FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.9.2010 
SEK(2010) 1016 lopullinen 
  
KOMISSION VASTAUS ERITYISKERTOMUKSEEN  
”ONKO SOKERIMARKKINAUUDISTUKSEN PÄÄTAVOITTEET SAAVUTETTU?”  
FI 2   FI KOMISSION VASTAUS ERITYISKERTOMUKSEEN  
”ONKO SOKERIMARKKINAUUDISTUKSEN PÄÄTAVOITTEET SAAVUTETTU?”  
TIIVISTELMÄ  
I, II, III. Sokerialan rakennetta on pystytty uudistamaan menestyksellisesti EU:n vuoden 2006 
sokerimarkkinauudistuksella. Al alle on luotu pitkän ajan toimintaperiaatteet, ja sen 
kilpailukyky on parantunut huoma ttavasti. EU:n sokerintuottaja t toimivat nyt ympäristössä, 
jossa viralliset hinnat ovat laskeneet 36 prosen ttia, ja tuotanto on keskittynyt alueille, joilla 
kannattavuus on hyvä.  
Uudistuksen tärkeimmät osatekijät olivat vi rallisten hintojen huomattava alentaminen ja 
väliaikainen rakenneuudistusrahasto, josta makse ttiin korvauksia tuotantokiintiöistä luopuville 
toimijoille ja tuettiin uudistuksen aiheuttamien  sosiaalisten ja ympä ristöllisten haittojen 
lieventämistä. Näillä toimenpiteillä kannustett iin vähiten kilpailukyky isiä sokerintuottajia 
luopumaan kiintiöistään. EU:n sokerintuotta jien kilpailukyvyn parantamiseksi EU:n 
toimijoille tarjottiin myös lisäkiintiöitä kertaluonteista maksua vastaan. 
Uudistuksella ei ole ollut tal ousarviovaikutuksia maatalousmenoj en osalta. Sokeripöytäkirjan 
alaisissa AKT-maissa ilmenevät sopeuttami starpeet tunnustettii n selkeästi komission 
ehdotuksessa ja ne otettiin huomioon neuvost on ja parlamentin osana uudistuspakettia 
hyväksymässä erityistukiohjelmassa. 
Sokerialan uudistusta olisi tarkasteltava EU :n vuonna 2001 hyväksymän ”Kaikki paitsi aseet” 
-aloitteen (EBA) ja Maai lman kauppajärjestön (WTO) vuonna 2005 tekemän, EU:n 
sokerijärjestelyjä koskevan päätöksen muodosta maa taustaa vasten. EBA-aloitteella vähiten 
kehittyneille maille myönnettiin vapaa pääsy EU :n markkinoille myös sokerin osalta. WTO:n 
päätös edellytti EU:n tuetun sokerinviennin vähentämistä. EU:n oli pienennettävä sokerin tuotantokiintiöitään markkinata sapainon säilyttämiseksi. Jotkin  tilintarkastustuomioistuimen 
kuvaamaan kehitykseen liittyvät seikat (esime rkiksi tuotantokiintiöiden supistaminen) 
johtuvatkin lähinnä edellä mainituista  kahdesta laajemmassa poliittisessa 
toimintaympäristössä tapahtuneesta muutokses ta. Muun kehityksen (esimerkiksi tuotannon 
keskittymisen ja tuotantolaitosten sulkemisen ) voidaan ainakin osittain katsoa johtuvan 
pitempiaikaisista suuntauksista. 
V. EU:n sokerialan yleinen kilpailukyky on uudistuksen myötä selvästi parantunut, ja 
komissio katsoo, että tämä tavoite on saavutettu täysimääräisesti. 
Uudistus perustui vapaaehtoiseen kiintiöistä lu opumiseen, jota tuettiin erityisesti väliaikaisen 
rakenneuudistusrahaston avulla. Jokaisen soke ria tuottavan yrityksen  oli tehtävä valinta 
tuotannosta luopumisen ja tuot annon jatkamisen välil lä ottaen huomioon, että niiden oli 
tulevaisuudessa varmistettava pitkän ajan ka nnattavuutensa virallis ten hintojen ollessa 
huomattavasti aiempaa alhaisemmat. 
Uudistukseen kuului samanaikaisesti mahdollisuus luopua kiintiöistä ja saada lisäkiintiöitä, 
mikä vastasi täysin tavoitetta pienentää EU:n sokerintuotantoalaa ja li sätä sen kilpailukykyä. 
Kuten komission laatimasta taulukosta 1 ilmenee, en iten kiintiöistä luopumisia on ollut niissä 
jäsenvaltioissa, joissa yhdist etty kannattavuus on heikko. Sen sijaan uusista kiintiöistä 
93 prosenttia on myönnetty jäsenvaltioille, jo issa yhdistetty kannattavuus on hyvä. Tämän 
kehityksen ansiosta niiden jäsenvaltioiden osuus EU :n kiintiöistä, joissa tuotannon 
kannattavuus on hyvä, on 78 prosenttia (ennen uudi stusta 68 prosenttia), kun taas niiden 
FI 3   FI jäsenvaltioiden osuus kiintiöistä, joissa kanna ttavuus on heikko, on nyt 5 prosenttia (ennen 12 
prosenttia).  
VI. Komissio suhtautuu myönteisesti tilinta rkastustuomioistuimen toteamukseen, jonka 
mukaan uudistukseen sisältyvä soke rimarkkinoiden ja sokerin hint ojen vakauttamistavoite on 
saavutettu. 
Se, että yhä enemmän turvaudutaan ulkopuolelta tuleviin sokerintoimituksiin, on seurausta 
EU:n kauppa- ja kehitys politiikasta ja erityise sti ”Kaikki paitsi aseet”  -aloitteesta. Kyseisen 
aloitteen mukaan vähiten kehittyneillä mailla on  rajoittamaton pääsy EU:n markkinoille, ja 
jotkin näistä maista pystyvät viem ään merkittäviä määriä sokeria. 
Lisäksi sokerijärjestelmään sisältyy välineitä , joilla voidaan korjata EU:n markkinoilla 
mahdollisesti syntyvä alituotantotilanne. Kyse  on tällöin lähinnä kiintiön ulkopuolisen 
saatavissa olevan sokerin muuttamisesta kiintiösokeriksi. 
Asiaan saadaan lisävalaistusta, kun ko missio käynnistää piakkoin tutkimuksen 
hintavaikutuksista sokerialalla. 
VII. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot vastaavat tehtaiden sulkemisen (tai 
tuotannon vähentämisen) aiheuttamista seura uksista ja tarvittavien monipuolistamista 
koskevien toimenpiteiden to teuttamisesta. Tästä huolimatta EU:n lainsäädäntöön on 
toimenpiteiden oikea-aikaisen toteutuksen varmistamiseksi ja turhien viiveiden välttämiseksi sisällytetty tarkat toteutta mis- ja maksuajat, joita jäsenvaltioiden on noudatettava.  
Uudistus tuo perinteisten puhdistamojen liiketoi mintaympäristöön lisää kilpailua, ja nämä 
joutuvat mukauttamaan toimin taansa säilyttääkseen kilp ailukykynsä uudessa tilanteessa. 
Siirtymäkauden tuella, joka ei kuulunut komi ssion alkuperäiseen ehdotukseen, on tarkoitus 
auttaa näitä yrityksiä toteu ttamaan tarvittavat toimet kilpailukykynsä parantamiseksi. 
VIII. Kun tarkastellaan sokerijärjestelmän uudistusta, on otettava huomioon kaikki sokerin 
yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) yhteydessä toteutetut muutokset, muun muassa 
siirtyminen sokerijuurikkaan kor keita takuuhintoja sekä tuotanto - ja vientitukia käsittävistä 
toimenpiteistä suoraan viljelijöille maksettavaan tukeen perustuvaan järjestelmään. 
Sokerijärjestelmän ei tämän vuoksi katsottu vaikuttavan talousarvi oon maatalousmenojen 
osalta (katso myös tilintarkastustuomioistuim en huomautusten 89 kohta). Komission mielestä 
tämä tavoite on saavutettu.  
Sokerin rakenneuudistusrahastos ta jäljelle jääneet määrät  on neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 320/2006 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti sidot tava maataloustukirahastoon sen jälkeen 
kun rakenneuudistusrahaston alai set toimet on rahoitettu. 
AKT-maita koskevat liitännäistoimet joht uvat EU:n AKT–EU-ku mppanuussopimuksen 
puitteissa tekemästä yleisest ä sitoumuksesta tukea AKT-ma ita niiden pyrkiessä köyhyyden 
vähentämiseen ja kestävään kehitykseen. Komissio  sitoutui sokerialan uudistukseen johtaneen 
prosessin aikana tukemaan etuuskohteluun oikeut ettujen sokeripöytäkirj an alaisten maiden 
sopeutustarpeita ja teki tutkimuksen soke rialan uudistuksen vai kutuksista AKT-maissa. 
Näiden AKT-maita koskevien liitännäistoimien tarve oli ennakoitu asianmukaisesti, eivätkä ne vaikuta maataloutta kos kevaan talousarvion osaan. 
IX.  Ensimmäinen luetelmakohta: Komissio kiinnittää aina paljon huomiota sen varmistamiseen, 
että välineitä ja toimenpiteitä suunniteltaessa varmistetaan yleinen johdonmukaisuus ja että välineet ja toimenpiteet perustuvat tarpeiden pe rusteelliseen arviointiin ja objektiivisiin ja 
syrjimättömiin kriteereihin. Tätä lähestym istapaa on noudatettu myös sokerimarkkinoiden 
uudistuksessa. 
FI 4   FI Toinen luetelmakohta: Valmistellessaan  ehdotustaan, joka koskee sokeriin 
markkinointivuoden 2014/2015 jälkeen sovellettavi a sääntöjä, komissio tutkii useita eri 
vaihtoehtoja saatujen kokemusten pohjalta. 
Kolmas luetelmakohta: Komission mielestä  uudistuksen avulla aikaansaatu uusi 
sokerimarkkinoiden tasapaino, mukaan lu ettuna EU:n omavaraisuuden taso, on 
perussopimuksen mukainen. Perussopimuksessa ei määrätä, että EU:n olisi oltava omavarainen kaikkien maatalous tuotteiden osalta. Lisäksi sokerijärjestelmään sisältyy 
välineitä, joiden avulla selvitään markkinoiden alituotantotilanteista. Kyse on tällöin lähinnä 
kiintiön ulkopuolisen saatavissa olevan sokerin muuttamisest a kiintiösokeriksi. 
Neljäs luetelmakohta: Asiaan saadaan lisäval aistusta, kun komissio käynnistää piakkoin 
tutkimuksen hintavaikutuksista sokerialalla.  
Viides luetelmakohta: Monipuolistamista koske vien toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja 
ympäristövelvoitteiden noudattamisesta vastaavat  toissijaisuusperiaatteen mukaisesti 
jäsenvaltiot, joiden on helpompi tehdä ta rvittavat päätökset kuhunkin tapaukseen liittyvät 
erityistekijät huomioon ottaen.  
JOHDANTO
 
4. Kiintiöihin perustuvan sokerijä rjestelmän kitkaton toiminta edellyttää myös isoglukoosin ja 
inuliinisiirapin kiintiöitä, sillä kuten tilintarkas tustuomioistuin huomauttaa, molempia tuotteita 
voidaan käyttää sokerin korvikkeina. Kiintiöt  otettiin käyttöön ai kana, jolloin näiden 
vaihtoehtoisten makeutusaineiden  tuotanto yhteisössä kasvoi niin suureksi, että se uhkasi 
häiritä sokerijärjestelmän normaalia toimintaa. Tuolloin vahvistetut kiintiötasot vastasivat silloisia tuotantomääriä. 
5. Komissio haluaa selventää, että valkoisen s okerin viennille ei Maailman kauppajärjestön 
WTO:n päätöksessä aseteta ehdotonta määrällistä rajaa: 
WTO:n paneeli ja valituselin suosittelivat, e ttä riitojenratkaisuelin pyytää Euroopan yhteisöä 
muuttamaan sokerijärjestelmäänsä siltä osin kuin sen todettiin olevan WTO:n 
maataloussopimuksen  vaatimusten vastainen ja saattamaan näin järjestelmän yhteisölle 
kyseisestä sopimuksesta aiheutuv ien velvoitteiden mukaiseksi. 
WTO:n valituselin vahvisti 28. huhtikuuta 2005 julkaisemassaan raportissa paneelin 
toteamukset, jotka koskivat ristiriitaisia kohtia:  
Ensimmäinen luetelmakohta: EY:n myönnytysluettelon huomautus 1, joka koskee 
etuuskohteluun oikeutettua tuontia tietyi stä AKT-maista ja Intiasta, ei ole 
oikeusvaikutukseltaan sellainen, että sillä laajennetaan tai m uulla tavoin muutetaan EY:n 
myönnytysluetteloon sisältyvää Euroopan yht eisöjen määrällistä sitoumustasoa 
Toinen luetelmakohta: valituksen tekijät (Australia, Brasilia ja Thaimaa) olivat toimittaneet 
alustavan näytön siitä, että EY:n sitoumusta son ylittävän C-sokerin (kiintiöön kuulumattoman 
sokerin) tuottajat/viejät saivat ”maksuja” vi ennistä i) myymällä C-juurikasta C-sokerin 
tuottajille kokonaistuotantokustannu ksia alhaisemmalla hi nnalla; ja ii) varoje n siirroilla, jotka 
perustuivat EY:n sokerijärjestelmän toiminnasta seurauksena olevaan, WTO:n 
maataloussopimuksen  9 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ta rkoitettuun ristiintukemiseen (joten 
vientitukien vähentämissitoum ukset tulevat sovellettaviksi) 
Kolmas luetelmakohta: EY ei ollut osoitta nut, ettei sen C-sokerin ja AKT:n/Intian 
(ekvivalentin) sokerin vienti, joka ylitti Eur oopan yhteisöjen sitoumustason, ollut tuettua. 
EU voi siis sallia kiintiön ulkopuolisen sokeri n viennin, joka ylittää sen WTO:lle antamat 
sitoumukset, jos EU voi osoittaa, että  kyseinen vienti ei ole tuettua.  
FI 5   FI Laatikko 1  
Ks. edellä 5 kohtaan annettu vastaus. 
7. Komissio haluaa aluksi korostaa, että WTO:n p äätöksessä asetetut rajoitukset koskevat vain 
EU:n tuettua sokerinvientiä, ei siis kaikkea EU:n sokerinvienti ä. Rajoitus ei siis koske 
kiintiösokeria, kiintiöisogl ukoosia eikä kiintiön ulkopuolista  isoglukoosia, kun korvauksia ei 
myönnetä. 
9. Uudistuksen tavoitteet liittyvät suoraan yhteisen maatalous politiikan tavoitteisiin, jotka on 
vahvistettu perussopimuksissa. Se, että uudistuksella on osittain rist iriitaisia tavoitteita, ei ole 
puute vaan johtuu uudistuksen laaja-alaisuudesta. Uudistuksen erilaiset ta voitteet ovat osoitus 
sokerimarkkinoihin liittyvist ä eri näkökohdista, ja ne on suhteutettava toisiinsa. 
10. d) Kiintiöistä luopumisen väheneminen toisen a vuonna johti liikatuota ntoon sisämarkkinoilla. 
Komissio joutui tämän vuoksi toteuttamaan ka hdenlaisia toimia: se ulotti vientituet 
koskemaan markkinavuotta 2007/2008 ja vahvisti markkinoiltapoistamisen 
prosenttiosuudeksi 13,5 prosenttia (komissi on asetus (EY) N:o 290/2007) säilyttääkseen 
markkinoiden rakenteellisen tasapainon. 
e) Koska uudistukseen kuului soke rijuurikkaan hintojen alenta minen, se vaikutti suoraan 
juurikasviljelijöiden tuloihin. Nä in ollen korvaukset ovat perusteltuja. Isoglukoosin tuottajille 
menevillä toimituksilla on viljanviljelijöille vain  marginaalinen merkitys, ja viljan hintaan 
vaikuttavat enemmän muut tekijät. Uudist uksella ei ollut merk ittävää vaikutusta 
viljanviljelijöiden tuloihin, ja siksi korvaukset eivät ol isi olleet perusteltuja.  
