[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 20.5.2009

KOM(2009) 231 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

SAPARD-OHJELMAN VUOSIKERTOMUS – VUOSI 2007 {SEC(2009) 660}

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

SAPARD-OHJELMAN VUOSIKERTOMUS – VUOSI 2007

1. JOHDANTO

Euroopan unioni on lisännyt vuodesta 2000 alkaen Keski- ja Itä-Euroopan kymmenen ehdokasmaan maaseudun kehittämiseen tarkoitettua liittymistä edeltävää tukeaan perustamalla maatalouden ja maaseudun kehittämisen erityisen liittymisohjelman Sapardin. Sen täytäntöönpanoa varten valittiin ainutlaatuinen menettely: täydellinen vastuu oli hakijavaltioiden kansallisilla viranomaisilla, ja Sapard toteutettiin täysin "hajautetulla hallinnolla". Tavoitteena on muun muassa toteuttaa useita pienimuotoisia maaseudun kehittämishankkeita ja luoda rakenteet yhteisön säännöstön soveltamiseksi liittymiseen asti. Yksityiskohtaiset tiedot Sapardin täytäntöönpano- ja hallintojärjestelmistä löytyvät aiemmista vuosikertomuksista, jotka on julkaistu komission verkkosivustolla http://ec.europa.eu/agriculture/external/enlarge/publi/index/en.htm.

Kertomus kattaa sekä vuoden 2006 että vuoden 2007, koska erityisesti vuonna 2006 edistyminen oli hidasta. Tähän syinä olivat mm. kahdeksan uuden jäsenvaltion ohjelmien päättäminen sekä Bulgariassa (BG) ja Romaniassa (RO) vuonna 2007 aloitetussa ohjelman täytäntöönpanossa havaitut ongelmat. Sapardin täytäntöönpanoa Bulgariassa ja Romaniassa käsitellään tarkemmin valmisteilla olevassa vuoden 2008 Sapard-vuosikertomuksessa.

Kahdeksan Sapard-maata liittyi EU:hun 1.5.2004. Nämä valtiot lakkasivat vuonna 2004 tekemästä uusia hankesopimuksia Sapard-ohjelmissaan ja alkoivat tehdä sopimuksia liittymisen jälkeisissä ohjelmissa. Maksut Sapard-ohjelmien lopullisille tuensaajille päätettiin vuoden 2006 lopulla, sillä maksusitoumusten vapauttamisen määräaika päättyi viimeisten vuosittaisten rahoitussitoumusten mukaisesti 31.12.2006.

Bulgaria ja Romania liittyivät EU:hun 1.1.2007 eivätkä ole enää 31.10.2007 (BG) ja 31.7.2007 (RO) jälkeen tehneet sopimuksia lopullisten tuensaajien kanssa.

Kroatian (HR) ohjelma hyväksyttiin komission päätöksellä 8.2.2006. Kroatia voi saada hallinnoinnin siirtämisestä 29.9.2006 tehdyn komission päätöksen mukaisesti Sapard-ohjelmasta rahoitusta.

2. OHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA HALLINNOINTI

Vuoden 2005 kertomuksessa arvioitiin sopimuksenteon päätökseen saattaneiden kahdeksan uuden jäsenvaltion tavoitteiden saavuttamista. Tässä kertomuksessa tehdään vastaava analyysi sopimuksenteon päätökseen saattamisesta Bulgariassa ja Romaniassa.

2.1 Täytäntöönpanon tulokset[1]

Sapardista myönnettiin vuosina 2000–2006 tuensaajamaille yhteensä 2 963,7 miljoonaa euroa, joista 1 334,2 miljoonaa kahdeksalle jäsenvaltiolle, jotka liittyivät EU:hun vuonna 2004[2], ja 1 629,5 miljoonaa euroa Bulgarialle, Romanialle ja Kroatialle. Tuona aikana komissio todellisuudessa maksoi 2 016,8 miljoonaa euroa[3]. Kahdeksan uuden jäsenvaltion osuus myönnetystä kokonaismäärästä oli 95,3 prosenttia ja Bulgarian, Romanian ja Kroatian osuus 45,7 prosenttia. Vuoden 2007 loppuun mennessä oli maksettu yhteensä 2 301,9 miljoonaa euroa, mikä merkitsi 96,5 prosentin osuutta ja 62,3 prosentin osuutta.

Kaikissa EU:hun vuonna 2004 liittyneissä kahdeksassa jäsenvaltiossa Sapardin perusteella lopullisille tuensaajille sidottu määrä ylitti enemmän kuin 100-prosenttisesti Sapardista saatavat varat. Ilmoitetut menot kattoivat 100-prosenttisesti saatavilla olleet varat muualla paitsi Latviassa, jossa lopulta euroina ilmoitetut tukikelpoiset EU-menot kattoivat ainoastaan 88 prosenttia ohjelmaan myönnetyistä varoista. Hankesopimuksia tehtiin yli 34 000 ja yhteisön rahoitusosuus niistä oli 1 448 miljoonaa. Sapardista maaseudun kehittämisohjelmiin siirtymistä koskevien sääntöjen mukaisesti Sapardin maksamatta olevat sitoumukset voidaan kattaa jäsenvaltioiden vuosien 2007–2013 maaseudun kehittämisohjelmista.

Komissio vastaanotti vuoden 2006 loppuun mennessä kahdeksalta jäsenvaltiolta Sapardin tukikelpoisten lopullisten maksujen hakemukset. Tšekin lopullinen maksu suoritettiin ja sitä koskeva Sapard-ohjelma saatettiin päätökseen jo vuoden 2006 lopulla. Viron, Unkarin, Slovakian ja Slovenian ohjelmat saatettiin päätökseen vuonna 2007. Puolan, Latvian ja Liettua ohjelmat saatettiin päätökseen vuonna 2008.

Komission Bulgarialle, Romanialle ja Kroatialle suorittamien maksujen perusteella mitattu edistyminen hidastui vuosina 2006 ja 2007 ja aivan erityisesti vuonna 2006. Romanialle suoritetut maksut nopeutuivat vuonna 2007, kun taas Bulgaria jäi alle keskitason, ja maksujen suorittaminen Kroatialle aloitettiin vuonna 2007. Alusta alkaen suoritettujen maksujen kokonaismäärä suhteutettuna kyseisten kolmen maan käytettävissä oleviin varoihin vastasi 41 prosenttia vuonna 2005, 46 prosenttia vuonna 2006 ja 62 prosenttia vuonna 2007.

Vuoden 2006 loppuun mennessä Romania oli tehnyt yli 4 200 hankesopimusta, joissa yhteisön rahoitusosuus oli yli 988 miljoonaa euroa. Samana aikana Bulgaria oli tehnyt yli 2 500 hankesopimusta, joissa EU:n rahoitusosuus oli 421 miljoonaa euroa. Sopimusten teon päättyessä vuoden 2007 lopulla Romania oli tehnyt 4 600 hankesopimusta, joissa EU:n Sapardin rahoitusosuuden arvo oli 1 114 miljoonaa euroa. Bulgarian vastaavat luvut olivat 3 100 hankesopimusta ja 456 miljoonaa euroa.

Kroatian Sapard-ohjelma hyväksyttiin helmikuussa 2006, ja komissio hyväksyi hallinnoinnin siirtämisen syyskuussa 2006. Ohjelmaan sidottiin 25 miljoonaa euroa vuoden 2006 yhtenäisen vuotuisen rahoitussopimuksen perusteella ja näitä varoja on myönnetty toimenpiteisiin "maatilainvestoinnit" ja "maatalous- ja kalastustuotteiden jalostus ja kaupan pitäminen". Ensimmäinen ennakkomaksu suoritettiin huhtikuussa 2007 ja ensimmäinen maksuhakemus jätettiin komissiolle vuoden 2007 toisella neljännekseltä. Vuoden 2007 loppuun mennessä EU-varoja oli maksettu lopullisille tuensaajille 0,9 miljoonaa euroa. Ohjelman muutokset, jotka koskivat pääasiallisesti tukikelpoisuuskriteereitä, hyväksyttiin lokakuussa 2007 tehdyllä komission päätöksellä.

Sapard-ohjelmasta lopullisille tuensaajille julkisista varoista maksetuksi ilmoitettu lopullinen määrä oli vuoden 2007 lopussa 3 113 miljoonaa euroa (2 722 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa), joista yhteisön rahoitusosuus oli 2 333 miljoonaa euroa (2 038 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa). Koska Sapard-ohjelman perusteella tehdyistä investoinneista suuri osa on tuloja tuottavia investointeja, joita tuetaan 50 prosenttiin asti julkisista varoista, Sapard-välineestä maksetun yhteisön tuen välitön kokonaisvaikutus, joka sisältää myös yksityisen rahoituksen, on näin ollen yhteensä noin 5 683 miljoonaa euroa (4 988 miljoonaa euroa vuoden 2006 lopussa) investointeina ja suoritettuina palveluina. Näin ollen jokainen yhteisön Sapardin perusteella antama euro tuottaa 2,40 euron investoinnin. Tämä viputekijä on pysynyt vakaana viimeksi kuluneina kolmena vuotena.

3. TAVOITTEIDEN SAAVUTTAMISEN ARVIOINTI[4]

Kun Sapardin hankesopimusten tekeminen lopullisten tuensaajien kanssa on nyt saatettu päätökseen myös Bulgariassa ja Romaniassa, näiden maakohtaisten ohjelmien kokonaisvaikutuksia voidaan arvioida.

Arvioinnissa verrataan täytäntöönpanon tuloksia Sapardin tavoitteisiin. Siinä arvioidaan maatilojen ja elintarviketeollisuuden investointitoimenpiteiden täytäntöönpanon tilaa ja erityisesti EU:n standardien täyttämistä . Siinä tarkastellaan myös taloudellisen toiminnan monipuolistamista koskevia investointitoimenpiteitä, maaseudun infrastruktuuria ja kylien kehittämistä. Näillä toimenpiteillä lähinnä edistetään kestävää talouskehitystä ja työpaikkojen perustamista maaseudulle ja niiden osuus Sapardista myönnetyistä kokonaismäärärahoista on Bulgariassa 99 prosenttia ja Romaniassa 92 prosenttia[5].

Yksityiskohtaiset tiedot ja luvut Sapard-ohjelmien täytäntöönpanotoimenpiteistä Bulgariassa, Romaniassa ja Kroatiassa, ottaen huomioon niille myönnetyt määrärahat ja tavoitteet, löytyvät tämän kertomuksen liitteestä G.

Monialainen arvio tehdään jo päätettyjen kahdeksan ohjelman jälkiarvioinnin yhteydessä.

4. OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA HALLINNOINTI

4.1 Ohjelman täytäntöönpanon seuranta

Vuoden 2006 vuotuiset rahoitussopimukset tehtiin Bulgarian, Romanian ja Kroatian kanssa vuonna 2006. Romanian kanssa tehdyssä vuoden 2006 rahoitussopimuksessa määrätään maksusitoumusten automaattiselle vapauttamiselle ("n+3-sääntö") vuoden 2003 rahoitussopimuksessa asetun määräajan jatkamisesta 31. joulukuuta 2007 saakka.

Komissio jatkoi vuosien 2006 ja 2007 seurannassa ja arvioinnissa tiivistä yhteistyötä tuensaajamaiden kanssa. Käynnissä olevan seurannan lisäksi järjestettiin vuonna 2006 12 seurantakomitean kokousta ja vuonna 2007 kahdeksan kokousta.

Vuonna 2006 tehtiin kolme komission päätöstä Bulgarian ja kolme päätöstä Romanian ohjelmien muuttamisesta[6]. Romaniaa koskevista kolmesta päätöksestä kahden päätarkoituksena oli antaa Romanian viranomaisille Mahdollisuus soveltaa erityisiä säännöksiä ja määräyksiä poikkeuksellisten luonnonmullistusten sattuessa tulvan koetteleman Romanian maaseudun tilanteen helpottamiseksi (ensimmäinen päätös koski tällaisten säännösten ja määräysten soveltamista ja toisella päätöksellä sallittiin soveltamisajan jatkaminen). Kolmen Bulgariaa koskevan (ja viimeisen Romaniaa koskevan) muutoksen päätarkoituksena oli näiden maiden ohjelmien voimakkaampi keskittäminen liittymisen valmisteluihin ja niiden varojen vastaanottokyvyn parantamiseen. Vuonna 2007 ei tehty komission päätöksiä Bulgarian ja Romanian ohjelmien muuttamisesta.

4.2 Asetukset

Komissio antoi 11.7.2006 asetuksen (EY) N:o 1052/2006 Sapard-ohjelman soveltamista koskevista rahoitussäännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2222/2000 muuttamisesta. Tämän muutoksen tarkoituksena on lieventää Bulgariassa ja Romaniassa sattuneiden luonnonmullistusten vaikutuksia ja vähentää määrärahojen käyttämättä jättämisen riski minimiin. Siinä säädetään näiden maiden vuosien 2003 ja 2004 vuotuisten rahoitussopimusten automaattisen vapautumisen ("n+3-säännön") määräajan jatkamisesta 31. joulukuuta 2006 ja 2007 saakka.

Komission asetusta (EY) N:o 248/2007, joka koskee erityisesti Bulgarian ja Romanian siirtymistä jäsenvaltioina Sapard-ohjelmasta maaseudun kehittämisohjelmiin ja Sapardin yksivuotisten ja monivuotisten rahoitussopimusten soveltamisen jatkamisesta, valmisteltiin vuonna 2006, ja asetus annettiin maaliskuussa 2007.

4.3 Väliarviointien päivitys

Monivuotisten rahoitussopimusten mukaisesti väliarvioinnit on päivitettävä tarvittaessa ja niiltä osin, kuin se on tarpeellista. Tämän perusteella päätettiin suorittaa Bulgariaa ja Romaniaa koskevat päivitykset 31. joulukuuta 2005 mennessä. Romania toimitti komissiolle kertomuksen lopullisen version toukokuussa 2006. Menettely saatettiin päätökseen marraskuussa 2006. Bulgaria esitti kertomuksensa maaliskuussa 2007. Menettely saatettiin päätökseen tammikuussa 2008.

5. HALLINNOINNIN SIIRTÄMISEEN, TILINTARKASTUKSEEN JA VALVONTAAN LIITTYVÄ TOIMINTA

5.1 Tuen hallinnoinnin siirtämisen ja tarkastuskäyntien nykytilanne[7]

Komissio siirtää Sapardin tuen hallinnoinnin ehdokasmaille. Vuonna 2006 tehtiin yksi hallinnointia koskeva tarkastuskäynti Kroatiaan valtuutusmenettelyjen yhteydessä ja se kattoi kaksi toimenpidettä. Komission päätös tehtiin 29. syyskuuta 2006. Kolmannessa valtuutusvaiheessa tehtiin samana vuonna kaksi muuta komission päätöstä Romaniaa koskien 22. huhtikuuta 2006 ja Bulgariaa koskien 29. syyskuuta 2006. Vuonna 2007 ei tehty hallinnoinnin siirtämistä koskevia tarkastuskäyntejä eikä komission päätöksiä asiasta.

Kroatiaan tehtiin kaksi komission asetuksessa (EY) N:o 2222/2000 asetettujen edellytysten ja säännösten sääntöjenmukaisuutta koskevaa tarkastuskäyntiä toukokuussa ja lokakuussa 2007. Niissä kävi ilmi, että tietyt valtuutusperusteet olivat vakavasti puutteellisia. Tämän vuoksi Kroatian viranomaisia kehotettiin laatimaan suunnitelma puutteiden korjaamiseksi ja tiedottamaan komissiolle tämän suunnitelman täytäntöönpanosta vuoden 2007 loppuun mennessä. Edistymistä seurattiin säännöllisesti ja Kroatiaan tehtiin tammikuussa 2008 seurantakäynti, jonka yhteydessä komission yksiköt totesivat, että useimmat toimet oli toteutettu asianmukaisesti. Tietyt heikkoudet oli kuitenkin vielä korjattava.

5.2 Tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevat päätökset

Komissio teki 29.9.2006 päätöksen yhdeksän Sapard-maan vuoden 2005 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä. Romanian vuoden 2005 menoilmoitusta ei esitetty tämän päätöksen nojalla tilien tarkastamista ja hyväksymistä varten, sillä tietyt lisätarkastukset olivat vielä tekemättä.

Myös Bulgarian, Puolan ja Romanian varainhoitovuoden 2003 tileille, jotka oli irrotettu vuonna 2004, tehtiin lisätarkastus vuonna 2005 ja komissio teki 17.2.2006 näiden kolmen tilin tarkastamista ja hyväksymistä koskevan päätöksen.

Komissio teki 28.9.2007 päätöksen kaikkien Sapard-maiden vuoden 2006 tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä, lukuun ottamatta Tšekkiä, jonka ohjelma saatettiin päätökseen vuonna 2006. Komissio teki myös 10.12.2007 toisen päätöksen tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä ja se koski Viron, Unkarin, Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian ja Slovenian Sapardista vuosina 2000–2006 maksettavia menoja ja suoritettavaa tai takaisin perittävää loppusummaa.

Nämä päätökset eivät rajoita myöhempien päätösten tekemistä sellaisten menojen pois sulkemiseksi, joita ei ole toteutettu yhteisön rahoitusta koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisesti.

5.3 Sääntöjenmukaisuustarkastus

Vuonna 2006 tehtiin viisi sääntöjenmukaisuutta koskevaa tarkastusta. Neljässä tarkastuksessa arvioitiin vuosina 2003 ja 2004 tehtyjen ensimmäisten tarkastusten yhteydessä esitettyjen suositusten mukaisten korjaustoimenpiteiden täytäntöönpanoa (Slovakiassa, Sloveniassa, Virossa ja Latviassa). Vuonna 2007 tehtiin kaksi sääntöjenmukaisuutta koskevaa tarkastusta, yksi Bulgariaan maaliskuussa ja toinen Romaniaan syyskuussa, ja ne kattoivat lähes kaikki vuoden 2007 menot.

Lisäksi suoritettiin vuonna 2007 kaksi verotoimistossa tehtävää tilintarkastusta tilintarkastuselinten Latviaa ja Slovakiaa koskevien vuoden 2005 havaintojen huomioon ottamiseksi.

Tarkastuksissa keskityttiin ja tarkastajat keskittyivät erityisesti OLAF:n päätelmien yhteydessä tehtyihin erityisiin väitteisiin, julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamiseen, tukikelpoisuusvaatimuksiin, tarkastusten laajuuteen ja laatuun ja monivuotisten rahoitussopimusten erityisiin vaatimuksiin, sillä niissä katsottiin myös rikottavan erittäin helposti moitteettoman varainhoidon periaatteita, erityisesti taloudellisuuden ja kustannustehokkuuden suhteen, tukeen oikeuttamattomiin menoihin, muutoksiin keskeisenä pidetyssä henkilöstössä ja jälkitarkastuksiin. Bulgariaan tehdyssä tarkastuksessa keskityttiin myös yksityisiin toimenpiteisiin sovellettaviin ajallisesti rajoitettuihin menettelyihin, jotka Bulgarian viranomaiset olivat ottaneet käyttöön, koska tarkasteltavia hankkeita oli paljon ja aika ja varat rajoitettuja. Tarkastus saatettiin päätökseen ilman rahoitusoikaisuja.

Romaniassa tehtiin kolmas tarkastus vuonna 2006 ja neljäs vuonna 2007 jatkotoimina tilintarkastustuomioistuimen ja komission aiemmilla tarkastuskäynneillä tekemiin päätelmiin ja niissä katettiin tarkastuskäyntiin mennessä tehdyt menoilmoitukset, erityisesti "maaseudun infrastruktuuria" koskevasta toimenpiteestä tehty menoilmoitus. Julkisia hankintoja koskevissa menettelyissä oli edistytty uuden lainsäädännön ansiosta huomattavasti. Maksuasiakirjojen otoksia tutkittiin, ja joitakin lopullisia tuensaajia tarkastettiin paikalla.

Havaituista puutteista ilmoitettiin asianomaisille viranomaisille. Mahdollisten rahoitusoikaisujen soveltamista toteutuneisiin menoihin arvioidaan tähän tarkastuskierrokseen sidoksissa olevien tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien menettelyjen päätteeksi monivuotisen rahoitussopimuksen määräysten mukaisesti.

Sääntöjenmukaisuustarkastuksesta 22 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn päätöksen C(2006) 2405 mukaisesti komissio sulki monivuotisten rahoitussopimusten jakson A 12 artiklan 7 kohdan mukaisesti pois yhteisön rahoituksesta 531 333 euron suuruisen määrän, joka koski tiettyjä Puolassa Sapard-ohjelman yhteydessä toteutettuja menoja, koska tietyille tuensaajille oli maksettu tukeen oikeuttamattomia alv-maksuja, jotka oli ilmoitettu komissiolle vuosina 2003 ja 2004.

5.4 Tilintarkastustuomioistuimeen liittyvä työ

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2005 tilintarkastuslausuman yhteydessä Sapard-ohjelman vuotuisten täytäntöönpanokertomusten käsittelyn Euroopan komissiossa. Tarkastuksen kohteena olivat asiakirjat, jotka komissio laatii kertomusten analyysin pohjalta, ja monivuotisissa rahoitussopimuksissa asetettujen määräaikojen noudattaminen. Komission yksiköt ottivat esitetyt huomautukset asianmukaisesti huomioon.

Tilintarkastustuomioistuin teki vuoden 2005 vuosikertomuksensa yhteydessä tarkastuskäynnit Bulgariaan ja Romaniaan ja tarkasti viiden hankkeen toteuttamisen kummassakin maassa.

Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuoden 2006 vuosikertomuksen yhteydessä tekemällään tarkastuskäynnillä Sapard-valvontajärjestelmät, joihin kuului myös komission suorittamat tilintarkastuselinten laatimien kertomusten tarkastukset ja tilitapahtumien tarkastukset komission kuuden maksun otoksesta. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tarkasti viiden hankkeen tarkastukset ja tilitapahtumat Romaniassa ja Latviassa viiden hankkeen lisäotoksen, joka kattoi tarkastuksen aikaan toteutetut tärkeimmät toimenpiteet.

Komission yksiköt tarkastivat nämä kertomukset ja kyseisiltä mailta saadut vastaukset ja ryhtyivät jatkotoimiin tiettyjen kummassakin maassa kansallisten tarkastusten yhteydessä esiin nousseiden ongelmien suhteen. Tämän tarkastuksen jälkeen komissio katsoi, ettei Sapardin yhteydessä ole osoituksia vakavista järjestelmän heikkouksista, todennäköisenä poikkeuksena ovat kuitenkin Romaniassa järjestetyt julkiset tarjouskilpailut. Maatalouden pääosaston vuonna 2008 eli tämän kertomuksen kattaman kauden jälkeen toteuttamissa tarkastuksissa todettiin, etteivät kansalliset viranomaiset ole ehkä täysin täyttäneet Sapard-välineen vaatimuksia. Kumpaakin jäsenvaltiota kehotettiin laatimaan toimintasuunnitelma tarkastuspuutteiden korjaamiseksi. Komissio harkitsee kyseisten menojen takaisinperintää, kun on vahvistettu, että toimintasuunnitelmat on pantu asianmukaisesti täytäntöön.

5.5 Väärinkäytöksiä koskevat tiedot

5.5.1 OLAF:n tutkimat tapaukset

OLAF havaitsi vuonna 2007 useita mahdollisia huolestuttavia väärinkäytöksiä, petoksia ja lahjontaa Sapardin rahoituksessa Bulgariassa ja Romaniassa, minkä vuoksi se aloitti 23 tapauksen tutkimisen.

5.5.2. Jäsenvaltioiden komissiolle tiedoksi saattamat väärinkäytökset[8]

Velvoitteesta raportoida havaitusta väärinkäytöksistä määrätään tuensaajamaiden kanssa tehdyn monivuotisen rahoitussopimuksen jaksossa F. OLAF vastaanotti vuonna 2007[9] 145 ensimmäistä ilmoitusta (163 vuonna 2006) ja 582 päivitettyä tiedonantoa Sapard-ohjelman yhteydessä havaituista väärinkäytöksistä (641 kyseisinä vuosina yhteensä). Raporttien määrä laski 11 prosenttia vuoteen 2006 verrattuna. Tämä voi liittyä siihen, että EU:n kahdeksan jäsenvaltion Sapard-ohjelmat on saatettu päätökseen. Tarkastuksia voidaan tehdä viisi vuotta sen jälkeen, kun lopulliset maksut on suoritettu tuensaajille, joten todennäköisesti tulevina vuosina havaitaan muutamia uusia väärinkäytöksiä. Tapausten maantieteellinen jakauma on muuttunut vuoteen 2006 verrattuna. Eniten raportteja tuli Romaniasta, Bulgariasta ja Puolasta. Havaittujen tapausten määrä kasvoi Bulgariassa jyrkästi ja puolestaan väheni Romaniassa ja Puolassa. Romanian osuus raportoiduista havaituista väärinkäytöksistä oli 44 prosenttia, Puolan 20 prosenttia ja Bulgarian 12 prosenttia.

Raporttien laatu on parantunut vähitellen. Useimmat viranomaiset eivät kuitenkaan ilmoita, onko raportoiduissa tapauksissa kyse "väärinkäytöksistä" vai "petosepäilystä"[10]. Raporttien rahoitusta koskevissa osuuksissa on epäjohdonmukaisuuksia, erityisesti sääntöjenvastaisissa yhteisön määrissä, väärinkäytösten vuoksi maksamatta jätetyissä määrissä sekä takaisin perityissä ja takaisin perittävissä määrissä.

Vuonna 2007 tavanomaisimmat toteamismenetelmät olivat "kansallinen hallinnon tai varainhoidon valvonta", "paikalla toteutettu saavutusten valvonta", "asiakirjojen tarkastaminen". Toisin sanoen sekä ennakkotarkastuksia että jälkitarkastuksia käytettiin tehokkaasti. Useimmat väärinkäytökset koskivat vuonna 2007 "tehtyjen sitoumusten täyttämättä jättämistä" (45 prosenttia tapauksista, vastaava osuus vuonna 2006 oli 13 prosenttia), "muiden sääntöjen tai sopimusehtojen noudattamatta jättämistä" (19 prosenttia, 12 prosenttia vuonna 2006) ja "tukeen oikeuttamattomia menoja" (16 prosenttia, 27 prosenttia vuonna 2006). "Julkisia hankintoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättämiseen" liittyvien väärinkäytösten osuus oli seitsemän prosenttia. Vuoteen 2006 verrattuna tukeen oikeuttamattomien menojen osuus laski 27 prosentista 16 prosenttiin. Toimintatapojen muuttuminen osoittaa siirtymistä hankekierron seuraaviin vaiheisiin esim. valinnasta ja sopimusten tekemisestä täytäntöönpanoon ja jälkitarkastuksiin. Selvien petosten osuus väärinkäytöksistä eli "väärennetyt lisäasiakirjat" ja "väärennetyt todistukset" oli kaksi prosenttia raportoiduista tapauksista.

Raportoidut sääntöjenvastaiset määrät lisääntyivät. Vuonna 2007 useimmat tapaukset koskivat perusteettomasti maksettuja määriä, jotka kansallisten viranomaisten oli perittävä takaisin.

6. TULEVA KEHITYS

6.1 Liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA)

Komission vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymissä[11] ulkoisen tuen uudistamisesta tekemä ehdotus johti uuden liittymistä valmistelevan yhtenäisen tukivälineen perustamiseen (IPA), joka korvasi viisi aiempaa välinettä Pharen, Ispan, Sapardin, CARDS:n ja Turkin (TR) liittymistä edeltävän tuen.

Neuvosto antoi 17.7.2006 asetuksen (EY) N:o 1085/2006 liittymistä valmistelevasta tukivälineestä. Liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) täytäntöönpanoa koskeva asetus (EY) N:o 718/2007 annettiin 12.6.2007 ja se toimitettiin tiedoksi kaikille ehdokasvaltioille.

IPA tukee ehdokasmaita viidellä alueella (osa-alueella), joista yksi koskee maaseudun kehittämistä. IPA:n maaseudun kehittämisen osa-alueella (IPARD) maita autetaan valmistelemaan yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanoa ja mukauttamaan säännöstönsä EU:n rakenteisiin monivuotisten maaseudun kehittämisohjelmien perusteella annettavalla rahoitustuella, edellyttäen, että ehdokasmaat ovat perustaneet tarvittavat laitokset ja hankkineet hallintovalmiudet.

Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Turkin hyväksyttyjä IPARD-ohjelmia koskevat talousarviositoumukset on tehty vuodelle 2007.

Tämän vuoksi ehdokasmaihin Turkkiin ja entisen Jugoslavian tasavaltaan Makedoniaan tehtiin vuosina 2006 ja 2007 useita tietojenkeruumatkoja. Matkojen tarkoituksena oli hankkia kattava yleisnäkymä liittymistä valmistelevan tukivälineen maaseudun kehittämisen osa-alueen edistymisestä valtuutusmenettelyssä ja arvioida edistymistä komission edellyttämien hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamisessa. Molemmissa maissa IPARD:in täytäntöönpanossa tuntuvin saavutus on toistaiseksi ollut IPARD:in hallinto- ja valvontajärjestelmän perustamista koskevan kansallisen lain antaminen.

6.2 Yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa

Komissio on viime vuosina tiivistänyt yhteistyötään kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa liittymistä edeltävän maaseudun kehittämiseen osoitetun tuen alalla. Sapardin ja myös IPA:n toimintaa ja mahdollisia kansainvälisten rahoituslaitosten ja Euroopan komission tämän alan yhteistyöalueita pystytään sen ansiosta hahmottamaan paremmin. Tämä toiminta jatkuu IPA:n maaseudun kehittämisen osa-alueella.

Maailmanpankin kanssa on aloitettu tiivis koordinointi ja yhteistyö Maailmanpankin Kroatiaa koskevan maataloussäännöstön omaksumista helpottavan rahoitusjärjestelyn yhteydessä (25,5 miljoonaa euroa). Järjestely suunniteltiin Kroatian maatalousministeriön valmiuksien vahvistamiseksi sekä Sapard/IPARD-viraston perustamisen tukemiseksi ja Sapard-IPARD-toimenpiteiden valmistelemiseksi. Maailmanpankin kanssa on tehty yhteistyötä myös entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hankkeessa "Maatalouden vahvistaminen ja liittyminen", jota on alettu toteuttaa.

Maatalouden uudistuksen täytäntöönpanohankkeessa Maailmanpankki tuki Turkin IPARD-tyyppisiä toimenpiteitä. Hankkeen yhteydessä tarjottiin viljelijöille, jalostamoille sekä tuottajaorganisaatioille ja osuuskunnille 39,7 miljoonaa euroa maataloustuotannon tai jalostamiseen liittyvien investointien rahoittamiseksi, tulojen lisäämiseksi maaseudulla ja sosiaalisten standardien kohottamiseksi kansallisten varojen säilyttämisen avulla. Koska hankkeen täytäntöönpanon kehys laadittiin Sapard/IPARD-vaatimusten huomioon ottamiseksi, sillä myös tehostettiin valmiuksien hankkimista IPARD:in tulevaa toteuttamista varten. Komissio on myös ollut tiiviissä yhteydessä muihin kansainvälisiin lahjoittajiin, muun muassa YK:n kehitysohjelmaan, kunkin osapuolen maaseudun kehittämistoiminnan paremmaksi koordinoimiseksi. Lisäksi komissio on FAO:n koordinoiman, Keski- ja Itä-Euroopan alueella toimivien maatalous- ja maatalousyrittäjäinstituutioiden verkoston (East-Agri) jäsen.

[1] Ks. liitteet A.1 ja A.2.

[2] Tšekki (CZ), Viro (EE), Unkari (HU), Latvia (LV), Liettua (LT), Puola (PL), Slovakia (SK), Slovenia (SI).

[3] Ennakkomaksut ja korvaukset.

[4] Liitteissä B ja C esitetään monialainen yleiskatsaus.

[5] Ks. liitteet C.4 ja C.5.

[6] Ks. liite D.

[7] Ks. liite E.

[8] Ks. liite F.

[9] 13.3.2008 käytettävissä olleet tiedot. Ilmoitusten jättämisen määräaika on helmikuun loppu, mutta tietyistä jäsenvaltioista ei vielä ole saatu tietoja. Tietyt luvut kattavat vain vuoden 2007 ensimmäisen neljänneksen.

[10] Komission asetuksen (EY) N:o 1681/94, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2035/2005, 3 artiklan 1 kohdan e alakohta.

[11] KOM(2004) 101.