FI Euroopan unionin virallinen lehti C 105/1

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien tukitoimien tehostaminen EU:n alueilla”

(2008/C 105/01)

ALUEIDEN KOMITEAN

— korostaa, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimus- ja innovaatiorahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Se on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla.

— yhtyy näkemykseen siitä, että on tarve kehittää alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia sekä lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa erityisesti yksityisellä sektorilla.

— kehottaa lisäämään EU:n toimia tutkimus- ja innovaatiotoimintaan sovellettavien EU:n rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten vahvistamiseksi esimerkiksi suomalla etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on poikkeuksellisen suuri. Komitea pitää niin ikään tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan huomattava, lisääntyvä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan.

— korostaa, että tarvitaan tähänastista pidemmälle kehitettyä EU:n toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus.

— kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään.

Esittelijä : Jyrki MYLLYVIRTA (FI, PPE), Lahden kaupunginjohtaja

Viiteasiakirjat

Neuvoston päätelmät tehokkaammasta tuesta tutkimukselle ja innovoinnille: Tutkimuksen puiteohjelman ja rakennerahastojen käytön koordinointi — vastine CRESTin raporttiin — Neuvoston (kilpailukyky) 2811. kokous 25. kesäkuuta 2007 Luxemburgissa

Komission tiedonanto ”Euroopan alueiden kilpailukyvyn parantaminen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan avulla — Kasvun sekä työpaikkojen määrän ja laadun edistäminen”

KOM(2007) 474 lopullinen

Toimintalinjoja koskevat suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Erilaisten EU:n soveltamien rahoitusvälineiden yhteisvaikutusten vahvistaminen kaudella 2007–2013

1. on erittäin tyytyväinen neuvoston (kilpailukyky) 25. kesäkuuta 2007 antamiin päätelmiin ”tehokkaammasta tuesta tutkimukselle ja innovoinnille: Tutkimuksen puiteohjelman ja rakennerahastojen käytön koordinointi — vastine CRESTin raporttiin (1)”. Päätelmissään neuvosto kehottaa jäsenvaltioita ja alueita panemaan Euroopan unionin tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean CREST:in suuntaviivat täytäntöön vapaaehtoisuuden pohjalta ja kehottaa erityisesti alueiden komiteaa osallistumaan aiheeseen liittyviin jatkotoimiin. Komitea puolestaan pyytää neuvostoa palaamaan aiheeseen nyt käsillä olevan AK:n lausunnon pohjalta.

2. toteaa, että EU:n koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutuksia on parannettava kunkin politiikan omat päämäärät huomioon ottaen. Erityisesti on tarpeen, että jäsenvaltiot ja alueet käyttävät niihin kuuluvia rahoitusvälineitä tehokkaasti ja koordinoidusti. Kuten AK:n tutkimuksessa alueiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten rakenteellisista T&K-valmiuksista ja -motivaatiosta (2) pidetään asianmukaisena, AK on useissa lausunnoissaan korostanut, että alueiden on tärkeää — EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaammin tukemina — löytää käytännön ratkaisuja tutkimusrahoituksen ja rakennerahastovarojen toisiaan täydentävään käyttöön. Tällöin on erityistä huomiota kiinnitettävä unionin uusiin jäsenvaltioihin.

3. on neuvoston ja komission kanssa yhtä mieltä siitä, että edellä kuvattu on olennainen keino vietäessä uudistetun Lissabonin strategian tutkimus- ja innovaatioulottuvuutta eteenpäin paikallis- ja aluetasolla. Se on omiaan kehittämään EU:n alueiden suorituskykyä tutkimuksen ja innovoinnin alalla. AK huomauttaa, että tutkimuslaitokset ja niiden toimintatavat ovat moninaisia. Uutta tietoa kyetään tuottamaan erikokoisissa ja -tyyppisissä laitoksissa. Jopa pienet laitokset pystyvät tuottamaan maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietoa rajatuilla erikoisaloilla, eritoten silloin, kun ne ovat mukana globaaleissa verkostoissa ja tekevät yhteistyötä tietopohjaisten liikeyritysten kanssa.

4. pitää AK:n tutkimuksessa tehtyihin asiaa koskeviin ehdotuksiin viitaten tervetulleena sitä, että seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma, rakennerahastot, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (Competitiveness and Innovation Programme, CIP) sekä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (European Agricultural Fund for Rural Development, EAFRD) soveltuvat rakenteellisilta ominaisuuksiltaan entistä paremmin alueiden käytettäviksi koordinoidusti niiden pyrkiessä edistämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa. Nyt kun aikataulu on yhteinen ja kun voimavaroja on lisätty, on yhteisvaikutusten kasvaessa mahdollista saavuttaa merkittäviä tuloksia. Tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan on nyt budjetoitu 54 miljardia euroa vuosiksi 2007–2013. Rakennerahastovaroista suunnilleen 10 prosenttia eli 45 miljardia euroa on varattu tutkimukseen ja innovointiin. Sen lisäksi samansuuruinen rahamäärä on tulossa kansallisina rahoitusosuuksina. Tämä on osoitus rakennerahastojen tärkeydestä ja potentiaalista, kun niitä verrataan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman vastaavanlaiseen kokonaisbudjettiin.

5. toteaa, että poiketen neuvoston päätelmistä ja CREST-suuntaviivoista, joissa keskitytään ainoastaan rakennerahastojen ja tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman käytön yhteensovittamiseen, AK haluaa tarkastella asiaa laajemmin, kuten Euroopan komissio tekee tiedonannossaan, ja punnita paitsi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman myös tietyssä määrin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston tarjoamia mahdollisuuksia.

6. viittaa jälleen siihen, että vuonna 2005 uudistetussa Lissabonin strategiassa tutkimus ja innovointi asetetaan unionin politiikan eturintamaan, sillä ne ovat avainasemassa kasvun ja kilpailukyvyn pontimina. Komitea pitää Eurooppa-neuvoston epävirallisessa Lahden kokouksessaan lokakuussa 2006 hyväksymää ”laajapohjaista innovaatiostrategiaa EU:lle” tärkeänä askeleena eteenpäin asiassa. Tukeakseen lisäinvestointeja tutkimus- ja innovaatiotoimintaan EU:n alueilla AK pyytää Eurooppa-neuvostoa vahvistamaan kevään 2008 kokouksessaan tutkimus- ja innovointiulottuvuutta Lissabonin strategian vuosien 2008–2011 hallintojaksoon kuuluvissa, kasvuun ja työllisyyteen tähtäävissä uuden sukupolven yhdennetyissä suuntaviivoissa.

7. yhtyy käsitykseen, jonka mukaan mahdollisten yhteisvaikutusten alueellista kattavuutta on arvioitava seikkaperäisemmin. Tähän tarvitaan tehokkaampaa aluekohtaista analyysiä tutkimus- ja innovointipotentiaalista ja -tarpeista. Tässä yhteydessä on varsinkin parannettava tilastollista ja laadullista tietoaineistoa, joka on peräisin mm. EU-tason aloitteista, kuten alueellisten keskeisten numerotietojen tietokannasta (Regional Key Figures) sekä Euroopan innovaatiokartoituksesta (Trend Chart) ja kansallisia tutkimuspolitiikkoja koskevasta ERAWATCH-tietojärjestelmästä, joita ollaan laajentamassa aluetasolle.

8. ehdottaa, että EU:n soveltamista rahoitusvälineistä kesken toiminnan ja jälkikäteen tehtäviin arvioihin sisällytetään analyysi vuorovaikutussuhteista muihin välineisiin tarkoituksena yhteisvaikutusten aikaansaaminen tuettaessa EU:n alueilla tapahtuvaa tutkimus- ja innovaatiotoimintaa.

