Komission kertomus Euroopan parlamentille varainhoitovuotta 2007 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) – Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jotka on laadittu EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan ja EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan nojalla {SEK(2009)1427} /* KOM/2009/0526 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 16.10.2009 KOM(2009)526 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE varainhoitovuotta 2007 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) – Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jotka on laadittu EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan ja EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan nojalla{SEK(2009)1427} SISÄLLYSLUETTELO KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE varainhoitovuotta 2007 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta (tiivistelmä) – Euroopan parlamentin päätöslauselmat, jotka on laadittu EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan ja EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan nojalla {SEC(2009)xxx} 1 JOHDANTO 3 I – KOMISSION VASTAUKSET PYYNTÖIHIN, JOITA EUROOPAN PARLAMENTTI ON ESITTÄNYT YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ ANTAMASSAAN PÄÄTÖSLAUSELMASSA 4 a) Monialaiset kysymykset 4 b) Alakohtaiset kysymykset 7 c) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset 10 II – Euroopan kehitysrahastot 10 III – Erillisvirastoja koskevat pyynnöt päätöslauselmissa 11 JOHDANTO Tämä on komission seurantakertomus Euroopan parlamentille varainhoitovuotta 2007 koskevista vastuuvapauden myöntämispäätöksistä[1] EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan, Euratom-sopimuksen 180 b artiklan, varainhoitoasetuksen 147 artiklan ja EKR:n varainhoitoasetuksen 119 artiklan 5 kohdan nojalla. Käännättämiseen ja määräaikoihin liittyvistä syistä johtuen kertomus julkaistaan kaikilla EU:n virallisilla kielillä tiivistetyssä muodossa. Komission yksityiskohtaiset vastaukset kuhunkin parlamentin tekemään pyyntöön ovat saatavilla komission valmisteluasiakirjassa[2], joka julkaistaan englanniksi, ranskaksi ja saksaksi. Molemmat seurantakertomukset liittyvät Euroopan parlamentin 23. huhtikuuta 2009 antamiin päätöslauselmiin. Tämän tiivistelmäkertomuksen kussakin luvussa[3] mainitaan viitteet edellä mainitun komission valmisteluasiakirjan asianomaisiin kohtiin. Viittaukset auttavat lukijaa löytämään kaikki kutakin lukua koskevat pyynnöt (ja komission suunnittelemat tai toteuttamat toimenpiteet) tai komission valmisteluasiakirjan olennaiset kohdat. Yleisen talousarvion toteuttamista sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa koskeviin vastuuvapauden myöntämispäätöksiin sisältyy komission havaintojen mukaan yhteensä 203 Euroopan parlamentin komissiolle osoittamaa pyyntöä. Komissio suostuu 99 pyynnön osalta toteuttamaan parlamentin esittämät toimenpiteet. Komissio katsoo, että 96 pyynnön osalta edellytetyt toimenpiteet on jo toteutettu tai aloitettu, vaikka eräissä tapauksissa niiden tuloksia on vielä tarkasteltava. Voimassa olevasta oikeudellisesta kehyksestä tai komission institutionaalisista oikeuksista johtuen komissio ei voi hyväksyä kahdeksaa pyyntöä[4]. I – KOMISSION VASTAUKSET PYYNTÖIHIN, JOITA EUROOPAN PARLAMENTTI ON ESITTÄNYT YLEISEN TALOUSARVION TOTEUTTAMISTA KOSKEVAN VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISESTÄ ANTAMASSAAN