[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 24.7.2008

KOM(2008) 484 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Väliarviointi kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamisesta

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Väliarviointi kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

JOHDANTO

Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä,[1] jäljempänä ”ohjelmapäätös”, perustettiin kuusivuotinen kansanterveysohjelma, joka toteutetaan 1. tammikuuta 2003 ja 31. joulukuuta 2008 välisenä aikana.

Tässä tiedonannossa esitetään päätelmät, jotka tehtiin arvioinnissa kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008), jäljempänä ”ohjelma”, toteuttamisesta sen kolmen ensimmäisen toteuttamisvuoden aikana.

Arvioinnin tekemisestä säädetään ohjelmapäätöksen 12 artiklan 3 kohdassa, jossa edellytetään myös, että Euroopan komissio toimittaa arvioinnin tulokset Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.

Arvioinnin toteuttivat riippumattomat asiantuntijat RAND Europe -konsulttiyrityksestä, joka valittiin arvioinnin tekijäksi tarjousmenettelyllä.

Arviointikertomus on saatavissa kokonaisuudessaan Europa-palvelimella terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston sivustolla osoitteessa http://ec.europa.eu/health/ph_programme/eval2003_2008_en.htm.

2. Tausta

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklassa määrätään, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.

Nyt puheena oleva ohjelma, joka täydentää kansallista politiikkaa, on suunniteltu auttamaan perustamissopimuksessa asetetun tavoitteen saavuttamisessa.

Ohjelman yleiset tavoitteet ovat seuraavat:

- Parannetaan kansanterveyttä edistävää tiedotusta ja tietämystä.

- Parannetaan valmiutta reagoida nopeasti ja koordinoidusti terveysuhkiin.

- Edistetään terveyttä ja ehkäistään sairauksia kiinnittämällä huomiota terveyden taustatekijöihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessä.

Ohjelmalla on siten tarkoitus edistää

- ihmisten terveyden suojelun korkeaa tasoa kaikissa yhteisön politiikoissa ja toiminnoissa tukemalla kattavaa ja eri hallinnonalojen väliset rajat ylittävää terveysstrategiaa

- tasa-arvoa terveysasioissa

- jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä perustamissopimuksen 152 artiklan piiriin kuuluvilla aloilla.

3. MENETELMÄT

Arvioinnissa hyödynnettiin useita tiedonkeruumenetelmiä: asiakirjatutkimuksia, projektinvetäjien parissa tehtyä selvitystä, eri sidosryhmien edustajien haastatteluja sekä arkistotietojen ja projektitietokannan analysointia.

Arvioinnissa keskityttiin pääasiassa projekteihin, joille oli vuosina 2003–2005 myönnetty yhteisrahoitusta ehdotuspyyntöjen perusteella ja jotka edustivat ohjelman pääasiallista toiminta-alaa. Ehdotuspyyntöihin varatut määrärahat muodostivat suurimman osan toimintabudjetista.

Koska kyse oli väliarvioinnista, useimmat arvioiduista projekteista olivat ehtineet vasta varhaiseen vaiheeseen. Tämän vuoksi arvioijat eivät pystyneet tarkasti arvioimaan, missä määrin vuosina 2003–2005 ehdotuspyyntöjen perusteella yhteisrahoitusta saaneet projektit olivat täyttäneet ohjelman tavoitteet.

Nämä rajoitukset huomioon ottaen kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) arvioinnissa tarkasteltiin seuraavassa esitettäviä seikkoja.

4. Arvioinnin kohteena olleet asiat ja kysymykset

Arvioinnissa tarkasteltiin seuraavia seikkoja:

Merkityksellisyys : ohjelman tavoitteiden relevanssi sidosryhmien tarpeiden kannalta.

Vaikuttavuus : missä määrin ohjelmapäätöksessä ja vuotuisissa työohjelmissa asetetut tavoitteet on saavutettu, missä määrin ohjelma on toteuttanut vuotuisissa työohjelmissa ja ohjelmapäätöksessä kuvatut prioriteetit ja missä määrin ohjelma onnistuu täydentämään (eli tuomaan Euroopan tason lisäarvoa) jäsenvaltioiden toimia pyrittäessä suojelemaan ihmisten terveyttä ja parantamaan kansanterveyttä kohtuullisin kustannuksin.

Tehokkuus : resurssien kohdentamisen ajoitus, määrän sopivuus, laatu ja kustannustehokkuus, ohjelman organisaation ja rakenteen, niihin liittyvien tehtävien ja yleisen hallintokapasiteetin analyysi suhteessa saavutettuihin tuloksiin sekä ohjelman toteuttamismenetelmät.

Johdonmukaisuus ja täydentävyys : missä määrin on huolehdittu johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä ohjelman ja EU:n muiden toimintalinjojen ja toimien (aluepolitiikka, tutkimus, tilasto-ohjelmat, työvoimapolitiikka jne.) yhteydessä toteutettujen toimenpiteiden välillä.

Hyväksyttävyys: missä määrin sidosryhmät hyväksyvät kansanterveyspolitiikan yleensä ja tavan, jolla ohjelma toteuttaa sitä.

Seuranta: onko nykyinen ohjelman toimien seurantaan käytetty menetelmä asianmukainen.

Jatkettavuus : missä määrin ohjelman tulokset ovat jatkettavissa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä eli sen jälkeen, kun EU:n rahoitus on päättynyt.

5. Havainnot

Keskeiset arvioinnissa tehdyt havainnot esitetään seuraavassa.

5.1. Merkityksellisyys

Projektien vetäjien keskuudessa tehdyssä selvityksessä ja eri sidosryhmien edustajien haastatteluissa kävi ilmi, että sidosryhmät katsovat, että ohjelmasta on hyötyä yhtä lailla sidosryhmille kuin EU:n kansalaisillekin. Erityisen merkittävinä mainittiin verkottuminen, tietojen ja hyvien toimintamallien vaihto, Euroopan laajuinen yhteistyö ja valmiuksien lisääminen.

5.2. Vaikuttavuus

Selvityksessä kävi ilmi, että projektien katsotaan tukevan ohjelmapäätöksessä ja työohjelmissa asetettujen tavoitteitten saavuttamista. ”Projektien valinta on hoidettu selkeillä ja avoimilla arviointimenettelyillä, jotka on julkaistu virallisen lehden sähköisessä versiossa, mikä vahvistaa käsitystä siitä, että valituksi on tullut ainoastaan merkityksellisiä projekteja. Arvioijat ovat ilmeisesti käyttäneet asianmukaisia kriteerejä avoimella tavalla, mitä myös selvitykset ja haastattelut tukevat.”[2]

5.3. Tehokkuus

Huomattavan moni projektin vetäjä piti projektien hallintoa monimutkaisena ja byrokraattisena, ja projektiehdotusten jättämismenettelyä taas pidettiin aikaa vievänä ja työläänä.

5.4. Johdonmukaisuus ja täydentävyys

Kansanterveysohjelman (2003–2008) vuorovaikutus yhteisön muiden toimien kanssa vaihtelee aloittain. Erityisen tiiviinä sitä pidetään bioterrorismin torjunnan, terveysjärjestelmien ja lääkkeitten alalla.

5.5. Hyväksyttävyys

Haastateltujen ja sidosryhmien valtaosa hyväksyy EU:n tason toiminnan kansanterveysalalla ja tukee sitä. Ohjelman aikaansaama lisäarvo syntyy siitä, että se voi toimia tehokkaana linkkinä jäsenvaltioiden ja EY:n terveyspolitiikan välillä ja auttaa siten tukemaan ja koordinoimaan toimia.

5.6. Seuranta

Arvioinnissa keskityttiin tarkastelemaan ehdotuspyyntöjen perusteella osarahoitettujen projektien seurantaa. Selvityksen ja haastattelujen mukaan projektien seuranta näyttää olevan asianmukaista.

5.7. Jatkettavuus

Lähes puolet (47 %) vastanneista projektien vetäjistä uskoi, että projekti ja sen tulokset olisivat jatkettavissa sen jälkeen, kun ohjelman rahoitustuki päättyy. Jatkettavuuteen päästäisiin hyödyntämällä projektin tuotoksia, levittämällä tietoja ja tuloksia (esim. kansanterveysalan raportit), jatkamalla yhteistyötä ja verkostotoimintaa yhteistyökumppanien ja muiden organisaatioiden kanssa sekä järjestämällä koulutusta ja lisärahoitusta. Arvioinnin perusteella on selvää, että ohjelmasta on ainakin joiltakin osiltaan odotettavissa pitkäkestoisia vaikutuksia.

6. Suositukset

Kansanterveysalan toimintaohjelmasta (2003–2008) tehty arvio on kokonaisuutena myönteinen. Arvioijat esittivät kuitenkin 18 suositusta kolmesta aiheesta: ohjelmasta, sen hallinnosta ja projekteista.

