EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 11.03.1998 
KOM(1998)1251opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE 
JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
UUSI TRANSATLANTTINEN MARKKINA-ALLE 

SISÄLLYSLUETTELO 
A. PERUSTELUT 
1. JOHDANTO 
2. POLIITTINEN ULOTTUVUUS 
3. TALOUDELLINEN HYÖTY 
B. KAUPPAPOLITIIKKAA KOSKEVAT HUOMIOT 
4. SUHTEET MONENKESKISEEN JÄRJESTELMÄÄN 
5. YHTEENSOPIVUUS WTO:N KANSSA 
6. SUHTEET KOLMANSIIN MAIHIN 
C. YMPÄRISTÖ 
7. YMPÄRISTÖÄ KOSKEVAT HUOMIOT 
D. NTM-SOPIMUKSEN OSATEKIJÄT 
8. TAVARAKAUPAN VAPAUTTAMINEN TEKNISISTÄ ESTEISTÄ 
9. TULLIEN POISTAMINEN 
10. PALVELUT 
11. JULKISET HANKINNAT 
12. TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET 
13. INVESTOINNIT 
14. MUUT MAHDOLLISET TEKIJÄT 
E. MUUT ALOITTEESEEN LIITTYVÄT NÄKÖKULMAT 
15. VAIKUTUKSET EU:N YHTEISIIN POLITIIKKOIHIN 
16. INSTITUTIONAALISET NÄKÖKOHDAT 
F. PÄÄTELMÄT 
LIITE: TÄRKEIMMÄT TALOUTTA KOSKEVAT LUVUT 
2-
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE 
SEKÄ TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
UUSI TRANSATLANTTINEN MARKKINA-ALUE 
A. PERUSTELUT 
1. JOHDANTO 
Euroopan unionin (EU) ja Yhdysvaltain väliset taloussuhteet ovat kummallekin erittäin 
tärkeitä. 
Vuonna 1996 tavaroiden ja palvelujen kaksisuuntainen kauppa vastasi yli 335:tä 
miljardia ecua. EU:n ja Yhdysvaltain osuus toistensa tavarakaupassa yhteensä on 
kummankin osalta 19 prosenttia. On arvioitu, että korkean teknologian tuotteiden 
osuus on 20 prosenttia kauppavirrasta molempiin suuntiin. Vuonna 1995 EU:n ja 
Yhdysvaltain välisen palvelukaupan osuus oli yli 38 prosenttia kahdenvälisestä 
kaupasta. EU on Yhdysvaltain ehdottomasti suurin sijoittaja, jonka osuus kaikista 
suorista ulkomaisista investoinneista oli 59 prosenttia vuonna 1996. Samanaikaisesti 44 
prosenttia Yhdysvaltain suorista ulkomaisista investoinneista tehdään EU:hun. 
Tarkemmat yksityiskohdat on esitetty liitteessä. 
Monien monenkeskisten ja vuonna 1995 hyväksytyn uuden transatlanttisen 
toimintaohjelman (New Transatlantic Agenda, NT A) jälkeen kahdenkeskisiksi 
muuttuneiden neuvottelukierrosten ansiosta jäljellä olevien kaupan ja investointien 
esteiden vähentämisessä on edistytty. Mutta kuten komission vuosittaisessa 
kertomuksessa Yhdysvaltain asettamista kaupan ja investointien esteistä käy ilmi, 
huomattavia ongelmia on vielä jäljellä. 
Suurin syy tähän on se, että EU:n ja Yhdysvaltain välisen tavaroita ja palveluita 
koskevan kaupan ja investointien sääntelykehys ei ole pysynyt uusien 
markkinakehitysten tasolla. Vaikka teollisuustuotteiden tullit ovatkin huomattavasti 
alentuneet, eräillä herkillä aloilla on vielä jäljellä erittäin korkeita "tehotariffeja". Niitä 
on erityisen runsaasti Yhdysvaltain puolella. Suurimpana ongelmana ovat kuitenkin 
muut kuin tulleista johtuvat esteet. Niihin on kiinnitetty yhä enemmän huomiota, koska 
EU:n ja Yhdysvaltain välisen pitkälle kehitettyjen teollisuustuotteiden ja palvelujen 
kaupan merkitys on kasvanut ja suorat ulkomaiset investoinnit ovat lisääntyneet. 
Näihin aloihin kohdistuu monia kansallisia sääntöjä ja standardeja, jotka kuvastavat 
muun muassa oikeutettua yhteiskunnallista huolestumista ihmisten terveydestä ja 
turvallisuudesta sekä ympäristöstä. 
EU:n ja Yhdysvaltain talouselämässä nämä sääntelykysymykset on jo useaan otteeseen 
tunnistettu suurimmaksi ongelmaksi. Koska nämä säännöt ovat usein hyvin erilaisia, ne 
voivat toimia piilevinä esteinä. Ne lisäävät Euroopan ja Yhdysvaltain kuluttajien ja 
talouselämän kustannuksia. Ne aiheuttavat myös viiveitä uusien taloudellisten ja 
teknologisten mahdollisuuksien hyödyntämisessä ja voivat vaikeuttaa kilpailukykyisten 
työpaikkojen luomista. Näin ollen ne toimivat esteenä talouden kehittymiselle. Lyhyesti 
sanottuna ne ovat suurimmat transatlanttista kauppaa ja investointeja koskevat 
ongelmat. 
Lisäksi vaikeilta vaikuttavat kauppaan liittyvät kiistat EU:n ja Yhdysvaltain välillä ovat 
viime aikoina lisääntyneet. Monet viimeaikaisista ongelmista poikkeavat perinteisistä 
kauppaan liittyvistä kiistoista siinä, että ne perustuvat edellä mainittuihin ongelmiin. 
Tähän mennessä ei ole EU.n suurista ponnisteluista huolimatta onnistuttu laatimaan 
tehokasta menetelmää niiden estämiseksi. Tästä syystä niihin kuluu erittäin paljon aikaa 
ja vaivaa, ne vahingoittavat Euroopan ja Yhdysvaltain taloudellisia etuja ja niillä on 
suhteettoman suuri kielteinen poliittinen vaikutus. 
Kysymys kuuluukin, onko mahdollista tehdä jotakin enemmän tai paremmin EU:n ja 
Yhdysvaltain välisen tavara- ja palvelukaupan helpottamiseksi ja näiden ongelmien 
välttämiseksi ja ratkaisemiseksi, samalla kun ihmisten terveyden ja ympäristön 
tehokasta suojelua jatketaan ja sitä kehitetään itsenäisesti. NTA:n ansiosta on 
tapahtunut jonkin verran edistystä osana vaatimatonta asteittaista lähestymistapaa, 
jonka tarkoituksena on ollut ratkaista yksittäisiä ongelmia ja edistää tiettyjen alojen 
vapautumista. Pitkiksi venyneet neuvottelut, jotka johtivat vuonna 1997 vastavuoroista 
tunnustamista koskevan sopimuksen (Mutual Recognition Agreement) tekemiseen, 
osoittivat kuitenkin, että tämä lähestymistapa on menetelmänä hidas ja että sillä on 
ainoastaan rajalliset tulokset. 
Tämän vuoksi komissio on pohtinut tarkkaan, pitäisikö nyt noudattaa uutta, laaja-
alaisempaa ja kunnianhimoisempaa lähestymistapaa uuden transatlanttisen markkina-
alueen (New Transatlantic Marketplace, NTM) luomiseksi, mikä on alusta alkaen ollut 
NT A: n perustavoitteita. 
Tähän liittyvien ehdotusten olisi täytettävät kaikki seuraavat vaatimukset: 
i) sen olisi kohdistuttava EU:n ja Yhdysvaltain välisen kaupan ja investointien 
todellisiin esteisiin; 
ii) EU:n ja Yhdysvaltain siitä saaman taloudellisen hyödyn olisi oltava samassa 
suhteessa tehtyihin ponnisteluihin; 
iii) se ei saisi olla vahingollista ja sen olisi todella edistettävä EU:n tavoitteita 
tulevissa WTO:ssa käytävissä monenkeskisissä neuvotteluissa, joihin EU on 
sitoutunut; 
iv) se ei saisi johtaa kolmansia maita koskevien uusien kaupan esteiden 
syntymiseen tai vähentää niiden pääsyä EU:n ja Yhdysvaltain markkinoille. Se 
ei saisi myöskään heikentää näiden maiden tukea monenkeskiselle 
vapautumiselle; 
v) sen olisi oltava kunnianhimoinen ja saatava poliittista huomiota, mutta oltava 
silti teknisesti toteutettavissa; 
4-
vi) sen olisi oltava yhdenmukainen sovittujen WTO:n ja muiden kansainvälisten 
järjestöjen (kuten OECD.n ja WIPO:n) monenkeskisten sääntöjen kanssa eikä 
se saisi vahingoittaa niitä; 
vii) sen olisi edistettävä laajempaa poliittista suhdetta EU:n ja Yhdysvaltain välillä; 
viii) siitä pitäisi olla hyötyä kuluttajille ja sen olisi säilytettävä EU:n terveyden, 
turvallisuuden, kuluttajien ja ympäristön suojelun korkea taso; 
ix) se ei saisi estää yhteisön säännöstön kehittämistä. 
Kaikilla tähän liittyvillä ehdotuksilla olisi edistettävä laajempaa monenkeskistä 
vapautumista suuremman vapautumisen asteen ja tiukempien kahdenkeskisten 
sääntöjen kautta, jotka voitaisiin myöhemmin laajentaa ulottumaan myös muihin 
kauppakumppaneihin. Kahdenkeskisen vapautumisen olisi kohdistuttava myös niihin 
EU:n ja Yhdysvaltain välisen kaupan ongelmiin, joihin monenkeskiset ratkaisut eivät 
tuo riittävän nopeita ja tehokkaita ratkaisuja. 
Tarkasteltuaan kaikkia näitä tekijöitä komissio ehdottaa neuvottelujen käynnistämistä, 
jotta uutta transatlanttista markkina-aluetta koskevan sopimuksen (NTM-sopimus) 
avulla saavutettaisiin seuraavat tavoitteet: 
i) tavarakaupan teknisten esteiden laaja-alainen poistaminen laajan keskinäisen 
tunnustamis- ja/tai yhdenmukaistamisprosessin avulla, mikä lisää sekä 
talouselämän että kuluttajien kiinnostusta; 
ii) poliittinen sitoumus siitä, että ennen vuotta 2010 poistetaan kaikki 
teollisuustuotteiden tullit suosituimmuuskohtelun (MFN) pohjalta ja 
monenkeskisten neuvottelujen mukaisesti edellyttäen, että riittävä määrä muita 
kauppakumppaneita toimii samoin; 
iii) palvelujen vapaakauppa-alue neuvoston kokouksessa laaditut edellytykset 
huomioon ottaen; 
iv) kaupan vapautuminen julkisten hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien sekä 
investointien alalla monenkeskisten ja useammankeskisten sopimusten 
tavoitteita pidemmälle. 
Tämän ehdotuksen yksittäisiä osatekijöitä tarkastellaan yksityiskohtaisesti D osassa. 
Lisäksi olisi pyrittävä vahvistamaan kahdenkeskistä yhteistyötä muun muassa 
seuraavilla aloilla: kaupan helpottaminen, tullikäytäntöjen yksinkertaistaminen, pienten 
ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kumppanuudet, kestävä kehitys ja ympäristö 
(ottaen huomioon käynnissä olevat kahden- ja monenkeskiset aloitteet). Joillakin näistä 
aloista (esimerkiksi tulliala, kilpailuala, tiede ja teknologia) voimassa olevat sopimukset 
toimivat jo puitteina tällaiselle yhteistyölle. NTM-sopimusta toteutetaan uuden 
transatlanttisen toimintaohjelman (NTA) laajemmassa yhteydessä. NTA-
toimintasuunnitelman toteuttamista jatketaan edelleen. 
-5-
Useita yleisiä arviointiperusteisiin liittyviä ehtoja olisi määriteltävä tarkasti. Ennen 
neuvotteluiden alkua olisi päästävä täysin yhteisymmärrykseen Yhdysvaltojen kanssa 
niistä aloista, joista neuvotellaan. Neuvotteluissa EU:n olisi otettava asianmukaisesti 
huomioon kilpailuun, muun muassa valtionapuun vaikuttavat tekijät. Alusta alkaen olisi 
tehtävä selväksi, että sopimuksen on oltava liittovaltioita sitova. Se ei myöskään saisi 
heikentää EU:n nykyisiä sopimuksia muiden yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. 
Tämän aloitteen avulla olisi voitava luoda yksi laaja-alainen sopimus. Se saattaa 
kuitenkin olla vaikeampi saavuttaa kuin nykyinen portaittainen lähestymistapa 
neuvotteluissa ja sopimusten ratifioinnissa. Yhden sopimuksen huomattava etu olisi 
siinä, että sovitut sitoumukset pantaisiin ehkä varmemmin täytäntöön kansallisen 
lainsäädännön muutosten avulla. Mutta ehkä vielä tärkeämpää on se, että laajojen ja 
monialaisten neuvottelujen käynnistämän kehityksen avulla pitäisi voida poistaa 
joitakin syvään juurtuneita ja pitkäaikaisia esteitä, joita on hankala käsitellä, koska ne 
kuuluvat sopimusten ulkopuolelle. 
Tällä ehdotuksella ei pyritä sisämarkkinoiden luomiseen Yhdysvaltain kanssa vaan 
antamaan EU:lle mahdollisuus hyötyä sisämarkkinoiden toteuttamisesta saamastaan 
ainutlaatuisesta kokemuksesta sekä mukauttaa eräitä sisämarkkinoiden 
perusperiaatteita EU:n ja Yhdysvaltain erilaiseen yhteyteen. 
2. POLIITTINEN ULOTTUVUUS 
Ehdotus on enemmän kuin kauppapolitiikkaa koskeva aloite. Se on myös merkittävä 
aloite laajentaa EU:n politiikkaa Yhdysvaltojen suuntaan, ja sitä olisikin tarkasteltava 
tässä valossa. Kylmän sodan päätyttyä EU on toteuttanut monia toimia luodakseen 
uuden rakenteen yhteyksilleen Yhdysvaltoihin ja kiinnittääkseen uudelleen huomiota 
yhteyksiinsä Yhdysvaltoihin, joka pysyy EU:n tärkeimpänä ja monitahoisimpana 
ulkosuhdekohteena, sekä korostaakseen Yhdysvaltain Euroopan vakaudelle antamaa 
tukea. Toinen avaintavoite on saada Yhdysvallat luopumaan taipumuksestaan 
unilateralismiin, johon on kuulunut sellaisen alueen ulkopuolisen lainsäädännön 
hyväksyminen, joka ei ole hyväksyttävissä, kuten Helms-Burtonin ja d'Amaton lait. 
EU:n olisi edelleen vastustettava päättäväisesti tällaista toimintaa Edelleen on 
välttämätöntä saada aikaan varhaisessa vaiheessa laaja-alainen ratkaisu, joka koskee 
Helms-Burtonin ja D'Amaton lakeihin liittyviä eroavaisuuksia, huhtikuussa 1997 
saavutetun yhteisymmärryksen pohjalta. 
Uusi transatlanttinen toimintaohjelma (NTA) vuodelta 1995 loi yhteistyömenetelmän ja 
-mallin sekä yhteisen toiminnan näiden kahden mantereen hallintojen välille kaikilla 
tasoilla ja kaikissa kysymyksissä. Se on ollut erittäin tärkeä tässä mielessä, ja se on 
antanut EUlle mahdollisuuden saavuttaa monia konkreettisia tuloksia kuten vuonna 
1997 tehty sopimus vastavuoroisesta tunnustamisesta ja muut sopimukset. 
Nykyisellään NTA ei ole kuitenkaan pystynyt saamaan osakseen korkeinta 
mahdollista poliittista huomiota Atlantin molemilla puolilla, ja se ei ole tarpeeksi 
dynaaminen tuottamaan tärkeitä poliittisia ja taloudellisia tuloksia, vaikka se onkin 
johtanut joihinkin hyödyllisiin tuloksiin. On aika miettiä, tarvit; siko 
kunnianhimoisempaa ja kattavampaa lähestymistapaa. 
6-
Ehdotus uuden transatlanttisen markkina-alueen luomisesta kaupan ja investointien 
esteiden poistamiseksi on erottamaton osa NTA:ta, vaikka sitä ei olekaan vielä 
kehitetty johdonmukaisesti. Tässä aloitteessa otetaan tämä haaste eli EU:n ja 
Yhdysvaltain suhteiden vakaa kehittäminen ja niiden taloussuhteiden erittäin voimakas 
kasvu erityisesti palveluiden ja investointien aloilla. Tarkoituksena on käyttää 
taloudellista välinettä paljon laaja-alaisemman sysäyksen antamiseksi niiden yleisille 
poliittisille suhteille, tuottaa huomattavia taloudellisia etuja sekä luoda uusi järjestelmä 
ja vahvemmat kannusteet keskinäisten kiistojen ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi. 
Tämä aloite tehdään oikeaan aikaan. Euroopan unioni on vakiinnuttanut johtoroolin 
kansainvälisessä kauppapolitiikassa. Sen talous on voimakkaassa kasvussa. EU on 
yhtenäisvaluutan käyttöönoton kynnyksellä, ja sillä on sisämarkkinoiden luomisesta 
saadut kokemukset. Laajempi kansainvälinen yhteys on myös suotuisa. Eurooppa on 
tällä hetkellä Yhdysvaltojen voimakas ja vakaa kumppani. 
Samalla tähän aloitteeseen liittyy suurempia etuja kuin ainoastaan kahdenkeskiset 
poliittiset ja taloudelliset suhteet Yhdysvaltoihin. Jäljempänä (4 jaksossa) esitetyistä 
syistä aloite edistää EU:n tavoitteiden saavuttamista monenvälisissä 
kauppaneuvotteluissa tulevaisuudessa. 
Se antaa myös EU:lle mahdollisuuden toteuttaa aktiivisesti sen omia selviä poliittisia 
tavoitteita edistämällä Euroopan kansalaisten etuja ja eurooppalaisen yhteiskunnan 
tärkeitä arvoja. Sitä tulisi toteuttaa säilyttämällä ja tiukentamalla EU:n korkeita 
kuluttajansuojan, terveyden ja turvallisuuden normeja. Sen ei pitäisi vaikuttaa EU:n 
sisäiseen politiikkaan, joka koskee sellaisten palveluiden antamista, joilla on yleinen 
taloudellinen merkitys, mikä on tunnustettu EU:n asianomaisissa direktiiveissä ja 
Amsterdamin sopimuksessa. Ennakoitu makrotaloudellinen kasvu (katso 3 jakso) 
antaisi mahdollisuuksia merkittävään työpaikkojen luontiin EU:ssa. Täten NTM-
sopimus antaa EU:lle mahdollisuudet vastata maailmanlaajuisen talouden vapautumisen 
aiheuttamiin epävarmuustekijöihin. Se loisi myös perustan paremmalle ja 
tehokkaammalle vuoropuhelulle EU.n ja Yhdysvaltain välillä ja yhteistyölle sellaisissa 
kysymyksissä kuin kestävä kehitys ja ympäristönsuojelu myös monenkeskisesti. 
3. TALOUDELLINEN HYÖTY 
Makrotaloudelliset tutkimukset kuten komission pyynnöstä tehdyt tutkimukset 
viittaavat siihen, että transatlanttisen teollisuustuotteiden ja palvelujen kaupan 
nykyisten tulleista ja muista kuin tulleista johtuvien esteiden poistamisella olisi 
myönteisiä makrotaloudellisia vaikutuksia molemmille osapuolille. EU:n osalta se lisäisi 
kansantuloa vuodessa noin 125 miljardilla eculla (yli yhdellä prosentilla), mikä on 
suurin piirtein saman verran kuin Uruguayn kierroksen vaikutukset. Tähän voitaisiin 
lisätä 25 miljardia ecua vuosittain, jos aloite johtaisi laajaan monenkeskiseen 
teollisuustuotteiden tullien poistamiseen. Mikrotalouden tasolla se merkitsisi suurempia 
mittakaavaetuja, alhaisempia kustannuksia tuottajille ja kuluttajille sekä varmempia 
oloja EU:n ja Yhdysvaltain yrityksille. 
Kaikkien EU:n ja Yhdysvaltain välisten teollisuustuotteiden tullien poistaminen 
kahdenkeskisesti suosituimmuuskohtelun pohjalta ei ole osa tätä ehdotusta. 
Kummankin talousjärjestelmässä vielä käytössä olevien tullien keskimääräinen taso on 
jo alhainen, vaikka merkittäviä etuja voidaan vielä saavuttaa sellaisilla aloilla, joilla on 
vielä käytössä "tehotariffeja" tai korkeita tariffeja. Näiden etujen saavuttaminen voi 
olla hyvä asia, mutta vielä suurempia etuja saadaan poistamalla teollisuustuotteiden 
tulliesteet MFN-pohjalta ulottamalla menettely useampiin maihin ITA-sopimuksen 
mallin mukaisesti. Tähän liittyy lisäksi vielä se etu, että viimeaikaiset vaikeudet, joita 
eurooppalaiset yritykset ovat kohdanneet tärkeimmillä keskituloisten maiden 
markkinoilla, poistuvat. 
Vieläkin suurempaa hyötyä saadaan, kun muut kuin tulleista johtuvat esteet poistuvat 
monen tekijän seurauksena. Näitä tekijöitä ovat lisääntynyt tehokkuus, suuremmat 
mittakaavaedut (esimerkiksi jos tuotantolinjoja voidaan yhdistää teknisten vaatimusten 
vastavuoroisen tunnustamisen ja yhdenmukaistamisen avulla), avoimemmat menettelyt, 
alhaisemmat kustannukset erilaisten standardien noudattamisesta, parempi teollis- ja 
tekijänoikeuksien suoja, vähemmän teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia riita-asioita 
sekä paremmat kaupankäynti-, investointi- ja hankintamahdollisuudet (joiden on 
arvioitu vastaavan 35-40 miljardia Yhdysvaltain dollaria). Joillakin aloilla pk-yritysten 
saama hyöty voi olla jopa suurempi kuin isoilla yrityksillä; esteiden poistumisesta 
saattaa olla suurta hyötyä myös työllisyyden kannalta. Kaiken kaikkiaan vapaamman 
transatlanttisen markkina-alueen toteutuminen parantaisi kummankin osapuolen 
liiketoimintamahdollisuuksia ja -olosuhteita, ja sillä olisi edullisia vaikutuksia 
teollisuudelle, kuluttajille sekä EU.n ja Yhdysvaltain talouksille yleensä. Lhdotuksen 
taloudellisia näkökohtia tutkitaan edelleen neuvoston vahvistamien vaatimusten 
mukaisesti. 
Komissio ryhtyy nyt laatimaan tarvittavia yksityiskohtaisempia tutkimuksia 
vaikutuksista, joiden tarkoituksena on edistää näistä ehdotuksista neuvostossa käytäviä 
keskusteluja ja ehdotusten yksityiskohtaista valmistelua. 
B. KAUPPAPOLITIIKKAA KOSKEVAT HUOMIOT 
4. SUHTEET MONENKESKISEEN JÄRJESTELMÄÄN 
WTO:n puitteissa toteutettava jatkuva vapautuminen laaja-alaisten monenkeskisten 
neuvottelujen muodossa on yhä EU:n kauppapolitiikan ensisijainen tavoite. Ehdotettu 
NTM-sopimus on suunniteltu tarkkaan tämän tavoitteen edistämiseksi; samalla siitä 
olisi huomattavia taloudellisia ja poliittisia etuja molemmille osapuolille. Taustalla 
oleva ajatus on, että kummankin NTM-sopimuksen osapuolen olisi kannustettava ja 
helpotettava laajempaa kansainvälistä vapautumista. 
Tulleja koskeva aloite on selkeästi ja yksinomaisesti monenkeskinen; EU ja 
Yhdysvallat tekevät yhteisen sitoumuksen siitä, että tulevien monenkeskisten 
neuvottelujen yhteydessä ne poistavat kaikki teollisuustuotteiden tullit viimeistään 
vuonna 2010, jos riittävä määrä muita kauppakumppaneita (kaupan määrän ja /tai 
maiden määrän perusteella) toimii samoin. Kahdenkeskinen etuusjärjestely ei näin ollen 
enää ole mahdollista. 
Kaupan teknisten esteiden osalta monenkeskisiin sääntöihin sisältyy mahdollisuus 
vastaavuuden ja varmentamisjärjestelmien kahdenkeskiseen tunnustamiseen. Tämä on 
kaupankäynnin alue, jolla täydellinen keskinäinen luottamus kauppakumppanin 
ehdottomaan pätevyyteen tuoteturvallisuuden tehokkaassa varmistamisessa on 
ensiarvoisen tärkeää, jotta yhteinen suojelutavoite ei kärsi kauppasäännöistä. Tästä 
syystä monenkeskisen kehityksen lähitulevaisuuden näkymät ovat rajalliset. 
Nopeampaa kehitystä voi kuitenkin tapahtua kahden suuren talouden välillä, joilla on 
samanlainen taloudellisen ja teknologisen kehityksen aste sekä samanlaiset 
yhteiskunnalliset tavoitteet. Sen sijaan, että yhteiset standardit toimisivat esteenä muille 
kauppakumppaneille, ne helpottaisivat pääsyä kahden maailman suurimman kauppa-
alueen markkinoille. 
Palvelujen osalta NTM-sopimuksen tarkoituksena on edistää WTO:n määräysten 
kanssa yhdenmukaisen kahdenkeskisen järjestelyn onnistumista sekä luoda EU:lie 
mahdollisuus valmistella vuonna 2000 aloitettavaksi tarkoitettujen palveluja koskevien 
monenkeskisten neuvottelujen onnistumista. 
NTM-sopimuksella voidaan tukea monenkeskistä lähestymistapaa monin tavoin: 
• Toimimalla esimerkkinä siitä, miten erilaiset sääntelyyn liittyvät lähestymistavat 
voidaan todella yhdistää tärkeimpien kauppakumppaneiden välillä, jolloin ne 
pystytään yhdistämään poliittisesti ja teknisesti myös laajemminkin 
• EU:n ja Yhdysvaltain hyötyminen vapautuneesta palvelujen suosituimmuusalueesta 
herättää myös muissa kauppakumppaneissa kiinnostusta tällaiseen kehitykseen 
(toimien näin ponnahduslautana kohti laajempaa vapautumista 
kauppakumppaneiden välisistä erilaisista sääntelyyn liittyvistä esteistä). EU:n 
lopullinen tavoite on, että NTM-sopimuksella saavutettua vapautumistaseuraisi 
monenvälinen vapautuminen. 
• Laatimalla WTO:n tulevaisuuden päätöksentekomallit esimerkiksi siirtymällä 
sekaluetteloinnista negatiiviseen luettelointiin, jolloin kauppa vapautetaan kaikilla 
aloilla paitsi niillä, joille myönnetään erityinen poikkeusjärjestelystä. 
• Tutkimalla tapoja, joilla joitakin nykyisessä GATS-sopimuksessa osittain tai 
kokonaan poissuljettuja aloja päästään käsittelemään kahdenkeskisesti ja jotka 
tämän seurauksena voidaan vapauttaa monenkeskisesti. 
Nämä toimet poistavat kaikki mahdolliset huolet siitä, että kahdenkeskinen aloite 
heikentäisi tukea GATS-sopimuksen puitteissa toteutettavalle lisääntyvälle 
vapautumiselle. Toisaalta taas NTM-sopimuksen avulla on mahdollista edetä 
pidemmälle ja nopeammin kuin mikä muuten olisi mahdollista EU.n tavoitteiden 
saavuttamiseksi näissä neuvotteluissa. 
-9 
Yleisemmin, ja erityisesti julkisten hankintojen, teollis- ja tekijänoikeuksien sekä 
investointien kannalta tarkasteltuna, NTM-sopimukseen liittyvän lähestymistavan olisi 
sekä oltava täysin yhdenmukainen monenkeskisten sääntöjen kanssa että pyrittävä 
samanaikaisesti kehittämään "parempia" sääntöjä ja/tai saavuttamaan "syvempi" 
vapautumisaste nykyisen WTO:n viitekehyksen puitteissa sekä sellaisilla uusilla aloilla, 
joita se ei vielä kata, toimiakseen mallina tulevalle WTO:n sääntöjen laatimiselle. 
Tällainen poliittinen asennoituminen vahvistaisi transatlanttisten kauppakumppaneiden 
johtavaa asemaa monenkeskisen kauppajärjestelmän tukijana ja jatkuvana kehittäjänä. 
Kullakin alalla olisi pyrittävä löytämään vapautumisen kannalta "paras käytäntö", jotta 
mahdollisimman suurten kahdenkeskisten taloudellisten etujen saavuttamisen lisäksi 
toimitaan esimerkkinä muille kauppakumppaneille. 
5. YHTEENSOPIVUUS WTO:N KANSSA 
Tässä tiedonannossa esitetty NTM-sopimus on täysin yhteensopiva WTO:n sääntöjen 
kanssa. Tullitariffien osalta aloite on täysin yhteensopiva, koska se on suunniteltu 
toteutettavaksi MFN-pohjalta. MFN-periaatetta voidaan tavallisesti soveltaa myös 
teknisiin vaatimuksiin. WTO:n jäsenillä ei ole oikeutta soveltaa erilaisia teknisiä 
vaatimuksia eri maista peräisin oleviin tuotteisiin tai edellyttää erilaisia 
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Jälkimmäinen vaatimus edellyttää sitä, 
että jos jokin valtio ei valvo tuotteiden turvallisuutta lainkaan tai jos se tyytyy 
toimittajan ilmoitukseen vaatimustenmukaisuudesta, sen on laajennettava tämä 
menettely koskemaan kaikkia WTO:n jäsenvaltioita. On kuitenkin olemassa kaksi 
kahdenkeskisen (muun kuin MFN-pohjaisen) yhteistyön muotoa, joita NTM-
sopimuksessa on tarkoitus hyödyntää. 
Ensimmäinen on vastavuoroinen tunnustaminen. Silloin kun WTO:n jäsenvaltiot 
vaativat tuotteen itsenäistä tarkistamista tai valtuuttavat valtion yksikön varmistamaan 
sääntöjenmukaisuuden, voivat jäsenvaltiot sopia kahdenkeskisesti kummankin 
osapuolen varmentamisyksiköiden pätevyyden tunnustamisesta. WTO:n kaupan 
teknisiä esteitä koskevassa sopimuksessa (TBT-sopimus) tunnustetaan selkeästi tämä 
oikeus, mutta edellytetään myönteistä harkitsemista sellaisten muiden jäsenvaltioiden 
tunnustamiseksi, joilla voisi olla sama pätevyys. Toinen yhteistyön muoto on 
yhdenmukaistaminen. Kaikki jäsenet voivat tiettyjen yleisten sääntöjen rajoissa 
vapaasti määrittää vaatimukset, jotka ne edellyttävät tuotteiden täyttävän. Mikään ei 
estä kahta valtiota yhdenmukaistamasta vaatimuksiaan edellyttäen kuitenkin, että niitä 
sovelletaan muihin jäsenvaltioihin ilman syrjintää. 
Palvelujen osalta NTM-sopimus on yhdenmukainen GATS-sopimuksen määräysten 
kanssa, jotka muistuttavat GATT-sopimuksen XXIV artiklan määräyksiä. GATS-
sopimuksen V artiklassa (taloudellinen yhdentyminen) esitetään useita vaatimuksia, 
jotka on täytettävä ja joita ovat muun muassa: huomattava alakohtainen kattavuus 
(alojen lukumäärän, kyseessä olevan kaupan määrän ja tarjontamuotojen avulla 
ilmaistuna); muiden GATS-sopimuksen osapuolten tarjoamien palvelujen kaupan 
esteiden kokonaistaso ei saa kasvaa näillä aloilla; kaikenlaisen syrjinnän asteittainen 
poistaminen (poistamalla kaikki olemassa olevat syrjintätoimenpiteet ja/tai kieltä iällä 
uudet syrjintätoimenpiteet tai syrjintää lisäävät toimenpiteet). Huomattava:, kattavuutta 
koskeva edellytys tarkoittaa sitä, että sopimuksen on katettava periaatteessa kaikki 
K) 
palvelualat, vaikka tulkintavaraa on jonkin verran sen suhteen, koskeeko tämä sellaisia 
aloja, joita GATS-sopimus èi tällä hetkellä kata, kuten ilma- ja merikuljetuspalvelut, tai 
joiden osalta asianmukaiset suosituimmuuskohtelua koskevat poikkeukset on lueteltu. 
Huomattava kattavuus edellyttää lisäksi sitä, että sopimukseen on sisällytettävä myös 
määräykset investoinneista (tarjonnan kaupallinen toimintamuoto) sekä palvelujen 
tarjoamisesta, mukaan lukien tiettyjen henkilöstöryhmien ( myös avainhenkilöstön) 
tilapäiset siirrot. 
Palvelujen vastavuoroisen tunnustamisen osalta GATS-sopimuksen VII artiklassa 
määrätään erityisesti koulutuksen, tutkintojen tai palvelujen tarjoamismahdollisuuksien 
vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten tekemisestä. Lisäksi 
rahoituspalveluliitteen mukaisesti sallitaan varovaisuustoimenpiteiden vastavuoroinen 
tunnustaminen, mikä helpottaa rahoituspalvelujen perustamista ja tarjoamista. 
Teknisten ja lainsäädännöllisten esteiden poistamisulottuvuutta voidaan tarkastella 
useiden palvelualojen kuten pankkien haaraliikkeitä koskevien sääntöjen, 
arvopaperisääntöjen ja ammattilupien myöntämisen kannalta. On kuitenkin vielä 
pohdittava VII artiklan määräyksiä (sekä rahoituspalveluliitteen samanlaisia 
määräyksiä) asianmukaisten mahdollisuuksien luomisesta muiden maiden kanssa 
tehtäville samanlaisille sopimuksille. 
Julkisia hankintoja koskevat WTO.n määräykset sisältyvät useammankeskiseen 
julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GP A). Kysymystä 
suosituimmuuskohtelusta olisi käsiteltävä GPA-sopimuksen erityisessä yhteydessä, 
joka määrää suosituimmuuskohtelun sopimuspuolten välille ja toisaalta sallii 
sopimuspuolten rajoittaa sitä sisällyttämällä "Yleiset huomautukset" sopimuksen 
liitteeseen 1, joka ottaa uudelleen käyttöön kahdenkeskiset suhteet kahden tai 
useamman sopimuspuolen välillä vastavuoroisuuden pohjalta. Vaikka NTM-
sopimukseen liittyvä hankintoja koskeva aloite ei aiheuta ongelmia WTO.n ja GPA-
sopimuksen sääntöjen yhteensopivuuden kannalta, molempien osapuolten tekemät 
sitoumukset voivat joissakin tapauksissa edellyttää EU:n ja Yhdysvaltain 
kahdenkeskisten myönnytysten ulottamista myös ETA-kumppaneihin ja alasta riippuen 
muihin GPA-sopimuspuoliin. 
Jotta NTM-sopimus olisi teollis- ja tekijänoikeuksien osalta yhdenmukainen WTO.n 
sääntöjen kanssa, on kummankin osapuolen tehtävä kansallisen lainsäädännön 
muutokset yhdenmukaisesti TRIPS-sopimukseen sisältyvien kansallista kohtelua ja 
suosituimmuuskohtelua koskevien määräysten kanssa. 
Investointeihin ei, toisin kuin palveluihin (katso edellä), liity WTO-velvoitteita, joilla 
olisi vaikutusta tähän ehdotukseen. 
6. SUHTEET KOLMANSIIN MAIHIN 
NTM-sopimuksen tarkoituksena ole luoda minkäänlaisia muuhun maailmaan 
kohdistuvia uusia esteitä. Sen sijaan tarkoituksena on kannustaa ja helpottaa laajempaa 
monenkeskistä vapautumista, ja sopimukseen sisältyvät kahdenkeskistä vapauttamista 
koskevat määräykset eivät myöskään välttämättä koskisi yksinomaisesti EU:ta ja 
Yhdysvaltoja. Sopimus on laadittava myös siten, että se on mahdollista ulottaa 
11 -
koskemaan sellaisia kolmansia maita, jotka haluavat ja voivat yhtyä NTM-sopimuksen 
eri osa-alueiden mukaisesti tehtyihin erilaisiin sitoumuksiin. Vaikka neuvotteluissa on 
koko ajan pidettävä mielessä vaikutus yhteisön ulkopuolisiin maihin kuten EU-
jäsenyyteen valmistautuviin maihin, kokonaisuutena sopimuksella on myönteinen ja 
vireyttävä vaikutus kolmansien maiden erilaisten ryhmittymien kannalta, mitä kukin 
NTM-sopimuksen osa-alue kuvastaa. 
Tullien vapautuminen 
Tullien osalta ehdollinen sitoumus poistaa vähitellen kokonaan kaikki 
teollisuustuotteiden tullit toteutetaan tiukasti MFN-pohjalta ja vasta vuoteen 2010 
mennessä. NTM-sopimuksella ei siis sinänsä ole minkäänlaisia vaikutuksia kolmansiin 
maihin tällä alalla. Sen jälkeen, kun tämä monenkeskinen toimi toteutetaan, sillä tulee 
kuitenkin olemaan selvästi myönteisiä vaikutuksia kolmansiin maihin. Ne kolmannet 
maat, jotka liittyvät EU:n ja Yhdysvaltain ehdolliseen tarjoukseen ja tekevät 
vastaavanlaiset sitoumukset, muodostavat 'riittävän määrän muita 
kauppakumppaneita', joka vaaditaan, jotta teollisuustuotteiden tullien täydellinen 
poistaminen toteutuisi. Nämä maat pääsevät helpommin EU:n ja Yhdysvaltain ja myös 
toistensa markkinoille. Ne avaavat samanaikaisesti myös omat markkinansa EU:n ja 
Yhdysvaltain teollisuustuotteille, mikä on selvä osoitus niiden taloudellisesta 
edistyksestä sekä maailmanlaajuisen teollisuustuotteiden tullien alentamiskehityksen 
päätökseensaattamisesta, joka alkoi tosiasiassa jo ensimmäisen Uruguayn kierroksen 
aikana GATT 1947 -sopimuksen laatimisen jälkeen. 
Ne kolmannet maat, jotka eivät pysty tekemään tällaisia sitoumuksia ja todennäköisesti 
tämä koskee käytännössä yksinomaan vähiten kehittyneitä maita, pääsevät selvästi 
helpommin EU:n ja Yhdysvaltain markkinoille, mutta lisäksi myös naapurina olevien 
keskituloisten kehitysmaiden markkinoille, jotka tekivät samanlaiset MFN-pohjäiset 
tullien poistamista koskevat sitoumukset ilman, että ne joutuivat luopumaan 
kansallisesta tariffisuojastaan. 
Nämä vaikutukset olisi otettava huomioon samalla kun AKT-maiden Lomén 
sopimuksen perusteella nauttimaan suosituimmuuskohteluun perustuvan 
markkinoillepääsyn vähentäminen ja kilpailun lisääminen yhteisön markkinoilla. EU:n 
ja Yhdysvaltojen olisi myös vahvistettava sitoumuksensa sen varmistamiseksi, että 
vähemmän kehittyneet maat saavat osan kansainvälisen kaupan kasvusta taloudellisen 
kehityksensä tarpeiden mukaisesti, jotta ne voisivat yhdentyä pehmeästi ja vähitellen 
maailmantalouteen, samoin kuin sitoumuksensa käsitellä kauppaa ja kellitystä koskevia 
ongelmia WTO:ssa. Taloutta koskevia selvityksiä olisi tehtävä ennen lopullisten 
sitoumusten tekemistä WTO:n monenkeskisissä neuvotteluissa, ja niissä olisi 
selvitettävä, miten ehdotettu teollisuustullien poistaminen vaikuttaa vähiten 
kehittyneisiin maihin, mukaan luettuna lisääntyvän kilpailun vaikutukset, missä 
laajuudessa niiden olisi avattava omat markkinansa sekä missä määrin ne voivat lisätä 
pääsyään muille markkinoille. 
12 
Palvelujen vapaakauppa-alue 
Kuten edellä todettiin, NTM-sopimus on palvelujen osalta täysin yhdenmukainen 
GATS-sopimusten määräysten kanssa ja sopimusta on tarkoitus laajentaa tältä osin 
mahdollisimman pitkälle kohti monenkeskistä vapautumista. Transatlanttisten 
palvelumarkkinoiden kehitysvoiman pitäisi olla niin houkutteleva, että sellaiset maat, 
jotka aiemmin olivat haluttomia liittymään monenkeskisiin vapautumisaloitteisiin, 
haluaisivat liittyä kunnianhimoisempiin NTM-sopimuksen mukaisiin palvelualaa 
koskeviin sitoumuksiin keskinäiseltä pohjalta. Yhteisön ulkopuolisilla mailla on kaikki 
syyt pyrkiä sovittamaan yhteen NTM-sopimuksen kahdenkeskiset 
vapautumissitoumukset, koska EU ja Yhdysvallat sitoisivat puolestaan GATS 2000 -
keskusteluissa esitetyn vapautumista koskevan kokonaisratkaisun yhteensovitetut 
tarjoukset. NTM-sopimus ei nosta sopimuksen ulkopuolisten maiden osalta 
palvelukaupan esteiden kokonaistasoa vastaavilla aloilla ja osa-aloilla sopimusta 
edeltäviin tasoihin verrattuna (GATS-sopimuksen V artiklan 4 kohta). Lisäksi 
kolmansien maiden palvelujen tarjoaja, jolla on EU:hun tai Yhdysvaltoihin 
sijoittautunut ja siellä huomattavaa liiketoimintaa harjoittava yritys, voi hyötyä GATS-
sopimuksen V artiklan 6 kohdan mukaisesti myös EU:n ja Yhdysvaltain palvelujen 
vapaakauppa-alueesta yrityksen pääoman omistuksesta riippumatta. 
Kaupan tekniset esteet 
Kaupan teknisiin esteisiin liittyen EU on oikeutettu TBT-sopimuksen määräysten 
mukaisesti tekemään vastavuoroista tunnustamista koskevia sopimuksia sekä 
hyväksymään muiden maiden tekniset määräykset omiaan vastaaviksi. Vaikutus 
kolmansiin maihin vaihtelee muiden maiden kanssa sovittujen määräysten 
lähentymisasteen mukaan. Tämä koskettaa eniten niitä maita, jotka joko noudattavat 
sisämarkkinoita koskevaa yhteisön säännöstöä (esim. Turkki, Euroopan talousalueen 
EFTA-jäsenvaltiot) tai niitä jäsenvaltioehdokkaina olevia maita (KIE-maat ja Kypros), 
jotka ovat sitoutuneet sisällyttämään sisämarkkinoita koskevat säännöt osaksi 
liittymistä edeltävää strategiaansa. Nämä maat hyötyvät NTM-sopimuksesta ehkä 
eniten, sillä niiden tuotteet on valmistettu niiden EU-standardien mukaisesti, jotka 
tulevaisuudessa tunnustetaan vastaaviksi myös Yhdysvalloissa tai yhdenmukaistetaan 
transatlanttisella markkina-alueella. Muut kolmannet maat voivat mahdollisesti liittyä 
tekniset esteet kattavaan NTM-sopimuksen mekanismiin edellyttäen, että nämä maat 
haluavat ja voivat tehdä samat laaja-alaiset sääntelyä koskevat sitoumukset. Tämä 
haaste on erityisen oleellinen sellaisten suurten kauppakumppaneiden osalta, jotka tällä 
hetkellä ylläpitävät huomattavia sääntelyyn liittyviä kaupan esteitä. 
C. YMPÄRISTÖ 
7. Ympäristöön liittyvät näkökohdat 
Kaikki NTM-sopimuksen nojalla tehtävät sitoumukset olisi pantava täytäntöön terveyttä, 
turvallisuutta ja ympäristöä koskevien tavoitteiden mukaisesti, ja niillä olisi pyrittävä 
varmistamaan korkea suojelutaso. Tämä on perustavaa laatua oleva oikeudellinen ja poliittinen 
vaatimus, joka seuraa suoraan perustamissopimuksen määräyksistä. Säännösten lähenemisen 
olisi tämän vuoksi terveyttä, turvallisuutta ja ympäristöä koskevilla aloilla penistuttava 
l.l-
korkeaan suojelutasoon eikä tämän tulisi millään tavalla vähentää tai estää tämän alan 
säännöstön kehittämistä. 
Jotta sopimuspuolet voisivat ylläpitää, vakiinnuttaa ja toteuttaa tehokasta sisäpolitiikkaa ja 
toimenpiteitä korkean tason varmistamiseksi terveys-, turvallisuus- ja 
ympäristönsuojelukysymyksissä, sopimuksessa olisi oltava erityinen suojajärjestelmä eräitä 
näiden alojen toimenpiteitä varten, jotka muuten olisivat vastoin sopimusta. Tämä järjestelmä 
voisi olla yleinen poikkeuslauseke GATT-sopimuksen XX artiklan ja GATS-sopimuksen XIV 
artiklan käytännöistä. 
Ympäristöulottuvuus on tarpeellista ottaa huomioon neuvottelujen kaikissa vaiheissa. Ottaen 
huomioon OECD.n vuonna 1993 antamat suositukset olisi myös aiheellista tarkastella NTM-
sopimuksen ympäristövaikutuksia siten, että sopimuspuolet voisivat yksilöidä mahdollisia 
ympäristövaikutuksia ja kehittää tehokkaita ratkaisuja. 
Olisi myös huomattava, että koska Yhdysvallat ei osallistu useihin monenkeskisiin sopimuksiin 
(esim. luonnon monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen, Baselin yleissopimukseen ja 
ilmastonmuutosta koskevan yleissopimuksen Kioton pöytäkirjaan), tämä voi vääristää 
kilpailukykyä ja aiheuttaa huomattavaa epäsymmetrisyyttä EU:n ja Yhdysvaltain 
kansainvälisissä ympäristövelvoitteissa.» Tästä syystä olisi erittäin toivottavaa, että Yhdysvallat 
osallistuisi täysin näihin yleissopimuksiin. 
D. NTM-SOPIMUKSEN OSATEKIJÄT 
8. TAVARAKAUPAN VAPAUTTAMINEN TEKNISISTÄ ESTEISTÄ 
Tekniset esteet vaikeuttavat yhä transatlanttista kauppaa 
Lakien, menettelyjen ja käytäntöjen erot Atlantin molemmin puolin synnyttävät tällä 
hetkellä lukuisia teknisiä esteitä tavaroiden vapaalle liikkumiselle. 
Esteet syntyvät tavallisesti seuraavia asioita koskevien velvoitteiden eroavaisuuksista: 
tavaroiden merkinnät ja tavaroista tiedottaminen; 
tavaroihin ja niiden pakkaamiseen liittyvät tekniset eritelmät ja 
toimivuusvaatimukset; 
tavaroita koskevia testauksia ja testausmenettelyitä koskevat eritelmä!, 
toimitettavat ilmoitukset ja todistukset; 
testien tekemiseen ja todistusten myöntämiseen oikeutettujen elinten hyväksyntä; 
vaatimustenmukaisuutta osoittavat merkinnät tavaroissa. 
Standardoimiselinten hyväksymät tai markkinoiden tärkeimpien toimijoiden 
tosiasialliseen käytäntöön perustuvat tekniset eritelmät voivat myös toimia kaupan 
esteinä, jos niiden vapaaehtoinen noudattaminen tuo markkinointietuja. 
Tällaiset eroavuudet joko sääntely- tai muilla tasoilla voivat kuvastaa erilaista 
asennoitumista suhteessa toivottuun turvallisuustasoon, keinoihin kyseisen tason 
saavuttamiseksi sekä vaatimustenmukaisuuden osoittamiseen käytettäviin menetelmiin. 
Ei kuitenkaan ole olemassa väistämätöntä syytä, jonka vuoksi nämä oikeutetut 
eroavuudet olisivat kaupan esteinä. 
Mitä NTM-sopimuksen avulla olisi saatava aikaan näiltä osin 
Erittäin tärkeää esteettömän kaupan aikaansaamiseksi on luoda molemmin puolin 
Atlanttia yleinen luottamuksen ilmapiiri kaupan pidettävien tuotteiden turvallisuuden ja 
varmuuden osalta. Koska EU.lla ja Yhdysvalloilla on samanlaiset huolenaiheet ja 
tavoitteet ihmisten terveyden, turvallisuuden, kuluttajien ja ympäristön suojelussa, 
pitäisi tämän olla mahdollista. NTM-sopimuksella olisi pyrittävä saavuttamaan tämä 
tavoite luomalla puitteet eri sääntelyelimiä koskevien lakien, menettelyjen ja 
käytäntöjen lähentymiselle sekä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen 
soveltamiselle. 
Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja ottaen asianmukaisesti huomioon tarpeen säilyttää 
terveyden, turvallisuuden, kuluttajien ja ympäristön korkea taso EUssa, NTM-
sopimuksen avulla olisi pyrittävä luomaan olosuhteet, joissa toisen osapuolen 
markkinoilla laillisesti kaupan pidetyt tavarat voidaan mahdollisuuksien mukaan viedä 
Atlantin yli ja myydä toisen osapuolen markkinoilla ilman lisämuodollisuuksia tai 
kaksinkertaisia teknisiä vaatimuksia. 
Osapuolten sääntelyrakenteet ovat niiden kansallisten markkinoiden yhtenäisyyden tae. 
Ilman niitä markkinat eivät säilyisi. Tästä syystä NTM-sopimuksessa on pohdittava 
lähentymiskysymystä. Saatava hyöty on kuitenkin riittävä peruste tehtäville 
ponnisteluille. 
On tärkeää varmistaa, että NTM-sopimus pannaan täytäntöön yhdenmukaisesti 
perustamissopimuksessa määrättyjen ihmisten, eläinten ja kasvien elämää ja terveyttä 
sekä ympäristöä koskevien perusvaatimusten kanssa. Tämän vuoksi kaikkien NTM-
sopimuksen mukaisten toimenpiteiden, jotka on tarkoitettu tavarakaupan teknisten 
esteiden poistamiseen näillä aloilla, olisi säilytettävä vähintään EU:n nykyinen korkea 
suojelutaso. Olisi myös tunnustettava, että sekä EU että Yhdysvallat säilyttävät kaikki 
oikeutensa, jotka niille on annettu WTO:n SPS-sopimuksen nojalla, myös terveyden ja 
kasvien terveyden suojelutason vahvistaminen, joka on korkeampi kuin kansainvälisistä 
terveysstandardeista aiheutuva taso. Sopimukseen olisi sisällytettävä määräykset 
mahdollisuudesta toteuttaa tarvittaessa erityisiä turvatoimenpiteitä. 
Miten nämä tavoitteet voidaan saavuttaa 
Asianmukainen yhdistelmä lakien, menettelyjen ja käytäntöjen (jotka lisäksi ovat 
toisiaan täydentäviä eivätkä toisiaan poissulkevia) lähentymistä ja vastavuoroisen 
tunnustamisen periaatteen soveltamista on löydettävä kunkin tuoteryhmän kohdalla 
erikseen. NTM-sopimuksen tarkoituksena pitäisi olla saavuttaa mahdollisimman 
kunnianhimoinen ja kauppaa eniten vapauttava yhdistelmä ja täyttää edellä mainittujen 
15 
arkojen alojen vaatimukset. EU:n pitäisi myös voida kehittää edelleen suojelutasoaan 
näillä aloilla sekä ottaa huomioon sääntelyä koskevissa lähestymistavoissa sekä 
perinteissä mahdollisesti esiintyvät eroavuudet. 
Lakien, menettelyjen ja käytäntöjen lähentäminen on ensisijaisen tärkeää, jotta 
varmistetaan, että samanlaisiin yhteiskunnallisiin tavoitteisiin ei pyritä huomattavasti 
erilaisin ja joskus yhteensopimattomin keinoin, mikä synnyttää vältettävissä olevia ja 
epämieluisia kaupan esteitä. Lähentyminen voidaan saavuttaa erilaisin tavoin, 
esimerkiksi sääntelyyn liittyvän yhteistyön sekä yhdenmukaistamisen avulla. 
Niiltä osin kuin näitä yhteiskunnallisia ongelmia on pyritty ratkaisemaan eri keinoin 
Atlantin molemmin puolin voitaisiin hyväksyä joitakin niiden saavuttamiseksi 
käytetyistä vaihtoehtoisista menetelmistä, jos tavoiteltavat suojelutasot vastaavat 
toisiaan. Tämä voidaan toteuttaa myös erilaisten menetelmien tai niiden yhdistelmien 
kautta, joita ovat teknisten vaatimusten vastavuoroinen tunnustaminen, 
vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen vastavuoroinen tunnustaminen sekä 
turvautuminen toimittajien vaatimustenmukaisuudesta antamaan vakuutukseen. 
NTM-sopimuksen onnistumiselle tarpeellisen yleisen luottamuksen kannalta on 
ratkaisevaa, että molempien osapuolten suorittamat sitoumukset pannaan tehokkaasti 
täytäntöön. Tämä edellyttää asianomaisen tason sääntelyviranomaisten välistä 
yhteistyötä, joka kattaa muun muassa neuvottelut ja hallinnollisen yhteistyön, 
sitoumuksen tarpeellisen lainsäädännön käyttöönotosta sekä tehokkaan riitojen 
ratkaisumenettelyn. 
Minkä alojen/tuotteiden osalta tavoitteet voidaan saavuttaa 
Osapuolten on tunnistettava neuvotteluprosessin varhaisessa vaiheessa riittävä määrä 
sellaisia mahdollisia aloja tai tuotteita, joiden kohdalla voidaan saavuttaa tasapainoinen 
ja keskinäisesti kiinnostava tulos. Jotta tämä olisi talouselämän kannalta uskottavaa, on 
kaikenlaista liiketoimintaan kohdistuvaa tarpeetonta ja kaksinkertaista sääntelyä 
vähennettävä riittävästi jo varhaisessa vaiheessa tekemällä riittävä määrä konkreettisia 
sitoumuksia. Pidemmän aikavälin toimenpiteet voidaan laatia näiden sitoumusten 
perusteella. 
Pyrkimys lähentymiseen ja vastavuoroiseen tunnustamiseen voidaan toteuttaa 
ensisijaisesti sellaisten teollisuudenalojen tai teollisuustuotteiden osalta, joilla on 
erityistä merkitystä transatlanttiselle teollisuudelle, kuten tietoliikenne-, kemiantuote- ja 
moottoriajoneuvoaloille. Useilla näistä aloista on jo aloitettu työt kansainvälisissä 
järjestöissä, joita ovat esimerkiksi tietoliikennelaitteiden kansainvälinen 
televiestintäliitto (ITU), lääketuotteiden kansainvälinen yhdenmukaistamiskonrerenssi 
(ICH) sekä moottoriajoneuvojen ja renkaiden osalta YK:n Euroopan talouskomissio. 
Kansainvälisten standardien täytäntöönpano on toinen tapa toteuttaa korkea 
lähentymistaso. Samalla kun tarvittavat järjestelyt ovat kohdallaan Euroopassa, 
kansainvälisten standardien käyttö on riittämätöntä Yhdysvalloissa. Myös muilla aloilla 
voisi olla mahdollista toimia nykyisen testejä ja todistuksia koskevan vastavuo isen 
tunnustamisen pohjalta ja nousta sopimuksen tasolta korkeammalle rapautumisen 
tasolle. 
16 
Monia maatalouteen liittyviä kysymyksiä, jotka eivät kuulu WTO-sopimuksen piiriin, 
voitaisiin käsitellä NTM-sopimuksen yhteydessä. Lähiaikoina hyväksyttävä EU:n ja 
Yhdysvaltain sopimus eläinlääketieteellisestä vastaavuudesta on sopivin kehys tehostaa 
ja syventää keskinäisiä pyrkimyksiä lähentymiseen elinlääkintäalalla samalla kun 
säilytetään molempien sopimuspuolten korkea terveyden suojelutaso. Voitaisiin myös 
ajatella sopimuksen soveltamisalan ulottamista sellaisiin kysymyksiin kuin eläinten 
hyvinvointi, kasvitauteja koskevat ongelmat tai muut elintarvikkeiden kauppaan 
liittyvät kysymykset. 
Biotekniikan ala on myös erittäin arkaluontoinen. Tämän ei kuitenkaan pitäisi estää 
meitä ottamasta sitä NTM-sopimuksen piiriin. Järjestelmät, joilla helpotetaan 
tieteellisen tiedon vaihtoa näistä tuotteista, olisi ensiaskel luottamuksen luomiseksi ja 
mahdollisimman laajan yhteisen lähestymistavan edistämiseksi EU:n ja Yhdysvaltain 
välillä. 
9. TULLIEN POISTAMINEN 
Tulliesteet ovat ongelma sekä transatlanttisessa että EU:n ja sen muiden 
kauppakumppanien välisessä kaupassa. 
Vaikka teollisuustuotteiden tullien keskimääräinen taso OECD-maissa onkin matala, 
jäljellä on silti joitakin "tehotariffeja". Tehokkain tapa poistaa nämä tullit on toteuttaa 
se monenkeskiseltä pohjalta. Aikaisemmin kuitenkin on monen WTO:n jäsenvaltion 
osalta ollut tarpeen, että joku toimii monenkeskisessä järjestelmässä suunnannäyttäjänä 
tarjoutumalla alentamaan tullejaan MFN-pohjalta, jos mahdollisimman suuri määrä 
muita maita on seurannut esimerkkiä, jotta vapaamatkustamisen vaara olisi 
mahdollisimman pieni ja vapautumisen vaikutukset olisivat mahdollisimman laajoja ja 
EU:n taloutta hyödyttäviä. Näin tapahtui Uruguayn kierroksen aikana, jolloin tehtiin 
lukuisia neljän osapuolen aloitteita tullien alentamiseksi, sekä tietotekniikkaa koskevan 
sopimuksen (Information Technology Agreement) tekemisen aikana. NTM perustuisi 
tähän lähestymistapaan tarjoamalla ehdollisen poliittisen sitoumuksen pyrkiä 
poistamaan kaikki teollisuustuotteiden tullit MFN-pohjalta vuoteen 2010 mennessä. 
Osapuolet voisivat sopia tullien täydellisestä poistamisesta edellyttäen, että riittävä 
määrä kauppakumppaneita liittyy heihin. Tämä edellytys on esitettävä joko laajana 
maantieteellisenä kattavuutena tai prosenttiosuutena maailmankaupasta (kuten 
tietotekniikkaa koskevan sopimuksen kanssa tehtiin). Sitoumus johtaisi todelliseen 
tullien poistumiseen ainoastaan, jos EU:n ja Yhdysvaltain lisäksi riittävä määrä maita 
on valmis niiden alentamiseen. Teollisuustuotteiden tullittomuudesta saatava hyöty on 
kuitenkin houkutteleva syy yrittää saada riittävä määrä osapuolia mukaan. 
Tällainen aloite vaikuttaisi suoraan laaja-alaisiin tariffineuvotteluihin seuraavien 
maailmanlaajuisten VVTO-neuvottelujen aikana. Se palvelisi yhteisiä etuja tuomalla 
merkittäviä tullialennuksia kolmansilta mailta tietyn ajan kuluessa. Tämä olisi lisä 
jäljellä olevien EU:n ja Yhdysvaltain välisten tullien poistamisesta saatavaan hyötyyn. 
17-
Kalat ja kalatuotteet eivät ole tiukan määritelmän mukaisesti teollisuustuotteita. Vaikka 
näitä tuotteita ei ole periaatteessa suljettu pois NTM-sopimuksen piiristä, 
kalastussektorin erityisluonne ja arkaluontoisuus voivat edellyttää valikoivaa 
lähestymistapaa, ja huomioon on otettava neuvostossa nyt käytävä keskustelu 
komission tiedonannosta, jossa käsitellään kalastustuotteiden tulevia markkinoita 
Euroopan unionissa.] 
Genevessä on jo aloitettu WTO-menettely (analyysien ja tiedon vaihto), jolla 
valmistellaan vuoden 1999 lopussa jatkettavaksi suunniteltuja maataloutta koskevia 
neuvotteluja. Neuvottelut muokkaavat maatalousalan tulevaa kauppaa. Koska WTO:n 
maataloussopimus, joka kattaa sisäiset tuet, valtiontuen ja markkinoille pääsyn 
(mukaan lukien tullit) on jo nyt varsin laaja-alainen, ja tulevien neuvottelujen voidaan 
odottaa ainakin heijastavan tätä lähestymistapaa, jolloin rinnakkainen menettely NTM:n 
yhteydessä ei olisi hyödyllinen. Lisäksi on muistettava,'että EU:n ja Yhdysvaltain 
maataloudet ovat rakenteellisesti täysin erilaiset, minkä lisäksi niiden sisäpolitiikat 
poikkeavat huomattavasti toisistaan. Täysin vapaata kauppaa olisi näin ollen vaikeaa, 
ellei jopa mahdotonta ajatella, ellei molempien osapuolten vastaavia politiikkoja ensin 
jossain määrin yhdenmukaisteta, mikä ei ole todennäköisesti hyväksyttävissä 
kummallakaan taholla. Juuri tämän vuoksi maatalouden tulleja ja tukia ei voida ottaa 
mukaan NTM-neuvotteluihin. 
10. PALVELUT 
Palvelujen vapaakauppa-alue on kunnianhimoinen vapautumista koskeva aloite. Siinä 
olisi noudatettava GATS-sopimuksen määräyksiä, jotka kattavat lähestulkoon kaikki 
palvelualat (siten kuin ne on määritelty GATS-sopimuksessa) tietoliikenne, 
rahoituspalvelut, liike-elämän palvelut, ammatilliset palvelut ja kuljetusala mukaan 
lukien. Tarkoitus olisi pyrkiä kaikkien sijoittautumisoikeutta koskevien rajoitusten 
poistamiseen joko välittömästi tai poistamaan ne ainakin kaikkein vaikeimpien alojen 
osalta siirtymäajan)akson kuluessa. Rajat ylittävien palvelujen osalta tavoitteena olisi 
oltava selkeiden velvoitteiden laatiminen kaupan vapauttamiseksi. NTM-sopimuksen 
palvelua koskevassa osassa yhdistyy kaksi vapautumistavoitteen saavuttamisen 
kannalta tärkeintä lähestymistapaa: 
• Isäntämaan valvontaan perustuva markkinoillepääsyn vapauttaminen: Lähes kaikki 
markkinoillepääsyn ja kansallisen kohtelun rajoitukset olisi poistettava tietyn 
ajanjakson kuluessa kaikilla sopimuksen kattamilla aloilla. Joillakin hyvin 
säännellyillä aloilla edistyminen voi olla erityisen hidasta rajat ylittävien palvelujen 
osalta, minkä vuoksi NTM-sopimus keskittyisi kaupallisten toimintamuotojen 
sijoittautumisoikeuteen. Sopimus koskisi periaatteessa kaikkia toimitusmuotoja 
(mukaan lukien erityisesti rajat ylittävät palvelut ja ulkomainen kulutus). 
• Sääntelystä johtuvien esteiden poistaminen vastavuoroisen tunnustamisen pohjalta: 
Sopimuksen avulla pyritään tutkintojen, määräysten ja muiden vaatimusten 
vastavuoroiseen tunnustamiseen ottamalla huomioon syrjimättömien, sääntelyä 
Katso KOM(97)719 lopullinen, 16.12.1997. 
IS-
koskevien esteiden merkitys tietyillä aloilla ja tietyissä rajat ylittävissä liiketoimissa. 
i) Markkinoillepääsyn ja kansallisen kohtelun rajoitusten poistaminen 
NTM-sopimuksen tarkoituksena on poistaa jäljellä olevat kansallisen kohtelun ja 
markkinoillepääsyn rajoitukset (tytäryhtiöiden, haaraliikkeiden tai edustustojen 
muodossa toteutettavan sijoittautumisen kautta, rajat ylittävien palvelujen tarjoamisen 
kautta sekä ulkomailta ostettavien tai ulkomailla käytettävien palvelujen kautta), johon 
osapuolet ovat GATS-sopimuksen mukaisesti sitoutuneet. Tämä perustuisi - toisin 
kuin sisämarkkinat ja niitä tapauksia lukuunottamatta, joilla sääntöjen vastavuoroinen 
tunnustaminen on saavutettu - isäntämaan sääntöjen ja valvonnan soveltamiseen. 
Yhdysvaltain osalta tämä koskisi sekä liittovaltiota että osavaltioita ja merkitsisi 
samanlaista markkinoillepääsyn astetta kuin minkä EU tarjoaa. Tällöin se hyödyttäisi 
EU:n teollisuutta Yhdysvalloissa. Etuja olisivat esimerkiksi: 
a. uudet mahdollisuudet julkisiin hankintoihin erityisesti EU:n erittäin 
kilpailukykyisellä rakennuspalvelujen alalla ja yhtäläiset mahdollisuudet EU:n 
yhtiöiden tytäryhtiöille päästä Yhdysvalloissa julkisin varoin rahoitettaviin 
tutkimusohjelmiin; 
b. paremmat mahdollisuudet tarjota rajat ylittäviä pankki- ja arvopaperipalveluja ja 
joitakin vakuutuspalveluja (kuten laajat teollisuuteen liittyvät riskit) Yhdysvalloissa 
sekä sellaisten nykyisten pankkisääntöjen huomattava helpottuminen, joilla on 
estetty EU:n rahoitusryhmittymiä perustamasta esimerkiksi pankki- ja 
vakuutustoimintoja Yhdysvaltoihin. EU:n ja Yhdysvaltain olisi jatkettava IOSCO:n 
tukemista. 
c. varmempi pääsy Yhdysvaltain merikuljetuspalvelualoille, jossa EU:n teollisuudella 
on vahva asema. Muita tavoitteita ovat erilaisten velvoitteiden sekä sellaisten 
velvoitteiden, joiden mukaisesti Yhdysvaltain valtion omistamaa tai rahoittamaa 
rahtia on kuljetettava Yhdysvaltain lipun alla toimivilla kaupallisilla aluksilla, 
asteittainen poistuminen. On kuitenkin muistettava, että nämä ovat arkaluonteisia 
kysymyksiä; 
d. kansallisuuten perustuvien rajoitusten sekä lupien myöntämiseen liittyvien valtion 
tasolla toteutettavien epäavointen menettelyjen poistuminen ammatillisten 
palvelujen ja erityisesti tiettyjen laki- ja lääkintäpalvelujen osalta sekä muiden 
rajoitusten poistuminen joidenkin liiketoimintapalvelujen, kuten henkilöstön 
sijoittamista koskevien palvelujen osalta; 
e. Eurooppalaisten operaattorien syrjimättömän pääsyn varmistaminen, jotta ne voivat 
toimittaa satelliittien käyttöön perustuvia televiestintäpalvelulta Yhdysvaltoihin 
kuten S-PCS-palveluita (Satellite Personal Communications Services). Yhdysvaltain 
tietoliikennepalvelujen suoraa omistusta (radiolupien suora ulkomainen 
osakkeenomistus rajoitettu 20 prosenttiin) ja postipalvelujen kattavuutta koskevien 
jäljellä olevien rajoitusten poistuminen horjuttamatta EU:n omaa suunnittelua 
sellaisten palveluiden osalta, joilla on yleistä taloudellista merkitystä; 
f. pääsy energiapalvelualalle luomalla mahdollisuus yritysten hankkimiselle ja 
perustamiselle pääasiassa kaasun ja sähkön siirron ja jakelun alalla, mukaan luettuna 
laitteet oheispalvelujen toimittamiseksi EU.n viime aikoina hyväksymien direktiivien 
yhteydessä. 
19-
g. jäljellä olevien rajoitusten poistuminen muilla aloilla, kuten laatupalvelujen 
(testaaminen, tarkastukset ja varmentaminen) ja ympäristöpalvelujen alalla. 
Useimpien GATS-sopimuksen tehokkaasti kattamien alojen osalta tähän ei pitäisi 
liittyä erityisiä ongelmia. Laajan alakattavuuden sekä korkean vapautumisasteen pitäisi 
edistää yleistä vakautta ja lisätä tällaisen sopimuksen houkuttelevuutta. On kuitenkin 
tunnustettava, että eräät alat ovat erityisen arkaluonteisia. Audiovisuaalisella alalla on 
säilytettävä täysin se poikkeus, jonka EU varmisti Uruguayn kierroksella, yhdistämällä 
suosituimmuuskohteluun perustuvat vapautukset ja GATS-sopimuksen kansallisen 
kohtelun sitoumusten puuttumisen ja markkinoille pääsyn, sekä jätettävä se pois NTM-
sopimuksen neuvotteluista. 
NTM-sopimus ei vaikuta nykyisiin ilmailua koskeviin keskusteluihin (vuonna 1996 
annettu valtuutus), joiden tarkoituksena on perustaa yhteinen ilmailualue ja jotka 
kehittyvät rinnakkain. Tämä edellyttää molempien osapuolten lentoyhtiöille avointen 
ilmakuljetuspalvelujen huomattavaa laajentamista. Sopimus kattaa markkinoillepääsyn 
laajassa merkityksessään avoimista markkinoista tehtävän sopimuksen kautta, jolla 
varmistetaan tasapuolinen pääsy kummankin osapuolen markkinoille sekä poistetaan 
muun muassa Yhdysvaltain asettamat rajoitukset Yhdysvaltain kuljetusliikkeiden 
ulkomaiselle omistukselle. 
NTM-sopimus voisi olla myös hyvä tilaisuus parantaa joitakin GATS-sopimukseen 
liittyviä erityispiirteitä, esimerkiksi kielteisen luettelointijärjestetmän (kaikki paitsi 
luetteloon merkityt alat vapautetaan) hyväksyminen vapautumiseen liittyvien 
sitoumusten ja suuremman avoimuuden varmistamiseksi sekä mahdollisesti myös 
investointeja ja ihmisten (erityisesti palvelujen tarjoajat, yhtiön sisällä siirretyt 
työntekijät, yritysvierailijat ja avainhenkilöstö) liikkuvuutta koskevien yleiskielisten 
sääntöjen käyttöönotto. NTM-sopimuksen avulla voitaisiin myös etsiä uusia toiminta-
alueita sisällyttämällä vapautumiskehitykseen aloja, jotka eivät tähän asti ole kuuluneet 
GATS-sopimuksen perussääntöihin (merikuljetukset) tai joihin ei aiemmin ole 
kiinnitetty paljon huomiota (kuten energiapalvelut), jotka on EUssa vapautettu vähän 
aikaa sitten. 
Lisäksi kansallista kohtelua koskevia määräyksiä voitaisiin soveltaa täydellisesti 
julkisiin palveluhankintoihin, hankinnat koskisivat joko rajat ylittävän tarjonnan tai 
paikallisen sijoittautumisen pohjalta tarjottavia palveluita: tällä hetkellä GATS-
sopimuksen XIII artiklassa kielletään kansallisen kohtelun tai joitakin valtioita 
suosivien määräysten soveltaminen julkisiin palveluhankintoihin. EU on jo avannut 
markkinansa yleisellä ja syrjimättömällä pohjalla tällä alalla, jolla voitaisiin luoda 
huomattavia uusia liiketoimintamahdollisuuksia EU: n palvelujen tarjoajille 
Yhdysvaltain nykyisten, erilaisiin Buy American -määräyksiin perustuvien merkittävien 
syrjintää koskevien lakien ja käytäntöjen vuoksi. 
ii) Määräysten vastavuoroinen tunnustaminen 
Sopimuksessa olisi käytettävä hyväksi GATS-sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia 
tehdä sopimuksia tutkintojen, lupien ja määräysten sekä muiden vaatimusten 
vastavuoroisesta tunnustamisesta koskien palvelujen tarjoamista tietyillä al 11a. 
Monilla palvelualoilla kansallinen lainsäädäntö muodostaa nyt suurinman esteen 
ulkomaisille yrityksille tai yksityishenkilöille. Alat, joilla vastavuoroista tunnustamista 
-20 
koskevia sopimuksia pääasiassa tehdään, koskevat pääasiassa ammatillisia palveluja 
sekä koulutus- ja rahoituspalveluja. 
Niillä harvoilla aloilla, joilla tutkintojen vastavuoroista tunnustamista koskevia 
sopimuksia on tähän mennessä tehty, niistä on sovittu erilaisten säänneltyjen 
ammattikuntien hallinnoinnista vastaavien ammatillisten elinten kesken. Koska EU:ssa 
on vähintään 15 ammattikunnista vastaavaa viranomaista ja koska Yhdysvalloissa 
kullakin osavaltiolla on usein omansa, merkitsee se sitä, että vastavuoroinen 
tunnustaminen minkä tahansa ammattikunnan kohdalla on vaikeaa. Esimerkiksi 
viimeaikaiset neuvottelut EU.n ja Yhdysvaltain kirjanpidosta vastaavien elinten välillä 
ovat osoittautuneet vaikeiksi, sillä toisen osapuolen alueella tunnustamista haluavia 
viranomaisia on monta. Tämän alan vastuun hajanaisuus saattaa vaikuttaa siihen, että 
transatlanttiset osapuolet haluavat laatia sitovia sääntöjä koskevan kehyksen, jonka 
avulla vastuulliset viranomaiset (ammatilliset toimielimet mukaan lukien) voisivat 
päästä sopimukseen vastavuoroisesta tunnustamisesta. Kun otetaan huomioon EY:n ja 
Yhdysvaltain väliset ja niiden sisäiset erot koulutuksen alalla, voitaisiin ajatella EY:n 
tutkintojen vastavuoroisen tunnustamisen yhteistä järjestelmää läheisesti muistuttavan 
mallia, jossa voidaan joustavasti vaatia soveltuvuustestejä tai mukautusajanjaksoja 
silloin, kun huomattavia sääntelyyn liittyviä eroja esiintyy. Kaikkia sopimuksen 
kattamia säänneltyjä ammattialoja koskevan hallinnollisen yhteistyöverkoston tehtävänä 
olisi valvoa järjestelmän toimintaa ja auttaa ongelmien ratkaisemisessa. WTO:n ohjeita 
vastavuoroista tunnustamista koskevalle sopimukselle ja kirjanpitoalan järjestelyille 
voidaan myös käyttää mallina. 
Rahoituspalvelualalta voidaan mainita seuraavat esimerkit, joissa voitaisiin selvittää 
säännösten ja mahdollisesti kotimaan valvonnan keskinäistä tunnustamista 
(mahdollisesti yhdessä markkinoillepääsyyn liittyvien lisätekijöiden kanssa): 
a. Edellytykset haaraliikkeiden toiminnalle. Määräysten suurempi lähentymisaste sekä 
yhteistyön ja tietojen vaihdon lisääminen EU:n ja Yhdysvaltain 
sääntelyviranomaisten ja valvojien välillä voi mahdollistaa pankkien haaraliikkeiden 
perustamisen ilman vaatimuksia lahjoitetusta pääomasta tai ilman lainaa tai muita 
haaraliikkeiden pääomaa koskevia toiminnallisia rajoituksia. Sopimukseen voisi 
sisältyä mahdollisuus haaraliikkeiden toimintaan useammissa osavaltioissa 
(erityisesti niin kutsuttu osavaltioiden välinen de novo -haaroittuminen). 
Samanlaisia järjestelyitä voitaisiin suunnitella myös vakuutus- ja arvopaperialoille, 
joilla haaraliikkeiden peaistaminen Yhdysvaltoihin on erityisen vaikea. EY:n 
rahoitusdirektiiveihin -- sekä Rooman sopimuksen 59 artiklan 2 kohtaan sisältyy 
erityismääräyksiä, joiden mukaisesti voidaan sallia neuvottelut kolmannen maan 
haaraliikkeelle myönnettävästä mahdollisuudesta tarjota rajat ylittäviä palveluita 
EU.n alueella; 
b. Yhdysvaltain ja EU:n väliseen rajat ylittävään markkinointiin tarkoitettujen 
sijoitusrahastojen vastavuoroinen tunnustaminen, mikä on EU: n 
omaisuudenhallinta-alan pitkäaikainen toive, sekä erityisesti arvopaperien julkisia 
tarjouksia koskevien tarjousesitteiden ja arvopapereiden pörssinoteerausten 
vastavuoroinen tunnustaminen; 
-21 -
c. Poikkeus Yhdysvaltain yksityiskohtaisen lainsäädännön ja oikeudenkäytön 
soveltamisesta Yhdysvaltain kansalaisten muilla kuin Yhdysvaltain 
arvopaperimarkkinoilla harjoittamaan arvopaperikauppaan; 
d. Helpotus sääntöihin, joilla rajoitetaan EU:n rahoitusryhmittymien pankkialan ja 
muun kuin pankkialan rahoitustytäryhtiöiden perustamista Yhdysvaltoihin, jotta 
vältetään sellaiset tapaukset, joissa pankin ja vakuutusyhtiön yhdistäminen yhdeksi 
omistajayhtiöksi johtaa siihen, että kyseisen omistajayhtiön on luovuttava 
Yhdysvalloissa joko pankki- tai vakuutustoiminnasta; 
e. Parempi maksujärjestelmien sääntelyyn liittyvä yhteistyö transatlanttisen 
maksuvälineen perustamiseksi. 
f. Valvontaviranomaisten yhteistyötä ja tietojen vaihtoa voidaan vahvistaa mm. 
tehostamalla rahoitusryhmien valvontaa. 
11. JULKISET HANKINNAT 
Julkiset hankinnat vastaavat 10-15 prosenttia yhdistetystä bruttokansantuotteesta. 
NTM-sopimuksen olisi näin ollen kohdistuttava myös tälle alalle. Julkisten hankintojen 
sisällyttämisen NTM-sopimukseen pitäisi johtaa molempien osapuolien täydellisen 
kansallisen kohtelun laajentamiseen. 
NTM-sopimus luo mahdollisuuden vapauttaa täysin molempien osapuolten julkisten 
hankintojen markkinat siten, että ne ovat täysin yhdenmukaiset WTO:n sääntöjen 
kanssa eivätkä luo uusia kaupan esteitä kolmansille maille. NTM-sopimuksen pitäisi 
ulottua julkisia hankintoja koskevan sopimuksen määräyksiä pidemmälle, jotta 
markkinoillepääsyä voidaan laajentaa. Yhteisten menettelyä koskevien 
yksityiskohtaisten sääntöjen laatiminen ei ole välttämätöntä, sillä nykyiset kansalliset 
säännöt takaavat riittävän avoimuuden tason ja oikeudellisen suojan hankintojen 
tekemiselle sen jälkeen, kun ne on ulotettu koskemaan myös toista osapuolta. 
EUlle tästä ei pitäisi aiheutua erityisiä vaikeuksia "kynnysarvon"2 ylittävillä tasoilla, 
sillä sen markkinat ovat jo avoimet. Kynnysarvon alittavilla tasoilla sen sijaan riittää, 
että EU sitoutuu kansallisen kohtelun vaihtoon ja takaa tasapuolisen ja avoimen 
kohtelun molempien osapuolten kaikille toimittajille ja palvelujen tarjoajille. 
Yhdysvalloille se merkitsee lain mukaan sitä, että se ei voi soveltaa mitään 
valtakunnallisia Buy American -suosituimmuusmääräyksiä EU:n tuotteisiin ja että sen 
on laajennettava pk-yrityksiä ja pientä osaa yrityksistä koskevat poikkeuksensa 
koskemaan myös EU:n yrityksiä. 
EY:n direktiivit koskevat hankintasopimuksia, joiden arvo on suurempi kuin näissä diixklir issä 
määrätty kynnysarvo. Kynnysarvon alittaviin hankintoihin sovelletaan jäsenvaltioiden kans...lista 
lainsäädäntöä. 
22 
Pääsyä Yhdysvaltain elektronisiin hankintajärjestelmiin (joiden kautta suuri osa 
erityisesti pk-yritysten suosituimmuuskohtelusta toteutetaan) sekä 
suosituimmuuskohtelun soveltamista paikallisella tasolla on myös pohdittava. Lisäksi 
kysymystä turvallisuutta koskevan poikkeuksen soveltamisen tulkintaa puolustukseen 
liittyvissä hankinnoissa olisi pohdittava tasapuolisen lähestymistavan varmistamiseksi. 
NTM-sopimuksen olisi keskityttävä erityisesti seuraaviin tekijöihin: 
a. kansalliseen kohteluun liittyvien poikkeusten poistamiseen sellaisilla aloilla, jotka 
WTO:n sopimus julkisista hankinnoista sekä EU:n ja Yhdysvaltain välillä vuonna 
1995 tehty sopimus jo kattavat3, 
b. maantieteellisen ja yhtenäisen kattavuuden täydentämiseen4, 
c. olemassa olevien pakotteiden poistamiseen5. 
12. TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET 
Patenttien alalla Yhdysvallat on ainoa valtio maailmassa, jolla on yhä käytössä 
vanhanaikainen first to invent -järjestelmä (patenttiin on oikeutettu se henkilö, joka on 
ensimmäisenä tehnyt keksinnön). Muu maailma noudattaa first to file -käytäntöä 
(patenttiin on oikeutettu se henkilö, joka on ensimmäisenä jättänyt 
patenttihakemuksen). On selvää, että järjestelmä joka perustuu epävarmaan 
keksimisajankohtaan on erittäin vaativa kaiken innovatiivisen toiminnan 
todistusaineiston kannalta ja se luo mahdollisuudet laajoihin ja erittäin kalliisiin 
riitatapauksiin. Lisäksi kahden erilaisen järjestelmän rinnakkainen käyttäminen johtaa 
myös yhteensovittamisongelmiin, joista on keskustelu jo vuosien ajan. Ongelman 
merkitystä korostaa se tosiasia, että se on pysynyt vuosia transatlanttisen liiketoimintaa 
koskevan vuoropuhelun pääkysymyksenä. Vuoropuhelussa on suositeltu first to file -
tavan käyttöönottoa Yhdysvalloissa. Tähän mennessä asiassa ei ole saavutettu 
minkäänlaista edistystä. 
Transatlanttisen liiketoimintaa koskevan vuoropuhelun suositusten mukaisesti olisi 
toteutettava toimenpiteitä, joilla laskettaisiin huomattavasti patenttien saamiseen ja 
käyttöönottoon vaadittavia korkeita kustannuksia. Riitatapausten suuria kustannuksia 
3 Yhdysvaltain soveltamat poikkeukset koskevat tiettyjä Buy American- ja vastaavia vaatimuksia. 
valtakunnallisella ja alueellisella tasolla sovellettavia paikallisia suosituimmuuskohtcluita seksi 
pienempiä etuuksia. Yhdysvalloilla on myös rahtia koskeva suosituimmuusjärjcstely. mikä 
merkitsee velvoitetta käyttää Yhdysvaltain lipun alla toimivaa alusta kuljeteltaessa tiettyjä 
Yhdysvaltain hankkimia tuotteita. 
4 Tällä hetkellä kattavuusaluccsccn kuuluu 50:stä osavaltiosta ainoastaan 39 osavaltiota ja 24:stä 
suuresta kaupungista ainoastaan 5 kaupunkia. 
Toukokuussa 1993 Yhdysvallat asetti EY:He pakotteita otsakkeen Vll:n mukaisesti väiteltyään EY:n 
syrjineen Yhdysvaltain tietoliikennelaitealaa. EY asetti samanlaiset vastapakottcct. Molemmat 
pakotteet ovat yhä voimassa ja häiritsevät transatlanttista kaupankäyntiä. 
23 
koskevat ongelmat ovat Yhdysvalloissa tavallisia, mutta patenttien alalla ne ovat 
erityisen hankalia erityisesti oikeudenkäyntiä edeltävien laajojen tutkintamenettelyjen 
takia ja jossakin määrin myös patenttitapausten valamiesoikeudenkäynnin takia. 
Vaihtoehtoisia riitojen ratkaisutapoja olisi pohdittava ilman, että koko järjestelmää 
yritetään muuttaa. Riitatapausten kustannuksista olisi suoritettava tutkimus tai 
arviointi, sillä tällä hetkellä kustannuksista on vaikea esittää lukumääräisiä arvioita 
järjestelmällisten, luotettavien ja keskinäisesti hyväksyttyjen tilastojen puutteessa. 
Tällaisen tutkimuksen tulosten pohjalta olisi pyrittävä alentamaan kustannuksia 
asteittain. 
Tällä hetkellä, jos keksijä hakee patenttia sekä Euroopan patenttijärjestöltä (EPO) että 
Yhdysvaltain patentti- ja tavaramerkkijärjestöltä (USPTO), samaa keksintöä koskevat 
hakemukset tarkastetaan täydellisesti kummankin järjestön toimesta. Tämä tarkoittaa 
sitä, että kehitystasoa koskevat täydelliset tutkimuskertomukset tehdään kahteen 
kertaan, mistä aiheutuu patentinhakijalle kaksinkertaiset kustannukset. Järjestöjen 
välillä on jo aloitettu neuvottelut patenttien teknisiin seikkoihin liittyvien tietojen 
vaihdon parantamiseksi. Yhteydenpitoa olisi tiivistettävä, jotta saavutettaisiin edes 
jonkinlainen hyväksymisen tai jopa vastavuoroisen tunnustamisen aste jollakin 
patenttihakemusmenettelyn osa-alueella, esimerkiksi tutkimuskertomusten osalta. 
Joitakin puutteita esiintyy valtion käytössä ilman oikeudenhaltijan suostumusta, mikä 
käytännössä vastaa pakkokäyttölupaa. Vaikka jotkut ongelmat poistuivatkin Uruguayn 
kierroksen myötä, toiset odottavat yhä tyydyttävää ratkaisua. Tarkoituksena olisi 
toimia kuten minkä tahansa pakkokäyttöluvan kanssa. Perusteellinen paf ; ittietsintä 
olisi suoritettava ja patentinhaltijalle olisi ilmoitettava aina ennen valtion käyttöä 
kansallisia hätätapauksia lukuun ottamatta. Tällainen käyttö olisi sallittava ainoastaan, 
jos hallituksen yritykset saada oikeudenhaltijalta lupa kohtuullista korvausta vastaan 
eivät ole onnistuneet kohtuullisen ajanjakson kuluessa. 
Internetin verkkoaluenimiä koskevat rajoitukset ovat synnyttäneet oikeudellisia 
kiistoja, joissa ovat olleet osallisina kansalliset oikeudenhaltijat, joilla on sama 
tavaramerkki. Yritykset ovat nopeasti tiedostaneet helposti muistettavien 
verkkoaluenimien suuren arvon. Tavaramerkit ovat aluekohtaisia, kun taas 
verkkoaluenimijärjestelmän mukaisesti rekisteröidyt nimet ovat sekä ainutlaatuisia että 
kansainvälisiä. Näiltä osin tavaramerkin haltijoilla pitäisi olla samat oikeudet ja riitojen 
ratkaisumenettelyt kuin mitä heillä on muussakin liiketoiminnassa. Kysymystä 
pätevästä oikeudenkäytöstä olisi myös pohdittava. 
Maantieteelliset merkinnät olisi joko parempi poistaa kokonaan tai ainakin vähentää 
niiden määrää; Yhdysvaltain tuottajat voivat jatkaa niiden käyttöä TRIPS-sopimuksen 
(24 artiklan 4 ja 6 kohdat) aiempaan käytäntöön perustuvaa ja yleiskielistä käyttöä 
koskevien määräysten mukaisesti. Tällaisia merkintöjä ovat esimerkiksi Vermouth, 
Chablis, Champagne, Chianti, Porto ja Sherry. Näin edistettäisiin huomattavasti EY:n 
oikeudenhaltijoiden tilannetta. Kahdenkeskiset neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä, 
mutta edistyminen on erittäin hidasta. 
Huomattavia investointeja vaativien tietokantojen suojelusta lailla käydään parhaillaan 
monenkeskisiä neuvotteluja maailman henkisen omaisuuden järjestössä VV1K ;sa. 
Bernin yleissopimus ja TRIPS-sopimus muodostavat tekijänoikeussuojan luoville 
tietokannoille, lukuun ottamatta tekijänoikeussuojan kannalta "epäaitoja" tietokantoja. 
24 
EU:n ja Yhdysvaltain olisi jatkettava kahdenvälistä vuoropuheluaan päästäkseen 
sopimukseen WIPO:n neuvottelujen yhteisestä lähestymistavasta, jotta varmistetaan 
kummankin osapuolen hyväksymän tuloksen saavuttaminen, mikä on ensisijaisena 
tavoitteena. Yhteisön lainsäädäntö tarjoaa jo korkeatasoisen suojan6. Siinä määrätään 
myös mahdollisuudesta tehdä kahdenkeskisiä sopimuksia keskinäiseltä pohjalta 
sellaisten maiden kanssa, jotka pystyvät tarjoamaan EU:n tietokantojen tekijöille 
vastaavanlaisen suojan7. Tämän edellytyksen täyttyminen Yhdysvalloissa kongressin 
hyväksymän lain kautta loisi perustan kahdenkeskisen sopimuksen tekemiselle 
varmistamalla korkeatasoisen suojan EU:n tietokantojen tekijöille Yhdysvalloissa. 
Tekstiili-ja vaatesuunnittelun suojaa voisi parantaa. Tavoitteena pitäisi olla olemassa 
olevien epätyydyttävien menettelyjen korjaaminen paremman suojatason 
varmistamiseksi helpompien, halvempien ja lyhyempien menettelyjen avulla. Tähän asti 
mallit on suojattu tekijänoikeussuojalailla, mikä on luonut helpon suojaamistavan, 
mutta tehnyt oikeudenkäynneistä hankalampia. Mallipatentit takaavat paremman 
suojan, mutta eivät ole taloudelliselta kannalta ajatellen houkuttelevia, sillä niihin liittyy 
huomattavia kustannuksia ja ne ovat aikaavieviä. Konkreettisiin ehdotuksiin vaadittavia 
yksityiskohtia on vielä muokattava EU:n teollisuuden kiinnostuksen kohteiden 
yksityiskohtaisen määrittelyn mukaisesti. 
Taiteilijoiden jälleenmyyntioikeuksien osalta (droit de suite) yhteisön olisi jatkettava 
säännöllisiä yhteyksiään Yhdysvaltain hallintoon tämän oikeuden vahvistamiseksi 
WIPO:n monenkeskisessä yhteydessä. Kun yhteisön direktiivi taiteilijoiden 
jälleenmyyntioikeuksista on hyväksytty tulevaisuudessa, vastaavan järjestelmän 
hyväksyminen Yhdysvalloissa edistäisi 1900-luvun taidemarkkinoihin liittyvän 
vapaakaupan luomista. 
Ottaen huomioon tämän aiheen arkaluontoisuuden* olisi edelleen pohdittava 
mahdollisten neuvottelujen alan laajentamista teollis- ja tekijänoikeuksia koskevissa 
kysymyksissä. 
13. INVESTOINNIT 
Investointeihin liittyen on tärkeä ylläpitää kunnianhimoista lähestymistapaa, jotta 
voitaisiin laatia viimeisimmän kehityksen mukainen investointeja koskeva 
monenkeskinen sopimus (Multilateral Agreement on Investment, MAI), jonka 
avaintekijät ovat suosituimmuuskohtelu (MFN) ja kansallinen kohtelu. Kyseinen 
sopimus kattaisi investointien markkinoille pääsyn ja suojan tavaroiden ja palvelujen 
sekä varojen osalta. Tämänhetkisen tilanteen mukaan siinä ei kuitenkaan määrättäisi 
suosituimmuuskohtelusta vapaakauppa-alueiden sisällä (kuten edellä mainittiin, 
palvelujen vapaakauppa-alueen ja investointeja koskevan monenkeskisen sopimuksen 
6 EU.n tietokantojen tekijöille on varmistettu 1. tammikuuta 1998 voimaantulevan direktiivin 
96/9/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, 7 artiklan mukaisesti sui generis -suoja. 
7 Katso 11 artiklan 3 kohta yhdessä direktiivin johdanto-osan 56 kappaleen kanssa. 
25 
yhteensovittamista olisi pohdittava). Tämän neuvotteluprosessin jälkeen olisi arvioitava 
saavutetut tulokset sekä mistä muusta voitaisiin neuvotella Yhdysvaltain kanssa. 
Esimerkkejä: 
a. tehokas yksittäisen sijoittajan ja toisen sopimuspuolen (investor-to-state) sekä 
sopimuspuolten (state-to-state) välinen riitojenratkaisumenettely, joka on kaikkien 
investointeja koskevien kahdenkeskisten sopimusten tukipylväs, 
b. parempi kansallinen kohtelu (esim. valtion sisäinen kohtelu sekä pääsy julkisista 
varoista rahoitettaviin tutkimus-ja kehitysohjelmiin), 
c. niin kutsutut uudet kysymykset (sijoittajien ja avainhenkilöstön tilapäinen 
maahantulo, oleskelu ja työnteko, ylin johtoporras ja hallitus, 
työhönottovaatimukset, toimintaa koskevat vaatimukset, yksityistäminen, 
investoinnin kannustimet sekä yrityksen käytännöt). 
14. MUUT MAHDOLLISET TEKIJÄT 
i) Kauppa ja työnteko 
Maailmanlaajuisten työntekoa koskevien perusstandardien laatiminen on yhteinen 
ensisijainen tavoite. EU:n ja Yhdysvaltain olisi ainakin pantava täytäntöön olemassa 
olevat ILO:n yleissopimukset omissa lainsäädännöissään. Lisäksi osana NTM:tä olisi 
jatkettava vuoropuhelua kummankin osapuolen työmarkkinaosapuolten välillä sekä 
vahvistettava yhteensovittamista, jotta näissä kysymyksissä voitaisiin esittää yhteinen 
kanta kaikissa monenkeskisissä keskustelufoorumeissa. 
ii) Pk-yritykset ja yrityspolitiikka 
Uuden transatlanttisen markkina-alueen yhteydessä olisi edistettävä käytännöllisten 
aloitteiden kautta molempia osapuolia hyödyttävää kumppanuustoimintaa korostamalla 
muun muassa liiketoimintaympäristön parantamista, riskipääoman saantia, yrittäjyyden 
edistämistä, innovaatio- ja koulutusmahdollisuuksia sekä kaupan vapautumisen 
tarjoamista mahdollisuuksista hyötymistä. 
iii) Elektroninen kaupankäynti 
NTM-sopimuksessa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota elektronisin keinoin 
tarjottavien rajatylittävien palvelujen vapauttamiseen. Elektronisen kaupankäynnin 
kansainvälinen kauppa herättää paljon kysymyksiä, jotka tietyin osin menevät 
pidemmälle kuin aikaisemmin "perinteisen" palvelukaupan yhteydessä esitetyt 
kysymykset, jotka saivat enemmän huomiota. Perinteisesti palvelujen vapauttamisessa 
on korostettu taloudellisten toimijoiden markkinoillepääsyä ja kansallista kohtelua. 
Elektroninen kaupankäynti edellyttää menemistä askeleen pidemmälle ja sitä, että 
korostetaan tarvetta palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen. 
-26 
Elektroninen kaupankäynti voi useissa tapauksissa merkitä rajatylittävien palvelujen 
tarjoamisen lisäksi myös samojen palvelujen tarjoamista samanaikaisesti useille eri 
maille. Näin ollen yhden ainoan palvelun elektronisen tarjoamisen on oltava 
yhdenmukainen lukuisten kansallisten sääntelyyn liittyvien standardien kanssa. Tästä 
syystä voidaan olettaa, että suurimmat elektronisen kaupankäynnin kohtaamat kaupan 
esteet johtuvat sääntelyn eroavuuksista ja oikeudellisesta epävarmuudesta. Nämä esteet 
eivät itsessään ole syrjiviä, minkä vuoksi niiden synnyttämiä ongelmia ei voida ratkaista 
ainoastaan kansallisen kohtelun velvoitetta soveltamalla. 
Jos NTM-sopimuksen avulla halutaan tehokkaasti vapauttaa elektronisesti tarjottavat 
palvelut, siinä on otettava huomioon (GATS-sopimuksen jo nyt tarjoamien 
mahdollisuuksien lisäksi) tarve sääntelyä koskevien standardien ja joissakin tapauksissa 
lainsäädännön yhdenmukaistamisen vastavuoroiseen tunnustamiseen. Lisäksi NTM-
sopimuksessa on harkittava tapoja, joilla lisätään elektroniseen kaupankäyntiin 
sovellettavien sääntöjen avoimuutta ja oikeudellista ennustettavuutta. 
On tarpeen laajentaa keskusteluja elektronisen kaupankäynnin eri näkökohdista 
maailman kaikkiin alueisiin ja monenkeskiseen yhteyteen, jotta voitaisiin koordinoida 
ja vahvistaa eri kansainvälisten foorumien toimintaa ja saada mukaan mahdollisimman 
moni maa ja yksityissektori. Komissio ehdotti jokin aika sitten maailmanlaajuisten 
tietoyhteyksien kansainvälisen peruskirjan luomista.8 
iv) Tietosuoja 
EU:n ja Yhdysvaltain yhteisessä julkilausumassa 5. joulukuuta 1997 molemmat 
sopimuspuolet ovat tunnustaneet tarpeen taata yksityisyyden tehokkaan suojan 
henkilötietojen käsittelyssä maailmanlaajuisissa tietoverkoissa. 
EU:ssa yksilön suoja henkilötietoja käsiteltäessä ja tällaisten tietojen vapaa kulku on 
varmistettu tietosuojadirektiivissä. Direktiivi edellyttää muun muassa sitä, että 
jäsenvaltioiden on sallittava henkilötietojen siirto yhteisön ulkopuolisiin maihin 
ainoastaan, jos niiden riittävä suoja on varmistettu. Jotta voitaisiin välttyä siltä, että 
nykyiset erot suojan tasossa aiheuttavat häiriöitä henkilötietojen vapaassa kulussa, olisi 
suotavaa sopia määräyksestä, joka koskee niiden takuiden luonnetta, jotka ovat 
välttämättömiä turvaamaan riittävän suojatason. 
v) Kilpailu 
Kun on kysymys kilpailupolitiikan mahdollisesta sisällyttämisestä NTM-sopimukseen, 
on tehtävä ero kilpailuoikeuden ja valtiontuen välillä. 
Kilpailuoikeudessa EU ja Yhdysvallat ovat aloittaneet toimivan yhteistyön 
kilpailupolitiikasta 1991 tehdyn kahdenkeskisen sopimuksen nojalla. Vuonna 1998 tätä 
kahdenkeskistä yhteistyötä lujitetaan tekemällä EU:n ja Yhdysvaltain välisellä 
sopimuksella yhteistyön toteuttamisesta ("positive comity") kilpailulainsäädännön 
täytäntöönpanossa. EU:n ja Yhdysvaltain yhteistyötä kilpailuoikeuden kysymyksissä 
8 Komission 4. helmikuuta 1998 antama tiedonanto "Maailmanlaajuistumincnja tietoyhteiskunta -
vahvemman kansainvälisen koordinaation tarve", KOM98(50) lopullinen. 
27-
kehitetään omaan tahtiin ja objektiivisesti NTM-sopimuksen soveltamisalan 
ulkopuolella. 
Valtionavun osalta Yhdysvalloilla ei ole mitään vastaavia valvonta- ja 
valtuutusmenettelyitä kuin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 92-94 artikloissa. 
Komission olisi tutkittava, onko tarvetta neuvotella valtionapua koskevista 
menettelyistä kilpailun vääristymien välttämiseksi. 
vi) Verotus 
Ottaen huomioon veroetuusjärjestelmien kasvavan vaikutuksen pääoman sijoittamiseen 
EU:n ja Yhdysvaltain olisi käsiteltävä haitallisen verokilpailun ongelmaa. EU:n 
ministerit ovat 1. joulukuuta 1997 tekemässään sopimuksessa antaneet vahvan merkin 
päättäväisyydestään ongelman ratkaisemiseksi sekä EUssa että sen ulkopuolella. 
Siihen kuuluvat erityisesti liikeverotuksen käyttäytymissäännöt ja toimenpiteet 
korkotulojen verotuksen vähimmäistason vahvistamiseksi. Molemmissa tapauksissa 
jäsenvaltiot ovat sitoutuneet edistämään vastaavien toimenpiteiden toteuttamista 
yhteisön ulkopuolisissa maissa. 
E. MUUT ALOITTEESEEN LIITTYVÄT NÄKÖKULMAT 
15. VAIKUTUKSET EU:N YHTEISIIN POLITIIKKOIHIN 
Yhteiseen kauppapolitiikkaan liittyen NTM-sopimuksen tarkoituksena ei ole poistaa 
tulleja etuuskohteluun perustuen. Tarkoituksena voisi sen sijaan olla 
teollisuustuotteiden tullien täydellinen poistaminen MFN-pohjalta, mikäli riittävän moni 
kolmas maa yhtyisi tähän. NTM-sopimuksen tavoite on alentaa yritysten kustannuksia, 
helpottaa kauppaa, lisätä mahdollisuuksia markkinoilla ja parantaa taloudellista 
tehokkuutta. Näiltä osin se on täysin yhdenmukainen EU:n teollisuuspolitiikan 
tavoitteiden kanssa, jotka on määritelty Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 
artiklassa. 
Tavarakauppaan liittyvä tärkein politiikanala on sisämarkkinapolitiikka, erityisesti 
tavaroiden vapaa liikkuvuus. EU:n politiikka tällä alalla perustuu Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 30-36 artiklassa määrättyihin tiukkoihin rajoituksiin, joiden 
mukaan jäsenvaltiot eivät saa rajoittaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta. Näitä 
rajoituksia, siten kuin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeustapauskäytäntö ne 
tulkitsee, on puolestaan rajoitettu ehdottomien vaatimusten luettelossa (kuten ihmisten 
terveys, turvallisuus, kuluttajien suojelu ja ympäristö) ja niihin kohdistuu rajoittavia 
edellytyksiä (kuten suhteellisuusperiaate). Silloin kun jäsenvaltiot asettavat näiden 
periaatteiden mukaisia teknisiä vaatimuksia, tavaroiden vapaa liikkuvuus varmistetaan 
lakien vastavuoroisella tunnustamisella, jota tarvittaessa luetaan näiden lakien 
lähentämisellä unionin tasolla. Tämä merkitsee sitä, että yhdessä jäsenvaltiossa 
laillisesti kaupan pidetty tuote hyväksytään ilman lisämuodollisuuksia myös muiden 
jäsenvaltioiden markkinoilla. On olemassa välineitä, joiden tarkoituksena on estää 
uusien esteiden syntyminen, kuten tietojen toimittamista koskeva direktiivi 83/1P9 ja 
neuvoston päätös 3052/95. Jos otetaan huomioon merkitys, jonka EU antaa 
sisämarkkinoiden toimivuudelle ja sen asteittaiselle ulottamiselle Keski- ja Itä-
28 
Euroopan maihin, kaikkien ulkoisten aloitteiden on oltava näiden tavoitteiden kanssa 
yhdenmukaiset. 
Tämä ei ole ehdotus ulottaa sisämarkkinat Yhdysvaltoihin. Kuitenkin tässä 
tiedonannossa esitetyt lähentymisperiaatteet sekä lakien, menettelyjen ja käytäntöjen 
vastavuoroinen tunnustaminen, joiden avulla on tarkoitus saavuttaa unionin tavoite 
transatlanttisen tavarakaupan teknisten esteiden poistamisesta, perustuvat osittain 
sisämarkkinoita koskevaan lähestymistapaan. Kaikenlainen lähentymiskehitys edellyttää 
kuitenkin joitakin muutoksia EU:n lakeihin, menettelyihin ja käytäntöihin. Samaa 
koskee ilman muuta myös Yhdysvaltoja. 
Kahdenkeskinen lähentyminen on toteutettava osana laajempaa kansainvälistä 
yhteistyötä sekä yhdenmukaisesti yhteisön pitkän aikavälin politiikkojen ja TBT-
sopimuksen suositusten kanssa. Niiltä osin kuin on kysymys kansainvälisten 
standardien laatimisesta, mikä tapahtuu pääasiassa kansainvälisessä 
standardoimisjärjestössä (ISO) ja kansainvälisessä sähkötekniikan toimikunnassa 
(IEC), tarpeelliset järjestelyt on toteutettava, jotta standardit voidaan hyväksyä 
Euroopan standardisoimiselimissä, joita ovat Euroopan standardointikomitea (('EN), 
Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) ja Euroopan telealan 
standardointilaitos (ETSI). Kokonaisuutena ajatellen siis osana uutta transatlanttista 
markkina-aluetta hyväksytyt kansainvälisten standardit olisi voitava hallinnoida 
olemassa olevien rakenteiden avulla. 
EU:n ja Yhdysvaltain välillä aloitettiin vuonna 1997 neuvottelut vastavuoroista 
tunnustamista koskevasta sopimuksesta, joka kattaa tietyt teollisuudenalat ja joka on 
tarkoitus vahvistaa muodollisesti ja panna täytäntöön vuonna 1998. Tämä 
vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus koskee ainoastaan 
vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettelyjen vastavuoroista tunnustamista ja siinä 
määrätään, että Atlantin toisella puolen tuotetut tavarat on testattava ja varmennettava 
siellä toisen osapuolen teknisten vaatimusten mukaisesti. Tämän sopimuksen 
täytäntöönpano ja voimaantulo edellyttää tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden 
viranomaisten kesken. Vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen ja NTM-
sopimuksen oikeudellista suhdetta on vielä selkeytettävä. 
Yleisesti ottaen (ja erityisesti silloin, kun kyseessä ei ole yksinomaan 
vaatimuksenmukaisuuden arviointimenettely) lakien, menettelyjen ja käytäntöjen 
vastavuoroinen tunnustaminen edellyttää erityistä tarkkuutta Atlantin molemmin puolin 
noudatettavan sääntelyä koskevan lähestymistavan suhteen sekä yhteiskunnallisten 
tavoitteiden täydellistä huomioon ottamista. EU:n ja Yhdysvaltain välisien 
lähestymistapojen eroavuuksien (esimerkiksi ennaltaehkäisevien vaatimusten käyttö 
verrattuna toimittajien vaatimustenmukaisuusvakuutukseen tukeutumiseen) vaikutuksia 
on pohdittava. Tavoitteena on säilyttää yleinen luottamus siihen, että sisämarkkinoiden 
perustana olevia terveyden, turvallisuuden, kuluttajien ja ympäristön 
suojeluvaatimuksia ei loukata. 
Palvelukaupan alalla NTM-sopimuksen olisi keskityttävä ensisijaisesti vapautumiseen, 
joka perustuu kansalliseen kohteluun ja - toisin kuin sisämarkkinoiden tapauksessa 
isäntämaan sääntöjen soveltamiseen, sekä markkinoillepääsyä koskevien rajoitusten 
29 
poistamiseen. Tämä merkitsee sitä, että EU:ssa, kuten myös Yhdysvalloissakin, 
poistetaan jäljellä olevat sijoittautumisoikeutta koskevat rajoitukset kaikenlaisten 
kaupallisten toimintamuotojen osalta (tytäryhtiöt, haaraliikkeet, edustajistot ja niin 
edelleen) GATS-sopimuksen kaikkien sääntöjen mukaisesti. 
NTM-sopimus ei muuta sisämarkkinoiden toimintaa sääteleviä sääntöjä eikä sen 
tarkoituksena olisi ulottaa sisämarkkinoita Yhdysvaltoihin. Yhdysvaltain yritykset 
hyötyvät sisämarkkinoiden oikeuksista ainoastaan, jos ne ovat täyttäneet 
syrjimättömyysperusteet, joista säädetään EY:n direktiiveissä (joita sovelletaan myös 
EY:n yrityksiin), paitsi silloin, kun NTM-sopimuksen mukaisesti vapaaehtoisesti 
sovitaan vastavuoroisesta tunnustamisesta tai yhdenmukaistamisesta. Eurooppaan 
sijoittauduttuaan kolmansien maiden yritykset hyötyvät jo yhtenäismarkkinoiden 
eduista. Yleistä periaatetta, jonka mukaan sisämarkkinoista saatava hyöty on rajoitettu 
koskemaan ainoastaan yrityksiä, jotka ovat sijoittautuneet Eurooppaan ja joita 
koskevat yhdenmukaistetut sisämarkkinoiden säännöt, ei tulla muuttamaan. 
Vaikka EU:n markkinoille haluavien Yhdysvaltalaisten yritysten pääsy näin helpottuu, 
niiden on kuitenkin noudatettava sisämarkkinoiden voimassa olevia sääntöjä, joita 
kaikkien EU:n alueella toimivien yritysten on noudatettava (ja joita voidaan joillakin 
aloilla vähitellen lähentää NTM-sopimuksen puitteissa toteutetun sääntelyä koskevan 
yhteistyön ansiosta). Yritysten on lisäksi noudatettava kussakin jäsenvaltiossa 
noudatettavia sääntöjä silloin, kun yhteisön tasolla ei ole yhdenmukaistettuja sääntöjä. 
Sisämarkkinoiden määräyksillä ja kansallisella lainsäädännöllä tuettavia 
yhteiskunnallisia tavoitteita tullaan näin ollen täysin noudattamaan. 
Vastavuoroisen tunnustamisen (tutkinnot, määräykset ja muut vaatimukset, 
valvontatoiminta ja niin edelleen) alalla tapahtunut edistys voi johtaa siihen että. 
Yhdysvaltain yrityksille ja palvelujen tarjoajille voidaan myöntää joitakin 
yhtenäismarkkinoiden eduista ilman, että niiden on noudatettava asianmukaista EU:n 
lainsäädäntöä vaan vastaavaa Yhdysvaltain lainsäädäntöä. Tämä on toteutettava siten, 
ettei siitä aiheudu epävakautta sisämarkkinoille tai etteivät kilpailuolosuhteet vääristy. 
Vastavuoroisesti EU:n yritykset saisivat vastaavan pääsyn Yhdysvaltain markkinoille. 
Koska sisämarkkinoiden toiminta ei muutu, merkitsee tämä sitä, että vaikutukset EU:n 
politiikkoihin syntyvät pääasiassa lisääntyneestä kilpailusta EUn markkinoiden eri 
palvelualoilla ja EU:n yritysten halusta käyttää hyväkseen lisääntyneen 
markkinoillepääsyn mahdollisuudet Yhdysvalloissa. 
16. INSTITUTIONAALISET NÄKÖKOHDAT 
Institutionaalinen rakenne 
Jotta NTM-sopimuksen tehokas täytäntöönpano ja asianmukainen toiminta ja 
varmistettaisiin ja ottaen huomioon tarpeen säilyttää EU:n sisäiset menettely!, "ii 
välttämätöntä luoda joitakin uusia institutionaalisia rakenteita. Tämä täsmentyy 
neuvottelujen edetessä. On harkittava huolellisesti niiden niveltämisiä NTA.n nykyisiin 
-30 
rakenteisiin ja muihin EU:n ja Yhdysvaltain järjestelyihin. Saattaa olla aiheellista 
perustaa: 
• sekakomitea (joko sisällyttämällä se jo olemassa oleviin rakenteisiin tai 
mukauttamalla näitä rakenteita), joka valvoisi sopimuksen täytäntöönpanoa; 
• tehokas riitojenratkaisumekanismi; 
• neuvoa-antava elin, joku koostuu EU:n ja Yhdysvaltain parlamenttien jäsenistä. 
Tieteellinen yhteistyö 
Saattaa myös olla aiheellista perustaa neuvoa-antava tieteellinen elin, johon tiedemiehet 
Atlantin molemmilta puolilta osallistuvat ja jossa on mahdollisimman paljon tieteellisen 
tiedon vaihtoa sääntelyprosessista. 
Riitojen ennaltaehkäisy 
NTM:n yksi tavoite on estää kauppaa koskevat riidat. Sekakomitealla on iässä tärkeä 
tehtävä. Riitojen ennaltaehkäisyn olisi perustuttava ainakin: 
• osapuolten sopimuksen mukaisten laillisten velvoitteiden selkeyteen. 
• julkisen avoimuuden, asianomaisten osapuolten välisen suunnitelmallisen tai erillisen 
vuoropuhelun (esimerkiksi kuluttajien, työntekijöiden ja liike-elämän) edistämiseen; 
• tukeutumiseen vapaaehtoisiin standardeihin aina kun se on mahdollista ilman, että 
- vaarannetaan yhteiskunnallisia tavoitteita; 
• lisääntyneeseen sääntelyä koskevaan yhteistyöhön julkisten viranomaisten välillä 
kaikilla asianmukaisilla tasoilla ilmoitus- ja neuvottelumenettelyjen kautta uusien 
lakien tai määräyksien ollessa kyseessä; 
• päivittäiseen transatlanttiseen hallinnolliseen yhteistyöhön täytäntöönpanosta ja 
valvonnasta tai seurannasta vastaavien viranomaisten kesken. 
Sitoumusten kansallinen täytäntöönpano 
EU: n ja Yhdysvaltain NTM-sopimuksesla saama hyöly perustun kummankin 
osapuolen omissa oikeusjärjestyksissään sopimuksen mukaisesti tekemien sitoumusten 
tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Nämä kansalliset oikeusvelvoitteel pannaan 
puolestaan täytäntöön kummankin osapuolen oikeuskäytännön mukaisesti 
Sopimuksesta syntyvien riitojen ratkaisu 
Edellä mainituista kahdenkeskisistä ja kansallisista menettelyistä huolimatta ilmenevissä 
osapuolten välisissä riitatapauksissa tarvitaan tehokasta kahdenkeskistä menettelyä 
näiden riitojen ratkaisemiseksi. Vaikka tällaisen menettelyn yksityiskohtainen 
institutionaalinen luonne riippuu väistämättä siitä, minkä tyyppisiä velvoitteita siinä 
joudutaan käsittelemään, menettelyssä olisi ainakin: 
• harkittava mahdollisuutta yhteisymmärrykseen perustuvan ratkaisun löytämiseksi 
riitaan; 
nojauduttava tasapuolisiin tekijöihin; 
tarjottava osapuolille (ja mahdollisesti niiden kansalaisille ja yrityksille) sopimuksen 
mukaisten velvoitteiden ja oikeuksien laajuutta ja sisältöä koskeva oikeudellinen 
varmuus; 
tehtävä ratkaisu kohtuullisessa ajassa oikeudellisen varmuuden lisäämiseksi; 
annettava takeet siitä, että osapuolet hyväksyvät ja panevat täytäntöön sen 
tuloksena tehdyt päätökset. 
Suhteet WTO:n riitojen ratkaisumenettelyyn 
Edellä mainittu menettely olisi laadittava siten, etlä varmistetaan VVTO n liilojen 
ratkaisumenettelyn koskemattomuuden ja tehokkuuden jatkuminen Se ei saisi 
myöskään millään tavoin rajoittaa osapuolten oikeutta turvautua \\TO n liiioien 
ratkaisumenettelyyn. Näiden kahden menettelyn välinen yksityiskohtainen suhde 
riippuu suuresti (mutta ei yksinomaisesti) osapuolten WTO:n ja NTM-sopimusten 
mukaisten oikeuksien ja velvoitteiden välisestä suhteesta. 
F. PÄÄTELMÄT 
Komissio pyytää neuvostoa aloittamaan varhaisessa vaiheessa perusteellisen 
keskustelun tästä ehdotuksesta. 
Komissio antaa neuvostolle luonnoksen neuvotteluohjeiksi, jotka koskevat uutta, 
edellä mainitut osat käsittävää sopimusta transatlanttisesta markkina-alueesta 
Liite 
TÄRKEIMMÄT TALOUTTA KOSKEVAT LUVUT 
Taloudellisesta näkökulmasta tarkastellen transatlanttisten kauppakumppanien 
lähentymisaste on korkea. EU ja Yhdysvallat ovat kumpikin toistensa suurin 
yksittäinen kauppakumppani (tavarat ja palvelut yhteenlaskettuna) sekä tärkein 
ulkomaisten suorien investointien lähde ja kohde. Niiden taloudellisille suhteille on 
ominaista korkea teollisuuden ja yritysten sisäisen kaupan ja välituotteiden'kaupan aste. 
Yritykset Allaniin molemmin puolin käyllävät lisääntyvässä määrin uusia ja 
innovatiivisia liiketoiminnan menetelmiä, elektroninen kaupankäynti mukaan lukien 
Vuonna 1996 tavaroiden ja palvelujen kaksisuuntainen kauppa vastasi vii 3^viä 
miljardia ecua. EU:n ja Yhdysvaltain-osuus toistensa kokonaistavarakaupast.i oli 
kummankin osalta noin 19 prosenttia, mikä vuotina 1990 vastasi 227:ta miljardia eeua 
Kauppasuhteet ovat kokonsa puolesta erittäin laajat, mutta ne ovat myös varsin 
tasapainoiset. Transatlanttinen kauppa on keskittynyt pitkälle kehitettyihin korkean 
teknologian tuotteisiin. Niiden osuuden on arvioitu vastaavan 20:tä prosenttia koko 
EU:n ja Yhdysvaltain välisestä tavarakaupasta. 
Erityisesti palvelukaupan ala on erittäin elinvoimainen. Transatlantlisla palvelukauppaa 
kuvaavat luvut osoittavat, että vuonna EU.n ja Yhdysvaltainen kahdenkeskinen 
palvelukauppa vastasi 32 prosenttia kaikesta kahdenvälisestä kaupasta, vuonna 1°°5 
tämä luku oli jo 38 prosenttia kaikesta kahdenvälisestä kaupasta Vuonna l°l)o 
rajatylittävä palvelukauppa vastasi yhteensä I28:a miljardia ecua Huomattavasta 
kasvusta huolimatta palvelukaupan alalla on vielä kasvuvaraa, sillä palveluala on 
molempien, osapuolten kansantalouden suurin ja nopeimmin kasvava ala Palveluala 
vastaakin yli öö.ta prosenttia EU:n ja yli 70:ii prosenttia Yhdysvaltain keskimaaiaisesla 
kokonaisarvonlisästä ja sen osuus työllisyydessä vastaa myös naita lukuja Koko 
maailman tuotannosta palvelujen osuus sen sijaan on vain yli 50 prosenttia. Näin ollen 
EU ja Yhdysvallat ovat maailman johtavia palvelukaupan harjoittajia, ja niiden osuus 
maailman palvelujen viennistä on 47 prosenttia. 
Ellin ja Yhdysvaltain välisten suhteiden merkitys voidaan osoittaa suorien 
ulkomaisten investointien määränä; EU ja Yhdysvallat ovat kummatkin toistensa 
suurimpia sijoittajia. Vuonna 1996 keskinäiset investoinnit EU:n ja Yhdysvaltain välillä 
alkuperäisten hankintahintojen perusteella laskettuna saavuttivat 720 miljardia 
Yhdysvaltain dollaria, joka o\\ suurin investointisuhde maailmassa EU n 
Yhdysvaltoihin tekemien investointien aivon arvioitiin olevan ?72 miliaulia 
Yhdysvaltain dollaria ja Yhdysvaltain EU n investointien 348 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria. Lisäksi 44 prosenttia Yhdysvaltain suorista ulkomaisista investoinneista 
sijoittui EU:hun. Kuten kahdenkeskinen kauppasuhdekin, myös investoinnit ovat. 
tasapainossa ja laajuudellaan huomattavia Ne ovat myös kasvaneet hvvin nopeasti 
viime vuosien aikana, ja vuosien |080 ja |90d välillä ne ovat kaksinkertaistuneet 
Palvelualalla on lisääntyvä merkitys suorien ulkomaisten investointien kohteena, 
palvelualan rajatyliltävien investointien keskimääräinen vuosit lainen osuus sumista 
ulkomaisista investoinneista yhteensä oli ajanjaksolla 1992 I99S lähes M) piosentlia, 
vaikka eniten EU:n Yhdysvaltoihin tekemisiä sijoituksista hyötyykin vielä 
tuotantoteollisuus. 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 125 lopullinen 
rV.öx A. JV J. JvJ A. X 
FI 06 11 10 09 
Luettelonumero : CB-CO-98-173-FI-C 
ISBN 92-78-32314-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg