Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 410/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA TIEDONANTO

”Segarcea”

PDO-RO-A1214-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 1. elokuuta 2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Uusien rypälelajikkeiden käyttöönotto pääasiallisina lajikkeina

Tuote-eritelmää on muutettu niin, että valkoviinin valmistukseen voidaan käyttää rypälelajiketta Fetească regală ja punaviinin valmistukseen rypälelajiketta Touriga nacional.

Romaniassa laajalti viljellyn vanhan romanialaisen Fetească regală -lajikkeen käyttöönoton ansiosta alkuperänimityksen ”Segarcea” kattaman alueen erityisominaisuuksia voidaan hyödyntää paremmin laatuviinien valmistuksessa. Näin alkuperänimityksen mainetta parannetaan monipuolistamalla lajikevalikoimaa ja tuomalla esiin arvostettujen kansallisten lajikkeiden aromien monivivahteisuus.

Lajike sopeutuu hyvin alkuperänimityksen ”Segarcea” kattamalle alueelle, ja sen aromikkaat ja sokeripitoiset rypäleet soveltuvat hyvin laadukkaiden viinien valmistukseen. Lajikkeesta voidaan valmistaa kirkkaita ja kuulaita hienostuneita viinejä. Niissä on havaittavissa värivivahteita oljenkeltaisesta vihertävään, viiniköynnöksen kukan tuoksua ja sopiva hapokkuus, joka on muodostunut viljelyyn käytetyllä laaksoalueella.

Touriga nacional -lajike sopeutuu hyvin alkuperäisnimityksen ”Segarcea” kattamalle alueelle ja säilyttää siellä erityisominaisuutensa, joihin vaikuttavat myös maaperän rakenne, hydrologiset olosuhteet ja paikallinen ilmasto. Lajikkeelle ovat tyypillisiä hedelmäiset vivahteet, kirkkaanpunainen väri, suuri alkoholi- ja uutospitoisuus sekä tasapainoinen sokeripitoisuus runsaasti kalsiumkarbonaattia ja rautaoksideja sisältävän viljelymaaperän ansiosta. Viinitarhojen sijainti loivissa, enimmäkseen etelään suuntautuvissa rinteissä edistää sokerien ja antosyaanien kertymistä. Lisäksi rypäleissä on suuri mineraalipitoisuus.

Kun lajikevalikoimaa monipuolistetaan lisäämällä siihen edellä mainitut lajikkeet, päästään hyödyntämään näiden lajikkeiden aromien monivivahteisuutta. Näin viinitarjonta laajenee kansallisesti ja kansainvälisesti tunnetuista lajikkeista valmistetuilla viineillä.

Tuote-eritelmän IV ja XI kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa on muutettu.

2. Viinisatoa ja tuotosta koskevat muutokset (korotus)

Viinisatoa ja tuotosta tarkistetaan ylöspäin.

Viinin tuottavuuden muutos suojatun alkuperänimityksen ”Segaracea” kattamalla alueella on tarpeen, koska tuotannossa on viime vuosina tapahtunut edistystä, täysin kypsinä korjattavien rypäleiden tuotanto on kasvanut ja uusien viinitilojen myötä tapahtuneiden rakenteiden muutosten takia sato korjataan aiempaa myöhemmin. Lisäksi tuottavuuteen vaikuttavat bioottinen tekijä (kloonirakenne, perusrunko) ja viininvalmistukseen liittyvä tekijä (uusien viininvalmistustekniikoiden käyttö).

Vuodesta 2004 alkaen eli jo ennen viinitilojen siirtymiä ja rakennemuutoksia on uudistettu viinitiloja, joilla viinisato oli tuotettu suhteellisen harvaan istutetuilla kasveilla. Raivatuilla viinitiloilla tiheys oli aiemmin 2 800–3 200 kasvia hehtaaria kohti, kun taas äskettäin perustetuilla viljelmillä tiheys on yli 4 545 kasvia hehtaarilla. Nuorilla viinitiloilla tiheys on siis huomattavasti vanhoja suurempi, minkä vuoksi myös rypäleiden tuotanto on kasvanut merkittävästi.

