Luonnos: komission asetus Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ... soveltamissäännöistä /* SEK/2002/0835 lopull. */





Luonnos: KOMISSION ASETUS Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ... soveltamissäännöistä SISÄLLYSLUETTELO PERUSTELUT 1. JOHDANTO 2. LUONNOKSEN MUOTOON LIITTYVIÄ SEIKKOJA 3. LUONNOKSEN SISÄLTÖÖN LIITTYVIÄ SEIKKOJA KOMISSION ASETUS Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ... soveltamissäännöistä ENSIMMÄINEN OSA: YHTEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO: TARKOITUS II OSASTO: BUDJETTIPERIAATTEET 1 LUKU: YHTENÄISYYDEN JA TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATE 2 LUKU: VUOTUISPERIAATE 3 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 4 LUKU): LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE 4 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 5 LUKU): YLEISKATTEISUUSPERIAATE 5 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 6 LUKU): ERITTELYPERIAATE 6 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 7 LUKU): MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE 7 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 8 LUKU): SEURATTAVUUSPERIAATE III OSASTO: TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 LUKU: TALOUSARVION LAATIMINEN 2 LUKU: TALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA IV OSASTO: TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1 LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 LUKU: TOTEUTTAMISTAVAT 1 jakso: Yleiset säännökset 2 jakso: Erityissäännökset 3 LUKU: TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖ 1 jakso: Taloushallinnon henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet 2 jakso: Tulojen ja menojen hyväksyjä 3 jakso: Tilinpitäjä 4 jakso: Ennakoiden hoitaja 4 LUKU: TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖN VASTUUALUEET 1 jakso: Valtuutettuihin ja edelleenvaltuutettuihin tulojen ja menojen hyväksyjiin sovellettavat säännöt 5 LUKU: TULOTAPAHTUMAT 1 jakso: Omat varat 2 jakso: Saamisennuste 3 jakso: Saamisten vahvistaminen 4 jakso: Perinnän hyväksyminen 5 jakso: Perintä 6 LUKU: MENOTAPAHTUMAT 1 jakso: Menoihin sitoutuminen 2 jakso: Menojen vahvistaminen 3 jakso: Maksujen hyväksyminen 4 jakso: Menojen maksaminen 5 jakso: Menotapahtumia koskevat määräajat 7 LUKU: TIETOJENKÄSITTELYJÄRJESTELMÄT 8 LUKU: SISÄINEN TARKASTAJA V OSASTO: JULKISET HANKINNAT 1 LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 jakso: Soveltamisala ja tarjouskilpailujen ratkaisuperiaatteet 2 jakso: Julkaiseminen 3 jakso: Hankintamenettelyt 4 jakso: Vakuudet ja valvonta 2 LUKU: YHTEISÖJEN TOIMIELINTEN OMAAN LUKUUNSA TEKEMIIN HANKINTOIHIN SOVELLETTAVAT SÄÄNNÖKSET VI OSASTO: AVUSTUKSET 1 LUKU: SOVELTAMISALA 2 LUKU: AVUSTUSTEN MYÖNTÄMISTÄ KOSKEVAT PERIAATTEET 3 LUKU: MYÖNTÄMISMENETTELY 4 LUKU: MAKSAMINEN JA VALVONTA 5 LUKU: TOTEUTTAMINEN VII OSASTO: KIRJANPITO JA TILINPÄÄTÖS 1 LUKU: TILINPÄÄTÖS 2 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 3 LUKU): KIRJANPITO 1 jakso: Kirjanpidon järjestäminen 2 jakso: Kirjanpitokirjat 3 jakso: Tililuettelo 4 jakso: Kirjausten tekeminen 5 jakso: Täsmäyttäminen ja varmentaminen 6 jakso: Talousarviokirjanpito 3 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 4 LUKU): OMAISUUSLUETTELO TOINEN OSA: ERITYISSÄÄNNÖKSET I OSASTO (VARAINHOITOASETUKSEN II OSASTO): RAKENNERAHASTOT II OSASTO (VARAINHOITOASETUKSEN III OSASTO): TUTKIMUS III OSASTO (VARAINHOITOASETUKSEN IV OSASTO): ULKOISET TOIMET 1 LUKU: YLEISET SÄÄNNÖKSET 2 LUKU: TOIMIEN TOTEUTTAMINEN 3 LUKU: JULKISET HANKINNAT 4 LUKU: AVUSTUSTEN MYÖNTÄMINEN 5 LUKU: ENNAKKOTILIT IV OSASTO (VARAINHOITOASETUKSEN V OSASTO): YHTEISÖN VIRASTOT V OSASTO (VARAINHOITOASETUKSEN VI OSASTO): HALLINTOMÄÄRÄRAHAT KOLMAS OSA: SIIRTYMÄ- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET I OSASTO: SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET II OSASTO: LOPPUSÄÄNNÖKSET PERUSTELUT 1. JOHDANTO Komissio on ottanut hallinnonuudistuksen ja taloushallinnon uudistuksen keskeiseksi tavoitteekseen. Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatiminen liittyy erottamattomasti hallinnonuudistusprosessiin, sillä varainhoitoasetuksessa on säännöksiä talousarvion esittämisestä, tulojen ja menojen hyväksyjien vastuualueista, taloushallinnosta, valvonnasta ja tilintarkastuksesta. Uudelleenlaadittu varainhoitoasetus vahvistettiin neuvostossa 25 päivänä kesäkuuta 2002. Sitä on määrä alkaa soveltaa 1 päivänä tammikuuta 2003. Tämä asetus tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamisesta, jäljempänä 'soveltamissäännöt' on välttämätön lisä varainhoitoasetukseen. Soveltamissääntöjen merkitystä lisää se seikka, että varainhoitoasetusta on yksinkertaistettu. Siinä esitetään vastedes ainoastaan keskeiset periaatteet ja määritelmät, ja kaikki tarkennukset ja konkreettiset soveltamistoimenpiteet on siirretty soveltamissääntöihin. Varainhoitoasetusta ei siis voida alkaa soveltaa täysimääräisesti 1 päivästä tammikuuta 2003 ilman soveltamissääntöjä. Yksinkertaistamisperiaatteesta on seurauksena, että uusi soveltamissääntöluonnos on paljon laajempi kuin nykyisin voimassa oleva asetus N:o 3418/93, joka annettiin 9 päivänä joulukuuta 1993. Soveltamissääntöjen laajentumiskehitys johtuu myös siitä, että varainhoitoasetukseen on lisätty uusia säännöksiä muun muassa avustuksista ja rakennerahastoista, ja toimituksellisista syistä, kuten siitä, että julkisia hankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetut direktiivit on haluttu sisällyttää juuri soveltamissääntöihin. Kuten komissio totesi varainhoitoasetuksen 183 artiklaa koskevissa neuvotteluissa, asetusluonnos toimitetaan muihin toimielimiin lausuntokierrokselle ennen kuin komissio vahvistaa sen lopullisesti. 2. LUONNOKSEN MUOTOON LIITTYVIÄ SEIKKOJA A. Varainhoitoasetuksen yksinkertaistamisen vaikutukset Varainhoitoasetuksessa keskitytään tärkeimpiin säännöksiin. Asetuksessa säädetäänkin, että yksityiskohtaisemmat ja täydentävät määräykset laatii komissio muita toimielimiä kuultuaan. Yksinkertaistettu teksti on myös luettavampi ja jättää vähemmän tilaa säännösten päällekkäisyyksille ja ristiriitaisuuksille. Näin ollen varainhoitoasetuksen soveltamissääntöluonnoksessa on uusien säännösten ja nykyisen soveltamissääntöasetuksen säännöksiin tehtyjen muutosten lisäksi säännöksiä nykyisestä varainhoitoasetuksesta. B. Parempi esitystapa ja selkeämpi teksti Tämä asetusluonnos jakautuu kolmeen osaan. Ensimmäisessä osassa on yleisiä säännöksiä (budjettiperiaatteet, talousarvion laatiminen, toteuttaminen ja valvonta, hankinnat, avustukset, kirjanpito ja tilinpäätös). Toisessa osassa esitetään puolestaan yksityiskohtaisempia säännöksiä muun muassa rakennerahastoista, tutkimustoiminnasta, ulkoisista toimista, virastoista ja hallintomääräahoista. Kolmannessa osassa käsitellään siirtymä- ja loppusäännöksiä. 3. LUONNOKSEN SISÄLTÖÖN LIITTYVIÄ SEIKKOJA Asetusluonnoksessa muutetaan kokonaan nykyisen soveltamissääntöasetuksen sisältö. A. Budjettilainsäädännön periaatteiden tunnustaminen (asetuksen ensimmäinen osa, I ja II osasto) A. 1. Tavoite Perustamissopimuksen useaan määräykseen perustuvan seurattavuusperiaatteen lisäksi varainhoitoasetuksessa esitetään seitsemän budjettilainsäädännön periaatetta, jotka koskevat erityisesti perustamissopimuksessa talousarvion laatimista ja toteuttamista. Periaatteet ovat seuraavat: a) talousarvion totuudenmukaisuus (268 artikla: "kaikki yhteisön tulot ja menot (...) otetaan talousarvioon.") Tämän periaatteen mukaisesti yhteisöille laaditaan yhteinen talousarvio. b) vuotuisuus (271 artikla: "talousarvioon otetaan vain yhden varainhoitovuoden menoja") c) tasapaino (268 artikla: "Talousarvioon otettujen tulojen ja menojen on oltava tasapainossa") d) laskentayksikkö (277 artikla: "Talousarviota laadittaessa käytetään (...) laskentayksikköä") e) talousarvion yleiskatteisuus (268 artikla: "kaikki yhteisön tulot ja menot (...) otetaan talousarvioon.") Tämän periaatteen mukaisesti tulojen on katettava kaikki menot. f) erittely (271 artiklan kolmas kohta: "Määrärahat jaotellaan lukuihin (...) ja jaotellaan tarvittaessa (...)") g) moitteeton varainhoito (274 artikla: "Komissio toteuttaa talousarviota (...) moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Jäsenvaltiot ovat yhteistyössä komission kanssa varmistaakseen, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti"). Perustamissopimuksessa näihin periaatteisiin sallitaan useimmiten poikkeuksia, paitsi moitteettoman varainhoidon periaatteeseen, josta ei voida poiketa. Uudelleenlaaditussa varainhoitoasetuksessa annetaan siis selkeä kuvaus budjettiperiaatteista ja niiden poikkeuksista, jotka sallitaan vain tietyissä tapauksissa. Soveltamissääntöasetusta koskevassa luonnoksessa annetaan lisää budjettiperiaatteita koskevia säännöksiä varsinkin periaatteisiin tehtävistä poikkeuksista, jotta ne voidaan rajata mahdollisimman vähään. Tasapainoperiaate on ainoa periaate, josta ei anneta soveltamissäännöstä. A. 2. Asetusluonnos a) Yhtenäisyysperiaate Asetuksen 5 artiklan 4 kohdassa säädetään, että Euroopan yhteisöjen haltuun jääneistä varoista kertyneet korot maksetaan tuloina yleiseen talousarvioon. Soveltamissäännöissä täsmennetään, että eri maksutyypeistä ennakkomaksut pysyvät periaatteessa Euroopan yhteisöjen varoina, paitsi silloin kun perussäädöksessä toisin säädetään tai ennakkomaksut suoritetaan jäsenvaltioille, henkilöstölle, hankintojen tekemiseksi tai osana kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää hallinnointiyhteistyötä. Soveltamissäännöissä annetaan siis ohjeet siitä, miten ennakkomaksuista ja niitä koskevasta kirjanpidosta kertyviä korkoja käsitellään. b) Vuotuisperiaate Määrärahojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle on perustamissopimuksissakin tunnustettu välttämätön hallinnointikeino, joka komissiolla on käytössään varainhoitoasetuksen 9 artiklan mukaisesti. Soveltamissääntöjen 6 artiklassa täsmennetään kokonaissitoumuksia koskevien uusien säännösten mukaisesti valmisteluvaiheita, jotka on saatava päätökseen ennen varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää, jotta voidaan noudattaa vaatimusta, jonka mukaan määrärahat on käytettävä ennen seuraavan varainhoitovuoden maaliskuun 31 päivää. c) Laskentayksikön periaate Varainhoitoasetuksessa säädetään, että tilinpitäjä voi tehdä poikkeuksen laskentayksikön periaatteen soveltamisesta, jos se on kassatarpeiden kannalta riittävän perusteltua, ja että ennakoiden hoitajatkin voivat tehdä periaatteen osalta poikkeuksia; soveltamissäännöissä täsmennetään, mitä muuntokursseja tällöin käytetään (korkokanta, kurssi, kirjaaminen vuoden lopussa). Nämä säännökset eivät rajoita varsinkaan maataloutta koskevien alakohtaisten erityissäädösten soveltamista. Säännökset ovat nykylainsäädännön mukaisia, mutta joitakin (etenkin muuntotoimenpiteissä käytettävää kurssia koskevia) säännöksiä on tarkennettu. d) Yleiskatteisuusperiaate Soveltamissäännöissä tarkennetaan, miten tulee suhtautua yleiskatteisuusperiaatteen osalta tehtävään kahteen poikkeukseen: - käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka on saatu erityisesti jäsenvaltioiden tai EFTA-maiden osallistumisesta tiettyihin yhteisön ohjelmiin ja liiallisten alijäämien vuoksi jäsenvaltioille langetetuista seuraamuksista, - varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaiset säännöt talousarvion tulojen ja menojen välisistä vähennyksistä. e) Erittelyperiaate Soveltamissääntöjen tarkoituksena on täsmentää määrärahasiirtoja koskevia säännöksiä ja niistä tiedottamista budjettivallan käyttäjälle varsinkin hätäapuvaraukseen liittyvissä asioissa. f) Moitteettoman varainhoidon periaate Soveltamissäännöissä vahvistetaan jo usean vuoden ajan noudatettu periaate, jonka mukaan yhteisön politiikkojen taloudellisuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta arvioidaan kahden välineen avulla: - arviointiprosessi, joka jatkuu koko ohjelman toteuttamisen ajan. Ennakkoarvioinnin lisäksi on suoritettava jatkuvaa arviointia ja tehtävä jälkiarviointi, jotta voitaisiin määrittää paremmin eri toimintojen tavoitteet ja kustannukset; tämä työ helpottuu, kun siirrytään uuteen toimintoperusteiseen budjetointiin; - lainsäädäntöehdotuksiin liitettävät rahoitusselvitykset, jossa esitetään kaikki keskeiset tiedot, myös sääntöjenvastaisuuksien ja petostentorjunnan alalta. g) Seurattavuusperiaate Sen lisäksi, että talousarvio julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, talousarviosta julkaistaan numeroyhteenveto jo tammikuussa, jotta tärkeimmät tiedot talousarviosta ovat kansalaisten saatavilla mahdollisimman pian. B. Talousarvion laatiminen ja rakenne (asetuksen ensimmäinen osa, III osasto) Soveltamissäännöissä on talousarvion esitystapaa ja selvitysosia koskevien tavanomaisten tarkennusten lisäksi uusi hallintomenojen määritelmä (26 artikla) toimintoperusteiseen budjetointiin siirtymistä varten. C. Talousarvion toteuttaminen (asetuksen ensimmäinen osa, IV osasto) Soveltamissääntöjen 29-31 artiklassa esitetään talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen määräykset komission erityisvaltuuksista, pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevista säännöistä sekä perussäädöksen muotovaihtoehdoista. C. 1. Talousarvion toteuttamistavat Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamiseksi ja teknisen ja hallinnollisen avun toimistoihin liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi varainhoitoasetuksessa määritellään selkeästi kolme mahdollista tapaa toteuttaa yhteisön määrärahoja niin sisäisissä politiikoissa kuin ulkoisissa toimissakin: a) keskitetty hallinnointi joko suoraan komission yksiköissä tai välillisesti niin, että hallinnointitehtävät siirretään tietyntyyppisille yhteisöille, jotka antavat erityiset takeet hallinnoinnin suorittamisesta; tämä rajoittuu sellaiseen julkisen vallan käyttöön, jonka osalta toimielimellä on laaja harkintavalta. b) hallinnointiyhteistyö jäsenvaltioiden kanssa tai ulkosuhteissa noudatettu hajautettu hallinnointi edunsaajina olevien kolmansien maiden kanssa, c) yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisten varojen hallinnoinnissa. Soveltamissäännöissä annetaan tältä osin tärkeitä täsmennyksiä, jotka koskevat a) tarkastuksia, jotka on toimitettava aina kun talousarvion toteuttamistehtäviä siirretään ulkopuolisille tahoille; tällöin tarkastetaan etenkin, että asianomaisissa yhteisöissä on tarvittavat hallinnointi- ja valvontajärjestelmät ja että ne ovat riittävän laadukkaat ja toimivat moitteettomasti; tällöin kiinnitetään huomiota erityisesti seurattavuusperiaatteeseen ja yhteisön varojen moitteettoman hallinnoinnin vaatimukseen; b) periaatteita, joita on noudatettava tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä silloin kun varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai hajautetusti; täsmennykset koskevat erityisesti jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden velvollisuutta tehdä menoilmoituksia, yhteisön talousarviosta rahoitettavien menojen määrittämistä komission tarkastuksen jälkeen sekä menoihin tehtäviä oikaisuja; c) edellytyksiä, joilla kansainväliset järjestöt voivat osallistua varojen hallinnointiin; asianomaiset järjestöt luetellaan tämän luonnoksen 41 artiklassa; d) ja varsinkin välillisesti suoritettua keskitettyä hallinnointia; hallinnointi suoritetaan tällöin valtuutusasiakirjojen tai osapuolia sitovien sopimusten perusteella: - toimeenpanovirastot ovat yhteisön oikeuden mukaisia elimiä, joiden asemaa tarkennetaan ja selkeytetään hallinnonuudistuksen yhteydessä annetulla asetusehdotuksella (KOM(2002)808 lopullinen, 28.12.2001). Näille uusille yksiköille tullaan siirtämään kaikki tai osa ohjelman toteuttamiseen liittyvistä tehtävistä. Ne toimivat komission valtuuttamina tulojen ja menojen hyväksyjinä, mutta komissio kontrolloi kuitenkin niiden toimintaa. Näin komissiolle jää jatkossakin vastuu talousarvion toteuttamisesta; - kansalliset julkisoikeudelliset yhteisöt tai julkisen palvelun tehtäviä suorittavat yksityisoikeudelliset yhteisöt: niiden on täytettävä tietyt muun muassa moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamista koskevat vaatimukset ja niiden on kyettävä antamaan riittävät taloudelliset takeet; - perinteisiä markkinasääntöjä noudattamalla hallinnointivastuu voidaan myös siirtää ulkopuolisille yksityisoikeudellisille yhteisöille, jotka suorittavat teknisen avun tehtäviä, hallinnollisia tehtäviä, valmistelu- tai avustustehtäviä (tekninen asiantuntemus tai toistuvaisluonteiset tehtävät), jotka eivät edellytä julkisen vallan eikä arviointiin liittyvän harkintavallan käyttöä; tällaiset yhteisöt eivät osallistu lainkaan talousarvion toteuttamiseen. C. 2. Taloushallinnon toimijoiden tehtävät (tulojen ja menojen hyväksyjät ja tilinpitäjä) Komissio on ottanut sisäisen hallinnonuudistuksensa keskeiseksi osaksi taloushallinnon parantamisen ja nykyaikaistamisen ja sellaisen hallintokulttuurin kehittämisen, jossa keskitytään yhteisön varojen käyttämisellä saavutettuihin tuloksiin. a) Varainhoitoasetukseen tehtyjen muutosten tarkoituksena on siirtää tulojen ja menojen hyväksyjille kaikki vastuu yksiköidensä sisällä toimitettavista tarkastuksista ja tehtäviinsä kuuluvista taloudellisista päätöksistä. Tulojen ja menojen hyväksyjien on kannettava täysi vastuu siitä, että hallinnointi on asianmukaista ja laillista ja että noudatetaan tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteita ja otetaan huomioon asianomaisiin tapahtumiin liittyvät riskit. Näin ollen tehtävät on määriteltävä etukäteen ja tarkastukset otettava osaksi hallinnointiprosessia. Näin ollen tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti soveltamissääntöjen 45 artiklassa määritelläänkin tulojen ja menojen hyväksyjän laatimien hallinnoinnin ja sisäisen valvonnan järjestelmien ja -menettelyjen tavoitteet. Soveltamissäännöissä täydennetään lisäksi varainhoitoasetuksessa esitettyä määritelmää taloushallinnon eri toimijoiden tehtävistä ja vastuualueista; tulojen ja menojen hyväksyjien kannalta tämä merkitsee, että heidän on järjestettävä talousprosessit ja ennakko- ja jälkitarkastukset (44 artikla) ja raportoitava niistä toimielimelleen laatimassaan vuosittaisessa toimintakertomuksessaan. Soveltamissääntöjen 44 artiklassa annetaan yksityiskohtainen määritelmä varainhoitoasetuksen 60 artiklassa esitetyistä käsitteistä ja varsinkin ennakkotarkastuksista vastaavien henkilöiden valmistelu- ja tarkastustehtävistä ja heidän riippumattomuudestaan niihin henkilöihin nähden, joiden tehtävänä on valmistella budjettihallintoon liittyvien toimien hyväksymistä. Talousarvion toteuttamista koskevan toimen hyväksymiseksi tehtävät valmistelut on tarkastettava etukäteen tarkoituksena todeta, että meno on asianmukainen ja säännönmukainen ja että moitteettoman varainhoidon periaatteita on noudatettu. Näitä järjestelyjä täydennetään jälkitarkastuksilla, joita toimitetaan tarvittaessa otantamenetelmän avulla riskianalyysiä käyttäen. Tarkastuksista vastaavat henkilöt valitaan todistuksin tai riittävällä työkokemuksella vahvistetun osaamisen, soveltuvuuden ja erityispätevyyden perusteella. Heidän on lisäksi noudatettava johtosääntöä, joka vahvistetaan erikseen jokaisessa toimielimessä (47 artikla). Johtosäännössä määritellään varsinkin sisäisen valvonnan, tarkkailun ja tarkastuksen alalla: - tällaisilta henkilöiltä vaadittava tekninen osaaminen ja talousasioiden tuntemus sekä heidän vastuualueensa ja tehtävänsä; - käytännesäännöt, joita heidän on noudatettava, varsinkin eettiset normit ja luotettavuuden vaatimus; - tarkastusmenetelmät, -tekniikat ja -säännöt, joita heidän on noudatettava. Soveltamissäännöissä säädetään lisäksi asiaan liittyvien riskien vuoksi, että neuvottelumenettelyssä suoritetuista hankinnoista on laadittava vuosittain luettelo ja että jokaisen toimielimen on laadittava niistä selvitys vastuuvapauden myöntäjälle. b) Soveltamissäännöissä määritellään myös vähimmäisvaatimukset, joita toimielinten on noudatettava perustaessaan oman organisaationsa mukaista elintä, jonka tehtävänä on tutkia taloudellisia väärinkäytöksiä varainhoitoasetuksen 60 ja 66 artiklan mukaisesti. Soveltamissäännöissä säädetään erityisesti seuraavista seikoista: - edellytykset, joilla asiat voidaan saattaa kyseisen elimen käsiteltäväksi: tutkintaelin käsittelee ainoastaan tapauksia, joihin ei liity petosepäilyjä (jotka taas kuuluvat OLAFin toimivaltaan); asian voi saattaa tutkintaelimen käsiteltäväksi joko toimielin tai virkamies tai toimihenkilö itse, - tutkintaelin ainoastaan neuvoo nimittävää viranomaista tai tarvittaessa työsopimusten tekemiseen toimivaltaista viranomaista. c) Tilinpitäjän tehtävät Soveltamissääntöluonnoksessa vahvistetaan, että tilinpitäjän valitsee toimielin virkamiestensä keskuudesta ja erityisosaamisen perusteella. Tilinpitäjän palvelussuhteen päättyessä tilitapahtumista laaditaan erittely, jonka uusi tilinpitäjä hyväksyy allekirjoituksellaan. Soveltamissääntöluonnoksessa määritellään tilinpitäjän tehtävät kassanhallinnassa, pankkitilien hoidossa ja kirjanpidon tositteiden säilyttämisessä. Soveltamissääntöluonnoksessa korostetaan, että maksuja voidaan suorittaa pankkisiirtona vain jos maksun saajien pankkiyhteystiedot on syötetty ennalta kunkin toimielimen ylläpitämään yhteiseen rekisteriin. Lisäksi muistutetaan, että tilinpitäjää on kuultava silloin kun toimivaltaiset tulojen ja menojen hyväksyjät ottavat käyttöön tai muuttavat omaisuusluettelojärjestelmiä. Tilinpitäjältä on myös saatava lupa ottaa käyttöön ja muuttaa sellaisia tulojen ja menojen hyväksyjän laatimia taloushallintojärjestelmiä, joista toimitetaan tietoja kirjanpitoon. C. 3. Sisäisen tarkastajan tehtävät Kukin toimielin nimeää sisäisen tarkastajan, jonka tehtävänä on varmistaa, että toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat hallinnoinnin, valvonnan ja sisäisen tarkastuksen järjestelmät toimivat moitteettomasti. Toimielimet, joilla on vain vähäinen toimintabudjetti, voivat nimetä yhteisen sisäisen tarkastajan, jos se vastaa niiden tarpeita. Soveltamissäännöissä säädetään hyvien toimintatapojen levittämisestä toimielinten välillä. Lisäksi säädetään, että sisäiselle tarkastajalle on annettava takeet siitä, että hän voi toimia riippumattomasti: hän laatii itse toimintasuunnitelmansa, ei ota vastaan ohjeita tai rajoituksia tehtäviensä hoidossa, hänet voidaan saattaa vastuuseen ainoastaan tietyin edellytyksin ja hän voi hakea muutosta toimintaansa liittyviin päätöksiin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimesta. C. 4. Tulojen hallinnointi a) Soveltamissäännöissä esitetään seikkaperäisesti kunkin taloushallinnon toimijan tehtävät prosessissa, joka alkaa saamisennusteesta ja päättyy tulojen kantamiseen. Tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät tulotapahtumissa (saamisennuste, saamisten vahvistaminen, perintämääräyksen laatiminen, velotusilmoituksen kopion lähettäminen velalliselle) määritellään menotapahtumien mallin mukaisesti. Samoin määritellään tilinpitäjän keinot saamisten perimisessä ja varsinkin kuittaussäännöt. b) Viivästyskorkoihin sovellettavia säännöksiä on muutettu: niissä on otettu huomioon direktiivi 2000/35/EY kaupallisissa toimissa tapahtuvien maksuviivästysten torjumisesta; direktiivissä säädetään Euroopan yhteisöjen ja direktiivissä tarkoitettujen yritysten välisiä liikesuhteista. c) Soveltamissäännöissä esitetään lisäksi tapaukset, joissa saamisesta voidaan luopua perinnän kalleuden, saamisen vanhentumisen tai velallisen maksukyvyttömyyden vuoksi tai suhteellisuusperiaatteen soveltamisen vuoksi. Asianmukaisesti vahvistetusta saamisesta luopuminen erotetaan lisäksi perusteettomasti vahvistetun saamisen peruuttamisesta ja toisaalta teknisistä ja kirjanpidollisista korjauksista, joilla perittävään määrään tehdään muutoksia muuttamatta kuitenkaan yhteisöjen oikeutta saamiseen. C. 5. Menojen hallinnointi a) Uudessa varainhoitoasetuksessa määritellään aiempaa selkeämmin talousarviositoumus (määrärahojen varaaminen) ja oikeudellinen sitoumus (kolmansille annetut sitoumukset) ja erotetaan lisäksi toisistaan talousarvioon tehtävät kokonaissitoumukset, yksittäiset sitoumukset ja alustavat sitoumukset. Soveltamissäännöissä esitetään puolestaan edellytykset, joilla talousarvioon tehtäviä kokonaissitoumuksia ja alustavia sitoumuksia voidaan panna täytäntöön ja määritellään toimenpiteet, jotka on toteutettava ennen täytäntöönpanoa ja sen jälkeen. Soveltamissääntöluonnoksessa säädetään erityisesti siitä, että kokonaissitoumus voidaan panna täytäntöön joko rahoitussopimuksella tai yksittäisillä oikeudellisilla sitoumuksilla. Alustava sitoumus pannaan puolestaan täytäntöön yksittäisillä oikeudellisilla sitoumuksilla tai henkilöstömenojen tapauksessa suoraan maksuina. Kokonaissitoumuksen tekoajankohdasta säädetään erikseen: sitoumus on tehtävä viimeistään ennen edunsaajien valintapäätöstä ja aikaisintaan työohjelman hyväksymisen jälkeen, jos määrärahat pannaan täytäntöön työohjelman perusteella. Soveltamissääntöluonnoksessa säädetään varainhoitoasetuksen 77 artiklan mukaisesti, että oikeudellista sitoumusta vastaava talousarviositoumus puretaan, jos sitoumuksesta ei ole suoritettu yhtään maksua kolmen vuoden kuluttua oikeudellisen sitoumuksen allekirjoittamisesta. Lisäksi säädetään kokonaissitoumuksen mukaisesti tehtyjen oikeudellisten sitoumusten kirjaamisesta sekä alustavien sitoumusten täytäntöönpanosta. Soveltamissäännöissä säädetään myös tapauksista, joissa ei sovelleta sääntöä siitä, että talousarviositoumuksilla ja oikeudellisilla sitoumuksilla on oltava sama allekirjoittaja. b) Soveltamissäännöissä selkeytetään lisäksi merkittävästi menojen vahvistamisprosessia nivomalla tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaavan yksikön tarkastusmerkintä ("conforme aux faits") toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän itse antamaan hyväksymismerkintään ("bon à payer"). c) Soveltamissäännöissä määritellään myös menojen vahvistamiseen, hyväksymiseen ja maksamiseen liittyvät määräajat 28 päivänä kesäkuuta 2000 annetun tiedonannon (SEC(2000)1094) mukaisesti. Maksut on suoritettava 45 päivän kuluessa oikeutetun maksuvaatimuksen kirjaamisesta. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi keskeyttää maksuajan ilmoittamalla asiasta saajapuolelle, jos maksuvaatimus on aiheeton tai asianmukaisia tositteita ei ole esitetty. Jos hankinta- tai avustussopimuksen mukaiset maksut suoritetaan vasta kun on hyväksytty kertomus, maksuvaatimusta ei voida katsoa oikeutetuksi niin kauan kun kertomusta ei ole hyväksytty. Soveltamissäännöissä säädetään myös kyseisen kertomuksen hyväksymistä koskevasta määräajasta. Kun edellä mainittu 45 päivän maksuaika on kulunut umpeen, toimielimen on maksettava viivästyskorkoa, joka määräytyy saman korkokannan mukaan kuin saamisten perinnässä. Tämä ei kuitenkaan koske jäsenvaltioiden perimiä saamisia. Soveltamissäännöissä säädetään lisäksi, että toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä määrittelee hankinta- ja avustussopimuksissa perussäädöksen mukaisesti ja moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen maksujen perusteeksi esitettävien tositteiden luonteen. Toimintakertomukset katsotaan tällöin tositteiksi. Soveltamissäännöissä määritellään eri maksutyypit ja maksujen perusteeksi esitettävät tositteet. Niissä täsmennetään myös, että kaikki ennakkomaksut ja välimaksut vähennetään puolestaan loppumaksusta. d) Moitteettoman hallinnoinnin takaamiseksi ja hallinnointivälineiden kehittymisen vuoksi soveltamissäännöissä rajoitetaan ennakkotilien käyttö vain vähäisiin maksuihin, joita ei voi suorittaa asianmukaisesti talousarviosta. D. Hankinnat ja avustukset (asetuksen ensimmäinen osa, V ja VI osasto) D. 1. Julkiset hankinnat a) Hankintoja koskevan osaston pääasiallisena tarkoituksena on täydentää varainhoitoasetuksessa määriteltyjä periaatteita ja sisällyttää kaikki tällä hetkellä sovellettavat direktiivit julkisia palveluhankintoja, tavarahankintoja ja rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta, koska neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät vielä ole vahvistaneet uuttaa kodifioitua direktiiviä. Osastoa on määrä muuttaa sen jälkeen kun kyseinen direktiivi on vahvistettu. Yhteisön toimielinten erityispiirteistä ja -tarpeista riippuen hankintasäännöissä (varsinkin seuraamuksia koskevissa asioissa) voidaan mennä direktiivien säännöksiä pitemmälle. Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi säädetäänkin, että on perustettava tietokanta, johon kootaan tiedot sellaisista tarjoajista tai ehdokkaista, jotka on suljettu menettelyn ulkopuolelle esimerkiksi petoksesta, lahjonnasta tai rahanpesusta annetun tuomion perusteella tai jonkin toimielimen kanssa aiemmin tehdyn sopimuksen vakavan rikkomisen vuoksi. b) Kuten varainhoitoasetuksessa, tässä osastossa määritellään ensin soveltamisala ja esitetään sitten kaikkiin julkisiin hankintoihin sovellettavat yleiset periaatteet ja menettelyt (I luku). Sitten esitetään säännökset, joita sovelletaan omaan lukuunsa hankintoja tekeviin toimielimiin ja jotka koskevat erityisesti kynnysarvoja ja menettelyille asetettuja määräaikoja (II luku). Ulkosuhteiden alalla tehtäviä hankintoja käsitellään toisen osan III osaston poikkeussäännöksissä. c) Avoimuuden, syrjimättömyyden ja tarjoajien tai ehdokkaiden tasapuolisen kohtelun keskeisiä periaatteita sovelletaan myös direktiivien soveltamisalan ulkopuolelle jääviin hankintoihin, kuten kiinteistöhankintoihin. Soveltamissäännöissä vakiinnutetaan siis kiinnostuksenilmaisupyyntöä koskeva menettely hankintoihin, joiden arvo on 50 000 euroa tai enemmän, ja velvollisuus julkistaa jälkikäteen kaikki toimielinten tekemät hankinnat sekä ilmoittaa kaikille tiettyyn hankintamenettelyyn osallistuneille toiminnanharjoittajille menettelyn tuloksesta. Lisäksi selkeytetään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävää ja vastuuta hankintaviranomaisina varsinkin, kun on kyse tarjousten ja osallistumishakemusten arviointikomiteoista, joiden lausunto on neuvoa-antava. d) Soveltamissäännöissä käsitellään myös hallinnointitapoja, kuten puitesopimuksia, joiden oikeudellinen asema on ollut tähän mennessä epämääräinen. Osallistumishakemusten lähettämisen julkistamista ja tarjouskilpailuasiakirjojen saatavuutta lukuun ottamatta sähköisissä hankinnoissa on edistytty vain hieman, koska edellä mainittua kodifioitua direktiiviä ei ole vielä vahvistettu. Komissiossa tutkitaan kuitenkin parhaillaan sähköisten viestintävälineiden tarjoamia uusia mahdollisuuksia. Moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi on kehitetty vakuuksien kaltaisia menetelmiä, joiden tarkoituksena on suojata yhteisöjen taloudellisia etuja niin tarjousten esittämisvaiheessa kuin ennakkoihin ja suoritustakuuseen liittyvien maksujen yhteydessä. Vakuudet suositellaan hankittavan pankeilta tai rahoituslaitoksilta, ja niiden on oltava voimassa riittävän pitkään, jotta ne voidaan tarvittaessa hyödyntää; vakuudet vapautetaan tapauksen mukaan heti kun - tarjouskilpailu on ratkaistu, - ennakkomaksut on vähennetty välimaksuista, - hankinta on suoritettu sopimusehtojen mukaisesti. Tulojen ja menojen hyväksyjien vastuun lisäämisen osalta soveltamissäännöissä vahvistetaan hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lakkauttaminen talousarvion toteuttamistoimien ennakkotarkastuselimenä. D. 2. Avustukset Avustuksista on vähitellen tullut keskeinen Euroopan yhteisöjen tukitoiminnan väline niin unionin rajojen sisäpuolella kuin unionin ulkopuolella. Varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä ei ole kuitenkaan tähän mennessä ollut säännöksiä avustusten myöntämisestä. Avustuksilla ei olekaan ollut varsinaista säädöspohjaa, vaikka komission laati vuonna 1998 yksiköidensä käyttöön avustuksia koskevan käsikirjan [1]. [1] Avustusten hallinnoinnin käsikirja, 14.7.1998. Varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen uudelleenlaatiminen tarjoaa näin ollen oivan tilaisuuden kyseisten puutteiden poistamiseen luomalla avustuksia varten oman erillisen osaston. Osaston tarkoituksena on säätää avustusten myöntämistä, valvontaa ja maksamista koskevista periaatteista sekä poikkeuksista ja varainhoitoasetuksessa luetelluista joustovälineistä, jotka ovat tarpeen, jotta yhteisön varoja voidaan hallinnoida moitteettomasti. a) avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteet toteutuvat seuraavasti: - avustuksista laaditaan vuosittainen työohjelma paitsi silloin, kun on kyse kiireellisissä avustuksista, kuten humanitaarisesta avusta, tai hyväksyttäviin syihin perustuvasta monopolista, - tiedot maksetuista avustuksista julkistetaan, paitsi silloin kun julkistaminen vaarantaa avustuksen saajien turvallisuuden tai yrityksen kaupalliset edut, - arviointi tehdään kollektiivisesti mutta kuitenkin niin, että selkeytetään tulojen ja menojen hyväksyjien tehtävät ja vastuu varsinkin kun on kyse arviointikomiteoista, joiden lausunnot ovat neuvoa-antavia, - avustusten myöntöpäätökset on perusteltava ja ne on annettava tiedoksi kaikille tarjouspyyntöön vastanneille hakijoille; b) vahvistetaan moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi periaatteet, joiden mukaan päällekkäisiä avustuksia ei saa myöntää, avustusta ei saa myöntää voiton tavoittelemiseen ja avustettavaan toimintaan on saatava rahoitusta myös muista lähteistä; soveltamissäännöissä on kuitenkin joustoa, jota tarvitaan liian raskaiden hallintomenettelyjen välttämiseksi: mahdollisuus siirtyä osittain tai jopa kokonaan pois todellisiin kustannuksiin perustuvista korvauksista ja korvata osa toimen kustannuksista kiinteillä avustusosuuksilla; tällöin yhteisön tavoitteiden saavuttaminen on keskeisemmässä asemassa kuin kuluselvitysten vertaaminen alustaviin arvioihin. Lisäksi ulkopuolisista lähteistä saadun osarahoituksen vaatimuksia lievennetään niin, että tulojen ja menojen hyväksyjät voivat hyväksyä osarahoitukseksi myös luontoissuorituksia; c) vahvistetaan taannehtimattomuuden periaate, mutta siihen sallitaan kuitenkin tiettyä joustoa, jota tarvitaan esimerkiksi humanitaarisen avun osalta; d) asetetaan varsinkin petosten ja lahjonnan osalta samat hylkäämisperusteet kuin hankinnoissa yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi. Soveltamissäännöissä esitetään myös tärkeitä täsmennyksiä avustusten myöntämismenettelyn kulusta ja moitteettoman varainhoidon varmistamiskeinoista, joita ovat a) avustussopimukset, joista säädetään tarvittaessa pitkäaikaisissa kumppanuussopimuksissa, b) vaatimus siitä, että merkittävien avustusten osalta on toimitettava ulkoinen tilintarkastus, jotta komissio kykenee paremmin arvioimaan ennalta potentiaalisten avustuksen saajien toiminnan kannattavuutta ja tarkastamaan hyväksyttyjen toimien tai toimintasuunnitelmien toteuttamisen jälkeen niitä koskevat kuluselvitykset, c) ennakkomaksuihin vaadittavat takuut komission säästämiseksi raskailta perintämenettelyiltä toimen lopussa, jos toimen talousarvio on arvioitua pienempi, ja riskeiltä, joita liittyy siihen, että avustuksen saaja rikkoo sopimusta. E. Kirjanpito ja tilinpäätös (asetuksen ensimmäinen osa, VII osasto) Varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä halutaan lisätä niiden talous- ja tilinpäätöstietojen avoimuutta, joita Euroopan yhteisöt tuottavat tarkastuselimille ja kansalaisille. Tarkoituksena on, että kaikki julkisten varojen käyttöä ja toimielinten varoja ja velkoja koskevat tiedot ovat saatavilla selkeässä ja ymmärrettävässä muodossa. Tämä edellyttää, että Euroopan yhteisöjen tilinpäätöksen perustana olevat kirjanpitotiedot tuotetaan kansainvälisesti tunnustettujen kirjanpitomenetelmien mukaisesti ja että kaikki toimielimet ja elimet, joiden on laadittava tilinpäätös komissiossa myöhemmin tehtävää konsolidointia varten, käyttävät samoja menetelmiä. Edellytyksenä on myös, että tilinpäätökset ja talousarvion toteuttamisselvitykset laaditaan kunkin kohderyhmän tarpeisiin ja niiden rakenteessa noudatetaan näiden tarpeita. Tästä yhdenmukaistamistyöstä vastaa komission tilinpitäjä. Soveltamissääntöluonnoksessa noudatetaan siis edellä mainittuja periaatteita. Siinä on näin ollen määriteltävä yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden pohjalta tilinpäätöksen laadinnassa noudatettavat periaatteet: - toimintojen jatkuvuus: toimielimet katsotaan tilinpäätöksen laadintaa varten perustetuiksi määräämättömäksi ajaksi; - varovaisuusperiaate: vastaavia ei saa arvostaa liian suuriksi eikä vastattavia liian pieniksi; - kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuuden ja tietojen vertailtavuuden periaate: samoja sääntöjä sovelletaan kaikilla osa-alueilla eikä sääntöjä muuteta eri varainhoitovuosien välillä, paitsi perustelluissa poikkeustapauksissa; - periaate, jonka mukaan tietojen on oltava luotettavia, täydellisiä, merkityksellisiä ja ymmärrettäviä, jotta lukija saa oikean kuvan varoista ja veloista, taloudellisesta asemasta ja varainhoitovuoden tuloksesta. Soveltamissäännöissä määritellään myös olennaisuus- ja bruttoperiaate sekä suoriteperusteisen kirjanpidon ja sisältöpainotteisuuden periaate. Kyseisiä periaatteita täydennetään varojen ja velkojen arvostussäännöillä ja periaatteella, jonka mukaan voidaan tehdä varauksia. Soveltamissäännöissä säädetään myös, mitä tilinpäätösasiakirjoihin sisältyy ja miten kukin asiakirja on esitettävä. Tilinpäätösasiakirjat koostuvat taseesta ja tuloslaskelmasta, rahavirtalaskelmasta, oman pääoman muutokset osoittavasta laskelmasta ja liitetiedoista. Talousarvion toteuttamisselvitykset koostuvat talousarvion toteutumalaskelmasta ja liitetiedoista. Soveltamissäännöissä säädetään myös omaisuusluetteloista ja menettelystä, jota sovelletaan omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden jälleenmyynnissä. Kirjanpitomenetelmä valitaan sen mukaan, millaista tietoa halutaan tuottaa. Tapahtumat kirjataan liikekirjanpitoon Euroopan yhteisöjen taseen laatimista varten. Liikekirjanpito on suoriteperusteista kirjanpitoa ("accrual accounting"), ja soveltamissäännöissä esitetään yksityiskohtaisesti, miten