Neuvoston 28 päivänä syyskuuta 1995 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 22/95 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi



Virallinen lehti nro C 331 , 08/12/1995 s. 0001



Neuvoston 28 päivänä syyskuuta 1995 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 22/95 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi (95/C 331/01) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 d artiklan ensimmäisen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3), toimivat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen(4), sekä katsovat, että Euroopan laajuisten verkkojen luominen ja kehittäminen edistävät osaltaan tärkeiden yhteisön tavoitteiden toteuttamista, joihin kuuluvat muun muassa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen, Euroopan laajuisten liikenneverkkojen luomisella ja kehittämisellä koko yhteisön alueella pyritään erityisesti myös varmistamaan henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus yhteiskunnan, ympäristön sekä turvallisuuden kannalta parhaissa mahdollisissa olosuhteissa sekä yhdentämään kaikki liikennemuodot ottamalla huomioon niiden tarjoamat edut, komission valkoisessa kirjassa yhteisen liikennepolitiikan kehittämisestä suositetaan jo olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman tehokasta käyttämistä ja kaikkien eri liikennemuotojen yhdentämistä Euroopan laajuiseksi sekä tavara- ja matkustajaliikenteen että yhdistekuljetusten maantie-, rautatie-, sisävesi-, meri- ja lentoliikenneverkoksi, verkkojen yhdentyminen Euroopan tasolla voi kehittyä ainoastaan asteittain eri liikennemuotojen yhteenliittämisen pohjalta kuhunkin liikennemuotoon sisältyvien etujen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla, toissijaisuusperiaatetta noudattaen tapahtuva suuntaa-antava toiminta yhteisön tasolla on tarpeen näihin tavoitteisiin pääsemiseksi; olisi vahvistettava Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla suunnitellun yhteisön toiminnan päälinjat ja painopisteet, on tarpeen yksilöidä kaikki näiden tavoitteiden mukaiset yhteistä etua koskevat hankkeet, jotka ovat näin vahvistettuja toiminnan painopisteitä; olisi otettava huomioon ainoastaan taloudellisesti elinkelpoiset hankkeet, jäsenvaltioiden on tarpeen ottaa huomioon ympäristön suojelu suorittamalla tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista 27 päivänä kesäkuuta 1985 annetun neuvoston direktiivin 85/337/ETY(5) mukaisia ympäristövaikutusten arviointeja ja soveltamalla luontotyyppien ja luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21 päivänä toukokuuta 1992 annettua neuvoston direktiiviä 92/43/ETY(6) yhteistä etua koskevia hankkeita toteutettaessa, olisi yksilöitävä yhteistä etua koskevat hankkeet, ei ainoastaan monimuotoliikenteen lähestymistavan mukaiset eri kuljetusmuodot vaan myös liikenteenohjaus- ja verkon käyttäjän tiedotusjärjestelmät sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmät, komission olisi esitettävä joka toinen vuosi kertomus tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja joka viides vuosi kertomus suuntaviivojen uudelleentarkastelun tarpeellisuudesta, ja komission yhteyteen olisi perustettava komitea, jonka tehtävänä on erityisesti avustaa komissiota sen tarkastellessa näiden suuntaviivojen toteuttamista ja kehitystä, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 JAKSO YLEISET PERIAATTEET 1 artikla Tarkoitus 1. Tällä päätöksellä on tarkoitus vahvistaa Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamiseksi suunniteltujen toimien tavoitteita, painopisteitä sekä päälinjoja koskevat suuntaviivat; suuntaviivoissa yksilöidään yhteistä etua koskevat hankkeet, joiden toteutuksen on osaltaan edistettävä yhteisön laajuisen verkon kehittämistä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut suuntaviivat muodostavat yleisen viitekehyksen, jolla on tarkoitus edistää Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteenkuuluvuuden, yhteenliittämisen ja yhteentoimivuuden varmistamiseen tähtääviä, yhteistä etua koskevia jäsenvaltioiden ja yhteisön toimia samoin kuin tähän verkkoon pääsyä koskevia hankkeita. Nämä hankkeet ovat yhteinen tavoite, jonka toteutus riippuu siitä, miten pitkälle niitä on kehitetty ja onko taloudellisia voimavaroja saatavissa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltion tai yhteisön taloudellista sitoutumista. Näiden suuntaviivojen tarkoituksena on myös helpottaa yksityisen alan sitoutumista. 3. Euroopan laajuisen liikenneverkon ja liikenteen telematiikan olennaiset vaatimukset määritellään erikseen. 2 artikla Tavoitteet 1. Euroopan laajuista liikenneverkkoa kehitetään yhdentämällä yhteisön tasolla maa-, meri- ja lentoliikenteen infrastruktuuriverkot vuoteen 2010 mennessä asteittain liitteessä I esitettyjen kaavioiden ja/tai liitteessä II määrättyjen erittelyjen mukaisesti. 2. Verkon on: a) taattava alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja, henkilöiden ja tavaroiden kestävä liikkuvuus parhaissa mahdollisissa yhteiskunnallisissa ja turvallisuusolosuhteissa ottaen huomioon yhteisön etenkin ympäristöä koskevat tavoitteet sekä myötävaikutettava taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, b) tarjottava käyttäjille korkeatasoiset infrastruktuurit parhain mahdollisin taloudellisin ehdoin, c) otettava mukaan kaikki kuljetusmuodot, niiden tarjoamat edut huomioon ottaen, d) mahdollistettava jo olemassa olevan kapasiteetin mahdollisimman tehokas käyttö, e) oltava mahdollisimman yhteentoimiva, f) oltava taloudellisesti mahdollisimman elinkelpoinen, g) katettava yhteisön jäsenvaltioiden koko alue siten, että pääsyä yleisesti helpotetaan sekä että saari-, syrjäseutu- ja liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet kytketään keskusalueisiin ja suuret kaupunkiasutusalueet ja yhteisön alueet yhdistetään toisiinsa ilman liikenteen pullonkauloja, h) oltava yhdistettävissä Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) valtioiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja Välimeren maiden verkkoihin edistämällä samalla näiden eri verkkojen yhteentoimivuutta ja niihin pääsyä sikäli kuin se on yhteisön edun mukaista. 3 artikla Verkon laajuus 1. Euroopan laajuinen verkko muodostuu liikenteen infrastruktuureista sekä liikenteenhallintajärjestelmistä sekä paikantamis- ja navigointijärjestelmistä. 2. Liikenteen infrastruktuurit muodostuvat tieverkoista, rautateistä ja sisävesiväylistä, merisatamista, lentoasemista ja liityntäkohdista, kuten sisävesiliikenteen satamista ja uudelleenlastauskeskuksista. 3. Liikenteenhallintajärjestelmät ja paikantamis- ja navigointijärjestelmät käsittävät liikenteen yhteensopivan toiminnan varmistamiseksi ja liikenteen tehokkaaksi ohjaamiseksi tarpeelliset tekniset, tietotekniset ja televiestintälaitteistot. 4 artikla Toiminnan päälinjat Yhteisön toiminnan päälinjat ovat: a) verkkosuunnitelmien laatiminen ja niiden tarkistaminen, b) yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöinti, c) olemassa olevan verkon muokkaaminen, d) verkon yhteentoimivuuden parantaminen, e) liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistäminen etenkin liityntäkeskuksia perustamalla, f) rahoitusta koskevien toimien johdonmukaisuuden ja niiden toisiaan täydentävyyden jatkaminen noudattaen kuhunkin rahoitusvälineeseen sovellettavia sääntöjä, g) tutkimus- ja kehitystoiminta, h) yhteistyö ja aiheellisten sopimusten tekeminen niiden kolmansien maiden kanssa, joita verkon kehittäminen koskee, i) jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kannustaminen edistämään yhteisön tavoitteita, j) asianomaisten osapuolten jatkuvan yhteistyön edistäminen. 