinsä 
lisäämisessä ja monipuolistamisessa. Tämä haitta johtuu erityisesti tuontituotteiden korvauspolitiikoista, 
vientituotteiden monipuolistamisen puutteesta, maataloustuotteiden osuuden pienenemisestä kansanvälisissä 
vaihdoissa, talletusten ja investointien vielä pienestä prosenttimäärästä niemimaalla sekä paikallisen työvoiman 
ammattitaidon puutteesta. Tässä tilanteessa kauppasuhteiden kehittäminen Euroopan kanssa on ensisijaisen 
tärkeätä. 
3.1 Kaupallinen yhteistyö täydessä kasvussa 
Molemminpuolisten kaupallisten vaihtojen ollessa noin 45 miljardia ecua vuonna 1993, ovat LA ja EU merkittäviä 
kaupallisia yhteistyökumppaneita. Viennit EU:sta LA an ovat kasvaneet huimasti 41 prosenttia vuodesta 1990 
vuoteen 1993 tehden LAsta Euroopan vientien dynaanisimman alueen maailmassa. 
Näitä suhteita leimaa kuitenkin edelleen epäsymmetrisyys. 
3.2 Vastakohtaiset Kaupalliset vaihdot 
EU on LAn toiseksi tärkein kauppakumppani ja kahdeksan maan osalta tärkein kauppakumppani niemimaan 
ulkopuolella18. Kaupankäynti edustaa keskimääräisellä aikavälillä, enemmän kuin 20 prosenttia viennistä tai 
tuonnista. Vastaavasti LAIIa ei suhteellisesti katsottuna ole kuin vaatimaton merkitys EU:n ulkopuolisessa kaupassa 
(vähemmän kuin 5 prosenttia kaupasta). 
Kaupallisten vaihtojen rakenne kaupan eri aloittain osoittaa näiden kahden alueen huomattavat vastakohtaisuudet: 
- lähes 90 prosenttia EU:n viennistä LAan koostuu teollisuustuotteista, 
- LA puolestaan vie EU:hun pääasiallisesti perustuotteita, raaka-aineita ja polttoaineita. Valmiit tuotteet eivät 
nykyhetkellä edusta kuin 23 prosenttia viennistä. 
EU:lla on perinteisesti ollut merkittävä rakenteellinen kaupan alijäämä kaupallisissa suhteissaan LAn kanssa, mutta 
tämä alijäämä kääntyi EU:n hyväksi vuonna 1993. 
16 Tässä tarkoituksessa toteutetuista toimista mainittakoon yritysten lähentämistä suosivien ohjelmien toteuttaminen, kuten 
AL-INVEST vuodesta 1994 ja ECIP vuodesta 1988. 
17 Tässä viitataan ALFAan, AL-INVESTiin ja ALUREon 
'* EU on neljän rroan (Brasilia, Chile; Panama j.-. Peru) vk-rvn ti-iV.ein kohde ja alueen ulkopuolella 
(latinalaisamerikkalaisten markkinoiden ulkopuolella) tärkein kohde neljän muun maan viennille (Argentiina, Bolivia, 
Paraguay, Uruguay). Lähde: Euroopan komissio. 
3.3 EU on toteuttanut lukuisia toimenpiteitä tämän epätasapainon korjaamiseksi ja latinalaisamerikkalaisten vientien 
helpottamiseksi 
Yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP) yhteydessä on LAIIe tehty myönnytyksiä teollisuus-, trooppisille ja 
maataloustuotteille. Vuonna 1995 uusitussa GSRssä on runsaasti erityisjärjestelmiä Andien ja Keski-Amerikan 
maiden sekä Venezuelan hyväksi, joiden tarkoituksena on tukea näitä huumekaupan vastaisessa kamppailussa. 
Tietyt tämän uuden järjestelmän yksityiskohtaiset säännöt voivat olla LAIIe erityisen suotuisat, kuten ympäristöön 
liittyvä ehto, joka tukemalla metsien kestävää hoitoa, voisi parantaa puutuotteiden markkinointia. Toisaalta YMRssa 
säädetään tiettyjen tärkeiden maataloustuotteiden vapauttamisesta tullimaksuista. GATTin maataloutta käsittelevä 
osa tukee ja laajentaa YMPn uudistusta ja avaa uusia näkymiä latinalaisamerikkalaisille vienneille usealla alalla. 
Lopuksi, monikuitusopimus lopetetaan asteittain kymmenen vuoden kuluessa. 
Yhteistyöpolitiikan yhteydessä on rahoitettu useita myynnin edistämishankkeita, joiden tarkoituksena on 
latinalaisamerikkalaisten tuotteiden laadun parantaminen tai uusien kasvavien ulkomaisten markkinoiden etsiminen. 
Rion ryhmän ministerikokousten rinnalla on vuodesta 1992 pidetty kauppaa koskevia korkeatasoisia neuvotteluja. 
3.4 Seuraavalla vuosikymmenellä saattavat täten kaupalliset vaihdot lisääntyä huomattavasti molempiin suuntiin 
Monenvälisten ja eurooppalaisten ponnistelujen sekä latinalaisamerikkalaisten, tuotantolaitteiden nykyaikaistamiseen 
tähtäävien uudistusten kasvavan vaikutuksen pitäisi parantaa kansainvälistä kilpailukykyä ja lisätä kaupankäynnin 
kasvua LAn ja EU:n välillä. Tulevien MERCOSURin, Meksikon tai Chilen kanssa tehtävien sopimusten tärkeä 
kaupankäyntiä koskeva osa tulee varmasti vaikuttamaan näiden kahden maanosan välisiin vaihtoihin. 
3.5 Eurooppalaisten investointien lisääntyminen LAssa 
Vuosina 1980 -1989 45,5 prosenttia LAn suorista ulkomaisista investoinneista oli peräisin Euroopasta ja 43,5 
prosenttia Yhdysvalloista, Japani seurasi kaukana perässä. Eurooppalaisten investointien historia LAssa ulottuu 
kauas. Ne ovat perinteisesti keskittyneet tehdasteollisuuteen, vaikkakin viime aikoina eurooppalaisten investointien 
kasvu on näkynyt erityisesti palvelujen alalla. Huolimatta siitä, että useat maat tarjoavat nykyään suotuisia 
olosuhteita, uudet investoinnit ovat tähän saakka keskittyneet Meksikoon, Brasiliaan ja Argentiinaan, joiden sisäisten 
markkinoiden näkymät ovat lupaavia. Lisäksi kaksi tekijää on vaikuttanut kasvuun: yksityistäminen ja velkojen 
muuntanisohjeimat, joihin eurooppalaiset suorat ulkomaiset sijoitukset ovat osallistuneet. 
4.\fllMEAIKAISETKEHrrYKSET:ALJUEELUNEN 
SUHTEISIIN 
Viimeisimmissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa on ilmaistu tarve lujittaa suhteita MERCOSURin kanssa, tehdä 
"alueiden välinen kehyssopimus" ja työskennellä uuden sopimusmuodon kehittämiseksi suhteissa Meksikoon sekä 
laajentaa suhteita Chileen. Lisäksi "perusasiakirjassa EU:n ja LAn sekä karibian maiden välisistä suhteista", jonka 
EU:n neuvosto hyväksyi 31 päivänä lokakuuta 1994 ehdotettiin "uudenlaista yhteistyötä" näiden kahden alueen 
välillä. Tarkoituksena on edistää EU:n ja LAn välisissä suhteissa alueellista tai tarkennettua lähestymistapaa 
alueiden tilanteiden erilaisuuksien mukaisesti. Tätä tarkoitusta varten EU ilmaisi halukkuutensa neuvotteluiden 
aloittamisesta uusien laajempien sopimusten osalta19, joissa otettaisiin huomioon taloudelliset mahdollisuudet ja 
asianomaisten yhteistyökumppaneiden yhdentymisprosessien eteneminen ja jotka perustuisivat neuvoston 1 päivänä 
kesäkuuta 1995 tekemään päätökseen: "alueellisen yhdentymisen ja yhteistyön tukeminen on yksi EU: n 
kehityspolitiikan tärkeistä osista ja voi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 u artiklan mukaisesti edistää 
"kehitysmaiden sopusointuista ja asteittaista yhdentymistä maailmantalouteen ja kestävän kasvun aloittamista". 
- Andien ryhmä 
EU: n suhteilla Andien liittoon on pitkät perinteet. EU ja EY ovat alueen ensisijainen investointien lähde. Vuonna 1992 
tehty kolmannen sukupolven sopimus avaa tien uudelle aikakaudelle EU:n ja Andien maiden välisissä suhteissa. 
Alue saa GSP:n yhteydessä erityiskohtelun, joka edistää sen yhdentymistä sallimalla sen viedä EU:hun, yhdistettyjen 
alkuperien säännön mukaisesti, pääasiallisia tuotteitaan verottomina sillä ehdolla, että alueen maat jatkavat 
huumeiden vastaisia ponnistelujaan. 