PÄÄTÖSLAUSELMASSA Seuraavassa esitetään tiivistelmä komission vastauksista pyyntöihin, joita Euroopan parlamentti on esittänyt varainhoitovuotta 2007 koskevan vastuuvapauden myöntämisestä antamissaan päätöslauselmissa. Varapuheenjohtaja Kallas antoi esittelijälle ja talousarvion valvontavaliokunnan puheenjohtajalle alustavan vastauksen kaikkiin päätöslauselmien kohtiin 15. toukokuuta 2009. a) Monialaiset kysymykset [5] Tarkastuslausuma (komission valmisteluasiakirja, 3–11 kohta) Komissio panee Euroopan parlamentin tavoin tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen huomautuksia sisältämättömän tarkastuskertomuksen vuoden 2007 tileistä. Se aikoo jatkaa kirjanpitotietojen ja kirjanpidon laadullista parantamista tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Komissio on samaa mieltä siitä, että virheiden suuri määrä tilien perustana olevissa toimissa johtuu osittain sääntöjen monimutkaisuudesta. Se myöntää, että niitä yksinkertaistamalla voidaan osaltaan parantaa EU:n politiikkojen toteuttamista ja vähentää virheitä, mutta huomauttaa, että sääntöjen ja valintaperusteiden monimutkaisuus ei ole kokonaan vältettävissä, koska sääntöjen tarkoitus on haluttujen politiikan tavoitteiden saavuttaminen ja ne ovat tulosta monimutkaisesta lainsäädäntömenettelystä. Vuosia 2007–2013 koskevia oikeusperustoja on parannettu. Toukokuussa 2009 päätettiin finanssikriisin johdosta yksinkertaistaa rakennerahastoja vielä lisää muun muassa antamalla mahdollisuus ilmoittaa menot kiinteämääräisen rahoituksen, yksikkökustannusten ja kertakorvausten perusteella. Yksinkertaistuksen vaikutuksen odotetaan näkyvän keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Lisäksi komissio pyrkii parhaillaan löytämään muita aloja, joilla yksinkertaistaminen edelleen olisi mahdollista, erityisesti varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistuksen valmistelujen yhteydessä. Se saattaa keskittyä tukiin ja etenkin tukikelpoisuusehtoihin, hallintomenettelyihin, joita koskevat säännökset ovat muuttuneet yhä monimutkaisemmiksi ja joilla on keskeinen merkitys erityisesti ulkomaanavun tuloksellisuuden ja toimittamisen parantamisessa sekä valvontatoimiin. Tukikelpoisuussääntöjen monimutkaisuus on suoraan yhteydessä toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta varmistumiseksi tarvittavien tarkastusten intensiteettiin ja kustannuksiin. Jos päätetään tukikelpoisuussääntöjen yksinkertaistamisesta ja ne pannaan käytännössä täytäntöön (esimerkiksi lisäämällä kertakorvausten ja kiinteämääräisen rahoituksen käyttöä tai hyväksymällä kansallisten tukikelpoisuussääntöjen soveltamisen, jos jäsenvaltio osallistuu yhteisrahoitukseen), toimet ovat vähemmän alttiita virheille, jolloin tarkastuksia voidaan kaventaa (ne voidaan keskittää panosten sijasta tuotoksiin), mikä vähentäisi tarkastuskustannuksia. Komissio käsittelee myös hyväksyttävää virheriskiä pyrkien määrittämään kaikkein kustannustehokkaimman tarkastusintensiteetin ja sopivan tasapainon kustannusten ja hyödyn (virheiden määrän vähentyminen) välillä. Se aikoo myös tarkastella periaatteita alakohtaisen lainsäädännön yksinkertaistamiseksi entisestään seuraavalla, vuonna 2014 voimaan tulevien perussäädösten kierroksella. Budjettihallinto – rahoitusoikaisut, takaisin perityt määrät ja maksujen keskeyttäminen (komission valmisteluasiakirja, 12–13 kohta) ABAC-kirjanpitojärjestelmään tehtiin vuonna 2008 muutoksia, jotta takaisin perittyjen määrien