Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 203/05)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Achterhoek – Winterswijk”

PDO-NL-02402-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 22.2.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Lajikeluetteloon on lisätty kaksi lajiketta, Chardonnay (B) ja Cabaret Noir (N)

Viinin valmistuksessa käytettyjä lajikkeita ovat Chardonnay (B) (Vitis vinifera -laji) ja Cabaret Noir (N) (Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien välinen risteytys), hiljattain uudistetussa yhteisessä markkinajärjestelyssä vahvistetun mahdollisuuden mukaisesti. Nämä kaksi lajiketta on nyt lisätty rypälelajikkeiden luetteloon.

Nykyisten käytäntöjen huomioon ottamiseksi ja siitä syystä, että hiljattain uudistetussa yhteisessä markkinajärjestelyssä mahdollistetaan Vitis vinifera -lajin ja muiden Vitis-suvun lajien risteytyksestä peräisin olevien rypälelajikkeiden käyttö, lajikkeet Chardonnay (B) ja Cabaret Noir (N) on lisätty rypälelajikkeiden luetteloon.

Lajikkeet Cabaret Noir (N) ja Chardonnay (B) on myös lisätty niitä koskeviin viiniluokkiin/-tyyppeihin, jotka annetaan kohdassa ”Kuvaus”.

Lajike Cabaret Noir (N) on lisätty seuraaviin viiniluokkiin:

Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – tynnyrissä kypsytetty

Viiniluokka 1: VIINI: Roseeviini – erittäin hedelmäinen

Viiniluokka 3: VÄKEVÄ VIINI, punainen

Viiniluokka 9: Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

Lajike Chardonnay (B) on lisätty seuraaviin viiniluokkiin:

Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – tynnyrissä kypsytetty

Viiniluokka 1: VIINI: Roseeviini – erittäin hedelmäinen

Viiniluokka 5: LAATUKUOHUVIINI, valkoinen

Viiniluokka 9: Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

Viiniluokka 15: Kuivatuista rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Viiniluokka 16: Ylikypsistä rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

2. Muutos nykyisten käytäntöjen huomioon ottamiseksi

Kuvaus

Lisätään kohtaan ”Viiniluokka 5: Laatukuohuviini – valkoinen, erittäin hedelmäinen” seuraava virke viininvalmistusprosessin kuvauksen täydentämiseksi:

Blanc de noir -viinin valmistaminen punaisista viinirypäleistä.

Perusteet

Jotta teksti vastaisi nykyisiä käytäntöjä viiniluokan ”Laatukuohuviini – valkoinen, erittäin hedelmäinen” tuotannossa, Pinotin (N) -lajikkeen käyttö on lisätty punaisista rypäleistä valmistettujen blanc de noir -viinien valmistusprosessin kuvaukseen.

Vanha teksti:

Viiniluokka 5: Laatukuohuviini – valkoinen, erittäin hedelmäinen

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Jälkikäyminen pullossa perinteisellä menetelmällä

Uusi sanamuoto:

Viiniluokka 5: Laatukuohuviini – valkoinen, erittäin hedelmäinen

Blanc de noir -viinin valmistaminen punaisista viinirypäleistä.

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Jälkikäyminen pullossa perinteisellä menetelmällä

3. Muutos nykyisten käytäntöjen huomioon ottamiseksi

Kuvaus

Tuote-eritelmän 3.1 kohtaa ”Tarkastamista koskevat tiedot” on mukautettu siten, että tarkastamista koskevat tiedot vastaavat nykyisiä käytäntöjä.

Aistinvaraisten tutkimusten osalta sovelletaan Saksan viininviljelyviraston kanssa tehtyä sopimusta, jonka mukaisesti virasto suorittaa tutkimukset laatuviinien tutkimuksissa käytetyillä vakiintuneilla menetelmillä.

Perusteet

Kunkin suojatulla alkuperänimityksellä varustetun viinin on saavutettava aistinvaraisissa tutkimuksissa vähimmäisarvot, jotka sille on vahvistettu. Aistinvaraisten tutkimusten valvontaviranomaiseksi oli alun perin nimetty vain Alankomaiden elintarviketurvallisuusviranomainen (Nederlandse Voedsel- en Warenautoriteit, NVWA), mutta uusien järjestelyjen mukaisesti tutkimuksista vastaa nyt Saksan viininviljelyvirasto, jolla on käytössään tarvittavat menettelyt laatuviinien valvottua testausta varten. Suojatun alkuperänimityksen saaneiden viinien valvonnasta vastaa edelleen NVWA.