•' Liitteessä I esitetään tilannekatsaus yhteisön nykyisiin sopimuksiin. 
- Keski-Amerikka 
Vuonna 1994 juhlittiin San Josen vuoropuhelujen kymmenvuotisjuhlaa selkeästi myönteisin tuloksin: EU on 
osallistunut rauhanprosessiin ja kannaksen maan demokratisoitumiseen merkittävien humanitaaristen ja 
kehitysapujen sekä poliittisten keskustelujen avulla. Se tukee myös alueellista yhdentymistä ja alueen palauttamista 
maailmantalouteen. Näiden kahden alueen välinen yhteistyö perustuu vuonna 1993 tehtyyn kolmannen sukupolven 
yhteistyösopimukseen. Keski-Amerikka on tärkein yhteisön julkisen kehitysavun saaja henkeä kohti tällä alueella 
ja sillä on kauppaa koskevissa asioissa ollut vuodesta 1992 lähtien erityinen GSP (maataloustuotteille). Lisäksi EU 
aikoo toteuttaa uutta strategiaa, jossa se ottaa huomioon alueen nykyiset haasteet. 
- MERCOSUR 
EU on alusta lähtien tukenut (vuonna 1991 perustetun) MERCOSURin maiden pyrkimyksiä uuden talousyhteisön 
perustamisessa. Syvemmän suhteen kehittämisen tarve tämän alueen kanssa on ilmennyt, uudet kehykset 
yhteistyökumppaneiden välisille suhteille, joissa otettaisiin huomioon tämä ryhmittymä on kehittymässä maailmalla 
ja EU:n ja LAn välisissä suhteissa. Tämän vuoksi on komissiolle annettu valtuus neuvotella kauppaa ja taloutta 
koskeva alueiden välinen kehyssopimus MERCOSURin kanssa, jotta voitaisiin aloittaa tapahtumaketju, joka johtaisi 
alueiden poliittiseen ja taloudelliseen yhteen liittymiseen. 
- Meksiko 
EU on Meksikon toiseksi tärkein viennin kohteena oleva maa. Meksiko on Euroopan viennin suurin 
latinalaisamerikkalainen markkinakohde. EU: n ja Meksikon tulevia suhteita ohjaa 2 päivänä toukokuuta 1995 annettu 
"yhteinen valaehtoinen julkilausuma EU: n neuvoston ja Euroopan komission sekä Yhdysvaltojen ja Meksikon välillä", 
jossa molemmat osapuolet kannattavat yhteistyökumppaneiden välisiä suhteita syventävän poliittisen, kaupallisen 
ja taloudellisen sopimuksen tekemistä. 
-Chile 
Osana kansainvälisen avautumisen strategiaa, lähentyminen EU: n kanssa on erittäin tärkeä Chilelle. EU: n 
myönteinen vastaanottaminen tähän prosessiin on sen mahdollisuuksien ja sen kansainvälisellä, poliittisella ja 
taloudellisella alalla saavuttaman paikan tunnustaminen. Chile haluaisi näin ollen lujittaa suhteitaan EU:hun 
toimielinten tasolla. 
-Kuuba 
Kuuba vaikuttaa aloittavan muutosprosessin, johon EU on valmis liittymään. Tätä tarkoitusta varten komissio on 
ehdottanut neuvottelujen aloittamista suhteiden saareen lujittamisen olosuhteiden tarkastelemiseksi20. Poliittisesta 
epävarmuudesta huolimatta EU on pystynyt varmistamaan tietyn jatkuvuuden suhteissaan Kuubaan ja sen 
demokratisoitumisen tukemisessa alueella saama kokemus tekee siitä tämän maan etuoikeutetun 
neuvottelukumppanin. 
Kuuba vastaanottaa jo nyt EU: n humanitaarista apua ja sitä on tukemassa joitain kohdennettuja toimia siviiliväestön 
hyväksi sekä taloudellinen yhteistyö tässä maassa aloitettujen taloudellisten uudistusten tukemiseksi. 
"Euroopan unionin ja Kuuban väliset suhteet"; komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 
9 
III NÄKÖKLOflA SYVENNETTYYN YHTBSTYÖKUMPPANUUTEEN LATINALAISEN AMERIKAN KANSSA 
LA on poliittisen ja taloudellisen avautumisen seurauksena ajautunut perusteellisten muutosten tielle: se pyrkii 
kansainväliseksi toimijaksi, jonka kanssa EU:n on syvennettävä yhteistyökumppanuussuhteitaan poliittisella, 
kaupallisella ja yhteistyön tasolla. 
Kun vuosille 1991-1995 määritellyt suuntaviivat lähenevät loppuaan, on hyvä pohtia EU:n ja LAn välisten suhteiden 
sisällön suunnan muutoksia ottaen huomioon kerääntyneen kokemuksen, viimeaikaiset mahdollisuudet ja molemmilla 
puolilla Atlanttia kaupan, investointien ja yhteistyön alalla esiintyvät haasteet. 
1. MITÄ LATINALAINEN AMERIKKA EDUSTAA TÄMÄN HETKISESSÄ MAAILMASSA? 
1.1 LA näyttää entistä enemmän "nousevalta alueelta" yleismaailmallisella tasolla 
Viime vuodet todistavat LAn kokonaisvaltaisen kasvun suuresta kyvystä, vaikka tämä jakautuukin epätasaisesti eri 
maiden välillä sekä päinvastaisesti heikkouksien sitkeydestä. Asiantuntijat ovat kuitenkin yhtä mieltä siitä, että nämä 
heikkoudet eivät vaaranna lähes täydellisen elpymisen suuntausta. Niemimaan kokemat suuret taloudelliset ja 
poliittiset muutokset ja erityisesti perinteisestä suojelutullijärjestelmästä luopuminen avautuakseen päättäväisesti 
ulkomaailmalle ovat tekijöitä, jotka voidaan lisätä siihen, että LAIIa on suunnattomat sisäiset markkinat ja merkittävät 
kasvumahdollisuudet, joiden ansiosta tämä alue on strateginen alue investoinneille ja kaupallisten suhteiden 
kehittämiselle. Talouden vilkkaus on lähtenyt uudelleen nousuun 90-luvun alusta, vuosina 1991-1993 kasvua 
tapahtui 3,2 prosenttia ja vuonna 1994 3,7 prosenttia (CEPAL). Niemimaan tilannetta olisi tarkasteltava "kadonneen 
vuosikymmenen" vaikeata taustaa vasten, jotta voitaisiin arvostaa 90-luvulla tapahtunutta kehitystä ja jäljellä olevista 
vaikeuksista, erityisesti yhteiskunnallisista epätasaisuuksista ja eri maiden kehitysten eroavuuksista, huolimatta olisi 
korostettava alueen suuria mahdollisuuksia. 
1.2 Kansainvälinen läsnäolo, joka lisääntyy 
LAn paikka kansainvälisessä yhteisössä vakiintuu. Niemimaa ja sen eri alueet pyrkivät löytämään paikkansa 
uudessa kansainvälisessä tilanteessa ja hyötymään sille avautuvista uusista mahdollisuuksista. Tämän 
kansainvälisen läsnäolon useat eri ulottuvuudet osoittavat, että LA on väistämättä yksi tulevaisuuden alueista, ei 
ainoastaan taloudellisesti vaan myös poliittisesti. 
- Amerikkalainen ja Karibian maiden ulottuvuus: 
Amerikkojen väliset suhteet ovat kokeneet suuria muutoksia käytännöllisempään ja rakentavampaan suuntaan. 
Tämä lähentyminen on ilmennyt erityisesti Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen (NAFTA) allekirjoittamisena 
Yhdysvaltojen, Kanadan ja Meksikon välillä 
Joulukuussa 1994 pidetyssä Amerikkojen huippukokouksessa sovittiin kaikki Amerikat kattavan vapaakauppa-alueen 
perustamisesta vuodeksi 2005. 
Karibian maiden osalta perustettiin vuonna 1994 ACS / Karibian valtioiden liitto CARICOMin 13 maan, Kuuban ja 
Kolmen ryhmän maiden (Meksiko, Venezuela, Kolumbia) välillä. Olisi pantava merkille myös OAS:n / Amerikan 
valtioiden järjestön lisääntynyt ja entistä itsenäisempi merkitys. 
- Tyynenvaltameren ulottuvuus. 
Aasian taloudellinen kasvu viehättää niemimaata, joka vuorostaan kiinnostaa näitä maita entistä enemmän. Chile 
ja Meksiko ovat kuuluvat APECiin (taloudellinen yhteistyö Aasian ja Tyynenvaltameren maiden hyväksi), jonka 
tarkoituksena on perustaa vapaakauppa-alue vuonna 2020. 
- Etelämantereen ulottuvuus: 
Etelämantereen asiat koskettavat suoraan Chileä ja Argentiinaa, jotka vaativat siitä tiettyjä alueita itselleen. 
Etelä-atlantin ulottuvuus: LAnja Afrikan väliset suhteet ovat hyvin rajoittuneet ja niistä vastaa pääasiallisesti Brasilia. 
Eteläisessä Afrikassa viime vuosien aikana tapahtuneet suuret muutokset voivat johtaa etelä-etelä yhteistyöakselin 
kehittymiseen. Eurooppa, jolla on historiallisia siteitä sekä latinalaisamerikkalaiseen niemimaahan että Afrikan 
mantereeseen, voisi toimia liikkeelle panevana voimana tässä tapahtumaketjussa. 
- Kahden valtameren yhteenliittyminen Panaman kanavan ansiosta. Meidän etujemme mukaista on vahvistaa 
eurooppalaista läsnäoloa tulevina vuosina tässä kansainvälisen kaupan tärkeässä kulkuväylässä. 
1Û 
Muita näkökulmia LAn kansainväliseen läsnäoloon voidaan tuoda esille, esimerkiksi: 
- sen osuus ydinaseistariisunnassa ja niiden leviämisen estämisessä21. 
- Meksikon liittyminen OECD:hen vuonna 1994, mikä muuttaa pohjoisen ja etelän perinteisiä suhteita. 
- LAn merkitys kansainvälisen rahoitusjärjestelmän tasapainossa. 
- Ympäristöön liittyvien aiheiden tärkeys. 
- Huumausaineiden kauppaan liittyvien aneiden tärkeys. 
2. MONIPUOLINEN MANNER: YHTEISÖN VASTAUS 
2.1 Ehdotettu strategia 
Tietyistä kulttuurisista ja historiallisista tekijöistä sekä yhteisestä kehitysmallista johtuvasta samankaltaisuudesta 
huolimatta, LAn perusominaisuutena säilyy monipuolisuus, joka ilmenee useilla alueilla, kuten: 
- eri valtioiden kokoerot; 
- väestöjen ja kulttuurien monipuolisuus: eurooppalaista syntyperää, alkuasukkaita (400 etnistä ryhmää), 
afrikkalaista, aasialaista syntyperää ja Keski-ldästä peräisin olevia: tilanteet vaihtelevat suuresti eri maissa hyvin 
eurooppalaisesta Argentiinasta Brasiliaan, joka koostuu pääasiallisesti mestitsiväestöstä sekä 
alkuasukasenemmistöisiin Pernun ja Guatemalaan. 
- kielten moninaisuus: eurooppalaispohjaisten, erityisesti espanjaan ja portugaliin perustuvien, kielten, käytön 
ylivoimaisuus, mutta myös alkuperäiskieliä ja muita. 
- uskontojen moninaisuus: katolilaisen uskon valta-asema säilyy, mutta on hieman pienentynyt. 
- erittäin epäsäännöllinen väestömäärä, joka ei vastaa järjestelmällisesti valtioiden kokoja; 
- taloudellisen kehityksen kasvun merkittävät eroavuudet: suuret erot bruttokansantuotteissa, jotka vuonna 1994 
vaihtelivat Nicaraguan 502 dollarista henkeä kohti Argentiinan 4747 dollariin (Latinalaisen Amerikan Kehityspankki) 
ja tulojen jakautumisessa; 
- suuret erot inhimillisen kehityksen ilmaisinten välillä (PNUD); 
Kuinka varmistaa lisääntynyt eurooppalainen läsnäolo, huomioon ottaen latinalaisamerikkalaisten vaihtoehtojen 
hajanaisuuden ja LAn viime vuosien kiihtyneet muutokset? 
EU:n ja LAn välisten neuvotteluiden ja yhteisön yhteistyön tehokkuuden vahvistamisen on mukauduttava eri 
alueellisiin tasoihin samalla vakiinnuttaen kokonaiskeskustelut (Rion ryhmä) ja helpottaen niemimaan asteittaista 
yhdentymistä. Ottaen huomioon LAn hajanaisuuden, EU. n ja LAn suhteita tulee jatkossakin hallitsemaan alueellinen 
(Andien ryhmä, Keski-Amerikka, Mercosur) tai tarkennettu (Meksiko, Chile, Kuuba) lähestymistapa. 
Tämä EU:n alueellinen ja tarkennettu lähestymistapa LAn hyväksi on yhteisön vastaus latinalaisamerikkalaiselle 
"avoimen alueellisen yhteistyön" vaihtoehdolle. Tämän strategian avulla pitäisi parantaa huomattavista EU: n ja LAn 
välisiä suhteita, ottamalla entistä enemmän huomioon eri kansalliset ja alueelliset todellisuudet. 
Tällainen lähestymistapa mahdollistaa myös kunkin ryhmän ja/tai maan erityisten mahdollisuuksien kehittämisen 
niiden suhteissa EU:hun sopeuttamalla yhteisön yhteistyö kunkin ryhmän ja/tai maan saavuttaman kehitysasteen 
mukaan. Näin ollen tietyt maat ja/tai alueet säilyvät kehitysavun pääasiallisina vastaanottajina kun taas toiset, 
kehittyneemmät ja tehokkaammat maat ovat arvokkaita yhteistyökumppaneita molempien edun mukaisissa toimissa. 
Tämän strategian pitäisi, käytettävissä olevien varojen rajoissa, tehdä yhteisön yhteistyö entistä tehokkaammaksi. 
2.2 Rahoitustarve 
Tämän strategian pitäisi käyttöön annettujen talousarvion varojen rajoissa lisätä yhteisön yhteistyön tehokkuutta. 
Tätä tarkoitusta varten ja jos vuosittaisessa talousarviomenettelyssä ei muuta määrätä, ohjeellinen 
rahoitussuunnitelma ajanjaksolle 1995-1999 on 1,343 miljoonaa ecua momentissa B7-301 "yhteistyö Latinalaisen 
Amerikan kehitysmaiden kanssa", johon sisältyy rahoituksellinen, tekninen ja taloudellinen yhteistyö näiden maiden 
kanssa verrattuna ajanjakson 1990.1994 945 miljoonaan ecuun. Lisäksi Latinalainen Amerikka kuten muut 
kehitysalueet voi hyötyä horisontaalisista ja/tai aloittain jakautuvista toimista, joiden rahoitus käsitellään erityisesti 
Ydinaseiden kieltoon LAssa tähtäävä Tlatelolcon sopimus (1967). 
11 
yleisen talousarvion osastossa B722 (kuten esimerkiksi elintarvikeapu, humanitaarinen apu, pakolaisten auttaminen, 
valtiosta riippumattomien kansalaisjärjestöjen toimet, demokratian ja ihmisoikeuksien tukitoimet, investointien 
edistämistoimet (ECIP) jne.). 
3. TOTEUTETTAVAT STRATEGIAT 
3.1 Poliittisten suhteiden tiivistäminen 
LAn viime vuosina saavuttama uusi kansainvälinen asema kutsuu tiiviimpään poliittiseen keskusteluun, jota tämä 
itse myös toivoo. Keskustelujen olisi syvennyttävä niemimaan tasolla (Rion ryhmä), alueellisella tasolla 
(MERCOSUR, Keski-Amerikka, Andien liitto), kahdenvälisellä tasolla (erityisesti niiden maiden osalta, jotka 
tarvitsevat erityistä lähestymistapaa), hallitustenvälisellä tasolla, kansainvälisillä foorumeilla, EU:n ja LAn pysyvien 
edustajien välillä, ibero-amerikkalaisella tasolla. Raunan säilyttäminen ja alueellinen tasapaino sekä yhteisön tuki 
demokratian etenemiselle ja ihmisoikeuksien puolustamiselle ja edistämiselle säilyvät tärkeimpinä aiheina. 
Poliittiseen keskusteluun LAn kanssa voidaan kuitenkin ottaa mukaan uusia aiheita, joiden ei tarvitse koskea 
ainoastaan Latinalaista Amerikkaa: Amerikkojen välisten suhteiden kehittäminen (erityisesti ALENAn avulla ja 
tietäen, että EU kehittää omaa poliittista keskusteluaan maanosan tärkeimmän toimijan, Yhdysvaltojen, kanssa), 
Chilen ja Meksikon liittyminen APECiin ja tämän jälkimmäisen liittyminen OECD:hen sekä lopuksi ympäristön 
suojeluun liittyvät haasteet. LAn asema edellä kuvatussa maailmassa antaa kuvan EU:n ja LAn välisen poliittisen 
keskustelun loputtomista kehittämismahdollisuuksista aiheista, jotka koskevat koko kansainvälistä yhteisöä (tai 
tarvittaessa kolmiomaisesti LArYhdysvallat/EU joissain tapauksissa) asettaen edelleen etusijalle vakiintuneet 
neuvottelut (San Josen neuvottelut ja neuvottelut Rion ryhmän kanssa) ja tarkennetut neuvottelut. Euroopalla voi 
olla liikkeellepaneva voima LAn liittämisessä asteittain kansainvälisten asioiden hoitoon. 
3.2 Vapaakaupan ja yhdentymisen alalla toteutettava kehitys 
Nämä aiheet ovat latinalaisamerikkalaisten yhteistyökumppaneidemme kannalta kaikkein tärkeimpiä. EU tukee 
niemimaan kaupallisten, taloudellisten ja teknologisten vaihtojen vahvistamista ja edistää toimielinten tasolla 
alueellisen yhdentymisen prosessia. EU:lla on toisaalta tällä alalla suuri etu verrattuna maailman muihin taloudellisiin 
yhteisöihin, joka on ainutlaatuinen kokemus Euroopan yhdentymisestä ("Euroopan erityisluonne"). Tämän 
kokemuksen kysyntä on suuri Latinalaisessa Amerikassa. 
EU voi myös korostaa sitä, että huomisen haasteet liittyvät todellisen yhdentymisen toteuttamiseen, joka perustuu 
vapaakauppaan ja markkinoiden sääntöihin mutta johon on liitettävä sopivat toimenpiteet yhteiskunnallisen 
yhteenkuuluvuuden ja kehityksen jatkuvuuden varmistamiseksi. 
Lopuksi, EU:n ja erilaisten latinalaisamerikkalaisten yhdentymisrakenteiden välillä tehtävät sopimukset on liitettävä 
alueellisiin vapauttamistoimenpiteisiin ja yksityisellä alalla on oltava suuri merkitys. 
3.3 Osuvampaa, paremmin kohdennettua, uudistuvampaa ja joustavampaa yhteistyötä 
Yhteistyö (ja erityisesti kestävän kehityksen tavoittelu) säilyy EU:n strategian peruselementtinä LAn suhteen. 
Talousarvion asettamista rajoitteista, jotka vaikuttavat LAn yhteistyörahastojen lisäämismahdollisuuksiin, huolimatta 
kolme syytä puoltaa yhteistyön uusien suuntaviivojen keskittämistä tiettyjen ensisijaisten strategisten 
painopistealueiden ympärille. Tarkoituksena on vastata LAn kohtaamiin haasteisiin, noudattaa ja toteuttaa Euroopan 
unionista tehdyssä sopimuksessa vahvistettuja tavoitteita ja yksityiskohtaisia sääntöjä kehitysmaiden kanssa 
tehtävästä yhteistyöstä23 ja lopuksi tavoitella yhteistyön suurempaa tehokkuutta ja näkyvyyttä. 
Olisi laadittava uudistettu yhteistyökumppanuus niemimaan kanssa jotta yhteistyön edunsaajat muuttuisivat asteittain 
aktiivisiksi osapuoliksi. Ottaen huomioon latinalaisamerikkalaiset haasteet ja eurooppalaiset mahdollisuudet 
ehdotetaan EU.n yhteistyön keskittämistä kolmen painopistealueen ympärille, johon liittyisi kolme yhteisen edun 
mukaista poikittaista aihetta. 
- Näiden muiden toimien yhtevdessä latinalainen Amerikan maille mvönnettv kokonaisa viaiä oli ajanjaksolla 1990-1994 
'905 ecua. 
r': Ks. XVII osaston "kehitysyhteistyö" 130 u ja 130 x artiklat. 
12 
3.3.1 Painopistealueet 
Nämä voidaan tiivistää seuraavasti: yhteinen sitoutuminen demokratian, yhteiskunnallisen kehityksen ja 
kansainvälisen kilpailukyvyn hyväksi. 
Niitä kuvastaa yhteistyötoimien kehittäminen eri maissa. 
HALLINNOLLINEN TUKI JA DEMOKRATIAN ETENEMISEN VAHVISTAMINEN 
Tarkoituksena on varmistaa demokratian etenemisen peruuttamattomuus. 
- oikeusvaltion toimielinten vakiinnuttaminen: lainsäädäntö-, oikeus- ja poliisi-instituutioiden sekä ihmisoikeuksien 
puolustamisen vahvistaminen niiden tehokkuuden parantamiseksi ja merkityksen kasvattamiseksi; tukeminen 
oikeudenmukaiseen julkiseen hallintoon ("good governance") myös alueellisessa hallituksissa ja 
kaupunginhallituksissa; 
- valtion uudistaminen ja hajauttamisen tukeminen: julkisen hallinnon nykyaikaistaminen (keskitetyillä ja hajautetuilla 
asteilla), verotuksen uudistaminen, julkisten palvelujen järkeistäminen ja tehokkuus, yksityistettyjen palvelujen hallinta 
ja valtion eri toimielinten henkilöstöille tarkoitetut ammatilliset koulutusohjelmat. 
- alakohtaisten politiikkojen muotoilun tukeminen (koulutus, terveydenhoito, maaseudun kehitys...) hyödyntäen 
kohdennettujen toimien avulla EU:n kokemusta alalla. Maaseudun osalta on otettava huomioon makrotaloudellisessa 
tilanteessa tapahtuneet muutokset, korostettava entistä enemmän hallinnollista tukea ja kiinnitettävä entistä 
enemmän huomiota siviiliväestön toimijoiden ja osaamisen hyödyntämiseen. 
KÖYHYYDEN JA YHTEISKUNNALLISEN SYRJÄYTYMISEN VASTAINEN TAISTELU 
Tarkoituksena on vastata "yhteiskunnallisen velan" haasteeseen ja liittää asianomaiset väestöt markkinatalouteen. 
Yhteiskunnallisen syrjäytymisen ja äärimmäisen köyhyyden vastaisen taistelun olisi rahoituksen osalta asetettava 
ensisijalle LAn kehitysyhteistyössä. Erityisiä yhteistyöohjelmia erityisesti terveydenhuollon, koulutuksen ja asumisen 
alalla olosi laadittava. Nämä toimet, jotka kehiteltäisiin yhdistetystä lähestymistavasta lähtien ja jotka helpottaisivat 
kestävää kehitystä voisivat eurooppalaisen yhteistyön perinteitä vastaavien yksittäisten hankkeiden lisäksi koostua 
täydentävistä ohjelmista, joissa olisi mukana asianomaisen siviiliväestön aineksia niemimaalla ja Euroopassa. Näin 
ollen yhteisön yhteistyön osalta tarkoituksena olisi tehdä toiminnalliset johtopäätökset Kööpenhaminassa 
maaliskuussa 1995 pidetyn huippukokouksen toimintaohjelmasta. 
Tarkoituksena on myös liittää taloudellinen kehitys yhteiskunnalliseen edistykseen varmistaen työntekijöiden 
perusoikeuksien kunnioittamisen erityisesti ILO:n asianomaisten päätösten edistämisellä, ja erityisesti niiden, jotka 
koskevat pakkotyön ja lapsityövoiman kieltämistä, yhdistymisvapautta, oikeutta järjestää ja neuvotella yhdessä sekä 
syrjimisen kieltävää periaatetta. 
TUKI TALOUDELLISILLE UUDISTUKSILLE JA KANSAINVÄLISEN KILPAILUKYVYN PARANTAMISELLE 
Makrotaloudellisten muuttujien hallinta on edelleen ensisijaisen tärkeätä LAIIe, jota tässä asiassa tukee 
Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto. Yhteisön toimien olisi autettava latinalaisamerikkalaisia maita 
hyötymään yhteisön kokemuksista (esimerkiksi kilpailun ja standardien alat) ja ne kattavat seuraavat alueet: 
- Yksityisen alan tukeminen, yhteisen edun mukaisen taloudellisen yhteistyön syventäminen, teollisen, tieteellisen 
ja teknologisen yhteistyön edistäminen24, tietoyhteiskunnan kehityksen edistäminen. EU:n olisi suosittava kaupan 
ja investointien kehittymistä molempiin suuntiin latinalaisamerikkalaisten talouksien monipuolistamisen ja 
nykyaikaistamisen parantamiseksi sekä eurooppalaisen läsnäolon lisäämiseksi LAn kasvavilla markkinoilla. EU:n 
on tuettava näiden maiden osallistumista tietoyhteiskunnan kehittymisessä vahvistaakseen molempien edun 
mukaisesti näiden alueiden välisiä teknologisia ja teollisia siteitä ja tarttuakseen uusien markkinoiden luomiin 
mahdollisuuksiin. 
- Paremman synergian luominen teollisen yhteistyön ja tieteellisen ja teknologisen yhteistyön välille: on osoittautunut 
tarpeelliseksi tukea latinalaisamerikkalaisia ponnisteluja, jotka pyrkivät tutkimusohjelmien järkeistämiseen ja 
yhteensovittamiseen yliopistoissa ja julkisissa laitoksissa; yksityisellä alalla toteutettujen tieteellisen tutkimuksen ja 
teknologisen kehityksen lähentäminen; lopuksi osallistua tieteellistenja teknologisten laitosten johtohenkilöstön 
koulutukseen. Tieteellinen ja tekninen yhteistyö voi auttaa näiden tavoitteiden saavuttamisessa. 
- Teollisuutta edistävän toiminnan ja investointien tukeminen: on vahvistettava yhteistyöohjelmia yksityisellä alalla 
EU n ja LA:n (ECIP, AL-INVEST) toimijoiden välillä; välineiden lisäämisen sijasta olisi varmistuttava perustettujen 
rakenteiden jatkuvuudesta ja parannettava niiden toimintakykyä; yliopistojen väliseen yhteistyöhön olisi sisällytettävä 
lasta yhteistyöstä hyötyvät molemmat eikä se saa rajoittua ainoastaan teknologian siirtämiseen. 
11 
selkeämpi ja aktiivisempi yhteensovittaminen teollisen yhteistyöpolitiikan kanssa lähentämällä apurahojen saajia ja 
yksityisen alan yrityksiä. 
EIP:n olisi lisättävä rahoituksia vastaamaan LAn suunnattomiin tarpeisiin perusrakenteiden alalla. Lisäksi olisi 
pyrittävä toimien ja kansainvälisten järjestöjen kuten IDBn toistensa täydentämiseen 
- Ulkomaankaupan tukeminen, EU:n on tuettava kaupan vapautumista molempiin suuntiin ja helpottaa 
latinalaisamerikkalaisten tuotteiden pääsyä markkinoille helpottaakseen näiden maiden sopusointuista liittymistä 
maailman talouteen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Kaupan edistämistä ja vientien ja 
markkinoiden monipuolistamista koskevia toimia olisi toteutettava. 
3.3.2. Poikittaiset aiheet 
Kunkin näiden aiemmin määritellyn painopistealueen toteuttamisen yhteydessä on syytä asettaa laajalti ensisijaisiksi 
kolme poikittaista aihetta: alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen, opetus ja koulutus sekä keskinäisten pohjois-etelä -
riippuvuussuhteiden hallinnointi. 
ALUEELLISTA YHTEISTYÖTÄ JA YHDENTYMISTÄ KOSKEVA TUKI 
Kyseinen tuki on markkinoiden laajentumisen väline laajemmassa, kansainvälisen avautumisen kontekstissa, ja sitä 
olisi vahvistettava. Tämän alan toiminnasta saatu tulos on erittäin positiivinen. On EU:n edun mukaista vastata 
myönteisesti tämän alan yhteistyön kasvavaan kysyntään, jotta Latinalaisen Amerikan maiden aloittamia, alueiden 
välisiä suhteita koskevia pyrkimyksiä voidaan vahvistaa ja tukea. 
OPETUS JA KOULUTUS 
Opetus, joka on ratkaiseva kestävän taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen osa, muodostaa yhden 
demokraattisten yhteiskuntien tukipilareista ja sen saatavuus on taattava tasapuolisesti koko väestölle. Tiettyjen 
maatalouden kehitystä ja demokratisointia koskevien sellaisten erityishankkeiden lisäksi, joissa opetus ja koulutus 
ovat olennaisia osia, EU on pannut täytäntöön merkittävän ohjelman korkeamman asteen kansallisten 
koulutusjärjestelmien tueksi (ALFA). Tämän lisäksi olisi toteutettava muita aloitteita peruskoulutuksen, luku- ja 
kirjoitustaidon opettamisen, jatkuvan koulutuksen, ammattikoulutuksen ja teknisen ammattikoulutuksen alalla 
korostamalla heikompiosaisten väestönosien pääsyä koulutukseen ja kouluttajien koulutusta. Lisäksi tieteen ja 
tekniikan alalla koulutuksella on tutkimuksen ohella erittäin suuri merkitys. 
KESKINÄISTEN POHJOIS-ETELÄ RIIPPUVUUSSUHTEIDEN HALLINNOINTI 
Keskinäisten pohjois-etelä -riippuvuussuhteiden hallinnointia koskevien, pitkän aikavälin sitoumuksia edellyttävien 
toimien täytäntöönpano ympäristöä, energiaa ja huumausaineita koskevalla alalla on välttämätöntä kestävän 
taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistämiseksi. 
- Ympäristö: on yhdistettävä kaikkien yhteistyöpolitiikkojen ympäristötekijät noudattamalla Agenda 21 :n määräyksiä 
ja pyrittävä erityisesti sademetsien säilyttämiseen, laiminlyömättä teollisuuden ja kaupunkien (liikenne, vedenjakelu, 
jätteiden poisto) aiheuttamaa saastumista koskevia ongelmia. Euroopassa kehitetyillä tekniikoilla voitaisiin tuoda 
osaratkaisuja kaupunkien ja teollisuuden aiheuttamiin ongelmiin. Kuten vuonna 1991 määriteltiin (suuntaviivoissa 
vuosille 1991-95), merkittävä osa LAn yhteistyöstä (vähintään 19 prosenttia) on suunnattava ympäristönsuojeluun 
suoraan liittyvien hankkeiden rahoittamiseen ja täytäntöönpanoon. 
- Energia: LAIIa on laajat energiamahdollisuudet ja sen on vastattava merkittäviin haasteisiin kyseisellä alalla. 
Kasvunäkymät merkitsevät merkittäviä rahoitustarpeita. EU voi teknologian siirron avulla edistää kysynnän 
järkiperäisempää käyttöä ja auttaa uusiutuvien energioiden kehittämistä. Se voi antaa tukensa myös 
energiapolitiikkojen laadinnalle ja kyseisen alan rakennemuutokselle erityisesti ALURE-ohjelmaan turvautumalla 
- Huumausaineet Niissä maissa, joissa esiintyy huumaavien aineiden tuotantoa, jalostusta ja kauppaa, EU:n 
myöntämillä kaupallisilla helpotuksilla autetaan kehittämään korvaavia tuotteita. Tämän alan erityistä kehittämistä 
koskevien hankkeiden rahoitusta olisi lisättävä. EY:n ja LAn välinen, oikeudellisella tasolla tehtävää yhteistyötä 
koskeva ministeritason vuoropuhelu jatkuu. Olisi lisäksi vahvistettava varsinaisten huumaavien aineiden torjumiseen 
tähtäävää yhteistyötä. 
- Keskinäisten riippuvuussuhteiden hallinnoinnin alalla voidaan tutkia muita aiheita, kuten väestöpolitiikkaa, 
terveydenhuoltoa tai liikennettä. Viimeksi mainitun alan yhteydessä olisi tuettava LAn liikennejärjestelmien 
nykyaikaistamista ja uudelleenjärjestelyä, parannettava henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuutta sekä pääsyä 
liikennemarkkinoille (erityisesti meuliikenne) poistan wiia haiiinriohisia. teknis!;.-! jd m,a;-: esteitä. Teissä;::.: 
saiellntiinavigointiin voitaisiin kondistaa erityistä nuon»ot;:v 
14 
3.3.3. Asianmukaisia hallintokeinoja 
EU:lla on LAn monimuotoisuudesta aiheutuvien moninaisten tarpeiden vastaamiseksi käytössään jo monia 
mahdollisuuksia, joita olisi keskitettävä ensisijaisten aiheiden ja painopistealueiden ympärille, jotta kyseisten 
tarpeiden perusteella voidaan taata olemassa olevien keinojen ja välineiden paras mahdollinen yhdistelmä ja 
parantaa "kahdenvälisen" yhteistyön suunnitteluhanketta maiden tai alueiden mukaisesti ("policy mix"). Näin ollen 
maakohtaisia strategisia suuntaviivoja päivitetään säännöllisesti ja painopistealueiden ja poikittaisten aiheiden 
hallintoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä säännellään järjestelmällisesti "alakohtaisilla suuntaviivoilla", joilla 
täsmennetään täydellisimpiä toimintaa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä. 
YHTEISÖN TOIMINNAN TEHOKKUUDEN VAHVISTAMISTARVE 
Talousarviopakotteet edellyttävät sellaisten kehittämisohjelmien täytäntöönpanoa, joilla on todellinen vaikutus ja 
joiden kestävyys taataan toisaalta edunsaajien aktiivisella osallistumisella joka vaiheessa ja toisaalta Latinalaisen 
Amerikan maiden ja unionin jäsenvaltioiden ja myös muiden kansainvälisten pääomarahoittajien, erityisesti 
Latinalaisen Amerikan kehityspankin, välisellä täydentävyyden tutkimisella tai yhteisrahoituksella. Lisäksi tietyissä 
monenvälisissä yhteisöissä (OECD, UNCTAD) vakiinnutettuja yhteensovittamis-ja vuoropuhelupyrkimyksiä jatketaan 
niihin kohdistetun mielenkiinnon mukaisesti. 
PAREMMAN YHTEENSOVITTAMISEN TARVE JÄSENVALTIOIDEN KANSSA jota kannustetaan Euroopan 
unionista tehdyssä sopimuksessa25. Jäsenvaltioiden kanssa aloitettuihin yhteensovittamista koskeviin rahoitusalan 
toimiin liittyvillä, eurooppalaisia toimijoita ja yhtymiä liikkeelle panevilla yhteisillä ponnisteluilla on saatava aikaan 
ohjelmien laadun huomattava paraneminen ja käytettävissä olevien varojen tehokkaampi ja näkyvämpi käyttö. 
