Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18. päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta" (KOM(2001) 335 lopullinen – 2001/0140 COD)



Virallinen lehti nro C 125 , 27/05/2002 s. 0008 - 0012



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18. päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 muuttamisesta" (KOM(2001) 335 lopullinen - 2001/0140 COD) (2002/C 125/03) Neuvosto päätti 12. heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohdan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotukseska. Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -jaosto antoi lausuntonsa 26. helmikuuta 2002. Esittelijä oli Bill Tosh. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20. ja 21. maaliskuuta 2002 pitämässään 389. täysistunnossa (maaliskuun 20. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Ehdotuksen tavoitteena on ottaa uudelleen esiin kysymys lähtö- ja saapumisajoista ja tarkastella samalla lentoliikenteen valvontaa, lentoasemien toimintaa ja lentoasemakapasiteettia nykyisten ympäristötavoitteiden valossa, jotta voidaan ottaa käyttöön puolueettomia, avoimia menetelmiä, joilla suojellaan ja kannustetaan elinkeinoelämää ja palveluiden käyttäjiä ja puututaan ruuhkiin. 1.2. Ehdotuksessa selkiytetään määritelmiä seuraavilta osin: lähtö- ja saapumisaikaoikeudet, lentoasemien status, uudet tulokkaat, koordinaatio, sovittelu ja viime kädessä täytäntöönpanon valvonta. 1.3. Ehdotuksella pyritään tasapainottamaan lentoliikenteen harjoittajien keskinäiset intressit ja luomaan kilpailukykyinen lentoliikenneverkko EU:n sisäisine ja unionin ulkopuolisiin maihin suuntautuvine reitteineen. 2. Taustaa 2.1. Ehdotuksella muutetaan 18. tammikuuta 1993 annettua asetusta (ETY) N:o 95/93. 2.2. Komitean on syytä pitää mielessä ehdotuksen tausta. Vuonna 2002 on määrä panna täytäntöön seuraavat ehdotukset: - lentoasemien melunmittausta koskevat säännöt - lentoliikenteen melu- ja päästöstandardit - yhteiset säännöt ja menettelyt siviili-ilmailun turvaamisen alalla - lentoturvallisuuden yhteiset erityisvaatimukset - lentoliikenteen hinnoittelu. 2.3. Niin ikään aiotaan tarkistaa, millä tavoin lähtö- ja saapumisaikoja voidaan pitää kaupan markkinalähtöisen järjestelmän avulla. Komissio ei kuitenkaan ole vielä antanut tarkistusta ulkopuolisen tahon tehtäväksi. 2.4. Liikennettä käsittelevässä valkoisessa kirjassa todetaan lisäksi, että - lentoliikenteen hallinnointijärjestelmät ovat EU:ssa liian hajanaisia - liikenne on maailmanlaajuista, mutta säännöissä, joiden avulla pyritään edistämään kansainvälistä kauppaa, ympäristönsuojelua tai toimitusvarmuutta ei oteta riittävästi huomioon. 3. Ehdotuksen sisältö Ehdotuksella tarkistetaan perusteellisesti seuraavia pääkohtia: - uuden tulokkaan määritelmä ja lähtö- ja saapumisaikojen jakomenettely - lähtö- ja saapumisaikaoikeuksien siirtäminen - sellaisten lentoasemien kartoittaminen ja käyttö, joilla kysyntä ylittää kapasiteetin - kansainvälinen termistö - avoimuuden, puolueettomuuden ja syrjimättömyyden periaatteet lähtö- ja saapumisaikoja jaettaessa - aikatauluneuvojan, koordinaattorin ja koordinointikomitean tehtävät - lähtö- ja saapumisaikaoikeuksien määrittely lentoasemilla - aiemmin saatujen lähtö- ja saapumisaikaoikeuksien tunnustaminen - lentoasemien operatiiviset painopisteet - lentoasemakapasiteetin tehokas käyttö - ympäristövaikutuksiin liittyvät tavoitteet - alueidenvälistä lentoliikennettä koskevat määräykset - tasavertainen kohtelu unionin ulkopuolisissa maissa - täytäntöönpano ja valvonta. 4. ETSK:n huomioita Komitea suhtautuu ehdotukseen myönteisesti etenkin siksi, että nykyisin huonosti toimivasta ja aikatauluista piittaamattomasta lentoliikenteestä aiheutuu vakavia ongelmia yrityksille ja muille käyttäjille. Ehdotuksella on kauaskantoisia vaikutuksia lentoasemien keskeisimpään toimintaan eli kaikkien ilma-alusten laskeutumiseen ja nousuun. Sen tarkoituksena on kuvata ja muovata menettelytapoja ja organisaatiota, jotta lentoasemat toimisivat nykyistä tehokkaammin. Komitea korostaa ehdotuksen seuraavia erityispiirteitä: 4.1. Uudet tulokkaat 4.1.1. Kun lähtö- ja saapumisaikojen jako ulotetaan koskemaan uusien tulokkaiden esittämiä hakemuksia, uusilla kilpailijoilla on tilaisuus arvioida jatkuvasti, kannattaako niiden kilpailla nykyisessä reittiliikenteessä ja uusilla alueidenvälisillä reiteillä. Määritelty 50 prosentin osuus pooliin sijoitettavista lähtö- ja saapumisajoista tuntuu sopivalta, koska ne mitä todennäköisimmin osuvat ruuhka-aikojen ulkopuolelle. Ehdotetun asetuksen 10 artiklan 5 kohta olisi muotoiltava uudelleen ja varmistettava, että 50 prosenttia pooliin kuuluvista lähtö- ja saapumisajoista jaetaan ensisijaisesti uusille tulokkaille. 4.1.2. Ehdotetun asetuksen 10 artiklan säännös, jonka mukaisesti hakija menettää uuden tulokkaan aseman, jos se ei hyväksy tarjottua lähtö- ja saapumisaikaa, vaikuttaa kohtuuttomalta, koska uuden reitin käyttöönottoon liittyy suuri kaupallinen riski. 4.2. Lähtö- ja saapumisaikaoikeuksien siirtäminen 4.2.1. Vaikka on realistista olettaa, että uusille tulokkaille ei myönnetä käytöstä vapautuvia haluttuja lähtö- ja saapumisaikoja ensimmäisten joukossa, uusien tulokkaiden toimintaa ei ehdotuksessa juurikaan kannusteta. 4.2.2. Kun lentoliikenteen harjoittaja luopuu yksipuolisesti alueellisen palvelun tarjoamisesta, kuten British Airways menetteli Heathrown ja Belfastin välisellä reitillä välittömästi syyskuun 11. päivän tapahtumien jälkeen, palvelun uudelleen tarjoamista on helpotettava siirtämällä lähtö- ja saapumisajat jollekin muulle lentoliikenteen harjoittajalle ketään syrjimättä. Ehdotetun asetuksen 9 artiklassa olisi mainittava julkisen palvelun velvoitteen tukeminen etenkin syrjäisille ja saarialueille suuntautuvilla reiteillä. TSK pelkää, että 8 a ja 8 b artiklassa tarkoitetusta lähtö- ja saapumisaikojen siirron sääntelystä aiheutuu vakavia ongelmia. 4.2.3. Sopimattomien tai keinotekoisten lähtö- ja saapumisaikojen yksipuoliseen siirtoon kohdistuva kielto, joka koskee arvokkaiden lähtö- ja saapumisaikojen vaihtamista kehnoihin aikoihin, parantanee kilpailuympäristöä. 4.3. Lentoaseman statuksen määrittelyyn liittyvä terminologia Suurimpia lentoasemia koordinoidaan selkeästi, ja koordinaattorit jakavat niiden lähtö- ja saapumisajat. Muut lentoasemat ruuhkautuvat osittain. Kun päivittäisten keskimääräisten lähtö- ja saapumisaikojen jako ylittää sovitun tason esimerkiksi 40 prosentilla ja ennusteiden mukaan liikennemäärät kasvavat, lentoasemaa ei enää ole syytä nimetä aikatauluneuvonnan alaiseksi vaan yhteensovitetuksi lentoasemaksi. 4.4. Lähtö- ja saapumisaikojen jakoperusteet 4.4.1. TSK suhtautuu myönteisesti komission toteamukseen, jonka mukaan lähtö- ja saapumisaikoja pidetään "oikeutena käyttää infrastruktuuria" eikä "omistusoikeutena". Komissio ei kuitenkaan pyynnöistä huolimatta ole tarkastellut lähtö- ja saapumisaikojen kauppaa, ja on odotettavissa, että ehdotukseen sisältyvä lentoliikenteen harjoittajien "aiemmin saama oikeus" on niiden mielestä itse asiassa edelleen niiden "omaisuutta". 