taustalla olevat virheet tai sääntöjenvastaisuudet saadaan selville. Tämän ansiosta komissio pystyi esittämään täydellisemmät ja luotettavammat luvut takaisinperinnästä vuoden 2008 kirjanpidossa. Komissio pyrkii myös entisestään parantamaan niiden tietojen luotettavuutta ja kattavuutta, jotka koskevat jäsenvaltioiden ilmoittamia, niiden tekemiä rahoitusoikaisuja. Komissio tekee rahoitusoikaisuja tarpeen mukaan. Komissio on toteuttanut 19. helmikuuta 2008 hyväksyttyyn, komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laadittuun toimintasuunnitelmaan liittyviä toimenpiteitä varmistaakseen, että rakennerahastojen täytäntöönpanossa havaittuihin sääntöjenvastaisuuksiin puututaan heti ja rahoitusoikaisut tehdään viipymättä. Vuotuiset yhteenvedot tehdyistä tarkastuksista, yhteistä hallinnointia koskevat ilmoitukset ja kansalliset ilmoitukset (komission valmisteluasiakirja, 14–18 kohta) Vuotuiset yhteenvedot ja niiden osuus jäsenvaltioiden valvontajärjestelmien toimivuuden varmistamisessa arvioidaan pääosastojen vuotuisissa toimintakertomuksissa. Vuotuiset yhteenvedot voivat tarjota lisäarvoa, varsinkin jos ne sisältävät analyysin ongelmista tai tarkastuslausuman, niissä nostetaan esiin hyviä käytäntöjä ja ehdotetaan ratkaisuja. Komissio jatkaa yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa vuotuisten yhteenvetojen parantamiseksi. Toisin kuin vuonna 2007 kaikki jäsenvaltiot noudattivat vuonna 2008 varainhoitoasetuksen 53 b artiklan 3 kohdassa säädettyä velvoitetta vuotuisen yhteenvedon toimittamisesta sekä noudattivat joko kokonaan tai suurimmaksi osaksi vähimmäisvaatimuksia. Komissio antoi vuotta 2008 varten uudet ja paremmat ohjeet rakennerahastojen vuotuisista yhteenvedoista. Se suhtautuu myönteisesti seitsemän jäsenvaltion aloitteeseen liittää tarkastuslausuma niiden vuotta 2008 koskeneisiin yhteenvetoihin, kuten tarkistetuissa ohjeissa ehdotettiin. Kun vuodelta 2008 saatiin lisäksi neljä kansallista ilmoitusta, kaikkiaan 11 jäsenvaltiota antoi jonkinlaisen kansallisen vakuutuksen. Komissio jatkaa myös niiden jäsenvaltioiden tukemista, jotka antavat vapaaehtoisia kansallisia ilmoituksia EU:n varoista. Se analysoi saamiaan ilmoituksia ja lausumia osatakseen määritellä ne muotoon ja kattavuuteen liittyvät keskeiset tekijät, jotka tarjoavat lisäarvoa. Valvontajärjestelmät (komission valmisteluasiakirja, 19–33 kohta) Komissio on pyrkinyt viime vuosina voimakkaasti parantamaan valvontajärjestelmiään tilintarkastustuomioistuimen suositusten ja vastuuvapauden myöntävän viranomaisen vaatimusten mukaisesti. Niiden puutteiden korjaamiseksi, joita komission omassa tarkastustoiminnassa on havaittu tai joita ulkopuolinen tarkastaja on tuonut esiin, komissio laati toimintasuunnitelman yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (vuonna 2006) sekä toimintasuunnitelman komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (vuonna 2008). Komissio antoi vuoden 2009 alussa vaikutustenarviointikertomuksen komission toimintasuunnitelmasta yhdennetyn sisäisen valvonnan kehyksen luomiseksi (KOM(2009) 43), jossa se raportoi toimien etenemisestä. Samaan aikaan annettiin komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä laadittua toimintasuunnitelmaa koskeva edistymiskertomus (KOM(2009) 42). Komissio pyrkii edelleenkin jatkuvasti kehittämään sekä omiaan että kumppaneidensa valvontajärjestelmiä havaitessaan niissä puutteita. Yhteenvedossa, joka laaditaan vuotuisissa toimintakertomuksissa annettujen lausumien ja niissä tehtyjen varaumien perusteella, arvioidaan komission hallinnon suorituksia kyseisenä vuonna. Siinä ohjataan komission yksiköitä toimenpiteisiin niiden vuotuisissa toimintakertomuksissa esitettyjen varaumien syiden korjaamiseksi ja edistymisen valvomiseksi säännöllisesti. Komissio uskoo, että hyväksyttävän riskin lähestymistapa voi tarjota selkeän kuvan sopivasta tasapainosta virheiden määrän ja tarkastusten kustannusten välillä ja edistää EU-varojen moitteetonta ja tehokasta hallinnointia. Komissio antoi aiheesta joulukuussa 2008 tiedonannon (KOM(2008) 866), jossa se käytti kuvaavina esimerkkeinä rakennerahastoja ja maaseudun kehittämistä. Komissio aikoo tehdä konkreettisia ehdotuksia hyväksyttävästä riskistä tutkimuksen, energian ja liikenteen sekä maaseudun kehittämisen aloilla vuoden 2010 alkupuoliskolla ja ulkomaanavun, kehitysyhteistyön ja laajentumisen aloilla sekä hallintomenojen osalta saman vuoden jälkipuoliskolla. Avoimuus (komission valmisteluasiakirja, 34–40 kohta) Komissio on perustanut varainhoidon avoimuuden järjestelmän, joka tarjoaa täydelliset, haettavissa olevat ja vertailukelpoiset tiedot edunsaajista, joille on myönnetty komission hallinnoimia varoja. Yhteisesti hallinnoitujen varojen osalta Europa-sivustolla on portaali, josta on linkit kansallisille internetsivuille, joilla jäsenvaltiot tarjoavat täytäntöönpanosääntöjen ja ohjeiden mukaisia tietoja. Lisäksi Euroopan parlamentin ja komission korkean tason ryhmä sopi 22. huhtikuuta yhteisen edunvalvojien rekisterin perustamisesta. Komissio katsoo, että nykyisissä komission jäsenten toimintasäännöissä on jo kattavia ja tarkoituksenmukaisia sääntöjä vastuullisuudesta ja etiikasta. Nykyisten puitteiden mahdollisia parannuksia kuitenkin harkitaan. Varainhoitoasetus (komission valmisteluasiakirja, 41 kohta) Komissio tekee sovellettavien säännösten mukaisesti ehdotuksen tulevasta varainhoitoasetuksesta toukokuuhun 2010 mennessä. Kuten aiemminkin, tulevasta varainhoitoasetuksesta keskustellaan ja neuvotellaan läheisessä yhteistyössä parlamentin ja neuvoston kanssa. Jos Lissabonin sopimus on tullut voimaan, tulevasta varainhoitoasetuksesta päättävät yhdessä Euroopan parlamentti ja neuvosto. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) (komission valmisteluasiakirja, 42–46 kohta) Voimassa olevien säädösten mukaisesti OLAFilla on välitön pääsy kaikkeen tutkimuksia varten tarvitsemaansa, komissiolla olevaan tietoon, myös tietokantoihin. Taloudellisten etujen suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen toinen pöytäkirja tuli voimaan 19. toukokuuta 2009. Useimmat jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen, ja siinä määrätään suorasta yhteistyöstä Euroopan komission ja jäsenvaltioiden oikeusviranomaisten välillä suojeltaessa yhteisön taloudellisia etuja. Kolmansien edunsaajamaiden osalta kaikissa tulevissakin sopimuksissa määrätään, että niiden kansallisten viranomaisten on toimittava täysimääräisesti yhteistyössä OLAFin kanssa. Komissio tarkastelee parhaillaan mahdollisuuksia nopeuttaa kurinpitomenettelyään esimerkiksi läheisemmällä yhteistyöllä OLAFin ja tutkinta- ja kurinpitotoimiston välillä. b) Alakohtaiset kysymykset Omat varat (komission valmisteluasiakirja, 47 kohta) Komissio on toteuttanut pyydetyt toimet, jotka koskevat kohdennetut välilliset rahoituspalvelut sisältävien BKTL-tietojen käyttöä yhteisön omia varoja laskettaessa. Komission