[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 4.7.2008

KOM(2008) 406 lopullinen

KOMISSION VIIDES VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE

yleiskatsaus yhteisön ulkopuolisten maiden yhteisöä vastaan kohdistamiin kaupan suojatoimiin (tilastot 31 päivään joulukuuta 2007 asti, mutta tapauksia ja tekstiä koskevat kommentit on päivitetty maaliskuuhun 2008 asti) [SEK(2008) 2149]

KOMISSION VIIDES VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE

YLEISKATSAUS YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN YHTEISÖÄ VASTAAN KOHDISTAMIIN KAUPAN SUOJATOIMIIN (TILASTOT 31 PÄIVÄÄN JOULUKUUTA 2007 ASTI, MUTTA TAPAUKSIA JA TEKSTIÄ KOSKEVAT KOMMENTIT ON PÄIVITETTY MAALISKUUHUN 2008 ASTI)

Tiivistelmä

Vuoden 2007 lopussa voimassa olleita EU:n vastaisia kaupan suojakeinoja oli hieman enemmän kuin vuotta aiemmin. Valtaosa niistä on vielä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, vaikka suojatoimenpiteiden käyttö lisääntyykin jatkuvasti. Komissio jatkoi näiden toimien tiivistä seuraamista, jotta se pystyisi tarvittaessa antamaan apua asianomaiselle EU:n teollisuudelle ja puuttumaan tilanteeseen. Toiminnasta on tänä vuonna saatu myönteisiä tuloksia, mutta aiemmin havaitut ongelmat ovat edelleen olemassa ja rajoittavat usein aiheettomasti EU:n viejien markkinoillepääsyä. Komissio jatkaa sen vuoksi tätä tärkeää toimintaa ja lujittaa kahdenvälisiä yhteyksiä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa kurinalaisuuden lisäämiseksi kaupan suojakeinojen käytössä.

1. JOHDANTO

Samalla kun EU:n tai sen jäsenvaltioiden vastaisten voimassa olevien suojakeinojen määrä on vaihdellut viime vuosina, niiden käytön asiallisuuteen liittyvät huolenaiheet ovat pysyneet samoina, ja äskettäin on ilmennyt myös uusia ongelmia. EU itsekin käyttää kaupan suojakeinoja ja tunnustaa myös yhteisön ulkopuolisten maiden oikeudet niiden käyttöön. Kokemukset ovat kuitenkin useissa tapauksissa osoittaneet, että yhteisön ulkopuolisten maiden soveltamat vaatimukset suojakeinojen käytölle eivät aina ole asianmukaisia eivätkä niiden pohjalta toteutetut toimenpiteet aina ole lainsäädäntöön perustuvien WTO:n vaatimusten mukaisia.

Yksi komission kauppapolitiikan tärkeimmistä tavoitteista on EU:n kilpailukyvyn lujittaminen maailmanmarkkinoilla. Perusteettomat kaupan suojakeinot ovat esteenä yhteisön viejien oikeutetulle markkinoillepääsylle, ja komission tavoitteena on sen vuoksi estää yhteisön ulkopuolisia maita ottamasta käyttöön kyseisiä suojakeinoja tai ainakin minimoida niiden kielteisiä vaikutuksia niin tehokkaasti kuin mahdollista.

Komissio jatkaa sen vuoksi mahdollisuuksien mukaan yksittäisiin tilainteisiin puuttumista samalla, kun se pitää yllä vuoropuhelua ja kahdenvälisiä yhteyksiä yhteisön ulkopuolisten maiden hallintoelinten kanssa, jotta suojakeinojen käytön edellytykset saataisiin vastaamaan komission omissa käytännöissään soveltamia edellytyksiä.

Edellisissä kertomuksissa on korostettu tarvetta jatkaa yhteisön ulkopuolisten maiden toimien seuraamista ja teknisen avun antamista asianomaisille tuotannonaloille. Tämä vuoden suuntausten ja kehityksen valossa tämä tarve tulee varmasti vahvistumaan etenkin, kun otetaan huomioon viime aikoina saavutetut myönteiset tulokset. Jäsenvaltiot ja teollisuus ovat myös tehneet varsin selväksi, että ne luottavat komission toimintaan ja tukeen tällä alalla.

2. YLEISET KEHITYSSUUNTAUKSET

Yhteisön tai sen jäsenvaltioiden viejiä vastaan oli vuoden 2007 loppuun mennessä toteutettu 147 toimenpidettä. Vuoden 2006 lopussa vastaava luku oli 143.

Toteutettujen toimenpiteiden määrä laski vuotta 2007 edeltävinä kolmena vuotena, mutta vuonna 2007 se nousi ensimmäisen kerran edelliseen vuoteen verrattuna. Tätä nousua olisi kuitenkin tarkasteleva tammikuussa 2007 tapahtuneen yhteisön laajentumisen valossa. Yhdeksän toimenpidettä, joita yhteisön ulkopuoliset maat olivat soveltaneet jo ennen laajentumista Romaniaa ja Bulgariaa vastaan, sisällytettiin tässä yhteydessä yhteisön tilastoihin. Vuonna 2007 uusia toimenpiteitä oli yhteensä 23 (14 väliaikaista tai lopullista ja 9 laajentumisesta johtuvaa toimenpidettä), ja 19 toimenpidettä raukesi tai kumottiin.

Vuonna 2007 käytössä olleista erilaisista kaupan suojakeinoista valtaosa eli noin kaksi kolmannesta oli edelleen polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tasoitustoimenpiteiden määrä on edellisten vuosien tapaan laskenut, mutta toteutettujen toimenpiteiden jakautumisesta käy ilmi, että suojatoimenpiteiden määrä on taas noussut: vuonna 2006 niitä oli 32 ja vuonna 2007 36. Suojatoimenpiteiden osuus kaikista toteutetuista toimenpiteistä on nyt 25 prosenttia.

Koska suojatoimenpiteet otetaan käyttöön yleisesti sovellettavina (erga omnes) toimenpiteinä, ne vaikuttavat EY:n viejiin myös silloin, kun niiden vienti ei aiheuta ongelmia toimenpiteet käyttöön ottaneen maan teollisuudelle. Komissio painostaa sen vuoksi edelleen suojatoimenpiteiden käyttäjiä entistä suurempaan harkitsevaisuuteen ja pyrkii minimoimaan asetettujen suojatoimenpiteiden kielteiset vaikutukset. Joissakin tapauksissa tällainen tilanteeseen puuttuminen on tuottanut tuloksia ja toisinaan ponnistelut ovat olleet turhia, erityisesti Turkin asettamien toimenpiteiden yhteydessä.

Maiden osalta Yhdysvallat on edelleen EY:n ja sen jäsenvaltioiden vastaisten suojakeinojen suurin käyttäjä. Sillä on 25 voimassa olevaa toimenpidettä eli yhteensä lähes 20 prosenttia kaikista toimenpiteistä. Monien asianomaisten tuotteiden (esimerkiksi matalarikasteisen uraanin, kuumavalssatun teräksen) kaupan määrät ovat huomattavat. Muita tärkeimpiä maita ovat Intia (19 toimenpidettä), Brasilia (12 toimenpidettä), Kiina (10 toimenpidettä), Ukraina (10 toimenpidettä), Meksiko ja Turkki (kumpikin 9 toimenpidettä).

Käyttöönotettujen uusien (väliaikaisten ja lopullisten) toimenpiteiden määrä laski huomattavasti eli vuoden 2006 27:sta vuoden 2007 18:aan (niihin sisältyi 14 uutta toimenpidettä ja 4 väliaikaista toimenpidettä, jotka otettiin käyttöön jo vuonna 2006, mutta vahvistettiin lopullisesti vuonna 2007). Tämä lasku selittyy sillä, että Kiina ja Turkki ottivat vuonna 2006 käyttöön yhteensä 9 toimenpidettä mutta vuonna 2007 vain 2. Kiina vähensi kaupan suojakeinojen käyttöä kaiken kaikkiaan, mutta Turkki on edelleen merkittävä käyttäjä, kuten jäljempänä esitetään. Edellisen vuoden tapaan puolet uusista toimenpiteistä on suojatoimenpiteitä.

