Komissio arvioi 7 artiklan nojalla kaikkien jäsenvaltioiden koheesiopolitiikan ”Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin” -tavoitteen mukaisia kokonaismäärärahoja vuosiksi 2017–2020 käyttäen asiaankuuluvassa perussäädöksessä määriteltyä jakomenetelmää uusimpien tilastojen perusteella sekä vertailemalla niiden jäsenvaltioiden osalta, joihin sovelletaan tukikattoa, vuosina 2014–2015 todennettua kumulatiivista kansallista BKT:ta ja vuonna 2012 arvioitua kumulatiivista kansallista BKT:ta. Määrärahoja on muutettava, jos todetaan yli +/–5 prosentin kumulatiivinen ero. Lisäksi samaan aikaan tarkistetaan jäsenvaltion oikeus saada tukea koheesiorahastosta ja, jos jäsenvaltio on uudelleen oikeutettu koheesiorahaston tukeen tai menettää olemassa olevan oikeutensa, määrät lisätään kyseiselle jäsenvaltiolle vuosiksi 2017–2020 myönnettyihin määriin tai vähennetään niistä.

Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annettu neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, sellaisena kuin se on muutettuna 21 päivänä huhtikuuta 2015 annetulla neuvoston asetuksella (EU, Euratom) 2015/623 ja mukautettuna teknisellä mukautuksella vuodeksi 2016, sisältää 28 jäsenvaltion EU:ta (EU-28) koskevan vuodet 2014–2020 kattavan rahoituskehystaulukon vuoden 2011 hintoina (taulukko 1).

Tuoreimpien saatavilla olevien ennusteiden mukaan 28 jäsenvaltion EU:n vuoden 2017 BKTL on 14 989 356 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Rahoituskehysasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoituskehykseen ei tehdä muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina. Näin ollen tarkistettu BKTL on 13 639 700 miljoonaa euroa vuonna 2014, 14 273 948 miljoonaa euroa vuonna 2015 ja 14 500 042 miljoonaa euroa vuonna 2016; nämä määrät ovat ohjeellisia.

Taulukossa 2 on esitetty 28 jäsenvaltion EU:n monivuotinen rahoituskehys vuodeksi 2017 mukautettuna (käypinä hintoina). Prosentteina suhteessa BKTL:oon ilmaistu rahoituskehys on tarkistettu tuoreimpien saatavilla olevien talousennusteiden (kevät 2016) ja pitkän aikavälin ennusteiden perusteella ja sitä on mukautettu rahoituskehysasetuksen 3 artiklan 1 kohdan, 5 artiklan ja 7 artiklan mukaisesti.

Näin ollen maksumäärärahojen vuotuisia enimmäismääriä on tarkistettava. Tarkistus perustuu otsakkeeseen 1 B lisättyjä maksusitoumusmäärärahoja vastaavien maksujen suoritusaikatauluun. Koska suurin osa lisättyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvistä maksuista suoritetaan vuoden 2020 jälkeen, maksumäärärahojen enimmäismäärien korotus on pieni.

Tarvittavat mukautukset on jaettava tasasuhtaisesti vuosille 2017–2020. Lisäksi on tehtävä monivuotisen rahoituskehyksen alaotsakkeen 1 b vahvistettujen enimmäismäärien vastaavat mukautukset (miljoonina euroina). Kun määrät lasketaan uudelleen käypinä hintoina, käytetään 2 prosentin vuosittaista deflaattoria, kuten 6 artiklan 2 kohdassa säädetään.

Maksusitoumusmäärärahojen yhteenlaskettu vuoden 2017 enimmäismäärä (155 631 miljoonaa euroa) on 1,04 prosenttia suhteessa BKTL:oon.

Näitä maksusitoumusmäärärahoja vastaavien maksumäärärahojen yhteenlaskettu enimmäismäärä (142 906 miljoonaa euroa) on 0,95 prosenttia suhteessa BKTL:oon. Omien varojen 1,23 prosentin enimmäismäärään nähden jää tuoreimpien talousennusteiden perusteella näin 41 463 miljoonan euron liikkumavara (0,28 prosenttia suhteessa EU-28:n BKTL:oon).

3.3.Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän mukauttaminen

Rahoituskehysasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään, että otsakkeeseen 2 sisältyvää, markkinoihin liittyviä menoja ja suoria tukia (ensimmäinen pilari) koskevaa vuosien 2014–2020 alaenimmäismäärää mukautetaan YMP:n ensimmäisen ja toisen pilarin (maaseudun kehittäminen) välisten siirtojen jälkeen sen säädöksen mukaisesti, jossa nämä siirrot vahvistetaan. Otsakkeen 2 kokonaisenimmäismäärä ei muutu.

Ensimmäinen mukautus: Ensimmäinen kyseistä alaenimmäismäärää koskeva mukautus tehtiin vuotta 2015 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä. Tämä jäljempänä ensimmäisessä taulukossa esitetty mukautus on 10. huhtikuuta 2014 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 367/2014 mukainen.

Toinen mukautus: Monivuotisen rahoituskehyksen teknisessä mukautuksessa vuodeksi 2016 otettiin huomioon kaksi siirtoa YMP:n pilareiden välillä (ks. jäljempänä toinen taulukko). Nämä siirrot kuuluivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaisen pilareiden välisen joustavuuden piiriin, ja ne olivat myös osittain seurausta viimeksi mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisten suoriin tukiin tehtävien vähennysten johdosta saatavasta arvioidusta tulosta. Siirtojen ensimmäisestä kierroksesta säädetään 13. toukokuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 994/2014, ja se otetaan huomioon 16. lokakuuta 2014 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1089/2014. Siirtojen toisesta kierroksesta säädetään 17. lokakuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1378/2014, ja se otetaan huomioon 29. tammikuuta 2015 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 2015/141.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön suoria tukia koskevat unionin säännöt Walesissa, on kumottu kansallisen tuomioistuimen määräyksellä vuonna 2015. Yhdistyneen kuningaskunnan sen jälkeen tekemien uusien päätösten seurauksena suorien tukien vähennyksestä johtuva arvioitu tulo, joka on siirretty maaseudun kehittämiseen, vähenee 4 miljoonaa euroa vuosina 2016–2020. Tästä muutoksesta säädetään 2. joulukuuta 2015 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 2016/142, ja se otetaan huomioon 24. helmikuuta 2016 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 2016/257. Tässä teknisessä mukautuksessa uusi määrä sisältyy alaenimmäismäärän ehdotettuun muutokseen (ks. jäljempänä kolmas taulukko).

Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän käypinä hintoina ilmaistu muutos on muunnettava vuoden 2011 hinnoiksi, jotta voidaan tehdä tekninen mukautus vuoden 2011 hintoina laadittuun rahoituskehystaulukkoon. Maataloustukirahaston käytettävissä oleva nettomäärä muunnetaan tätä varten ensin vuoden 2011 hinnoiksi käyttämällä 2 prosentin kiinteää deflaattoria. Tulos pyöristetään, jotta saadaan mukautettu otsakkeen 2 alaenimmäismäärä, sillä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ilmoitetaan ainoastaan miljoonien eurojen tarkkuudella. Vain pyöristämällä voidaan varmistaa, että monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvä alaenimmäismäärä on aina suurempi kuin maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä. Tuloksena oleva vähäinen ero ei muodosta käytettävissä olevaa liikkumavaraa, vaan se on yksinomaan pyöristämiseen liittyvä laskennallinen ero, joka on seurausta siitä, että kaikki monivuotisen rahoituskehystaulukon määrät on ilmaistava miljoonina euroina. Komissio käyttää kunkin varainhoitovuoden talousarviossa maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevia tarkkoja nettomääriä. Tätä lähestymistapaa on sovellettu myös vuosia 2015 ja 2016 koskevissa teknisissä mukautuksissa.

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään YMP:n kahden pilarin välisten siirtojen nettovaikutus otsakkeen 2 alaenimmäismäärän.

Jäsenvaltiot voivat tarkistaa päätöksiään pilareiden välisestä joustavuudesta varainhoitovuosien 2019 ja 2020 osalta, ja niiden on ilmoitettava tällaisista muutoksista komissiolle viimeistään 1. elokuuta 2017.

4.Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara

Rahoituskehysasetuksen 5 artiklan mukaan komissio mukauttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin vuosien 2015–2020 osalta määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n–1 enimmäismäärän välistä eroa. Mahdolliset mukautukset ylöspäin on kompensoitava kokonaisuudessaan maksumäärärahojen vuoden n–1 enimmäismäärään tehtävällä vastaavalla vähennyksellä.

Vuotta 2016 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuodesta 2014 jäljelle jäävä liikkumavara (104 miljoonaa euroa) siirrettiin vuodelle 2015 (106 miljoonaa euroa) ja enimmäismääriä mukautettiin vastaavasti. Tämän vuoden teknisessä mukautuksessa lasketaan maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara vuodelle 2015.

Muihin erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksumäärärahat katsotaan määriksi, jotka tulevat monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien lisäksi. Vuoden 2015 maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 142 007 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Suoritetut maksut olivat 141 126,2 miljoonaa euroa vuonna 2015. Tämä määrä muodostuu vuoden 2015 talousarviossa hyväksytyistä maksumäärärahoista suoritetuista maksuista (139 827,3 miljoonaa euroa) ja vuodelta 2015 vuodelle 2016 siirretyistä määrärahoista (1 298,9 miljoonaa euroa). Erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksut (378,7 miljoonaa euroa, josta 378,1 miljoonaa euroa on suoritettu ja 0,6 miljoonaa euroa siirretty varainhoitovuodelta toiselle) eivät ole mukana suoritettujen maksujen määrässä, joten maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskennassa käytettävä suoritettujen maksujen määrä on 140 747,5 miljoonaa euroa.

Kaikki vuodelta 2014 vuodelle 2015 siirretyt määrärahat laskettiin suoritetuiksi laskettaessa vuoden 2014 maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa, vaikka niitä kaikkia ei ollut tosiasiallisesti suoritettu. Siksi peruuntuneet siirretyt määrärahat on lisättävä laskelmaan, koska ne ovat todellisuudessa jääneet käyttämättä. Vuodelta 2014 vuodelle 2015 siirrettyjen peruuntuneiden määrärahojen määrä on 28,6 miljoonaa euroa, josta 0,2 miljoonaa euroa koskee erityisrahoitusvälineitä. Peruuntuneiden varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä, joka on otettu huomioon, on näin ollen 28,4 miljoonaa euroa.

Vuoden 2015 maksumäärärahojen enimmäismäärään nähden jäljelle jäävä liikkumavara on 1 287,9 miljoonaa euroa käypinä hintoina (142 007 miljoonaa euroa – 140 747,5 miljoonaa euroa + 28,4 miljoonaa euroa).

Rahoituskehysasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran ja vastaavan enimmäismääriin tehtävän mukautuksen laskennassa käytetään 2 prosentin deflaattoria. Näin ollen vuoden 2015 enimmäismäärään tehdään 1 288 miljoonan euron vähennys käypinä hintoina eli 1 190 miljoonan euron vähennys vuoden 2011 hintoina.

Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara siirretään maksutarpeiden odotettavissa olevaa profiilia vastaavasti vuosien 2018–2020 maksumäärärahojen enimmäismääriin. Kullekin vuodelle siirretään yksi kolmasosa, mikä käypinä hintoina vastaa 455 miljoonan euron lisäystä vuonna 2018, 465 miljoonan euron lisäystä vuonna 2019 ja 474 miljoonan euron lisäystä vuonna 2020. Vuoden 2011 hintoina lisäysten määrä on 396 miljoonaa euroa vuonna 2018, 397 miljoonaa euroa vuonna 2019 ja 397 miljoonaa euroa vuonna 2020.