ehdotuksessa neuvoston päätökseksi välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) kohdentamisesta Euroopan yhteisöjen talousarvion ja sen omien varojen tarkoituksiin käytettävän bruttokansantulon (BKTL) määrittämiseksi (KOM(2009) 238 lopullinen, 26.5.2009) ehdotetaan säädettävän välillisten rahoituspalveluiden kohdentamisesta omien varojen tarkoituksiin käytettävän bruttokansantulon (BKTL) määrittämiseksi takautuvasti 1. tammikuuta 2005 alkaen. Maatalous ja luonnonvarat (komission valmisteluasiakirja, 48–53 kohta) Yhteisen maatalouspolitiikan terveystarkastusta koskeva sopimus yksinkertaistaa entisestään tilatukijärjestelmää (mm. vähentämällä erilaisten oikeuksien määrää, mahdollistamalla oikeuksien yhdistämisen) ja lisää tuotannosta riippumattomia tukia (esim. peltokasvit, siemenet, humala, eläinpalkkiot). Hallinnolliselta kannalta katsottuna tuotannosta riippumattomien tukien lisääminen parantaa valvottavuutta ja poistaa tarpeen tarkastaa alakohtaisten erityiskriteerien täyttymisen, sillä tilatukijärjestelmää koskevien yleisten sääntöjen noudattaminen riittää (ei esimerkiksi tarvitse tarkastaa, että kyseistä viljelykasvia on tosiasiallisesti tuotettu). Komissio seuraa edelleen tiiviisti IACS-velvoitteiden tilannetta Kreikassa. Kreikka on noudattanut toimintasuunnitelmaansa ja perustanut uuden, toimivan LPIS-järjestelmän. Kreikan viranomaiset käyttävät uutta järjestelmää ensimmäisen kerran vuoden 2009 hakumenettelyssä. Eniten virheitä sisältävien maaseudun kehittämismenojen osalta menojen hallinnointi- ja valvontajärjestelmää on yhdenmukaistettu Euroopan maatalouden tukirahaston takuujärjestelmän kanssa uudessa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa vuodesta 2007 alkaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 mukaisesti. Tulevaisuudessa Euroopan maatalouden tukirahaston laajalti tunnustetut parannukset koskevat siis myös maaseudun kehittämismenoja. Lisäksi jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan, että kaikki maaseudun kehittämistoimenpiteet ovat tarkastettavissa ja valvottavissa sekä sen, että tukikelpoisuutta koskevia sääntöjä noudatetaan. Komissio on myös antanut lisää ohjausta jäsenvaltioille maatalouden ympäristötoimien toteuttamiseen. Kalastusalan tuet (komission valmisteluasiakirja, 54–57 kohta) Yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksessa vuonna 2002 edistyttiin jo huomattavasti kestävyyden parantamisessa etenkin tehostamalla ympäristönäkökohtien huomioon ottamista kalastusalan hallinnassa ja poistamalla osan rahoitustuesta, joka edisti suoraan ylikapasiteetin muodostumista. Huhtikuussa 2009 julkaistussa yhteisen kalastuspolitiikan uudistusta koskevassa vihreässä kirjassa käynnistettiin nyt meneillään oleva julkinen kuuleminen, jossa käsitellään erityisesti julkista rahoitustukea sellaiselle kalataloudelle, joka on ristiriidassa yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden kanssa. Koheesio (komission valmisteluasiakirja, 58–70 kohta) Komissio on sisällyttänyt vuosia 2009–2011 koskevaan tarkastusstrategiaansa kaikki meneillään olevat toimet, jotka sisältyvät toimintasuunnitelmaan komission valvontatehtävän vahvistamiseksi rakennetoimien yhteisen hallinnoinnin yhteydessä (kuten kansallisten korjaavien toimintasuunnitelmien valmiiksi saattaminen, keskeytys- ja oikaisumenettelyt). Komissio osoitti täytäntöönpanokertomuksessa (KOM(2009) 42), että toimintasuunnitelma oli tuottanut todella