SANASTO

GIS : Paikkatietojärjestelmä

POSEI : syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevat ohjelmat

POSEICAN : Kanariansaarten syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevat ohjelmat

POSEIDOM : Ranskan merentakaisten departementtien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevat erityisohjelmat

POSEIMA : Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevat ohjelmat

TIIVISTELMÄ

I. Neuvosto hyväksyi vuosina 1989–1993 Euroopan unionin (EU) syrjäisimpien alueiden (Ranskan merentakaiset departementit, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) ja Egeanmeren pienten Kreikan saarten hyväksi toteutettavia maatalousalan erityistoimenpiteitä, joissa otettiin huomioon kyseisten alueiden erityistilanne.

II. Syrjäisimpiä alueita ja Egeanmeren saaria koskevissa ohjelmissa käytetään kyseisten alueiden erityistarpeiden tyydyttämiseen kahta eri välinettä. Erityisen hankintajärjestelmän avulla korvataan kyseisten alueiden saaristoasemasta ja syrjäisestä sijainnista johtuvat lisäkustannukset. Paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavilla toimenpiteillä pyritään kehittämään paikallista maataloustuotantoa ja maataloustuotteiden toimituksia.

III. Erityistoimenpiteitä uudistettiin vuonna 2006. Komissio totesi, että järjestelmä oli hallinnoltaan liian jäykkä. Tämä rajoitti valmiuksia tyydyttää unionin toimien avulla syrjäisimpien alueiden tarpeet oikea-aikaisesti ja siten, että kyseisten alueiden erityisongelmat otetaan huomioon. Tästä seurasi, että uudella lähestymistavalla suosittiin alueellisen osallisuuden lisäämistä sekä päätöksenteon hajauttamista ja joustavoittamista jäsenvaltioiden esittämien, komissiolle hyväksyttäviksi annettujen ohjelmien pohjalta.

IV. Uudistuksen tavoitteet huomioon ottaen tilintarkastustuomioistuin pyrki tarkastuksellaan vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

a) Onko jäsenvaltioiden laatimat ja komission hyväksymät tukiohjelmat suunniteltu siten, että niiden avulla tyydytetään kyseiset erityistarpeet vaikuttavalla tavalla?

b) Onko jäsenvaltioiden vuonna 2006 toteutetun uudistuksen jälkeen suunnittelemat toimenpiteet pantu täytäntöön vaikuttavalla tavalla?

c) Seurataanko jäsenvaltioiden laatimia ja komission hyväksymiä tukiohjelmia vaikuttavalla tavalla?

V. Yleisesti ottaen tilintarkastustuomioistuin totesi, että erityistoimenpiteet ovat vaikuttavia ja että niillä on suuri merkitys asianomaisten alueiden maataloudelle. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi järjestelmän hallinnoinnissa useita puutteita, joiden vuoksi erityistoimenpiteitä on edelleen mahdollista parantaa.

VI. Ohjelmien suunnittelu- ja hyväksymisvaihe kesti ainoastaan kuusi kuukautta. Komissio piti silloin tärkeämpänä hoitaa ohjelmien yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden valvontaan liittyviä tehtäviään kuin hallinnoida ja myötävaikuttaa aktiivisesti ohjelmien laadintaan niiden vaikuttavuuden varmistamiseksi. Tämä huomautus koskee myös menettelyä, jonka avulla ohjelmia muutetaan tulevia vuosia varten.

VII. Ohjelmien täytäntöönpanon osalta tilintarkastustuomioistuin havaitsi toimenpiteitä tai toimia, joiden osalta riskinä on, että ne on suunniteltu siten, että parhaassakin tapauksessa niiden vaikuttavuus jäänee vähäiseksi. Myöskään asianomaisissa jäsenvaltioissa käytössä olevissa valvontajärjestelmissä ei aina ole otettu huomioon erityistoimenpiteiden monimuotoisuutta.

VIII. Komissio ei seuraa riittävän säännöllisesti erityistoimenpiteiden vaikuttavuutta. Pääasiassa se ainoastaan arvioi toimenpiteet viiden vuoden välein. Jäsenvaltioiden vuosittain toimittamat täytäntöönpanokertomukset eivät ole läheskään siinä määrin yhdenmukaisia, että komissio voisi käyttää niitä hallinnoinnin tietojärjestelmänä.

JOHDANTO

ERITYISTOIMENPITEIDEN HISTORIA

1. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa määrätään: "Ottaen huomioon Guadeloupen, Ranskan Guayanan, Martiniquen, Réunionin, Saint Barthélemyn, Saint Martinin, Azorien, Madeiran ja Kanariansaarten rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne, jota vaikeuttaa niiden syrjäinen sijainti, saaristoluonne, pieni koko, vaikea pinnanmuodostus ja ilmasto sekä taloudellinen riippuvuus muutamista harvoista tuotteista, jotka sen vuoksi, että ne ovat pysyviä tekijöitä ja niillä on yhteisvaikutuksia, haittaavat suuresti näiden alueiden kehitystä, neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta ja Euroopan parlamenttia kuultuaan erityistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on erityisesti määritellä ne edellytykset, joilla perussopimuksia sovelletaan kyseisiin alueisiin, mukaan lukien yhteiset politiikat."

2. Komissio laati tämän määräyksen perusteella syrjäisimpiä alueita koskevan strategian [1], jolla pyritään saavuttamaan seuraavat kolme tavoitetta:

a) huonojen yhteyksien parantaminen

b) kilpailukyvyn parantaminen

c) alueellisen yhdentymisen lujittaminen.

Keskeiset välineet näiden tavoitteiden saavuttamiseen ovat rakennerahastot ja molemmat maatalousrahastot (Euroopan maatalouden tukirahasto eli maataloustukirahasto ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto eli maaseuturahasto) sekä syrjäisimpien alueiden maatalousalan erityisohjelmat, jotka tunnetaan nimellä "syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia erityisiä valinnaisia toimenpiteitä koskevat ohjelmat (POSEI)".

3. Vuonna 1989 neuvosto hyväksyi "Ranskan merentakaisten departementtien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevat erityisohjelmat (Poseidom)" [2]. Kesäkuussa 1991 hyväksyttiin kaksi samankaltaista ohjelmaa: Poseima (Azorit ja Madeira) [3] ja Poseican (Kanariansaaret) [4].

4. Vastaavia Kreikkaa koskevia ohjelmia laadittiin vuonna 1993 [5]. Egeanmeren pieniä saaria ei perussopimuksen mukaan pidetä syrjäisimpinä alueina, minkä vuoksi tätä järjestelmää käsitellään juridiselta kannalta erillään POSEI-järjestelmästä, mutta sitä koskevat samat budjettikohdat. Interventiologiikka on rakenteeltaan sama POSEI-ohjelmissa ja pienten saarten hyväksi toteutettavissa ohjelmissa, ja kumpaakin järjestelmää hallinnoi sama yksikkö komissiossa. Niin ollen näitä kahta järjestelmää käsitellään tässä kertomuksessa yhdessä ja niitä kutsutaan jäljempänä "erityistoimenpiteiksi".

+++++ TIFF +++++

ERITYISTOIMENPITEIDEN UUDISTAMINEN

5. POSEI-järjestelmää ja Egeanmeren pienten saarien hyväksi toteutettavia erityistoimenpiteitä uudistettiin vuonna 2006 [6]. Komissio totesi, että järjestelmä oli hallinnoltaan liian jäykkä. Tämä rajoitti mahdollisuutta tyydyttää unionin toimien avulla syrjäisimpien alueiden tarpeet oikea-aikaisesti ja kyseisten alueiden erityisongelmat huomioon ottavalla tavalla. Uudistuksessa siirryttiin komission toimenpiteiden mikrotason hallinnoinnista lisääntyneeseen alueelliseen osallisuuteen sekä hajautettuun ja joustavampaan päätöksentekoon jäsenvaltioiden komission hyväksyttäviksi esittämien ohjelmien pohjalta (ks. laatikko 1, jossa esitetään uudistuksen motiivit ja tavoitteet).

LAATIKKO 1

OTE PERUSTELUISTA, JOTKA ESITETÄÄN EHDOTUKSESSA NEUVOSTON ASETUKSEKSI TIETYISTÄ EUROOPAN UNIONIN SYRJÄISIMPIEN ALUEIDEN MAATALOUSTUOTTEISTA

"Järjestelmien hallinnossa on kuitenkin ollut toivomisen varaa; hallinnon jäykkyys on tyypillistä molemmille POSEI-järjestelmien [7] ohjelmalohkoille eli erityiselle hankintajärjestelmälle ja syrjäisimpien alueiden paikallistuotannon tukijärjestelmälle. Komission on annettava säännöksiä hankintataseiden mukauttamiseksi, jotta voitaisiin ottaa huomioon hankittavien tuotteiden määrien joskus vähäisetkin vaihtelut.

Tämän lisäksi paikallistuotannon tukijärjestelmä koostuu neuvoston asetuksilla käyttöönotetuista 56 (mikro)toimenpiteestä. Näiden toimenpiteiden mukauttaminen ei ole mahdollista ilman toimielinten välistä lainsäädäntöprosessia, joka hidastaa yhteisön toimintaa ja vahingoittaa mahdollisuuksia reagoida yhteisön toiminnalla syrjäisimpien alueiden erityistilanteisiin, jotka edellyttävät usein vähäisiä summia.

Sen vuoksi ehdotetaan, että muutetaan kyseisille alueille myönnettävää tukea koskevaa ajattelutapaa kannustamalla päätöksentekomenettelyyn osallistumista ja mahdollistamalla nopea reagointi alueiden erityistilanteisiin."

ERITYISTOIMENPITEIDEN LUONNE JA TAVOITTEET

6. Syrjäisimpiä alueita ja Egeanmeren saaria koskevissa ohjelmissa käytetään kyseisten alueiden erityistarpeiden tyydyttämiseen kahta eri välinettä:

a) Erityisen hankintajärjestelmän avulla korvataan kyseisten alueiden saaristoasemasta ja syrjäisestä sijainnista johtuvat lisäkustannukset. Tämä on pantu täytäntöön vapauttamalla kolmansista maista tuotavat tuotteet tuontitulleista tai tukemalla unionista peräisin olevien tuotteiden toimittamista; ehdot ovat lopullisille käyttäjille molemmissa tapauksissa samat.

b) Paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavilla toimenpiteillä pyritään kehittämään paikallista maataloustuotantoa ja maataloustuotteiden toimituksia. Nämä toimenpiteet koskevat suurta joukkoa tuotteita ja tuotantoon, kaupan pitämiseen ja jalostukseen liittyviä toimenpiteitä. Niiden yhteydessä sovelletaan monenlaisia välineitä, kuten mm. pinta-alatukia, eläinpalkkioita, maksuja tuottajaorganisaatioille, tukia tonnia kohti tai markkinatutkimusten rahoittamista. Kaikki nämä toimenpiteet vaikuttavat osaltaan yleistavoitteeseen, jonka tarkoituksena on lisätä paikallista maataloustuotantoa ja parantaa tuottajien kilpailukykyä. Tästä huolimatta on kuitenkin pantava merkille, että kunkin toimenpiteen yksittäiset tavoitteet, sellaisina kuin ne on ohjelmissa määritelty, voivat vaihdella huomattavasti. Laatikossa 2 esitetään esimerkkejä eri ohjelmiin sisältyvistä toimenpiteistä ja toimista.

+++++ TIFF +++++

LAATIKKO 2

ESIMERKKI ERI OHJELMIIN SISÄLTYVISTÄ TOIMENPITEISTÄ JA TOIMISTA

Ohjelmien monimuotoisuudesta saa käsityksen seuraavista tilintarkastustuomioistuimen tarkastettaviksi valituista toimenpiteistä ja toimista:

Ranska (Ranskan merentakaiset departementit)

tuet banaanintuottajille

sokeriruoko-, sokeri- ja rommiala (esim. seuraavat toimet: kiinteä tuki Ranskan merentakaisten departementtien sokeriteollisuuden mukauttamiselle yhteiseen markkinajärjestelyyn, tuki sokeriruo’on kuljettamiselle)

eläinten kasvatuksen rakenteiden parantaminen (esim. seuraavat toimet: erityistuet naudanliha-alan muuttamiselle tai erityistuet porsaanliha-alan paikallisten markkinoiden hallinnalle).

Espanja (Kanariansaaret)

tuet naudan-, lampaan- ja vuohenliha-aloille suorina maksuina tuottajille

tuet banaanintuottajille.

Portugali (Azorit)

tuet eläintuotannolle (esim. seuraavat toimet: suorat tuet naudanlihantuotannolle tai innovaatiota ja eläintuotteiden laatua edistävä tuki)

tuet kasvituotannolle (esim. seuraavat toimet: tuki perinteisten viljelykasvien tuotannolle tai tuki hedelmien ja vihannesten, leikkokukkien ja koristekasvien tuotannolle).

Kreikka (Chioksen saari)

tuki oliivitarhoille

tuki mastiksin tuotannolle

tuki hunajan tuotannolle.

ERITYISTOIMENPITEITÄ KOSKEVA TALOUSARVIO

7. Tarkastuksen kattamina vuosina erityistoimenpiteille myönnettiin määrärahoja seuraavasti: 332 miljoonaa euroa varainhoitovuodeksi 2007 ja 618 miljoonaa euroa varainhoitovuodeksi 2008 (lukuun ottamatta edeltävinä vuosina toteutetuille toimenpiteille myönnettyjä varoja). Vuoden 2008 talousarvio oli edeltäviä vuosia suurempi, koska varoja siirrettiin varainhoitovuotta 2008 varten banaanin yhteistä markkinajärjestelyä koskevan uudistuksen seurauksena 1. tammikuuta 2007 alkaen. Uudistus toteutettiin yhteisön uuden banaanintuontijärjestelmän ja kansainvälisten kauppaneuvottelujen vuoksi. Uudistuksen tavoitteena on mukauttaa järjestelmää muilla maatalousaloilla toteutettavien uudistusten pääperiaatteiden mukaisesti ja samalla turvata yhteisön banaanintuottajille kohtuullinen elintaso ja ottaa huomioon tuotantoalueiden erityispiirteet. POSEI-järjestelmän talousarviomäärärahoja lisättiin 278,8 miljoonalla eurolla. Tarkoituksena oli sisällyttää koko banaanintuottajille maksettava yhteisön tuki POSEI-ohjelmiin 1. tammikuuta 2007 alkaen. Talousarvion toteuttaminen esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä I.

8. Erityistoimenpiteitä koskevalle talousarviolle on asetettu seuraavat enimmäismäärät (miljoonaa euroa):

+++++ TIFF +++++

ERITYISTOIMENPITEIDEN HALLINTO- JA VALVONTAJÄRJESTELMÄ

9. Euroopan maatalouden tukirahaston (maataloustukirahaston) talousarviossa erityistoimenpiteiden täytäntöönpanoon sovelletaan jaetun hallinnoinnin mallia. Vuonna 2006 toteutetun uudistuksen myötä alueellinen osallisuus päätöksenteossa kasvoi ja päätöksentekoa hajautettiin ja joustavoitettiin ja täten ohjelmien suunnittelu ja täytäntöönpano toteutetaan alhaalta ylöspäin (bottom-up approach). Tämä tarkoittaa, että syrjäisimpien alueiden tarpeet ja toimenpiteet, joilla kyseiset tarpeet pyritään tyydyttämään, yksilöidään jäsenvaltioiden kannalta sopivimmalla tasolla. Ohjelmien laadinta, täytäntöönpano ja valvonta on jäsenvaltioiden vastuulla.

10. Komission vastuulla on tehdä ehdotuksia perusasetuksiksi ja laatia neuvoston asetuksiin sisältyvien säännösten soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Se hyväksyy jäsenvaltioiden esittämät ohjelmat sekä niihin tehtävät muutokset ja seuraa niiden täytäntöönpanoa.

11. Yksilöidäkseen syrjäisimpien alueiden erityistarpeet jäsenvaltioiden on tehtävä taloudellinen analyysi ja arvioitava aiemmin toteutettuja toimenpiteitä, määritettävä strategiset ja toiminnalliset tavoitteet ja suunniteltava toimenpiteitä, joiden avulla kyseiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa. Kaikkien näiden tekijöiden oli sisällyttävä ohjelmiin, joita varten oli niin ikään oltava tulosindikaattoreita [8].

12. Ohjelmat annettiin komission hyväksyttäviksi. Komissio arvioi, olivatko ohjelmat johdonmukaisia muiden toimintalinjojen ja unionin toimien kanssa ja olivatko ne unionin lainsäädännön mukaisia.

13. Jäsenvaltiot nimittivät ohjelmissaan hallinnosta ja valvonnasta vastaavat viranomaiset. Ohjelmat toteutettiin nimitettyjen maksajavirastojen vastuulla, jotka sitoutuivat hoitamaan myös valvonta- ja seurantatehtävät joko itse tai siirtämällä toimivaltuutensa osittain tai kokonaan muille yksiköille.

14. Erityistoimenpiteiden hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat lakisääteiset vaatimukset perustuvat valtaosin maataloustukirahaston suoria tukia koskevaan yhdennettyyn hallinto- ja valvontajärjestelmään. Niin ollen hallinnollinen tarkastus tehdään kaikille tukihakemuksille ja paikalla tarkastetaan 5 prosentin otos. Tiettyjen jalostamis- tai kaupanpitämistarkoituksessa tehtäviin tavaratoimituksiin liittyvien tukitoimenpiteiden kohdalla on tarkoitus toimittaa muita tarkastuksia, jotka koskevat mm. punnituksia, kuljetuksia ja toimituksia. Erityisen hankintajärjestelmän osalta jäsenvaltioiden on tarkistettava, jos Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden tuomisen tukemisesta syrjäisimmillä alueilla tai tullimaksuista vapauttamisen tukemisesta saatava etu välittyy vaikuttavalla tavalla lopullisille edunsaajille saakka.

15. Komission on esitettävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31. joulukuuta 2009 ja sen jälkeen joka viides vuosi yleisluontoinen kertomus, jossa käsitellään erityistoimenpiteiden yhteydessä toteutettujen toimien vaikutusta. Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä asianmukaisia ehdotuksia. Kertomuksen esittämisen ajankohtaa on lykätty, ja komission jäsenten kollegion oli tarkoitus hyväksyä kertomus syyskuussa 2010. Komissio on ottanut kertomuksen laadinnassa huomioon myös maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston vuoden 2008 [9] arviointiohjelman yhteydessä teetetyn erityistoimenpiteiden arvioinnin. Arvioija esitti kertomuksensa marraskuussa 2009.

TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA

16. Tarkastuksen tavoitteena oli arvioida vuoden 2006 uudistuksen jälkeisten erityistoimenpiteiden vaikuttavuutta ja tiettyjä taloudellisia tekijöitä. Tarkastuksessa painotettiin sitä, onko toimenpiteet ja hallintomenettelyt suunnittelu siten, että ne olisivat vaikuttavia. Uudistuksesta oli kulunut vasta vähän aikaa, joten pitkän ajanjakson arvioinnin sijaan oli mahdollista saada selville pikemminkin, mihin suuntaan vaikuttavuus on kehittynyt.

17. Tässä kertomuksessa käsitellään seuraavia kysymyksiä:

a) Onko jäsenvaltioiden laatimat ja komission hyväksymät tukiohjelmat suunniteltu siten, että niiden avulla tyydytetään kyseiset erityistarpeet vaikuttavalla tavalla?

b) Onko jäsenvaltioiden vuonna 2006 toteutetun uudistuksen jälkeen suunnittelemat toimenpiteet pantu täytäntöön vaikuttavalla tavalla?

c) Seurataanko jäsenvaltioiden laatimia ja komission hyväksymiä tukiohjelmia vaikuttavalla tavalla?

18. Tarkastus kattoi erityistoimenpiteitä koskevan uudistuksen jälkeen päätetyt varainhoitovuodet (2007, 2008 ja 2009).

19. Tarkastus toimitettiin neljässä asianomaisessa jäsenvaltiossa (Kreikka, Espanja, Ranska ja Portugali). Paikalla tarkastetut alueet olivat Chioksen saari (Kreikka), Kanariansaaret (Espanja), Réunion (Ranska) ja Azorit (Portugali). Muiden alueiden toimenpiteiden osalta tarkastus kohdistui kunkin jäsenvaltion keskushallintoon.

20. Tarkastus koski otosta, johon oli poimittu paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavia toimenpiteitä. Poimintaperusteet olivat rahoituksen määrä ja toimenpiteiden merkittävyys asianomaisten alueiden maataloudelle (ks. liite II). Paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavia toimenpiteitä pidettiin ensisijaisina erityiseen hankintajärjestelmään verrattuna seuraavista syistä:

a) Paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettaville toimenpiteille myönnetyn rahoituksen osuus vuoden 2007 erityistoimenpiteistä on 67 prosenttia ja vuodesta 2009 alkaen noin 82 prosenttia.

b) Erityisen hankintajärjestelmän tarkoituksena on korvata suoraan syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvat haitat. Paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavat toimenpiteet sitä vastoin on suunniteltava erityistarpeiden perusteellisen analyysin perusteella, jotta ne olisivat vaikuttavia. Näihin toimenpiteisiin liittyvää riskiä lisäävät myös seuraavat tekijät: toimenpiteet ovat monimutkaisia ja monimuotoisia, ja yhteisiltä tarkastuksilta puuttuvat säännöt.

c) Neuvosto on asettanut niiden rahoituksen enimmäismääräksi 80 prosenttia, mikä kuvastaa tämänkaltaisten toimenpiteiden suurta merkitystä erityiseen hankintajärjestelmään verrattuna.

d) Erityistä hankintajärjestelmää valvotaan vaikuttavuuden takaamiseksi erityisen mekanismin avulla. Tarkastuksen yhteydessä kyseistä valvontamekanismia arvioitiin vähäisesti.

21. Tarkastus koski kyseisten ohjelmien hallinnointia ja seurantaa komissiossa ja asianomaisissa jäsenvaltioissa. Tarkastuksen yhteydessä analysoitiin ohjelmien suunnitteluvaihe ja ohjelmien hallinto- ja seurantajärjestelmiä koskeva dokumentaatio. Tarkastajat haastattelivat paikalla edunsaajia ja tuottajajärjestöjen edustajia saadakseen tietoja heidän osallisuudestaan ohjelmiin, kertyneistä kokemuksista ja saaduista tuloksista. Tarkastuksessa käytettyjä kriteerejä ja toteutettuja tarkastusmenettelyjä käsitellään yksityiskohtaisemmin jäljempänä kunkin tarkastuskysymyksen osalta.

HUOMAUTUKSET

22. Syrjäisimpiin alueisiin ja Egeanmeren pieniin saariin kohdistuvat haitat ovat pysyviä eikä niitä voida erityistoimenpiteiden avulla poistaa vaan niitä voidaan ainoastaan lieventää. Tätä kuvastaa se, miten merkittävä osuus erityistoimenpiteiden kautta saatavilla tuilla on tiettyjen maataloustuottajien tuloissa syrjäisimmillä alueilla (ks. laatikko 3). Tämän kertomuksen tarkoituksena ei siis ole asettaa erityistoimenpiteitä kyseenalaisiksi vaan myötävaikuttaa niiden toimivuuden parantamiseen.

LAATIKKO 3

ERITYISTOIMENPITEIDEN KAUTTA SAATAVIEN TUKIEN OSUUS TIETTYJEN MAATALOUSTUOTTAJIEN LIIKEVAIHDOSTA TAI TULOISTA SYRJÄISIMMILLÄ ALUEILLA

Esimerkiksi tyypillisen ruokosokerin tuottajan kohdalla POSEI-tukien osuus vuoden 2009 liikevaihdosta Réunionissa oli 38 prosenttia (lähde: Cahier technique de la canne no15, elokuu 2008).

Esimerkiksi naudanlihan tuotannon viitetilalla Réunionissa POSEI-tukien osuus vuoden 2007 liikevaihdosta oli 25 prosenttia (lähde: POSEI IV -ohjelman toteuttamista koskeva yhteenveto 2007; toimenpide "eläinten kasvatuksen rakenteiden parantaminen" Réunionin saarella).

Esimerkiksi hunajantuottajien kohdalla Chioksen saarella Kreikassa erityistoimenpiteiden kautta saatujen tukien osuus mehiläistenhoidosta vuonna 2007 saaduista tuloista oli 55–70 prosenttia (lähde: tilintarkastustuomioistuin).

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

+++++ TIFF +++++

| | |

ONKO JÄSENVALTIOIDEN LAATIMAT JA KOMISSION HYVÄKSYMÄT TUKIOHJELMAT SUUNNITELTU SITEN, ETTÄ NIIDEN AVULLA TYYDYTETÄÄN KYSEISET ERITYISTARPEET VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

23. Tähän kysymykseen vastaamiseen sovelletut tarkastuksen kriteerit liittyivät vuonna 2006 toteutetun uudistuksen tavoitteisiin: "kannustamalla päätöksentekomenettelyyn osallistumista ja mahdollistamalla nopea reagointi alueiden erityistilanteisiin". Joustavuus olisi taattava siten, että ohjelmat suunnitellaan jäsenvaltioissa sen sijaan, että toimenpiteitä hallinnoidaan suoraan komissiossa. Yksilöidäkseen syrjäisimpien alueiden erityistarpeet jäsenvaltioiden oli tehtävä taloudellinen analyysi ja arvioitava aiemmin toteutettuja toimenpiteitä, määritettävä strategiset ja toiminnalliset tavoitteet ja suunniteltava toimenpiteitä, joiden avulla kyseiset tavoitteet voitaisiin saavuttaa. Kaikkien näiden tekijöiden oli sisällyttävä ohjelmiin, joita varten oli niin ikään oltava tulosindikaattoreita (ks. laatikko 4).

24. Tämän seurauksena kyseiseen tarkastuskysymykseen vastaamiseen sovellettiin seuraavia kriteerejä:

a) osallistavan menetelmän olemassaolo

b) kaikkien säännöksissä vaadittujen ohjelmasuunnittelun osa-alueiden olemassaolo

c) eri osatekijöiden välinen johdonmukaisuus, erityisesti maataloustuotantotilanteen analyysin, ehdotetun strategian ja toteutettavien toimenpiteiden välillä

d) toimenpiteiden nopean mukauttamisen edellyttämä joustavuus.

LAATIKKO 4

UNIONIN SYRJÄISIMPIEN ALUEIDEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVISTA MAATALOUSALAN ERITYISTOIMENPITEISTÄ 30 PÄIVÄNÄ TAMMIKUUTA 2006 ANNETUN NEUVOSTON ASETUKSEN (EY) N:O 247/2006 12 ARTIKLA

Yhteisön tukiohjelmien sisältö

Yhteisön tukiohjelman on sisällettävä:

a) kyseisen maataloustuotannon tilanteen määrällinen kuvaus, josta käyvät ilmi kehityserot, -kuilut ja -mahdollisuudet, käytetyt määrärahat ja asetusten (EY) N:o 1452/2001, (EY) N:o 1453/2001 ja (EY) N:o 1454/2001 nojalla toteutettujen toimien tärkeimmät tulokset käytettävissä olevat arviot huomioon ottaen;

b) ehdotetun strategian kuvaus, valitut toimintalinjat ja määrälliset tavoitteet sekä arvio odotettavissa olevista taloudellisista, ympäristöllisistä ja sosiaalisista vaikutuksista, työllisyysvaikutukset mukaan luettuina;

c) suunniteltujen toimenpiteiden ja erityisesti ohjelman täytäntöönpanemiseksi käyttöön otettavien tukijärjestelmien kuvaus ja tarvittaessa tiedot tutkimusten, esittelyhankkeiden, koulutuksen tai teknisen avun toimien tarpeesta kyseisten toimenpiteiden valmistelussa, toteuttamisessa tai mukauttamisessa;

d) toimenpiteiden toteuttamisaikataulu ja alustava kokonaisrahoitustaulukko, jossa esitetään käytettävissä olevat määrärahat;

e) ohjelmien eri toimenpiteiden yhteensopivuutta ja johdonmukaisuutta koskevat perustelut sekä seurantaa ja arviointia varten käytettävien määrällisten kriteerien ja indikaattorien määritelmä;

f) järjestelyt ohjelmien tehokkaan ja tarkoituksenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi, mukaan luettuina tiedotus, seuranta ja arviointi, määrällisten arviointi-indikaattoreiden määritteleminen sekä tarkastuksia ja seuraamuksia koskevat järjestelyt;

g) toimivaltaisten viranomaisten ja ohjelmien täytäntöönpanosta vastaavien elinten nimeäminen sekä asiaan liittyvien viranomaisten tai elinten sekä talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten nimeäminen sopivilla tasoilla samoin kuin käytyjen neuvottelujen tulokset.

25. Tilintarkastustuomioistuin tutki jäsenvaltioiden soveltaman ohjelmien suunnitteluprosessin ja komission hyväksyntää koskevan vaiheen. Tilintarkastustuomioistuin analysoi, miten syrjäisimpien alueiden tarpeet yksilöitiin, miten ohjelman tavoitteet laadittiin ja millaisia toimenpiteitä ja toimia ohjelmiin sisältyi. Tässä yhteydessä analysoitiin asiakirjoja, kuten arviointikertomuksia ja selvityksiä ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan osallistuvien eri toimijoiden välisestä kuulemismenettelystä saatavilla olevat asiakirjat (pöytäkirjat ja vastaavat asiakirjat) ja komissiossa hyväksyntävaiheesta saatavilla oleva dokumentaatio.

OHJELMIEN ALUSTAVA SUUNNITTELU EI OLLUT KOVINKAAN JOHDONMUKAISTA

OSALLISTAVA MENETELMÄ

26. Osallistavan menetelmän olemassaolosta tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat totesivat, että kaikissa jäsenvaltioissa kuultiin paikallisia toimijoita. Ranskassa merentakaisia departementteja kuultiin erityistoimenpiteistä vuoden 2005 aikana. Vaikka kyseisiä kuulemisia ei dokumentoitu yksityiskohtaisesti esimerkiksi toimijoiden kanssa paikalla pidettyjen kokousten pöytäkirjoihin, niiden tuloksena syntyi neljä alueellista ohjelmaa, joissa esitetään tarpeet ja niihin liittyvät toimenpiteet. Kyseiset alueelliset ohjelmat konsolidoitiin, jotta voitiin esittää yksi ainoa kansallinen ohjelma. Ranskan viranomaiset olivat jo käsitelleet ohjelmien suunnittelua, minkä vuoksi tilanteesta oli mahdollista tehdä kunnon diagnoosi ja todellakin yksilöidä tarpeet kuulemalla alueellisia tahoja erityistoimenpiteitä koskevan uudistuksen vaatimusten mukaisesti.

27. Kreikan maatalousministeri pyysi huhtikuussa 2006 Egeanmeren alueellisia viranomaisia tekemään ohjelmaehdotuksia. Ehdotusten esittämisen määräaika oli 15 päivää. Ilmoittamispäivän ja paikallisten viranomaisten esittämille kommenteille asetetun määräajan välille jäi liian vähän aikaa analysoida perusteellisesti tarpeita ja valita toimenpiteet, joiden vaikuttavuus kyseiset tarpeet huomioon ottaen olisi mahdollisimman suuri. Tästä seurasi, että alueellisten viranomaisten toimittamiin vastauksiin sisältyi pääasiassa tietoja, jotka eivät vastanneet laatuvaatimuksia. Niitä ei siis ollut huolellisesti analysoitu eikä otettu huomioon siinä vaiheessa, kun maatalousministeri laati ohjelman. Maatalousministerillä ei puolestaan ole keskushallinnon tasolla niin riittäviä ja luotettavia tietoja, että hän voisi niiden pohjalta suunnata toimintalinjaa kohti tavoitteena olevia tuloksia ja optimoida vaikutusta saarilla, joilla se on eniten tarpeen.

28. Vaikka toimijoita kuultiin paikalla Espanjassa ja Portugalissa ohjelmia laadittaessa, kuulemisia ei ollut dokumentoitu siinä määrin, että tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat olisivat voineet ottaa kantaa kuulemisprosessin tuomaan lisäarvoon.

OHJELMASUUNNITTELUN OSA-ALUEET

29. Säännöksissä vaadittujen ohjelmasuunnittelun osa-alueiden olemassaolon osalta tarkastajat totesivat, että ohjelmat täyttivät kaikki muotovaatimukset. Espanjan, Portugalin ja Kreikan ohjelmien ohjelmasuunnittelun eri osa-alueiden välisessä logiikassa ja johdonmukaisuudessa havaittiin kuitenkin sisällöllisiä puutteita.

30. Espanjassa säännöksissä vaaditut eri osa-alueet sisältyvät muodollisesti ohjelmaan, mutta ne eivät ole sisällöltään johdonmukaisia [10]. Tilanteesta ei ole tehty kunnon diagnoosia, jossa tarpeet ilmaistaisiin määrinä, eikä myöskään laadittu strategiaa, jonka avulla varmistettaisiin, että erityistoimenpiteet ja muut unionin tai kansalliset toimet täydentävät toisiaan ja ovat keskenään johdonmukaisia. Ohjelman tavoitteet eivät ole kovinkaan konkreettisia; ne on ilmaistu lähinnä yleisluonteisina painopisteinä, joita ei aina ole muunnettu täsmällisiksi ja mitattavissa oleviksi tavoitteiksi, eivätkä ne siis ole toiminnallisia tavoitteita. Näin ollen yleistavoitteiden ja kehitettyjen toimenpiteiden välinen yhteys ei käy selkeästi ilmi.

31. Kanariansaaria koskeva uusi erityistoimenpiteistä koostuva ohjelma on suoraa jatkoa edelliselle ohjelmalle, sillä aikaisemmin toteutetut toimenpiteet muodostavat 89 prosenttia alustavasta kokonaistalousarviosta. Tämä jatkuvuus voisi olla osa uudistusta, jos se perustuisi vaikutusarviointiin tai edellisen ohjelman perusteelliseen arviointiin. Mutta Espanjan ohjelman jatkuvuus johtuu lähinnä vaikeuksista, joita toimijat kohtasivat yrittäessään panna täytäntöön uutta uudistuksella tavoiteltua lähestymistapaa ohjelmien suunnitteluun säännöksissä tarkoitettujen määräaikojen rajoissa.

32. POSEI-yleisohjelman suunnittelu Azoreita koskevan osuuden kohdalla aloitettiin Portugalissa maaliskuussa 2005. Siitä huolimatta, että Portugalin viranomaiset varasivat ohjelmasuunnittelun suorittamiseen riittävästi aikaa, tuloksena oli, että analyyttinen osuus ja ehdotetut toimenpiteet eivät ole keskenään tarpeeksi johdonmukaisia. Ei ole mitään näyttöä siitä, että Portugalissa kaudella 1992–1999 toteutetun POSEI-ohjelman arvioinnista vuonna 2000 julkaistut päätelmät olisi otettu huomioon. Kyseisessä arvioinnissa annettiin mm. seuraavat suositukset:

a) Rahoitetaan taloudellinen selvitys, jossa analysoidaan puutarhassa viljeltävien hedelmien ja kasvien alaa. Analysoitavina olisivat jalostettujen tuotteiden lisäksi tuoreet tuotteet. Analyysi voitaisiin laatia ja toteuttaa Azoreilla, Madeirasta erillään.

b) Toteutetaan tukien yleisarviointi, joka koskee sekä erityisen hankintajärjestelmän että tuotantotukien kautta annettavia tukia karja-alalla. Tarkoituksena olisi minimoida perinteisen maidontuotantomallin mahdollisia kielteisiä vaikutuksia.

c) Löydetään parempi tasapaino erilaisten eläimiin tai kasveihin liittyvien toimintamuotojen tukemisen tasojen välille. Tarkoituksena on varmistaa, että kasvituotanto säilyy Azoreilla.

d) Tutkitaan perusteellisesti Azorien sokeriteollisuuden tilannetta, jotta voidaan tehdä päätelmiä sen kannattavuudesta. Selvityksessä otetaan huomioon yhteisen hankintajärjestelmän tuella tuodut sokerin enimmäismäärät, mahdollisuus jälleenviedä puhdistettua sokeria ja/tai jalostukselle myönnettävän tuen määrä.

e) Korvataan mahdollisesti kasvintuotannolle myönnettävät tuet viljelyalan hehtaarimäärään perustuvalla yhtäläisellä tuella.

33. Jatkuvuutta pidettiin ensisijaisena siitä huolimatta, että näiden konkreettisten ehdotusten mukaisesti ohjelmaa olisi mukautettava muuttuviin tarpeisiin. Esimerkkinä voidaan todeta, että jo olemassa olevat eläintuotantopalkkiot, joiden osuus Azoreilla toteutettavalle ohjelmalle vuonna 2007 maksetusta kokonaismäärästä oli noin 80 prosenttia, on pidetty samalla tasolla. Tämän vuoksi Azoreiden erityistoimenpiteitä sisältävässä ohjelmassa olisi pitänyt ottaa paremmin huomioon, minkälaisen riskin paikallisen maatalousalan äärimmäinen riippuvuus maidon- ja lihantuotannosta muodostaa, vaikkakin tuotanto sopii saarien ilmastollisiin ja maantieteellisiin olosuhteisiin. Riippuvuus todettiin niin ikään uudessa kertomuksessa, joka annettiin ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 247/2006 muuttamisesta [11].

34. Kreikan ohjelman osalta Egeanmeren saarien maataloustarpeiden taloudellinen analyysi on erittäin pinnallinen. Kokonaisstrategiaa ei ole eikä ohjelmassa täsmennetä ehdotettujen toimenpiteiden ja asetettujen yleistavoitteiden välistä yhteyttä eikä niiden oletettua vaikutusta. Strategisen vision puuttuminen näkyy toimenpiteinä, joiden osalta riskinä on, että ne eivät suunnittelunsa takia ole vaikuttavia (ks. kohta 44).

KOMISSION ASEMA OHJELMASUUNNITTELUSSA

35. Komissio on antanut suuntaviivat tiedoksi Espanjalle, Ranskalle ja Portugalille. Tiedoksiannon tarkoituksena on antaa jäsenvaltioille tietoja ohjelmien esitystavasta, sisällöstä ja niissä esitetyiltä tiedoilta edellytetystä tarkkuuden tasosta [12]. Kyseisessä tiedonannossa komissio muistuttaa myös, että POSEI-uudistuksen ehdottomana periaatteena on, että komissio siirtyy mikrotason hallinnoinnista [13] johdonmukaisempaan lähestymistapaan toimenpiteiden määrän kasvaessa. Jäsenvaltioilla on täten enemmän vapautta, mutta myös enemmän vastuuta kartoittaa Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden tarpeet ja laatia strategia, jonka avulla ne on mahdollista tyydyttää. Tätä hyödyllistä tiedonantoa ei lähetetty Kreikalle, jonka osalta ohjelmat suunniteltiin vuoden 2006 lokakuun ja joulukuun välisenä aikana.

36. Komissiolla oli neljä kuukautta aikaa hyväksyä ohjelmat. Tänä aikana maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto oli säännöllisesti yhteydessä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisiin. Tämän yhteydenpidon perusteella ohjelmat kehittyivät paljon ja niiden laatu parani. Komission yksiköiden aloitteesta tehdyt muutokset koskivat tosin vain yhdenmukaisuutta sekä johdonmukaisuutta unionin lainsäädännön ja toimintalinjojen kanssa. Komission yksiköt eivät tutkineet ohjelmia niiden vaikuttavuuden kannalta, esimerkiksi tarkastelemalla, olivatko diagnostiikka, asetetut tavoitteet ja ehdotetut toimenpiteet keskenään johdonmukaisia. Ohjelmasuunnittelun lainmukaisuudella on tosin merkitystä, mutta neljän kuukauden kausi olisi voitu hyödyntää paremmin, jos komissio olisi myös aktiivisesti neuvonut jäsenvaltioita, miten saada ohjelmista vaikuttavia. Se olisi esimerkiksi voinut heti uuden ohjelmasuunnitteluvaiheen alussa määritellä yhdenmukaiset tulosindikaattorit, jotka koskisivat erityisesti työllisyyttä tai maataloustuotannon arvoa. Näiden indikaattorien avulla se olisi voinut yhtäältä suunnata pohdintaa toteutettaviin toimenpiteisiin ja toisaalta heti ensimmäisen toimintakauden lopussa harkita antavansa suosituksia korjaavista toimista, mikä olisi tuonut lisäarvoa asettamatta kyseenalaiseksi jäsenvaltioiden suunnitteluvastuuta. Komissio ei kuitenkaan ollut antanut itselleen valmiuksia mennä sääntöjenmukaisuuden tarkastamista pidemmälle, kun otetaan huomioon, minkä verran se oli myöntänyt resursseja komissiossa tapahtuvaan erityistoimenpiteiden hallinnointiin.

OHJELMIEN MUUTOKSISSA TAVOITTEENA OLLEESTA JOUSTAVUUDESTA EI OLE VIELÄ SAATU VAHVISTUSTA

37. Yksi vuonna 2006 toteutetun uudistuksen tavoitteista oli "mahdollistaa nopea reagointi alueiden erityistilanteisiin" (ks. laatikko 1). Tätä varten otettiin käyttöön ohjelmien mukauttamiseen tarkoitettu vuotuinen mekanismi.

38. Asetuksen (EY) N:o 247/2006 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä 12 päivänä huhtikuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 793/2006 49 artiklan alustavassa versiossa säädettiin, että jäsenvaltioiden oli annettava ohjelmien muutokset kerran vuodessa komission hyväksyttäviksi. Asetuksen ensimmäisessä versiossa ei tosin täsmennetty muutosten toimittamisen määräaikaa, mikä aiheutti ongelmia kyseisten muutosten soveltamisessa seuraavan vuoden alussa. Kyseistä 49 artiklaa muutettiin komission asetuksella (EY) N:o 1242/2007, jossa säädettiin määräajasta (30. syyskuuta n – 1), jolloin vuotta n koskevat muutokset oli toimitettava hyväksyttäviksi. Asianomaista 49 artiklaa muutettiin vielä kertaalleen komission asetuksella (EY) N:o 408/2009, jossa muutosten toimittamisen määräajaksi vahvistettiin 1. elokuuta n – 1.

39. Komissio hyväksyi jäsenvaltioiden toimittamat muutokset vuodeksi 2008 lokakuun 2007 ja heinäkuun 2008 välisenä aikana esittämispäivän mukaisesti, sillä lakisääteistä määräaikaa ei vielä tuolloin ollut. Menettelyä parannettiin vuotta 2009 varten, ottaen huomioon, että hyväksytyt muutokset tulivat voimaan takautuvasti 1. tammikuuta 2009 alkaen. Hyväksyntiä annettiin helmikuun ja toukokuun 2009 välisenä aikana, mikä loi epävarmuutta tukipyyntöjen osalta vuoden 2009 alun ja hyväksyntäpäivän välisenä aikana.

40. Välttääkseen hyväksyntien antamisen asianomaisen vuoden alun jälkeen komissio otti käyttöön uuden muutosten toimittamisen määräajan: 1. elokuuta n – 1. Vaikka uusi määräaika antaa komissiolle enemmän aikaa arvioida ehdotettuja muutoksia ja valmistella hyväksymispäätöksiä, se muodostaa riskin ehdotettujen muutosten vaikuttavuuden kannalta. Jäsenvaltioiden on itse asiassa annettava myös vuotuinen täytäntöönpanokertomus toimintakaudelta n viimeistään 31. heinäkuuta n + 1. Uuden määräajan ollessa 1. elokuuta jäsenvaltioiden on laadittava muutokset ja valmisteltava vuotuista täytäntöönpanokertomusta yhtä aikaa. Ohjelman vaikuttavuuden takaamiseksi muutoksia olisi ehdotettava vaikuttavaa täytäntöönpanoa koskevan perusteellisen analyysin perusteella, mutta 1. päiväksi elokuuta vahvistettu määräaika pakottaa paikalliset toimijat ehdottamaan muutoksia kunkin vuoden toukokuusta alkaen. Tämä tapahtuu jopa ennen kuin on tiedossa, oliko edellisen vuoden toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttavaa (vuoden n maksuja voidaan suorittaa vuoden n + 1 30. päivään kesäkuuta saakka) ja silloin on eittämättä liian aikaista arvioida kuluvan vuoden toimenpiteiden toimivuutta.

41. Kuten alkuperäisessä ohjelmasuunnittelussa, komission yksiköt pitävät ohjelmamuutosten tarkastelussa vaikuttavuuden sijaan ensisijaisina säännönmukaisuutta ja johdonmukaisuutta lainsäädännön ja unionin toimintalinjojen kanssa. Komissio myöntää, että kyseisellä tarkastelulla on merkitystä, joten se voisi luoda ohjelmille lisäarvoa myötävaikuttamalla aktiivisesti niiden vaikuttavuuden lisäämiseen, sillä komissiolla on yleiskäsitys kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavista hyvistä käytännöistä.

ONKO JÄSENVALTIOIDEN VUONNA 2006 TOTEUTETUN UUDISTUKSEN JÄLKEEN SUUNNITTELEMAT TOIMENPITEET PANTU TÄYTÄNTÖÖN VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

42. Tähän tarkastuskysymykseen vastaamiseen sovellettiin seuraavia kriteerejä: tarkoitustenmukaisten tavoitteiden määrittely ja sellaisten asianmukaisten tukikelpoisuuskriteerien olemassaolo, joiden avulla toimenpiteillä voidaan saavuttaa kyseiset tavoitteet. Tarkoituksenmukaisten tulosindikaattorien olemassaolo oli niin ikään yksi kriteereistä.

43. Vastatakseen kyseiseen tarkastuskysymykseen tarkastajat analysoivat valittujen toimenpiteiden tavoitteet ja tukikelpoisuuskriteerit ja keskustelivat toimenpiteiden täytäntöönpanosta suurta määrää edunsaajia edustavien toimialakohtaisten organisaatioiden tai tuottajaorganisaatioiden kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat perehtyivät toimenpiteiden täytäntöönpanoon paikalla käymällä tuottajien luona. Tuottajien otos ei ollut edustava. Tarkastajat tutkivat näiden paikalla tehtyjen tarkastuskäyntien aikana toimenpiteitä, jotka ovat osoittautuneet vaikuttaviksi, kuten eläinten kasvatuksen rakenteen parantamista Réunionilla tai mastiksin tuotantoon tarkoitettua tukea Chioksen saarella. Muita toimenpiteitä sitä vastoin vaivaavat erinäiset puutteet, joita esitellään jäljempänä. Arvioijat saivat kuitenkin yleisesti ottaen myös vahvistuksen toimenpiteiden vaikuttavuudesta. He arvioivat, että heidän kertomuksessaan tarkastelemista 24 alasta 16:lla kilpailukyky parani paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavien toimenpiteiden rahoituksen ansiosta [14].

TIETTYJEN TOIMENPITEIDEN SUUNNITTELU ON RAJOITTANUT NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON VAIKUTTAVUUTTA

TUKI OLIIVITARHOILLE EGEANMEREN SAARILLA

44. Oliiviöljyalan tukiohjelmasta maksetaan 145 euron hehtaarikohtaista kiinteää tukea oliivintuottajille Egeanmeren pienillä saarilla. Tarkoituksena on säilyttää oliivitarhat alueilla, joilla niitä on aina ollut, sillä ehdolla, että ne säilytetään tavalla, joka takaa hyvän tuotannon. Talousarvioon on otettu tätä tukea varten 13084831 euroa, jonka osuus Egeanmeren saarten hyväksi toteutettavien toimenpiteiden talousarviosta on noin 70 prosenttia.

45. Asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 asianomaisille jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus jättää syrjäisimmät alueet ja Egeanmeren pienet saaret tilatukijärjestelmän ulkopuolelle ja sisällyttää vastaavat talousarviomäärärahat erityistoimenpiteisiin. Kreikka on päättänyt, että se ei aio jättää pieniä saaria tilatukijärjestelmän ulkopuolelle. Egeanmeren saarilla toimivat oliivinviljelijät saavat siis myös tukioikeudet, jotka perustuvat tilatukijärjestelmän kautta oliivialan maantieteelliseen tietojärjestelmään rekisteröityihin tietoihin ja heidän on noudatettava täydentäviin ehtoihin sisältyviä edellytyksiä.

46. Edunsaajien erityistoimenpiteiden kautta saamat määrät ovat yleisesti ottaen erittäin vähäisiä. Keskimääräinen maksu on ainoastaan noin 203 euroa edunsaajaa kohti vuodessa; tavallisimmin heille maksetaan 58 euroa vuodessa. Jaetuista määristä 43 prosenttia on alle 100 euroa (24145 edunsaajaa), kun taas 69 prosenttia edunsaajista saa 200 euroa tai vähemmän vuodessa. Ainoastaan 2 prosenttia edunsaajista (1126 viljelijää) saa yli 1000 euroa vuodessa, kun taas 0,35 prosenttia (194 viljelijää) saa yli 2000 euroa tämän järjestelmän kautta.

47. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että on vaikea perustella, että taloudellisin kannustimin saataisiin näissä olosuhteissa suuri osa edunsaajista säilyttämään perinteiset oliivitarhansa. Toimenpiteen vaikuttavuutta olisi voitu lisätä, jos Kreikka olisi vaatinut oliivipuiden säilyttämistä täydentävien ehtojen yhteydessä, kuten esimerkiksi Italiassa tehdään.

+++++ TIFF +++++

INNOVAATIOTA JA ELÄINTUOTTEIDEN LAATUA EDISTÄVÄ TUKI AZOREILLA (PORTUGALI)

48. Kyseisen alatoimenpiteen tarkoituksena on luoda edellytykset maidontuotannon luotettavalle määrälliselle ja laadulliselle seurannalle ja luokittelulle ja parantaa niitä. Tämä tapahtuu ottamalla käyttöön mittaamiseen ja näytteidenottoon sovellettavia välineistöjä maidonkeruuajoneuvojen vastaanottopaikoilla. Tällä tuella rahoitetaan maitonäytteiden ottamiseen liittyviä töitä (tuki koski 4000 lehmää vuonna 2007). Tuki maksetaan tuottajille, jotka ovat hakeneet sitä etukäteen. Tukea myönnetään 70 prosentille vastaanotetuista hakemuksista; tuen enimmäismäärä on 35 euroa päätä kohti. Tämän alatoimenpiteen vuotuinen talousarvio oli 539000 euroa vuosina 2007, 2008 ja 2010 ja 597900 euroa vuonna 2009.

49. Kyseinen Azorien ohjelmaa koskeva säännös on jälleen esimerkki tuesta, jonka riskinä on, että sen vaikuttavuus jää pieneksi määrittelyn puuttuessa ja riittämättömien tukikelpoisuuskriteerien vuoksi. Tähän toimenpiteeseen liittyvää tavanomaista tapausta tarkasteltaessa kävi ilmi, että kokonaistiedot puuttuivat sekä ohjelman tasolla että kyseisessä tapauksessa. Näiden tietojen avulla kartoitettaisiin paremmin yleiskehys, johon kyseinen toiminta tai alatoimenpide sijoittuu. Erityisesti tämä pätee maitonäytteiden ottamiseen tuottajien luona laboratoriossa suoritettavia analyyseja varten ja tulosten tiedoksi antamiseen eläinten kasvattajille. Kun otetaan huomioon, että lopullisena päämääränä on toimittaa eläinkohtaisia tietoja maidon laadusta siten, että asianomainen tuottaja voi tehdä tietoisia päätöksiä hoidosta, olisi tarkoituksenmukaista antaa tarkemmat tiedot kaikista tätä toimintaa täydentävistä toimista (mm. näytteiden analysoinnista laboratoriossa, tulosten toimittamisesta ja maidonkeruuseen käytettävien välineistöjen hankinnasta), joiden myötä kokonaistoiminnalla on merkitystä ja jotka täydentävät sitä. Tietoa olisi annettava myös unionin, kansallisista ja yksityisistä rahoituslähteistä. Lisäksi puuttui viranomaisen laatimat eritelmät, joissa annetaan tarkat tiedot kyseisen palvelun tarjoamisen yhteydessä konkreettisesti toteutettavista toiminnoista, urakoiden suorittamisen edellytyksistä sekä kyseisten urakoiden arvioiduista kustannuksista. Näin ollen tarkastetulle edunsaajalle myönnetty kiinteä tuki (31 euroa lehmää kohti vuonna 2007) ei perustunut objektiivisiin kriteereihin. Maidon analyysituloksista on saatavilla pitkiä luetteloja. Sama ei päde kuitenkaan tietoihin, joiden tarkoituksena oli saada selville, ovatko nämä tulokset johtaneet konkreettisiin toimiin, joiden avulla voitaisiin perustella, että kyseisten määrien sijoittaminen tähän toimenpiteeseen oli järkevää. Puitteiden puuttuessa riskinä on, että kyseinen tuki ei ole tehokasta eikä kovinkaan vaikuttavaa.

BANAANITUET ESPANJALLE JA RANSKALLE

50. Vuonna 2007 uudistettiin banaanin yhteistä markkinajärjestelyä ja tuki sisällytettiin POSEI-ohjelmiin neuvoston 19. joulukuuta 2006 antamalla asetuksella (EY) N:o 2013/2006. Tämän tuen talousarvio Ranskan ja Espanjan kohdalla on 270200000 euroa. Kyseisen asetuksen johdanto-osan 3 kappaleessa säädetään, että "paikallinen banaanintuotanto on tärkeä osa näiden alueiden ympäristöllistä, yhteiskunnallista ja taloudellista tasapainoa".

51. Tämän yhteiskunnallisen ja taloudellisen tasapainon säilyttämiseen tähtäävän tavoitteen edistämiseksi ohjelmaan sisältyvien analyysien jälkeen päädyttiin tuotantotukeen. Ranskassa toteutettavassa ohjelmassa korostetaan alan merkitystä ja täsmennetään esimerkiksi, että Antilleilla alalla luotujen suorien, epäsuorien ja välillisten työpaikkojen määräksi arvioidaan 20 000. Espanjassa vastaava määrä ohjelman jälkeen oli yli 17 300. Kanariansaarilla banaanintuotanto on noin 25 prosenttia maataloustuotannon arvosta. Luvut osoittavat, että banaanin tuotantotuki, joka myötävaikuttaa koko alan säilymiseen, on tärkeä tekijä asianomaisten alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen tasapainon tukemisessa. Sitä vastoin ympäristöllisen tasapainon myötävaikuttamisen tavoitetta on kehitetty vähemmän ohjelmatäydennyksissä, joita asianomaiset jäsenvaltiot ovat esittäneet sisällyttääkseen banaanialan erityistoimenpiteisiin.

52. Ranskassa toteutettava banaanialan POSEI-ohjelma hyväksyttiin komission 22. elokuuta 2007 tekemällä päätöksellä C(2007), jossa määrätään, että tavoitteena on suosia kestävän hoidon järjestelmää ja että seurantaindikaattorina on kesannoidut banaaninviljelyalat. Toivotut ympäristölliset vaikutukset ovat laihan maaperän ja rinnealueiden hoito ja suojelu, käytössä olevan maatalousmaan ylläpitäminen tasapainottamalla banaaninviljelyaloja, käytössä olevan maatalousmaan hyödyntämisen optimointi yleistämällä kesannointia ja vuoroviljelyä ja aktiivinen tuotantopanosten, esimerkiksi lannoitteiden, rajoittamispolitiikka. Espanjan ohjelmassa ei mainittu erityistä ympäristötavoitetta.

53. Kyseisessä kahdessa ohjelmassa tuki on sidottu yksinomaan tuotantoon. Tuottajat saavat tukea, jonka määrä lasketaan aiempina viitekausina tuotettujen tonnien mukaan. Tukea vähennetään, jos kyseisen vuoden todellisessa tuotannossa ei saavuteta tiettyjä kynnysmääriä aiempaan viitekauteen verrattuna. Mitään muita rajoitteita, esimerkiksi tuotantomenetelmiin liittyviä, ei ole asetettu.

54. Menetelmistä riippumaton tuotantotuki ei kannusta tuottajaa soveltamaan ympäristöystävällistä tuotantotapaa. Ohjelmassa ei ole minkäänlaista mekanismia tämän tavoitteen saavuttamiseksi, joten lisäjärjestelyt (kuten kestävää banaaninviljelyä koskeva suunnitelma Ranskassa) ovat tarpeen, jotta varmistetaan, että ympäristötavoite voidaan saavuttaa.

55. Lisäksi tätä tavoitetta olisi seurattava tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden avulla. Espanjan ohjelmasta ne kuitenkin puuttuvat, ja Ranskan ohjelmassa määritetyt indikaattorit eivät oikeastaan ole tarkoituksenmukaisia. Itse asiassa kestävän hoidon suosimiseen tähtäävä ympäristötavoite, jonka toivottuja vaikutuksia käsiteltiin kohdassa 50, olisi ohjelman mukaisesti mitattava yhden ainoan indikaattorin – kesannoitujen banaaninviljelyalojen – avulla. Vaikka vuoden 2007 täytäntöönpanokertomukseen sisältyy eräs toinen indikaattori (eli viljelemätön, viljelykäytöstä poistettu ala), jota ei ohjelmissa tuoda esiin, siinä pelkästään mainitaan nämä kaksi indikaattoria luomatta yhteyttä kyseiseen tavoitteeseen ja ilmoittamatta, missä määrin näiden indikaattoreiden avulla odotettuja ympäristövaikutuksia voidaan arvioida. On olemassa riski, että jäsenvaltiot eivät tiedä, minkälainen todellinen vaikutus tällä POSEI-toimenpiteellä on ympäristöön, eivätkä ne täten voi ryhtyä tarvittaviin korjaaviin toimiin varmistaakseen toimenpiteen täyden vaikuttavuuden. Myös arvioijat havaitsivat saman puutteen [15].

+++++ TIFF +++++

RUOKOSOKERIALA RÉUNIONISSA

56. Sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen myötä sokerista eurooppalaisille tuottajille maksettava hinta aleni. Kyseisen uudistuksen yhteydessä kuitenkin tunnustettiin, että "sokerintuotannon ominaispiirteet yhteisön syrjäisimmillä alueilla tekevät siitä erilaisen kuin muualla yhteisössä" [16]. Tämän johdosta neuvosto antoi alalle rahoitustukea myöntämällä näiden alueiden viljelijöille varoja erityistoimenpiteiden kautta. Lisäksi Ranskalle annettiin samasta syystä lupa myöntää omille syrjäisimmille alueilleen kiinteämääräistä valtion tukea [17].

57. Ranskan viranomaiset totesivat komission hyväksymässä ohjelmassa, että merentakaisten departementtien sokeriteollisuuden uudelleenorganisointi on saatu päätökseen: jäljellä on enää kaksi yksikköä Réunionilla (yhden ainoan yksikön säilyttäminen ei ole realistista kun otetaan huomioon, missä ruokoviljelykset sijaitsevat ja miten pitkiä näin ollen ovat ruokojen kuljetusetäisyydet). Komissio ja neuvosto ovat tunnustaneet tämän tilanteen ja jättäneet Ranskan merentakaisten departementtien sokeriteollisuuden 22. helmikuuta 2006 hyväksytyn sokerimarkkinoiden yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä toteutettavan rakennemuutoksen ulkopuolelle [18]. Kahdesta tuotantoyksiköstä yksi sijaitsee saaren pohjoisosassa ja toinen eteläosassa. Niiden säilyttämisen osalta on pantava merkille, että kyseisellä tuliperäisellä saarella on sisämaassa korkeita vuoria, mikä tarkoittaa sitä, että saaren pinnanmuodostuksen vuoksi kuljetuksiin kuluu huomattavan paljon aikaa lyhyilläkin etäisyyksillä.

58. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Ranskan merentakaisten departementtien sokeriteollisuuden yhteisen markkinajärjestelyn mukauttamiseen tarkoitetun kiinteämääräisen tuen, jonka tavoitteena on säilyttää ala mukauttamalla sokeriteollisuutta ja sokeriruokojen viljelyä ja korvata sokerin hinnan alenemisen vaikutus sokeriruo’on viljelijöiden tuloihin. Ranskan merentakaisissa departementeissa sokeriruoko-, sokeri- ja rommialalla tuesta aiheutui menoja 64308347 euroa vuonna 2007 ja 71165224 euroa vuonna 2008.