Vanha teksti:

Suojatun alkuperänimityksen ”Achterhoek – Winterswijk” osalta vuodessa suoritetaan vähintään yksi tarkastus (yksi yritys), jota mahdollisuuksien mukaan täydennetään säännöllisillä tarkastuskäynneillä viinin laadun varmistamiseksi (tai muilla säännöllisillä NVWA:n tarkastuksilla).

Hallinnollinen tarkastus suoritetaan tuote-eritelmän säännösten (ja muiden lakisääteisten vaatimusten) noudattamisen varmistamiseksi.

Suojatun alkuperänimityksen saaneille Achterhoek – Winterswijk -viineille suoritettavat tarkastukset ovat pakollisia. Yrityksillä on oltava näytteet jokaisesta viinistä, joka on testattu sertifioidussa laboratoriossa (Alankomaissa tai sen ulkopuolella – NVWA:lle toimitetaan hyväksyttäväksi rajoitetun määrän laboratorioita sisältävä luettelo). NVWA valvoo menettelyä (hallinnollisten tarkastusten avulla) ja ottaa satunnaisia vastanäytteitä, jotka analysoidaan NVWA:n laboratoriossa.

Jokainen suojatun alkuperänimityksen saanut viini on testattava aistinvaraisesti. Suojatun alkuperänimityksen tuotantoon osallistuvat yritykset järjestävät aistinvaraiset tutkimukset itse, itse määrittäminään aikoina. Tutkimuksen suorittava henkilö valitaan NVWA:n hyväksymästä (yritysten itse hankkiman 20–30) pätevän henkilön luettelosta, ja tutkimus toteutetaan NVWA:n hyväksymillä menetelmillä. Yritykset ilmoittavat NVWA:lle aistinvaraisten tutkimusten ajankohdat. NVWA on läsnä joillain tutkimuskerroilla ja seuraa tutkimuksen etenemistä.

Uusi sanamuoto:

Achterhoek – Winterswijk -viinin alkuperäalueelta tulevien viinien laadun varmistamiseksi kaikkien suojatulla alkuperänimityksellä ”Achterhoek – Winterswijk” merkittyjen viinien on oltava tuote-eritelmän mukaisia. Tämän varmistamiseksi noudatetaan seuraavia menettelyjä:

1. Analyyttiset ominaisuudet (2.4.2.1 kohta)

Viinitilan on otettava kustakin viinistä näyte ja toimitettava se analysoitavaksi EU-sertifioituun laboratorioon (joka voi sijaita Alankomaissa tai sen ulkopuolella).

2. Aistinvaraiset tutkimukset

Jotta viiniin voidaan liittää SAN-merkintä, sen on käytävä läpi aistinvaraiset tutkimukset ja saavutettava niissä vähimmäisarvot, jotka viinille on vahvistettu.

SAN-asiakirjojen omistaja käyttää aistinvaraisissa tutkimuksissa alankomaalaisten SAN-viinien tutkimuksissa sovellettavia menetelmiä (ks. Alankomaiden yritysviraston verkkosivusto), määrittää SAN-viinin vähimmäisarvot ja ilmoittaa niistä NVWA:lle (eus@nvwa.nl).

3. Muut tuote-eritelmässä määritellyt edellytykset, kuten viininvalmistusmenetelmät ja enimmäistuotos

NVWA:n suorittama valvonta

NVWA toimii valvontaviranomaisena, joka varmistaa ja todentaa tuotteen laadun. Valvontaa varten noudatetaan seuraavia menettelyjä:

1. Suojatun alkuperänimityksen tuotantoon osallistuvat viinitarhat ylläpitävät asiakirjoja, jotka sisältävät niiden viinien analyyttisten ja aistinvaraisten tutkimusten tulokset, viinien ominaisuudet (rypälelajikkeet, viinitila jne.) mukaan lukien, joille on haettu tai myönnetty suojattu alkuperänimitys. NVWA voi käyttää asiakirjoja viinien tarkastamisessa.