tulosta. Komissio on sitoutunut raportoimaan vuoden 2010 alussa toimintasuunnitelman ensimmäisistä vaikutuksista. Komission tarkastustyö perustuu kattavaan riskinarviointiin, jota pidetään ajan tasalla. Siinä otetaan huomioon useita tekijöitä kuten aiempien tarkastusten tulokset ja rahoitusoikaisujen määrä. Tarkastustoiminta on perusteellisempaa riskialttiiden alojen ja ohjelmien osalta. Näitä tietoja on kuitenkin tulkittava varovaisesti, ja varsinkaan jäsenvaltiokohtaisten rahoitusoikaisujen määrä ei sinänsä kuvasta riskin suuruutta. Komissio on jatkanut vuosia 2007–2013 koskevien sääntöjen yksinkertaistamistyötä etenkin sääntöjenvastaisuuksien ilmoitusjärjestelmän osalta sekä tarjoamalla mahdollisuuden ilmoittaa menot kiinteämääräisen rahoituksen, yksikkökustannusten ja kertakorvausten perusteella. Sisäiset politiikat ja tutkimus (komission valmisteluasiakirja, 1 ja 71–91 kohta) Tutkimuksen alalla komissio on laatinut kuudennelle puiteohjelmalle monivuotisen valvontastrategian. Sen tarkoitus on havaita ja korjata virheet, joita ei voida havaita asiakirjatarkastuksissa ennen kuin maksu on suoritettu. Tähän päästään lisäämällä tuntuvasti jälkikäteistarkastusten määrää ja liikaa maksettujen määrien takaisinperintää. Tämä on jo viime vuosina auttanut vähentämään virheitä. Seitsemäs puiteohjelma on tuonut mukaan lisää parannuksia ja muutamia merkittäviä yksinkertaistuksia. Osallistujien takuurahaston käyttöönotolla on ollut keskeinen vaikutus varainhoidon ennakkotarkastusten ja suojatoimenpiteiden vähentämisessä. Se korvaa kuudennessa puiteohjelmassa olleen sopimuspuolten taloudellisen yhteisvastuun. Seitsemännen puiteohjelman osallistumista koskevissa säännöissä (31 artikla) määrätään, että keskimääräisiä kustannuksia voidaan käyttää, jos ne eivät poikkea merkittävästi todellisista kustannuksista. Keskittämällä osallistujien rekisteröinti yhteen pisteeseen voidaan välttää toistuvat pyynnöt edunsaajille ja parannetaan tiedon laatua ja johdonmukaisuutta kaikissa tuen hallintojärjestelmissä. Lisäparannuksia saadaan aikaan, kun e-FP7-aloitteen yhteydessä siirrytään vähitellen täysin sähköisiin vaihtojärjestelmiin koko ehdotus- ja tukihallintoketjussa. Liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa komissio antaa yksityiskohtaiset vastaukset Euroopan parlamentin pyyntöihin, jotka koskevat sisäisen politiikan osa-alueita. Ulkoiset toimet, valtioista riippumattomat järjestöt ja kehitysyhteistyö (komission valmisteluasiakirja, 2 ja 92–111 kohta) Komissio on toteuttanut toimenpiteitä parantaakseen valvontaa täytäntöönpanevissa organisaatioissa. Näitä ovat muun muassa tarkastuksissa käytettävät uudet, vakiomuotoiset toimeksiantojen kuvaukset ja CRIS-AUDIT-tietokannan kehittäminen seurantatyökaluksi. Koska ne on otettu käyttöön vasta hiljattain, komissio odottaa niiden koko hyödyn käyvän selvemmäksi tulevaisuudessa. Komissio jatkaa myös pyrkimyksiään edelleen kehittää järjestelmiään tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti. Se suunnittelee muun muassa kehittävänsä täytäntöönpaneville organisaatioille erityistä ohjausta EY:n varojen hallinnossa ja EY:n sääntöjen noudattamisessa ennaltaehkäisevien toimenpiteiden tueksi. Viime aikoina tehdyt arviot komission yhteistyöstä kumppanimaiden kanssa YK:n välityksellä ja avun toimittamisesta EIP:n ja kehityspankkien kautta osoittavat, että tästä saadaan lisäarvoa ja tuntuvia tuloksia varsinkin, jos kyseessä ovat suuremmat rahastot. Lisäksi osallistuminen tällaisiin aloitteisiin on antanut komissiolle mahdollisuuden toimia poliittisesti herkillä alueilla, joille avun toimittaminen olisi muuten ollut mahdotonta. Komissio on voinut hyötyä monenvälisten kumppaneidensa läsnäolosta ja kokemuksesta kentällä avun täytäntöönpanossa. Komissio jatkaa läheistä yhteistyötä YK:n kanssa parantaakseen tarkastusten tuloksellisuutta ja lisätäkseen yhteisön YK:lle antaman tuen avoimuutta ja näkyvyyttä. Huhtikuussa 2009 FAFA-työryhmän kuudennessa vuosikokouksessa sovittiinkin tarkastustoimeksiantojen kuvauksesta. Niitä on jo käytetty kokeiluluontoisesti vuoden ajan hyvällä menestyksellä. Komissio on vuodesta 2008 lähtien julkaissut kaikkien ulkoisten toimien rahoitustukea saavien edunsaajien nimet varainhoitoasetuksen 30 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Luettelo on kaikenkattava eikä rajoitu pelkästään valtioista riippumattomiin järjestöihin, joiden käsitteelle ei ole yhteisesti hyväksyttyä oikeudellista määritelmää. Rahoituksen sopimusnäkökohtien osalta komissio toteaa valtioista riippumattomien toimijoiden kelpoisuuden saada EY:n rahoitusta niiden omien kansallisten oikeudellisten kehysten perusteella. Komission vastaukset muihin pyyntöihin, jotka koskevat ulkosuhteita, humanitaarista apua ja kehitysyhteistyöpolitiikkaa, on esitetty liitteenä olevan valmisteluasiakirjan kohdissa, jotka koskevat ulkoisia toimia ja Euroopan kehitysrahastoa. Liittymistä valmisteleva strategia (komission valmisteluasiakirja, 112–120 kohta) Bulgarian ja Romanian liittyessä Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007 otettiin käyttöön yhteistyö- ja seurantamekanismi, jolla on tarkoitus auttaa korjaamaan tiettyjä puutteita oikeuslaitoksen uudistamisessa ja korruption torjumisessa sekä Bulgarian osalta järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa. Lisäksi mekanismin avulla seurataan edistymistä näissä asioissa säännöllisten kertomusten avulla. Viimeisimmät kertomukset annettiin 22. heinäkuuta 2009 ja toimitettiin Euroopan parlamentille (KOM(2009) 401 lopullinen ja KOM(2009) 402 lopullinen). Ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden osalta korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on keskeinen painopisteala kaikissa liittymis- ja/tai Eurooppa-kumppanuuksissa. Komissio on tehnyt siitä myös olennaisen osan liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) täytäntöönpanostrategiaansa. Kaikkien IPA:n monivuotisten suuntaa-antavien suunnitteluasiakirjojen prioriteetteihin sisältyy nyt korruption torjunta. Käytännön aloitteita ehdotetaan ja valmistellaan yhteistyössä OLAFin kanssa. Hallintomenot (komission valmisteluasiakirja, 121–126 kohta) Liitteenä olevassa valmisteluasiakirjassa komissio antaa yksityiskohtaiset vastaukset Euroopan parlamentin pyyntöihin, jotka koskevat Eurooppa-kouluja, henkilöstöä ja komission rakennuksia. Kiinteistösuunnittelua ja myös tulevien vuosien toimitilatarpeita koskevat tiedot on esitetty vuosien 2008, 2009 ja 2010 alustavissa talousarvioesityksissä sekä vuoden 2009 määrärahasiirtoihin[6] liittyvissä keskusteluissa. Vastuuvapauden myöntämiseen perustuvat seurantatoimet (komission valmisteluasiakirja, 127 kohta) Komissio seuraa kaikkia vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä pyyntöjä paitsi jos ne eivät ole nykyisen oikeudellisen kehyksen tai sen institutionaalisten oikeuksien mukaisia. EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 