59. Tuottajien ja viljelijöiden välisen sopimuksen nojalla kiinteämääräinen tuki jaetaan periaatteessa edelleen viljelijöille kahden saarella toimivan tuotantoyksikön ruo’osta maksaman ostohinnan kautta. Tarkoituksena on korvata täysimääräisesti asetukseen (EY) N:o 318/2006 perustuvasta sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksesta johtuva hinnan lasku ja taata viljelijöille vähimmäistulo. Viljelijöille sokeriruo’osta maksettava hinta on kautta 2006–2015 koskevan sokeriruokoa koskevan sopimuksen mukaan 39,09 euroa tonnia kohti.

60. Vuonna 2007 saarta kohtasi hirmumyrsky, joka vaikutti suoraan tuotetun sokeriruo’on määrään. Tehtaille toimitetun sokeriruo’on määrä väheni, joten teollisuuden maksamien ostohintojen kautta jaettavaa tukea ei siis ole kokonaan käytetty. Tuotantolaitosten vastuuhenkilöt ovat niin ollen päättäneet kohdistaa kyseisen kassaylijäämän ruo’on viljelyyn käytettyjen alojen uusimiseen. Täten viljelijät saivat halutessaan korotonta lainaa, joka mahdollisti sen, että he voivat istuttaa aloilleen ruokolajeja, jotka tuottavat enemmän ja sopivat aloille paremmin. Jos ruokotuotanto palaa entiselle tasolleen eli noin 2 miljoonaan ruokotonniin, kiinteämääräinen tuki olisi käytettävä kokonaan hintatason takaamiseen.

61. Lisäksi on pantava merkille, että Réunionin sokerialalle on ominaista toimijoiden keskinäinen riippuvuus saaren syrjäisen sijainnin vuoksi. Tästä johtuu, että tuotantoyksiköt eivät voi hankkia ruokoa kuin saarella ja ruo’on viljelijät voivat ainoastaan myydä tuotteitaan kyseisille tuotantoyksiköille. Näitä kahta tuotantoyksikköä koskevat selvitykset osoittavat, että budjettitasapaino saavutetaan, jos ruo’on kokonaistuotanto on kyseiset 2 miljoonaa tonnia ja kumpikin tehdas saa käsiteltäväksi miljoona tonnia raaka-ainetta. Tällöin kumpikin yksikkö tuottaa noin 100000 tonnia valkoisen sokerin ekvivalenttina ilmaistua ruokosokeria. Vuosina 2006–2008 tuotanto kuitenkin vaihteli 1,6 ja 1,8 miljoonan ruokosokeritonnin välillä; vuosi 2007 oli erittäin vaikea saarta koetelleiden sääolojen vuoksi.

62. Paikalla tavattujen viljelijöiden mukaan sokeriruo’on myyntihinnan ylläpitäminen on alan hengissä pysymisen kannalta merkittävin tekijä. Itse asiassa viljelylohkojen ylläpidosta ja sadonkorjuusta aiheutuvat toimintakustannukset, jotka viljelijöiden on pystyttävä kattamaan, osoittavat, että vähäinenkin jonkin erän hinnan nousu, esimerkiksi melkein kaikkien viljelijöiden mainitsema lannoitteiden hinnan nousu, voi saattaa heidät nopeasti erittäin kriittiseen tilanteeseen. Asialle saatiin niin ikään vahvistus eräästä teknisestä selvityksestä, joka osoitti, että Réunionilla toimivan keskimääräisen sokeriruo’on tuottajan liikevaihdossa erityistoimenpiteinä maksettujen tukien osuus oli vuonna 2009 jo 38 prosenttia.

63. Réunionin sokeriteollisuuden mukauttamiseen tarkoitetun tuen maksaminen kiinteämääräisenä tukena, jonka talousarvion määrä on vakioitu, tuo mukanaan vaikuttavuuteen kohdistuvia riskejä tässä haavoittuvassa ympäristössä, jos tietyt ulkoiset tekijät, kuten tuotantopanosten eli esim. lannoitteiden hinnat, nousevat edelleen. Itse asiassa tämä nousu, oli se sitten kuinka pieni tahansa, mutta jos viljelijät eivät pysty sitä kestämään viljelemästään ruo’osta saamansa hinnan turvin, voi johtaa viljelijöiden katoamiseen ja toimijoiden keskinäisen riippuvaisuuden huomioon ottaen koko alan häviämiseen Réunionin saarelta. Kiinteämääräinen tuki on jo täysimääräisesti käytetty tuotannon riittävän myyntihinnan takaamiseksi, minkä vuoksi kansallinen tuki osoittautuu välttämättömäksi mahdollisten ulkoisten epävarmuustekijöiden varalta. Kansallisen tuen avulla tasapainotetaan paikallista tuotantoa ja pidetään täten tähän toimeen varattu eurooppalainen tuki vaikuttavana. Tämän seikan totesivat myös arvioijat, jotka korostavat täydentävien kansallisten tukien ajankohtaisuutta [19].

ERITYINEN HANKINTAJÄRJESTELMÄ

64. Erityinen hankintajärjestelmä on järjestelmä, jonka avulla korvataan kyseisten alueiden saaristoasemasta ja syrjäisestä sijainnista johtuvat lisäkustannukset. Järjestelmä on pantu täytäntöön takaamalla lopullisille käyttäjille yhtäläiset olosuhteet vapauttamalla kolmansista maista tuotavat tuotteet tuontitulleista tai tukemalla unionista peräisin olevien tuotteiden toimittamista. Tämä järjestely otettiin käyttöön, jotta voitaisiin saavuttaa vaikuttavalla tavalla tavoite laskea tiettyjen unionin tuotteiden hintoja syrjäisimmillä alueilla, lieventää syrjäisestä sijainnista, saaristoasemasta ja äärimmäisen reuna-alueen asemasta johtuvia lisäkustannuksia ja samalla säilyttää kilpailukyky. Näissä tuissa olisi otettava huomioon lisäkustannukset, joita aiheutuu kuljetuksista syrjäisimmille alueille ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnoista, ja saaristoasemasta ja äärimmäisen reuna-alueen asemasta aiheutuvat lisäkustannukset, kun kyseessä ovat maatalouden tuotantopanokset tai jalostettavat tuotteet.

65. Perussopimuksen liitteessä I luetellaan tukikelpoiset tuotteet, joiden on oltava välttämättömiä syrjäisimmillä seuduilla ihmisravintona tai muiden tuotteiden valmistuksessa tai maatalouden tuotantopanoksina. Jäsenvaltioiden on laadittava alustava hankintatase, jossa ilmoitetaan kyseisiin tuotteisiin liittyvien vuotuisten tarpeiden määrät. Hankintajärjestelmästä vuosittain myönnettävät määrät eivät voi ylittää seuraavia määriä:

a) Ranskan merentakaiset departementit: 20700000 euroa

b) Azorit ja Madeira: 17700000 euroa

c) Kanariansaaret: 72700000 euroa

d) Egeanmeren pienet saaret: 5470000 euroa.

Komissio on laskenut määrät vuosien 2001–2003 keskimääräisten menojen perusteella. Nämä olivat viimeiset vuodet, joita koskevia tietoja oli uudistuksen aikaan saatavilla. Määrät kuvastavat erityisen hankintajärjestelmän "tukea" koskevan osan käyttöä kyseisenä aikana ottamatta huomioon "tullimaksuista vapauttamista" koskevaa osaa.

66. Erityisen hankintajärjestelmän käytettävissä on vähän resursseja, joten Ranska, Kreikka ja Portugali ovat keskittäneet varat eläimille tarkoitettua ravintoa koskeviin tukiin synergian luomiseksi niiden ja paikallisten maataloustuotteiden hyväksi toteutettavien toimenpiteiden välille. Arvioijat katsovat, että keskittäminen on lainsäädännön mukaista ja että sen tarkoituksena on hyödyntää tehokkaasti käytössä olevat vähäiset resurssit ja lisätä tuen vaikuttavuutta.

67. Tilintarkastustuomioistuin ottaa huomioon erityiselle hankintajärjestelmälle varatut varat ja toteaa, että kolmessa jäsenvaltiossa varat on keskitetty yhdelle maataloustuotteelle. Tämän perusteella se katsoo, että erityinen hankintajärjestelmä ei voi myötävaikuttaa merkittävällä tavalla asetuksessa mainittuihin tavoitteisiin eikä varsinkaan lieventää haittoja syrjäisimmillä alueilla ja Egeanmeren saarilla. Käytössä olevilla talousarviomäärärahoilla ei pystytä vaikuttamaan tuntuvasti useiden erilaisten maataloustuotteiden hintoihin, mikä on järjestelyn kunnianhimoinen tavoite, sillä säännösten mukaan lopullisia edunsaajia ovat kuluttajat, jalostajat tai viljelijät.

NYKYISISSÄ VALVONTAJÄRJESTELMISSÄ EI OTETA HUOMIOON TOIMENPITEIDEN ERILAISUUTTA

68. Tuen vaikuttavuus ei edellytä ainoastaan sitä, että tukikelpoisuuskriteereissä on otettava huomioon tuen tavoitteet, vaan myös niiden täyttymistä on valvottava vaikuttavalla tavalla. Tästä syystä tilintarkastustuomioistuimen tarkastajat tutkivat valittuihin toimenpiteisiin sovellettavat valvontamenettelyt ja toimittivat uudelleen joitakin tarkastuksia, erityisesti pinta-alamittauksia.

PAIKALLISTEN MAATALOUSTUOTTEIDEN HYVÄKSI TOTEUTETTAVIA TOIMENPITEITÄ KOSKEVAT TARKASTUKSET

69. Erityistoimenpiteiden hallinto- ja valvontajärjestelmää koskevat lakisääteiset vaatimukset ovat saaneet paljolti vaikutteita maataloustukirahastosta myönnettäviin suoriin tukiin sovellettavasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä. Täten kaikille tukihakemuksille tehdään hallinnollinen tarkastus ja paikan päällä tarkastetaan viiden prosentin otos.

70. Kun otetaan huomioon, miten erilaisia erityistoimenpiteitä kyseiset ohjelmat sisältävät, ei ole aina mahdollista soveltaa valvontamenettelyjä, jotka olisivat yhtä luotettavia kuin yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä.

71. Kreikassa esimerkiksi hunajan tuotantotukea myönnetään tuottajaorganisaatioille, joiden esittämään ohjelman sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa hunajan tuotannon ja kaupan pitämisen edellytyksiä. Tuet maksetaan tuottajaorganisaatioille esitettyjä laskuja koskevan hallinnollisen tarkastuksen jälkeen. Minkäänlaista valvontamenettelyä ei kuitenkaan sovelleta laskujen kohteena olevien tavaroiden tai palvelujen tosiasiallisuuden tarkistamiseksi. Kreikan viranomaiset ilmoittivat tilintarkastustuomioistuimelle aikovansa ottaa käyttöön uusia valvontamenettelyjä.

72. Tilatukijärjestelmästä oliivitarhoille myönnettävä tuki perustuu oliivialan maantieteelliseen tietojärjestelmään rekisteröityyn teoreettiseen pinta-alaan, jota käytetään tilatukioikeuksien laskemisen ja maksun perustana. Sitä vaston Egeanmeren saarilla sijaitseville oliivitarhoille erityistoimenpiteiden yhteydessä myönnettävä tuki, joka luotiin ennen suorien tukien uudistamista, perustuu viljelijän hoitaman oliivitarhan tosiasialliseen pinta-alaan. Tämä lisää valvonnan tarvetta, sillä kyseiset pinta-alat eivät vastaa toisiaan. Maatalouden olosuhteet (sekaviljely) ja saarien pinnanmuodostus tekevät todellisen pinta-alan mittaamisen erittäin vaikeaksi, minkä paikan päällä toimitetun tarkastuksen yhteydessä tehdyt mittaukset todistivat.

73. Espanjassa ja Portugalissa erityistoimenpiteisiin liittyvät pinta-alojen valvontajärjestelmät eivät ole luotettavia. Espanjassa banaaninviljelylohkojen yksilöintiä hankaloittaa se, että maantieteellisessä tietojärjestelmässä ei ole niitä tarkoittavaa koodia. Portugalissa maantieteellistä tietojärjestelmää ei ole mukautettu kasvintuotantoa koskevien tukitoimenpiteiden vaatimuksiin. Tästä seuraa, että tuottajat ja kansalliset valvojat eivät ole perehtyneet maantieteellisen tietojärjestelmän sisältöön. Tarkastusryhmä halusi mitata valitut lohkot GPS-järjestelmän avulla kansallisten tarkastajien ja asianomaisten tuottajien kanssa ja totesi, että tulokset eivät vastanneet muodoltaan eivätkä pinta-alaltaan lainkaan maantieteelliseen tietojärjestelmään sisältyviä tuloksia, ja myös lohkojen sijainnista oli epäilyksiä.

ERITYISEN HANKINTAJÄRJESTELMÄN VALVONTAMENETTELYT

74. Erityisen hankintajärjestelmän osalta jäsenvaltioiden on tarkistettava, välittyvätkö Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden tuomisen tukemisesta syrjäisimmillä alueilla tai tullimaksuista vapauttamiseen liittyvästä tuesta johtuvat edut tosiasiassa lopullisen edunsaajan tasolle asti. Kunkin jäsenvaltion on ollut kehitettävä tätä valvontaa varten omat metodologiansa. Komissio ei ole antanut tässä asiassa minkäänlaisia suuntaviivoja tai teknistä tukea. Kaikki käytetyt menetelmät perustuvat siihen, että erityisestä hankintajärjestelmästä tukea saavia tavaroita tuovan toimijan myyntikatetta verrataan tuettomaan kauteen tai muihin vastaaviin toimijoihin, jotka eivät saa kyseistä tukea. Valvonnan tehokkuus riippuu suuresti vertailtavien tietojen laadusta. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin todennut, että näiden tietojen laatu vaihtelee erittäin paljon. Ranskassa kyseisiä katteita verrataan erityisen hankintajärjestelmän käyttöönottoa edeltäviin katteisiin. Vertailutiedot ovat luonteeltaan vanhoja ja riskinä on, että ne eivät enää vastaa vallitsevaa taloudellista tilannetta. Kreikassa vertailutiedot saatiin järjestämällä epävirallinen kysely mantereen toimijoille, minkä vuoksi tiedot eivät ole kovinkaan luotettavia. Portugalissa tietyistä puolen vuoden välein kerättävistä tiedoista saadaan osittain tietoa siitä, välittyvätkö erityiseen hankintajärjestelmään liittyvät edut vaikuttavalla tavalla lopullisen edunsaajan tasolle asti. Vaikka Consejería de Economía de Canarias on Espanjassa on nähnyt huomattavasti vaivaa, viranomaiset ovat myöntäneet, että ne eivät ole onnistuneet laatimaan vankkaa metodologiaa, jonka avulla voitaisiin arvioida, välittyvätkö erityisestä hankintajärjestelmästä saatavat edut lopullisen edunsaajan tasolle asti.

SEURATAANKO JÄSENVALTIOIDEN LAATIMIA JA KOMISSION HYVÄKSYMIÄ TUKIOHJELMIA VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

75. Tämän tarkastuskysymyksen arviointiin sovellettiin seuraavia kriteereitä: jäsenvaltioiden on "varmistettava, että talousarviosta rahoitettavat toimet todella toteutetaan ja että ne toteutetaan oikein" [20], ja jäsenvaltioiden esittämään vuotuiseen täytäntöönpanokertomukseen sisältyy "toimenpidekokonaisuuksien ja toimintalinjojen toteutumisaste kertomuksen esittämispäivänä suhteessa niiden toiminnallisiin ja erityisiin tavoitteisiin esittämällä tässä yhteydessä määrälliset indikaattorit" [21]. Komission osalta kriteerinä on, että se valvoo "näiden tavoitteiden toteuttamista –– toiminnoittain vahvistettujen tulosindikaattoreiden avulla" [22]. Vastatakseen tarkastuskysymykseen tarkastajat tarkastivat seurantamenettelyt komissiossa ja jäsenvaltioissa.

KOMISSIO OLISI VOINUT SEURATA ERITYISTOIMENPITEIDEN TULOKSELLISUUTTA SÄÄNNÖLLISEMMIN

76. Varainhoitoasetuksessa säädetään, että komissio vastaa talousarviomäärärahojen käyttämisestä moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden mukaisesti. Tehokkuuden periaatteen tarkoituksena on saavuttaa asetetut erityistavoitteet ja päästä tavoiteltuihin tuloksiin. Jotta tuloksia voitaisiin seurata, kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistettava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Näiden tavoitteiden toteutumista valvotaan toimintakohtaisilla tulosindikaattoreilla, ja komission on toimitettava joka vuosi budjettivallan käyttäjälle tietoja sen vastuulla olevista menoista.

77. POSEI-ohjelmia ja Egeanmeren pieniä saaria koskevissa soveltamissäännöissä komissio on vaatinut, että jäsenvaltiot sisällyttävät vuotuiseen täytäntöönpanokertomukseen fyysisiä ja taloudellisia indikaattoreita kutakin toimenpidettä varten, analysoivat tiedot ja tarvittaessa esittelevät ja analysoivat alan, jota toimenpide koskee. Tarkoituksena on, että nämä tiedot auttaisivat komissiota hoitamaan velvollisuutensa seurata, miten tehokkaasti unionin varat käytetään.

78. Komissio kuitenkin katsoo, että toimenpiteiden seuranta olisi vaikuttavampaa pidemmällä aikavälillä. Asetuksen (EY) N:o 247/2006 28 artiklan 3 kohdassa säädetään, että Euroopan parlamentille ja neuvostolle on esitettävä joka viides vuosi kertomus järjestelmän vaikutuksesta. Komissio tuntuu pitävän tätä merkittävien päätelmien tekemisen kannalta järkevänä. Komissio otti kyseisen kertomuksen laadinnassa huomioon mm. edellä mainitun arviointikertomuksen.

79. Tilintarkastustuomioistuin katsoo varainhoitoasetuksen vaatimukset huomioon ottaen, että komission olisi moitteettoman varainhoidon varmistaakseen seurattava erityistoimenpiteiden tuloksellisuutta vuosittain. Tällä hetkellä komission yksiköt ainoastaan pääasiassa tarkistavat, että vuotuiset täytäntöönpanokertomukset ovat lakisääteisten vaatimusten mukaisia. Esimerkiksi tulosindikaattoreiden osalta komissio tarkistaa pelkästään niiden olemassaolon eikä niinkään niiden tarkoituksenmukaisuutta. Vuotta 2007 koskevia kertomuksia yritettiin analysoida ensimmäistä kertaa ohjelmien tuloksellisuuden kannalta maatalouspääosaston erityistoimenpiteiden koordinointiyksikössä vuonna 2008. Todettiin, että kertomuksissa käytetyt tulosindikaattorit olivat liian vaihtelevia, joten niiden avulla erityistoimenpiteiden tuloksellisuutta ei voitu yleisesti arvioida. Komissio aikoo ehdottaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yhdenmukaistettuja indikaattoreita. Tämä aloite on ensimmäinen askel kohti erityistoimenpiteiden tuloksellisuutta koskevaa tieto- ja hallintojärjestelmää. Tämä tulee tosin tapahtumaan vasta vuonna 2010 eli neljäntenä uudistuksen täytenä soveltamisvuonna.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

ONKO JÄSENVALTIOIDEN LAATIMAT JA KOMISSION HYVÄKSYMÄT TUKIOHJELMAT SUUNNITELTU SITEN, ETTÄ NIIDEN AVULLA TYYDYTETÄÄN KYSEISET ERITYISTARPEET VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

80. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että erityistoimenpiteiden vuonna 2006 toteutetun uudistuksen yhteydessä käyttöön otettua uutta hajautettua alhaalta ylös -lähestymistapaa ei ole riittävästi hyödynnetty jo olemassa olevien toimenpiteiden tehostamiseksi. Lähestymistapa on osoittautunut kansallisille viranomaisille todelliseksi haasteeksi, sillä se on uusi, tehtävä on vaikea, käytössä oleva aika on lyhyt (kaksi kuukautta) eikä komissiolta saa teknistä eikä taloudellista tukea. Komissio on pitänyt tärkeämpänä hoitaa ohjelmien yhdenmukaisuuden ja johdonmukaisuuden valvontaan liittyviä tehtäviään kuin hallinnoida ja myötävaikuttaa aktiivisesti siihen, että ohjelmien suunnittelulla optimoidaan ohjelmien vaikuttavuus. Tämä on kokonaisuudessaan haitannut merkittävällä tavalla uusien erityistoimenpiteiden käynnistymistä vaikuttavuuden kannalta parhain mahdollisin edellytyksin.

SUOSITUS 1

Erityistoimenpiteiden tulevina suunnittelukausina olisi paikallaan, että komissio avustaisi jäsenvaltioita ohjelmien laadinnassa jakamalla tietoa hyvistä käytännöistä ja määrittämällä yhdenmukaistetut ohjelmien tuloksellisuuden seurantaindikaattorit. Indikaattoreiden olisi koskettava ainakin taloudellista kehitystä (kuten tuotannon arvoa ja lisäarvoa) ja yhteiskunnallista kehitystä (kuten luotuja ja säilytettyjä työpaikkoja) koskevia tietoja.

81. Ohjelmamuutosten esittämiselle asetettu määräaika, 1. elokuuta, rajoittaa jäsenvaltioiden valmiuksia ehdottaa hyvin perusteltuja muutoksia ja täten riskinä on, että ohjelmien vaikuttavuus alenee. Myöskään joustavuuden lisäämistä koskevaa tavoitetta ei ole saavutettu (ks. kohdat 37–41).

SUOSITUS 2

Komission olisi harkittava uudelleen ohjelmamuutosten hyväksymisen viralliseen menettelyyn sovellettavaa määräaikaa, 1. elokuuta n – 1, jotta jäsenvaltioilla olisi käytettävissään muutoksia valmistellessaan luotettavia tietoja edellisen vuoden menoista.

ONKO JÄSENVALTIOIDEN VUONNA 2006 TOTEUTETUN UUDISTUKSEN JÄLKEEN SUUNNITTELEMAT TOIMENPITEET PANTU TÄYTÄNTÖÖN VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

82. Tilintarkastustuomioistuin toteaa yleisesti ottaen, että ohjelmat on pantu täytäntöön vaikuttavalla tavalla ja että niiden avulla täten tyydytetään Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren saarien tarpeet. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa kuitenkin yksilöitiin eräitä toimenpiteitä, joiden suunnittelu on rajoittanut niiden täytäntöönpanon vaikuttavuutta:

a) Egeanmeren pienillä saarilla sijaitsevien oliivitarhojen säilyttämistä koskevaa tavoitetta olisi voitu vahvistaa, jos Kreikka olisi vaatinut oliivipuiden säilyttämistä täydentävien ehtojen yhteydessä, kuten esimerkiksi Italiassa tehdään.

b) Azoreilla innovaation ja eläintuotteiden laadun edistämiseen tarkoitettujen tukien rahoituskäytäntöjen vaikuttavuudesta ei ole näyttöä.

c) Banaanintuottajille tarkoitetut tuet ovat vaikuttavia sosiaalistaloudellisen tavoitteen kannalta, mutta niillä tuskin edistetään ympäristön tasapainon ylläpitämistä koskevan tavoitteen saavuttamista.

d) Sokeriteollisuudelle tarkoitetun kiinteän tuen avulla on tätä nykyä mahdollista säilyttää ala Réunionin saarella. Ala on kuitenkin erittäin haavoittuva, joten unionin tuen vaikuttavuus riippuu kansallisista täydentävistä tuista.

e) Lopuksi Kreikassa, Ranskassa ja Portugalissa erityiselle hankintajärjestelmälle varatut määrät ovat liian vähäisiä, jotta ne voisivat vaikuttaa moniin erilaisiin maataloustuotteisiin.