Lisäksi vuoden 2006 huipun jälkeen uusien vireillepanojen määrä laski melko kohtuulliselle tasolle eli 28:sta 20 uuteen tapaukseen. Tämä johtuu siitä, että vuonna 2007 pantiin vireille vain 9 suojatoimenpidetapausta verrattuna edellisen vuoden 18 tapaukseen. Tämä on myönteistä kehitystä, jonka toivotaan jatkuvan.

3. MAAKOHTAISET SUUNTAUKSET

Yhdysvallat ja Intia vähensivät viime vuosina toteuttamiensa toimenpiteiden määrää, kun taas esimerkiksi Brasilia, Ukraina, Meksiko, Turkki ja Venäjä lisäsivät toimenpiteitään huomattavasti kolmen viime vuoden aikana. Näissä viidessä maassa toteutettiin vuonna 2005 yhteensä 26 toimenpidettä, ja vuonna 2007 vastaava luku oli 45.

Yhdysvaltojen tapauksessa väheneminen johtuu pääasiassa useiden toimenpiteiden kumoamisesta, kun taas Intian suuntauksesta kuvastuu se, että huomattavasta määrästä toimenpiteitä käytiin WTO-neuvotteluja, joiden tuloksena toimenpiteitä saatiin päätökseen. Venäjän, Ukrainan ja Turkin toimenpiteiden määrän kasvu johtui lähes kokonaan vuonna 2007 käyttöön otetuista uusista suojatoimenpiteistä. Brasiliassa ja Meksikossa tapahtunut kasvu osoittaa, että kaupan suojatoimenpiteisiin liittyvä toiminta lisääntyy Latinalaisessa Amerikassa.

Yksityiskohtainen kuvaus kehityssuuntauksista ja kunkin yhteisön ulkopuolisen maan tärkeimmistä tapauksista on esitetty liitteessä.

4. TÄMÄNHETKISET ONGELMAT

Vaikka kaiken kaikkiaan onkin tapahtunut edistystä, komissio on edelleen joutunut kohtaamaan jo aiemmin havaitsemiaan ongelmia. Tärkeimpiä huolenaiheita ovat alhainen vireillepanon kynnys, vahingon ja syy-yhteyden huono määrittely sekä välinpitämättömyys asianomaisten tahojen puolustautumisoikeutta kohtaan. Tässä kertomuksessa niitä ei enää käsitellä, koska niitä selvitettiin yksityiskohtaisesti edellisissä kertomuksissa.

Ongelmien luetteloon kirjattiin viime vuonna myös suojatoimenpiteiden käytön lisääntyminen, joka on vuonna 2007 edelleen ongelmana. Toinen tärkeä esille tullut ongelma oli se, ettei valtaosalle uusimmista EU:n jäsenvaltioista vieläkään myönnetä automaattisesti markkinatalousasemaa Argentiinassa ja Brasiliassa tehtävissä polkumyyntitutkimuksissa.

Näitä kahta tuoreinta ongelmaa kuvataan jäljempänä yksityiskohtaisesti.

4.1. Suojatoimenpiteiden liiallinen käyttö

Suojatoimenpiteiden käyttö on viime vuosina lisääntynyt huolestuttavasti, ja tämä kehitys oli nähtävissä myös vuonna 2007. Suojatoimenpiteiden määrä lisääntyi vuoden 2006 32:sta vuoden 2007 36:een. Vuoden 2007 lopussa neljännes kaupan suojakeinoista oli suojatoimenpiteitä. Vaikka vuonna 2007 aloitettiin aiempaa vähemmän uusia suojatoimenpidetapauksia (9 tapausta verrattuna vuoden 2006 18 tapaukseen), näiden tapausten osuus oli silti puolet kaikista uusista suojakeinoista.

Useat maat pitävät suojatoimenpiteitä edelleen helppona ja nopeana tapana ryhtyä toimiin tuontia vastaan, koska ne voidaan ottaa käyttöön sillä perusteella, että tuonnin kasvu aiheuttaa tai uhkaa aiheuttaa vahinkoa, tarvitsematta osoittaa kauppavirtoihin liittyvää epäreiluutta, toisin kuin polkumyynnin tai tuen vastaisissa tapauksissa. Oikeudelliset edellytykset suojatoimenpiteiden käyttöönotolle ovat kuitenkin tarkoituksellisesti varsin tiukat ja itse asiassa paljon tiukemmat kuin muiden kaupan suojakeinojen käytön edellytykset, koska suojatoimenpiteet eivät kohdistu epäreiluun kauppaan vaan vapaaseen kauppaan. Nämä edellytykset jäävät kuitenkin usein täyttämättä.

Vieläkin tärkeämpi näkökohta on se, että suojatoimenpiteet otetaan monenvälisen luonteensa vuoksi käyttöön kaikkea tuontia vastaan riippumatta alkuperästä ja siitä, onko tuonti ongelmien aiheuttaja. Suojatoimenpiteet ovat sen vuoksi vaikuttaneet useissa tapauksissa perusteettomasti EU:n viejiin, vaikka nämä eivät selvästikään ole aiheuttaneet vahinkoa suojaa pyytävälle teollisuudelle. Kyseisiä viejiä rangaistaan tällä tavoin toisinaan perusteettomasti ja heidän markkinoillepääsynsä estetään ilman pätevää perustetta.

Kun ongelmat liittyvät halpatuontiin, on usein tarkoituksenmukaisempaa pyrkiä ratkaisemaan niitä polkumyynnin vastaisin toimenpitein. Jotkut maat ottavat käyttöön erityisesti ongelmien luonteeseen ja alkuperään, eli halpatuontiin, kohdistuvia toimenpiteitä, kun taas toiset maat eivät noudata järjestelmällisesti tällaista lähestymistapaa. Komission tehtävänä on näin ollen pyrkiä mahdollisimman tehokkaasti minimoimaan tällaisten toimenpiteiden vaikutusta EU:n vientiin. Tehtävä ei ole helppo, koska tietyt maat ovat muita haluttomampia toteuttamaan toimenpiteitä, joiden kohteena olisivat yksinomaan todelliset ongelmien aiheuttajat.

4.2. EU:n uusien jäsenvaltioiden markkinatalousasema

Vuoden 2007 aikana kävi ilmi, että Brasilia ja Argentiina jatkavat uudempien EU:n jäsenvaltioiden kohtelemista maina, joilla ei ole täysimääräistä ja rajoittamatonta markkinatalousasemaa polkumyyntitutkimusten yhteydessä. Tämä merkitsee käytännössä sitä, että tutkimusviranomaiset käyttävät polkumyyntilaskelmissa normaaliarvon korvaavaa arvoa. Vaikka näissä kahdessa maassa on käynnissä vain yksi erityisesti uusiin jäsenvaltioihin kohdistuva tutkimus, komissio ottaa asian hyvin vakavasti, koska EU:n jäsenvaltioita ei voida olla katsomatta täysivaltaisiksi markkinatalouksiksi. EU:n jäsenvaltioiden kohteleminen keskenään eri tavalla ei myöskään ole hyväksyttävää, koska kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisön säännöstön.

Komissio on sen vuoksi puuttunut määrätietoisesti asiaan, jotta ongelma voitaisiin ratkaista nopeasti. ”Uusien” jäsenvaltioiden markkinatalousasemaa koskeviin Brasilian ja Argentiinan kysymyksiin on vastattu antamalla olennaisia tietoja. Näin ollen Argentiinan ja Brasilian viranomaisten ei enää pitäisi voida käyttää ”teknisiä syitä” verukkeena markkinatalousaseman epäämiselle Bulgarialta, Tšekiltä, Virolta, Unkarilta, Latvialta, Liettualta, Puolalta, Romanialta, Slovakialta ja Slovenialta.

Kaikkia EU:n jäsenvaltioita olisi periaatteessa kohdeltava markkinatalouksina riippumatta niiden liittymisajankohdasta. Ennakkovaatimuksena eli yhtenä perusteena yhteisöön liittymiselle on, että ehdokasvaltioiden on oltava täysimittaisia markkinatalouksia, ja lisäksi niiden on täysimittaisesti hyväksyttävä ja pantava täytäntöön yhteisön säännöstö, jolla on säännelty taloudellista toimintaa vanhoissa jäsenvaltioissa. Joidenkin EU:n jäsenvaltioiden kohtelemiselle siirtymävaiheessa olevina talouksina tai jopa muina kuin markkinatalousmaina ei sen vuoksi voi olla laillista tai taloudellista perustetta. Komissio pyrkii aktiivisesti ratkaisemaan tämän ongelman kahdenvälisissä suhteissaan Brasilian ja Argentiinan kanssa päästäkseen pikaisesti myönteisiin tuloksiin.

5. TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET

Kuten edellisen vuoden kertomuksessa todetaan, sillä, että komissio on seurannut yhteisön ulkopuolisten maiden tapauksia, katsotaan varmasti olleen jossain määrin vaikutusta EY:tä tai jäsenvaltioita vastaan vireille pantujen ja käyttöön otettujen toimenpiteiden määrään, joka on kaiken kaikkiaan laskenut vuosien myötä.

Jäljempänä kuvattujen konkreettisten saavutusten lisäksi olisi otettava huomioon, että komissio on lisännyt yhteyksiään niihin tuotannonaloihin, jotka ovat kaupan suojakeinoja koskevien tutkimusten kohteena, tarjotakseen apua, ohjausta ja selvityksiä yhteisön ulkopuolisten maiden toimia koskevissa asioissa. Joissakin tapauksissa EU:n teollisuus on aloittanut yhteistyön näiden yhteyksien ansiosta, mutta toisissa tapauksissa se on myös voinut päättää olla osallistumatta tutkimukseen. Vaikka konkreettisia myönteisiä tuloksia ei viimeksi mainituissa tapauksissa saatukaan (yhteistyö olisi ollut välttämätön edellytys niille), komissio ainakin varmisti, että teollisuus sai tiedon käynnissä olevista tutkimuksista ja yhteistyöstä kieltäytymisen mahdollisista kielteisistä seurauksista. Osallistuminen kaupan suojakeinoja koskeviin tutkimuksiin ratkaistaan edelleen taloudellisin perustein, ja asianomaisten yritysten on otettava päätöksessään huomioon yleisempiä näkökohtia.

Tärkeimmät saavutukset olivat vuonna 2007 seuraavat:

1. Nollaus – toimenpiteiden kumoaminen

Vaikka tätä asiaa on jo korostettu edellisessä kertomuksessa, olisi muistettava, että komission, viejien ja asianomaisten jäsenvaltioiden välisen yhteistyön tuloksena Yhdysvallat pani huhtikuussa 2007 täytäntöön nollausmenetelmää koskevan komission pyytämän WTO:n paneelikäsittelyn säännöstön (DS294), tosin vain osittain. Useat Euroopan unionin viejät ovat saaneet todeta, että riitautetut polkumyyntitullit on joko kokonaan kumottu tai niitä on huomattavasti lievennetty.

Kaikkia ongelmia ei kuitenkaan ole ratkaistu, ja komission oli pyydettävä niin sanottua täytäntöönpanopaneelia, koska Yhdysvaltojen ei katsota panneen asianmukaisesti täytäntöön WTO-paneelin säännöstöä. Toinen EY:n nollauspaneeli Yhdysvaltoja vastaan (DS350) on parhaillaan käynnissä.

2. Terästuotteita koskevien Yhdysvaltojen toimenpiteiden jatkamatta jättäminen toimenpiteiden päättymistä koskevissa tarkasteluissa

Kuten edellä on esitetty, ruostumattomien terästankojen suurimmat EU-viejät ovat jo saaneet todeta, että niiden vastaiset toimenpiteet on kumottu, kun Yhdysvallat on pannut täytäntöön nollausta koskevan WTO:n säännöstön. Sen jälkeen komissio väitti yhdessä asianomaisen teollisuuden kanssa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä, että niiden viejien markkinaosuudet, joihin sovellettiin edelleen tulleja kumoamisten seurauksena, olivat paljon pienemmät kuin alkuperäiset kokonaismäärät eikä aineellista vahinkoa sen vuoksi todennäköisesti aiheudu maan omalle teollisuudelle. Tämä perustelu hyväksyttiin, ja Yhdysvallat kumosi Ranskasta, Saksasta, Yhdistyneestä kuningaskunnasta ja Italiasta tuotavia ruostumattomia terästankoja koskevat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja/tai tasoitustoimenpiteet, koska ei ollut todennäköistä, että Yhdysvaltojen teollisuudelle aiheutuisi toistuvaa aineellista vahinkoa. Tämän tapauksen tulokset osoittavat jälleen kerran, että komission, jäsenvaltioiden ja EY:n teollisuuden välinen tiivis yhteistyö on tärkeää.

Kyseisten tullien kumoaminen ja sen lisäksi muita terästuotteita (esimerkiksi määrämittaan leikattua levyä, ruostumattomia levytuotteita ja öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön tarkoitettuja teräsputkia) koskevien polkumyyntitullien kumoamiset vuosina 2006 ja 2007 on katsottava erittäin myönteiseksi kehitykseksi.

3. Toimenpiteiden väheneminen Intiassa

Intian toteuttamien toimenpiteiden määrä on vähentynyt viime vuosina, kun EU on pyytänyt WTO-neuvottelujen jälkeen tarkasteluja, joista on saatu hyviä tuloksia. Muutamissa tapauksissa, joissa ei pyydetty tarkastelua, odotettiin, että toimenpiteiden annettaisiin raueta niiden tavanomaisen viisivuotisen soveltamisajan päätyttyä. Intia pani kuitenkin vireille kaksi asianomaisten toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelua (yhden vuonna 2006 ja yhden vuonna 2007). Komissio vastusti jyrkästi näitä uusia tutkimuksia siitä syystä, että oikeudellisilta perusteiltaan alun perinkin kiistanalaisten toimenpiteiden jatkamista vielä viidellä vuodella ei voida missään tapauksessa hyväksyä.

Komission puuttuminen asiaan tuotti tuloksia ainakin yhdessä tapauksessa. Vaikka EU:n teollisuus ei tehnyt yhteistyötä komission kanssa, Intia päätti vuonna 2007, että toimenpidettä on määrä jatkaa kaikkien tutkimuksen kohteena olleiden maiden osalta EU-maita lukuun ottamatta.

4. Puolustautumisoikeuksien paraneminen Kiinan tutkimuksissa

Viimevuotisessa kertomuksessa mainittiin, että ongelmana on Kiinan osalta edelleen ollut avoimuuden puute ja puutteellinen tiedottaminen tapauksista. Avoimuus on keskeinen tekijä niin kaupan suojakeinojen hallinnoinnissa kuin asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeuden varmistamisessakin. Vaikka tämä ongelma on tuotu jatkuvasti esiin Kiinan viranomaisten kanssa käsiteltyjen yksittäisten tapausten yhteydessä, merkittävää paranemista ei silti ole havaittu. Ongelma otettiin siksi uudelleen esille kahdenvälisen parhaita käytänteitä käsittelevän ryhmän kokouksessa, jossa Kiinan hallinnolle annettiin yksityiskohtaisia esimerkkejä siitä, miten EY toimii tutkimusten tällaisten osatekijöiden kanssa. Kiinalaiset suhtautuivat myönteisesti komission asiaa koskeviin neuvoihin, ja he tulevat nähtävästi kehittämään näitä osatekijöitä omissa tapauksissaan. Kiinan vireille panemia tapauksia ei parhaillaan ole käynnissä, mutta komissio jatkaa näiden osatekijöiden tiivistä seuraamista tulevissa menettelyissä ja toivoo kahdenvälisten yhteyksiensä kantavan hedelmää. On joka tapauksessa kannustavaa pitää yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa yllä kahdenvälisiä yhteyksiä, joiden avulla pyritään tukemaan EY:n tiukkoja vaatimuksia ja auttamaan yhteisön ulkopuolisia maita niiden soveltamisessa.