kirjanpitotieto järjestetään tässä kirjanpidossa, mitä kirjanpitokirjoihin sisältyy, mikä on tililuettelo, miten kirjaukset tehdään ja miten tapahtumat tarkastetaan. Erityisesti korostetaan periaatetta, jonka mukaan kaikista kirjauksista on kirjausketjun seuraamista varten esitettävä alkuperä, sisältö ja kirjausajankohta ja tiedot sitä koskevista tositteista. F. Ulkoiset toimet (asetuksen toinen osa, IV osasto) Varainhoitoasetuksen 162 artiklassa säädetään, että sen ensimmäisen ja toisen osan säännöksiä sovelletaan kaikkiin ulkoisiin toimiin, jollei ulkoisia toimia koskevassa toisen osan osastossa säädetyistä poikkeuksista muuta johdu. Soveltamissäännöissä pyritään näin ollen ottamaan huomioon poikkeusäännösten avulla ulkoisten toimien erityispiirteet varsinkin hankintoja ja avustuksia koskevissa kysymyksissä. a) Erityisesti hankintojen osalta soveltamissääntöjen tarkoituksena on varainhoitoasetuksen 167 artiklan soveltaminen. Kyseisen artiklan nojalla soveltamissäännöissä voidaan vahvistaa Euroopan yhteisön ulkopuolella tehtäviin julkisiin hankintoihin sovellettavia kynnysarvoja ja yksityiskohtaisia menettelysääntöjä koskevat erityissäännökset. Näissä erityissäännöksissä täsmennetään eri kynnysarvot ja ulkoisiin toimiin mukautetut hankintoja koskevat toimintatavat (erityisesti julkaisemista koskevat vaatimukset ja määräajat). Niissä otetaan huomioon ulkoisiin toimiin liittyvät erityiskäytännöt, jotka on esitetty komission vuonna 1999 julkaisemissa ohjeissa [2]. Ohjeet päivitetään uudelleen laaditun varainhoitoasetuksen ja näiden soveltamissääntöjen uusien säännösten mukaisiksi. [2] Komission päätös, tehty 10 päivänä marraskuuta 1999, ulkosuhteiden pääosastojen toteuttamien yhteistyöohjelmien osana tehtävien hankintojen hallinnointijärjestelmien yksinkertaistamisesta (SEC(1999)1801). b) Varainhoitoasetuksen 169 artiklassa säädetään ulkoisiin toimiin kuuluvien avustusten osalta, että yhteisrahoitusvelvoitteesta voidaan poiketa: toimi voidaan rahoittaa kokonaan talousarviosta, jos se osoittautuu toimen toteuttamisen kannalta välttämättömäksi. Soveltamissäännöissä (251 artikla) puolestaan luetellaan ne toimintamuodot, joiden osalta kokemus on osoittanut, että yhteisrahoituksen hankkiminen on kyseisten toimintojen luonteen vuoksi erittäin vaikeaa - jopa mahdotonta. Moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi toimintamuodot luetellaan artiklassa. Tällaisia toimintoja ovat erityisesti humanitaarinen apua ja hätäapu sekä toimet väestöryhmien terveyden tai perusoikeuksien turvaamiseksi. Talousarviosta voidaan rahoittaa kokonaan myös kolmansien maiden kanssa tehtyjen rahoitussopimusten täytäntöönpanosta johtuvat toimet tai kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutetut toimet. G. Muita näkökohtia G. 1 Rakennerahastot (asetuksen toinen osa, I osasto) Rakenne- ja koheesiopoliittisia toimia koskevassa lainsäädännössä on taloussäännöksiä, jotka eroavat varainhoitoasetuksen yleisistä säännöksistä. Tällaisia säännöksiä ovat erityisesti ennakkojen takaisinmaksua koskevat säännökset, joista säädetään myös soveltamissäännöissä. G. 2. Erillisvirastot Soveltamissäännöissä luetellaan varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetut elimet, joihin sovelletaan ehdottomasti virastoja koskevaa puiteasetusta, joille parlamentti myöntää vastuuvapauden, jotka kuuluvat komission sisäisen tarkastajan toimivaltaan ja joihin sovelletaan komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpitosääntöjä. G. 3. Yhteisön virastot (asetuksen toinen osa, IV osasto) Tässä uudessa osastossa säädetään nykyisistä toimistoista, kuten julkaisutoimistosta ja perusteilla olevista toimistoista, kuten Euroopan yhteisöjen rekrytointitoimistosta. G. 4. Kolmas osa Kolmannessa osassa (siirtymä- ja loppusäännökset) on säännös, jonka mukaan varainhoitoasetuksen soveltamissääntöasetuksessa säädetyt kynnysarvot ja rahamäärät saatetaan ajan tasalle säännöllisin väliajoin lähinnä indeksoimalla ne Euroopan unionin inflaation mukaiseksi. Luonnos: KOMISSION ASETUS annettu Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ... soveltamissäännöistä EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta ... annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o ... [3] ja erityisesti sen 183 artiklan, [3] EYVL L [...], [...], s. [...]. on kuullut Euroopan parlamenttia, neuvostoa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuinta, tilintarkastustuomioistuinta, talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komiteaa, oikeusasiamiestä ja Euroopan tietosuojavaltuutettua sekä katsoo seuraavaa: (1) Asetuksen (EY) N:o .... (jäljempänä 'varainhoitoasetus') säännöksiä on yksinkertaistettu niin, että niissä esitetään ainoastaan Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion (jäljempänä 'talousarvio') laatimista, toteuttamista ja valvontaa koskevat keskeiset periaatteet ja määritelmät. (2) Soveltamissäännöissä on näin ollen täydennettävä niitä varainhoitoasetuksen säännöksiä, joissa viitataan suoraan soveltamissääntöihin, ja lisäksi säännöksiä, joita voidaan soveltaa vasta soveltamistoimenpiteiden määrittelemisen jälkeen. (3) Jotta alakohtaisessa lainsäädännössä noudatettaisiin varainhoitoasetuksessa määriteltyjä budjettiperiaatteita, on kaikki talousarvion toteuttamista koskevat säädökset luetteloitava ja säädettävä, että luettelon laatii komissio ja luettelo toimitetaan budjettivallan käyttäjälle. (4) Budjettiperiaatteisiin ja varsinkin yhtenäisyysperiaatteeseen kuuluva velvollisuus määrittää talousarvioon palautettavista ennakkomaksuista kertyvät korot edellyttää, että Euroopan yhteisöille kuuluvat ennakkomaksut on määritettävä. Ennakkomaksut jäävät toimielimen omaisuudeksi, ellei perussäädöksessä toisin säädetä ja elleivät kyseessä ole hankintojen tekemiseksi, henkilöstölle tai jäsenvaltioille suoritettavat ennakkomaksut. Tätä sääntöä on täsmennettävä eri hallinnointitapojen (suora ja välillinen keskitetty hallinnointi sekä jäsenvaltioiden kanssa tehtävä hallinnointiyhteistyö) mukaisesti. Sääntöä ei sovelleta kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään hallinnointiyhteistyöhön, koska tällöin yhteisön varat sekoittuvat kansainvälisen järjestön varoihin. Toimielimen omaisuudeksi jäävät ennakkomaksut kirjataan toimielimen taseen vastaaviin, jos se on teknistesti mahdollista, ja viimeistään varainhoitovuonna 2005 niiden mahdollisesti tuottamat korot kirjataan talousarvioon sekalaisina tuloina. (5) Vuotuisperiaatteen osalta on selkeytettävä varainhoitovuoden määrärahojen käsitettä sekä käsitettä sitoumusten edellyttämistä alustavista muodollisuuksista; jos nämä muodollisuudet saadaan päätökseen 31 päivään joulukuuta mennessä, maksusitoumusmäärärahat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle mutta ne on käytettävä seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään maaliskuuta mennessä. (6) Laskentayksikön periaatteen osalta on tarkennettava, mitä korkokantaa ja kurssia on käytettävä kassanhallinnan ja kirjanpidon tarpeisiin toteutettaessa euron ja muiden valuuttojen välisiä muuntotoimenpiteitä. (7) Yleiskatteisuusperiaatteeseen tehtävien poikkeuksien osalta on täsmennettävä, miten tiettyjä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, ja erityisesti jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden rahoitusosuuksia tiettyihin yhteisön ohjelmiin, on käsiteltävä talousarviossa ja toisaalta, mitä rajoituksia asetetaan menojen ja tulojen välisille vähennyksille. (8) Erittelyperiaatteen osalta on määriteltävä tarkkaan, miten määrärahoista lasketaan se prosenttiosuus, jonka toimielimet voivat siirtää itsenäisesti, ja varmistettava, että budjettivallan käyttäjä saa asiasta tiedon sille toimitettavien määrärahasiirtoesitysten yksityiskohtaisissa perusteluissa. (9) Moitteettoman varainhoidon periaatteen osalta on määriteltävä ohjelmien ja toimien ennakko-, väli- ja jälkiarviointien tavoitteet ja kuinka usein arviointeja on vähintään suoritettava, sekä tiedot, jotka lainsäädäntöesitykseen liitettävässä rahoitusselvityksessä on esitettävä. (10) Talousarvion laadinnan ja esitystavan osalta on säädettävä tarkasti talousarvion yleisen johdannon sisällöstä sekä talousarvion ja sen selvitysosien tueksi esitettävistä valmisteluasiakirjoista, jotta voidaan varmistaa, että budjettivallan käyttäjä saa kaikki tarvitsemansa tiedot. Talousarvion uuden toimintoperusteisen esitystavan mukaisesti on täsmennettävä lisäksi hallintomäärärahojen määritelmää ja luokittelua. (11) Talousarvion toteuttamisen osalta on ensinnäkin säädettävä tarkkaan siitä, mihin muotoon perussäädös voidaan pukea yhteisön ja Euroopan unionin kahden muun pilarin piiriin kuuluvissa asioissa. On myös vahvistettava enimmäismäärä määrärahoille, jotka voidaan toteuttaa ilman etukäteen annettavaa perussäädöstä valmistelutoimien ja pilottihankkeiden yhteydessä, ja luettelo niistä perustamissopimusten määräyksistä, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet. (12) Lisäksi on määriteltävä tilanteet, joissa saattaa esiintyä eturistiriita, ja menettely, jota tällöin on noudatettava. (13) Talousarvion toteuttamistapojen osalta on täsmennettävä, että silloin kun komissio ei toteuta talousarviota suoraan yksiköissään, sen on huolehdittava etukäteen siitä, että yksiköillä, joille se aikoo siirtää toteuttamistehtäviä, on asianmukaiset hallinnointia, sisäistä valvontaa ja kirjanpitoa koskevat järjestelmät ja menettelyt, jotka vastaavat moitteettoman varainhoidon vaatimuksia. (14) Lisäksi on asetettava säännöt ja täytäntöönpanojärjestelyt välillisesti suoritettavalle keskitetylle hallinnoinnille komission siirtäessä valtuutusasiakirjalla tai sopimuksella tehtäviä toimeenpanovirastoille, yhteisön oikeuden mukaisille elimille, kansallisille julkisoikeudellisille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille. Toimeenpanovirastot, joiden valvonnasta vastaa komissio, on tunnustettava komission valtuuttamiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi yhteisön talousarvion toteuttamisessa. Joutuessaan suorittamaan talousarvion toteuttamistoimia kansallisten yhteisöjen on annettava riittävät taloudelliset takeet; yhteisöjen valinnan on oltava avointa ja tulosta kustannus-hyötyanalyysistä, jolla perustellaan hallinnoinnin siirtäminen tällaiselle yhteisölle. Ennen kuin komissio siirtää tehtäviä kansallisille yhteisöille, se pyytää lausunnon toimivaltaiselta komitealta asianomaisten määrärahojen toteuttamista koskevan perussäädöksen mukaisesti. Jos yksityiset yhteisöt suorittavat valmistelu- tai avustustoimia komission lukuun, ne on valittava julkisia hankintoja koskevien menettelyjen mukaisesti. (15) Jäsenvaltioiden kanssa yhteisesti suoritettavan hallinnoinnin tai kolmansien maiden kanssa hajautetusti suoritettavan hallinnoinnin osalta on säädettävä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn vaiheet ja tavoitteet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asianomaiseen alakohtaiseen lainsäädäntöön sisältyvien säännösten soveltamista. (16) Kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän hallinnointiyhteistyön osalta on säädettävä, että eri rahoittajien osuutta eri menolajista ei eritellä mutta järjestöt, jotka voivat osallistua tämäntyyppiseen hallinnointiin, on yksilöitävä. (17) Taloushallinnon toimijoiden osalta voidaan todeta, että taloushallinnon uudistus ja siihen liittyvä keskitettyjen ennakkotarkastusten poistaminen lisää tulojen ja menojen hyväksyjien vastuuta kaikissa tulo- ja menotapahtumissa, myös sisäisen valvonnan järjestelmiin liittyvissä asioissa. Heidän tehtävänsä ja vastuualueensa sekä menettelyissä noudatettavat periaatteet on näin ollen määriteltävä. Ennakkotarkastusten siirtäminen yksiköiden sisälle edellyttää etenkin talousarvion toteuttamistoimiin liittyvien valmistelu- ja tarkastustehtävien selkeää erottamista toisistaan, ja jokaisen toimielimen on lisäksi laadittava johtosääntö, jota sovelletaan ennakko- ja jälkitarkastuksista vastaaviin henkilöihin. Tehtävien hoidosta on voitava raportoida toimielimelle vuosikertomuksessa, johon kootaan tiedot jälkitarkastusten tuloksista; myös toimiin liittyvien tositteiden säilyttäminen on järjestettävä. Koska julkisia hankintoja tehdään neuvottelumenettelyssä vain poikkeustapauksissa, niistä on aina laadittava toimielimelle erillinen selvitys, joka toimitetaan myös vastuuvapauden myöntäjälle. (18) Tehtävien selkeyttämiseksi on lisäksi määriteltävä tarkkaan tilinpitäjän tehtävät ja vastuualueet kirjanpitojärjestelmissä, kassanhallinnassa sekä pankkitilien ja saajarekisterin hoidossa. Myös tilinpitäjän palvelussuhteen päättymisestä annetaan tarkempia säännöksiä. (19) Tavanomaisista menettelyistä poikkeavien hallinnointijärjestelmien eli ennakkotilien käyttämisedellytyksistä annetaan säännöt ja säädetään ennakoiden hoitajien lisäksi myös tulojen ja menojen hyväksyjien sekä tilinpitäjien tehtävistä ja vastuualueista ennakkotilien valvonnassa. (20) Kun jokaisen toimijan tehtävät ja vastuualueet on määritelty, heidät voidaan saattaa vastuuseen ainoastaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen mukaisin edellytyksin. Jokaisen toimielimen on kuitenkin perustettava asianmukaisin edellytyksin uusi tutkintaelin selvittämään, onko toimielimessä tapahtunut taloudellisia väärinkäytöksiä. Asetetaan myös edellytykset, joilla tulojen ja menojen hyväksyjä voi pyytää vahvistusta ohjeeseen ja vapautua näin vastuustaan. (21) Muiden tulojen paitsi yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen N:o 1150/2000 [4] soveltamisalaan kuuluvien omien varojen osalta on säädettävä tulojen ja menojen hyväksyjän vastuulla olevista tehtävistä ja tarkastuksista menettelyn eri vaiheissa: saamisennusteen ja perintämääräyksen laatiminen, velalliselle osoitetun velotusilmoituksen lähettäminen vahvistetuista saamisista, mahdollisten viivästyskorkojen laskeminen ja mahdollisesti päätös saamisen perinnästä luopumisesta noudattamalla perusteita, joilla taataan moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen. On myös säädettävä tilinpitäjän tehtävistä tulojen kannossa ja maksuaikojen myöntämisessä. [4] EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1-12. (22) Menojen osalta on ensinnäkin määriteltävä rahoituspäätöksen, kokonaissitoumuksen ja yksittäisen sitoumuksen nivoutuminen toisiinsa sekä näiden vaiheiden erityispiirteet. Kokonaissitoumuksen ja yksittäisen sitoumuksen välillä tehdään ero sen mukaan, ovatko edunsaajat ja asianomaiset määrät tiedossa. Alustavat sitoumukset on sitä vastoin varattu juokseviin hallintomenoihin ja EMOTR:n menoihin. Käyttämättömien sitoumusten määrän rajoittamiseksi säädetään, että sitoumuksista puretaan määrärahat, joita koskevan sitoumuksen osalta ei ole suoritettu yhtään maksua kolmeen vuoteen. (23) On myös säädettävä tarkemmin siitä, miten tulojen ja menojen hyväksyjien tehtäviin menojen maksatusmenettelyssä kuuluvat vahvistamis-, hyväksymis- ja maksamistehtävät sekä tarkastustehtävät nivotaan toisiinsa hyväksymismerkinnän välityksellä ja maksumääräyksen yhteydessä tehtävillä suorituksen oikeellisuuden tarkastuksilla; tulojen ja menojen hyväksyjä kantaa tästä vastedes täyden vastuun. On myös mainittava tositteet, jotka on esitettävä maksujen tueksi ja annettava säännöt ennakkomaksujen ja välimaksujen selvittämisestä. Menojen vahvistamis- ja maksamistoimille on myös asetettava määräajat. (24) Sisäisen tarkastuksen osalta on määriteltävä sisäisen tarkastajan nimeämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja taattava, että hän voi toimia riippumattomasti toimielimessä, johon hänet on nimitetty ja jolle hänen on raportoitava tehtäviensä hoidosta. (25) Julkisten hankintojen osalta soveltamissääntöihin on päätetty sisällyttää julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetut neuvoston direktiivit 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY, joita on muutettu julkisia palveluhankintoja, julkisia tavaranhankintoja ja julkisia rakennusurakoita koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettujen direktiivien 92/50/ETY, 93/36/ETY ja 93/37/ETY muuttamisesta 13 päivänä lokakuuta 1997 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/52/ETY [5]. Tämä edellyttää ensinnäkin sitä, että on määriteltävä eri hankintamuodot, niitä koskevat ilmoitusmenettelyt, nykyisten menettelyjen käyttäminen ja niiden tärkeimmät piirteet, valintakriteerit ja säännöt tarjouskilpailujen ratkaisusta, tarjouskilpailuasiakirjojen saatavuudesta ja yhteyksistä tarjoajiin tai ehdokkaisiin sekä, komission omaan lukuunsa tekemien hankintojen osalta, hankintoihin sovellettavat kynnysarvot ja säännöt hankintojen arvon määrittämisestä. [5] EYVL L 209, 24.7.1992, s. 1-24. EYVL L 199, 9.8.1993, s. 1-53. EYVL L 111, 30.4.1994, s.1, ja EYVL L 328, 28.11.1997, s.1. (26) Menettelyjen avoimuuden takaamiseksi ja ehdokkaiden tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi ja jotta tulojen ja menojen hyväksyjällä olisi täysi vastuu lopullisesta valinnasta, säädetään myös tarjousten avaamismenettelystä sekä osallistumishakemusten ja tarjousten arvioinnista, tarjousten avaamista varten nimitettävästä lautakunnasta ja hankintaviranomaisen tekemästä tarjouskilpailun lopullisesta ratkaisupäätöksestä liitteineen ja perusteluineen. Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi vaadittavista taloudellisista takeista säädetään myös erikseen. (27) Hankintaviranomaisen valtuuksia määrätä hallinnollisia seuraamuksia rajoitetaan oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten takaamiseksi ja sen varmistamiseksi, että eri toimielimiä ja yksiköitä kohdellaan tasapuolisesti. (28) Avustuksia koskevan osaston soveltamisalasta on myös säädettävä tarkemmin ja varsinkin talousarvion eri toteuttamistavoista ja siitä, millaisille yleistä eurooppalaista etua edistäville elimille tai toimille avustuksia voidaan myöntää. Vuosittaisen työohjelman ja ehdotuspyyntöjen erityispiirteistä säädetään myös tarkemmin samoin kuin niihin sovellettavista poikkeuksista ja taannehtivuudesta varsinkin humanitaarisen avun ja hätäavun aloilla, joita koskevat erityisvaatimukset. (29) Avoimuusvaatimuksen sekä hakijoiden tasapuolisen kohtelun ja tulojen ja menojen hyväksyjien vastuullistamisvaatimuksen noudattamiseksi säädetään tarkemmin avustusten myöntämismenettelystä, joka kattaa vaiheet avustushakemuksen esittämisestä ja sen arvioinnista erityisessä arviointikomiteassa etukäteen ilmoitettujen valinta- ja ratkaisuperiaatteiden perusteella aina tulojen ja menojen hyväksyjän lopulliseen päätökseen, joka on perusteltava. (30) Moitteettoman varainhoidon periaate edellyttää, että komissio saa takeita, joita hankitaan avustushakemusten esittämisvaiheessa merkittävimpien avustusten osalta toimitettavilla tarkastuksilla, ennakkomaksujen suoritusvaiheessa vaatimalla etukäteen taloudellisia takeita ja loppumaksun yhteydessä toimittamalla tarkastuksia suurimman riskin omaavien hakemusten osalta. Moitteeton hallinto sekä yleishyödyllisyyden ja yhteisrahoituksen periaatteiden noudattamisen valvonta edellyttävät lisäksi, että säädetään mahdollisuuksista käyttää kiinteitä maksuosuuksia. Yhteisön varojen moitteeton hallinnointi edellyttää myös, että avustuksen saajat noudattavat itse avoimuuden ja mahdollisten toimeksisaajien tasapuolisen kohtelun periaatteita sekä periaatetta, jonka mukaan tarjouksista valitaan kokonaistaloudellisesti edullisin silloin kun osa toimesta teetetään alihankintana. (31) Asiaan sovellettavat seuraamusvaltuudet linjataan julkisissa hankinnoissa noudatettaviin nykykäytäntöihin. (32) Kirjanpidon ja tilinpäätösten osalta on määriteltävä erikseen kaikki yleisesti hyväksytyt tilinpäätösperiaatteet, joiden perusteella tilinpäätös on laadittava; tästä on poikkeuksena suoriteperusteisen kirjanpidon periaate, joka on niin merkittävä ja innovatiivinen, että se määritellään varainhoitoasetuksessa. On myös säädettävä edellytyksistä, joilla tapahtuma voidaan viedään kirjanpitoon, sekä varojen ja velkojen arvostusta ja varausten perustamista koskevista säännöistä. (33) On myös säädettävä, että toimielinten tilinpäätösten liitteinä on esitettävä selvitys varainhoitovuoden budjetti- ja taloushallinnosta ja säädettävä tilinpäätöksen (tase, tuloslaskelma, rahavirtalaskelma, liitetiedot) ja toisaalta talousarvion toteuttamisselvitysten (talousarvion toteutumalaskelma ja sen liitetiedot) sisällöstä ja esitystavasta. (34) Kirjanpidon osalta on säädettävä, että kunkin toimielimen tilinpitäjän on dokumentoitava oman toimielimensä kirjanpidon järjestäminen ja siihen liittyvät menettelyt ja määriteltävä edellytykset, jotka kirjanpidossa käytettävien tietojenkäsittelyjärjestelmien on täytettävä. (35) Kirjanpidon järjestämisen osalta on säädettävä periaatteista, joita sovelletaan kirjanpitokirjoihin, koetaseeseen ja sen saldojen säännölliseen täsmäyttämiseen sekä inventaariin, ja määriteltävä komission tilinpitäjän vahvistaman tililuettelon osat. On myös säädettävä tapahtumien kirjaukseen sovellettavista säännöistä ja varsinkin kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmästä, muiden kuin euromääräisten tapahtumien muuntamisesta euroiksi ja kirjausten tueksi esitettävistä tositteista. Talousarviokirjanpitoon tehtävien kirjausten sisällöstä on myös säädettävä. (36) Lopuksi määritellään omaisuusluetteloa koskevat säännöt, selkeytetään tilinpitäjien ja tulojen ja menojen hyväksyjien vastuualueiden jakautumista ja annetaan säännöt, joita sovelletaan omaisuusluetteloon merkityn omaisuuden jälleenmyynnissä. (37) Rakennerahastojen osalta on säädettävä, että tukitoimenpiteen yhteydessä maksettujen ennakoiden takaisinmaksu ei johda niitä vastaavien määrärahojen purkautumiseen eikä asianomaisen rahaston rahoitusosuuden supistamiseen. (38) Tutkimustoiminnan osalta on säädettävä, millaisille suorille ja epäsuorille tutkimustoimille rahoitusta voidaan myöntää. (39) Ulkoisten toimien osalta soveltamissääntöjen kuin myös itse varainhoitoasetuksenkin tarkoituksena on ottaa käyttöön poikkeusäännöksiä, joissa otetaan huomioon ulkoisten toimien erityispiirteet varsinkin hankintoja ja avustuksia koskevissa kysymyksissä. (40) Hankintojen osalta soveltamissäännöissä esitetään tärkeimmät piirteet ulkosuhteiden pääosastojen toteuttamien yhteistyöohjelmien osana tehtävien hankintojen hallinnointijärjestelmien yksinkertaistamisesta 10 päivänä marraskuuta 1999 tehdystä komission päätöksestä [6] tarkoituksena säätää yhteisön oikeudesta poikkeavia ja ulkoisten toimien tarpeisiin muokattuja hankintasääntöjä varsinkin kynnysarvoista ja ulkoisiin toimiin muokatuista tietyistä hallinnointitavoista. [6] SEC(1999)1801. (41) Avustusten osalta soveltamissäännöissä luetellaan ne toimintamuodot, joiden osalta voidaan poiketa varainhoitoasetuksen 109 artiklassa tarkoitetusta yhteisrahoitusvelvoitteesta. Tällaisia toimintoja ovat erityisesti humanitaarinen apua ja hätäapu sekä toimet väestöryhmien terveyden tai perusoikeuksien turvaamiseksi. (42) Jotta yhteisön määrärahojen hallinnointi olisi moitteetonta, on myös säädettävä ennakkoedellytykset ja sopimusmääräykset, joita on laadittava hajautettaessa määrärahojen hallinnointia ja käytettäessä ennakkotilejä. (43) Varainhoitoasetuksessa olevia säännöksiä yhteisön virastoista on tarkennettava Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimistoa koskevilla säännöillä ja säännöksillä, joilla komission tilinpitäjä valtuutetaan siirtämään joitakin tehtäviään kyseisten virastojen henkilöstölle. On myös säädettävä, miten hoidetaan pankkitilejä, joita yhteisön virastot voivat avata komission puolesta. (44) Hallintomäärärahojen osalta jokaisen toimielimen on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle merkittävimmistä rakennushankkeistaan eli hankkeista, jotka kasvattavat rakennuskantaa. (45) On myös määriteltävä elimet, jotka voivat saada avustusta talousarviosta ja joista on laadittava erikseen säädökset varainhoitoasetuksen 185 artiklan mukaisesti. (46) Tässä asetuksessa tarkoitetut kynnysarvot ja rahamäärät on saatettava ajan tasalle säännöllisin väliajoin indeksoimalla ne yhteisön inflaation mukaiseksi, lukuun ottamatta julkisiin hankintoihin sovellettavia kynnysarvoja. (47) Näin ollen on kumottava tiettyjen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu asetus (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93 [7], jota on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1687/2001 [8], [7] EYVL L 315, 16.12.1993, s. 1. [8] EYVL L 228, 24.8.2001, s. 8. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ENSIMMÄINEN OSA YHTEISET SÄÄNNÖKSET I OSASTO TARKOITUS 1 artikla Tarkoitus (Varainhoitoasetuksen 1 artikla) Tässä asetuksessa määritellään tiettyjen varainhoitoasetuksen [...]/2002 (jäljempänä 'varainhoitoasetus') säännösten soveltamissäännöt; varainhoitoasetuksessa säädetään Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion (jäljempänä 'talousarvio') laatimisesta ja toteuttamisesta. Tässä asetuksessa tarkoitetaan toimielimillä varainhoitoasetuksen 1 artiklan toisessa kohdassa tarkoitettuja toimielimiä. 2 artikla Luettelo talousarvion toteuttamista koskevista säädöksistä (Varainhoitoasetuksen 2 artikla) Komissio laatii luettelon varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetuista säädöksistä. Se saattaa luettelon tiedot vuosittain ajan tasalle ja antaa sen tiedoksi budjettivallan käyttäjälle. II OSASTO BUDJETTIPERIAATTEET 1 LUKU YHTENÄISYYDEN JA TALOUSARVION TOTUUDENMUKAISUUDEN PERIAATE 3 artikla Toimielimille kuuluvat ennakkomaksut (Varainhoitoasetuksen 5 artiklan 4 kohta) 1. Jäljempänä 102 artiklassa tarkoitetut ennakkomaksut jäävät toimielimen omaisuudeksi, jollei perussäädöksessä toisin säädetä. Tämä säännös ei koske ennakkomaksuja, jotka on suoritettu varainhoitoasetuksen 88 artiklassa tarkoitettujen hankintojen tekemiseksi, henkilöstölle, jäsenvaltioille tai liittymistä valmistelevan maatalouden rahoitusvälineen tai liittymistä edeltävän rakennepolitiikan välineen nojalla. Säännöstä ei sovelleta varainhoitoasetuksen 53 artiklassa tarkoitettuun hallinnointiyhteistyöhön kansainvälisten järjestöjen kanssa. 2. Kun varoja hallinnoidaan suoraan keskitetysti useiden yhteistyökumppaneiden kanssa varainhoitoasetuksen 53 artiklan tarkoittamassa merkityksessä, 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan ainoastaan pääasialliseen sopimuspuoleen. 3. Kun varoja hallinnoidaan hajautetusti tai kun keskitetty hallinnointi on varainhoitoasetuksen 53 artiklan tarkoittamassa merkityksessä välillistä, 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan ainoastaan yhteisöön, jolle komissio maksaa ennakkomaksut suoraan. 4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua sääntöä sovelletaan sopimuksiin perustuviin ennakkomaksuihin, joista on päätetty tämän asetuksen voimaantulon jälkeen. 4 artikla Yhteisöjen varojen tuottamien korkojen budjetointi (Varainhoitoasetuksen 5 artiklan 4 kohta) 1. Ennakkomaksut, jotka jäävät 3 artiklan mukaisesti toimielimen omaisuudeksi, kirjataan toimielimen taseen vastaaviin. Jos tällaiset ennakkomaksut tuottavat korkoa tai vastaavia etuja, ne siirretään talousarvioon sekalaisina tuloina. 2. Tulojen ja menojen hyväksyjät toimittavat tilinpitäjälle tiedot, joiden avulla tämä voi määritellä ennakkomaksut, jotka jäävät toimielimen omaisuudeksi 3 artiklan mukaisesti. Edunsaajien kanssa tehdyissä hankinta- ja avustussopimuksissa he huolehtivat siitä, että a) ennakkomaksut maksetaan tileille, joilta yhteisöjen maksamat varat voidaan yksilöidä, ja b) edunsaajat ilmoittavat toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle kyseisten varojen tuottamien korkojen tai muiden vastaavien etujen määrän vähintään kerran vuodessa, jos korkojen määrä on huomattava, ja joka tapauksessa väli- tai loppumaksua koskevan vaatimuksen yhteydessä. 3. Jäljempänä IV osaston 5 luvun säännösten mukaisesti toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä laatii ennakkomaksun suorittamisen jälkeen saamisennusteen, joka koskee ennakkomaksun mahdollisesti tuottamia korkoja tai vastaavia etuja. Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä antaa 1 kohdassa tarkoitettujen korkojen määrää vastaavan perintämääräyksen 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina määräaikoina. 4. Kun kyseessä ovat samasta budjettikohdasta suoritettavat ennakkomaksut ja sovellettava perussäädös on sama ja edunsaajat ovat osallistuneet samaan myöntämismenettelyyn, tulojen ja menojen hyväksyjä voi laatia useita velallisia koskevan yhteisen saamisennusteen. 2 LUKU VUOTUISPERIAATE 5 artikla Varainhoitovuoden määrärahat (Varainhoitoasetuksen 8 artiklan 3 kohta) Varainhoitovuoden talousarvioon otetut maksusitoumus- ja maksumäärärahat, jotka on käytettävä saman varainhoitovuoden kuluessa, muodostuvat varainhoitovuodelle hyväksytyistä määrärahoista. Varainhoitovuoden määrärahoiksi hyväksytään: a) talousarvioon avatut määrärahat, lisätalousarvio mukaan luettuna; b) edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat; c) uudelleen käyttöön otetut määrärahat; d) jäljempänä 229 artiklan mukaisesti takaisin maksetuista ennakoista peräisin olevat määrärahat; e) käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen kantamisen jälkeen avatut määrärahat. 6 artikla Määrärahojen siirtäminen seuraavalle vuodelle (Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohta) 1. Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja maksusitoumusmäärärahoja voidaan siirtää seuraavalle vuodelle ainoastaan silloin kun sitoumuksia ei ole voitu tehdä varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta mennessä syistä, joihin tulojen ja menojen hyväksyjä ei ole voinut vaikuttaa, ja kun alustava muodollisuudet ovat edenneet jo niin pitkälle, että sitoumus katsotaan voitavan tehdä ennen seuraavan vuoden 31 päivää maaliskuuta. 2. Varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut alustavat muodollisuudet, jotka on saatava päätökseen varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta mennessä, jotta määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, ovat seuraavat: a) jäljempänä 88 artiklassa tarkoitetuista kokonaissitoumuksista rahoituspäätös tai sen edellytyksenä oleva kunkin toimielimen sisäinen lausuntokierros, b) jäljempänä 88 artiklassa tarkoitetuista yksittäisistä sitoumuksista hankinta- ja avustussopimusten valmistelutoimet on saatava lähes valmiiksi. Tämä edellyttää sitä, että toimeksisaajien tai mahdollisten avustuksen saajien valintavaihe on saatu päätökseen. 3. Määrärahat, jotka on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti ja joita ei ole sidottu seuraavan varainhoitovuoden 31 päivänä maaliskuuta, perutetaan ilman eri toimenpiteitä. 4. Määrärahoja, jotka on siirretty seuraavalle varainhoitovuodelle varainhoitoasetuksen 9 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, voidaan käyttää seuraavan varainhoitovuoden 31 päivään joulukuuta saakka. 5. Määrärahat, jotka tällä tavoin siirretään seuraavalle varainhoitovuodelle, näkyvät erikseen kirjanpidossa. 3 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 4 LUKU) LASKENTAYKSIKÖN PERIAATE 7 artikla Euron kurssi suhteessa muihin valuuttoihin (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) 1. Euro muunnetaan muiksi valuutoiksi Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistavan euron päivittäisen kurssin perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavien alakohtaisten säädösten soveltamisesta johtuvia erityissäännöksiä. 2. Jos euron päivittäistä kurssia tiettynä valuuttana ei ole julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, komissio käyttää 3 kohdassa tarkoitettua laskennallista kurssia. 3. Varainhoitoasetuksen 132-137 artiklassa säädetyn kirjanpidon tarpeita varten euro muunnetaan muiksi valuutoiksi euron kuukausittaisen laskennallisen kurssin avulla. Vahvistaessaan laskennallista kurssia komissio käyttää apuna luotettaviksi katsomiaan tietolähteitä; kurssi määräytyy sen vahvistamiskuukautta edeltävän kuukauden toiseksi viimeisen arkipäivän kurssin perusteella. 8 artikla Euron ja muiden valuuttojen välisissä muuntotoimenpiteissä käytettävä kurssi (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) 1. Euron ja muiden valuuttojen välisissä muuntotoimenpiteissä käytetään sen päivän kurssia, jona tulojen ja menojen hyväksymisestä vastaava yksikkö tekee maksu- tai perintämääräyksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asiaan sovellettavia alakohtaisten säädösten soveltamisesta johtuvia erityissäännöksiä. 2. Kun on kyse euromääräisistä ennakkotileistä, kurssi määräytyy pankin maksupäivän perusteella. 3. Kun on kyse varainhoitoasetuksen 16 artiklassa tarkoitetuista kansallisen valuutan määräisistä ennakkotileistä, kurssi määräytyy tilin lopullisen kirjauksen päivän mukaan. 4. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR) rahoitettavien menojen osalta kuukauden n, jonka menot on ilmoitettu komission asetuksen (EY) N:o 296/96 [9] 3 artiklan mukaisesti, kurssina käytetään kuukauden n+1 10:nen päivän kurssia tai sitä edeltävän ensimmäisen noteeratun päivän kurssia. [9] EYVL L 39, 17.2.1996, s. 5-8. Tätä kurssia käytetään myös vastaaviin asetuksen EY N:o 296/96 4 ja 5 artiklassa säädettyihin ennakoihin. 9 artikla Varainhoitovuoden lopussa sidottujen menojen muuntaminen euroiksi (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) Varainhoitovuoden lopussa maksamatta olevia velvoitteita laskettaessa käytetään euron joulukuisia kursseja. 10 artikla Tiedot komission tekemistä eri valuuttojen välisistä rahansiirroista (Varainhoitoasetuksen 16 artikla) Komissio toimittaa neljännesvuosittain jäsenvaltioille otteen eri valuuttojen välillä tekemistään siirroista. 4 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 5 LUKU) YLEISKATTEISUUSPERIAATE 11 artikla Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet tutkimusohjelmiin (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan a alakohta) 1. Tutkimustoimintaa täydentäviä ohjelmia koskevista jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista, joista säädetään asetuksen (EY) N:o 1150/2000 5 artiklassa, maksetaan: a) seitsemän kahdestoistaosaa talousarviossa olevasta summasta viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 31 päivänä tammikuuta, b) loput viisi kahdestoistaosaa viimeistään kuluvan varainhoitovuoden 15 päivänä heinäkuuta. 2. Jos talousarviota ei ole lopullisesti vahvistettu varainhoitovuoden alkuun mennessä, 1 kohdassa säädetyt rahoitusosuudet määräytyvät edellisen varainhoitovuoden talousarvioon otettujen määrien perusteella. 3. Kaikki muut jäsenvaltioiden rahoitusosuudet tai maksut talousarvioon on kirjattava komission tilille tai tileille kolmenkymmenen päivän kuluessa maksuvaatimuksen esittämisestä. 4. Maksusuoritukset kirjataan asetuksessa (EY) N:o 1150/2000 säädetylle tilille, ja niitä koskevat samassa asetuksessa esitetyt edellytykset. 12 artikla Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot, jotka saadaan EFTA-valtioiden osallistumisesta tiettyihin yhteisön ohjelmiin (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohta) 1. EFTA-valtioiden osallistuminen tiettyihin yhteisön ohjelmiin esitetään talousarviossa seuraavasti: a) tulotaulukossa avataan pm-merkinnällä varustettu budjettikohta, johon merkitään EFTA-valtioiden rahoitusosuuden kokonaismäärä kyseisenä varainhoitovuotena. Määrä esitetään talousarvion selvitysosissa; b) menotaulukossa i) EFTA-valtioiden osallistuessa yhteisön toiminnan rahoittamiseen rahoitusosuuden määrä merkitään "tiedoksi" kyseistä toimintaa koskevan budjettikohdan selvitysosaan, ii) talousarvioon laaditaan liite, joka on osa talousarviota ja johon merkitään kaikki ne yhteisön toimintoja koskevat budjettikohdat, joiden rahoittamiseen EFTA-valtiot osallistuvat. Liitteessä esitetään, miten rahoitusosuuksia vastaavat määrärahat on avattu 2 kohdan mukaisesti talousarviossa ja miten menot suoritetaan. 2. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklan nojalla EFTA-valtioiden vuosittaista rahoitusosuutta - sellaisena kuin ETA:n sekakomitea on sen vahvistanut komissiolle mainittuun sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa 32 olevan 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti - vastaavat maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävät määrärahat avataan kokonaisuudessaan heti varainhoitovuoden alussa. 3. Jos EFTA-valtioiden osaltaan rahoittamien budjettikohtien määrärahoja lisätään varainhoitovuoden aikana ilman, että EFTA-valtiot voivat kyseisen varainhoitovuoden aikana muuttaa vastaavasti rahoitusosuuttaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 82 artiklassa määrätyn suhdeluvun mukaisesti, komissiolla on valtuudet järjestää EFTA-valtioiden osuutta koskeva ennakkorahoitus väliaikaisesti ja poikkeuksellisesti kassavaroista. Määrärahalisäyksen jälkeen komissio pyytää maksettavaksi mahdollisimman pian sitä vastaavat EFTA-maiden rahoitusosuudet. Komissio toimittaa budjettivallan käyttäjälle joka vuosi tiedon tällaisista päätöksistä. Ennakkorahoituksen aiheuttama tilanne korjataan mahdollisimman pian seuraavan varainhoitovuoden talousarvion yhteydessä. 4. Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan d alakohdan mukaisesti EFTA-valtioiden rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Tilinpitäjä huolehtii asianmukaisesti siitä, että rahoitusosuuksista peräisin olevien tulojen ja vastaavien määrärahojen käyttöä seurataan erikseen. Komissio esittää varainhoitoasetuksen 131 artiklan 2 kohdassa säädetyssä kertomuksessaan erillisen selvityksen siitä, miten EFTA-valtioiden rahoitusosuus on toteutunut tuloina ja menoina. 13 artikla Tuotto, joka saadaan liiallisten alijäämien vuoksi jäsenvaltioille langetetuista seuraamuksista (Varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan b alakohta) Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 [10] 4 jaksossa tarkoitetuista seuraamuksista kertyvä tuotto otetaan talousarvioon seuraavasti: [10] Neuvoston asetus (EY) N:o 1467/1997, annettu 7 päivänä heinäkuuta 1997, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä (EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6-11). a) tulotaulukkoon avataan pm-merkinnällä varustettu budjettikohta, johon merkitään kyseisistä rahamääristä kertyvät korot; b) samalla kun nämä rahamäärät otetaan tulotaulukkoon, niitä koskevat maksusitoumus- ja maksumäärärahat avataan tiettyyn menotaulukon budjettikohtaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen 74 artiklaa. Määrärahat käytetään asetuksen N:o 1467/97 17 artiklan mukaisesti. 14 artikla Nettomäärien hyväksyminen (Varainhoitoasetuksen 20 artiklan 1 kohta) Varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisesti maksuvaatimuksista, laskut tai maksuselvitykset voidaan hyväksyä nettomääräisinä eli niistä voidaan vähentää: a) sopimuspuolille määrätyt sakot; b) aiheettomasti maksettujen summien oikaisut, jotka voidaan tehdä vähennyksinä suoritettaessa samanlaatuista maksua samalle saajalle samasta luvusta, samalta momentilta ja samana varainhoitovuotena ja varainhoitoasetuksen 81 artiklassa tarkoitettuna samana maksuna. Laskuista ja muista maksuvaatimuksista vähennettyjä käteisalennuksia, palautuksia ja muita alennuksia ei kirjata yhteisöjen tuloiksi. 15 artikla Takaisinperittävien verojen tili (Varainhoitoasetuksen 20 artiklan 2 kohta) Verot, joita yhteisöt ovat mahdollisesti maksaneet varainhoitoasetuksen 20 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kirjataan aputilille, kunnes kyseiset valtiot ovat ne palauttaneet. 5 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 6 LUKU) ERITTELYPERIAATE 16 artikla Määrärahasiirtoja koskevat säännöt (Varainhoitoasetuksen 23 artikla) 1. Varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa tarkoitetut prosenttiosuudet lasketaan määrärahasiirron esittämisajankohtana. 2. Varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohdassa esitettyä rajoitusta laskettaessa on otettava huomioon kaikki määrärahasiirrot, jotka on määrä tehdä budjettikohdasta, josta määrärahoja siirretään, ja joiden määrä on korjattu aiemmilla määrärahasiirroilla. 17 artikla Hallintomenot (Varainhoitoasetuksen 23 artikla) Varainhoitoasetuksen 23 artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdassa tarkoitetuilla menoilla katetaan kustakin toimintalohkosta 26 artiklassa tarkoitetut menoerät. 18 artikla Määrärahasiirtopyyntöjen perustelu (Varainhoitoasetuksen 22 ja 23 artikla) Määrärahasiirtoesityksiin ja kaikkiin tietoihin, joita budjettivallan käyttäjälle toimitetaan varainhoitoasetuksen 22 ja 23 artiklan mukaisesti tehdyistä määrärahasiirroista, on liitettävä mukaan riittävät ja yksityiskohtaiset perustelut, joista käy ilmi määrärahojen toteutuminen sekä tarvearvio varainhoitovuoden loppuun; perustelut on annettava sekä budjettikohdista, joiden määrärahoja lisätään, että budjettikohdista, joiden määrärahoja vähennetään. 19 artikla Hätäapuvarauksesta tehtävien määrärahasiirtopyyntöjen perustelu (Varainhoitoasetuksen 26 artikla) Jos määrärahasiirtoesityksen tarkoituksena on saada käyttöön varainhoitoasetuksen 26 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu hätäapuvaraus, siihen on liitettävä riittävät ja yksityiskohtaiset perustelut, joista käyvät ilmi seuraavat seikat: a) budjettikohdasta, jonka määrärahoja siirrolla lisätään, on mahdollisimman tuoreet tiedot määrärahojen toteutumisesta ja arviot loppuvuoden tarpeesta; b) ulkoisia toimia koskevista budjettikohdista esitetään määrärahojen käyttö siirtoesitystä edeltävän kuukauden loppuun mennessä sekä ja arviot loppuvuoden tarpeesta ja loppuvuoden tarvearvioiden ja alkuperäisten arvioiden välinen vertailu; c) mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen on tutkittu. 6 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 7 LUKU) MOITTEETTOMAN VARAINHOIDON PERIAATE 20 artikla Arviointi (Varainhoitoasetuksen 27 artikla) 1. Kaikista ohjelmia tai toimintoja koskevista ehdotuksista, jotka aiheuttavat menoja tai vähentävät tuloja talousarviossa, tehdään ennakkoarviointi. Sen yhteydessä selvitetään: a) tarve, joka toiminnalla täytetään lyhyellä ja pitkällä aikavälillä; b) tavoitteet; c) odotetut tulokset ja niiden arviointiin tarvittavat mittarit; d) yhteisön toimista saatava lisäarvo; e) ehdotuksiin liittyvät riskit, petosriskit mukaan luettuina, sekä muut vaihtoehdot toiminnan toteuttamiseksi; f) vastaavista hankkeista aiemmin saadut kokemukset; g) toiminnan toteuttamiseen tarvittava määrärahojen, henkilöstön ja muiden hallintomenojen määrä kustannustehokkuusperiaatteen mukaisesti sekä h) tarvittava seurantajärjestelmä. 2. Ohjelmista ja toiminnoista laaditaan väli- ja/tai jälkiarviointi, jossa tarkastellaan niihin osoitettuja taloudellisia ja henkilöstöresursseja sekä saavutettuja tuloksia; tarkoituksena on seuraavien edellytysten mukaisesti varmistaa, että toimet vastaavat niille asetettuja tavoitteita: a) Monivuotisen ohjelman toteuttamisaikana saavutettuja tuloksia arvioidaan säännöllisesti sellaisen aikataulun mukaan, että arvioinnin perusteella tehdyt päätelmät voidaan ottaa huomioon harkittaessa tarvetta ohjelman jatkamiseen, muuttamiseen tai lopettamiseen; b) Vuosi kerrallaan rahoitettavien toimien tuloksia arvioidaan vähintään kuuden vuoden välein. Tämä velvoite voidaan täyttää myös siten, että toimen toteuttaneet elimet antavat loppuraportin. 21 artikla Rahoitusselvitys (Varainhoitoasetuksen 28 artikla) 1. Jokaiseen lainsäätäjälle esitettävään ehdotukseen, joka saattaa vaikuttaa talousarvioon, myös henkilöstön määrään, on sisällyttävä rahoitusselvitys. Rahoitusselvityksessä esitetään ne taloudelliset tiedot, joiden perusteella lainsäätäjä voi arvioida, onko kyseiselle yhteisön toiminnalle tarvetta. Rahoitusselvityksessä on annettava tietoja siitä, miten ehdotus nivoutuu muihin rahoitusvälineisiin ja mitkä ovat sen mahdolliset yhteisvaikutukset niiden kanssa. Monivuotisten toimintojen rahoitusselvityksiin sisällytetään ennakkoarvio vuosittaisista määräraha- ja henkilöstötarpeista sekä arvio toimintojen vaikutuksista rahoitukseen keskipitkällä aikavälillä. 2. Yhteisöjen taloudellisia etuja vahingoittavien petosten ja sääntöjenvastaisuuksien estämiseksi rahoitusselvityksessä esitetään tiedot niiden nykyisistä ja suunnitelluista torjunta- ja suojatoimista. 7 LUKU (VARAINHOITOASETUKSEN 8 LUKU) SEURATTAVUUSPERIAATE 22 artikla Talousarviosta julkaistaan ensin yhteenveto (Varainhoitoasetuksen 29 artikla) Talousarvion virallista julkaisemista odoteltaessa komissio julkaisee neljän viikon kuluessa talousarvion lopullisesta vahvistamisesta numerotiedot sisältävän yhteenvedon toimielinten Internet-sivustoilla. III OSASTO TALOUSARVION LAATIMINEN JA RAKENNE 1 LUKU TALOUSARVION LAATIMINEN 23 artikla Alustavan talousarvioesityksen yleinen johdanto (Varainhoitoasetuksen 33 artikla) Komissio laatii alustavaan talousarvioesitykseen yleisen johdannon. Kukin toimielin laatii alustavaan talousarvioesitykseen omaa pääluokkaansa koskevan johdannon. Yleisessä johdannossa esitetään: a) Koko talousarvion rahoitusta koskevat taulukot; b) komission pääluokkaan kuuluvista osastoista: i) varainhoitoasetuksen 27 artiklassa ja 33 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen periaatteiden ja vaatimusten mukainen kuvaus määrärahaesitysten perusteena olevista politiikoista, ii) selvitys siitä, miten määrärahat ovat muuttuneet edellisestä varainhoitovuodesta. 24 artikla Alustavan talousarvioesityksen tueksi esitettävät valmisteluasiakirjat (Varainhoitoasetuksen 30 ja 33 artikla) Komissio laatii alustavan talousarvioesityksen tueksi seuraavat valmisteluasiakirjat: a) toimielinten henkilöstö: i) selvitys vakinaiseen ja väliaikaiseen henkilöstöön sovellettavasta politiikasta; ii) kultakin ura-alueelta kaavio, jossa esitetään budjetoidut toimet ja henkilöstötilanne alustavan talousarvioesityksen valmistumishetkellä ja josta käy ilmi henkilöstön jakautuminen eri palkkaluokkiin ja hallintoyksiköihin; iii) perustelut henkilöstöluvun muutoksista; iv) selvitys henkilöstön jakautumisesta eri toimintalohkoihin; b) yksityiskohtainen selvitys lainananto- ja lainanottopolitiikasta; c) varainhoitoasetuksen 32 artiklassa tarkoitetuille elimille maksettavat avustukset: tuloja ja menoja koskeva ennakkoarvio, jonka alussa on asianomaisten elinten laatima perusteluosa; eurooppakoulut toimittavat tuloistaan ja menoistaan selvityksen perusteluineen. 25 artikla Alustavat lisätalousarvioesitykset (Varainhoitoasetuksen 37 artiklan 1 kohta) Alustaviin lisätalousarvioesityksiin liitetään perustelut ja senhetkiset tiedot edellisen ja kuluvan varainhoitovuoden talousarvion toteuttamisesta. 2 LUKU TALOUSARVION RAKENNE JA ESITYSTAPA 26 artikla Hallintomäärärahat (Varainhoitoasetuksen 41 artikla) Hallintomäärärahat jaetaan eri luokkiin osastoittain muun muassa seuraavan luokittelun mukaisesti: a) henkilöstötaulukon mukaista henkilöstöä koskevat menot: näitä menoja varten osoitetaan määrärahat ja ilmoitetaan toimien määrä; b) ulkopuolista henkilöstöä (kuten ylimääräistä ja vuokrahenkilöstöä) koskevat menot ja muut hallintomenot (kuten edustus- ja kokouskulut); c) rakennuksia koskevat menot ja muut niihin liittyvät menot, kuten siivous ja ylläpito, vuokrat, televiestintä, vesi, kaasu ja sähkö; d) tukimenot. Kaikille osastoille yhteiset komission hallintomenot voidaan myös esittää erillisenä yhteenvetona menolajin mukaan luokiteltuina. 27 artikla Viimeisen päättyneen varainhoitovuoden toteutuneet menot (Varainhoitoasetuksen 46 artiklan 1 kohdan e alakohta) Viimeksi päättyneen varainhoitovuoden toteutuneet menot määritetään talousarvion laatimista varten seuraavasti: a) maksusitoumuksina: varainhoitovuoden aikana kirjanpitoon viedyt maksusitoumukset, jotka rahoitetaan saman varainhoitovuoden määrärahoista, sellaisina kuin ne on määritelty 5 artiklassa; b) maksuina: varainhoitovuoden aikana suoritetut maksut eli maksut, joiden suorittamista koskeva määräys on toimitettu pankille ja jotka katetaan saman varainhoitovuoden määrärahoista, sellaisina kuin ne on määritelty edellä mainitussa artiklassa. 28 artikla Talousarvion selvitysosat (Varainhoitoasetuksen 46 artiklan 1 kohdan 2 alakohta) Talousarvion selvitysosissa ilmoitetaan seuraavat tiedot: a) perussäädös, jos sellainen on olemassa, b) riittävä selvitys määrärahojen luonteesta ja käyttötarkoituksesta. IV OSASTO TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN 1 LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 29 artikla Perussäädösten ilmenemismuodot (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 1 kohta) 1. Yhteisön "perussäädös" voi olla muodoltaan asetus, direktiivi tai päätös. 2. Yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvissä asioissa "perussäädös" voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklan 2 kohdassa, 14 artiklassa ja 23 artiklan 2 kohdassa mainittu asiakirja. 3. Poliisiyhteistyöhön ja oikeudelliseen yhteistyöhön liittyvissä asioissa "perussäädös" voi olla jokin Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa mainittu asiakirja. 30 artikla Pilottihankkeita ja valmistelutoimia koskevien määrärahojen enimmäismäärät (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta) 1. Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja pilottihankkeita koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 32 miljoonaa euroa. 2. Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja uusia valmistelutoimia koskevien määrärahojen kokonaismäärä saa olla varainhoitovuonna enintään 30 miljoonaa euroa ja valmistelutoimiin saa sitoa määrärahoja enintään 75 miljoonaa euroa. 31 artikla Perustamissopimusten mukaiset komission erityiset toimivaltuudet (Varainhoitoasetuksen 49 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. EY:n perustamissopimuksen artiklat, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet, ovat seuraavat: a) 138 artikla (työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu); b) 140 artikla (sosiaalipoliittiset tutkimukset, lausunnot ja neuvottelut); c) 143 ja 145 artikla (sosiaalipoliittiset erityiskertomukset); d) 152 artiklan 2 kohta (aloitteet terveyden suojelua koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); e) 155 artiklan 2 kohta (aloitteet Euroopan laajuisia verkkoja koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); f) 157 artiklan 2 kohta (aloitteet teollisuusasioita koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); g) 159 artiklan toinen kohta (kertomus taloudellisessa ja sosiaalisessa yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä): h) 165 artiklan 2 kohta (aloitteet tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); i) 173 artikla (kertomus tutkimuksesta ja teknologian kehittämisestä); j) 180 artiklan 2 kohta (aloitteet kehitysyhteistyöpolitiikkoja koskevan yhteensovittamisen edistämiseksi); 2. Euratomin perustamissopimuksen artiklat, joissa komissiolle myönnetään suoraan erityiset toimivaltuudet, ovat seuraavat: a) 70 artikla (taloudellinen tuki talousarvion rajoissa jäsenvaltioiden alueella toteutettavaan malminetsintätoimintaan) b) 77 artikla ja sitä seuraavat artiklat (ydinmateriaalivalvonta) 3. Luetteloa voidaan täydentää alustavan talousarvioesityksen yhteydessä ilmoittamalla asiaan liittyvät artiklat ja rahamäärät. 32 artikla Eturistiriidan määritelmä (Varainhoitoasetuksen 52 artiklan 2 kohta) 1. Eturistiriita saattaa esiintyä muun muassa seuraavissa tapauksissa: a) henkilö myöntää itselleen tai jollekin toiselle asiaankuulumattomia suoria tai välillisiä etuuksia; b) henkilö kieltäytyy myöntämästä edunsaajalle oikeuksia tai etuuksia, joihin tällä on oikeus; c) henkilö toimii asiattomasti tai väärin tai laiminlyö tarvittavat toimet. 2. Varainhoitoasetuksen 52 artiklassa tarkoitettu toimivaltainen virkamies on asianomaisen henkilön esimies. Hän ilmoittaa kirjallisesti, esiintyykö eturistiriitoja. Jos niitä esiintyy, hän tekee itse päätöksen siitä, mihin toimiin kyseisen talousarvion toteuttamisessa ilmenneen teon osalta on ryhdyttävä. 2 LUKU TOTEUTTAMISTAVAT 1 jakso Yleiset säännökset 33 artikla Komission tekemät ennakkotarkastukset (Varainhoitoasetuksen 53 ja 56 artikla) 1. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, hajautetusti tai keskitetysti, ja keskitetty toteuttaminen on välillistä, komissio tarkastaa etukäteen asiakirjojen ja tarkastuskäyntien perusteella, että talousarviota toteuttavilla elimillä on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti käytössään, tai toteuttamisen ollessa hajautettua hajauttamisasteesta riippuen kokonaan tai osittain käytössään, riittävät ja toimivat: a) tehtävien toteuttamismenettelyt; b) valvontajärjestelmät; c) kirjanpitojärjestelmät; d) hankintamenettelyt ja avustusten myöntämismenettelyt. 2. Komissio tarkastaa myös kaikki menettelyihin tai järjestelmiin tehdyt merkittävät muutokset varmistaakseen, että 1 kohdassa säädettyjä edellytyksiä noudatetaan jatkuvasti. 3. Muut yksiköt toimittavat komissiolle tietyn määräajan kuluessa tämän pyytämät tiedot ja ilmoittavat komissiolle viipymättä kaikista menettelyihinsä tai järjestelmiinsä tehdyistä merkittävistä muutoksista. Komissio täsmentää edellä mainitut velvollisuudet tapauskohtaisesti valtuutusasiakirjoissa tai muiden yksiköiden kanssa tehdyissä sopimuksissa. 4. Kun komissio toteuttaa talousarviota yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, sovelletaan asianomaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjä tarkastussopimuksia. 2 jakso Erityissäännökset 34 artikla Suora keskitetty hallinnointi (Varainhoitoasetuksen 53 artikla) Kun komissio toteuttaa talousarviota keskitetysti suoraan omissa yksiköissään, toteuttamistehtävistä vastaa varainhoitoasetuksen 58-68 artiklassa tarkoitettu taloushallinnon henkilöstö tässä asetuksessa säädettyjen edellytysten mukaisesti. 35 artikla Toimivallan siirtäminen toimeenpanovirastoille (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 55 artiklan 2 kohta) 1. Päätettäessä siirtää toimivaltaa toimeenpanovirastoille ne saavat tulojen ja menojen hyväksymisvaltuudet ja oikeuden käyttää hallinnoimaansa yhteisön ohjelmaan kuuluvia määrärahoja. 2. Toimivallan siirtämisestä toimeenpanovirastolle vastaa viraston johtaja varainhoitoasetuksen 55 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 3. Komission antamassa valtuutusasiakirjassa on samat säännökset kuin 39 artiklan 2 kohdassa. Valtuutusasiakirja virallistetaan asianomaisen viraston johtajan kirjallisella hyväksynnällä. 36 artikla Edellytykset ja ehdot, joilla toimivalta voidaan siirtää kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yksityisoikeudellisille yhteisöille (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. Jos perussäädöksessä ei toisin säädetä, komissio voi siirtää julkisen vallan tehtäviä kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yksityisoikeudellisille yhteisöille ainoastaan jos niihin sovelletaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen (ETA) tai Euroopan unionin ehdokasmaiden lainsäädäntöä. 2. Komissio varmistaa, että kyseisiltä yhteisöiltä saadaan riittävät - mieluummin julkisen viranomaisen - antamat taloudelliset takeet erityisesti siitä, että komissio saa perittyä saamisensa kokonaisuudessaan. 3. Harkitessaan julkisen vallan tehtävien ja erityisesti talousarvion toteuttamistehtävien siirtämistä varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetulle yhteisölle komissio selvittää, noudattaako se taloudellisuuden, vaikuttavuuden ja tehokkuuden periaatteita. Jos selvitys osoittaa, että tehtävät voidaan siirtää moitteettoman varainhoidon tarpeiden vaatimalla tavalla, komissio pyytää ennen tehtävien siirtämistä lausunnon perussäädöksessä säädetyltä toimivaltaiselta komitealta, joka voi myös ilmoittaa kantansa siihen, miten valintaperusteita aiotaan soveltaa. 37 artikla Kansallisten julkisoikeudellisten yhteisöjen tai julkisen palvelun tehtäviä suorittavien yksityisoikeudellisten yhteisöjen nimeäminen (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan c alakohta) 1. Kansalliset julkisoikeudelliset yhteisöt tai julkisen palvelun tehtäviä suorittavat yksityisoikeudelliset yhteisöt perustetaan sen jäsenvaltion tai maan lakien mukaisesti, jonka lainsäädäntöä niihin sovelletaan. 2. Yhteisöjen valinnassa noudatetaan objektiivisuutta ja avoimuutta ja valinta tehdään kustannus-hyötyanalyysin jälkeen komission määrittelemien toteuttamistarpeiden mukaisesti. Valinta ei saa aiheuttaa syrjintää asianomaisten jäsenvaltioiden tai maiden välille. 3. Jos hallinnointi suoritetaan verkostona, joka edellyttää ainakin yhden asianomaisen jäsenvaltion tai maan yhteisön tai yksikön nimeämistä, nimeämisen suorittaa asianomainen jäsenvaltio tai maa perussäädöksen mukaisesti. Muissa tapauksissa komissio nimeää kyseiset yhteisöt asianomaisten jäsenvaltioiden tai maiden suostumuksella ja perussäädösten mukaisesti. 38 artikla Hankintasääntöjen noudattaminen (Varainhoitoasetuksen 57 artikla) Siirtäessään varainhoitoasetuksen 57 artiklan 2 kohdan mukaisesti tehtäviä yksityisille yhteisöille komissio tekee varainhoitoasetuksen ensimmäisen osan V osaston mukaisesti hankintasopimuksen. 39 artikla Välillisen keskitetyn hallinnoinnin toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta) 1. Siirtäessään varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti toteuttamistehtäviä virastoille, elimille tai yhteisöille komissio tekee näiden kanssa sopimuksen. 2. Sopimuksessa on määrättävä erityisesti seuraavista seikoista: a) tehtävien määrittely; b) tehtävien toteuttamisedellytykset ja -järjestelyt sekä tarkastukset; c) säännöt siitä, miten tehtävien hoidosta raportoidaan komissiolle; d) tehtävien lopettamisedellytykset; e) komission toimittamia tarkastuksia koskevat järjestelyt; f) erillisten pankkitilien käyttöehdot, korkotulojen saaja ja käyttö; g) järjestelyt, joilla varmistetaan, että Euroopan yhteisön toiminta erottuu asianomaisen yhteisön muista toiminnoista; h) sitoumus 32 artiklassa tarkoitettujen eturistiriitatilanteiden välttämisestä. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut virastot, elimet tai yhteisöt eivät voi toimia valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä. 40 artikla Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyt jäsenvaltioiden kanssa tehtävän hallinnointiyhteistyön tai hajautetun hallinnoinnin tapauksissa (Varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohta) 1. Varainhoitoasetuksen 53 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn tarkoituksena on varmistaa, että menot, jotka jäsenvaltioiden kanssa tehtävän hallinnointiyhteistyön tapauksessa jäsenvaltiot ja hajautetun hallinnoinnin tapauksessa kolmannet maat ovat maksaneet ja jotka voidaan veloittaa yhteisöjen talousarviosta, ovat asianmukaisia ja asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön mukaisia. 2. Tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettely sisältää seuraavat toimet, sanotun kuitenkaan rajoittamatta alakohtaisiin asetuksiin sisältyviä erityissäännöksiä: a) jäsenvaltiot tai kolmannet maat ilmoittavat menot tileinä, jotka varmentaa menot suorittaneista yhteisöistä toiminnallisesti riippumaton yksikkö tai elin, jolla on asian vaatima tekninen pätevyys; b) komissio tarkastaa tilit ja niiden perustana olevat toimet tositteiden perusteella ja tarvittaessa tarkastuskäynnein ilman mitään ehtoja tai rajoituksia ja voi näin ollen toimittaa tarkastuksia myös edunsaajien luona; c) komissio määrittää kuulemismenettelyn yhteydessä menot, jotka katsotaan voitavan rahoittaa talousarviosta, ja ilmoittaa tästä asianomaisille jäsenvaltioille tai kolmansille maille; d) lasketaan rahoituskorjaus, joka tehdään ilmoitettujen menojen ja talousarviorahoitukseen hyväksyttyjen menojen välisen erotuksen perusteella; e) hyväksyttyjen menojen ja jäsenvaltioille tai kolmansille maille jo maksettujen varojen välinen erotus peritään niiltä takaisin tai hyvitetään niille; takaisinperintä suoritetaan kuittaamalla 80 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyä sovelletaan hajauttamisasteen mukaisesti. 41 artikla Hallinnointiyhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa (Varainhoitoasetuksen 53 ja 165 artikla) 1. Määrärahoilla, joita hallinnoidaan yhdessä varainhoitoasetuksen 53 ja 165 artiklassa tarkoitettujen kansainvälisten järjestöjen kanssa, rahoitetaan toimia, joiden toteuttaminen edellyttää useamman rahoittajan voimavarojen yhdistämistä ja joissa kunkin rahoittajan osuutta kuhunkin menolajiin ei ole järkevää tai tarkoituksenmukaista eritellä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kansainväliset järjestöt ovat seuraavat: a) hallitustenvälisillä sopimuksilla perustetut kansainväliset julkisoikeudelliset järjestöt sekä niiden perustamat erityisjärjestöt; b) Punaisen Ristin kansainvälinen komitea (ICRC); c) Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun yhdistysten kansainvälinen liitto. 3 LUKU TALOUSHALLINNON HENKILÖSTÖ 1 jakso Taloushallinnon henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet 42 artikla Taloushallinnon henkilöstön oikeudet ja velvollisuudet (Varainhoitoasetuksen 58 artikla) Jokainen toimielin antaa jokaiselle taloushallinnon toimijalle hänen tehtävänsä hoidossa tarvittavat voimavarat sekä toimenkuvauksen, jossa esitetään yksityiskohtaisesti hänen tehtävänsä, oikeutensa ja velvollisuutensa. 2 jakso Tulojen ja menojen hyväksyjä 43 artikla Valtuutettujen ja edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien avustaminen (Varainhoitoasetuksen 59 artikla) Toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää tehtävänsä hoidossa apunaan henkilöitä, joiden tehtävänä on suorittaa hänen vastuullaan tiettyjä talousarvion toteuttamisessa sekä tilinpäätös- ja hallinnointitietojen tuottamisessa tarvittavia toimia. Eturistiriitojen välttämiseksi kyseisten henkilöiden on noudatettava varainhoitoasetuksen 52 artiklassa tarkoitettuja velvollisuuksia. 44 artikla Toimenpiteen aloittamista ja sen tarkastamista koskevien tehtävien erottaminen toisistaan (Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 4 kohta) 1. Toimenpiteen aloittamisella tarkoitetaan kaikkia 43 artiklassa tarkoitettujen henkilöiden toteuttamia toimenpiteitä, joilla valmistellaan valtuutuksen tai edelleenvaltuutuksen saaneiden toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla olevaa talousarvion toimeenpanoa. 2. Toimenpiteen ennakkotarkastuksella tarkoitetaan kaikkia toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän kehittämiä tarkastuksia, jotka toimitetaan ennen toimenpiteen aloittamista sen toiminnallisten ja taloudellisten näkökohtien tarkastamiseksi. 3. Jokaisen toimenpiteen osalta tehdään ainakin yksi ennakkotarkastus. Tarkastuksen tarkoituksena on erityisesti vahvistaa, että: a) meno ja tulo on asianmukainen ja asiaan sovellettavien säännösten mukainen, erityisesti talousarvion ja asiaankuuluvan lainsäädännön sekä kaikkien perustamissopimusten ja asetusten soveltamiseksi annettujen säädösten ja mahdollisten sopimusehtojen mukainen; b) varainhoitoasetuksen II osaston 7 luvussa tarkoitettuja moitteettoman varainhoidon periaatteita noudatetaan. 4. Tositteiden perusteella ja tarvittaessa tarkastuskäynnein toimitettavien jälkitarkastusten tarkoituksena on varmistaa, että talousarviosta rahoitettavat toimenpiteet on toteutettu moitteettomasti ja että erityisesti 3 kohdassa tarkoitettuja perusteita on noudatettu. Jälkitarkastukset voidaan järjestää otantamenetelmän avulla riskianalyysiä käyttäen. 5. Edellä 2 ja 4 kohdissa tarkoitetuista tarkastuksista vastaavat virkamiehet tai toimihenkilöt eivät voi suorittaa 1 kohdassa tarkoitettuja valmistelu