P9_TA(2020)0220

Esitys neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. syyskuuta 2020 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (10025/2020 – C9-0215/2020 – 2018/0135(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2021/C 385/30)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon neuvoston esityksen (10025/2020),

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 311 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0215/2020),

— ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2018 antamansa päätöslauselmat seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä: vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä koskevan parlamentin kannan valmistelu (1) ja Euroopan unionin omien varojen järjestelmän uudistaminen (2),

— ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista (3),

— ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa väliaikaisen mietinnön monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (4),

— ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (5),

— ottaa huomioon komission ja neuvoston 10. lokakuuta 2019 antamat julkilausumat monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin,

— ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (6),

— ottaa huomioon komission tiedonannon ”EU:n talousarvio Euroopan elpymissuunnitelman moottorina” (COM(2020)0442),

— ottaa huomioon omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän loppuraportin ja suositukset, jotka julkaistiin joulukuussa 2016 ja esiteltiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle tammikuussa 2017,

— ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (7),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

— ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0146/2020),

1. hyväksyy neuvoston esityksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

3. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia esitykseensä;

4. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

Tarkistus 1

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (1 a) Tämä päätös muodostaa oikeusperustan sille, että komissio voi lainata varoja pääomamarkkinoilta rahoittaakseen menoja Next Generation EU -elpymispaketin puitteissa. Takaisinmaksettavien määrien pääomaan ja korkoihin liittyvät kustannukset on jälleenrahoitettava unionin talousarviosta ennalta määritellyssä aikataulussa liikkeeseen laskettujen joukkovelkakirjojen maturiteetin ja velanmaksustrategian mukaan. Tällaiset kustannukset eivät saisi johtaa ohjelmamenojen tai investointivälineiden varojen perusteettomaan vähentämiseen monivuotisessa rahoituskehyksessä, eivätkä ne saisi johtaa kansallisiin rahoitusosuuksiin tehtäviin jyrkkiin lisäyksiin. Sen vuoksi ja Next Generation EU -välineen takaisinmaksusuunnitelman uskottavuuden ja kestävyyden lisäämiseksi tällaiset kustannukset olisi katettava kokonaan aidoista uusista omista varoista saatavilla tuloilla. Niihin liittyviin menoihin käytettävät määrärahat olisi laskettava monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien lisäksi, sellaisina kuin niistä säädetään monivuotista rahoituskehystä koskevassa uudessa asetuksessa.

Tarkistus 2

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (1 b) Kaikkien uusista omista varoista saatavien määrien, jotka ylittävät takaisinmaksuvelvoitteiden kattamiseksi tiettynä vuonna tarvittavan tason, olisi jäätävä unionin talousarvioon yleisinä tuloina. Takaisinmaksusuunnitelman päättymisen jälkeen kyseisillä omilla varoilla olisi edelleen rahoitettava unionin talousarviota yleisinä tuloina. Uusien omien varojen korin käyttöönoton olisi taattava unionin menojen rahoittamisen asianmukainen taso monivuotisessa rahoituskehyksessä samalla, kun pienennetään kansallisten BKTL-pohjaisten rahoitusosuuksien hallitsevuutta unionin vuotuisen talousarvion rahoittamisessa, ja siten horjutettava käsitystä unionin talousarviosta ”nollasummapelinä”, jolle on leimallista rutiininomainen ”oikeudenmukainen palautuma”. Tämä voisi puolestaan helpottaa menojen parempaa kohdentamista unionin tasolla ensisijaisiin aloihin ja yhteisiin julkishyödykkeisiin, joista saadaan suuria tehokkuushyötyjä kansallisiin menoihin verrattuna.

Tarkistus 3

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (1 c) Uudet omien varojen luokat olisi otettava käyttöön vuodesta 2021 alkaen, jotta niiden tuotto olisi käytettävissä, kun korko- ja takaisinmaksuvelvoitteita syntyy. Uudet omat varat olisi sovitettava yhteen unionin toimintapoliittisten tavoitteiden kanssa, ja niillä olisi tuettava Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja sisämarkkinoiden toimintaa sekä toimia yhteisöverotuksen vaikuttavuuden parantamiseksi ja veropetosten, verovilpin ja veronkierron torjunnan lujittamiseksi. Euroopan parlamentti hyväksyi jo marraskuussa 2018 antamassaan monivuotista rahoituskehystä ja omia varoja koskevassa väliaikaisessa mietinnössä mahdollisen uusien omien varojen ja muiden tulojen muodostaman korin, jolla on tällaisia ominaisuuksia, ja tätä koria voitaisiin laajentaa kattamaan muita vaihtoehtoja.