5. Meksikon toteuttamien toimenpiteiden vaikutuksen poistaminen ja minimointi

Kahdesta Meksikon vuonna 2007 päätökseen saamasta tutkimuksesta saatiin myönteisiä tuloksia. Ensimmäinen niistä oli polkumyyntitutkimus, joka koski tiettyjen torjunta-aineiden tuontia Tanskasta. Komissio tuki aktiivisesti ja auttoi tanskalaista tuottajaa tässä tapauksessa. Väliaikaisista kieltotoimenpiteistä riitautettiin yli 90 prosenttia sillä perusteella, että polkumyyntimarginaali oli laskettu virheellisesti, ja kun komissio oli puuttunut asiaan useita kertoja, Meksiko hyväksyi lopulta tanskalaisen viejän tarjoaman hintasitoumuksen. Vaikka tutkimuksen päättäminen toteuttamatta toimenpiteitä olisikin ollut parempi lopputulos tässä tapauksessa, pystyttiin ainakin minimoimaan kielteiset taloudelliset vaikutukset ja varmistamaan markkinoillepääsy. Komissio jatkaa tämän tapauksen tiivistä seuraamista, koska on merkkejä siitä, että Meksikon ainoa tuottaja saattaa mennä konkurssiin lähitulevaisuudessa, mikä tekisi kaikki toimenpiteet tarpeettomiksi.

Toinen tapauksista oli polkumyyntitutkimus, joka koski hitsattujen putkien tuontia Saksasta. Vaikka tässä tapauksessa oli otettu käyttöön myös väliaikainen toimenpide, komissio puuttui ponnekkaasti asiaan eri tasoilla pääasiassa siksi, ettei Meksikon viranomaisten alustavassa vaiheessa väittämästä aineellisten vahinkojen uhasta maan teollisuudelle ollut todisteita. Nämä pyrkimykset johtivat tuloksiin, ja lopulta Meksiko päätti saattaa tapauksen päätökseen ottamatta käyttöön toimenpiteitä.

Kokonaiskuvan antamiseksi on vielä mainittava, että WTO:n riitojenratkaisutapaus, joka koskee oliiviöljyn tuonnin vastaisia tasoitustulleja, on edelleen käynnissä. Väliaikainen kertomus, joka oli määrä julkaista toukokuun 2008 puoleenväliin mennessä, ei ole vielä valmis.

6. Suojaustoimenpiteiden vaikutus

Edellä esitetyistä syistä komissio korostaa, että suojatoimenpidettä olisi käytettävä vain poikkeuksellisissa tilanteissa, koska se kohdistuu, polkumyynnin vastaisista ja tasoitustulleista poiketen, reiluun kauppaan ja koska siitä aiheutuvilla toimenpiteillä on kielteinen vaikutus myös niihin viejiin, jotka eivät aiheuta vahinkoa. Jos toimenpiteitä ei voida välttää, komissio tukee sellaisia toimenpiteitä, joiden kielteinen vaikutus EU:n viejiin on mahdollisimman vähäinen.

Komissio on saavuttanut hyviä tuloksia tapauksessa, jossa Ukraina otti käyttöön kolme suojatoimenpidettä vuonna 2007. Nämä toimenpiteet koskevat vain tietyn hinnan alittavaa tuontia, eli niitä ei sovelleta EU:n vientiin, joka on kyseisen hintatason yläpuolella.

Vastaaviin tuloksiin komissio pääsi myös tapauksessa, jossa Turkki otti käyttöön tiettyjen moottoripyörien tuonnin vastaisia toimenpiteitä. Vaikka tämän tapauksen vireillepanon kanssa otettiin samanaikaisesti käyttöön väliaikaisena toimenpiteenä erityinen tuotekohtainen tullimaksu, useiden asiaan puuttumisten jälkeen vuonna 2007 käyttöön otettuja lopullisia toimenpiteitä alettiin myös soveltaa yksinomaan tietyn tuontihinnan alittavaan tuontiin. Toimenpiteet eivät näin ollen vaikuttaneet EU:n vientiin, koska EU:n keskimääräiset vientihinnat ovat kynnysarvon yläpuolella.

Kaikissa tapauksissa komissio ei kuitenkaan onnistunut saamaan myönteisiä tuloksia. Huolimatta useista asiaan puuttumisista ja keskusteluista Turkin viranomaisten kanssa kahdessa suojaustoimenpidetapauksessa ei päästy myönteisiin tuloksiin, vaan niissä otettiin vuoden 2008 alkupuolella käyttöön tullit. Toimenpiteenä oli erityinen kappalekohtainen tulli, joka vaikuttaa myös EU-vientiin. Tapaukset kohdistuivat kuitenkin selvästi halpatuontiin tietyistä maista, jotka eivät olleet EU-maita. Turkki on edelleen yksi suurimmista suojatoimenpiteiden käyttäjistä, ja komissio pyrkii taivuttelemaan Turkkia käyttämään maakohtaisia toimenpiteitä silloin, kun ongelmia aiheutuu ainoastaan tietyistä yksilöidyistä maista.