Toimiva monitasoinen hallinto

9. korostaa, että tutkimus- ja innovaatiopotentiaalin rakentamisprosessi, jonka tarkoituksena on tuottaa EU:hun kestävällä pohjalla olevaa kilpailuetua, voi onnistua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaupungit ja alueviranomaiset ovat siinä mukana. Fyysisen läheisyytensä ansiosta ne ovat tiedon tuottamisen ja innovoinnin pääasialliset liikkeellepanijat Euroopassa. Yhä useammat EU:n alueista määrittävät tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ensisijaiseksi kysymykseksi julkista rahoitusta kohdentaessaan.

10. painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta saavutetaan uudistetun Lissabonin toimintasuunnitelman tavoitteet ja Barcelonassa asetettu päämäärä, eli että EU:ssa käytetään tutkimus- ja kehittämistoimintaan vähintään 3 prosenttia BKT:sta vuoteen 2010 mennessä ja että kaksi kolmannesta tästä määrästä on peräisin yksityiseltä sektorilta — ja jotta sen lisäksi pystytään takaamaan taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus EU:ssa. Komitea toteaa uudelleen, että EU:n alueiden tutkimus- ja innovointikapasiteettia kyetään kasvattamaan ainoastaan, mikäli jäsenvaltiot, EU ja alueet sitoutuvat yhdessä asiaan ja sovittavat toimintansa yhteen. EU:lta tuleva rahoitus muodostaa aina pienen osan kaikesta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavasta julkisesta rahoituksesta, ja on tärkeää, että EU edistää politiikallaan jäsenvaltioiden tekemien investointien kasvua ja niiden koordinoimista. Julkisen panostuksen ohelle EU tarvitsee erityisesti yksityissektorin vahvempaa sitoutumista asiaan.

11. tahtoo varmistaa, että tutkimuksen seitsemättä puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa käytetään koordinoidusti, koska se on keskeistä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, tutkimus- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja alueellisella tasolla. Myös maaseutualueiden kehittyminen on aluekehityksen olennainen osa, ja se on synkronoitava muiden toimintalinjojen kanssa, tutkimus- ja innovaatiopolitiikat mukaan luettuina.

12. katsoo, että EU:n kilpailukykyä vahvistavalla seitsemännellä tutkimuksen puiteohjelmalla on ratkaiseva rooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa ja eurooppalaista tutkimusaluetta kehitettäessä, mutta että sen on samanaikaisesti täydennettävä kansallista tutkimustyötä ja keskityttävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, joita ei kyetä toteuttamaan kansallisella tasolla. Yhdistämällä useiden jäsenvaltioiden voimavarat voidaan näin palvella sekä EU:n että maakohtaisia etuja.

13. on tyytyväinen siihen, että seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma vahvistaa EU:n tutkimukseen myöntämän tuen alueellista ulottuvuutta sellaisten aloitteiden kuin ”Osaavat alueet 2” ja ”Tutkimuspotentiaalin vapauttaminen” avulla. Mainitut aloitteet ovat kuitenkin volyymiltaan liian suppeita, ja AK kehottaa lisäämään kyseisen kaltaisia aloitteita sekä pyytää komissiota laatimaan tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan kuuluvasta rahoituksesta myös alueellisen eritelmän alueviranomaisia varten.

14. tuo uudelleen julki Euroopan teknologiainstituuttia (ETI) käsittelevässä lausunnossaan aiemmin esittämänsä näkemyksen, että on huolehdittava siitä, että alueet ja pk-yritykset pääsevät osallisiksi ETI:n kaltaisista laajoista EU:n yhteistyöhankkeista. Esimerkiksi ETI:n ”osaamis- ja innovaatioyhteisöt” -konseptia tulisi hyödyntää luotaessa kumppanuuksia elinkeinoelämän sekä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa.

15. antaa tukensa CREST:ille, joka painottaa tarvetta kehittää strategioita tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia (TTKI) varten ja lujittaa tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alueellista hallinnointia. Tällöin on tähdellistä kehittää erityinen strategia, jonka avulla seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja rakennerahastoja pystytään käyttämään yhdessä, kun kehitetään tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevaa strategiaa. Tuen koordinointiin liittyvät tarpeet tulee ottaa huomioon suunnittelun varhaisvaiheessa. Tämä tehtävä voidaan yhdistää alhaalta ylöspäin etenevään prosessiin, jossa valitaan toimintaohjelmien strategisia tutkimus- ja innovointitavoitteita. Sen tueksi voitaisiin esimerkiksi sisällyttää toimintaohjelmiin rahoitusvaraus, kuten on asian laita eräiden EU:n alueiden kohdalla.

16. toteaa, että tärkeiden EU-välineiden, kuten tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman, rakennerahastojen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, koordinoinnissa ei ole kyse pelkästään poliittisista tarkoitusperistä, vaan haasteena on myös ylläpitää politiikan yhtenäisyyttä. Tarvitaan tehokasta, monitasoista hallintajärjestelmää, kun halutaan taata politiikan yhtenäisyys monitasoisten, lukuisia sidosryhmiä koskevien ohjelmien osalta.

Ponnekkaampi ja määrätietoisempi toiminta ja yhteistyö

17. katsoo, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa tulee keskittyä innovointi- ja todentamisvaiheeseen, kun taas seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa pitää huomio kohdistaa tutkimus- ja kehittämisvaiheeseen, jotta edistetään Euroopan unionin kansainvälistä kilpailukykyä. Näin pitäisi voida välttää rahoitustyhjiöt tutkimuksen, kehittämisen ja soveltamisen välillä.

18. ehdottaa AK:n tutkimuksen tavoin, että seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa sovellettaessa asetetaan erityisesti etusijalle merkitys alueelliselle innovaatiotoiminnalle. Yksi vaihtoehto saattaisi olla suoda etusija sellaisille seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman piiriin kuuluville sovelluksille, joiden merkitys alueelliselle innovaatiostrategialle on selvästi poikkeuksellisen suuri, kunhan ne samanaikaisesti täyttävät tutkimuksen laadukkuudelle asetetut arviointiperusteet.

19. pyytää komissiota kiinnittämään tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistettavien investointien osalta lisää huomiota rakennerahastoihin. AK pitää tarpeellisena, että rakennerahastorahoituksesta omistetaan merkittävä, enenevä osuus tutkimus- ja innovaatiotoimintaan, kuten rakennerahasto-ohjelmien kohdalla on menetelty kauden 2007–2013 Lissabonin toimintaohjelman pohjalta. Komitea katsoo, että on syytä seurata esimerkiksi Esko Ahon johtaman riippumattoman asiantuntijaryhmän raportissa ”Innovatiivisen Euroopan luominen” esitettyä suositusta varata tulevissa rakennerahasto-ohjelmissa vähintään 20 prosenttia investoinneista innovointiin ja osaamiseen siten, että kyseisestä ehdosta tulee sinällään olennainen osa Lissabonin strategian toteuttamisprosessia EU:ssa. Eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (EURAB) on asettunut tukemaan Ahon työryhmän suositusta.

20. kannustaa lisäämään rakennerahastoihin tutkimus- ja innovaatiotoiminnan tukemiseen rohkaisevia yllykkeitä. Niihin voisi kuulua tukiosuuksien suuruuden muuntelu, missä suosittaisiin investointeja tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin. Voitaisiin soveltaa madallettua (esim. 10 prosentin suuruista) maakohtaisen tai alueellisen tuensaajan omaa osuutta, mikä heijastaisi monien tutkimus- ja innovaatiotoimintojen ominaisia piirteitä: niihin oletettavasti liittyviä riskejä ja tulosten saamiseksi tarvittavaa pitkää aikaa. Mainittu pätee eritoten niihin toimintoihin, joita varten on luotava uusia perusrakenteita.

21. korostaa, että koheesiopolitiikalla on erityinen tehtävä tuettaessa alueilla tapahtuvaa innovaatiotoimintaa. Komitea toteaa, että Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) voidaan hyödyntää myös yrityshautomoiden ja tiedepuistojen (infrastruktuurin ja yhteyksien) rahoittamiseen. Ne ovat tärkeitä väyliä tietämyksen jakamiseen markkinoilla sovellettavaksi ja voivat olla avuksi luotaessa yhteyksiä pk-yritysten ja yliopistojen välillä. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) puolestaan voi tarjota taloudellista tukea osaamisen kehittämiseen (koulutus, neuvontapalvelut ym.) sekä koulutusrakenteiden ja -järjestelmien kehittämiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelmakautena 2007–2013 painotetaan aiempaa enemmän tutkimus- ja innovaatiotoiminnan vahvistamista tietämyksen siirron avulla.

22. tähdentää kommunikaation ja tietämyksen hyväksikäytön merkitystä ja sitä, että tietoa on tarjottava sellaisessa muodossa, että siitä voi tulla tuotantotekijä. Kehitettyjen ratkaisujen ja menetelmien pitää olla avoimesti kaikkien saatavilla. Tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä sellaisilla alueilla, joilla ei ole korkeatasoisia tutkimuslaitoksia tai yliopistoja. Käytännössä asia voitaisiin järjestää alueellisten klustereiden puitteissa. Voitaisiin harkita ottaa laajemminkin Euroopassa käyttöön nk. klusteritoimistoja, joita eräissä maissa on kehitetty avuksi tietämyksen levittämiseen.

23. on erityisen tyytyväinen CREST:in suosituksiin parantaa pk-yritysten tutkimuskompetenssia ja niiden valmiuksia käyttää hyödyksi muualla tuotettua tietämystä. Komitea muistuttaa kuitenkin, että CREST:in suositusten toteuttaminen voi tapahtua alueilla ainoastaan vapaaehtoiselta pohjalta, sillä ohjelmien yhteinen (komissio ja alueet) ohjelmointi on nyt saatu päätökseen. Rakennerahastoja tulisi käyttää hyväksi pk-yritysten verkottamiseen, kouluttamiseen ja niiden pätevöittämiseen osallistumaan seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan ja sitten solmimaan kansainvälisiä ja valtiolliset rajat ylittäviä yhteyksiä. Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa tulee käyttää siten, että pk-yrityksiä avustetaan innovaatiovaiheessa mahdollisesti sattuvan rahoitustyhjiön ylittämisessä.

24. kiinnittää huomiota hajautetusti — myös pienemmissä kaupungeissa ja alueilla — tapahtuvan innovaatiotoiminnan merkitykseen. Valtakunnallisesti (kuten Suomessa) tai alueellisesti koordinoidut osaamiskeskusten verkostot ovat esimerkki järjestelmästä, jossa alueellinen tai paikallinen tutkimus- ja liiketoimintapotentiaali ja -resurssit yhdistyvät jäsenvaltio- ja EU-tason politiikkaan ja rahoitukseen. Osaamiskeskukset muodostavat toisiinsa liittyvillä aloilla klustereita ja osallistuvat kansainvälisiin verkostoihin.

Tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden ja valmiuksien edistäminen alueilla

25. tähdentää alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden merkitystä kytkettäessä kulloisellakin alueella vaikuttavat asianomaiset kumppanuustahot mukaan strategiaan. Kuten AK:n tuottamassa tutkimuksessa painotetaan, tämänkaltaiset strategiat voivat tehdä tutkimuskeskuksista voimakkaampia yhdistämällä ne innovaatioympäristöön, lisätä vastuuntuntoisuutta kaikissa osapuolissa ja siten vahvistaa alueellista tutkimus- ja innovaatiojärjestelmää. Olennaista on, että uuden tutkimusinfrastruktuurin rakentamisen eri vaiheissa on saatavilla tukea asiaankuuluvista ohjelmista.

26. painottaa, että alueellisten tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien strategioiden puitteissa on tärkeää toimia määrätietoisesti, mihin kuuluu esimerkillisten hankkeiden yksilöiminen. Tällöin eri toimintamallien välillä on löydettävä tasapaino. Yksi mahdollinen lähestymistapa, jota CREST suosittaa, on sellaisten alueellisten prioriteettien valitseminen, jotka täydentävät tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman prioriteetteja, jotta kasvatetaan mahdollisuuksia kytkeä alueellinen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmä EU-rahoitukseen.

27. panee merkille, että rakennerahastoissa ja seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa on nykyään tarjolla lukuisasti vaihtoehtoja sekä tehokkaiden yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen järjestelmien tukemiseksi EU:n alueilla tutkijoita ja yrityksiä ajatellen että tutkimus- ja innovaatioinfrastruktuurien perustamiseksi tai parantamiseksi. Komitea on tyytyväinen CREST:in tekemiin ehdotuksiin näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. AK on hyvillään siitä, että Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (ESFRI) tuottaa yksityiskohtaisen arvioinnin yleiseurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin liittyvistä alueellisista näkökohdista vuoden 2008 alkupuolella. Komitea kehottaa lukemaan erityisesti unionin uudet jäsenvaltiot mainitun aloitteen piiriin.

28. uudistaa kehotuksensa yhteisten tutkimus- ja innovaatiorahastojen perustamisesta, sillä ne ovat uusi tapa tehdä julkisen ja yksityisen sektorin institutionalisoitua yhteistyötä paikallis- ja aluetasolla. Komitea tähdentää, että tutkimus- ja innovaatiovalmiuksien kehittäminen on jatkuvasti ajankohtainen tehtävä.

Huippuosaaminen ja koheesio tasapainoon

29. yhtyy huoleen komission analyysin tuloksesta, jonka mukaan investoinnit tutkimukseen ja itse tutkimustoiminta keskittyvät EU:ssa voimakkaasti vain muutamille alueille. AK on pannut huolestuneena merkille, että yli 100:lla EU:n alueella varainkäyttö tutkimus- ja kehittämistoimintaan on alle prosentti BKT:sta.

30. korostaa, että EU:n tutkimus-, innovaatio- ja koheesiopolitiikkojen tavoitteiden pitää täydentää toisiaan ja vaikuttaa yhdessä pyrittäessä tutkimus- ja kehittämistoiminnan parantamiseen Euroopassa. Niinpä alituisena haasteena on tasapainottaa huippusaavutuksiin ja yhteenkuuluvuustavoitteeseen tähtäävä tuki keskenään. Mikäli tutkimusta ja innovointia pidetään kasvun keskeisinä tekijöinä, EU:n politiikoilla on tuettava tähänastista pidemmälle kehitettyä toimintalinjavalikoimaa ja tasapainoa vaalittaessa olemassa olevia ”esikuvia” ja luotaessa mahdollisuuksia uusien syntymiselle.

31. palauttaa mieliin, että AK on vedonnut voimakkaasti sen puolesta, että rakennerahastotoimissa kasvatettaisiin tuntuvasti korkeatasoisten julkisten tutkimus- ja innovaatioinvestointien osuutta EU:n alueilla sekä lähentymistavoitteen että alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden tavoitteen puitteissa. Komitea toteaa, että koheesiopolitiikassa noudatetaan integroitua lähestymistapaa ja niinpä tutkimusta ei siinä tarkastella erillistapauksena vaan innovointiin liittyvänä kysymyksenä.

32. painottaa, että vaikka seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma eivät sinällään ole koheesiopolitiikan välineitä, niillä väistämättä on koheesiovaikutuksia. AK on kehottanut voimakkaasti määrittämään koheesio kaikkien EU:n alakohtaisten politiikkojen asiaankuuluvaksi tavoitteeksi. Näin ollen voidaan pohtia, pitäisikö kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmalle sekä tutkimuksen seitsemännelle puiteohjelmalle — täysin tunnustaen huippuosaamisen periaatteen painottaminen jälkimmäisessä — antaa alueellinen ulottuvuus.

33. panee merkille CREST:in tekemät suositukset siitä, miten alueet voivat parhaalla tavalla hyödyntää rakennerahastoja sekä seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa kehittääkseen tutkimus- ja innovaatiojärjestelmiään kohti huippuosaamista ja kilpailukykyisyyttä EU:ssa tai kansainvälisesti. Tähän kuuluu alueellisen kanssakäymisen parantaminen tutkimuslaitosten, yliopistojen, pk-yritysten ja muiden asianomaisten toimijoiden välillä klustereiden, alueellisten teknologiafoorumeiden ja esikuvien luomiseksi. Lisäksi niitä avustetaan luomaan yhteyksiä yhteistoimintaan perustuviin EU:n tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin ja toimintaohjelmiin, kuten ERA-Net-verkostoon ja eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin (European Technology Platforms, ETP), sekä tutkimuksen alan toimijoiden ja yritysten kansainvälisiin verkostoihin.

34. kehottaa tässä yhteydessä Euroopan komissiota jatkamaan asiaankuuluvia ohjelmiaan, kuten seitsemänteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluva ”Osaavat alueet”, ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” Euroopan aluekehitysrahaston puitteissa ja ”Innova-Inno” kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa. AK kiinnittää huomiota myös siihen, että rakennerahastojen tulisi olla tukemassa tieteellisten, teknologisten sekä yrittäjyyteen ja johtamiseen liittyvien valmiuksien kasvattamista paikallisten ja alueellisten toimijoiden, eritoten pk-yritysten, parissa, jotta nämä kykenisivät osallistumaan tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman hankkeisiin.

35. kehottaa tuottamaansa tutkimukseen viitaten voimakkaasti siirtämään EU-rahoituksen käytön painopistettä erityisesti alueellisten rakennerahastotoimien osalta varsinkin tutkimus- ja innovaatiotoimintaan kohdistuvan kysynnän lisäämiseen niin, että käyttäjälähtöistä avointa innovaatiota (engl. open innovation) vaalitaan alueellisena kehitysmahdollisuutena. Avoimen innovaation hyödyntämistä alueilla estää pääasiassa globaalin tietopohjan omaksumismekanismien puute.

36. pohtii kritiikkiä, joka liittyy tutkimusinfrastruktuuriin tarkoitetun tuen päällekkäisyyksiin niin rakennerahastoissa kuin tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa, ja painottaa, että tässä yhteydessä tarvitaan koordinoinnin tehostamista ja punnitumpaa lähestymistapaa kumpaankin välineeseen perustuviin tutkimus- ja kehittämisinfrastruktuuri-investointeihin. Tällöin on tasapainotettava koheesioon ja huippuosaamiseen tähtäävät toimintamallit keskenään ja kohdistettava huomio infrastruktuurin eri rakennusvaiheiden tukemiseen.

37. muistuttaa tässä yhteydessä näkemyksestään, että ”huippuosaamisen” käsitteessä (engl. excellence), joka liittyy paitsi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen myös EU:n ja kansalliseen tutkimusrahoitukseen, on otettava lukuun myös hyvin pitkälle erikoistuneet pienet tutkimuskeskukset ja tutkimustoimintaan suppeammin panostavat toimijat. Ne ovat olennaisia tekijöitä otettaessa innovaatioita käyttöön ja kehitettäessä maailmanlaajuista mielenkiintoa herättävää tietämystä kapeilla erikoisaloilla. Tutkimuksessa ei pidä keskittyä pelkästään huipputekniikkaan, sillä myös ”matalatekninen” tutkimus voi olla hyvin merkityksellistä alueilla tapahtuvaa innovointia ja kehitystä ajatellen.

38. katsoo, että EU-rahoituksen suuntaus tutkimus- ja innovaatiojärjestelmien painottamiseksi huippuosaamiseen muodostaa alueille keskeisen haasteen, kun ajatellaan rakennerahastojen ”Alueellinen kilpailukyky ja työllisyys” -tavoitetta. Alueet eivät voi täysin luottaa saavansa rahoitusta seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta, ja kyseiseen tarkoitukseen on käytettävissä paljon aiempaa vähemmän rakennerahastovaroja.

Hyviä käytänteitä ja asiantuntemusta koskevien tietojen vaihtaminen

39. tähdentää Euroopan komission kaavailemien toimenpiteiden merkitystä. Mainittakoon niistä seuraavat: — Parantaakseen EU:n myöntämän rahoituksen hyödyntämistä komissio julkaisee keväällä 2008 käytännön oppaan, jossa käsitellään asianmukaisimpia rahoituslähteitä mahdollisille tuensaajille (tutkimuslaitokset ja yritykset). AK kehottaa kuitenkin komissiota sovittamaan pyrkimyksensä paremmin yhteen CREST-suuntaviivojen muokkaamista operatiivisemmiksi suosituksiksi koskevan CREST:in ehdotuksen kanssa. — Komissio raportoi aikanaan yhteisön välineiden koordinoidussa käytössä jäsenvaltio- ja aluetasolla tapahtuneesta edistymisestä ja esittää samassa yhteydessä esimerkkejä valtakunnallisen ja alueellisen tason hyvistä käytänteistä. — Komissio kutsuu tutkimuksen, innovoinnin ja aluekehityksen alalla aktiiviset toimijat säännöllisin väliajoin yhteiseen neuvonpitoon vaihtamaan ajatuksia, vaihtamaan tietoja parhaista käytänteistä ja saamaan tukea ja neuvoja. Se pitää AK:ta tässä tärkeänä kumppanina. — Komissio parantaa tiedonvaihtoa jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten kanssa niiden alueella toimivista seitsemännen tutkimuksen puiteohjelman tai kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tuensaajista. Näin helpotetaan täydentävän lisärahoituksen hankkimista jäsenvaltioiden, alueiden sekä yhteisön välineistä käsin.

40. pitää erittäin tärkeänä, että käytetään hyväksi rakennerahastoihin, Interreg IV C ja Urbact-ohjelmiin kuuluvia uusia yhteistyö- ja kommunikaatio-ohjelmia. Näiden ohjelmien avulla on määrä levittää tietoa ”Alueet talouden muutosten edistäjinä” -aloitteeseen liittyvistä eduista ja kanssakäymisen hyödyllisyydestä myös sellaisten yksittäisten alueiden kesken, jotka kykenevät ja ovat halukkaita hyödyntämään pidemmälle kehittyneellä alueella toteutetun onnistuneen hankkeen tuloksia.

41. kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että rakennerahastoista, tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan suunnattavaa alueidenvälistä verkostomuotoista rahoitusta koordinoidaan tehokkaasti, että saavutetuista tuloksista ja hyvistä käytänteistä tiedotetaan säännöllisesti ja entistä koordinoidummin ja että kyseisiin kokonaisuuksiin liittyvien eri ”yhteisöjen” vuorovaikutusta kehitetään.

Bryssel 6. helmikuuta 2008 Alueiden komitean puheenjohtaja Luc VAN DEN BRANDE

(1) CREST 1203/07 — CREST (European Union Scientific and Technical Research Committee (Euroopan unionin tieteen ja tekniikan tutkimuskomitea)), Guidelines on Coordinating the Research Framework Programme and the Structural Funds to support research and development.

(2) Study on structural capacity and motivation of regions and local and regional authorities in R&D, CDR/ETU/21/2005.