3 kohdan ja varainhoitoasetuksen 147 artiklan mukaisesti se raportoi joka vuosi Euroopan parlamentille toimenpiteistä, joita se on toteuttanut parlamentin vastuuvapauden myöntämistä koskevissa päätöksissä esittämien huomioiden ja huomautusten johdosta. c) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukset Euroopan parlamentti esitti vastuuvapaudesta antamassaan päätöslauselmassa komissiolle pyyntöjä, jotka koskivat useita tilintarkastustuomioistuimen vuosina 2007 ja 2008 julkaisemia erityiskertomuksia. Komission vastaukset näihin pyyntöihin on esitetty komission valmisteluasiakirjassa (128–169 kohta). II – Euroopan kehitysrahastot Budjettitukiohjelmien osalta pyritään voimakkaasti parantamaan tukikelpoisuuden analysointia ja selkiyttämään rahoitussopimuksia ja maksupäätöksiä. Kaikkia vuonna 2008 hyväksyttyjä budjettitukiohjelmia koskevat tiedot on esitetty tiivistetysti vuoden 2008 vuotuisissa toimintaohjelmissa[7]. Vastatakseen vaatimuksiin budjettituen käsittelyn avoimuuden lisäämisestä komissio aikoo syventää budjettitukea koskevien asioiden käsittelyä tulevissa vuosikertomuksissa Euroopan yhteisön kehitys- ja ulkomaanavun politiikoista ja niiden toteuttamisesta. Ennakkotarkastukset ovat tärkeä osa EuropeAidin nykyistä valvontastrategiaa. Niissä havaitut virheet voidaan korjata ennen lopullisten maksujen hyväksymistä. Niihin sisältyy tarpeen mukaan riippumattomien asiantuntijoiden suorittamia tarkastuksia tai teknistä varmentamista riippuen sopimuksen/toimijan tyypistä, jolloin täytäntöönpanevien organisaatioiden tarkastusten intensiteetti erityisesti ennen lopullista maksua on korkea. Tarkemmat tiedot kaikista EKR:ään liittyvistä pyynnöistä on esitetty komission valmisteluasiakirjassa (170–183 kohdat). III – Erillisvirastoja koskevat pyynnöt päätöslauselmissa Kuten yhteisessä lausumassa 10. päivältä maaliskuuta 2009 todetaan, toimielinten välinen sääntelyvirastotyöryhmä käsittelee useita keskeisiä asioita, joita siihen osallistuvat toimielimet ovat esittäneet, kuten erillisvirastojen tehtävää ja asemaa EU:n toimielinrakenteessa, virastojen perustamista, rakennetta ja toimintaa sekä niiden rahoitukseen, talousarvioon, valvontaan ja hallintoon liittyvä asioita. Teknisen tason erityiskysymyksistä on laadittu luettelo, jonka käsittelystä on sovittu. Työryhmä on aloittanut toimintansa, ja komissio toteuttaa tarvittavat toimet keskustelujen tulosten perusteella. Komissio antaa vastaukset Euroopan parlamentin pyyntöihin, jotka koskevat sääntelyvirastoihin liittyviä yleisiä asioita, sekä yksittäisiä virastoja koskeviin pyyntöihin komission valmisteluasiakirjassa (184–203 kohta). * * * [1] Yleisen talousarvion toteuttamista vuonna 2007 sekä EKR:n ja erillisvirastojen toimintaa vuonna 2007 koskevat vastuuvapauden myöntämismenettelyt. [2] Komission valmisteluasiakirja, joka on liitteenä varainhoitovuotta 2007 koskevien vastuuvapauden myöntämispäätösten seurannasta laaditussa komission kertomuksessa Euroopan parlamentille. [3] Sekä tässä tiivistelmäkertomuksessa että seikkaperäisessä valmisteluasiakirjassa noudatetaan mahdollisimman tarkoin Euroopan parlamentin pyynnöt sisältävien päätöslauselmien rakennetta. [4] Ks. pyynnöt 7, 73, 93, 126, 134, 135, 167 ja 182. [5] Euroopan parlamentin tärkeimmissä päätelmissään esille ottamia kysymyksiä käsitellään jäljempänä asianomaisissa kohdissa. [6] Siirrot DEC5 ja DEC24. [7] Ks. http://ec.europa.eu/europeaid/work/ap/aap/2008_en.htm