7. Australia ja sianliha

Vuoden 2007 lopussa Australia pani vireille suojatoimenpidetutkimuksen, joka koski sianlihan tuontia. Australian sianlihantuottajat olivat pyytäneet suojatoimenpidetutkimuksen panemista vireille sikojen pakastettujen ruhonosien tuontia vastaan lokakuussa 2007, koska he olivat joutuneet vaikeuksiin, vaikka kilpailevat tuonnin kanssa vain osalla sianlihamarkkinoita. Nykyään vain Yhdysvallat, Kanada ja Tanska täyttävät Australiaan vientiä koskevat eläinten ja kasvien terveyteen liittyvät vaatimukset. Australian tutkimusviranomainen ehdotti 14. joulukuuta 2007 ja uudelleen 4. huhtikuuta 2008, ettei toimenpiteitä otettaisi käyttöön, koska syy-yhteyttä tuonnin ja Australian sikatilallisten vaikean tilanteen välillä ei ollut löydetty ja pääsyynä vahinkoon oli rehun korkea hinta maan omilla markkinoilla (sianlihantuottajat joutuvat maailmanlaajuisesti, EU mukaan lukien, selviytymään vastaavasta tilanteesta). Tämä tapaus on esimerkki hyvästä koordinoinnista EU:n, jäsenvaltion ja EU:n teollisuuden välillä sellaisten toimenpiteiden välttämiseksi, jotka eivät ole oikeudellisesti perusteltuja.

6. PÄÄTELMÄ

Viime vuosien vähenemissuuntauksen jälkeen EY:n vastaisten toimenpiteiden lukumäärä pysyi vuonna 2007 suhteellisen vakaana. Nykyisen maailmanlaajuisen taloudellisen tilanteen valossa on odotettavissa, että toimenpiteiden määrä voi lähitulevaisuudessa taas lisääntyä. Teollisuus pyytää helposti suojatoimenpiteitä silloin, kun taloudelliset olosuhteet ovat epäsuotuisat.

”Vanhat” tutut ongelmat ovat edelleen olemassa, ja uusia huolenaiheita on syntynyt. Tarve seurata tiiviisti ulkopuolisten maiden tapauksia on sen vuoksi entistä suurempi. Perusteettomin toimenpitein riistetään yhteisön viejiltä liiketoimintamahdollisuuksia ulkomailla ja aiheutetaan haittaa Euroopan kilpailukyvylle. Näitä markkinoillepääsyn esteitä olisi siis järjestelmällisesti pyrittävä raivaamaan tieltä. Tältä pohjalta komissio seuraa tiiviisti yhteisön ulkopuolisten maiden toimia, antaa edelleen apua asianomaiselle EU:n teollisuudelle ja puuttuu tarvittaessa asiaan.

Tämä vuosi on jälleen kerran osoittanut, että komission, teollisuuden ja asianomaisten jäsenvaltioiden yhteisillä pyrkimyksillä voidaan huomattavasti helpommin saada hyviä tuloksia asiaan puuttumisesta yhteisön ulkopuolisten maiden tapauksissa. Tänä vuonna päästiin merkittäviin saavutuksiin: joissakin tapauksissa pystyttiin estämään toimenpiteitä ja joissakin lieventämään niiden kielteistä taloudellista vaikutusta yhteisön toimijoihin. Komissio lujittaa edelleen yhteyksiään teollisuuteen ja puuttuu asiaan mahdollisimman usein ja sopivimmalla mahdollisella tavalla.

Komissio jatkaa myös kahdenvälisten yhteyksien edistämistä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa parantaakseen kurinalaisuutta ja tukeakseen sen omissa tutkimuksissa sovellettavien tiukkojen vaatimusten käyttöönottoa.