6.1. Ohjelma

Arvioinnin mukaan ohjelman prioriteetit ovat monimutkaisia. Vaikka ne olisivatkin täysin perusteltuja, ne eivät välttämättä kuvasta sidosryhmien tai EU:n kansalaisten todellisia tarpeita. Olisikin pyrittävä kehittämään kohdennetumpia prioriteetteja tarpeista lähtevällä tavalla.

Suositeltavaa olisi keskittyä osa-alueisiin, joilla vaikutukset ovat suuret ja jotka aiheuttavat erityistä huolta.

6.2. Hallinto

Olisi pyrittävä luomaan uusia rahoitusmenettelyjä, joilla houkuteltaisiin lisää innovatiivisia ehdotuksia.

Sidosryhmien sisäpiiri tuntee hyvin ohjelmassa toteutettavan toiminnan, joka ei kuitenkaan välttämättä saavuta laajempaa potentiaalista yleisöä. Arvioinnissa ehdotetaan, että osarahoitusta saaneiden projektien saavutuksista tiedotettaisiin kohderyhmän mukaan räätälöidyillä viesteillä.

Koska onnistuminen ohjelman toteuttamisessa riippuu muiden muassa yhteistyöstä kansainvälisten organisaatioiden kanssa, arvioijat suosittelevat, että nykyisiä yhteyksiä niihin pidetään yllä ja vahvistetaan.

6.3. Projektit

Ehdotuspyynnöissä sovellettavaa projektiehdotusten jättömenettelyä olisi hyvä yksinkertaistaa.

Arvioinnissa ehdotettiin, että arvioitavien ehdotusten määrän hallitsemiseksi ja rajoittamiseksi harkittaisiin epäsuoraa, suljettua ja epävirallista kilpailumenettelyä.

Projektien olisi seurattava edistymistään ohjelman prioriteettien suhteen.

7. Komission kommentit arvioinnissa esitetyistä päätelmistä

7.1. Ohjelma

Arvioinnin mukaan ohjelman prioriteetit ovat monimutkaisia. Vaikka ne olisivatkin olleet täysin perusteltuja, ne eivät välttämättä ole kuvastaneet sidosryhmien tai EU:n kansalaisten todellisia tarpeita.

Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydessä toteutettavien toimien rationalisointia ja priorisointia varten on käynnistetty useita hankkeita, kuten ohjelmaan (2003–2008) liittyvä kartoitus ja monivuotinen suunnittelu. Ne auttavat määrittämään prioriteetit kullekin uuden kansanterveysohjelman – ts. toisen terveysalan yhteisön toimintaohjelman[3] (2008–2013) – toimintavuodelle, selvittämään sidosryhmien tarpeet ja määrittelemään täsmällisiä tavoitteita. Uudesta ohjelmasta tulee entistä selväpiirteisempi, kun toimia on vähemmän ja prioriteetit ovat selkeämmät.

Lisäksi järjestetään entistä laajempi innovatiivinen kuulemiskierros, jolla pyritään määrittelemään vuotuisten työohjelmien prioriteetit, vastaamaan EU:n kansalaisten todellisiin tarpeisiin ja parantamaan ohjelman tunnettuutta sidosryhmien keskuudessa. Useilta eri sidosryhmiltä tiedustellaan, mitkä toiminnan osa-alueet ovat niille merkittäviä.

7.2. Hallinto

Mahdollisuudesta ottaa käyttöön uusia rahoitusmenetelmiä todettakoon, että toisessa terveysalan ohjelmassa (2008–2013) niitä on tarjolla aiempaa enemmän:

- rahoitus toimelle, jolla pyritään johonkin ohjelman tavoitteeseen (rahoitusosuus enintään 60 % projektin kustannuksista)

- rahoitus valtiosta riippumattoman yhteisön tai erikoistuneen verkoston toimintamenoihin (enintään 60 % tukikelpoisista kustannuksista)

- yhteisön ja yhden tai useamman jäsenvaltion yhteisrahoitus julkiselle elimelle tai valtiosta riippumattomalle yhteisölle (enintään 50 % kustannuksista)

- yhteistoimet muiden yhteisön ohjelmien kanssa.

Projektien tuloksista tiedotetaan käyttäen asianmukaisia, kohdeyleisön mukaan räätälöityjä kanavia.

Projektien jatkettavuuteen kiinnitetään enemmän huomiota. Projektien lähempää seurantaa varten voitaisiin käyttää tuotosindikaattoreita. Projektin päättyessä olisi arvioitava edunsaajan aikaansaama todellinen tuotos. Tällä tavoin selvitettäisiin, missä määrin projektin alussa esitetyt odotukset näkyvät loppuraportissa.