Käyttöön otetuilla uusilla lajikkeilla valjastetaan käyttöön alueen potentiaali, ja vanhempien lajikkeiden uusilla klooneilla on parantunut kapasiteetti hyödyntää maaperän mineraaleja ja ravintoaineita sekä alueen viininvalmistuksen kannalta suotuisia ilmasto-ominaisuuksia.

Viininvalmistusta koskevien tekijöiden muutokset johtuvat uusista viininvalmistuslaitteista ja uusista teknisistä ratkaisuista viininvalmistusmateriaalien alalla. Viinin tuotoksen kasvamista merkittävästi edistäneistä mutta laatua kuitenkaan heikentämättömistä uusista laitteista on syytä mainita pneumaattiset puristimet. Niiden ansiosta viinin tuotos on kasvanut yli 15 prosenttia (vapaasti valuvan rypälemehun osalta). Automatisoidut sammiot ja lämpötilaltaan säädellyt käymissäiliöt ovat myös mahdollistaneet viinin tuotoksen kasvamisen merkittävästi ja parantaneet samalla viinin laatua erityisesti siksi, että ne ylläpitävät ja toisinaan jopa monipuolistavat viinien aromaattista profiilia.

Tuote-eritelmän V ja VII kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa on muutettu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Segarcea

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit ovat elinvoimaisia, niiden väri on oljenkeltainen vihertävin vivahtein ja niissä on kukkivan akasiankukan intensiivinen aromi. Kypsytys sakkaa sisältävässä säiliössä ja pitkä käymisaika saavat aikaan ruohon ja mustaseljan, eksoottisten hedelmien ja persikan vivahteita (sekä bukeessa että suutuntumassa).

Makua hallitsevat raikkaus, kirpeys, sitruunahappoisuus, tasapaino kukkaisvivahteiden hedelmäisyyden välillä, keskimääräistä suurempi sitruunahappopitoisuus, pitkä ja vankkarakenteinen hedelmien, voin, lämpimien briossien, valkoisten hedelmien, sitrushedelmien ja vasta paahdettujen hasselpähkinöiden jälkimaku.

Tyypillisten aromaattisten viinien (kuiva/puolikuiva) bukeessa on ruusua, makeiden hedelmien hedelmälihaa, valkoisia kukkia, tyypillisiä Muscat-aromeja. Maku on raikas, hapokas, eloisa ja täyteläinen.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (tilavuusprosenttia) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (tilavuusprosenttia) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,0 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

2. Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri on purppuranpunainen, tumma rubiininpunainen tai rubiininpunainen, ja siinä on purppuranpunaisia vivahteita. Se on voimakkaan ja selkeän vaalean granaatin- tai tiilenpunainen jo lyhyen kypsytysajan jälkeen. Viininvalmistusprosessissa uuttuu runsaasti väriä ja tanniineja sekä hienostunut puun ja vaniljan tuoksu ja maku, joissa hallitsevana on hedelmäinen (kirsikkaa, vadelmaa ja mansikkaa) ja mausteinen bukee. Suutuntumassa on tasapainossa hedelmien ja lakritsin vivahteita, ripaus hiiltynyttä puuta, hyvin sulautuvia pyöreitä tanniineja ja täyteläisyyttä. Hallitsevat aromit ovat marjat, hillo, mausteyrtit, puuaromit ja vanilja (tynnyrissä kypsytetty viini).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (tilavuusprosenttia) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (tilavuusprosenttia) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,0 milliekvivalenttia litrassa Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 150

3. Roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinit on kypsytetty sakkaan sekoitettuina. Ne ovat ominaisuuksiltaan raikkaita, hedelmäisiä (punaherukkaa, hapankirsikkaa ja valkokirsikkaa) ja viileitä. Niissä on intensiivisiä punaisten marjojen, hillon ja vadelman aromeja, ja ne ovat pyöreitä ja tasapainoisen raikkaan hapokkaita.