4.4.2. On huolestuttavaa, että (2 artiklan b kohdassa) säädetään, ettei reitillä yhteistä liikennettä harjoittavia liikenteenharjoittajia voida pitää uusina tulokkaina. Yhteisen liikenteen harjoittamiselle on hyviä perusteita, esimerkiksi käyttöaste, ympäristövaikutukset tai palvelun tuottaminen. 4.4.3. Aiemmin saadut oikeudet puolestaan tasapainottavat lähtö- ja saapumisaikojen siirtoa tai vaihtoa, liiketoiminnasta aiheutuvien perinteisten kustannusten tunnustamista ja siirtojen valvontaa. 4.5. Yhteensovittaminen 4.5.1. Yleistä 4.5.1.1. Koordinointiajanjaksot on määriteltävä. Tietyissä yhteyksissä suositellaan kuuden kuukauden pituisia ajanjaksoja, kesä- ja talvikautta, kun taas toisissa yhteyksissä korostetaan toiminnan sääntelyä koko vuodeksi. On tärkeää, että ajanjaksot määritellään ja että ne porrastetaan maakohtaisesti, jotta voidaan tarjota runsaasti mahdollisuuksia kilpailla lähtö- ja saapumisajoista. Kuuden kuukauden mittaiset jaksot vaikuttaisivat toimivimmilta. 4.5.1.2. Koordinaattorit tulee nimetä täysin puolueettomasti ja epäpoliittisesti. Komitea on huolissaan siitä, että yhteensovittaminen saattaa osoittautua kalliiksi ja byrokraattiseksi. TSK:n mielestä on tärkeää, että ehdotuksessa painotetaan seuraavia seikkoja: - Säädetään, että koordinointi on täysin itsenäistä toimintaa. - Jäsenvaltiot vastaavat koordinoinnin toimintamenoista ja varmistavat koordinointiviranomaisten valtuudet. - Asiantuntemuksen kasvattamisen lähtökohtana on saavutettu, selkeästi osoitettu itsenäinen toimintakyky. - Hallintojärjestelmiä kehitetään yhteistyössä lentoasemien kanssa, jotta voidaan tuottaa tietoja, joiden pohjalta ratkaisut voidaan tehdä nopeasti. 4.5.2. Koordinaattori 4.5.2.1. Ehdotuksen onnistumisen kannalta on olennaista, että koordinaattorit ovat entistä puolueettomampia ja riippumattomampia ja että heillä on toimivaltuudet kaikissa samaan aihepiiriin kuuluvissa kysymyksissä, kuten lentoasemakapasiteetin arvioinnissa. Kun koordinaattorin toimivaltaa laajennetaan, lainvastainen toiminta pystytään havaitsemaan ja siihen voidaan puuttua. Epäselväksi tosin jää, mikä elin on asiassa toimivaltainen. Tätä seikkaa olisi selvennettävä. Jäsenvaltioiden on maksettava koordinaattoreille sellainen korvaus, että he voivat hoitaa tehtävänsä riippumattomasti periaatteitaan noudattaen. Koordinaattori on itse vastuuvelvollinen toimistaan ja päätöksistään. 4.5.2.2. Koordinaatiotiedot on kilpailun varmistamiseksi luonnollisesti toimitettava säädetyssä ajassa koko ilmailualalle. TSK tähdentää, että koordinaattoreiden on tehtävä yhteistyötä toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja noudatettava Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 81 ja 82 artiklan määräyksiä, jotta päätökset olisivat kaikkien lentoliikenteen käyttäjien kannalta myönteisiä. 4.5.3. Koordinointikomitea (5 artikla) 4.5.3.1. Kyseinen elin näyttää edustavan koko alaa ja keskittyvän yhteen lentoasemaan kerrallaan. Silloin kun ei käsitellä liikesalaisuuksia, olisi tehokkaampaa, jos 8 artiklassa tarkoitetuista seikoista huolehtisivat alueelliset koordinointikomiteat edellyttäen, että niillä on kaikilla samat menetelmät, paikalliset suuntaviivat ja menettelytavat. 4.5.3.2. Koordinointikomitealla näyttää olevan huomattavasti vaikutusvaltaa, mutta sillä ei ole käytännön keinoja toimia. Olisi määriteltävä, milloin komitealla on oikeus vedota jäsenvaltioiden toimivaltaisiin hallintoelimiin. TSK:n mielestä koordinointikomitean olisi pystyttävä torjumaan sellaiset paikalliset säännöt, jotka tahattomasti tai muulla tavoin haittaavat kilpailua. 4.5.4. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen ja niitä koskevat oikeudet 4.5.4.1. On perusteltua muuttaa lähtö- ja saapumisaikojen jakoperusteita. Koska koordinointikomitealla on välitystehtävä, olisi tärkeää, että koordinaattori toimittaisi komitealle kaikkien kunakin ajanjaksona tekemiensä päätösten perustelut, jotta komitea ei joutuisi käsittelemään asiaa pelkästään valitusten perusteella. 4.5.4.2. Komitea on huolestunut siitä, ettei koordinaattoreita velvoiteta toimimaan välittäjinä "vaihtoehtoisia" siirtoja koskevissa kysymyksissä, jotka eivät kuulu heidän vastuualueeseensa. 4.6. Lentoasemat 4.6.1. Kapasiteetti ja painopisteet (3 ja 5 artikla) 4.6.1.1. Kapasiteettia tulisi voida tarkistaa kesken kauden vain, jos olosuhteiden muutokset vaikuttavat merkittävästi lentoasemakapasiteettiin. Kapasiteetti tarkistettaisiin muutoin kolmen vuoden välein. 4.6.1.2. Koska lentoasemat pyrkivät voiton maksimointiin, on hyvin epätodennäköistä, että jokin lentoasema tekisi investointipäätöksensä koordinointikomitealle tehdyn valituksen tuloksen perusteella. Saattaa esimerkiksi olla houkuttelevampaa myöntää määrärahoja liiketiloihin kuin halpalentojen lähtö- ja tuloterminaaliin. Siis jos ehdotuksella ei pystytä vaikuttamaan strategiseen lentoasemasuunnitteluun, on ryhdyttävä lisätoimenpiteisiin. 4.7. Ympäristö 4.7.1. TSK on jokin aika sitten antanut lausunnon lentoasemien melu- ja saastehaittojen vähentämisestä(1) tuntuvasti. Tähän liittyen paikallis- ja aluehallinnon olisi hyvä olla edustettuna koordinointikomiteassa. 4.8. Alueidenvälisten reittien kehittäminen 4.8.1. TSK ymmärtää toki, että lähtö- ja saapumisaikoja koskevien hakemusten on oltava taloudellisesti perusteltuja. Koska ehdotuksessa kuitenkin painotetaan lentoliikenneverkon kehittämistä ja sen merkitystä yhteisön yhteenkuuluvuudelle, ehdotetussa asetuksessa olisi säädettävä selkeästi, kuinka suuri osa käytettävissä olevista lähtö- ja saapumisajoista on varattava kyseiseen lentoliikenteeseen ja kuinka pitkäksi ajaksi, jotta niukkaa lentoasemakapasiteettia ei tuhlattaisi. 4.8.2. Liikenteen suuret solmukohdat, kuten Lontoo tai Frankfurt, eivät luonnollisestikaan pysty huolehtimaan alueellisen verkon kehittämisestä. Asia hoituu ripeämmin alueellisen lentoliikenteen tasolla kuin yksittäisen lentoaseman toimesta. 4.9. Unionin ulkopuoliset maat 4.9.1. Ehdotuksessa esitetään ennen kaikkea toimia sellaisia unionin ulkopuolisten maiden liikenteenharjoittajia vastaan, jotka kieltäytyvät kohtelemasta yhteisön liikenteenharjoittajia yhdenvertaisesti omien lentoliikenteen harjoittajiensa kanssa. Näin ei tietenkään pitäisi toimia, ja EU:n on pyrittävä jakamaan lähtö- ja saapumisajat diplomaattisesti kaikille vastavuoroisuuden periaatteen mukaisesti. Lentoyhtiöiden allianssit ovat tavallisesti maailmanlaajuisia, joten sopivien ehdokkaiden löytäminen saattaisi olla vaikeaa ja vahingoittaisi EU:n liikenteenharjoittajien yhteistyökumppaneita. 4.10. Täytäntöönpanon valvonta 4.10.1. Jos säännöksiä ei panna täytäntöön, siitä lienee kohtuullista rangaista määräämällä sakkoja ja peruuttamalla lähtö- ja saapumisajat. Koordinaattorin on kuitenkin toimittava ripeästi, jotta lentoasemille aiheutuvat muut vahingot jäävät vähäisiksi. Koska lentoliikenne on viime aikoina kokenut monenlaisia takaiskuja, koordinaattoreilla olisi oltava itsemääräämisvaltaa pystyäkseen toimimaan kyseisissä tilanteissa järkevästi. 4.10.2. TSK huomauttaa, että lähtö- ja saapumisaikojen kauppa saattaa vesittää 14 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet, joihin on ryhdyttävä, jos lentoliikenteen harjoittaja ei liikennöi kyseistä reittiä. 5. Loppuhuomiot 5.1. TSK:n mielestä EU:n lainsäädäntöä on noudatettava poikkeuksetta. 5.2. Jäsenvaltioiden on maksettava koordinaattoreille sellainen korvaus, että he voivat hoitaa tehtävänsä itsenäisesti ja noudattaa periaatteitaan esteettä. 5.3. Ehdotuksessa ei mainita lainkaan, kuinka paljon lähtö- ja saapumisaikoja kullekin lentoliikenteen harjoittajalle voidaan tietyllä lentoasemalla myöntää kilpailun kärsimättä. Nykyisin yhden lentoliikenteen harjoittajan hallussa voi usein olla yli 60 prosenttia kyseisen lentoaseman lähtö- ja saapumisajoista. 5.4. Mahdollisimman monen matkustajan on voitava hyötyä ehdotuksessa esitetyistä toimenpiteistä. Saavutetut tulokset olisi aiheellista esittää esimerkiksi tulostaulujen muodossa käyttäjäystävällisesti. Lähtö- ja saapumisaikojen käyttö kuuluu lentoasemien toimivaltaan, joten niiden on ilmoitettava siitä, miten aikatauluissa on pysytty, esitettävä tietoja nykytilanteesta ja arvioitava tulevaa kehitystä. 5.5. Vaikka tarkastelun kohteena ei olekaan lentoturvallisuus, se on erittäin merkittävä seikka. Koordinointikomitean on varmistettava, että lentoliikenne on turvallista. 5.6. Ehdotuksessa painotetaan uusilla reiteillä liikennöiviä uusia tulokkaita. Kaikkia lentoliikenteen harjoittajia olisi rohkaistava avaamaan uusia reittejä, jolloin nykyiset liikenteenharjoittajat lisäisivät painoarvoaan. Pääperiaatteena tulisi olla tehokkaan kilpailun edistäminen. 5.7. Olisi pidettävä olennaisena, että komiteoissa olisi alue- ja paikallishallinnon edustajia. Näin varmistettaisiin, että alueellisesta kapasiteetista, maainfrastruktuurista ja julkisen palvelun velvoitteesta huolehditaan asianmukaisesti, minkä tulisi ilmetä 5 artiklasta. TSK:n mielestä lähtö- ja saapumisaikoja ei voi vaihtaa loputtomiin, koska lentoasemat ovat keskenään hyvin erilaisia. 5.8. Lähtö- ja saapumisaikoja jaettaessa "käytä tai menetä" -periaatetta on noudatettava harkiten. Koordinaattorit eivät saa syyllistyä ahdasmieliseen virkavaltaisuuteen, vaan heidän olisi pystyttävä toimimaan oman harkintansa mukaan esimerkiksi silloin, kun lentoliikenteen harjoittajalta evätään lähtö- ja saapumisaika toimintaa vakavasti haittaavan terrorismin vuoksi. Jos lentoyhtiöt pystyvät osoittamaan kärsimänsä vahingon koordinaattoria tyydyttävällä tavalla, niille olisi myönnettävä oikeus saada lähtö- ja saapumisaikansa takaisin seuraavalla koordinointijaksolla, jotta niiden olisi näin helpompi ryhtyä liikennöimään reittiä uudelleen. 5.9. Koordinointikomiteoiden olisi oltava selkeästi toimivaltaisia arvioimaan paras turvallisuuskapasiteetti ja turvatoimet sekä pystyttävä valvomaan, että ne toteutuvat yhdenmukaisesti. Näin varmistetaan, että lähtö- ja saapumisaikoja koskeva ehdotus pannaan täytäntöön turvallisessa toimintaympäristössä, josta lentoasemat ja lentoliikenteen harjoittajat ovat yhteisesti sopineet. 5.10. Selvitysten tuloksia odoteltaessa TSK katsoo, että koordinaattoreiden olisi otettava valinnoissaan huomioon tuoreimmat tiedot ympäristövaikutuksista. On odotettavissa, että selvitysten tulokset selventävät ympäristövaikutusten painoarvoa päätöksenteossa. Bryssel 20. maaliskuuta 2002. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Lausunto aiheesta "Ehdotus - Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi meluun liittyvien toimintarajoitusten asettamista yhteisön lentoasemilla koskevien sääntöjen ja menettelyjen vahvistamisesta" KOM(2001) 695 lopullinen - 2001/0282 COD (lausuntoa ei ole vielä julkaistu virallisessa lehdessä).