SUOSITUS 3

Jäsenvaltioiden olisi muutettava asianomaisia toimenpiteitä korjatakseen kohdissa 44–67 mainitut puutteet soveltamalla alhaalta ylös -lähestymistapaa ja kuulemalla sidosryhmiä paikalla. Komission arviointikertomuksessa olisi lisäksi yksilöitävä toimenpiteet, jotka eivät ole kovinkaan vaikuttavia ja jotka olisi suunniteltava paremmin.

83. Jäsenvaltioissa sovellettavissa valvontamenettelyissä ei aina oteta huomioon sitä, että erityistoimenpiteet ovat varsin erilaisia.

SUOSITUS 4

Jäsenvaltioiden olisi suunniteltava kuhunkin toimenpiteeseen sopivat valvontamenettelyt. Niiden olisi erityisesti valvottava, että viljelylohkojen tunnistusjärjestelmiä päivitetään säännöllisesti. Komission olisi varmistuttava siitä, että nämä valvontamenettelyt toimivat vaikuttavalla tavalla.

SEURATAANKO JÄSENVALTIOIDEN LAATIMIA JA KOMISSION HYVÄKSYMIÄ TUKIOHJELMIA VAIKUTTAVALLA TAVALLA?

84. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että ohjelmien seuranta ei ole nykyään vaikuttavaa. Komissio on luonut perustan tuloksenseurantajärjestelmälle vaatimalla, että jäsenvaltiot tiedottavat vuosittain tulosindikaattoreista täytäntöönpanokertomuksissaan. Jäsenvaltioiden kehittämät tulosindikaattorit ovat kuitenkin liian vaihtelevia, joten komissio ei voi niiden avulla tehdä johtopäätöksiä kaikkien erityistoimenpiteiden tuloksellisuudesta, vaikka tiettyjä tietoja voidaan käyttää aiempaa tarkoituksenmukaisemmalla tavalla. Komissio aikoo omasta aloitteestaan keskustella yhteisestä kehyksestä jäsenvaltioiden kanssa. Tämä on ensimmäinen askel kohti erityistoimenpiteiden tuloksenseurantajärjestelmää. Sillä välin komissiolla ei ole käytettävissään yhteisiin tulosindikaattoreihin perustuvaa tietojärjestelmää, jonka avulla se voisi toimielimenä arvioida otolliseen aikaan tapaa, jolla erityistoimenpiteille tarkoitetuilla talousarviomäärärahoilla edistetään yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteita. Ohjelmien tuloksellisuuden seurannassa käytettävien indikaattorien yhdenmukaistettua kehystä koskeva suositus 1 koskee myös tätä huomautusta.

SUOSITUS 5

Komission olisi käytettävä jäsenvaltioiden toimittamia – jo olemassa olevia ja myöhemmin täydennettäviä – tietoja seuratakseen ohjelmien tuloksellisuutta vuosittain.

Tilintarkastustuomioistuimen jaosto I on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Michel CRETININ johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 6. lokakuuta 2010 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

+++++ TIFF +++++

Vítor Manuel da Silva Caldeira

presidentti

[1] Komission tiedonanto KOM(2008) 642 lopullinen.

[2] Neuvoston päätös 89/687/ETY, tehty 22 päivänä joulukuuta 1989, erityisesti Ranskan merentakaisten departementtien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevasta ohjelmasta (Poseidom) (EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39).

[3] Neuvoston päätös 91/315/ETY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1991, erityisesti Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevasta ohjelmasta (Poseima) (EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10).

[4] Neuvoston päätös 91/314/ETY, tehty 26 päivänä kesäkuuta 1991, erityisesti Kanarian saarten syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevasta ohjelmasta (Poseican) (EYVL L 171, 29.6.1991, s. 5).

[5] Neuvoston asetus (ETY) N:o 2019/93, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1993, tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Aigeianmeren pienten saarten hyväksi (EYVL L 184, 27.7.1993, s. 1).

[6] Neuvoston asetus (EY) N:o 247/2006, annettu 30 päivänä tammikuuta 2006, unionin syrjäisimpien alueiden hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä (EUVL L 42, 14.2.2006, s. 1) ja neuvoston asetus (EY) N:o 1405/2006, annettu 18 päivänä syyskuuta 2006, Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavista maatalousalan erityistoimenpiteistä ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 muuttamisesta (EUVL L 265, 26.9.2006, s. 1).

[7] Ks. kohta 6.

[8] Asetus (EY) N:o 247/2006, 12 artikla.

[9] Kertomus "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten toimenpiteiden arviointi), cabinet Oréade-Brèche, marraskuu 2009 (ks. http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm).

[10] Esimerkiksi Espanjan ohjelma, 29. syyskuuta 2006 tarkistettu versio, s. 95: Ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden täydentävyys ja keskinäinen johdonmukaisuus: Ottaen huomioon, että tähän ohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden edellytetään yleisesti ottaen olevan jatkoa asetuksen (EY) N:o 1454/2001 mukaisille toimenpiteille, on itsestään selvää, että ne ovat yhteisön lainsäädännön mukaisia, johdonmukaisia muiden yhteisön toimintalinjojen ja niiden mukaisesti toteutettujen toimenpiteiden kanssa.

[11] Mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EY) N:o 247/2006 muuttamisesta (KOM(2009) 0510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD)), maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta, asiakirja A7-0054/2010, 23. maaliskuuta 2010.

[12] Kirje Ranskalle, viite D.1/MO/alf D(2006) 2393, 24. helmikuuta 2006. Espanjalle ja Portugalille lähetettiin samanlaiset kirjeet.

[13] Mikrotason hallinnoinnilla tarkoitetaan tässä yhteydessä kunkin toimenpiteen hallinnointia komission antamilla asetuksilla.

[14] Kertomus "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten toimenpiteiden arviointi), cabinet Oréade-Brèche, marraskuu 2009, tiivistelmä, s. 3, kohta 3.1.

[15] Kertomus "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten toimenpiteiden arviointi), cabinet Oréade-Brèche, marraskuu 2009, tiivistelmä, s. 31.

[16] Neuvoston asetus (EY) N:o 318/2006, annettu 20 päivänä helmikuuta 2006, sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä, johdanto-osan 41 kappale (EUVL L 58, 28.2.2006, s. 1).

[17] Asetus (EY) N:o 318/2006, 41 artiklan 1 kohta.

[18] Ranskan ohjelma, joka hyväksyttiin komission 16. lokakuuta 2006 tekemällä päätöksellä C(2006) 4809 asetuksen (EY) N:o 247/2006 mukaisesti, luku V, s. 4.

[19] Kertomus "Évaluation des mesures mises en œuvre en faveur des régions ultrapériphériques (POSEI) et des petites îles de la mer Égée dans le cadre de la politique agricole commune" (syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren pienten saarten hyväksi toteutettavien yhteisen maatalouspolitiikan mukaisten toimenpiteiden arviointi), cabinet Oréade-Brèche, marraskuu 2009, tiivistelmä, s. 32.

[20] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), 53 b artiklan 2 kohdan a alakohta.

[21] Komission asetus (EY) N:o 793/2006, annettu 12 päivänä huhtikuuta 2006, asetuksen (EY) N:o 247/2006 soveltamista koskevista eräistä yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 145, 31.5.2006, s. 1), 48 artikla.

[22] Asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 27 artikla.

--------------------------------------------------

LIITE I

ERITYISTOIMILLE VARATUN TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN

Osasto Luku Momentti Alamomentti | Nimi | Määrärahat 2010 (euroa) | Määrärahat 2009 (euroa) | Määrärahat 2008 (euroa) | Toteuttaminen 2008 (euroa) | % | Määrärahat 2007 (euroa) | Toteuttaminen 2007 (euroa) | % |

05 02 11 04 | POSEI (lukuun ottamatta suoria tukia ja kalastusta koskevan osaston momenttia 11 02 03) | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 |

05 03 02 50 | POSEI – EU:n tukiohjelmat | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 |

05 03 02 51 | POSEI – Muut suorat tuet ja aikaisemmat järjestelyt | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 |

05 03 02 52 | POSEI – Egeanmeren saaret | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 |

Yhteensä | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 |

--------------------------------------------------

LIITE II

TARKASTETUT TOIMENPITEET JA TOIMET

Alla esitetyt määrät ovat mainittujen toimenpiteiden kokonaismenoja. Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasti paikalla seuraavat alueet: Réunion (Ranska), Kanariansaaret (Espanja), Chioksen saari (Kreikka) ja Azorit (Portugali).

| Maksut 2008 (euroa) | Maksut 2007 (euroa) | Täytäntöönpanoa koskeva huomautus | Valvontajärjestelmää koskeva huomautus |

Ranska [1] (kaikki Ranskan merentakaiset departementit)

Erityinen hankintajärjestelmä | 19601176 | 19633602 | Kohdat 64–67 | Kohta 74 |

tuet banaanintuottajille | 129100000 | 129052597 | Kohdat 50–55 | - |

sokeriruoko-, sokeri- ja rommiala (esim. seuraavat toimet: kiinteä tuki Ranskan merentakaisten departementtien sokeriteollisuuden mukauttamiselle yhteiseen markkinajärjestelyyn, tuki sokeriruo’on kuljettamiselle) | 71165224 | 64308347 | Kohdat 56–63 | - |

eläinten kasvatuksen rakenteiden parantaminen (esim. seuraavat toimet: erityistuet naudanliha-alan muuttamiselle tai erityistuet porsaanliha-alan paikallisten markkinoiden hallinnalle) | 19779394 | 18402827 | - | - |

Espanja [2]

Erityinen hankintajärjestelmä | 69151890 | 69541851 | - | Kohta 74 |

tuet lampaan- ja vuohenliha-aloille suorina maksuina tuottajille | 7485063 | 6978313 | - | - |

tuet banaanintuottajille | 139706006 | 138836153 | Kohdat 50–55 | Kohta 73 |

Portugali [3]

Erityinen hankintajärjestelmä | 6255681 | 5926618 | Kohdat 64–67 | Kohta 74 |

tuet eläintuotannolle (esim. seuraavat toimet: suorat tuet naudanlihantuotannolle tai innovaation ja eläintuotteiden laadun edistämistä koskevat tuet Azoreilla) | 34001000 | 33750370 | Kohdat 48–49 | - |

tuet kasvituotannolle (esim. seuraavat toimet: tuki perinteisten viljelykasvien tuotannolle tai tuki hedelmien ja vihannesten, leikkokukkien ja koristekasvien tuotannolle) | 7049000 | 6571170 | - | Kohta 73 |

Kreikka [4]

Erityinen hankintajärjestelmä | 5050453 | 4781251 | Kohdat 64–67 | Kohta 74 |

tuki oliivitarhoille | 11200034 | 11372595 | Kohdat 44–47 | Kohta 72 |

tuki mastiksin tuotannolle | 849821 | 885304 | - | - |

tuki hunajan tuotannolle | 1187234 | 1194180 | - | Kohta 71 |

[1] Lähde: Odeadom, FranceAgriMer Rapport annuel d'exécution (vuotuinen täytäntöönpanokertomus) – täytäntöönpanovuosi 2008.

[2] Lähde: Gobierno de Canarias, Consejería de Agricultura, Gadadería, Pesca y Alimentación, Informe de Applicación del Régimen Específico de Abastecimiento en el año 2008 y en el año 2007 (elintarvikehuoltoalan erityistoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskeva kertomus vuosilta 2007 ja 2008).

[3] Secretaria Regional da Agricultura e Florestas, Relatório de Aplicação do Sub-Programa para a Região Autónoma dos Açores do Programa Global de Portugal (Portugalin yleisohjelmaan kuuluvan Azorien autonomisen alueen alaohjelman täytäntöönpanoa koskeva kertomus).

[4] Tiedot perustuvat tällä hetkellä käytettävissä oleviin tietoihin, jotka sisältyvät vuotuiseen täytäntöönpanokertomukseen vuodelta 2008. Niissä viitataan kunkin toimenpiteen ja kunkin saaren käytettävissä olevaan kokonaistalousarvioon kirjattuihin määriin lukuun ottamatta erityistä hankintajärjestelmää, jonka osalta kirjauksissa on kyse jo maksetuista kokonaismääristä.

--------------------------------------------------