Energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ei ole päivitetty merkittävästi 1990-luvun jälkeen, joten sopimus on vanhentunut. Siitä on myös tullut yksi eniten oikeusriitoja aiheuttavista investointisopimuksista maailmassa. Sijoittajien ensisijaisina vaateiden kohteina ovat EU:n jäsenvaltiot, ja suurin osa näistä sijoittajista on sijoittautunut muihin EU-maihin. Tämän seurauksena marraskuussa 2018 käynnistettiin sopimuksen nykyaikaistamisprosessi. Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyi ensin luettelon keskustelunaiheista. Ne koskivat pääasiassa investointisuojaan liittyviä säännöksiä. Tämän jälkeen EU ehdotti fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien investointien suojan poistamista, jotta energiaperuskirjasta tehty sopimus olisi linjassa Pariisin sopimuksen kanssa.

Energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssin on tarkoitus tehdä 22. marraskuuta 2022 pidettävässä 33. kokouksessaan neljä sopimuksen nykyaikaistamiseen liittyvää päätöstä. Nämä päätökset tehdään samanaikaisesti, ja niiden tarkoituksena on

Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi on energiaperuskirjaa koskevan prosessin hallinto- ja päätöksentekoelin, ja se perustettiin energiaperuskirjasta tehdyllä sopimuksella. Kaikki sopimuksen allekirjoittaneet tai siihen liittyneet valtiot tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestöt (kuten EU) ovat konferenssin jäseniä. Konferenssi kokoontuu säännöllisesti keskustelemaan energiayhteistyöhön liittyvistä kysymyksistä sopimuksen allekirjoittajien kesken, tarkastelemaan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen ja energiatehokkuutta ja siihen liittyviä ympäristönäkökohtia koskevan pöytäkirjan määräysten täytäntöönpanoa sekä harkitsemaan mahdollisia uusia välineitä ja yhteisiä toimia energiaperuskirjan puitteissa. Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi hyväksyy erityisesti energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen muutosten tekstit sekä sopimuksen liitteiden muutokset ja tekniset tarkistukset. Kun energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi äänestää energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen tekstiin ehdotetuista muutoksista, se tekee päätöksen muutosten hyväksymisestä läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten yksimielisellä päätöksellä. EU:lla on äänimäärä, joka vastaa sen sopimuksen sopimuspuolina olevien jäsenvaltioiden lukumäärää, edellyttäen, että EU ei käytä äänioikeuttaan, jos sen jäsenvaltiot käyttävät omaa äänioikeuttaan, ja päinvastoin.

Energiaperuskirjasta tehty sopimus, jäljempänä ’sopimus’. on energia-alalla sovellettava monenvälinen kauppa- ja investointisopimus, joka allekirjoitettiin vuonna 1994 ja tuli voimaan vuonna 1998. Sopimus sisältää määräyksiä investointien suojaamisesta, energiaraaka-aineiden ja -tuotteiden kaupasta, kauttakulusta ja riitojenratkaisusta. Sopimuksella luodaan myös puitteet energia-alan kansainväliselle yhteistyölle sen 54 sopimuspuolen välillä. Euroopan unioni on energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen osapuoli yhdessä Euratomin, 26 EU:n jäsenvaltion sekä Japanin, Sveitsin, Turkin ja useimpien Länsi-Balkanin maiden ja entisen Neuvostoliiton maiden kanssa Venäjää ja Valko-Venäjää lukuun ottamatta.

EU:n vakiintuneen tulkinnan mukaan energiaperuskirjasta tehtyä sopimusta ei sovelleta jonkin jäsenvaltion ja toisen jäsenvaltion sijoittajan välisiin riitoihin, jotka koskevat viimeksi mainitun tekemää investointia ensin mainitussa jäsenvaltiossa. Euroopan unionin tuomioistuin on nimenomaisesti vahvistanut tämän tulkinnan asiassa Komstroy antamassaan tuomiossa. Välimiesoikeudet ovat kuitenkin katsoneet ja katsovat edelleen, että unionin tuomioistuimen tuomiot eivät sido niitä. Jotta voidaan estää tuomioistuimia jatkamasta toimivallan hyväksymistä tällaisissa riita-asioissa, on tarpeen toistaa nimenomaisesti ja yksiselitteisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen autenttinen tulkinta. Sopivin tapa tähän on Wienin yleissopimuksen 31 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu sopimus.

–Muutokset liitteessä NI olevaan C jaksoon, joka sisältää erityisesti säännöt kymmenen vuoden siirtymäajasta fossiilisiin polttoaineisiin tehtävien nykyisten investointien suojan poistamiseksi EU:ssa, sekä muutokset muihin liitteisiin: nämä muutokset tulevat voimaan, kun energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen muutokset tulevat voimaan (ks. edellä). Kaikki sopimuspuolet soveltavat oletusarvoisesti liitteessä NI olevaa C jaksoa ja muihin liitteisiin tehtäviä muutoksia väliaikaisesti, jolleivat ne toisin ilmoita 23. helmikuuta 2023 mennessä (ks. edellä).

•Oikeusperusta

Menettelyllinen oikeusperusta

Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Energiaperuskirjaa käsittelevä konferenssi on sopimuksella eli energiaperuskirjasta tehdyllä sopimuksella perustettu elin.

Säädökset, jotka energiaperuskirjaa käsittelevän konferenssi on määrä antaa, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Nämä säädökset ovat sitovia kansainvälisen oikeuden nojalla.

Energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa tehtävät päätökset energiaperuskirjan liitteisiin ehdotettujen muutosten hyväksymisestä (CC 761) sekä yhteisymmärryspöytäkirjoihin, julistuksiin ja päätöksiin ehdotettujen muutosten hyväksymisestä (CC 762) ovat säädöksiä, joilla on sitovia oikeusvaikutuksia kansainvälisen oikeuden nojalla. Tämä johtuu siitä, että energiaperuskirjasta tehdyssä sopimuksessa energiaperuskirjaa käsittelevälle konferenssille annetaan valta muuttaa energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen liitteitä, yhteisymmärryspöytäkirjoja, julistuksia ja päätöksiä ilman, että sopimuspuolten on ratifioitava muutokset myöhemmin. Energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaan liitteet ja päätökset ovat erottamaton osa sopimusta.

Energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa tehtävä päätös energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen tekstin muutosten ja sen liitteiden muutosten voimaantuloa ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen hyväksymisestä (CC 763) on säädös, jolla on sitovia oikeusvaikutuksia kansainvälisen oikeuden nojalla, koska se velvoittaa sopimuspuolet soveltamaan energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen muutettua tekstiä ja sen liitteiden tiettyihin osiin tehtyjä muutoksia väliaikaisesti 15. elokuuta 2023 alkaen, jolleivat sopimuspuolet toisin ilmoita ennen 23. helmikuuta 2023.

Energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa tehtävä päätös energiaperuskirjaa koskevan sopimuksen tekstiin ehdotettujen muutosten hyväksymisestä (CC 760) on käsiteltävän asian erityisolosuhteissa säädös, jolla on sitovia oikeusvaikutuksia kansainvälisen oikeuden nojalla, koska se on tarkoitus hyväksyä samanaikaisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen muutosten voimaantuloa ja väliaikaista soveltamista koskevan päätöksen kanssa (CC 763 – ks. edellä), joka velvoittaa sopimuspuolet soveltamaan näitä muutoksia väliaikaisesti 15. elokuuta 2023 alkaen, jolleivat sopimuspuolet toisin ilmoita ennen 23. helmikuuta 2023.

Suunnitelluilla päätöksillä ei täydennetä eikä muuteta energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

Aineellinen oikeusperusta

Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti niiden suunniteltujen päätösten tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitelluilla päätöksillä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Kun suunnitelluilla päätöksillä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

Soveltaminen käsiteltävänä olevassa asiassa

Suunnitelluilla päätöksillä on tavoitteita ja osatekijöitä energian ja yhteisen kauppapolitiikan alalla. Näitä suunniteltujen päätösten eri tekijöitä ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellisena oikeusperustana ovat seuraavat määräykset: SEUT-sopimuksen 194 artiklan 2 kohta ja 207 artikla.