5 artikla Painopisteet Toiminnan painopisteet, ottaen huomioon 2 artiklassa luetellut tavoitteet, ovat: a) sellaisten yhteyksien sekä pää- ja liityntäyhteyksien kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkaulat, saada valmiiksi puuttuvat osuudet ja täydentää pääliikenneväylät, b) verkkoon pääsyn kehittäminen ottaen erityisesti huomioon tarpeen liittää saaret, sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet ja syrjäseutualueet yhteisön keskusalueisiin, c) eri liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistelmä ja yhteensovittaminen, d) verkon osien yhteentoimivuuden asteittainen toteuttaminen, e) olemassa olevien infrastruktuurien kapasiteettien ja tehokkuuden optimointi, f) liityntäliikenteen solmukohtien ja eri liikennemuotojen uudelleenlastaus- ja vaihtokohtien perustaminen ja parantaminen, g) verkon turvallisuuden ja käyttövarmuuden parantaminen, h) ympäristönäkökohtien yhdistäminen verkon toteuttamiseen ja kehittämiseen, i) liikenteenohjaus- ja verkossa olevan liikenteen valvontajärjestelmien ja käyttäjän tiedotusjärjestelmien kehittäminen ja toteuttaminen infrastruktuurien parasta mahdollista käyttöä varten, j) Euroopan laajuisen liikenneverkon parempaa suunnittelua ja toteuttamista edistävien tutkimusten toteuttaminen. 6 artikla Kolmansien maiden verkot Neuvosto päättää tapauskohtaisesti ja perustamissopimuksen asiaa koskevien menettelyjen mukaisesti, edistääkö yhteisö yhteistä etua koskevia hankkeita sekä verkkojen liitäntää ja yhteentoimivuutta kolmansien maiden verkkojen ja Euroopan laajuisen verkon välisen yhteensopivuuden varmistamiseksi. 7 artikla Yhteistä etua koskevat hankkeet 1. Yhteistä etua koskevina hankkeina pidetään erityisesti kilpailukysymysten osalta hankkeita, jotka - toteuttavat 2 artiklassa esitettyjä tavoitteita, - koskevat 3 artiklassa tarkoitettua verkkoa, - kuuluvat 5 artiklassa lueteltuihin painopisteisiin, - ovat taloudellisesti elinkelpoisia ottaen huomioon sosiaalis-taloudelliset kustannukset ja edut. 2. Kussakin hankkeessa on oltava kyse jostakin 8-16 artiklassa esitetystä verkon osasta ja hankkeiden on erityisesti - kohdistuttava yhteyksiin, jotka yksilöidään liitteen I kartoissa ja/tai - oltava liitteen II erittelyjen ja perusteiden mukaisia. 2 JAKSO TIEVERKKO 8 artikla Ominaispiirteet 1. Euroopan laajuinen tieverkko koostuu olemassa olevista, uusista tai kehitettävistä moottoriteistä ja korkeatasoisista teistä, - joilla on tärkeä merkitys pitkän matkan liikenteessä, tai - jotka mahdollistavat verkossa yksilöidyillä liikennereiteillä suurimpien kaupunkikeskusten ohikulkuliikenteen, tai - joilla varmistetaan liityntä muihin liikennemuotoihin, tai - joiden avulla sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevat alueet tai syrjäseutualueet voidaan liittää yhteisön keskusalueisiin. 2. Verkko takaa käyttäjille korkean, yhtenäisen ja jatkuvan palvelun, mukavuuden ja turvallisuuden tason. 3. Verkko käsittää liikenteenhallinnan ja käyttäjäinformaation infrastruktuurin ja tukeutuu liikenteenhallintajärjestelmien aktiiviseen yhteistoimintaan Euroopan sekä kansallisella että alueellisella tasolla. 3 JAKSO RAUTATIEVERKKO 9 artikla Ominaispiirteet 1. Rautatieverkko muodostuu suurnopeusverkoista ja perinteisestä rautatieliikenteen verkosta. 2. Suurnopeusverkot muodostuvat: - erityisesti suurnopeuksia varten rakennetuista, nykyisellä tai uudella tekniikalla yleensä 250 kilometrin tai sitä suurempia tuntinopeuksia varten varustetuista radoista, - erityisesti suurnopeuksia varten parannetuista, noin 200 kilometrin tuntinopeuksia varten varustetuista radoista, - korkeuserojen, pinnanmuodostuksen tai kaupunkiympäristön vuoksi luonteeltaan erikoisista, suurnopeuksia varten erityisesti parannetuista radoista, joilla nopeus on sovitettava tilanteen mukaan. Tämä verkko muodostuu liitteessä I esitetyistä suurnopeusradoista tai suurnopeuksia varten parannetuista radoista. 3. Perinteinen rautatieverkko muodostuu perinteisen rautatieliikenteen radoista mukaan lukien 13 artiklassa tarkoitetut yhdistettyjen kuljetusten rataosuudet. 4. Verkko: - on tärkeä tekijä pitkän matkan tavara- ja henkilöliikenteessä, - on tärkeä tekijä pitkän matkan yhdistetyissä kuljetuksissa, - mahdollistaa liittymisen muiden liikennemuotojen verkkoihin ja pääsyn alueellisiin tai paikallisiin rautatieverkkoihin. 5. Jatkuvuutensa ja yhteentoimivuutensa asteittaisen toteuttamisen ansiosta verkko tarjoaa käyttäjille korkean laatu- ja turvallisuustason, etenkin teknisen yhdenmukaistamisen sekä yhdenmukaistetun ohjaus- ja valvontajärjestelmän avulla. 4 JAKSO SISÄVESILIIKENTEEN VERKKO JA SISÄVESISATAMAT 10 artikla Ominaispiirteet 1. Euroopan laajuinen sisävesiliikenneverkko muodostuu joista ja kanavista sekä erilaisista liittymäkohdista ja haarautumista, jotka varmistavat jokien ja kanavien liitokset. Verkko mahdollistaa erityisesti yhteydet teollisuusalueiden ja merkittävien taajamien välillä sekä niiden yhteydet satamiin. 2. Verkon väylien on teknisiltä ominaisuuksiltaan vastattava vähintään kokoluokkaa IV, joka mahdollistaa 80-85 metriä pitkän ja 9,5 metriä leveän aluksen tai työntökytkyeen läpikulun. Jos verkkoa nykyaikaistetaan tai jos luodaan verkkoon yhdistetty uusi väylä, teknisten vaatimusten olisi vastattava vähintään luokkaa IV ja myöhemmin olisi oltava mahdollista saavuttaa luokka Va/Vb sekä mahdollistaa yhdistelmäkuljetuksissa käytettävien alusten läpikulku tyydyttävällä tavalla. Luokka Va mahdollistaa 110 metriä pitkän ja 11,4 metriä leveän laivan tai työntökytkyeen läpikulun ja luokka Vb mahdollistaa 172-185 metriä pitkän ja 11,4 metriä leveän työntökytkyeen läpikulun. 3. Sisävesisatamat, jotka muodostavat 2 kohdassa tarkoitettujen sisävesiväylien ja muiden liikennemuotojen välisiä yhtymäkohtia, ovat verkon osa. 4. Verkkoon kuuluu liikenteenohjauksen infrastruktuuri. 5 JAKSO MERISATAMAT 11 artikla Ominaispiirteet Satamat mahdollistavat meriliikenteen kehittymisen ja toimivat saarille suuntautuvan meriliikenteen sekä meriliikenteen ja muiden liikennemuotojen yhtymäkohtina. Ne tarjoavat laitteita ja palveluja liikenteenharjoittajille. Niiden infrastruktuurit tarjoavat palveluja matkustaja- ja tavaraliikenteelle, mukaan lukien lauttapalvelut ja lyhyen ja pitkän matkan laivaliikennepalvelut, myös rannikkoliikenne, sekä yhteisön että kolmansien maiden kanssa tarvittavia liikenneyhteyksiä varten. 6 JAKSO LENTOASEMAT 12 artikla Ominaispiirteet 1. Euroopan laajuinen lentoasemaverkko koostuu yhteisön alueella sijaitsevista ja kaupallisen lentoliikenteen käytettävissä olevista liitteessä II mainittujen erittelyjen mukaisista lentoasemista. Nämä lentoasemat määritellään eri tavoin niiden hoitaman liikenteen määrän ja tyypin mukaan ja niiden tehtävien mukaan, jotka niillä on verkossa. Lentoasemat mahdollistavat lentoliikenneyhteyksien kehittämisen ja lentoliikenteen liittämisen muihin liikennemuotoihin. 2. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat muodostavat Euroopan laajuisen lentoasemaverkon ytimen. Yhteydet yhteisön ja muun maailman välillä hoidetaan suurimmaksi osaksi kansainvälisten yhteyslentoasemien avulla. Yhteisön yhteyslentoasemat huolehtivat etupäässä yhteyksistä yhteisössä, yhteisön ulkopuolisten yhteyksien muodostaessa toistaiseksi vähäisen osan niiden toiminnasta. Alueelliset ja yhdysliikenteen lentoasemat helpottavat pääsyä verkon keskeisiin osiin tai edistävät syrjäseutujen liikenneyhteyksiä. 7 JAKSO YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO 13 artikla Ominaispiirteet 1. Euroopan laajuinen yhdistettyjen kuljetusten verkko käsittää: - yhdistettyihin kuljetuksiin sopivat rautatie- ja sisävesiliikenneyhteydet sekä meriliikenneyhteydet, jotka yhdessä mahdollisten yhteyksien alussa ja/tai lopussa sijaitsevien tieosuuksien kanssa mahdollistavat pitkänmatkan tavaraliikenteen, - rautatie-, sisävesi-, meri- ja tieliikenteen uudelleenlastaukseen käytettävät laitteet, - väliaikaisesti niihin voidaan sisällyttää myös asianmukainen pyörillä liikkuva kalusto silloin kun vielä mukauttamaton infrastruktuuri sitä edellyttää. 8 JAKSO MERILIIKENTEEN OHJAUS- JA TIEDOTUSVERKKO 14 artikla Ominaispiirteet Euroopan laajuinen meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusverkko käsittää: - rannikko- tai satamaliikenteen ohjausjärjestelmät, - alusten paikantamisjärjestelmät, - vaarallisia tai mertapilaavia tavaroita kuljettavien alusten raportointijärjestelmät, - merihädässä olevia ja merenkulun turvallisuutta varten olevat viestintäjärjestelmät, meriliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden sekä ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi yhteisön jäsenvaltioiden merialueilla. 9 JAKSO LENTOLIIKENTEEN OHJAUSVERKKO 15 artikla Ominaispiirteet Euroopan laajuinen lentoliikenteen ohjausverkko koostuu yleisilmailulle varatusta ilmatilasta, lentoväylistä ja navigoinnin apulaitteista, liikennevirtojen suunnittelu- ja ohjausjärjestelmistä ja lennonjohtojärjestelmästä (lennonjohtokeskukset, valvonta- ja ilmailuviestipalvelumenetelmät), jotka ovat välttämättömiä lentoliikenteen turvallista ja tehokasta sujumista varten Euroopan ilmatilassa. 10 JAKSO PAIKANTAMIS- JA NAVIGOINTIVERKKO 16 artikla Ominaispiirteet Euroopan laajuiseen paikantamis- ja navigointiverkkoon kuuluvat satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmät sekä uudessa Euroopan laajuisessa radionavigointisuunnitelmassa määriteltävät järjestelmät. Ne tarjoavat kaikkien liikennemuotojen käytettävissä olevan luotettavan ja tehokkaan paikantamis- ja navigointipalvelun. 11 JAKSO YLEISET MÄÄRÄYKSET 17 artikla Komitea, tietojen vaihto ja kertomus 1. Jäsenvaltiot toimittavat säännöllisesti komissiolle ne kansalliset suunnitelmat ja ohjelmat, joita ne ovat laatineet Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, erityisesti tässä päätöksessä yksilöityjä yhteistä etua koskevien hankkeiden osalta. 2. Komission yhteyteen perustetaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevä komitea, jäljempänä "komitea", joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitea vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden toimittamista suunnitelmista ja ohjelmista ja voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseen liittyviä kysymyksiä. 3. Komissio laatii joka toinen vuosi kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle tässä päätöksessä esitettyjen suuntaviivojen toteuttamisesta. Komitea avustaa komissiota 2 kohdassa tarkoitetun kertomuksen laadinnassa. 18 artikla Suuntaviivojen tarkistaminen 1. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka viides vuosi tämän päätöksen voimaantulon jälkeen ja ensimmäisen kerran 1 päivään heinäkuuta 1999 mennessä kertomuksen, josta käy ilmi, onko näitä suuntaviivoja mukautettava taloudellisen kehityksen ja liikenteen alan teknologian, erityisesti rautatieliikenteen, kehityksen mukaisesti. Komissiota avustaa tämän kertomuksen laadinnassa 17 artiklassa tarkoitettu komitea. 2. Komissio tekee tarvittaessa 1 kohdassa tarkoitetun kertomuksen vuoksi aiheellisiksi katsomiaan ehdotuksia. 19 artikla Kumoaminen Kumotaan kuulemismenettelyn ja liikenteen infrastruktuurikomitean perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 1978 tehty neuvoston päätös 78/174/ETY(7). 20 artikla Tämä päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 21 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty . . . Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 220, 8.8.1994, s. 1 (2) EYVL N:o C 397, 31.12.1994, s. 23 (3) Lausunto annettu 28. syyskuuta 1994 (EYVL N:o C 210, 14.8.1995, s. 34) (4) Euroopan parlamentin lausunto annettu . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja Euroopan parlamentin päätös tehty . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä) (5) EYVL N:o L 175, 5.7.1985, s. 40 (6) EYVL N:o L 206, 22.7.1992, s. 7 (7) EYVL N:o L 54, 25.2.1978, s. 16 LIITE I VERKOSTOKAAVIOT KARTTAPIIRROKSINEEN(1*) Osa 2: Tieverkko 2.0 Eurooppa 2.1 Belgia/Luxemburg 2.2 Tanska 2.3 Saksa 2.4 Kreikka 2.5 Espanja 2.6 Ranska 2.7 Irlanti 2.8 Italia 2.9 Alankomaat 2.10 Itävalta 2.11 Portugali 2.12 Suomi 2.13 Ruotsi 2.14 Yhdistynyt kuningaskunta Osa 3: Rautatieverkko 3.0 Eurooppa 3.1 Belgia 3.2 Tanska 3.3 Saksa 3.4 Kreikka 3.5 Espanja 3.6 Ranska 3.7 Irlanti 3.8 Italia 3.9 Luxemburg 3.10 Alankomaat 3.11 Itävalta 3.12 Portugali 3.13 Suomi 3.14 Ruotsi 3.15 Yhdistynyt kuningaskunta Osa 4: Sisävesiliikenneverkko 4. Eurooppa Osa 5: Merisatamat Yhteistä etua koskevat merisatamiin liittyvät hankkeet on tässä päätöksessä yksilöity liitteessä II olevin perustein ja ne voivat koskea mitä hyvänsä yhteisön jäsenvaltion satamista. Tämä liite I ei sisällä karttaa merisatamista, sillä kaikkia satamia ei saada mahtumaan yhteen karttaan. Osa 6: Lentoasemat 6.0 Eurooppa 6.1 Belgia/Tanska/Saksa/ Luxemburg/Hollanti/Itävalta 6.2 Kreikka 6.3 Espanja/Portugali 6.4 Ranska 6.5 Irlanti/Yhdistynyt kuningaskunta 6.6 Italia 6.7 Suomi/Ruotsi Osa 7: Yhdistettyjen kuljetusten verkko 7.1 A. Rautatiet B. Rautatiet (suuressa mittakaavassa) 7.2 Sisävesiliikenneväylät Huom: Termi "suunniteltu" karttojen selityksissä käsittää kaikki yhteistä etua koskevan infrastruktuurihankkeen välivaiheet alustavista tutkimuksista rakentamiseen. OSA 2 TIEVERKKO >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> OSA 3 RAUTATIEVERKKO >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> > VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> OSA 4 SISÄVESILIIKENTEEN VERKKO >VIITTAUS FILMIIN> OSA 6 LENTOASEMAT >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> OSA 7 YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> >VIITTAUS FILMIIN> (1*) Kartat viittaavat tekstissä ja/tai liitteessä II tarkoitettuihin vastaaviin osiin. LIITE II YHTEISTÄ ETUA KOSKEVIEN HANKKEIDEN PERUSTEET JA TEKNISET ERITTELYT(1*) osa 2: Tieverkko osa 3: Rautatieverkko osa 4: Sisävesiliikenteen verkko ja sisävesisatamat osa 5: Marisatamat osa 6: Lentoasemat osa 7: Yhdistettyjen kuljetusten verkko osa 8: Meriliikenteen tiedotus- ja ohjausverkko osa 9: Lentoliikenteen ohjausverkko osa 10: Paikantamis- ja navigointiverkko 2 JAKSO TIEVERKKO Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat: A. Verkon kehittämistä, erityisesti: - moottoriteiden leventämistä tai hyvälaatuisten maanteiden kehittämistä, - kaupunkien ja kaupunkimaisten asutuskeskusten ohitusteiden rakentamista tai niiden parantamista, - kansallisten verkkojen yhteentoimivuuden parantamista. B. Liikenteenhallinta- ja käyttäjien informaatiojärjestelmien kehittämistä, erityisesti: - telematiikkainfrastruktuurien käyttöönottoa liikennetietojen keräämistä varten, - liikenteen informaatio- ja hallintakeskusten kehittämistä, mukaan lukien eri maiden liikenneinformaatiokeskusten tietojen vaihto, - maantieliikenteen tiedotuspalvelujen, erityisesti RDS-TMC:n(2) käyttöönottoa, - telematiikkainfrastruktuurien teknistä yhteentoimivuutta. 3 JAKSO RAUTATIEVERKKO Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia näihin yhteyksiin liittyviä infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat: - Euroopan laajuisten rautatiejärjestelmien yhteentoimivuutta, - verkkojen liittämistä yhteen muiden liikennemuotojen kanssa. 4 JAKSO SISÄVESIVÄYLÄVERKKO JA SEN SATAMAT Sisävesisatamat Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat: A. Kaikki seuraavat vaatimukset täyttäviä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja sisävesisatamia: 1. Ne sijaitsevat liitteessä I esitetyn kaavion mukaisessa sisävesiväyläverkossa. 2. Ne on yhdistetty muihin Euroopan laajuisiin vesiväyliin. 3. Niissä on lastinsiirtolaitteet, erityisesti: - lastinsiirtokeskukset - konttiterminaalit - ro-ro. B. Hankeluokat 1. Pääsy sisävesiväylältä satamaan. 2. Satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri. 3. Muut satama-alueen sisäiset liikenneinfrastruktuurit. 4. Muut sataman ja Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osien väliset liikenneinfrastruktuurit. Liikenteenohjaus Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia infrastruktuurihankkeita, jotka koskevat liikenteenohjauksen teknisiä ja tietoteknisiä laitteistoja. 5 JAKSO MERISATAMAT 1. Yhteistä etua koskevat satamahankkeet ja niihin liittyvät hankkeet Satamainfrastruktuurihankkeiden ja niihin liittyvien hankkeiden on kuuluttava yhteen tai useampaan seuraavista luokista: A. Pääsy satamaan mereltä tai sisävesiväylältä, mukaan lukien jäänmurtajakaluston kustannukset B. Satama-alueen sisäinen satamainfrastruktuuri C. Satama-alueen sisäinen maaliikenneinfrastruktuuri D. Maaliikenneinfrastruktuuri, jolla satama liitetään Euroopan laajuisen liikenneverkon eri osiin. 2. Hankkeiden tavoitteet Yhteistä etua koskevien satamainfrastruktuurhankkeiden ja niihin liittyvien hankkeiden ainoana tai yhteisenä tavoitteena on oltava: - helpottaa yhteisön eri alueiden välisen ja yhteisön sekä muun maailman välisen kaupan kehittymistä, - myötävaikuttaa liikkuvuuden vakiintumiseen auttamalla tieliikennekäytävien ruuhkien purkamisessa ja eurooppalaisten kuljetusten ulkoisten kustannusten vähentämisessä esimerkiksi lisäämällä meriliikenteen osuutta kokonaisliikenteestä erityisesti edistämällä rannikkoliikennettä, - parantaa yhteisön eri alueiden välisiä liikenneyhteyksiä ja lujittaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta kehittämällä yhteisön eri alueiden välisiä meriyhteyksiä ja kiinnittämällä erityistä huomiota yhteisön saari- ja syrjäseutualueisiin, - mahdollistaa ympärivuotinen pääsy noin 60. pohjoisella leveysasteella ja sitä pohjoisempana sijaitseviin Itämeren satamiin, joissa jää talvella yleensä estää satamaan pääsyn. 3. Erityisvaatimukset Hankkeiden on edistettävä: - liikenteen integrointia Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon tai monimuotoliikenneketjuun tai - merta pilaamattomien liikennemuotojen käytön kehittämistä. 6 JAKSO LENTOASEMAT I. Yhteistä etua koskevien lentoasemien valintaperusteet Yhteistä etua koskevien lentoasemien on täytettävä joillekin seuraavista lentoasemakategorioista asetetut vaatimukset: 1. Kansainväliset yhteyslentoasemat käsittävät: - kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät(3), joiden: - vuosittainen matkustajamäärä on vähintään 5 miljoonaa - 10 %, tai - vuosittainen ansiolentojen määrä on vähintään 100 000, tai - vuosittainen rahtimäärä on vähintään 150 000 tonnia, tai - vuosittainen yhteisön ulkopuolisten matkustajien määrä on vähintään 1 miljoona, tai - kaikki vanhan kansainvälisen yhteyslentoaseman tilalle rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa. 2. Yhteisön yhteyslentasemat käsittävät: - kaikki lentoasemat tai lentoasemajärjestelmät, joiden: - vuosittainen matkustajamäärä on välillä 1 miljoona - 10 % ja 4 499 999, tai - vuosittainen rahtimäärä on välillä 50 000-149 999 tonnia, tai - vuosittainen matkustajien määrä on välillä 500 000 - 899 999, ja vähintään 30 % liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai - vuosittainen matkustajien määrä on välillä 300 000 - 899 999, ja liikenne tapahtuu Euroopan mantereen ulkopuolella yli 500 kilometrin päässä lähimmästä kansainvälisestä yhteyslentoasemasta, tai - kaikki yhteisön alueella sijaitsevan vanhan yhteyslentoaseman tilalle rakennetut uudet lentoasemat, jos vanhaa lentoasemaa ei voi enää laajentaa. 3. Alueelliset yhteyslentasemat ja yhdysliikennettä hoitavat lentasemat käsittävät kaikki lentoasemat, joilla - vuosittainen matkustajamäärä on välillä 500 000-899 999 ja alle 30 % liikenteestä on muuta kuin kansallista, tai - vuosittainen matkustajamäärä on välillä 250 000 - 10 % ja 499 999, tai - vuosittainen rahtimäärä on välillä 10 000 ja 49 999 tonnia, tai - jotka sijaitsevat johonkin jäsenvaltioon kuuluvalla saarella, tai - jotka sijaitsevat yhteisöön kuuluvalla liikenteellisesti eristetyllä alueella ja tarjoavat kaupallisia palveluja lentokoneilla, joiden suurin sallittu lentoonlähtömassa on vähintään 10 tonnia. Lentoaseman katsotaan sijaitsevan liikenteellisesti eristetyllä alueella, jos se sijaitsee yli 100 kilometrin päässä linnuntietä lähimmästä kansainvälisestä tai yhteisön yhteyslentoasemasta. Tämä etäisyys voi poikkeustapauksessa olla niin lyhyt kuin 75 kilometriä, jos liikenteessä on todellisia vaikeuksia maaston korkeuserojen tai maaliikenteen infrastruktuurien huonon kunnon takia. II. Lentoasemaverkostoon liittyvien yhteistä etua koskevien hankkeiden erittelyt Kaikkia sellaisia hankkeita, jotka ovat seuraavien erittelyjen mukaisia, pidetään yhteistä etua koskevina: >TAULUKON PAIKKA> 7 JAKSO YHDISTETTYJEN KULJETUSTEN VERKKO Liitteessä I esitettyihin yhteyksiin liittyvien hankkeiden lisäksi pidetään yhteistä etua koskevina kaikkia näihin yhteyksiin liittyviä hankkeita, jotka koskevat - rautatie- tai sisävesiliikenneinfrastruktuurien rakentamista tai kehittämistä, jotta eri liikennemuotojen välisten lastinkuormausyksikköjen kuljetus olisi teknisesti mahdollista ja taloudellisesti kannattavaa, - eri maaliikennemuotojen välisten lastinsiirtokeskusten rakentamista tai kehittämistä, mukaan lukien kiinteiden tai liikkuvien lastinsiirtolaitteiden käyttöönotto, - satama-alueiden kehittämistä siten, että voidaan ottaa käyttöön tai parantaa konttien siirtoa meri- ja rautatie-, sisävesi- tai tieliikenteen välillä, - rautatiekalustoa, joka on erityisesti mukautettu yhdistelmäliikenteeseen, kun infrastruktuurien ominaispiirteet niin edellyttävät erityisesti ottaen huomioon tämän infrastruktuurin mahdollisen parantamisen kustannukset ja sillä varauksella, että tällaisen kaluston käyttö liittyy kyseiseen infrastruktuuriin ja että asianomaiset toimijat voivat hyötyä siitä tasavertaisesti. 8 JAKSO MERILIIKENTEEN OHJAUS- JA TIEDOTUSVERKKO Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita, - jotka liittyvät yhteisön merenkulun turvallisuuspolitiikaan tai - jotka on tarkoitettu merenkulun turvallisuutta koskevien kansainvälisten yleissopimusten ja kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) päätöslauselmien täytäntöönpanoa varten ja jotka koskevat - yhteisönsisäisen järjestelmän käyttöönottoa, jolla välitetään ilmoituksia yhteisön satamiin saapuville tai sen satamista lähteville aluksille tai yhteisön rannikoiden edustalla liikenöiville aluksille elektronisen tietojenvaihtojärjestelmän välityksellä, mukaan lukien tiedonsiirto alusten ja maalla sijaitsevien laitosten välillä tutkavastaajien välityksellä; huomiota kiinnitetään erityisesti elektronisiin tietojenvaihtojärjestelmiin (EDI), joihin kuuluu yhteensopivat liitännät, - maaliikenteen radionavigointikanavien (LORAN-C) kehittämistä ja parantamista, - meriliikenteen ohjaus- ja tiedotusjärjestelmien (STM) kehittämistä ja parantamista, jotka koskevat rannikko- ja satamaliikennettä ja niiden yhtymäkohtia, pyrittäessä varmempaan ja tehokkaampaan meriliikenteen valvontaan ja ohjaukseen erityisesti satamien yhtymisvyöhykkeillä sekä vilkasliikenteisillä ja ympäristövaikutusten suhteen kestokyvyltään heikoilla vyöhykkeillä, - paremman liikenteenohjauksen mahdollistavien välineiden kehittämistä: meriliikenteen kulkua ja merivahinkoja koskevat tietokannat, EPTO (European Permanent Traffic Observatory), liikenteen lisääntymisen analysointivälineen kehittämistä, - infrastruktuurien ja laitteiden kehittämistä merihädässä olevien alusten ja merenkulun turvallisuuden maailmanlaajuisen järjestelmän (GMDSS) toteuttamisen edistämiseksi, - telemaattisten tietojenvaihtojärjestelmien vahvistamista sen satamavaltion harjoittaman alusvalvonnan puitteissa. 9 JAKSO LENTOLIIKENTEEN OHJAUSVERKKO Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia järjestelmän kapasiteetin lisäämisen ja sen parhaan mahdollisen käytön mahdollistavia hankkeita, jotka myötävaikuttavat erilaisten kansallisten osatekijöiden tarjoamien keinojen ja menettelyjen yhdenmukaistamiseksi ja yhdistämiseksi ja jotka noudattavat kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja toimivaltaisten eurooppalaisten elinten määrittelemiä sovellettavia standardeja, ottaen huomioon erityisesti Euroopan lennonvalvontakeskuksen (Eurocontrol) asiaa koskevat selvitykset. Nämä hankkeet koskevat: - eri käyttäjien parempaa ilmatilan käyttöä sekä yhtenäisen ja tehokkaan reittijärjestelmän käyttöönottoa koskevia tutkimuksia, - lentoliikenteen suunnittelua ja ohjausta siten, että tarjonta ja kysyntä kohtaisivat paremmin ja käytettävissä olevan lennonjohtokapasiteetin käyttö optimoitaisiin, - tarpeellisia tutkimuksia ja selvityksiä, jotta keinoja ja menettelyjä yhdenmukaistettaisiin siten, että palvelujen tarjoajat integroitaisiin ottaen huomioon erityisesti Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) toimintalinjat, - järjestelmän tuottavuuden parantamista erityisesti tietokoneavusteisen lennonjohdon ja mahdollisten vaaratilanteiden havaitsemis- ja ratkaisujärjestelmien avulla, - lennonjohdon tarvitsemien ilmailuviestipalvelu-, navigointi- ja valvontamenetelmien käyttöönoton edistämistä, mukaan lukien uuden teknologian, erityisesti satelliittien ja digitaalisten tietoyhteyksien käyttöönoton edistäminen sikäli kuin se mahdollistaa yhteisten eurooppalaisten määrittelyjen noudattamisen. 10 JAKSO PAIKANTAMIS- JA NAVIGOINTIVERKKO Yhteistä etua koskevina pidetään kaikkia sellaisia hankkeita, jotka koskevat tulevan eurooppalaisen radionavigointijärjestelmän osien sekä maailmanlaajuisen satelliittipaikantamis- ja navigointijärjestelmän käyttöönottoa. Viimeksi mainittuun kuuluu: - tietojenkäsittely- ja valvontajärjestelmän käsittävä valvontakeskus - maa-asemaverkko navigointia varten - satelliiteista koostuva maapalloa kiertävä osa, jonka avulla lähetetään navigointisignaaleja - valvonta-asemien verkko. (1*) Nämä perusteet ja erittelyt liittyvät vastaaviin osiin päätöksen artiklaosassa ja/tai liitteessä I. (2) Radiotaajuuksia käyttävä maantieliikenteen digitaalinen viestijärjestelmä, jonka avulla yleinen viestivirta voidaan sovittaa yksittäisten tienkäyttäjien tarpeisiin. (3) Lentoasemajärjestelmät: EYVL N:o L 240, 24.8.1992, s. 14 NEUVOSTON PERUSTELUT I. JOHDANTO Komissio teki 7. huhtikuuta 1994 EY:n perustamissopimuksen 129 d artiklan ensimmäiseen kohtaan perustuvan ehdotuksen päätökseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi(1) ja 27. helmikuuta 1995 tarkistusehdotuksen(2). Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ehdotuksesta 18. toukokuuta 1995(3), talous- ja sosiaalikomitea 23. marraskuuta 1994(4) ja alueiden komitea 27. syyskuuta 1994(5). Saatuaan Euroopan parlamentin lausunnon komissio teki 19. kesäkuuta 1995 toisen tarkistusehdotuksen(6). Neuvosto vahvisti yhteisen kantansa 28. syyskuuta 1995 perustamissopimuksen 189 b artiklan mukaisesti. II. EHDOTUKSEN TARKOITUS Ehdotuksen tarkoituksena on päätöksen avulla panna täytäntöön perustamissopimuksen 129 c artiklan 1 kohdan ensimmäisen alakohdan määräykset vahvistamalla yhteisön suuntaviivat Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi. Ehdotettujen suuntaviivojen tarkoituksena on yhdistää jokaiselle liikennemuodolle laaditut erityissuuntaviivat yhdeksi päätökseksi. Tämä päätös korvaa 29. lokakuuta 1993 tehdyt kolme eri liikennemuotoja (tieverkkoa, sisävesiväylien verkkoa ja yhdistettyjen kuljetusten verkkoa) koskevaa neuvoston päätöstä(7), ja tähän päätökseen sisältyvät myös rautatiet, satamat ja lentokentät sekä koko verkkoa koskevat tiedotus- ja hallintajärjestelmät. Ehdotuksen mukaisesti verkkojen Euroopan laajuinen yhdistäminen tehdään vähitellen verkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta koskevin toimenpitein, jotta käytettäisiin järkevämmin eri liikennemuotoja ja hyödynnettäisiin tehokkaammin kunkin erityisetuja ympäristöä kunnioittaen. Esitetyissä suuntaviivoissa määritetään pitkän aikavälin kehitysprosessi, joka ulottuu vuoteen 2010 saakka. Suuntaviivoja voidaan pitää yleisinä puitteina, joissa määritetään tavoitteet ja annetaan ohjeet verkkojen suunnitellusta kehittämisestä sekä sitä varten toteutettavista toimenpiteistä. Esitettyjen suuntaviivojen perusteella voidaan yksilöidä verkkoihin liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet. III. SELVITYS YHTEISESTÄ KANNASTA Neuvoston yhteinen kanta vastaa olennaiselta osaltaan komission muutettua ehdotusta, jossa on otettu huomioon useita Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia. Yhteisessä kannassa hyväksytään ehdotuksen pääajatus, rakenne ja olennaiset osat. Yhteisessä kannassa on kuitenkin tiettyjä tarkistuksia, joista tärkeimmät ovat jäljempänä 1 kohdassa ja joiden mukaisesti päätökseen ei sisällytetä erityismääräystä ympäristönsuojeluvaatimuksista eikä uutta, ensisijaisia infrastruktuurihankkeita koskevaa liitettä III. Yhteisessä kannassa ei myöskään oteta huomioon eräitä Euroopan parlamentin tarkistuksia, jotka koskevat päätössuunnitelman liitteen I karttoihin merkittäviksi aiottuja infrastruktuurihankkeita. 1. a) Ympäristönsuojeluvaatimuksia koskevan erityismääräyksen sisällyttäminen päätökseen Euroopan parlamentin tarkistuksen 12 mukaan muutetussa ehdotuksessa on uusi 7 artikla, jonka mukaisesti ympäristönäkökohdat otetaan huomioon kaikissa verkon kehittämistä eli esisuunnittelua, varsinaista suunnittelua ja toteuttamista koskevissa vaiheissa, jolloin ympäristönsuojelulle annetaan keskeinen asema. Määräyksen perusteella voitaisiin hankkeen ympäristövaikutuksia arvioitaessa valita paras mahdollinen lähestymistapa, jossa otettaisiin huomioon useita vaihtoehtoratkaisuja. Lisäksi muutetussa ehdotuksessa on Euroopan parlamentin tiettyjen tarkistusten vuoksi useita viittauksia ympäristönsuojeluun sekä johdanto- että artiklaosassa. Euroopan parlamentin tarkistusten 1 ja 144 mukaisesti komissio lisäsi ehdotuksensa johdanto-osaan kappaleet 2 a ja 3 ja tarkistuksen 6 mukaisesti komissio lisäsi 2 artiklan 2 kohdan ensimmäiseen ja neljänteen luetelmakohtaan ympäristöä koskevat määräykset. Yhteisessä kannassaan neuvosto arvioi, ettei ole tarpeellista sisällyttää ehdotukseen erityisesti ympäristönsuojelua koskevaa artiklaa, koska päätöksen artiklaosassa ja liitteissä on asiaa koskevia selkeitä viittauksia, joiden neuvosto katsoo riittävän. Yhteisessä kannassa on selkeitä viittauksia ympäristönsuojeluun seuraavissa määräyksissä: - seitsemännessä johdanto-osan kappaleessa, jossa otetaan osittain huomioon komission esittämä 7 artiklan b alakohta, neuvosto muistuttaa, että jäsenvaltioiden on tarpeen ottaa huomioon ympäristönsuojelu asiaa koskevan yhteisön oikeuden mukaisesti, - 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa korostetaan Euroopan parlamentin tarkistuksen 6 yhden osan mukaisesti ympäristöä koskevien tavoitteiden kuuluvan Euroopan laajuisen verkon tavoitteisiin, - 5 artiklan h alakohdassa ympäristöulottuvuuden yhdistäminen verkon täytäntöönpanoon ja kehittämiseen asetetaan yhdeksi yhteisön toiminnan painopisteeksi Euroopan laajuisen verkon alalla, - 7 artiklan 1 kohdassa määrätään, että yhteistä etua koskevalta infrastruktuurihankkeelta edellytetään pyrkimistä 2 artiklassa kuvattuihin tavoitteisiin ja kuulumista 5 artiklassa lueteltuihin painopisteisiin, - meriliikenteen hallinta- ja tiedotusverkkoa koskevassa 14 artiklassa mainitaan ympärisönsuojelu yhdeksi verkon tavoitteeksi. Neuvosto korostaa, että kaikilla infrastruktuurihankkeilla on ympäristövaikutuksia, mutta painottaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava kansallista ja yhteisön ympäristönsuojelua koskevaa lainsäädäntöä hankkeen kaikissa kehitysvaiheissa siten, että otetaan huomioon ympäristölle vähiten haitallinen vaihtoehto. b) Uuden liitteen III sisällyttäminen päätökseen - muutetun ehdotuksen 6 artiklan uuteen 3 kohtaan Komission muutetun ehdotuksen 6 artiklan uuden 3 kohdan mukaisesti päätökseen sisällytetään uusi liite III, johon kuuluu epätäydellinen luettelo viiden seuraavan vuoden aikana aloitettavista hankkeista. Tämä määräys vastaa sisällöltään Euroopan parlamentin tarkistusta 162 (7 artiklan 3 kohta) siltä osin kuin siinä esitetään liitteen III lisäämistä, jossa on luettelo aloitettavista ja jos mahdollista, myös viiden seuraavan vuoden aikana toteutettavista infrastruktuurihankkeista. Neuvosto ei hyväksynyt tätä uutta määräystä. Neuvosto katsoo, että toteutettavien hankkeiden tärkeysjärjestyksen vahmistaminen kuuluu niihin taloudellisia näkökohtia ja rahoitusta koskeviin päätöksiin, jotka tehdään yhteisön taloudellista tukea koskevan asetuksen yhteydessä, eikä siis kuulu verkkojen suunnitteluun. Kyseinen järjestyksen vahvistaminen ei siten kuulu tämän päätöksen piiriin, joka on tarkoitettu yksinomaan yksilöimään yhteistä etua koskevat hankkeet. - liitteen III osalta Neuvosto, joka ei hyväksynyt liitettä III, ei siten hyväksynyt Euroopan parlamentin tätä liitettä koskevia tarkistuksia eli tarkistuksia 131, 133-141, 154, 166-168, 171, 188 ja 241. Tarkistukset koskevat komission ehdottamien hankkeiden muuttamista tai uusien hankkeiden lisäämistä. Komissio ei puolestaan hyväksynyt mitään näistä tarkistuksista. c) Liitteen I karttojen muuttaminen Komision muutettuun ehdotukseen on otettu joukko tarkistuksia, jotka Euroopan parlamentti on tehnyt infrastruktuurihankkeista, jotka on tarkoitus merkitä päätöksen liitteessä I olevaan karttaan. Näiden tarkistusten tarkoituksena on joko lisätä uusia yhteyksiä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin tai poistaa kartoista olemassa olevia tai suunnitteilla olevia yhteyksiä tai tehdä muita tarkistuksia. Neuvosto hyväksyi kokonaan tai osittain eräitä Euroopan parlamentin tarkistuksia, riippumatta siitä, ovatko ne mukana muutetussa ehdotuksessa. Neuvosto ei kuitenkaan voinut hyväksyä kaikkia tarkistuksia. Asianomaiset jäsenvaltiot katsoivat, että tietyt uusien yhteyksien lisäämiseen tarkoitetut hankkeet eivät olleet yhteistä etua koskevia hankkeita, kun taas tietyt yhteyksien poistamista koskevat hankkeet olivat sellaisia. Neuvoston yhteinen kanta kaikkiin kyseisiin Euroopan parlamentin tarkistuksiin on tarkemmin eritelty jäljempänä IV osan 1 ja 2 kohdassa (liitteen I osalta). 2. Neuvoston yhteisessä kannassa annnetaan lisäksi uusia määräyksiä, joita ei sisälly muutettuun ehdotukseen eikä Euroopan parlamentin tarkistuksiin ja joista tärkeimmät esitetään jäljempänä. Yhteisen kannan 8 artiklan 1 kohtaan lisättiin uusi alakohta tieverkon ominaispiirteiden täydentämiseksi. Yhteisen kannan 9 artiklan 2 kohtaan lisättiin kolmas alakohta, jossa suurnopeusrautatieverkkoon lisätään uusi erityisrakenteisten ratojen luokka tiettyjen erityisolosuhteiden ottamiseksi huomioon. Neuvosto säilytti lentokenttiä koskevassa 12 artiklassa komission ehdotuksen mukaisesti lentokenttäluokituksen kolme eri luokkaa sen tehtävän mukaan, joka niillä on, mutta se muutti kolmentyyppisten yhteyslentokenttien nimityksiä seuraavasti: korvataan ilmaisu "yhteisön yhteyslentokentät" ilmaisulla "kansainväliset yhteyslentokentät", korvataan ilmaisu "alueelliset yhteyslentokentät" ilmaisulla "yhteisön yhteyslentokentät", ja korvataan ilmaisu "yhdysliikennelentokentät" ilmaisulla "alueelliset ja yhdysliikennelentokentät". Neuvosto määrää 19 artiklassa päätöksen 78/174/ETY(8) kumoamisesta, koska se katsoo, että päätöksellä perustettu liikenteen infrastruktuurikomitea ei enää pysty suorittamaan kaikkia päätöksestä johtuvia tehtäviään. Neuvosto muistuttaa, että päätössuunnitelman 17 artiklassa määrätään Euroopan laajuisia liikenneverkkoja käsittelevän komitean perustamisesta (ks. jäljempänä, IV osan 1 kohta, s. 13). Liitteen I kartoista poistettiin tai niihin lisättiin eräitä tie- ja rautatieverkkojen (jälkimmäisen osalta joitakin ratoja jätettiin pois ja toisia siirrettiin luokasta toiseen), yhdistettyjen kuljetusten (rautatiet ja sisävesiväylät) ja sisävesiväylien verkkojen liikenneyhteyksiä. Liite II: - merisatamia koskevassa 5 jaksossa lisättiin jäänmurtotoiminnasta talvella aiheutuvat kalustokustannukset sellaisten satamainfrastruktuurihankkeiden luokkaan, jotka liittyvät satamaan pääsyyn mereltä tai sisävesiväylältä, - lentokenttiä koskevassa 6 jaksossa muutettiin komission ehdotuksesta poiketen hankkeiden erittelyjä siten, että toimintaan 3 kuuluvat kaikki yhteyslentokentät ja toimintoihin 5, 6 ja 8 sekä kansainväliset että yhteisön yhteyslentokentät. Neuvosto toteaa, että uudessa liitteessä II on yksityiskohtaiset valintaperusteet ja tekniset erittelyt, joiden perusteella voidaan yksilöidä merisatamia, lentokenttiä, lentoliikenteen hallintaverkkoa ja paikantamis- ja navigointiverkkoon liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet. Liitteessä on myös ne valintaperusteet ja erittelyt, joiden perusteella voidaan määritellä yhteistä etua koskeviksi hankkeiksi sellaiset täydentävät hankkeet, jotka koskevat tie- ja rautatieverkkoa, sisävesiväylien verkkoa tai yhdistettyjen kuljetusten verkkoa ja jotka liittyvät liitteen I liikenneyhteyksiin. IV. EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET 1. Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka sekä komissio että neuvosto ovat hyväksyneet Artiklojen osalta Neuvosto yhtyi komission ehdotukseen hyväksymällä seuraavat Euroopan parlamentin tarkistukset niiden sisällön ja mahdollisesti myös sanamuodon osalta: - 1 artiklan 1 ja 2 kohdan osalta tarkistus 5, joka koskee päätöksessä vahvistettujen suuntaviivojen tavoitteita ja laatua, - 1 artiklan 3 kohdan osalta tarkistuksen 7 se osa, jonka mukaisesti 3 artiklaan lisätään 2 b kohta, ja siten yhteentoimivuutta ja telematiikkaa koskevat olennaiset vaatimukset määritellään erillisessä lainsäädännössä, - 2 artiklan osalta tarkistus 6, jonka mukaisesti verkkoa rakennetaan liitteen I kartoissa esitettyjen suunnitelmien ja/tai liitteen II erittelyjen mukaisesti ja jossa lisätään yksityiskohtaisiin tavoitteisiin erityisesti taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen, - 3 artiklan osalta, jossa määritetään Euroopan laajuisen verkon osatekijät liikenteen infrastruktuureiden ja hallintajärjestelmien osalta, tarkistuksen 7 se osa, joka koskee 1, 2 ja 2 a kohtaa, - yhteisön toiminnan päälinjoja koskevan 4 artiklan osalta tarkistus 8 (lukuun ottamatta viimeistä uutta luetelmakohtaa, ks. jäljempänä olevan IV osan 2 kohta). Tämän tarkistuksen mukaisesti on lisätty kolme uutta toimintalinjaa, - yhteisön toiminnan painopisteitä koskevan 5 artiklan osalta tarkistus 9 (lukuun ottamatta uutta neljättä luetelmakohtaa, ks. jäljempänä olevan IV osan 2 kohta). Tarkistuksen mukaisesti tiettyjä painopisteitä on lisätty tai täsmennetty, - 6 artiklan osalta tarkistus 10. Tässä artiklassa käsitellään yhteistyötä kolmansien maiden kanssa Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla. Neuvosto päättää noudatettavista menettelyistä tapauksittain perustamissopimuksen määräysten mukaisesti, - yhteistä etua koskevien hankkeiden määritysperusteita koskevan 7 artiklan osalta (muutetun ehdotuksen 6 artikla) tarkistuksen 162 se osa, joka koskee 1 ja 2 kohtaa. Yhteisen kannan 7 artiklan 2 kohdassa täsmennetään myös kyseisen tarkistuksen mukaisesti yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöimistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt sekä määritetään hankkeiden mahdollinen taloudellinen elinkelpoisuus niiden sosiaalis-taloudellisten kustannusten ja hyötyjen perusteella. Neuvosto on myös ottanut huomioon 7 artiklan 1 kohdassa tarkistuksen 162, jonka mukaisesti päätökseen sisällytetään 3 c artikla, jonka mukaan yhteistä etua koskevien hankkeiden on oltava perustamissopimuksen kilpailusääntöjen mukaisia. Neuvosto hyväksyi myös: - tarkistukset 14, 16, 21, 24, 30, 32, 34 ja 36, joiden mukaisesti ne artiklat, joissa viitataan kunkin liikennemuotoverkon erityisedellytyksiin, poistetaan tekstin yksinkertaistamiseksi, - rautatieverkon ominaispiirteitä koskevan 9 artiklan osalta tarkistuksen 15 sen osan, joka koskee viittausta nykyisiin tai uusiin teknologioihin, jotta erityisesti suuria nopeuksia, yleensä 250 kilometrin tuntinopeutta varten rakennetut radat voidaan varustaa toimintakelpoisiksi, - sisävesiväylien verkkoa ja sisävesisatamia koskevan 10 artiklan osalta tarkistukset 17-20. Yhteiseen kantaan sisältyy uusia määräyksiä liikenteen hallinnasta, eli 4 kohta ja liitteeseen II liitetty uusi 4 jakso, - merisatamia koskevan 11 artiklan osalta tarkistuksen 23, - meriliikenteen hallinta- ja tiedotusverkkoa koskevan 14 artiklan osalta tarkistuksen 26, tarkistuksen tekniset yksityiskohdat ovat liitteessä II olevan 8 jakson erittelyissä. Lentoliikenteen hallintaverkkoa koskevan 15 artiklan osalta ja liitteessä II olevan 9 jakson osalta neuvosto on asiasisällöltään hyväksynyt Euroopan parlamentin tarkistuksen 129 sen osan, jossa esitetään uuden 16 a artiklan 1 ja 2 kohdan lisäämistä. Paikantamis- ja navigointiverkkoa koskevan 16 artiklan osalta neuvosto on hyväksynyt sisällöltään tarkistuksen 37, jolla muutetaan 10 jakson otsikkoa. Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevän komitean perustamista komission yhteyteen koskevan 17 artiklan 1 ja 2 kohdan osalta, mikä ei perustu neuvoston komitologiapäätökseen, neuvosto on yhtynyt komission muutettuun ehdotukseen (18 artikla), jossa otettiin huomioon olennainen osa Euroopan parlamentin tarkistuksesta 40. Tämä uusi, luonteeltaan neuvoa-antava komitea vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden komissiolle toimittamista suunnitelmista ja ohjelmista ja voi tarkastella kaikkia Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevia kysymyksiä. On huomattava, että Euroopan parlamentti haluaa antaa nämä uudet tehtävät päätöksellä 78/174/ETY perustetulle, luonteeltaan neuvoa-antavalle liikenteen infrastruktuurikomitealle. Neuvosto ja komissio toteavat, että nykyinen infrastruktuurikomitea ei enää vastaa Euroopan laajuisten verkkojen yhteisöltä edellyttämien uusien tehtävien asettamia tarpeita. Yhteisessä kannassa on lisäksi uusi 19 artikla, jossa määrätään edellä mainitun päätöksen 78/174/ETY kumoamisesta (ks. III osan 2 kohta). 18 artikla Neuvosto hyväksyi 18 artiklan osalta, joka koskee kertomusta, jonka komissio antaa joka viides vuosi ja ensimmäistä kertaa 1 päivään heinäkuuta 1999 mennessä suuntaviivojen tarkistamisesta, tarkistuksen 209 sisällön, joka on oleellisilta osiltaan hyväksytty myös komission ehdotuksessa (19 artikla). Liitteen I osalta Euroopan parlamentin tarkistukset, jotka koskevat pääasiassa tieverkkoa, rautatieverkkoa ja yhdistettyjen kuljetusten verkkoa. 1. Lisätään uusia infrastruktuurihankkeita Neuvoston hyväksymät tarkistukset a) jotka sisältyvät komission muutettuun ehdotukseen 43-46, 48, 49/51, 57, 58 (osittain), 60 (osittain), 63, 66, 75, 77, 80 (osittain), 83, 85, 86 (osittain), 94, 97 (COM: osittain), 99-102, 103/106, 105, 107, 110, 147, 151 (osittain), 159, 169, 174, 234 ja 235 (COM: osittain) b) joita komissio ei ole sisällyttänyt muutettuun ehdotukseensa 52, 53, 56, 81 (neuvosto: osittain). 2. Poistetaan kartoista olemassa olevia tai suunnitteilla olevia yhteyksiä Neuvoston hyväksymät tarkistukset a) jotka sisältyvät komission muutettuun ehdotukseen 55 (COM: osittain), 71 (linjan poistaminen) b) joita komissio ei ole sisällyttänyt muutettuun ehdotukseensa 47. 3. Muut infrastruktuurihankkeita koskevat toimenpiteet Komission muutettuun ehdotukseensa sisällyttämät ja neuvoston hyväksymät tarkistukset 64, 69. Liitteen II osalta Komission muutetun ehdotuksen mukaisesti, johon on sisällytetty Euroopan parlamentin tarkistus 129, komission alkuperäisessä ehdotuksessa ollut yksityiskohtainen luettelo tie- ja rautatieverkkoja, sisävesiväylien verkkoa ja yhdistettyjen kuljetusten verkkoa koskevista hankkeista poistettiin, koska liitteen I kartoissa hankkeet esitetään selkeämmin. 2. Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei hyväksynyt a) jotka sisältyivät komission muutettuun ehdotukseen: Johdanto-osan kappaleiden osalta Kuten edellä III osan 1 kohdan a alakohdassa mainittiin, neuvosto katsoi, ettei ollut aiheellista hyväksyä tarkistuksia 1 ja 144, joiden mukaisesti päätökseen sisällytettäisiin ympäristönsuojelua ja vähiten haitallisten liikennevälineiden käyttöä koskevat johdanto-osan kappaleet. Neuvosto ei myöskään hyväksynyt - tarkistusta 3, jonka mukaisesti kuudennessa johdantokappaleessa täsmennettäisiin, että hankkeiden arviointiin on kuuluttava vertaileva selvitys kyseistä infrastruktuuria koskevista vaihtoehtoratkaisuista. Neuvosto on todennut, että nykyisessä suuntaviivojen kehitysvaiheessa tätä pyyntöä ei voida ottaa huomioon, - tarkistusta 4, jonka mukaisesti päätökseen sisällytettäisiin uusi johdanto-osan kappale, jossa viitataan komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevaan valkoiseen kirjaan, jotta voitaisiin määrätä, että Euroopan laajuisia verkkoja koskevat investoinnit olisi suhteutettava työpaikkojen luomiseen eri alueilla. Neuvosto totesi, että päätöksen tavoitteina olisi oltava 2 artiklassa mainitut yleisemmät tavoitteet eivätkä erityisesti valkoisessa kirjassa mainitut, jotka ovat luonteeltaan pääasiassa rahoituspäätöksiin liittyviä. Tämän lisäksi komission muutettuun ehdotukseen ei ole sisällytetty kokonaan tätä tarkistusta (johdanto-osan kappale 6 a). (Ks. myös jäljempänä 4 artiklaa koskeva tarkistus 8.) Yhteisen kannan artiklojen osalta 2 artikla Kuten edellä III osan 1 kohdan a alakohdassa selvitettiin, neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 6 siltä osin kuin se koskee tarvetta ottaa huomioon kaikkien eri liikennemuotojen vertailevat edut ympäristön osalta (2 artiklan 2 kohdan 4 luetelmakohta). 4 artikla Neuvosto on vahvistanut, että yhteisen kannan 4 artiklassa mainittuihin yhteisön toiminnan päälinjoihin olisi kuuluttava myös eri liikennemuotojen paras mahdollinen yhdistäminen, erityisesti perustamalla liityntäkeskuksia. Neuvosto arvioi siten, että oli riittävää hyväksyä osittain tarkistus 8, jonka mukaisesti perustetaan liityntäkeskuksia suurten taajamien läheisyyteen. Neuvosto katsoo, että olisi vältettävä toissijaisuussyistä vaikuttamasta liikaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tehtäviin aloitteisiin. 5 artikla Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksen 9 sitä osaa (muutetun ehdotuksen 5 artiklan viides luetelmakohta), jonka mukaisesti yhteisön painopisteisiin sisällytettäisiin erityistä taloudellista etua koskevien hankkeiden toteuttaminen; hankkeet arvioitaisiin kustannus-hyötyselvityksen perusteella, jossa otetaan huomioon hankkeiden ympäristövaikutukset ja niiden hyödyllisyys taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle. Neuvosto katsoi, että jonkin hankkeen erityisen taloudellisen edun huomioon ottaminen kuuluu aina yhteistä etua koskevien hankkeiden valintamenettelyyn, mutta ettei tätä osatekijää tulisi liikaa korostaa muiden joukossa. 7 artikla Kuten edella III osan 1 kohdan b alakohdassa selvitetään, neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksen 162 sitä osaa, jonka mukaisesti päätökseen sisällytetään uuden liitteen III lisäämistä koskeva 3 kohta. Neuvosto ei myöskään hyväksynyt tarkistuksen 162 sitä osaa, jonka mukaisesti 7 artiklaan lisättäisiin uusi 3 b artikla (muutetun ehdotuksen 6 artiklan 4 kohta), jonka mukaisesti jäsenvaltiot toteuttavat kaikki tarvittavat toimenpiteet verkkosuunnitelmien toteuttamiseksi ja erityisesti yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamisen helpottamiseksi ja nopeuttamiseksi. Neuvosto toteaa, että tämä näkökulma otettiin jo aikaisemmin huomioon 1 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaisesti suuntaviivat muodostavat yleisen viitekehyksen, jonka tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioiden ja tarvittaessa yhteisön toimia yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamiseksi. Liitteen II osalta 4 jakso: Sisävesiväylien verkko ja sisävesisatamat Yhteisen kannan 4 jaksossa on erittelyt sisävesisatamiin sekä sisävesiväylien verkon liikenteenhallintaan liittyville, yhteistä etua koskeville hankkeille. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 19, joka sitä vastoin on sisällytetty muutettuun ehdotukseen ja jonka mukaisesti hallintaverkko koostuisi vaarallisia tai ympäristöä pilaavia tavaroita kuljettavien alusten merkintä- ja ohjausjärjestelmistä sekä hätätilanteisiin ja turvallisuuteen liittyvistä viestintäjärjestelmistä sisävesiväylillä. Neuvosto toteaa, että tämä tarkistus sisältyy jo yhteisen kannan 4 jakson määräyksiin. Neuvosto ei myöskään hyväksynyt tarkistuksen 129 sitä osaa, joka on sisällytetty muutettuun ehdotukseen ja jossa tarkennetaan määrällisiä vaatimuksia sisävesisatamien valintaa varten. Neuvosto totesi, että samalla tavoin kuin yhteisessä kannassa määrätään merisatamista, ei ollut tarvetta vaatia määrällisten vaatimusten noudattamista (liikenteen määrä vuodessa). Euroopan parlamentin tarkistuksen 39 ja komission muutetun ehdotuksen 17 artiklan osalta Yhteisen edun toteaminen Tarkistuksen 39 ja komission muutetun ehdotuksen (17 artikla) mukaisesti päätökseen sisällytettäisiin lisämääräys, jonka avulla komissio voisi pyynnöstä todeta, että hanke on päätöksessä tarkoitettu yhteistä etua koskeva hanke. Neuvosto totesi, että kyseinen toteamismenettely ei kuulu perustamissopimuksen 129 b - 129 d artiklassa määrättyyn järjestelmään, koska yhteistä etua koskevat hankkeet on yksilöitävä kokonaisuudessaan päätöksessä ja koska näiden hankkeiden rahoitusmenettelyistä säädetään myöhemmin Euroopan laajuisista verkoista annettavassa varainhoitoasetuksessa tai koheesiorahastosta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1164/94(9). b) komissio ei ole sisällyttänyt muutettuun ehdotukseensa: Yhteisen kannan seuraavien artiklojen osalta 4 artikla Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksen 8 sitä osaa, jonka mukaisesti 4 artiklassa oleviin yhteisön toiminnan päälinjoihin sisällytettäisiin kustannus-hyötyselvityksen edellyttämä tutkimustoiminta kyseisellä alueella sekä pysyvien työpaikkojen luominen investointien määrään asianmukaisesti suhteutettuna (ks. edellä IV osan 2 kohta, tarkistusta 4 koskevat huomautukset). Neuvosto arvioi muutetun ehdotuksen mukaisesti, että suunniteltujen investointien olisi oltava yleisemmin 2 artiklassa määritettyjen tavoitteiden mukaisia. 7 artikla Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksen 162 niitä osia, joiden mukaisesti 7 artiklaan lisätään 3 a ja 3 d kohdat. Neuvosto ei siten hyväksynyt komission muutetun ehdotuksen mukaisesti (6 artikla): - 3 a kohtaa, jonka mukaisesti hankkeet (muut kuin ensisijaiset) arvioidaan sen mukaan, miten ne sopivat yhteen muihin kuin yhteisön verkkoihin. Neuvosto totesi, että tämä näkökohta sisältyy riittävässä määrin yhteisen kannan 6 artiklaan, - 3 d kohtaa, jonka mukaisesti kaiken yhteisön rahoitustuen Euroopan laajuisten liikenneverkkojen alalla olisi oltava ympäristövaatimusten mukaista. Neuvosto korosti, että yhteisön rahoitustukea koskevat kysymykset on ratkaistava erikseen sovellettavan yhteisön lainsäädännön puitteissa. 8 artikla Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 13, jonka mukaisesti tieverkon pääasialliset ominaispiirteet poistettaisiin. Neuvosto yhtyi komission lausuntoon, jonka mukaan suuntaviivojen tarkoituksena on nimenomaan antaa ohjeita koko verkon ja sen osien kehittämiseksi. 9 artiklan 5 kohta Neuvosto ei hyväksynyt komission muutetun ehdotuksen mukaisesti (9 artiklan 2 kohta) tarkistuksen 15 sitä osaa (10 artiklan 2 kohta), jonka mukaisesti rautatieverkon pääasialliset ominaispiirteet poistettaisiin (ks. edellä 8 artiklaa koskevat huomautukset, tarkistus 13). 11 artikla Komission muutetussa ehdotuksessa (11 artiklan 2 kohta) hyväksytään tarkistus 25, jonka mukaisesti päätökseen sisällytettäisiin erityinen kohta rannikon lähiliikenteen kehittämisestä, mutta tähän neuvosto totesi, että olisi riittävää täsmentää satamien tehtävä rannikkoliikenteessä mainitsemalla 11 artiklassa, että satamainfrastruktuurit tarjoavat myös rannikkonavigointipalveluja yhteisön sisäisiä ja kolmansiin maihin suuntautuvia liikenneyhteyksiä varten. 13 artikla Neuvosto totesi komission muutetun ehdotuksen mukaisesti (13 artikla), että ainakaan tässä vaiheessa ei voitu hyväksyä tarkistusta 31, jonka mukaisesti Euroopan laajuiseen yhdistettyjen kuljetusten verkkoon sisällytettäisiin kyseiseen kuljetukseen sopeutetut lentoliikenneyhteydet. 17 artiklan 3 kohta Muutetun ehdotuksen mukaisesti komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vuosittain kertomuksen suuntaviivojen täytäntöönpanosta. Yhteisen kannan 17 artiklan 3 kohdassa määrätään, että komissio antaa kyseisen kertomuksen joka toinen vuosi. Tarkistuksen 41 mukaisesti komissio selvittäisi tarkasti ja aluekohtaisesti edellä mainitussa vuosittaisessa kertomuksessa vaikutukset työpaikkojen luomiseen ja tulojen kasvuun. Neuvosto ei komission ehdotuksen mukaisesti hyväksynyt tätä tarkistusta, koska se katsoi, että suurten infrastruktuurihankkeiden rakentaminen vie usein niin kauan, että vuosittaisen alueellisen kertomuksen antaminen ei ole asianmukaista. 18 artikla Kuten IV osan 1 kohdassa edellä esitettiin, 18 artiklassa määrätään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle joka viides vuosi ja ensimmäistä kertaa ennen 1 päivää heinäkuuta 1999 kertomuksen päätöksessä vahvistettujen suuntaviivojen tarkistuksesta. Neuvosto ei komission muutetun ehdotuksen mukaisesti (19 artikla) hyväksynyt tarkistusta 163, jossa komissiota kehotetaan tekemään kahden vuoden kuluessa päätöksen hyväksymisestä ehdotus ympäristöä koskevista vähimmäisvaatimuksista ja yhteisön ympäristöön sovitetusta liikenneverkosta. Neuvoston mielestä ei ole syytä hyväksyä tätä tarkistusta, ja se muistuttaa, että komissio korostaa muutetun ehdotuksensa perusteluissa, että vahvistettu määräaika on liian lyhyt ja että joka tapauksessa päätös osoitetaan jäsenvaltioille. Liitteen I osalta Euroopan parlamentin tarkistukset tie-, rautatie- ja yhdistettyjen kuljetusten verkoista 1. Lisätään uusia infrastruktuurihankkeita Tarkistukset, joita neuvosto ei hyväksynyt a) jotka sisältyvät komission muutettuun ehdotukseen: 65, 67, 68, 70, 73, 74, 89, 96 (COM: osittain), 108, 148 (COM: osittain), 153, 165 b) joita komissio ei ole sisällyttänyt ehdotukseensa: 50, 54, 72, 76, 78, 79, 82, 84, 91, 93, 95, 98, 104, 109, 142, 155, 164, 170, 175. 2. Poistetaan infrastruktuurihankkeita tai niiden osia Tarkistukset, joita ei neuvosto eikä komissio hyväksynyt: 59 3. Muut infrastruktuurihankkeita koskevat toimenpiteet Tarkistukset, joita ei komissio eikä neuvosto hyväksynyt: 61, 62, 87, 112, 113, 114, 128. On huomattava, että koska kaikkia satamia ei voida merkitä yhteen karttaan, neuvosto katsoi, että liitteessä I ei olisi karttaa merisatamista. Euroopan parlamentin tarkistuksia 115-127, jotka koskevat merisatamia, ei ole siten otettu huomioon. Näihin satamiin liittyvät yhteistä etua koskevat hankkeet yksilöidään päätöksen liitteessä II olevien perusteiden mukaisesti, ja ne voivat koskea mitä tahansa yhteisön jäsenvaltion satamaa. (1) EYVL N:o C 220, 8.8.1994, s. 1 (2) EYVL N:o C 97, 20.4.1995, s. 1 (3) Ks. asiakirja 7345/95 PE-RE 37 (4) EYVL N:o C 397, 31.12.1994, s. 23 (5) Asiakirja CdR 176/94 (6) Asiakirja 8361/95 TRANS 98 ECOFIN 104 (7) Päätös 93/628/ETY Euroopan laajuisten yhdistettyjen kuljetusten verkon perustamisesta (EYVL N:o L 305, 10.12.1993, s. 1); päätös 93/629/ETY Euroopan laajuisen tieverkon perustamisesta (EYVL N:o L 305, 10.12.1993, s. 11) ja päätös 93/630/ETY Euroopan laajuisen sisävesiväylien verkon kehittämistä (EYVL N:o L 305, 10.12.1993, s. 39). (8) Päätöksellä otetaan käyttöön neuvottelumenettely ja perustetaan liikenteen infrastruktuurikomitea (EYVL N:o L 45, 25.2.1978, s. 16). (9) EYVL N:o L 130, 25.5.1994, s. 1