EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 10.07.1995 
KOM(95)328 lopull 
Kertomus Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta, 
heinäkuu 1990 - kesäkuu 1994 

1. Johdanto 
Rajaseudulle sijoitettavista ydinvoimalaitoksista 20 päivänä marraskuuta 1980 antamassaan 
päätöslauselmassa1 Euroopan parlamentti on pyytänyt komissiota laatimaan vuosittain 
kertomuksen Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta. 
Kyseisessä artiklassa jäsenvaltioille asetetaan seuraava velvoite hävittää ydinlaitosten 
radioaktiivinen jäte: 
37 artikla 
"Jokaisen jäsenvaltion on toimitettava komissiolle yleiset tiedot missä 
tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevista 
suunnitelmista sen arvioimiseksi, aiheuttaako suunnitelman toteuttaminen 
veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion 
alueella. 
Kuultuaan 31 artiklassa tarkoitettua asiantuntijaryhmää komissio antaa 
lausuntonsa kuuden kuukauden määräajassa." 
Komissiolle vuosittain ilmoitettujen radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevien 
suunnitelmien määrä on laskenut vuoden 1980 kahdeksasta keskimäärin viiteen vuosina 
1983 - 1987, ja vuosina 1988 ja 1989 suunnitelmia oli ainoastaan kolme. Ilmoitettujen 
suunnitelmien väheneminen ja vuodesta 1986 alkaen tapahtunut komission 37 artiklan 
mukaisesti antaman lausunnon järjestelmällinen julkaiseminen virallisessa lehdessä ovat 
johtaneet parlamentille annettavien kertomusten jaksoittaisuuden muuttamiseen. 
Sarjan ensimmäisessä kertomuksessa2, joka kattoi ajanjakson vuodesta 1956 kesään 1982, 
esitettiin yksityiskohtaisesti komission lausunnonantamismenettely, suunnitelmaa 
tutkittaessa pääasiallisesti tarkastellut kohdat ja siten kertynyt kokemus. Seuraavat 
kertomukset3 rajoittuivat lyhyeen kuvaukseen menettelystä ja esittelyyn kyseisenä 
ajanjaksona tutkituista suunnitelmista. 
Ottaen huomioon ensimmäisen kertomuksen julkaisemisesta kuluneen ajan (annettu 1982) 
ja komission suositukseen 7 päivänä joulukuuta 1990 tehdyt muutokset4, tässä 
kertomuksessa esitetään täydellisempi yhteenveto menettelystä. 
Kertomuksessa on kaksi suunnitelmaa, joita ei ollut tutkittu edellistä kertomusta 
annettaessa, yhdeksän suunnitelmaa, jotka on ilmoitettu komissiolle ja tutkittu heinäkuun 
EYVL C 327/34, 5.12.1980 
KOM (82) 455 lopullinen 
KOM (84) 566 lopullinen, kesästä 1982 vuoden 1983 loppuun 
KOM (85) 713 lopullinen, 1984 
KOM (88) 109 lopullinen, 1985 - 1986 
KOM (90) 2290 lopullinen, tammikuu 1987 - kesäkuu 1990 
91/4/Euratom 
1990 ja kesäkuun 1994 välisenä aikana, sekä kaksi suunnitelmaa, jotka on ilmoitettu tänä 
aikana, mutta joita ei ole tutkittu ajanjakson loppuun mennessä. 
2. Perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamismenettely 
2.1 Tausta 
Perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta 3 päivänä helmikuuta 1982 annetussa 
komission suosituksessa1 esitettiin ajatus alustavista yleisistä tiedoista ja täsmennettiin 
muun muuassa, mitä tarkoitetaan alustavien ja lopullisten ilmoitusten yleisillä tiedoilla, 
sekä vahvistettiin menettely, jota jäsenvaltioiden on noudatettava ilmoittaessaan 
komissiolle hävittämistä koskevista suunnitelmista. 
Kyseisen suosituksen vuoden 1982 toisinto oli tarkistettavana edellisen kertomuksen 
ilmestyessä. Tarkistettu toisinto hyväksyttiin 12 päivänä joulukuuta 1990 annetulla 
suosituksella2, joka on kokonaisuudessaan liitteessä 1. 
Suosituksessa otetaan huomioon siihen saakka kertynyt kokemus ja komission edellisessä 
Euroopan parlamentille antamassa kertomuksessa olleet muutokset ja lisäykset. Erityisesti 
sen johdanto-osan viidennessä kappaleessa muistutetaan Euroopan tuomioistuimen 
syyskuussa 1988 antaman päätöksen3 sisällöstä, jonka mukaan toimivaltaisilla kansallisilla 
viranomaisilla ei ole toimivaltaa antaa 37 artiklan piiriin kuuluvaan suunnitelmaan 
liittyvää hävittämislupaa, ellei asianomainen jäsenvaltio ole vastaanottanut ja ottanut 
huomioon komission antamaa suunnitelmaa koskevaa lausuntoa; sen vuoksi suosituksessa 
(3 artikla) edellytetään, että asiaan liittyvät yleiset tiedot ilmoitetaan komissiolle jos 
mahdollista vuotta, mutta joka tapauksessa vähintään kuusi kuukautta, ennen kuin 
toimivaltaiset kansalliset viranomaiset mahdollisesti myöntävät jätteiden hävittämisluvan, 
eikä ennen hävittämisen alkamista, kuten 1982 versiossa oli edellytetty. 
Vuoden 1990 versiossa on kolme muuta huomattavaa lisäystä: 
a) jos radioaktiivisten jätteiden hävittämistä koskevaa suunnitelmaa, jonka tiedot on 
jo ilmoitettu komissiolle, muutetaan siten, että toisen jäsenvaltion väestön 
mahdollisuus joutua alttiiksi säteilylle huomattavasti kasvaa, komissio suosittaa, 
että sille toimitetaan uudet yleiset tiedot samassa ajassa kuin mitä edellä on 
mainittu (6 artikla) 
b) 9 artiklan lisäyksessä suositetaan, että jäsenvaltion tulisi ilmoittaa komissiolle sen 
suositusten mukaisesti täytäntöönpanemistaan säädöksistä 
c) 10 artiklan lisäyksessä suositetaan, että komissiolle tulisi ilmoittaa tiedoksi kaikki 
myönnetyt radioaktiivisen jätteen hävittämisluvat 
Uuden suosituksen teksti on kokonaisuudessaan tämän kertomuksen liitteenä 1. 
2.2 Menettelyn eri vaiheet 
EYVL L 83, 29.3.1982 
julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 6, 9.1.1991 
Päätös annettu 22.9.88, asia 187/87 
Euratomin perustamissopimuksessa määrätyn komission lausunnon antamiseen johtavat 
menettelyvaiheet ovat aikajärjestyksessä seuraavat: 
i Yleisten tietojen ilmoitus komission pääsihteeristölle asianomaisen jäsenvaltion 
toimesta; 
ii Asiakirjojen ensimmäinen tutkiminen, jonka suorittaa komission toimivaltainen 
osasto, joka toimii myös asiantuntijaryhmän sihteeristönä. Ensimmäisen tutkimisen 
tarkoituksena on varmistaa, että suosituksessa luetellut tiedot on ilmoitettu ja että 
ne muodostavat riittävän pohjan suunnitelman yksityiskohtaisemmalle tutkimiselle; 
iii Yleisten tietojen lähettäminen sihteeristön toimesta asianmukaisella kielellä 
asiantuntijaryhmän jäsenille ja komission muille toimivaltaisille osastoille; 
iv Asiakirjojen "tutkimus" [kohta v a) jäljempänä] tai "luonnos asiantuntijoiden 
kertomuksesta komissiolle" [kohta v b) jäljempänä] valmisteleminen sihteeristön 
toimesta sekä luettelot puuttuvista tiedoista ja tarpeellisista lisätiedoista yleisten 
tietojen perusteella; 
v Asiantuntijaryhmän kuuleminen ja ryhmän lausunnon valmistelu. 
Asiantuntijaryhmän kuulemismenettelyt eroavat toisistaan sen mukaan, mihin 
luokkaan (suosituksen 1 artiklassa tarkoitetussa merkityksessä) suunnitelma kuuluu. 
a) ensimmäisen luokan osalta (tehoreaktorit ja polttoaineen 
jälleenkäsittely laitokset) sihteeristö lähettää valmistamansa tutkimuksen 
asianmukaisen kieliversion asiantuntijaryhmän jäsenille ja komission muille 
toimivaltaisille osastoille, minkä jälkeen se kutsuu koolle asiantuntijoiden 
ja komission muiden toimivaltaisten osastojen kokouksen. Yhteen 
kokouksen osaan kutsutaan myös suunnitelman ilmoittanutta jäsenvaltiota 
edustava valtuuskunta antamaan tarvittavat puuttuvat tiedot ja lisätiedot (ks. 
iv kohta edellä) tai asiantuntijoiden ja muiden osastojen kysymät tiedot. 
Valtuuskunnan lähdettyä asiantuntijat: 
tarvittaessa täydentävät/korjaavat tutkimusta ottaen huomioon 
asianomaisen jäsenvaltion valtuuskunnan kokouksen aikana antamat 
tiedot 
lisäävät tutkimukseen kappaleen "asiantuntijoiden johtopäätöksiä ja 
lausunto" 
hyväksyvät "asiantuntijoiden kertomuksen komissiolle", jonka 
muodostaa täten valmistunut tutkimus 
b) muiden luokkien osalta sihteeristö kokoaa omat kysymyksensä (ks. iv 
kohta edellä) ja asiantuntijaryhmän jäsenten yleisten tietojen tutkimisen 
jälkeen antamat kysymykset ja pyytää suoraan kirjallisesti kyseiseltä 
jäsenvaltiolta puuttuvia tietoja ja tarpeellisia lisätietoja ja laatii "luonnoksen 
asiantuntijaryhmän kertomuksesta komissiolle". Kyseinen asiakirja, joka 
sisältää myös asiantuntijoiden päätelmien ja lausunnon luonnokset, 
lähetetään asianmukaisella kielellä huomautuksia varten ja hyväksyttäväksi 
ryhmän jäsenille ja komission muille toimivaltaisille osastoille, minkä 
jälkeen se hyväksytään "asiantuntijoiden kertomuksena komissiolle". 
vi Lausuntoluonnoksen laatiminen sihteeristön toimesta; 
vii Komission lausuntoluonnoksen lähettäminen (yhdessä asiantuntijaryhmän 
kertomuksen kanssa) sihteeristön toimesta muille toimivaltaisille osastoille 
huomautuksia varten; 
viii Lausuntoluonnoksen kääntäminen yhdeksälle kielelle ja lausuntoluonnoksen 
hyväksyminen komission toimesta; 
ix Komission lausunnon ja asiantuntijaryhmän kertomuksen (perusteluiden 
selventämiseksi) tiedoksianto kyseiselle jäsenvaltiolle; 
x Lausunnon julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
2.3 Asiantuntijoiden kertomuksen sisältö 
Suunnitelman ja siihen liittyvien valvonta- ja turvallisuuslaitteistojen suppean kuvauksen 
lisäksi asiantuntijoiden kertomuksessa arvioidaan sellaiset mahdolliset säteilyvaikutukset, 
jotka johtuvat: 
a) tavanomaisen toiminnan aikana tapahtuvasta kaasu- tai nestemäisten radioaktiivisten 
jätteiden päästöistä 
b) tavanomaisen toiminnan aikana tapahtuvasta kiinteiden radioaktiivisten jätteiden 
hävittämisestä 
c) onnettomuustapauksissa mahdollisesti tapahtuvasta radioaktiivisten jätteiden 
suunnittelemattomista päästöistä. 
Jos jätteiden hävittämistä koskeva lupahakemus on jätetty, on siinä ilmoitetut tiedot otettu 
huomioon kertomusta laadittaessa. 
Kertomuksen lopussa todetaan, aiheuttaako suunnitelman toteuttaminen toisen jäsenvaltion 
alueen terveyden kannalta merkittävää saastumista tavanomaisen toiminnan tai 
onnettomuustapauksen aikana ja missä määrin. 
2.4 Asiantuntijaryhmä 
Perustamissopimuksen 37 artiklassa tarkoitettu asiantuntijaryhmä oli alun perin sama kuin 
31 artiklassa tarkoitettu ryhmä, joka osallistui perusnormien laatimiseen. Ryhmä koostui 
pääasiassa kansanterveyden asiantuntijoista. Ottaen kuitenkin huomioon radioaktiivisiin 
jätteisiin liittyvien terveydellisten vaarojen arviointiin kuuluvat tekniset näkökohdat 
osoittautui hyödylliseksi liittää teknisiä asiantuntijoita asiantuntijaryhmään. Tämän vuoksi 
Euratomin perustamissopimuksen 134 artiklan mukaisesti perustettu tieteellis-tekninen 
komitea, joka on 31 artiklan mukaisesti vastuussa ryhmän asiantuntijoiden nimittämisestä, 
on 13 päivänä lokakuuta 1959 pidetyssä neuvottelussa päättänyt, että 37 artiklasta 
johtuvien tehtävien suorittamiseksi kyseinen ryhmä koostuu kuudesta kansanterveyden 
asiantuntijasta ja kuudesta eri tekniikan aloja edustavasta asiantuntijasta. 
Kaikkien tekniikan alojen edustamiseksi osoittautui pian tarpeelliseksi lisätä teknisten 
asiantuntijoiden määrää, joten 4 päivänä joulukuuta 1962 pitämässään kokouksessa 
komitea nimitti jäsentensä ehdotuksesta kuusi muuta asiantuntijaa ryhmän jäseniksi. 
Yhteisön laajeneminen on sittemmin johtanut liitteessä 3 esitettyyn jakautumiseen 
jäsenvaltioittain. Ryhmän sihteeristönä toimii PO XI/C/1, eli entinen PO XI/A/1. 
Ryhmän jäsenten toimikausi on viisi vuotta (osa jäsenistä voidaan korvata ennen kauden 
loppua) samoin kuin komitean jäsenten. Nykyisten jäsenten toimikausi kestää 31.3.1998 
saakka. 
Ryhmän puheenjohtajana on neuvoston puheenjohtajamaan asiantuntija. Puheenjohtajan 
kotivaltion esittämien suunnitelmien käsittelyn aikana puheenjohtajana on edellisen tai 
seuraavan puheenjohtajamaan asiantuntija. 
2.5 Huomattavaa määräajoista 
Yleiset tiedot ilmoitetaan tavallisesti komissiolle ainoastaan suunnitelmasta ilmoittavan 
jäsenvaltion kielellä. Niiden ja niihin liittyvien asiakirjojen (tutkimus, asiantuntijoiden 
kertomusluonnos ja kertomus, komission lausunto) kääntämiseen tarvittava aika vie 
merkittävän osan menettelyn kokonaisajasta ja siten pienentää sitä jo lyhyttä määräaikaa, 
joka komissiolla on lausunnon antamiseen. 
3. Menettelyn toimeenpano 
3.1 Alustavat yleiset tiedot 
Ydinvoimalaitosten ja ydinpolttoaineen jälleenkäsittely laitosten radioaktiivisten jätteiden 
hävittämistä koskevien suunnitelmien osalta jäsenvaltioita kehotetaan ilmoittamaan 
suosituksen liitteessä 2 eritellyt "alustavat yleiset tiedot" komissiolle ennen kuin 
toimivaltaiset kansalliset viranomaiset myöntävät rakennusluvan. 
Koska kyseisiä tietoja ei vaadita 37 artiklassa, niiden toimittaminen tässä vaiheessa on 
vapaaehtoista tiedottamista, ei velvoite. Sen vuoksi harvat jäsenvaltiot ovat suostuneet näin 
tekemään sen jälkeen kun menetelmä otettiin käyttöön vuoden 1982 suosituksessa, ja 
kolmentoista vuoden aikana (1982 - 1994) komissio on saanut ainoastaan seitsemän 
alustavien yleisten tietojen ilmoitusta; tämän kertomuksen kattavana aikana yhtään 
kyseistä ilmoitusta ei ole kirjattu. 
Direktiivissä (ETY), joka on annettu 27 päivänä kesäkuuta 19851 ja jota on sovellettu 
heinäkuusta 1988 alkaen, edellytetään, että ennen luvan myöntämistä on eräiden 
suunnitelmien, mm. merkittävimmät ydinlaitokset, osalta tehtävä tutkimus 
ympäristövaikutuksista ja kuultava yleisön mielipidettä. Niistä johtuvat menettelyt ovat 
kuitenkin kyseisen jäsenvaltion vastuulla eivätkä koske komissiota. 
3.2 Lopulliset yleiset tiedot 
Jätteiden hävittämissuunnitelmaa koskevat tiedot, jotka jäsenvaltioiden on ilmoitettava 
komissiolle, on eritelty suosituksen liitteissä IA ja IB; suosituksen 3 artiklassa määrätään 
myös, että tiedot on toimitettava jos mahdollista vuotta ennen hävittämisluvan 
myöntämistä, mutta vähintään kuusi kuukautta ennen kyseistä päivää, mikä vastaa 37 
artiklassa määrättyä komission lausunnon antamisen määräaikaa. 
Direktiivi 85/337/ETY, julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä L 
175/41, 5.7.1985 
Kun tiedot on ilmoitettu komissiolle, se edellä 2.2 kohdassa kuvaillun menettelyn 
mukaisesti kuulee 37 artiklassa tarkoitettua asiantuntijaryhmää, joka asiakirjan tutkittuaan 
antaa kertomuksensa tiedoksi komissiolle. Tältä perusteelta komissio antaa lausunnon 
suunnitelmasta, antaa sen tiedoksi hakemuksen jättäneelle jäsenvaltiolle ja julkaisee sen 
virallisessa lehdessä. 
Kaikkiaan komissiolle on jätetty 11 ilmoitusta heinäkuun 1990 ja kesäkuun 1994 välisenä 
aikana. Niistä yhdeksästä on annettu lausunto, kaksi muuta on vielä tutkittavana. Lisäksi 
komissio on antanut kaksi lausuntoa suunnitelmista, jotka olivat vielä tutkittavina edellisen 
raportin julkaisuhetkellä. 
Suunnitelmat ovat peräisin kuudesta jäsenvaltiosta ja käsittävät käytännössä koko 
polttoainekierron. Suunnitelmat on lueteltu jäljempänä olevassa taulukossa ja esitetty 
yksityiskohtaisesti liitteessä 2. 
LAITOSTYYPPI NIMI ja MAA 
2 voimalaitosta Sizewell B (UK) 
Chooz B (F)** 
5 jätteenkäsittely- ja/tai varastointilaitosta Windscale (UK)* 
Aube (F) 
Covra (NL) 
El Cabril (E) 
Konrad (D)** 
4 polttoainetehdasta Lingen (D)* 
Demox PI (B) 
Melox (F) 
Hanau (D) 
1 polttoaineen jälleenkäsittelylaitos Thorp (UK) 
1 uraanin väkevöintilaitos Quercus (E) 
* tämän kertomuksen kattaman ajanjakson alussa tutkittavana ollut suunnitelma 
* * tämän kertomuksen kattaman aj anj akson lopussa yhä tutkittavana ollut suunnitelma 
4. Lausuntoon liittyviä kysymyksiä 
4.1 Ilmoitusten ja lausuntojen aikataulu 
Niiden suunnitelmien osalta, joista on annettu lausunto kyseisen ajanjakson aikana, 
komissio on yleensä noudattanut kuuden kuukauden määräaikaa. Neljä lausuntoa, joista 
kaksi on koskenut tämän kertomuksen kattaman ajanjakson alussa tutkittavina olleita 
suunnitelmia, on kuitenkin annettu muutaman päivän myöhässä. 
4.2 Yleistä 
Kaikkien ajanjakson aikana tutkittujen suunnitelmien osalta komissio on antanut lausunnon 
"että suunnitelman toteuttaminen sekä yleisten tietojen mukaisessa tavanomaisessa 
toiminnassa että tutkitun laajuisen onnettomuustilanteen seurauksena ei aiheuta terveyden 
kannalta merkittävää veden, maaperän tai ilman saastumisvaaraa toisen jäsenvaltion 
alueella". 
4.3 Erityishuomautuksia 
4.3.1 Tavanomaiset toimintaolosuhteet 
Kaikissa annetuissa lausunnoissa todetaan, että päästöt "eivät aiheuta terveyden kannalta 
merkittävää altistumisvaaraa muiden jäsenvaltioiden väestölle". Sellafieldin laitospaikalle 
rakennetusta Thorpin laitoksesta annetussa lausunnossa huomautetaan lisäksi, että 
Irlanninmeren päästöt eivät tule ainoastaan Sellafieldin laitospaikalta, mutta että "kyseisten 
ylimääräisten päästöjen huomioon ottaminen ei millään tavoin muuta tätä päätelmää". 
4.3.2 Onnettomuustilanteet 
Vaikka Thorpin ja Sizewell B:n tapauksissa huomioon otetut onnettomuustilanteet eivät 
voikaan aiheuttaa terveyden kannalta merkittävää altistumisvaaraa toisen jäsenvaltion 
väestölle, komissio on suositellut, että kahdenkeskisten sopimusten puitteissa 
virallistettaisiin onnettomuustapauksissa tapahtuva tiedottaminen Thorpin osalta 
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin viranomaisten välillä ja Sizewellin osalta 
Yhdistyneen kuningaskunnan ja Belgian viranomaisten välillä ottaen huomioon, että 
kyseisten kahden tapauksen osalta on jo olemassa vastaavat sopimukset Ranskan ja 
Alankomaiden kanssa. 
5. Yhteenveto ja päätelmät 
Heinäkuusta 1990 kesäkuuhun 1994 komissio on antanut lausuntoja: 
a) kahdesta suunnitelmasta, joita ei ollut tutkittu edellisen ajanjakson loppuun 
mennessä 
b) yhdeksästä ajanjakson aikana ilmoitetusta suunnitelmasta 
ja aloittanut kahden ajanjakson lopulla esitetyn suunnitelman tutkimisen, näiden yhteensä 
13 suunnitelman koskiessa kuutta jäsenvaltiota ja kattaessa melkein koko 
ydinpolttoainekierron. 
Kaikissa lausunnoissa komissio on tehnyt sen päätelmän, että radioaktiivisten jätteiden 
tavanomainen hävittäminen ei aiheuta terveyden kannalta merkittävää radioaktiivista 
saastumista toisen jäsenvaltion alueella. 
Mahdollisten onnettomuustilanteiden varalta komissio on kahdessa tapauksessa suositellut 
kahdenkeskisten hallitusten välisten tiedonantosopimusten tekemistä. 
LIITE 1 
SUOSITUS 91/4 EURATOM, ANNETTU 7.12.90 
KOMISSIO 
KOMISSION SUOSITUS, 
annettu 7 päivänä joulukuuta 1990, 
Euratomin perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamisesta 
(91/4/Euratom) 
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 
37 ja 124 artiklan, 
on kuullut tieteellis-teknisen komitean perustamissopimuksen 31 artiklan mukaisesti 
nimeämää asiantuntijaryhmää, 
sekä katsoo, että 
perustamissopimuksen 37 artiklan mukaisesti jokaisen jäsenvaltion on toimitettava 
komissiolle yleiset tiedot missä tahansa muodossa olevan radioaktiivisen jätteen 
hävittämistä koskevista suunnitelmista sen arvioimiseksi, aiheuttaako suunnitelman to­
teuttaminen veden, maaperän tai ilman radioaktiivista saastumista toisen jäsenvaltion 
alueella, ja komissio antaa lausuntonsa kuuden kuukauden määräajassa kuultuaan 
perustamissopimuksen 31 artiklassa tarkoitettua asiantuntijaryhmää, 
otetaan huomioon perustamissopimuksen 37 artiklan soveltamista koskevien komission 
suositusten, annettu 16 päivänä marraskuuta I9601 ja 82/181/Euratom2, soveltamisesta 
saadut kokemukset, 
asiasta 187/87 antamassaan päätöksessä3 Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on päättänyt, 
että: "25 päivänä maaliskuuta 1957 tehdyn Euroopan atomienergiayhteisön 
perustamissopimuksen 37 artiklaa on tulkittava siten, että yleiset tiedot radioaktiivisten 
jätteiden hävittämistä koskevista suunnitelmista on toimitettava Euroopan yhteisöjen 
komissiolle ennen kuin asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset myöntävät 
hävittämisluvan. ", 
samassa päätöksessä tuomioistuin on todennut, että: "jos jäsenvaltio katsoo radioaktiivisten 
jätteiden hävittämisen luvanvaraiseksi toiminnaksi, on komission lausunto, jotta se olisi 
EYVL N:o 81, 21.12.1960, s. 1893/60 
EYVL N:o L 83, 29.3.1982, s. 15 
Tuomioistuimen oikeustapauskokoelma (1988), s. 5013 
a 
täysin tehokas, saatettava asianomaisen valtion tietoon ennen kyseisen luvan 
myöntämistä.", ja 
väestön terveyden suojelemiseen liittyvien perusnormien yhdenmukaisen soveltamisen 
varmistamiseksi ja jätteiden hävittämistä koskevien suunnitelmien arvioimiseksi 
yhtenäisesti on tarpeen eritellä toimitettavat tiedot, 
SUOSITTELEE: 
1. että 'radioaktiivisen jätteen hävittämisen' perustamissopimuksen 37 artiklassa 
tarkoitetussa merkityksessä tulisi kattaa missä tahansa muodossa tapahtuva kolmen 
jäljempänä luetellun luokan toiminnosta johtuvien radioaktiivisten aineiden 
suunniteltu tai vahingossa tapahtuva hävittäminen. 
LUOKAN 1 TOIMINNOT 
(1) Ydinreaktorien toiminta 
(2) Säteilytetyn ydinpolttoaineen jälleenkäsittely 
LUOKAN 2 TOIMINNOT 
( 1 ) Uraanin j a toriumin louhiminen, j auhaminen, rikastaminen j a muuntaminen 
(2) Uraani U 235:n väkevöinti 
(3) Ydinpolttoaineen valmistaminen 
(4) Luokkien 1 ja 2 toiminnoista johtuvan radioaktiivisen jätteen käsittely ja 
varastointi4 
(5) Luokkien 1 ja 2 toiminnoista johtuvan radioaktiivisen jätteen upottaminen 
mereen 
(6) Luokkien 1 ja 2 toiminnoista johtuvan radioaktiivisen jätteen hautaaminen 
maaperään tai mereen 
(7) Säteilytetyn ydinpolttoaineen varastointi1 muille kuin luokan 1 toimintoja 
suorittaville laitospaikoille 
(8) Luokan 1 toimintoja suorittavien laitosten purkaminen2 
(9) Radioaktiivisten aineiden käsittely tai j alostaminen teollisessa mittakaavassa 
LUOKAN 3 TOIMINNOT 
Kaikki muut radioaktiivisia jätteitä aiheuttavat toiminnot; 
2. että 'yleisillä tiedoilla'perustamissopimuksen 37 artiklassa tarkoitetussa 
merkityksessä tarkoitetaan: 
Jos toiminto ei sisälly toisen otsikon alla ilmoitettuun suunnitelmaan. 
Jos toiminto ei sisälly toisen otsikon alla ilmoitettuun suunnitelmaan. 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön määrittelemä 2. tai 3. vaihe {Safety Series No 
52, IAEA, Wien, 1980). 
iP 
luokan 1 toimintojen osalta liitteissä IA ja 2 esitettyjä tietoja, 
luokan 2 muiden kuin 5 ja 6 kohdan toimintojen osalta liitteessä IA 
esitettyjä tietoja ja luokassa 2 olevan 5 ja 6 kohdan toimintojen osalta 
liitteessä IB esitettyjä tietoja, 
luokan 3 toimintojen osalta 8 kohdan b alakohdassa esitettyjä tietoja; 
3. että luokan 1 ja 2 toimintoihin liittyvien suunnitelmien osalta liitteissä IA ja IB 
lueteltujen 'yleisten tietojen' asianmukaiset osat on toimitettava komissiolle jos 
mahdollista vuotta ja vähintään kuusi kuukautta 
ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset myöntävät radioaktiivisen jätteen 
hävittämisluvan tai 
ennen kuin sellaiset luokan 2 toiminnot aloitetaan, joiden osalta ei ole 
ennakoitu hävittämislupaa; 
4. että luokan 1 toimintoihin liittyvien suunnitelmien osalta liitteessä 2 luetellut 
alustavat 'yleiset tiedot' on toimitettava komissiolle ennen kuin toimivaltaiset 
viranomaiset myöntävät rakennusluvan; 
5. että jos jäsenvaltio arvioi tarpeelliseksi, se voi pyytää komissiolta lausunnon mistä 
tahansa sellaisesta sen alueella tapahtuvasta radioaktiivisen jätteen hävittämistä 
koskevasta suunnitelmasta, josta ei vaadita lausuntoa tämän suosituksen 
perusteella; 
6. että jos sellaista radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevaa suunnitelmaa, josta 
on jo annettu 37 artiklan mukainen lausunto, muutetaan siten, että siitä saattaa 
aiheutua toisen jäsenvaltion väestölle huomattavasti lisääntynyt altistumisvaara, on 
asianmukaiset 'yleiset tiedot' toimitettava komissiolle jos mahdollista vuotta, mutta 
vähintään kuusi kuukautta, ennen kuin toimivaltaiset viranomaiset myöntävät 
uuden radioaktiivisen jätteen hävittämisluvan; 
7. että koska radioaktiivisen jätteen hävittämistä koskevan suunnitelman tiedoksianto 
kuuluu asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaan, jäsenvaltion tulee ottaa vastuu 
kaikista sellaiseen suunnitelmaan kuuluvista komissiolle toimitetuista tiedoista; 
8. että komissiolle tulee toimittaa: 
a) joka toinen vuosi selvitys kaikkien luokan 1 tai 2 toimintoja suorittavien 
laitosten radioaktiivisen jätteen päästöistä, 
b) joka viides vuosi arvio kaikkien luokan 3 toimintojen aiheuttamista 
nestemäisen radioaktiivisen jätteen kokonaispäästöistä mihin tahansa 
purkuvesistöön (esim. vesistöön, mereen jne.). Arvio voi perustua joko 
yksittäisten laitosten päästötietoihin tai purkuvesistössä suoritettuihin 
mittauksiin; 
c) ennen radioaktiivisen jätteen upottamista mereen jäljennös muille 
kansainvälisille elimille toimitetusta ilmoituksesta; 
9. että asianomainen jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle toimenpiteet, joihin se aikoo 
ryhtyä komission jätteiden hävittämistä koskevasta suunnitelmasta antaman 
lausunnon mahdollisesti sisältämän suosituksen perusteella; 
tf 
10. että jäsenvaltiot antavat komissiolle tiedoksi kaikki myöntämänsä radioaktiivisen 
jätteen hävittämisluvat. 
Tämä suositus on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Se korvaa suosituksen 82/181/Euratom. 
Tehty Brysselissä 7 päivänä joulukuuta 1990. 
Komission puolesta 
Carlo RIPA DI MEANA 
Komission jäsen 
LIITE IA 
YLEISET TIEDOT, 
joita sovelletaan luokkien 1 ja 2 muihin kuin 5 ja 6 kohdan toimintoihin 
JOHDANTO 
Suunnitelman yleisesitys 
1. LAITOSPAIKKA JA SEN YMPÄRISTÖ 
1.1 Laitospaikan maantieteellinen ja topografinen asema sekä 
alueen kartta, josta ilmenee laitospaikan sijainti 
laitoksen sijainti suhteessa muihin jo olemassa oleviin tai suunnitteilla 
oleviin samalla tai muilla laitospaikoilla sijaitseviin ydinlaitoksiin, joiden 
päästöillä saattaa olla vaikutusta kyseisen laitoksen päästöihin 
laitoksen sijainti suhteessa muihin jäsenvaltioihin sekä etäisyydet rajoihin 
ja lähimpiin taajamiin 
1.2 Geologia - Seismologia 
Lyhyt kuvaus 
alueen pääasiallisista geologisista piirteistä 
seismisen aktiivisuuden asteesta; todennäköinen maksimaalinen seisminen 
intensiteetti ja laitoksen ilmoitettu seisminen kestävyys 
1.3 Hydrologia 
Vesiväylän varrella sijaitseva laitos 
Vesiväylän kuvaus sekä 
At 
yleinen kuvaus sen reitistä (tärkeimmät rakennetut kohdat, pääasialliset 
sivuhaarat, joensuu jne.) 
keskimääräinen virtaus alueella 
suurin ja pienin virtaus sekä niiden frekvenssi ja tapahtumajakso 
Jos joki virtaa yhden tai useamman muun jäsenvaltion alueen halki laitospaikan 
alajuoksulla, kyseisen valtion tai kyseisten valtioiden vastaavat tiedot. 
Rannikolla sijaitseva laitos 
Rannikkoalueen yleinen kuvaus sekä 
vuoroveden vaihtelu 
paikallisten ja alueellisten merivirtojen suunta ja voimakkuus 
Vesiväylän varrella sekä rannikolla sijaitsevat laitokset 
tulvimisvaara ja laitospaikan suojatoimenpiteet 
vedenpinnan korkeus ja virtaussuunta 
1.4 Meteorologia ja ilmastotiede 
alueellinen ilmastotutkimus ottaen huomioon vuoristo-opilliset piirteet 
(tasangot, laaksot, vuoristojonot) 
paikallinen ilmastotutkimus sekä seuraavat frekvenssijakaumat: 
tuulen suunnat ja nopeudet 
sateen voimakkuus ja kesto 
jokaisen tuulisektorin osalta ilmakehän leviämisolosuhteet ja 
lämpötilainversion kesto 
1.5 Luonnonvarat 
Lyhyt kuvaus 
alueen maaperästä ja ekologisista piirteistä 
alueen vesivarojen käytöstä juomavetenä, kasteluun jne. 
pääasiallisista elintarvikevaroista, tuotatomenetelmistä ja tuotannon 
laajuudesta; maanviljely, karjankasvatus, kalastus, metsästys 
mereen joutuvien päästöjen kohdalta tiedot aluevesillä ja aluevesien 
ulkopuolella tapahtuvasta kalastuksesta 
elintarvikevarojen jakelusta; menetelmät, erityisesti kyseisiltä alueilta 
lähtöisin olevien maatalous-, kalastus-ja metsästystuotteiden vienti muihin 
yhteisön maihin 
1.6 Muut laitospaikan läheisyydessä tapahtuvat toiminnot 
teollisuus- ja sotilaslaitokset, pinta- ja ilmaliikenne, putkistoissa tapahtuvat 
kuljetukset 
mahdolliset vaikutukset laitokseen; suojatoimenpiteet 
teollisuus- tai muuta toimintaa koskevat säännökset 
Ah 
1.7 Väestö 
asianosaisen väestönosan levinneisyys muissa jäsenvaltioissa 
kyseisten väestönosien elintavat ja ravintotottumukset 
Toimitettavat tiedot koskevat väestön levinneisyyttä (tiheyttä), merkittäviä taajamia 
ja kaikkia erityispiirteitä, siinä määrin kuin ne liittyvät merkittävien 
altistumisteiden kautta tapahtuneiden päästöjen aiheuttamaan altistumisvaaraan. 
2. LAITOS 
2.1 Laitoksen pääpiirteet 
Laitoksen lyhyt kuvaus, jossa selostetaan laitoksen tyyppi, tarkoitus ja pääpiirteet: 
reaktorista: reaktorin, reaktorirakennuksen, apulaitteistojen, käytetyn 
polttoaineen varastojen, turvatoimien jne. pääpiirteet 
laboratoriosta tai muusta laitoksesta: käytettyjen prosessien, käytettyjen 
radioaktiivisten ja halkeamiskelpoisten aineiden, rakennusryhmän 
muodostavien laitosten, turvatoimien jne. pääpiirteet 
2.2 Ilmastointijärjestelmä 
Kaaviokuva ja kuvaus, joista ilmenee ilmastointijärjestelmän toiminta 
tavanomaisissa olosuhteissa ja onnettomuustapauksessa, ilmavirrat, suhteellinen 
paine rakennuksissa ja paineen päästökorkeus; tiedot suodattimista ja niiden 
tehosta, testausmenetelmät ja testien tiheys. 
2.3 Suojarakennukset 
Lyhyt kuvaus ja pääpiirteet; tiiviyden testausmenetelmät ja testien tiheys. 
2.4 Aikaväli 
koekäyttö- ja käyttöönottopäivät 
lupamenettelyn nykyinen tilanne 
2.5 Laitoksen poistaminen käytöstä ja purkaminen 
Teknisten ja hallinnollisten säädösten pääpiirteet. 
3. RADIOAKTIIVISET ILMAKEHÄPÄÄSTÖT TAVANOMAISEN TOIMINNAN 
AIKANA 
3.1 Voimassaoleva lupamenettely 
kyseisen menetelmän pääpiirteet 
viranomaisten huomioon ottamat päästörajat (ellei saatavilla, suurimmat 
ennakoidut päästöt) 
Ak 
3.2 Tekniset seikat 
radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-
kemiallinen muoto 
päästöjen puhdistus ja pidättäminen, päästömenetelmät ja -tiet 
3.3 Päästöjen valvonta 
näytteiden ottaminen päästöistä, päästöjen mittaaminen ja analysointi 
valvontalaitteiston pääpiirteet 
hälytystasot, toimenpiteet (käsin tehtävät ja automaattiset) 
3.4 Arviointi radioaktiivisten aineiden kulkeutumisesta ihmisiin 
3.4.1 Mallit ja parametrit, joita käytetään laskettaessa: 
radioaktiivisten aineiden ilmakehässä tapahtuvaa leviämistä 
laskeumia ja resuspensioita 
kulkeutumista ravintoketjujen kautta 
merkittävien altistumisteiden kautta tapahtuvan altistumisen tasoja 
3.4.2 Edellä 3.1 kohdassa lueteltujen päästöihin liittyvien pitoisuus- ja säteilytasojen 
arviointi 
jatkuvien päästöjen osalta: keskimääräinen vuosittainen pintailman 
aktiivisuuspitoisuus ja maaperän saastumistasot 
ajoittaisten päästöjen ja erityisten suunniteltujen päästöjen osalta: 
pintailman pitoisuusintegraalit ja maaperän saastumistasot 
Nämä tiedot on toimitettava laitoksen läheisyydessä olevilta saastumiselle 
alttiimmilta paikoilta ja kyseisiltä alueilta muissa jäsenvaltioissa: 
vastaavat altistumistasot1 : muiden jäsenvaltioiden kyseisillä alueilla asuvien 
vastaavat annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistumistiet. 
3.5 Edellä 1.1 kohdassa mainittujen laitosten radioaktiiviset ilmakehäpäästöt 
Tarvittaessa yhteen sovittaminen muiden laitosten päästöjen kanssa, jos 
altistumistasot voivat kerrostua. 
4. RADIOAKTIIVISET VESIPÄÄSTÖT TAVANOMAISEN TOIMINNAN 
AIKANA 
4.1 Voimassaoleva lupamenettely 
Ilmoitetuista arvoista tulisi ilmetä, että tulokset ilmaisevat ainoastaan 
suuruusluokkia, joita ei pidä pitää tarkkoina lukuina. 
Jr 
kyseisen menetelmän pääpiirteet 
viranomaisten huomioon ottamat päästörajat (ellei saatavilla, suurimmat 
ennakoidut päästöt) 
4.2 Tekniset seikat 
radioaktiivisten päästöjen alkuperä, niiden koostumus ja fysikaalis-
kemiallinen muoto 
päästöjen käsittely, varastointikyky, päästömenetelmät ja -tiet 
4.3 Päästöjen valvonta 
näytteiden ottaminen päästöistä, päästöjen mittaaminen ja analysointi 
valvontalaitteiston pääpiirteet 
hälytystasot, toimenpiteet (käsin tehtävät ja automaattiset) 
4.4 Arviointi radioaktiivisten aineiden kulkeutumisesta ihmisiin 
4.4.1 Mallit ja parametrit, joita käytetään laskettaessa: 
radioaktiivisten aineiden leviämistä vedessä 
kulkeutumista saostumisen ja ionien vaihdon kautta 
kulkeutumista ravintoketjujen kautta 
merkittävien altistumisteiden kautta tapahtuvan altistumisen tasoja 
4.4.2 Edellä 4.1 kohdassa lueteltuihin päästöihin liittyvien altistumistasojen1 arviointi: 
muiden jäsenvaltioiden kyseisillä alueilla asuvien vastaavat annokset ottaen 
huomioon kaikki merkittävät altistumistiet. 
4.5 Muiden laitosten radioaktiiviset päästöt samoihin vesistöihin 
Tarvittaessa yhteen sovittaminen muiden laitosten päästöjen kanssa, jos 
altistumistasot voivat kerrostua. 
5. KIINTEÄN RADIOAKTIIVISEN JÄTTEEN HÄVITTÄMINEN 
5.1 Kiinteän radioaktiivisen jätteen luokat ja arvioitu määrä 
5.2 Jätteen käsittely ja pakkaaminen 
5.3 Väliaikainen varastointi; varastointikyky ja olosuhteet, ympäristöön kohdistuvat 
säteilystä aiheutuvat vaarat, varotoimet 
6. RADIOAKTIIVISEN AINEEN SUUNNITTELEMATTOMAT PÄÄSTÖT 
Ilmoitetuista arvoista tulisi ilmetä, että tulokset ilmaisevat ainoastaan 
suuruusluokkia, joita ei pidä pitää tarkkoina lukuina. 
A£ 
6.1 Yleiskatsaus sisäisistä ja ulkoisista onnettomuuksista, jotka saattavat aiheuttaa 
radioaktiivisten aineiden suunnittelemattomia päästöjä 
Luettelo turvallisuuskertomuksessa tutkituista onnettomuustilanteista. 
6.2 Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten huomioon ottamat viiteonnettomuudet 
suunnittelemattomien päästöjen mahdollisten säteilyvaikutusten arvioimiseksi 
Huomioon otettujen onnettomuuksien pääpiirteet ja niiden valitsemisperusteet. 
6.3 Viiteonnettomuuksien säteilyvaikutusten arviointi 
6.3.1 I lmakehäpäästöj en osalta 
ilmakehäpäästöjen laskemisessa käytetyt olettamukset 
päästötiet; päästöjen aikamalli 
terveyden kannalta merkittävät ilmaan päässeiden radionuklidien määrät ja 
niiden fysikaalis-kemiallinen muoto 
mallit ja parametrit, joita käytetään päästöjen ilmakehässä tapahtuvan 
leviämisen, laskeumien, resuspension ja ravintoketjujen kautta 
kulkeutumisen laskemiseen sekä merkittävien altistumisteiden kautta 
tapahtuvan altistumisen tasojen arvioimiseen 
pintailman suurimmat pitoisuusintegraalit ja maaperän suurimmat 
saastumistasot (kuivalla ja kostealla säällä) laitoksen läheisyydessä olevilla 
saastumiselle alttiimmilla paikoilla ja kyseisillä alueilla muissa 
jäsenvaltioissa 
vastaavat altistumistasot1 : muiden jäsenvaltioiden kyseisillä alueilla asuvien 
vastaavat annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistumistiet 
6.3.2 Vesipäästöjen osalta 
vesipäästöjen laskemisessa käytetyt olettamukset 
päästötiet; päästöjen aikamalli 
terveyden kannalta merkittävät veteen päässeiden radionuklidien määrät ja 
niiden fysikaalis-kemiallinen muoto 
mallit ja parametrit, joita käytetään päästöjen vedessä leviämisen, 
saostumisen ja ioninvaihdon kautta kulkeutumisen ja ravintoketjujen kautta 
kulkeutumisen laskemiseen sekä merkittävien altistumisteiden kautta 
tapahtuvan altistumisen tasojen arvioimiseen 
vastaavat altistumistasot1 : muiden jäsenvaltioiden kyseisillä alueilla asuvien 
vastaavat annokset ottaen huomioon kaikki merkittävät altistumistiet 
6.4 Hätäsuunnitelmat; sopimukset muiden jäsenvaltioiden kanssa 
Ilmoitetuista arvoista tulisi ilmetä, että tulokset ilmaisevat ainoastaan 
suuruusluokkia, joita ei pidä pitää tarkkoina lukuina. 
Ilmoitetuista arvoista tulisi ilmetä, että tulokset ilmaisevat ainoastaan 
suuruusluokkia, joita ei pidä pitää tarkkoina lukuina. 
A? 
Lyhyt kuvaus hätätoiminta-alueista, toiminnan viitetasoista, valtioiden rajat 
ylittävään tiedotukseen ja keskinäisen avunantoon liittyvistä kahden- tai 
monenkeskisistä sopimuksista, harjoituksista, hätäsuunnitelman tarkistamisesta ja 
päivittämisestä. 
YMPÄRISTÖN TILAN SEURANTA 
ulkoiset säteilytasot 
radioaktiivisuus ilmassa, vedessä, maaperässä ja ravintoketjuissa 
Viitaten 3.1 ja 4.1 kohtaan, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten hyväksymät 
seurantaohjelmat, näytteidenoton järjestelyt, tavat ja taajuus, normaalissa 
toiminnassa ja onnettomuustilanteissa käytettävien seurantalaitteiden tyyppi. 
Tarvittaessa tarkennus tämän alan yhteistyömenetelmiin viereisten jäsenvaltioiden 
kanssa. 
LIITE IB 
YLEISET TIEDOT, 
joita sovelletaan luokassa 2 olevan 5 ja 6 kohdan toimintoihin 
(jätteen hävittämistä suorittavien uusien laitospaikkojen suunnitelmien osalta) 
1. Laitospaikka ja ympäristö 
Sijainti, syvyys, geologia, seismologia ja lisäksi: 
merellä sijaitsevan laitospaikan osalta merenpohjan luonne (myös merenalaiset 
putket ja kaapelit), virtaukset ja muut hajaantumistavat, olennaiset biologiset 
tiedot, häiriötekijöiden uhka (esimerkiksi merenalaisten luonnonvarojen 
hyödyntäminen, muiden jätteiden upottaminen), 
maalla sijaitsevan laitospaikan osalta hydrologia, maaperän tai pohjaveden käyttö, 
varastointisuunnitelma ja sen turvatoimet ja varastointikyky, laitospaikan pitkän 
aikavälin hallinto. 
2. Jätteet 
Määrä, läsnäolevat radionuklidit, radioaktiivisuus, käsittely ja pakkaus, oletetut 
vuotomäärät ja, mikäli tarpeen, lämmön vapautumismäärä. 
3. Ympäristövaikutukset 
Arvio säteilyn vaikutuksesta ympäristöön. 
4. Toimintamenetelmät 
4S 
Mukaan lukien toimenpiteet, joita toteutetaan onnettomuustapauksissa. 
5. Valvonta 
Säteilynvalvontaohjelma. 
M 
LIITE 2 
ALUSTAVAT YLEISET TIEDOT, 
joita sovelletaan luokan 1 toimintoihin 
1. Laitospaikka ja sen ympäristö 
alueen kartta, josta ilmenee laitospaikan sijainti suhteessa muihin lähistöllä 
sijaitseviin ydinlaitoksiin ja muihin jäsenvaltioihin 
alueen seismiset pääpiirteet 
radioaktiivisia päästöjä vastaanottavien purkuvesistöjen pääpiirteet 
alueelliset ja paikalliset ilmastolliset pääpiirteet 
laitoksen läheisyydessä tapahtuva teollinen tai sotilaallinen toiminta 
muissa jäsenvaltioissa olevien läheisten alueiden väestön jakaantuminen 
2. Laitos 
lyhyt kuvaus laitoksesta ja sen pääasiallisista turvalaitteista 
laitoksen rakentamisaikataulu 
3. Radioaktiivisten aineiden ennakoidut päästöt 
arvio vuosittaisista radioaktiivisten aineiden päästöistä ja niiden 
säteilyvaikutuksista 
4. Radioaktiivisten aineiden satunnaiset päästöt 
luettelo alustavassa turvallisuuskertomuksessa tutkituista onnettomuuksista 
viiteonnettomuuden tai viiteonnettomuuksien säteilyvaikutusten alustava 
arviointi 
LIITE 2 
LUETTELO ILMOITUKSISTA 
Laitospaikka Etäisyys toisesta Laitostyyppi Lausunto Viite 
jäsenvaltiosta annettu EYVL 
Sellafield (UK) 180 km (1RL) Windscalen kiinteytyslaitos ja 7/90 L 193/35 
kiinteytettyjen jätteiden varastointi-
-2o 
Dessel(B) 11 km (NL) 
Lingen (D) 20 km (NL) alue 
Polttoainetehdas (DEMOX PI) 
Ydinpolttoaine-elementtitehdas 
(laajennus) 11/90 
12/90 
Hanau (D) 145 km (L) 
Soulaines-Dhuys (F) 200 km (B ja L) 
Sloe (NL) 16 km (B) 
Saelices el Chico (E) 14 km (P) 
Sellafield (UK) 180 km (1RL) 
El Cabril (E) 126 km (P) 
Sizewell (UK) 140 km (F, B ja NL) 
Marcoule (F) 180 km (I) 
Chooz (F) 4 km (B) 
Salzgitter (D) 220 km (NL) Ydinpolttoaineen valmistuslaitos 5/91 
(SIEMENS AG) 
Auben radioaktiivisten jätteiden 11/91 
varastointikeskus 
Radioaktiivisten jätteiden käsittely- 4/92 
ja varastointilaitos COVRA NV 
Uraanin väkevöintilaitos "QUERCUS" 
Säteilytetyn polttoaineen jälleen- 4/92 
käsittelylaitos THORP 
Varastointilaitos 5/92 
Voimalaitos PWR lxl 175 MWe 11/92 
MOX-polttoaine-elementtitehdas 3/94 
MELOX 
Voimalaitos PWR 2x1400 MWe 
Radioaktiivisten jätteiden loppu­
sijoitusvarasto Konrad 4/92 L 337/23 
L 356/39 
L 142/39 
L 324/34 
L 121/44 
L 128/26 
L 138/36 
L 189/40 
L 344/40 
L 80/24 
PWR: Pressurized Water Reactor (Painevesireaktori) 
<M 
LIITE 3 
Perustamissopimuksen 37 artiklassa tarkoitetun asiantuntijaryhmän kokoonpano 
jäsenvaltioittain 30 päivänä kesäkuuta 1994 
BELGIA 3 
SAKSA 4 
TANSKA 2 
ESPANJA 4 
IRLANTI 2 
RANSKA 4 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 4 
KREIKKA 2 
ITALIA 4 
LUXEMBURG 2 
ALANKOMAAT 3 
PORTUGALI 3 
YHTEENSÄ 37 
-te 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 328 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 12 
Luettelonumero : CB-CO-95-359-FÏ-C 
ISBN 92-77-91454-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
2^