2. Suojatun alkuperänimityksen ”Achterhoek – Winterswijk” tarkastukset suorittaa NVWA. NVWA:n tarkastusten lisäksi suoritetaan mahdollisuuksien mukaan säännöllisiä tarkastuskäyntejä viinin laadun varmistamiseksi (tai muita säännöllisiä NVWA:n tarkastuksia). Näillä käynneillä viinit tarkastetaan seuraavien osalta: a. Analyyttiset ominaisuudet. Viinien analyyttisten arvojen on oltava tuote-eritelmän mukaisia. NVWA ottaa viineistä satunnaisia vastanäytteitä, jotka analysoidaan NVWA:n laboratoriossa. b. Vaatimustenmukaisuus tuote-eritelmän muiden säännösten, kuten viininvalmistusmenetelmiä (2.4.2.2 kohta) koskevien vaatimusten, ja muiden edellytysten osalta. c. Vähimmäisarvojen saavuttaminen aistinvaraisissa tutkimuksissa.

4. Muutos käytäntöjen huomioon ottamiseksi

Kuvaus

Poistetaan yhtenäisen asiakirjan 1.5.2 kohdasta kuivattujen rypäleiden enimmäistuotos (20 hehtolitraa hehtaarilta) ja ylikypsien rypäleiden enimmäistuotos (40 hehtolitraa hehtaarilta) Johanniter (B) -lajikkeen osalta.

Perusteet

Johanniter (B) -lajikkeen rypäleitä ei käytetä kuivatuista rypäleistä ja/tai ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien valmistuksessa.

Näin ollen yhtenäisen asiakirjan 1.5.2 kohdasta on poistettu Johanniter (B) -lajikkeesta saatujen kuivattujen rypäleiden ja ylikypsien rypäleiden enimmäistuotokset.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Achterhoek – Winterswijk

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

3. Väkevä viini

5. Laatukuohuviini

9. Hiilihapotettu helmeilevä viini

15. Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini

16. Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N), Cabaret Noir (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: tummanpunainen, riippuu lajikeyhdistelmästä. Tuoksu: tummanpunaisten hedelmien tuoksu, esimerkiksi metsämarjojen, karhunvatukoiden tai kirsikoiden tuoksu. Tuoksu riippuu lajikeyhdistelmästä. Maku: hienot hedelmäiset vivahteet tekevät viinistä helposti lähestyttävän. Sisältää tanniineja. Analyyttiset ominaisuudet: Kuivan ja hedelmäisen viinin sokeripitoisuus on 0,5–6 grammaa/litra ja makeiden punaviinien sokeripitoisuus 15–30 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,5 Vähimmäishappopitoisuus 63,84 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2. Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – tynnyrissä kypsytetty

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N), Cabaret Noir (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: voimakkaan punainen, riippuu lajikeyhdistelmästä. Tuoksu: tummanpunaisten hedelmien tuoksu, esimerkiksi metsämarjojen, karhunvatukoiden tai kirsikoiden tuoksu. Tuoksu riippuu lajikeyhdistelmästä. Maku: näissä viineissä on täyteläisyyttä, vaniljaisia vivahteita ja kypsä tanniinirakenne. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 0,5–6 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 11,5 Vähimmäishappopitoisuus 63,84 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

3. Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B), Merzling (B), Chardonnay (B) tai näistä lajikkeista leikkaamalla saatu sekoitus. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: vaihtelee oljenkeltaisesta kullankeltaiseen yhdistelmästä riippuen. Tuoksu: Solaris- ja Merzling-viineissä tuoksuvat trooppiset hedelmät, kun taas Johanniter- ja Souvignier Gris -viineissä tuoksuvat kypsät hedelmät, kuten keltaiset omenat; Chardonnay (B) -viineissä on puolestaan hedelmien (kuten hunajamelonin, aprikoosin ja kypsän ananaksen) ja vaniljan tuoksua silloin, kun viinejä on kypsytetty puutynnyreissä. Maku: hedelmäinen ja raikas. Johanniter-viineissä on osittain niiden hapokkuudesta johtuen Rieslingin vivahteita, kun taas Souvignier Gris -viinit ovat täyteläisempiä. Solaris-viineissä on virkistävää hapokkuutta, ja Merzling-viineissä yhdistyvät makeus ja hapokas hedelmäisyys. Chardonnay (B) -lajikkeesta tuotetut viinit ovat täyteläisiä. Analyyttiset ominaisuudet: kuivan viinin sokeripitoisuus: 1–8 grammaa/litra makean viinin sokeripitoisuus: 15–30 grammaa/litra Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,5 Vähimmäishappopitoisuus 77,14 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

4. Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – tynnyrissä kypsytetty

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Solaris (B), Chardonnay (B). Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: kullankeltainen. Tuoksu: bukeessa tuoksuvat kotoperäiset hedelmät sekä trooppiset hedelmät, kuten mango ja kypsä ananas. Maku: hapokkaan raikas. Tynnyri luo viiniin puumaisia vivahteita ja kermaisen maun. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 15–30 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,5 Vähimmäishappopitoisuus 77,14 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viiniluokka 1: VIINI: Roseeviini – erittäin hedelmäinen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N), Cabaret Noir (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus, jossa voi olla myös Solaris (B)-, Johanniter (B)- tai Chardonnay (B) -lajiketta. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: lohenpunainen. Tuoksu: makeahko punaisten hedelmien tuoksu. Maku: hedelmäinen, luonteeltaan melko makea, täyteläinen. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 3–10 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus 63,84 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

6. Viiniluokka 3: VÄKEVÄ VIINI, punainen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabaret Noir (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: punainen. Tuoksu: makea, mustaherukkainen, kevyesti mausteinen. Maku: mausteinen; makeus ja hedelmäinen hapokkuus ovat hyvässä tasapainossa. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 50–100 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 18 Vähimmäishappopitoisuus 63,84 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

7. Viiniluokka 5: LAATUKUOHUVIINI, valkoinen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Johanniter (B), Souvignier Gris (Rs), Solaris (B), Chardonnay (B), Pinotin (N) blanc de noir tai näistä lajikkeista leikkaamalla saatu sekoitus. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: valkoinen Tuoksu: omenainen, sitruksinen. Maku: hedelmäinen ja raikas; kuplat ovat erittäin pieniä; kohtuullisen täyteläinen. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 5–16 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10,5 Vähimmäishappopitoisuus 79,8 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

8. Viiniluokka 9: Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Regent (N), Pinotin (N), Acolon (N), Cabertin (N), Cabernet Cortis (N), Monarch (N), Cabaret Noir (N) tai niistä leikkaamalla saatu sekoitus, jossa voi olla myös Solaris (B)-, Johanniter (B)- tai Chardonnay (B) -lajiketta. Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: lohenpunainen. Tuoksu: kevyt; punaisten hedelmien tuoksu. Maku: hedelmäinen; kihelmöivä suutuntuma. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 5–16 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus 63,84 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

9. Viiniluokka 15: Kuivatuista rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Solaris (B), Chardonnay (B). Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: kullankeltainen. Tuoksu: kypsien trooppisten hedelmien tuoksu; hunajainen. Maku: täyteläinen, kermainen, makea ja täyteläisen raikas. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 120–240 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 9 Vähimmäishappopitoisuus 66,5 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

10. Viiniluokka 16: Ylikypsistä rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Rypälelajikkeet: Solaris (B), Chardonnay (B). Aistinvaraiset ominaisuudet: Väri: kullankeltainen. Tuoksu: kypsien trooppisten hedelmien tuoksu; hunajainen. Maku: täyteläinen, kermainen, makea ja täyteläisen raikas. Analyyttiset ominaisuudet: Viinien sokeripitoisuus on 50–120 grammaa/litra. Seuraavassa esitetyt ominaisuudet, joiden osalta arvoa ei ole määritelty, ovat EU:n säädöksissä vahvistettujen raja-arvojen mukaiset.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 12 Vähimmäishappopitoisuus 73,15 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viinin tuotantoa koskevat säännöt ja

1. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Seuraavia viininvalmistusta koskevia sääntöjä sovelletaan kaikkiin jäljempänä lueteltuihin viiniluokkiin.

— Väkevöinnin enimmäisrajan osalta sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja sääntöjä; lisäksi mahdollisuus käyttää 0,5 prosentin lisäväkevöintiä, mikäli kansalliset viranomaiset (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaava ministeriö) sallivat sen kyseiselle vuosikerralle.

— Happamuuden vähentämisen osalta noudatetaan EU:n lainsäädännössä määritettyjä rajoja.

— Happamuuden lisäämiseen on saatava kullekin vuosikerralle erikseen kansallisten viranomaisten (tässä tapauksessa maataloudesta, luonnosta ja elintarvikkeiden laadusta vastaavan ministeriön) lupa, jota anotaan kyseistä vuosikertaa koskevalla hakemuksella. Tämän jälkeen sovelletaan EU:n lainsäädännössä vahvistettuja rajoja.

2. Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuorikäyminen vähintään neljän päivän ajan

3. Viiniluokka 1: VIINI: Punaviini – tynnyrissä kypsytetty

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuorikäyminen vähintään neljän päivän ajan

Kypsyttäminen puutynnyrissä vähintään kahdeksan kuukauden ajan

4. Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – kuiva, hedelmäinen tai makea

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

5. Viiniluokka 1: VIINI: Valkoviini – tynnyrissä kypsytetty

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Vähintään 50 prosenttia viinin määrästä kypsytetään puutynnyreissä kolme kuukautta tai pidempään

6. Viiniluokka 1: VIINI: Roseeviini – erittäin hedelmäinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

7. Viiniluokka 3: VÄKEVÄ VIINI, punainen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kuorikäyminen vähintään neljän päivän ajan

Kypsyttäminen puutynnyrissä vähintään vuoden ajan

Viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin lisääminen

8. Viiniluokka 5: LAATUKUOHUVIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Blanc de noir -viinin valmistaminen punaisista viinirypäleistä.

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Jälkikäyminen pullossa perinteisellä menetelmällä

9. Viiniluokka 9: Hiilihapotettu HELMEILEVÄ VIINI, roseenvärinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

Hiilidioksidin lisääminen pullotuksen yhteydessä (enintään 2,5 baarin paineella)

10. Viiniluokka 15: Kuivatuista rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Myöhäinen korjuu, rypäleet kerätään käsin.

Rypäleitä kuivatetaan ensin luonnollisesti ja sen jälkeen olkialustalla vähintään kahden viikon ajan.

Viiniytetään kylmäkäymisen avulla alle 18 °C:ssa.

11. Viiniluokka 16: Ylikypsistä rypäleistä valmistettu VIINI, valkoinen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Myöhäinen korjuu; korjattavien rypäleiden sokeripitoisuus vähintään 120 Oechsle-astetta

Kylmäkäyminen alle 18 °C:ssa (poikkeuksena viinit, jotka eivät käy helposti – niiden osalta lämpötilaa nostetaan käymisen alussa)

5.2. Enimmäistuotokset

1. Punainen, Regent (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Punainen, Pinotin (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Punainen, Monarch (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

4. Punainen, Acolon (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

5. Punainen, Cabertin (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Punainen, Cabernet Cortis (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

7. Valkoinen, Souvignier Gris (Rs)

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

8. Valkoinen, Souvignier Gris (Rs), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa hehtaaria kohden

9. Valkoinen, Souvignier Gris (Rs), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

10. Valkoinen, Johanniter (B)

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

11. Valkoinen, Solaris (B)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

12. Valkoinen, Solaris (B), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa hehtaaria kohden

13. Valkoinen, Solaris (B), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

14. Valkoinen, Merzling (B)

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

15. Punainen, Cabernet Noir (N)

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

16. Valkoinen, Chardonnay (B)

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

17. Valkoinen, Chardonnay (B), kuivatut rypäleet

20 hehtolitraa hehtaaria kohden

18. Valkoinen, Chardonnay (B), ylikypsät rypäleet

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Rajattu maantieteellinen alue sijaitsee Achterhoekin alueen itäisessä osassa, ja se ulottuu Saksan rajalle. Alue rajoittuu Winterswijkin kunnan rajoihin.

Kyseisen suojatun alkuperänimityksen piiriin kuuluvat viinitarhat kattavat Achterhoekin Winterswijkin kunnassa alueita, joiden maaperä on luokiteltu luokkiin HN21, KX ja eZE23. Lisäksi siihen kuuluu luokkien HN23, ZG23 ja ZG21 maita, joiden sisältämä humus ja hiue ovat tärkeitä viininviljelyssä. Suurin osa rajatun alueen maasta koostuu näistä maaperätyypeistä.

Kunnassa on useita syrjäisempiä alueita. Nämä reuna-alueet muodostuvat yhdeksästä kylästä, jotka kaikki kuuluvat Winterswijkin kuntaan. Kylät ovat (kartalla myötäpäivään lueteltuna): Meddo (1 448 asukasta), Huppel (414 asukasta), Henxel (268 asukasta), Ratum (354 asukasta), Brinkheurne (272 asukasta), Kotten (798 asukasta), Woold (861 asukasta), Miste (675 asukasta) ja Corle (281 asukasta). Näistä Meddo on ainoa, jolla on kyläkeskus erilaisine palveluineen.

7. Rypälelajike/rypälelajikkeet

Acolon

Cabaret Noir (N) (VB-91-26-4)

Cabernet Cortis

Cabertin (N) (VB-91-26-17)

Chardonnay (B)

Johanniter (B)

Merzling (B)

Monarch

Pinotin (N)

Regent (N)

Solaris

Souvignier Gris

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Rajattu alue

Suurin osa rajatusta alueesta sijaitsee Itä-Alankomaiden tasankoalueella, ja alueen hiue- ja kalkkipitoinen maaperä eroaa rakenteeltaan Winterswijkin länsipuolisten Achterhoekin alueiden maaperästä (joka koostuu lietteisestä savimaasta ja maan pinnalla olevista hiekkakerääntymistä).

Winterswijkin alue on tunnettu pensasaitamaisemastaan sekä fossiilijäänteitä sisältävästä avolouhoksesta, ja useiden alueen jokien pohjan pintakerroksessa on varhaisjurakaudelta peräisin olevia Lias-kerrostumia. Vuonna 2005 Alankomaiden hallitus nimesikin alueen Winterswijkin kansallismaisema-alueeksi, joka käsittää yhteensä lähes 22 000 hehtaaria.

Maaperä

Winterswijkiä ympäröi Itä-Alankomaiden tasankoalueen hiue- ja kalkkipitoinen maaperä. Muiden Achterhoekin alueiden maaperä koostuu lietteisestä savimaasta ja maan pinnalla olevista hiekkakerääntymistä.

Rajatun alueen maa käsittää eri maaperätyyppejä, jotka vaihtelevat ja ovat sekoittuneet keskenään.

Maaperätyypeillä on seuraavia ominaisuuksia:

— Humuskerros on hyvä.

— Maaperä sisältää hiuetta, joka auttaa luomaan kyseiselle viinille sille ominaisen täyteläisen maun ja ehkäisee maaperän kuivumista.

— Hiue- eli lutum-kerros hidastaa viiniköynnösten kuivumista.

— Maan hiekkapitoinen pintakerros takaa hyvän vesitasapainon.

— Pohjamaan mineraalit (kuten sen sisältämä kalkki) imeytyvät pohjaveteen, jolloin viiniköynnöksille on tarjolla runsaasti ravinteita.

Ilmasto ja ympäristö

Rajattu alue sijaitsee lähellä Alankomaiden kuninkaallisen ilmatieteellisen laitoksen Hupselin asemaa. Touko–syyskuulle ajoittuvan viininviljelykauden keskimääräiset ilmasto-olosuhteet Hupselissa olivat vuosina 2010–2015 seuraavat:

— keskilämpötila: 15,58 °C

— alin keskilämpötila: 9,93 °C

— ylin keskilämpötila: 20,83 °C

— keskimääräinen suhteellinen kosteus: 78,36 %

— keskimääräinen sademäärä: 78,54 mm kuukaudessa

— keskimääräinen auringonpaiste: 192,93 tuntia kuukaudessa.

Yölämpötilat ovat hieman maan keskitasoa alhaisemmat, mikä lisää viinien raikkautta ja hedelmäisyyttä, kun taas hieman korkeammat ylimmät lämpötilat ja runsaampi auringonpaiste parantavat rypäleiden kypsyyttä.

8.2. Syy-yhteys

Viinin laatu syntyy ilmaston, maaperän, viljelyn ja viininvalmistusmenetelmien yhdistelmän lopputuloksena.

Maaperän kerrosten yhdistelmä takaa hyvän vesitasapainon. Pohjamaasta saadaan kalkkia ja mineraaliravinteita pohjaveden kautta, ja maan pintakerroksen hiuemaa ja humus taas luovat tarvittavat olosuhteet rypäleiden elinvoimaiselle kasvulle.

Humus- ja hiuepitoinen maaperä on ihanteellista viininviljelyyn. Tällainen maaperä pidättää hyvin kosteutta ja ravinteita, jolloin rypäleiden aromit pääsevät kehittymään kunnolla ja rypäleistä voidaan valmistaa täyteläisiä ja harteikkaita viinejä jopa melko kuivina ajanjaksoina.

Ilmasto (joka on ennen kaikkea mannermainen) mahdollistaa rypäleiden sopivan kypsymisen, mutta samalla viini saa raikkaan ja hedelmäisen makunsa (hieman tavanomaista alempien yölämpötilojen ansiosta).

Maaperän ja ilmaston lisäksi laatuviinien valmistuksessa tarvitaan ihmisen panosta esimerkiksi lajikkeiden valinnassa, käytetyn kasvatusmenetelmän osalta (auringonvalon mahdollisimman tehokas hyödyntäminen, terttujen harventaminen), sadonkorjuun hallinnassa (sokeri- ja happopitoisuuden sekä aromien seuranta) ja viininvalmistusmenetelmissä (kylmäkäyminen, kypsytys puutynnyreissä). Näin saatavat viinit ovat selkeästi tunnistettavia täyteläisiä ja hedelmäisiä lajike- ja sekoitusviinejä: raikkaita valkoviinejä, joissa on kypsien hedelmien ja sitrushedelmien tuoksuja, raikkaita roseeviinejä sekä pehmeätanniinisia punaviinejä.

Yhteenvetona voidaan todeta, että ilmaston (joka antaa raikkautta ja edesauttaa kypsymistä), maaperän (jonka hiue, humus ja kalkki saavat aikaan hyvän vesitasapainon ja ravinnepitoisuuden), viljelymenetelmien (lajikkeiden valinta, viiniköynnösten istutustiheys, lehvistön muokkaaminen, korjuuta koskevat päätökset) sekä viininvalmistusmenetelmien (esimerkiksi kylmäkäyminen ja tynnyrissä kypsyttäminen) yhdistelmän ansiosta

— valko- ja roseeviinit ovat raikkaita ja maultaan täyteläisiä ja hedelmäisiä

— punaviinit ovat pehmeätanniinisia ja maultaan täyteläisiä.

Tämän yhdistelmän vaikutus on nähtävissä luokkaan ”Viini” mutta myös muihin luokkiin kuuluvissa viineissä (väkevä viini, laatukuohuviini ja helmeilevä viini), jotka valmistetaan samalla tavalla ja samoista rypäleistä kuin luokan 1 (”Viini”) viinit (pohjaviini) mutta joihin on lisätty kullekin luokalle tyypillisiä erityispiirteitä viininvalmistusvaiheessa suoritettujen ylimääräisten toimien avulla.

Ilmaston, maaperän, viljelyn ja viininvalmistusmenetelmien yhdistelmä on tärkeä myös kuivatuista rypäleistä ja ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien kannalta. Nämä laatujälkiruokaviinit valmistetaan kuitenkin kypsyttämällä rypäleitä kauemmin (sokeripitoisuuden nostamiseksi) sekä kuivattamalla niitä (sokeripitoisuuden nostamiseksi ja aromien tiivistämiseksi).

Muita viiniluokkia koskevat tiedot (muut luokat kuin ”Viini”)

— Väkevä viini

Väkevä viini koostuu pohjaviinistä, jolla on samat (maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä peräisin olevat) aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” mutta toivottu väkevän viinin jäännössokeripitoisuus. Lisäksi väkevää viiniä kypsytetään tynnyrissä vähintään vuoden ajan (näin viiniin muodostuu pehmeämpiä tanniineja ja puumaisia vivahteita) ja siihen lisätään viinistä valmistettua alkoholia, jotta siitä saadaan väkevää viiniä. Väkevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 18 prosenttia.

— Laatukuohuviini

Laatukuohuviinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät muunnettaessa pohjaviini kuohuviiniksi pullossa tapahtuvan käymisen (eli perinteisen menetelmän) avulla. Tämä saa myös aikaan viinin hienostuneen vaahdon. Pullossa oleva ylipaine on vähintään 3,5 baaria. Laatukuohuviiniin käytetyn leikatun sekoituksen todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

— Hiilihapotettu helmeilevä viini

Myös helmeilevän viinin pohjaviinillä on samat aistinvaraiset ominaisuudet kuin luokassa ”Viini” (sama raikkaus ja hedelmäinen maku, jotka ovat peräisin maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä). Lisäksi sillä on ominaisuuksia, jotka syntyvät, kun viiniin lisätään hiilidioksidia kuplien aikaansaamiseksi. Hiilihapotetun helmeilevän viinin todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 prosenttia, ja pullossa oleva ylipaine on enintään 2,5 baaria. Kyseessä on raikas ja erittäin hedelmäinen kesäviini.

— Kuivatuista rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)

Kuivatuista rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuuden ja aromien tiivistymisen kannalta keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka jälkeen niitä kuivatetaan vähintään kahden viikon ajan. Kylmäkäymisen avulla saadaan viiniä, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 9,4 prosenttia.

Tämän hedelmäisen viinin aromipitoisuus johtuu maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota.

— Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini (jälkiruokaviini)

Valmistuksessa keskeinen vaihe on rypäleiden pidempi kypsyminen, jonka tuloksena ylikypsistä rypäleistä valmistetun viinin sokeripitoisuus on vähintään 110 Oechsle-astetta. Valmistusprosessin osana suoritetaan kylmäkäyminen ilman väkevöintiä, ja lopputuloksena on viini, jonka todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 prosenttia ja jonka hedelmäisyys on peräisin maaperän, ilmaston ja ihmisen toiminnan yhdistelmästä. Kyseisen jälkiruokaviinin täyteläinen maku on erityisesti viinin valmistajien huolellisen työskentelyn ansiota.

Tämän toimintatavan ansiosta kyseiset viinit voittavat vuosittain palkintoja useissa kilpailuissa sekä Alankomaissa että ulkomailla (esimerkiksi Wienissä).

8.3. Inhimilliset tekijät (viljely ja viininvalmistus)

Viljelyssä tyypillisiä ovat seuraavat käytännöt, jotka on valittu erikseen laatuviinin valmistusta silmällä pitäen:

— Lajikkeiden valinta: Valitut lajikkeet kykenevät kypsymään hyvin paikallisessa ympäristössä ja luovuttavat viineihin tarvittavat aromit. Lajikkeiden valintaa määrittää myös niiden sietokyky, jonka avulla pyritään parantamaan viljelyn kestävyyttä.

— Viiniköynnösten istutustiheys: Rivien väliin jätetään tilaa 2–2,2 metriä (riittävän auringonvalon varmistamiseksi) ja yksittäisten viiniköynnösten väliin 1–1,25 metriä, jolloin kutakin viiniköynnöstä kohden on noin 2,2 neliömetriä maa-alaa. Näin varmistetaan, että köynnökset saavat riittävästi ravinteita (joita tarvitaan rypäleiden kypsymiseen ja aromien kehittymiseen).

— Viiniköynnösrivien välistä poistetaan muut kasvit, jotta voidaan hyödyntää yöaikaan vapautuva lämpö ja nopeuttaa näin rypäleiden kypsymistä. Tämä auttaa myös torjumaan yöpakkasia. Rivivälit voidaan myös pitää matalan kasvillisuuden peitossa.

— Köynnösten versoja leikataan kasvukauden aikana, jotta varmistetaan ravinteiden siirtyminen terttuihin.

— Viljelyä rajoitetaan (enimmäistuotokset on määritetty viinien kuvauksissa). Terttuja harvennetaan tarvittaessa.

— Viiniköynnösten kasvatustapa: Kasvatustavaksi on valittu Guyot-menetelmä, jossa köynnökset kiinnitetään kiinnityslankoihin joka vuosi ja jossa pystysuorasti kasvatettava lehvistö saavuttaa noin 2,2 metrin korkeuden, jolloin se saa auringonvaloa fotosynteesiä varten. Näin myös muodostuu paljas alue rypäleille, kun lehdet on poistettu (tämä nopeuttaa kuivumista ja lisää auringonvaloa).

— Eräs tärkeimpiä viljelyyn liittyviä päätöksiä on rypäleiden korjuun ajoittaminen. Päätös korjuun ajoittamisesta perustuu rypäleiden kypsymisvaiheen – niiden sokeripitoisuuden, happopitoisuuden (pH) ja aromien – erittäin tarkkaan seurantaan, joka on laatuviinin valmistamisen edellytys.

— Seuraavat prosessit ovat erityisen tärkeitä viinin luonteen muokkaamisessa:

— Viinit valmistetaan sadon laatuominaisuuksiin (jäännössokeripitoisuus, happopitoisuus, vähimmäisalkoholipitoisuus, kypsyttäminen kosketuksessa puun kanssa) painottuvien eritelmien pohjalta. Joka vuosi asiantuntevista maistajista koostuva paneeli päättää kunkin leikkaamalla toteutettavan sekoituksen tarkasta koostumuksesta ja siitä, onko viiniä kypsytettävä tynnyrissä.

— Valko- ja roseeviineistä saadaan kylmäkäymisen avulla raikkaita ja hedelmäisiä.

— Punaviinien kypsytyksessä käytetään puutynnyreitä, jotka luovat viineihin täyteläisen maun ja pehmeitä tanniineja, kun taas valkoviinien osittainen vanhentaminen kosketuksessa puun kanssa tuottaa täyteläisempiä viinejä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

—

Linkki eritelmään

https://www.rvo.nl/sites/default/files/2017/06/Productdossier-BOB-Achterhoek-Winterswijk.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.