Väri on voimakkaan lohenpunainen, aromeja ovat valkokirsikka, ruusun terälehdet, vihreä paprika, hunaja ja metsämansikka. Maku on raikas ja intensiivisen hedelmäinen, ja siinä on pirteää hapokkuutta ja intensiivinen jälkimaku.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (tilavuusprosenttia) 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (tilavuusprosenttia) 11,00 Vähimmäishappopitoisuus 4,0 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viininvalmistusmenetelmät Viininvalmistusmenetelmien rajoitukset Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Segarcea” suojattuja viinejä ei saa rikastaa. Rypälemehun, osittain käyneen rypälemehun tai käymistilassa olevan viinin luonnollisen alkoholipitoisuuden kasvattaminen on kielletty.

2. Viljelymenetelmä Viljelymenetelmä — Hyväksyttävä vähimmäistiheys on 3 000 kasvia hehtaarilla. — Vasta istutetuissa viljelmissä tiheyden on oltava vähintään 4 132 köynnöstä hehtaarilla. — Viljelyjärjestelmää ei ole suojattu tai se on osittain suojattu; rungon leikkaamiseen suositellaan Guyot-menetelmää, jossa käytetään yksi- tai kaksipuolista leikkausta, ja kausittain vaihdettavia tukikeppejä. — Leikkausjärjestelmä on pitkä juoksijaleikkaus tai kannusleikkaus, ja hedelmäkuormitus on enintään 15 silmua neliömetriä kohti.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 14 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohti

2. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 14 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohti

3. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohti

4. Fetească alba, Fetească regală, Riesling Italian, Riesling de Rhin, Sauvignon, Viognier, Pinot gris, Chardonnay 112 hehtolitraa hehtaaria kohti

5. Tămâioasă românească, Tămâioasă roză 112 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Pinot noir, Merlot, Syrah, Fetească neagră, Marcelan, Negru de Drăgășani, Touriga nacional, Cabernet Franc, Cabernet Sauvignon 96 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Doljin piirikunta:

— Segarcean kaupunki

— Lipovun kunta – Lipovun ja Lipovu de Susin kylät;

— Ceratin kunta – Ceratin ja Malaican kylät.

7. Rypälelajike/rypälelajikkeet

Cabernet franc N

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure, Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc, Pinot blanc Chardonnay

Fetească albă B – Păsărească albă, Poama fetei, Mädchentraube, Leanyka, Leanka

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră, Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Kiralyleanka, Dănășană, Galbenă de Ardeal

Marcelan N

Merlot N – Bigney rouge

Negru de Drăgăşani N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio, Ruländer

Pinot noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter, Klăvner Morillon Noir

Riesling de Rhin B – Weisser Riesling, White Riesling

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling, Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz, Petit Syrah

Touriga Nacional R

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube, Tamianka

Tămâioasă roză Rs – Muscat rouge de Frontignan

Viognier B – Petit Vionnier, Viogne, Galopine, Vugava bijela

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Yhteys rajattuun alueeseen

Segarcean viininviljelykeskus kuuluu Dealurile Munteniei şi Olteniein (Oltenian ja Muntenian kukkuloiden) viininviljelyalueeseen. Se sijaitsee Romanian tasangolla 29 kilometriä Craiovan kaupungista etelään pääasiassa 145 metrin korkeudessa merenpinnasta. Segarcean kaupungin sijainti on 44°10' pohjoisella leveyspiirillä ja 23°72' itäisellä pituuspiirillä.

Segarcea sijaitsee Oltenian tasangon keskiosassa jokien Jiu (idässä) ja Desnăţui (lännessä) välissä, ja se on osa Câmpia Desnăţuiuluita (Desnăţuin tasanko). Jokien välisen alueen nimi on Câmpia Segarcei (Segarcean tasanko). Se muodostaa Desnăţuin tasangon yhdessä Câmpia Băileştiuluin (Băileştin tasangon) kanssa.

Segarcean tasangolla ei ole eolista (tuulen muodostamaa) maastoa. Se käsittää Sălcuţan alarinteiden tasangon sekä Tonavan pengermät, joista viisi (yhteensä kahdeksasta) jatkuu Desnăţui-joesta itään.

Segarcean viininviljelykeskukseen kuuluvien viinitilojen alueet sijaitsevat Sălcuţan alarinteiden tasangolla sekä enimmäkseen etelään suuntautuvassa rinteessä, jossa yhdistyvät Tonavan kolmas pengermä ja Sălcuţan ylempi tasanko. Alue sijaitsee 100 metrin ja 150 metrin korkeuskäyrien välissä. Alueen korkeimmat kohdat ovat Dealul Viilor, 151,7 metriä, ja Dealul Robului, 150,3 metriä. Segarcean viininviljelykeskuksen alueella esiintyy tyypillistä ja erodoitunutta kambrista mustamultaa, ja erodoitunutta muuta maaperää (rinteillä).

Geologian ja litologian näkökulmasta Oltenian tasangon pintakerrostumat ovat muodostuneet myöhäisellä plioseenikaudella, jos otetaan huomioon kovan maa-aineksen muodostuminen. Myöhempien muutosten perusteella sen voidaan katsoa olevan peräisin kvartäärikaudelta.

Litologisesti tasanko muodostuu pääasiassa lössikerrostumista, pleistoseenikauden hiesusavikerrostumista ja hienosta hiekasta, jossa on suuri karbonaattipitoisuus. Tämä alluviaalista ja diluviaalista alkuperää oleva materiaali muodostui kvartäärikaudella jäätiköitymisten välisellä jaksolla. Nämä esiintymät muodostavat muutaman senttimetrin paksuisen kerroksen, joka sijaitsee 8–15 metrin syvyydessä ja peittää vanhemmat, myöhäisellä plioseenikaudella muodostuneet hiekkapitoisen hiesun, hiekan tai hiekkapitoisen merkelin esiintymät.

Alueella on vyöhykkeitä, joilla on käynnissä huomattavia diluviaalisia prosesseja. Diluviaaliset esiintymät liittyvät tiettyjen, jo olemassa olevien pleistoseenikauden muodostumien liikkeeseen, joka johtuu vesisateen, sulavan lumen ja painovoiman (sortumat, maanvyöryt) aiheuttamasta veden hajanaisesta, vaippamaisesta virtaamisesta. Tietyillä pinnoilla diluviaaliset kerrostumat peittävät kokonaan laaksot, joissa ei ole lineaarista pitkittäistä vedenpoistoa. Niissä vesi on helppo ottaa maatalouden käyttöön.

Ilmasto on lauhkea mannerilmasto, jossa on jonkin verran läntisten ja lounaisten ilmamassojen mukanaan tuomia välimerellisiä vaikutteita samoin kuin trooppisten ja itäeurooppalaisten ilmamassojen vaikutteita.

Monivuotinen keskilämpötila on 11,6 celsiusastetta. Lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on 24,1 celsiusastetta, ja se vaihtelee 22,7 celsiusasteesta 26,8 celsiusasteeseen.

Vuotuinen sademäärä on 565 millimetriä (viiden vuoden keskiarvo), josta 281 millimetriä saadaan kasvukaudella.

Viininviljelystä ja -valmistuksesta on kirjallisia todisteita jo vuodelta 1557 asiakirjassa, jonka mukaan Mikael Rohkean isä Pătraşcu cel Bun (Pătraşcu Hyvä) antoi Segarcean maat myötäjäisiksi tyttärelleen Marialle. Jo tuohon aikaan Segarcean viiniköynnökset ja viini olivat tunnettuja. Segarcean viininviljelykeskus sai yhdessä 27 muun romanialaisen viininviljelykeskuksen kanssa 25. toukokuuta 1929 annetulla ministerineuvoston asetuksella ensimmäisen kerran luvan tuottaa tarkistetun alkuperänimityksen kattamia viinejä.

8.2. Syy- ja seuraussuhde

Uusien lajikkeiden ja uusien viljely- ja viininvalmistustekniikoiden ansiosta suojatulla alkuperänimityksellä ”Segarcea” on nykyään erinomainen maine.

Aurinkotuntien määrä, ympäristön lämpötila ja sade ovat viininviljelyalueelle olennaisia ilmastotekijöitä. Niillä on ratkaiseva vaikutus viiniköynnöksissä tapahtuviin biologisiin, fysiologisiin ja biokemiallisiin prosesseihin, jotka vaikuttavat Segarcean alueella tuotettavien viinien laatuun ja niille ominaiseen luonteeseen.

Suurin osa viininviljelyyn käytettävästä maaperästä sisältää runsaasti kalsiumkarbonaattia ja rautaoksideja, mikä tekee alueella tuotetuista punaviineistä kirkkaanpunaisia, hyvin pehmeitä ja luonteikkaita. Nämä viinit soveltuvat hyvin kypsyttämiseen.

Viiniviljelmät suuntautuvat yleensä etelään tai kaakkoon, sillä useimmat niistä sijaitsevat melko loivissa rinteissä ja tasangoilla. Runsas auringonpaiste, suuret aurinkovoimaresurssit ja vähäinen sade ovat tärkeitä tekijöitä viinin laadun kannalta (intensiivinen punaisten hedelmien aromi, juurevuus ja raikkaus).

Maaperän ja ilmasto-olosuhteiden yhdistelmä on edullinen valmistettaessa viinejä, joilla on alueelle tyypilliset ominaisuudet, kuten intensiivisiä hedelmäisiä vivahteita ja mahdollisuus pitkään kypsyttämiseen. Perusrungolle vartetun ja maaperän potentiaali huomioon ottaen asetetun Vitis vinifera -lajin rypäleistä voidaan valmistaa laatuviinejä.

Valkoviinin valmistukseen käytettävät rypäleet korjataan mekaanisesti, ja ne maseroidaan kuorineen 8–10 celsiusasteessa, minkä jälkeen niiden annetaan käydä hitaasti ruostumattomasta teräksestä valmistetuissa säiliöissä valvotussa 15–18 celsiusasteen lämpötilassa. Kypsytys sakkaan sekoitettuna kestää yleensä 3–5 kuukautta, joillakin viineillä 21–30 vuorokautta.

Viinin väri kehittyy oljenkeltaiseksi, ja siinä on vihertäviä vivahteita. Viinissä on kukkivan valkoisen akasiankukan intensiivinen aromi. Kypsytys sakkaa sisältävässä säiliössä ja pitkä käymisaika saavat aikaan ruohon ja mustaseljan, eksoottisten hedelmien ja persikan vivahteita (sekä bukeessa että suutuntumassa).

Makua hallitsevat raikkaus, kirpeys ja sitrushedelmien hapokkuus, jotka ovat tasapainossa kukkais- ja hedelmävivahteiden kanssa, keskimääräistä voimakkaampi sitruunahappo ja pitkä jälkimaku sekä hedelmäinen, voimainen rakenne, lämpimän briossin, vaaleiden hedelmien, sitrushedelmien ja vasta paahdettujen hasselpähkinöiden vivahteet.

Tyypillisiä (käsin korjatuista rypäleistä valmistettuja) aromaattisia viinejä ovat yleensä kuivat ja puolikuivat viinit, joiden monivivahteinen bukee vaihtelee ruusuista makeaan hedelmälihaan ja valkoisista kukista klassisiin Muscat-aromeihin. Viinit ovat happoisuutensa ansiosta eloisia ja rakenteeltaan täyteläisiä.

Puna- ja roseeviinin valmistukseen käytettävät rypäleet korjataan mekaanisesti. Uuttamisessa käytetään perinteisiä viininvalmistusprosesseja, koska niillä saadaan aikaan värien ja tanniinien kannalta parempi tulos. Viinejä kypsytetään tammitynnyreissä keskimäärin 6–8 kuukautta, jotta niihin erittyy puusta aromeja. Sekä tuoksuun että makuun kehittyy marjojen (kirsikka, vadelma ja mansikka) ja mausteiden hallitsema bukee. Viinien suutuntumassa on hedelmä- ja lakritsivivahteiden tasapaino, ja siinä on havaittavissa hiiltynyttä puuta ja hyvin sulautuvia pyöreitä tanniineja. Viinit ovat täyteläisiä, ja niissä on ripaus marjoja ja mausteyrttejä ja tynnyrissä kypsytetyissä viineissä lisäksi puun ja vaniljan aromeja.

Rypäleiden mekaanisella korjaamisella, maseroinnilla ja käymisellä sammioissa sekä siihen kuuluvalla sekoittamisella ja käymislämpötilan ja sekoituskertojen hallinnalla pyritään tuottamaan hedelmäisiä viinejä, joissa on vähemmän tanniineja. Kypsytys tapahtuu pääasiassa ruostumattomasta teräksestä valmistetuissa säiliöissä ja osittain tammitynnyreissä keskimäärin 6–8 kuukauden ajan. Pitkästä, noin kahdeksan viikkoa kestävästä maseroinnista ja 8–18 kuukautta kestävästä tammitynnyrissä kypsytyksestä syntyvä aromien laaja kirjo vaihtelee hillosta tuoreisiin marjoihin ja vaniljaan.

8.3. Tuotetta koskevat yksityiskohtaiset tiedot

Valkoviinit ovat väriltään oljenkeltaisia (vihertäviä), ja niissä on intensiivinen akasiankukan aromi, pitkässä käymisprosessissa muodostuneita ruohon ja mustaseljan vivahteita sekä eksoottisten hedelmien ja persikan aromeja. Maku on raikas, ja siinä on sitrushedelmien hapokkuutta, kukkaisvivahteita (akasia), hunajaa, kypsien hedelmien maku, keskimääräistä suurempi sitrushedelmien hapokkuus, pitkä jälkimaku sekä hedelmäinen ja voimainen rakenne, lämpimän briossin, sitrushedelmien ja vasta paahdettujen hasselpähkinöiden vivahteet.

Tyypillisillä aromaattisilla viineillä on monivivahteinen bukee (ruusuja, makeaa hedelmälihaa) ja klassinen Muscat-aromi, ja ne ovat hapokkuutensa ansiosta eloisia ja täyteläisiä.

Punaviinien bukeeta hallitsevat punaiset marjat (kirsikat, vadelmat ja mansikat) ja mausteet, ja siinä ovat tasapainossa hedelmien ja lakritsin vivahteet. Se sisältää kohtuullisen määrän sulautuvia pyöreitä tanniineja, on täyteläinen ja siinä on häivähdyksiä marjoista, mausteyrteistä, puusta ja vaniljasta, jos se on kypsytetty tynnyrissä.

Pitkästä, noin kahdeksan viikkoa kestävästä maseroinnista ja 8–18 kuukautta kestävästä tammitynnyrissä kypsytyksestä syntyvä aromien laaja kirjo vaihtelee hillosta tuoreisiin marjoihin ja vaniljaan.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Kaupan pitämistä koskevat edellytykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Viinien merkinnöissä voi olla suojatun alkuperänimityksen ”Segarcea” lisäksi tuottajasta riippuen jokin seuraavista yksittäisten viinitilojen nimistä: DEALU ROBULUI, PIETRICEAUA, GRĂDINA POPEŞTI, DEALU VIILOR, MALAICA, PLAIU VIILOR, LA CARIERĂ, LA TUFAN tai DEALU LIPOVULUI.

Linkki tuote-eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_sarcini_doc_segarcea_modif_standard_cf_cerere_2020_no_track_changes_final.pdf

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.