I.2 Rahoitustuen, jota ei makseta takaisin, seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu

Järjestysnumero Toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus

Mittayksikkö Perustaso Päämäärä Vuosineljännes Vuosi

160 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen perustaminen Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen toiminnan aloittaminen Q4 2022 Integriteettiviranomaisen perustaminen ja käyttöönotto ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä, jotta voidaan tehostaa unionin tuen täytäntöönpanoon Unkarissa liittyvien petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden väärinkäytösten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemista ja korjaamista. On taattava, että lahjomattomuutta valvova viranomainen on täysin riippumaton. Vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen puuttuu asiaan kaikissa tapauksissa, joissa toimivaltaiset viranomaiset eivät sen mielestä ole toteuttaneet tarvittavia toimenpiteitä ehkäistäkseen, havaitakseen ja korjatakseen petoksia, eturistiriitoja, lahjontaa ja muita lainvastaisuuksia tai sääntöjenvastaisuuksia, jotka voivat vaikuttaa tai vakavasti uhata vaikuttaa Euroopan unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen. Lahjomattomuutta valvova viranomainen on aidosti riippumaton elin. Lahjomattomuutta valvova viranomainen ja sen henkilöstö eivät saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään muulta henkilöltä tai toimielimeltä. Lahjomattomuutta valvovalle viranomaiselle annetaan vuotuinen talousarvio, joka on oikeassa suhteessa sen tehtäviin ja vastuisiin, ja se vastaa oman talousarvionsa hallinnoinnista ilman ulkopuolista puuttumista (erillisenä lukuna valtion talousarviossa). Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen käytettävissä olevia määrärahoja ei vähennetä varainhoitovuoden aikana ilman lahjomattomuutta valvovan viranomaisen suostumusta. Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen toimintaa organisoi ja hallinnoi johtokunta, joka koostuu puheenjohtajasta ja kahdesta varapuheenjohtajasta. Unkarin presidentti nimittää hallituksen kolme jäsentä valtiontalouden tarkastusviraston puheenjohtajan ehdotuksesta kuuden vuoden toimikaudeksi, jota ei voida uusia, ilman että minkään hallituksen jäsenen on allekirjoitettava se ammatillisen pätevyytensä, pätevyytensä, laajan ja kiistattoman kokemuksensa ja maineensa (myös kansainvälisesti) julkisiin hankintoihin ja korruption torjuntaan liittyvissä oikeudellisissa ja rahoituksellisissa asioissa sekä heidän todistetun pätevyytensä näillä aloilla. Lautakunnan jäsenet valitaan avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella tätä tarkoitusta varten perustetun kelpoisuuskomitean antaman sitovan lausunnon perusteella. Avustuskelpoisuuskomitean kutsuu koolle EUTAF:n pääjohtaja avoimen kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Se koostuu kolmesta riippumattomasta henkilöstä, joilla on kokemusta tunnustetuista kansainvälisistä elimistä ja joilla on oltava riittävän pitkä, todennettavissa oleva ja asiaankuuluva kokemus julkisten hankintojen ja/tai korruption torjunnan alalta. Kelpoisuuskomitean jäsenet eivät saa olla henkilöitä, joilla viiden viime vuoden aikana on ollut seuraavia tehtäviä: henkilöt, jotka ovat vaaleilla valittuja tai hallituksen poliittisia tehtäviä, jotka ovat poliittisen puolueen tai säätiön palveluksessa tai jotka ovat harjoittaneet vapaaehtoista tai palkallista toimintaa tällaisille yhteisöille. Asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklassa vahvistettujen periaatteiden mukaisia eturistiriitoja koskevia sääntöjä sovelletaan tukikelpoisuuskomitean jäseniin viiden vuoden ajan sitovan lausunnon antamisesta. Valintalautakunnan jäsenten on julkaistava sidonnaisuuksia ja varoja koskevat ilmoituksensa ja ilmoitettava, ettei heillä ole eturistiriitoja, ennen kuin he aloittavat työnsä avustuskelpoisuuskomiteassa. Lautakunnan jäsenet eivät saa olla henkilitä, joilla viiden viime vuoden aikana on ollut seuraavia tehtäviä: henkilöt, jotka ovat vaaleilla valittuja tai hallituksen poliittisia tehtäviä, jotka ovat poliittisen puolueen tai säätiön palveluksessa tai jotka ovat harjoittaneet vapaaehtoista tai palkallista toimintaa tällaisille yhteisöille. Lisäksi hallituksen jäsenet eivät saa toimikautensa aikana harjoittaa integriteettiviranomaisen palveluksessa palkallista toimintaa (lukuun ottamatta akateemista toimintaa ja siihen liittyviä julkaisuja), heillä ei saa olla määräysvaltaa liikeyksikössä, eivätkä he saa olla minkään poliittisen puolueen tai poliittisen säätiön jäseniä. Hallituksen jäsen voidaan erottaa vain, jos hänen nimittämisensä jälkeen syntyy eturistiriita tai jos häntä vastaan on annettu lainvoimainen rikosoikeudellinen tuomio lahjomattomuutta valvovan viranomaisen työhön liittyvistä asioista tai asianomaisen jäsenen riippumattomuuteen ja puolueettomuuteen vaikuttavista seikoista. Integriteettiviranomaisen puheenjohtaja toimii myös viran puolesta julkisten hankintojen neuvoston jäsenenä ja korruptiontorjuntatyöryhmän puheenjohtajana (välitavoite 166). Integriteettiviranomaisen puheenjohtaja käyttää työnantajan oikeuksia vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen henkilöstöön, johon kuuluu vähintään 50 kokoaikaista työntekijää. Johtokunta valitsee henkilöstön ammatillisten ansioiden perusteella. Integriteettiviranomaiselle annetaan laajat, muun muassa seuraavat valtuudet: i) valtuudet määrätä hankintaviranomaisia keskeyttämään hankintamenettely (enintään kahdeksi kuukaudeksi); ii) valtuudet pyytää hallinnollisia tutkintaelimiä suorittamaan tutkimuksia sen puolesta; iii) valtuudet suositella tiettyjen talouden toimijoiden sulkemista unionin rahoituksen ulkopuolelle tietyksi ajaksi; iv) valtuudet ohjeistaa asiaankuuluvia kansallisia viranomaisia tai elimiä suorittamaan valvontatehtävänsä, erityisesti kun on kyse menettelyistä, joilla todennetaan eturistiriitoja koskevat ilmoitukset ja unionin varojen hoitoon liittyvät epäilyt; v) oikeus pyytää saada tutustua kaikkiin asiaankuuluviin asiakirjoihin, myös käynnissä oleviin tai tuleviin julkisiin hankintamenettelyihin; vi) valtuudet suositella hankintaviranomaisille tietyn menettelyn käyttöä tietyssä hankinnassa tai hankintamenettelyjen luokassa; vii) oikeus panna vireille menettelyjä asiaankuuluvissa kansallisissa viranomaisissa tai elimissä epäiltyjen lainvastaisuuksien tai sääntöjenvastaisuuksien toteamiseksi; (viii) yksinomainen toimivalta tarkistaa vuoden 2018 lain CXXV 183 §:n soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden varallisuusilmoitukset (mukaan lukien pääministeri, ministerit, valtion sihteerit ja pääministerin poliittinen johtaja), valtuudet tarkastaa suoraan kaikkien suuririskisten virkamiesten (mukaan lukien presidentti, parlamentin jäsenet, keskushallintoviranomaisten päälliköt, muut poliittiset virkamiehet, poliittisten virkamiesten kabinettien henkilöstö, aluejohtajat, suurten kaupunkien kaupunginjohtajat, tuomarit, syyttäjät, oikeus- ja syyttäjäviranomaisten jäsenet, korruptiontorjunnan tutkijat ja valtionyhtiöiden ylemmät johtajat) julkista varallisuutta koskevat ilmoitukset, ja suuririskisten virkamiesten ei-julkisia varallisuusilmoituksia varten vähintään valtuudet pyytää toimivaltaisia elimiä tarkastamaan kyseiset ilmoitukset ja saamaan tarkastuksen tulokset 31 päivästä maaliskuuta 2023; ix) oikeus päästä kaikkiin asiaankuuluviin tietokantoihin ja rekistereihin varallisuusilmoitusten tarkistamiseksi tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevien säännösten mukaisesti; x) oikeus käynnistää varallisuusilmoituksen tarkastusmenettelyt oma-aloitteisen, valituksen ja epäilyn perusteella; xi) oikeus hakea muutosta kaikkiin viranomaisten päätöksiin, jotka koskevat julkisia hankintamenettelyjä, joihin liittyy unionin tukea ja joihin voidaan hakea muutosta tuomioistuimessa; xii) oikeus panna vireille julkisia hankintoja käsittelevän välityslautakunnan menettely; (xiii) oikeus riitauttaa asianomaisen viranomaisen toimimattomuus tuomioistuimessa yleisestä hallintokoodeksista vuonna 2016 annetun lain CL 15 §:n 2 momentin ja 25 §:n mukaisesti On varmistettava, että lahjomattomuutta valvovalla viranomaisella on pääsy kaikkiin tietoihin, tietokantoihin ja rekistereihin, joita se tarvitsee hoitaakseen julkisiin hankintoihin ja korruptioepäilyihin liittyvät tehtävänsä, mukaan lukien varallisuusilmoitusten tarkistaminen, petokset ja eturistiriidat, joihin liittyy jollakin tavalla unionin tukea. Säännöksillä on varmistettava, että viranomaiset, joita integriteettiviranomaisen tietopyyntö tai ohje koskee, toimivat kohtuullisessa ajassa, joka saa olla enintään 60 kalenteripäivää. Lahjomattomuutta valvova viranomainen toimii joko omasta aloitteestaan saatavilla olevien tietojen perusteella tai vastaanottamiensa valitusten tai raporttien perusteella. Lahjomattomuutta valvova viranomainen perustaa väärinkäytösten paljastajien käyttöliittymän, jossa voidaan viestiä nimettömästi ja luottamuksellisesti. Lahjomattomuutta valvova viranomainen perustaa rekisterin talouden toimijoista, joita tuomioistuimen lainvoimainen tuomio tai lainvoimainen hallinnollinen päätös, joilla kyseiset talouden toimijat suljetaan julkisten hankintamenettelyjen ulkopuolelle, koskee, ja pitää sitä yllä. Lahjomattomuutta valvova viranomainen on velvollinen ilmoittamaan epäillyistä petoksista, lahjonnasta, eturistiriidoista tai muista sääntöjenvastaisuuksista ja lainvastaisuuksista asianomaisille kansallisille viranomaisille ja tarvittaessa OLAFille. Lahjomattomuutta valvovalla viranomaisella on yksiselitteiset ja rajoittamattomat valtuudet jatkaa valtuuksiensa käyttöä myös tapauksissa, joissa unionin tukea varten alun perin suunnitellut hankkeet tai menettelyt on myöhemmin peruutettu unionin tuesta.

161 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Rehellisyyttä koskevaa riskinarviointiharjoitusta koskeva raportti Kertomuksen julkaiseminen Q1 2023 Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen toteuttamaa rehellisyyttä koskevaa riskinarviointiharjoitusta koskeva kattava raportti on asetettava julkisesti saataville. Tässä yhteydessä arvioidaan Unkarin julkisten hankintojen järjestelmän eheyden tilannetta yksilöimällä integriteettiriskit ja integriteettiin liittyvät systeemiset ongelmat, joihin on puututtava, käytettävissä olevat välineet näiden riskien ja ongelmien käsittelemiseksi, puutteet näiden riskien ja ongelmien käsittelyssä sekä mahdollisten ratkaisujen ehdottaminen. Arviointi toteutetaan tiiviissä yhteistyössä asiaankuuluvien ja asiantuntevien kansainvälisten elinten (esim. OECD, Maailmanpankki) kanssa, ja se perustuu julkisten hankintojen järjestelmän vastuullisuutta, rehellisyyttä ja avoimuutta koskevan arviointimenetelmän IV pilarin indikaattoreihin. Harjoituksessa otetaan huomioon myös Unkarin lahjomattomuuden tilaa valvovien kansallisten tai kansainvälisten kansalaisjärjestöjen panos.

162 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen suorittamaa varallisuusilmoitusten tarkastamista koskevien valtuuksien ja valtuuksien soveltamisen aloittaminen Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen varallisuusilmoitusten tarkastamista koskevien valtuuksien ja valtuuksien soveltamisen aloittaminen Q1 2023 Niiden säännösten soveltamisen aloittaminen, joilla siirretään yksinomainen oikeudellinen vastuu ja toimivalta tarkastaa vuoden 2018 lain CXXV 183 §:n soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden varallisuusilmoitukset lahjomattomuutta valvovalle viranomaiselle, millä varmistetaan, että lahjomattomuutta valvovalla viranomaisella on valtuudet tarkistaa suoraan kaikkien suuririskisten virkamiesten julkisia varoja koskevat ilmoitukset, suuririskisten virkamiesten ei-julkisia varallisuusilmoituksia varten vähintään valtuudet pyytää toimivaltaisia elimiä tarkastamaan kyseiset ilmoitukset ja saada tämän tarkastuksen tulos, ja sillä on välitön ja rajoittamaton pääsy asiaankuuluviin tietokantoihin ja rekistereihin, joita se pitää tarpeellisina varallisuusilmoituksiin sisältyvien tietojen todenperäisyyden tarkistamiseksi, 31 päivästä maaliskuuta 2023 alkaen. Suuririskisiin virkamiehiin kuuluvat puhemies, parlamentin jäsenet, hallituksen jäsenet, keskushallintoviranomaisten johtajat, muut poliittiset virkamiehet, poliittisten virkamiesten kabinettien henkilöstö, alueelliset kuvernöörit, suurkaupunkien kaupunginjohtajat, tuomarit, syyttäjät, oikeuslaitoksen ja syyttäjälaitoksen hallintoelinten jäsenet, korruptiontorjunnan tutkijat ja valtion omistamien yritysten ylemmät johtajat. Tähän sisältyy varallisuusilmoituksen tarkastaminen riippumatta siitä, onko se tarkastettu aikaisemmin vai ei. Kun on kyse henkilöistä, jotka kuuluvat vuoden 2018 lain CXXV 183 §:n soveltamisalaan, tähän sisältyvät myös seuraavat: i) integriteettiviranomainen voi käynnistää tällaisen tarkastusmenettelyn lahjomattomuutta valvovan viranomaisen toimesta omasta aloitteestaan, epäiltäessä tai kenen tahansa sellaisen henkilön tekemän valituksen perusteella, joka on esittänyt virallisen väitteen, jonka mukaan varallisuusilmoituksessa on väitetysti virheellinen tieto; ii) integriteettiviranomaisella on mahdollisuus ohjeistaa henkilöä, jonka varallisuusilmoitus on lahjomattomuutta valvovan viranomaisen tarkastettavana, esittämään tiedot ja asiakirjat, jotka koskevat hänen varallisuusilmoituksensa sisältöä; iii) integriteettiviranomaisella on mahdollisuus pyytää ja saada tietoja kaikista asiaankuuluvista tietokannoista ja rekistereistä, muun muassa yritysrekisteristä, kansallisesta vero- ja tullihallinnosta, kiinteistörekisteristä ja kalustorekisteristä, varallisuusilmoituksen sisällön todentamiseksi; iv) integriteettiviranomainen voi ohjeistaa henkilöä, jonka varallisuusilmoituksen sisältö integriteettiviranomainen on todennut virheelliseksi, korjaamaan varallisuutta koskevan ilmoituksensa 10 päivän kuluessa; v) jos henkilö, jonka varallisuusilmoitus on todettu virheelliseksi, tai henkilö, joka on tietoisesti antanut vääriä tietoja varallisuusilmoituksessaan, jättää toimimatta integriteettiviranomaisen ohjeiden mukaisesti, hänen työsuhteensa irtisanotaan automaattisesti.

163 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Vuotuinen integriteettiä koskeva kertomus vuodelta 2022 asetetaan julkisesti saataville. Vuoden 2022 ensimmäisen integriteettiä koskevan vuosikertomuksen julkaiseminen Q2 2023 Integriteettiviranomaisen ensimmäinen vuotuinen lahjomattomuutta koskeva kertomus on asetettava julkisesti saataville, ja se kattaa kalenterivuoden 2022. Raportissa on annettava ainakin seuraavat tiedot: i) täysimittainen ja kattava analyysi julkisten hankintojen markkinoiden keskittymisestä (minkä osoittaa talouden toimijoiden menestyneiden tarjousten lukumäärä ja arvo); ii) analyysi arvioitujen ja lopullisten hintojen välisistä eroista tarjouskilpailumenettelyissä; iii) arviointi sovellettavista julkisia hankintoja koskevista säännöistä, niiden täytäntöönpanon pullonkauloista ja niihin liittyvistä hallinnollisista käytännöistä; iv) riski-indikaattorien määrittäminen; v) arvio puitejärjestelyjen käytöstä (mukaan lukien talouden toimijoiden kanssa tehtyjen hankintasopimusten ja niiden kanssa tehtyjen sopimusten jakelu sekä taloudellisten toimijoiden välisten puitesopimusten mukaisesti tehtyjen erillissopimusten jakelu); vi) arvio siitä, pystyykö nykyinen valvontajärjestelmä tunnistamaan, havaitsemaan ja korjaamaan tehokkaasti korruption, petosten ja eturistiriitojen riskit ja missä määrin se on mahdollista; vii) varallisuusilmoitusten tarkastamiseen liittyvät toimet; viii) suositukset i-vii alakohtaan liittyvien järjestelmien ja käytäntöjen parantamiseksi. Vuosikertomukseen on myös sisällytettävä: i) arvio siitä, ovatko eturistiriitoihin Unkarissa liittyvät asiaankuuluvat järjestelyt ja käytännöt varainhoitoasetuksen mukaisista ohjeista eturistiriitojen välttämiseksi ja hallitsemiseksi annetun komission tiedonannon (2021/C 121/01) mukaisia, ja tarvittaessa selvitys siitä, mitä parannuksia tarvittaisiin johdonmukaisuuden varmistamiseksi; ii) petosten, korruption ja eturistiriitojen riskejä koskevat erityisindikaattorit. Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että seuraavia vuosia koskevat vuosikertomukset laaditaan ja asetetaan julkisesti saataville.

164 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Hallitus tarkastelee integriteettiviranomaisen ensimmäistä vuotuista integriteettiä koskevaa kertomusta ja antaa vastauksensa kirjallisina. Hallituksen vastaus ensimmäiseen integriteettiä koskevaan vuosikertomukseen ja sen yksityiskohtainen selvitys siitä, miten se aikoo käsitellä kutakin siinä esitettyä havaintoa Q3 2023 Hallituksen on tarkasteltava ensimmäistä vuotuista lahjomattomuutta koskevaa kertomusta ja toimitettava kirjallinen arvionsa, mukaan lukien yksityiskohtainen selvitys siitä, miten se aikoo käsitellä kutakin siinä esitettyä havaintoa, suositukset mukaan luettuina. Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että seuraavia vuosia koskevat vuosikertomukset tutkitaan ja hallituksen huomautukset asetetaan julkisesti saataville edellä esitetyn mukaisesti. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun hallitus asettaa arviointinsa julkisesti saataville ja on otettu käyttöön asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että kaikissa myöhemmissä vuotuisissa lahjomattomuutta koskevissa kertomuksissa noudatetaan samaa menettelyä.

165 C9.R1 Integriteettiviranomaisen perustaminen petosten, eturistiriitojen ja korruption sekä muiden unionin tuen täytäntöönpanoon liittyvien lainvastaisuuksien ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemisen, havaitsemisen ja korjaamisen tehostamiseksi Välitavoite Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen suorittama varallisuusilmoitusjärjestelmän tarkastelu Integriteettiviranomaisen varallisuusilmoitusjärjestelmän uudelleentarkastelun tuloksia koskevan kertomuksen julkaiseminen Q4 2023 Lahjomattomuutta valvova viranomainen suorittaa kattavan tarkastelun Unkarin varallisuusilmoitusjärjestelmän sääntelykehyksestä ja toiminnasta, mukaan lukien sen soveltamisala ja todentamisprosessit, ja asettaa havaintonsa julkisesti saataville kertomuksessa.

166 C9.R2 Korruptionvastaisen työryhmän perustaminen seuraamaan ja tarkastelemaan Unkarissa toteutettuja toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja seuraamusten määräämiseksi Välitavoite Korruptionvastaisen työryhmän perustaminen Perustetaan korruptionvastainen työryhmä, joka kokoontuu ensimmäisen kerran. Q4 2022 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön toimittamista perustetaan korruptiontorjunnan työryhmä, joka pitää ensimmäisen kokouksensa. Korruptionvastaisen työryhmän tehtävät ovat seuraavat: tarkastellaan nykyisiä korruption vastaisia toimenpiteitä ja laaditaan ehdotuksia korruption vastaisten käytäntöjen ja muiden käytäntöjen, kuten nepotismin, suosinnan tai pyöröovi-ilmiön, havaitsemisen, tutkinnan, syytteeseenpanon ja seuraamusten parantamiseksi julkisen ja yksityisen sektorin välillä; b) esittää ehdotuksia toimenpiteiksi, joilla i) parannetaan korruption ehkäisemistä ja havaitsemista (mukaan lukien kaikkien käytettävissä olevien korruption ehkäisy- ja havaitsemisvälineiden tehokas käyttö), ii) parannetaan tiedonkulkua valtion hallinto- ja valvontaviranomaisten ja rikostutkintaviranomaisten välillä; arvioida, miten sen aiempia ehdotuksia on seurattu ja pantu täytäntöön; laadittava vuosikertomus ja lähetettävä se hallitukselle kunkin vuoden maaliskuun 15 päivään mennessä. Kertomuksessa i) analysoidaan korruptioon ja korruptioon liittyviä riskejä ja suuntauksia, ii) ehdotetaan tehokkaita vastatoimia ja parhaita käytäntöjä korruptioriskien ja korruptiotyyppien ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja niistä rankaisemiseksi, arvioidaan niiden tehokasta täytäntöönpanoa ja iii) arvioidaan, miten sen aiempia ehdotuksia on seurattu ja pantu täytäntöön asiaankuuluvissa lainsäädäntö- ja muissa aloitteissa ja hallituksen ohjelmissa. Sovellettavilla säännöillä on varmistettava, että hallitus keskustelee korruptiontorjuntatyöryhmän kertomuksesta ja siihen sisältyvistä ehdotuksista kahden kuukauden kuluessa ja että jos se ei päätä panna täytäntöön korruptionvastaisen työryhmän ehdotusta, se antaa korruptionvastaisen työryhmän puheenjohtajalle yksityiskohtaiset perustelut päätökselleen. Korruption torjunnan alalla toimivat asiaankuuluvat valtiosta riippumattomat toimijat on otettava mukaan korruptiontorjuntatyöryhmän toimintaan, ja niiden täysimääräinen, jäsennelty ja tehokas osallistuminen on varmistettava. On varmistettava, että tällaiset jäsenet ovat todistettavasti riippumattomia hallituksesta, viranomaisista, poliittisista puolueista ja kaupallisista eduista, että heillä on todistettua asiantuntemusta ja riittävän pitkää todennettavissa olevaa ammatillista toimintaa yhdellä tai useammalla seuraavista aloista: korruption torjunta, avoimuus, julkisen tiedon saatavuus, ihmisoikeuksien suojelu, julkiset hankintamenettelyt ja näihin aiheisiin liittyvä lainvalvonta. Korruptiontorjuntatyöryhmän valtiosta riippumattomat jäsenet valitaan lahjomattomuutta valvovan viranomaisen johtokunnan avoimen hakumenettelyn perusteella ja välitavoitteessa 160 tarkoitetun osallistumiskelpoisuutta käsittelevän komitean sitovan lausunnon perusteella. Valinnan on perustuttava avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään valintamenettelyyn sekä objektiivisiin kriteereihin, jotka liittyvät hakijoiden asiantuntemukseen ja ansioihin. On varmistettava, että valtiosta riippumattomien jäsenten määrä on 50 prosenttia korruptionvastaisen työryhmän jäsenistä (puheenjohtaja poissuljettu), tai jos tätä ei voida varmistaa, valtiosta riippumattomien jäsenten ääniosuutta mukautetaan siten, että ne saavuttavat 50 prosenttia kaikista äänistä (puheenjohtajaa lukuun ottamatta). Lahjomattomuutta valvovan viranomaisen (johon viitataan välitavoitteessa 160) puheenjohtaja toimii korruptiontorjuntatyöryhmän puheenjohtajana. Työryhmän jäsenet eivät kuitenkaan saa häiritä lahjomattomuutta valvovan viranomaisen työtä eikä heillä saa olla pääsyä sen työhön. Viranomaisten on varmistettava, että korruptiontorjuntatyöryhmässä niitä edustavat riittävän korkean tason pätevät henkilöt. Työryhmä kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa ja tekee päätökset annettujen äänten yksinkertaisella enemmistöllä. Sen kokousten pöytäkirjat sekä kirjalliset kannanotot ja huomautukset, jotka työryhmän jäsenet ovat lähettäneet ennen kokouksiaan tai niiden jälkeen, asetetaan julkisesti saataville korruptiontorjuntatyöryhmän verkkosivustolla, ja niitä pyydetään liitettäväksi kokouksen pöytäkirjaan. Korruptionvastainen työryhmä hyväksyy oman työjärjestyksensä puheenjohtajansa ehdotuksesta ensimmäisessä kokouksessaan. Korruption vastaisen työryhmän työtä varten korruptiolla tarkoitetaan direktiivin (EU) 2017/1371 4 artiklan 2 kohdassa määriteltyä korruptiota, korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen III luvun mukaisia rikoksia, rikoslaista vuonna 2012 annetun lain C XXVII luvussa säädettyjä rikoksia sekä muita käytäntöjä, kuten nepotismia, kronyymiä tai pyöröovi-ilmiötä julkisen ja yksityisen sektorin välillä. Korruptionvastaisen työryhmän on myös otettava huomioon asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklan a alakohdassa ja direktiivin 2014/24/EU 24 artiklassa, sellaisina kuin ne ovat täydennettyinä varainhoitoasetuksen mukaista eturistiriitojen välttämistä ja hallintaa koskevilla komission ohjeilla (C/2021/2119), ja asiaa koskevilla kansallisilla säännöksillä määritellyt eturistiriitatilanteet. Välitavoite saavutetaan, kun korruptiontorjuntatyöryhmä on perustettu edellä mainittujen vaatimusten mukaisesti, se pitää ensimmäisen kokouksensa ja kokouksen pöytäkirja julkaistaan korruptionvastaisen työryhmän verkkosivustolla.

167 C9.R2 Korruptionvastaisen työryhmän perustaminen seuraamaan ja tarkastelemaan Unkarissa toteutettuja toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja seuraamusten määräämiseksi Välitavoite Korruptionvastaisen työryhmän vuotta 2022 koskeva vuotuinen analyysi on julkisesti saatavilla. Korruptionvastaisen työryhmän ensimmäisen vuosikertomuksen julkaiseminen vuonna 2022 Q1 2023 Korruptionvastainen työryhmä toimii välitavoitteen 166 mukaisesti ja hyväksyy ja asettaa julkisesti saataville ensimmäisen vuosikertomuksensa yhdessä korruptionvastaisen työryhmän jäseninä olevien valtiosta riippumattomien toimijoiden varjoraportin kanssa, jos tällainen kertomus laaditaan kalenterivuodelta 2022. Kertomukseen sisällytetään myös korruptiontorjuntatyöryhmän huomautukset ja suositukset, jotka koskevat luonnosta kansalliseksi korruptiontorjuntastrategiaksi ja toimintasuunnitelmaksi (välitavoite 178). Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että seuraavia vuosia koskevat vuosikertomukset laaditaan ja asetetaan julkisesti saataville.

168 C9.R2 Korruptionvastaisen työryhmän perustaminen seuraamaan ja tarkastelemaan Unkarissa toteutettuja toimenpiteitä korruption ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, syytteeseen asettamiseksi ja seuraamusten määräämiseksi Välitavoite Hallitus tarkastelee työryhmän ensimmäistä raporttia. Hallituksen vastauksen julkaiseminen työryhmän ensimmäisestä raportista Q2 2023 Hallitus tarkastelee korruptionvastaisen työryhmän ensimmäistä kertomusta ja keskustelee siitä sekä toimittaa korruptiontorjuntatyöryhmälle huomautuksensa, mukaan lukien yksityiskohtaiset perustelut kustakin korruptiontorjuntatyöryhmän ehdotuksesta, jota se on päättänyt olla panematta täytäntöön. Välitavoite saavutetaan, kun luettelo toimenpiteistä, jotka hallitus on toteuttanut ja toteuttaa (ilmoittaen niiden toimenpiteiden suunniteltu aikataulu, joita ei ole vielä toteutettu) korruptiontorjuntatyöryhmän ehdotusten perusteella, ja hallituksen yksityiskohtaiset perustelut kustakin työryhmän ehdotuksesta, jota se päätti olla toteuttamatta, ovat julkisesti saatavilla sekä hallituksen portaalissa että lahjomattomuutta valvovan viranomaisen verkkosivustolla. Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että seuraavia vuosia koskevat vuosikertomukset tutkitaan ja hallituksen huomautukset asetetaan julkisesti saataville edellä esitetyn mukaisesti.

169 C9.R3 Erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten; Välitavoite erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten; Rikosprosessilaista vuonna 2017 annetun lain XC muutoksen säännös, josta käy ilmi voimaantulo ja soveltamisen aloittaminen Q4 2022 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä rikosprosessilaista vuonna 2017 annetun lain XC muutos tulee voimaan, ja sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2023 myös (vanhentumattomiin) rikoksiin, jotka on tehty ennen kyseistä päivää, perustuslakituomioistuimen suorittaman ennakkoarvioinnin jälkeen, joka — otetaan käyttöön menettely, joka koskee korruptiota ja siihen liittyviä käytäntöjä, sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin (EU) 2017/1371 4 artiklan 2 kohdassa ja korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen III luvussa (eli kaikki lahjontatapaukset, joissa on osallisina virkamiehiä, sekä muut lahjontatapaukset, lukuun ottamatta pieniä rikoksia, virka-aseman väärinkäyttöä lukuun ottamatta vähäisiä rikoksia, törkeät budjettipetokset, budjettipetokseen liittyvän valvonta- tai valvontavelvollisuuden noudattamatta jättäminen, sopimus kilpailun rajoittamisesta julkisessa hankintamenettelyssä ja käyttöoikeusmenettelyssä, vakavammat rikokset) edellyttäen, että rikos koskee kansallista omaisuutta tai julkista tehtävää hoitavan julkisen omaisuuden hoitosäätiön hallinnoimaa omaisuutta. Se on mahdollista osallistua rikollisjärjestöön ja rahanpesuun, jos se liittyy edellä mainittuihin rikoksiin); — syyttäjäviranomaisen tai tutkintaviranomaisen tekemän rikosilmoituksen hylkäämistä tai rikosoikeudellisen menettelyn lopettamista koskevan päätöksen tuomioistuinvalvonta, jonka suorittaa Budan käräjäoikeuden tutkintatuomari, jolla on toimivalta määrätä rikosoikeudellisen menettelyn aloittamisesta tai jatkamisesta. Jos tutkintatuomari kumoaa tutkintapyynnön johdosta päätöksen rikosilmoituksen hylkäämisestä tai rikosoikeudellisen menettelyn lopettamisesta, olisi säädettävä mahdollisuudesta nostaa syyte tuomioistuimessa, jos menettely päätetään toistuvasti. Uudelleentarkastelupyynnöllä on lykkäävä vaikutus omaisuuteen kohdistuviin pakkokeinoihin. Uudelleentarkastelua koskevan toistuvan pyynnön perusteella tutkintatuomari selvittää, onko olemassa henkilöä, jonka voidaan kohtuudella epäillä syyllistyneen rikokseen. Tässä tapauksessa menettely antaa oikeuden esittää syytekirjelmä toimivaltaiselle tuomioistuimelle, joka ratkaisee asian sen jälkeen, kun se on kuullut todisteita. Tapauksissa, joissa voidaan esittää syytetoimia koskeva hakemus, asiaa käsittelevän tuomioistuimen ei tarvitse alustavasti tutkia syytteen perusteita. Kuka tahansa voi käynnistää menettelyn; luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt voivat tehdä ehdotuksia tämän menettelyn mukaisesti viranomaisia lukuun ottamatta, mutta lahjomattomuutta valvovalla viranomaisella (ks. välitavoite 160) on oikeus jättää tarkistusesitys ja toistuva tarkistusesitys. Vahinkoa kärsineellä osapuolella ja rikoksesta ilmoittavalla osapuolella on etuoikeutettu prosessuaalinen asema, ja muilla osapuolilla on mahdollisuus käynnistää menettely sen jälkeen, kun pseudonymisoitu päätös olla aloittamatta tutkintaa tai lopettaa se on julkaistu, jos vahinkoa kärsinyt osapuoli tai rikoksesta ilmoittava osapuoli ei ole tehnyt niin. Oikeudellinen edustus on pakollinen kaikille osapuolille. Laillisen edustajan on kommunikoitava sähköisesti, eikä osapuolen allekirjoitusta vaadita menettelyyn liittyvissä toimissa. Syytekirjelmän tehnyt osapuoli ei ole velvollinen saapumaan tuomioistuimeen henkilökohtaisesti. Valtakunnansyyttäjällä ei ole mahdollisuutta nostaa laillisuuteen perustuvaa ylimääräistä oikeussuojakeinoa korkeimman oikeuden käsiteltäväksi uudessa menettelyssä annettuja oikeudellisia päätöksiä vastaan. Rikosilmoituksen hylkäämistä tai menettelyn päättämistä koskeva päätös, joka on tehty ennen 1. tammikuuta 2023 (liittyen rikoksiin, jotka eivät ole vanhentuneet vanhentumisajan vuoksi), ei poista tutkintaviranomaisen tai syyttäjälaitoksen velvollisuutta tehdä rikosprosessilain 379 §:n mukainen uusi päätös rikosilmoituksesta, jonka osalta voidaan esittää uudelleentarkastelupyyntö uudessa menettelyssä. Tästä syystä Unkari sitoutui myös siihen, että kaikki Unkarin tuomioistuimet, jotka käsittelevät siviili-, hallinto- ja rikosasioita, mukaan lukien unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkitykselliset asiat, noudattavat riippumattomuuden ja puolueettomuuden vaatimuksia ja että ne on perustettu lailla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan ja asiaa koskevan EU:n säännöstön mukaisesti. Lisäksi 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä a) muutoksen soveltamisen edellyttämät täytäntöönpanoasetukset tulevat voimaan ja b) Budan keskushallintotuomioistuimelle osoitetaan lisävirkoja vähintään kahdelle tuomarille ja kahdelle lakimiessihteerille.

170 C9.R3 Erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten (”laillisuusvalvonta”); Välitavoite Erityisen menettelyn käyttöönotto julkisen vallan käyttöön tai julkisen omaisuuden hoitoon liittyviä rikoksia varten Hallitus hyväksyy erityismenettelyn toimivuuden arviointia koskevan kertomuksensa Q4 2023 Hallituksen on toteutettava välitavoitteessa 169 esitetyn erityismenettelyn toimivuutta koskeva kattava katsaus ja esitettävä havaintonsa kertomuksessa, joka sisältää arvioinnin ja erityiset tilastotiedot tapauksista ja tarkasteluista verrattuna muihin tutkittuihin korkean tason tapauksiin, joissa uudelleentarkastelua ei ole tehty. Uudelleentarkastelussa on myös ilmoitettava nimenomaisesti, katsotaanko menettelyyn tarvittavat lainsäädännölliset muutokset, ja ilmoitettava niiden suunniteltu aikataulu.

171 C9.R4 Varallisuusilmoituksiin liittyvien sääntöjen vahvistaminen Välitavoite Sellaisten lainsäädäntömuutosten voimaantulo, joilla laajennetaan varallisuusilmoitusten henkilöllistä ja aineellista soveltamisalaa ja varmistetaan samalla tietojen antaminen usein Lainsäädäntömuutoksiin sisältyvä säännös, joka koskee voimaantuloa ja soveltamisen alkamista Q4 2022 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa sen varmistamiseksi, että i) henkilöt, joille on annettu korkeita poliittisia tehtäviä valtionhallinnosta vuonna 2018 annetun lain CXXV 183 ja 184 §:n nojalla ja jotka asuvat asianomaisten henkilöiden kanssa samassa taloudessa, sekä kansalliskokouksen jäsenet ja heidän sukulaisensa, jotka asuvat samassa taloudessa kuin asianomaiset jäsenet, toimittavat varallisuusilmoitukset ensimmäisen kerran omaisuusilmoituksia koskevien uusien sääntöjen mukaisesti 31 päivään tammikuuta 2023 mennessä, jotka liittyvät valtioon 31 päivänä joulukuuta 2022; kaikkien i alakohdassa tarkoitettuun henkilölliseen soveltamisalaan kuuluvien henkilöiden on ilmoitettava: tulot, kiinteistöt, muut arvokkaat kiinteistöt (kuten ajoneuvot, alukset, arvo-antiikkiesineet, taideteokset), säästöt pankkitalletuksissa ja käteisvaroissa, varannot, arvopaperit ja pääomasijoitusrahastot, henkivakuutussopimukset, trustit ja yritysten tosiasiallinen omistajuus; nämä varallisuusilmoitukset on tehtävä tehtävien aloittamisen yhteydessä, sen jälkeen vuosittain ja kyseisten tehtävien päättyessä.

172 C9.R4 Varallisuusilmoituksiin liittyvien sääntöjen vahvistaminen Välitavoite Perustetaan uusi järjestelmä varallisuusilmoitusten sähköistä toimittamista varten digitaalisessa muodossa ja julkinen tietokanta varallisuusilmoituksia varten Uudessa sähköisessä varallisuusilmoitusjärjestelmässä saataville asetettujen varallisuusilmoitusten täysi toimivuus, toiminnan aloittaminen ja laajuus Q1 2023 Uuden järjestelmän on oltava täysin toimiva ja toimiva, ja varallisuusilmoitukset on toimitettava sähköisesti digitaalisessa muodossa. Hallituksen on myös perustettava ja saatettava yleisön saataville maksutta ja ilman rekisteröintiä tietokanta, johon voi hakea hakuja hallituksen hallinnosta ja kansalliskokouksen jäsenistä vuonna 2018 annetun lain CXXV 183 ja 184 §:n nojalla korkeissa poliittisissa tehtävissä toimivien henkilöiden varallisuusilmoituksista.

173 C9.R4 Varallisuusilmoituksiin liittyvien sääntöjen vahvistaminen Välitavoite Varallisuusilmoitusvelvoitteiden vakaviin rikkomuksiin liittyvien tehokkaiden hallinnollisten ja rikosoikeudellisten seuraamusten käyttöönotto Varallisuusilmoitusvelvoitteiden vakavaa rikkomista koskevan uuden seuraamusjärjestelmän soveltamisen aloittaminen Q3 2023 Kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja -toimintasuunnitelman (välitavoite 178) erityistoimet, joilla otetaan käyttöön tehokas, oikeasuhteinen ja riittävän varoittava seuraamusjärjestelmä (myös rikosoikeudelliset ja hallinnolliset seuraamukset) sellaisten henkilöiden velvoitteiden vakavista rikkomisista, joihin sovelletaan varallisuusilmoituksia koskevia sääntöjä, on saatettava päätökseen, ja niihin liittyvää seuraamusjärjestelmää on alettava soveltaa.

174 C9.R5 Läpinäkyvyyden varmistaminen yleisen edun mukaisten varojen hallintasäätiöiden käyttäessä unionin tukea Välitavoite Sellaisen säädöksen voimaantulo, jolla varmistetaan yleisen edun mukaista toimintaa harjoittavien yleisen edun mukaisten omaisuudenhoitosäätiöiden ja niiden perustamien tai ylläpitämien oikeushenkilöiden unionin tuen tehokas valvonta Lain säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q4 2022 Voimaantulo ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen sellaisten erityisten lainsäädäntömuutosten ensimmäisen maksupyynnön toimittamista, joilla nimettävä nimenomaisesti yleishyödylliset omaisuudenhoitosäätiöt ja niiden perustamat tai ylläpitämät oikeushenkilöt julkisista hankinnoista vuonna 2005 annetun lain CXLIII 5 §:ssä tarkoitetuiksi hankintaviranomaisiksi; II) varmistaa, että yleistä etua palveleviin omaisuudenhoitosäätiöihin, jotka harjoittavat yleishyödyllistä toimintaa, ja niiden perustamiin tai ylläpitämiin oikeushenkilöihin sekä niiden henkilöstöön, mukaan lukien niiden johtokuntien puheenjohtajat ja jäsenet ja hallintoneuvostot, jotka osallistuvat unionin tuen täytäntöönpanoon missä tahansa ominaisuudessa (joko lopullisina tuensaajina, edunsaajina tai välittäjinä), sovelletaan samoja vaatimuksia, joita sovelletaan Unkarin lainsäädännössä julkisiin yhteisöihin ja niiden hallinnoimiin oikeushenkilöihin, jotka koskevat yleisön tiedonsaantia sekä tarkastuksia ja valvontaa, mukaan lukien eturistiriitoja koskevat säännöt, siltä osin kuin on kyse niiden osallistumisesta unionin tukeen; ja iii) varmistaa, että kaikkiin yleistä etua palveleviin omaisuudenhoitosäätiöihin ja niiden perustamiin tai ylläpitämiin oikeushenkilöihin sovellettavat säännöt ovat kaikilta osin asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 61 artiklan säännösten ja varainhoitoasetuksen mukaisten eturistiriitojen välttämistä ja hallintaa koskevista ohjeista annetun komission tiedonannon (2021/C 121/01) mukaisia riippumatta niiden muusta toiminnasta ja tehtävistä, myös Unkarin hallituksessa.

175 C9.R6 Julkisten menojen avoimuuden lisääminen Välitavoite sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys. sellaisen säädöksen hyväksyminen, jolla varmistetaan julkisten menojen suurempi läpinäkyvyys. Q4 2022 Tulee voimaan ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä. Säädöksessä säädetään kaikkien julkisten elinten velvollisuudesta julkaista ennakoivasti julkisten varojen käyttöä koskevat ennalta määritellyt tiedot keskusrekisterissä. Tiedot on asetettava saataville keskusrekisteriin, jossa on myös tietoja alihankkijoista välitavoitteen 197 yhteydessä esitetyn asiaankuuluvan menetelmän mukaisesti. Keskusrekisterin on sisällettävä hankintasopimusten yksilölliset tunnisteet sähköisessä julkisten hankintojen järjestelmässä (välitavoite 197), jotta tietojen pyytäjät voivat löytää asiaan liittyviä tietoja julkisista hankintamenettelyistä EPS:stä. Säädöksessä vahvistetaan myös tällaisten tietojen julkaisemista koskevat selkeät menettelyt ja säännöt, mukaan lukien julkaisemisen määräaika ja muoto. Ladattavien tietokokonaisuuksien on oltava merkityksellisiä ja paikkansapitäviä, ja ne on määriteltävä avoimuuden ja suhteellisuuden periaatteiden perusteella ja sovellettavan unionin lainsäädännön mukaisesti. Keskusrekisteriin ladattavien vähimmäistietojen on sisällettävä seuraavat: i) kaikki tiedot, joiden julkaiseminen on jo pakollista avoimuuden vuoksi, mukaan lukien valtiontukien avoimuusrekisterissä julkaistut tiedot; ii) julkisten menojen muoto ja sen oikeusperusta; iii) vastaanottajan täydellinen virallinen nimi (oikeushenkilön osalta) tai vastaanottajan etu- ja sukunimi (luonnolliset henkilöt); iv) julkisten menojen arvo; v) onko vastaanottaja luonnollinen henkilö vai oikeushenkilö; vi) oikeushenkilöiden yksilöllinen tunniste (arvonlisäverotunniste tai verotunniste, jos sellainen on saatavilla, tai muu kansallisella tasolla vahvistettu yksilöllinen tunniste); vii) julkisten varojen käyttöä koskevat yksityiskohtaiset tiedot, mukaan lukien niiden luonne ja tarkoitus (käytetyn sopimuksen tyyppi, käytetty tarjouskilpailun tyyppi, sopimuksen arvo, allekirjoituspäivä, sopimuksen kesto, tavoite, sopimuksen mukaisesti toimitettavat suoritteet); viii) tarjouspyyntöasiakirjat, jotka koskevat julkisten varojen käyttöä, mukaan lukien niiden luonne ja tarkoitus (arvioitu arvo, julkisen hankintamenettelyn tyyppi, tarjousten tekopäivä, jätettyjen tarjousten lukumäärä, tarjoajien nimet); ix) palveluntarjoajien nimet, mukaan lukien alihankkijoiden, toimittajien ja kapasiteetin tarjoajien nimet, historiallisten tietojen vapaassa tekstimuodossa ja koneellisesti käsiteltävissä tulevissa julkisissa hankinnoissa; (x) alihankkijoiden suunniteltu osuus, jos se on saatavilla, sekä menneissä että tulevissa julkisissa hankinnoissa; xi) vastuussa oleva julkinen elin; (xii) päivä, jona varat maksettiin. Säädöksessä on ilmoitettava, että edellä mainittujen lisäksi keskusrekisteriin on asetettava saataville myös tiedot siitä, liittyykö julkisiin varoihin (kokonaan tai osittain) unionin tukea, joka ylittää kansallisen julkisten hankintojen kynnysarvon. Säädöksessä on myös ilmoitettava, että 31 päivän maaliskuuta 2023 jälkeen aloitetuissa hankintamenettelyissä tällaiset tiedot on sisällytettävä rekisteriin myös menettelyistä, joihin liittyy unionin tukea, joka ei ylitä julkisia hankintoja koskevia kansallisia kynnysarvoja. Säädöksellä on varmistettava, että keskusrekisterissä julkaistut tietokokonaisuudet julkaistaan avoimessa, yhteentoimivassa ja koneellisesti luettavassa muodossa, joka mahdollistaa joukkolatauksen ja datan lajittelun, haun, poiminnan, vertailun ja uudelleenkäytön. Siinä on myös ilmoitettava, että pääsy tietoihin on annettava maksutta ja ilman rekisteröintitarvetta. Säädökseen on sisällytettävä velvoite, jonka mukaan julkisten elinten on päivitettävä keskusrekisterissä olevat tiedot vähintään kahden kuukauden välein (lukuun ottamatta tietoja, jotka ovat suoraan saatavilla EPS:ssä ja jotka on päivitettävä EPS-järjestelmää koskevaan jälki-ilmoitustietokantaan sovellettavan tiheyden mukaisesti). Suoritustodisteita ja laskuja koskevat tiedot on edelleen asetettava saataville julkisten tietojen saatavuutta koskevan pyynnön yhteydessä. Lainsäädäntökehyksellä on varmistettava, että hallitus valvoo edellä mainitussa säädöksessä säädettyjen velvoitteiden noudattamista ja panee ne täytäntöön sekä varmistaa, että julkiset elimet noudattavat velvoitettaan tallentaa kaikki merkitykselliset tiedot täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti rekisteriin.

176 C9.R6 Julkisten menojen avoimuuden lisääminen Välitavoite Ehdollisuusmenettelyn korjaavien toimenpiteiden mukaisesti perustettu keskusrekisteri on täysin toiminnassa, ja siinä on kaikki vaaditut tiedot. Asianomaiset viranomaiset ovat tallentaneet kaikki vaaditut tiedot keskusrekisteriin, ja keskusrekisteri on yleisön saatavilla. Q1 2023 Keskusrekisterin, jossa on välitavoitteen 175 mukaiset ominaisuudet, on oltava täysin toiminnassa, ja välitavoitteen 175 mukaiset tiedot on ladattava kokonaisuudessaan (mukaan lukien tieto siitä, sisältääkö julkinen rahoitus (kokonaan vai osittain) unionin tukea julkisten hankintojen kansallisten kynnysarvojen alittaviin ja ylittäviin hankintoihin) ja että varmistetaan, että tiedot ladataan edelleen. Tämän vaatimuksen täyttämiseksi asianomaisille julkisille elimille on annettava tiedot tietojen toimittamista varten vaaditun hakemuksen laatimisesta ja tietojen toimittamiseen sovellettavasta mallista, asianomaisille julkisille elimille on annettava tiedot luovutettavista tiedoista. Ensimmäisen tietojen toimittamisen on tapahduttava keskeytyksettä hakemuksen käyttöönotosta alkaen. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun viranomaiset ovat tallentaneet kaikki kohdassa 175 esitetyt asiaankuuluvat tiedot kokonaisuudessaan keskusrekisteriin ja keskusrekisteri on yleisön saatavilla kaikissa välitavoitteessa 175 kuvatuissa toiminnoissa.

177 C9.R7 Kansallisen korruptionvastaisen strategian ja toimintasuunnitelman kehittäminen ja täytäntöönpano Välitavoite Korruptiontorjuntakehyksen vahvistaminen Unkarissa toteuttamalla kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja siihen liittyvän, vuodet 2020–2022 kattavan toimintasuunnitelman mukaisia konkreettisia toimia Hallituksen kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman 2020–2022 mukaisten erityistoimien täytäntöönpano Q1 2023 Hallituksen on pantava täysimääräisesti täytäntöön toimet nro 1, 2, 3, 4, 6a, 6b, 7a, 7b, 10, 12, 13, 14, 15, 16, 17 ja 18, jotka perustuvat hallituksen päätökseen 1328/2020 (VI. 19.

178 C9.R7 Kansallisen korruptionvastaisen strategian ja toimintasuunnitelman kehittäminen ja täytäntöönpano Välitavoite Unkarin korruptiontorjuntakehyksen vahvistaminen ottamalla käyttöön uusi kansallinen korruptiontorjuntastrategia ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma Uuden kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman hyväksyminen ja täytäntöönpanon aloittaminen hallituksen toimesta Q2 2023 Hallituksen on hyväksyttävä uusi kansallinen korruptiontorjuntastrategia ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma, johon sisältyy toimia, jotka pannaan täytäntöön 1 päivän heinäkuuta 2023 ja 31 päivän joulukuuta 2025 välisenä aikana ja jotka valmistellaan vuoropuhelussa asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa. Strategia ja toimintasuunnitelma laaditaan yhdessä välitavoitteen 166 mukaisesti perustetun korruptionvastaisen työryhmän kanssa OECD:n antamien toimintaohjeiden perusteella kuultuaan laajasti kansallisia ja kansainvälisiä sidosryhmiä, mukaan lukien komissio ja GRECO, ja käyden sidosryhmien kanssa vuoropuhelua niiden suositusten sisällyttämisestä. Kansallisen korruptiontorjuntastrategian on perustuttava välitavoitteen 220 strategiaan ja oltava johdonmukainen sen kanssa. Sen ensisijaisena tavoitteena on parantaa tehokkaasti mekanismeja, joilla varmistetaan petosten ja korruption ehkäiseminen, havaitseminen ja korjaaminen (myös julkisten hankintojen järjestelmässä), ja vahvistaa järjestelmää, jolla puututaan eturistiriitojen riskeihin. Se kiinnittää erityistä huomiota korkean tason korruption torjuntaa koskevan institutionaalisen ja normatiivisen kehyksen vahvistamiseen lisäämällä julkisten elinten työn avoimuutta (myös ylemmällä poliittisella tasolla). Se varmistaa petosten ja korruption vastaisten toimenpiteiden johdonmukaisen täytäntöönpanon sekä kansallisen että unionin taloudellisen tuen osalta. Toimintasuunnitelman on sisällettävä vähintään seuraavat erityistoimet: korruption torjunnan tehostaminen; vahvistetaan lainvalvontaviranomaisten suorittamista tutkimuksista riippumattomia hallinnollisia valvontamenettelyjä (mukaan lukien todentamis-, valvonta- ja seuraamusmekanismit), jotka liittyvät varallisuusilmoituksiin; kehitetään tehokkaita sisäisiä mekanismeja, joilla edistetään ja lisätään tietoisuutta hallituksen lahjomattomuutta koskevista asioista (muun muassa koko henkilöstön yleiskoulutuksella ja luottamuksellisella neuvonnalla ylemmälle johdolle ja poliittiselle tasolle; tarkistetaan, miten Unkarin hallituksen viralliset joukot soveltavat ammattietiikkaa koskevia sääntöjä, sekä paikallishallinnon käytäntöjä, joilla tunnistetaan ja edistetään parhaita käytäntöjä, jotka koskevat yhteyksiä edunvalvojiin ja eturistiriitojen ehkäisemistä; ottaa käyttöön, asettaa julkisesti saataville ja alkaa soveltaa (GRECOn määritelmän mukaisia) ylimpiä johtotehtäviä hoitavia henkilöitä koskevia käytännesääntöjä, joissa annetaan selkeitä ohjeita lahjomattomuutta koskevista kysymyksistä (myös a) yhteydenpidosta edunvalvojiin, b) työsuhteen jälkeisistä rajoituksista [joissa puututaan julkisen ja yksityisen sektorin virkojen väliseen pyöröovikäytäntöön] ja c) sukulaisten työllisyydestä ja työllisyyden edistämisestä [nepotismi]); VI) hallituksen päätöksestä 1328/2020 (VI. 19.) Ei pantu täytäntöön 30. kesäkuuta 2023 mennessä. Edellä olevan ii alakohdan on sisällettävä erityistoimia, joilla otetaan käyttöön tehokas, oikeasuhteinen ja riittävän varoittava seuraamusjärjestelmä (myös rikosoikeudelliset ja hallinnolliset seuraamukset) sellaisten henkilöiden velvoitteiden vakavista rikkomisista, joihin sovelletaan varallisuusilmoituksia koskevia sääntöjä. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun hallitus hyväksyy ja asettaa julkisesti saataville strategian ja toimintasuunnitelman sen jälkeen, kun korruptiontorjuntatyöryhmän (välitavoite 166) suositukset on otettu huomioon sen käyttöön etukäteen toimitetun luonnoksen perusteella.

179 C9.R7 Kansallisen korruptionvastaisen strategian ja toimintasuunnitelman kehittäminen ja täytäntöönpano Välitavoite Unkarin korruptiontorjuntakehyksen vahvistaminen arvioimalla uuden kansallisen korruptiontorjuntastrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman toimien tehokasta täytäntöönpanoa Toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien toteuttamista koskevan kertomuksen hyväksyminen ja julkaiseminen Q1 2026 Hallituksen on hyväksyttävä ja asetettava julkisesti saataville kertomus, jossa arvioidaan uuden kansallisen korruptiontorjuntastrategian täytäntöönpanoa ja toimintasuunnitelmassa suunniteltuja toimia.

180 C9.R8 Syyttäjälaitoksen yhteistyöjärjestelmien parantaminen korruptiokäytäntöjen torjumiseksi Välitavoite Uuden tietojärjestelmän perustaminen syyttäjälaitoksen arkaluonteisten asiakirjojen käsittelyä varten Uudet tietojärjestelmät tapausten ja arkaluonteisten asiakirjojen käsittelyyn järjestelmien kuvausten mukaisesti ovat täysin toimivia ja toimivia, ja syyttäjälaitos on alkanut käyttää niitä. Q2 2024 Yksityiskohtaisten järjestelmäkuvausten perusteella perustetaan uusi tietojärjestelmä asiakokonaisuuksien käsittelyä ja hallinnointia varten sekä uusi tietojärjestelmä sellaisten arkaluonteisten asiakirjojen käsittelyä varten, jotka tukevat ja helpottavat hallinnollista työtä ja tiedonvaihtoa vähintään seitsemässä syyttäjätutkintaan osallistuvassa organisatorisessa yksikössä. Tämä virstanpylväs saavutetaan, kun tarvittavat tietoteknisten järjestelmien kokeilut ja tarvittavan henkilöstön koulutus edellyttävät, järjestelmät ovat täysin toimivia ja toimivia ja ne on aktivoitu (eli syyttäjätutkintaan osallistuvat seitsemän organisaatioyksikköä ovat alkaneet käyttää niitä).

181 C9.R8 Syyttäjälaitoksen yhteistyöjärjestelmien parantaminen korruptiokäytäntöjen torjumiseksi Välitavoite Uuden tietojärjestelmän perustaminen syyttäjälaitoksen asiakirja-aineistojen käsittelyä varten Uudet tietojärjestelmät tapausten ja arkaluonteisten asiakirjojen käsittelyyn järjestelmien kuvausten mukaisesti ovat täysin toimivia ja toimivia, ja syyttäjälaitos on alkanut käyttää niitä. Q4 2025 Yksityiskohtaisten järjestelmäkuvausten perusteella perustetaan uusi tietojärjestelmä asiakokonaisuuksien käsittelyä ja hallinnointia varten sekä uusi tietojärjestelmä sellaisten arkaluonteisten asiakirjojen käsittelyä varten, jotka tukevat ja helpottavat hallinnollista työtä ja tiedonvaihtoa vähintään seitsemässä syyttäjätutkintaan osallistuvassa organisatorisessa yksikössä. Tämä virstanpylväs saavutetaan, kun tarvittavat tietoteknisten järjestelmien kokeilut ja tarvittavan henkilöstön koulutus edellyttävät, järjestelmät ovat täysin toimivia ja toimivia ja ne on aktivoitu (eli syyttäjätutkintaan osallistuvat seitsemän organisaatioyksikköä ovat alkaneet käyttää niitä).





182 C9.R9 Valistus epävirallisten palkkioiden poistamisesta terveydenhuoltoalalta Välitavoite Valistuskampanjan käynnistäminen palkkiomaksujen hyväksyttävyydestä terveydenhuollossa Sopimus julkisen valistuskampanjan toteuttamisesta vastaavan toimeksisaajan kanssa allekirjoitetaan ja kampanja on alkanut Q4 2022 On laadittava yksityiskohtainen kampanja, jolla varmistetaan, että valistuskampanja, joka koskee ansiomaksujen hyväksyttävyyttä terveydenhuollossa, on tehokas ja tavoittaa kansalaisten enemmistön. Yksityiskohtainen kampanjaohjelma hyväksytään, ja kampanjaohjelman toteuttamisesta vastaavan sopimuspuolen kanssa tehdyn sopimuksen allekirjoittaa kansallinen suojayksikkö. Kansallinen suojelupalvelu ilmoittaa virallisesti tiedotuskampanjan käynnistämisestä.

183 C9.R9 Tiedotustukien poistaminen terveydenhuoltoalalta Välitavoite Terveysmaksujen hyväksyttävyyttä koskevan tiedotuskampanjan ensimmäisten tulosten väliarviointi Tiedotuskampanjan ensimmäisten tulosten väliarvioinnin viimeistely Q3 2023 Laaditaan ja hyväksytään väliarviointi tiedotuskampanjan ensimmäisistä tuloksista, joissa tunnistetaan saavutettujen kansalaisten määrä ja kansalaisten käsitys siitä, että terveydenhuoltoalalla maksettavien palkkioiden hyväksyttävyys on muuttunut verrattuna ennen tiedotuskampanjan käynnistämistä vallinneeseen tilanteeseen.

184 C9.R9 Tiedotustukien poistaminen terveydenhuoltoalalta Tavoite Päätökseen saatetulla tiedotuskampanjalla tavoitellut kansalaiset Määrä 0 5 000 000 Q4 2024 Tavoite katsotaan täytetyksi, kun kansallinen suojeluyksikkö hyväksyy kampanjan loppuraportin ja sen tärkeimmät tulokset, mukaan lukien kampanjan avulla saavutettujen kansalaisten määrä (vähintään 5 000 000), sellaisena kuin se on validoitu riippumattomalla tutkimuksella ja esitetty hyväksytyssä kampanjaraportissa, jossa on myös kuvattava käytetyt kampanjavälineet, kohderyhmät ja analyysi kansalaisten asenteen muutoksesta, joka on seurausta lahjonnan hävittämistä terveyden alalla koskevasta tiedotuskampanjasta.

185 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Unionin tuella rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 16 15 Q1 2023 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus, jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot, on päätetty 1 päivän tammikuuta 2022 ja vähintään 31 päivän joulukuuta 2022 välisenä aikana yhdellä tarjouksella, kun on kyse hankinnoista, jotka rahoitetaan ainakin osittain unionin tuella, alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

186 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Kansallisista varoista rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 32 prosenttia. % 36 32 Q1 2023 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – on päätetty 1. tammikuuta 2022 ja vähintään 31. joulukuuta 2022 välisenä aikana. Yksittäisten tarjousten osuus hankinnoista, jotka rahoitetaan yksinomaan kansallisista varoista, on alle 32 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 32 prosenttia.

187 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Unionin tuella rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q1 2024 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – päättyi 1. tammikuuta 2023 ja 31. joulukuuta 2023 välisenä aikana. Yksittäisten hankintatarjousten osuus, joka rahoitetaan ainakin osittain unionin tuella, on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

188 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Kansallisista varoista rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 24 prosenttia. % 32 24 Q1 2024 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – päättyi 1. tammikuuta 2023 ja 31. joulukuuta 2023 välisenä aikana. Yksittäisten tarjousten osuus hankinnoista, jotka rahoitetaan yksinomaan kansallisista varoista, on alle 24 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 24 prosenttia.

189 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Unionin tuella rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q1 2025 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – on päätetty 1. tammikuuta 2024 ja 31. joulukuuta 2024 välisenä aikana. Yksi tarjous koskee vähintään osittain unionin tuella rahoitettuja hankintoja, ja se on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

190 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Kansallisista varoista rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 24 15 Q1 2025 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus, jotka kattavat sekä EU:n julkisten hankintojen kynnysarvot ylittävät että alittavat julkiset hankintamenettelyt, päättyi 1. tammikuuta 2024 ja 31. joulukuuta 2024 välisenä aikana. Yksittäisten tarjousten osuus hankinnoista, jotka rahoitetaan yksinomaan kansallisista varoista, on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

191 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Unionin tuella rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q1 2026 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – on päätetty 1 päivän tammikuuta 2025 ja 31 päivän joulukuuta 2025 välisenä aikana siten, että vähintään osittain unionin tuella rahoitettujen hankintojen yksi ainoa tarjous on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

192 C9.R10 Yhden tarjouksen sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Kansallisista varoista rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q1 2026 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – päättyi 1. tammikuuta 2025 ja 31. joulukuuta 2025 välisenä aikana. Yksittäisten tarjousten osuus hankinnoista, jotka rahoitetaan yksinomaan kansallisista varoista, on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

193 C9.R10 Yhden tarjouksen sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Unionin tuella rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q2 2026 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – on päätetty 1 päivän tammikuuta 2026 ja 31 päivän maaliskuuta 2026 välisenä aikana siten, että vähintään osittain unionin tuella rahoitettujen hankintojen yksi ainoa tarjous on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. EUTAF:n vakiomuotoisessa tarkastuskertomuksessa vahvistetaan, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu osuus yksittäisistä tarjouksista on alle 15 prosenttia.

194 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Tavoite Kansallisista varoista rahoitettavia hankintoja koskevien yhden tarjouksen sisältävien tarjouskilpailumenettelyjen osuus saa olla enintään 15 prosenttia. % 15 15 Q2 2026 Sellaisten julkisia hankintoja koskevien tarjouskilpailumenettelyjen osuus – jotka kattavat julkisia hankintoja koskevat hankintamenettelyt, joiden arvioitu arvo ylittää ja alittaa EU:n julkisia hankintoja koskevat kynnysarvot – päättyi 1. tammikuuta 2026 ja 31. maaliskuuta 2026 välisenä aikana. Yksittäisten tarjousten osuus hankinnoista, jotka rahoitetaan yksinomaan kansallisista varoista, on alle 15 prosenttia sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti mitattuna. Lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy EUTAF:n vakiomuotoinen tarkastuslausunto, on vahvistettava, että edellä esitetyn menetelmän mukaisesti laskettu yhden tarjouksen osuus on alle 15 prosenttia.

195 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Välitavoite Perustetaan seuranta- ja raportointiväline (”yhden tarjouksen raportointiväline”), jolla seurataan unionin tuella tai kansallisista varoista rahoitettuja julkisia hankintoja, jotka on päätetty yhdellä tarjouksella, ja raportoidaan niistä sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti Seuranta- ja raportointiväline on täysin toimiva ja toimiva, ja sen toiminnot tarkistetaan sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien mukaisesti. Q3 2022 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä julkisten hankintojen järjestelmästä vastaavan ministeriön on kehitettävä uusi seuranta- ja raportointiväline, jäljempänä ’yhden tarjouksen raportointiväline’, sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmän mukaisesti sellaisten hankintamenettelyjen osuuden mittaamiseksi erikseen, jotka on päätetty yhdellä tarjouksella, jonka arvioitu arvo on sekä EU:n julkisten hankintojen kynnysarvojen yläpuolella että sen alapuolella. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun lopullisessa tarkastuskertomuksessa, johon sisältyy tarkastusviranomaisen (EUTAF) vakiomuotoinen tarkastuslausunto, vahvistetaan, että seuranta- ja raportointiväline on täysin toimiva ja toimiva, että sen toiminnot ovat sisämarkkinoiden tulostaulun menetelmien mukaisia ja että seurannassa ja raportoinnissa käytetyn järjestelmän tiedot (maantieteellisiä merkintöjä lukuun ottamatta) ovat tarkkoja ja täydellisiä, myös perusarvojen osalta.

196 C9.R10 Yksitarjonnan sisältävien julkisten hankintamenettelyjen osuuden vähentäminen Välitavoite Ensimmäinen ilmoitus, joka perustuu yhden tarjouksen raportointivälineeseen, asetetaan saataville Ensimmäinen kertomus, joka perustuu yhdestä raportointivälineestä saatuihin tietoihin, asetetaan julkisesti saataville. Q1 2023 Julkisista hankinnoista vastaava ministeriö laatii ensimmäisen kirjallisen raportin, joka perustuu yhden raportointivälineen (joka on otettu käyttöön ja jota käytetään välitavoitteen 195 mukaisesti) tietoihin, mukaan lukien absoluuttiset luvut ja osuudet, maantieteelliset merkinnät sekä palvelujen ja tuotteiden yksilöinti, ja se on asetettava julkisesti saataville EPS-verkkosivustolla. Kertomuksessa on myös vahvistettava, että keskitettyä raportointivälinettä on päivitetty sisällyttämällä siihen myös tietoja maantieteellisistä merkinnöistä ja että kyseiset toiminnot ovat täysin toimivia ja toimivia ja yleisön saatavilla. Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt, joilla varmistetaan, että seuraavien vuosien vuosikertomukset, jotka perustuvat yhdestä raportointivälineestä saatuihin tietoihin, laaditaan ja asetetaan julkisesti saataville.

197 C9.R11 Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi Välitavoite EPS-järjestelmän toiminnot, jotka mahdollistavat jäsennellyn haun ja laajamittaisen jälki-ilmoitustietojen viennin, ovat yleisön saatavilla. Uusilla toiminnoilla päivitetty EPS-järjestelmä on täysin toimintavalmis ja yleisön käytettävissä. Q3 2022 Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS), joka mahdollistaa jäsennellyn ja koneellisesti luettavan haun (mukaan lukien Boolen hakuoperaattorit) ja kaikkien tehtyä sopimusta koskevien tietojen, joissa on yrityksen tunnistenumerot (mukaan lukien kunkin yksittäisen yhteenliittymän jäsenen nimet ja – vapaamuotoisesti myös alihankkijoiden nimet), toiminnot on saatettava täysin toimintakykyisiksi ja toimintavalmiiksi ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä. EPS:n haku- ja vientitoimintojen on mahdollistettava jälki-ilmoitusten tietojen kerääminen, suodattaminen ja vertailu, jotka liittyvät erilaisiin julkisia hankintoja koskeviin aiheisiin, jotka kattavat erityyppisistä jälki-ilmoituksista saatuja tietoja. EPS:ssä on luotava ja julkaistava säännöllisesti päivitettävä (vähintään neljännesvuosittain) tietokanta, joka sisältää tiedot kaikista julkisia hankintamenettelyjä koskevista jälki-ilmoituksista jäsennellyssä muodossa, jonka on sovelluttava koneellisesti käsiteltäviksi. Kaikkien tietokantaan sisältyvien talouden toimijoiden, myös yhteenliittymien jäsenten, on oltava yksilöitävissä yksilöllisellä tunnisteella (veronumero). Tietokanta on asetettava yleisön saataville. Julkaistun tietokannan on oltava kaikkien saatavilla ja ladattavissa EPS-kotisivulta ilman rekisteröintiä maksutta. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun koeajon jälkeen uudet toiminnot aktivoidaan ja tiedot ovat yleisön saatavilla ja saatavilla EPS:n etusivulla olevien uusien toimintojen kautta.

198 C9.R11 Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi Välitavoite EPS-toiminnot, jotka mahdollistavat kaikkien alihankkijoihin liittyvien tietojen jäsennellyn haun ja massaviennin, ovat yleisön saatavilla. EPS-järjestelmä, joka on päivitetty uudella toiminnolla, joka mahdollistaa kaikkien alihankkijoihin liittyvien tietojen laajamittaisen viennin, on täysin toimintavalmis ja yleisön saatavilla. Q4 2022 EPS:n toiminnot, jotka mahdollistavat kaikkien alihankkijoihin liittyvien tietojen laajamittaisen vienti- ja hakumahdollisuuden, ovat täysin toiminnassa ja toiminnassa ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä. Välitavoite saavutetaan, kun koeajon jälkeen uusi toiminto on aktivoitu ja tiedot ovat yleisön saatavilla EPS:n etusivulla olevien uusien toimintojen kautta.

199 C9.R11 Sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) kehittäminen läpinäkyvyyden lisäämiseksi Välitavoite EPS-järjestelmän toiminnot, jotka mahdollistavat jäsennellyn haun ja laajamittaisen sopimustietojen (1 päivältä tammikuuta 2014) viennin, ovat yleisön saatavilla. Kaikki tiedot, jotka liittyvät 1. tammikuuta 2014 alkaen tehtyihin jälki-ilmoituksiin, ovat saatavilla EPS-järjestelmässä hakua ja massavientiä varten. Q1 2023 Kaikki välitavoitteessa 197 tarkoitetut tiedot, jotka liittyvät jälki-ilmoituksiin takautuvasti 1 päivästä tammikuuta 2014, on asetettava julkisesti saataville hakua ja massavientiä varten EPS-järjestelmässä välitavoitteiden 197 ja 198 kriteerien mukaisesti. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun asiaan liittyvät tiedot ovat saatavilla ja yleisön saatavilla EPS:n kotisivulla.

200 C9.R12 Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehys Välitavoite Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehyksen perustaminen Sellaisen tuloksellisuuden mittauskehyksen käyttöönotto, jossa arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä syitä kilpailun vähäisyyteen niillä aloilla, joihin alhainen kilpailu vaikuttaa eniten Q3 2022 Hallituksen päätöksen hyväksyminen ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä. Päätöksellä perustetaan tuloksellisuuden mittauskehys, jolla arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja riippumattomien julkisten hankintojen asiantuntijoiden kanssa. Päätöksessä on vahvistettava vähintään i) riippumattomien valtiosta riippumattomien järjestöjen osallistumista koskevat valintaperusteet, joiden on oltava samat kuin välitavoitteessa 201; ii) julkisten hankintojen riippumattomien asiantuntijoiden valintaperusteet; iii) valittujen valtiosta riippumattomien järjestöjen ja julkisten hankintojen riippumattomien asiantuntijoiden tehtävät ja roolit; iv) sitoumus julkaista vuosittain tulosmittauskehyksen tulokset; v) tulosten mittauskehyksen sisältöä koskevat vähimmäisvaatimukset.

201 C9.R12 Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehys Välitavoite Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehyksen perustaminen Sellaisen tuloksellisuuden mittauskehyksen käyttöönotto, jossa arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä syitä kilpailun vähäisyyteen niillä aloilla, joihin alhainen kilpailu vaikuttaa eniten Q4 2022 Sellaisen tuloksellisuuden mittauskehyksen käyttöönotto ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä, jota on kehitettävä käytettäväksi säännöllisesti yhteistyössä riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja riippumattomien julkisten hankintojen asiantuntijoiden kanssa, jotta voidaan arvioida julkisten hankintojen tehokkuutta, kustannustehokkuutta ja mahdollisia syitä ja vaikutuksia, joita aiheutuu yhden tarjouksen saamiseen johtavista julkisista hankintamenettelyistä. Tuloksellisuuden mittauskehyksen on mahdollistettava erityisesti seuraavien seikkojen vuosittainen analyysi: i) epäonnistuneiden julkisten hankintamenettelyjen taso ja niiden syyt, ii) niiden sopimusten osuus (mitattuna sekä lukumäärän että arvon perusteella), jotka on peruutettu kokonaan sopimuksen täytäntöönpanon aikana, iii) viivästymisten osuus sopimusten toteuttamisessa, iv) kustannusten ylitysten osuus (mukaan lukien niiden osuus ja määrä), v) niiden hankintasopimusten osuus, joissa koko elinkaaren tai elinkaaren kustannukset otetaan nimenomaisesti huomioon, vi) mikro- ja pienyritysten onnistuneen osallistumisen osuus julkisissa hankinnoissa eri toimialoilla ja asianomaisilla aloilla (perustuu CPV-osastoihin ja -ryhmiin), vii) sellaisten julkisten hankintamenettelyjen arvo, joissa on yksi tarjous, joka rahoitetaan kansallisista varoista ja unionin tuesta erikseen ja/tai molemmista, sekä se, miten kyseinen arvo vertautuu kansallisista varoista ja unionin tuesta rahoitettujen julkisten hankintamenettelyjen kokonaisarvoon erikseen ja/tai molemmista. Analyysin suorittaa julkisista hankinnoista vastaavan ministeriön asiasta vastaava osasto siten, että valitut riippumattomat valtiosta riippumattomat järjestöt ja riippumattomat julkisten hankintojen asiantuntijat osallistuvat siihen täysimääräisesti ja tehokkaasti. Analyysin tulokset on asetettava julkisesti saataville vuosittain viimeistään 28 päivänä helmikuuta sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) verkkosivustolla. Tämän ja muiden julkisten hankintojen markkinoiden kannalta merkityksellisten seikkojen, kuten käytetyn julkisia hankintoja koskevan menettelyn, analysoimiseksi tulosmittauskehykseen on sisällyttävä asiaankuuluvien indikaattoreiden määrittely ja siinä määrin kuin se on tarkoituksenmukaista yhden tarjouksen raportointivälineessä (välitavoite 195) saatavilla olevia tietoja, ja siinä on analysoitava erityisesti asianomaisia palveluja ja tuotteita, aloja ja hankintaviranomaisia. Riippumattomien valtioista riippumattomien järjestöjen valinnan on perustuttava avoimeen, läpinäkyvään ja syrjimättömään valintaprosessiin, joka perustuu asiantuntemukseen ja ansioihin liittyviin objektiivisiin kriteereihin. Valintaperusteiden on liityttävä todistettuun asiantuntemukseen, ammatilliseen maineeseen ja riittävän pitkäkestoiseen todennettavissa olevaan toimintaan julkisten hankintojen alalla sekä riippumattomuuteen poliittisten puolueiden vaikutusvallasta. Välitavoite katsotaan täytetyksi, kun hallitus hyväksyy tulosmittauskehyksen ja sen vuotuisen käytön yksityiskohtaiset asiakirjat edellä esitetyn kuvauksen mukaisesti, asiaan liittyvä hallituksen päätös on tullut voimaan ja tulosmittauskehys on kehitetty yhdessä valittujen riippumattomien kansalaisjärjestöjen ja riippumattomien julkisten hankintojen asiantuntijoiden kanssa ja se on täysin toimintavalmis.

202 C9.R12 Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehys Välitavoite Julkisten hankintojen tuloksellisuuden mittauskehyksen puitteissa tehty ensimmäinen vuotuinen analyysi Sellaisen ensimmäisen vuotuisen analyysin julkaiseminen, jossa arvioidaan julkisten hankintojen tehokkuutta ja kustannustehokkuutta sekä syitä vähäiseen kilpailuun aloilla, joihin vähäinen kilpailu vaikuttaa eniten vuonna 2022. Q1 2023 Julkisista hankinnoista vastaavan ministeriön asiasta vastaava osasto tekee ensimmäisen vuotuisen analyysin välitavoitteen 201 mukaisesti vuodelle 2022 siten, että valitut riippumattomat valtiosta riippumattomat järjestöt ja riippumattomat julkisten hankintojen asiantuntijat osallistuvat siihen tehokkaasti ja täysimääräisesti, ja arvioinnin tulokset asetetaan julkisesti saataville sähköisen julkisten hankintojen järjestelmän (EPS) verkkosivustolla. Käytössä on oltava asianmukaiset menettelyt sen varmistamiseksi, että seuraavia vuosia koskevat vuosittaiset analyysit laaditaan ja asetetaan julkisesti saataville.

203 C9.R13 Toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa Välitavoite Toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa Hallituksen hyväksymän toimintasuunnitelman julkaiseminen Q1 2023 Hallituksen on hyväksyttävä ja asetettava julkisesti saataville kattava toimintasuunnitelma kilpailun tason parantamiseksi julkisissa hankinnoissa. Toimintasuunnitelman toimien on perustuttava seuraaviin: i) arviointi hyvistä käytännöistä kilpailun helpottamiseksi julkisten hankintojen alalla (ottaen huomioon kaikki tiedot, jotka perustuvat asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 mukaisiin asiaankuuluviin korjaaviin toimenpiteisiin ja valtioneuvoston asetuksen 63/2022 täytäntöönpanoon (II. 28)); ii) tulosten mittauskehyksen ensimmäiset tulokset (välitavoite 201) ja sen perusteella laaditut ehdotukset kilpailun helpottamiseksi julkisissa hankinnoissa; ja iii) lahjomattomuutta valvovan viranomaisen julkisten hankintojen rehellisyyttä koskevien kertomusten tulokset, päätökset ja suositukset (välitavoite 161), jotka ovat merkityksellisiä julkisten hankintojen kilpailun kannalta. Edellä iii alakohtaan perustuvilla toimilla on edistettävä ja tehostettava julkisten hankintojen rehellisyystarkastuksia. Toimintasuunnitelmassa on i) esitettävä täsmälliset ja mitattavissa olevat tavoitteet, jotka on saavutettava vuosittain; ii) määriteltävä asiaan liittyvien tavoitteiden saavuttamisen kannalta merkitykselliset toimenpiteet; iii) asetettava tarkat määräajat toimenpiteiden täytäntöönpanolle ja määritettävä kullekin toimenpiteelle asiaankuuluvat indikaattorit sen täytäntöönpanon edistymisen seuraamiseksi; iv) nimettävä kunkin toimenpiteen täytäntöönpanosta vastaava viranomainen tai laitos; v) perustettava seurantamekanismi, jolla arvioidaan edistymistä toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa; sisällettävä erityissäännös toimintasuunnitelman vuosittaisesta uudelleentarkastelusta ja tarvittaessa sen tarkistamisesta; ja vii) varmistettava, että toimintasuunnitelmaan tai sen tarkistuksiin sisältyvien toimien täytäntöönpanon vuotuinen tilanne julkistetaan viipymättä. Ehdotusten sisällöllä voidaan pyrkiä muuttamaan oikeudellista ympäristöä ja tekemään muutoksia julkisiin hankintoihin liittyviin käytäntöihin, kuten sovellettuihin tavanomaisiin ehtoihin tai sopimuskäytäntöihin.

204 C9.R13 Toimintasuunnitelman hyväksyminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa Välitavoite Toimintasuunnitelman tarkistaminen kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa sen ensimmäisen vuositarkistuksen jälkeen Toimintasuunnitelman ensimmäinen vuotuinen tarkistus hyväksytään ja asetetaan julkisesti saataville Q1 2024 Hallitus hyväksyy ja asettaa julkisesti saataville ensimmäisen vuosittaisen tarkastelun jälkeen tarkistetun toimintasuunnitelman, uudelleentarkastelun tulokset sekä asiakirjan, jossa esitetään kunkin toimintasuunnitelmaan sisältyvän toimenpiteen täytäntöönpanon tilanne. Tarkistetussa toimintasuunnitelmassa on ilmoitettava selkeästi ja yksityiskohtaisesti, mitä toimenpiteitä on toteutettava (ja minkä viranomaisen on toteutettava) sellaisten toimien toteuttamiseksi, joita ei ole toteutettu, ja siinä on otettava huomioon lahjomattomuutta valvovan viranomaisen havainnot, päätökset ja suositukset (tarvittaessa kilpailun lisäämiseksi julkisissa hankinnoissa).





205 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Välitavoite Käynnistetään koulutusohjelma, jolla helpotetaan mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin. Järjestelmän käynnistäminen Q2 2023 Sellaisen koulutusohjelman käynnistäminen, jonka avulla voidaan tarjota maksutonta koulutusta vähintään 2 200 mikroyritykselle sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (erityisesti mikro- ja pienyrityksille) hiljattain kehitettyjen koulutusten ja verkko-opiskelumateriaalien pohjalta. Koulutussuunnitelman kehittämistä koordinoi julkisista hankinnoista vastaava ministeriö. Koulutuksessa on annettava tärkeintä teoreettista ja käytännön tietoa siitä, miten mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset voivat menestyksekkäästi valmistautua julkisiin hankintamenettelyihin ja osallistua niihin. Koulutusmateriaalin on katettava erityisesti oikeussuojakeinojen tehokas käyttö ja hankintasopimuksen täytäntöönpanoon liittyvät erityispiirteet. On varmistettava, että yhden yrityksen koulutukseen osallistuvien määrää on rajoitettu. Koulutustilaisuuksille ja verkko-opiskelukursseille pääsyä varten on perustettava sähköinen rekisteröintimekanismi. On varmistettava, että osallistumista seurataan käyttämällä verkkojärjestelmän kirjautumistietoja ja testaamalla istuntojen aikana vastattavia kysymyksiä. Julkisista hankinnoista vastaavan ministeriön on myös varmistettava, että asiasta kiinnostuneet mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset voivat myös rekisteröityä sähköposti-ilmoituksiin tulevista koulutustilaisuuksista, joissa on yksityiskohtaisia tietoja kurssin sisällöstä ja rekisteröintiprosessista. On varmistettava, että i) mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista seurataan jatkuvasti, ii) osallistujia koskevaa tietokantaa ylläpidetään, iii) perustetaan seurantamekanismi, jonka avulla kaikki osallistujat voivat antaa palautetta koulutuksen ja koulutusmateriaalin tehokkuudesta ja hyödyllisyydestä.

206 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Tavoite Niiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet koulutusta julkisista hankinnoista Määrä 0 1 000 Q1 2024 Tavoite katsotaan täytetyksi, kun vähintään 1 000 mikroyrityksen sekä pienten ja keskisuurten yritysten edustajat ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään yhden koulutus- tai verkkokurssikurssin, joka on varmennettu koulutusjärjestelmän koulutus- tai verkkokurssilokilla välitavoitteen 205 vaatimusten mukaisesti.

207 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Tavoite Niiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet koulutusta julkisista hankinnoista Määrä 1 000 2 200 Q2 2026 Tavoitteen katsotaan täyttyneen, kun vähintään 1 200 mikroyrityksen sekä pienten ja keskisuurten yritysten (eli yhteensä 2 200 mikroyrityksen sekä pienten ja keskisuurten yritysten) edustajat ovat suorittaneet hyväksytysti vähintään yhden koulutuksen tai verkko-opiskelukurssin, joka on varmennettu koulutusjärjestelmän koulutus- tai verkkokurssilokilla välitavoitteen 205 vaatimusten mukaisesti.

208 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Välitavoite Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin helpottavan koulutusohjelman arviointi Lopullinen arviointikertomus asetetaan julkisesti saataville Q2 2026 Lopullinen arviointikertomus on asetettava julkisesti saataville, ja siinä on arvioitava koulutustoimenpiteen vaikuttavuutta ja tehokkuutta erityisesti i) arvioimalla koulutusohjelman tuloksia, ii) arvioimalla saatuja kokemuksia ja sitä, miten tulevia koulutusohjelmia voitaisiin parantaa, ja iii) arvioimalla järjestelmän pitkän aikavälin vaikutuksia erityisesti mikroyritysten ja pienyritysten osallistumiseen julkisiin hankintamenettelyihin. Arvioinnissa on otettava huomioon myös seurantamekanismin kautta kerätty palaute koulutukseen osallistujilta.

209 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Välitavoite Tukijärjestelmän perustaminen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisiin hankintoihin osallistumisesta aiheutuvien kustannusten korvaamiseksi Järjestelmän käynnistäminen Q1 2023 Käynnistetään tukijärjestelmä, jossa myönnetään objektiivisiin, syrjimättömiin ja avoimiin valintaperusteisiin perustuva kiinteämääräinen korvaus, joka maksetaan suoraan mikroyrityksille sekä pienille ja keskisuurille yrityksille (erityisesti mikro- ja pienyrityksille) niiden julkisiin hankintamenettelyihin osallistumiseen liittyvistä kustannuksista, jotta helpotetaan niiden osallistumista julkisiin hankintoihin ja vähennetään niiden markkinoille tulon esteitä. Tukijärjestelmän mukainen rahoitustuki kattaa erityisesti akkreditoidun julkisten hankintojen konsultin käytöstä aiheutuvat kustannukset, mutta se ei kata kaikkia julkiseen hankintamenettelyyn osallistumisesta kyseiselle yritykselle aiheutuvia kustannuksia. Tukea voivat saada ainoastaan mikroyritykset sekä pienet ja keskisuuret yritykset, jotka i) ovat jättäneet pätevän tarjouksen julkisessa hankintamenettelyssä (eli tarjoajat, jotka ovat toimittaneet tarjouspyyntömenettelyyn täydelliset tarjousasiakirjat, jotka täyttävät sekä poissulkemis- että valintaperusteet) ja ii) jotka eivät ole osallistuneet muuhun julkiseen hankintamenettelyyn tarjouksen jättämistä julkisessa hankintamenettelyssä edeltäneiden 12 kuukauden aikana. Yksittäisen yrityksen tukihakemusten määrää on rajoitettava.

210 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Välitavoite Väliarvioinnin tekeminen tukijärjestelmän lisäarvosta ja vaikuttavuudesta Väliarviointia koskeva lopullinen arviointikertomus asetetaan julkisesti saataville. Q3 2024 Tukiohjelman lisäarvoa ja vaikuttavuutta koskeva väliarviointikertomus on asetettava julkisesti saataville. Arviointi perustuu erityisesti seuraaviin seikkoihin: i) kiinnostus rahoitustukea kohtaan (osallistuminen ohjelmaan), ii) ohjelmaan osallistuneiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten kiinnostus julkisiin hankintamenettelyihin ja iii) tukea saaneiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten antama palaute. Arvioinnissa analysoidaan myös, millä aloilla osallistuvat yritykset toimivat ja vastaavatko ne aloja, joilla mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen on yleensä vähäistä. Väliarvioinnissa analysoidaan, olisiko muiden alojen yrityksiin kohdistettava erityisiä tiedotustoimia, joilla lisätään tietoisuutta ohjelmasta, ja olisiko ohjelman toteuttamista muutettava analyysin tulosten perusteella.

211 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Tavoite Niiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten lukumäärä, jotka ovat saaneet kiinteämääräistä tukea julkisten hankintojen kustannusten korvaamiseen Määrä 0 1 800 Q2 2026 Tavoite saavutetaan, kun vähintään 1 800 yritystä, jotka osallistuvat julkisiin hankintoihin tarjoajina, on saanut korvausta niihin liittyvistä kustannuksistaan tukijärjestelmässä välitavoitteen 209 vaatimusten mukaisesti, mikä käy ilmi arvosetelijärjestelmää hallinnoivan viranomaisen virallisista maksuista ja kirjanpitoasiakirjoista.

212 C9.R14 Mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten julkisia hankintoja koskeva koulutusohjelma ja tukijärjestelmä, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin Välitavoite Tukijärjestelmän lisäarvoa ja vaikuttavuutta koskevan loppuarvioinnin loppuun saattaminen Lopullinen arviointikertomus asetetaan julkisesti saataville Q2 2026 Lopullinen arviointikertomus tukijärjestelmän lisäarvosta ja vaikuttavuudesta on asetettava julkisesti saataville. Arviointi perustuu erityisesti i) kiinnostukseen rahoitustuesta (osallistuminen ohjelmaan), ii) tukijärjestelmään julkisiin hankintamenettelyihin osallistuneiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten voittoon ja iii) tukea saaneiden mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten antamaan palautteeseen. Arvioinnissa analysoidaan myös, millä aloilla osallistuvat yritykset toimivat ja vastaavatko ne aloja, joilla mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen on yleensä vähäistä.

213 C9.R15 Kansallisen tuomarineuvoston roolin ja toimivaltuuksien vahvistaminen kansallisen tuomarineuvoston puheenjohtajan toimivallan vastapainoksi Välitavoite Lainsäädäntömuutosten voimaantulo kansallisen tuomarineuvoston aseman vahvistamiseksi ja sen riippumattomuuden turvaamiseksi Valtioneuvoston asetuksen säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q1 2023 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa, jotta varmistetaan kansallisen tuomarineuvoston aseman ja valtuuksien vahvistaminen, jotta voidaan tehokkaasti tasapainottaa kansallisen tuomarineuvoston puheenjohtajan toimivaltaa. Lainsäädäntömuutoksilla a)vahvistetaan kansallisen tuomarineuvoston valtuuksia, jotta se voi tehokkaasti hoitaa perustuslaillista tehtäväänsä tuomioistuinten keskushallinnon valvonnassa, samalla kun säilytetään neuvoston riippumattomuus, joka perustuu siihen, että tuomarit valitsevat sen jäsenet. Yksittäisten päätösten osalta lainsäädäntömuutoksilla on varmistettava, että kansallinen oikeusneuvosto antaa perustellun sitovan lausunnon seuraavista asioista: (I)kansallisen tuomarineuvoston presidentti kumoaa tuomareiden ja tuomioistuinten johtoon kuuluvien virkojen nimitysmenettelyt, jos kyseisen tuomioistuimen tuomarit ovat tukeneet vähintään yhtä kelpoisuusehdot täyttävää ehdokasta; (II)vuoden 2011 lain CLXII 27, 27/A, 31 ja 32 §:ssä tarkoitettu tuomareiden siirto toiseen tuomioistuimeen, mukaan lukien määräaikaiset siirrot, lukuun ottamatta määräaikaisia siirtoja valtakunnalliseen tuomarineuvostoon; (III)kansallisen tuomarineuvoston presidentti poistaa tuomarit ilman heidän suostumustaan niiden tuomareiden joukosta, jotka käsittelevät erityisasioita, mukaan lukien hallinto-oikeudelliset asiat; (IV)kansallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tehtävään ehdolla olevien henkilöiden sopivuus, jota tasavallan presidentti tai kansallisen tuomioistuinneuvoston puheenjohtaja voi ehdottaa; soveltuvuuskriteereistä, kuten riippumattomuudesta, puolueettomuudesta, rehellisyydestä ja rehellisyydestä, säädetään laissa. Lainsäädäntömuutoksilla on varmistettava, että kansallisen tuomarineuvoston soveltumattomiksi toteamilla ehdokkailla on mahdollisuus saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi nopeutetusti toimivaltaisessa tuomioistuimessa. Asetusten osalta lainsäädäntömuutoksilla on varmistettava, että kansallinen oikeusneuvosto antaa perustellun sitovan lausunnon seuraavista asioista: (I)pistejärjestelmä tuomarinvirkoja koskevien hakemusten arvioimiseksi lainsäädäntökehyksen puitteissa; (II)yksityiskohtaiset edellytykset bonusten ja muiden etuuksien myöntämiselle tuomareille ja tuomioistuinten toimeenpanoelimille; (III)tuomareiden koulutusjärjestelmää koskevat säännöt; (IV)tietolomake ja menetelmät tuomareiden työmäärän arvioimiseksi sekä riita-asioiden ja muiden kuin riita-asioiden käsittelyjen kansallisen työmäärän määrittäminen oikeusasteittain ja tapaustyypeittäin, (V)kunkin tuomioistuimen virkojen määrä vuotuisessa talousarviossa määritellyn kehyksen mukaisesti, mukaan lukien korkeimman oikeuden virat ja niiden osastot; b)vahvistetaan kansallisen tuomarineuvoston oikeus tutustua kaikkiin tuomioistuinten hallintoon liittyviin asiakirjoihin ja tietoihin (myös henkilötietoihin). Lisäksi lainsäädäntömuutoksissa säädetään, että kansallinen tuomarineuvosto määrittää kansallisen tuomarineuvoston puheenjohtajan puolivuosittaisen kertomuksen rakenteen; c)annetaan kansalliselle tuomarineuvostolle oikeuskelpoisuus ja riippumattomuus sen talousarvion maksamisessa ja varmistetaan, että kansallisella tuomarineuvostolla on riittävät resurssit, mukaan lukien henkilöstö ja toimistot, jotta se voi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti. Lainmuutoksissa säädetään myös, että tuomarijäsenillä on oikeus vapautua ratkaisutehtävistään hoitaakseen tehtäviään kansallisessa tuomarineuvostossa, jos aluetuomioistuinten (törvényszék) presidentit vapautetaan ratkaisutehtävistään. Lainsäädäntömuutoksissa säädetään, että kansallisen tuomarineuvoston tuomarijäseniä ei voida valita uudelleen muutoin kuin seuraavalla toimikaudella, että tuomarineuvoston tuomarijäsenet valitsevat keskuudestaan kansallisen tuomarineuvoston puheenjohtajan ja että tuomioistuinten puheenjohtajat ja varapresidentit kansallisen tuomarineuvoston jäseninä eivät osallistu heidän hallinnollista toimintaansa koskevien asioiden käsittelyyn ja äänestykseen; d)annetaan kansalliselle tuomarineuvostolle oikeus viedä asia toimivaltaisen tuomioistuimen ja perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi, jotta se voi puolustaa etuoikeuksiaan ja valvoa oikeuksiensa toteutumista; e)velvoitetaan kuulemaan kansallista tuomarineuvostoa oikeusjärjestelmään vaikuttavista lainsäädäntöehdotuksista ja säädetään oikeudesta ehdottaa hallitukselle uutta lainsäädäntöä samoista asioista; f)vahvistaa laissa väliaikaistuomioistuimien puheenjohtajien nimittämistä koskevat ehdottomat säännöt tuomioistuimessa ennalta vahvistetulla kannalla seuraavasti: i) jos tuomioistuimen presidenttiä ei ole, presidentin toimivaltaa käyttää varapresidentti; ii) varapresidentin poissa ollessa puheenjohtajan toimivaltaa käyttää sellaisen tuomariosaston päällikkö, jonka toimikausi on pisin; iii) jos osastopäällikköä ei ole, puheenjohtajan toimivaltaa käyttää tuomari, jolla on pisin virka; g)kieltää kansallisen tuomarineuvoston presidenttiä palaamasta palvelukseen siirron jälkeen ylempään oikeusasteeseen kuin se, jossa tuomarit ratkaistiin ennen heidän siirtoaan.

214 C9.R16 Korkeimman oikeuden (Kúria) oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistaminen Välitavoite Korkeimman oikeuden oikeuslaitoksen riippumattomuuden vahvistamista koskevien muutosten voimaantulo Hyväksyttiin ja muutetaan tosiasiallisesti sääntöjä, jotka koskevat korkeimman oikeuden presidentin valintaa, asianjakojärjestelmää ja korkeimman oikeuden toimintaa. Q1 2023 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön toimittamista: a)lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa, ja niillä muutetaan korkeimman oikeuden presidentin valintaa koskevia sääntöjä sen varmistamiseksi, että i) hakijoilla on vähintään viiden vuoden kokemus tuomarin tehtävistä; ii) Kúrian presidenttiä ei voida valita uudelleen; iii) kansallinen tuomarineuvosto antaa perustellun ja sitovan lausunnon Kúrian presidentin mahdollisesti ehdottaman ehdokkaan soveltuvuudesta Kúrian presidentin tehtävään. Soveltuvuuskriteereistä, kuten riippumattomuudesta, puolueettomuudesta, rehellisyydestä ja rehellisyydestä, säädetään laissa. Lainsäädäntömuutoksilla on varmistettava, että kansallisen tuomarineuvoston soveltumattomiksi toteamilla ehdokkailla on mahdollisuus saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi nopeutetusti toimivaltaisessa tuomioistuimessa; b)Lainsäädäntömuutokset ja muut muutokset Kúrian asianjakojärjestelmään tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa, millä varmistetaan, että i) sähköisesti jätetyille tapauksille annetaan asianumero ilman ihmisen osallistumista; ii) asiat jaetaan jaostojen kesken ennalta vahvistettujen objektiivisten perusteiden mukaisesti; iii) asiaa käsittelevä jaosto muodostetaan etukäteen määrätyn algoritmin mukaisesti; iv) menettelyn osapuolet voivat asiakirja-aineiston perusteella tarkistaa, onko asioiden jakamista koskevia sääntöjä sovellettu asianmukaisesti; v) Kúrian tuomarineuvosto ja asianomaiset tuomarit (kollégium) antavat sitovan lausunnon asioiden jakojärjestelmästä; c)lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa, ja niillä muutetaan korkeimman oikeuden toimintasääntöjä (I)korkeimman oikeuden tuomarineuvoston ja asianomaisten tuomariosastojen (kollégium) valtuuksien vahvistaminen varmistaen erityisesti, että ne antavat sitovan lausunnon (a)tuomarien osastojen puheenjohtajien ja varapuheenjohtajien, presidenttien ja korkeimman oikeuden pääsihteerin ehdokkaat; (b)määräaikaiset siirrot Kúriaan; (II)poistetaan perustuslakituomioistuimen jäsenten mahdollisuus toimia tuomareina, minkä jälkeen heidät nimitetään korkeimman oikeuden tuomariksi noudattamatta tavanomaista hakumenettelyä, (III)varmistetaan, että kansallinen tuomarineuvosto antaa korkeimman oikeuden presidentin mahdollisesti ehdottaman perustellun ja sitovan lausunnon korkeimman oikeuden varapresidentin tehtävään ehdolla olevien henkilöiden soveltuvuudesta. Soveltuvuuskriteereistä, kuten riippumattomuudesta, puolueettomuudesta, rehellisyydestä ja rehellisyydestä, säädetään laissa. Lainsäädäntömuutoksilla on varmistettava, että kansallisen tuomarineuvoston soveltumattomiksi toteamilla ehdokkailla on mahdollisuus saattaa asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi nopeutetusti toimivaltaisessa tuomioistuimessa. (IV)sen varmistaminen, että välitavoitteessa I52 tarkoitettuja kansallisen tuomarineuvoston vahvistettuja valtuuksia sovelletaan myös korkeimman oikeuden presidenttiin nimittävänä viranomaisena (vuoden 2011 lain CLXII mukaisesti).

215 C9.R17 Euroopan unionin tuomioistuimelle esitettävien ennakkoratkaisupyyntöjen esteiden poistaminen Välitavoite Lainsäädäntömuutosten voimaantulo esteiden poistamiseksi Euroopan unionin tuomioistuimelle esitettäviltä ennakkoratkaisupyynnöiltä Valtioneuvoston asetuksen säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q1 2023 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön toimittamista lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa sen varmistamiseksi, että Rikosprosessilain 666 §:ää ja sitä seuraavia pykäliä muutetaan siten, että Kúrialta poistetaan mahdollisuus valvoa tuomarin Euroopan unionin tuomioistuimelle esittämän ennakkoratkaisupyynnön esittämistä koskevan päätöksen laillisuutta, ja ii) rikosprosessilain 490 §:ää, joka koskee asian käsittelyn lykkäämistä, muutetaan siten, että poistetaan kaikki esteet, jotka estävät tuomioistuinta esittämästä ennakkoratkaisupyyntöä SEUT 267 artiklan mukaisesti.

216 C9.R18 Uudistus perustuslakituomioistuimen lopullisten tuomioiden tarkistamisesta Välitavoite Sellaisten lainsäädäntömuutosten voimaantulo, joilla poistetaan viranomaisten mahdollisuus valittaa lopullisista päätöksistä perustuslakituomioistuimeen Valtioneuvoston asetuksen säännös, josta käy ilmi sen voimaantulo Q1 2023 Ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä lainsäädäntömuutokset tulevat voimaan ja niitä aletaan soveltaa sen varmistamiseksi, että vuonna 2019 vuoden 2011 lain CLI 27 §:ää muuttamalla käyttöön otettu mahdollisuus, jonka mukaan viranomaiset voivat riitauttaa perustuslakituomioistuimen lopulliset päätökset, poistetaan.

217 C9.R19 Täydennetyt säännökset täytäntöönpano-, seuranta-, tarkastus- ja valvontajärjestelyistä unionin tuen moitteettoman käytön varmistamiseksi Välitavoite Elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoa, tarkastusta ja valvontaa koskeva oikeudellinen toimeksianto Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon, tarkastukseen ja valvontaan osallistuvien elinten tehtävistä ja vastuualueista annetun valtioneuvoston asetuksen voimaantulo Q3 2022 Valtioneuvoston asetus elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon, tarkastukseen ja valvontaan Unkarissa osallistuvien elinten oikeudellisesta valtuutuksesta tulee voimaan ennen elpymis- ja palautumissuunnitelman mukaisen ensimmäisen maksupyynnön esittämistä. Asetuksessa vahvistetaan ainakin niiden elinten tehtävät ja vastuualueet, joilla varmistetaan seuraavat: a) välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja siihen liittyvien tietojen kerääminen