Ohjelman toimista tiedotetaan laajemmin kuin ennen. Sitä varten on laadittu laaja strategia. Uusia toimia on viety eteenpäin ja jo käynnissä olevia laajennettu. Näistä mainittakoon sähköisten tiedotteiden ja internetin käyttö (PO SANCOn verkkosivusto, EU:n kansanterveysportaali Terveys-EU, Terveys-EU-uutiskirje, kansanterveysalan toimeenpanovirasto), tietopäivät (päätapahtumat Luxemburgissa, jäsenvaltioiden omat päivät), kansallisten yhteyspisteiden verkoston kehittäminen sekä uudet terveyteen liittyvät julkaisut.

Komissio tiivistää kansainvälisten järjestöjen, kuten WHO:n ja OECD:n, kanssa käytävää yhteistyötä suorien tukisopimusten kautta.

7.3. Projektit

Ehdotuspyynnöissä sovellettavaa projektiehdotusten jättömenettelyä olisi yksinkertaistettava. Näin tehtiin jo vuoden 2007 ehdotuspyynnön yhteydessä, ja yksinkertaistamista jatketaan toisen terveysalan ohjelman (2008–2013) yhteydessä.

Ehdotuspyynnöissä käytettäviä arviointiperusteita tarkistettiin vuonna 2007. Kansanterveysalan toimeenpanoviraston vuonna 2006 tekemän arvioinnin jälkeen komissio teki 12. helmikuuta 2007 päätöksen kansanterveysohjelman toimien valintaa ja rahoitusta koskevista yleisistä periaatteista ja perusteista.[4]

Myöntämisperusteita tarkistamalla haluttiin lisätä arviointiprosessin avoimuutta ja antaa hakijoille lisää ohjeita siitä, mitä projekteilta odotetaan. Myöntämisperusteet eriteltiin selkeästi ja joitakin näkökohtia täsmennettiin. Niihin kuuluivat esimerkiksi maantieteellinen kattavuus, yhteistyökumppanuuksien laatu ja asema ehdotuspyynnön alalla, Euroopan laajuinen lisäarvo sekä hankehallinto ja varainhoito.

Mitä tulee ehdotuspyynnöissä saatavien ehdotusten määrän rajoittamiseen arvioinnissa ehdotetulla tavalla, komissio huomauttaa, että varainhoitoasetuksen mukaan on noudatettava suoraan kilpailuun perustuvaa menettelyä. Suljetun menettelyn käytöstä ei ole kansanterveysalalla etua, eikä epäsuoran kilpailun menettely vaikuttaisi takaavan puolueettomuutta ja tasapuolista kohtelua.

Edunsaajia pyydetään kuvailemaan, miten heidän ehdotuksensa parantavat Euroopan kansalaisten terveyttä (jota mahdollisuuksien mukaan mitataan asianmukaisilla indikaattoreilla, joista yksi on terveen elinajan indikaattori[5]) ja miten ne vähentävät terveyteen liittyvää eriarvoisuutta EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja niiden välillä.

8. PÄÄTELMÄT

Väliarvioinnissa tehdyt päätelmät ovat pääosin myönteisiä. Siinä kuitenkin nostetaan esiin joitakin osa-alueita, joita olisi tarkasteltava tarkemmin kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) myöhemmän toteuttamisen sekä toisen terveysalan ohjelman (2008–2013) kehittämisen yhteydessä.

Arvioinnin tekeminen oli mittava urakka, joka vaati suunnitteluvaiheesta raportin viimeistelyyn runsaasti aikaa. Päätöksenteon kannalta se valmistui liian myöhään, eikä sen perusteella olisi enää voitu tehdä merkittäviä tarkistuksia kansanterveysalan toimintaohjelmaan (2003–2008), josta tehty päätös kumottiin 1. tammikuuta 2008 lähtien, kun toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2008–2013) käynnistyi.

Arvioinnin tulokset otettiin kuitenkin mahdollisuuksien mukaan välittömästi huomioon pyrittäessä parantamaan vuosien 2003–2008 ohjelman toimintaa sen loppuaikana. Komissio ottaa arvioinnissa esitetyt suositukset tarkasti huomioon toisen terveysalan ohjelman (2008–2013) toteuttamisen yhteydessä.

[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23. syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä (EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1).

[2] RAND: Väliarviointi kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) toteuttamisesta, loppukertomus, s. 100–101.

[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1350/2007/EY, tehty 23. lokakuuta 2007, toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013) (EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3).

[4] EUVL L 46, 16.2.2007, s. 45.

[5] Ks. http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm.