LIITE II

Ateenan julistus EU:n tulliliiton hallinnon uudistuksesta

Korkean tason seminaari EU:n tulliliiton hallinnon uudistuksesta

ATEENASSA 20. JA 21. MAALISKUUTA 2014 KOKOONTUNEET EU:N JÄSENVALTIOIDEN TULLIHALLINTOJEN SEKÄ EUROOPAN KOMISSION VEROTUKSEN JA TULLILIITON PÄÄOSASTON JOHTAJAT

PALAUTTAVAT MIELEEN:

EU:n tulliliiton sitoutumisen ja myötävaikuttamisen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklassa esitettyihin Euroopan unionin tavoitteisiin;

Euroopan komission 21. joulukuuta 2012 antaman tiedonannon tulliliiton tilasta (COM(2012) 791), jossa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kehotetaan aloittamaan sidosryhmien kanssa vuoropuhelu ensisijaisten tavoitteiden määrittämiseksi ja EU:n tulliliiton hallinnon uudistamiseksi;

neuvoston 19. maaliskuuta 2013 antamat päätelmät tulliliiton kehittymisestä, joissa kiinnitettiin huomiota muun muassa siihen, että EU:n tulliliiton sisäistä hallintoa on tarpeen parantaa ja että muiden viranomaisten ja yksityisen sektorin kanssa on tehtävä yhteistyötä ja on keskityttävä edellytyksiin ja resursseihin, joiden avulla voidaan tarjota parhaita mahdollisia palveluja toimijoille;

että EU:n tulliliitto on onnistuneimpia esimerkkejä Euroopan yhdentymisestä ja EU:n politiikasta;

että vaikka EU:n tulliliiton perustana on vankka lainsäädäntökehys, joka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan, tullilainsäädännön täytäntöönpano ja tätä varten tehtävä yhteistyö on ensisijaisesti jäsenvaltioiden vastuulla;

aiemmat kansallisten tullihallintojen johtajien julistukset, jotka koskevat keskustelua mahdollisista jäsenvaltioiden keskinäisistä sekä niiden ja komission uusista yhteistyötavoista EU:n tulliliiton hallinnon uudistamiseksi (esim. Praha ja Ruka);

pääjohtajien korkean tason työryhmän raportin, jossa käsitellään tulliliiton tilaa koskevassa komission tiedonannossa esiin tuotuja haasteita ja ehdotuksia;

Euroopan komission sitoumuksen esittää asiakirja EU:n tulliliiton hallinnosta vuoden 2014 loppuun mennessä;

että hallintoa koskevat yleiset tavoitteet ovat EU:n tulliliiton toiminnan tehostaminen ja tämän toteuttaminen mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla niin, että sekä EU:n että jäsenvaltioiden resursseja käytetään taloudellisesti;

että läheinen vuorovaikutus talouden toimijoiden ja kaupankäyntiyhteisön kanssa on tärkeää, sillä sen avulla tuetaan ja helpotetaan laillista kaupankäyntiä ja kehitetään toimivia strategioita ottaen asianmukaisesti huomioon edellä mainittujen sidosryhmien liiketoimintamallit;

PANEVAT MERKILLE:

että EU:n tulliliittoa on kehitetty merkittävästi sen toiminnan laajuuden, tietoteknisen toteutuksen sekä politiikan ja lainsäädännön suhteen;

että tullihallintojen vuonna 2010 toteutettujen itsearviointien päätelmissä kehotettiin ajantasaistamaan ja parantamaan EU:n tulliliiton hallinnon toteutusta;

päätelmät, joita esitetään tutkimuksessa EU:n tulliliiton arvioimisesta;

että tarve vastata joustavasti muuttuviin poliittisiin tarpeisiin ja sidosryhmien pyyntöihin sekä muuttuva maailmanlaajuinen liiketoimintaympäristö edellyttävät korkean tason palveluja kaikilla EU:n tulliliiton tehtäväalueilla sekä tulosten mittaamista;

että pääjohtajien korkean tason työryhmän päätelmillä on laaja tuki ja erityisesti että 28 jäsenvaltiota hyväksyivät yksimielisesti liitteenä olevan tullipoliittisen työryhmän toimeksiannon;

JA PITÄEN TÄMÄN MIELESSÄ OVAT EU:N TULLILIITON HALLINNON TARKISTAMISEN YHTEYDESSÄ YKSIMIELISIÄ SEURAAVASTA:

Toimenpiteiden, joita EU:n tulliliiton toiminnan tehostamiseksi toteutetaan, olisi sen seikan valossa, että tulliliitto toimii yleisesti ottaen hyvin, oltava luonteeltaan asteittaisia ja niiden tulisi ensivaiheessa perustua olemassa oleviin rakenteisiin ja menettelyihin.

Tältä pohjalta erityistä huomiota tulisi kiinnittää seuraavaan:

Tullilainsäädännön täytäntöönpanon tulosten vastaavuuden varmistaminen

Yhtenäinen lainsäädäntö ja yhdenmukainen täytäntöönpano ovat EU:n tulliliiton tehokkaalle toiminnalle elintärkeitä, ja vastaavia tuloksia on tärkeää saada aikaan ja tulosmittausta tässä suhteessa parantaa määrittelemällä asianomaiset alat ja kehittämällä tarkoituksenmukaiset keskeiset tulosindikaattorit (KPI).

Tiiviimmän yhteistyön ja yhteisten toimien kehittäminen

Tiiviimpään yhteistyöhön jäsenvaltioiden välillä on kiistatonta potentiaalia. Tehokkuuden parantaminen kustannustehokkaalla tavalla edellyttää, että jäsenvaltiot ja komissio harkitsevat konkreettisia aloja, joilla yhteistyö ja yhteiset toimet tuottavat hyötyä jäsenvaltioille ja koko EU:lle. Hyvien toimintatapojen vaihtoa olisi täydennettävä harkitsemalla ja järjestämällä yhteisiä toimia erityisesti seuraavilla aloilla: tullivirkailijoiden koulutus, yksinkertaistetut menettelyt ja valtuutetut taloudelliset toimijat, riskinhallinta ja kriisinhallinta; johdonmukaiset ennakkoratkaisut, esim. sitovat tariffi- ja alkuperätiedot; johdonmukaiset arviointikäytännöt; hybridimallia soveltavien tietoteknisten järjestelmien yhteentoimivuus.

Jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan syvempään yhteistyöhön, on mahdollisesti toteutettava yhteisiä toimia, joihin komissio tarvittaessa osallistuu. Tällaisia toimia ovat muun muassa resurssien yhdistäminen tullimenettelyjen toteuttamisessa. Ne tuovat merkittäviä säästöjä jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla ja ovat liiketaloudellisesti kannattavia.

Pitkän aikavälin vision ja strategian luominen tietoteknologiaa varten

On tarpeen kehittää pitkän aikavälin johdonmukaista strategiaa yhteisesti hallinnoitavan ja ylläpidettävän tietotekniikan tuen osalta tulliin liittyvillä aloilla, pitäen mielessä resursseihin ja taloudellisiin vaikutuksiin liittyvät rajoitukset.

Muiden viranomaisten osallistuminen

Tulli on johtava kansainvälisen kaupan valvonnasta vastaava viranomainen. Yhtenäisempi lähestymistapa komission ja jäsenvaltioiden yhteiset toimet sisältävän politiikan kehittämisessä on keskeinen prioriteetti tulliliiton toiminnan parantamisessa. Tullin vuorovaikutus ja toimien koordinointi muiden virastojen kanssa on ratkaisevan tärkeää tehokkuuden kannalta ja voi myös tehostaa niukkojen resurssien käyttöä.

Tiiviin vuorovaikutuksen varmistaminen kaupankäyntiyhteisön kanssa

Maailmassa, jossa kaupan ja toimitusketjujen keskinäinen riippuvuus kasvaa, tullin tehokkuutta arvioidaan paitsi sen perusteella, millaisen suojan se tarjoaa yhteiskunnalle ja julkiselle taloudelle, myös sen perusteella, miten nopeasti se hoitaa laillista kauppaa koskevat menettelyt. EU:n tulliliiton hyvä hallinto edellyttää tulliviranomaisten ja kaupankäyntiyhteisön vahvaa ja järjestelmällistä vuorovaikutusta EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa; näin saadaan aikaan ratkaisuja, jotka ovat liiketoimintamallien ja kansainvälisten standardien mukaisia.

Tullin poliittisen profiilin kohottaminen

Tullin rooli on viime vuosina kasvanut merkittävästi, ja tullin toiminta kattaa veronkannon ja salakuljetuksen torjunnan lisäksi yhä enemmän erilaisia tehtäviä myös muilla aloilla. On tärkeää, että tullin rooli ymmärretään oikein ja sitä tuetaan poliittisella tasolla, myös ministerineuvostossa ja kansalaisten keskuudessa. Tältä osin olisi käynnistettävä tutkimus siitä, miten tullialan työryhmien käyttöä neuvostossa voitaisiin tehostaa ja mihin nämä työryhmät olisi paras sijoittaa neuvoston rakenteessa.

Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää tullipolitiikan koordinoinnin tehostamista EU:ssa. Tämä edellyttää ”uutta alkua”, joka merkitsee EU:n tulliliiton luomisessa EU:n tasolla mukana olevien elinten ja asiantuntijaryhmien toiminnan tarkistamista ja järkeistämistä. Liitteenä olevan toimeksiannon täytäntöönpanossa komissiota tullipoliittisissa kysymyksissä tukevan tullipoliittisen ryhmän olisi toimittava ennakoivasti ja keskityttävä etenemisstrategiaan ja vaihe vaiheelta tapahtuvaan toiminnalliseen täytäntöönpanoon,

Toivovat neuvoston päätelmien antamista EU:n tulliliiton tilannetta koskevasta tiedonannosta.