HUOMAUTUKSET
 
21. Jotta rakenneuudistus sujuisi tehokkaasti ja kitkattomasti, komissio valitsi uudistusmallin, 
joka perustuu sokerintuottajien vapaaehto isiin päätöksiin. Valinta on osoittautunut 
tehokkaaksi uudistuksen tavoitteiden saavuttamise n kannalta. Lähestymistapa, joka perustuu 
siihen, että kohteeksi otetaan tiettyjä alueit a tai yksittäisiä tuottajia, olisi kohdannut paljon 
vastustusta niiden jäsenvaltioiden ja toimijoid en taholta, joihin kiin tiövähennykset olisivat 
kohdistuneet. Suuria käytännön vaikeuksia olisi syntynyt myös päätettä essä siitä, mitkä 
yritykset joutuvat lopettamaan liiketoimintansa ja mitkä saavat jatkaa. 
22. Uudistuksen ensisijainen tavoite ol i saada aikaan uusi tasapaino EU:n 
sokerintuotantoalalle tilanteessa, jolle on om inaista sisämarkkinoiden suurempi avoimuus 
kolmansista maista tulevalle tuonnille. Ta voitteen saavuttaminen edellytti kiintiöiden 
vähennyksiä. Jäljelle jäävien yritysten on pystyttäv ä toimimaan markkinoilla,  joilla viralliset 
hinnat ovat huomattavasti aiempaa alhaisemmat. 
23. Komissio valitsi tehokkuuteen ja avoimuuteen  liittyvistä syistä uudistusmallin, jossa 
yksittäiset sokerialan yritykset tekevät lopul liset päätökset tuotannon jatkamisesta tai 
vähentämisestä tai tuotannosta luopumisesta ottaen huomioon sen, että tulevaisuudessa hinnat 
ovat huomattavasti aiempaa alhaisemmat. Yrityks ille, jotka päättivät luopua kiintiöistä, oli 
tarjolla myös taloudellisia kannustimia. Tässä uudi stusmallissa ei ole tarpeen analysoida EU:n 
jokaisen yksittäisen sokerintuo ttajan tämänhetkistä kannattavuu tta ja tulevaisuudennäkymiä. 
Komissio ei sen vuoksi pitänyt tarpeellisena kerätä tietoa tuottavuudesta ja tehokkuudesta 
valittua mallia varten. Lisäksi tällaisessa tutkim uksessa tulisi esiin yksityisten liikeyritysten 
luottamuksellisia tietoja, ja yritysten vertailu  näiden tietojen perusteella saattaisi tuottaa 
kiistanalaisia tuloksia.  
FI 6   FI EU:n sokeriteollisuuden kilp ailukyvyn hyötyminen uudistuksesta on kiistatonta, koska 
toimivien yritysten on nyt säilytettävä kannattavuut ensa tilanteessa, jossa viralliset hinnat ovat 
huomattavasti aiempaa alhaisemmat. 
24. Komissio on käyttänyt johdonmukaisesti hyväks een parhaita saatavissa olevia tietoja 
arvioidessaan sokerialan kannattavuutta ku ssakin jäsenvaltiossa. Tu losten luotettavuuden 
varmistamiseksi näiden tutkimusten on pohjaudu ttava merkittävältä aj anjaksolta peräisin 
oleviin vakiintuneisiin suunta uksiin. Uudistuksesta tähän me nnessä saadut tulokset ovat 
suurelta osin vahvistaneet näiden  arvioiden paikkansapitävyyden. 
Alkuperäinen vaikutustenarviointi SEC( 2003) 1022 perustui sokerin yhteisen 
markkinajärjestelyn uudistusvaihtoehdoista te htyyn vaikutustenarviointiin. Asiakirjan on 
laatinut LMC Euroopan sokerintuottajien komiteaa CEFS:ää varten vuonna 2003, ja siinä 
vahvistetaan suurelta osin ko mission aiemmat päätelmät.  
Ajantasaistettu vaikutustutkimus SEC(2005) 808 pohjautui useisiin lähteisiin, muun muassa 
erilaisiin tutkimuksiin, joita ol ivat tilanneet alakohtaiset orga nisaatiot (esimerkiksi Euroopan 
sokerintuottajien komitea CEFS ja sokerijuur ikkaan viljelijöiden liitto Conféderation 
Générale de Betteraviers) ja jäsenvaltiot, sekä tutkijoiden selvityksiin. 
Ajantasaistetusta vaikutustenarv ioinnista peräisin olevat ta ulukon 2 tiedot ovat siis uusinta 
saatavissa olevaa tietoa ja soveltuvat kunki n jäsenvaltion koko sokerialan kannattavuuden 
arviointiin.  
25. Tietoja komission valitseman uudistusmallin  ominaisuuksista on edellä 23 kohtaan 
annetussa vastauksessa. 
Kuten komission laatimassa taulukossa 1 esitetää n, niiden jäsenvaltioid en osuus kiintiöistä, 
joissa kannattavuus on hyvä, on kasvanut uudist uksen jälkeen 68 prosen tista 78 prosenttiin. 
Niiden jäsenvaltioiden osuus, joissa ka nnattavuus on heikko, on puolestaan supistunut 
12 prosentista 5 prosenttiin. EU:n sokerintuo tantoalan kilpailukyky on yleisesti ottaen 
parantunut selvästi. 
26. Uudistuksen perustana oli vapaaehtoinen luopuminen kuuden miljoonan tonnin 
kiintiötuotannosta markkinoint ivuoteen 2009/2010 mennessä. Tätä varten laadit tiin neljän 
vuoden rakenneuudistussuunnitelma. Ensimmäisen vuoden tulos (1,47 miljoonasta tonnista luopuminen) vastasi tätä tavoitett a, sen sijaan toisena vuonna ei päästy samaan (vähennys 
0,71 miljoonaa tonnia), minkä vuoksi komissio päätyi tekemään tarvittavia mukautuksia. Asiaa koskeva neuvoston asetus (EY) N:o 1261/2007 hyväksyttiin lokakuussa 2007. 
Välineet, joilla kiintiöistä luopumiseen kannu stettiin uudistuksen kahtena ensimmäisenä 
vuonna, näyttivät kiinnostavan vain kilpail ukyvyltään heikoimpia sokerinjalostajia. 
Luovutettujen kiintiöiden m äärä ei ollut riittävä, jotta sokeri alalle olisi saatu uusi tasapaino. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin 27 kohdassa yks ityiskohtaisesti selittää, teollisuuden 
kannalta esteenä ei ollut taloudellisten kannustimien puute, vaan epävarmuus siitä, mikä osa tuesta oli tarkoitus varata vi ljelijöille ja urakoitsijoille. 
28. Viljelijöille maksettavaa tuotantosidonnais ta viiden vuoden siirtymäajan tukea on 
arvioitava sokerialan uudistuks en poliittisessa ympäristössä. Uudistuksen tueksi oli saatava 
myös ne jäsenvaltiot, jotka sen seurauksena menettäisivät sokerint uotantokapasiteettiaan. 
Sokerialan uudistusta on arvi oitava lopputuloksen perusteell a siirtymäkauden päätyttyä.  
29. Komission arvio luovutetuista kiintiöistä ei perustu yksittä isten yritysten kannattavuuden 
analysointiin, vaan seikkoihin, jotka johtuvat EU:n sokeritaloudessa vallitsevista uusista 
makroekonomisista olosuhteista, eli WTO:n paneelin päätökseen ja siihen, että tiettyjen 
sokerinviejien mahdollisuuksia päästä  EU:n markkinoille on lisätty.  
FI 7   FI Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa pitkälti yhtä mieltä siitä, että 
sokerintuottajien kannattavuus voi vaihdella saman alueen sisällä. Siksi se valitsi 
uudistusmallin, jossa yksittäiset sokerialan  yritykset tekevät lopulliset päätökset. 
Uudistuksella ei näin pyritt y siihen, että uusi markkinatasapaino luodaan lakkauttamalla 
kaikki tuotanto vähiten kannattavissa jäsenvaltio issa, vaan sillä oli ta rkoitus ottaa käyttöön 
ehtoja ja kannustimia, joiden avulla s okeriala pystyy itse tekemään tarvittavat 
tuotantoleikkaukset.  
30. Päätöksen sokerintuotannon lopettamisesta tekivät yksittäiset s okerialan yritykset. 
Tehokkaimmin toimivat sokerintuottajat ovat tie tenkin pystyvämpiä jatkamaan toimintaansa 
hintojen laskiessa. Kuten tilintarkastustuom ioistuin toteaa toisaalla kertomuksessaan, 
sokerintuotannon yhdistetty kanna ttavuus ei riipu vain tuotan tolaitosten taloudellisesta 
tehokkuudesta vaan myös viljelyn kilpailukyvystä. Kaupallinen kannattavuus edellyttää, että 
molemmat ovat hyvällä tasolla. 
32.  c) Pakollisen kiintiövähennyksen, jota ei korvata, käyttöönotto vuonna 2010 siinä 
tapauksessa, että vapaaehtoiset luopumiset eivät riitä tavoitt een saavuttamiseen, oli tehokas 
väline, jolla varmistettiin, et tä kiintiöistä luopuminen lis ääntyi uudistuksen kolmannesta 
vuodesta lähtien.  
34. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa 27 kohdassa, olennainen syy 
rakenneuudistusrahaston käyt ön vähyyteen toisena vuonna oli tietty epävarmuus 
sokerinjalostajalle annettavan tuen todellisesta  tasosta. Komissio haluaa myös korostaa, ettei 
tuen kokonaismäärä lisääntynyt uudis tuksen toisessa vaiheessa, mu tta kiintiöistä luopumisen 
kokonaistavoite on kuitenkin saavutettu. 
35. Yritykset päättivät kiintiöistä luopum isesta vapaaehtoisesti tilanteesta ja 
tulevaisuudennäkymistä tekemänsä arvion perust eella. Kaikki EU:n to imijat olivat saman 
valinnan edessä, ja kukin teki itselleen sopivimman päätöksen.  
36. Tavoitteena oli, että uudistuks ella parannetaan EU :n sokerialan kokona istuottavuutta, ja 
tämä päämäärä on saavutettu. 
Koska kyse oli vapaaehtoisesta järjestelmäs tä, kaikilla EU:n sokerintuottajilla oli 
mahdollisuus päästä mukaan rakenneuudistusjä rjestelmään. Lopulliset päätökset tehtiin 
yksittäisissä yrityksissä sen mukaan, pi dettiinkö yrityksen kannattavuutta uudessa 
markkinaympäristössä todennäköisenä. 
Katso myös edellä 25 kohtaan annetussa komi ssion vastauksessa esit etyt numerotiedot. 
37. Yksittäisten yritysten kilpailukyky ei riipu va in siitä, missä jäsenvaltiossa ne toimivat, 
vaan myös yrityksen koosta, tuotantolaitoste n tehokkuudesta, hallinnosta ja monesta muusta 
tekijästä. Kuten tilintarkastustuomioistuin tote aa, samassa jäsenvaltiossa sijaitsevien yritysten 
väliset kannattavuuserot voivat olla suuria.  
Niissä jäsenvaltioissa, joissa alan ka nnattavuus on hyvä, ennen uudistusta myönnetty 
kokonaiskiintiö oli paljon suurempi kuin niissä jäsenvaltioissa, joissa  alan kannattavuus on 
heikko. Kuten liitteestä III ilmenee, viimeksi ma inittujen jäsenvaltioiden kiintiöt uudistuksen 
jälkeen ovat 31 prosenttia uudi stusta edeltävistä kiintiöis tä. Jäsenvaltioilla, joissa 
kannattavuus on hyvä, vast aava prosenttiluku on 81. 
38. Komissio katsoo, että uudistuksen tavoitteet on saavutettu täysim ääräisesti, ja on edelleen 
vakuuttunut siitä, että yksittä iset tuottajat pystyvät parhaiten tekemään asiaa koskevat 
päätökset sen pohjalta, millaiseksi ne  arvioivat tulevan kilpailukykynsä. 
FI 8   FI 39.–40. Komissio katsoo, että mekanismit eivät ole ristiriidassa keskenään, koska perusteena 
sille, että samanaikaisesti ta rjottiin mahdollisuus lisäkiintiöi hin ja kannustettiin luopumaan 
kiintiöstä rakenneuudistusrahaston tu ella, oli nimenomaan halu tukea 
tilintarkastustuomioistuimen mainitsemaa tavoitetta auttaa jo valmiiksi kilpailukykyisiä 
yrityksiä lisäämään tuotantoka pasiteettiaan ja parantamaan  näin kilpailukykyään.  
40. (toinen luetelmakohta). Sokerinvalmi stajat hyötyvät sokerijuurikkaiden 
hinnanalennuksesta uudistuksen  jälkeen, sen sijaan maissi n ja muiden isoglukoosin 
valmistukseen käytettävien ra aka-aineiden hinta ei muutu. Jotta isoglukoosin valmistajat 
säilyttäisivät suht eellisen kilpailukykynsä, kyseisille va lmistajille myönnettiin maksuttomia 
lisäkiintiöitä, joiden avulla ne voivat saada mittakaavaetua.  
41. Näiden kahden toimenpiteen yh distetty käyttö on auttanut keskittäm ään sokerintuotantoa 
yrityksiin, joilla on parhaat mahdollisuudet pysyä kilpailukykyisinä vuosien mittaan, jolloin 
parannetaan EU:n koko sokerint uotantoalan kilpailukykyä.  
42. Uudistuksella oli tarkoitus toteuttaa EU:n sokerintuotantoalalla tarvittavat muutokset 
kitkattomasti ja tehokkaas ti. Tarvittiin rakenneuudistusrahast o kiintiöistä luopuvi lle yrityksille 
ja joustavia sopeutumisvälineitä niitä yrityksiä varten, jotka päättivät jatkaa liiketoimintaansa. 
EU:n sokerialan yrityksiä kehotettiin tekemään  useita päätöksiä käyttäen perusteena omia 
analyysejaan tulevaisuudesta ja markkinanäkymi stä. Tässä monimutkaisessa taloudellisessa 
ympäristössä jotkin yritykset päättivät ensin os taa kiintiöitä ja luopua joistakin kiintiöistään 
myöhemmin.  
Komission mielestä tämänkaltainen joustava toiminta lisäsi EU:n sokerialan muutoksen 
tehokkuutta, ja samalla kaikki toim ijat saivat yhtäl äisen kohtelun. 
Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, kiintiö ostoista veloitettu määrä vastasi luovutetuista 
kiintiöistä maksettuja korvauksia. 
Väitettyihin kielteisiin taloud ellisiin vaikutuksiin otetaa n kantaa komission 43 kohtaan 
antamassa vastauksessa. 
43. Sokerinjalostajat hyötyvät sokerijuurikka iden hinnanalennuksesta uudistuksen jälkeen, 
mutta maissin ja muiden isoglukoosin valmistuks een käytettävien raaka-aineiden hinta ei 
muutu. Koska sokerin hintojen alentumine n laskee isoglukoosin hintaa, isoglukoosin 
tuottajien voitot o lisivat uudistuksen j ohdosta pienentyneet. 
Jotta voitiin varmistaa,  että isoglukoosin valmis tajat säilyttävät suhteell isen kilpailukykynsä ja 
sokerin ja isoglukoosin tuotta jilla on yhtäläiset kilpailued ellytykset, myönnettiin lisää 
isoglukoosikiintiöitä, jotka tarjosivat is oglukoosin tuottajille mittakaavaetuja. 
Komissio korostaa, että kuten sokeriki intiöistäkin luopuvat yritykset, myös 
isoglukoosiyritykset, jotka luopui vat kiintiöstä ja hakivat ra kenneuudistustukea, joutuivat 
esittämään rakenneuudistussuunnitelman ja osoitta maan, että se toteutettiin asianmukaisesti. 
44. Uudistuksen tavoitteena oli alan, myös viljelijöiden, kilpailukyvyn kokonaisvaltainen 
parantaminen sokerijuurikkaan vähimmäishintaa alentamalla. Kuten tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen liitteest ä VI käy ilmi, jotkin jäsenvaltiot päättivät 
antaa monipuolistamistukea pääasiassa sokerijuurikkaan viljelijöille.  
45. Uudistuksen tulokset osoittavat, että EU:n  juurikasviljelijöiden sopeutumiskyky on ollut 
parempi kuin alustavasti arvioiti in, ja sokerijuurikkaan viljel yalue on edelleen merkittävä 
taulukossa 2 mainituissa jäsenvaltioissa. 
46.–47. Sokerintuotannon luonne edellyttää suur ia teollisuuslaitoks ia. Se voi olla 
kilpailukykyistä vain, jos sekä  juurikkaan tuotanto että  sen jalostus tapahtuvat 
FI 9   FI kilpailukykyisellä tavalla. Tilintarkastustuomio istuimen raportoimien tapausten lisäksi on 
mahdollista, että tehokkaita teollisuuslaitoks ia on ollut pakko sulkea, koska lähistöllä 
kasvatettu juurikas ei ole o llut riittävän kilpa ilukykyistä. Näin näy ttäisi olevan laita 
tilintarkastustuomioistuimen 30 kohdassa kuvaamassa tapauksessa.  
50. Tilintarkastustuomioistuimen huomautukset  liittyvät oikeusperu staan sellaisena kuin 
neuvosto on sen hyväksynyt. Komission velvollis uus on panna oikeusperusta täytäntöön. 
51. Uudistus on auttanut kaventamaan EU:n sisäisten markkinoiden ja 
maailmanmarkkinoiden välistä hintaeroa. EU:n  sokeriala on nyt markkinalähtöisempi ja 
kilpailukykyisempi kuin ennen uudistusta. 
54. Komissio suhtautuu myöntei sesti tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, jonka 
mukaan EU:n sokerimarkkinat ovat olleet va kaat sen jälkeen, kun uudistus käynnistettiin. 
55. Näistä maista peräisin olevan tuonnin t odellinen taso riippuu EU:n suhteellisesta 
houkuttavuudesta maailmanmarkkinoihin verrattuna. Tämän vuoksi yksi uudistuksen saavutuksista on ollut kyseisen hintaeron kaventaminen.  
56. Se, että turvaudutaan yhä enemmän tuontiin, ei  johdu sokerialan uudistuksesta vaan EU:n 
toimista, joilla pyritään edistämään sokerin asemaa taloudellisen to iminnan vauhdittajana 
niissä vähiten kehittyneissä maissa, joi ssa on hyvät mahdollisuudet tuottaa sokeria.  
57. Komissio on sitä mieltä, että sokerialan uud istuksella saavutettu uusi markkinatasapaino 
voidaan säilyttää lähitulevaisuudessa. Markkina kehitys näyttäisi tuke van tätä arviota. 
58. Se, että EU on tullut yhä riippuvaisemmak si tuonnista, on johdonmukainen seuraus EU:n 
markkinoiden avaamisesta kolmansille maille. Sokerin tuontiin turvautuminen olisi kuitenkin ollut vielä laajempaa, jos sokerin hinnat EU: ssa olisivat säilyneet uudistusta edeltävällä 
korkealla tasolla. 
Uudistuksen jälkeisen kiintiön ( noin 85 prosenttia entisestä) mukaista omavaraisuuden tasoa 
voidaan pitää kaiken kaikkiaan tyydyttävänä. Komissio korostaa, että järjestelmään sisältyy 
välineitä, joiden avulla selvitään myös mahd ollisesta markkinoiden alituotantotilanteesta. 
Kyse on tällöin lähinnä kiintiön ulkopuolisen saatavissa olevan sokerin muuttamisesta 
kiintiösokeriksi. 
59.  b) Se, että turvaudutaan yhä enenevässä määrin tuontiin, johtuu erityisesti sokerin 
maailmanmarkkinahintojen ja EU:n  hintojen välisestä erosta. U udistus on ollu t tehokas väline 
tämän eron kaventamisessa ja edesauttanut  säilyttämään EU:n sokerintuotantoalan 
elinvoimaisena vaikkakin pienempänä.  
60. Komissio katsoo, että koska uudistus pa rantaa EU:n tuotannon yleistä kilpailukykyä 
huomattavasti, EU:n sokeriala pystyy uudi stuksen jälkeen paremmin vastustamaan 
tuotannonsiirtoja.  
61. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa, toimijan on rakenneuudistustukea saadakseen 
esitettävä rakenneuudistussuunnitelma, joka sisältää yksityiskohtai sia ja konkreettisia 
toimenpiteitä, joiden toteuttamista kansalliset viranomaiset valvovat. Vain ne yritykset, jotka 
ovat toteuttaneet kyseiset to imenpiteet tyydyttävästi, vo ivat saada korvauksia.  
Siinä, että EU:n sokerintuot tajaryhmät myös tuovat sokeri a EU:hun, ei ole mitään uutta. 
Uuden skenaarion mukaan EU:n on tarkoitus lis ätä sokerintuontiaan, ja  tällöin joidenkin 
tuotantolaitosten muuttaminen puhdistamoiksi mahdollistaa myös sen, että osa kyseisen sokerin jalostuksesta pysyy EU:ssa. 
FI 10   FI 62. Komissio suhtautuu myöntei sesti tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, jonka 
mukaan uudistuksen tavoitteena oleva sokerin hinnan lasku on saavutettu. 
63. Asiaan saadaan lisävalaistusta, kun ko missio käynnistää piakkoin tutkimuksen 
hintavaikutuksista sokerialalla.  
Lisäksi komissio käynnistää sokerialaan sovellettuja YMP-toim enpiteitä koskevan 
jälkiarvioinnin, joka tehdään säännöllisen politi ikkojen arvioinnin yhteydessä. Jälkiarvioinnin 
yhteydessä tutkitaan myös, millaisia vaikutuksia  on ollut niillä YMP-toimenpiteillä, joita on 
vuodesta 2006 eli uudistuksen käytt öönotosta lähtien sovellettu v iljelijät, sokeri ntuottajat ja 
puhdistamot kattavaan sokerint uotantoketjuun. Arviointiin liitt yvä työ on tarkoitus aloittaa 
vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Tul oksia on odotettavissa vuoden 2011 lopulla. 
64. On selvää, että uudistus, jonka seurauks ena koko sokerialan koko pienenee ja jäljelle 
jäävät yritykset joutuvat parantamaan huom attavasti kilpailukykyään , aiheuttaa jossakin 
määrin teollisuuden keskittymistä.  
69. Isoglukoosia valmistetaan viljoista (pääasiassa maissista ja vehnästä). Toisin kuin 
sokerijuurikkaan viljelyssä, viljelijöiden ja valmistajien välisiä toimitussopimuksia ei ole. 
Siksi ei olisi ollut perusteltua varata osaa tuesta viljelijöille.  
72. Kuten tilintarkastustuomioistuin toteaa 13 kohdassa ja kuten toissijaisuusperiaate 
edellyttää, rakenneuudistustuen toteuttaminen kuul uu jäsenvaltioille, jo tka pystyvät parhaiten 
ottamaan huomioon yksittäisten ti lanteiden erityisolosuhteet. 
Komissio painottaa myös sitä, että rakenneuu distustuen maksamisen ehtona on toimijan 
kyseiselle jäsenvaltiolle es ittämän suunnitelman täytäntöönpano. Suunnitelmaan on 
sisällyttävä yksityiskohtainen kuvaus konkreettisista toimista . On selvää, että näiden 
suunnitelmien on oltava EU:n lainsäädännön mukais ia ja noudatettava kansallisia lakeja, jotka 
voivat vaihdella huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.  
73. Jäsenvaltioiden viranomaisten on tarkistettava , että sosiaaliset velvoitteet täytetään 
sosiaaliohjelmien mukaisesti. Tilien tarkastamista ja hyvä ksymistä koskevan menettelyn 
mukaisesti tehtävissä tarkastuksissa on va rmistettava, että jäsenvaltiot tekevät näitä 
tarkastuksia. 
Sosiaaliohjelmista on suurelta osin sov ittava yhteisymmärryksessä tuottajien ja 
työntekijöiden/ammattijärjestöjen välillä. Osapuo lten on myös valvottava, että velvoitteet – 
koulutus, uudelleen sijoittamine n, korvaukset jne. – täytetään. 
Lisäksi komissio on isäntänä sokerite ollisuuden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua 
edistävässä alakohtaisessa neuvottelukomitea ssa, johon kuuluu edustajia ammattiliitoista ja 
sokeriteollisuudesta. Komitea on sopinut Euroop an sokeriteollisuuden käytännesäännöistä, 
jotka koskevat yritysten yhteis kuntavastuuta ja joita on s ovellettu laajasti uudistuksen 
yhteydessä. 
Uudistuksen sosiaalisia vaikutuksia tarkas tellaan myös sokerial aan sovellettujen YMP-
toimenpiteiden arvioinnin yhteydessä. Arvi ointiin liittyvä työ on tarkoitus aloittaa 
vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Tul oksia on odotettavissa vuoden 2011 lopulla. 
74. Tuottajille annettiin lisää aikaa täyttää ympä ristövelvoitteensa. Siihen oli kaksi syytä: 
alkuperäinen määräaika vahvistettiin vuonna 2006, mutta aikataulua oli tarkistettava, jotta 
voitiin ottaa huomioon kansallis iin rakenneuudistusohjelmiin tehtävät vuonna 2008 aloitetut 
merkittävät muutokset, ja toisaalt a lisäaikaa tarvittiin myös niiden vaikutusten vuoksi, joita 
maailmanlaajuisella finanssikriisillä oli joissakin jäsenvaltioissa. 
FI 11   FI 75. Isoglukoosia valmistetaan viljoista (pääasiassa maissista ja vehnästä). Toisin kuin 
sokerijuurikkaan viljelyssä, viljelijöiden ja valmistajien välisiä toimitussopimuksia ei ole. 
Osaa tuesta ei ollut syytä varata viljanviljel ijöille, koska uudistus ei vaikuttanut viljan 
hintoihin. 
76.–77. Ks. myös edellä 73 kohtaan annettu komission vastaus. Komissio korostaa myös, että sokeritehtaiden mä ärän vähentyminen on prosessi, joka on ollut 
käynnissä jo vuosia ennen sokerialan uudist usta, koska kukin tuotantoyksikkö on pyrkinyt 
lisäämään jalostuskapasiteettiaan. Es imerkiksi vuosina 2000–2006 EU:ssa suljettiin 
67 tehdasta.  
Rakenneuudistusrahasto on tarjonnut  oikeusperustan ja taloudel lista tukea, jo ita ei ollut 
saatavilla ennen uudistusta tapaht uneissa tehtaiden sulkemisissa. 
80. Monipuolistamistuen tarkoituksena oli anta a jäsenvaltioille mahdollisuus toimenpiteiden 
toteuttamiseen kyseisillä alueil la ja sellaisten muiden taloude n toimijoiden auttamiseen, jotka 
kärsivät sokerin rakenneuudistuksesta mu tta eivät saaneet rakenneuudistustukea. 
81. Ks. edellä 74 kohtaan annettu komission vastaus. 82. Sokerialaan sovellettujen YMP-toimenpiteid en arviointi suoritetaan vuosina 2010 ja 2011 
maatalouden pääosaston vuosien 2010–2012 monivuotis en arviointisuunnite lman mukaisesti. 
Jälkiarvioinnin yhteyde ssä tutkitaan myös, millaisia vaikutuksia on ollut niillä YMP-
toimenpiteillä, joita on vuode sta 2006 eli uudistuksen käy ttöönotosta läh tien sovellettu 
viljelijät, sokerintuottajat ja puhdistamot kattavaan sokerintuo tantoketjuun. Arvioinnissa olisi 
tarkasteltava myös monipuolistami stuen vaikutusta niil lä alueilla, joilla  rakenneuudistuksia on 
tehty (tapaustutkimuksia  hyväksi käyttäen).  
Arviointiin liittyvä työ on tarkoitus aloittaa vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Tuloksia 
on odotettavissa vuoden 2011 lopulla.  
Komissio tekee tarkastuksensa osana tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä.  85. Vaikka komission ehdotukseen ei sisält ynyt siirtymäajan tukea päätoimisille 
puhdistamoille, neuvostossa käydyissä keskustelu issa kävi selväksi , että päätoimiset 
puhdistamot joutuivat juurikasvi ljelijöiden tavoin käymään lä pi useita rakennemuutoksia 
virallisten sokerinhin tojen laskun vuoksi.  
Uudistus tuo perinteisten puhdistamojen liiketoi mintaympäristöön lisää kilpailua, ja nämä 
joutuvat mukauttamaan toimin taansa säilyttääkseen kilp ailukykynsä uudessa tilanteessa. 
Kyseisten toimijoiden on esitettävä tarvittav at muutokset kansallisille viranomaisille 
toimitettavissa liiketoimintas uunnitelmissa. Tuen myöntämisel lä varmistettiin uudistuksen 
yhteydessä yhtäläinen kohtelu kaikille yhte isön sokerintuottajille siitä riippumatta, 
käytetäänkö raaka-aineena sokeri juurikasta vai raakasokeria. 
86. EU:n lainsäädäntöä on sovellettava samalla tavoin kaikissa jäsenv altioissa riippumatta 
jäsenvaltiossa olevien tuensaajien määrästä.  
88. Vaihtelut johtuvat luovutettujen kiintiöide n todellisesta määrästä ja luopumisen 
ajoittumisesta. Todellisuude ssa sokerin rakenneuudistusra hastoon kerättiin enemmän 
väliaikaista rakenneuudistusrah aa, ja menoja oli vähemmän. Eniten tukea kiintiötonnia kohti 
oli käytettävissä uudistuksen kahtena ensimmäisenä vuonna. 
90. Sokerijärjestelmän uudistuksen oli m äärä olla vaikuttamatta talousarvioon 
maatalousmenojen osalta, mutta sen tarkoitus ei ollut niinkään olla omarahoitteinen. Sokerin 
rakenneuudistusrahasto suunnite ltiin omarahoitteiseksi. 
FI 12   FI Kun tarkastellaan sokerijärjeste lmän uudistusta, on otettava hu omioon kaikki sokerin yhteisen 
markkinajärjestelyn (YMJ) yhteydessä toteut etut muutokset, muun muassa siirtyminen 
sokerijuurikkaan korkeita takuuhint oja sekä tuotanto- ja vientit ukia käsittävistä toimenpiteistä 
suoraan viljelijöille maksettavaan tukeen peru stuvaan järjestelmään. Sokerijärjestelmän ei 
tämän vuoksi katsottu vaikuttavan talousarvi oon maatalousmenojen osalta (katso myös 
tilintarkastustuomioistuimen huo mautus 89 kohdassa). Komission mielestä tämä tavoite on 
saavutettu.  
Sokerin rakenneuudistusrahaston, joka ei kuulu Y MJ:hin, oli määrä olla omarahoitteinen, ja 
myös tämä tavoite on saavutettu. 
a) EU:hun suuntautuvan sokerintuonnin odot ettiin uudistuksen toteutusajankohtana 
lisääntyvän ennen kaikkea ”Kaikk i paitsi aseet” -aloi tteeseen liittyvien toimien johdosta. Ellei 
uudistusta siis olisi tehty, kehitys EU:n sokerimarkkino illa olisi WTO:n päätöksen 
seurauksena johtanut EU:n tuotannon vähe nemiseen. Ylituotannon vähentyessä myös 
tuotantomaksuista saatavien tulojen arvioitiin vähene vän asteittain ja loppuvan 
varainhoitovuodesta 2010 lähtien. Muuttuvassa tilanteessa tuotantomaksuksi, joka otettiin käyttöön sokerialan uudistuksen myötä, asetettiin 12 euroa tonnilt a, jotta kehitys ei vaikuttaisi 
talousarvion tuloihin. 
b) Liitännäistoimet johtuva t EU:n AKT–EU-kumppanuussopim uksen puitteissa tekemästä 
yleisestä sitoumuksesta tukea AKT-maita niiden pyrkiessä köyhyyden vähentämiseen ja 
kestävään kehitykseen. Komissio si toutui sokerialan uudistukseen  johtaneen prosessin aikana 
tukemaan etuuskohteluun oikeutettu jen sokeripöytäkirjan alaisten maiden sopeutustarpeita ja 
teki tutkimuksen sokerialan uudistuksen va ikutuksista AKT-maissa. Näiden AKT-maita 
koskevien liitännäistoimien tarve oli ennakoitu asianmukaisesti. 
AKT-maille myönnettävä tuki ei kuulu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1290/2005 
soveltamisalaan, koska kyse on AKT-maille annettavasta kehitysavusta, jota ei kateta yhteisen maatalouspolitiikan menoista.  
91. Ks. edellä 90 kohtaan annettu komission vastaus. 
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 
93. Uudistuksen tavoitteet liitt yvät suoraan yhteisen maatalous politiikan tavoitte isiin, jotka on 
vahvistettu perussopimuksissa. Se, että uudistuksella on osittain rist iriitaisia tavoitteita, ei ole 
puute vaan johtuu uudistuksen laaja-alaisuudesta. Uudistuksen erilaiset ta voitteet ovat osoitus 
sokerimarkkinoihin liittyvist ä eri näkökohdista, ja ne on suhteutettava toisiinsa. 
94. Uudistuksen jälkeen toimintaansa jatkav ien yritysten on säilytettävä kannattavuutensa 
uudessa tilanteessa, jossa viralli set hinnat ovat aiempaa alhaisemmat, joten alan yleisen 
kilpailukyvyn parantamiseen liit tyvä tavoite on saavutettu. T uottavuuden kasvun vahvistaa se 
seikka, että niiden jäsenvalt ioiden osuus kiintiöistä, jo issa kannattavuus on hyvä, on 
78 prosenttia (ennen uudistusta 68 prosenttia), kun taas niiden jäsenvaltioiden osuus, joissa 
kannattavuus on heikko, on nyt 5 pros enttia (ennen 12 prosenttia). 
Rakenneuudistustukea vastaavalla hinnalla myönnetyillä  lisäkiintiöillä ol i tarkoitus parantaa 
EU:n sokerialan kilpailukykyä siten, että yrityksille annettiin mahdollisuus laajentaa 
tuotantoaan ja saada m ittakaavaetuja tai ainakin säilyttää ennen uudistusta vallinnut tuotannon 
taso lopullista kiintiö vähennystä tehtäessä.  
Ks. myös edellä 23 kohtaan annettu komission vastaus. 
95. Sokerimarkkinoille saatiin uudis tuksen jälkeen uusi tasapaino, koska sisäinen tuotanto oli 
vähentynyt ja viralliset hinna t alentuneet. Tehtaat tekivät tuotannon lopettamispäätöksen 
FI 13   FI vapaaehtoisesti arvioituaan toimintansa pitkän  ajan elinkelpoisuuden uudessa tilanteessa. 
Kaikki EU:n toimijat saivat tehd ä valintansa samoilla ehdoilla.  
Komissio korostaa, että tarvitta van kiintiövähennyksen määrä arvi oitiin sen perusteella, miten 
markkinat saataisiin tasapainoon alalla vallitsevassa uudessa  taloudellisessa 
toimintaympäristössä. Vähennys saatiin aikaan niid en yritysten avulla, jotka katsoivat, etteivät 
ne pystyneet kilpailemaan uudessa tilanteessa, jossa tuotantoa lakkautetaan tai vähennetään.  
96. Perusteena sille, että samana ikaisesti tarjottiin mahdollisuutta  luopua kiintiöistä ja saada 
lisäkiintiöitä, oli tarve uudistaa laaja-alaisesti EU:n sokerintuotantoala n rakennetta. Ala on nyt 
pienempi mutta huomattavasti kilpailukykyisempi.  
Sokerinjalostajat hyötyvät s okerijuurikkaiden hinnanalennuk sesta uudistuksen jälkeen, sen 
sijaan maissin ja muiden isoglukoosin valmistu kseen käytettävien raak a-aineiden hinta ei 
muutu, vaikka isoglukoosin hinnat laskevat. Jotta voitiin varmistaa, että isoglukoosin 
valmistajat säilyttävät suhteellis en kilpailukykynsä, myönnettiin  maksuttomia lisäkiintiöitä, 
jotka tarjosivat mittakaavaetuja. 
97. EU:n viljelijät ovat yleisesti ottaen kilpai lukykyisempiä uudistuksen jälkeen. Viljelijöiden 
kilpailukykyä ei kuitenkaan voi da tarkastella ottamatta huomioon sen tehtaan kilpailukykyä, 
johon viljelijät toimittavat satonsa. Kats o myös komission vastaus 46 ja 47 kohtaan. 
98. Neuvosto päätti pitää tuot antokiintiöihin perustuvan jä rjestelmän voimassa vuoteen 
2014/2015 asti.  
99. Komissio katsoo, että kumpikin tavoite,  sekä markkinoiden vakauttaminen että 
kannattamattoman tuotantokapasiteetin vähe ntäminen, on kaikilta osin saavutettu. 
Uudistuksen jälkeen EU tuottaa kuusi miljoona a tonnia vähemmän kiintiösokeria. Toimivien 
yritysten on pyrittävä kannattavuuteen tilant eessa, jossa viralliset hinnat ovat huomattavasti 
aiempaa alhaisemmat. 
Uudistuksella on pystytty kaventamaan EU:n hint ojen ja maailmanmarkkinahintojen välistä 
eroa. Tämä on osaltaan helpottanut EU:n sisäiseen sokerialaan kohdistuvaa painetta. 
Suositus nro 1 
Komissio kiinnittää aina paljon huomiota sen varm istamiseen, että välineitä ja toimenpiteitä 
suunniteltaessa varmistetaan yleinen johdonmuka isuus ja että välineet ja toimenpiteet 
perustuvat tarpeiden perusteelliseen  arviointiin ja objektiivisiin ja  syrjimättömiin kriteereihin. 
Tätä lähestymistapaa on noudatettu m yös sokerimarkkinoiden uudistuksessa. 
Suositus nro 2 
Valmistellessaan ehdotustaan, joka koskee s okeriin markkinointivuoden 2014/2015 jälkeen 
sovellettavia sääntöjä, komissio tutkii useita eri vaihtoehtoja saatuj en kokemusten pohjalta. 
100. Uudistuksella on pystytty parantamaan EU:n  sokerialan kilpailukykyä, ja sen avulla 
varmistettaneen tuotannon jatkuminen EU:ssa. 
101. Se, että turvaudutaan yhä enemmän tuontii n, ei johdu sokerialan uudistuksesta vaan 
EU:n politiikasta, jolla pyritään edistäm ään sokerin asemaa taloudellisen toiminnan 
vauhdittajana niissä vähiten kehittyneissä maissa, joissa  on hyvät mahdollisuudet tuottaa 
sokeria.  
Suositus nro 3 
Komissio on sitä mieltä, että uudistuksen  johdosta syntynyt sokerimarkkinoiden uusi 
tasapaino ja EU:n omavarais uuden taso ovat perussopimuksen  mukaiset. Perussopimuksessa 
ei määrätä, että EU:n olisi oltava omavar ainen kaikkien maatal oustuotteiden osalta. 
FI 14   FI Sokerijärjestelmään sisältyy tiettyjä välineitä, joiden avulla selvitään markkinoiden 
alituotantotilanteesta. Kyse on tä llöin lähinnä kiintiön ulkopuolisen  saatavissa olevan sokerin 
muuttamisesta kiintiösokeriksi. 
102. Komissio katsoo, että uudistuks en tavoitteena oleva sokerin hinnan lasku on saavutettu.  
Komissio tuo asiaan lisävalais tusta käynnistämällä piakkoin tu tkimuksen hintavaikutuksista 
sokerialalla.  
Lisäksi komissio käynnistää sokerialaan sovellettuja YMP-toim enpiteitä koskevan 
jälkiarvioinnin, joka tehdään säännöllisen politi ikkojen arvioinnin yhteydessä. Jälkiarvioinnin 
yhteydessä tutkitaan myös, millaisia vaikutuksia  on ollut niillä YMP-toimenpiteillä, joita on 
vuodesta 2006 eli uudistuksen käytt öönotosta lähtien sovellettu v iljelijät, sokeri ntuottajat ja 
puhdistamot kattavaan sokerint uotantoketjuun. Arviointiin liitt yvä työ on tarkoitus aloittaa 
vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Tul oksia on odotettavissa vuoden 2011 lopulla. 
Suositus nro 4 
Komissio tuo asiaan lisävalais tusta käynnistämällä piakkoin tu tkimuksen hintavaikutuksista 
sokerialalla. 
103. Komissio korostaa myös, että sokeritehtaiden määrän vähent yminen on prosessi, joka on 
ollut käynnissä jo vuosia ennen sokerialan  uudistusta, koska kukin tuotantoyksikkö on 
pyrkinyt lisäämään jalostuskapa siteettiaan. Esimerkiksi vuosin a 2000–2006 EU:ssa suljettiin 
67 tehdasta. 
Rakenneuudistusrahasto on tarjonnut  oikeusperustan ja taloudel lista tukea, jo ita ei ollut 
saatavilla ennen uudistusta tapaht uneissa tehtaiden sulkemisissa. 
104. Lainsäätäjä on toissijaisuuspe riaatteen mukaisesti siirtänyt vastuun täyt äntöönpanosta ja 
sosiaalisten vaikutusten seuranna sta jäsenvaltioille, jotka pystyvät hoitamaan tämän tehtävän 
paremmin. 
Jäsenvaltioiden viranomaisten on tarkistettava, että sosiaaliset velvoitteet täytetään 
sosiaaliohjelmien mukaisesti. Tilien tarkastamista ja hyvä ksymistä koskevan menettelyn 
mukaisesti tehtävissä tarkastuksissa on va rmistettava, että jäsenvaltiot tekevät nämä 
tarkastukset. 
Sosiaaliohjelmista on suurelta osin sov ittava yhteisymmärryksessä tuottajien ja 
työntekijöiden/ammattijärjestöjen välillä. Osapuo lten on myös valvottava, että velvoitteet — 
koulutus, uudelleen sijoittamine n, korvaukset jne. — täytetään. 
Lisäksi komissio on isäntänä sokerite ollisuuden työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua 
edistävässä alakohtaisessa neuvottelukomitea ssa, johon kuuluu edustajia ammattiliitoista ja 
sokeriteollisuudesta. Komit ea on erityisesti sopinut Euroopan sokeriteollisuuden 
käytännesäännöistä, jotka koskevat yritysten yhte iskuntavastuuta ja joita on sovellettu laajasti 
uudistuksen yhteydessä. 
105. Monipuolistamista koskevien toimenp iteiden toteuttamisesta vastaavat 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot. 
106. Komissio muutti lainsäädäntöä joulukuussa 2009 siten, että ympäristönsuojelutoimia 
koskevia määräaikoja voitiin pidentää syys kuuhun 2011 asti. Määräajan pidentämiseen oli 
kaksi syytä: alkuperäinen määräaika vahvi stettiin vuonna 2006, mutta aikataulua oli 
tarkistettava, jotta voitiin ot taa huomioon kansallisiin rake nneuudistusohjelmiin tehtävät 
vuonna 2008 aloitetut merkittävät muutokset, ja to isaalta lisäaikaa tarvittiin myös niiden 
vaikutusten vuoksi, joita maailman laajuisella finanssikriisillä oli joissakin jäsenvaltioissa. 
FI 15   FI 107. Vaikka komission ehdotukseen ei sisältynyt siirtymäajan tukea päätoimisille 
puhdistamoille, neuvostossa käydyissä keskustelu issa kävi selväksi , että päätoimiset 
puhdistamot joutuivat juurikasvi ljelijöiden tavoin käymään lä pi useita rakennemuutoksia 
virallisten sokerinhin tojen laskun vuoksi.  
Uudistus tuo perinteisten puhdistamojen liiketoi mintaympäristöön lisää kilpailua, ja nämä 
joutuvat mukauttamaan toimin taansa säilyttääkseen kilp ailukykynsä uudessa tilanteessa. 
Kyseisten toimijoiden on esitettävä tarvittav at muutokset kansallisille viranomaisille 
toimitettavissa liiketoimintas uunnitelmissa. Tuen myöntämisel lä varmistettiin uudistuksen 
yhteydessä yhtäläinen kohtelu kaikille yhte isön sokerintuottajille siitä riippumatta, 
käytetäänkö raaka-aineena sokeri juurikasta vai raakasokeria. 
108. Komissio korostaa myös, että sokeritehtaiden määrän vähent yminen on prosessi, joka on 
ollut käynnissä jo vuosia ennen sokerialan  uudistusta, koska kukin tuotantoyksikkö on 
pyrkinyt lisäämään jalostuskapasiteet tiaan. Rakenneuudistus rahasto on tarjonnut 
oikeusperustan ja taloudellista tukea, joita ei ollut saatavilla  ennen uudistusta tapahtuneissa 
tehtaiden sulkemisissa. 
Suositus nro 5 
Monipuolistamista koskevien toimenp iteiden täytäntöönpa nosta vastaavat 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot, joiden on helpompi tehdä  tarvittavat päätökset 
kuhunkin tapaukseen liittyvät erityistekijät huomioon ottaen. 
Suositus nro 6 
Ympäristövelvoitteiden noudattami sta koskevien toimenpiteiden  täytäntöönpanosta vastaavat 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot, joiden on helpompi tehdä  tarvittavat päätökset 
kuhunkin tapaukseen liittyvät erityistekijät huomioon ottaen. 
109. Kun tarkastellaan sokerijärjestelmän uudi stusta, on otettava huomioon kaikki sokerin 
yhteisen markkinajärjestelyn (YMJ) yhteydessä toteutetut muutokset, muun muassa 
siirtyminen sokerijuurikkaan kor keita takuuhintoja sekä tuotanto - ja vientitukia käsittävistä 
toimenpiteistä suoraan viljelijöille maksettavaan tukeen perustuvaan järjestelmään. 
Sokerijärjestelmän ei tämän vuoksi katsottu vaikuttavan talousarvi oon maatalousmenojen 
osalta. Komission mielestä tämä tavoite on saavutettu. 
Sokerin rakenneuudistusrahastosta  jäljelle jääneet varat, joiden määräksi tätä nykyä 
arvioidaan 640 miljoonaa euroa, on neuvosto n asetuksen (EY) N:o 320/2006 1 artiklan 
3 kohdan mukaisesti sidottava maatal oustukirahastoon sen jälkeen kun 
rakenneuudistusrahaston alai set toimet on rahoitettu. 
Tuloja käsitellään 90 kohdan a alakoht aan annetussa komission vastauksessa. 
Liitännäistoimet johtuvat EU:n AKT–EU-ku mppanuussopimuksen puitteissa tekemästä 
yleisestä sitoumuksesta tukea AKT-maita niiden pyrkiessä köyhyyden vähentämiseen ja 
kestävään kehitykseen. Komissio si toutui sokerialan uudistukseen  johtaneen prosessin aikana 
tukemaan etuuskohteluun oikeutettu jen sokeripöytäkirjan alaisten maiden sopeutustarpeita ja 
teki tutkimuksen sokerialan uudistuksen va ikutuksista AKT-maissa. AKT-maille myönnettävä 
FI 16   FI tuki ei kuulu neuvoston aset uksen (EY) N:o 1290/2005 soveltami salaan, koska kyse on AKT-
maille myönnettävästä kehitysavusta, jota ei kateta yhteisen maatalouspolitiikan menoista. 
FI 17   FI Yhdistetty Jäsenvaltio KIINTIÖ Luovutetut Prosentteina Lisättyjä Kiintiö Prosentteina
kannattavuus 2006/2007 yhteensä alkup. / alkup.
(tonnia) kiintiöstä ostettuja 2009/2010 kiintiöstä
HEIKKO KREIKKA 317 502 158 800 50 % 158 702 50 %
IRLANTI 199 260 199 260 100 % 0 0 %
ITALIA 1 557 443 1 049 064 67 % 508 379 33 %
PORTUGALI 69 718 69 718 100 % 0 0 %
Ryhmä yht. 2 143 923 1 476 842 69 % 0 667 081 31 %
% kaikista 12 % 28 % 0 % 5 %
KESKIN- TŠEKIN TASAV. 454 862 102 473 23 % 20 070 372 459 82 %
KERTAINEN TANSKA 420 746 80 083 19 % 31 720 372 383 89 %
ESPANJA 996 961 498 481 50 % 498 480 50 %
LATVIA 66 505 66 505 100 % 0 0 %
LIETTUA 103 010 20 758 20 % 8 000 90 252 88 %
UNKARI 401 684 301 264 75 % 5 000 105 420 26 %
SLOVENIA 52 973 52 973 100 % 0 0 %
SLOVAKIA 207 432 103 717 50 % 8 605 112 320 54 %
SUOMI 146 087 65 088 45 % 80 999 55 %
Ryhmä yht. 2 850 260 1 291 342 45 % 73 395 1 632 313 57 %
% kaikista 16 % 25 % 7 % 12 %
BELGIA 819 812 206 066 25 % 62 489 676 235 82 %
HYVÄ SAKSA 3 416 896 757 200 22 % 238 560 2 898 256 85 %
RANSKA 3 288 747 683 655 21 % 351 695 2 956 787 90 %
ALANKOMAAT 864 560 126 547 15 % 66 875 804 888 93 %
ITÄVALTA 387 326 54 785 14 % 18 486 351 027 91 %
PUOLA 1 671 926,0 366 868,9 22 % 100 551,0 1 405 608,1 84 %
RUOTSI 368 262 92 798 25 % 17 722 293 186 80 %
YHD. KUNINGASK. 1 138 627 165 000 14 % 82 847 1 056 474 93 %
Ryhmä yht. 11 956 156 2 452 920 21 % 939 225 10 442 461 87 %
 % kaikista 68 % 47 % 93 % 78 %
muut* 604 114 9 227 2 % 0 594 886
YHTEENSÄ 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Azorit, Madeira, Ranskan merentakai set departementit, Romania, BulgariaYhdistetty kannattavuus jäsenvaltioittainSokerialan rakenneuudistus