Tarkistus 4

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (5) Tilintarkastustuomioistuin, Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti huomauttaneet, että ALV-perusteisten omien varojen nykyinen määrittämismenetelmä on liian monimutkainen. Heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi näin ollen, että on aiheellista yksinkertaistaa näiden omien varojen laskentaa. (5) Arvonlisäperusteiset omat varat ovat vakiintunut tulolähde unionin talousarviossa, ja niiden olisi edelleen heijastettava sisämarkkinoiden kuluttajien ja unionin julkisen talouden välistä luontaista yhteyttä. Tilintarkastustuomioistuin, Euroopan parlamentti ja jäsenvaltiot ovat kuitenkin toistuvasti huomauttaneet, että ALV-perusteisten omien varojen nykyinen määrittämismenetelmä on liian monimutkainen. Sen vuoksi on aiheellista yksinkertaistaa näiden omien varojen laskentaa.

Tarkistus 5

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (6) Jotta unionin rahoitusvälineet saataisiin paremmin linjaan sen politiikan painopisteiden kanssa, jotta unionin talousarvion merkitys sisämarkkinoiden toiminnassa voitaisiin ottaa paremmin huomioon ja jotta unionin politiikkatavoitteita voitaisiin tukea paremmin ja jäsenvaltioiden unionin vuotuiseen talousarvioon maksamia bruttokansantuloon (BKTL) perustuvia rahoitusosuuksia , jäljempänä ”BKTL-perusteiset rahoitusosuudet ” voitaisiin supistaa , heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi , että unioni pyrkii tulevina vuosina uudistamaan omien varojen järjestelmää ja ottamaan käyttöön uusia omia varoja . (6) Jotta voitaisiin rahoittaa vähintään unionin elpymisvälineen takaisinmaksettavien määrien pääomaan ja korkoihin liittyvät kustannukset, jotta unionin rahoitusvälineet saataisiin paremmin linjaan sen politiikan painopisteiden kanssa, jotta unionin talousarvion merkitys sisämarkkinoiden toiminnassa voitaisiin ottaa paremmin huomioon ja jotta unionin politiikkatavoitteita , kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja digitaalista muutosta, voitaisiin tukea paremmin pienentäen samalla jäsenvaltioiden unionin vuotuiseen talousarvioon maksamien bruttokansantuloon (BKTL) perustuvien rahoitusosuuksien , jäljempänä ”BKTL-perusteiset rahoitusosuudet ”, hallitsevuutta , on tarpeen ottaa käyttöön uusia omien varojen luokkia , jotka perustuvat yhteiseen yhdistettyyn yhteisöveropohjaan, Euroopan unionin päästökauppajärjestelmästä saataviin kansallisiin tuloihin ja kierrättämättömän muovipakkausjätteen perusteella laskettavaan, kiertotalouden edistämiseksi tarkoitettuun kansalliseen rahoitusosuuteen . Lisäksi tätä varten olisi otettava käyttöön uusia omia varoja, jotka perustuvat hiilidioksidipäästöjen tullimekanismiin WTO:n sääntöjä täysin noudattaen, digitaalisten palvelujen veroon ja finanssitransaktioveroon, jotka pannaan täytäntöön mieluiten kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymän järjestelyn mukaisesti, niin pian kuin asiaa koskevan lainsäädännön edellytykset ovat olemassa. Komission olisi mahdollisimman pian tehtävä tarvittavat lainsäädäntöehdotukset kyseisistä uusista omista varoista ja mahdollisista muista uusista omista varoista, joilla tuetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa sekä sisämarkkinoiden toimintaa ja pyrkimyksiä parantaa yhteisöverotuksen tehokkuutta. Komission jo ilmoittamia mahdollisia uusia omia varoja, kuten sisämarkkinavero, olisi arvioitava lähemmin, ennen kuin ne esitellään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 6

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (7) Ensimmäisenä toimena olisi otettava käyttöön uusi omien varojen luokka, joka perustuu kierrättämättömän muovipakkausjätteen perusteella laskettavaan kansalliseen rahoitusosuuteen. Unionin talousarviolla voidaan unionin muovistrategian mukaisesti auttaa vähentämään muovipakkausjätteestä johtuvaa ympäristön pilaantumista. Omilla varoilla, jotka perustuvat kunkin jäsenvaltion tuottaman kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrän perusteella määritettyyn kansalliseen rahoitusosuuteen, kannustetaan vähentämään kertakäyttömuovien kulutusta, lisäämään kierrätystä ja edistämään kiertotaloutta. Samaan aikaan jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vapaus toteuttaa omalta kannaltaan sopivimmat toimenpiteet edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sen välttämiseksi, että kansallisiin rahoitusosuuksiin kohdistuisi liiallisia regressiivisiä vaikutuksia, niiden jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin, joiden BKTL asukasta kohden vuonna 2017 oli vähemmän kuin EU:n keskiarvo, olisi sovellettava mukautusmekanismia, johon kuuluu vuotuinen kiinteämääräinen vähennys. Vähennyksen olisi vastattava 3,8 :aa kilogrammaa kerrottuna väestöllä vuonna 2017 asianomaisissa jäsenvaltioissa . (7) Unionin talousarviolla voidaan unionin muovistrategian mukaisesti auttaa vähentämään muovipakkausjätteestä johtuvaa ympäristön pilaantumista ja saavuttamaan pakkausjätettä koskevat kierrätystavoitteet . Omilla varoilla, jotka perustuvat kunkin jäsenvaltion tuottaman kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrän perusteella määritettyyn kansalliseen rahoitusosuuteen, kannustetaan vähentämään kertakäyttömuovien kulutusta, lisäämään kierrätystä ja edistämään kiertotaloutta. Komission olisi otettava käyttöön yksinkertaistettu laskentamenetelmä sekä tehokkaita rekisteröinti- ja valvontamekanismeja. Samaan aikaan jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti vapaus toteuttaa omalta kannaltaan sopivimmat toimenpiteet edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska mainittu rahoitusosuus on tarkoitettu saastuttaja maksaa -periaatteeseen perustuvaksi omien varojen luokaksi, siihen ei pitäisi soveltaa mitään korjausmekanismia .

Tarkistus 7

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (7 a) Yhtenä unionin ensisijaisena tavoitteena on saavuttaa päästöjen vähentämistavoite, johon se on sitoutunut Pariisin ilmastosopimuksessa ja jonka mukaan se vähentää päästöjä vähintään 40 prosenttia vuosina 1990–2030. Euroopan unionin päästökauppajärjestelmä, jäljempänä ”päästökauppajärjestelmä”, on yksi tärkeimmistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi käyttöön otetuista välineistä; sen tuottamat tulot perustuvat päästöoikeuksien huutokauppaan. Kun otetaan huomioon päästökauppajärjestelmän yhdenmukaistettu luonne sekä rahoitus, jota unioni tarjoaa tukeakseen ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista jäsenvaltioissa, unionin talousarvioon on aiheellista ottaa tähän liittyvä uusi omien varojen luokka. Tämän omien varojen luokan olisi perustuttava jäsenvaltioiden huutokauppaamiin päästöoikeuksiin, ja sen olisi sisällettävä siirtymäajan mahdollisuus osoittaa päästöoikeuksia maksutta energia-alalle. Jotta voitaisiin ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2003/87/EY (1 a) sisältyvät tiettyjä jäsenvaltioita koskevat erityissäännökset, solidaarisuuteen, kasvuun ja yhteenliitäntään liittyvistä syistä uudelleen jaettuja sekä innovaatiorahastoon ja modernisaatiorahastoon osoitettuja päästöoikeuksia ei pitäisi ottaa huomioon näitä omia varoja vastaavaa rahoitusosuutta määritettäessä. Päästökauppajärjestelmään perustuvat omat varat olisi myös määriteltävä siten, että otetaan huomioon päästökauppadirektiivin soveltamisalan tulevasta laajentamisesta uusille aloille tai uusille maantieteellisille alueille mahdollisesti saatavat lisätulot varmistaen samalla unionin kilpailukyky.

Tarkistus 8

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (8) Heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että täydentävien omien varojen perustaksi komissio esittää vuoden 2021 alkupuoliskolla ehdotuksia hiilidioksidipäästöjen tullimekanismista ja digitaaliverosta, jotta ne voitaisiin ottaa käyttöön viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2023. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään tarkistetun ehdotuksen päästökauppajärjestelmästä ja mahdollisesti ulottamaan sen koskemaan ilmailu- ja meriliikennealaa. Se totesi lopuksi, että unioni pyrkii kauden 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä ottamaan käyttöön muita omia varoja, joihin voi kuulua finanssitransaktiovero . (8) Tarvittavat täydentävät omat varat olisi otettava käyttöön viimeistään vuoteen 2028 mennessä tässä päätöksessä vahvistetun oikeudellisesti sitovan aikataulun mukaisesti, minkä pitäisi varmistaa, että asiaa koskeva lainsäädäntö voidaan hyväksyä ajoissa ja ottaa käyttöön siten, että tuotot ovat käytettävissä kustannusten syntyessä. Komission olisi esitettävä tätä koskevia lainsäädäntöehdotuksia. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisessä toimielinten sopimuksessa olisi vahvistettava yksityiskohtaisempia järjestelyjä ja muita määräyksiä, jotka koskevat kyseistä oikeudellisesti sitovaa aikataulua, kuten ajankohdat tiettyjen uusien omien varojen luokkien voimaantulolle tai mahdolliselle takautuvalle soveltamiselle .

Tarkistus 9

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (8 a) Ensimmäisenä toimena käyttöön otettava kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrään perustuva rahoitusosuus täydentää nykyisiä omia varoja tammikuusta 2021 alkaen. Lisäksi 30 prosenttia päästökauppajärjestelmän huutokauppatuotoista saatavista tuloista muodostaa unionin talousarvion yleisen tulolähteen vuodesta 2021 alkaen. Toisena toimena komissio tekee tarvittavat ehdotukset finanssitransaktioveron muuttamiseksi omien varojen perusteeksi vuodesta 2024 alkaen. Komissio tekee vuoden 2021 alkupuoliskolla myös lainsäädäntöehdotuksia hiilidioksidipäästöjen tullimekanismiin ja digitaaliveroon perustuvan uusien omien varojen luokan käyttöönottamiseksi. Tuotot saadaan käyttöön vuodesta 2023 alkaen. Jos hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi toteutetaan tuonnista kannettavien lisätullitariffien muodossa, se kuuluu perinteisiä omia varoja koskevan lainsäädännön soveltamisalaan eikä edellyttäisi erillistä omia varoja koskevaa päätöstä. Jos hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi toteutetaan päästökauppajärjestelmän soveltamisalan laajentamisen muodossa, sen pitäisi kuulua täysin päästökauppajärjestelmään perustuvien omien varojen piiriin. Kolmantena vaiheena ja osana monivuotisen rahoituskehyksen vuoden 2024 alkupuoliskolla toteutettavaa väliarviointia/tarkistusta komissio tekee uusia – tai uudelleenlaatii aiempia – ehdotuksia yhteisen yhdistetyn yhteisöveropohjan muuttamiseksi omien varojen perusteeksi. Lainsäädännön pitäisi tulla voimaan ajoissa niin, että näistä uusista omista varoista saatavat tuotot tulevat käyttöön vuodesta 2026 alkaen. Veroon perustuvia omia varoja ei tarvitse soveltaa takautuvasti.

Tarkistus 10

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (9) Heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että omia varoja koskevien järjestelyjen yleisinä ohjaavina tavoitteina tulisi olla yksinkertaisuus, avoimuus ja yhdenvertaisuus, oikeudenmukainen taakanjako mukaan luettuna. Se totesi myös, että kauden 2021–2027 osalta kiinteämääräisillä korjauksilla vähennetään Tanskan, Alankomaiden, Itävallan ja Ruotsin sekä elpymisen ja palautumiskyvyn tukemisen puitteissa myös Saksan vuotuista BKTL-perusteista rahoitusosuutta. (9) Maksuosuusalennukset ja muut korjausmekanismit olisi poistettava.

Tarkistus 11

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (9 a) Unioni pyrki ottamaan käyttöön mahdollisia täydentäviä muita uusia omia varoja lähivuosina ja ennen vuotta 2028. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ehdottaa uutta omien varojen luokkaa, komissio arvioi ehdotuksen.

Tarkistus 12

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (9 b) Kun otetaan huomioon tulevat keskustelut perussopimusten muutoksista ja jotta voidaan hyödyntää Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin tarjoamaa tilaisuutta, unionin talousarvion tulopuolen demokraattista legitiimiyttä, vastuullisuutta, palautumiskykyä ja yhteensopivuutta merkittävien toimintapoliittisten tavoitteiden kanssa olisi edelleen lujitettava myöntämällä Euroopan parlamentille tehokkaampia toimivaltuuksia lainsäädäntöä koskevan päätöksenteon alalla ja aktiivisempi rooli omien varojen järjestelmän täytäntöönpanon seurannassa sekä asiaan liittyvässä alakohtaisessa lainsäädännössä.

Tarkistus 13

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (10) Jäsenvaltioiden olisi pidätettävä itsellään kantokuluina 25 prosenttia kantamiensa perinteisten omien varojen määristä . (10) Jäsenvaltioiden perinteisiä omia varoja varten kantamista määristä kantokuluina pidättämä 20 prosenttia muodostaa merkittävän omien varojen osuuden, jota ei aseteta unionin talousarvion käyttöön. Jäsenvaltioiden perinteisistä omista varoista pidättämiä kantokuluja olisi vähennettävä nykyisestä 20 prosentista alkuperäiseen 10 prosenttiin, jotta tullilaitteita, tullin henkilöstöä ja tullin tietojärjestelmiä varten tarkoitettu rahoitustuki vastaisi paremmin todellisia kustannuksia ja tarpeita. Osuuden olisi oltava sama kaikille jäsenvaltioille.

Tarkistus 14

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (11) SEUT-sopimuksen 311 artiklan neljännen kohdan mukaan neuvosto vahvistaa unionin omien varojen järjestelmää koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet asetuksella . Tällaisten toimenpiteiden olisi sisällettävä myös kaikkiin omien varojen luokkiin sovellettavat yleisluonteiset ja tekniset säännökset. Tällaisten toimenpiteiden olisi sisällettävä yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat budjettijäämän laskentaa ja ottamista talousarvioon , sekä omien varojen kannon valvonnan ja seurannan edellyttämät säännökset ja järjestelyt. (11) SEUT-sopimuksen 311 artiklan neljännen kohdan mukaan neuvosto vahvistaa unionin omien varojen järjestelmää koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet. Tällaisten toimenpiteiden olisi sisällettävä myös kaikkiin omien varojen luokkiin sovellettavat yleisluonteiset ja tekniset säännökset , joiden osalta asianmukainen parlamentaarinen valvonta on erityisen tärkeää . Tällaisten toimenpiteiden olisi sisällettävä yksityiskohtaiset säännöt, joita noudatetaan vahvistettaessa 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen omien varojen käyttöön asetettavia määriä, mukaan luettuina 2 artiklan 1 kohdan b–e alakohdassa tarkoitettuihin omiin varoihin sovellettavat verokannat , sekä bruttokansantuloon liittyvät tekniset kysymykset, omien varojen kannon valvonnan ja seurannan edellyttämät säännökset ja järjestelyt , mukaan luettuina säännöt tarkastuksista sekä sellaisten virkamiesten ja muiden toimihenkilöiden toimivaltuuksista, jotka komissio on valtuuttanut tekemään tarkastuksia, sekä kaikki asiaa koskevat raportointivaatimukset . Tällaisten toimenpiteiden olisi sisällettävä myös käytännön säännökset, joiden nojalla jäsenvaltioille ja toisena budjettivallan käyttäjänä toimivalle Euroopan parlamentille tiedotetaan määräajoin lainanoton tilanteesta, velanhoidosta ja siihen liittyvistä riskinhallintastrategioista sekä takaisinmaksusuunnitelmasta.

Tarkistus 15

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 13 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (13) Omien varojen enimmäismääriin nähden olisi jäätävä riittävästi liikkumavaraa, jotta unioni voi kattaa kaikki taloudelliset velvoitteensa ja ehdolliset velkansa tiettynä vuonna . Unionin talousarvioon vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettavien omien varojen kokonaismäärä saisi olla enintään 1,40 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta. Vuotuisten maksusitoumusmäärärahojen kokonaismäärä saisi olla enintään 1,46 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta . (13) Jotta omien varojen enimmäismääriin nähden jäisi riittävästi liikkumavaraa, jonka avulla unioni voi kattaa kaikki taloudelliset velvoitteensa ja ehdolliset velkansa tiettynä vuonna, omien varojen enimmäismäärää olisi kasvatettava 1,50 prosenttiin jäsenvaltioiden yhteenlasketusta markkinahintaisesta bruttokansantulosta maksumäärärahojen osalta .

Tarkistus 16

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus (16 a) Yksinomaan sen vuoksi, että voidaan kattaa poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta lainanottovaltuudesta aiheutuvat ylimääräiset taloudelliset velvoitteet ja ehdolliset velat ja varmistaa rahoitusvakaus myös talouden laskusuhdanteen aikana, maksumäärärahojen enimmäismäärää olisi kasvatettava 0,6 prosenttiyksiköllä.

Tarkistus 17

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 19 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (19) Lainaksi otettavilla varoilla tarjotaan tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja takaisin maksettavaa tukea rahoitusvälineiden kautta tai rahoitetaan talousarviotakauksia, ja lainaksi otettujen varojen takaisinmaksu ja lainakorot olisi rahoitettava unionin talousarviosta . Sellaiset lainaksi otetut varat, jotka myönnetään lainoina jäsenvaltioille, olisi maksettava takaisin lainansaajina olevilta jäsenvaltioilta saaduilla määrillä. Tarvittavat varat on tarpeen osoittaa ja asettaa unionin käyttöön, jotta se voi kattaa kaikki poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta lainanottovaltuudesta aiheutuvat taloudelliset velvoitteensa ja ehdolliset velkansa tiettynä vuonna ja kaikissa olosuhteissa SEUT-sopimuksen 310 artiklan 4 kohdan ja 323 artiklan mukaisesti. (19) Lainaksi otettavilla varoilla tarjotaan tukea, jota ei tarvitse maksaa takaisin, ja takaisin maksettavaa tukea rahoitusvälineiden kautta tai rahoitetaan talousarviotakauksia, ja lainaksi otettujen varojen takaisinmaksu ja lainakorot olisi rahoitettava unionin talousarvioon otetuista uusista omista varoista saaduilla tuotoilla . Sellaiset lainaksi otetut varat, jotka myönnetään lainoina jäsenvaltioille, olisi maksettava takaisin lainansaajina olevilta jäsenvaltioilta saaduilla määrillä. Tarvittavat varat on tarpeen osoittaa ja asettaa unionin käyttöön, jotta se voi kattaa kaikki poikkeuksellisesta ja väliaikaisesta lainanottovaltuudesta aiheutuvat taloudelliset velvoitteensa ja ehdolliset velkansa tiettynä vuonna ja kaikissa olosuhteissa SEUT-sopimuksen 310 artiklan 4 kohdan ja 323 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 18

Esitys päätökseksi

Johdanto-osan 25 kappale

Neuvoston esitys Tarkistus (25) Tämän päätöksen olisi tultava voimaan vasta kun kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen valtiosääntöjensä asettamien vaatimustensa mukaisesti, jolloin kansallista itsemääräämisoikeutta kunnioitetaan täysimääräisesti. Heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani merkille jäsenvaltioiden aikomuksen hyväksyä tämä päätös mahdollisimman pian. Koska on tarpeen mahdollistaa lainanotto kiireellisesti covid-19-kriisin seurauksiin puuttumiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden rahoittamiseksi, tämän päätöksen olisi tultava voimaan viimeisen tämän päätöksen hyväksymismenettelyjen päätökseen saattamista koskevan tiedonannon vastaanottamista seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä. (25) Jotta ratifiointiprosessi voitaisiin aloittaa, neuvosto hyväksyy tämän päätöksen kuultuaan Euroopan parlamenttia. Euroopan parlamentti on ilmaissut aikomuksensa antaa pikaisesti neuvoa-antava lausunto, joka on oikeudellisesti tarpeen sen prosessin aloittamiseksi, jolla komissio valtuutetaan aloittamaan lainanottotoimet Euroopan elpymisvälineen rahoittamiseksi. Tämän päätöksen olisi tultava voimaan vasta kun kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet sen valtiosääntöjensä asettamien vaatimustensa mukaisesti, jolloin kansallista itsemääräämisoikeutta kunnioitetaan täysimääräisesti , myös omien varojen uusien luokkien osalta . Heinäkuun 17–21 päivänä 2020 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pani merkille jäsenvaltioiden aikomuksen hyväksyä tämä päätös mahdollisimman pian. Koska on tarpeen mahdollistaa lainanotto kiireellisesti covid-19-kriisin seurauksiin puuttumiseksi tarkoitettujen toimenpiteiden rahoittamiseksi, tämän päätöksen olisi tultava voimaan viimeisen tämän päätöksen hyväksymismenettelyjen päätökseen saattamista koskevan tiedonannon vastaanottamista seuraavan ensimmäisen kuukauden ensimmäisenä päivänä.

Tarkistus 19

Esitys päätökseksi

2 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

Neuvoston esitys Tarkistus c) yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta kunkin jäsenvaltion tuottaman kierrättämättömän muovipakkausjätteen painoon. Verokanta on 0,80 euroa kilogrammaa kohti . Sovelletaan neljännessä alakohdassa määriteltyä vuotuista kiinteämääräistä vähennystä tiettyjen jäsenvaltioiden osalta ; c) yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2021 kierrättämättömän muovipakkausjätteen painoon. Todellinen verokanta saa olla enintään 2,00 euroa kilogrammaa kohti;

Tarkistus 20

Esitys päätökseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c a alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus c a) yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2021 määrään, joka vastaa direktiivin 2003/87/EY 10 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista huutokaupattavista päästöoikeuksista saatavia tuloja sekä kyseisen direktiivin 10 c artiklan 3 kohdan mukaisesti määritettyä energiantuotantoalan nykyaikaistamiseen siirtymäajaksi maksutta jaettavien päästöoikeuksien markkina-arvoa. Todellinen verokanta saa olla enintään 50 prosenttia. Kaikista lisätuloista, joita saadaan päästökauppajärjestelmän soveltamisalan mahdollisesta tulevasta laajentumisesta uusille aloille ja alueille 1 päivän tammikuuta 2021 jälkeen;

Tarkistus 21

Esitys päätökseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c b alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus c b) komission ehdotuksen […/…] mukaisen hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin tuottamista tuloista 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä;

Tarkistus 22

Esitys päätökseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c c alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus c c) digitaalisten palvelujen verosta saatavista tuloista tiettyjen digitaalisten palvelujen tarjoamisesta saatavista tuloista kannettavaa digitaalisten palvelujen veroa koskevasta yhteisestä järjestelmästä annetun neuvoston direktiivin (COM(2018)0148) hyväksymistä ja täytäntöönpanoa silmällä pitäen 1 päivään tammikuuta 2023 mennessä. Todellinen verokanta saa olla enintään 100 prosenttia;

Tarkistus 23

Esitys päätökseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c d alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus c d) yhdenmukaisen verokannan soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2026 siihen verotettavien voittojen osuuteen, joka kullekin jäsenvaltiolle on kohdennettu yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa koskevien unionin sääntöjen mukaisesti. Todellinen verokanta saa olla enintään 6 prosenttia;

Tarkistus 24

Esitys päätökseksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c e alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus c e) neuvoston direktiivin (EU) […/…] mukaisesti kannettavan finanssitransaktioveron soveltamisesta 1 päivästä tammikuuta 2024 siten, että osuuteen sovellettavat verokannat eivät ylitä kyseisessä direktiivissä säädettyjä vähimmäiskantoja. Jos finanssitransaktioveroa koskeva direktiivi pannaan väliaikaisesti täytäntöön tiiviimmän yhteistyön puitteissa, nämä omat varat eivät saa vaikuttaa jäsenvaltioihin, jotka eivät osallistu tiiviimpään yhteistyöhön;

Tarkistus 25

Esitys päätökseksi

2 artikla – 2 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 2. Vuosina 2021–2027 Itävallalle myönnetään sen vuotuiseen BKTL-perusteiseen rahoitusosuuteen bruttovähennys, joka on 565 miljoonaa euroa, Tanskalle myönnetään sen vuotuiseen BKTL-perusteiseen rahoitusosuuteen bruttovähennys, joka on 377 miljoonaa euroa, Saksalle myönnetään sen vuotuiseen BKTL-perusteiseen rahoitusosuuteen bruttovähennys, joka on 3 671 miljoonaa euroa, Alankomaille myönnetään sen vuotuiseen BKTL-perusteiseen rahoitusosuuteen bruttovähennys, joka on 1 921 miljoonaa euroa ja Ruotsille myönnetään sen vuotuiseen BKTL-perusteiseen rahoitusosuuteen bruttovähennys, joka on 1 069 miljoonaa euroa. Edellä mainitut määrät ovat vuoden 2020 hintoina, ja ne muunnetaan käypiin hintoihin käyttämällä uusinta talousarvioesityksen laadinta-ajankohtana saatavilla olevaa euroina ilmaistua bruttokansantuotteeseen perustuvaa unionin deflaattoria, sellaisena kuin komissio on sen määrittänyt. Kaikki jäsenvaltiot osallistuvat bruttovähennysten rahoittamiseen. 2. Mikään jäsenvaltio ei saa hyötyä maksuosuusalennuksesta tai korjauksesta.

Tarkistus 26

Esitys päätökseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus 2 a. Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat tiiviissä yhteistyössä komission kanssa yksityiskohtaiset järjestelyt ja muut tarvittavat määräykset oikeudellisesti sitovan aikataulun soveltamiseksi uusien omien varojen käyttöönottoon toimielinten välisessä sopimuksessa viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2021. Kyseisistä uusista omista varoista saatavien tulojen on oltava riittävät kattamaan ainakin 3 b artiklan mukaisesti perustetusta lainanottokapasiteetista aiheutuvien lainanottokustannusten takaisinmaksu. Uusien omien varojen on myös taattava unionin menojen rahoittamisen asianmukainen taso monivuotisessa rahoituskehyksessä samalla, kun pienennetään BKTL-pohjaisten rahoitusosuuksien hallitsevuutta. Komissio esittää tätä koskevat aiheelliset lainsäädäntöehdotukset. Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistusta on käytettävä muun muassa lainsäädännön mukauttamiseksi ja tarvittaessa uuden lainsäädännön hyväksymiseksi, jotta saavutetaan tässä kohdassa säädetyt tavoitteet.

Tarkistus 27

Esitys päätökseksi

3 artikla – 1 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 1. Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,40 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta . 1. Unionin käyttöön vuotuisten maksumäärärahojen kattamiseksi asetettujen omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,50 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta bruttokansantulosta .

Tarkistus 28

Esitys päätökseksi

3 artikla – 2 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 2. Unionin talousarvioon otettujen maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen kokonaismäärä saa olla enintään 1,46 prosenttia kaikkien jäsenvaltioiden yhteenlasketusta BKTL:sta. Poistetaan.

Tarkistus 29

Esitys päätökseksi

3 artikla – 3 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 3. Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen välillä on säilytettävä kiinteä yhteys, jotta varmistetaan niiden yhdenmukaisuus ja jotta 1 kohdan mukaista enimmäismäärää voidaan noudattaa peräkkäisinä vuosina. Poistetaan.

Tarkistus 30

Esitys päätökseksi

3 artikla – 4 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 4. Jos asetuksen (EU) N:o 549/2013 muuttamisesta on seurauksena merkittäviä muutoksia BKTL:n tasoon, komissio laskee uudelleen 1 ja 2 kohdassa vahvistetut enimmäismäärät sellaisina kuin ne ovat väliaikaisesti lisättyinä 3 c artiklan mukaisesti seuraavan kaavan perusteella: Poistetaan. BKTLt–2 + BKTLt–1 + BKTLt nykyinen EKT x% (y %) *_________________ BKTLt – 2 + BKTLt – 1 + BKTLt EKT muutettu Kyseisessä kaavassa ”t” on viimeisin kokonainen vuosi, jonka osalta asetuksessa (EU) N:o 2019/516 (5) määritellyt tiedot ovat saatavilla, ja ”x” viittaa omien varojen enimmäismäärään maksumäärärahojen osalta ja ”y” omien varojen enimmäismäärään maksusitoumusmäärärahojen osalta. Kyseisessä kaavassa ”EKT” on Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä unionissa.

Tarkistus 31

Esitys päätökseksi

3 b artikla – 2 kohta – 1 alakohta

Neuvoston esitys Tarkistus Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin käytettyjen varojen pääoman takaisinmaksu ja pääomasta maksettavat korot katetaan unionin yleisestä talousarviosta . Talousarviositoumukset voidaan jakaa vuotuisiin eriin useille vuosille Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (6) 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuihin menoihin käytettyjen varojen pääoman takaisinmaksu ja pääomasta maksettavat korot katetaan unionin yleiseen talousarvioon otetuista uusista omista varoista saaduilla tuotoilla . Talousarviositoumukset voidaan jakaa vuotuisiin eriin useille vuosille asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

Tarkistus 32

Esitys päätökseksi

5 artikla

Neuvoston esitys Tarkistus 5 artikla Poistetaan. Ylijäämän siirtäminen Varainhoitovuoden kaikkien toteutuneiden menojen jälkeen mahdollisesti jäljelle jäävä unionin tulojen ylijäämä siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle.

Tarkistus 33

Esitys päätökseksi

6 artikla – 2 kohta

Neuvoston esitys Tarkistus 2. Jäsenvaltiot pidättävät itsellään kantokuluina 20 prosenttia 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista määristä. 2. Jäsenvaltiot pidättävät itsellään korvauksena kantokuluista 10 prosenttia 2 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuista määristä.

Tarkistus 34

Esitys päätökseksi

7 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus b a) kilpailusakoista ja rikkomistapauksista saatavien tulojen käsittely talousarviossa;

Tarkistus 35

Esitys päätökseksi

7 artikla – 1 kohta – b b alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus b b) säännöt, joita noudatetaan vahvistettaessa 2 artiklan 1 kohdan a–c e kohdassa tarkoitettujen omien varojen käyttöön asetettavia määriä, mukaan luettuina kyseisiin omiin varoihin sovellettavat verokannat, joiden osalta noudatetaan kyseisissä alakohdissa säädettyjä enimmäismääriä, sekä bruttokansantuloon perustuviin omiin varoihin sovellettavan verokannan laskentamenetelmä;

Tarkistus 36

Esitys päätökseksi

7 artikla – 1 kohta – b c alakohta (uusi)

Neuvoston esitys Tarkistus b c) edellä olevan 2 artiklan 1 kohdan soveltamiseksi laskentaperusteena käytettävä bruttokansantulo, bruttokansantulon mukauttamista koskevat säännökset sekä säännökset, joita sovelletaan maksumäärärahojen ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärien uudelleenlaskentaan silloin kun bruttokansantuloon aiheutuu merkittäviä muutoksia.

(1) EUVL C 162, 10.5.2019, s. 51.

(2) EUVL C 162, 10.5.2019, s. 71.

(3) Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0226.

(4) Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0449.

(5) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0032.

(6) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

(7) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

(1 a) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/87/EY, annettu 13 päivänä lokakuuta 2003, kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kaupan järjestelmän toteuttamisesta unionissa ja neuvoston direktiivin 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 275, 25.10.2003, s. 32).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/516, annettu 19 päivänä maaliskuuta 2019, markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta sekä neuvoston direktiivin 89/130/ETY, Euratom ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 kumoamisesta (BKTL-asetus) (EUVL L 91, 29.3.2019, s. 19).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).