Samalla yhteisön säännöstöä olisi hyödynnettävä kyseisellä alueella ja varmistettava parempi tiedottaminen, 
erityisesti paikallisella tasolla. On otettava huomioon, että jäsenvaltioiden ja EY:n yhteinen osuus asettaa EU:n 
lahjoittajien eturiviin LAssa, mikä on määrällisesti huomattava "eurooppalainen valtti". Kyse on ensisijaisesti 
yhteensovittamista koskevien sellaisten ensisijaisten alojen vahvistamisesta, joiden olisi suuntauduttava edellä 
määriteltyjen yleisen edun mukaisten kolmen painopistealueen ja kolmen poikittaisen aiheen ympärille. Toimenpiteitä 
olisi lisäksi toteutettava kaikilla tasoilla, yhteistyön alalla LAssa ja EU:ssa toteutettujen toimien näkyvyyden 
lisäämiseksi. 
Jäsenvaltioiden yhteistyön suuntaukset lähentyvät lisäksi EY:n suuntauksia: rajallisten varojen maksimointi, 
merkittävän perinteisen kehitysavun ylläpito tietyissä maissa ja taloudellisen, tieteellisen ja teknisen yhteistyön 
laajentaminen kehittyneimmissä maissa: demokratisointia ja ihmisoikeuksia, ympäristöä, naisia kehitysprosessissa 
ja alkuasukasvähemmistöjä koskeville aiheiHe osoitettu merkitys. 
HAJAUTETTU YHTEISTYÖ 
Kaikki EU:n ja LAn kansalaisyhteiskunnan toimijat voisivat osallistua aktiivisemmin uuteen, ehdotetun kaltaiseen 
kumppanuuteen. Hajautettua yhteistyötä olisi siis kannustettava ja rajoitettava se sellaisiin toimintaohjelmiin, joissa 
vahvistetaan selkeästi niiden toimintaa koskevat yksityiskohtaiset säännöt (esimerkiksi: yhteisrahoitus). Useiden 
yhteistyötoimijoiden (kunnat, aluehallinnot, yritykset, ammattiyhdistykset, yliopistot, hallituksesta riippumattomat 
järjestöt...) olisi näin ollen osallistuttava aktiivisesti kehitysyhteistyön hankkeeseen. 
TOIMINNAN KESKITTÄMINEN LAAJA-ALAISIIN MONIVUOTISIIN OHJELMIIN 
Itsenäiset hankkeet ja täsmälliset toimet ovat aina tarpeellisia. Mutta kun yhteistyötoiminnan aloihin kohdistuvat 
painopistealueet ja poikittaiset aiheet on kerran määritelty, olisi järkevää suunnitella, kuten alueellisen yhteistyön 
osalta on jo tehty (ALFA, AL-INVEST, ALURE), kerrannaisvaikutukseltaan laajoja, laaja-alaisia monivuotisia ohjelmia 
joilla taataan suurempi yhteisöllinen näkyvyys laiminlyömättä etelä-etelä -ulottuvuutta 
3.4. Paremman molemminpuolisen tuntemuksen ja ymmärtämisen tarve 
Myös keskinäisen tuntemuksen ja ymmärtämisen syventäminen on molemminpuolisen edun mukaista toimintaa 
Tämän vuoksi olisi tuettava toimia, ioiden avulla voidaan lisätä molenrnj n puolista nakvwvtta ia näin ollen parempaa 
keskinäistä tuntemusta eurooppalaisten ja latinalais-amerikkalaisten kansojen välillä. Onkin valitettavaa, että monilia 
muksen 130 i; ailikl;. 
15 
latinalais-amenkkalaisilla on Euroopasta vieläkin yksipuolinen kuva, jota hallitsee käsitys protektionistisesta 
maanosasta. Tietyissä eurooppalaisissa piireissä puolestaan vallitsee myöskin usein vääränlainen, jopa folkloristinen 
käsitys alikehittyneestä maanosasta ja siellä viime vuosina toteutuneita nopeita muutoksia ymmärretään hyvin 
huonosti. 
Parempi tuntemus parempaa ymmärtämistä, vuoropuhelua ja yhteistyötä varten: tässä tiedonannossa ehdotetun 
uuden kumppanuuden ehdoton välttämättömyys 
Eurooppa on erityisesti jäsenvaltioidensa välityksellä tunnettu ja tunnustettu kumppani LAssa, mutta merkittäviä 
ponnisteluja on vielä toteutettava alueiden välisten suhteiden ja erityisesti yhteistyötoirrien näkyvyyden 
parantamiseksi. Tiedottanistoimenpiteiden kehittämisen lisäksi olisi korostettava myös ja erityisesti 
kansalaisyhteiskunnan toimijoiden laajempaa osallistumista yhteistyöohjelmiin. Tämän vuoksi toimijoiden olisi 
otettava huomioon EU:n ja LAn välisen yhteistyön vahvistanristarve ja ne olisi asetettava siitä vastuuseen, Euroopan 
ja maailman kyseisen alueen välisten vuosisataisten suhteiden uudistamiseksi vapaaehtoiseen ja aitoon 
kumppanuuteen perustuen. 
16 
UITELUETTELQ 
1.1 Latinalainen Amerikka - perustietoja 
1.2 Terveysindikaattorit LAssa 
1.3 Koulutusindikaattorit LAssa 
II EY:n ja LAn väliset institutionaaliset suhteet 
III. 1 EU:n ja LAn väliset kauppasuhteet 
111.2 EU:n ja LAn välinen kauppa 
111.3 Kaupan kehittyminen aloittain EU:n ja Latinalaisen Amerikan pääasiallisten alueellisten 
kokonaisuuksien välillä 
IV. 1 Suorat ulkomaan investoinnit LAhan ja Karibialle 
IV.2 LAn osuus kansainvälisistä investoinneista 
IV 3 Euroopan unionin osuus LAn hyväksi myönnettävästä julkisesta kehitysavusta 
V. 1 EY:n kehitystä koskeva yhteistyö LAssa 
V.2 Eri budjettikohtien LAta hyödyttävät maksusitoumukset (1990-1994) 
V.3 LAta hyödyttävät maksusitoumukset vuosina 1990-1994: kolmen tietyn budjettikohdan 
kehittyminen 
VI EU:n ja LAn välinen yhteistyö vuosina 1996-2000. Ehdotetut painopistealueet ja ensisijaiset 
aiheet; käytettävissä olevat budjettikohdat 
fr 
LIITE I : LATINALAINEN AMERIIKKA - PERUSTIETOJA 
PERUSTIEDOT 
SIJAINTI VÄKILUKU 
(miljoonaa 
asukasta) 
(1993) 
(B.M) !BKT 
asukasta 
kohti 
(USD) 
(1994) 
(BID) TOSIASIALLINEN 
KASVUPROSENTTI ULKOMAANVELKA 
KOKONAISUUDESSAAN (suhteessa Velan keskimääräinen 
BKT:oonl. PROSENTTEINA ILMAISTUNA , takai,jnm8ksu prosentteina i 
viennistä INFLAALTIOVAUHTI 
(Vuotuinen keskimäärä) 
1970 • 1980 1980 • 1993 (1990) 
(B.M) (1993) 
(B.M) (1980) (1993) (1970-1980) 
(B.M) (1980-1993) 
(B.M) 
MEKSIKO 90,0 2.284,0 6,3 1,6 40,0 32,8 48,1 31,5 18,1 57,9 
VÄLI-AMERIIKKA 
Costa Rica 
El Salvador 
Guatemala 
Honduras 
Nicaragua 
Panama 3,3 
5.5 
10,0 
5,3 
2,5 1.860,0 
1.186,0 
950,0 
788,0 
502,ÖT 
2.419,0 3,6 
4,2 
5,8 
5,8 
11 1,3 2,5 
1,6 
1,7 
2,9 
"_k8 
1,8" 59,9 
28,4 
35,2 
104/7 
74J.6 
1 36,9 48,1 
21,0 
22,4 
101,2 
695,4 
101,6 29,1, 
7,5 
7,7 
21,4 
22^3 
"6,3" 18,1 
14,9 
13,2 
31,5 
29,1 
3,1 15.3 
10,7 
10,5 
8J 
12,6 
7,7 22,1 
17,0 
16,8 
8,2 
644,6 
2.1 
ANDIEN MAAT 
^ Bolivia 
Kolumbia 
Ecuador 
Peru 
Venezuela 7,1 
35,7 
11,0 
22,9 
20,9 1.033,0 
1.598,0 
1.347,0 
1.496,0 
3.482,0 4,5 
5,4 
9,5 
3,5 
3,5" 3,7 
2,4 
-0,5 
2,T 6Z'l 44,4 
118,3 
64,0 
62,7 61,9 
32,3 
98,8 
46,1 
62,6 35,0 
16,0 
33,9 
27,2 59.4 
29,4 
25.7 
n.d 
22,8 21,1 
22,3 
13^8 
30, f 
14^0 187,1 
24,9 
46,4 
316,1 
23,9 
MERCOSUR 
Argentiina 
Brasilia 
Paraguay 
Uruguay 33,8 
156,5 
4,7 
3,1 4.747,0 
2.120,0 
1.573,0 
~3/l 68~Ö 2,5 
8,1 
8,5 
3,1 0,8 
2,1 
ï,3 45,6 
23,7 
36^8 
54,2 28,6 
26,3 
20,4 
54,3 37,3 
63,1 
44,5 
18,6 46,0 
24,4 
58,7 
14,9 134,2 
38,6 
12,7 
63,7 374,3 
423,4 
25,0 
66,7 
CHILE 13,8 3.130,0 1,8 5,1 64,1 44,7 43,1 23,4 186,2 20,1 
KUUBA 10,8 
YHTEENSÄ 441,0 PNlwt»i fc$ä^H< I'M 
Lähteet: Tin World Uwtd Atlas -94- IDB/vuosikertomus 94 (vuoden 1994 indikaattorit) 
IDB/Prcgreso Lconomico y social en AL - informe 94 (vuoden 1994 indikaattorit) 
CEPAL/Balance preliminar de la economia de AL y el Caribe -94-
LIITE I 2 
TERVEYSINDIKAATTORIT LATINALAISESSA AMERIKASSA 
Asukkaiden maa 
v T» vt*- " 
^ 
Lähde: Maailmanlaajuista kehitystä koskeva kertomus -1995- Maailmanpankki 
LIITE I 3 
KOULUTUSINDIKAATTORIT LATINALAISESSA AMERIIKASSA 
KoulutuspSr^^^r 
^aii^Mu 
. , . -*>. 
MAA, 
*. ^ Î . 
Argentiina 
Bolivia 
Brasilia 
Kolumbia 
Costa Rica 
Chile 
Kuuba 
Ecuador 
El Salvador 
Guatemala 
Honduras 
Meksiko 
Nicaragua 
Panama 
Paraguay 
Peru 
Uruguay 
Venezuela ^ PERUSKC 
Yhteensä 
1970 
105 
76 
82 
108 
1 10 
107 
97 
85 
57 
87 
104 
80 
S9 
109 
107 
1 12 
9<+ 1992 
107 
85 
106 
1 17 
105 
96 
-
-
78 
79 
105 
1 13 
102 
106 
110 
119 
108 
99 DULUTUSip ^f^i^ 
Naiset 
1970 
106 
62 
82 
110 
109 
107 
-
95 
83 
51 
87 
101 
81 
97 
103 
99 
109 1992 
114 
81 
-
117 
104 
95 
-
-
79 
73 
107 
1 11 
104 
105 
109 
-
107 ffiP^pB|PI| ^^B 
Yhteensä Naiset 
1970 
44 
24 
26 
25 
28 
39 
-
22 
22 
8 
14 
22 
18 
38 
17 
31 
59 
94 I 100 | 33 1992 
-
34 
39 
55 
43 
72 
-
-
25 
28 
19 
55 
44 
60 
30 
30 
84 
34 1970 
47 
20 
26 
24 
29 
42 
-
23 
21 
8 
13 
17 
17 
40 
17 
27 
64 
34 1992 
-
31 
-
6 
45 
75 
-
-
27 
-
34 
55 
46 
-
31 
-
-(MfSä&SS! mmmm 
Yhteensä 
1970 
22 
13 
12 
10 
23 
13 
-
37 
4 
8 
8 
14 
14 
22 
9 
19 
18 
40 | 21 1992 
43 
23 
12 
15 
28 
23 
-
20 
16 
-
9 
14 
10 
24 
8 
39 
32 
30 1970 
19 
27 
28 
38 
30 
50 
-
37 
37 
36 
35 
46 
37 
27 
32 
35 
24 
35 1992 
-
25 
23 
28 
32 
25 
-
-
44 
34 
38 
30 
37 
23 
23 
-
21 
23 Naiset 
1990 
11 
29 
20 
14 
7 
7 
7 
16 
30 
53 
29 
15 
-
12 
12 
21 
4 
17 Yhteensä 
1990 
7 
23 
19 
13 
7 
7 
6 
14 
27 
45 
27 
13 
-
12 
10 
15 
4 
8 
è 
Lähde: Maailmanlaajuista kehitystä koskeva kertomus -1995- Maailmanpankki 
EU:n JA lAin VÄIISFT POmTIlSEr SUHTEET 
(Tuetut institutionaaliset suhteet) 
^ 1) 
MINISTERITASON 
VUOROPUHELUT 
San José 
Väli-Amerikka 
Rion ryhmä 
2) 
YHTEISTYÖSOPI­
MUKSET 
Chile 70/90 
1984 
7 kokousta 
1990 Rooma 
Rooman julistus 
1990 Yhteistyötä 
koskeva 
puitesopimus 1991 
Managua 
San José VH 
Luxemburg 
1. ministeritason 
kokous 1992 
Lissabon 
San José Vm 
Santiago 
2. ministeritason 
kokous 1993 
San Salvador 
San José LX 
Kööpenhamina 
3. ministeritason 
kokous 1994 
Aten 
San José X 
Sao Paulo 
4. ministeritason 
kokous 1995 
Panama 
San José XI 
Pariisi 
5. ministeritason 
kokous 
Argentiina 
Paraguay 
Uruguay 
Brasilia 
Andien liitto 
Väli-Amerikka 
(Costa Rica, El 
Salvador, Honduras, 
Guatemala, Nica­
ragua, Panama) 
Meksiko 
Mercosur 1990 Kauppaa ja 
taloutta koskeva 
puitesopimus 
-
1973 
Kauppasopimus 
1980 
Kauppasopimus 
1983 ETY-
yhteistyösopimus/ 
Cartagenan sopimus 
1987 ETY-
yhteistyösopimuksen/ 
Cartagenan sopi­
muksen voimaantulo 
1984 San José, 
vuoropuhelun alku 
1985 Yhteistyösopi­
mus 
1975 Yhteistyösopi­
mus Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
Yhteistyötä koskeva 
puitesopimus 
Sopimus laitosten 
välisestä yhteistyöstä Kalastusta koskeva 
puitesopimus 
3) PARLAMENT­
TIEN VÄLISET 
KOKOUKSET 
EUROOPAN 
PARLAMENTIT/ 
PARLATTNO 1974 Bogota 
1975 Luxemburg 
1977 Meksiko 
1979 Rooma 
1981 Bogota 
1983 Bryssel 
1985 Brasilia 
1987 Lissabon 
1989 San José Sevilla SaoPaulo 
• Bryssel 
So 
o-
LIITE HM: EUROOPANUNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLISET 
KAUPPASUHTEET 
LATINALAISENAMERIKAN VIENNIN SUUNTAUTUMINEN 
Brasilia 
Panama 
Chile 
Peru 
Kolumbia 
Ecuador 
Meksiko 
Venezuela 
Costa Rica 
El Salvador 
Honduras 
Guatemala 
Nicaragua 
Bolivia 
Paraguay 
Uruguay 
Argentiina 1Ä92 
1. 2. 3. 
L.A. 
USA 
L.A. 
USA. 
JEU 
LX~ 
EU 
l.Ä 1_ 
EU 
L.A. 
"EU 
USA 
USA 
EU 
EU 
EU 
EU USA 
L.A. 
USA 
L.Ä. 
T.Ä7 
EU 
L.Ä7 
JEUj 
EU_ 
L.A. 
EU 
EU 
USA 
USA 
USA 
USA —I 
Lähde: CONTRADE 
LATINALAISEN AMERIKAN TUONNIN ALKUPERÄ 
1980 1992 
Brasilia 
Kolumbia 
Ecuador 
Meksiko 
Venezuela 
Costa Rica 
El Salvador 
Honduras 
Panama 
Guatemala 
Nicaragua 
Bolivia 
Chile 
Paraguay 
Peru 
Uruguay 
Argentiina L.A. 
L.A. 
L.A. 
L.A. 
USA 
L.A. 
EU USA 
USA 
USA 
EU 
EU 
EU 
USA EU 
EU 
EU 
USA 
L.A. 
US 
L.A. W^'-. WF) L.A. 
L.A. 
L.A. 
L.A. 
L.A. 
L.A. 
L.A. EU 
L.A. 
EU 
EU 
EU 
L.A. 
L.A. 
L.A. 
LA. 
L.A. 
USA 
USA 
EU 
EU 
USA 
EU 
EU L.A. 
EU 
LX 
L.Ä. 
L.A. 
EU 
EU 
EU 
EU 
EU 
EU 
EU 
USA 
USA 
EU 
USA 
USA 
Lähde: CONTRADE 
& 
5? LIITE III 2 
EUROOPAN UNIONIN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLINEN KAUPPA 
(millardia ecua) 
29,9 
25,4 25,9 
16,3 
14,6 
Tuonti Latinalaisesta Amerikasta 
Vienti Latinalaisesta Amerikasta 13,2 
2,8 3,7 
,1 ^,2 
1960 4,9 
^,7 
1965 1970 7,5 7,8 
1975 15,1 24,5 
17,5 
1980 1985 1990 1991 20 I9i° 0,4 
1992 1993 
Lähde: EUROSTAT 
LIITE III 3 
KAUPAN KEHITTYMINEN ALOITTAIN EU:n JA LATINALAISEN AMERIKAN PÄÄASIALLISTEN ALUEELLISTEN KOKONAISUUKSEN VÄLILLÄ 
(MILJOONINA ECUINA) 
^ 
^ ALUEET 
Latinalainen Amerikka 
Mercosur 
Andren maat 
Väli-Amerikka 
Mek ni ko 
Chile ALAT 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-aineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-aineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-aineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-aineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-sineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa 
Elintarvikkeet, juomat ja tupakka 
Raaka-aineet, polttoaineet, öljyt, rasvat ja vahat 
Teollisuustuotteet 
Muut 
Maailmankauppa EUROOPAN UNIONK1 ) 
1985 
11.285 
14.746 
118.364 
1.480 
45.875 
7.028 
4.573 
6.694 
602 
18.897 
1.999 
4.665 
4.319 
417 
11.400 
1.227 
274 
1.696 
70 
3.267 
215 
4.635 
2.883 
208 
7.941 
396 
380 
1.679 
84 
2.540 1990 
9.995 
8.405 
21.407 
1.462 
41.270 
5.438 
3.902 
9.041 
577 
18.959 
1.557 
2.098 
3.687 
414 
7.756 
1.212 
180 
1.174 
41 
2.607 
692 
1.632 
4.366 
136 
6.826 
730 
476 
2.402 
167 
3.776 1993 
10.729 
6.751 
27.536 
1.207 
46.223 
5.781 
3.230 
11.968 
386 
21.365 
2.032 
1.735 
4.472 
376 
8.614 
1.154 
177 
1.603 
36 
2.970 
583 
1.018 
6.423 
188 
8.212 
639 
528 
2.477 
117 
3.761 1994 
56.352 
27.692 
10.011 
2.438 
9.385 
4.319 
1): 12 valtioita muodostuva Euroopan unioni. 
Lähteet: IRF.LA, COMEXT-DATABASE, Bryssel-Luxemburg; IRELA 
LIITE IV-1 
LATINALAISEN AMERIKAN OSUUS KANSAINVÄLISISTÄ INVESTOINNEISTA 
1976-80 1981-85 \ 1986-90 
Suorat ulkomaan investoinnit 
[Kaikki kehitysmaat 
Aasia 
Latinalainen Amerikka 
Itä-Eurooppa Nettoinvestoinnit miljardeina USA:n dollareina (vuotuiset keskiarvot) 
39,5 i 
.'.577 7 j 
! 
....I .... J 
3,5 43 
15,3 
3,8 
4,5 162,8 
14,6 
5,9 
5,2 
0,2 1991 
184,5 
30,4 
14 
10,1 
2,5 1992 
173,5 1993 
173,4 
39,9 ! 53,4 
19,8 
13,5 
3,4 28,5 
17 
4 
! Latinalaisen Amerikan suhteellinen osuus kaikista suorista ulkomaan investoinneista 
1991 1976-80 
8,9 1981-85 [1986-90 
10,5 ! 3,2 5,5 
Latinalaisen Amerikan osuus kehitysmaihin suunnatuista nettoinvestoinneista 
| '"ëlX F ^^4 f 3576 j 33,2 
Lähde: Kansainvälinen järjestelytoimisto. 1992 
7,8 
~33,8 1993 
9,8 
31,8 
2k 
JATKOA LIITTEESEEN IV-3 
EUROOPAN UNIONIN OSUUS LATINALAISEN AMERIKAN HYVÄKSI MYÖNNETTÄVÄSTÄ JULKISESTA 
KEHITYSAVUSTA 
(kahdenvälinen julkinen kehitysapu, nettokustannukset) 
1993 
Muut maat 
5% 
Japani 
19,5% 
(VIRALLINEN KEHITYSAPU YHTEENSÄ = 3,7772 miljardia USA:n dollaria) 
Lähde: Laskftlmat IRELAN:in tietojen perusteella (OECD/DAC;n tietoien perusteella) x\ 
LIITE V-1 
|EUROOPAN YHTEISÖN KEHITYSTÄ KOSKEVA YTHEISTYÖ LATINALAISESSA AMERIKASSA 
Jakautuminen osa-alueittain ja jaksoittain (sitoumukset miljoonina ecuina) 
Väli-Amerikka 
Andien alue 
Mercosurin maat 
Muu Latinalainen Amerikka 
1 
Latinalaisen Amerikan alue 
L A YHTEENSÄ 1976-83 
154,2 
113,1 
10,6 
12,8 
24,1 
314,8 1984-89 
447,8 
361,9 
63,5 
112,2 
37,4 
1022,8 1990-93 
478,1 
429,2 
175,5 
164,5 
106,7 
1354 
Vuotuiset rahamäärät osa-alueittain ja jaksoittain (miljoonaa ecua) 
Väli-Amerikka 
Andien alue 
Mercosurin maat 
Muu Latinalainen Amerikka 
Latinalaisen Amerikan alue 
L A YHTEENSÄ 1976-83 
19,3 
14,1 
1,3 
1,6 
3 
39,3 1984-89 
74,7 
60,3 
10,6 
18,7 
6,2 
170,5 1990-93 
119,5 
107,3 
43,9 
41,1 
26,7 
338,5 
Lähde: Euroopan komisio, kaikki tukimuodot Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehitysmaihin. 
17. vuosikertomukseen liittyvä tilastoliite, Brysselissä 20 päivänä lokakuuta 1994 
3ö 
LIITE V-2 
ERI BUDJETTIKOHTIEN LATINALAISTA AMERIKKAA HYÖDYTTÄVÄT 
MAKSUSITOUMUKSET (1990 - 1994) 
500.000.000,00 
450.000.000,00 
400.000.000,00 
350.000.000,00 
300.000.000,00 
250.000.000,00 
200.000.000,00 
150.000.000,00 
100.000.000,00 
50.000.000,00 
0,00 '- "• i. 
'ti* njs 
1 *i* ," 
Vf:! 
1990 1991 1992 1993 1994 
D 
LIITE V-3 
LATINALAISTA AMERIKKAA HYÖDYTTÄVÄT MAKSUSITOUMUKSET VUOSINA 1990 -
1994: KOLMEN TIETYN BUDJETTIKOHDAN KEHITTYMINEN 
250000000 
200000000 
150000000 
ECU 
100000000 
50000000 B7-3010 
B7-3011 
B7 20 
1990 1991 1992 1993 1994 
B7-3010: Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö 
B7-3011 : Taloudellinen yhteistyö 
B7-20: Elintarvikeapu 
9 ° 
LIITE VI: EUROOPAN YHTEISÖN JA LATINALAISEN AMERIKAN VÄLINEN YHTEISTYÖ 
VUOSINA 1996 - 2000. EHDOTETUT PÄÄASIALLISET KOHTEET JA TEEMAT: 
KÄYTETTÄVISSÄ OLEVAT BUDJETTIKOHDAT. 
TEEMAT 
KOHTEET 
INSTITUTIONAALINEN 
TUKI 
KÖYHYYDEN JA 
SYRJÄYTYMISEN 
TORJUNTA 
TUKI TALOUDELLISILLE 
UUDISTUKSILLE, 
KILPAILUKYKY ALUEELLINEN 
YHDENTYMINEN OPETUS JA 
KOULUTUS 
B7-5230 
B7-5020 
B7-5076 
B7-3010 
B7-3020 KESKINÄISTEN RIIPPU­
VAISUUKSIEN HALLINTA 
B7-5041 
B7-5040 
B7-5080 
B6-8200 B6-6224 
B7-3011 
B4-1041 
JB7-3010 Rahoitusyhteistyö ja tekninen yhteistyö 
ÎB7-3011 Taloudellinen yhteistyö 
j B7-3020 Tuki pakolaisille 
IB4-1401 Energia 
IB7-5020 Yhteistyösopimukset 
;B7-5040 Ympäristö kehitysmaissa 
,B7-5041 Sademetsät 
IB7-5076 Elvyttäminen 
B7-5080 Huumausaineiden torjunta 
B7-5230 Ihmisoikeudet ja demokratia 
B6-6224 Tiede ja teknologia kehittymisen palvelijoina 
B6-8200 Tieteen alan yhteistyö 
23 
wmj^mmtmfm*mmHVipÊmmmi0m 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 495 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
n 11 
Luettelonumero : CB-CO-95-550-FI-C 
ISBN 92-77-95201-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg M