[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.5.2007

SEK(2007) 583

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja

Ehdotus NEUVOSTON ASETUS "ARTEMIS-yhteisyrityksen” perustamisesta sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 243 lopullinen} {SEK(2007) 582}

TIIVISTELMÄ

TAUSTAA

Tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa[1] teollisuuden ja muiden toimijoiden tutkimustarpeisiin pyritään vastaamaan uudenlaisten yhteisten teknologia-aloitteiden avulla. Yhteisten teknologia-aloitteiden olisi palveltava Euroopan yhteistä etua[2] ja tuettava Lissabonin kilpailukykytavoitteiden ja tutkimusmenoja koskevien Barcelonan tavoitteiden[3] toteuttamista.

Tieto- ja viestintäteknologialla on erittäin suuri taloudellinen ja yhteiskunnallinen merkitys ja se on keskeisessä asemassa toteutettaessa Euroopan kasvua ja kilpailukykyä koskevaa uudistettua Lissabonin strategiaa. Komission i2010-aloitteessa[4] innovoinnin ja tieto- ja viestintäteknologian tutkimusinvestointien tehostaminen on yksilöity painopistealueeksi Euroopan ja sen kilpailijoiden välisen tuottavuuskuilun kuromiseksi umpeen. Sulautetut tietotekniikkajärjestelmät – eli tuotteiden älykkyyden mahdollistavat näkymättömissä olevat elektroniset laitteet ja ohjelmistot – ovat erityisen tärkeä osa tieto- ja viestintäteknologiaa, sillä ne tukevat kilpailukykyä, innovointia ja kasvua Euroopan keskeisillä teollisuudenaloilla (esim. autoteollisuus, ilmailu, kulutuselektroniikka, televiestintä, automaatio). Sulautetut järjestelmät on yksilöity yhdeksi EU:n tärkeimmistä teollisista ja teknologisista vahvuuksista maailmanmarkkinoilla[5]. Ennusteiden mukaan sulautettuja laitteita on vuoteen 2010 mennessä 16 miljardia (lähes kolme laitetta maapallon jokaista ihmistä kohti) ja vuoteen 2020 mennessä 40 miljardia kappaletta[6]. Viiden tulevan kuluessa sulautettujen järjestelmien osuus lopputuotteen arvosta kasvaa keskeisillä teollisuudenaloilla ennusteiden mukaan merkittävälle tasolle[7] (esim. autoteollisuudessa 36 prosenttiin, teollisuusautomaatiossa 22 prosenttiin, telealalla 37 prosenttiin, kulutuselektroniikassa ja älykkäässä talotekniikassa 41 prosenttiin sekä terveydenhoito- ja lääketieteellisissä laitteissa 33 prosenttiin).

Siinä missä t&k-toiminnan odotetaan maailmanlaajuisesti lisääntyvän noin 170 prosenttia seuraavan kymmenen vuoden aikana, sulautettuja ohjelmistoja koskevan t&k-toiminnan arvioidaan lisääntyvän 225 prosenttia, ts. 50 miljardista eurosta (2002) 132 miljardiin euroon vuoteen 2015[8].mennessä.

Yhteiset teknologia-aloitteet pohjautuvat eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työhön. ARTEMIS-teknologiayhteisö[9] tuo yhteen tärkeimmät teollisuuden ja tutkimuksen toimijat sekä julkiset tahot sulautettujen järjestelmien alalla. Sen tarkoitus on koota kriittinen massa ja koordinoida tutkimustyötä ja -aloitteita kaikkialla Euroopassa, jotta se voisi toteuttaa yhdenmukaista strategiaa EU:n saamiseksi alan johtajaksi. Yksi sen keskeisistä tehtävistä on määritellä "strategiset tutkimuslinjaukset", joista tulee alan referenssi ja jotka houkuttelevat investointeja kaikilta sidosryhmiltä. Strategisten tutkimuslinjausten ensimmäinen versio julkaistiin maaliskuussa 2006.

Tammikuussa 2004 tapahtuneen ARTEMIS-teknologiayhteisön perustamisen jälkeen järjestettiin laajoja kuulemisia sidosryhmien keskuudessa, mukaan luettuina 24 jäsenvaltion kansalliset viranomaiset ja puiteohjelmaan assosioituneet maat. Strategisia tutkimuslinjauksia ja yhteisyrityksen operatiivisia näkökohtia esiteltiin ja niistä keskusteltiin suurissa julkisissa tilaisuuksissa. Laajamittaiset keskustelut ja kaksi tuoretta selvitystä[10] tuottivat lisämateriaalia aloitteen rahoituskuvioista, sulautettujen järjestelmien teknologian ja markkinoiden kehityssuunnista, hallintorakenteesta ja odotetuista vaikutuksista.

ONGELMAN LUONNE

Riittämättömät t&k-investoinnit

EU:ssa tieto- ja viestintäteknologian t&k-kulut vastaavat noin 18 prosenttia t&k-kokonaiskuluista, kun vastaava osuus on Yhdysvalloissa 34 prosenttia ja Japanissa 35 prosenttia[11]. Henkeä kohti EU:ssa käytetään tähän noin 80 euroa verrattuna 350 euroon Yhdysvalloissa ja 400 euroon Japanissa. Sulautettujen järjestelmien tutkimuksen julkinen rahoitus Euroopassa[12] edustaa vain 11 prosenttia tieto- ja viestintäteknologian kokonaisrahoituksesta siitäkin huolimatta, että sulautettuihin järjestelmiin liittyvä t&k muodostaa yli 50 prosenttia yritysten t&k-investoinneista tieto- ja viestintäteknologiaan.

Tutkimisrahoituksen hajanaisuus

Sulautettuja järjestelmiä rahoitetaan useissa ohjelmissa Euroopassa. Puiteohjelmissa on vuosien ajan investoitu huomattavasti tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen, mutta se edustaa vain pientä osaa EU:n julkisen sektorin kokonaisrahoituksesta[13]. Valtioiden välinen Eureka-ohjelma tarjoaa julkista rahoitusta teollisuuden t&k-hankkeille, mutta sen tehokkuutta ovat heikentäneet useat ongelmat (kuten hankkeiden arviointi- ja seurantamenettelyjen päällekkäisyys valtioiden välisellä ja kansallisella tasolla, julkisen rahoituksen heikko ennakoitavuus ja hankkeiden aloittamisen viivästyminen). Kansallisella tasolla 17 tieto- ja viestintäteknologian ohjelmaa kaikkiaan 122:sta yhteensä 23:ssa EU:n jäsenvaltiossa ja assosioituneessa maassa liittyy sulautettuihin järjestelmiin. Joissakin maissa sulautettuihin järjestelmiin liittyvää toimintaa harjoitetaan useissa, toisinaan toisistaan täysin erillisissä ohjelmissa. Kaiken kaikkiaan nykyiset välineet eivät riitä tarjoamaan asianmukaista kehystä Euroopan voimavarojen laajamittaiseen mobilisointiin ja yhteisten tavoitteiden saavuttamiseen toimivalla ja tehokkaalla tavalla.

Keskeisenä haasteena teknologian monimutkaisuus

Viimeksi kuluneiden 20 vuoden kuluessa sulautetut järjestelmät ovat kehittyneet erillisistä yhden prosessorin tietokoneista kehittyneiksi monen prosessorin järjestelmiksi, joissa on yhä enemmän yhteydenpitovalmiuksia "oikeaan maailmaan" antureiden ja toimilaitteiden kautta. Tämän synnyttämä monimutkaisuus on valtava teknologinen haaste, jota ei tällä hetkellä pystytä ratkaisemaan järjestelmällisen lähestymistavan ja tarvittavien suunnittelumenetelmien ja -välineiden puuttuessa. Innovointia hidastavat myös yhteisten standardien puute. Suunnitteluvälineiden hyväksyntä kehitysorganisaatioissa on alhaista, jos vaarana on "juuttua" yhteen toimittajaan eikä avoimia standardeja ole. Tarvitaan myös uusia standardeja, jotta erilaiset sulautetut laitteet voisivat puhua toisilleen ja "ymmärtää" toisiaan.

Mistä on kysymys

Euroopan kyky tuottaa alakohtaista integrointiosaamista on luonut EU:lle suuren markkinaosuuden autoteollisuudessa, valmistusteollisuudessa ja energia-alalla, telealalla ja avaruusalalla. Sulautetut järjestelmät eivät ole keskeisessä asemassa ainoastaan näiden teollisuuden alojen kilpailukyvyn kannalta, vaan ne ovat myös seuraavan sukupolven tieto- ja viestintäteknologiajärjestelmien ytimessä. Nämä järjestelmät muuttavat koko talouttamme ja yhteiskuntaamme. Kahden ensimmäisen tietotekniikan "aallon" (henkilökohtaiset tietokoneet ja Internet) tapaan kolmas aalto, jonka "älykkyyden sulauttaminen" arkiseen elämäämme mahdollistaa, tulee luomaan valtavia markkinoita sovelluksille, joita emme vielä täysin pysty visioimaan.

Vaakalaudalla ei ole pelkästään mahdollisuus innovoida vaan itse kyky innovoida. Sulautetut järjestelmät ovat niin keskeisiä arvon muodostukselle, että talous, joka ei pysty vastaamaan näihin teknologisiin haasteisiin, menettää innovointikykynsä. Lisäksi asiaan liittyy "kulttuurinen riski": nämä älykkäät järjestelmät tulevat vaikuttamaan läheisesti Euroopan kansalaisten elämään. Euroopan teollisuuden on pystyttävä vastaamaan kotimarkkinoiden kysyntään tavalla, joka vastaa Euroopan omia painotuksia ja arvoja.

EU:N TOIMIEN TARVE

EU:n on lisättävä ja hyödynnettävä paremmin investointejaan tällä strategisella alalla, eikä se saa pysyttäytyä tutkimusrakenteessa, josta puuttuu selkeä suunta ja joka johtaa toiminnan päällekkäisyyksiin. EU:n teollisuuden rakenne ei nykyisellään tarjoa tarvittavia puitteita, joissa voitaisiin kehittää mahdollistavia teknologioita ja standardeja. Monet mukana olevista teknologioista ylittävät perinteiset teollisuuden alat, kun taas suurin osa teollisuuden kehittämisestä on edelleen alakohtaista; eurooppalainen suunnitteluväline- ja ohjelmistoteollisuus on hajanaista ja siinä on tuskin yhtään johtavaa toimijaa, joka voisi vetää kehitystä. Monet teknologiset komponentit ja välineet on tarkoitettu markkinoille, joita ei vielä ole, minkä vuoksi niiden kehittämiseen liittyy suuria riskejä. Edistystä kahlitsevat teollisuuden t&k-tavoitteiden koordinoinnin puute, toiminnan päällekkäisyys sekä rajallisen tutkimusrahoituksen epäoptimaalinen käyttö.

Ainoastaan yhteisön lainsäädännöllä pystytään luomaan toimiva t&k-kehys , jossa yhdistetään Euroopan yhdentymisen edut teollisuuden tavoitteiden ja toimintaperiaatteiden nopeaan sopeutuvuuteen ja tuodaan jäsenvaltioiden osallistumiseen joustavuutta.

TAVOITTEET

Talouden ja teknologian osalta tavoitteena on käynnistää aloite, jolla hyödynnetään Euroopan potentiaali älykkäiden tuotteiden, prosessien ja palvelujen tulevaisuuden markkinoilla ja saavutetaan johtava asema maailmassa sulautettujen teknologioiden alalla.

Poliittisen tason tavoitteita ovat:

1. luoda yhteinen Euroopan laajuinen teollisuusvetoinen t&k-ohjelma

2. toteuttaa uusi mekanismi, joka ensimmäistä kertaa yhdistää kansallisen, EU:n ja yksityisen rahoituksen

3. lisätä t&k-investointeja Euroopassa.

TOIMENPIDEVAIHTOEHDOT JA ANALYYSI

Seuraavia kahta toimintavaihtoehtoa on harkittu:

4. Nykykehityksen jatkaminen. Nykyistä toimintatapaa ei muuteta.

5. Perustetaan nykyisen ARTEMIS-teknologiayhteisön pohjalta perustamissopimuksen 171 artiklan mukainen ARTEMIS-yhteisyritys , jossa teollisuus, Euroopan komissio ja jäsenvaltiot sekä seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneet maat toteuttavat ”yhteisen teknologia-aloitteen".

VAIKUTUKSET TALOUTEEN

Teknologisten tavoitteiden saavuttamisen taloudelliset hyödyt

Analyysi osoittaa, että vuoteen 2015 mennessä yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite alkaa tuottaa vähintään 14,7 miljardin euron vuotuiset hyödyt järjestelmäsuunnittelu- ja kehityskustannusten alenemisen muodossa. Tämä vastaa vähintään 55 000 henkilötyövuotta verrattuna nykyiseen toimintatapaan. Näiden hyötyjen nettonykyarvoksi on vuonna 2006 arvioitu 109 miljardia euroa.

Useiden muiden strategisissa tutkimuslinjauksissa esitettyjen tavoitteiden saavuttamisen taloudellisia vaikutuksia on hankalampi kvantifioida, mutta vaikutukset voivat olla huomattavia, sillä niiden saavuttaminen johtaisi kokonaan uusien markkinoiden luomiseen.

Taloudelliset vipuvaikutukset

Ehdotettu ARTEMIS-yhteisyritys mahdollistaa sen, että jokainen komission antama euro poikii noin kaksi euroa kansallisella tasolla sekä lisää yksityistä tutkimustoimintaa. Odotettu vipuvaikutus t&k-toimiin on yhteensä 1:7 euroa. Nykyisen mallin säilyessä ennallaan komission rahoitusosuudella ei olisi lainkaan vipuvaikutusta kansallisella tasolla ja sen vastine olisi noin 0,5 euroa yksityisellä rahoitusrintamalla.

Tehokkaampi t&k- ja innovaatiokehys teollisuudelle

Yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite tarjoaa t&k-toimijoille luotettavan ja tehokkaan kehyksen, joka poistaa Eurekaa vaivanneen budjetteihin liittyvän epävarmuuden . Yhteisen teknologia-aloitteen virtaviivaistettujen menettelyjen ansiosta kukin t&k-hanke hyötyy kuusi kuukautta nykymalliin verrattuna. Ehdotusten laatimisessa ja toimittamisessa säästetään 50 prosenttia. Yhteisen ARTEMIS-teknologia-aloitteen nettosäästöt yltävät täten 73 miljoonaan euroon. Lisäsäästöjä saavutetaan poistamalla raportoinnin ja seurannan päällekkäisyydet, ja niiden arvoksi on arvioitu noin 52 miljoonaa euroa. Kaiken kaikkiaan yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite säästäisi 125 miljoonaa euroa ”byrokratiakustannuksia” verrattuna nykyiseen malliin.

Virtaviivaisten menettelyjen ansiosta tutkimustulokset saataisiin markkinoille nopeasti. Tällainen markkinoillesaamisajan lyheneminen on yksi yhteisen ARTEMIS-teknologia-aloitteen merkittävimmistä hyödyistä. Yhteinen teknologia-aloite myös laajentaa osallistumista ja lisää uusien osallistujien määrää t&k-toimissa.

Julkisen t&k-rahoituksen tehostuminen

Yhteisen ARTEMIS-teknologia-aloitteen odotettu noin 750 miljoonan euron kansallinen rahoitusosuus jaetaan yhteiseurooppalaisten menettelyjen ja työsuunnitelmien kautta puiteohjelman tapaan. On odotettavissa, että tämän rahoituksen vaikutus BKT:hen on sama kuin EU:n tason rahoituksessa ja se on paljon suurempi[14] kuin nykymallissa, jossa rahoitus suoritettaisiin kansallisten ohjelmien toisistaan poikkeavien painotusten perusteella.

Laajemmat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset

Yhteisessä ARTEMIS-teknologia-aloitteessa kehitetyt yhteiset teknologiat tuottavat sulautettujen järjestelmien teollisuudelle tasavertaiset toimintaedellytykset, mikä lisää yhteisiin alustoihin perustuvien tuotteiden ja palvelujen kilpailua.

Yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite poikii lisää ja laadukkaampia työpaikkoja ja mahdollistaa älykkäämmät työskentelytavat ja joustavamman tuotannon, sillä monet sovellukset tehostavat automaatiota ja laitteiden käyttäjien tukea, mikä antaa monille töille lisäarvoa. Eräissä strategisissa ARTEMIS-tutkimuslinjauksissa on myös sovellusskenaarioita, joilla on vahva yhteiskunnallinen ulottuvuus (esim. ympäristön seuranta ja hallinta).

YHTEISEN TEKNOLOGIA-ALOITTEEN PERUSTEIDEN TÄYTTÄMINEN

Ehdotus täyttää kaikki perusteet, jotka on vahvistettu seitsemännen puiteohjelman alaista yhteistä teknologia-aloitetta varten.

- Teollisuuden kilpailukykyyn ja kasvuun liittyvien vaikutusten suuruus: Sulautetut järjestelmät ovat Euroopalle strateginen teknologia , sillä ne luovat pohjan EU:n talouskasvun avainsektoreiden tulevalle kehitykselle ja ovat merkittäviä innovoinnin ja kasvun vetureita.

- Tavoitellun päämäärän ja suoritteiden määrittelyn tarkkuus ja selkeys: ARTEMISin strategisissa tutkimuslinjauksissa asetetaan konkreettisia teollisia tavoitteita Euroopan pitämiseksi sulautettujen järjestelmien eturintamassa. Tavoitteena on hyödyntää EU:n potentiaali älykkäiden tuotteiden, prosessien ja palvelujen tulevaisuuden markkinoilla.

- Tavoite ei ole saavutettavissa nykyisillä välineillä: Vaikka EU:n jatkaakin investointeja sulautettuihin järjestelmiin puiteohjelmassa, ne eivät riitä tuomaan yhteen voimavaroja riittävässä mittakaavassa. Mikään nykyisistä välineistä ei pysty yhdistämään teollisuutta, jäsenvaltioita ja yhteisöä saman asian ääreen.

- Euroopan tason toimenpiteistä saatava lisäarvo: Yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite tarjoaa tarvittavan oikeudellisen ja organisatorisen kehyksen kaikkien sidosryhmien pitkäaikaisele sitoutumiselle. Tämä uusi kehys pystytään luomaan ainoastaan yhteisön tasolla tavalla, jossa yhdistetään Euroopan yhdentymisen edut teknologisten tavoitteiden ja teollisuuden toimintaperiaatteiden nopeaan sopeutuvuuteen ja tuodaan jäsenvaltioiden osallistumiseen joustavuutta.

- Niiden rahoitus- ja muiden resurssien määrä, joihin teollisuus on sitoutunut: Teollisuus on jo investoinut mittavasti valmistelutyöhön ja tulee osallistumaan yhteisen teknologia-aloitteen toimintakustannuksiin yhdellä prosentilla t&k-kokonaiskustannuksista (arviolta noin. 2,7 miljardia euroa). Luontaissuorituksina teollisuuden osuudeksi t&k-hankkeisiin arvioidaan noin 60 prosenttia kustannuksista.

- Vaikutukset laajempien poliittisten tavoitteiden kannalta, mukaan luettuina yhteiskunnalliset hyödyt: Yhteisen ARTEMIS-teknologia-aloitteen teknologisten tavoitteiden saavuttamisella on Euroopan teollisuudelle välittömiä hyötyjä, joiden arvoksi arvioidaan vuodesta 2015 lähtien vähintään 14,7 miljardia euroa vuodessa säästyneiden kehityskustannusten muodossa. Tämä tuottavuuden parantuminen tuo todennäköisesti myös välillisiä hyötyjä markkinaosuuksien ja tulojen kasvuna, entistä runsaampaa lisäarvoa tuottaviin tuotesegmentteihin siirtymisenä ja pitkän aikavälin teknologisen kilpailukyvyn parantumisena.

- Mahdollisuudet saada kansallista lisätukea sekä lisätä teollisuuden nykyistä tai tulevaa rahoitusta: Yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite käyttää yhteisön rahoitusta keinona lisätä ja suunnata kansallista rahoitusta kohti yhteisiä päämääriä ja tavoitteita sekä tarjota teollisuudelle kannustimia lisäinvestointeihin. Teollisuus on valmistautunut kaksinkertaistamaan tämän alan resurssinsa tulevina vuosina. Kun yhteisön kokonaisrahoitusosuus t&k-toimista on 410 miljoonaa euroa, yhteisen ARTEMIS-teknologia-aloitteen kokonaisarvon pitäisi nousta siihen verrattuna seitsemänkertaiseksi , mistä 60 prosenttia tulee teollisuudelta ja muilta t&k-toimijoilta.

PÄÄTELMÄT

Ehdotettu sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskeva yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite on sopiva väline toteuttaa aloite, jolla hyödynnetään Euroopan potentiaali älykkäiden tuotteiden, prosessien ja palvelujen tulevaisuuden markkinoilla. Yhteinen ARTEMIS-teknologia-aloite osuu Lissabonin strategian ytimeen : siinä pyritään EU:n kilpailukyvyn kannalta strategisesti erittäin tärkeisiin tavoitteisiin; se lisää alan teollisuuden investointeja; sen ansiosta yhteisön rahoituksella voidaan aikaansaada kansallista rahoitusta, joka suuntautuu joustavalla tavalla yhteisiin päämääriin ja tavoitteisiin ja johtaa todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen syntymiseen tällä alalla; se tarjoaa mekanismin, jolla laajennetaan osallistumista t&k-toimintaan ja jonka avulla teollisuus voi toimia yhdessä yhteisten tavoitteiden ja päämäärien saavuttamiseksi ja sitä kautta parantaa tulosten hyödyntämistä ja soveltamista. Yhteisen teknologia-aloitteen hallinto- ja toimintamalli tarjoaa myös soveltuvat puitteet valtioiden välisten ohjelmien (Eureka) ja eurooppalaisten ohjelmien hyvien puolien yhdistämiseen ja huonojen puolien välttämiseen.

[1] 1982/2006/EY, 18.12.2006.

[2] SEC(88) 1882.

[3] KOM(2005) 488 lopullinen – "Lisää tutkimusta ja innovaatiota - Investointi kasvuun ja työllisyyteen - Yhteinen lähestymistapa" – vaikutusten arviointi.

[4] “i2010" on kokonaisvaltainen lähestymistapa EU:n tietoyhteiskunta- ja audiovisuaalipolitiikkaan.

[5] KOM(2006) 697, SEC(2006) 1467 – "Talouden uudistukset ja kilpailukyky: Euroopan kilpailukykyraportin 2006 tärkeimmät viestit".

[6] Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005) ja Automotive Open System Architecture. http://www.autosar.org.

[7] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH, ja Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO (2005).

[8] Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, 2005.

[9] ARTEMIS-teknologiayhteisö, http://www.artemis-office.org/.

[10] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH, ja Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO (2005).

[11] Komission tiedonanto: "i2010: Kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta", KOM(2005) 229.

[12] Noin 380 miljoonaa euroa vuodessa.

[13] Kuudes puiteohjelma muodosti 6 prosenttia kaikesta EU:n alueella siviilitutkimukseen myönnetystä julkisesta tuesta.

[14] Pitkällä aikavälillä puiteohjelmatason rahoituksella on 89 prosenttia enemmän vaikutuksia BKT:hen investoitua euroa kohti kuin kansallisen tason rahoituksella. Lähde: Seitsemättä puiteohjelmaa koskeneeseen ehdotukseen liitetty komission valmisteluasiakirja (KOM(2005) 119 lopullinen, liite 1, s. 59.)