* tr EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.07.1996 
KOM(%) 314 lopuit. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE. EUROOPAN PARLAMENTILLE 
JA TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
EUROOPAN UNIONIN 
JA ASEANIN 
SUHTEIDEN UUSI 
DYNAMIIKKA 

SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 4 
I JAKSO - Uuden dynamiikan tarve Euroopan unionin ja Kaakkois-Aasian maiden 
yhteistyöjärjestön (ASEAN) suhteissa 6 
1. ASEANin uusi toimintaympäristö 6 
1.1 .Tulevaisuuden laajat markkinat 6 
1.2. Pyrkimys vaikuttaa kansainvälisiin rakenteisiin 8 
O.Uudet alueelliset haasteet 8 
2. Euroopan unionin Aasiaa koskevan strategian täytäntöönpano 9 
3. Kumppanuuden rakenteen mukauttaminen 10 
II JAKSO - Euroopan unionin ja ASEANIN suhteiden uuden dynamiikan tavoitteet 11 
1. Voimistunut poliittinen vuoropuhelu 11 
2. Alueittainen strategia 14 
3. Kaupan ja sijoitustoiminnan nopea kasvu 15 
3.1. Kaupan helpottaminen ja vapauttaminen 15 
3.2. Sijoitustoiminnan helpottaminen 16 
4. Tarkistettu yhteistyö 18 
4.1. Taloudellinen yhteistyö 19 
4.2. Kehitysyhteistyö 21 
4.2.1. Yleinen suuntaus 21 
4.2.2. Yhteistyö sosiaalisen kehityksen alalla 21 
<2 
4.3. Yhteistyö muilla aloilla 21 
4.3.1. Ympäristö 21 
4.3.2. Yhteiskuntien lähentäminen 22 
4.3.3. Rikollisuuden torjunta 23 
4.3.4. Tiede ja teknologia 23 
III JAKSO - Ehdotukset uusiksi toimintarakenteiksi 24 
IV JAKSO - Uuden dynamiikan luomisen vaihtoehtoiset mallit 25 
Vaihtoehto 1. Muodollinen sopimus 27 
Vaihtoehto 2. Aktiivinen kumppanuus 29 
PÄÄTELMÄT 31 
? 
JOHDANTO 
Euroopan unioni on Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön (ASEANin)1 vanhin 
vuoropuhelukumppani. Näiden kahden alueen välille rakentunut yhteys on arvokas etu 
lisättäessä eurooppalaista vaikutusta Tyyneenmereen rajoittuvissa Aasian maissa. Kun 
Karlsruhen ministerikokouksessa2 oli korostettu lisääntyneen tasa-arvon ja 
kumppanuuden hengessä tapahtuvan suhteiden lujittamisen tärkeyttä, alettiin etenkin 
ASEAN-maissa vakavasti pohtia Euroopan unionin ja ASEAN-maiden välisten 
suhteiden tulevia suuntaviivoja3. Tämä tiedonanto on osa tätä yhteistä pyrkimystä, johon 
myötävaikuttaa myös Euroopan unionin ja ASEANin huomattavista henkilöistä 
koostuva epävirallinen työryhmä4. Ryhmän kesäkuussa 1996 esittämän kertomuksen 
sisältämät ajatukset on otettu huomioon tässä tiedonannossa ehdotetuissa 
suuntaviivoissa. 
Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestöllä on ratkaiseva asema Tyyneenmereen 
rajoittuvassa Aasiassa parhaillaan elettävässä siirtymävaiheessa, jota luonnehtii alueen 
valtakeskusten välisen tasapainon etsintä. ASEAN-maiden alueellista foorumia, johon 
osallistuu myös useita muita Aasian maita5 sekä Venäjä, Euroopan unioni, Yhdysvallat, 
Kanada, Australia ja Uusi-Seelanti, on pyydetty jatkamaan järjestön perustamisestaan 
lähtien hoitamaa tärkeää tehtävää alueen rauhan ja vakauden säilyttämiseksi. Se 
vaikuttaa erityisesti Kiinan yhdentämiseen kansainvälisiin ja alueellisiin rakenteisiin. 
Sen taloudellinen päämäärä on myös kehittynyt ja se konkretisoitui vuonna 1992 
päätettäessä muodostaa järjestön maat kattava vapaakauppa-alue (AFTA), joka on 
tarkoitus toteuttaa vuoteen 2003 mennessä. Myös palvelujen vapautumiseen, henkistä 
omaisuutta koskevaan yhteistyöhön sekä vapaan sijoitusalueen perustamiseen liittyvät 
puitesopimukset allekirjoitettiin edellisen vuoden joulukuun 15 päivänä. 
ASEAN-maat ovat muodostamassa niiden moninaisuuteen mukautuvaa ja niiden 
identiteettiä kunnioittavaa poliittista ja taloudellista yhteisöä. Vietnamin järjestöön 
liittymisen ei pitäisi häiritä suuntausta, sillä viime joulukuun 14 ja 15 päivänä 
Bangkokissa pidetyssä ASEAN-maiden valtionpäämiesten huippukokouksessa, jonka 
aiheena oli "kohti yhtenäistä Kaakkois-Aasiaa", ilmaistiin selkeä halu lujittaa alueen 
taloudellisia yhteyksiä ja säilyttää sitä koskeva yhteinen poliittinen kokonaisnäkemys. 
Kambod_a, Laos ja Burma voisivat liittyä järjestöön vuoteen 2000 mennessä 
(Kambod_an ja Laosin jäsenhakemusten käsittely on jo käynnistetty), jolloin se 
Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestö, joka koostuu Bruneista, Indonesiasta, Malesiasta, 
Filippiineistä, Singaporesta, Thaimaasta ja Vietnamista 
Euroopan unionin ja Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön ministerikokous Karlsruhessa 
(syyskuussa 1994). Kokouksessa päätettiin perustaa huomattavista henkilöistä koostuva ryhmä, jonka 
tehtävänä on tehdä ehdotuksia Euroopan unionin ja ASEANin suhteiden edistämiseksi. 
Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön esittämä teksti lokakuussa 1995 pidetyssä sekakomission 
kokouksessa. 
Katso liite 0 
Kiina, Japani, Etelä-Korea, Laos, Kamboda, Papua-Uusi-Guinea, Intia, Myanmar. 
muodostaisi kymmenen maan yhteisön, jonka alueella elää lähes 450 miljoonaa 
asukasta. 
Ottaen huomioon Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön ratkaiseva asema 
komissio arvioi, että uusi dynamiikka Euroopan unionin ja järjestön suhteissa voi 
osaltaan merkittävästi lisätä eurooppalaista vaikutusta Aasiassa. Alueella nykyisin 
vallitsevassa erittäin hyvän taloudellisen kasvun ja alueellisen kehityksen tilanteessa ja 
molemmille osapuolille yhteisten ajatusten kypsyttyä rauhassa voimme sitoutua 
kehityskulkuun, joka on molemmille alueille poliittisesti, strategisesti, taloudellisesti ja 
kulttuurisesti erittäin tärkeä. 
I JAKSO - UUDEN DYNAMIIKAN TARVE EUROOPAN UNIONIN JA 
KAAKKOIS-AASIAN MAIDEN YHTEISTYÖJÄRJESTÖN (ASEANIN) 
SUHTEISSA 
ASEAN, joka on Euroopan unionin pitkäaikainen kumppani ja etuoikeutettu poliittinen 
neuvottelukumppani, tarjoaa unionille huomattavia taloudellisia mahdollisuuksia. 
Lisäksi kummankin järjestön korkeimmalta taholta on ilmaistu toive lisätä ja lujittaa 
järjestöjen keskinäistä kumppanuutta. Tämä hanke, jota on pitkään viivytetty, vaikuttaa 
nyt tärkeämmältä kuin koskaan. 
1. ASEANIN UUSI TOIMINTAYMPÄRISTÖ 
1.1. Tulevaisuuden laajat markkinat 
Kaakkois-Aasian huomattavaan taloudelliseen nousuun näyttää sisältyvän 
sen jatkumiseen tarvittavat tekijät: taloudellisten toimijoiden kannalta 
turvallisen ilmapiirin säilyminen, sisäisen kaupan vapautumista koskeva 
ASEANin hanke ja perinteisesti suojattujen markkinoiden avautuminen 
kansainväliselle kilpailulle. Kaikkien mittarien mukaan 
tulevaisuudennäkymät ovat valoisat6. Lisäksi on vielä aiheellista korostaa 
näiden markkinoiden kasvua ja mahdollisuuksien laajuutta. 
. ASEAN-maiden tämänhetkinen ja mahdollinen kyky luoda vaurautta on 
vaikuttava. Vuosien 1989 ja 1994 välisenä aikana keskimääräinen kasvu 
oli 7,0 prosenttia vuodessa, ja joissakin maissa, kuten Singaporessa, 
Thaimaassa ja Malesiassa, kasvu oli lähes 9,0 prosenttia vuodessa. 
Tällaiseen kasvuun liittyy tavallisesti kohonnut säästämisaste ja 
suhteellisen alhainen inflaatio. 
. Tämä taloudellinen kehitys ilmenee ostovoiman kasvuna. Huomattavia 
muutoksia on odotettavissa myös infrastruktuurin (liikenne, rakentaminen, 
televiestintä ja niin edelleen) ja palvelujen (vuonna 1995 palvelujen tuonti 
Thaimaahan kasvoi 40 prosenttia) kehityksessä. 
. Kokonaisuudessaan ASEAN-maiden kauppa muiden maiden kanssa on yli 
kolminkertaistunut noin kymmenen vuoden aikana. Jonkinlaisen 
taantuman jälkeen ASEAN-maiden välinen kauppa on lähtenyt kasvuun. 
Vuonna 1994 lisäys oli 40 prosenttia eli 111 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria, joka on 20 prosenttia ASEAN-maiden koko ulkomaankaupasta. 
Vuonna 1995 kaupan kasvu jatkui edelleen, ja lisäys oli 16 prosenttia eli 
130 miljardia Yhdysvaltain dollaria. 
Katso liite 1 
Vuonna 1995 yhteisö oli ASEAN-maiden toiseksi tärkein vientimarkkina-
alue ja kolmanneksi tärkein kauppakumppani Japanin ja Yhdysvaltojen 
jälkeen. Vuonna 1995 yhteisön vienti ASEAN-maihin kasvoi 
merkittävästi (+19,6 %) muuttaen alijäämäisen kauppataseen (vuonna 
1994 alijäämä oli 2,5 miljardia ecua) ylijäämäiseksi (0,85 miljardia ecua). 
Ensimmäistä kertaa vuoden 1984 jälkeen yhteisön kauppa ASEAN-
maiden kanssa oli ylijäämäinen7. Euroopan yhteisö on kuitenkin 
menettänyt markkinaosuuksia etenkin Japanille (vuonna 1995 ASEAN-
maiden alijäämä niiden ja Japanin välisessä kahdenvälisessä kaupassa oli 
23 prosenttia). Pääsy ASEAN-maiden markkinoille ei ole tasapuolisen 
avointa hallintoa koskevien politiikkojen tai markkinoille pääsyä estävien 
säädösten vuoski. Nämä esteet olisi poistettava kahdenvälisen 
vuoropuhelun avulla tai monenvälisellä tasolla (WTO) toteutettavilla 
toimilla. 
ASEAN-maiden vienti painottuu nykyisin merkittävästi valmistettuihin 
tuotteisiin (vuonna 1975 raaka-aineiden osuus viennistä oli 66 prosenttia, 
vuonna 1995 valmistettujen tuotteiden osuus oli 78 prosenttia). ASEAN-
maiden osuus kehitysmaista Euroopan yhteisöön tuotavista tuotteista 
kasvoi 9 prosentista vuonna 1975 22 prosenttiin vuonna 1993. Vienti 
yhteisöön kasvoi 386 prosentilla vuosien 1980 ja 1995 välisenä aikana. 
ASEAN-maat houkuttelevat joukoittain sijoittajia8. Niihin tehtyjen 
ulkomaisten sijoitusten arvo on yhteensä lähes 200 miljardia Yhdysvaltain 
dollaria, kolme kertaa enemmän kuin sijoitukset Kiinaan, joka on nykyisin 
kehitysmaiden suurin edunsaaja. Vuonna 1994 sijoitusvirta ASEAN-
maihin kasvoi 131 prosentilla. Edelleen kuitenkin harjoitetaan epätasa-
arvoista kohtelua, ja on olemassa merkittäviä sijoitustoiminnan esteitä, 
jotka koskevat erityisesti eurooppalaisia sijoittajia. 
Euroopan unionin maat ovat ASEAN-maiden toiseksi tärkein sijoittaja 
ennen Yhdysvaltoja ja jälkeen Japanin9, joka on lisännyt sijoituksiaan 
huomattavasti viimeisten kymmenen vuoden aikana. Eurooppalaisten 
sijoitusten arvo ASEAN-maissa oli vuosien 1990 ja 1993 välisenä aikana 
keskimäärin 2,666 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuodessa, kun 
japanilaisten sijoitusten keskiarvo oli vastaavasti 3,723 miljoonaa 
Yhdysvaltain dollaria10. Euroopan unionin maat edustavat 14,1 prosenttia 
ASEAN-maihin tehtyjen sijoitusten kokonaisarvosta. Mutta OECD:n 
mukaan eurooppalaisten maiden suorien sijoitusten arvo Itä-Aasiaan 
vuosina 1982-1992 oli ainoastaan 1 prosentti, kun taas 18 prosenttia 
eurooppalaisista sijoituksista suuntautui Yhdysvaltoihin. 
Katso liite 2. 
Katso liite 3. 
Perustuen sijoitusten keskimääräiseen arvoon vuosina 1990-1993. 
Sijoitukset viiteen ASEAN-maahan (muut kuin Brunei ja Vietnam). Singaporen osalta mukana ovat 
ainoastaan valmistusteollisuuteen tehtyjä sijoituksia kuvaavat luvut. 
1.2. Pyrkimys vaikuttaa kansainvälisiin rakenteisiin 
ASEANin jäsenvaltiot ovat olleet osallisina Wienin ihmisoikeuksia 
koskevassa julistuksessa (1993), Kairon väestö- ja kehityskonferenssissa 
(1994), Kööpenhaminan sosiaalisen kehityksen julistuksessa (1995) ja 
Beijingin naisia koskevassa julistuksessa (1995). Ne ovat myös ILO:n 
tärkeimpien yleissopimusten sopimuspuolia. Niiden osallistuminen näiden 
eri elinten toimintaan on myönteistä, mutta toimintaan osallistumisen on 
myös ilmettävä periaatteiden tehokkaampana täytäntöönpanona niiden 
sosiaalisissa ympäristöissä. 
Kansainvälisen kaupan osalta ASEANin jäsenvaltiot ovat osoittaneet 
kiinnostuksensa WTO-järjestelmän lujittamiseen tekemällä yhteistyötä 
Uruguayn kierroksella ja sen seurannassa. Lähiaikoina ne ovat myös 
osoittaneet halukkuutensa vaikuttaa osaltaan Singaporen ministerikokouksen 
onnistumiseen. 
1.3. Uudet alueelliset haasteet 
Kaakkois-Aasia on tarttunut kahteen haasteeseen, jotka ovat kymmenen 
maan yhteisön perustaminen, johon kuuluvat myös Kamboda, Laos ja 
Myanmar, sekä osallistuminen suureen Tyynenmeren alueen taloudellista 
yhteistyötä koskevaan hankkeeseen (APEC). 
Turhien ponnistelujen jälkeen suosituimmuusasemaan pohjautuvien 
kauppasopimusten järjestelmän aikaansaamiseksi alueellaan ASEAN päätti 
vuonna 1992 varsinaisen vapaakauppa-alueen, AFTAn, muodostamisesta. 
Tärkein tavoite on kaikkien sisäistä kauppaa, lukuun ottamatta suppeaan 
luetteloon sisältyviä arkoja tuotteita11, koskevien tullitariffien poistaminen 
vuoteen 2003 mennessä. Vietnamille on vahvistettu kolmen vuoden 
siirtymäkausi. Muista, etenkin muita kuin tullitariffeihin liittyviä 
toimenpiteitä, palvelujen kauppaa ja sijoitustoimintaa koskevista 
vapauttamistoimenpiteistä on määrätty. ASEAN-maiden välisten avointen 
markkinoiden luominen edellyttää kuitenkin merkittäviä ponnistuksia 
kansallisen vastustuksen voittamiseksi ja niiden talouksien väliseen 
kilpailuun liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. 
Kambod_an ja Laosin on tarkoitus liittyä jo vuonna 1997 ja Myanmarin 
ennen vuotta 2000 Vietnamin tavoin uusina jäseninä ASEANiin. On 
olemassa vaara, että näiden epävakaiden talouksien liittyminen järjestöön 
aiheuttaa taloudellisia ongelmia. Kuitenkin on selvää, että poliittiselta 
kannalta näiden maiden yhdentyminen ASEANiin olisi myönteistä. 
Erityisesti noin 20 prosenttia jalostamattomista maataloustuotteista. 
ASEAN-maat12 ovat APECin13 (Asia-Pacific Economic Cooperation) 
perustajajäseniä, ja ne osallistuvat aktiivisesti sen piirissä alkaneeseen 
kaupan vapauttamiseen ja helpottamiseen. APECin toiminta on viime 
vuosien aikana ollut erittäin tehokasta perustuen toisaalta osanottajien 
vapaaehtoisiin vapauttamista koskeviin sitoumuksiin ja toisaalta 
helpottamista ja yhteensovittamista tukevaan vilkkaaseen toimintaan kaikilla 
taloudellisten suhteiden osa-alueilla. Tavoitteet on määritelty kaupan ja 
sijoitustoiminnan täydelliseksi vapauttamiseksi14 mutta ratkaisevia 
sitoumuksia ei tässä vaiheessa ole kuitenkaan saatu aikaan. 
2. EUROOPAN AASIAA KOSKEVAN STRATEGIAN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
Euroopan ja Aasian välisten yhteyksien vahvistamista, joka alkoi uuden Aasiaa 
koskevan strategian hyväksymisellä heinäkuussa 1994, jatkettiin Bangkokin Aasia-
Eurooppa-kokouksessa ja siellä alkaneessa vuoropuhelussa näiden kahden 
maanosan välillä. Tämän lisäksi on merkittävää työtä tehty jo kahden vuoden ajan: 
Vietnamin, Intian, Sri Lankan ja Korean kanssa on allekirjoitettu sopimukset tai 
niitä ollaan parhaillaan allekirjoittamassa, ja uusia sopimuksia valmistellaan ja 
taloudelliseen yhteistyöhön on alettu panostaa uudella tavalla. Euroopan unionin ja 
ASEANin välisten suhteiden ajankohtaistaminen on tämän uuden Aasian-politiikan 
viimeinen puuttuva osa. 
Euroopan yhteisön ja ASEANin yhteistyösopimuksen allekirjoittamisesta15 vuonna 
1980 alkanut suhteiden kehittäminen kohti vastuullista ja rakentavaa kumppanuutta 
on paras esimerkki kahden samaan päämäärään pyrkivän alueellisen ryhmittymän 
yhteistoiminnasta. ASEAN teki aloitteen Aasia-Eurooppa-kokouksen (ASEM) 
pitämisestä, ja huippukokouksen onnistuminen kuvasi hyvin niitä suuria odotuksia, 
joita osapuolilla oli tällaisen yhteyden solmimisen suhteen. Kokous voi nyt olla 
kimmoke Euroopan unionin ja ASEANin siirtymiselle dynaamisempaan 
toimintaan. 
ASEAN edustaa tasapainottavaa voimaa alueella, ja Eurooppa voi auttaa sitä 
lujittamaan tätä asemaa. Lisäksi unionin yhteyksien vahvistamisessa kaikilla 
tasoilla Aasian ja Tyynenmeren alueen valtioihin on voitava tukeutua ASEANiin, 
kuten Essenissä kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi. Tältä osin on otettava 
huomioon kaikki Euroopan unionin ja ASEANin välinen jo tehtävä tai aloitettava 
yhteistyö, jotta voidaan välttää kaksoisrakenteiden luominen ja hyödytön 
Lukuun ottamatta Vietnamia, joka on juuri hakenut APECin jäsenyyttä. 
Katso liite 4.2. 
2010 teollistuneiden maiden ja 2020 kehitysmaiden osalta. 
Euroopan talousyhteisön ja Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan - ASEANin 
jäsenmaiden - yhteistyösopimus allekirjoitettiin Kuala Lumpurissa 7 päivänä maaliskuuta 1980. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1440/80, 30 päivä toukokuuta 1980, EYVL N:o L 144/80, 10.6.1980. 
Muutettu neuvoston asetuksella (ETY) N:o 743/85, 21 päivä maaliskuuta 1985, jossa otetaan huomioon 
Brunein liittyminen ASEANiin. 
päällekkäinen työ, joka voisi yhteistyön helpottamisen sijasta monimutkaistaa sitä 
ja heikentää rakenteiden roolia. Olemassa olevat rakenteet ovat Euroopan unionin 
ja ASEANin yhteistyön nykyiset puitteet sekä-ASEM ja Geneven yhteistyö. 
3. KUMPPANUUDEN RAKENTEEN MUKAUTTAMINEN 
ASEANin ja Euroopan yhteisön väliset suhteet ovat muuttuneet merkittävästi 
yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen16 jälkeen. Vuonna 1980 suhteet perustuivat 
lahjoittaja-edunsaaja-asetelmaan. Tämänhetkistä tilannetta luonnehtivat 
tasapainoiset kauppasuhteet, sijoitustoiminnan lisääntyminen ja kasvava 
taloudellinen yhteistyö. 
Vuoden 1980 sopimuksen soveltamisala ja tavoitteet ovat rajoitetut. On totta, että 
yhteisö ja ASEAN ovat suhteidensa olemassaolon aikana keränneet huomattavan 
määrän kokemusta ja tietoa17. Ilman tulevaisuudennäkymiä ja vahvaa poliittista 
liikkeelle panevaa voimaa liu'utaan kuitenkin vähitellen rutiininomaisiin 
keskusteluihin. Laajamittaisen yhteisen hankkeen ja sen edistämiseen tähtäävän 
uuden välineen puuttuessa jäävät järjestöjen väliset suhteet ilman niiden 
edellyttämää ulottuvuutta ja yhtenäisyyttä. Jos Aasia-Eurooppa -kokouksessa 
esitetään perusta maanosien välisten suhteiden nykyaikaiselle mallille, on 
aiheellista, että Euroopan ja ASEANin väliset tulevat yhteydet heijastavat ja 
laajentavat tätä tarkastelua eriytyneemmästä näkökulmasta. 
Euroopan yhteisön ja ASEANin välisille suhteille on ominaista sopimusten 
vähäisyys, kun vertailukohdaksi otetaan yhteisön hiljattain useiden kolmansien 
maiden kanssa allekirjoittamien sopimusten lajien määrä. Heinäkuusta 1992 
neuvotteluohjeiden hyväksyminen uuden yhteisön ja ASEANin sopimuksen 
neuvottelemiseksi on pysähtynyt Itä-Timorin tilanteeseen liittyviin 
ihmisoikeuskysymyksiin. Sen lisäksi ASEAN-maiden kanssa ei ole tehty 
kahdenvälisiä sopimuksia Vietnamin kanssa tehtyä sopimusta lukuunottamatta. 
Tämän tiedonannon tavoitteena on avata unionin ja sen ASEAN-kumppaneiden 
piirissä keskustelu järjestöjen tulevista suhteista. Tähän keskusteluun voidaan ottaa 
paljon aineksia huomattavista henkilöistä koostuvan ryhmän esittämistä ajatuksista. 
Komission monia aiheita koskevat toimintaehdotukset kuuluvat täysin 
ehdotettuihin suuntaviivoihin pyrkien liittämään niihin toiminnallisen näkökulman. 
II jaksossa käsitellään tavoitteita, III jaksossa rakenteita ja IV jaksossa ehdotetaan 
vaihtoehtoisia toimintamalleja. 
Katso liite 5.1. 
Katso liite 5.2. Tätä näkökantaa korostetaan myös talous- ja sosiaalikomitean Euroopan unionin ja 
ASEANin suhteita käsittelevässä (CES 852/95 lopull.) tammikuussa 1996 ilmestyneessä 
kertomuksessa. 
11 
II JAKSO - EUROOPAN UNIONIN JA ASEANIN SUHTEIDEN UUDEN 
DYNAMIIKAN TAVOITTEET 
Uutta kumppanuutta rakennetaan innokkaasti molemmin puolin. ASEAN-maille 
Euroopan markkinat ovat toiseksi tärkein vientimarkkina-alue; niiden kannalta 
Eurooppa merkitsee alueella vallitsevaa Japanin ja Yhdysvaltojen vaikutusta 
tasapainottavaa tekijää; on olemassa vaara, että Euroopan kiinnostus heikkenee sen 
vahvistaessa yhteyksiään muihin alueisiin. Eurooppalaiset taas ovat hyvin 
kiinnostuneita ASEAN-maiden tarjoamista taloudellisista mahdollisuuksista; 
eurooppalaista vaikutusta alueella on vahvistettava, jotta se voisi vastata muiden suurten 
talousmahtien vireään toimintaan. 
Tulevassa toiminnassa olisi otettava huomioon kaksi tärkeää seikkaa: 
- Järjestöjen välille on luotu vakaat siteet, ja niiden välinen yhteistyö on kehittynyt 
hyvin erilaisilla alueilla. Tästä johtuen kumppanuudesta puuttuu sellainen 
liikkeellepaneva voima, jota tarvittaisiin alueiden välisten suhteiden 
kehittämiseksi kaikilla tasoilla. Lukuisista yhteyksistä ja tärkeistä ohjelmista 
huolimatta yhteistyösopimuksen soveltaminen ei ole kehittynyt. Tämä tilanne ei 
ole toivottava, sillä sen vuoksi Euroopan unioni voi joutua syrjäytetyksi Aasian 
ja Tyynenmeren alueen joskus hyvin nopeassa kehityksessä. Tämän vuoksi 
unionin ja alueen suhteissa tarvitaan uutta dynamiikkaa. 
- ASEMin rakenne tarjoaa tärkeitä näköaloja korkeimman tason vuoropuhelun 
kehittämiseksi ja laajojen hankkeiden aloittamiseksi. Jotta Euroopan unionin ja 
ASEANin yhteistoiminta täydentäisi ASEMin työtä ja täyttäisi näiden kahden 
nimenomaisen alueen erityiset odotukset, sillä olisi pyrittävä lisäämään 
konkreettisia aikaansaannoksia. 
1. VOIMISTUNUT POLIITTINEN VUOROPUHELU 
Kaakkois-Aasian historialliset ja maantieteelliset olot, joiden vallitessa perinteiset 
Euroopan unionin jäsenmaiden ja ASEANin nykyisten tai tulevien jäsenmaiden 
väliset yhteydet on luotu, muodostavat perustan yhteisön ja kyseisen alueellisen 
ryhmittymän välisille suhteille. 
Näillä kahdella ryhmittymällä on lukuisia yhteisiä piirteitä. Molempien tavoitteena 
on alueellinen yhdentyminen, molemmilla on suuri merkitys oman alueensa 
turvallisuuden ja vakauden kannalta ja molempien toivotaan hyväksyvän uusiksi 
jäsenikseen naapurimaita, jotka elävät siirtymävaihetta muutoksessa kohti 
markkinataloutta ja moniarvoista kansanvaltaa. 
Nämä kaksi alueellista yhteisöä voivat siis verrata kokemuksiaan suhteista 
lähinaapurien kanssa ja vaihtaa niitä koskevia ajatuksia. Euroopan yhteisö voi 
12 
tukea ASEANin pyrkimyksiä yhdentää liittoon uusia jäseniä, jotka ovat siirtymässä 
kohti markkinataloutta ja moniarvoista kansanvaltaa. 
Etelä- ja Itä-Aasian välissä sijaitsevien Keski-idän ja Aasian koillisosan 
merireittejä valvovien ASEAN-maiden strategisen aseman takia Kaakkois-Aasia 
on väistämättä kaikenlaisen Aasian sekä Aasian ja Euroopan välisen kaupan 
liikennöintipaikka. 
Kylmän sodan päätyttyä Tyyneenmereen rajoittuvilla Aasian mailla on edessään, 
aivan kuten Euroopallakin, uuden turvallisuuspolitiikan luominen alueelle. Se on 
vaikea tehtävä, sillä alueella käydään parhaillaan läpi muutosvaihetta. Tähän 
vaikuttavat etenkin Kiinan taloudellinen ja poliittinen esiintulo, Japanin halu saada 
suurempi merkitys alueen turvallisuuskysymyksissä, Yhdysvaltain ja eräiden 
Aasian maiden puolustussuhteiden kehittyminen ja alueellisen ryhmittymän 
ponnistelut kymmenen jäsenmaan ASEANin muodostamiseksi. 
Tämän siirtymävaiheen aikana ja odotettaessa uuden tasapainotilan muodostumista 
muutosvaiheessa olevien toimijoiden välille, ASEANilla on ollut ja on edelleen 
hyvin suuri merkitys alueen turvallisuuden ja vakauden kannalta. 
Syistä, jotka ovat samalla sekä historiallisia että maantieteellisiä, yksikään suuri 
alueellinen mahti ei ilmeisesti tule olemaan hallitseva tällä alueella. Tämä korostaa 
ASEANin keskeistä asemaa hahmoteltaessa Tyyneenmereen rajoittuvan Aasian 
turvallisuuspolitiikkaa. ASEANin piirissä on säännöllisten, 
vuoropuhelukumppaneiden kanssa ministerikokousten jälkeen pidettyjen 
tapaamisten (ASEAN-PMC18) jälkeen onnistuttu luomaan ASEANin alueellinen 
foorumi, joka yhdistää alueen sisäiset ja ulkoiset voimat kaikkien alueen 
turvallisuuteen liittyvien kysymysten tarkastelua varten, ja tämä ainoastaan 
vahvistaa järjestön keskeistä asemaa Aasiassa yleensä. 
ASEANin erityisen roolin huomioon ottamiseksi Euroopan unionin olisi tehtävä 
foorumista poliittisen läsnäolonsa kiinnekohta Aasiassa. Sen olisi samalla 
jatkuvasti kehitettävä vuoropuhelua ja neuvotteluja maanosan muiden toimijoiden 
kanssa. 
Euroopan unionin ja ASEANin poliittisen vuoropuhelun järjestelmää voitaisiin 
tehostaa. Sekä ministeritasolla että poliittisten johtajien tasolla pidetään kokouksia, 
joissa ovat edustettuina näiden kahden alueellisen ryhmittymän kaikki jäsenmaat 
sekä komissio. Suuri osanottajamäärä ei aina tarjoa mahdollisuutta syvälliseen 
ajatusten vaihtoon. Tähän vaikuttaa myös se, että kokousten asialista koostuu sekä 
poliittisista että taloudellisista kysymyksistä. 
Euroopan unionin ja ASEANin poliittisen vuoropuhelun lujittamiseksi ja 
syventämiseksi komissio esittää olemassa olevien kanavien rinnalle vuosittaista 
ASEANIN ministerikokouksen jälkeinen konferenssi - katso liite 5.2. 
13 
kokousta, jossa komission maantieteelliset johtajat sekä jäsenvaltiot ja ASEAN-
maat voisivat keskustella erityisesti ASEANia kiinnostavista kysymyksistä tai 
sellaisista molempia osapuolia koskevista aiheista kuin turvallisuus merellä (vapaa 
merenkulku, merirosvouden torjunta, onnettomuudet avomerellä), Kaakkois-
Aasian ydinaseeton vyöhyke (SEANWFZ), huumeiden torjunta, selkkauksia 
ehkäisevä ja niiden ratkaisemiseen pyrkivä diplomatia. 
Näiden erityisten aiheiden lisäksi Euroopan unionin ja ASEANin välisessä 
poliittisessa vuoropuhelussa voitaisiin tutkia mahdollisuuksia lähentää alueiden 
kantoja ja lisätä yhteistyötä molempia yhteisesti kiinnostavissa kansainvälisissä 
kysymyksissä, kuten Yhdistyneiden Kansakuntien uudistamisessa, aseidenriisuntaa 
ja ydinsulkua koskevissa kysymyksissä, rauhanturvatoimissa ja niin edelleen. 
Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen sisältyvien kansanvallan ja 
ihmisoikeuksien kunnioittamisen kehittämisen ja vakiinnuttamisen on oltava 
unionin ja ASEANin poliittisen vuoropuhelun tärkeä osa. Ne on otettava huomioon 
uusia aloitteita ehdotettaessa, jotta näiden kahden ryhmän välisiä suhteita voidaan 
tiivistää. Vuoden 1995 marraskuussa antamassaan tiedonannossa19 komissio on 
ehdottomasti sitä mieltä, että kaikkia käytettävissä olevia välineitä on välttämätöntä 
käyttää mahdollisimman tehokkaasti ihmisoikeuksien huomioon ottamiseksi 
unionin sopimussuhteissa kolmansien maiden kanssa. Tämän olisi mahdollistettava 
ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi toteutettavien 
kumppanuusohjelmien ja/tai erityistoimien ensisijaisten tavoitteiden yhteinen 
yksilöiminen. Suhteissa näihin maihin olisi myös otettava huomioon unionin 
myönteiselle lähestymistavalle antama suuri merkitys. Kuten neuvostossa 28 
päivänä marraskuuta 1991 kokoontuneiden neuvoston ja jäsenvaltioiden 
ihmisoikeuksia, kansanvaltaa ja kehitystä koskevassa päätöslauselmassa 
korostetaan, "avoin ja rakentava vuoropuhelu hallitusten välillä voi merkittävästi 
edistää ihmisoikeuksia ja kansanvaltaa". 
Yhteisön ja sen jäsenvaltioiden olisi korostettava ihmisoikeuksien puolustamiseen 
ja edistämiseen tähtäävien ohjelmien tärkeyttä. 
Parlamentaaristen yhteyksien vahvistaminen saattaa olla merkityksellinen seikka 
määritettäessä Euroopan unionin ja ASEANin suuria poliittisia kysymyksiä 
koskevia yhteisiä näkökantoja. Jo nyt Euroopan parlamentin asianomaisten 
edustustojen ja ASEAN-maiden parlamenttien välisen järjestön (AIPO) kokouksia 
pidetään säännöllisesti. Niitä olisi syytä lisätä. Kansalaisyhteiskuntiensa edustajina 
molemmat järjestöt ovat etuoikeutetussa asemassa kehitettäessä alueiden välistä 
poliittista vuoropuhelua, joka voi johtaa tasa-arvoiseen kumppanuuteen. 
Dynamiikka Euroopan unionin ja ASEANin tulevissa suhteissa edellyttää 
yhteiskuntien ja kansojen välisen vaihdon kehittämistä, jota parlamenttien väliset 
yhteydet voivat edistää. 
(KOM)95567 lopull. "Euroopan unioni ja ihmisoikeuksien ulkoinen ulottuvuus: Roomasta 
Maastrichtiin ja edemmäs". 
14 
Samoin olisi korostettava sitä, että ASEANin jäsenvaltioiden johtohenkilöt 
arvostavat suuresti epämuodollisia ja henkilökohtaisia suhteita kokousten 
puitteissa, kuten Bangkokin kokouksessa kävi ilmi. 
2. ALUEITTAINEN STRATEGIA 
ASEAN-maiden vapaakauppa-alue (AFTA) on toteutumassa20 pienen 
viivästymisen jälkeen. Sen tavoitteet ovat suppeammat kuin sellaisilla uusilla 
ryhmittymillä kuin MERCOSUR tai NAFTA. Kysymys on kuitenkin markkinoista, 
jotka käsittävät 400 miljoonaa kuluttajaa ja joiden vuotuinen kasvu on keskimäärin 
7,5 prosenttia21. Pyrkimykset ASEANin vapauttamiseksi ja yhdentämiseksi 
koskevat kaikkia taloudellisen toiminnan aloja tavaroiden ja palvelujen 
liikkuminen, sijoitustoiminta, henkinen omaisuus ja niin edelleen) ja niihin liittyvät 
ohjelmat koskevat teollista yhteistyötä, tiedettä ja teknologiaa, inhimillisiä 
voimavaroja ja niin edelleen. ASEANin sisäinen kauppa kasvoi noin 40 prosentilla 
vuonna 1994 ja 16 prosentilla vuonna 1995. Vaikka Euroopan yhteisö ja ASEAN 
ovat omaksuneet erilaiset toimintatavat yhdentymiskehityksessään, ne voivat 
kehittää tasa-arvoista kumppanuutta edistääkseen omia alueellisia markkinoitaan ja 
luodakseen välilleen yhteisvastuuseen pohjautuvia yhteyksiä. 
Yhteisön ja ASEANin jakaman halun sisäisen vapautumisensa tuomien etujen 
täydellisestä hyödyntämisestä tunnustaminen voisi olla alueiden välisen 
dynamiikan kivijalka, joka perustuu erityisesti seuraavaan: 
° silloin kun on olemassa vastaavia ohjelmia, jotka takaavat kummankin alueen 
taloudellisten mahdollisuuksien paremman hyödyntämisen, tarkastelu, joka 
perustuu toisen alueen taloudellisten toimijoiden vastavuoroiseen 
osallistumiseen kyseisiin ohjelmiin (etenkin teollisuuteen liittyvän yhteistyön 
sekä tieteen ja teknologian aloilla); 
° yhteyksien luominen osapuolten sellaisten ohjelmien välille, joilla pyritään 
edistämään yliopistojen, tieteen ja kulttuurielämän edustajien vaihtoa, 
° taloudellisten toimijoiden toisella alueella harjoittamaan toimintaan vaikuttavien 
yhdennettyjen politiikkojen toteuttamisen kaikkia puolia koskeva tiedotus ja 
avoimuus, 
° neuvottelujärjestelmä, joka koskee ryhmittymien sisäiseen kauppaan 
sovellettavia mekanismeja (kuten passitus ja tullimenettelyn muut osa-alueet, 
alkuperäsäännöt, verotus, henkilöiden ja pääomien liikkuminen), joiden 
tarkoituksena on ehkäistä viennin esteiden syntyminen. 
Katso liite 4. 
ASEANin sekakomission kokouksessa lokakuussa 1995 vuodelle 1994 esitetty keskiarvo. 
15 
3. KAUPAN JA SIJOITUSTOIMINNAN NOPEA KASVU 
ASEAN-maat ovat viime vuosien aikana pyrkineet aivan uudenlaisin ponnisteluin 
taloutensa vapauttamiseen ja näyttävät näin luopuneen pitkästä protektionistisesta 
perinteestään. Uruguayn kierroksen aikana ne myötävaikuttivat tariffimuutoksiin 
(esimerkiksi Indonesia nosti tullitariffien vakiinnuttamisasteensa 10 prosentista 95 
prosenttiin) ja paransivat henkisen omaisuuden suojelua mukautuakseen kauppaan 
liittyvää henkistä omaisuutta koskevaan sopimukseen ennen siirtymäkauden 
päättymistä. Ne ovat myös edenneet jonkinasteiseen palvelujen kaupan 
vapauttamiseen. APECin jäseninä ne ovat mukana laajemmassa kaupan 
vapauttamis- ja edistämishankkeessa. Vuonna 1995 Thaimaa, Indonesia ja 
Filippiinit käynnistivät yksipuoliset ohjelmat tullitariffien alentamiseksi. Lopuksi 
ne sitoutuvat vielä AFTAn perustamisen myötä muodostamaan välilleen 
teollisuustuotteita ja suurta osaa maataloustuotteita koskevan vapaakauppa-alueen 
vuonna 2003, edistämään kaupan esteiden poistamista, yksinkertaistamaan 
tullimenettelyjä ja tekemään yhteistyötä palvelujen ja sijoitustoiminnan 
vapauttamisessa. 
Yhtenäismarkkinoiden synty on hyödyttänyt aasialaisia viejiä ja sijoittajia. 
Euroopan yhteisö on vähentänyt markkinoidensa suojaa entisestään Uruguayn 
kierroksen neuvottelujen päättymisen jälkeen ja jatkaa Maailman kauppajärjestön 
sääntöjen lujittamista ja laajentamista. Lisäksi ASEANin kaltaiset 
yhteistyökumppanit ovat laajasti hyötyneet unionin yleiseen tullietuusjärjestelmään 
perustuvista yksipuolisista myönnytyksistä. Euroopan yhteisö ei puolestaan ole 
riittävästi käyttänyt hyväkseen ASEANin tarjoamaa uutta mahdollisuutta. 
Eurooppalaisten suhteellisen heikkoon tulokseen on monia syitä, ja on selvää, että 
yritysten itsensä olisi ensimmäisenä ryhdyttävä korjaamaan tilannetta. Euroopan 
unionin ja ASEANin suhteiden uusi dynamiikka voisi osaltaan olla luomassa 
sellaista vakaata ilmastoa, joka on otollinen kaupan virtausten kehittymiselle ja 
sijoitustoiminnan kasvulle. Avautumista olisi tapahduttava kahdella taholla: 
3.1. Kaupan helpottaminen ja vapauttaminen 
Kyseisillä alueilla kaupan vapauttamisessa tapahtunut edistys on 
monenvälisissä yhteyksissä saavutettujen myönnytyksien tai yksipuolisten 
ponnistelujen tulosta. Vaikka vuoden 1980 yhteistyösopimuksessa 
määrätään, että keinoja kaupan esteiden poistamiseksi on tarkasteltava 
suosituimmuuskohtelun pohjalta, minkäänlaista konkreettista dynamiikkaa ei 
ole kehitelty alueiden välisissä suhteissa. On pyrittävä kehittämään 
myönteisempi suhde varmistamalla, että ASEANin jäsenmaissa ja 
Euroopassa toteutettavissa kaupan vapauttamistoimissa kumppaneiden 
erityiset edut otetaan täysin huomioon. 
3.1.1. Tämä merkitsee ennen kaikkea jatkuvan huomion kiinnittämistä 
Uruguayn kierroksen tuloksena tehtyjen myönnytysten 
tosiasialliseen täytäntöönpanoon ja soveltamiseen. Tämän prosessin 
tuloksena olevien mahdollisuuksien lisäksi komissio on selkeästi 
16 
ilmoittanut markkinoille pääsyä koskevassa tiedonannossaan, että 
kahdenvälisessä kaupassa jäljellä olevat esteet on asteittain 
yksilöitävä ja poistettava. Komissio on parhaillaan luomassa 
tarvittavaa tietokantaa: komission arvio yhteisön viejien Aasian 
markkinoilla kohtaamista pääasiallisista esteistä esitetään liitteessä 
6, ja komissio luottaa siihen, että eurooppalaiset toimijat esittävät 
lausuntonsa tästä arviosta ja täydentävät sitä. 
3.1.2. Kaupan helpottaminen edellyttäisi esteiden poistamisessa 
käytettävien tukivälineiden käyttöönottoa: lisääntynyt avoimuus, 
esimerkiksi kehittämällä tariffitietoja ja muita kuin tariffitietoja 
koskevien tietojen vaihtoa, hallinnollisten muodollisuuksien 
yksinkertaistaminen ja sitoumus noudattaa samoja varmennus- ja 
standardointitapoja, jotka varmistavat Maailman kauppajärjestön 
sääntöjen ja periaatteiden täytäntöönpanon ja soveltamisen, mukaan 
lukien julkisista hankinnoista tehdyn sopimuksen säännöt ja 
periaatteet. Ottaen huomioon työn monimutkaisuus useissa 
tapauksissa olisi tarkoituksenmukaista edetä alakohtaisesti 
yhteistyössä teollisuuden kanssa. 
3.1.3. Euroopan ja ASEANin on myös pyrittävä erittäin tiiviiseen 
yhteistyöhön kehittämällä Maailman kauppajärjestölle joulukuun 
WTO-ministerikokousta pidemmälle ulottuvaa työohjelmaa ennen 
vuosisadan vaihdetta tarpeen olevien uusien neuvottelujen 
valmistelemiseksi. 
Tämä voi edellyttää tilapäistä yhteistyötä erityisten kaupan esteiden osalta 
joko Brysselissä toimivan ASEAN-komitean puitteissa kuten nykyäänkin tai 
maakohtaisesti. Nykyistä EU-ASEAN -yhteistyötä olisi tehostettava 
sopimuksen mukaisen alakomitean puitteissa perustetun kauppaa 
käsittelevän alakomitean 18 kuukauden välein pidettävien kokousten lisäksi. 
Tulevaisuudessa työssä olisi keskityttävä määrittelemään kahdenvälisen 
kaupan helpottamisen ja vapauttamisen tärkeimpiä alueita. Samoin kaupan ja 
sijoitustoiminnan osalta olisi täysin hyödynnettävä ASEMin korkeiden 
virkamiesten kokouksia. ASEANille tällainen vuoropuhelu antaa tilaisuuden 
puolustaa eritellymmin lukuisia kaupallisia etujaan Euroopassa ja keskustella 
tasavertaisena kansainvälisen kaupan näkymistä. 
3.2. Sijoitustoiminnan helpottaminen 
Kaakkois-Aasian dynaamisille markkinoille pääsy edellyttää suurta alueen 
maihin suunnattua panosta. Mutta eurooppalaiset yritykset eivät panosta 
tarpeeksi alueen ulkomaisten sijoitusten merkittävään kasvuun. Samoin 
ASEANin jäsenvaltioiden yritysten Eurooppaan tehtävien sijoitusten 
kehittyminen voi tarjota uusia mahdollisuuksia kasvulle ja työpaikkojen 
17 
luomiselle22. Sijoitustoiminnan on näin ollen oltava yksi uuden dynamiikan 
painopisteistä. 
Tavoitteena on oltava sellaisten suurimpien ongelmien määrittäminen, jotka 
liittyvät kummankin osapuolen sijoitustoiminnan kehittämisessä käytettäviin 
menettelytapoihin, sääntelyyn, vakuuksiin ja niin edelleen, sekä 
muuntyyppisten ongelmien määrittäminen. Tämä tarkastelu, jonka 
varsinaisena tavoitteena olisi oltava ongelmien poistaminen monenvälisten 
pyrkimysten avulla erityisesti WTOn puitteissa, voisi perustua 
sijoitustoimintaa pohtivan työryhmän työhön ASEMissa. Tarkastelussa on 
otettava huomioon yksityiskohtaisemmin Euroopan unionin ja ASEANin 
yhteistoimintaan liittyvät erityiset näkökohdat. 
Olisi aloitettava yleisluonteisempi selvitys pääomien liikkeestä ottaen 
huomioon portfoliosijoitusten tyyppisten liikkeiden kehitys Kaakkois-
Aasiassa. 
ASEAN-maiden yritykset ovat ilmaisseet kiinnostuksensa eurooppalaisten 
yritysten kehittyneeseen teknologiaan ja niiden kykyyn siirtää tutkimustyötä 
ja teknologiaa, erityisesti japanilaisiin kilpailijoihin vertailtaessa. Kiistämättä 
olennainen - mutta ei riittävä - edellytys teknologian siirron edistämiseksi on 
henkisen omaisuuden riittävä ja tehokas suojelu23. Sitä paitsi yleensä nämä 
yksityisoikeudelliset oikeudet kuuluvat yksityisille yhteisöille, jotka 
käyttävät niitä itsenäisten päätöstensä pohjalta. Julkiset tahot voisivat edistää 
teknologian siirtoa sopivilla toimenpiteillä korvaamatta kuitenkaan yksityisiä 
yhteisöjä. 
Sääntelyllisten tai hallinnollisten esteiden lisäksi ilmenee myös taloudellisia 
tai kaupallisia esteitä, jotka koskevat erityisesti pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä. Työtä olisi tehtävä erityisesti kolmen tärkeän kysymyksen suhteen: 
- Sijoitustoiminnan esteet 
Sijoitustoiminnan avaaminen ja vapauttaminen edellyttää 
sijoitusjärjestelmien vapauttamista, täydellistä markkinoillepääsyä sekä 
kansallisen kohtelun ja suosituimmuusaseman soveltamista sijoitusten 
osalta. 
"" Katso liite 3. 
Kauppaan liittyvää henkistä omaisuutta koskevan sopimuksen tehokkaan soveltamisen pitäisi taata 
henkisen omaisuuden suojelu, joka voisi saada yritykset ryhtymään teknologian siirtoon. Yhteistyö 
ASEANin kanssa on jo alkanut teknisen avun ohjelman ECAPin (EC-ASEAN Patent and Trademarks 
Programme) ansiosta. Sitä täydennetään edelleen henkistä omaisuutta pohtivan tilapäisen työryhmän 
keskusteluissa. 
18 
- Suojelun tavoitteet ja suojelutoimenpiteet 
Kumppanimaiden suhteellisen edun paremmaksi huomioon ottamiseksi 
olisi pyrkimyksissä keskityttävä teolliseen yhteistyöhön, tieteeseen ja 
teknologiaan, tietotekniikan tehokkaampaan hyödyntämiseen sekä 
tietoyhteiskunnan tarjoamien mahdollisuuksien tiedostamisen 
aikaansaamiseen. 
- Yksityisen sektorin mukaan vetäminen 
Liike-elämälle olisi annettava mahdollisuus merkittävään rooliin suhteiden 
uudessa dynamiikassa. Tämän olisi koskettava sellaisten tilaisuuksien ja 
strategioiden yksilöintiä, joita hyödynnettäisiin 'ukirakenteiden luomisessa 
sekä teknologian ja taitotiedon siirron helpottamiseen tähtäävissä 
aloitteissa järjestämällä teollisia kysymyksiä käsitteleviä keskustelu- ja 
pohdintatilaisuuksia sekä muita teollisuudenalojen järjestämiä 
yhteistyökokouksia. 
Infrastruktuurin yksityistämisen osalta olisi yhteisön yrityksille tarjottava 
suurempaa osallistumismahdollisuutta ja yhdessä ASEAN-
kumppaneidemme kanssa parempaa tarjouspyyntöihin vastaamisen 
mahdollisuutta, mikä pienentäisi riskejä ja helpottaisi taloushallintoa. 
4. TARKISTETTU YHTEISTYÖ24 
ASEAN-maiden erittäin dynaamisen kehityksen huomioon ottamiseksi 
yhteistyöohjelmat on kohdennettu uudelleen painottaen entistä enemmän 
taloudellisia näkökohtia ja kehitystoiminnan suuntaamista vähäosaisille 
väestöryhmille ja köyhille alueille. Näitä uusia suuntaviivoja on jo sovellettu 
yksittäisiin, peräkkäisiin hankkeisiin, ja sen ansiosta on saatu aikaan toimivia 
tukivälineitä kaupan alalla, kuten liike-elämän eurotietokeskukset (EBIC)25 tai 
Technology Windows -järjestelmä, ja sijoitustoiminnassa esimerkiksi 
ASIAINVEST-ohjelma, kun sen toteuttaminen aloitetaan. Euroopan yhteisön ja 
ASEANin välistä kehitysyhteistyötä on myös tarkistettu niin, että se painottuu 
köyhimpiin maihin ja toimintaan, jolla pyritään parantamaan kaikkein 
vähäosaisimpien väestöryhmien elinoloja käyttämällä tässä erityisesti 
ympäristöongelmat ja luonnonvarojen hoidon huomioivia kestäviä ja uusiutuvia 
keinoja. 
Sellaisen kokonaisvaltaisen viitekehyksen luominen, jolla pyritään yhteisön 
ASEAN-maihin kohdistamien ponnistelujen ja voimavarojen yhtenäisempään ja 
tehokkaampaan hyödyntämiseen, voi vaikuttaa ainoastaan edullisesti tähän uuteen 
yhteistyöstrategiaan. Tämän lisäksi ja ottaen huomioon joidenkin ASEAN-maiden 
Katso liite 7. 
European Business Information Centres 
19 
jo varsin kehittynyt taloudellinen tilanne olisi toivottavaa, että ohjelmien logistisiin 
järjestelmiin, inhimillisiin voimavaroihin ja rahoitukseen liittyvää tukea koskeva 
yhteistoiminta kasvaisi näiden maiden ja Euroopan yhteisön välillä. 
4.1. Taloudellinen yhteistyö 
Laajasti ottaen taloudellisen yhteistyön tavoitteiden olisi vastattava kohdissa 
2 ja 3 esitettyjä kumppanuudelle asetettuja vaatimuksia. Tämän 
kumppanuuden varsinainen tavoite on tarjota kummankin alueen 
taloudellisille toimijoille mahdollisuus saada suurin mahdollinen hyöty 
talous- ja rahaliiton toteutumisesta ja ASEAN-maiden välisestä 
yhdentymiskehityksestä sekä kaupan esteiden vähenemisestä 
yhteistyökumppanien välillä. Tämän yhteistyön olisi tukeuduttava 
yhdentymistä koskevien tietojen säännölliseen vaihtoon, mukaan lukien 
makrotaloudellisiin näkökohtiin liittyvät tiedot. Tämän lisäksi on: 
(l)korostettava yhteisiä toimia, jotka liittyvät yhteisten alueellista 
yhdentymistä koskevien pyrkimysten hajauttamiseen ja 
tarkoituksenmukaistamiseen: 
- tullialalla; tulliyhteistyö, virkamiesvaihto ja tietojen vaihtoon 
liittyvä yhteistyö tullimenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja 
yhdenmukaistamiseksi; 
- tilastoasioissa; selvitykset ja toimet, joilla pyritään 
yhdenmukaistamaan menetelmät ja mahdollistamaan tavaroiden 
ja palvelujen kauppa, sekä tarpeen mukaan muita aloja koskevien 
tilastotietojen vaihto; 
- standardien ja muiden teknisten esteiden osalta yhteistyön 
edistäminen toimivaltaisten elinten välillä; 
(2)määriteltävä ensisijaiset toiminta-alueet: 
- varmistamalla teollisen yhteistyön edistäminen kumppanien 
taloudellisen kehityksen avainaloilla: 
* teollinen yhteistyö esimerkiksi tieto- ja viestintäteknologian 
sekä energian ja liikenteen alalla, joilla voidaan aloittaa 
yritysten välisen yhteistyön, sijoitustoiminnan, teknologian 
siirron ja koulutuksen edistämistä tukevia toimia, 
* tietoyhteiskuntaan liittyvä yhteistyö: eri ASEAN -
kumppaneiden kehityksen tason mukaan suunnitellut toimet, 
kuten vuoropuhelu tietoyhteiskunnan eri puolista, mukaan 
lukien televiestintäalan politiikka; tietojenvaihto (ja 
mahdollinen tekninen apu ASEAN-maille) sääntelystä ja 
20 
standardoinnista, vaatimustenmukaisuustesteistä ja 
varmennuksesta tietotekniikan ja televiestinnän alalla; uusien 
tieto- ja viestintätekniikoiden sekä uutta luovien sovellutusten 
levittäminen; verkkojen ja palvelujen yhteenliitettävyyden ja 
yhteentoimivuuden lujittaminen; maanpäällisten ja 
satelliittivälitteisten tietoverkkojen kehittäminen; yhteinen 
osallistuminen hankkeisiin, joilla pyritään tietoyhteiskunnan 
toteuttamiseen kunkin alan yksityiskohtaisten sääntöjen 
mukaisesti, 
* Aivan erityistä huomiota on kiinnitettävä liikenteeseen ottaen 
huomioon sen suuri merkitys kaupan kehittymiselle. 
Yhteistyötä ASEANin kanssa on edistettävä ASEAN-maiden 
liikenneministereiden kokouksessa Balissa maaliskuussa 1996 
lueteltujen alojen lisäksi eriytetymmin myös sellaisilla aloilla 
kuin teknologian siirto ASEANin jäsenmaihin tehokkaammin 
energiaa käyttävän ja mahdollisimman ympäristöystävällisen 
liikenteen, monimuotokuljetusten, liikenteen alan tutkimuksen 
ja kehityksen, maailmanlaajuisten satelliittiohjausjärjestelmien 
avulla tehtävän liikenteen ohjauksen sekä Kaakkois-Aasian ja 
Euroopan välisten liikenneyhteyksien parantamisen 
edistämiseksi, 
tukemalla pieniä ja keskisuuria yrityksiä entistä 
voimakkaammin toimilla, joilla pyritään edistämään 
yhteisyritysten ja verkostojen luomista, tieto- ja tukipalveluja, 
sijoitustoimintaan ja teknologian siirtoon tarkoitettua avustus- ja 
vakuustoimintaa; esimerkiksi yhteistyön aloittamista Euroopan 
unionin neuvontatoimistojen ja niitä vastaavien ASEAN-maiden 
yksiköiden välillä (esimerkiksi kauppakamarit, jotka ovat ainoita 
ASEANin tasolla toimivia yksityisiä järjestäytyneitä rakenteita) 
molemminpuolisen tiedon levittämisen varmistamiseksi pk-
yrityksille edistetään Asiainvest-ohjelmalla ja yhteyksillä, joita se 
selkeyttää liike-elämälle tarkoitettujen Euro-tietokeskusten 
(EBIC) välityksellä. Tämän ohjelman nopea hyväksyminen ja 
tuki sen kaikille osille on ratkaisevan tärkeää; 
valikoimalla uusia aloitteita, joilla pyritään luomaan 
yhteyksiä Euroopan yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja 
ASEANin välille etenkin edistämällä yhteyksiä ja vaihtoa 
yliopistojen, tutkijoiden ja henkisen työn tekijöiden välillä, 
tapaamisilla, joilla voidaan lisätä alueiden välistä keskinäistä 
ymmärrystä, ja tukemalla yksityisiä, paikallisia tai alueellisia 
pyrkimyksiä suhteiden luomiseen kansalaisyhteiskunnan kaikilla 
tasoilla. Edistämällä nuorten virkamiesten vaihtoa koskevaa JEM-
ohjelmaa (Junior EU-ASEAN Manager) rakennetaan yhteyksiä 
nuorten, yritysten ja näin ollen alueiden välille. 
4.2. Kehitysyhteistyö 
4.2.1. Yleinen suuntaus 
Tietyt ASEAN-maat ovat edelleen alikehittyneitä tai köyhiä, minkä 
vuoksi on aiheellista jatkaa ponnisteluja sen varmistamiseksi, että 
niiden talouskasvu ja sosiaalinen kehitys on samanaikaista. Lisäksi 
ympäristönsuojelu ja luonnonvarojen säilyttäminen ovat oleellisia 
huomioon otettavia tekijöitä. Lopuksi olisi pyrittävä lisääntyvään 
yhteistoimintaan kehittyneimpien ASEAN-maiden kanssa 
vähäosaisimpien alueiden kehittämisen tukemiseksi. 
4.2.2 Yhteistyö sosiaalisen kehityksen alalla 
Yhteisön sosiaaliseen kehitykseen suuntaaman avun olisi 
kohdistuttava pääasiassa vähäosaisimmille väestöryhmille. Tältä 
osin olisi tuettava erityisesti maaseudun ja alkuopetuksen 
kehittämistä. 
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä naisten tilanteen ja yleisemmin 
naisten yhteiskunnallisen aseman parantamiseen sekä 
lastensuojelutoimien lujittamiseen. 
Perusoikeuksien ja erityisesti lapsityövoiman käytön osalta yhteisön 
olisi annettava tarvittavaa apua Kaakkois-Aasian maiden näillä 
aloilla kehittämien toimien toteuttamiselle. Lopuksi terveysalaan 
olisi kiinnitettävä erityistä huomiota ja sen olisi oltava etusijalla 
aloitettaessa yhteistyötä ASEAN-maiden kanssa26. Erityisen tärkeää 
on ottaa huomioon aids-tartunnan saaneiden lukumäärän kasvu 
alueella. 
4.3. Yhteistyö muilla alueilla 
4.3.1. Ympäristö 
Ympäristönsuojelu on Euroopan unionin ja ASEANin suhteiden 
dynamiikan keskeinen aihe. ASEAN-maat tiedostavat täysin ne 
uhat, joita ympäristönsuojelulliset näkökohdat laiminlyövä nopea 
talouskasvu merkitsee niiden luonnolle. Yhteistyö 
Komission vuonna 1995 käynnistämä 29 miljoonan ecun ohjelma malarian torjumiseksi Vietnamissa, 
Kambodassa ja Laosissa on ensimmäinen esimerkki yhteistyöstä ASEANin kanssa, sillä sen 
toteuttaminen tapahtuu yhteistyössä Manilassa toimivan Maailman terveysjärjestön alueellisen toimiston 
kanssa ja se voi saada teknistä apua alueelliselta soveltavan tutkimuksen laitokselta (SEMAO-TROP-
MED), jonka toimintaan ASEAN osallistuu. 
22 
ympäristönsuojelun alalla ei ole ollut kovin tehokasta, koska 
käytettävissä ei ole ollut erilaisiin ympäristökysymyksiin liittyvien 
painopistealueiden tarkoituksenmukaisessa määrittelyssä tarvittavaa 
tietoa. Painopistealueiden selkiydyttyä olisi kehitettävä yhteistyötä 
tiedon ajan tasalle saattamista ja painopistealueiden yhteistä 
määrittelyä koskevan järjestelmällisen menetelmän luomiseksi. 
Yhteistyön olisi keskityttävä seuraaviin: 
- ASEAN-maiden tehokkaan ympäristölainsäädännön laatimis- ja 
soveltamiskyvyn lujittaminen, 
- hallitusten, teollisuudenalojen, eturyhmien ja muiden tahojen 
(esimerkiksi sotilaalliset tahot) kehottaminen ja rohkaiseminen 
jakamaan vastuuta ASEANin ympäristön tulevaisuudesta, 
- ASEANin osallistumisen edistäminen maailmanlaajuisten ja 
alueellisten ympäristötavoitteiden saavuttamiseen, 
- tarkoituksenmukaisen saastumisen vähentämistä edistävän 
teknologian käyttöönotto etenkin uusilla teollisuudenaloilla, 
kulkuneuvoissa ja energian tuotannossa; paikallistason 
ratkaisujen löytäminen paikallista saastumista koskeviin 
ongelmiin. 
4.3.2. Yhteiskuntien lähentäminen 
Euroopan ja Aasian välisten tiiviimpien yhteyksien kehittämiseen 
erityisesti kulttuurin alalla on edelleen kiinnitettävä erityistä 
huomiota yhteistyöpolitiikkaa laadittaessa. Yliopistojen ja muiden 
kansalaisyhteiskunnan alojen välisten yhteyksien rakentamisen 
merkitys korostui merkittävästi Bangkokin huippukokouksessa, 
jonka yhteydessä tehtiin lukuisia ehdotuksia. ASEANin ja Euroopan 
olisi kahdenvälisissä suhteissaan jatkettava ASEMin puitteissa 
aloitettavia pyrkimyksiä. 
ASEAN ja Euroopan yhteisö voivat kehittää koulutukseen ja 
ammatilliseen koulutukseen liittyvää yhteistyötä, joka 
läheisyysperiaatetta kunnioittaen täydentäisi kahdenvälistä 
toimintaa näillä aloilla. Hyödyntäen jäsenvaltioiden toimijoiden 
välisten koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevien verkostojen 
muodostamisesta saatuja yhteisön kokemuksia ne voivat edistää 
alan laitosten ja toimijoiden välistä kumppanuutta, opiskelijoille 
tarkoitettuja yhteistoimintamuotoja sekä kokemusten vaihtoa 
sellaisilla aloilla kuin opetussuunnitelmien kehittäminen, 
akateemisten tutkintojen tunnustaminen, yliopistojen ja yritysten 
välinen yhteistyö ja opetuksessa käytettävän uuden teknologian 
käyttö. 
23 
Olisi myös syytä selvittää Venetsiassa tämän vuoden tammikuussa 
pidetyn Euroopan ja Aasian kulttuuriasiain foorumin mahdolliset 
jatkotoimet. Yhtenä erityisenä tavoitteena voisi olla alueiden omaa 
alueellista identiteettiä ja niiden kulttuuria edistävää toimintaa 
koskevan tiedon vaihdon lisääminen alueiden välillä. Tässä 
tarkoituksessa voitaisiin kehittää yhteistyötä ASEAN-maiden 
kulttuuri- ja tiedotusasioista vastaavan komitean kanssa (Committee 
on Culture and Information ASEAN). 
4.3.3. R ikollisuuden torjunta 
Eri muodoissa ilmenevän järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan, 
mukaan lukien siihen liittyvä rahanpesu, on pyrittävä yhteisesti. 
Tämä pyrkimys, jota olisi yhteensovitettava tehokkaammin, olisi 
sisällytettävä jo tehtävään kahdenväliseen yhteistyöhön sekä 
asiaankuuluvien kansainvälisten tahojen työhön. Lisäksi olisi 
kehitettävä erityisiä yhteistoimintamuotoja tarpeen mukaan. 
Huumekauppa ja erityisesti huumeiden kemiallisten esiasteiden 
kauppa on itsestäänselvästi yksi tämän alan yhteistyön erityiskohde, 
johon liittyy erityisesti tullihallintojen suhteiden lujittaminen. 
Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä myös laittoman 
maahanmuuton torjuntaan erityisesti ihmisillä käytävän kaupan 
osalta sekä tällaista toimintaa harjoittaviin ketjuihin. 
4.3.4. Tiede ja teknologia 
Yhteistyö tieteen ja teknologian alalla on arvokas väline yhteistyölle 
suotuisan ilmaston kehittämisessä. Sen avulla Eurooppa ja 
kolmannet maat voivat muun muassa lisätä yhdessä tietoa sekä 
kehittää uusia ja tarkoituksenmukaisia teknologioita, joita tarvitaan 
alueellisten ja maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisussa pyrittäessä 
kohti kestävää kehitystä. 
Yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla Euroopan ja ASEAN-
maiden tutkijoiden välillä edistää jo tehokkaasti tutkimusta ja 
teknologista kehitystä koskeva neljäs puiteohjelma erityisesti 
luonnonvarojen, maatalouden, terveyden sekä tieto- ja 
viestintäteknologian aloilla. 
Komissiossa käydään parhaillaan keskusteluja, joiden tavoitteena on 
selvittää keinoja ASEAN-maiden kanssa tehtävän tiede- ja 
teknologiayhteistyön parantamiseksi. 
Koska Euroopan ja ASEANin välillä on jo aloitettu tiede- ja 
teknologiayhteistyötä koskeva virallinen vuoropuhelu, sitä voidaan 
nyt kehittää edelleen. 
24 
III JAKSO - EHDOTUKSET TOIMINTARAKENTEIKSI 
II jaksossa esitettyjen tavoitteiden toteuttaminen edellyttää joitakin muutoksia 
toimielinjärjestelmään27. Itse asiassa jo nyt on olemassa huomattava määrä 
kahdenvälisiä elimiä, joilla on suuntaviivojen hyväksymisessä, alueiden välisistä 
yhteisistä toimista päättämisessä ja niiden täytäntöönpanon valvomisessa tarvittava 
riittävä asiantuntemus. Lisäksi kokonaisvaltaisemmista kysymyksistä voidaan 
keskustella laajemmissa yhteyksissä, kuten ministerikokousta seuraavassa kokouksessa, 
ASEANin alueellisessa foorumissa ja hiljattain ASEMissa. 
Nykyisestä järjestelmästä puuttuu kuitenkin "käytännön" rakenne, jonka puitteissa 
voitaisiin keskustella konkreettisista kysymyksistä etenkin taloudellisten suhteiden 
alalla. Lisäksi yksityisen sektorin osallistuminen on riittämätöntä. 
Yhteyksien tiivistäminen ja liike-elämän toimintaan osallistuminen voisi perustua 
seuraaville rakenteille: 
• vuoden 1980 sopimuksessa määrättyjen rakenteiden puitteissa käytävä 
sijoitustoimintaa ja kauppapolitiikkaa koskeva vuoropuhelu, joka 
mahdollistaisi keskustelun monenväliseen ja kahdenväliseen kauppaan liittyvistä 
kauppapoliittisista kysymyksistä ja jonka tavoitteena olisi kaupan alaan liittyvien 
erikoisselvitysten suuntaviivojen laatiminen, 
• rakenne yksityisen sektorin vuoropuhelua varten (Business Dialogue) 
Vuoropuhelun olisi mahdollistettava eurooppalaisen ASEAN-maihin 
kohdistetun vienninedistysstrategian asteittainen toteuttaminen. Strategiassa olisi 
keskityttävä todellisten toimijoiden etuihin ja tehokkaaseen eurooppalaiseen 
vienninedistystoimintaan tähtäävän toimintasuunnitelman laatimiseen. Kaksi 
yhteistä tilapäistä EY-ASEAN -ryhmää voitaisiin perustaa keskustelemaan 
yhteisen edun mukaisista kysymyksistä, ja erikoisryhmä voisi keskittyä pieniin 
ja keskisuuriin yrityksiin. Järjestelmän, jossa Business Dialogue -rakenteen 
puitteissa saadut tiedot toimitettaisiin säännöllisesti työryhmille, olisi 
varmistettava, että yksityisen sektorin edut otetaan huomioon, 
• yhteiset tilapäiset pohdintaryhmät, joiden toimintaan osallistuisi 
yhteiskunnallisia vaikuttajia, tutkijoita ja akateemisia henkilöitä ja jotka 
pohtisivat tärkeitä yhteiskunnallisia aiheita kuten kulttuuria, arvoja, 
henkilöiden oikeuksien suojelua (ihmisoikeudet, työntekijöiden, perheiden, 
naisten ja lasten oikeudet); niiden tavoitteena olisi lisätä keskinäistä 
ymmärtämystä ja yksilöidä yhteisiä ehdotuksia, joita voitaisiin esittää yhteisille 
päätöksentekoelimille. 
Sekakomission tehtävien uudelleen järjestely ja korkeiden virkamiesten työryhmän 
aseman lujittaminen voisi olla tarpeen. 
27 Katso liite 8. 
25 
IV JAKSO - UUDEN DYNAMIIKAN LUOMISEN VAIHTOEHTOISET 
MALLITOISET MALLIT 
Viime vuosien aikana Euroopan yhteisö on tarkistanut ulkopolitiikkaansa useiden 
kumppanuusmaiden kanssa. Kaikissa tapauksissa se on valinnut mallin, joka vastaa 
asianomaisen maan tai asianomaisten maiden tilanteen erityisyyttä. Unionin ja 
ASEANin suhteiden uudelleenmäärittelyssä ei pitäisi tehdä poikkeusta tästä säännöstä. 
Seuraavat asiat on otettava huomioon: 
- ASEANin taloudellinen yhdentyminen on hidasta ja voi pysyäkin hitaana 
monista syistä: arkojen tuotteiden kuten perusmaataloustuotteiden kaupan 
vapautumisessa on paljon ongelmia; on olemassa suuri määrä muita kuin 
tariffiesteitä, joiden poistamisesta on määrätty tarkkaa määräaikaa asettamatta; 
tullimenettelyjen yhdenmukaistaminen on vasta alkanut; päätökset palvelujen ja 
sijoitustoiminnan vapauttamiseksi on tehty vasta hiljattain, 
- hyväksyttyään Vietnamin jäsenekseen ASEAN on avaamassa oviaan 
Kambodalle, Laosille ja epäilemättä pidemmällä tähtäimellä myös 
Myanmarille; nämä maat ovat kehitysvaiheessa, joka asettaa ne selvästi 
nykyisten jäsenmaiden kehitystason alapuolelle, mikä merkitsee sitä, että erojen 
korostamisen huomioon ottaminen edellyttää monimutkaisempaa 
lähestymistapaa, 
- Vietnamia28 lukuunottamatta ASEAN-valtiot kuuluvat APECiin, jossa 
suunnitellaan vapaakauppa-alueen sekä vapaan sijoitusalueen muodostamista 
vuoteen 2010 mennessä teollisuusmaiden ja vuoteen 2020 mennessä 
kehitysmaiden osalta; ASEMin aasialaiset taloudesta vastaavat ministerit ovat 
huomauttaneet ASEMin valmistelujen yhteydessä, että heidän maidensa APECin 
puitteissa kaikkia koskevalta pohjalta toteutettaville vapauttamisponnisteluille 
olisi löydettävä eurooppalainen vastine, 
- ASEAN-maiden kauppa- ja teollisuuspolitiikat eivät ole yhteensopivia, ja 
kullakin maalla on omat pyrkimyksensä: tarpeen vaatiessa on siis voitava 
suunnitella joustava tai erityinen lähestymistapa; 
- arat poliittiset kysymykset kuten ihmisoikeuskysymykset ja erityisesti Timorin 
ongelma vaikuttavat edelleen piilevinä, vaikka Bangkokin huippukokouksessa 
esitettiin mielenkiintoisia aloitteita. 
Tämänhetkinen tilanne koostuu kolmesta tasosta: 
- yhteistyösopimus yhteisön ja ASEANin jäsenmaiden välillä, 
28 
Vietnam on hakenut APECin jäsenyyttä kesäkuussa 1996. 
26 
kahdenvälinen sopimus yhden ASEAN-maan, Vietnamin kanssa, ja valmisteilla 
olevat sopimukset kahden tulevan jäsenmaan, Kambodan ja Laosin kanssa, 
ministeritaso, joka valvoo yhteistyösopimuksen soveltamisalaan kuulumattomia 
ASEANin ja Euroopan suhteita kokonaisuudessaan. 
Esitetään kaksi vaihtoehtoa, jotka merkitsevät siirtymistä suhteiden uuteen 
vaiheeseen ja sitoutumista muutosprosessiin, joka edellyttää konkreettisia 
toimia: 
27 
VAIHTOEHTO 1. 
MUODOLLINEN SOPIMUS 
Vuoden 1980 sopimus antaa jonkinlaista liikkumavapautta. Sitä kannattaisi kuitenkin 
täydentää joidenkin II jaksossa määriteltyjen tavoitteiden huomioon ottamiseksi. 
Vuoden 1980 sopimusta täydentävä alueiden välinen sopimus lujittaisi suhteiden 
olemassa olevaa alueiden välistä luonnetta erityisesti ASEANin nopean 
yhdentymiskehityksen huomioon ottamiseksi. Tämä malli perustuisi ASEAN-maiden 
päätökseen tehdä ryhmittymänä yhteistyötä Euroopan yhteisön kanssa. 
ASEAN selvittää parhaillaan kaikkia mahdollisia yhteyksiä muiden alueellisten 
ryhmittymien kanssa. Se on erityisesti osoittanut kiinnostuksensa NAFTAa kohtaan. 
Tarjoamalla alueellisesti vahvistettua kumppanuutta Eurooppa osoittaisi 
kiinnostuksensa alueen kehitykseen. 
Asiakirja olisi luonteeltaan muodollinen (pöytäkirja vuoden 1980 sopimukseen), ja sillä 
pyrittäisiin täydentämään yhteyksiä kaikilla niillä aloilla, joilla nykyinen sopimus ei 
tarjoa tarvittavaa rakennetta. Vapauttamista ja vahvistettua yhteistyötä koskevat 
erityistoimet voitaisiin yksilöidä yhteisesti. 
Tätä vaihtoehtoa rajoittaa ASEANin yhdentymisen sattumanvarainen ja olennaisesti 
epätäydellinen luonne. Huolimatta hyvien aikeiden julistamisesta ja yhteyksien 
vahvistamisesta (esimerkiksi päätös epämuodollisten kokousten pitämisestä vuosittain) 
ASEAN on vielä kaukana tilanteesta, jossa sen jäsenmaat esiintyisivät yhtenäisesti. 
28 
Asiakirja Pöytäkirja vuoden 1980 sopimukseen 
Sisältö - perusta: molempien alueiden pyrkimysten tunnustaminen 
kansanvallan, hyvinvoinnin ja kansojen välisten yhteyksien 
edistämiseksi 
- alueiden välisten tavoitteiden muotoileminen, ja erityisesti: 
- alueellista yhdentymistä koskeva yhteistyö 
- kaupan edistäminen alueiden välillä 
- alueiden välisen yhteistoimintakoneiston luominen tavoitteiden 
kehittämiseksi 
- vahvistetun taloudellisen yhteistyön määrittely 
- kehitysyhteistyön uudelleen määrittely 
Mekanismi Pöytäkirja osalta esitetään ehdotus neuvotteluohjeiksi. Nykyisten 
rakenteiden puitteissa toimivien työryhmien ja yhteistoimintaelinten 
tehtävänä on toteuttaa määritellyt tavoitteet. 
Alueiden välisen poliittisen vuoropuhelun kehittämiseksi voitaisiin yhteisön, sen 
jäsenvaltioiden ja ASEAN-maiden kesken käyttää erityisjärjestelyjä. 
29 
VAIHTOEHTO 2. 
AKTIIVINEN KUMPPANUUS 
Uusien tavoitteiden toteuttaminen Euroopan unionin ja ASEANin välisen 
kumppanuuden syventämiseksi voi perustua yhteiseen tahdonilmaukseen lujittaa 
yhteistyösopimuksen mukaista yhteistyötä ja aloittaa uusia toimia yksilöityjen 
ensisijaisten tavoitteiden perusteella. Lähestymistapa olisi tällöin ministereiden tai 
valtionpäämiesten yhteisen julistuksen antaminen. Julistuksessa määriteltäisiin yleiset 
tavoitteet ja pyydettäisiin korkeiden virkamiesten ryhmää laatimaan luonnos 
konkreettisia toimia koskevaksi ohjelmaksi. 
Tämän mallin etuna olisi, että ASEAN-maille jäisi suurempi liikkumavara silloin, kun 
tällä perusteella tehtävät sitoumukset voitaisiin tehdä maakohtaisesti. Sitä käytettäessä 
olisi myös mahdollista määritellä tarkkaan, millä alueilla ja aloilla toimenpiteitä 
ensisijaisesti tarvitaan. Lopuksi vielä sellaisilla alueilla kuin poliittinen vuoropuhelu, 
perusoikeudet ja yhteiskunnalliset kysymykset voitaisiin tehdä tarkkoja sitoumuksia 
tasa-arvoisuuden pohjalta. Vapaaehtoisuuteen ja maakohtaisuuteen perustuvista 
sitoumuksista koostuvan toimintaohjelman toteuttaminen edellyttäisi alueellisia 
mekanismeja sulkematta pois kahdenvälistä yhteistoimintaa. 
Tässä vaihtoehdossa yksityisen sektorin olisi osallistuttava tiiviisti toimintaan: tältä osin 
on kaksi mahdollista mallia: 
1. liike-elämän erillinen työ, josta liike-elämä antaa tietoja yhteistyösopimuksessa 
mainituille elimille; 
2. teollisuuden välitön osallistuminen eri komiteoiden työskentelyyn. 
Molemmilla ratkaisumalleilla on etunsa, ja itse asiassa molempia voitaisiin käyttää 
tapauksen mukaan: 
- tarkasteltaessa erityisiä toiminta-aloja (liikenne, televiestintä, energia ja niin edelleen) 
käytettäisiin ensimmäistä mallia, jolloin olisi mahdollista tunnistaa alalle ominaiset 
ongelmat ja luoda samalla alan yritysten välisiä yhteyksiä, 
- tarkasteltaessa laaja-alaisempia aiheita (henkinen omaisuus, standardit, 
sijoitustoiminta ja niin edelleen) yksityinen sektori voisi osallistua 
yhteistyösopimuksessa mainittujen elinten työskentelyyn, jotta sen asiantuntemusta 
voitaisiin käyttää hyväksi ja jotta se voisi tehdä erityistarpeensa tunnetuksi. 
Tällaisen kumppanuuden menestys riippuisi tietenkin osapuolten halusta edistyä, mutta 
myös siitä, voivatko ne antaa käyttöön suunniteltujen tapaamisten ja neuvottelujen 
järjestämiseksi tarvittavia rahallisia ja inhimillisiä voimavaroja. Lisäksi tehokkuuden 
vuoksi olisi tärkeää, että erityisesti aikataulun osalta vahvistettaisiin riittävän selkeät 
tavoitteet. 
30 
Asiakirja Euroopan yhteisön, sen jäsenmaiden ja ASEANin jäsenmaiden 
allekirjoittama julistus ja toimintaohjelma. 
Sisältö - ensisijaisten tavoitteiden määrittely ja toiminnan lujittaminen 
sopimuksessa yksilöidyillä yhteistyöalueilla, 
uusien toimintamuotojen kehittäminen muilla kuin 
yhteistyösopimuksessa mainituilla alueilla ottaen huomioon 
ministeritasolla määritellyt poliittiset, taloudelliset ja muut 
päämäärät. 
Mekanismi Komission laatima ehdotus toimintasuunnitelmaksi ja luonnos 
julistukseksi niiden virallista neuvostolle esittämistä varten. Kun 
yhteisön elimet ja ASEAN-kumppanit ovat hyväksyneet asiakirjat, 
keskustellaan ja neuvotellaan sopimuksen mukaisissa elimissä ja 
muiden alojen tilapäisissä työryhmissä, jotka esittävät kertomuksia 
korkeiden virkamiesten kokoukselle. 
Alla olevat muut mahdolliset vaihtoehdot jäisivät kauaksi tarkastellusta tavoitteesta eli 
dynamiikan konkreettisesta luomisesta: 
- uusi kolmannen sukupolven sopimus, jolla korvattaisiin vuoden 1980 
yhteistyösopimus, törmäisi aiemmin mainittuihin poliittisiin esteisiin29, 
- kunkin ASEAN-maan kanssa erikseen tehdyt sopimukset saattaisivat tarjota 
vaihtoehtoisen ratkaisun, jos maat eivät haluaisi edetä samassa tahdissa, mutta 
ottaen huomioon ehdotetut tavoitteet on välttämätöntä kääntyä koko alueellisen 
ryhmittymän puoleen säilyttäen kaiken aikaa tarpeellinen joustavuus, jotta 
voidaan tehdä myös yksittäisiä sitoumuksia. 
29 Katso liite 5.1 
31 
PÄÄTELMÄT 
Tärkeimmät tavoitteet ovat selkeät: erityisen sisällön antaminen poliittiselle 
vuoropuhelulle, yhteyksien edistäminen kahden alueellisen yhdentymiskehityksen 
välillä sekä kaupan ja sijoitustoiminnan aktiivinen edistäminen. Vaikka nämä tulokset 
voitaisiinkin saavuttaa eri tavoin, Euroopan unionin ja ASEANin välisten suhteiden 
historian ja ASEAN-maiden erityisen toimintaympäristön takia olisi valittava 
omintakeinen ja käytännöllinen malli. Tällainen malli hyödyntäisi mahdollisimman 
tehokkaasti nykyisiä toimielimiä, ja tarjoaisi kaikilla tasoilla tilaisuuksia suhteiden 
aktiiviseen lujittamiseen. 
Siksi komissio ehdottaa "uuden dynamiikan" luomista IV jaksossa esitetyn vaihtoehdon 
2 mallin mukaan, jolloin ensimmäinen vaihe voisi olla yhteisen julistuksen antaminen 
seuraavassa Euroopan unionin ja ASEANin helmikuuksi 1997 suunnitellussa 
ministeritapaamisessa. Tämän julistuksen olisi katettava kaikki sopimuspuolten korkean 
tason asiantuntijoiden laatiman toimintaohjelman puitteissa kehitettävien aloitteiden 
osat. Alueelliset tavoitteet olisi sisällytettävä siihen, jolloin Eurooppa toisi näin esille 
luottamuksensa ASEANin kykyyn vahvistua ja ottaa uusia jäseniä sen nykyisessä 
muutosvaiheessa. 
On äärimmäisen tärkeää, että etuoikeutetulla sijalla olevien Euroopan unionin ja 
ASEANin suhteiden sijoittamisessa ASEMiin edetään ripeästi ja että varmistetaan 
niiden vaikutus ASEMissa määriteltävään toimintaan. Euroopan unioni-ASEAN -akseli 
voi olla uuden Euroopan ja Aasian välisen vuoropuhelun liikkeelle paneva voima. 
Huomattavista henkilöistä koostuvan ryhmän esitettyä kertomuksensa Euroopan unioni 
voi nopeasti aloittaa yhteistoiminnan ASEAN-kumppanien kanssa. 
LIITELUETTELO 
Liite 1 ASEANin mittarit 
ASEANin yleiset tilastolliset mittarit 
ASEANin sisäinen vienti 
ASEANin sisäinen vienti (CEPT-tuotteet) 
ASEANin sisäisen viennin kasvu 1994-95 
ASEANin sisäisen CEPT-viennin kasvu 1994-95 
Alueiden välinen CEPT-tuotteiden vienti 
Alueiden välinen CEPT-tuotteiden tuonti 
Liite 2 Euroopan yhteisön ja ASEANin välisen kaupan tunnuslukuja 
Euroopan unionin ja ASEANin välinen kauppa 
Tuonti ASEANin maista tärkeimpien alojen mukaan 
Vienti ASEANin maihin tärkeimpien aloj n mukaan 
Euroopan yhteisön ja ASEANin välinen kauppatase tärkeimpien 
alojen mukaan 
EU 12-maiden tuonti ASEANin maista 1995 
EU12-maiden vienti ASEANin maihin 1995 
EU 12-maiden ja ASEANin maiden välinen kauppatase 1995 
Euroopan unionin tuonti ASEANin maista jäsenvaltioittain 
Euroopan unionin vienti ASEANin maihin jäsenvaltioittain 
Euroopan unionin ja ASEANin maiden välinen kauppatase 
jäsenvaltioittain 
Liite 3 Suorat ulkomaiset sijoitusvirrat Euroopan unionin ja ASEANin välillä 
Euroopan suorat ulkomaiset sijoitukset ASEANissa (miljoonaa 
dollaria) 
Suorat ulkomaiset sijoitukset ASEANista Euroopan unioniin 
Liite 4 AFTAnja APECin merkitys * 
AFTA-kehityksen käynnistäminen 
APECiin liittyvä kehitys 
Liite 5 Euroopan unionin ja ASEANin väliset suhteet 
Historiallinen katsaus 
Euroopan unionin ja ASEANin väliset siteet 
Liite 6 Katsaus maiden kauppapolitiikkaan 
Indonesia 
Malesia 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa 
Liite 7 Erittely Euroopan yhteisön taloudellisesla tuesta ASEANille vuosina 1976-
1995 
Liite 8 Euroopan unionin ja ASEANin välisten suhteiden institutionaalinen rakenne 
3T 
Liite 1 - ASEANin mittarit: 
1.1. ASEANin yleiset tilastolliset mittarit 
1.2. ASEANin sisäinen vienti 
1.3. ASEANin sisäinen vienti (CEPT-tuotteet) 
1.4. ASEANin sisäisen viennin kasvu 1994-95 
1.5. ASEANin sisäisen CEPT-viennin kasvu 1994-95 
1.6. Alueiden välinen CEPT-tuotteiden vienti 
1.7. Alueiden välinen CEPT-tuotteiden tuonti 
%i 
1.1. ASEANIN YLEISET TILASTOLLISET MITTARIT 
Mittarit 
Pcrusmujfarjf 
f|995i 
Väestö 
(miljoonaa) 
Pinta-ala (1000 
km2» 
Taloudelliset 
mittarit 11994* 
Brutto kansan 
tuote (miljardia 
US$) 
BKT asukasta 
kohti (US$) 
BKT:n 
vuosittainen 
prosentuaalinen 
kasvu (1995) 
Tavaroiden 
kokonais-vien ti 
(miljoonaa 
USS) 
Tavaroiden 
kokonais-tuonti 
(miljoonaa 
US$) 
Ulkomaan­
velka yhteensä 
(miljardia US$) 
Suorat 
ulkomaiset 
sijoitukset 
(miljoonaa US$ 
-1993) 
Väestö 
Väestön 
kasvu (vuo­
sittainen 
keskiarvo 1990-
95) 
Työvoiman 
prosentuaa­
linen osuus 
väestöstä Brunei 
0,3 
6 
4 
13 822 
2,0 
2 682 
1208 
0,15 
-
2,1 
-Indo-ncsia 
194 
1905 
143 
763 
7,2 
40 053 
31983 
90,5 
2 004 
1,6 
43 Male-sia 
20 
330 
! 
64 
3 386 
8,5 
58 754 
59 594 
25 
4 351 
2,4 
3 K Filip-piinit 
69 
300 
54 
817 
5,2 
13 483 
22 738 
36,5 
763 
2,1 
56 Singa-pore 
:i 
3 
1 
; 
55 
19 213 
8,9 
96 749 
102 590 
16,5 
6 829 
1,0 
65 Thainia 
: 
60 
513 
: 
124 
2 103 
8,6 
45 167 
54 340 
55 
1 621 
U 
56 Viet-nam 
74 
332 
13 
170 
8 
3 400 
4 000 
25 
300 
2.2 
49 
Lähteet: CHELEM La Découverte: L'Etat du Monde 1996: ASEANin sihteeristö 
^ 
1.2. ASEANIN SISÄINEN VIENTI (KAIKKI TUOTTEET) 
(MILJOONAA YHDYSVALTAIN DOLLARIA) 
Maa 
Brunei 
Indonesia 
Malesia* 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa** 
Vietnam*** 
YHTEENSÄ 1994 
467,52 
5 787,97 
15 002,15 
1 425,12 
28 806,68 
7 991,37 
794,70 
60 275,52 1995 
233,41 
6 334,00 
18 429,01 
2 361,32 
33 095,20 
8 894,08 
685,93 
70 032,94 Kasvu 
-50,08% 
9,43% 
22,84% 
65,69% 
14,89% 
11.30% 
-15,86% 
16,19% 
1.3. ASEANIN SISÄINEN VIENTI (CEPT-TUOTTEET) 
(MILJOONAA DOLLARIA) 
Maa 
Brunei 
Indonesia 
Malesia* 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa** 
Vietnam*** 
Yhteensä 1994 
467,70 
5 157,25 
13 036,18 
1 184,87 
25 467,56 
3 743,58 
ei tietoa 
49 054,14 1995 
230,29 
5 600,86 
16 000,08 
2 091^47 
29 495,46 
5 905,98 
ei tietoa 
59 324,14 Kasvu 
-50.44% 
8,60% 
22,74% 
76,51% 
15,82% 
57,76% 
ei tietoa. 
20,94% 
*Malesian tiedoista puuttuu viimeisen vuosineljänneksen vienti Thaimaahan ja Vietnamiin. 
**Thaimaan tiedoista puuttuu vuoden 1995 vienti Vietnamiin ja viimeisen vuosineljänneksen vienti Malesiaan. 
*** Vietnamin tiedoista puuttuu vuoden 1995 vienti Thaimaahan ja viimeisen vuosineljänneksen vienti Malesiaan. 
/.(///</(.'. ASEA\'in sihteeristö 
V 
1.4 ASEANIN SISÄISEN VIENNIN KASVU 1994-95 (MILJOONAA YHDYSVALTAIN DOLLARIA) 
Maa 
Brunei 
Indonesia 
Malesia* 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa** 
Vietnam*** 
YHTEENSÄ 1994 
467,52 
5 787,97 
15 002,15 
1 425,12 
28 806,68 
7 991,37 
794,70 
60 275,52 1995 
233,41 
6 334,00 
18 429,01 
2 361,32 
33 095,20 
8 894,08 
685,93 
70 032,94 Lisäys 
-234,11 
546,03 
3 426,87 
936,19 
4 288.51 
902,70 
-108,77 
9 757,42 
1.5. ASEANIN SISÄISEN CEPT-VIENNIN KASVU 1994-95 (MIIJOONAA YHDYSVALTAIN DOLLARIA) 
Maa 
Brunei 
Indonesia 
Malesia* 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa** 
Vietnam*** 
YHTEENSÄ 1994 
467,70 
5 157,25 
13 036,18 
1 184,87 
25 467,56 
3 743,58 
ei tietoa 
49 054,14 1995 
230,29 
5 600,86 
16 000,08 
2 091,47 
29 495,46 
5 905,98 
ei tietoa 
59 324,14 Kasvu 
-234.41 
443.62 
2 963.90 
906.60 
4 027.90 
2 162.40 
ei tietoa 
10 270,00 
* Malesian tiedoista puutuu viimeisen vuosineljänneksen vienti Thaimaahan ja Vietnamiin. 
** Thaimaan tiedoista puuttuu vuoden 1995 vienti Vietnamiin ja viimeisen vuosineljänneksen vienti Malesiaan. 
*** Vietnamin tiedoista puuttuu vuoden 1995 \ ienti Thaimaahan ja viimeisen vuosineljänneksen vienti Malesiaan. 
Lähde: ASE AS in sihteeristö 
\l> 
1.6. ALUEIDEN VÄLINEN CEPT-TUOTTEIDEN1 VIENTI 1993-94 
(MILJOONAA YHDYSVALTAIN DOLLARIA) 
VIENTI 
VIENTI­
MAA VUON­
NA TUONTIMAA 
Brunei Indonesia Malesia Filippiinit Singapor 
e Thaimaa 
Brunei 1993 
1994 
94/93% ei tietoja 
0,44 
ei tietoja ei tietoja 
37,0 
ei tietoja ei tietoja 
28,3 
ei tietoja ei tietoja 
197,9 
ei tietoja ei tietoja 
200,7 
ei tietoja 
Indonesia 1993 
1994 
94/93% 22,5 
39,4 
75,6 459,9 
599,6 
20,9 260,1 
319,3 
22,8 3 046,2 
3 722,0 
22,2 430,5 
333,0 
.'n 7 
Malesia 1993 
1994 
94/93% 142,6 
185,7 
30,2 478,9 
604,6 
26,2 429,4 
535,5 
24,7 8 448,4 
9 581,7 
13,4 1 632,1 
2 014,5 
23,4 
Filippiinit 1993 
1994 
94/93% 1,2 
2,2 
83,3 28,7 
43,6 
52,2 124,6 
166,3 
33,5 302,2 
618,7 
104,7 129,2 
296,4 
129,4 
Singapore 1993 
1994 
94/93% 548,4 
842,7 
44,1 ei 
tiedossa 
ei 
tiedossa 
ei 
tiedossa 9 186,9 
19 484,1 
112,1 1 121,4 
1 425,3 
27,1 3 168,8 
5 249,4 
65,7 
Thaimaa 1993 
1994 
94/93% 15,3 
18,1 
18,4 83,7 
135,0 
61,4 277,9 
316,0 
13,7 62,5 
74,8 
19,7 2 359,4 
2 740,8 
16,2 
YHTEENSÄ 1993 
1994 
94/93% 32 833,0 
49 813,0 
51,7 
Lähde: ASEANin sihteeristö 
ŒPT-vienti oli vuonna 1994 81,4 prosenttia ASl-ANin koko sisäisestä viennistä ja 
vuonna 1995 84.7 prosenttia. 
•P 
1.7. ALUEIDEN VÄLINEN CEPT-TUOTTEIDEN TUONTI 1993-94 
(MILJOONAA YHDYSVALTAIN DOLLARIA) 
TUONTI 
TUONTIMAA 
Brunei 
Indonesian 
Malesia 
Filippiinit 
Singapore 
Thaimaa 
YHTEENSÄ VUOSI 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% 
1993 
1994 
94/93% Brunei 
0,6 
0,2 
-67,13 
1,7 
28,2 
1,559,3 
0,1 
0,5 
352,5 
215,8 
250,5 
16,1 
216,6 
149,7 
-30,9 Indonesia 
ei tietoja 
53,7 
ei tietoja 
441,3 
627,5 
x 42,2 
211,9 
245,6 
15,9 
ei tietoja 
269, 
231,8 
-13,9 VIEN' 
Malesia 
ei tietoja 
224,7 
ei tietoja 
411,3 
489,1 
18,9 
-
167,0 
237,6 
42,3 
13 629,1 
19 106,2 
40,2 
891,2 
1 499,8 
68,3 riMAA 
Filippiinit 
ei tietoja 
2,4 
ei tietoja 
41,7 
54,7 
30,9' 
200,3 
303,4 
51,5 
493,0 
882,8 
79,1 
94,9 
186,1 
96,0 Singapore 
ei tietoja 
575,2 
ei tietoja 
! 543,3 
1 630,9 
- - 5,7 
5 469,3 
6 799,0 
* 24,3 
634,7 
794,7 
25,2 
935,8 
1 212,9 
29,6 Thaimaa 
ei tietoja 
60,3 
ei tietoja 
148,8 
231,5 
55,6 
789,0 
1 131,4 
43,4 
86,9 
129,6 
49,2 
3 448,2 
5 629.4 
63.3 
30 341,9 
42 769,2 
41,0 
Lähde: ASEANin sihteeristö 
1% 
Liite 2 - Euroopan yhteisön ja ASEANin välisen kaupan 
tunnuslukuja: 
2.1 Euroopan unionin ja ASEANin välinen kauppa 
2.2 Tuonti ASEANin maista tärkeimpien alojen mukaan 
2.3 Vienti ASEANin maihin tärkeimpien alojen mukaan 
2.4 Euroopan yhteisön ja ASEANin välinen kauppatase tärkeimpien 
alojen mukaan 
2.5 EU12-maiden tuonti ASEANin maista 1995 
2.6 EU 12-maiden vienti ASEANin maihin 1995 
2.7 EU12-maiden ja ASEANin maiden välinen kauppatase 1995 
2.8 Euroopan unionin tuonti ASEANin maista 1995 
2.9 Euroopan unionin vienti ASEANin maihin 1995 
2.10 Euroopan unionin ja ASEANin maiden välinen kauppatase 1995 
2.11 Euroopan unionin tuonti ASEANin maista jäsenvaltioittain 
2.12 Euroopan unionin vienti ASEANin maihin jäsenvaltioittain 
2.13 Euroopan unionin ja ASEANin maiden välinen kauppatase 
jäsenvaltioittain 
3y 
2.1. EUROOPAN UNIONIN JA ASEANIN VÄLINEN KAUPPA 
(miljoonaa ecua) 
Euroopan 
yhteisön 
tuonti 
Euroopan 
yhteisön 
vienti 
Kauppa­
tase 1980 
6 857 
5 369 
-1488 1983 
7917 
9 269 
1 350 1985 
9 972 
9810 
-162 1987 
10 037 
8 906 
-1 131 1988 
12 203 
10 689 
-1 514 1989 
15 173 
14 110 
-1 063 1990 
16 748 
16 083 
-665 1991 
19 947 
17 282 
-2 665 1992 
22 403 
19 278 
-3 125 1993 
25 667 
22 920 
-2 747 1994 
29 940 
27 759 
2,181 1995 
33 355 
33 991 
636 
35000 
30000 
25000 
20000 
«S 15000 
10000 
5000 • EY:n tuonti 
O EY :n vienti 
D Kauppatase 
-5000 IIII 
- - H- H !•• • • •• lllllllll III MMI III 
198J0J 1983 1985 19W-" 19a8J 198V 199TT 19911 19921 19931 199£| 1995 
Vuosi 
Lähde. El'ROSTIT 
^ 
2.2. Tuonti ASEANin maista tärkeimpien alojen mukaan 
Aloittain 
Ruoka ja elävät eläimet 
Virvoitusjuomat ja 
Raaka-aineet 
Öljyt, rasvat ja vahat 
Alkutuotteet* 
Polttoaineet* 
Kemikaalit 
Materiaalin mukaan 
Koneet ja kuljetus 
Sekalaiset tavarat 
Tehdastuottcct 
Muut tuotteet 
Vh teensä 
1995 Yhteensä 1980 
Euroo 
1 296,05 
106,34 
1 555,57 
47,26 
3 405,22 
220,15 
35,15 
51,28 
770,00 
690,76 
2 447,19 
784,70 
6 857,2 Yhdys 
724,54 
18,72 
755,83 
278,61 
1 777,70 
4107,80 
28,10 
754,82 
2 045,39 
651,67 
3 479,98 
148,49 
9 514,0 Japani 
907.85 
13.01 
3 684,46 
93,68 
4 699,00 
11 814,8 
131.53 
566.39 
157,79 
105,58 
961,29 
93,21 
17 568,3 1988 
Euroo 
2 254,95 
99,61 
1 629,45 
625,96 
4 609,97 
38,76 
135,50 
1 492,41 
3 195,84 
2 513,46 
7 337,21 
216,79 
12 202,7 Yhdys 
1 093,89 
19,85 
821,21 
302,08 
2 237,03 
1 203,71 
195,29 
1 171,65 
7513,11 
3 151,96 
12 032,0 
279,62 
15 752,4 Japani 
1 942,28 
30,27 
3 402,21 
129,96 
5 504,72 
7 423,67 
315,36 
1 500,46 
599,20 
432,23 
2 847,25 
354,48 
16 130,1 1994 
Euroopa 
2 539,56 
106,92 
1 614,16 
1 090,02 
5 350,66 
243,65 
511,73 
3 070,43 
13 171,3 
6 986,12 
24 345,8 
606,24 
29 940,2 
33 354,3 Yhdys 
2 523,09 
58,87 
1 101,03 
363,06 
4 046,05 
961,01 
777,14 
2 198,89 
26 754,2 
9 913,70 
40 361,4 
717,41 
45 368,4 
49 105,1 Japani 
4 
38,37 
-> j 
256,86 
8 
9 
729,82 
-» j 
6 
2 
14 
699,75 
31 816,2 
36 
Luvut miljoonaa ecua (Lähde: Eurostat/Comtrade) 
2.3. Vienti ASEANin maihin tärkeimpien alojen mukaan 
Erittely aloittain 
Ruoka ja elävät eläimet 
Virvoitusjuomat ja tupakka 
Raaka-aineet 
Oljyl. rasvat ja vahat 
Alkutuottet 
Polttoaineet 
Kemikaalit 
Materiaalin mukaan 
Koneet ja kuljetus 
Sekalaiset tavarat 
Tehdastuottect 
Muut tuotteet 
Yhteensä 
1995 Yhteensä 1980 
Euroopa 
180,61 
106,29 
25,57 
9,72 
322,19 
48,90 
680,58 
677,67 
2 851,31 
325,27 
4 534,83 
463,56 
5 369,37 Yhdys­
vallat 
465,46 
118,13 
348,56 
7,46 
939,61 
128,13 
745,72 
373,14 
3 826,02 
264,75 
5 209,63 
45,72 
6 323,09 Japani 
140,15 
1,57 
120,55 
14,57 
276,84 
39,60 
812,35 
2 733,38 
5 034,11 
425,02 
9 004,86 
100,11 
9 421,41 1988 
Euroo 
389,94 
233,12 
137,86 
37.99 
798,91 
47,60 
1 533,98 
1 516.85 
4 769.13 
1 010.68 
8 830,64 
1011,15 
10 688,3 Yhdys­
vallat 
431,64 
144,89 
407,30 
9,84 
993,67 
95,81 
920,46 
519,93 
5 520,55 
663,00 
7 623,94 
255,16 
8 968,58 Japani 
156,10 
5,34 
141,50 
11,16 
314,10 
75,92 
1 227,27 
3 022,14 
9 591,23 
806,41 
14 647,1 
328,23 
15 365,3 1994 
Euroo 
721,60 
409,23 
348,64 
31,38 
1 510,85 
365,54 
3 177,12 
3 706,17 
15 288,5 
2 629,71 
24 801,5 
1081,2* 
27 759,1 
33 988,7 Yhdys­
vallat 
937,25 
302,80 
1 037,68 
20,84 
2 334,57 
508,90 
2 204,00 
1 408,73 
17 243,5 
2315,12 
22 991,3 
821,69 Japani 
236,43 
28,11 
348,53 
7,08 
620,15 
327,97 
3 
7 
35 505 
2 
48 
978,95 
26 863,5 50 683,9 
29 893,5 59 
:.uvui miljoonaa ecua (Lähde : Eurostat/Comtrade) 
r^J 
2.4. Euroopan yhteisön ja ASEANin välinen kauppatase tärkeimpien alojen mukaan 
Erittely aloittain 
Ruoka ja elävät eläimet 
Virvoitusjuomat ja tupakka 
Raaka-aineet 
Öljyt, rasvat ja vahat 
Alkutuottect 
Polttoaineet 
Kemikaalit 
Materiaalin mukaan 
Koneet ja kuljetus 
Sekalaiset tavarat 
Tehdastuottect 
Muut tuotteet 
Yhteensä 
1995 Yhteensä 1980 
Euroopa 
-1 115,44 
-05 
-1 530,00 
-437,54 
-3 083,03 
-171,25 
645,43 
-273,61 
2081,31 
-365.49 
2 087,64 
-321,14 
-1 487,84 Yhdys­
vallat 
-259,08 
99,41 
-407,27 
-271,15 
-838,09 
-3 979,67 
717,62 
-381,68 
1 780,63 
-386,92 
1 729,65 
-102,77 
-3 190,88 Japani 
-767,70 
-11,44 
-3 563,91 
-79,11 
-4 422,16 
-11775,2 
680,82 
2 166,99 
4 876,32 
319,44 
8 043,57 
6,90 
-8 146,87 1988 | 1994 
Euroopa 
-1 865.01 
133.51 
-1 491,59 
-587,97 
-3 811,06 
8,84 
1 398,48 
24.44 
1 573.29 
-1 502.78 
1 493,43 
794,36 
-1 514,43 Yhdys­
vallat 
-662,25 
125,04 
-413,91 
-292,24 
-1 243^6 
-1 107,90 
725,17 
-651,72 
-1 992.56 
-2 488,96 
-4 408,07 
-24,46 
-6 783,79 Japani 
-1 786,18 
-24,93 
-3 260,71 
-118,80 
-5 190,62 
-7 347,75 
911,91 
1 521,68 
8 992,03 
374,18 
11 799,80 
-26,25 
-764,82 Euroopa 
-1 817,96 
302,31 
-1 265,52 
-1 058,64 
-3 839,81 
121,89 
2 665,39 
635,74 
2 117,19 
-4 356,41 
1 061,91 
475,02 
-2 180,99 
845,9 Yhdys­
vallat 
-1 549,85 
243,93 
-63,35 
-342,22 
-1 711,49 
-452,11 
1 426,85 
-790,16 
-9 510,78 
-7 598,58 
-16 472,7 
104,28 
-18 532,0 
-19 211,8 Japani 
-4 325,25 
-10,26 
-3 365,89 
-249,79 
-7 951,17 
-8 706,85 
2 661,61 
3 769,99 
28 945,36 
-130,49 
35 246,47 
279,20 
18 867,65 
22 4603 
Luvut miljoonaa ecua (Lähde : Eurostat/Comtrade) 
2.5. EU12-MAIDEN TUONTI ASEANIN MAISTA (TUHANSINA ECUINA) 
THAIMAA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet(0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1 ) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin, ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin ja ka 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 3 914 207,87 
1 370 047,78 
1 198 076.94 
30 435,59 
140 047,17 
3,33 
1 484,75 
2 514 866,08 
15 359,19 
637 708,99 
537 041,34 
1 324 756,56 
29 293,73 5 103 680,62 
1 694 920,62 
1 484 291.74 
40 154,28 
170 190,69 
0,00 
283.91 
3 310 199,53 
22 732,63 
689 486,53 
797 715,96 
1 800 264,41 
98 560,47 5 148 021,77 
1 552 286,33 
1 353 974,84 
43 021,57 
154 437,47 
661,02 
191,43 
3 533 003,76 
28 604,76 
678 431,64 
959 421,75 
1 866 545,61 
62 731,75 5 531 002,94 
1 471 692,05 
1 272 009,48 
37 322,74 
162 063,06 
5,15 
291,62 
3 976 139,24 
32 385,09 
719 795,03 
1 297 936,89 
1 926 022,23 
83 171,46 6 263 561.96 
1 601 099,30 
1 328 620,78 
36 310,14 
235 724,14 
5,18 
439,06 
4 535 717,10 
45 066,95 
885 873.91 
1 592 237,49 
2 012 538,75 
126 745,49 6 377 369,44 
1 400 236,11 
1 031 961.40 
26 962.07 
339 977.35 
66.91 
1 268,38 
4 793 676,59 
53 308.09 
951 933,80 
2 007 935,78 
1 780 498,92 
183 456,45 
VIETNAM 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 82 993,41 
47 597,82 
37 874,85 
0,00 
6 727,86 
2 976,59 
18,52 
35 195,41 
1 424,18 
7 093,30 
535,32 
26 142,61 
200,18 172 177,80 
73 612,40 
48 378,99 
19,21 
5 331,70 
19 868,36 
14,14 
98 111.78 
902,31 
15 842,60 
1 303,83 
80 063,04 
453.60 319 504,76 
86 453,77 
48 463,19 
27,36 
7 332,27 
30 458,07 
172,88 
231 781,25 
2 182,68 
23 883,07 
7 284,56 
198 430,94 
1 269,77 544 142,68 
87 868,11 
59 935,60 
31,59 
5 833,79 
22 063,03 
4,10 
455 648,17 
2 472,47 
39 377,87 
25 827,73 
387 970,10 
626,39 857 909,03 
195 294,09 
155 603,71 
217,57 
10 151,07 
29 283,40 
38,34 
660 555,44 
4 820.45 
58 519,30 
14717,11 
582 498,58 
2 059,59 1 112 894,84 
283 242,17 
244 248,56 
95,96 
21 394,75 
17 428,20 
74,70 
826 624,41 
6 615,84 
63 969.13 
7 317.47 
748 721,97 
3 028,24 
INDONESIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 2 864 615,72 
1 254 354,60 
517 383,04 
66 842,25 
340 257,12 
95 810,09 
234 062,10 
1 599 270,69 
35 658,64 
729 739,66 
73 362,38 
760 510,01 
10 990,62 3 579 828,49 
1 211 921,27 
539 642,07 
78 683,10 
298 582,90 
35 432,73 
259 580,47 
2 349 446,92 
49 336,97 
899 363,48 
89 537,31 
1 311 209,16 
18 460,25 4 343 077,52 
1 351 162,68 
487 854,72 
76 581,41 
296 045,16 
141 121,30 
349 560,09 
2 973 312.65 
68 142,95 
1 072 590,02 
221 764,45 
1610 815,23 
18 602,15 5 032 084,88 
1 546 579,53 
540 394,82 
56 097,47 
378 622,26 
183 408,09 
388 056,89 
3 438 047,48 
65 688,29 
1 147 041,13 
363 102,07 
1 862 215,99 
47 457,85 5 857 145,54 
1 985 065,24 
608 946,55 
52 392,08 
520 570,18 
242 614,00 
560 542,43 
3 860 013,51 
91 920,09 
1 262 749,12 
409 852,91 
2 095 491,39 
12 066,86 5 946 805,43 
1 940 334,95 
505 450,32 
57 009,67 
585 152,48 
187 472,41 
605 250,07 
3 978 417,81 
110 123,12 
1 316 776,96 
416 830,93 
2 134 686,80 
28 052,83 
^ 
MALESIA 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
3 607 554,32 
1 354 505.77 
266 155,92 
441,39 
830 557,83 
18 892,02 
238 458,61 
2 202 571.07 
37 255.48 
350 933,97 
1 160 242,97 
654 138,65 
50 477,45 4 383 214,08 
1 241 417,42 
260 461,38 
749,20 
707 100,11 
0,49 
273 106,24 
3 085 541,28 
59 044,52 
404 410,53 
1 718 060,64 
904 025.59 
56 255,51 4 939 649,23 
1 270 673,99 
265 101,89 
557,24 
696 382,92 
15,43 
308 616.51 
3 573 263,88 
64 604,49 
449 017,70 
2 034 408.05 
1 025 233.64 
95 711,36 6 227 465,18 
1 291 407,72 
258 323,10 
1 706,52 
725 305,07 
2 522,95 
303 550,08 
4 849 055,70 
76 752,30 
471 656,67 
3188 727,88 
1 111 918,85 
87 001,86 7 488 496,23 
1 371 636,50 
288 200,80 
802,17 
692 201,76 
6 029 62 
384 402,15 
6 055 158,42 
128 200,50 
563 595,66 
4 210 574,34 
1 152 787,92 
61 701,32 8 871 560,12 
1 393 085,55 
276 341,25 
1 819,86 
715 543,02 
11 319,80 
388 061,62 
7 308 192,98 
187 457,92 
585 382,31 
5 398 532,14 
1 136 820,61 
170 282,23 
BRUNEI 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 222 836,79 
313,86 
79,91 
35,02 
198,93 
0,00 
0,00 
221 813,01 
71,14 
4 094,83 
7 834,48 
209 812,56 
709,93 281 595,04 
405,39 
136,30 
24,41 
155,01 
0,00 
89,67 
277 181,92 
62,57 
201,17 
73 642,86 
203 275,32 
4 007,74 221 592,16 
788.82 
284,37 
6,16 
494,41 
0,00 
3,88 
204 870,38 
60,61 
554,75 
49 555,79 
154 699,23 
15 932,94 397 240,29 
243,62 
116,45 
39,56 
87,15 
0,46 
0,00 
378 356,77 
120,80 
385,82 
8 909,20 
368 940,95 
18 639.85 313 917,57 
138,44 
87,88 
2,56 
37,80 
0,00 
10,20 
308 771,13 
1,28 
435,94 
30 792,98 
277 540,93 
5 008,01 262 748,36 
41,47 
34.71 
5.17 
0,00 
0,00 
1,59 
257 689,93 
45,68 
188,63 
117 412,53 
140 043,09 
5 016,93 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin, ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 4 685 499,07 
179 116.90 
65 558,45 
2 676,95 
108 329,53 
166,00 
2 385,97 
4 438 554,09 
137 465,03 
184 798,00 
3 481 134,69 
635 156,37 
67 828,09 5 220 209,93 
175 895,57 
75 649,86 
2 155,93 
77 485,73 
17 556,37 
3 047,68 
4 982 731,35 
190 921,18 
196 362,12 
3 871 480,04 
723 968,01 
61 583,02 5 651 190,78 
168 783,53 
84 211,79 
2 491,27 
68 807,90 
5 317,67 
7 954,90 
5 401 368,13 
192 140,90 
204 689,50 
4 209 402,70 
795 135,03 
81 038,97 6 439 967,00 
171 301,55 
90 636,35 
3 168,28 
69 915,54 
2 114,88 
5 466,50 
6 162 744,55 
173 428,17 
200 571,28 
5 138 427,58 
650 317,52 
105 920,76 7 752 601,78 
193 293,05 
97 423,18 
3 112,08 
. 83 046,51 
4 891,94 
4 819,34 
7 368 226,92 
184 294,42 
203 965,21 
6 221 875,15 
758 092,14 
191 081,98 8 440 791,87 
214 507.91 
91 342,60 
6 198,60 
111 392,03 
888,26 
4 686,42 
7 889 123,65 
298 400,47 
230 058,57 
6 546 434,00 
814 230,61 
337 160,13 
^ 
FILIPPIINIT 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin ja ka 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokitteleiiiattomat tavarat (9) 1 257 649,96 
397 962,79 
158 250,61 
15 913,27 
83 988,66 
0,00 
139 810,25 
820 005,00 
15 817,04 
123 353,56 
210 125,20 
470 709,20 
39 682,17 1472 713,80 
384 770,58 
179 446,12 
17 504,62 
62 161,62 
1,92 
125 656,30 
1 045 346,31 
12 782,75 
153 364,91 
274 939,90 
604 258,75 
42 597,09 1 607 891,99 
383 292,99 
182 972,81 
17 418.72 
65 694,69 
223,36 
116 983,41 
1 146 137,20 
10115.82 
145 038,03 
405 249,20 
585 734,15 
78 461,88 1 909 892,83 
397 848,03 
159 479,51 
18 730,28 
72 431,53 
463,39 
146 743,32 
1 370 198,52 
10 553,92 
143 878,46 
572 497,00 
643 269,14 
141 846,41 2 101 598,11 
426 336,16 
152 271,77 
14 352,04 
85 323,87 
2 404,83 
171 983,65 
1 464 772,51 
16 752,70 
130 077,56 
662 448,13 
655 494,12 
210 489,43 2 342 109,89 
506 731,14 
142 044,82 
12 829,56 
99 360,33 
161,24 
252 335,19 
1 615 784,39 
20 793,85 
122 421,08 
855 285,73 
617 283,73 
219 594.58 
Lähde: Eurostat 
A4 
2.6. EU12-MAIDEN VIENTI ASEAN-MAIHIN (TUHANSINA ECUINA) 
THAIMAA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 3 409 261,21 
282 469.47 
113 715.42 
122 418,22 
30 621.35 
9 465,04 
6 249,44 
2 916 609.85 
446 832,12 
630 981,29 
1 693 044,03 
145 752,41 
210 181,90 3 816 594,34 
302 035,15 
135 453,51 
110 934,70 
45 455.35 
5 784,21 
4 407,38 
3 226 613.09 
452 108,91 
742 685,70 
1 879 611.72 
152 206,76 
287 946,19 3 913 451,03 
332 060,39 
164 037,02 
107 605.90 
47 549,24 
8 917,93 
3 950,30 
3 382 756,24 
535 603,75 
678 987,53 
1 945 080,00 
223 084,96 
198 634,52 5 042 717,71 
421 511,76 
186 543,14 
132 697,81 
60 753,71 
36 071,66 
5 445,44 
4 383 777,46 
624 142.03 
925 498.36 
2 600 740,12 
233 396,95 
237 428,48 6 103 940,04 
452 197,07 
221 834,70 
117 181,74 
92 785,47 
13 882,36 
6 512,80 
5 414 892,67 
718 594,32 
1 052 490,52 
3 248 210,23 
395 597,60 
236 850,11 7 736 801,76 
479 041,16 
243 838,87 
125 403.51 
88 074,11 
13 809.39 
7 915.28 
6 944 571,35 
785 813,74 
1 178 262,06 
4 593 456,23 
387 039,32 
313 189,80 
VIETNAM 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 127 713,38 
31 173,44 
21 132,63 
4 392,71 
142.42 
5 400.03 
105,65 
94 143,19 
35 611,05 
5 575,22 
45 681,92 
7 275,00 
2 396,71 184 994,44 
22 268,41 
19 811,48 
1 419,60 
704,60 
218,44 
114,29 
160 116,91 
44 123,64 
19 896,69 
87 160,34 
8 936,24 
2 609,16 300 992.57 
37 228.88 
32 512.42 
2 108.17 
2 072,11 
273,04 
263,14 
259 447,33 
53 270,32 
31 105,72 
162 878,44 
12 192,85 
4 316,34 487 321,93 
39 654,66 
33 050,16 
2 941,21 
2 612,99 
731,59 
318,71 
441 670,96 
79 437,92 
55 009,32 
283 083,83 
24 139,89 
5 996,32 616 018.17 
56 034,40 
45 436,70 
3 902,85 
5 715.52 
874,31 
105,02 
547 977,02 
117 509,43 
79 078,92 
323 140,47 
28 248,20 
12 006,89 710 723,45 
74 952,22 
60 518,26 
4 373,00 
6 924,56 
2 706,09 
430,31 
614 976,31 
147 228,56 
98 623,58 
326 706,70 
42 417,47 
20 794,93 
INDONESIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet(7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 2 837 069,71 
111 074,30 
42 512,19 
7 573,32 
42 284,43 
15 683,48 
3 020,88 
2 571 420,64 
426 193,77 
331 833,17 
1 703 232,07 
110 161,63 
154 574,83 3 201 876,42 
144 318,86 
63 609,83 
7 251,47 
63 607,89 
7 253,32 
2 596,35 
2 923 622,04 
406 484,47 
370 348,83 
2 020 562,44 
126 226,30 
133 935,55 4 053 728,03 
195 269.19 
87 096.48 
9 910:81 
54 828,00 
40 852,75 
2 581,15 
3 602 305,83 
479 032,19 
463 777,56 
2 501 425,02 
158 071,06 
256 152,98 4 144 537,95 
422 070,25 
92 315,06 
9 601,13 
162 900,99 
153 809,53 
3 443,54 
3 585 700,96 
586 219,92 
448 031,44 
2 394 769,73 
156 679,87 
136 766,66 4314431,12 
360 449,33 
77 751,36 
12 142,82 
142 015,68 
123 269,07 
5 270,40 
3 750 937,02 
697 476,33 
458 128,50 
2 447 308,48 
148 023.71 
203 044,82 5 316 492,52 
431 325,54 
149 135,81 
11 124,47 
219 874,11 
45 494,82 
5 696,33 
4 579 864,57 
756 346,55 
516 624,06 
3 122 155,47 
184 738,49 
305 302,54 
Ï 
MALESIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 2 495 577,47 
179 187,79 
74 135,10 
53 665,73 
42 993,37 
7 096,54 
1 297,05 
2 087 911,62 
262 661,23 
358 321,82 
1 330 040.66 
136 887,91 
228 478,06 2 940 505,36 
231 971,48 
90 012,41 
66 921.83 
62 864.61 
6 530,59 
5 642,04 
2 601878,14 
283 894,83 
431 475,89 
1 724 860,07 
161 647,35 
106 655,79 3 103 615,57 
224 653,28 
95 574,29 
56 199.96 
62 595,34 
8 765,09 
1 518,60 
2 766 600,83 
335 525,59 
396 920,55 
1 809 762,89 
224 391,80 
112 361,58 3 985 301,17 
311 276,19 
118 675,04 
62 052.44 
116 382,13 
10 690,82 
3 475,76 
3 536 633,88 
351 135,35 
517 816,12 
2 448 717,00 
218 965,41 
137 391,11 5 772 374,06 
273 299,07 
120 519,03 
63 270,46 
68151,64 
13 357,33 
8 000,61 
5 182 020,40 
438 326,07 
657 978,85 
3 762 151,74 
323 563,74 
317 054,o8 7 361 700,45 
340 810,33 
163 919,40 
72 336,57 
89 744,61 
10 040,43 
4 769,32 
6 692 940,72 
431 046,28 
760 030.59 
5 180 406.84 
321 457.01 
327 950.28 
BRUNEI 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 380 073,95 
5 092,71 
2 992,04 
1 516,41 
554,64 
9,71 
19,91 
356 680,67 
3 740,41 
18 991,49 
55 177,46 
278 771,31 
18 300,55 519 442,56 
4 180,29 
2 795,75 
410.01 
919,80 
54,73 
0,00 
498 464,64 
3 554,49 
25 252,52 
199 789,34 
269 868,29 
16 797,59 418 574.56 
5 079,47 
3 801,44 
843,07 
432,05 
2,91 
0,00 
392 248,58 
4 816,73 
33 269,18 
115 346,53 
238 816,14 
21 246,58 589 293,98 
4 932,29 
3 433,94 
532,10 
948,20 
14,24 
3,81 
566 776,31 
3 931,66 
31 407.59 
131 460,82 
399 976,24 
17 585.57 785 796,73 
6 390,54 
4 800,32 
966,04 
597,07 
19,38 
7,73 
761 263,04 
5 315,56 
34 279,58 
262 021.29 
459 646,61 
18 143,11 614 585,74 
10 223,17 
8 398,51 
1 186,66 
557,20 
72,49 
8,31 
590 557,34 
4 715.42 
29 370,07 
230 039,26 
326 432,59 
13 305,20 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 5 682 464,39 
415 804,74 
101 767,96 
199 635,14 
26 294,97 
85 412,48 
2 694,19 
4 910 399,88 
642 356,14 
803 896,21 
2 814 865,32 
649 282,21 
356 259,72 5 684 598,87 
408 981,36 
111 526,74 
205 909,16 
34 586,74 
53 606,26 
3 352,46 
5 057 435,65 
663 616,17 
847 735,07 
2 956 964,97 
589 119,44 
218 181,96 6 348 902,26 
451 335,47 
127 467,04 
227 646,59 
27 152,16 
65 239,92 
3 829,76 
5 493 301,50 
715 157,48 
981 020,73 
3 050 505,37 
746 617,92 
404 265,45 7 682 448,08 
690 468,15 
146 062,51 
223 468,25 
33 716,79 
284 371,66 
2 848,94 
6 702 452,87 
848 604,65 
1 193 357,69 
3 787 043,76 
873 446,77 
289 526,88 8 871 219,64 
608 937,16 
169 652,14 
167 963,22 
28 944,00 
231 139,08 
11 238,72 
8 021 212,78 
1 033 924,84 
1 322 544,05 
4 481 071,62 
1 183 672,27 
241 069,60 10 129 895,56 
637 291,61 
192 075,85 
215 286,25 
28 655,28 
197 512,80 
3 761,43 
9 054 908,82 
1 103 081,75 
1 395 217,31 
5 229 345,78 
1 327 263,98 
437 694,99 
U% 
FILIPPIINIT 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 1 246 229,60 
141 184,74 
102 265,51 
20 189,30 
12 064,00 
3 293,33 
3 372,60 
1 034 487,21 
184 834,42 
117 824,46 
642 788,59 
89 039.74 
70 557.73 1 119 797,99 
136 511,81 
93 617,00 
25 301,41 
13 836,90 
1 843 15 
1 913,35 
930 499,66 
177 955,37 
122 407,72 
547 321,88 
82 814,69 
52 786,52 1 443 141,38 
178 554,81 
130 052,72 
33 834,73 
10 625,48 
2 191,77 
1 850,11 
1 202 790.63 
213 870,65 
141 963,23 
743 925,96 
103 030,79 
61 795,83 1 732 464,95 
148 170.07 
94 039.53 
30 987.43 
18 492,93 
3 517,51 
1 132,67 
1 528 349,39 
241 507,33 
158 484,24 
1 011 739,92 
116 617,90 
55 945,48 1 957 520,84 
201 873.54 
127 982,33 
47 442,27 
17 824,36 
7 011,59 
1 612,99 
1 684 264,31 
286 669,51 
174 773.01 
1 103 266,01 
119 555.78 
71 383.01 2 118 475.18 
226 453,63 
145 990,67 
54 613,03 
14 716,13 
9 366,48 
1 767.32 
1 788 440,17 
303 744,41 
229 839,06 
1 121 266,33 
133 590.37 
103 581.27 
Lähde: Eurostat 
h1 
2.7. EU12-MAIDEN KAUPPATASE ASEAN-MAIDEN KANSSA (TUHANSINA ECUINA) 
THAIMAA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) - 504 946.66 
-1 087 578,31 
-1 084 361,52 
91 982,63 
-109 425.82 
9 461.71 
4 764.69 
401 743,77 
431 472,93 
- 6 727,70 
1 156 002,69 
-1 179 004,15 
180 888,17 -1 287 086,28 
-1 392 885,47 
-1 348 838,23 
70 780,42 
-124 735,34 
5 784,21 
4 123,47 
- 83 586,44 
429 376,28 
53 199,17 
1 081 895,76 
-1 648 057,65 
189 385,72 -1 234 570,74 
-1 220 225,94 
-1 189 937,82 
64 584.33 
-106 888,23 
8 256,91 
3 758,87 
-150 247,52 
506 998,99 
555,89 
985 658,25 
-1 643 460,65 
135 902.77 - 488 285,23 
-1 050 180,29 
-1 085 466,34 
95 375,07 
-101 309,35 
36 066,51 
5 153,82 
407 638,22 
591 756.94 
205 703,33 
1 302 803,23 
-1 692 625,28 
154 257,02 -159 621,92 
-1 148 902,23 
-1 106 786,08 
80 871,60 
-142 938,67 
13 877,18 
6 073,74 
879 175*57 
673 527,37 
166 616,61 
1 655 972,74 
-1 616 941,15 
110 104,62 1 359 432,32 
-921 194,95 
-788 122,53 
98 441,44 
- 251 903,24 
13 742,48 
6 646,90 
2 150 894,76 
732 505,65 
226 328.26 
2 585 520.45 
-1 393 459.60 
129 733.35 
VIETNAM 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 44 719,97 
16 424,38 
16 742,22 
4 392.71 
- 6 585,44 
2 423,44 
87,13 
58 947,78 
34 186,87 
- 1 518,08 
45 146,60 
• 18 867,61 
2 196,53 12 816,64 
51 343,99 
28 567.51 
1 400.39 
-4 627,10 
19 649,92 
100.15 
62 005.13 
43 221,33 
4 054,09 
85 856,51 
•71 126,80 
2 155,56 -18 512,19 
- 49 224,89 
-15 950,77 
2 080,81 
-5 260,16 
-30 185,03 
90,26 
27 666,08 
51 087,64 
7 222,65 
155 593,88 
186 238,09 
3 046,57 - 56 820,75 
-48 213,45 
- 26 885,44 
2 909,62 
- 3 220,80 
-21 331,44 
314,61 
-13 977,21 
76 965,45 
15 631,45 
257 256,10 
- 363 830,21 
5 369,93 241 890,86 
139 259,69 
110 167,01 
3 685,28 
-4 435,55 
- 28 409,09 
66,68 
-112 578,42 
112 688,98 
20 559,62 
308 423,36 
- 554 250,38 
9 947.30 -402 171,39 
- 208 289,95 
-183 730,30 
4 277,04 
-14 470,19 
-14 722,11 
355,61 
-211 648,10 
140 612.72 
34 654,45 
319 389,23 
- 706 304,50 
17 766,69 
INDONESIA 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) - 27 546,01 
-1 143 280,30 
- 474 870,85 
- 59 268,93 
- 297 972,69 
-80 126,61 
-231 041,22 
972 149,95 
390 535,13 
- 397 906,49 
1 629 869,69 
- 650 348,38 
143 584,21 - 377 952,07 
-1 067 602,41 
-476 032,24 
-71 431,63 
- 234 975,01 
-28 179,41 
-256 984,12 
574 175,12 
357 147,50 
- 529 014.65 
1 931 025.13 
-1 184 982,86 
115 475,30 - 289 349,49 
-1 155 893,49 
- 400 758,24 
- 66 670,60 
-241 217,16 
-100 268,55 
- 346 978,94 
628 993,18 
410 889,24 
-608 812,46 
2 279 660,57 
-1 452 744,17 
237 550,83 - 887 546,93 
-1 124 509,28 
- 448 079,76 
- 46 496,34 
-215 721.27 
- 29 598,56 
-384 613,35 
147 653,48 
520 531,63 
- 699 009,69 
2 031 667,66 
-1 705 536,12 
89 308,81 -1 542 714,42 
-1 624 615,91 
-531 195,19 
- 40 249,26 
- 378 554,50 
-119 344,93 
- 555 272,03 
-109 076,49 
605 556,24 
- 804 620,62 
2 037 455,57 
-1 947 467.68 
190 977.96 -630 312,91 
-1 509 009,41 
-356 314,51 
- 45 885,20 
- 365 278,37 
- 141 977,59 
- 599 553,74 
601 446,76 
646 223,43 
-800 152,90 
2 705 324,54 
-1 949 948,31 
277 249,71 
Ço 
MALESIA 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin ja ka 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 1990 
-1 111 976,85 
-1 175 317,98 
-192 020,82 
53 224,34 
- 787 564,46 
-11 795,48 
-237 161,56 
-114 659,45 
225 405,75 
, 7 387,85 
169 797,69 
-517 250,74 
178 000,61 1991 
-1 442 708.72 
-1 009 445.94 
-170 448,97 
66 172,63 
- 644 235,50 
6 530,10 
- 267 464,20 
-483 663,14 
224 850.31 
27 065,36 
6 799,43 
- 742 378,24 
50 400,28 1992 
-1 836 033,66 
-1 046 020,71 
- 169 527,60 
55 642.72 
- 633 787.58 
8 749,66 
- 307 097,91 
- 806 663,05 
270 921,10 
-52 097,15 
-224 645,16 
-800 841,84 
16 650,22 1993 
-2 242 164,01 
-980 131,53 
-139 648,06 
60 345,92 
- 608 922,94 
8 167,87 
- 300 074,32 
-1 312 421,82 
274 383,05 
46 159,45 
-740 010,88 
- 892 953,44 
50 389,25 1994 
-1 716 122,17 
-1 098 337,43 
-167 681,77 
62 468,29 
-624 050.12 
7 327.71 
-376 401.54 
-873 138.02 
310 125.57 
94 383.19 
- 448 422.60 
-829 224,18 
255 353.26 1995 
-1 509 859,67 
-1 052 275,22 
-112421,85 
70 516,71 
- 625 798,41 
-1 279,37 
- 383 292,30 
-615 252,26 
243 588,36 
174 648,28 
-218 125,30 
-815 363,60 
157 668,05 
BRUNEI 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 157 237,16 
4 778,85 
2 912,13 
1481,39 
355,71 
9,71 
19,91 
134 867,66 
3 669,27 
14 896,66 
47 342,98 
68 958,75 
17 590,62 237 847,52 
3 774,90 
2 659,45 
385,60 
764,79 
54,73 
- 89,67 
221 282,72 
3 491,92 
25 051,35 
126 146,48 
66 592,97 
12 789,85 196 982,40 
4 290,65 
3 517,07 
836,91 
- 62,36 
2,91 
- 3,88 
187 378,20 
4 756,12 
32 714,43 
65 790,74 
84 116,91 
5 313,64 192 053,69 
4 688,67 
3 317,49 
492,54 
861,05 
13,78 
3,81 
188 419,54 
3 810,86 
31 021,77 
122 551,62 
31 035,29 
- 1 054,28 471 879,16 
6 252,10 
4 712,44 
963,48 
559,27 
19,38 
- 2,47 
452 491,91 
5 314,28 
33 843,64 
231 228,31 
182 105,68 
13 135.10 351 837,38 
10 181,70 
8 363,80 
1 181,49 
557,20 
72,49 
6,72 
332 867,41 
4 669,74 
29 181,44 
112 626,73 
186 389,50 
8 788,27 
SINGAPORE 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) 996 965,32 
236 687,84 
36 209,51 
196 958,19 
- 82 034,56 
85 246,48 
308,22 
471 845,79 
504 891,11 
619 098,21 
- 666 269,37 
14 125,84 
288 431,63 464 388,94 
233 085,79 
35 876,88 
203 753,23 
- 42 898,99 
36 049,89 
304,78 
74 704,30 
472 694,99 
651 372,95 
•914 515,07 
•134 848,57 
156 598,94 697 711,48 
282 551,94 
43 255,25 
225 155,32 
-41 655,74 
59 922,25 
-4 125,14 
91 933,37 
523 016,58 
776 331,23 
-1 158 897,33 
-48517,11 
323 226,48 1 242 481,08 
519 166,60 
55 426,16 
220 299,97 
-36 198,75 
282 256,78 
-2 617,56 
539 708,32 
675 176,48 
992 786,41 
-1 351 383,82 
223 129,25 
183 606,12 1 118617,86 
415 644,11 
72 228,96 
164 851,14 
-54 102,51 
226 247,14 
6 419,38 
652 985.86 
849 630,42 
1 118 578,84 
-1 740 803,53 
425 580,13 
49 987,62 1 689 103,69 
422 783,70 
100 733,25 
209 087,65 
- 82 736,75 
196 624,54 
- 924,99 
1 165 785,17 
804 681,28 
1 165 158,74 
-1 317 088,22 
513 033,37 
100 534,86 
hl 
FILIPPIINIT 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
YHTEENSÄ 
Raaka-aineet (0-4) 
Elintarvikkeet ja elävät eläimet (0) 
Juomat ja tupakka (1) 
Raaka-aineet polttoaineita lukuun ottamatta 
Mineraaliset polttoaineet (3) 
Eläin- ja kasviöljyt ja -rasvat sekä eläin- ja k 
Tehdastuotteet (5-8) 
Kemikaalit (5) 
Tehdastuotteet (6) 
Koneet ja kuljetusvälineet (7) 
Sekalaiset tehdastuotteet (8) 
Muut luokittelemattomat tavarat (9) -11420,36 
• 256 778,05 
-55 985,10 
4 276,03 
- 71 924,66 
3 293,33 
-136 437.65 
214 482,21 
169 017,38 
-5 529,10 
432 663,39 
- 381 669,46 
30 875,56 352 915,81 
248 258,77 
-85 829,12 
7 796,79 
- 48 324,72 
1841,23 
123 742,95 
114 846,65 
165 172,62 
-30 957,19 
272 381,98 
- 521 444,06 
10 189,40 164 750.61 
204 738.18 
- 52 920,09 
16 416,01 
- 55 069,21 
1 968,41 
•115 133,30 
56 653,43 
203 754,83 
- 3 074,80 
338 676,76 
- 482 703,36 
-16 666,05 177 427,88 
249 677,96 
- 65 439,98 
12 257,15 
- 53 938,60 
3 054.12 
145 610,65 
158 150,87 
230 953,41 
14 605,78 
439 242,92 
•526 651,24 
- 85 900,93 144 077,27 
224 462,62 
- 24 289,44 
33 090,23 
- 67 499,51 
4 606,76 
•170 370.66 
219 491,80 
269 916,81 
44 695,45 
440 817,88 
- 535 938,34 
-139 106,42 - 223 634,71 
- 280 277,51 
3 945,85 
41 783,47 
- 84 644,20 
9 205,24 
- 250 567,87 
172 655,78 
282 950,56 
107 417,98 
265 980,60 
- 483 693,36 
-116 013,31 
Lähde: Eurostat 
5"* 
2.8. EU:N TUONTI ASEAN-MAISTA VUONNA 1995 
(tuhatta ecua) 
Thaimaa Vietnam Indonesia Malesia Brunei Singapore Filippiinit ASEAN 
Belgia ja Lu 
Tanska 
Ranska 
Saksa 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Espanja 
Yhdistynyt k 604 770,33 
136 454,80 
837 979,10 
1 471 917,00. 
50 018,39 
70 196.07 
516 221.10 
928 505,10 
87 832,35 
352 860,20 
1 320 615,00 74 871.30 
15 235.75 
216 262,70 
422 523.60 
3 736,74 
3 098,64 
84 247,92 
91 219,73 
6 360,95 
55 449,41 
139 888,10 434 281,94 
138 939,20 
578 237,90 
1 414 353.00 
63 705.16 
33 709.29 
748 602.30 
873 532,30 
41 968,64 
467 760.70 
1 151 715,00 531 938.49 
113 456,80 
918 199.00 
2 204 796.00 
45 559.41 
363 076.20 
530 062.60 
1 014 789.00 
70 907.02 
322 760.60 
2 756 015.00 420.54 
41,78 
108 169,40 
938,25 
45,40 
33,89 
1 468,64 
3 841,93 
69.13 
10.30 
147 709.10 225 498,69 
45 002,49 
1 291 415,00 
1 839 984,00 
49 462,87 
759 292,60 
468 363,50 
1 380 111,00 
36 232,42 
165 526.30 
2 179 903,00 112 462.34 
27 152,77 
216 841,70 
760 721.90 
8 974,41 
31 363,55 
162 818,80 
357 621,10 
7 674,66 
64 543,36 
591 935,30 1 984 243,63 
476 283,59 
4 167 104,80 
8 115 233,75 
221 502,38 
1 260 770,24 
2 511 784,86 
4 649 620,16 
251 045,17 
1 428 910,87 
8 287 780,50 
EU12 6 377 369,44 1112 894,84 5 946 805,43 8 871 560.12 262 748,36 8 440 791,87 2 342 109,89 33 354 279,95 
Lähde: Eurostat 
2.9. EU:N VIENTI ASEAN-MAIHIN VUONNA 1995 
(tuhatta ecua) 
Thaimaa Vietnam Indonesia Malesia Brunei Singapore Filippiinit ASEAN 
Belgia ja Lu 
Tanska 
Ranska 
Saksa 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Espanja 
Yhdistynyt k 700 147,43 
178 221,80 
1 333 883.00 
2 871 300.00 
14 164.33 
50 979.60 
891 570,30 
477 494,20 
27 638,40 
188 480,70 
1 002 922,00 44 275,19 
25 806,62 
259 460,80 
181 396.20 
1 028,98 
5 479,70 
79 680,00 
35 223,98 
624.52 
7 794,40 
69 953,06 320 451.78 
80 017,38 
, 799 268,40 
2 097 411,00 
41 508,38 
15 891,00 
573 574,30 
612 896,70 
462,18 
150 726,20 
624 285,20 271 473,80 
83 000.97 
1 825 414,00 
2 185 923.00 
3 082,73 
266 295,40 
700 594,00 
314 304,80 
26 138,55 
140 922,20 
1 544 551,00 3 668.58 
4 901.75 
155 928,10 
94 073,96 
13,67 
1 125,21 
40 851,59 
8 119,43 
0.00 
785,65 
305 117,80 483 993,63 
160 038.80 
1 435 330.00 
2 801 496,00 
23 041,10 
199 731,30 
1 335 675,00 
850 957,10 
61 334,53 
357 252,10 
2 421 046,00 113 969,13 
44 894,19 
290 478,70 
744 360,10 
10 248,71 
61 689,32 
215 698,40 
185 117,20 
5 078,61 
52 538,02 
394 402,80 1 937 
576 
6 099 
10 975 
93 
601 
3 837 
2 484 
121 
898 
6 362 979,54 
881.51 
763,00 
960,26 
087,90 
191,53 
643,59 
113,41 
276,79 
499,27 
277,86 
EU12 7 736 801,76 710723,45 5316492,52 7 361700,45 614 585,74 10129895,56 2118475,18 33 988 674,66 
Lähde: Eurostat 
2.10. EU:N KAUPPATASE ASEAN-MAIDEN KANSSA VUONNA 1995 
(tuhatta ecua) 
Thaimaa Vietnam Indonesia Malesia Brunei Singapore Filippiinit ASEAN 
Belgia ja Lu 
Tanska 
Ranska 
Saksa 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Espanja 
Yhdistynyt k 95 377,10 
41 767,00 
495 903,90 
1 399 383,00 
- 35 854,06 
-19 216,47 
375 349,20 
-451 010,90 
-60193,95 
-164 379,50 
-317 693,00 -30 596,11 
10 570,87 
43 198,10 
-241 127,40 
- 2 707,76 
2 381,06 
- 4 567,92 
- 55 995,75 
- 5 736,43 
- 47 655,01 
- 69 935,04 -113 830,16 
- 58 921,82 
221 030,50 
683 058,00 
-22 196,78 
-17 818,29 
-175 028,00 
- 260 635,60 
- 41 506,46 
-317 034,50 
- 527 429,80 - 260 464,69 
- 30 455,83 
907 215,00 
-18 873,00 
- 42 476,68 
- 96 780,80 
170 531,40 
- 700 484,20 
- 44 768,47 
- 181 838,40 
-1 211464,00 3 248,04 
4 859,97 
47 758,70 
93 135,71 
- 31,73 
1 091.32 
39 382.95 
4 277,50 
- 69,13 
775,35 
157 408,70 258 494,94 
115 036,31 
143 915,00 
961 512,00 
-26 421,77 
559 561,30 
867 311,50 
529 153,90 
25 102,11 
191 725,80 
241 143,00 1 506,79 
17 741,42 
73 637,00 
-16 361,80 
1 274,30 
30 325,77 
52 879,60 
•172 503,90 
- 2 596,05 
-12 005,34 
• 197 532,50 - 46 264,09 
100 597,92 
1 932 658,20 
2 860 726,51 
- 128 414,48 
- 659 578,71 
1 325 858,73 
-2 165 506.75 
-129 768,38 
-530 411,60 
-1 925 502,64 
EU12 1359 432,32 -402 171,39 -630 312,91 -1509 859,67 351837,38 1689 103,69 -223 634,71 634 394,71 
Lähde: Eurostat 
91, 
2.11. EU:N TUONTI ASEAN-MAISTA JÄSENVALTIOITTAIN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Belgia ja Luxembourg 974 838,38 1 133 678,07 1 179 817.88 1 512 302.13 1 842 442.72 1 984 243,63 
Tanska 374 030.91 374 515,7 397 797.76 470 510,03 528 763,59 476 283.59 
Ranska 2 122 600.13 2 507 780.5 2 805 367.51 3 227 577.46 3 622 732,5 4 167 104,8 
Saksa 4 605 198,68 5 853 034.98 6 460 486,99 7 310 859,12 8 264 450,14 8 115 233,75 
Kreikka 90 489,81 160 850.1 172 947,81 191906.56 210 687.46 221502.38 
Irlanti 113 805.16 149 582.77 185 022,71 492 806.17 738 452,29 1260 770,24 
Italia 1519 200.07 1729 536,85 1989 705,94 2 103 204,92 2 227 991.64 2 511784,86 
Alankomaat 2 090 120,98 2 597 998,68 2 872 726,69 3 033 757,37 3 994 628.84 4 649 620,16 
Portugali 177 823,77 185 631,49 197 625,65 218 943,84 232 881,16 251045,17 
Espanja 731601,43 1015 670,93 1152 718,37 . 979 922,13 1272 460,54 1428 910,87 
Yhdistynyt kunlngask 3 835 647,72 4 505 139,69 4 816 710,87 6 540 005,89 7 699 739,34 8 287 780,5 
EU12 16 635 357,04 20 213 419,76 22 230 928,18 26 081795,62 30 635 230,22 33 354 279,95 
Lähde: Eurostat 
2.12. EU:N VIENTI ASEAN-MAIHIN JÄSENVALTIOITTAIN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Belgia ja Luxembourg 967 065,26 1 026 090,67 1022112,15 1 454 274 1 683 647,58 1 937 979,54 
Tanska 347 721,6 329 752,97 454 171,23 464 318,06 515 394,67 576 881,51 
Ranska 2 502 866,85 2 804136,94 3 531 229 3 789196,65 4 242 116,76 6 099 763 
Saksa 5 204 690,33 6 052 951,58 6 117 620,9 7 233 289,52 9 197 799,59 10 975 960,26 
Kreikka 29 251,65 36 362,27 29 335,9 48 436,24 67 298,46 93 087,9 
Irlanti 141037,21 148 491,34 177 956,75 220 669,49 397 003,74 601191,53 
/fa/;a 1652011,77 1768 369,21 2155698,11 2 668 780,8 3 129 123,55 3 837 643,59 
Alankomaat 1149 640,99 1171472,26 1327 916,15 1877 805,87 1992 982,47 2 484 113,41 
Portugali 36 804,21 44 579,07 47 296,67 57 738,46 76 026,84 121276,79 
Espanja 335 931,81 344 027,2 472 502,46 638 843,61 689 541,3 898 499,27 
Yhdistynyt kuningask 3 811 368,07 3 741 576,47 4 246 566,39 5 210 733 6 430 365,64 6 362 277,86 
EU12 16 178 389,75 17 467 809,98 19 582 405,71 23 664 085,7 28 421300,6 33 988 674,66 
Lähde: Eurostat 
2.13. EU:N KAUPPATASE ASEAN-MAIDEN KANSSA JÄSENVALTIOITTAIN 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 
Belgia ja Luxembourg -7 773,12 -107 587,40 -157 705,73 -58 028,13 -158 795,14 - 46 263,62 
Tanska -26 309.31 -44 762.73 56 373,47 -6 191,97 -13 368,92 100 597,78 
Ranska 380 266,72 296 356,44 725 861,49 561619,19 619 384,26 1932 659,16 
Saksa 599 491,65 199 916,60 -342 866,09 -77 569,60 933 349,45 2 860 728,71 
Kreikka - 61 238,16 -124 487,83 -143 611,91 -143 470,32 -143 389,00 -128 414,44 
Irlanti 27 232,05 -1091,43 -7 065,96 -272 136,68 -341448,55 -659 578,45 
Italia 132 811,70 38 832,36 165 992,17 565 575,88 901131,91 1325 858.58 
Alankomaat -940 479,99 -1426 526,42 -1544 810,54 -1155 951,50 -2 001646,37 -2 165 507,30 
Portugali -141 019,56 -141 052,42 -150 328,98 -161 205,38 - 156 854,32 -129 768,50 
Espanja -395 669,62 -671643,73 -680 215,91 -341078,52 -582 919,24 -530 412,15 
Yhdistynyt kuningask -24 279,65 -763 563,22 -570 144,48 -1329 272,89 -1269 373,70 -1714 039,70 
EU12 -456 967,29 -2 745 609,78 -2 648 522,47 -2 417 709,92 -2 213 929,62 634 394,71 
Lähde: Eurostat 
9L, 
Liite 3 - Suorat ulkomaiset sijoitusvirrat Euroopan unionin ja 
ASEANin välillä 
3.1. Euroopan suorat ulkomaiset sijoitukset ASEANissa 
3.2. Suorat ulkomaiset sijoitukset ASEANista Euroopan unioniin 
^ 
3.1. EUROOPAN SUORAT ULKOMAISET SIJOITUKSET ASEANISSA (MILJOONAA 
DOLLARIA) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
Indonesia 576 682 1.093 1.482 1.777 2.004 
Malesia 719 1.668 2.332 3.998 4.469 4.351 
Filippiinit 936 563 530 544 228 763 
Singapore 3.655 2.887 5.575 4.888 6.730 6.829 
Thaimaa 1.105 1.775 2.444 2.014 2.116 1.621 
Lähde: Asian Development Outlook 1995-96 
ÇC 
miljoonaa dollaria 
35000 
30000 
25000 
20000 
15000 
10000 
5000 e 1993 
• 1992 
01991 
• 1990 
• 1989 
• 1988 
Indonesia Malesia Filippiinit Singapore Thaimaa 
miljoonaa dollaria 
• Thaimaa 
O Singapore 
• Filippiinit 
Q Malesia 
• Indonesia 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 
f? 
3.2. SUORAT ULKOMAISET SIJOITUKSET ASEANISTA EUROOPAN UNIONIIN 
Tärkeimpien ASEANin maiden suorat nettosijoitukset ulkomaille vuonna 1994 
(miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
Luvut ovat vuodelta 1993 
Malesian suorat ulkomaiset sijoitukset vuonna 1994 (miljoonaa Yhdysvaltain 
dollaria) 
Maat 
Koko maailma 1907,2 
Euroopan unioni 168,5 
Yhdistynyt kuningaskunta 124,4 
Saksa 23,8 
Irlanti 9,4 
Italia 2,8 
Ruotsi 0,6 
Belgia 0,1 
Alankomaat 2,1 
Ranska 4 
Tanska 0,1 
Kreikka 
Portugali 
Itävalta 
Luxembourg 0,1 
Espanja 
Suomi 1 
Muut 173l).l 
<* 
Singaporen suorat osakepääomasijoitukset ulkomaille maittan vuonna 1993 
(miljoonaa Yhdysvaltain dollaria) 
aBaaaaBaaaaBBHa^HanaBBaHi BBBBBBBBBaaBBaaaaBBBBBBaasESBs 
Maat 
Koko maailma 13,226 
Euroopan unioni 965 
Alankomaat 291 
Yhdistynyt kuningaskunta 225 
Muut 450 
Yhdysvallat 1,093 
Aasia 7,149 
Hong Kong 2,507 
Japani 68 
ASEAN-maat 3,695 
Brunei 57 
Indonesia 322 
Malesia 2,900 
Filippiinit 144 
Thaimaa 273 
^T 
Singaporen suorat ulkomaiset nettosijoitukset kolmikantaan kuuluviin maihin 
(EU-maat, Japani ja Yhdysvallat) vuonna 1993 (miljoona Yhdysvaltain 
dollaria) 
Japani 
3% (68) 
52% 
(1,093) 
Yhdysvallat 
Suorat ulkomaiset sijoitukset EU-maista ASEAN-maihin* 
(miljoona Yhdysvaltain dollaria) 
Suorat ulkomaiset sijoitukset keskimäärin vuosina 1990-93 
EU 
MUUT 
[10,499) 
55% (2,666) 
14% 
JAPANI 
(3,723) 
20% 
(2,096) 
11% 
YHDYSVALLAT 
Lähde: 1'NCTAD, monikansallisista yhtiöistä ja sijoituksista vastaava osasto. FDI-tielokanta 
isuorat ulkomaiset sijoitukset). 
* Lukuun ottamatta Bruneita. Darussalamia ja Vietnamia 
Qo 
Liite 4 - AFTAn ja APECin merkitys: 
4.1. AFTA-kehityksen käynnistäminen 
4.2. APECiin liittyvä kehitys 
Gi 
4.1. AFTA-KEHITYKSEN KÄYNNISTÄMINEN 
ASEANIN VAPAAKAUPPA-ALUE (AFTA) 
AFTAn muodollinen kartoitus toteutettiin Singaporessa 28 päivänä tammikuuta 1992 
allekirjoitetun ASEANin taloudellisen yhteistyön edistämisestä tehdyn 
puitesopimuksen jälkeen. AFTA kumpusi ajatuksesta, että suosituimmuuteen 
perustuvat kaupan järjestelyt ASEAN-maiden välillä edistäisivät kansallisen ja 
ASEANin taloudellista joustavuutta jäsenvaltioiden kansallisten talouksien kehitystä 
kasvattamalla sijoitus-ja tuotantotoiminnan mahdollisuuksia samoin kuin kaupasta ja 
ulkomaanvaluutasta saatavia tuloja. 
ASEANin taloudesta vastaavien ministerien elin (AEM) on perustanut ministeritason 
AFTA-neuvoston, johon kuuluu yksi jäsen kustakin jäsenvaltiosta ja ASEANin 
sihteeristön pääsihteeri. Keskeinen AFTA-kehityksen täytäntöönpanoon tähtäävä 
järjestelmä perustuu yhteiseen voimassa oleva suosituimmuustulliin (CEPT). Tämä 
järjestelmä vaatii ASEANin jäsenmaita pienentämään tuontitulleja tietyssä 
määräajassa ASEANin sisäisten rajojen yli käytävässä kaupassa. 
CEPT perustuu neljään luetteloon ja kahteen päivämäärään. Perusluettelo (inclusion 
list) on kunkin jäsenvaltion luettelo niistä tavaroista, joiden tulleja pienennetään. 
Lähtökohta on, että luetteloon sisältyvät kaikki tehdastuotteet mukaan lukien 
jalostetut maataloustuotteet. Vuoden 1992 sopimuksessa jalostamattomat 
maataloustuotteet jätettiin CEPT-järjestelmän ulkopuolelle. ASEANin 
talousministerien Chian Maissa syyskuussa 1994 pitämässä kokouksessa 
jalostamattomat maataloustuotteet päätettiin asteittain sisällyttää CEPT-järjestelmään 
sekä antaa oikeus sisällyttää yksittäisiä tuotteita uuteen arkojen tuotteiden 
luetteloon (sensitive list), jonka osalta laadittaisiin "erityisjärjestelyjä,\ 
Yleisessä poikkeusluettelossa (general exception list) luetellaan tuotteet, jotka 
maalla on oikeus jättää järjestelmän ulkopuolelle kansalliseen turvallisuuteen, 
yleiseen moraaliin, eläinten tai kasvien suojeluun sekä taiteellisten tai arkeologisten 
kohteiden säilyttämiseen liittyvistä syistä. Väliaikaisessa poikkeusluettelossa 
(temporary exception list) luetellaan tuotteet, joita jäsenvaltiot pitävät liian arkoina 
sisällytettäviksi CEPT-järjestelmään. Poikkeusluetteloon sisältyviin tuotteisiin ei 
voida soveltaa CEPT-tulleja muissa ASEAN-maissa. Chiang Main kokouksessa 
päätettiin kaikkien poikkeusluettelossa olevien tuotteiden asteittaisesta siirtämisestä 
perusluetteloon. Päätös vahvistettiin siirtämällä aluksi 682 tariffinimikettä 
poikkeusluettelosta perusluetteloon Brunei Darussalaamissa syyskuussa 1()()5 
pidetyssä AFTAn 7. kokouksessa. Mielenkiintoista on. että nämä ensimmäisinä 
siirretyt tuotteet sisälsivät enimmäkseen kemianalan tuotteita (orgaanisia ja 
epäorgaanisia tuotteita sekä muoveja). 
Gi 
CEPT-järjestelmän täytäntöönpanon aikataulussa määritellään tavanomainen 
aikataulu ja nopea aikataulu. Kummallekin määritellään määräajat, ja Vietnamin 
määräaikoja on pidennetty kolmella vuodella muihin ASEANin jäseniin verrattuna. 
Tavanomainen aikataulu: Niiden tuotteiden tulleja, joiden tullit ovat yli 20 
prosenttia, alennetaan 20 prosenttiin 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä 
(Vietnamille vuoteen 2001 mennessä) ja 0 ja 5 prosentin välille 1 päivään 
tammikuuta 2003 mennessä (Vietnamille vuoteen 2006 mennessä). Tullit, jotka ovat 
20 prosenttia tai pienempiä, alennetaan 0 ja 5 prosentin välille 1 päivään tammikuuta 
2000 mennessä (Vietnamille vuoteen 2003 mennessä). 
Nopea aikataulu: Niiden tuotteiden tulleja, joiden tullit ovat yli 20 prosenttia, 
alennetaan 0 ja 5 prosentin välille 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä (Vietnam 
vuoteen 2003 mennessä). Tullit, jotka ovat 20 prosenttia tai alle, alennetaan 0 ja 5 
prosentin välille 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä (Vietnam vuoteen 2001 
mennessä). Ohjelma kattaa 15 tuoteryhmää, joiden tullit on määrätty alennettavaksi 
nopean ohjelman mukaisesti: 
kasviöljyt (HS 15) sementti (HS25) 
kemikaalit (HS 28, 29, 38) lannoitteet (HS 31 ) 
lääkevalmisteet (HS 30) muovit (HS 39) 
kumituotteet (HS 40) massa (HS 47) 
nahkatuotteet (HS 41, 42) tekstiilit (HS 50, 63) 
keramiikka ja lasi (HS 69, 70) kuparikatodit (HS 74) 
jalokivet ja korut (S 71) elektroniikka (HS 84, 85) 
puu-ja rottinkikalusteet (HS 95) 
Lisäksi CEPT-järjestelmä kattaa muun muassa seuraavat alueet: 
- vähintään 40 prosenttia tuotteen arvosta on oltava peräisin ASEANista. jotta tuote 
olisi oikeutettu CEPT-järjestelmän mukaisiin tullihelpotuksiin 
- tulleihin perustumattomat kaupan ja ulkomaisten sijoitusten esteet poistetaan 
asteittain; tämän tunnistaminen ja politiikan muotoilu on vielä alkutekijöissään 
- standardien harmonisointi sekä testien ja tuotteiden sertifioinnin vastavuoroinen 
tunnustaminen 
- tullausarvojärjestelmien ja tullimenettelyjen harmonisointi (ja siirtyminen GATTin 
suoritusarvoihin (transaction values) vuoteen 2000 mennessä) 
- yhteisten ja yksinkertaistettujen menettelyjen muotoilu; niissä korostetaan muun 
muassa seuraavia asioita: 
a) viennin yhteydessä jätettävää tavarailmoitusta edeltävät muodollisuudet: 
b) luonnin yhteydessä jätettävää tavarailmoitusta edeltävät muodollisuudet: 
Ci 
c) tavaroiden tarkastus; 
d) lähetykset, joissa alkuperätodistukset kirjoitetaan jälkikäteen; 
e) hyvitykset ja niin edelleen. 
Muut rajayhteistyön ja muualla kuin rajoilla tehtävän yhteistyön alueita koskevat 
toimenpiteet voivat liittyä muun muassa neuvotteluihin makrotalouden aiheista, 
rehellisen kilpailun sääntöihin sekä riskisijoituspääoman edistämiseen. 
AFTAN ANALYYSI 
AFTA ei ole tulliunioni, ja vielä vähemmän se muodostaa yhtenäismarkkinat. Hyvin 
erisuuntaiset kansalliset edut estävät sovitteluratkaisun eli tullin, joka sijoittuu alhaisten 
(Singapore) ja korkeiden tullien (Indonesia ja muut) välimaastoon . Lisäksi CEPT-
järjestelmä sisältää osia kansallisista suojatoimenpiteistä, ja se on viime kädessä 
vapaakauppaohjelma, jossa on sisäänrakennettu veto-oikeus. Siten on lopuksi todettava, 
että maat eivät tällä hetkellä ole peruuttamattomasti sitoutuneet ASEANin yhteiseen 
taloudelliseen tulevaisuuteen. 
ASEANin neljän suurimman maan tärkeimmät vientituotteet ovat samantyyppisiä; tämä 
tarkoittaa, että CEPT-järjestelmän todellisella voimaan astumisella on vakavia 
vaikutuksia, ja että yksi tai useampi maa saattaa joutua uhraamaan osia näistä 
teollisuuksista. 
Vapaakauppajärjestelmän odotetut vaikutukset ASEANin kaupan rakenteisiin ovat 
pitkäaikaisia, eikä AFTAn käytännön merkitystä ASEAN-maiden taloudelliseen 
kehitykseen voida arvioida ennen kuin jonkin ajan kuluttua. Joka tapauksessa ASEANissa 
vaikuttavilla vapaakaupan puolesta puhuvilla tahoilla on edessään pitkä taistelu, jossa 
vastapuolena on kansallinen vastarinta rakenteellisia sopeutuksia kohtaan; tämä taistelu 
muuttuu entistä vaikeammaksi, jos järjestöön hyväksytään, uusia Myanmarin tapaisia 
jäseniä, kuten nyt ennakoidaan. 
4.2. APECIIN LIITTYVÄ KEHITYS 
Tyynenmeren alueen taloudellista yhteistyötä koskeva hanke (APEC) perustettiin 
vuonna 1989 vastauksena Aasian ja Tyynenmeren talouksien kasvavaan keskinäiseen 
riippuvuuteen. Tässä ominaisuudessa sen tärkein tavoite on edistää Aasian ja 
Tyynenmeren alueen kasvua ja kehitystä helpottamalla tavaroiden, palvelujen, 
pääomien ja teknologian kauppaa ja kannustamalla jäseniään "avoimeen alueelliseen 
Katso liite 6 
Gh 
yhteistyöhön". Se muodostuu nykyisin 18 jäsentaloudesta1 jotka vastaavat yhdessä 
56 prosentista maailman vuosittaisesta tuotannosta ja 46 prosentista maailman 
tavaroilla käytävästä kaupasta. 
Vuodesta 1989 alkaen ministerikokouksia järjestetään vuosittain. Lisäksi Yhdysvallat 
esitti APECin puheenjohtajakaudellaan vuonna 1993 ajatuksen taloudellisten 
johtohenkilöiden epämuodollisista kokouksista. Niitä on pidetty siitä lähtien Seattlen 
Blake Islandissa (1993), Bogorissa Indonesiassa (1994) ja Osakassa Japanissa 
(1995). ASEANin merkityksestä APEC-kehityksessä todistaa merkille pantava 
seikka, nimittäin se, että vaikka APEC koostuu 18 jäsenestä, jokaisella kuudella 
ASEAN-maalla on oikeus toimia APECin puheenjohtajana joka toinen vuosi (1992, 
1994,1996 ja niin edelleen). 
Institutionaalisesti APECin ytimen muodostavat johtavien virkamiesten kokoukset 
(SOM). Ne valvovat kolmea komiteaa (budjetti- ja hallintokomitea, talouskomitea ja 
kauppa- ja sijoituskomitea) ja 10 työryhmää. Liike-elämän edustajat osallistuvat 
yhdessä taloudesta vastaavien virkamiesten kanssa näiden työryhmien toimintaan, 
jotka ovat erikoistuneet aloittain (esimerkiksi kaupan edistäminen, televiestintä, 
kalanviljelylaitokset, matkailu ja niin edelleen). Vuonna 1992 Singaporeen 
perustettiin APECin sihteeristö. 
Bogorissa vuonna 1994 annetussa yhteistä päätöstä koskevassa julkilausumassa 
avoin kauppa mainittiin taloudellisen kasvun perustaksi. Siksi johtohenkilöt sopivat 
taloudellisen yhteistyön ja yhdentymisen esteiden poistamisesta; teollistuneiden 
kansantalouksien on tarkoitus saavuttaa vapaaseen ja avoimeen kauppaan ja 
sijoitustoimintaan perustuva tavoite vuoteen 2010, kehittyvien talouksien vuoteen 
2020 mennessä. 
Osakan huippukokouksessa pyrittiin löytämään tämän tavoitteen saavuttamiseksi 
tarvittavat käytännön keinot toimintaohjelman nimellä kulkevan 25-
vuotissuunnitelman avulla; siinä korostettiin vapauttaniiskehityksen kattavuutta. 
Konkreettisten ja erillisten toimintasuunnitelmien valmistelulle määrättiin 
määräpäivä; kunkin APECin jäsenen on luovutettava toimintasuunnitelmansa tämän 
vuoden marraskuussa Subie Bayssä Filippiineillä pidettävässä huippukokouksessa. 
Siten jokaiselle APECin jäsenelle jätetään vastuu oman vapauttamista koskevan 
toimintasuunnitelmansa laatimisesta vuosien 2010/2020 määräajan ollen yleinen 
tavoite. Toimintasuunnitelmien täytäntöönpano aloitetaan tammikuussa 1997, ja se 
tarkistetaan vuosittain. 
Siitä huolimatta kaupan vapauttamisen luonne jäi Osakan huippukokouksessa tietyllä 
tavalla hämäräksi. Kun Yhdysvallat kallistui XXIV artiklan mukaiseen 
lähestymistapaan. joka puhuu WTO-järjesielmän kanssa yhteensopivan 
' Australia. Brunei Darussalam. Kanada, ("hile. Kiina. Hong Kong. Indonesia. Japani. Korean tasavalta. 
Malesia. Meksiko, laisi Seelanti. Papua- Uusi-Guinea. Filippiinien tasavalta. Singapore. Kiinan Taipei. 
Thaimaa. Yhdysvallat. Vietnam on ainoa ASEANin jäsen, joka ei kuulu APECiin. 
QS 
vapaakauppa-alueen puolesta, aasialaiset jäsenet vastasivat siihen suosituimmuuteen 
perustuvaa täytäntöönpanoa eli "avointa alueellisuutta" puolustavalla näkemyksellä. 
APECin huomattavien henkilöiden ryhmä määritteli vuonna 1994 julkaisemassaan 
toisessa kertomuksessa2 tämän käsitteen seuraavasti: se on "... alueellinen 
yhteistyökehitys, jonka tuloksena (alueen) sisäiset taloudellisen vuorovaikutuksen 
esteet tosiasiassa pienenevät, mutta myös ulkoiset, alueen hankkeen ulkopuolisiin 
kansantalouksiin kohdistuvat esteet pienenevät...", ja ne "... ovat määritelmän 
mukaan askel kohti ja osa vapaampaa maailmanlaajuista taloutta...". 
"Kohti APEC-näkemystä: vapaa ja avoin kauppa Aasian ja Tyynenmeren alueella", huomattavien 
henkilöiden rvhmän toinen kertomus, elokuu 1094. 
U 
Liite 5 - Euroopan unionin ja ASEANin väliset suhteet: 
5.1. Historiallinen katsaus 
5.2. Euroopan unionin ja ASEANin väliset siteet 
c 
5.1. HISTORIALLINEN KATSAUS 
Euroopan suhteita ASEANiin leimaavat vahvat yhteistyösiteet, jotka ovat 
muodostuneet sen jälkeen, kun ensimmäiset epämuodolliset yhteydet solmittiin 
1970-luvun al"ssa. Kummallakin alueella tapahtuneet taloudelliset ja poliittiset 
muutokset ovat väistämättä johtaneet merkittävään kehitykseen yhteistyön 
pääkohdissa. Euroopan unionin ja ASEANin välisten suhteiden sopeuttaminen 
muuttuviin olosuhteisiin on tähän saakka toteutettu maaliskuussa 1980 allekirjoitetun 
Euroopan yhteisön ja ASEANin yhteistyösopimuksen puitteissa. 
Yhteisö on ASEANin vanhin vuoropuhelukumppani. Suhteet solmittiin 
epämuodollisesti vuonna- 1972 seurauksena ASEANin tekemästä, pääosin kaupan 
etuisuuksia koskevasta aloitteesta. Ensimmäinen ministeritason yhteys solmittiin 
kesäkuussa 1972, kun komissio otti erityisistunnossaan vastaan Indonesian 
kauppaministerin johtaman valtuuskunnan. Komissio esitti ensimmäisenä ajatuksen 
yhteistyösopimuksesta vuonna 1974 ottaen malliksi Intian kanssa vuonna 1973 
tehdyn sopimuksen. Tarvittavien institutionaalisten rakenteiden puuttuminen 
ASEANista esti tällaisen sitoumuksen. Siitä huolimatta Balilla vuonna 1976 
pidetyssä ensimmäisessä ASEANin huippukokouksessa päätettiin ryhtyä tarvittaviin 
toimenpiteisiin yhteyksien lisäämiseksi ja yhteisön kanssa käytävän vuoropuhelun 
institutionalisoimiseksi. 
Euroopan talousyhteisön ja ASEANin ensimmäinen ministerikokous pidettiin 
Brysselissä marraskuussa 1978. Euroopan talousyhteisön jäsenvaltiot eivät 
milloinkaan ennen sitä olleet yhteisön viitekehyksessä tavanneet vastapuoliaan 
sellaisesta kehittyvästä alueellisesta ryhmittymästä, joka ei liity yhteisöön. Tällöin 
päätettiin laatia yhteistyösopimus, jonka kummatkin osapuolet lopulta allekirjoittivat 
maaliskuussa 1980. Euroopan talousyhteisön ja ASEANin välisiä suhteita on siitä 
lähtien ylläpidetty juuri tämän sopimuksen oikeudellisessa viitekehyksessä, ja 
sopimuksen mukaisesti perustetun yhteisen yhteistyökomitean kokousten lisäksi on 
säännöllisesti järjestetty ministerikokouksia. 
Vuodesta 1978 Euroopan yhteisön ja ASEANin välisiä kokouksia on järjestelty 
säännöllisesti mukaan lukien 11 ministerikokousta ja 12 yhteisen yhteistyökomitean 
kokousta. Euroopan yhteisö on myös vuodesta 1980 lähtien osallistunut 
vuoropuhelukumppanina vuosittain (heinäkuun lopulla) järjestettävään 
ministerikokoukseen, joka pidetään heti ASEANin ministerikokouksen jälkeen. 
Kylmän sodan päättyminen ja ASEANin vaikuttavat taloudelliset saavutukset 
synnyttivät tarpeen tarkistaa suhteiden viitekehys. Siten Luxemburgissa vuonna 1991 
pidetyssä 9. ASEANin ja Euroopan unionin ministerikokouksessa (AEMM) 
päätettiin parantaa vuoden 1980 sopimusta, jotta siinä otettaisiin huomioon 
muuttuvat tarpeet, jotka vastavuoroisen yhteistyön on tyydytettävä. Heinäkuusta 
1992 neuvosto on kuitenkin kieltänyt direktiivin yhteisön uutta sopimusta koskevia 
neuvotteluja varten johtuen huolesta, joka sillä on Itä-Timorin ihmisoikeustilanteesta. 
Tämä ei ole estänyt poliittisten siteiden lujittamista, mistä on esimerkkinä Euroopan 
a 
unionin osallistuminen ASEANin alueelliseen foorumiin (ARF) tämän 
ensimmäisestä, heinäkuussa 1994 pidetystä kokouksesta alkaen ja yhteisen 
vuoropuhelun syventäminen vuoden 1980 sopimuksen tiukoissa rajoissa perustuen 
Manilassa lokakuussa 1992 pidetyssä 10. ministerikokouksessa saavutettuun 
yhteisymmärrykseen. 
Euroopan unionin ja ASEANin poliittinen viitekehys on osoittautunut riittävän 
joustavaksi, jotta siihen on voitu sisällyttää tiettyjä yhteistyöhön liittyviä 
erityissoikeuksia, jotka ovat tulleet esiin vuoden 1980 jälkeen. Komission 
heinäkuussa 1994 julkaisemassa strategisessa kannanotossa "Kohti uutta Aasia-
strategiaa" osoitettiin muutokset, joiden edessä Euroopan unionin ja ASEANin 
suhteet ovat, ja siinä vaadittiin rakentamaan tasavertaista kumppanuutta ASEANin 
kanssa. Karlsruhessa syyskuussa 1994 pidetyssä 11. ministerikokouksessa komission 
tiedonanto otettiin myönteisesti vastaan, ja kokous ilmaisi sitoutuvansa elvyttämään 
ja tiivistämään Euroopan unionin ja ASEANin pitkäaikaista vuoropuhelua ja 
yhteistyötä. Tässä yhteydessä ministerikokous perusti huomattavien henkilöiden 
ryhmän (EPG), jonka tehtävänä on ehdottaa käytännön toimenpiteitä Euroopan 
unionin ja ASEANin välisten suhteiden edistämiseksi. Ryhmä jätti kertomuksensa 
kesäkuussa 1996. 
5.2. EUROOPAN UNIONIN JA ASEANIN VÄLISET SITEET 
Euroopan unionin ja ASEANin välillä on suuri joukko virallisia toimintamuotoja, 
jotka tukevat niiden voimakasta kumppanuutta. Näitä siteitä tuetaan 
institutionaalisilla ja taloudellisilla yhteyksillä, jotka voidaan jakaa kolmeen suureen 
luokkaan: institutionaalinen vuoropuhelu, kaupan edistäminen sekä taloudellinen 
yhteistyö ja kehitysyhteistyö. 
5.2.1. Institutionaalinen vuoropuhelu1 
Institutionaalisen vuoropuhelun korkein taso on ASEANin ja Euroopan 
yhteisön ministerikokous (AEMM), johon ulkoministerit osallistuvat. 11. 
ministerikokous pidettiin lokakuussa 1994 Karlsruhessa. Se pidetään joka 
toinen vuosi, ja siinä keskitytään sekä poliittisiin että taloudellisiin ja 
yhteistyöhön liittyviin kysymyksiin. 
Poliittisen vuoropuhelun jatkuvuuden säilyttämiseksi niinä vuosina, jolloin 
ministerikokousta ei järjestetä, pidetään johtavien virkamiesten kokous. 
Viimeinen tällainen kokous pidettiin Singaporessa toukokuussa 1995. 
Yhteistyösopimuksen viitekehyksessä järjestetään yhteisen yhteistyökomitean 
(JCC) kokous noin 18 kuukauden välein; niissä keskustellaan meneillään 
Euroopan unionin ja ASF.ANin välisten suhteiden institutionaalisesta rakenteesta on graafinen esitv 
liitteessä 8. 
G\ 
olevista ja tulevista hankkeista. Yhteistyökomitean 12. kokous pidettiin 
Brysselissä lokakuussa 1995. Komitea on jaettu neljään alakomiteaan, joissa 
käsitellään kauppaa, taloudellista ja teollista yhteistyötä, tiedettä ja teknologiaa 
sekä metsäasioita. Ne kokoontuvat yleensä kerran vuodessa ja raportoivat 
yhteistyökomitealle. 
Euroopan unioni osallistuu ASEANin vuoropuhelukumppaneille avoimiin 
ASEANin kokouksiin. Niitä ovat ministerikokous (PMC) ja ASEANin 
alueellinen foorumi (ARF). Kumpikin pidetään heti vuosittaisen ASEANin 
ministerikokouksen jälkeen. Ensimmäisessä tarkastellaan ASEANin sekä 
Euroopan unionin ja ASEANin välisten suhteiden yleistä poliittista ja 
taloudellista tilannetta. Toinen on foorumi, jossa keskustellaan ASEANin 
alueeseen liittyvistä turvallisuuskysymyksistä. 
ASEANin Brysselin komitea (ABC) huolehtii päivittäisistä yhteyksistä 
Euroopan unionin ja ASEANin välillä. ABC kokoaa kaikki ASEANiin 
liittyvät kysymykset Euroopan yhteisölle. Komitean vuosittainen 
puheenjohtajuus kuuluu ASEANin puheenjohtajamaalle. Lisäksi kolmen 
vuoden jaksoksi nimitetään maakohtainen yhteensovittaja. Komission ja 
ABC:n kokouksia järjestetään tarpeen mukaan. 
5.2.2. Kaupan edistäminen 
Kauppaa on kutsuttu Euroopan yhteisön ja ASEANin välisten suhteiden 
kulmakiveksi. Vuoden 1980 yhteistyösopimuksen jälkeen kauppavaihto on 
ollut kasvussa: vuosina 1980-1985 kaupan volyymi kasvoi 4,9-kertaisesti ollen 
67 miljardia. Vuonna 1995 ASEANin osuus Euroopan yhteisön 
kokonaistuonnista oli kasvanut 5,8 prosenttiin (oltuaan vuonna 1975 1,8 
prosenttia). ASEANin osuus Euroopan yhteisön kokonaisviennistä on 
kasvanut nopeammin kuin vienti muille markkinoille vuodesta 1984. Tänään 
Euroopan yhteisö on kokonaiskaupassa ASEANin kolmanneksi tärkein 
kauppakumppani ja viennin osalta toiseksi tärkein. 
Euroopan talousyhteisö otti vuonna 1971 käyttöön ensimmäisen yleisen 
tullietuusjärjestelmän. ASEANin osuus Euroopan yhteisön myöntämästä 
yleisestä tullietuusjärjestelmästä oli vuonna 1993 kokonaisuudessaan lähes 30 
prosenttia, ja Indonesia, Thaimaa ja Singapore olivat arvon perusteella 
tullietuusjärjestelmän kolmanneksi, neljänneksi ja vastaavasti viidenneksi 
suurimmat vastaanottajat. Malesia oli seitsemännellä ja Filippiinit 11. sijalla. 
Alueena ASEAN oli vuonna 1993 yleisen tullietuusjärjestelmän pääasiallinen 
edunsaaja Kiinan sijoittuessa heti sen jälkeen. Teollisuustuotteille astui 
tammikuun 1 päivänä 1995 voimaan tarkistettu yleinen tullietuusjärjestelmä. 
Komissio järjesti ja piti tiedotusseminaareja useimmissa ASEAN-maiden 
pääkaupungeissa soveltuvien hallitusten viranomaisten sekä taloudellisten 
toimijoiden tiedottamiseksi. 
>> 
Henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien kauppaan liittyviä 
näkökohtia koskevan sopimuksen (TRIPS-sopimus) hyväksyminen Uruguayn 
kierroksella osoitti, kuinka tärkeänä sekä kehittyneet että kehittyvät maat 
pitävät aineetonta omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien 
tarkoituksenmukaista suojaa Euroopan yhteisö on osaltaan aktiivisesti 
edistänyt ASEAN-maiden henkistä omaisuutta koskevien 
tekijänoikeusjärjestelmien kehitystä taloudellisen yhteistyön ja erityisesti 
Euroopan yhteisön patentti- ja tavaramerkkiohjelmien tapaisten ohjelmien 
välityksellä. Tässä mielessä joulukuussa 1995 pidetyssä 5. ASEANin 
huippukokouksessa laadittu ASEANin puitesopimus henkistä omaisuutta 
koskeviin tekijänoikeuksiin liittyvästä yhteistyöstä otettiin tervetulleena 
vastaan. Yhteyksien ja tiiviimpien neuvottelujen edistämiseksi tällä alueella 
päätettiin järjestää henkistä omaisuutta koskevia tekijänoikeuksia käsittelevän 
väliaikaisen, asiantuntijoista koostuvan työryhmän kokous yhteistyökomitean 
12. kokouksen yhteydessä lokakuussa 1995. Se kokoontuu vuoden 1996 
puolivälissä ja luovuttaa keskustelujensa tulokset ASEANin johtavien 
talousvirkamiesten kokoukselle (ASEOM). 
Myös kaupan suojeluun tähtäävä lainsäädäntö on osa Euroopan yhteisön ja 
ASEANin suhteita. Eräs tällainen järjestelmä on polkumyynnin vastainen 
lainsäädäntö. Uusi GATT-sopimuksen VI artiklan täytäntöönpanoa koskeva 
sopimus ja maailman kauppajärjestön polkumyynnin vastainen sopimus 
tiukensivat tämän alueen sääntöjä huomattavasti verrattuna vuoden 1979 
polkumyyntilakiin verrattuna. Euroopan yhteisön polkumyynnin vastaista 
lainsäädäntöä on tarkistettu, jotta se vastaisi uusia, GATT-sopimuksen VI 
artiklan perusteella sovellettavia sääntöjä, ja uudet säännöt astuivat voimaan 
tammikuussa 1995. ASEAN-maat ovat vuodesta 1994 lähtien kokeneet, että 
Euroopan yhteisön polkumyynnin vastainen lainsäädäntö on kohdistunut 
niihin: kuusi ASEAN-maiden tuotetta on tällä hetkellä polkumyynnin / tuen 
vastaisten toimenpiteiden kohteena, ja 18 tuotetta tutkitaan par'aikaa. On 
kuitenkin korostettava, että polkumyynnin vastaiset menettelyt käynnistetään 
ainoastaan sellaisen Euroopan yhteisön teollisuuden tekemän valituksen 
johdosta, joka antaa riittävästi ensi käden todisteita polkumyynnistä ja 
vahingosta WTO-järjestelmän polkumyynnin vastaisen lainsäädännön 
mukaisesti. Euroopan komissio ei oma-aloitteisesti ryhdy näihin toimiin. 
Kaiken kaikkiaan yhä useampien ASEAN-maiden tuotteisiin kohdistuvien 
polkumyyntitutkimusten käynnistäminen kuvastaa Euroopan yhteisön ja 
ASEANin kaupan huomattavaa kasvua. 
5.2.3. Taloudellinen yhteistyö ja kehitysyhteistyö 
Taloudellinen yhteistyö ja kehitysyhteistyö täydentävät kaupan edistämiseen 
tähtäävää toimintaa ja oval keino laajentaa yleisiä taloudellisia suhteita 
Euroopan yhteisön ja ASEANin välillä. Myös huumeisiin ja pakolaisiin 
liittyvillä aloilla tehdään yhteistyötä. Euroopan komissio hallinnoi parhaillaan 
25 alueellista hanketta ASEANissa. joista 14 on Euroopan yhteisön ja 
K 
ASEANin yhteisiä. Vuodesta 1976 toteutettavia hankkeita (alueelliset ja 
kahdenväliset hankkeet) on ASEANissa kaiken kaikkiaan 3262. 
5.2.3.1. Taloudellinen yhteistyö 
Euroopan yhteisön taloudellinen yhteistyö ASEAN-maiden kanssa 
perustuu neljään perusperiaatteeseen: 
- Se perustuu eurooppalaisten ja aasialaisten, sekä yksityisten että 
julkisten kumppaneiden molemminpuoliseen etuun. 
- Toimimalla katalysaattorina se täydentää Euroopan unionin 
jäsenvaltioiden käynnistämiä toimia. 
- Se on sopeutettu kunkin Euroopan unionin ASEANissa sijaitsevan 
kumppanin kulttuurisiin, taloudellisiin, sosiaalisiin ja poliittisiin 
erityispiirteisiin, niiden kehityksessä oleviin eroihin ja niiden 
talouden vapauttamisasteeseen. 
- Siinä käydään suoraan vuoropuhelua yksityisen alan kanssa ja 
määritellään tämän tarpeet ja ensisijaisuudet eurooppalaisten ja 
ASEAN-maiden yritysten välisen kumppanuuden rohkaisemiseksi. 
Kumppanuuden ilmapiiri helpottaa eurooppalaista sijoitustoimintaa 
ASEANissa. 
Näiden tunnusmerkkien mukaisesti Euroopan yhteisön ja ASEANin 
välisen vuoropuhelun ja kumppanuuden kehitys tapahtuu kolmella 
tasolla, joiden tavoitteena on: 
- Yleisen taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen yhteistyön 
viitekehyksen parantaminen Euroopan unionin ja ASEANin 
välisissä suhteissa luomalla luottamuksen ilmapiirin liike-elämän 
kanssa; 
- Vastasijoitusten ja kaupallisten yhteyksien rohkaiseminen ja 
helpottaminen; 
- Yritysten välisen yhteistyön kehittäminen. 
5.2.3.2. Kehitysyhteistyö 
Vuonna 1994 yhteisö ja sen jäsenvaltiot vastasivat yli 46 prosentista 
maailmanlaajuisesta ulkomaille suunnatusta kehitysavusta (ODA) eli 
26.6 miljardista Yhdysvaltain dollarista (vuonna 1993 27.1 miljardia): 
sen asemaa maailman suurimpana lahjoittajana ja tasavertaisena 
2 Yksityiskohtaiset luvut erityyppiseen yhteistoimintaan kohdistetuista varoista on esitetty liitteessä 7. 
71 
Japanin kumppanina Aasian kanssa tehtävässä kehitysyhteistyössä 
(39 prosenttia kumpikin) onkin korostettava. Euroopan yhteisön 
kehitysohjelmat Kaakkois-Aasiassa (-10 prosenttia Euroopan 
yhteisön ja jäsenvaltioiden ODA:sta) aloitettiin 1976, kun Euroopan 
parlamentti hyväksyi Euroopan yhteisön talousarvioon merkittäväksi 
ensimmäisen apuerän Aasialle ja Latinalaiselle Amerikalle. Apu on 
keskittynyt seuraaville aloille: yhdennetty maaseudun kehitys, 
maaseudun tuotanto, palvelut ja sosiaalinen kehitys sekä ympäristö. 
Viime aikoina painopiste on ollut muun muassa seuraavilla aloilla: 
Indonesiassa painopiste on ollut metsiensuojelussa ja kestävässä 
metsien hoidossa ja käytössä; Filippiineillä köyhimpien 
maaseutualueiden osallistuvassa kehityksessä mukaan lukien 
yhdennetty kehitys, maatalousuudistus ja äitien terveys; Vietnamissa 
painopiste on ollut paluumuuttajien sopeuttamisen tukemisessa ja 
markkinatalouden kehittämisessä sekä hallituksista riippumattomien 
järjestöjen tukemisessa. 
5.2.3.3. Mun yhteistyö 
Muut yhteistyön alueet sisältävät pakolaisille tarjotun avun ja 
huumeet. Euroopan yhteisö on osoittanut huolensa pakolaisten 
hoidosta ja ylläpidosta, koulutuksesta, terveydestä sekä heidän kotiin 
palauttamisesta ja sopeuttamisesta Thaimaassa, Vietnamissa, 
Filippiineillä ja Malesiassa ja on kohdentanut lähes 100 miljoonaa 
ecua tällaiseen toimintaan. 
Huumeisiin liittyvissä yhteistyöhankkeissa on keskitytty ehkäisyyn ja 
kuntoutukseen, mutta huumausaineiden esiasteiden valvonnassa ei 
tähän mennessä ole edistytty kuin vähän. 
"73 
Liite 6 - Katsaus maiden kauppapolitiikkaan* : 
6.1. Indonesia 
6.2. Malesia 
6.3. Filippiinit 
6.4. Singapore 
6.5. Thaimaa 
The information provided is based on the G ATT/WTO Trade Policy Review Mechanisms and on 
information gathered by EC delegations and Member State's Trade Councils in certain of the 
countries considered. 
74 
6.1. INDONESIA 
I. TULLIT 
Toukokuussa 1995 hallitus laski 6 030 tuotteen tulleja; tuotteet edustivat 64 
prosenttia hallituksen tariffiluettelon 9 398 tuotteesta. Hallitus vahvisti myös 
myöhempien tullialennusten aikataulun vuoteen 2003 asti. Tärkeimpiä alennettuja 
tulleja ovat paikan päällä koottuihin henkilöautojen osien (175 prosentista 125 
prosenttiin ja vuoteen 2003 mennessä 40 prosenttiin), autojen (100 prosentista 75 
prosenttiin ja 50 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä), hyötyajoneuvojen (40 
prosentista 30 prosenttiin ja 20 prosenttiin vuoteen 2003 mennessä), 
sanomalehtipaperin (20 prosentista 5 prosenttiin, painopaperin, 20 prosentista 0 
prosenttiin) tullit. Hallituksen mukaan vuoteen 2003 mennessä muiden 
tehdastuotteiden kuin autojen ja alkoholijuomien tullit eivät ylitä 10 prosenttia. 
Myös tietyt muut kaupan esteet poistettiin toukokuun 1995 vapauttamispaketissa. 
Useat aikaisemmin tiukasti rajoitetut alat on avattu uusille sijoittajille. 
Tammikuussa 1996 hyväksyttiin suunnitelma tullien lisäleikkauksista, ja 
suunnitelman jälkeen Indonesian yleinen tullirakenne on seuraava: 
Sääntelyn vapauttamispaketti tammikuussa 1996 
Tullimaksu Ennen % Jälkeen o/ /o 
0% 
5% 
10% 
15% 
20% 
25% 
30% 
35% 
40% 
40%+ 
Yhteensä 1 053 
2 247 
541 
847 
281 
1409 
809 
2 
14 
81 
7 284 14,5% 
3.8% 
7,4% 
11,6% 
3,9% 
19,3% 
11,1% 
0,03% 
0,2% 
1,1% 
100% 1 149 
2 235 
636 
742 
284 
1347 
794 
7 284 15,8% 
30,6% 
8,6% 
10,2% 
3,9% 
18,5% 
10,9% 
0,1% 
0,1% 
1.1% 
100% 
Lähde : Indonesian talousministeriö 
7$" 
Indonesia on myös sitoutunut luopumaan useimmista tuontimaksuista seuraavan 
kymmenen vuoden aikana. 
Tuontitavaroiden arvonlisävero vaihtelee nykyisin nollasta 10 prosenttiin, ja tiettyjen 
tuotteiden ylellisyysvero on jopa 35 prosenttia. 
II. MUUT KAUPAN ESTEET 
ILL Rekisteröinti, asiakirjat ja tullausmenettely 
Tuontiselvitysmenettely 
Vakiintuneiden sääntöjen mukaan kaikki Indonesiaan tuleva tavara on 
tullattava ja siitä on maksettava tulli, ellei sitä ole erityisesti lailla vapautettu 
tullista. 
11.2. Arvon määrääminen 
Tullin määräämiseksi tavaran arvo arvioidaan seuraavasti: 
Tavarat, joiden arvo on 5 000 Yhdysvaltain dollaria (vapaasti aluksessa) 
tai enemmän: 
- Arvon määrittäminen tullia varten perustuu vallitsevaan 
vientimarkkinahintaan hankintamaassa hallituksen nimittämän valvojan 
arvion mukaisesti. 
Tavarat, joiden arvo on alle 5 000 Yhdysvaltain dollaria: 
- Arvo määritellään laskun loppusumman perusteella. 
11.3. Käyttäjämaksut 
Palvelun parantamiseksi ja tavaroiden tuonnin sekä asiakirjojen 
jouduttamiseksi Indonesian tulli on joulukuun 1 päivästä 1990 lähtien ottanut 
käyttöön koko Indonesian kattavan nopeutettuun luovutusmenettelyyn 
("Customs Fast Release System", CFRS) perustuvan järjestelmän. Tämä 
järjestelmä kattaa alle 5 000 Yhdysvaltain dollarin arvoisten tavaroiden 
tuonti-ilmoitukset, tarkastuksen ja tavaran luovutuksen, ja sen tarkoituksena 
on tarjota maahantuojille tehokkaampi tullijärjestelmä. Järjestelmän käytöstä 
ei peritä maksua. 
T-C 
11.4. Tuontikiellot 
Tiettyjen tavaroiden tuonti ja vienti on kielletty, esimerkiksi: 
- vaaralliset tavarat ja aineet kuten huumausaineet ja vaaralliset lääkeaineet, 
helposti syttyvät aineet, myrkyt, hapcttimct, radioaktiiviset aineet ja niin 
edelleen; 
- räjähteet; 
- tuliaseet ja ammukset; 
- kiinalaisin kirjaimilla/kirjoitusmerkeillä kirjoitetut ja kiinankieliset kirjat, 
aikakausilehdet, lentolehtiset, esitteet, sanomalehdet; 
- äänilevyt, kasetit, videokasetit ja elokuvat; 
- lähettimet-vastaanottimet, langattomat puhelimet tai televiestintälaitteet; 
- väri valokopiokoneet ja niiden osat; 
- tietyt kasvilajit kuten kiniini, orkideat, agaave ja niin edelleen; 
- uhanalaiset lajit ja niiden sivutuotteet; 
- ulkomailla valmistetut valmiit lääkkeet, mukaan lukien perinteiset 
kiinalaiset lääkkeet; 
- rekisteröimättömät elintarvikkeet ja juomat; 
- auringonpimennyslasit; 
- tuholaismyrkyt; 
- tietyistä materiaaleista, kuten kumiosista, käsittelemättömästä vuodasta ja 
lehmän vuodasta, rottingista ja niin edelleen valmistetut tuotteet; 
- teräs-, kupari-ja messinkiromu; 
- tavara, jolla on kulttuuriarvoa. 
Näitä tavaroita voidaan tuoda maahan, mikäli tietyt erityisten hallituksen 
elinten vaatimukset täytetään. 
7? 
U.S. Tuontilisenssit 
Lisenssijärjestelmässä rajoitusten alaiset tavarat luokitellaan kolmeen 
pääryhmään maahantuojan mukaan1. Nämä ryhmät ovat tuottaja-
maahantuojat (IP), agentit tai yksinmyyjät (AT) ja rekisteröidyt 
maahantuojat (IT). Lisäksi useita tuotteita saa tuoda maahan vain valtion 
omistama laitos, jolle on myönnetty siihen lupa, kuten BULOG. Kaikki muut 
tavarat ovat rajoittamattomia, ja ne on luokiteltu yleisten maahantuojien (IU) 
ryhmään. Rajoittavien tuontilisenssien alaisten tariffinimikkeiden lukumäärä 
on jatkuvasti pienentynyt; 1990 niitä oli 1 122, vuoden 1993 kesäkuussa 470, 
vuoden 1993 lokakuussa 318 ja vuoden 1994 kesäkuussa 261, mikä on 
kesäkuun 1994 paketin mukaisesti2 alle 3 prosenttia tariffinimikkeistä. 
Huolimatta siitä, että tuontilisenssien vaikutusala ja kattavuus ovat 
pienentyneet lisenssillä tapahtuvan tuonnin pudottua vuoden 1985 yli 40 
prosentista nykyiseen selvästi alle 10 prosenttiin, Maailmanpankki on 
arvioinut, että 30 prosenttia teollisuustuotannosta ja 35 prosenttia 
maataloustuotannosta on edelleenkin tuontilisenssien alaista. 
Neljäs ryhmä, maahantuoja-tuottajat (Pl), lakkautettiin kesäkuun 1993 paketissa, kun viimeinen 
"muut nitraatit" kattanut Pl-lisenssi poistettiin. Ennen kuin Pl-lisenssit kesäkuussa 1991 poistettiin 
yleisesti, paikalliset valmistajat pystyivät niiden ansiosta tuomaan maahan sellaisia tuontitavaroita, 
esimerkiksi niin kutsuttuja ckd-ajoneuvotyökaluja. joita ei ollut paikallisesti saatavilla. 
Näihin sisältyvät niiden maahantuotujen, Indonesian ulkopuolella koottujen moottoriajoneuvojen. 
IT'AT-tuontilisenssit. jotka oiettiin käytäntöön 46 tarifllnimikkeessä kesäkuussa 1993. Kesäkuun 
1994 paketissa 27 tariffikohdan IP- tai AT-tuonlilisenssit siirrettiin lU-ryhmään. Näihin kuuluu 2 
BULOG-maatalouden tavaranimikettä, (engl. loactose) ja 25 teollisuuden tavaranimikettä. jotka 
kattavat alumiiniset sälekaihtimet ja tietyt mäntäkoneet tai niiden osat. Paketin yhtevdes.sä mvös 
tuore ja paistettu valkosipuli siirrettiin IT-ryhmästä BULOGan valvonnan alaisiin lisensseihin 
7* 
Kuvaus Rajoittavien tuontilisenssien alainen tuotanto 
(Prosentuaalinen osuus vuoden 1987 tuotannosta) 
1989 1990 1991 1992 1993° 1997" 
Maatalous 44,7 44,7 35,5 35,5 35,5 35,5 
Ravintokasvit 64,7 64,6 55,7 55,7 55,7 55,7 
Maaomistusja muu sato 25,7 25,7 14,5 14,5 14,5 14,5 
Karja 7,3 7,3 0,1 0,1 0,1 0,1 
Metsätalous ja kalastus 12,5 6,3 0,0 0,0 0,0 0,0 
Kaivostoiminta ja louhinta 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 0,2 
(öljyjä kaasu mukaan lukien) 
Teollisuus 38,1 32,8 31,6 31,1 31,2 30,6 
(lukuun ottamatta öljyä ja kaasua) 
Ruoka, virvoitus-juomat ja tupakka 62,9 61,3 59,8 58,7 60,7 58,8 
Tekstiilit, vaatetus ja jalkineet 8,0 6,5 6,5 5,4 5,2 5,2 
Puutuotteet 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
Paperituotteet 37,6 37,6 37,6 34,6 34,6 34,6 
Kemikaalit 5,5 2,6 2,6 2,6 0,2 0,2 
Öljy ja kaasu 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 0,5 
Muut kuin metallituotteet 19,5 1,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
Perusmetallit 17.2 5,0 5,0 4,6 4,6 4,6 
Konepajateollisuus 49,2 36.3 33,9 33,9 31,6 31,6 
Muu teollisustuotanto 3,0 3,0 3,0 3,0 3,0 3,0 
Yhteensä 27,9 25,4 22,3 22,1 22,1 21,9 
a Perustuu Indonesian panos-tuotos-luokitukseen vuodelle 1985. 
b Lokakuun 1993 muutosten jälkeen. Lukuihin sisältyvät moottoriajoneuvojen 
IT/AT-lisenssit, joilla korvataan kesäkuun 1993 tuontikielto, 
c Kesäkuun 1994 paketin jälkeen. 
Lähde: Maailmanpankki 
Tärkeimmät tariffinimikkeet. joihin lisensointi vaikuttaa, ovat 
maataloustuotteet, elintarvikejalosteet ja virvoitusjuomat, paperituotteet 
(pääasiassa ulkomaisten painotuotteiden maahantuontikieltojen vuoksi), 
konepajateollisuuden tuotteet (kuvastaen pääasiassa sellaisten aulojen 
maahantuontilisenssejä, joita ei ole koottu Indonesiassa, sekä joidenkin 
koneiden maahantuontilisenssejä). perusmetallit (erityisesti rauta ja leräs) ja 
kemikaalit (pääasiassa räjähteet). 
7f 
Rajoittavilla lisensseillä, esimerkiksi putkia ja piippuja sisältävien 
terästuotteiden ja erityisesti yleisemmällä IP-ryhmälle myönnettävillä 
lisensseillä valvotaan, missä määrin kotimaiset useiden tavaroiden tuottajat 
joutuvat kilpailemaan tuontituotteiden kanssa. Erityislisenssit, joilla valtion 
monopoleille määrätään yksinoikeus tuontiin, kattavat pääosin BULOG:in 
tärkeimpien elintarvikkeiden, nimittäin riisin, vehnän ja vehnäjauhon, sokerin, 
soijapapujen, kumista valmistettujen pussien ja kesäkuusta 1994 lähtien 
valkosipulin tuonnin3. 
IT-lisensseillä useiden, kaikille eri aloille kuuluvien tuotteiden maahantuonti 
rajoitetaan kuudelle valtion kauppayhtiölle. 
IT-tuontilisenssit on yhdistetty yksinoikeudellisiin AT-lisensseihin tiettyjen 
lopputuotteiden tuotemerkkejä koskevan tuontimonopolin aikaansaamiseksi4. 
Tällä hetkellä IT/AT-lisenssit kattavat vain niiden autojen maahantuonnin, 
joita ei ole koottu Indonesiassa5. Jokainen maahan tuotava autotyyppi 
(completely built up units) ja automerkki on etukäteen rekisteröitävä 
teollisuusministeriössä. Kauppaministeriö päättää, onko tuotava autotyyppi 
koottu kotimaassa ja näin ollen myös päättää, onko se tuotava maahan 
rajoittavan IT/AT-Iisenssin alaisena. 
II.6. Valtion kauppayhtiöt 
Indonesia on GATTin XVII artiklan mukaisesti ilmoittanut, että BULOG on 
valtion hankintalaitos, joka osana hallituksen elintarvikepolitiikan 
täytäntöönpanoon liittyviä lakisääteisiä velvoitteita (tärkeimpien 
maataloushyödykkeiden tuotannon, jakelun ja markkinoinnin valvonta) on 
useiden hyödykkeiden laillinen yksintuoja (ja -viejä). Tärkeimmät BULOG:in 
toiminnan piiriin kuuluvat tuotteet ovat riisi, sokeri, vehnä ja vehnäjauho, 
soijapavut, kumiset pussit ja kesäkuusta 1994 lähtien valkosipuli. Vuosittain 
säädetyn tuonnin on määrä kattaa kotimaisen tuotannon ja kulutuksen välinen 
ero. 
Indonesia on myös riippuvainen muiden valtion hankintalaitosten toiminnasta 
tiettyjen teollisuudenalojensa kehitystavoitteiden saavuttamiseksi. 
Yksintuontioikeudet, jotka kattavat pääasiassa elintarvikejalosteet ja 
virvoitusjuomat, on annettu tuontilisenssijärjestelmän kautta kuudelle valtion 
omistamalle laitokselle (rekisteröity maahantuoja (IT)-lisenssit), jotta valtio 
pystyy valvomaan tuontia. 
Valkosipulin maahantuonti siirrettiin IT-lisenssin alaisuudesta BULOG-lisenssin alaiseksi 
kesäkuussa 1994. 
AT-luokituksen saaneita ulkomaisia tavarantoimittajia rohkaistaan yksinoikeudellisten tuontilupien 
vastineeksi sitoutumaan Indonesian markkinoihin pitkällä aikavälillä ja tarjoamaan korjaus- ja 
varaosapalveluja sekä xähitellen perustamaan paikallista kokoonpano-ja varaosatuotantoa. 
IT'AT-lisenssi autoille, joita ei ole koottu Indonesiassa, otettiin käyttöön kesäkuussa 1993. Kesäkuun 
1994 paketissa moottoriajoneuvoissa käytettäviltä mäntämoottoreilta poistettiin IP- ja AT-lisenssit. 
t° 
Kuten aiemmin mainittiin, useille valtion omistamille yrityksille on myös 
myönnetty niiden tavaroiden tuontimonopoli, joita ne itse tuottavat. 
Raakaöljyn ja kaasutuotteiden maahantuontilisenssi on ainoastaan Pertaminalla 
räjähteiden maahantuonnin ollessa rajoitettu valtion laitokselle PT Petrum 
Dahanalle myönnetyllä lisenssillä. PT Krakatau Steelin terästuotteiden 
yksintuontioikeus lopetettiin heinäkuussa 1992. 
11.7. Julkiset hankinnat 
Indonesialla ei ole keskitettyä valtion hankintalaitosta. Kaikki hallituksen 
elimet ja valtion omistamat yritykset ovat vastuussa omista hankinnoistaan 3 
miljardin rupiahin suuruisiin sopimuksiin asti. Kaikki yli 3 miljardin rupiahin 
suuruiset sopimukset valtion omistamien yritysten sopimukset mukaan lukien 
on ensin hyväksytettävä yhteensovittamisesta vastaavalla kauppa- ja 
teollisuusministeriöllä. Hankinnat on tehtävä perusteltavissa olevaan edulliseen 
hintaan, sen on täytettävä määrätyt tekniset vaatimukset ja siinä on, kun 
mahdollista, käytettävä kotimaassa valmistettuja tuotteita6. 
Yli 20 miljoonan7 hankintasopimuksissa on noudatettava muodollisia, joko 
julkisia tai rajoitettuja, tarjousmenettelyjä. Rajoitettua määrää tarjouksen 
tekijöitä pyydetään tekemään tarjous kelpuutettujen hankkijoiden listalta. 
Koska ainoastaan yli 500 miljoonan rupiahin sopimuksiin liittyvien 
tarjouskilpailujen on oltava avoimia, useimpien alle 500 rupiahin sopimusten, 
kohdalla järjestetään kuitenkin rajoitettu tarjouskilpailu. Vain sellaiset 
ulkomaiset tavarantoimittajat, jotka ovat valmiita Indonesian 
vastakauppajärjestelyihin, otetaan huomioon avoimissa tarjouskilpailuissa. 
11.8. Kotimaisuusasteeseen liittyvät järjestelmät 
Indonesialla on meneillään useita kotimaisuusasteeseen liittyviä ohjelmia, 
joilla pyritään tukemaan kotimaisten osien tuotantoa. Ohjelmat perustuvat 
teollisuusministeriön kullekin kokoonpanon suorittavalle yritykselle laatimaan 
ja kahden vuoden välein tarkastettavaan "poistoluetteloon", jossa määrätään 
tarkoin ne osat, joita voidaan tuoda maahan8. Tavaroiden, joka eivät ole 
pääluettelossa, on oltava kotimaisia. Kotimaisuusohjelmat, joissa eritellään, 
että osat on hankittava paikallisesti, sisältävät yleensä teollisuusministeriön 
antaman säädöksen, jossa säädetään vaadittu kotimaisuusaste, ja useimmissa 
tapauksissa ajanjakso, jonka kuluessa tavoite on saavutettava. Kotimaisuusaste 
kasvaa yleensä poistoluettelon edellyttäessä ajan kuluessa yhä suurempaa 
kotimaisuusastetta. 
Periaatteessa talouden ja kehityksen valvontaelin (Finance and Development Supervisor}- Aiiencyn. 
BPKP) arvioi jälkikäteen kaikki hankintasopimukset muun muassa hinnan sopivuuden arvioimiseksi. 
Pienet eli alle 20 miljoonan rupiahin sopimukset tehdään suorilla ilnioiluksilla. tai suorat hankinnat 
varataan taloudellisesti heikoille aloille. 
Pääluettelon sisältämät paikallisesti valmistetut osat ovat. mikäli niitä tuodaan maahan, 
tulliluettelossa määritellyn tullin alaisia. 
157 
III. SIJOITUSTOIMINTAAN LIITTYVÄT TOIMENPITEET 
HLL Suoria ulkomaisia sijoituksia koskevat rajoitukset 
Toukokuun paketin yhteydessä muutettiin niiden alojen luetteloa, joilla 
ulkomaiset sijoitukset on kielletty (negative investment list). Luettelosta 
poistettiin kymmenen alaa ja siihen lisättiin viisi. Näin ollen luettelossa on 
edelleen yhteensä 34 alaa. Tärkeimpiä muutoksia on uuden, 100-prosenttisesti 
ulkomaiselta omistukselta suljetut alat sisältävän ryhmän muodostaminen. 
Siihen kuuluu kahdeksan alaa: satamatoiminta; sähköntuotanto, sähkönsiirto ja 
-jakelu yleisölle; julkisten televiestintäpalvelujen tarjonta; merikuljetukset; 
juomaveden tuotanto ja jakelu; julkiset rautatiet; ydinvoima ja mainonta. 
Luettelo aloista, joilla ulkomaiset sijoitukset on kielletty 
Ryhmä Alojen lukumäärä 
I. Alat, jotka on suljettu, ellei tiettyjä vaatimuksia täytetä 9 
II. Alat, joilla ulkomaiset sijoitukset on kielletty 6 
III. Alat, joilla 100-prosenttinen ulkomainen omistus on kielletty 8 
IV. Täysin suljetut alat 11 
Yhteensä 34 
Sijoitustoiminnan vapauttamisen myötä toukokuussa 1994 avattiin seitsemän 
ensimmäistä alaa. 
Kymmenen alaa poistettiin niiden alojen luettelosta, joilla ulkomaiset 
sijoitukset on kielletty, koska valtio pyrkii kasvattamaan mahdollisuuksia 
yksityisen liiketoiminnan harjoittamiseen, näiden tuotteiden kotimaiseen 
hankintaan sekä lisäarvon ja teknologian siirtoon. 
?* 
6.2. MALESIA 
I. TULLIT 
Tuontitavarat on luokiteltu yhtenäisnimikkeistössä (Harmonised Coding System, 
HS), ja tuontitullit ovat 0 ja 200 prosentin välillä keskimääräisen tullin ollessa 15-25 
prosenttia. Sekä tuonnista että viennistä on ilmoitettava tullille määrätyillä 
lomakkeilla. Tietyistä tuontitavaroista ja kotimaisista tuotteista kannetaan 5, 10 tai 15 
prosentin myyntivero joko maahantuonnin yhteydessä tai silloin, kun valmistaja 
luovuttaa tuotteen edelleen. Useimmat tullimaksut määrätään tavaran arvon 
perusteella. 
Osana vuoden 1996 verotuksellisia toimenpiteitä yli 2 600 tuotteen tuontiveroa 
alennettiin tai se poistettiin mukaan lukien tekstiilivalmisteet ja raaka-aineet sekä 
osat. Tuonti- ja vientitullin sekä valmisteveron suuruus vaihtelee tavaralajista 
riippuen. Tuote saatetaan vapauttaa tuontitullista ja lisäverosta osittain tai kokonaan 
hakemuksen perusteella riippuen siitä, myydäänkö lopputuotteet kotimaassa vai 
menevätkö ne vientiin. On myös olemassa säädöksiä maahan tuotavien koneiden ja 
laitteiden sekä vientituotteiden vapauttamisesta tulleista. Pakkausmateriaalien 
kohdalla tuontitullia ei yleensä ole oikeutta vähentää. Malesian teollistumista 
rohkaistaan myös tarjoamalla oikeutetuille teollisuuden aloille suojatulleja ja 
muunlaista apua. 
Sidontataso 
65 prosenttia tariffinimikkeistä (maatalouden ja teollisuuden) 
79 prosenttia tuonnista (maatalouden ja teollisuuden) 
1.1. Teollisuus 
Keskimääräinen sovellettu tulli 
Uruguayn kierroksen jälkeisen kaupan painotettu tullimaksu on 8,9 prosenttia. 
Tullirakenne2 
15 prosenttia (keskimäärin) puolijalosteetjatäysjalosteet 
5 prosenttia (keskimäärin) alkutuotteet 
9 Urusiuavn kierrosta edeltävä tieto. 
32 
1.2. Maatalous 
TuUirakenne1 
* raaka-aineet 16 prosenttia 
* puolijalosteet 25 prosenttia 
* täysjalosteet 5 prosenttia 
Nykyiset tullit 
0 é 50 prosenttia: raaka-aineet 
0 é 25 prosenttia: puolijalosteet 
0 é 5 prosenttia: täysjalosteet 
II. ESIMERKKEJÄ MUISTA TOIMENPITEISTÄ 
ILL Lisenssivaatimukset1 
Useiden tuotteiden maahantuonti on edelleen lisenssinalaista mukaan lukien 
siipikarja, liha, linnunmunat, riisi ja raakariisi, sokeri, klinkkeritiilet, 
asetyylibromidi, etikkahappohydridikloridi, ilotulitteet, kuva- ja 
ääninauhoitukseen tarkoitetut magneettinauhat, räjähteet, puu, suojakypärät, 
timantit, riisinrouhintakoneet, automaattiset kasetti- tai ammuslataajat, 
värikopiokoneet, tietyt televiestintävälineet, moottoriajoneuvot, aseet ja 
ammukset, kolikko- ja kiekkokäyttöiset peliautomaatit, Sakariini ja sen suolat, 
maito, kaali, kahvi, viljajauhot, tietyt rauta- ja terästuotteet sekä tietyt vaijerit 
ja kaapelit. 
11.2. Ehdolliset tuontikiellot1 
Eläimet, eläintuotteet, kasvit, kasvituotteet, savukkeet, lannoitteet, 
eläinperäiset lannoitteet, luodinkestävät liivit, sähkölaitteet, turvavyöt ja 
asejäljitelmät. 
11.3. Avoimuus 
Viimeisin tariffiluettelo julkaistiin vuonna 1988. Malesian lisenssijärjestelmää 
ja tuontikieltoja käytetään useissa tapauksissa varmistamaan, että terveyteen, 
tuontikasvien terveyteen. turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja 
tekijänoikeuksiin liittyviä vaatimuksia noudatetaan. Kuitenkin sillä suojellaan 
monissa eri yhteyksissä kotimaisia valmistajia tuontia vastaan. Järjestelmä ei 
ole täysin avoin, sillä säännöissä näitä kahta tapausta ei selkeästi eroteta 
toisistaan. 
fi 
11 
11.4. Julkiset hankinnat 
Vastakauppa: Malesia ei sovella pakollisia vastakauppavaatimuksia julkisiin 
hankintoihin. Kuitenkin tavarantoimittajien vastakauppaehdotukset otetaan 
huomioon valittaessa paras tarjoaja sen jälkeen, kun hinta ja muut tekijät on 
arvioitu. 
Avoimet tarjouskilpailut: Valtiovarainministeriön sopimuksista ja hankinnoista 
vastaava osasto on liittovaltion keskeinen hankinnoista vastaava yksikkö. 
Valtiovarainministeriö on siirtänyt tietyt valtuudet tarjousvirastolle, jolla on 
oikeus hyväksyä korkeintaan 10 miljoonan RM:n suuruisia urakkatarjouksia 
(rakennusurakat mukaan lukien) ja korkeintaan 5 miljoonan RM:n suuruisia 
(tavarahankintoja ja palveluja koskevia tarjouksia. Paikallisviranomaisilla on 
erilliset hankintakeskukset. 
Ulkomaisilla tavarantoimittajilla on oikeus tehdä tarjouksia julkisista 
urakoista, mikäli toimittajat rekisteröity valtiovarainministeriössä eikä niillä 
ole hallussaan enempää kuin 30 prosenttia yrityksen tai yhteisyrityksen 
osakepääomasta. Kotimaisia yrityksiä ei suosita ulkomaisiin 
tarjouksentekijöihin nähden. 
11.5. Sijoitukset 
Teollisuuden alalla Malesian liberaali politiikka, joka sallii jopa 100 prosentin 
ulkomaisen osakepääoman osuuden sellaisissa hankkeissa, joissa vähintään 80 
prosenttia tuotannosta menee vientiin, on suuresti kannustanut ulkomaisia 
sijoituksia. Hankkeissa, joissa vienti on vähäisempää, sallitun ulkomaisen 
osakepääoman osuus vaihtelee sen mukaan, kuinka monta prosenttia 
tuotannosta menee vientiin. 
Viranomaisten mukaan Malesialla ei ole kotimaisuusasteesta määrääviä lakeja 
eikä kotimaista tuotantoa koskevia sääntöjä. Hallitus rohkaisee kuitenkin 
paikallisten raaka-aineiden käyttöä kotimaisessa tuotannossa, ja 
kotimaisuusaste otetaan huomioon myönnettäessä kannustinpalkkioita 
sijoitustoiminnalle. Moottoriajoneuvoille on myös olemassa 
kotimaisuusasteeseen liittyvä ohjelma. 
#r 
III. PALVELUT 
Malesia on palveluilla käytävää kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) 
mukaisesti sitoutunut avaamaan yhteensä 64 alaa ja osa-alaa ulkomaiselle pääomalle 
ja tarjoutunut vapauttamaan useita palvelualoja huomattavasti MFN-järjestelmän ja 
kansallisen kohtelun kautta; näitä aloja ovat esimerkiksi ammatinharjoittajien 
tarjoamat palvelut, tietotekniikkapalvelut, audiovisuaalisen alan palvelut, meri- ja 
lentokuljetuspalvelut, konsulttipalvelut ja useat liike-elämän palvelut. Se on myös 
tehnyt rahoitusalalla huomattavia tarjouksia sitomalla lähes kaiken 
rahoituspalvelutoiminnan. 
Palvelualaa vapautetaan edelleen asteittain siten, että kehitys suhteutetaan maan 
taloudelliseen kehitykseen ja kotimaisen palvelualan kehitykseen. 
T* 
13 
6.3. FILIPPIINIT 
I. TULLISUOJA 
LL Tullien taso ja Uruguayn kierroksella tehdyt sitoumukset 
Elokuussa 1991 annetulla asetuksella 470 (engl. executive order) otettiin 
käyttöön laajakantoinen, nelitasoiseen tullirakenteeseen perustuva 
tulliuudistusohjelma, jossa tullit ovat seuraavat: (i) 3 prosenttia aiemmin 
tullivapaille perusraaka-aineille ja niille, joiden tulli oli aiemmin 5 prosenttia; 
(ii) 10 prosenttia raaka-aineille sekä sellaisille pääomahyödykkeille, joita 
korvaavia tuotteita ei valmisteta paikallisesti, sekä vara-osille; (iii) 20 
prosenttia välituotteille ja puolijalosteille sekä pääomahyödykkeille, joita 
korvaavia tuotteita tuotetaan paikallisesti; (iv) 30 prosenttia lopputuotteille. 
Heinäkuussa 1995 annettu asetus 264 oli osa presidentti Ramoksen 
kunnianhimoista pyrkimystä kohti tullien vapauttamista. Se merkitsee 
kaksitasoista 3 ja 10 prosentin tullijärjestelmää raaka-aineille ja lopputuotteille, 
joka on tarkoitus panna täytäntöön täysimittaisesti vuoteen 2003 mennessä. 
Sillä pyritään myös yhdenmukaiseen 5 prosentin tulliin kaikille tehdastuotteille 
vuoteen 2004 mennessä. 
1.2. Tullien sidonta 
Filippiinit tarjoutui Uruguayn kierroksella sitomaan 37 prosenttia tulleistaan. 
1.3. Voimassa oleva tullisuoja 
Ainoa tuontisuojaa nauttiva maataloushyödyke on riisi. 
Muiden kuin maataloustuotteiden kohdalla on edelleen joitakin käytettyjä 
moottoriajoneuvoja koskevia rajoituksia (katso edellä kohta kotimaisuusastetta 
koskevista järjestelmistä). Hiilituotteiden ja puhdistettujen öljytuotteiden tuonti 
on tarkoitus vapauttaa täysin vuonna 1997. 
1.4. Tariffikiintiöt 
Filippiinien viranomaisten mukaan Filippiinit ei sovella muita kuin Uruguayn 
kierroksella tehdyssä sopimuksessa sovittuja tariffikiintiöitä. 
f? 
14 
II. MUUT ESTEET 
ILL Muut verot ja maksut 
Erikoistullit 
Erikoistullia peritään vain kahdelta tuoteryhmältä: 
a) Valotetut ja kehitetyt elokuvafilmit sekä ääniraidan kanssa että ilman 
samoin kuin ainoastaan äänraidasta koostuvat filmit: 
(i)uutiskatsaukset, matkakuvaukset, tekniset ja tieteelliset elokuvat 
P0.30/metri yhtenäisnimikkeistön nimikkeiden 3706.10 ja 3706.90 
alla 
(ii)muut - P2.00/metri yhtenäisnimikkeistön nimikkeiden 3706.10 ja 
3706.90 alla 
b) Yhtenäisnimikkeistön nimikkeen 2709 alainen raaka tuontiöljv P0.95/litra 
taiP151.05/tynnyri 
Yhtenäisnimikkeistön nimikkeiden 27.10 ja 27.11 alaiset tuodut öljytuotteet 
Pl.OO/litra. 
Kausittaiset tullit 
Yhdistettyjen tai vaihtoehtoisten tullien puuttuessa yhtenäisnimikkeistön 
nimikkeiden 03.02 ja 03.03 alaiset kalatuotteet ovat kausittaisen tullin alaisia 
11.2. Vähimmäistuontihinnat 
Käyttö lopetettiin vuonna 1992 
11.3. Tuontikiellot 
Tuonti luokitellaan nyt sen mukaan, kuinka sitä rajoitetaan. 
Tuonti vapaata: Tuontia ei rajoiteta eikä kielletä, eikä tuotteille vaadita 
viranomaisten ennakkohyväksyntää tai selvitystä. 
Tuontia säännellään: Tuonti edellyttää selvitystä tai lupia soveltuvalta 
viranomaiselta. 
Tuonti kielletty: Tuontia ei yleensä sallita voimassa olevien lakien nojalla. 
11.4. Tuontilisenssit 
Maahantuonti Filippiineille on vapaata, ellei se edellytä tiettyjen soveltuvien 
valtion laitosten ennakkohyväksyntää. 
<Xi. 
15 
11.5. Tuontikiintiöt 
Erikseen määrättyjä kiintiöitä sovelletaan vain kahteen tuotteeseen, 
syöttökarjaan (4800 päätä/kuukausi) ja hevosiin (150 päätä/vuosi). 
11.6. Tuonnin valvonta (esikuljetusten tarkastukset) 
Filippiinien hallitus on pyrkinyt ratkaisemaan väärien tietojen ilmoittamiseen 
ja salakuljetukseen liittyvän ongelman ottamalla käyttöön tuontivalvonnan 
kokonaisjärjestelmän (Comprehensive Import Surveillance Scheme, CISS), 
jonka tarkastajaksi nimitettiin vuonna 1987 yleinen valvontayhtiö (Société 
General de Surveillance, SGS). 
CISS:llä on seuraavat tavoitteet: 
a) sen varmistaminen, että ilmoitettu määrä vastaa sopimuksessa olevia 
erittelyjä; 
b) verotettavan arvon, senhetkisen vientimarkkinahinnan, rahtikulujen ja 
tullinalaisten maksujen arviointi ja niiden ilmoittaminen; 
c) mikäli siihen on aihetta, hyväksytyn tutkimusraportin myöntäminen. Tätä 
asiakirjaa tarvitaan tulliselvitystä varten ja maksuneuvottelujen tueksi. 
11.7. Valtion kauppayhtiöt 
Valtion ainoa kauppayhtiö on vuonna 1973 perustettu The Philippine 
International Trading Company (PITC). Alunperin se keskittyi pääasiassa 
kauppaan, jossa vähintään yhtenä osapuolena oli suunnitelmatalous. Vuonna 
1981 sen valtuudet kuitenkin ulotettiin maailmanlaajuiseen markkinointiin. 
Yhtiöllä ei ole yksinoikeutta käydä kauppaa millään hyödykkeellä, ja se toimii 
yleensä filippiiniläisten yritysten nimissä10. Sen yksityistäminen on 
suunnitteilla. 
11.8. Tuontikartellit 
Ei sovelleta. 
11.9. Standardit ja muut tekniset vaatimukset 
Filippiinit on allekirjoittanut sopimuksen kaupan teknisistä esteistä maan 
liityttyä GATTiin tammikuussa 1980. 
10 Riisin tuonnista, joka on ainoa hyödyke, johon valtiolla on yksinoikeus, vastaa kansallinen 
elintarvikelaitos (National Food Agencv). 
^ 
16 
1 462:sta jo laaditusta tai muotoillusta standardista tällä hetkellä 304 (eli 21 
prosenttia) on joko täsmälleen samoja kuin kansainväliset standardit tai 
vastaavat niitä. Muut liittyvät tiettyjen muiden maiden standardeihin. 
Filippiinit on hyväksynyt tietyt tahot suorittamaan muissa maissa useisiin 
tuotteisiin kohdistuvia tarkastuksia Filippiinien kansallisten 
standardimenettelyjen mukaisesti. 
I. Sähköalan tuotteet 
1. Loistelamppujen kuristimet 
2. Virtakytkimet 
3. Edison-kierre- lampunpitimet 
4. Loistelamput 
5. Loistelamppuvalaisimet/ 
kiinnikkeet (juoma- vesisäiliöille) 
6. Sähköiset sulakeputket 
7. Loistelamppujen hehkusytytin 
8. Hehkulamput 
9. Eristysnauhat 
10.Hehkulamppujen lam- punpitimel ja 
käyn- nistimenpitimct 
11. Pistokkeet ja pisto- rasiat 
12. Virrankatkaisijat 
a) veitsikytkin 
b) vipu/keinukytkin 
13.Termoplastisesti eristetyt johtimet 
H.Sähköjohdin, PVC 
II. Sammutusvälineet/sammutusaineet 
1. Tulensammutin 
2. Paloletku (ei sovelleta tällä hetkellä) III. Rakennusmateriaalit 
1. (Hitsatut) G.I.-putket 
2. G.I.-levyt 
3. Portlandsementti 
4. Pozzolaaniportland- sementti 
5. Vahvistetut terästangot 
6. PE-HD-putket 
7. Teräslankanaulat. 
IV. Muut tuotteet 
1. Automaattisesti varaava lyijyakku 
2. Kaasupullot kotitalouksille 
3. Kaasupullot autoille 
4. Läakchappi 
5. Ilmarenkaat 
6. Sisäkumiletkut 
7. Varmuustulitikut 
8. Sytyttimet 
9. Sähköalalla käytettävät kuparitangot 
10.Sähköalalla käytettävät EC alumiinitangot 
11.Taipuisat johdot 
Paikallisilta lääketarvikkeiden maahantuojilta ja jakelijoilta vaaditaan 
toimintaluvan hankkimista BlT):ltä. Myös kaikki tuontiin tai vientiin 
tarkoitettu ruoka ja elintarvikkeet on rekisteröitävä BFD:ssä. 
1 O 
17 
Filippiinit vaatii tiettyjen tuontikasvien ja -hedelmien terveyttä koskevien 
sääntöjen noudattamista kotimaisen teollisuuden suojelemiseksi tuholaisilta, 
erityisesti useilta hedelmäkärpäslajeilta, joita esiintyy tietyissä maissa. 
11.10. Julkiset hankinnat 
Filippiinien hallitus tuo suoraan maahan useita perustuotetta laajassa 
mittakaavassa; yleensä tämä toiminta perustuu tarjouskilpailuihin. Näihin 
tuotteisiin kuuluvat riisi, tienrakennus- ja huoltolaitteet, sementti, koneet ja 
laitteet valtion eri hankkeita varten sekä sotilas-ja puolustustarvikkeet. Riisi on 
ainoa tuote, jonka yksintuoja on valtio. Riisiä tuo maahan kansallinen 
elintarvikeviranomainen (National Food Authority), joka pyrkii vakauttamaan 
hintoja. 
Filippiinien julkisissa hankinnoissa ei yleensä syrjitä ulkomaisia tavaroita ja 
palveluita. On kuitenkin useita aloja, joilla hallituksen todetaan suosivan 
filippiiniläisiä yrityksiä valtion hankintasopimuksissa. Näitä ovat riisi, lääkkeet 
ja infrastruktuurihankkeet. 
Filippiinien julkisia hankintoja koskevat määräykset sallivat ulkomaisen 
yrityksen tehdä tarjouksen julkisista hankinnoista ainoastaan, jos sillä on 
rekisteröity haarakonttori tai jos sitä edustaa rekisteröity ja pysyvästi 
Filippiineillä asuva asiamies. 
11.11. Kotimaisuusastetta koskevat järjestelmät 
Filippiinien viranomaisten mukaan Filippiinit ei aseta kotimaisuusasteeseen 
liittyviä vaatimuksia. Kuitenkin valtion autoalan kehitysohjelmaan (CDP) 
osallistuvien on noudatettava kotimaisuusastetta koskevia määräyksiä ja 
saatava tietty vähimmäisprosentti ulkomaanvaluutastaan viennistä. Koko 
järjestelmä on määrä lopettaa asteittain vuoden 2000 loppuun mennessä. 
11.12. Tuet ja viennin tukitoimenpiteet 
Vientituotteiden valmistuksessa käytettävät maahan tuotavat koneet, laitteet ja 
varaosat ovat kolmen vuoden ajan tullivapaita. 
Pääasiassa sellaisiin vientitavaroiden valmistukseen ja pakkaukseen 
käytettäviin, maahan tuotuihin tuotantopanoksiin ja raaka-aineisiin, joita ei ole 
paikallisesti saatavissa, kohdistuva verohyvitys on voimassa viisi (5) vuotta 
mikäli se on myönnetty 30 päivän kuluessa viennistä. 
Verohyvitys kuluvan vuoden vientitulojen kasvusta lasketaan seuraavasti: 
- Ensimmäinen 5 prosentin kasvu tarkoittaa vuotuisten vientitulojen kasvua 
edelliseen vuoteen nähden, mikä merkitsee, että viennistä saatuja lisätuloja 
V 
18 
hyvitetään 2,5 prosentilla senhetkisen vaihtokurssin mukaisesti pesoiksi 
muunnettuna; 
- Seuraavan 5 prosentin kasvu oikeututtaa 5,0 prosentin hyvitykseen 
- Seuraavan 5 prosentin kasvu oikeututtaa 7,5 prosentin hyvitykseen 
- yli 15 prosentin menevä osuus oikeututtaa 10 prosentin hyvitykseen 
Tällaiset verohyvitykset myönnetään vain sille vuodelle, jolloin mainitut rajat 
saavutetaan. 
Muiden kuin perinteisten tuotteiden viejille, jotka käyttävät tai korvaavat 
paikallisesti tuotettuja raaka-aineita, pääomahyödykkeitä ja/tai varaosia, 
verohyvitykset ovat 25 prosenttia niistä tullimaksuista, jotka olisi ollut 
suoritettava, mikäli nämä tuotantopanokset olisi tuotu ulkomailta. 
III. SIJOITUKSIIN LIITTYVÄT TOIMENPITEET 
III.l. Suoriin ulkomaisiin sijoituksiin kohdistuvat rajoitukset 
Ulkomaisia sijoituksia säätelee vuoden 1991 laki ulkomaisista sijoituksista 
(Foreign Investment ACT (FIA)), joka sallii 100-prosenttisen ulkomaisen 
omistuksen käytännöllisesti katsoen kaikilla aloilla paitsi niillä, joilla se on 
perustuslailla tai erikoislaeilla kielletty. (Katso jäljempänä oleva taulukko) 
% 
19 
Luettelo aloista, joilla ulkomaiset sijoitukset on kielletty 
Luettelo A - ulkomaista omistusta rajoitettu 
perustuslaissa tai erikoislaeissa 
Ei ulkomaista osakepääomaa 
* Joukkotiedotusvälineet 
* Luvanvaraiset ammatit 
- Lakimehet 
- Kirjanpitäjät 
- Insinöörit ja niin edelleen 
* Vähittäiskauppa 
* Rekrytointitoiminta 
* Paikallisesti rahoitetut julkiset urakat 
30 prosentin ulkomainen osakepääoma 
* Mainonta 
40 prosentin ulkomainen osakepääoma 
* Luonnonvarojen kehitys ja käyttö 
* Maanomistus 
* Yleishyödyllinen toiminta 
* Koulutuslaitokset 
* Rahoitusyhtiöt 
* Rakennusala Lista B - Rajoitettu turvallisuuteen tai 
puolustukseen liittyvistä, terveydellisistä tai 
moraalisista syistä tai pienten ja 
keskisuurten yritysten suojelemiseksi 
40 prosentin osakepääoma 
* Räjähteet 
* Ammukset 
* Sotavarusteet 
* Vaaralliset lääkeaineet 
* Hieromalaitokset 
* Uhkapeli 
* Kotimaiset markkinayritykset, joiden 
pääoma on alle 200 000 Yhdysvaltain 
dollaria 
* Pienen mittakaavan vientiyritykset, jotka 
kuluttavat luonnonvaroja 
III.2. Voiton kotiuttamista koskevat rajoitukset 
Hi rajoituksia 
<?3 
20 
II 1.3. Ulkomaiseen valuuttaan liittyvät toimenpiteet 
Ulkomaisen valuutan sääntely vapautettiin joulukuussa 1993, ja sen 
yhteydessä vapautettiin täysin käyttelytilien tapahtumat, valuuttalainat 
saatettiin viejien ja maahantuojien ulottuville, ja ulkomaisten sijoitusten 
täysimittainen ja välitön kotiuttaminen sallittiin voiton maksusuoritukset 
mukaan lukien. 
% 
21 
6.4 SINGAPORE 
I. TULLIT 
Tullirakenne 
98,6 prosenttia tuotteista tullivapaita 
Keskimääräinen tulli (tulli ja valmisteverotulli jaettuna tuonnin arvolla) on 1,1 prosenttia 
SidontatasQ 
693 prosenttia (vuonna 1992 0,5 prosenttia) 
Sidottujen tullien yksinkertainen keskiarvo kaikilla aloilla on 7,4 prosenttia 
Erikoistullit 
Ad valorem -tullit 
moottoripyörät 12 prosenttia 
moottoriajoneuvot 41 prosenttia 
Perityt tullimaksut (tulli ja valmistevero jaettuna tuonnin arvolla) 
22,1 prosenttia raakaöljy 
28 prosenttia moottoriajoneuvot 
29,8 prosenttia tupakka 
413 prosenttia väkijuomat 
Vientitullimaksut 
Singapore ei sovella vientitullia. Vientiä valvotaan pääasiassa kansanterveyteen liittyvistä, 
turvallisuus- ja ympäristösyistä tai kansainvälisten velvoitteiden täyttämiseksi. Singapore 
soveltaa parhaillaan neljää kahdenvälistä tekstiilit ja vaatteet kattavaa vientirajoitetta. 
II. ESIMERKKEJÄ MUISTA TOIMENPITEISTÄ 
11.1. Lisenssivaatimukset 
Tuontilisensseihin ja valvontaan liittyviä määräyksiä ylläpidetään pääasiassa 
Singaporen kansainvälisten velvoitteiden täyttämiseksi tai kansanterveyteen 
liittyvistä, ympäristö- ja turvallisuussyistä. Kansallisista turvallisuussyistä 
<fr 
22 
televiestintälaitteiden maahantuojan on televiestintää (televiestinnän alan 
kauppiaita) koskevien, vuonna 1994 annettujen sääntöjen mukaisesti, 
esimerkiksi anottava Singaporen televiestintäviranomaiselta ennakkolupa 
maahantuontia varten. Ulkomainen osakkeenomistus Singaporen 
televiestintäyhtiössä (Singapore Telecommunications) on rajoitettu 40 
prosenttiin. 
Tuontilisenssin alaisten tuotteiden tuonti oli vuonna 1994 6 prosenttia koko 
tuonnista. 
11.2. Terveysmääräykset 
Kasvivalvontaa (tuoreiden hedelmien ja kasvisten maahantuontia) koskevien 
sääntöjen vuonna 1994 toteutetun täytäntöönpanon jälkeen kaikkien sellaisten 
maahantuojien, jotka tuovat tuoreita hedelmiä ja kasviksia paikallisesti 
myytäväksi tai hankintaa varten, on haettava vuosittain uusittava tuontilupa. 
11.3. Julkiset hankinnat 
Singapore neuvottelee parhaillaan liittymisestä vuoden 1994 julkisia 
hankintoja koskevaan sopimukseen. Se on edelleen vuonna 1979 tehdyn 
julkisia hankintoja koskevan sopimuksen osapuoli. Niillä ulkomaisilla 
yrityksillä, jotka haluavat toimia Singaporen valtion alihankkijoina, on oltava 
rekisteröity toimisto Singaporessa, tai niiden on nimitettävä itselleen 
paikallinen edustaja. 
III. PALVELUT 
Singaporella on yhdeksän alaa, jotka on lueteltu GATS-sopimuksen poikkeuksia 
käsittelevään II artiklaan. Näihin sisältyvät sijoitustakuusopimukset, lainopilliset 
palvelut, radiolähetykset, tietokonevarausjärjestelmät ja merikuljetuspalvelut, jotka 
koskevat kaikkia maita. 
IV. SIJOITUKSET 
Singapore ei yleensä tee erotusta kotimaisten ja ulkomaisten sijoitusten välillä; 
kuitenkin ulkomaista omistusta on rajoitettu televiestinnän, rahoituspalvelujen ja 
kansallisen lentoyhtiön osalta. 
7£ 
23 
6.5 THAIMAA 
I. TULLIT 
LL Teollisuus 
Keskimääräinen sovellettu tulli 
17 prosenttia vuoteen 199711 mennessä (joulukuun 1994 30 prosentista) 
TuHJrakenne 
vuodesta 1997: 
0 prosenttia tullivapaat tuotteet, kuten lääketarvikkeet ja lannoitteet; 
1 prosentti raaka-aineet, sähkökomponentit ja kansainväliset 
kuljetusajoneuvot; 
S prosenttia raaka-aineet ja pääomahyödykkeet; 
10 prosenttia välituotteet; 
20 prosenttia lopputuotteet; ja 
30 prosenttia "erityissuojelua" vaativat tuotteet12. 
Sidontataso 
68 prosenttia 
1.2. maatalous 
Tällä hetkellä sovellettavat keskimääräiset tullit 
- maatalouden raaka-aineet ja karja: 38 prosenttia (vuonna 2004 28 prosenttia Uruguayn 
kierroksen velvoitteiden mukaisesti) 
- kalanviljelylaitokset: 55 prosenttia 
- metsätaloustuotteet: 15 prosenttia 
Nykyisten tullien vaihteluväli 
0-65 prosenttia: maatalouden raaka-aineet ja karja 
0-60 prosenttia: kalanviljelylaitokset ja metsätalous 
11 Nämä uudet tullimaksut ja rakenteet ovat seurausta joulukuussa 1994 julistetusta tulliuudistuksesta. 
Suuret leikkaukset vaikuttavat eniten tiettyihin tekstiileihin ja vaatteisiin, jalkineisiin ja 
elintarvikejalosteisiin. Moottoriajoneuvoja, joiden tulli oli vuonna 1995 keskimäärin 38 prosenttia ja 
korkeimmillaan 80 prosenttia, tullien vapauttaminen ei koske. 
12 Tähän ryhmään kuuluvat paikallisesti tuotetut tuonnin kanssa kilpailevat tuotteet, joiden katsotaan 
tarvitsevan jatkuvaa suojelua mukaan lukien matot, vaatteet, peitteet, käsilaukut, jalkineet, päähineet, 
peruukit, televisiot, jääkaapit ja tuulettimet. 
n 
24 
Sidontataso 
Lähes kaikki tullit. 
II. ESIMERKKEJÄ MUISTA TOIMENPITEISTÄ 
II. 1. Lisenssivaatimukset 
Useille tuontituotteille ei edelleenkään ilman eri toimenpiteitä vaadita lisenssiä 
mukaan lukien kalajauho, kahvipavut, sokeri ja muut vähäpätöisemmät 
maatalouden raaka-aineet. 
11.2. Ehdolliset tuontikiellot 
Kaasu, kerosiini, moottoripyörät ja tietyt linja-autot. 
11.3. Avoimuus 
Viimeksi julkaistu tulliluettelo on vuodelta 1992. 
11.4. Julkiset hankinnat 
Vastakauppa: kaikkiin yli 500 miljoonan bathin arvoiseen valtionyrityksen 
tuontihankintoihin on sovellettava vastakauppaan perustuvia toimenpiteitä. 
Avoimet tarjouskilpailut: ei keskitettyä hankintalaitosta eikä tiedotusta. 
Thaimaalaisille tuotteille myönnetään 10 prosentin hintaetu. 
11.5. Sijoitukset 
Moottoriajoneuvot: henkilöautot ja tietyt kuorma-autot vapautetaan veroista, 
mikäli niiden valmistaja täyttää kotimaisuusastetta koskevat määräykset. 
Meijerituotteet: sijoituksiin sovelletaan kotimaisuusastetta koskevia 
vaatimuksia, 
III. PALVELUT 
Thaimaan GATS-sopimuksen mukainen sitoutumisohjelma kattaa 95 palvelumuotoa 
ja 10 pääalaa. 
MFN-vapautuksia sovelletaan liiketoimiin, kuljetuksiin, pankkitoimintaan ja muihin 
palveluihin. 
Rahoitusalalla Thaimaa toivoo saavansa apua kehittyneiltä APKC-mailta 
laajentaessaan palvelujensa vientiä. 
V 
25 
Ulkomainen omistus Thaimaan palvelulaitosten rekisteröidystä pääomasta ei saa 
ylittää 49 prosenttia. 
Yleinen periaate on, ettei Thaimaa ole sitonut markkinoille pääsyä eikä kansallista 
kohtelua koskevia rajoituksia rajat ylittävään palvelutarjontaan. Seuraavat alat tai 
osa-alat eivät sisältyneet GATS-sopimuksen Thaimaata koskeviin ehtoihin: 
liiketoimintaryhmään kuuluvat tutkimus- ja kehitystoiminta sekä kiinteistöpalvelut; 
tiedonvälitysryhmään kuuluvat posti- ja kuriiripalvelut; jakeluryhmään kuuluvat 
jakeluketjun loppupään palvelut; matkailu- ja matkustusryhmään kuuluvat 
matkaopaspalvelut; vapaa-aikaryhmään kuuluvat viihdepalvelut, uutistoimistot ja 
kirjastot; liikenneryhmään kuuluvat kansainväliset vesistöt, öljyjohdot ja 
kuljetustilapalvelut. 
11 
Liite 7 - Erittely Euroopan yhteisön taloudellisesta tuesta 
ASEANille vuosina 
1976 -1995 
A&V 
Seuraavat taulukot perustuvat seuraaviin tietoihin: 
- Niihin sisältyvät avustussitoumukset kaikille Euroopan yhteisön hyväksymille toimille 
ASEANin alueella vuodesta 1976 vuoteen 1995 peruutettuja tai toistaiseksi peruutettuja 
toimia lukuunottamatta. Niihin sisältyvät kaikkia loppuun saatettuja toimia koskevat 
sitoumukset. Siksi taulukot eivät kuvasta ainoastaan meneillään olevia hankkeita. 
- "Euroopan yhteisön rahoitus" -sarake vastaa 31 päivänä joulukuuta 1995 voimassa 
olleita sitoumuksia. 
- "Prosenttia kokonaismäärästä"-sarake vastaa Euroopan yhteisön kokonaisrahoitusta 
alueella. 
- Euroopan yhteisön kokonaisrrhoituksesta 52,57 prosenttia on suoritettu. 
- Ensimmäinen "ASEAN"-otsikon alla oleva taulukko kattaa kaiken alueellisen 
toiminnan ASEAN-maissa. Kaikki muut taulukot kuvastavat (ASEAN-maan kanssa 
harjoitettavaa suoraa) kahdenvälistä toimintaa. 
Yhteensä: Toimien lukumäärä 373 
Euroopan yhteisön rahoitus (miljoona ecua) 1,007.336 
ASEAN 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yhteistyön yleisten 
viitekehyksen parantaminen 
- Kaupan ja sijoitustoiminnan 
helpottaminen 
- Yritysten välinen yhteistyö 
- Muut toimet 
- Sekalaiset 
Kehitysyhteistyö 
- Ympäristö 
- Maaseudun tuotanto 
- Maaseudun palvelut 
Muut 
- Lääkkeet 
- Pakolaiset 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
54 
18 
9 
24 
1 
2 
5 
1 
2 
2 
// 
10 
1 
70 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
85.425 
26.815 
20.309 
37.534 
0.580 
0.187 
12.227 
0.600 
7.027 
4.600 
4.413 
2.776 
1.637 
102.065 Prosenttia kokonais­
määrästä 
8.4S% 
2.67% 
2.02% 
3.73% 
0.06% 
0.02% 
• 1.23% 
0.06% 
0.71% 
0.46% 
0.44",; 
0.28° o 
0.16% 
10.13% 
xyi 
BRUNEI 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yhteistyön yleisten 
viitekehyksen parantaminen 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
/ 
1 
1 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
0.119 
0.119 
0.119 Prosenttia kokonais­
määrästä 
0.01% 
0.01% 
0.01% 
INDONESIA 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yhteistyön yleisten 
viitekehyksen parantaminen 
- Yritysten välinen yhteistyö 
Kehitysyhteistyö 
- Metsätalous 
- Kastelujärjes-telmätja 
maaseudun infrastruktuuri 
- Yhdennetty maaseudun 
kehitys 
- Maaseudun tuotanto 
- Maaseudun palvelut 
Muut 
- Pakolaiset 
- Katastrofiapu 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
10 
1 
9 
28 
5 
11 
3 
6 
3 
4 
4 
42 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
7.935 
0.197 
7.737 
256.081 
72.446 
112.435 
37.500 
13.350 
20.350 
L900 
1.900 
265.916 Prosenttia kokonais­
määrästä 
0.80% 
0.02% 
0.78% 
25.79% 
7.30% 
11.33% 
3.78% 
1.34% 
2.05% 
0.19% 
0.19% 
26.41% 
A&l 
MALESIA 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yritysten välinen yhteistyö 
- Sekalaiset 
Kehitysyhteistyö 
- Metsätalous 
Muut 
- Lääkkeet 
- Pakolaiset 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
7 
6 
1 
2 
2 
9 
2 
7 
18 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
1.587 
1.565 
0.022 
0.811 
0.811 
5.110 
0.290 
4.820 
7.509 Prosenttia kokonais­
määrästä 
0.18% 
0.16% 
0.02% 
0.08% 
0.08% 
0.51% 
0.03% 
0.49% 
0.76% 
/u>l 
FILIPPIINIT 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yhteistyön yleisten 
puitteiden parantaminen 
- Yritysten välinen yhteistyö 
Kehitysyhteistyö 
- Metsätalous 
- Kastelu-järjestelmät 
- Toimiva maaseudun kehitys 
- Maaseudun tuotanto 
- Maaseudun palvelut 
- Sosiaalinen kehitys 
Muut 
- Lääkkeet 
- Ihmisoikeudet 
- Pakolaiset 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
21 
1 
20 
19 
2 
1 
12 
1 
1 
2 
24 
10 
9 
5 
64 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
20.475 
0.990 
19.485 
243.611 
28.000 
4.500 
179.900 
3.246 
0.565 
27.400 
5.463 
2.520 
0.523 
2.420 
269.549 Prosenttia kokonais­
määrästä 
2.06% 
0.10% 
1.96% 
24.54% 
2.82% 
0.45% 
18.12% 
0.33% 
0.06% 
2.76% 
0.55% 
0.25% 
0.05% 
0.24% 
27.15% 
/L&k 
SINGAPORE 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yritysten välinen yhteistyö 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
2 
2 
2 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
2.770 
2.770 
2.770 Prosenttia kokonais­
määrästä 
0.28% 
0.28% 
0.28% 
THAIMAA 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Yhteistyön yleisen 
viitekehyksen parantaminen 
- Kaupan ja sijoitustoiminnan 
helpottaminen 
- Yritysten välinen yhteistyö 
- Muut toimet 
Ke h itysyhteistyö 
- Metsätalous 
- Kastelu-järjestelmät ja 
maaseudun infrastruktuuri 
- Maaseudun tuotanto 
- Maaseudun palvelut 
- Sosiaalinen kehitys 
Muut 
- Lääkkeet 
- Pakolaiset 
YHTEENSÄ 
i Toimien lukumäärä 
22 
5 
12 
2 
30 
1 
8 
15 
5 
1 
24 
10 
14 
76 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
23.060 
3.939 
5.391 
8.931 
4.800 
181.866 
0.902 
67.650 
48.154 
65.036 
0.121 
19.014 
15.682 
223.940 Prosenttia kokonais­
määrästä 
2.32% 
0.40% 
0.54% 
0.90% 
0.48% 
18.32% 
0.09% 
6.81% 
4.85% 
6.55% 
0.01% 
1.92%, 
0.34% 
1.58% 
22.56% 
/U?^ 
VIETNAM 
Yhteistyön laatu 
Taloudellinen yhteistyö 
- Kaupan ja sijoitustoiminnan 
helpottaminen 
- Yritysten välinen yhteistyö 
Kehitysyhteistyö 
- Katastrofiapu 
- Metsätalous 
- Kastelu-järjestelmät ja 
maaseudun infrastruktuuri 
- Toimiva maaseudun kehitys 
- Maaseudun tuotanto 
- Maaseudun palvelut 
- Sosiaalinen kehitys 
Muut 
- Lääkkeet 
- Pakolaiset 
YHTEENSÄ Toimien lukumäärä 
8 
35 
\ 
J 
2 
4 
4 
4 
17 
1 
6 
53 Euroopan yhteisön 
rahoitus (miljoona 
ecua) 
21.764 
21.314 
0.450 
30.079 
0.388 
18.960 
0.379 
0.921 
2.917 
1.239 
5.275 
69.084 
0.222 
68.862 
120.926 Prosenttia kokonais­
määrästä 
2.19% 
2.15% 
0.05% 
3.03% 
0.04% 
1.91% 
0.04% 
0.09% 
0.29% 
0.12% 
0.53% 
6.96% 
0.02% 
6.94% 
12.18% 
toi 
Erittely Euroopan yhteisön taloudellisesta tuesta ASEANille 
Thaimaa 
22,56% 
Singapore 
0,28% Vietnam 
12,18% 
Filippiinit 
27,15% ASEAN 
10,28% 
Brunei 
0,01% 
Indonesia 
26,78% 
Malesia 
0,76% 
Erittely aloittain 
Muut 
10,57% Taloudellinen 
yhteistyö 
16,43% 
Kehitysyhteistyö 
72,99% 
(o^ 
TALOUDELLISEN AVUN KEHITYS (MILJOONAA ECUA) 
1976 - 1979 
1980-1983 
1984-1987 
1988-1991 
1992-1995 Taloudellinen 
yhteistyö 
9.94 
6.59% 
33.79 
14.99% 
112.96 
24.51% Kehitysyhteistyö 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
139.90 
92.75% 
161.54 
71.66% 
330.28 
71.66% Muut 
1.00 
0.66% 
30.08 
13.36% 
17.67 
3.83% Yhteensä 
32.24 
100% 
135.61 
100% 
150.83 
100% 
225.41 
100% 
460.91 
100% 
Lähde: Euroopan komissio 
/oli 
Liite 8 - Euroopan unionin ja ASEANin välisten suhteiden 
institutionaalinen rakenne 
l*f 
EUROOPAN UNIONIN JA ASEANIN VÄLISTEN SUHTEIDEN INSTITUTIONAALINEN RAKENNE 
JCC 
ASEANin ja Euroopan unionin yhteinen yhteistyökomitea 
Kokoontuu 18 kuukauden välein 
Seuraava kokous : vuoden 1997 puolivälissä AEMM 
Euroopan unionin ja ASEANin ministerikokous 
Pidetään joka toinen vuosi 
Seuraava kokous : helmikuussa 1997 
Epämuodolliset työryhmät: 
- IPR (henkistä omaisuutta koskevat 
tekijänoikeudet) 
- Ympäristö ALAKOMITEAT (Kerran vuodessa kokoontuvat) 
Euroopan yhteisö-ABC 
ASEANin Brysselin komitean 
ja Euroopan komission 
väliset väliaikaiset kokoukset Kauppa 
Taloudellinen ja teollinen yhteistyö 
Tiede ja teknologia 
Metsä SOM 
ASEANin ja Euroopan unionin 
johtavien virkamiesten kokoukse 
Pidetään vuorovuosin AEMM:n 
kokousten kanssa EPG 
Huomattavista henkilöistä koostuva 
epävirallinen työryhmä 
Esitti kertomuksensa kesäkuussa 1996 
V ; 
PMC 
Ministerikokous ARF 
ASEANin alueellinen foorumi 
Järjestetään kerran vuodessa 
Seuraava kokous : heinäkuussa 1996 
^ 
tf 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 314 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI il 
Luettelonumero : CB-CO-96-331-FI-C 
BBN 92-78-06023-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg