FI   FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 26.10.2022  
COM(2022) 234 final/2  
PART 1/2  
 
CORRIGENDUM  
This document corrects document COM(2022) 234 final of 19.5.2022.  
Concerns the FI language version.  
Errors in Figures 18 and 26 have been corrected.  
The text shall read as follows:  
KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN KESKUSPANKILLE, EUROOPAN TALOUS - JA 
SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE  
EU:n oikeusalan tulostaulu 202 2  
 
1 
  1. JOHDANTO  
Tehokkaat oikeuslaitokset ovat olennaisen tärkeitä EU:n lainsäädännön soveltamisessa ja 
täytäntöönpanossa sekä oikeusvaltioperiaatteen ja muiden Euroopan unionin perustana olevien ja 
jäsenvaltioille yhteisten arvojen ylläpitämisessä. Kansalliset tuomioistuimet toimivat EU:n 
tuomioistuimina soveltaessaan EU:n lainsäädäntöä, ja EU:n lainsäädännössä säädettyjen 
oikeuk sien ja velvollisuuksien tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen on ennen kaikkea 
kansallisten tuomioistuinten tehtävä (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 19  artikla).  
Tehokkaat oikeuslaitokset ovat olennaisen tärkeitä myös keskinäisen luottamuksen, investointi -
ilmapiirin parantamisen ja pitkän aikavälin kasvun kannalta. Tämän vuoksi kansallisten 
oikeuslaitosten toiminnan tehokkuuden, laadun ja riippumattomuuden parantaminen kuuluu 
edelleen eurooppalaisen ohjausjakson eli EU:n talouspoli tiikan vuosittaisen ohjausjakson 
painopisteisiin. Vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta 2022(1) esitetään EU:n talous - ja 
työllisyyspolitiikan painopisteet ja vahvistetaan, että tehokkaat oikeuslaitokset ja jäsenvaltioiden 
liiketoimintaympäristö ovat yhteydessä toisiinsa. Hyvin toimivat ja täysin riippumattomat 
oikeuslaitokset voivat vaikuttaa myönteisesti investointeihin, ja ne ovat keskeinen tekijä 
investointien suojelemisessa. Siten ne voivat edistää tuottavuutta ja kilpailukykyä. Niillä on myö s 
tärkeä rooli sopimusten, hallinnollisten päätösten ja riidanratkaisujen tehokkaan rajat ylittävän 
täytäntöönpanon varmistamisessa, mikä on olennaista sisämarkkinoiden toiminnan kannalta.(2) 
EU:n oikeusalan tulostaulussa esitetään vuotuinen yleiskatsaus i ndikaattoreihin, joilla 
tarkastellaan tehokkaasti toimivan oikeuslaitoksen keskeisiä ominaisuuksia. Nämä ominaisuudet 
ovat  
 tehokkuus,  
 laatu ja  
 riippumattomuus.  
Vuoden 2022 tulostaulussa laajennetaan näitä kolmea ominaisuutta koskevia indikaattoreita, 
mukaan lukien vammaisten henkilöiden oikeussuojan saatavuus ja – jälleen – oikeudenkäytön 
digitalisointi, joka on ollut hyvin tärkeää tuomioistuinten pitämiseksi toiminnassa covid -19-
pandemian aikana sekä yleisemmin toiminnaltaan tehokkaiden ja helposti saa vutettavien 
oikeuslaitosten edistämisessä(3). Tämänvuotisessa tulostaulussa vahvistetaan kaikkien kolmen 
ominaisuuden ”liiketoiminnallista” ulottuvuutta, sillä se sisältää uusia tietoja hallinnon toiminnan 
tehokkuudesta, hallinnollisia päätöksiä koskevista  oikeudellisista takeista ja investointisuojaa 
kohtaan tunnetusta luottamuksesta.  Vuoden 2022 tulostaulussa esitetään ensimmäistä kertaa 
covid -19-pandemian vaikutukset oikeuslaitosten toiminnan tehokkuuteen.  
 Eurooppalainen oikeusvaltiomekanismi  – 
                                                           
1  COM(2021) 740 final.  
2  Ks. komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous - ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle sisämarkkinoiden esteiden tunnistamisesta ja poistamisesta (COM(2020)  93) ja siihen liittyvä asiakirja 
SWD(2020)  54.  
3  Ks. komissi on tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous - ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa: Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen , 
COM(2020) 710, ja siihen liittyvä asiakirja SWD(202 0) 540.  
 
2 
 Kuten puheenjohtaja Ursula von der Leyenin poliittisissa suuntaviivoissa ilmoitettiin, komissio on 
perustanut kattavan eurooppalaisen oikeusvaltiomekanismin seuratakseen entistä tarkemmin 
oikeusvaltioperiaatteen tilaa jäsenvaltioissa. Oikeusvaltiomekanismi toimi i ennaltaehkäisevänä 
välineenä, jonka avulla syvennetään vuoropuhelua ja yhteistä ymmärrystä 
oikeusvaltiokysymyksistä. Uuden mekanismin keskiössä on vuotuinen oikeusvaltiokertomus, 
jossa esitetään yhteenveto merkittävistä – sekä myönteisistä että kielteisi stä – kehityssuuntauksista 
kaikissa jäsenvaltioissa ja koko unionissa. Oikeusvaltiokertomus 2021 julkaistiin 20. heinäkuuta 
2021, ja se perustui useisiin eri lähteisiin, muun muassa EU:n oikeusalan tulostauluun.(4) Kuten 
puheenjohtaja von der Leyen ilmoitt i unionin tilaa vuonna 2021 käsitelleessä puheessaan, 
oikeusvaltiota koskevassa vuoden 2022 kertomuksessa annetaan suosituksia jäsenvaltioille. EU:n 
oikeusalan vuoden 2022 tulostaulua on myös kehitetty edelleen niin, että siinä otetaan huomioon 
vuoden 2021  oikeusvaltiokertomuksen valmistelun yhteydessä havaittu vertailukelpoisten 
lisätietojen tarve tulevien oikeusvaltiokertomusten laatimisen tukemiseksi.  
 
Mikä on EU:n oikeusalan tulostaulu?  
EU:n oikeusalan tulostaulu on vertaileva tietoväline, joka laadit aan vuosittain. Sen tarkoituksena on tukea 
EU:ta ja jäsenvaltioita kansallisten oikeuslaitosten toiminnan tehostamisessa. Tulostaulu tarjoaa 
objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja useista indikaattoreista, joiden avulla voidaan arvioida 
kaikkien jäsenvaltioiden oikeuslaitosten toiminnan i) tehokkuutta, ii) laatua ja iii) riippumattomuutta. 
Oikeuslaitoksia ei aseteta paremmuusjärjestykseen, vaan tulostaulussa esitetään yleiskatsaus kaikkien 
jäsenvaltioiden oikeuslaitosten toiminnasta sellais ten indikaattoreiden pohjalta, jotka ovat tärkeitä ja 
merkityksellisiä kaikille jäsenvaltioille.  
Tulostaulussa ei pyritä edistämään mitään tietyntyyppistä tuomioistuinjärjestelmää, vaan kaikkia 
jäsenvaltioita kohdellaan tasavertaisesti.  
Tehokkaan oikeuslaitoksen keskeisiä tunnusmerkkejä ovat toiminnan tehokkuus, laatu ja riippumattomuus 
kansallisen tuomioistuinjärjestelmän mallista tai sen perustana olevasta oikeusperinteestä riippumatta. 
Näitä ominaisuuksia koskevia kaavioita olisi tarka steltava yhdessä, sillä kaikki kolme liittyvät usein 
toisiinsa (yhden ominaisuuden parantamiseen tähtäävät aloitteet voivat vaikuttaa muihin ominaisuuksiin).  
Tulostaulun pääaiheita ovat siviili -, kauppa - ja hallinto -oikeudelliset asiat sekä – sikäli kun t ietoja on ollut 
saatavilla – tietyt rikosoikeudelliset asiat (ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa käsitellyt 
rahanpesua koskevat asiat), joita tarkastelemalla pyritään auttamaan jäsenvaltioita kehittämään parempi 
toimintaympäristö investoinneille, yr ityksille ja kansalaisille. Tulostaulu on vertaileva väline, jota 
kehitetään käymällä vuoropuhelua jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa.(5) Sen tavoitteena on 
määrittää tehokkaan oikeuslaitoksen keskeiset osatekijät sekä tarjota niihin liittyvää tietoa vuosittain.  
Miten EU:n oikeusalan tulostaulu laaditaan?  
Tulostaulu perustuu moniin tietolähteisiin. Suuri osa numerotiedoista on peräisin oikeuslaitoksen 
toimivuutta tarkastelevalta Euroopan neuvoston pysyvältä komitealta (CEPEJ), jonka kanssa komis sio on 
tehnyt sopimuksen vuotuisesta tutkimuksesta. Tiedot ovat ajanjaksolta 2012 –2020, ja jäsenvaltiot ovat 
toimittaneet ne CEPEJ:n käyttämien menetelmien mukaisesti. CEPEJ:n tutkimukseen sisältyy myös 
                                                           
4  https://ec.europa.eu/info/policies/j ustice -and-fundamental -rights/upholding -rule-law/rule -law/rule -law-
mechanism/2021 -rule-law-report/2021 -rule-law-report -communication -and-country -chapters_fi  
5  Esimerkiksi Euroopan parlamentin 29. toukokuuta 2018 antama päätöslauselma EU:n oikeusalan tulos taulusta 
2017 (P8_TA (2018) 0216).  
 
3 
 yksityiskohtaisia kommentteja ja maakohtaisia tietosi vuja, joissa annetaan enemmän taustatietoja. Niitä 
olisi tarkasteltava yhdessä kaavioissa olevien tietojen kanssa.(6) 
CEPEJ:n keräämistä oikeudenkäynnin kestoa koskevista tiedoista ilmenee käsittelyaika eli vireillä olevien 
asioiden määrän ja ratkaistujen asioiden määrän suhteen perusteella laskettu tuomioistuinmenettelyn kesto. 
Tiedoista, jotka koskevat tuomioistuinten ja hallintoviranomaisten toiminnan tehokkuutta joillakin EU:n 
lainsäädännön yksittäisillä aloilla, ilmenee menettelyjen keskimääräinen kest o laskettuna 
tuomioistuinkäsittelyjen todellisen keston perusteella. On syytä huomata, että tuomioistuinmenettelyn 
keston alueellinen vaihtelu voi olla suurta jäsenvaltion sisällä, erityisesti kaupunkikeskuksissa, joissa 
kaupallinen toiminta voi kasvattaa asiamäärää.  
Muita vuodet 2012 –2021 kattavien tietojen lähteitä ovat kansallisten oikeudenhoitojärjestelmien 
yhteyshenkilöiden ryhmä(7), Euroopan tuomarineuvostojen verkosto (ENCJ)(8), Euroopan unionin 
korkeimpien oikeuksien presidenttien verkosto (NPSJC)(9), Euroopan unionin korkeimpien hallinto -
oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistys (ACA -Europe)(10), Euroopan unionin 
asianajajaliittojen neuvosto(CCBE) (11), Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto (ECN)(12), 
viestintäkomitea (COCOM)(13), teolli s- ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalainen 
seurantakeskus(14), kuluttajansuoja -asioiden yhteistyöverkosto (CPC)(15), rahanpesun ja terrorismin 
                                                           
6  https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justic e-scoreboard_en  
7  Helpottaakseen EU:n oikeusalan tulostaulun laatimista ja edistääkseen oikeuslaitosten tehokkuutta koskevien 
parhaiden käytänteiden vaihtoa komissio pyysi jäsenvaltioita nimeämään kaksi yhteyshenkilöä, joista yksi edustaa 
oikeuslaitosta ja toinen oikeusministeriötä. Tämä epävirallinen ryhmä kokoontuu säännöllisesti.  
8  Euroopan tuomarineuvostojen verkostoon kuuluu jäsenvaltioiden toimeenpano - ja lainsäädäntövallasta 
riippumattomia kansallisia toimielimiä, jotka tukevat oikeuslaitoksia rii ppumattomassa oikeudenkäytössä: 
https://www.encj.eu/  
9  Euroopan unionin korkeimpien oikeuksien presidenttien verkosto on foorumi, joka tarjoaa eurooppalaisille 
toimielimille mahdollisuuden pyytää korkeimpien oikeuksien  lausuntoja ja tiivistää yhteistoimintaa edistämällä 
keskustelua ja ajatustenvaihtoa: http://network -presidents.eu/  
10  Euroopan unionin korkeimpien hallinto -oikeuksien yhdistykseen kuuluvat Euroopan unionin tuo mioistuin sekä 
EU:n kaikkien jäsenvaltioiden ylimmät hallintotuomioistuimet: http://www.juradmin.eu/index.php/en/  
11  Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvosto edustaa eurooppalaisia asianajajaliittoj a ja ajaa niiden yhteisiä etuja 
eurooppalaisissa ja muissa kansainvälisissä elimissä. Se toimii säännöllisesti yhteyselimenä jäsentensä ja EU:n 
toimielinten, kansainvälisten järjestöjen ja muiden oikeusalan järjestöjen välillä eri puolilla maailmaa: 
https://www.ccbe.eu/   
12  Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto toimii Euroopan kilpailuviranomaisten keskustelu - ja 
yhteistyöfoorumina tapauksissa, joissa sovelletaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 10 1 
ja 102 artiklaa. Verkosto muodostaa puitteet neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2003 mukaisille tiiviin yhteistyön 
mekanismeille. Komissio ja EU:n kaikkien jäsenvaltioiden kansalliset kilpailuviranomaiset tekevät yhteistyötä 
Euroopan kilpailuviranomaisten ve rkoston kautta: http://ec.europa.eu/competition/ecn/index_en.html  
13  Viestintäkomitea koostuu EU:n jäsenvaltioiden edustajista. Komitean päätehtävänä on antaa lausuntoja 
digitaalisiin markki noihin liittyvistä toimenpide -ehdotuksista, jotka komissio aikoo hyväksyä: 
https://ec.europa.eu/digital -single -market/en/communications -committee  
14  Teollis - ja tekijäno ikeuksien loukkausten eurooppalainen seurantakeskus on asiantuntijoiden ja 
asiantuntijasidosryhmien verkosto, johon kuuluu julkisen ja yksityisen sektorin edustajia. Verkoston jäsenet 
tekevät aktiivista yhteistyötä työryhmissä: https://euipo.europa.eu/ohimportal/en/web/observatory/home   
15  Kuluttajansuoja -asioiden yhteistyöverkosto koostuu kansallisista viranomaisista, jotka vastaavat EU:n 
kuluttajansuojalainsäädännön täytäntöönpanos ta EU:n jäsenvaltioissa ja Euroopan talousalueeseen kuuluvissa 
valtioissa: 
http://ec.europa.eu/internal_marke t/scoreboard/performance_by_governance_tool/consumer_protection_cooperat
ion_network/index_en.htm   
 
4 
 rahoituksen vastainen asiantuntijaryhmä (EGMLTF)(16), Eurostat(17) ja Euroopan juridinen 
koulutusverkosto (EJ TN)(18). 
Vuosien mittaan tulostaulun menetelmiä on kehitetty ja tarkennettu tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden 
kansallisten oikeudenhoitojärjestelmien yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa, erityisesti (vuosittain 
päivitettävän) kyselylomakkeen avulla ja kerä ämällä tietoja tietyistä oikeuslaitosten toimintaan liittyvistä 
seikoista.  
Tietoja erityisesti oikeuslaitosten toiminnan tehokkuutta koskevista indikaattoreista on entistä paremmin 
saatavilla, sillä monet jäsenvaltiot ovat panostaneet valmiuteen tuottaa pa rempia oikeudellisia tilastoja. 
Jäljellä olevat tietojen keräämisen tai toimittamisen ongelmat johtuvat riittämättömästä tilastoinnista tai 
siitä, että jäsenvaltioiden tiedonkeruussa käyttämät luokitukset eivät täysin vastaa tulostaulussa käytettyjä 
luokit uksia. Vain hyvin harvoissa tapauksissa tietojen puuttuminen johtuu siitä, etteivät kansalliset 
viranomaiset toimittaneet tietoja. Komissio kannustaa edelleen jäsenvaltioita hankkimaan puuttuvia tietoja.  
Miten EU:n oikeusalan tulostaulu tukee talouspolitii kan EU -ohjausjaksoa ja miten se liittyy elpymis - ja 
palautumistukivälineeseen?  
Tulostaulu tarjoaa tietoa kansallisten oikeuslaitosten toiminnan tehokkuuden, laadun ja riippumattomuuden 
arviointia varten. Tällä tavoin sillä pyritään auttamaan jäsenvaltioita  parantamaan kansallisten 
oikeuslaitosten toimivuutta. Jäsenvaltioiden oikeuslaitoksia koskevien tietojen vertaileminen tulostaulun 
avulla helpottaa yhtäältä parhaiden käytänteiden ja toisaalta puutteiden kartoittamista sekä haasteiden ja 
edistymisen seura amista. EU -ohjausjakson puitteissa toteutetaan maakohtaisia arviointeja kahdenvälisenä 
vuoropuheluna kansallisten viranomaisten ja sidosryhmien kanssa. Jos havaituilla puutteilla on 
makrotaloudellista merkitystä, komissio voi EU -ohjausjaksoon liittyvän ana lyysin pohjalta ehdottaa 
neuvostolle maakohtaisten suositusten antamista yksittäisten jäsenvaltioiden oikeuslaitosten toiminnan 
parantamiseksi. (19) Elpymis - ja palautumistukivälineestä myönnetään yli 670 miljardia euroa lainoina ja 
rahoitustukena, jota ei makseta takaisin, ja kunkin jäsenvaltion olisi osoitettava tästä tuesta vähintään 20 
prosenttia digitalisaatioon. Elpymis - ja palautumistukiväline tarjoaa mahdollisuuden antaa kansallisiin 
oikeuslaitoksiin liittyviä maakohtaisia suosituksia ja nopeuttaa ka nsallisia toimia oikeuslaitosten 
digitalisaation saattamiseksi päätökseen. Tulosperusteisesta elpymis - ja palautumistukivälineestä 
jäsenvaltioille suoritettavien maksujen ehtona on välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen. Tästä 
syystä komission on j atkuvasti arvioitava, toteutetaanko jäsenvaltioiden elpymis - ja 
palautumissuunnitelmia tyydyttävästi, jotta niillä voidaan vastata tehokkaasti kaikkiin asiaa koskevissa 
maakohtaisissa suosituksissa tai muissa asiaa koskevissa EU -ohjausjakson yhteydessä hyv äksytyissä 
komission asiakirjoissa yksilöityihin haasteisiin tai merkittävään osaan niistä.(20) 
                                                           
16  Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastainen asiantuntijaryhmä kokoontuu säännöllisesti vaihtamaan 
näkemyksiä ja auttaa komissiota laatimaan politiikkoj a ja uutta lainsäädäntöä rahanpesun ja terrorismin 
rahoittamisen torjumiseksi: http://ec.europa.eu/justice/civil/financial -crime/index_en.htm  
17  Eurostat on EU:n tilastotoimisto : http://ec.europa.eu/eurostat/about/overview  
18  Euroopan juridisen koulutusverkoston tavoitteena on edistää Euroopan oikeusalan ammattilaisten koulutusta ja 
tietojenvaihtoa. https://www.ejtn.eu/en/    
19  EU-ohjausjakson yhteydessä neuvosto antoi komission ehdotuksen perusteella oikeuslaitosta koskevia 
maakohtaisia suosituksia seitsemälle jäsenvaltiolle vuonna 2019 (Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Malta, Port ugali 
ja Slovakia) ja kahdeksalle jäsenvaltiolle vuonna 2020 (Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Malta, Puola, Portugali ja 
Slovakia). Lisäksi komissio seuraa Bulgarian ja Romanian oikeuslaitosten uudistuksia yhteistyö - ja 
seurantamekanismin puitteissa. Vuon na 2021 ei annettu maakohtaisia suosituksia meneillään olevien elpymis - ja 
palautumistukivälineen menettelyjen vuoksi.  
20  Elpymis - ja palautumistukivälineen perustamisesta 12 päivänä helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohta ja 24 artiklan 3 ja 5 kohta (EUVL L  57, 
18.2.2021, s. 17).  
 
5 
 Miten tehokkaat oikeuslaitokset tukevat investoinneille suotuisaa liiketoimintaympäristöä?  
Oikeusvaltioperiaatetta kunnioittavilla tehokkailla oikeuslaitoksilla on myönteisiä vaikutuksia talouteen, ja 
tämä on erityisen merkittävää talouspolitiikan EU -ohjausjakson ja elpymis - ja palautumistukivälineen 
yhteydessä. Kun oikeuslaitos takaa oikeuksien täytäntöönpanon, luotonantajat ovat halukkaampia 
antamaan lainaa, yri tysten luottamus lisääntyy eikä niiden tarvitse toimia opportunistisesti, 
liiketoimintakustannukset vähenevät ja innovatiiviset yritykset tekevät todennäköisemmin investointeja. 
Tehokas oikeuslaitos onkin erittäin tärkeä tekijä kestävän talouskasvun kannal ta. Sen avulla voidaan 
parantaa liiketoimintaympäristöä, edistää innovointia, houkutella suoria ulkomaisia investointeja, turvata 
verotulot ja tukea talouskasvua. Hyvin toimivien kansallisten oikeuslaitosten hyötyjä talouden kannalta on 
käsitelty lukuisiss a tutkimuksissa ja akateemisessa kirjallisuudessa, joita ovat julkaisseet muun muassa 
Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF)(21), Euroopan keskuspankki (EKP)(22), Euroopan 
tuomarineuvostojen verkosto(23), Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD)(24), Maailman 
talousfoorumi(25) ja Maailmanpankki(26). 
Eräässä äskettäin tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että tuomioistuinmenettelyjen keston 
(käsittelyaikana(27) mitattuna) lyheneminen yhdellä prosentilla voi lisätä useiden yritysten kasvua.(28) 
Lisäksi todettiin, että oikeuslaitosta riippumattomana pitävien yritysten osuuden kasvu yhdellä prosentilla 
on usein yhteydessä liikevaihdon ja tuottavuuden kasvuun.(29) Eräässä toisessa tutkimuksessa havaittiin, 
että käsitys oikeuslaitoksen riippumattomuudesta kor reloi positiivisesti suorien ulkomaisten 
investointivirtojen kanssa.(30)  
                                                           
21  IMF, Regional Economic Outlook, Europe: Europe Hitting its Stride , marraskuu 2017, s. xviii, 40, 70: 
https://www.imf.org/~/media/Files/Publications/REO/EUR/2017/November/eur -booked -print.ashx?la=en   
22  EKP, ”Structural policies in the euro area”, ECB Occasional Paper Series No 210, kesäkuu 2018:  
https://www.ecb.europa.eu/pub/pdf/scpops/ecb.op210.en.pdf?3db9355b1d1599799aa0e475e5624651   
23  Euroopan tuomarineuvostojen verkosto ja Utrechtin yli opiston oikeusvaltiota ja oikeudenkäyttöä käsittelevä 
Montaigne -keskus, ”Economic value of the judiciary – A pilot study for five countries on volume, value and 
duration of large commercial cases”, kesäkuu 2021: https://pgwrk -websitemedia.s3.eu -west-
1.amazonaws.com/production/pwk -web-encj2017 -p/Reports/Economic%20value%20of%20te%20judiciar y%20 -
%20pilot%20study.pdf   
24  Ks. esimerkiksi ”What makes civil justice effective?”, OECD Economics Department Policy Notes, 
No. 18, kesäkuu 2013, ja ”The Economics of Civil Justice: New Cross -Country Data and Empirics”, OECD 
Economics Department Working Papers, No. 1060.  
25  Maailman talousfoorumi, ”The Global Competitiveness Report 2019”, lokakuu 2019: 
https://www.weforum.org/reports/global -competitiveness -report -2019   
26  Maailmanpankki, ”World Development Report 2017: Governance and the Law”, luku 3: ”The role of law”, s. 83, 
140: http://www.worldbank.org/en/publication/wdr2017   
27  Käsittelyaikaa koskeva indika attori on saatu jakamalla vuoden lopussa ratkaisematta olevien asioiden määrä 
ratkaistujen asioiden määrällä ja kertomalla saatu osamäärä 365 päivällä. Se on oikeuslaitoksen toiminnan 
toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean (CEPEJ) mä ärittämä vakioindikaattori: 
http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
28  Vincenzo Bove ja Leandro Elia, ˮThe judicial system and economic deve lopment across EU Member Statesˮ, 
Yhteisen tutkimuskeskuksen tekninen raportti, EUR 28440 EN, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg, 
2017: 
http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC104594/jrc104594__2017_the_judicial_system_and
_economic_development_across_eu_member_states.pdf  
29  Ks. edellinen alaviite.  
30  Bülent Dogru, ˮEffect of judicial independence on foreign direct investment in Eastern Europe and South Asiaˮ, 
MPRA Munich Personal RePEc Archive, 2012: https://mpra.ub.uni -
muench en.de/40471/1/MPRA_paper_40322.pdf . Tutkimuksessa olivat mukana seuraavat EU:n jäsenvaltiot: 
Bulgaria, Kroatia, Tšekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Romania, Slovakia ja Slovenia.  
 
6 
 Useissa kyselytutkimuksissa on tullut esiin myös kansallisen oikeuslaitoksen tehokkuuden merkitys 
yrityksille. Esimerkiksi eräässä kyselyssä 93 prosenttia suurista yrityksistä vastasi  arvioivansa 
järjestelmällisesti ja jatkuvasti oikeusvaltioperiaatteeseen liittyviä olosuhteita ja tuomioistuinten 
riippumattomuutta maissa, joihin ne investoivat.(31) Eräässä toisessa kyselyssä yli puolet pienistä ja 
keskisuurista yrityksistä (pk -yrityksis tä) vastasi, että oikeudenkäyntikulut ja oikeudenkäyntien 
pitkittyminen olivat tärkeimpiä syitä, joiden vuoksi ne eivät aloittaneet tuomioistuinmenettelyä teollis - ja 
tekijänoikeuksien loukkauksissa.(32) Myös komission tiedonannossa sisämarkkinoiden esteide n 
tunnistamisesta ja poistamisesta(33) ja sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpanon valvontaa koskevassa 
suunnitelmassa(34) annetaan tietoa tehokkaiden oikeuslaitosten merkityksestä sisämarkkinoiden 
toiminnalle ja erityisesti yrityksille.  
Miten komissio tukee h yvien oikeuslaitosuudistusten täytäntöönpanoa teknisen tuen avulla?  
Jäsenvaltiot voivat hyödyntää komission rakenneuudistusten tuen pääosaston (DG REFORM) antamaa 
teknistä tukea, jota annetaan teknisen tuen välineestä (TSI)(35). Sen kokonaisbudjetti on 864,4 miljoonaa 
euroa kaudella 2021 –2027.  Vuodesta 2021 lähtien teknisen tuen välineellä on tuettu hankkeita, jotka 
liittyvät suoraan oikeuslaitosten tehokkuuteen, esimerkiksi oikeudenkäytön digitalisointia, 
tuomioistuinverkostojen uudistamista ja oikeussu ojan saatavuuden parantamista. Lisäksi teknisen tuen 
väline täydentää myös komission ehdottamia toimenpiteitä, joilla puututaan covid -19-pandemian 
taloudellisiin seurauksiin, esimerkiksi elpymis - ja palautumistukivälinettä, koska teknisen tuen välineellä 
voidaan tukea jäsenvaltioita niiden elpymis - ja palautumissuunnitelmien valmistelussa ja 
täytäntöönpanossa. Elpymis - ja palautumissuunnitelmiin sisältyy toimia, jotka liittyvät oikeuslaitosten 
toiminnan tehostamiseen: oikeudenkäytön digitalisointiin, asiaru uhkien vähentämiseen sekä 
tuomioistuinten toiminnan ja asianhallinnan parantamiseen.  
Miten oikeusalan ohjelma tukee oikeuslaitosten tehokkuutta?  
Oikeusalan ohjelmalla, jonka kokonaisbudjetti vuosina 2021 –2027 on 305 miljoonaa euroa, tuetaan 
oikeusvaltioper iaatteeseen perustuvan Euroopan oikeusalueen, muun muassa oikeuslaitosten toiminnan 
riippumattomuuden, laadun ja tehokkuuden, kehittämistä vastavuoroisen tunnustamisen, keskinäisen 
luottamuksen ja oikeudellisen yhteistyön pohjalta. Vuonna 2021 ohjelman kol meen erityistavoitteeseen 
kuuluville hankkeille ja muille toimille myönnettiin noin 45,3 miljoonaa euroa:  
                                                           
31  The Economist Intelligence Unit, ”Risk and Return – Foreign Direct Inve stment and the Rule of Law”, 2015, s. 
22: http://www.biicl.org/documents/625_d4_fdi_main_report.pdf  
32  Euroopan unionin teollisoikeuksien virasto (EUIPO), ”Intellectual Property (IP)  SME Scoreboard 2016”: 
https://euipo.europa.eu/tunnel -
web/secure/webdav/guest/document_library/ observatory/documents/sme_scoreboard_study_2016/Executive -
summary_en.pdf  
33 COM(2020)  93 ja SWD(2020)  54.  
34  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous - ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle sisämarkkinasääntöjen täytä ntöönpanon  ja sen valvonnan parantamista koskevasta pitkän aikavälin 
toimintasuunnitelmasta, COM(2020) 94, ks. etenkin toimet 4, 6 ja 18.  
35  https://ec.europa.eu/info/funding -tenders/funding -opportunities/funding -programmes/overview -funding -
programmes/structural -reform -support -programme -srsp_fi    
Teknisen tuen välinettä koskeva asetus hyv äksyttiin maaliskuussa 2021. Asetuksen 5 artiklan mukaan välineen 
tavoitteena on tukea seuraavia: ”…instituutioiden uudistaminen sekä tehokas ja palvelukeskeinen julkishallinto ja 
sähköinen hallinto, sääntöjen ja menettelyjen yksinkertaistaminen, tarkastuk set, unionin varojen 
käyttövalmiuksien parantaminen, hallinnollisen yhteistyön edistäminen, oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, 
oikeusjärjestelmien uudistaminen , kilpailuviranomaisten valmiuksien kehittäminen, finanssivalvonnan 
vahvistaminen sekä petoste n, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen” (korostus lisätty).  
 
7 
  yksityis - ja rikosoikeuden alan oikeudellisen yhteistyön edistämiseen, EU:n lainsäädännön tehokkaan 
ja johdonmukaisen soveltamisen ja täytäntöönpanon parantamiseen sekä jäsenvaltioiden tukemiseen 
niiden liittämiseksi ECRIS -TCN -järjestelmään myönnettiin 12,2 miljoonaa euroa,  
 oikeusalan ammattilaisten kouluttamiseen EU:n yksityis - ja rikosoikeuden sekä perusoikeuksien, 
jäsenvaltioiden oikeuslaitosten ja o ikeusvaltioperiaatteen alalla myönnettiin 17,7 miljoonaa euroa ja  
 digitaalisten välineiden kehittämisen ja käytön tukemiseen yhteistyössä Digitaalinen Eurooppa -
ohjelman kanssa sekä Euroopan oikeusportaalin ylläpitämiseen ja laajentamiseen myönnettiin 15,4  
miljoonaa euroa.  
Miksi komissio seuraa kansallisten oikeuslaitosten digitalisointia?  
Oikeudenkäytön digitalisointi on keskeinen tekijä oikeuslaitosten tehokkuuden lisäämisessä ja erittäin 
tehokas keino parantaa ja helpottaa oikeussuojan saatavuutta. Covid -19-pandemia on tuonut korostetusti 
esiin jäsenvaltioiden tarpeen nopeuttaa nykyaikaistamisuudistuksia tällä osa -alueella.  
Vuonna 2013 käyttöön otettu EU:n oikeusalan tulostaulu on alusta alkaen sisältänyt tiettyjä vertailevia 
tietoja oikeudenkäytön digita lisoinnista eri jäsenvaltioissa. Esimerkkeinä voidaan mainita tuomioiden 
saatavuus verkossa tai kanteiden nostaminen sähköisesti ja jatkotoimet.  
Joulukuussa 2020 annettu komission tiedonanto Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa – 
välineet mahdo llisuuksien hyödyntämiseen (36) on strategia, jonka tavoitteena on parantaa oikeussuojan 
saatavuutta ja oikeuslaitosten toiminnan tehokkuutta tekniikkaa hyödyntämällä. Kuten tiedonannossa 
todetaan, EU:n oikeusalan tulostauluun on sisällytetty vuodesta 2021 alkaen useita lisäindikaattoreita. 
Tarkoituksena on varmistaa jäsenvaltioiden oikeuslaitostensa digitalisoimiseksi toteuttamien toimien 
edistymisen ja haasteiden kattava, oikea -aikainen ja yksityiskohtainen seuranta.  
2. TAUSTA : OIKEUSLAITOSUUDISTUST EN KEHI TYS VUONNA 2021  
Vuonna 2021 useat jäsenvaltiot jatkoivat toimia oikeuslaitostensa tehostamiseksi. Kaaviossa  1 
esitetään päivitetty katsaus hyväksytyistä ja suunnitelluista toimista oikeuslaitoksiaan uudistavien 
jäsenvaltioiden oikeuslaitosten useilla eri osa-alueilla.  
Kaavio 1: Oikeuslaitoksia koskevat lainsäädäntö - ja sääntelytoimet vuonna 2021  (hyväksytyt 
toimet / neuvoteltavana olevat aloitteet kussakin jäsenvaltiossa)  (lähde: Euroopan komissio(37)) 
                                                           
36  COM(2020) 710 final.  
37  Nämä tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa 26 
jäsenvaltiosta. Saksa ilmoitti, että meneillään oli useit a oikeuslaitosta koskevia uudistuksia, mutta 
uudistusprosessin kohteet ja laajuus voivat vaihdella maan 16 osavaltiossa.  
 
8 
 Vuonna 2021 prosessioikeus oli edelleen erityisen huomion kohteena monissa jäsenvaltioissa, ja 
sitä koskevia lainsäädäntötoimia oli joko meneillään tai suunnitteilla runsaasti. Myös tuomareiden 
asemaan ja oikeusalan ammattilaisia koskeviin määräyksiin liittyviä uudistuksia toteutett iin 
runsaasti. Useat jäsenvaltiot olivat ottamassa käyttöön lainsäädäntöä tieto - ja viestintätekniikan 
käytöstä oikeuslaitoksissaan. Tuomioistuinten hallintoa koskevia edellisvuosien toimenpiteitä 
jatkettiin vuonna 2021. Jotkin jäsenvaltiot käyttävät jo ak tiivisesti tekoälyä tai suunnittelevat sen 
käyttämistä oikeuslaitoksissaan. Yleiskatsaus vahvistaa havainnon siitä, että oikeuslaitoksen 
uudistaminen vie aikaa: sen jälkeen kun uudistuksista on tiedotettu ensimmäisen kerran, saattaa 
kestää useita vuosia, e nnen kuin lainsäädäntö - ja sääntelytoimet hyväksytään ja toteutetaan 
käytännössä.  
Covid -19-pandemia on myös aiheuttanut uusia haasteita, joiden vuoksi on tärkeää nopeuttaa 
uudistuksia oikeuslaitoksen digitalisoimiseksi. Useat jäsenvaltiot toteuttivat tässä  yhteydessä uusia 
toimenpiteitä, joilla varmistetaan tuomioistuinten toiminnan jatkuminen ja taataan samalla 
oikeussuojan jatkuva ja helppo saatavuus kaikille erityisesti mukauttamalla menettelysääntöjä. 
Euroopan unionin korkeimpien hallinto -oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistys 
(ACA -Europe) laati kyselyn, jossa tarkasteltiin covid -19-pandemian vaikutusta ylimpien 
tuomioistuinten ammattitoimintaan. Kyselyn vastaajina olivat korkeimmat hallinto -oikeudet ja 
0510152025
Hyväksytty KäsiteltävänäBE  BG  CZ  DK  EL  FR  HR  LV  LT  LU  HU  MT  NL  AT  PL  PT  RO  SI  SK  SE  
BG  CZ  IE  ES  HR  IT  CY  LV  LT  LU  NL  PL  PT  RO  SK  FI  SE
FR  LT  PT
ES  FR  HR  IT  CY  LU  NL
BE  EE  IE  FR  HU  NL  AT  PT  RO  SK  
IE  ES  HR  CY  PL  PT  RO  SK  
ES  LT  HU  SI  
LV  LU  PT  RO
FR  HU  MT  RO  
ES  HR  LT  MT  PL  SI  SK  
CZ  EL  FR  LV  HU  PT  RO  SK  
IE  ES  FR  HR  IT  CY  LU  PL  SI  SK  
EL  FR  LV  LT  MT  NL  PT  RO  SK  
BE  ES  HR  IT  NL  PT  RO  SK
BE  BG  ES  IT  CY  LV  LT  LU  NL  AT  PL  SK  FI  CZ IT CY LV LT LU AT PL PT FI SE
BE  BG  FR  NL  AT  PL  PT  RO  
CZ  ES  FR  MT  NL  PL  PT  RO  FR  MT  PT  
IE  ES  MT  
BG  EL  ES  FR  HR  LV  LT  PL  SK  FI
IE  IT  LV  LT  LU  HU  NL  AT  SK  FI  
DK  FR  NL  PT  RO  SK  
BG  EE  IE  AT  PL  SI  
BE  CZ  DK  IE  EL  ES  LV  HU  PT  RO  SK  
BG  IE  CY  LT  LU  HU  NL  PL  PT  RO  SI  
BE  BG  LV  HU  MT  AT  PT  RO  SK  
BG  HR  LU  HU  RO
BE  CZ  EE  EL  ES  FR  LV  LT  HU  MT  PT  RO  SI  SK  
BG  CZ  IE  FR  HR  IT  LU  HU  NL  PL  RO  SK  BE CZ CY LT LU PL 
LT  PL  RO  SK  FI  
 
9 
 korkeimmat oikeudet (Euroopan unio nin korkeimpien oikeuksien presidenttien verkoston 
(NPSJC) jäsenet). Kaaviossa 2 ei tarkastella covid -19-pandemian torjumiseksi toteutettuja 
konkreettisia toimenpiteitä, vaan siinä esitetään päivitetty yleiskatsaus prosessioikeuteen tehdyistä 
muutoksista, joita jäsenvaltiot ovat hyväksyneet tuomioistuinten oikeudellisten tehtävien 
helpottamiseksi joko uuden lainsäädännön, korkeimman oikeuden päätösten, tuomioistuinten 
määräysten tai käytäntöjen mukaisesti.  
Kaavio 2: Korkeimpien oike uksien menettelysääntöjen muutokset covid -19-pandemian 
vuoksi (lähde: ACA -Europe ja NPSJC(38))  
 
(*) Tiedot kattavat joulukuun 2020 ja joulukuun 2021 välisen ajan. Kussakin jäsenvaltiossa vasemmanpuoleinen 
pylväs kuvaa korkeimpien oikeuksien käytäntöjä ja oikeanpuoleinen pylväs (merkitty A -kirjaimella) korkeimpien 
hallinto -oikeuksien käytäntöjä. Jäsenvaltiot ovat niiden omakielisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. Belgia: 
Raad van State / Conseil d’Etat (korkein hallinto -oikeus) ja Hof van Cassatie / Cour de Cassation (korkein oikeus). 
Bulgaria: Върховен административен съд (korkein hallinto -oikeus). Tšekki: Nejvyšší správní soud (korkein 
hallinto -oikeus) ja Nejvyšší soud (korkein oikeus). Saksa: Bundesverwaltungsgericht (liittovaltion ylin 
hallintotuo mioistuin). Viro: Riikohus (korkein oikeus). Irlanti: Chúirt Uachtarach (korkein oikeus). Kreikka: 
                                                           
38  Kaaviosta on laadittu kaksi kyselylomaketta, joista toinen on peräisin Euroopan unionin korkeimpien hallinto -
oikeuksien ja ylimpien hallintotuomioistuinten yhdistykseltä (ACA -Europe) ja toinen Euroopan unionin 
korkeimpien oikeuksien presidenttien verkostolta (NPSJC). Joidenkin jäsenvaltioiden kohdalla kaaviossa on vain 
yksi pylväs. Näissä tapauksissa korkeinta hallinto -oikeutta ei ole tai NPSJC:lle lähetettyyn kyselyyn ei vastattu.  
A A AA
AA
A A A
DK EE IE ES HR LV LT HU MT RO SI FI SE BE BG CZ DE EL FR IT CY LU NL AT PL PT SK
Muu
Muutoksenhaun määräaika
Menettelylliset määräajat
Tuomareiden määrä päätöksiä annettaessa
Menettelyn erityisosiot (esim. kiireelliset toimenpiteet)
Erityisasiat (esim. julkiset hankinnat, sosiaalipalvelut, alueelliset tai kunnalliset määräykset, turvallisuus, terveys)
Määräajat tuomioistuinten päätösten täytäntöönpanolle
Lakisääteiset määräajat päätöksen antamiselle
Tuomioiden muoto (esim. lyhyt tai suullinen tuomio)EI 
TIETOAEI MUUTOKSIA MENETTELYSÄÄNTÖIHIN
 
10 
 Συμβούλιο της Επικρατείας (korkein hallinto -oikeus). Espanja: Tribunal Supremo (korkein oikeus). Ranska: Conseil 
d’Etat (korkein hallinto -oikeus), Cour de Ca ssation (korkein oikeus). Kroatia: Visoki upravni (korkein hallinto -
oikeus). Italia: Consiglio de Stato (korkein hallinto -oikeus). Kypros: Supreme Court (korkein oikeus). Latvia: 
Augstākā tiesa (korkein oikeus). Liettua: Vyriausiasis Administracinis Teisma s (korkein hallinto -oikeus). Luxemburg: 
Cour administrative (hallintotuomioistuin), Cour de Cassation (korkein oikeus). Unkari: Kúria (korkein oikeus). 
Malta: Court of Appeal (muutoksenhakutuomioistuin). Alankomaat: Hoge Raad (korkein oikeus), Centrale Raa d van 
Beroep (sosiaaliasioita käsittelevä korkein hallintotuomioistuin), Raad van State (korkein hallinto -oikeus). Itävalta: 
Verwaltungsgerichtshof (korkein hallinto -oikeus), korkeimman oikeuden Personalsenat (erityinen 
arviointilautakunta), Oberster Geric htshof (korkein oikeus). Puola: Naczelny Sąd Administracyjny (korkein hallinto -
oikeus). Portugali: Supremo Tribunal Administrativo (korkein hallinto -oikeus). Romania: Înalta Curte de Casație și 
Justiție (korkein oikeus). Slovenia: Vrhovno sodišče (korkein oikeus). Slovakia: Najvyšší súd (korkein oikeus). Suomi: 
Korkein hallinto -oikeus. Ruotsi: Högsta förvaltningsdomstolen (korkein hallinto -oikeus). Ei tietoja: Bulgaria: 
Върховен касационен съд (korkein -oikeus); Kroatia: Vrhovni sud (korkein -oikeus); Italia:  Corte Suprema di 
Cassazione (korkein -oikeus); Ruotsi: Högsta domstolen (korkein -oikeus).  
  
 
11 
 3. EU: N OIKEUSALAN VUODEN 2022  TULOSTAULUN TÄRKEIM MÄT HAVAINNOT  
Tehokkuus, laatu ja riippumattomuus ovat hyvin toimivan oikeuslaitoksen tärkeimmät osatekijät, 
ja tulostaulussa esitetään niitä kaikkia koskevia indikaattoreita.  
3.1. Oikeuslaitosten toiminnan tehokkuus  
Tulostaulussa esitetään oikeudenkäyntimenettelyjen tehokkuutta koskevia indikaattoreita laajoilla 
siviili -, kauppa - ja hallinto -oikeudellisten asioiden  aloilla sekä joillakin yksittäisillä aloilla, joilla 
hallintoviranomaiset ja tuomioistuimet soveltavat EU:n lainsäädäntöä.(39)  
Vuonna 2020 tehokkuuteen liittyviin indikaattoreihin, erityisesti käsiteltäväksi tulleiden asioiden 
määrään, selvitysasteeseen j a käsittelyaikaan, vaikuttivat kaikkialla EU:ssa covid -19-pandemiaan 
liittyvät erityisolosuhteet. Vaikutukset vaihtelivat eri jäsenvaltioissa (esimerkiksi ajoituksen tai 
vakavuuden osalta).(40) 
3.1.1. Asioiden määrän kehitys  
Kansallisten oikeuslaitosten asiamäärä väheni useissa jäsenvaltioissa edelliseen vuoteen verrattuna 
ja lisääntyi tai pysyi ennallaan toisissa. Kaiken kaikkiaan asiamäärässä on edelleen huomattavaa 
vaihtelua jäsenvaltioiden välillä (kaavio 3). Tämä osoittaa, kuinka tärkeää on pysyä til anteen 
tasalla asiamäärän kehityksestä, jotta voidaan varmistaa oikeuslaitosten tehokas toiminta.  
                                                           
39  Myös tuomioistuinten ratkaisujen täytäntöönpano on tärkeää oikeuslaitoksen toiminnan tehokkuuden kannalta. 
Useimmissa jäsenvaltioissa ei kuitenkaan ole saatavilla vertailukelpoisia tietoja.  
40  Italiassa c ovid-19-pandemian torjuntaan liittyvien tiukkojen rajoitustoimenpiteiden aiheuttama oikeudenkäytön 
tilapäinen hidastuminen vaikutti käsittelyaikaan.  Tarkempia tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteesta esitetään 
maaprofiileissa, jotka sisältyvät CEPEJ:n sihteeristön vuonna 2020 komission pyynnöstä tekemään tutkimukseen 
oikeuslaitosten toiminnasta EU:n jäsenvaltioissa: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -
rights/effective -justice/eu -justice -scoreboard_en   
 
12 
 Kaavio 3: Käsiteltäväksi tulleiden siviili -, kauppa - ja hallinto -oikeudellisten sekä muiden 
asioiden määrä vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa sataa asukasta 
kohti (lähde: CEPEJ:n tutkimus(41)) 
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan tähän ryhmään sisältyvät kaikki siviili - ja kauppaoikeudelliset riita -asiat ja 
riidattomat asiat, riidattomat kiinteistö - ja kaupparekisteriasiat, muut rekisteriasiat, muut riidattomat asiat, hallinto -
oikeudelliset asiat sekä  muut ei -rikosoikeudelliset asiat.  
Kaavio 4: Käsiteltäväksi tulleiden siviili - ja kauppaoikeudellisten riita -asioiden määrä 
vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa sataa asukasta kohti) (lähde: 
CEPEJ:n tutkimus)  
 
                                                           
41  CEPEJ:n sihteeristön vuonna 2020 komission pyy nnöstä tekemä tutkimus oikeuslaitosten toiminnasta EU:n 
jäsenvaltioissa: https://ec.europa.eu/info/strategy/justice -and-fundamental -rights/effective -justice/eu -justice -
scoreboard_en  
0102030405060
DKATPLSIEEHRLVSKCZFIBELTPTRONLELHUESBGITIESECYMTLUFRDE
2012 2018 2019 2020E
I 
T
I
E
T
O
J
A
012345678
ROBELTIECZHRESPLPTSKELITFRLVSIDEMTEEHULUATNLDKSEFIBGCY
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
 
13 
 (*) CEPEJ:n määritelmän mukaan siviili - ja kauppaoikeudellisissa riita -asioissa käsitellään esimerkiksi 
asianosaisten välisiä sopimusriitoja. Riidattomissa siviili - ja kauppaoikeudellisissa asioissa on kyse esimerkiksi 
riitauttamattomista maksumääräyksistä . Menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja Slovakiassa . Alankomaiden  
tietoihin sisältyvät riidattomat asiat.  
Kaavio 5: Käsiteltäväksi tulleiden hallinto -oikeudellisten asioiden määrä vuosina 2012 ja 
2018–2020 (*) (ensimmäisessä o ikeusasteessa sataa asukasta kohti (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan hallinto -oikeudelliset asiat ovat yksityishenkilöiden ja paikallisten, alueellisten tai 
kansallisten viranomaisten välisiä riita -asioita. Tanska  ja Irlanti  eivät kirjaa hallinto -oikeudellisia asioita erikseen.  
Romaniassa  jotkin hallinto -oikeudelliset menettelyt siirrettiin oikeudellisten menettelyjen ulkopuolelle vuonna 2018. 
Menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa , Slovakiassa  ja Ruotsissa . Ruotsissa  maaha nmuuttoasiat on sisällytetty 
hallinto -oikeudellisiin asioihin (sovellettu takautuvasti vuoden 2017 osalta).  
  
3.1.2. Tehokkuutta koskevat yleiset tiedot  
Oikeudenkäyntimenettelyjen tehokkuutta koskevat indikaattorit siviili -, kauppa - ja hallinto -
oikeudellisten asioiden aloilla laajasti tulkittuna ovat i) oikeudenkäyntien arvioitu kesto 
(käsittelyaika), ii) selvitysaste ja iii) vireillä olevien asioiden määrä.  
 Oikeudenkäynnin arvioitu kesto – 
Oikeudenkäynnin kestolla tarkoitetaan asian tuomioistuinkäsittelyyn kuluvaa arvioitua aikaa 
(päivinä) eli aikaa, jonka tuomioistuin käyttää päätöksen tekemiseen ensimmäisessä 
oikeusasteessa. Käsittelyaikaa koskeva indikaattori on saatu jakamalla vuoden lopussa 
ratkaisematta olleiden asioiden määrä r atkaistujen asioiden määrällä ja kertomalla saatu osamäärä 
365 päivällä.(42) Laskettu määrä osoittaa arvioidun vähimmäisajan, jonka tuomioistuin tarvitsee 
ratkaistakseen asian nykyisissä työolosuhteissa. Mitä suurempi arvo on, sitä todennäköisempää on, 
että tuomioistuimen päätöksen tekeminen kestää kauemmin. Useimmat kaaviot koskevat 
oikeudenkäyntejä ensimmäisessä oikeusasteessa, ja niissä verrataan vuosien 2012, 2018, 2019 ja 
                                                           
42  Oikeudenkäynnin kesto, selvitysaste ja vireillä olevien asioiden määrä ovat CEPEJ:n määrittämiä 
vakioindikaattoreita: http://www.coe.int/t/dghl/cooperation/cepej/evaluation/default_en.asp  
0,00,20,40,60,81,01,21,41,61,82,0
SE DE NL LT AT FIBG ELRO ES CY FR HR HU EE PT PL LU BE SICZ SK LV ITMT DK IE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
 
14 
 2020 tietoja, jos ne ovat saatavilla.(43) Kaavioissa 8 ja 10 esitetään siviili - ja kauppaoikeudellisten 
riita-asioiden ja hallinto -oikeudellisten asioiden käsittelyaika kaikissa oikeusasteissa vuonna 2020, 
ja kaaviossa 24 esitetään rahanpesurikoksia koskevien oikeudenkäyntien keskimääräinen kesto 
ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa . 
Kaavio 6: Arvio siviili - ja kauppaoikeudellisten, hallinto -oikeudellisten ja muiden asioiden 
ratkaisemiseen vuosina 2012 ja 2018 –2020 tarvitusta ajasta (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa 
päivinä) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan tähän ryhmään sisältyvät kaikki siviili - ja kauppaoikeudelliset riita -asiat ja 
riidattomat asiat, riidattomat kiinteistö - ja kaupparekisteriasiat, muut rekisteriasiat, muut riidattomat asiat, hallinto -
oikeudelliset asiat sekä  muut ei -rikosoikeudelliset asiat. Menetelmiin on tehty muutoksia Slovakiassa . Vireillä olevissa 
asioissa ovat mukana kaikkien oikeusasteiden tuomioistuimissa käsiteltävät asiat Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka 
Slovakiassa . Latvia : Jyrkkä lasku johtuu tuomi oistuinjärjestelmän uudistamisesta sekä tuomioistuimen 
tietojärjestelmän virhetarkistuksista ja tietojen puhdistamisesta.  
                                                           
43  Vuosia valittaessa haluttiin säilyttää kahdeksan vuoden perspektiivi, jossa lähtötasona on vuosi 2012, ja välttää 
samalla kaavioiden ahtaminen liian täyteen. Vuosien 2010, 2013, 201 4, 2015, 2016 ja 2017 tiedot ovat saatavilla 
CEPEJ:n raportissa.  
02004006008001 0001 200
DKEELVATLTSIHUSKNLFIBGPLHRSELUCZROESMTITFRELPTCYBEDEIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
 
15 
 Kaavio 7: Arvio siviili - ja kauppaoikeudellisten riita -asioiden ratkaisemiseen ensimmäisessä 
oikeusasteessa v uosina 2012 ja 2018 –2020  tarvitusta ajasta (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa 
päivinä) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan siviili - ja kauppaoikeudellisissa riita -asioissa käsitellään esimerkiksi 
asianosaisten välisiä sopimusriitoja. Riidattomissa siviili - ja kauppaoikeudellisissa asioissa on kyse esimerkiksi 
riitauttamattomista maksumääräyksistä. Me netelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja EL. Vireillä olevissa asioissa 
ovat mukana kaikki oikeusasteet Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka Slovakiassa . Italia : Covid -19-pandemian 
torjuntaan liittyneiden tiukkojen rajoitustoimenpiteiden aiheuttama oikeudenkäy tön tilapäinen hidastuminen vaikutti 
käsittelyaikaan. Alankomaiden  tietoihin sisältyvät riidattomat asiat.  
Kaavio 8: Arvio riita-asioiden ratkaisemiseen siviili - ja kauppaoikeudellisissa asioissa 
kaikissa oikeusasteissa vuonna 2020  tarvitusta ajasta (*) (ensimmäisessä, toisessa ja 
kolmannessa oikeusasteessa päivinä) (lähde : CEPEJ:n tutkimus)  
 
0100200300400500600700800
LTNLEEATSELUCZHURODKSKDELVPTFIPLSIESMTELFRHRITBEBGCYIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
02004006008001 0001 2001 4001 6001 800
ATSECZHUEEBGLVROSKDKDEPTFIPLSILTNLLUBEHRFRMTESITIEELCY
1. oikeusasteen tuomioistuimet (2020) 2. oikeusasteen tuomioistuimet (2020)
3. oikeusasteen tuomioistuimet (2020)EI
TIETOJA
 
16 
 (*) Järjestys määräytyy sen oikeusasteen mukaan, jossa oikeudenkäynnin kesto on pisin kussakin jäsenvaltiossa. 
Tietoja ei ollut saatavilla ensimmäisestä ja toisesta oikeusasteesta Belgiassa  ja Bulgariassa , toisesta oikeusasteesta 
Alankomaissa , toisesta ja kolmannesta oikeusasteesta Itävallassa  eikä kolmannesta oikeusasteesta Saksassa  ja 
Kroatiassa . Saksassa  ja Maltassa  ei ole kolmannen oikeusasteen tuomioistuinta.  Italia : Covid -19-pandemian 
torjuntaan liittyneiden tiukkojen rajoitustoimenpiteiden aiheuttama  oikeudenkäytön tilapäinen hidastuminen vaikutti 
käsittelyaikaan. Mahdollisuutta viedä asia kolmanteen oikeusasteeseen voidaan rajoittaa joissain jäsenvaltioissa.  
Kaavio 9: Arvio hallinto -oikeudellisten asioiden ratkaisemiseen ensimmäisessä 
oikeusastees sa vuosina 2012 ja 2018 –2020  tarvitusta ajasta (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa 
päivinä) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan hallinto -oikeudelliset asiat ovat yksityishenkilöiden ja paikallisten, alueellisten tai 
kansallisten viranomaisten välisiä riita -asioita. Menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja Slovakiassa . Vireillä 
olevissa asioissa ovat mu kana kaikkien oikeusasteiden tuomioistuimet Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka Slovakiassa . 
Tanska  ja Irlanti  eivät kirjaa hallinto -oikeudellisia asioita erikseen. Kypros : ratkaistujen asioiden määrä lisääntyi 
vuonna 2018, mikä on seurausta siitä, että osa as ioista käsiteltiin yhdessä, 2  724 konsolidoitua asiaa peruuntui ja 
hallintotuomioistuin perustettiin vuonna 2015.  
Kaavio 10: Arvio asioiden ratkaisemiseen hallinto -oikeudellisissa asioissa  kaikissa 
oikeusasteissa  vuonna 2020  tarvitusta ajasta (*) (ensimmäisessä ja, soveltuvin osin, toisessa ja 
kolmannessa oikeusasteessa päivinä) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
02004006008001 0001 2001 4001 600
SEHULTBGEEPLHRLVFINLCZFRATBEESDESILUELSKROPTITCYMTDKIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
05001 0001 5002 0002 5003 000
SEHUBGEEFILTLVCZFRATBEDESIESNLLUSKPLROITPTMTHRELCYIEDK
1. oikeusaste (2020) 2. oikeusaste (2020) 3. oikeusaste (2020)EI 
TIETOJA
 
17 
 (*) Järjestys määräytyy sen oikeusasteen mukaan, jossa oikeudenkäynnin kesto on pisin kussakin jäsenvaltiossa. 
Tietoja ei ollut saatavilla toisen oikeusasteen tuomioistuimista Belgiassa , Tšekissä , Unkarissa , Maltassa , Itävallassa , 
Romaniassa , Sloveniassa , Slovakiassa  ja Suomessa , eikä kolmannen oikeusasteen tuomioistuimista Kyproksessa , 
Liettuassa , Luxemburgissa , Maltassa  ja Puolassa . Korkein oikeusaste on ainoa muutoksenhakuaste Tšekissä , 
Italiassa , Kyproksessa , Itävallassa , Sloveniassa  ja Suomessa . Tämänt yyppisiä asioita varten ei ole kolmannen 
oikeusasteen tuomioistuinta Kroatiassa , Liettuassa , Luxemburgissa  ja Maltassa . Korkein hallinto -oikeus on tietyissä 
asioissa ensimmäinen ja ainoa oikeusaste Belgiassa . Mahdollisuutta viedä asia kolmannen oikeusastee n 
tuomioistuimiin voidaan rajoittaa joissain jäsenvaltioissa. Tanska  ja Irlanti  eivät kirjaa hallinto -oikeudellisia asioita 
erikseen.  
 
18 
  Selvitysaste – 
Selvitysaste saadaan jakamalla ratkaistujen asioiden määrä uusien asioiden määrällä. Sen avulla 
arvioidaan, suoriutuuko tuomioistuin uusien asioiden käsittelystä. Noin 100 prosentin tai sitä 
suurempi selvitysaste tarkoittaa, että oikeuslaitos pystyy ratkaisemaan ainakin käsiteltäväksi 
tulevia asioita vastaavan määrän asioita. Alle 100 prosentin selvi tysaste tarkoittaa, että 
tuomioistuimet ratkaisevat vähemmän asioita kuin niiden käsiteltäväksi tulee.  
Kaavio 11: Siviili -, kauppa - ja hallinto -oikeudellis ten sekä mui den asioi den selvitysaste  
vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa prosentteina – yli 100 prosentin 
arvot tarkoittavat, että selvitettyjä asioita on enemmän kuin käsiteltäväksi tulleita, ja alle 100 
prosentin arvot tarkoittavat, että käsiteltäväksi tulleita asioita on enemmän kuin selvitettyj ä) 
(lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan tähän ryhmään sisältyvät kaikki siviili - ja kauppaoikeudelliset riita -asiat ja 
riidattomat asiat, riidattomat kiinteistö - ja kaupparekisteriasiat, muut rekisteriasiat, muut riidattomat asiat, ha llinto -
oikeudelliset asiat sekä muut ei -rikosoikeudelliset asiat. Menetelmiin on tehty muutoksia Slovakiassa . Irlanti : 
Ilmoitetun ratkaistujen asioiden määrän oletetaan jääneen liian pieneksi sovelletun menetelmän vuoksi. Italia : 
Siviilioikeudellisten asio iden luokittelua muutettiin vuonna 2013.  
0%20%40%60%80%100%120%140%
SKFIPLHRITSEEEBGDKATLVSINLHUCZBELTROPTLUFRMTESCYELIEDE
2012 2018 2019 2020E
I
T
I
E
T
O
J
A
 
19 
 Kaavio 12: Siviili - ja kauppaoikeudellis ten riita-asioi den selvitysaste  vuosina 2012 ja 2018 –
2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa prosentteina) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) Menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja Slovakiassa . Irlanti : Ilmoitetun ratkaistujen asioiden määrän 
oletetaan jääneen liian pieneksi sovelletun menetelmän vuoksi. Italia : Siviilioikeudellisten asioiden luokittelua 
muutettiin vuonna 2013. Alankoma iden tietoihin sisältyvät riidattomat asiat.  
Kaavio 13: Hallinto -oikeudellis ten asioiden selvitysaste  vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) 
(ensimmäisessä oikeusasteessa prosentteina) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
Eräiden jäsenvaltioiden aiempia arvoja on pienennetty esityksellisistä syistä ( Kypros : 219 prosenttia vuonna 2018; 
Italia : 279,8 prosenttia vuonna 2012); menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja Slovakiassa ). Tanska  ja Irlanti  
eivät kirjaa hallinto -oikeudellisia asioita erikse en. Kyproksessa  ratkaistujen asioiden määrä on noussut, mikä on 
seurausta siitä, että osa asioista käsiteltiin yhdessä, 2  724 konsolidoitua asiaa peruuntui ja hallintotuomioistuin 
perustettiin vuonna 2015.  
 
0%20%40%60%80%100%120%140%
DKPLITSESIHUROEEATSKNLBEDECZPTLVLTFIFRLUMTESELHRIEBGCY
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
0%20%40%60%80%100%120%140%160%180%200%
ELITPTATCZDEBELVHRSIMTSEBGESFILTFRPLEEHULUSKNLCYRODKIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
 
20 
  Vireillä olevat asiat – 
Vireillä olevien asioiden määrällä tarkoitetaan kyseisen vuoden lopussa käsittelemättä olevien 
asioiden määrää. Vireillä olevien asioiden määrä vaikuttaa myös käsittelyaikaan.  
Kaavio 14: Vireillä olevien siviili -, kauppa - ja hallinto -oikeudellisten  sekä muiden asioiden 
määrä vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa sataa asukasta kohti 
(lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan tähän ryhmään sisältyvät kaikki siviili - ja kauppaoikeudelliset riita -asiat ja 
riidattomat asiat, riidattomat kiinteistö - ja kaupparekisteriasiat, muut rekisteriasiat, muut riidattomat asiat, hallinto -
oikeudelliset asiat sekä muut ei -rikosoikeudelliset asiat.  Menetelmiin on tehty muutoksia Slovakiassa . Vireillä olevissa 
asioissa ovat  mukana kaikkien oikeusasteiden tuomioistuimissa käsiteltävät asiat Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka 
Slovakiassa . Italia : Siviilioikeudellisten asioiden luokittelua muutettiin vuonna 2013.  
Kaavio 15: Vireillä olevien siviili - ja kauppaoikeudellisten riita -asioiden määrä vuosina 2012 
ja 2018–2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa sataa asukasta kohti) (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) Menetelmiin on tehty muutoksi Kreikassa  ja Slovakiassa . Vireillä olevissa asioissa ovat mukana kaikki en 
024681012141618
LUSELTBGHULVNLEEMTDKFIFRROSKCZESSIITATCYHRELPLPTBEDEIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
0123456
FINLSEATDKLUEEHUDELVLTSKCZSIPTMTPLFRESROELITHRBEBGIECY
2012 2018 2019 2020EI TIETOJA
 
21 
 oikeusasteiden tuomioistuimissa käsiteltävät asiat Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka Slovakiassa . Italia : 
Siviilioikeudellisten asioiden luokittelua muutettiin vuonna 2013. Alankomaiden  tietoihin sisältyvät riidattomat asiat.  
Kaavio 16: Vireillä olevien hallinto -oikeudellisten asioiden määrä vuosina 2012 ja 2018 –
2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa sataa asukasta kohti (lähde: CEPEJ:n tutkimus)  
 
(*) Eräiden jäsenvaltioiden aiempia arvoja on pienennetty esityksellisistä syistä ( Kreikka : 3,5 vuonna 2012). 
Menetelmiin on tehty muutoksia Kreikassa  ja Slovakiassa . Vireillä olevissa asioissa ovat mukana kaikkien 
oikeusasteiden tuomioistuimissa käsiteltävät asiat Tšekissä  ja vuoteen 2016 saakka Slovakiassa . Tanska  ja Irlanti  
eivät kirj aa hallinto -oikeudellisia asioita erikseen.  
3.1.3. Tehokkuus joillakin EU:n lainsäädännön yksittäisillä aloilla  
Tässä osiossa täydennetään oikeuslaitosten toiminnan tehokkuutta koskevia yleisiä tietoja ja 
tarkastellaan oikeudenkäyntimenettelyjen keskimäärä istä kestoa(44) joillakin EU -lainsäädännön 
yksittäisillä aloilla. Vuoden 2022 tulostaulu pohjautuu kilpailua, sähköistä viestintää, EU -
tavaramerkkiä, kuluttajalainsäädäntöä ja rahanpesun torjuntaa koskeviin aiempiin tietoihin. Nämä 
neljä alaa on valittu sil lä perusteella, että ne ovat merkittäviä sisämarkkinoiden ja 
liiketoimintaympäristön kannalta. Lisäksi tämänvuotisessa tulostaulussa esitetään laajempi 
yleiskatsaus hallintoviranomaisten toiminnan tehokkuudesta: kaksi uutta kaaviota, jotka 
käsittelevät kil pailua ja sähköistä viestintää, täydentävät kuluttajansuojaa koskevia tietoja. 
Oikeudenkäyntien ja hallinnollisten menettelyjen pitkät viivästykset voivat yleisesti ottaen haitata 
EU:n lainsäädännössä säädettyjen oikeuksien toteutumista, esimerkiksi kun as ianmukaisia 
oikeussuojakeinoja ei enää ole käytettävissä tai vakavia taloudellisia vahinkoja ei enää voida 
korvata. Erityisesti yritysten osalta hallinnolliset viivästykset ja epävarmuus voivat joissain 
                                                           
44  Oikeudenkäyntimenettelyjen kesto näillä yksittäisillä aloilla on laskettu vuorokausina siitä päivästä alkaen, jona 
kanne tai valitus jätettiin tuomioistuimeen (tai syyte tuli lopulliseksi) , siihen päivään, jona tuomioistuin antoi 
ratkaisunsa (kaaviot 16 –21). Arvot on järjestetty vuosien 2013 ja 2018 –2020 tietojen painotetun keskiarvon 
mukaan kaavioissa 16 –18, vuosien 2013, 2018, 2019 ja 2020 tietojen painotetun keskiarvon mukaan kaaviossa 1 9 
ja vuosien 2014 ja 2018 –2020 tietojen painotetun keskiarvon mukaan kaavioissa 20 ja 21. Jos tietoja ei ole ollut 
saatavilla kaikilta vuosilta, keskiarvo kuvastaa saatavilla olleita tietoja laskettuna kaikkien asioiden, asioista 
tehdyn otoksen tai arvioid en perusteella.  
0,00,51,01,52,02,53,0
LVMTPLEEHUCZSKBGLTHRSIBELUITFRFIESRONLSEPTCYATDEELDKIE
2012 2018 2019 2020EI 
TIETOJA
 
22 
 tapauksissa aiheuttaa huomattavia kustannuksia ja hai tata suunniteltuja tai jo toteutettuja 
investointeja.(45)  
– Kilpailu – 
Kilpailulainsäädännön tehokas täytäntöönpano on houkuttelevan liiketoimintaympäristön 
kannalta keskeinen seikka, sillä se takaa tasapuoliset toimintaedellytykset yrityksille. Sillä 
kannustetaan yrittäjyyttä ja tehokkuutta, laajennetaan kuluttajien valintamahdollisuuksia ja 
autetaan alentamaan hintoja ja parantamaan laatua. Kaaviossa 17 esitetään käsittelyn 
keskimääräinen kesto asioissa, jotka koskevat Euroopan unionin toiminnasta teh dyn sopimuksen 
(SEUT) 101 ja 102 artiklan nojalla annettuja kansallisten kilpailuviranomaisten päätöksiä.(46) 
Kaaviossa 18 esitetään käsittelyn keskimääräinen kesto kansallisten kilpailuviranomaisten 
menettelyissä SEUT -sopimuksen 101 ja 102 artiklaa sovelle ttaessa.  
Kaavio 17: Kilpailu : valitusten tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kulunut aika vuosina 
2013 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa päivinä) (lähde: Euroopan komissio 
yhdessä Euroopan kilpailuviranomaisten verkoston kanssa)  
 
(*) Irlanti  ja Itävalta : Skenaariota ei voida soveltaa, koska viranomaisilla ei ole toimivaltaa tehdä kyseisiä päätöksiä. 
Itävalta : Tiedoissa ovat mukana kilpailuasioiden tuomioistuimen (Kartellgericht) ratkaisemat asiat, jotka liittyvät 
SEUT -sopimuksen 101 ja 102 artiklan rikkomiseen mutta eivät perustu kansallisen kilpailuviranomaisen päätöksistä 
tehtyihin valituksiin.  Italian  osalt a käsittelyn kesto on arvio. Pylvään puuttuminen voi merkitä sitä, että jäsenvaltio ei 
ilmoittanut yhtään asiaa kyseisenä vuotena. Monissa jäsenvaltioissa asioita on vain vähän (alle viisi vuodessa), minkä 
vuoksi yksi poikkeuksellisen pitkä tai lyhyt asian  käsittely voi vaikuttaa vuosittaisiin tietoihin (näin on Maltan 
kohdalla, jossa oli vain yksi asia).  
                                                           
45  Maailmanpankkiryhmä, 2019, Retention and Expansion of Foreign Direct Investment, Political Risk and Policy 
Responses, kaavio 18.  
46  Ks. http://eur-lex.europa.eu/legal -content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=FI  ja neuvoston asetus 
(EY) N:o 1/2003, annettu 16 päivänä joulukuuta 2002, perustamissopimuksen 81 ja 82 artiklassa vahvistettujen 
kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti), EYVL L  1, 4.1.2003, s. 1 –25, 
erityisesti 3 ja 5 artikla.  
0500100015002000250030003500
BGEEHRLUPTFILTBESKITLVNLFRELCZATRODKSEHUSIDEESCYPLMT
2013 2018 2019 2020 Keskiarvo 2013, 2018 –20EI ASIOITA
 
23 
 Kaavio 18: Kilpailu : kansallisten kilpailuviranomaisten menettelyihin keskimäärin kulunut 
aika vuonna 2020 (*) (päivinä) (lähde: Euroopan komissio yhdessä Euroopan 
kilpailuviranomaisten verkoston kanssa)  
 
(*) Joissain jäsenvaltioita asioita on vähän. Belgia:  Tietoihin sisältyy yksi kartellipäätös (1  045 päivää) ja viisi 
välitoimenpidettä.  Kaikkien kuuden menettelyn keskimääräinen kokonaiskesto oli 2  015 päivää. Italia : Italian 
kilpailuviranomaisen SEUT -sopimuksen 101 artiklan nojalla aloittamaa menettelyä I833 – Gare Consip per 
acquisizione beni e servizi per informatica e teleomunicazioni – ei ole otettu huomioon, koska siinä tultiin siihen 
tulokseen, että SEUT -sopimuksen 101 artiklaa ei ollut rikottu. On otettava huomioon, että eräät jäsenvaltiot aloittavat 
käsittelyn keston laskemisen eri ajankohdista. Useimmat jäsenvaltiot katsovat asian  käsittelyn alkavan siitä, kun 
tutkinta käynnistetään. Alankomaissa  asian käsittelyn katsotaan alkavan väitetiedoksiannon lähettämisestä, kun taas 
Tšekissä  ja Slovakiassa  asian käsittelyn katsotaan alkavan, kun hallinnollinen menettely aloitetaan. Jälkimmä isessä 
tapauksessa kyseessä on välivaihe tutkinnan aloittamisen ja väitetiedoksiannon lähettämisen välillä. Tarkasteltaessa 
kansallisten kilpailuviranomaisten menettelyjen kestoa on myös otettava huomioon useita tekijöitä. Niitä ovat muun 
muassa tapauksen luonne ja monimutkaisuus, taloudellisten tietojen keräämiseen ja taloudellisen analyysin 
valmistumiseen kuluva aika, määräaikojen pidentäminen osapuolten pyynnöstä ja toistuvat kuulemiset.  
– Sähköinen viestintä – 
Sähköistä viestintää koskevan EU:n lainsää dännön tavoitteena on lisätä kilpailua, myötävaikuttaa 
sisämarkkinoiden kehitykseen sekä edistää investointeja, innovointia ja kasvua. Lainsäädännön 
tehokkaalla täytäntöönpanolla voidaan aikaansaada myönteisiä vaikutuksia kuluttajille, sillä sen 
ansiosta l oppukäyttäjien maksamat hinnat voivat alentua ja palvelujen laatu parantua. Kaaviossa 
19 esitetään, kuinka kauan tuomioistuimilta on keskimäärin kulunut siihen, että ne ovat käsitelleet 
sellaisista kansallisten sääntelyviranomaisten päätöksistä tehdyt vali tukset, jotka on annettu 
sähköistä viestintää koskevan EU:n lainsäädännön nojalla.(47) Kaaviossa on mukana monenlaisia 
asioita monitahoisista ”markkina -analyysien” uudelleentarkasteluista yksinkertaisempiin 
                                                           
47  Laskelmat perustuvat käsittelyn keskimääräiseen kestoon valituksissa sellaisista kansallisten 
sääntelyviranomaisten päätöksistä, jotka on annettu EU:n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän täytäntöön 
panemiseksi hyväksytyn kansallisen EU lainsäädännön nojalla. Sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmään 
kuuluvat direktiivit 2002/19/EY (käyttöoikeusdirektiivi), 2002/20/EY (valtuutusdirektiivi), 2002/21/EY 
(puite direktiivi), 2002/22/EY (yleispalveludirektiivi) sekä muu asiaankuuluva EU:n lainsäädäntö, kuten 
radiotaajuuspoliittinen ohjelma ja taajuuksia koskevat komission päätökset, lukuun ottamatta yksityisyyden 
suojasta sähköisen viestinnän alalla annettua direkt iiviä 2002/58/EY.  0200400600800100012001400160018002000
EEIEHRLTMT FINLDK ITPLLVESATSESKDEFRCZPTLURO SIBEELBGCYHU
2020EI 
TIETOJA EI ASIOITA
 
24 
 kuluttajakeskeisiin kysymyksiin. Kaaviossa 20 esit etään käsittelyn keskimääräinen kesto 
kansallisten sääntelyviranomaisten menettelyissä EU:n lainsäädäntöä sovellettaessa.  
 
Kaavio 19: Sähköinen viestintä : valitusten tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kulunut 
aika vuosina 2013 ja 2018–2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa päivinä) (lähde: Euroopan 
komissio yhdessä viestintäkomitean kanssa)  
 
(*) Asioiden määrä vaihtelee jäsenvaltioittain. Pylvään puuttuminen merkitsee sitä, että jäsenvaltio ei ole ilmoittanut yhtään as iaa 
kyseisenä vuotena (paitsi Portugali : ei tietoja vuosilta 2019 –2020, ja Romania : ei tietoja). Joissain tapauksissa asioiden vähä inen 
määrä ( Bulgaria , Kypros , Malta , Alankomaat , Slovakia , Suomi , Ruotsi ) voi johtaa siihen, että yksi poikkeuksellisen pitkä tai lyhyt 
asian käsittely vaikuttaa vuosittaisiin tietoihin ja aiheuttaa suurta vaihtelua vuosien välillä. Tanska : Ensimmäisen oik eusasteen 
muutoksenhakumenettelyistä vastaa tuomioistuintyyppinen elin. Viro: Valitusten tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kulunut aika 
vuonna 2013 oli 18 päivää.  Espanja , Itävalta  ja Puola : Käsittelystä vastaavat eri tuomioistuimet asiasisällön mukaan.  
Kaavio 20: Sähköinen viestintä : kansallisen sääntelyviranomaisen menettelyihin 
keskimäärin kulunut aika vuosina 2015 ja 2018 –2020  (päivinä) (lähde: Euroopan komissio 
yhdessä viestintäkomitean kanssa)  
 
05001000150020002500
LUROEELVBGDKIEHULTHRFRSISENLPLBEELESDEATSKCZITFIMTPTCY
2013 2018 2019 2020 Keskiarvo 2013, 2018 –20EI 
ASIOITA
0200400600800100012001400
BEROFRHULVLUATEEHRSIFINLIEESCYDKITELMTBGCZDELTPLPTSKSE
2015 2018 2019 2020 Keskiarvo 2015, 2018 –2020EI TIETOJA EI ASIOITA
 
25 
 – EU-tavaramerkki – 
Teollis - ja tekijänoikeuksien tehokas täytäntöönpano on olennaista pyrittäessä edistämään 
investointeja innovointiin. EU -tavaramerkkejä koskevassa EU:n lainsäädännössä(48) annetaan 
merkittävä rooli kansallisille tuomioistuimille, jotka toimivat EU:n tuomioistuimina  ja tekevät 
sisämarkkinoihin vaikuttavia päätöksiä. Kaaviosta 21 ilmenee EU -tavaramerkin loukkausta 
koskeviin yksityisten asianosaisten välisiin riita -asioihin keskimäärin kulunut aika.  
Kaavio 21: EU-tavaramerkki : EU -tavaramerkin l oukkausta koskeviin asioihin keskimäärin 
kulunut aika vuosina 2013 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa päivinä) (lähde: 
Euroopan komissio yhdessä teollis - ja tekijänoikeuksien loukkausten eurooppalaisen 
seurantakeskuksen kanssa)  
 
(*) Ranska , Italia , Liettua , Luxemburg : Tiettyjen vuosien tiedoissa on käytetty asioista tehtyä otosta. Tanska : Tiedot 
koskevat kaikkiin tavaramerkkeihin (eivät pelkästään EU -tavaramerkkiin) liittyviä asioita meri - ja 
kauppatuomioistuimissa. Keskimääräistä kestoa kosk evia tietoja ei ollut saatavilla vuosilta 2018 ja 2019 
tiedonkeruujärjeste lmän tehtyjen muutosten vuoksi.  Kreikka : Tiedot perustuvat painotettuun keskimääräiseen kestoon 
kahdessa tuomioistuimessa.  Espanja : Keskimäärin kuluneen ajan laskennassa on otettu hu omioon myös muita EU:n 
teollis - ja tekijänoikeuksia koskevat asiat.   
– Kuluttajansuoja – 
Kuluttajansuojalainsäädännön tehokkaalla täytäntöönpanolla varmistetaan, että kuluttajat 
hyötyvät oikeuksistaan ja että kuluttajansuojalakeja rikkovat yritykset eivät saa perusteetonta etua. 
Kuluttajaviranomaisilla ja tuomioistuimilla on tärkeä tehtävä, kun EU:n 
kuluttajansuojalainsäädäntöä(49) pannaan täytäntöön kansallisissa täytäntöönpanojärjestelmissä. 
                                                           
48  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2017/1001, annettu 14 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan unionin 
tavaramerkistä (EUVL L 154, 16.6.2017, s. 1 –99). 
49  Kaaviot 22 ja 23 liittyvät kohtuuttomista sopimusehdoista annetun direktii vin (93/13/ETY), kulutustavaroiden 
kaupasta ja niihin liittyvistä takuista annetun direktiivin (1999/44/EY), sopimattomia kaupallisia menettelyjä 
koskevan direktiivin (2005/29/EY), kuluttajan oikeuksista annetun direktiivin (2011/83/EU) sekä niiden 
kansall isten täytäntöönpanosäännösten täytäntöönpanoon.  
02004006008001000120014001600
ATMTPLHULTBGROESDELUPTLVSEFIDKELIECZFRSIITEEHRSKBECYNL
2013 2018 2019 2020 Keskiarvo 2013, 2018 –20EI 
TIETOJA
 
26 
 Kaaviossa 22 näkyy EU:n lainsäädännön nojalla annettujen kuluttajansuojaviranomaisten 
päätöksistä tehtyjen valitusten tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kulunut aika.  
Kuluttajien tai yritys ten kannalta katsottuna täytäntöönpanossa voi olla mukana useita eri 
toimijoita – ei pelkästään tuomioistuimia, vaan myös hallintoviranomaisia. Lisävalaistuksen 
antamiseksi tästä täytäntöönpanoketjusta esitetään oikeudenkäyntimenettelyjen kesto 
kuluttajavi ranomaisissa. Kaaviosta 23 ilmenee kansallisten kuluttajansuojaviranomaisten 
hallinnollisten päätösten tekemiseen keskimäärin kulunut aika vuosina 2014 ja 2018 –2020 alkaen 
siitä, kun asian käsittely aloitettiin. Nämä päätökset koskevat muun muassa aineelli sten sääntöjen 
rikkomisen toteamista, välitoimia, kieltomääräyksiä, tuomioistuinmenettelyn vireillepanoa tai 
asian käsittelyn päättämistä.  
Kaavio 22: Kuluttajansuoja: valitusten tuomioistuinkäsittelyyn  keskimäärin kulunut aika  
vuos ina 2013 ja 2018 –2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa päivinä) (lähde: Euroopan 
komissio yhdessä kuluttajansuoja -asioiden yhteistyöverkoston kanssa)  
 
(*) Saksa , Luxemburg, Itävalta : Skenaariota ei voida soveltaa, koska kuluttajaviranomaisilla ei ole toimivaltaa antaa 
päätöksiä kuluttajansuojasääntöjen rikkomisesta. Irlannissa  ja Suomessa  asioita oli vain vähän (alle viisi) vuonna 
2020. Kreikka  ja Romania  toimittivat arvion keskimäär in kuluneesta ajasta tietyiltä vuosilta.   
Kaavio 23: Kuluttajansuoja:  kansallisten kuluttajansuojaviranomaisten hallinnollisten 
päätösten  tekemiseen keskimäärin kulunut aika vuosina 2014 ja 2018 –2020 (*) 
(ensimmäisessä viranomaisasteessa päivinä) (lähde: Euroopan komissio yhdessä kuluttajansuoja -
asioiden yhteistyöverkoston kanssa)  
0200400600800100012001400160018002000
SEHULTEEHRPTBGESRODKNLSKSILVFIITFRCZPLCYELIEBEMT
2013 2018 2019 2020 Keskiarvo 2013, 2018, 2019, 2020EI
TIETOJA
 
27 
  
(*) Saksa , Luxemburg, Itävalta : Skenaariota ei voida soveltaa, koska kuluttajaviranomaisilla ei ole toimivaltaa antaa 
päätöksiä kuluttajansuojasääntöjen rikkomisesta. Tanska , Kreikka , Ranska , Romania  ja Suomi  toimittivat tietyiltä 
vuosilta arvion keskimäärin kuluneesta ajasta.  
– Rahan pesu – 
Rahanpesun tehokas torjunta ei pelkästään edistä rikollisuuden torjuntaa, vaan sillä on ratkaiseva 
merkitys rahoitusalan luotettavuuden, koskemattomuuden ja vakauden, rahoitusjärjestelmän 
uskottavuuden ja sisämarkkinoilla vallitsevan tasapuolisen ki lpailun kannalta.(50) Rahanpesu voi 
estää ulkomaisia investointeja, vääristää kansainvälisiä pääomavirtoja ja vaikuttaa kielteisesti 
maan makrotalouden suorituskykyyn, mikä aiheuttaa hyvinvointitappioita ja vie resursseja 
tuottavammalta taloudelliselta toim innalta.(51) Rahanpesun vastaisen direktiivin mukaan 
jäsenvaltioiden on ylläpidettävä kattavia tilastoja rahanpesun tai terrorismin rahoituksen 
torjuntajärjestelmiensä tehokkuudesta.(52) Päivitetyllä kyselylomakkeella on kerätty yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa tietoja kansallisten rahanpesun torjuntajärjestelmien puitteissa suoritetuista 
oikeuskäsittelyistä. Kaaviosta 24 ilmenee rahanpesurikosten käsittelyyn ensimmäisen 
oikeusasteen tuomioistuimissa keskimäärin kulunut aika.  
                                                           
50  Rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen 20 päivänä toukokuuta 2015 
annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 johdanto -osan 2 kappale.  
51  Kansainvälisen valuuttarahaston tiedote, 8.3.2018: 
https://www.imf.org/en/About/Factsheets/Sheets/2016/08/01/16/31/Fig ht-Against -Money -Laundering -the-
Financing -of-Terrorism   
52  Direktiivin (EU) 2015/849 44 artiklan 1 kohta. Ks. myös direktiivin (EU) 2018/843 tarkistettu 44 artikla, joka tuli 
voimaan kesäkuussa 2018 ja joka jäsenvaltioiden oli pantava täytäntöön tammikuuhu n 2020 mennessä.  
0100200300400500600700
HRROFRLTBGEESISKCZ IEPTSE ITCYDKELLVHUNL FIESPLBEMT
2014 2018 2019 2020 Keskiarvo 2014, 2018, 2019, 2020EI
TIETOJA
 
28 
 Kaavio 24: Rahanpesu : Tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kulunut aika vuosina 2014 ja 
2018–2020 (*) (ensimmäisessä oikeusasteessa päivinä) (lähde: Euroopan komissio yhdessä 
rahanpesun ja terrorismin rahoituksen asiantuntijaryhmän kanssa)  
 
(*) Ei tietoja vuodelta 2020 : Belgia, Saksa, Viro, Irlanti, Kroatia, Puola ja Portugali.  Bulgaria : Asioiden käsittelyn 
keskimääräinen kesto lasketaan oikeudenkäyntipäivästä tuomioistuimen päätöksen tekopäivään kuukausina.  Espanja, 
Alankomaat : Arvioitu kesto. Tšekki : Pituus kuukausina. Unkari : Keskimääräistä päivien lukumäärää koskeva laskelma perustuu 
ainoastaan tuomiolla ratkaistujen asioiden lukumäärään. Portugali : Keskimääräistä päivien lukumäärää koskeva laskelma  
perustuu otokseen . Italia : Tiedoissa ovat mukana sekä varsinaiset että alustavat tuomioistuinkäsittelyt. Kypros : Assize -
tuomioistuimessa vakavat asiat käsitellään keskimäärin vuoden sisällä, kun taas vähemmän vakavien asioiden käsittely alemmiss a 
tuomioistuimissa kestää pidempään.  Slovakia* : Tiedot vastaavat koko menettelyn keskimääräistä kestoa 
muutoksenhakutuomioistuin mukaan lukien.  
030060090012001500180021002400
DKEESELUHRBGCYPLFIATNLELFRIECZHULVPTESLTITSK*ROSIMTBEDE
2014 2018 2019 2020 Keskiarvo 2014, 2018 –20EI 
TIETOJA
3.1.4.  Yhteenveto oikeuslaitosten toiminnan tehokkuudesta  
Tehokas oikeuslaitos suoriutuu asioiden määrästä ja asiaruuhkista, ja ratkaisut annetaan ilman 
aiheetonta viivytystä. EU:n oikeusalan tulostaulun tärkeimmät oikeuslaitosten toimivuuden 
seurantaan käytetyt indikaattorit ovat sen vuoksi oikeudenkäynnin kesto  (asian ratkaisemiseen 
tarvittava arvioitu tai keskimääräinen aika päivinä), selvitysaste  (ratkaistujen asioiden määrän 
suhde käsiteltäväksi tulleiden asioiden määrään) sekä vireillä olevien asioiden  määrä (vuoden 
lopussa käsittelemättä olevien asioiden määrä).  
Tehokkuutta koskevat yleiset tiedot  
EU:n oikeusalan vuoden 2022 tulostaulu sisältää tehokkuutta koskevia tietoja kahdeksalta 
vuodelta (2012 –2020). Tämän pituisena ajanjaksona voidaan havaita ti ettyjä kehityssuuntia sekä 
ottaa huomioon, että oikeuslaitosten uudistusten vaikutukset tuntuvat usein vasta jonkin ajan 
kuluttua.  
 
29 
                                                            
53  Kroatia, Italia, Kypros, Unkari, Malta, Puola, Portugali ja Slovakia, jotka saivat maakohtaisen suosituksen vuoden 
2020 EU -ohjausjakson yhteydessä, sekä Belgia, Bulgaria, Irlanti, Kreikka, Espanja, Romania ja Slovenia, joiden 
haasteita  käsitellään vuoden 2020 maakohtaisten suositusten johdanto -osan kappaleissa ja maaraporteissa.  
Kahdeksan analysoidun vuoden tulosten vaihtelu saattaa johtua taustatekijöistä (yli kymmenen prosentin erot 
käsiteltäväksi tulleiden asioiden määrässä eivät ol e epätavallisia) tai järjestelmätason puutteista (joustamattomuus 
ja huono reagointikyky tai uudistusprosessin epäjohdonmukaisuus).  Kun tarkastellaan vuosilta 2012 –2020 saatavilla olevia tietoja siviili -, kauppa - ja hallinto -
oikeudellisista asioista, voidaa n todeta, että kehitys on useimmiten ollut myönteistä. Joidenkin 
jäsenvaltioiden yleiset tehokkuutta koskevat tiedot vuodelta 2020 osoittavat kuitenkin, että 
tehokkuuden osalta kehitys on ollut kielteistä. On mahdollista, että tämä johtuu covid -19-
pandemia sta ja on siksi luonteeltaan tilapäistä.  
Jonkin verran myönteistä kehitystä on havaittavissa niissä jäsenvaltioissa, joilla EU -
ohjausjakson yhteydessä on katsottu olevan erityisiä haasteita(53): 
 Näistä jäsenvaltioista saatavilla olevien tietojen perusteella  – ja covid -19-pandemiasta 
huolimatta – oikeudenkäynnin kesto ensimmäisessä oikeusasteessa  on joissakin 
jäsenvaltioissa vuodesta 2012 lähtien jatkuvasti lyhentynyt tai pysynyt samana laajassa 
kaikkien asioiden ryhmässä (kaavio 6) sekä siviili - ja kauppaoik eudellisissa riita -asioissa 
(kaavio 7). Kaavioista 6 ja 7 käy myös ilmi, että noin puolessa jäsenvaltioista 
oikeudenkäynnin kesto on pidentynyt. Joissain tapauksissa oikeudenkäynnit kestävät 
pidempään kuin vuonna 2012. Hallinto -oikeudellisissa asioissa (ka avio 9) oikeudenkäynnin 
kesto on vuodesta 2012 lähtien lyhentynyt tai pysynyt samana noin puolessa jäsenvaltioista. 
Oikeudenkäynnin kesto hallinto -oikeudellisissa asioissa pidentyi noin puolessa 
jäsenvaltioista vuonna 2020.  
 Tulostaulussa esitetään tietoja oikeudenkäynnin kestosta kaikissa oikeusasteissa  siviili - 
ja kauppaoikeudellisissa riita -asioissa (kaavio 8) sekä hallinto -oikeudellisissa asioissa 
(kaavio 10). Tiedoista ilmenee, että useissa jäsenvaltioissa, joissa todettiin oikeudenkäynnin 
kestoon liitt yviä haasteita ensimmäisessä oikeusasteessa, ylempien oikeusasteiden toiminta 
on tehokkaampaa. Eräissä muissa jäsenvaltioissa, joissa on haasteita, oikeudenkäynnin 
keskimääräinen kesto ylemmissä oikeusasteissa on kuitenkin jopa pidempi kuin 
ensimmäisessä o ikeusasteessa.  
 Niiden jäsenvaltioiden kokonaismäärä, joissa selvitysaste  on yli 100 prosenttia laajassa 
kaikkien asioiden ryhmässä sekä siviili - ja kauppaoikeudellisten riita -asioiden ryhmässä 
(kaaviot 11 ja 12), on vähentynyt viime vuodesta lähemmäksi vuoden 2012 määrää. Tästä 
vähentymisestä huolimatta vuonna 2020 selvitysast e oli hyvä (yli 97 prosenttia) 
suurimmassa osassa jäsenvaltioita – myös useimmissa niissä, joiden tilanne oli haastava. 
Tämä tarkoittaa, että tuomioistuimet pystyvät yleensä käsittelemään näihin ryhmiin 
kuuluvat uudet asiat. Hallinto -oikeudellisissa asiois sa (kaavio 13) selvitysaste vaihtelee 
enemmän vuodesta toiseen, ja se on yleensä alhaisempi kuin muissa asiaryhmissä. Eräät 
jäsenvaltiot ovat kuitenkin edistyneet näissä asioissa edelleen hyvin. Huomionarvoista on 
etenkin se, että yli puolessa niistä jäsen valtioista, joiden tilanne on haastava, hallinnollisten 
asioiden selvitysaste on kasvanut vuodesta 2012 lähtien.  
 Tilanne on vuodesta 2012 lähtien pysynyt vakaana tai parantunut jatkuvasti asiaryhmästä 
riippumatta lähes kaikissa jäsenvaltioissa, joissa asiaruuhkaan  liittyvät haasteet ovat olleet 
suurimpia. Vaikka vireillä olevien asioiden määrä kasvoi eräissä jäsenvaltioissa vuonna 
 
30 
 2020, toisissa jäsenvaltioissa vireillä olevien asioiden määrää on onnistuttu vähentämään 
huomattavasti sekä siviili - ja kauppa oikeudellisten riita -asioiden ryhmässä (kaavio 15) että 
hallinto -oikeudellisten asioiden ryhmässä (kaavio 16) Jäsenvaltioiden väliset erot ovat 
kuitenkin edelleen merkittäviä, sillä vireillä olevia asioita on toisissa jäsenvaltioissa 
suhteellisen vähän ja toisissa jäsenvaltioissa runsaasti.  
Tehokkuus joillakin EU:n lainsäädännön yksittäisillä aloilla  
Menettelyjen keskimääräistä kestoa joillakin EU:n lainsäädännön yksittäisillä aloilla koskevat 
tiedot (kaaviot 17 –24) antavat tarkemman käsityksen oikeuslaitosten toiminnasta 
konkreettisissa elinkeinoelämään liittyvissä riita -asioissa.  
Tiedot oikeuslaitok sen toiminnan tehokkuudesta joillakin EU:n lainsäädännön yksittäisillä 
aloilla kerätään suppeasti määriteltyjen skenaarioiden perusteella, ja siksi niihin liittyvien 
asioiden määrä voi vaikuttaa vähäiseltä. Toisin kuin tehokkuutta koskevista yleisistä tied oista, 
joissa esitetään oikeudenkäynnin laskennallinen kesto, näistä kaavioista ilmenee kuitenkin 
kaikkien yksittäisiin aloihin liittyvien kyseisen vuoden asioiden todellinen keskimääräinen 
käsittelyaika. Onkin syytä huomata, että useissa jäsenvaltioissa, joilla ei tehokkuutta koskevien 
yleisten tietojen perusteella näytä olevan haasteita, asioiden keskimääräinen käsittelyaika on 
huomattavasti pidempi joillakin EU:n lainsäädännön yksittäisillä aloilla. Samaan aikaan 
yksittäisiin aloihin liittyvien menettely jen kesto voi vaihdella merkittävästi samassakin 
jäsenvaltiossa.  
Uudet kaaviot, joissa keskitytään kansallisten kilpailuviranomaisten ja sähköistä viestintää 
käsittelevien kansallisten sääntelyviranomaisten hallinnollisten menettelyjen kestoon, antavat 
tietoa hallinnon toiminnan tehokkuudesta useammilla EU:n oikeuden aloilla. Koko 
täytäntöönpanoketjun tehokkuus, hallinnolliset ja oikeudelliset menettelyt mukaan luettuina, 
edistää suotuisaa liiketoiminta - ja investointiympäristöä varmistamalla, että asiat ra tkaistaan 
ajoissa ja oikeuksien toteutumista valvotaan.  
EU:n lainsäädännön yksittäisiä aloja koskevissa kaavioissa näkyvät seuraavat kehityssuunnat:  
 Vaikka kilpailuasioista tehtyjen valitusten tuomioistuinkäsittelyjen  (kaavio 17) 
kokonaismäärä jäsenvaltioi den tuomioistuimissa kasvoi, valitusten tuomioistuinkäsittelyyn 
kulunut aika lyheni tai pysyi samana kuudessa jäsenvaltiossa, kun taas viidessä 
jäsenvaltiossa aika piteni. Tästä lievästi myönteisestä suuntauksesta huolimatta kolme 
jäsenvaltiota ilmoitti vu onna 2020 uudelleentarkastelun keskimääräisen keston olevan yli 
1 000 päivää. Kansallisten kilpailuviranomaisten menettelyistä  kymmenen jäsenvaltiota 
ilmoitti, että niihin kulunut aika oli alle 1  000 päivää. Eräät jäsenvaltiot, joilla on 
kilpailuasioista t ehtyjen valitusten tuomioistuinkäsittely tehokkuuteen liittyviä ongelmia, 
ovat kansallisten kilpailuviranomaisten menettelyjen suhteen tehokkaimpia jäsenvaltioita.  
 Sähköistä viestintää  koskevien asioiden (kaavio 19) määrät tuomioistuimissa pienenivät 
edellisvuosiin verrattuna, ja tämä on jatkoa vuonna 2019 havaitulle positiiviselle 
kehityssuunnalle oikeudenkäyntien pidentymisen suhteen. Oikeudenkäynnin 
keskimääräinen kesto lyheni useimmissa jäsenvaltioissa vuonna 2020 tai luvut pysyivät 
ennallaan vuoteen 2 019 verrattuna, ja vain muutamassa kesto piteni. Sähköistä viestintää 
käsittelevien kansallisten sääntelyviranomaisten toiminnan tehokkuutta  (kaavio 20) 
koskevasta uudesta kaaviosta käy ilmi, että eräissä jäsenvaltioissa menettelyjen 
 
31 
   
                                                           
54  Rahanpesun torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin 23. lokakuuta 2018 annetulla Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivillä (EU) 2018/1673 poistetaan syytetoimia mahdollisesti viivästyttäviä oikeudellisia esteitä. 
Yksi tällaisista esteistä on se, että rahanpesua koskevat syytetoimet voidaan aloittaa vasta, kun sen taustalla olevaa 
esirikosta koskeva oikeudenkäynti  on päättynyt. Jäsenvaltioiden oli määrä saattaa direktiivi osaksi kansallista 
lainsäädäntöään 8. joulukuuta 2020 mennessä.  keskimääräinen kesto o n melko vakaa, mutta yleisesti ottaen niiltä vuosilta, joilta tietoja on 
saatavilla, ei ole havaittavissa selvää kehityssuuntausta.  
 EU-tavaramerkin loukkausta koskevien asioiden  (kaavio 21) määrä väheni 
kokonaisuutena vuonna 2020. Eräät jäsenvaltiot pystyi vät selviytymään asiamäärästä 
aiempaa paremmin käsittelyaikojen lyhetessä tai pysyessä ennallaan, mutta kuudessa 
jäsenvaltiossa käsittelyn keskimääräinen kesto piteni selvästi.  
 EU:n kuluttajansuojalainsäädännön  (kaaviot 22 ja 23) alalla tarkastellaan hall innollisesta 
menettelystä ja valitusten tuomioistuinkäsittelystä muodostuvan täytäntöönpanoketjun 
mahdollisia yhteisvaikutuksia. Vuonna 2020 kuudessa jäsenvaltiossa 
kuluttajansuojaviranomaiset tekivät päätöksen EU:n kuluttajalainsäädännön 
soveltamisalaan k uuluvassa asiassa keskimäärin alle kolmessa kuukaudessa, kun taas 
kuudessa jäsenvaltiossa kesto oli yli kuusi kuukautta. Kun kuluttajansuojaviranomaisten 
päätöksiä riitautettiin tuomioistuimissa, hallinnollisesta päätöksestä tehtyjen valitusten 
tuomioistui nkäsittelyn kestossa esiintyi vuonna 2020 toisilleen vastakkaisia 
kehityssuuntauksia. Kesto piteni kahdeksassa ja lyheni neljässä jäsenvaltiossa vuoteen 2019 
verrattuna. Kahdessa jäsenvaltiossa valitusten tuomioistuinkäsittelyyn keskimäärin kuluva 
aika on edelleen yli 1  000 päivää.  
 Rahanpesun  tehokkaalla torjunnalla on ratkaiseva merkitys rahoitusjärjestelmän 
suojelussa, tasapuolisen kilpailun turvaamisessa ja kielteisten taloudellisten seurausten 
ehkäisemisessä. Rahanpesurikoksia koskevien oikeudenkäyntie n kestoon liittyvät haasteet 
voivat vaikuttaa rahanpesun tehokkaaseen torjuntaan. Kaaviossa 24 esitetään päivitettyä 
tietoa rahanpesurikoksia koskevien oikeudenkäyntien kestosta. Kaaviosta ilmenee, että 
oikeudenkäynti ensimmäisessä oikeusasteessa kestää yl i puolessa jäsenvaltioista 
keskimäärin enintään vuoden ja useissa jäsenvaltioissa keskimäärin noin kaksi vuotta.(54) 
 
 
32 
 3.2. Oikeuslaitosten toiminnan laatu  
Oikeuslaitosten toiminnan laatua voidaan arvioida monin tavoin. EU:n oikeusalan vuoden 2022 
tulostaulussa tarkastellaan aiempien tulostaulujen tapaan tekijöitä, joita pidetään yleisesti tärkeinä 
pyrittäessä parantamaan oikeudenkäytön laatua. Nämä tekijät jakautuvat neljään ryhmään:  
1) kansalaisten ja yritysten oikeussuojan saatavuus,  
2) riittävät  taloudelliset ja henkilöresurssit,  
3) arviointivälineiden käyttö ja  
4) digitalisaatio.  
3.2.1. Saatavuus  
Saatavuus on tärkeää oikeusketjun kaikissa vaiheissa, jotta ihmiset voivat saada olennaista tietoa 
oikeuslaitoksesta, kanteen nostamisesta ja siihen liittyvistä taloudellisista näkökohdista sekä 
oikeudenkäynnin etenemisestä loppuun saakka ja tutustua tuomi oon verkossa.  
– Oikeusapu, oikeudenkäyntimaksut ja asianajomaksut  – 
Oikeudenkäyntikulut vaikuttavat ratkaisevasti oikeussuojan saatavuuteen. Korkeat 
oikeudenkäyntikulut, kuten oikeudenkäyntimaksut(55) ja asianajomaksut(56), voivat olla esteenä 
oikeussuojan saannille. Siviili - ja kauppaoikeuden alan oikeudenkäyntikuluja ei ole 
yhdenmukaistettu EU:n tasolla.  Niitä säännellään kansallisella lainsäädännöllä, joten ne 
vaihtelevat jäsenvaltioittain.  
Oikeusavun saaminen on Euroopan unionin perusoikeuskirjassa vahv istettu perusoikeus.(57) Se 
mahdollistaa oikeussuojan saannin henkilöille, jotka eivät muutoin kykenisi vastaamaan 
oikeudenkäyntikuluista tai maksamaan niitä ennakkoon. Useimmat jäsenvaltiot myöntävät 
oikeusapua hakijan tulojen perusteella.(58) 
Kaaviosta 25 käy ilmi täysimääräisen ja osittaisen oikeusavun saatavuus määrätyssä 
kuluttajansuoja -asiassa, johon liittyy arvoltaan 6  000 euron vaatimus. Kaaviossa verrataan 
oikeusavun myöntämisen tulorajoja, jotka on ilmaistu prosentteina kutakin jäsenvaltiota 
koskeva sta Eurostatin köyhyysrajasta.(59) Jos oikeusavun tuloraja on esimerkiksi 20 prosenttia, se 
                                                           
55  Oikeudenkäyntimaksuiksi luetaan kulut, jotka syntyvät muun kuin rikosoikeudellisen menettelyn aloittamisesta 
tuomioistuimessa. 
56  Asianajomaksuilla tarkoitetaan asianajajien asiakkaille tarjoamista palveluista syntyviä kuluja.  
57  Euroopan unionin perusoikeuskirjan 47 artiklan 3 kohta.  
58  Jäsenvaltiot käyttävät erilaisia menetelmiä, esimerkiksi erilaisia viiteajanjaksoja (kuukausi - tai vuositulot), 
määrittäessään oikeusapuun oikeuttavia tulorajoja. Noin puolet jäsenvaltioista soveltaa myös hakijan 
henkilökohtaiseen varallisuuteen sidottua kynnysarvoa. Tätä ei oteta huomioon tässä kaaviossa. Belgiassa, 
Bulgariassa, Irlannissa, Espanjas sa, Ranskassa, Kroatiassa, Unkarissa, Liettuassa, Luxemburgissa, Alankomaissa 
ja Portugalissa tietyillä henkilöryhmillä (esimerkiksi tiettyjä etuuksia saavilla henkilöillä) on automaattisesti 
oikeus saada oikeusapua siviili - ja kauppaoikeudellisissa riita -asioissa. Tässä kaaviossa ei ole otettu huomioon 
jäsenvaltioiden mahdollisesti käyttämiä muita perusteita, kuten asiaan liittyvien tosiseikkojen vaikutusta 
oikeusavun myöntämiseen. Mainittakoon vielä, vaikka asia ei suoraan liity tähän kaavioon, että useis sa 
jäsenvaltioissa (Itävalta, Tšekki, Saksa, Tanska, Italia, Alankomaat, Puola ja Slovenia) oikeusapua voivat saada 
muutkin kuin luonnolliset henkilöt.  
59  Eurostatin määrittämä kunkin jäsenvaltion köyhyysraja on vertailukelpoisten tietojen saamiseksi muute ttu 
kuukausituloiksi. Köyhyysriskiraja on 60 prosenttia kansallisesta ekvivalentista kotitalouksien käytettävissä 
 
33 
 tarkoittaa, että hakijalla, jonka tulot ovat 20 prosenttia suuremmat kuin kyseistä jäsenvaltiota 
koskeva Eurostatin köyhyysraja, on silti oikeus saada oikeusapua. Jo s taas oikeusavun tuloraja on 
nollan alapuolella, se tarkoittaa, että henkilöllä, jonka tulot jäävät alle köyhyysrajan, ei ehkä ole 
oikeutta saada oikeusapua.  
Eräissä jäsenvaltioissa on oikeusapujärjestelmä, joka kattaa kaikki riita -asiaan liittyvät kulut 
(täysimääräinen oikeusapu), ja sen lisäksi järjestelmä, joka kattaa osan kuluista (osittainen 
oikeusapu). Oikeusavun saamisen perusteet ovat kummassakin järjestelmässä erilaisia. Muissa 
jäsenvaltioissa on vain joko täysimääräisen tai osittaisen oikeusavun järjestelmä.  
Kaavio 25: Oikeusavun tuloraja määrätyssä kuluttajansuoja -asiassa vuonna 2021 (*) (erot 
Eurostatin köyhyysrajaan nähden prosentteina) (lähde: Euroopan komissio ja Euroopan unionin 
asianajajaliittojen neuvosto (CCBE) (60))  
 
(*) Viro:  Päätös oikeusavun myöntämisestä ei perustu hakijan käytettävissä oleviin varoihin. . Irlanti : Oikeusavussa 
on otettava huomioon myös hakijan käytettävissä olevat varat. Kypros : Vuoden  2020 tiedot. Malta : Vuoden  2020 
tiedot. Latvia : Tulorajat vaihtelevat kunnittain; kaaviossa esitetään yläraja. Portugali : Oikeusapu myönnetään 
julkishallinnon (kaaviossa ”JH”) tekemällä päätöksellä, jossa sosiaaliturvaministeriö arvioi hakijan taloudellisia 
edellytyksiä lain nojalla. Romania : Vuoden  2020 tiedot.  
Useimmissa jäsenvaltioissa asianosaisten on maksettava oikeudenkäyntimaksu oikeudenkäynnin 
vireillepanosta. Oikeusavun saajat vapautetaan usein oikeudenkäyntimaksusta. Ainoastaan 
Bulgariassa, Virossa, Irlannissa, Alankomaissa, Puolassa ja Slove niassa oikeusavun saajia ei 
automaattisesti vapauteta oikeudenkäyntimaksusta. Tšekissä tuomioistuin päättää 
tapauskohtaisesti oikeusavun hakijan vapauttamisesta oikeudenkäyntimaksusta. Luxemburgissa 
oikeusapua saavien asianosaisten ei tarvitse maksaa haast emiehen maksuja. Kaaviossa 26 
vertaillaan kahden skenaarion pohjalta oikeudenkäyntimaksun määrää osuutena vaatimuksen 
arvosta. Jos oikeudenkäyntimaksu on jäljempänä olevassa kaaviossa esimerkiksi 10 prosenttia 
                                                           
olevasta mediaanitulosta. EU:n tulo - ja elinolotutkimus, Eurostatin taulukko ilc_li01, 
https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ilc_li01/default/table?lang=en  
60  Vuotta 2021 koskevat tiedot on kerätty Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvoston (CCBE) jäsenten 
vastauksista kyselylomakkeeseen, j oka perustui seuraavaan skenaarioon: kuluttajan ja yrityksen välinen riita (kaksi 
arvoltaan erilaista vaatimusta: 6  000 euroa ja kunkin jäsenvaltion köyhyysriskiraja Eurostatin mukaan). Koska 
oikeusavun edellytykset riippuvat hakijan tilanteesta, käytettii n seuraavaa skenaariota: naimaton 35 -vuotias työssä 
käyvä hakija, jolla ei ole huollettavia eikä oikeusturvavakuutusta, jolla on säännölliset tulot ja joka asuu vuokralla. 
-70%-50%-30%-10%10%30%50%70%90%110%130%150%
DK ES EL ITDE BE LV LTNL SE IE SIMT BG LU FISK FRHR RO HU CZ AT PL EE CY PT
Täysimääräinen oikeusapu Osittainen oikeusapu0%TUOMIOISTUIMEN 
HARKINNASSA
EI OIKEUTTA OIKEUSAPUUN 
SKENAARIOSSA
JH:N 
HARKINNASSA
 
34 
 6 000 euron vaatimuksesta, kuluttajan on makse ttava 600 euron oikeudenkäyntimaksu 
oikeudenkäynnin vireillepanosta. Arvoltaan vähäinen vaatimus perustuu kutakin jäsenvaltiota 
koskevaan Eurostatin köyhyysriskirajaan.  
Kaavio 26: Oikeudenkäyntimaksu oikeudenkäynnin vireillepanosta  tietyssä  
kuluttajansuoja -asiassa vuonna 2021 (*) (oikeudenkäyntimaksun määrä osuutena vaatimuksen 
arvosta ) (lähde: Euroopan komissio ja Euroopan unionin asia najajaliittojen neuvosto 
(CCBE) (61)) 
 
(*) Arvoltaan vähäinen vaatimus tarkoittaa vaatimusta, joka vastaa Eurostatin kunkin jäsenvaltion yksin asuvaa 
henkilöä kohti laskettua köyhyysrajaa kuukausituloksi muutettuna (esimerkiksi vuonna 2019 tämä arvo vaihteli 193 
euron ( Romania ) ja 1  824 euron ( Luxemburg ) välillä). Espanja  ja Portugali : Tietoja ei ole toimitettu. Bulgaria  ja 
Romania : Tiedot 6  000 euron vaatimusta koskevasta oikeudenkäyntimaksusta ovat vuodelta 2020. Arvoltaan 
vähäiseen vaatimukseen liittyvistä oikeudenkäyntimaksuista ei annettu tietoja. Kypros : Vuoden  2020 tiedot. 
Luxem burg : Asianosaisten on maksettava haastemiehen (huissier de justice) maksu oikeudenkäynnin vireillepanosta 
kantajana, elleivät he saa oikeusapua. Malta : Vuoden  2020 tiedot. Alankomaat : Oikeudenkäyntimaksu, kun 
kuukausitulot ovat alle 2  383 euroa.  Itävalta : Oikeudenkäyntimaksun enimmäismäärä riippuu oikeusasteesta. Ruotsi : 
Siviilioikeudellisissa asioissa oikeudenkäyntimaksut vaihtelevat asian tyypin mukaan. Riita -asioissa, joissa 
vaatimuksen arvo on alle 2  339 euroa, oikeudenkäyntimaksu on 88 euroa. Jos vaat imuksen arvo on yli 2  339 euroa, 
oikeudenkäyntimaksu on 275 euroa. Muuntyyppisistä vaatimuksista peritään muita oikeudenkäyntimaksuja.  
Tehokas sopimusten täytäntöönpano on olennaisen tärkeää talouden kannalta. Todennäköisyys 
saada toteutuneet oikeudenkäynt ikulut takaisin parantaa sopimuksen täytäntöönpanoa hakevan 
velkojan asemaa. Tyypillistä on, että kantajana olevan velkojan on maksettava 
                                                           
61  Tiedot koskevat vuonna 2020 voimassa olleita tulorajoja, ja ne on kerätty Euroopa n unionin asianajajaliittojen 
neuvoston (CCBE) jäsenten vastauksista kyselylomakkeeseen, joka perustui seuraavaan skenaarioon: 
yksityishenkilön ja yrityksen välinen kuluttajariita (kaksi arvoltaan erilaista vaatimusta: 6  000 euroa ja kunkin 
jäsenvaltion kö yhyysriskiraja Eurostatin mukaan). 0%10%20%30%40%50%60%70%80%90%100%
FRBE ITMTSKLT IEDKLUNLSECZATPL SIHU ELLVDEEEHR FICYBGROESPT
Oikeudenkäyntimaksu 6 000 euron vaatimusta koskevassa asiassa (% -osuutena)
Oikeudenkäyntimaksu arvoltaan vähäistä vaatimusta koskevassa asiassa(*) (% -osuutena)E
I
O
L
E

 
35 
 oikeudenkäyntimaksu asian vireillepanosta tuomioistuimessa. Tuomioistuimet määräävät yleensä 
hävinneen vastaajan korva amaan kokonaisuudessaan voittaneen kantajan ennakkoon suorittamat 
oikeudenkäyntimaksut. Kaaviossa 27 esitetään tiedot oikeudenkäynnin vireillepanoon liittyvästä 
oikeudenkäyntimaksun määrästä tietyssä kauppaoikeudellisessa asiassa, joka koskee kahden 
yrityk sen välistä, sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvää rajat ylittävää kauppaoikeudellista riita -
asiaa ja jossa vaatimuksen arvo on 20  000 euroa.  
Kaavio 27: Oikeudenkäyntimaksu oikeudenkäynnin vireillepanosta tietyssä 
kauppaoikeudellisessa asiassa vuonna 2021 (*) (euroa)  (lähde: Euroopan komissio yhdessä 
CCBE:n(62) kanssa)  
 
(*) Kypros, Luxemburg, Malta, Puola, Romania : Vuoden  2020 tiedot. Kreikka, Espanja : Oikeudenkäyntimaksujen 
perinnästä päätetään tapauskohtaisesti. Unkari:  Voittanut osapuoli ei voi periä oikeudenkäyntimaksuja 
täysimääräisesti.  
Yleensä velkojan on maksettava oman asianajajansa palkkiot ennakkoon paitsi 
oikeudenkäyntivaiheen ajan, myös sitä edeltävässä menettelyssä. Kulujen korvaamisen osalta 
useimmat jäsenvaltiot soveltavat sääntöä, jonka mukaan oikeudenkäynnin hävinnyt osapuoli 
vastaa paitsi omista myös voittajan oikeudenkäyntikuluista. Tällainen sääntö hillitsee halua nostaa 
kanne tilanteessa, jossa oikeudenkäynnin voittaminen on epätodennäköistä, ja  toisaalta kannustaa 
nostamaan kanteen silloin, kun voittaminen on todennäköistä. Kaaviossa 28 esitetään määrä, jonka 
tuomioistuin määrää maksettavaksi kantajalle, joka voittaa oikeudenkäynnin tietyssä 
kauppaoikeudellisessa skenaariossa (alaviite 62).  
                                                           
62  Tiedot on kerätty Euroopan unionin asianajajaliittojen neuvoston (CCBE) jäsenten vastauksista 
kyselylomakkeeseen, joka perustui edellä kuvattuun skenaarioon. CCBE:n jäseniä pyydettiin toimittamaan tiedot 
oikeudenkäynti maksuista, jotka peritään kanteen nostamisesta skenaariossa kuvatussa asiassa.  
0100200300400500600700800900100011001200
FRLUBEIEESCYRODKITHRSEELSIFIMTLTATEEBGLVCZPLNLDEHUSKPTEI
OLEE
I 
T
I
E
T
O
J
A
 
36 
 Jäsenvaltioissa on käytössä kolme pääasiallista maksujärjestelmää:  
(1) Jäsenvaltioissa, joissa on lakisääteinen maksujärjestelmä, asianajomaksujen korvaaminen 
riippuu asianajajan työstä maksettavan lakisääteisen maksun tasosta, joka vaihtelee huomattavasti 
jäsenvaltioiden välillä.  
(2) Jäsenvaltioissa, joissa ei ole lakisääteistä maksujärjestelmää, asianajomaksut korvataan joko 
täysimääräisesti (Portugali, Suomi) tai osittain (Latvia, Luxemburg),  
(3) Joissakin jäsenvaltioissa tuomioistuin päättää maksujen kor vaamisesta tapauskohtaisesti.  
Kaavio 28: Asianajomaksujen takaisinperittävyys kauppaoikeudellisessa 
oikeudenkäynnissä vuonna 2021 (*) (euroissa) (lähde: Euroopan komissio ja Euroopan unionin 
asianajajaliittojen neuvosto (CCBE)(63))  
 
(*) Tässä kaaviossa asianajomaksuihin ei sisälly toimistomaksuja eikä arvonlisäveroa, jos se on maksettava. 
Skenaariossa hypoteettinen asianajomaksu oikeudenkäyntivaiheessa on 1  650 euroa. Täysimääräinen korvaaminen 
järjestelmissä, joissa ei ole lakisää teistä maksua, tarkoittaa, että tämä määrä (1  650 euroa) voidaan periä takaisin. 
Jäsenvaltiot, joissa on käytössä osittainen takaisinperintä (Latvia, Luxemburg), on järjestetty perittävän 
asianajomaksun mukaan (korkeimmasta matalimpaan eli 2  200 eurosta 66 0 euroon). Kaavio ei sisällä tietoja 
oikeudenkäyntiä edeltävässä vaiheessa syntyneiden asianajomaksujen perittävyydestä, koska siitä ei ole määräyksiä 
kaikissa jäsenvaltioissa. Italia : Lakisääteinen maksu on käytössä (skenaariossa 3  235 euroa), mutta tuomi oistuin voi 
päättää korvausmäärästä tietyssä vaihteluvälissä. Latvia : Tuomioistuin päättää oikeusministeriön ohjeistuksen 
huomioon ottaen.  Skenaariossa enimmäismäärä olisi 3  350 euroa. Unkari : Skenaarioita on kaksi: Tuomioistuin voi 
määrätä, että voittaneen osapuolen kaikki asianajomaksut peritään takaisin asianajajan ja asiakkaan välisen 
                                                           
63  Tiedot on kerätty CCBE:n jäsenten vastauksista kyselylomakkeeseen, joka perustui samaan skenaarioon kuin 
kaaviossa 27 (alaviite 62). Asianajomaksujen laskennan perusteena kä ytettiin seuraavaa skenaariota: Sopimuksen 
täytäntöönpanoa vaativa yritys on hankkinut erikoistuneen ja kokeneen asianajajan, joka hoiti oikeudenkäyntiä 
edeltävässä vaiheessa seuraavat tehtävät: kolme tuntia työtä, yhden asiakirjan laatiminen 200 euron tun timaksulla 
(yhteensä 600 euroa); ja oikeudenkäyntivaiheessa seuraavat tehtävät: yksitoista tuntia työtä, kolmen asiakirjan 
laatiminen ja kaksi oikeuden istuntoa 200 euron tuntimaksulla, netto (yhteensä 2  200 euroa). CCBE:n jäseniä 
pyydettiin toimittamaan t iedot a) mahdollisista lakisääteisistä maksuista, jotka syntyvät (oikeudenkäyntiä 
edeltävässä vaiheessa ja) oikeudenkäyntivaiheessa tehdystä työstä, ja b) asianajomaksujen määrästä, jonka 
tuomioistuin voi kohtuudella määrätä hävinneen osapuolen korvattavak si. (Hypoteettisia tuntiperusteisia 
asianajomaksuja on muutettu vuoden 2020 EU:n oikeusalan tulostauluun verrattuna, joten vastaukset eivät ole 
vertailukelpoisia.)  
025050075010001250150017502000225025002750300032503500
AT NL CZ CY SK HR EL SIDE MT PT FILV LU BE DK EE IEES FR IT LTHU PL RO SE BG
Voittaneen osapuolen perimien oikeudenkäyntivaiheessa syntyneiden asianajomaksujen määräTUOMIOISTUIMEN HARKINNASSAE
I
T
I
E
T
O
J
AASIANAJO -
MAKSUN 
OSITTAINEN 
PERINTÄ 
VOIT-
TANEEN 
OSA-
PUOLEN 
TOIMESTA ASIAN -
AJO-
MAKSUN 
TÄYSI -
MÄÄ-
RÄINEN 
PERINTÄ 
VOITTA -
NEEN OS -
APUOLEN 
TOIMESTA Lakisääteinen Ei lakisääteistä maksujärjestelmää
 
37 
 asianajomaksuja koskevan järjestelyn perusteella. Tuomioistuin voi ottaa huomioon lakisääteisen maksujärje stelmän 
ja määrätä, että voittaneen osapuolen asianajomaksut peritään takaisin vain osittain huolimatta asianajajan ja 
asiakkaan välisestä järjestelystä. Malta : Tuntiperusteista asianajomaksua ei ole käytössä. Korvaus määräytyy 
saatavan arvon perusteella.  Itävalta : Skenaario ei ole täysin sovellettavissa Itävallan korvausjärjestelmään. Puola : 
Maksujen vähimmäismäärästä säädetään laissa, ja se riippuu riita -asian kohteen arvosta. Tuomioistuin voi päättää 
luopua maksusta tai määrätä vähimmäismaksun (jos maksu a korotetaan asiaa koskevassa lainsäädännössä 
säädettyjen erityisolosuhteiden vuoksi).  
– Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen saatavuus – 
Kaaviosta 29 käyvät ilmi jäsenvaltioiden pyrkimykset edistää vaihtoehtoisten 
riidanratkaisumenettelyjen vapaaeht oista käyttöä erityisten kannustimien avulla. Kannustimet 
voivat vaihdella oikeudenalan mukaan.(64)  
Kaavio 29: Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen käytön edistäminen ja kannustimet 
vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan komissio(65)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 68 pistettä. Yhdistelmäindikaattorit, joka perustuvat seuraaviin indikaattoreihin: 
vaihtoehtoisista riidanratkaisumenettelyistä tietoa antavat verkkosivut, 2) tiedotuskampanjat tiedotusvälineissä, 3) 
yleisölle tarkoitetut esitteet, 4) tuomioistuimen pyynnöstä järjestämät tiedotustilaisuudet vaihtoehtoisista 
riidanratkaisumenettelyistä, 5) tuomioistuimissa vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen tai välitysmenettelyjen 
koordinoinnista vastaava henkilö, 6) vaihtoehtoisten riidanratk aisumenettelyjen käyttöä koskevien arviointien 
julkaiseminen, 7) vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä koskevien tilastojen julkaiseminen, 8) vaihtoehtoisista 
riidanratkaisumenettelyistä aiheutuneiden kustannusten kattaminen oikeusavulla (osittain tai k okonaan), 9) 
oikeudenkäyntimaksujen, myös leimaverojen, korvaaminen kokonaan tai osittain, jos riita saadaan ratkaistua 
vaihtoehtoisessa menettelyssä, 10) asianajaja ei tarpeen vaihtoehtoisessa riidanratkaisumenettelyssä, 11) tuomarin 
mahdollisuus toimia a siassa sovittelijana, 12) osapuolten tekemä sopimus täytäntöönpanokelpoiseksi 
tuomioistuimessa, 13) mahdollisuus panna vireille menettely tai nostaa kanne sekä esittää asiakirjatodisteet verkossa, 
14) osapuolille voidaan ilmoittaa menettelyn aloittamisesta  ja eri vaiheista sähköisesti, 15) mahdollisuus suorittaa 
tarvittavat maksut verkossa, 16) teknologian (tekoälysovellukset, chatbotit) käyttö riita -asioiden vireillepanon ja 
                                                           
64  Vaihtoehtoisten riidanratkaisumenettelyjen vapaaehtoisen käytön edistämiseen ja siihen ka nnustamiseen 
käytettäviin menetelmiin eivät kuulu pakolliset vaatimukset tällaisten riidanratkaisumenettelyjen käyttämisestä 
ennen tuomioistuinkäsittelyä, sillä on kyseenalaista, olisivatko tällaiset vaatimukset yhdenmukaisia Euroopan 
unionin peruskirjassa  vahvistetun tehokkaita oikeussuojakeinoja koskevan oikeuden kanssa.  
65  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
048121620242832364044485256606468
LTDEHUDKESPLLVPTNLEEFRATCZBGSELUMTSISKBEFIITROELIEHRCY
Siviili- ja kauppaoikeudelliset riita-asiat Työoikeudelliset riita-asiat
Kuluttajariidat Hallinto-oikeudelliset riita-asiat
 
38 
 ratkaisemisen helpottamiseksi ja 17) muut keinot. Kustakin näistä 17 indikaattoris ta annettiin yksi piste kullakin 
oikeudenalalla. Irlanti : Hallinto -oikeudelliset asiat luokitellaan siviili - ja kauppaoikeudellisten asioiden ryhmään. 
Kreikka : Vaihtoehtoinen riidanratkaisu on mahdollista julkista hankintamenettelyä koskevissa asioissa 
hallinnollisissa muutoksenhakutuomioistuimissa.  Espanja : Vaihtoehtoinen riidanratkaisu on pakollista 
työoikeudellisissa asioissa. Portugali : Oikeudenkäyntimaksut korvataan siviili - ja kauppaoikeudellisissa riita -
asioissa vain, jos on kyse rauhantuomioistuimen  käsittelemistä asioista. Slovakia : Slovakian oikeusjärjestys ei tue 
vaihtoehtoisen riidanratkaisun käyttöä hallinnollisiin tarkoituksiin. Suomi : Myös kuluttaja - ja työriitoja pidetään 
siviilioikeudellisina riita -asioina. Ruotsi : Tuomareilla on vaihtoehtoi sta riidanratkaisua koskevaa menettelyllistä 
harkintavaltaa. Sovintoratkaisun hakeminen on tuomarin pakollinen tehtävä, ellei se ole asian luonteen vuoksi 
epäasianmukaista.  
– Vammaisten henkilöiden oikeussuojan saatavuutta koskevat erityisjärjestelyt  – 
Vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen(66) osapuolina EU ja kaikki 
sen jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on tosiasiallisesti 
yhtäläinen oikeussuojan saatavuus, huolehtimalla asianmukaisista mukautuksista  
yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden saavuttamiseksi. Sopimuspuolten olisi myös 
huolehdittava  esteettömyydestä ja saavutettavuudesta, mukaan lukien viestintä ja tiedotus, ja 
vahvistettava vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuus lain edessä. K aaviossa 30 esitetään tiettyjä 
tähän liittyviä erityisjärjestelyjä, kuten tiedon saatavuus esteettömässä muodossa, tiettyjen 
tietomuotojen saatavuus pyynnöstä tai vammaisten henkilöiden mahdollisuus saada ratkaisut 
sähköisessä muodossa siviili - ja kauppaoi keudellisissa asioissa, hallintoasioissa ja rikosasioissa 
ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa.  
Kaavio 30: Vammaisten henkilöiden oikeussuojan saatavuutta koskevat erityisjärjestelyt, 
2021 (lähde: Euroopan kom issio(67)) 
                                                           
66  https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/2016/20160027/20160027_2   
67  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
 
39 
  
– Julkishallinnon oikeudellinen valvonta liiketoimintaan liittyvissä skenaarioissa – 
EU:n oikeusalan tulostaulussa 2022 esitetään ensi kertaa yleiskatsaus valituista oikeudellisista 
takeista, jotka koskevat hallintoviranomaisten toimia tai laiminlyöntejä liiketoimintaan liittyvissä 
skenaarioissa.68 Tällaisia takeita ovat muun muassa tuomioistuimessa tapahtuva hallinnollisten 
päätösten ja välitoimien uudelleentarkastelu tai mahdollisuus saada rahallista korvausta, kun on 
kyse viranomaisen toim imattomuudesta tai perusteettomasta päätöksestä. Kaikki nämä seikat 
                                                           
68  Ensimmäisessä skenaariossa viranomaiset määräävät pakkolunastukseen liittyvässä oikeudenkäynnissä 
kaivosyhtiön lopettamaan kaivostoiminnan välittömästi. Määräys perustuu naapurikylän talojen omistajien 
aiemmin tekemiin valituksiin, joiden osalta kaivosyhtiö on jo päässyt sovitteluratkaisuun. Yhtiö menettä isi 
päivittäin 8  000 euroa tuloja, jos se noudattaisi hallinnollista päätöstä. Yhtiö riitauttaa hallinnollisen päätöksen 
tuomioistuimessa, joka lopulta kumoaa päätöksen perusteettomana. Toisessa skenaariossa yritys, joka on 
sijoittautunut jäsenvaltioon B, hakee jäsenvaltion A toimivaltaiselta viranomaiselta lupaa rakentaa 800 neliön 
vähittäismyymälä jäsenvaltion A pääkaupunkiin. Yritys ei saa asianomaiselta viranomaiselta vastausta laissa 
säädetyssä määräajassa  tai kohtuullisen vastausajan kuluessa (viranom aisen toimimattomuuden määräaika). 
Kaaviossa tarkastellaan myös, voiko yritys hakea toimivaltaiselta viranomaiselta rahallista korvausta sille 
rakennusluvan myöntämisessä tapahtuneen viivästyksen (viranomaisen toimimattomuuden kesto) vuoksi 
aiheutuneista t appioista (olettaen, että rakennuslupa lopulta myönnetään).  
BGDELVATBEIELTPLSKESNLSISECZDKEEHRHU FICYLUMTPTELFRITRO
Mukautetut vaihtoehtoiset riidanratkaisumenettelyt
Tuomioistuimissa vuonna 2020 toteutettu kyselytutkimus vammaisten henkilöiden tarpeista ja tyytyväisyydestä
Vammaisia henkilöitä voidaan kuulla henkilökohtaisesti ja he voivat ilmaista tahtonsa
Menettelylliset mukautukset
Esteettömät digitaaliset ratkaisut ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimissa
Tiedot pyynnöstä pistekirjoituksena, viittoma- tai selkokielisinä tai muissa erityismuodoissa
Tiedot esteettömässä muodossa (esim. sähköisesti tai paperilla)
 
40 
 edistävät osaltaan oikeusjärjestelmän toiminnan laatua, mikä on erityisen tärkeää liiketoiminta - ja 
investointiympäristön sekä sisämarkkinoiden toiminnan kannalta.   
Kaavio 31: Hallintoviranomaisten päätöksiä tai toimimattomuutta koskevat oikeudelliset 
takeet vuonna 2021 (*) (lähde:  Euroopan komissio(69)) 
 
  
                                                           
69  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
 
 
Hallinnon toimimattomuus tarkoittaa 
implisiittistä hyväksyntää  
Mahdollisuus rahalliseen korvauks een 
hallinnon toimimattomuudesta 
johtuvasta vahingosta  Hallinnon toimimattomuus tark oittaa implisiittistä epäämistä  
 
Tuomioistuin voi lykätä 
hallinnollisen päätöksen 
täytäntöönpanoa välitoimella  
 Mahdollisuus rahalliseen korvaukseen 
sellaisen hallinnollisen päätöksen 
aiheuttamasta vahingosta, jonka 
tuomioistuin on myöhemmin 
kumonnut perusteettomana  
Tuomioistuin voi määrätä viranomaisen käsittelemään tapauksen, 
jossa ha llinto on jättänyt toimimatta  

 
41 
 – Lapsen huomioon ottava oikeus –  
EU:n oikeusalan tulostaulussa 2022 analysoidaan lapsen huomioon ottavaa oikeutta 
perusteellisemmin kuin aiempien vuosien tulostauluissa. Kaaviossa 32 esitetään jäsenvaltioissa 
käytössä olevat järjestelyt, joiden ansiosta oikeuslaitos palvelee paremmin last en tarpeita. 
Kaaviossa 33 tarkastellaan erityisjärjestelyjä, jotka ovat käytettävissä, kun uhri tai epäilty/syytetty 
on lapsi.  
Kaavio 32: Lapsen huomioon ottavia menettelyjä koskevat  erityisjärjestelyt vuonna 2021 (*) 
(siviili -, rikos -, nuoriso - ja hallinto -oikeudelliset menettelyt)  (lähde:  Euroopan komissio(70)) 
 
(*) Lapsilla tarkoitetaan alle 18 -vuotiaita henkilöitä. Maltan tiedot tuomareiden koulutuksesta ovat vuodelta 2020.  
  
                                                           
70  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkil öiden ryhmän ja Euroopan 
juridisen koulutusverkoston kanssa.  
BGDEELLVHUEELTPLDKESFRHR ITAT FIBE IENL SISECZLUPTROSKCYMT
Käytössä on toimenpiteitä, joilla vapautensa menettäneille lapsille myönnetään erityiskohtelu
Lapsilla, jotka ovat rikosoikeudellisissa menettelyissä epäiltyjä tai syytettyjä, on oikeus oikeusapuun
Tuomareiden koulutus lapset huomioivassa ja lasten oikeuksiin perustuvassa viestinnässä
Tällaista kohtelua arvioidaan tuomioistuinten palvelujen käyttäjille kohdennetuissa kyselytutkimuksissa
Lapsia kohdellaan asianmukaisesti ottaen huomioon heidän erityistarpeensa ja oikeutensa
Verkkosivusto, jolla on saatavilla tietoa oikeusjärjestelmästä lapsille ymmärrettävällä tavalla
 
42 
 Kaavio 33: Lapsen huomioon ottavia menettelyjä koskevat erityisjärjestelyt vuonna 2021, 
kun uhrina, epäiltynä tai syytettynä on lapsi (*) (lähde:  Euro opan komissio (71)) 
 
(*) Lapsilla tarkoitetaan alle 18 -vuotiaita henkilöitä.  
3.2.2. Resurssit  
Oikeuslaitoksen hyvän toiminnan edellytyksenä ovat riittävät resurssit, mukaan lukien tarvittavat 
investoinnit fyysiseen ja tekniseen infrastruktuuriin, sekä pätevä, koulutettu ja asianmukaista 
palkkaa saavaa henkilöstö kaikiss a henkilöstöryhmissä. Oikeudenkäyntien ja ratkaisujen laatu 
vaarantuu ilman riittäviä tiloja, välineitä tai henkilöstöä, jolla on tarvittava pätevyys, taidot ja 
mahdollisuus täydennyskoulutukseen.  
– Taloudelliset resurssit – 
Seuraavissa kaavioissa näkyvät oikeuslaitoksen toimintaa (lukuun ottamatta vankiloita) koskevat 
toteutuneet julkiset menot sekä asukasta kohti (kaavio 34) että osuutena bruttokansantuotteesta 
(BKT) (kaavio 35).  
  
                                                           
71  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
BEBGCZDEEEESHRLTLUHUATROSKSEIEFRITPLPTDKLVNLSIELCYMTFI
Lasten kuulustelut tallennetaan audiovisuaalisesti
Lapsia kuullaan lapset huomioivissa erityisympäristöissä ja he voivat tosiasiallisesti osallistua käsittelyyn
Lapsille tarjotaan menettelyjä ja heidän oikeuksiaan koskevaa tietoa heille ymmärrettävällä tavalla
Lasta avustaa lakimies (aina tai tarvittaessa)Kahdessa pylväässä esitetään kunkin jäsenvaltion osalta 
lasten osallistuminen (vasemmalta oikealle):
1. uhreina
2. epäiltyinä tai syytettyinä
 
43 
 Kaavio 34: Tuomioistuimia koskevat julkiset menot yhteensä euroina asukasta kohti vuosina 
2012 ja 2018–2020 (*) (lähde: Eurostat)  
 
(*) Jäsenvaltiot on järjestetty vuoden 2020 menojen mukaan (suurimmasta pienimpään). Seuraavat tiedot ovat 
alustavia: Saksa (2018 –2020),  Espanja (2020), Ranska (2019 –2020), Italia (2020) ja Portugali (2020).  
Kaavio 35: Tuomioistuimia koskevat julkiset menot yhteensä suhteessa BKT:hen vuosina 
2012 ja 2018–2020  (*) (lähde: Eurostat)  
 
 (*) Jäsenvaltiot on järjestetty vuoden 2020 menojen mukaan (suurimmasta pienimpään). Seuraavat tiedot ovat 
alustavia: Saksa (2018 –2020), Espanja (2020), Ranska (2019 –2020), Italia (2020) ja Portugali (2020).  
– Henkilöresurssit – 
Riittävillä henkilöresursseilla on olennainen merkitys oikeuslaitoksen toiminnan laadun kannalta. 
Tuomarikunnan monimuotoisuus, sukupuolten tasapuolinen edustus mukaan luettuna, tuo 
täydentävää tietämystä, osaamista ja kokemusta ja heijastaa yhteiskunnallista todellis uutta.  

 
44 
 Kaavio 36: Tuomarien määrä vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (100 000:ta asukasta kohti) 
(lähde: oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean 
(CEPEJ) tutkimus)  
 
(*) Tämän ryhmän muodostavat CEPEJ:n määritelmän mukaisesti kokoaikaiset tuomarit. Siihen eivät kuulu erilaiset 
tuomioistuinvirkailijat (Rechtspfleger, court clerk), joita on joissain jäsenvaltioissa. Itävalta : Hallintotuomioistuinten 
tuomarit ovat olleet mukana tiedoissa vuodesta 2016 alkaen. Kreikka : Vuodesta 2016 lähtien ammattituomareiden 
määrää koskevissa tiedoissa ovat mukana kaikkien oikeusasteiden rikos - ja siviilituomioistuinten sekä 
hallintotuomioistuinten tuomarit. Italia : Alueellisia tilintarkas tustuomioistuimia, alemman asteen verotuomioistuimia 
ja sotilastuomioistuimia ei ole otettu huomioon. Hallintotuomioistuimet on otettu huomioon vuodesta 2018.  
Kaavio 37: Naisten osuus korkeimman oikeuden ammattituomareista vuosina 2019 –2021 (*) 
(lähde:  Euroopan komissio(72)) 
 
(*) Tiedot on järjestetty vuoden 2020 arvojen mukaan korkeimmasta matalimpaan. Malta : Korkeimmassa oikeudessa 
ei ollut naisia vuosina 2019 ja 2020.  
 
                                                           
72  Euroopan tasa -arvoinstituutti, tasa -arvotilastotietokanta: https://eige.europa.eu/gender -
statistics/dgs/indicator/wmidm_jud_natcrt__wmid_natcrt_supcrt/datatable   

 
45 
  
Kaavio 38: Asianajajien määrä vuosina 2012 ja 2018 –2020 (*) (100 000:ta asukasta kohti) 
(lähde: oikeuslaitoksen toimivuutta tarkastelevan Euroopan neuvoston pysyvän komitean 
(CEPEJ) tutkimus)  
 
(*) CEPEJ:n määritelmän mukaan asianajaja on henkilö, jolla on kansallisen lainsäädännön mukainen pätevyys ja 
oikeus käyttää puhevaltaa ja toimia asiakkaidensa puolesta, harjoittaa asianajajan ammattia, osallistua 
oikeudenkäynteihin tai neuvoa ja edustaa a siakkaitaan oikeusasioissa (Euroopan neuvoston ministerikomitean 
suositus Rec(2000)  21 asianajajan ammatin harjoittamisen vapaudesta). Saksa : Saksassa ei tehdä eroa eri 
asianajajaryhmien (esimerkiksi toimistoasianajajien ja oikeudenkäyntiasianajajien) väli llä. Suomi : Ilmoitetussa 
asianajajien määrässä ovat vuodesta 2015 lähtien mukana sekä yksityisellä että julkisella sektorilla työskentelevät 
asianajajat.   
  

 
46 
 – Koulutus  – 
Oikeusalan koulutuksella on tärkeä rooli tuomioistuinten ratkaisujen ja kansalaisille tarjottavien 
oikeuslaitoksen palvelujen laadun parantamisessa. Jäljempänä esitetyt tiedot kattavat oikeusalan 
koulutuksen monia osa -alueita, joita ovat muun muassa viesti ntä asianosaisten ja lehdistön kanssa 
sekä oikeudellinen osaaminen.  
Kaavio 39: Tuomarien viestintäkoulutuksen saatavuus vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan 
komissio(73)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 16 pistettä. Jäsenvaltioille annettiin yksi piste, jos ne tarjoavat peruskoulutusta, ja yksi 
piste, jos ne tarjoavat täydennyskoulutusta (enintään kaksi pistettä kullakin koulutuksen osa -alueella). Malta : 
Vuoden  2020 tiedot.  
  
                                                           
73  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä Euroopan juri disen koulutusverkoston kanssa.  
0246810121416
CZ DE FR AT PT BG IT ES BE PL NL EL HR FI DK EE IE MT LV RO LT LU SK CY SI SE HU
Sosiaalisen median käyttö ja/tai viestintä tiedotusvälineiden kanssa
Tietoisuuden lisääminen ja uusmediassa (sosiaalisessa mediassa) esiintyvien disinformaatiokampanjoiden käsittely
 Viestintä perheväkivallan uhrien kanssa
Viestintä sukupuoleen perustuvan väkivallan uhrien kanssa
Viestintä turvapaikanhakijoiden kanssa
Viestintä näkö- tai kuulovammaisten henkilöiden kanssa
Viestintä hlbtiq-henkilöiden kanssa
Viestintä kulttuurisilta, uskonnollisilta, etnisiltä tai kielellisiltä taustoiltaan erilaisten ihmisten kanssaEI 
OLE
 
47 
 3.2.3. Arviointivälineet  
Säännöllinen arviointi voi kohentaa oikeuslaitoksen kykyä reagoida nykyisiin ja tuleviin 
haasteisiin ja parantaa siten sen toiminnan laatua. Kyselytutkimukset (kaavio 40) ovat olennaisen 
tärkeitä arvioitaessa oikeuslaitosten toimintaa oikeusalan ammattilai sten ja tuomioistuinten 
palvelujen käyttäjien näkökulmasta.  
Kaavio 40: Tuomioistuinten palvelujen käyttäjille tai oikeusalan ammattilaisille 
kohdennettujen kyselytutkimusten aiheet vuonna 2019 (*) (lähde: Euroopan komissio (74)) 
 
(*) Jäsenvaltioille annettiin yksi piste ilmoitettua kyselytutkimuksen aihetta kohti riippumatta siitä, tehtiinkö tutkimus 
kansallisella, alueellisella vai tuomioistuintasolla.  Muita aiheita ovat muun muassa asianosaisten keskuudessa 
suoritettu mielipideky sely uusista tavoista parantaa tuomioistuinten asiakaspalvelun laatua ja oikeuslaitoksen 
saavutettavuutta ( Ranska ), tuomareiden keskuudessa suoritettu kysely muun muassa oikeuslaitoksen yleisestä 
tilanteesta, heidän tehtävästään ja oikeuslaitoksen riippuma ttomuudesta ( Espanja ), rikoksen uhreille annettava tuki 
(Puola ), tuomioistuimia ja niiden toimintaa koskevat yleiset näkökohdat, tuomioistuimia koskevien tietojen saatavuus, 
tuomioistuinten tilat, menettelystä vastaava tuomari, resurssit ja lojaalius ( Portugali ). 
3.2.4. Digitalisaatio  
Tieto - ja viestintätekniikan käyttö voi vahvistaa jäsenvaltioiden oikeuslaitoksia ja tehdä niistä 
entistä helpommin saatavilla olevia, tehokkaampia, mukautumiskykyisempiä ja valmiita 
vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisii n. Myös Covid -19-pandemia on vaikuttanut kielteisesti 
kansallisiin oikeuslaitoksiin ja tuonut esiin useita haasteita, jotka vaikuttavat oikeuslaitoksen 
toimintaan. Samalla se osoitti, että kansallisten oikeuslaitosten on jatkettava digitalisointiaan.  
EU:n  aikaisemmista oikeusalan tulostauluista saatiin vertailevaa tietoa tietyistä tieto - ja 
viestintätekniikan näkökohdista oikeuslaitoksissa. Kuten komission 2. joulukuuta 2020 antamassa 
                                                           
74 Vuoden 2019 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
BGLTLVPTDKHUSISEFRROESPLBECZDEEEIEELHRITCYLUMTNLATSKFI
Muu Oikeuksien tuntemus
Yleinen luottamus oikeusjärjestelmään Näkö- ja kuulovammaisten tarpeet ja tyytyväisyys
Vieraskielisten tarpeet ja tyytyväisyys Tuomioistuimen tuomio/päätös
Kuulemisen suorittaminen Tuomioistuimen asiakaspalvelu
Tuomioistuinten palvelujen saatavuusEI TUTKIMUKSIA VUONNA 2020
 
48 
 tiedonannossa oikeudenkäytön digitalisoinnista EU:ssa(75) ilmoitettiin, t ulostaulua on täydennetty 
merkittävästi jäsenvaltioiden digitalisaatiota koskevilla lisätiedoilla. Tämä mahdollistaa entistä 
tarkemman edistymisalueiden ja jäljellä olevien haasteiden seuraamisen.  
Kansalaiset huomioon ottavan oikeuslaitoksen edellytyksenä on, että kansallista oikeuslaitosta 
koskevaa tietoa on helposti saatavilla ja että tieto on räätälöity sellaisille yhteiskunnan 
erityisryhmille, joiden olisi muuten vaikea saada tietoa. Kaaviossa 4 1 esitetään, missä määrin 
verkossa on saatavilla tietoa ja erityisiä julkisia palveluja, jotka voivat auttaa ihmisiä oikeussuojan 
saamisessa.  
Kaavio 41: Oikeuslaitosta koskevien tietojen saatavuus verkossa vuonna 2021 (*) (lähde: 
Euroopan komissio(76)) 
                                                           
75  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous - ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komi tealle, Oikeudenkäytön digitalisointi Euroopan unionissa:  Välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen , 
COM(2020) 710, ja siihen liittyvä asiakirja SWD(2020) 540.  
76  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryh män kanssa.  
 
49 
  
(*) Saksa : Kukin osavaltio sekä liittovaltiotaso päättävät itse, mitä tietoja ne antavat verkossa.   
BGDEESLVNL IEFRLTPL FISEDKEE ITSIMTATSKBEHU PTCZLUROHRELCY
Vieraskieliset: verkkosivuilla tietoa oikeusjärjestelmästä
Korvaukset uhreille: verkkosivuilla helposti ymmärrettävää tietoa olemassa olevista korvausjärjestelyistä
Oikeusapu: interaktiivinen verkkosimulaatio oikeusapukelpoisuuden arvioimiseksi
Oikeusapu: tietoa avun saamisesta verkkosivuilla, joilla helposti ymmärrettävää tietoa
Tuomioistuimaksut: verkkosivuilla helposti ymmärrettävää tietoa tuomioistuinmaksuista ja mahdollisuudesta niiden alentamiseen
Oikeusavun tarve: verkkosivuilla oikeusapujärjestelmän ulkopuolisten organisaatioiden yhteystiedot
Kansalaisten prosessuaaliset oikeudet: verkkosivuilla tietoa ymmärrettävässä muodossa
Verkkosivuilla yhteydenottolomakkeita tai sähköpostiosoitteita kysymysten esittämiseen oikeudenkäyntimenettelyn alkamisesta tai sen osapuolena olemisesta
Verkkosivu, jolla linkit kaikkiin lomakkeisiin, joita tarvitaan oikeudenkäyntimenettelyn aloittamiseksi tai siinä osapuolena olemiseksi
Älypuhelimella luettavissa olevat sivut oikeuden saatavuudesta
Suurelle yleisölle suunnattu koulutus lakisääteisistä oikeuksista verkkovälineiden avulla–
 
50 
 – Digitaalivalmiit säännöt – 
Digitaalisten ratkaisujen käyttö siviili -/kauppaoikeudellisissa ja hallinto -oikeudellisissa asioissa 
sekä rikosasioissa edellyttää usein asianmukaista sääntelyä kansallisissa menettelysäännöissä. 
Kaavio 42 havainnollistaa eri toimijoiden mahdollisuutta käy ttää etäviestintätekniikkaa (kuten 
videoneuvotteluja) tuomioistuinkäsittelyyn liittyvissä menettelyissä ja kuvaa nykytilannetta 
digitaalisen todistusaineiston hyväksyttävyyden osalta.  
Kaavio 42: Menettelysäännöt, jotka mahdollistavat digitaaliteknologian käytön 
tuomioistuimissa siviili -/kauppaoikeudellisissa ja hallinto -oikeudellisissa asioissa sekä 
rikosasioissa vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan komissio(77)) 
 
Kunkin jäsenvaltion ensimmäinen pylväs kuvaa siviili -/kauppaoikeudellisia asioita koskevia menettelysääntöjä, toinen 
pylväs hallinto -oikeudellisia asioita ja kolmas rikosasioita. Enimmäispistemäärä: 12 pistettä. Kunkin kriteerin osalta 
annettiin kaksi pist että, jos mahdollisuus on olemassa kaikissa siviili -/kauppaoikeudellisissa, hallinto -oikeudellisissa 
ja rikosasioissa (rikosasioissa mahdollisuus asianosaisten kuulemiseen jaettiin niin, että se kattaa sekä vastaajat että 
uhrit). Pisteet jaetaan kahdella, jos mahdollisuutta ei ole kaikissa asioissa. Jäsenvaltioissa, joissa näitä kahta 
oikeudenalaa (siviili -/kauppaoikeutta ja hallinto -oikeutta) ei eroteta toisistaan, annettiin samat pisteet kummallakin 
alalla. Kreikka : ei pisteitä hallinto -oikeudellisten ja rikosasioiden osalta. Luxemburg : ei pisteitä hallinto -
oikeudellisten asioiden osalta.  
  
                                                           
77  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
024681012
CZEEESSKSEDELTATNLLVSIPTHUMTPLFIHR ITDKBE IEROBGFRLUCYEL
Ainoastaan digitaalisessa muodossa toimitettujen todisteiden hyväksyttävyys
Suullinen osa menettelystä voidaan suorittaa kokonaan etäviestintätekniikalla
Tulkkaus on mahdollista etäviestintätekniikan avulla
Asiantuntijoita voidaan kuulla etäviestintätekniikalla
Todistajia voidaan kuulla etäviestintätekniikalla
Asianosaisia/vastaajia/uhreja voidaan kuulla etäviestintätekniikallaKolmessa pylväässä esitetään kussakin jäsenvaltiossa käytössä olevat menettelysäännöt,
jotka mahdollistavat digitaalitekniikan käytön tuomioistuimissa seuraavissa asiatyypeissä (vasemmalta oikealle):
1. siviili -/kauppaoikeudelliset asiat
2. hallinto -oikeudelliset asiat
3. rikosoikeudelliset asiat.
 
51 
 – Digitaalisten välineiden käyttö – 
Digitaalivalmiiden menettelysääntöjen lisäksi tuomioistuimilla ja syyttäjäviranomaisilla on  oltava 
käytössään asianmukaiset välineet ja infrastruktuuri, jotka mahdollistavat etäviestinnän ja 
turvallisen etäyhteyden työpaikalle (kaavio 43). Asianmukainen infrastruktuuri ja laitteet ovat 
tarpeen myös tuomioistuinten/syyttäjänvirastojen sekä oikeus alan ammattilaisten ja instituutioiden 
välistä suojattua sähköistä viestintää varten (kaaviot 44 ja 45).  
Tieto - ja viestintätekniikalla, myös innovatiivisella teknologialla, on tärkeä rooli 
oikeusviranomaisten työn tukemisessa. Se voi osaltaan parantaa mer kittävästi oikeuslaitosten 
toiminnan laatua. Tuomareilla, syyttäjillä ja oikeuslaitoksen henkilöstöllä on käytössään erilaisia 
digitaalisia välineitä, joilla voidaan virtaviivaistaa työprosesseja, varmistaa työtaakan 
oikeudenmukainen jakautuminen ja säästä ä merkittävästi aikaa.  
Kaavio 43: Digitaaliteknologian käyttö tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksissa vuonna 
2021 (*) (lähde: Euroopan komissio(78)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 7 pistettä. Kunkin kriteerin osalta annettiin yksi piste, jos tuomioistuimet ja syyttäjälaitos 
käyttävät määrättyä teknologiaa, ja 0,5 pistettä, jos ne eivät aina käytä tätä teknologiaa.  
                                                           
78  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
01234567
EEATDEESPTSELUHUSILVDKITLTNLFIPLROSKHRFRIEELMTBECYBGCZ
Hajautetun tilikirjan teknologioiden käyttö (lohkoketju)
Tekoälysovellusten käyttö ydintoiminnassa
Sähköinen asioiden jakaminen, jossa automaattinen jako perustuu objektiivisiin kriteereihin
Etäviestintätekniikan käyttö erityisesti videoneuvotteluissa
Henkilöstö voi tehdä turvallisesti etätyötä
Tuomarit/syyttäjät voivat tehdä turvallisesti etätyötä
Sähköisen asianhallintajärjestelmän käyttö
Ei oleKahdessa pylväässä esitetään kunkin jäsenvaltion osalta 
digitaalisen teknologian käyttö seuraavissa viranomaisissa (vasemmalta oikealle):
1. tuomioistuimet
2. syyttäjälaitos
 
52 
  
Turvallinen sähköinen viestintä voi osaltaan parantaa oikeuslaitosten laatua. Tuomioistuinten 
mahdollisuus viestiä sähköisesti  keskenään sekä oikeusalan ammattilaisten ja muiden 
instituutioiden kanssa voi sujuvoittaa prosesseja ja vähentää tarvetta paperipohjaiseen viestintään 
ja fyysiseen läsnäoloon, mikä lyhentäisi esitutkinta - ja tuomioistuinmenettelyjen kestoa.  
Kaavio 44: Tuomioistuimet: sähköiset viestintävälineet vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan 
komissio(79)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 5 pistettä. Kunkin kriteerin osalta annettiin yksi piste, jos tuomioistuimet voivat käyttää 
suojattua sähköistä viestintää, ja 0,5 pistettä, jos mahdollisuutta ei ole kaikissa asioissa. Suomi : Notaarien tehtävät 
eivät liity tuomioistuimiin. Tästä syystä notaareille ei ole syytä tarjota suojattua yhteyttä.  
Syyttäjäviranomaiset ovat olennaisia rikosoikeusjärjestelmän toiminnan kannalta. Myös ne 
hyötyisivät suojatusta sähköisestä viestintäkanavasta, joka helpottaisi niiden työtä ja parantaisi 
siten tuomioistuinmenettelyjen laatua. Mahdollisuus suojattuun sähköiseen viestintään syyttäjä - ja 
tutkintaviranomaisten, puolust usasianajajien ja tuomioistuinten välillä mahdollistaisi menettelyn 
nopeamman ja tehokkaamman valmistelun tuomioistuimessa.  
  
                                                           
79  Vuoden 2021 tiedot on ker ätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
012345
DKDEEEESLVLTLUHUNLATROSISKSEITPLPTFIBEFRHRCZIECYELMTBG
Tuomioistuinten ja haastemiesten/oikeusvirkamiesten välisen suojatun sähköisen viestinnän saatavuus
Tuomioistuinten ja notaarien välisen suojatun sähköisen viestinnän saatavuus
Tuomioistuinten ja pidätyskeskusten välisen suojatun sähköisen viestinnän saatavuus
Tuomioistuinten ja asianajajien välisen suojatun sähköisen viestinnän saatavuus menettelyjä varten
Tuomioistuinten välisen suojatun sähköisen viestinnän saatavuus menettelyjä varten
 
53 
 Kaavio 45: Syyttäjälaitos: sähköiset viestintävälineet vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan 
komissio(80)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 5 pistettä. Kunkin kriteerin osalta annettiin yksi piste, jos syyttäjäviranomaiset voivat 
käyttää suojattua sähköistä viestintää, ja 0,5 pistettä, jos mahdollisuutta ei ole kaikissa asioissa. Sähköisten 
viestintävälineiden saatavuus sy yttäjälaitoksessa sisältää yhteydenpidon sen palveluksessa olevien asianajajien 
kanssa.  
  
                                                           
80  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
012345
DKDEEEESLUHUNLATPTFIITIELTSEROSKBECZFRMTSIHRCYPLLVBGEL
Suojatun sähköisen viestinnän saatavuus syyttäjälaitoksen ja puolustusasianajajien välillä
Suojatun sähköisen viestinnän saatavuus syyttäjälaitoksen ja pidätyskeskusten välillä
Suojatun sähköisen viestinnän saatavuus syyttäjälaitoksen ja tutkintaviranomaisten välillä
Suojatun sähköisen viestinnän saatavuus syyttäjälaitoksen ja tuomioistuinten välillä
Suojatun sähköisen viestinnän saatavuus syyttäjälaitoksessa–
 
54 
 – Mahdollisuu s asioida tuomioistuimen kanssa  verkossa – 
Oikeuslaitosten toiminnan laadun kannalta on tärkeää, että oikeudellisten menettelyjen tietyt 
vaiheet voidaan suorittaa sähköisesti. Kanteiden nostaminen sähköisesti sekä mahdollisuus seurata 
menettelyjä ja viedä niitä eteenpäin verkossa tai antaa asiakirjat tiedoksi sähköisesti voivat 
konkreettisesti helpottaa kansalaisten ja yritysten (tai näiden laillisten edus tajien) oikeussuojan 
saatavuutta ja vähentää viivästyksiä ja kustannuksia. Tällaisten digitaalisten julkisten palvelujen 
saatavuus auttaisi tuomaan tuomioistuimet askeleen lähemmäksi kansalaisia ja yrityksiä, mikä 
puolestaan lisäisi luottamusta oikeuslaito sta kohtaan.  
Kaavio 46: Digitaaliset ratkaisut siviili -/kauppaoikeudellisten ja hallinto -oikeudellisten 
menettelyjen käynnistämiseksi ja seuraamiseksi vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan 
komissio(81)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 9 pistettä. Kunkin kriteerin osalta annettiin yksi piste, jos mahdollisuus on olemassa kaikissa 
siviili -/kauppaoikeudellisissa ja hallinto -oikeudellisissa asioissa, 0,5 pistettä, jos mahdollisuutta ei ole kaikissa 
asioissa. Jäsenval tioissa, joissa näitä kahta oikeudenalaa (siviili -/kauppaoikeutta ja hallinto -oikeutta) ei eroteta 
toisistaan, annettiin samat pisteet kummallakin alalla.  
  
                                                           
81  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslai tosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
0123456789
EE LV LT IT DE SK HU ES HR AT PT SE CY MT PL SI FI CZ IE NL RO FR BE EL DK BG LU
Mahdollisuus suorittaa oikeudenkäyntimaksut verkossa
Oikeudenkäyntimaksuja koskevia tietoja on saatavilla verkossa
Viralliset oikeudenkäyntiasiakirjat voidaan antaa tiedoksi sähköisesti yrityksille (kun yritys ei ole pannut menettelyä vireille)
Viralliset oikeudenkäyntiasiakirjat voidaan antaa tiedoksi sähköisesti kansalaisille (kun kansalainen ei ole pannut menettelyä vireille)
Asiakkaiden mahdollisuus tutustua päättyneiden asioidensa sähköiseen asiakirja-aineistoon
Asiakkaiden mahdollisuus tutustua vireillä olevien asioidensa sähköiseen asiakirja-aineistoon
Mahdollisuus saada asiakirjojen toimittamisen todistava sähköinen vastaanottovahvistus tuomioistuimesta
Mahdollisuus tehdä oikeusapuhakemus verkossa
Mahdollisuus panna menettely vireille / nostaa kanne verkossaKolmessa pylväässä esitetään kussakin jäsenvaltiossa käytössä olevat digitaaliset ratkaisut 
menettelyjen käynnistämiseksi ja seuraamiseksi seuraavissa asiatyypeissä (vasemmalta oikealle):
1. siviili -/kauppaoikeudelliset asiat
2. hallinto -oikeudelliset asiat
 
55 
 Digitaalisten välineiden käyttö rikosasioita koskevissa tuomioistuinmenettelyissä ja niiden 
seuraa misessa voi myös auttaa takaamaan uhrien ja syytettyjen oikeudet. Digitaaliset ratkaisut 
voivat esimerkiksi mahdollistaa luottamuksellisen etäyhteyden vastaajien ja heidän asianajajiensa 
välillä, antaa säilöön otetuille syytetyille mahdollisuuden valmistau tua kuulemiseensa tai auttaa 
rikoksen uhreja välttämään toissijaista uhriksi joutumista.  
Kaavio 47: Rikosoikeudellisten menettelyjen kulkua ja seuraamista koskevat digitaaliset 
ratkaisut vuonna 2021 (*) (lähde: Euroopan komissio(82)) 
 
(*) Enimmäispistemäärä: 6 pistettä. Kunkin kriteerin osalta annettiin yksi piste, jos mahdollisuus on olemassa kaikissa 
rikosasioissa, ja 0,5 pistettä, jos mahdollisuutta ei ole kaikissa asioissa.  
– Tuomioihin tutustuminen – 
Varmistamalla, että tuomiot ovat saatavilla verkossa, voidaan lisätä oikeuslaitosten avoimuutta, 
auttaa kansalaisia ja yrityksiä tuntemaan oikeutensa sekä edistää oikeuskäytännön yhtenäisyyttä. 
Tuomioiden verkossa julkaisemiseen liittyvillä järjestelyillä on olennainen merkit ys pyrittäessä 
luomaan helppokäyttöisiä hakumahdollisuuksia(83), jotka tuovat oikeuskäytännön entistä 
paremmin oikeusalan ammattilaisten ja yleisön saataville. Oikeuskäytännön saumaton saatavuus 
                                                           
82  Vuoden 2021 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
83  Ks. korkeimpien oikeuksien roolia oikeuslaitosten toimivuuden takaajina koskevan hankkeen yhteydessä laad ittu 
opas Best practice guide for managing Supreme Courts , s. 29.  
0123456
EEHUATSKDELVFIESLTCZPTROFRPLHRCYBELUSEBGIEITDKSIELMTNL
Vastaajat voivat tutustua vireillä olevaan asiaansa sähköisesti
Uhrit voivat tutustua vireillä olevaan asiaansa sähköisesti
Uhrit voivat toimittaa kirjallisia lausuntoja verkossa (mukaan lukien alkuperäiset hakemukset)
Vastaajat voivat olla yhteydessä asianajajiinsa luottamuksellisesti etäkuulemisten yhteydessä
Vastaajat voivat toimittaa kirjallisia lausuntoja verkossa, mukaan lukien oikeusapuhakemukset
Säilöönotetut vastaajat voivat käyttää tieto- ja viestintäteknisiä välineitä kuulemisten valmisteluunEI OLE
 
56 
 ja helppo uudelleenkäyttö tekevät oikeuslaitoksesta algoritmie n käyttöä tukevan ja mahdollistavat 
innovatiiviset oikeustekniset sovellukset, joilla tuetaan alan ammattilaisia.  
Tuomioistuinten päätösten julkaiseminen verkossa edellyttää erilaisten intressien 
tasapainottamista oikeudellisten ja poliittisten puitteiden  asettamissa rajoissa. Yleistä tietosuoja -
asetusta(84) sovelletaan kaikilta osin henkilötietojen käsittelyyn tuomioistuimissa. Arvioitaessa, 
mitä tietoja julkistetaan, on löydettävä oikeudenmukainen tasapaino tietosuojaa koskevan 
oikeuden ja tuomioistuimen päätösten julkisuutta koskevan oikeuden välillä, jotta varmistetaan 
oikeusjärjestelmän avoimuus. Näin on erityisesti silloin, kun yleinen etu oikeuttaa tietojen 
luovuttamisen. Monissa maissa laki tai käytäntö edellyttää oikeudellisten päätösten joko 
järjes telmällisesti tai pyynnöstä tapahtuvaa anonymisointia tai pseudonymisointia(85) ennen niiden 
julkaisemista. Oikeuslaitoksen tuottamiin tietoihin sovelletaan myös avointa dataa ja julkisen 
sektorin tiedon uudelleenkäyttöä koskevaa EU:n lainsäädäntöä(86). 
Oike uslaitoksen päätösten saatavuus koneellisesti luettavassa muodossa(87) helpottaa algoritmien 
käyttöä oikeusjärjestelmässä.(88) 
Kaavio 48: Julkaistujen tuomioiden saatavuus verkossa vuonna 2021 (*) (siviili -/ 
kauppaoikeudelliset, hallinto -oikeudelliset ja rikosoikeudelliset asiat kaikissa oikeusasteissa) 
(lähde: Euroopan komissio(89)) 
                                                           
84  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)  2016/679, annettu 27  päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten 
henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta  liikkuvuudesta ja direktiivin 
95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja -asetus) (EUVL L  119, 4.5.2016, s.  1). 
85  Anonymisointi tai pseudonymisointi on tehokkaampaa, jos se tehdään algoritmin avulla. Tarvitaan kuitenkin 
ihmisen valvontaa, koska algoritmit eivät lue kontekstia.  
86  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/98/EY, annettu 17 päivänä marraskuuta 2003, julkisen sektorin 
hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston 
direkt iivi (EU) 2019/1024, annettu 20 päivänä kesäkuuta 2019, avoimesta datasta ja julkisen sektorin hallussa 
olevien tietojen uudelleenkäytöstä (EUVL L 172, 26.6.2019, s. 56).  
87  Standardien (esim. Akoma Ntoso) mukaisesti mallinnetut tuomiot ja niihin liittyvät  metatiedot ovat ladattavissa 
maksutta tietokannan muodossa tai muulla automatisoidulla tavalla (esim. sovellusohjelmaliittymän avulla).  
88  Ks. myös komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous - ja sosiaalikomitealle ja 
alueide n komitealle, Euroopan datastrategia, COM(2020)  66 final; komission valkoinen kirja tekoälystä – 
Eurooppalainen lähestymistapa huippuosaamiseen ja luottamukseen, COM(2020) 65 final; sekä neuvoston ja 
neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten e dustajien päätelmät parhaista käytännöistä 
tuomioistuinten päätösten julkaisemiseksi verkossa (EUVL C 362, 8.10.2018, s. 2).  
89 Vuoden 2020 tiedot on kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
 
57 
  
(*) Enimmäispistemäärä: 9 pistettä. Kussakin oikeusasteessa annettiin yksi piste, jos kaikki siviili - ja kauppaoikeudellisten 
asioiden, hallinto -oikeudellisten asioiden ja rikosasioiden tuomiot ovat saatavilla, 0,75 pistettä, jos suurin osa tuomioista (yli  50 
prosenttia) on saatavilla, ja 0,5 pistettä, jos vain osa tuomioista (alle 50 prosenttia) on saatavilla. Jäsenvaltioissa, jois sa on vain 
kaksi oikeusastetta, pisteitä annettiin kolmelle oikeusasteelle antamalla olemattomalle oikeusasteelle pisteet korke amman olemassa 
olevan oikeusasteen mukaan. Jäsenvaltioissa, joissa näitä kahta oikeudenalaa (siviili -/kauppaoikeutta ja hallinto -oikeutta) ei 
eroteta toisistaan, annettiin samat pisteet kummallakin alalla. Belgia : Siviili - ja rikosasioissa kukin tuomioistu in on vastuussa 
omien tuomioidensa julkaisemisesta. Saksa : Kukin osavaltio päättää ensimmäisen oikeusasteen tuomioiden saatavuudesta 
verkossa. Itävalta : Ensimmäisessä ja toisessa oikeusasteessa tuomarit päättävät, mitkä tuomiot julkaistaan.  Korkeimman oike uden 
ratkaisuja, joissa valitus hylätään antamatta selkeitä perusteluja, ei julkaista. Yhden ainoan tuomarin tekemät korkeimman 
hallinto -oikeuden päätökset julkaistaan, jos asianomainen tuomari päättää julkaista ne. Myöskään päätöksiä, jotka koskevat vain 
sellaisia oikeudellisia kysymyksiä, joista on olemassa korkeimman hallinto -oikeuden vakiintunutta oikeuskäytäntöä, ja menettelyn 
keskeyttämistä koskevia selkeitä päätöksiä ei julkaista. Alankomaat : Tuomioistuimet päättävät julkaisemisesta julkaistuja 
perus teita noudattaen. Portugali : Julkaisemisesta päättää tuomioistuimen toimikunta. Slovenia : Oikeuskäytännön kannalta 
vähämerkityksisiä tai merkityksettömiä menettelyllisiä päätöksiä ei julkaista. Päätöksistä, jotka ovat asiasisällöltään ident tisiä 
(esimerkik si yhdistetyt tapaukset), julkaistaan vain itse asian kannalta ratkaiseva päätös (yhdessä samansisältöisten 
oikeudenkäyntiasiakirjojen luettelon kanssa). Yksittäiset ylemmät tuomioistuimet päättävät, mitä tuomioita voidaan julkaista.  
Slovakia : Päätöksiä tietyntyyppisistä siviilioikeudellisista asioista, muun muassa perintöasioista tai isyyden määrittämisestä, ei 
julkaista. Suomi : Tuomioistuimet päättävät, mitkä tuomiot julkaistaan.  
Kaavio 49: Järjestelyt koneellisesti luettavien oikeudellisten päät östen tuottamiseksi vuonna 
2021 (*) (siviili -/kauppaoikeudelliset sekä hallinto - ja rikosoikeudelliset asiat kaikissa 
oikeusasteissa) (lähde: Euroopan komissio(90)) 
                                                           
90  Vuoden 2020 tiedot on  kerätty yhteistyössä kansallisten oikeuslaitosten yhteyshenkilöiden ryhmän kanssa.  
0123456789
BGEELTHUSKESCYLVMTDEITLUSICZROIEFIATDKHRNLPTBEPLFRSEEL
Korkeimman oikeusasteen rikostuomioistuimet
Korkeimman oikeusasteen tuomioistuimet
Toisen oikeusasteen rikostuomioistuimet
Toinen oikeusaste (siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeus)
Ensimmäisen oikeusasteen rikostuomioistuimet
Ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet (siviili-, kauppa- ja hallinto-oikeus)
 
58 
  
(*) Enimmäispistemäärä: 24 pistettä tapaustyyppiä kohti. Jokaisen kolmen oikeusasteen (ensimmäisen, toisen ja 
lopullisen) osalta annetaan yksi piste, jos järjestelyt koskevat kaikkia oikeudellisia päätöksiä. Jos järjestelyt koskevat 
vain joitain oikeudellisia päätöksiä yhdessä oikeusasteessa, pisteitä annetaan v ain 0,5. Jos jäsenvaltiossa on vain 
kaksi oikeusastetta, pisteitä on annettu kolmelle oikeusasteelle antamalla olemattomalle kolmannelle oikeusasteelle 
pisteet korkeamman olemassa olevan oikeusasteen mukaan.  Jäsenvaltioille, joissa hallinto -oikeudellisia j a siviili -
/kauppaoikeudellisia asioita ei eroteta toisistaan, annettiin samat pisteet kummallakin oikeudenalalla. Espanja:  
Yleisen tuomarineuvoston (Consejo General del Poder Judicial, CGPJ) tietokannan käyttö kaupallisiin tarkoituksiin 
tai suurien tietomä ärien lataaminen ei ole sallittua. Näiden tietojen uudelleenkäytössä tietokantojen laatimista tai 
kaupallisia tarkoituksia varten on noudatettava CGPJ:n oikeusasiakirjakeskuksen vahvistamia menettelyjä ja ehtoja. 
Irlanti : Perheoikeudellisia asioita, lasten  huoltajuusasioita ja tiettyjä muita menettelyjä koskevat tuomiot 
anonymisoidaan, jos laki sitä edellyttää tai tuomari määrää, että asianosaisten tai muiden henkilöiden henkilöllisyyttä 
ei paljasteta.  
03691215182124
DELVBGEEESNLSKATLTPLCYHUFICZITLUIEMTROSIFRHRPTBESEDKEL
Tuomiot ja niihin liittyvät metatiedot ovat ladattavissa maksutta tietokannan muodossa tai muulla automatisoidulla
tavalla
Anonymisointi/pseudonymisointi tehdään algoritmin avulla
Käytössä on sääntöjä, joilla määritetään, paljastetaanko henkilötiedot verkossa julkaistuissa tuomioissa
Tuomioihin liitetään metatietoja, esimerkiksi lainauksia ja viittauksia kansalliseen ja/tai EU:n lainsäädäntöön tai
oikeuskäytäntöön
Tuomioihin liitetään metatietoja, esimerkiksi avainsanat ja päätöksen päivämäärä
Tuomioihin liitetään ECLI-tunnus
Tuomiot mallinnetaan koneellisen luettavuuden mahdollistavien standardien mukaisesti
Verkkosivut ovat yleisön saatavilla maksuttaKolmessa pylväässä esitetään kussakin jäsenvaltiossa käytössä olevat järjestelyt 
seuraavissa asiatyypeissä (vasemmalta oikealle):
1. siviili -/kauppaoikeudelliset asiat
2. hallinto -oikeudelliset asiat
3. rikosoikeudelliset asiat.
 
59 
 3.2.5. Yhteenveto oikeuslaitosten toiminnan laadusta  
Oikeussuojan helppo saatavuus, riittävät resurssit, tehokkaat arviointivälineet ja digitalisaatio 
ovat kaikki oikeuslaitosten toiminnan laatua osaltaan parantavia tekijöitä. Kansalaiset ja yritykset 
odottavat tehokkaalta oikeuslaitokselta laadukkaita ratkai suja. EU:n oikeusalan vuoden 2022 
tulostaulussa suoritetaan näiden tekijöiden vertaileva analyysi.  
Saatavuus  
Vuoden 2022 tulostaulussa perehdytään uudelleen seikkoihin, jotka edistävät kansalaiset 
huomioon ottavan oikeuslaitoksen rakentamista:  
 Oikeusavun saatavuudella  ja oikeudenkäyntimaksujen suuruudella on merkittävä 
vaikutus erityisesti vähävaraisten henkilöiden oikeussuojan saatavuuteen. Kaaviosta 25 
ilmenee, että kuluttajat, joiden tulot alittavat Eurostatin köyhyysrajan, eivät joissain 
jäsenvaltioiss a saisi oikeusapua. Vuoteen 2020 verrattuna oikeusavun saatavuus on 
parantunut – erityisesti osittaisen oikeusavun osalta – noin kolmanneksessa jäsenvaltioista ja 
heikentynyt kahdessa jäsenvaltiossa. Tämä kehitys on päinvastainen kuin aiempi suuntaus, 
jossa oikeusavun saatavuus on vähentynyt joissakin jäsenvaltioissa. Oikeudenkäyntimaksut 
(kaavio 26) ovat pysyneet pitkälti samalla tasolla vuodesta 2016 lähtien. Useat jäsenvaltiot 
ovat kuitenkin nostaneet oikeudenkäyntimaksuja vähäisten vaatimusten osalta. 
Oikeudenkäyntimaksut ovat niissä edelleen suhteellisesti suurempia. Oikeusavun saamiseen 
liittyvät vaikeudet sekä suuret oikeudenkäyntimaksut saattavat estää vähävaraisia henkilöitä 
yrittämästä saada oikeussuojaa eräissä jäsenvaltioissa.  
 
 Kauppaoikeudellisista riita -asioista perittävien oikeudenkäyntimaksujen  määrissä 
(kaavio 27) on suurta vaihtelua jäsenvaltioiden välillä (0,1 –6 prosenttia vaatimuksen arvosta). 
Ainoastaan kahdessa jäsenvaltiossa ei ole oikeudenkäyntimaksua lainkaan. 
Oikeud enkäyntimaksut ovat pysyneet pitkälti samalla tasolla vuoteen 2020 verrattuna. Vain 
kaksi jäsenvaltiota on alentanut ja yksi jäsenvaltio on korottanut oikeudenkäyntimaksuja. 
Kaaviosta 28 käy ilmi, missä määrin voittanut osapuoli voi periä asianajokuluja ta kaisin 
kaupallisessa asiassa. Oikeudenkäyntivaiheen asianajokulujen takaisinperittävyydessä on 
suuria eroja sellaisten jäsenvaltioiden välillä, joissa on lakisääteinen maksujärjestelmä ja 
joissa sitä ei ole, mutta myös näiden molempien ryhmien sisällä (eri tyisesti enemmän tai 
vähemmän avokätisten lakisääteisten maksujärjestelmien välillä). Lisäksi monissa 
jäsenvaltioissa asianajokulujen takaisinperittävyys kuuluu tuomioistuinten harkintavallan 
piiriin. Järjestelmän avokätisyyden aste voi joko kannustaa henk ilöä panemaan asia vireille 
tai saada luopumaan siitä, ja siten se vaikuttaa oikeussuojan yleiseen saatavuuteen.  
 EU:n oikeusalan vuoden 2022 tulostaulussa jatketaan analyysia tavoista, joilla jäsenvaltiot 
edistävät vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien  vapaaehtoista käyttöä (kaavio 29), 
muun muassa digitaaliteknologian käyttömahdollisuutta. Vuoteen 2020 verrattuna kolmasosa 
jäsenvaltioista lisäsi vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien käyttöä edistäviä toimiaan ja 
suurin piirtein yhtä monet jäsenvalt iot vähensivät tällaisia toimiaan. Yleisesti ottaen hallinto -
oikeudellisten riita -asioiden kohdalla vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien 
edistämistoimia toteutetaan vähemmän kuin siviili -, kauppa - tai kuluttajariita -asioissa, mutta 
alalla on havaittav issa hieman enemmän toimia kuin vuonna 2020.  
 Vuoden 2022 EU:n oikeusalan tulostaulussa tarkastellaan ensimmäistä kertaa 
 
60 
 erityisjärjestelyjä, joilla tuetaan vammaisten henkilöiden  yhtäläistä  oikeussuojan 
saatavuutta . Kaaviosta 30 käy ilmi, että kaikilla jä senvaltioilla on käytössään ainakin joitakin 
tällaisia järjestelyjä – lähinnä menettelyllisiä mukautuksia tai esteettömässä muodossa 
saatavilla olevia tietoja. Yli puolessa jäsenvaltioista tietoja on pyynnöstä saatavilla erityisissä 
muodoissa, kuten pistek irjoituksena, viittomakielisinä tai selkokielisinä. Hieman yli puolessa 
jäsenvaltioista vammaisten henkilöiden saatavilla on myös digitaalisia ratkaisuja siviili - ja 
kauppaoikeudellisia asioita, hallintoasioita sekä ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimiss a 
käsiteltäviä rikosasioita varten.  
 Vuoden 2022 EU:n oikeusalan tulostaulussa kartoitetaan myös ensimmäistä kertaa tiettyjä 
julkisen hallinnon toimien ja laiminlyöntien oikeudelliseen valvontaan liittyviä 
näkökohtia  erityisten liiketoimintaskenaarioiden perusteella. Kaaviosta 31 käy ilmi, että 
lähes kaikissa jäsenvaltioissa yritykset voivat saada rahallista korvausta hallinnollisten 
päätösten tai viranomaisen toimimattomuuden aiheuttamista vahingoista ja että 
tuomiois tuimet voivat lykätä hallinnollisten päätösten täytäntöönpanoa. Nämä seikat 
saattavat vaikuttaa sijoittajien luottamukseen, liiketoimintaympäristöön ja sisämarkkinoiden 
toimintaan, ja siksi niitä on syytä seurata ja analysoida tarkemmin.  
 EU:n oikeusalan t ulostaulussa 2022 analysoidaan perusteellisemmin toimenpiteitä, joita 
jäsenvaltiot ovat toteuttaneet lapset huomioon ottavan oikeusjärjestelmän  toteuttamiseksi. 
Siinä tarkennetaan erityisesti kaaviossa 32 esitettyjen, erityyppisissä menettelyissä 
sovellett avien järjestelyjen valikoimaa ja erotetaan toisistaan (kaaviossa 33) uhriksi joutuneet 
lapset ja epäiltynä tai syytettynä olevat lapset. Kaaviosta 32 käy ilmi, että kaikki jäsenvaltiot 
tekevät lapsia varten ainakin joitakin mukautuksia, joilla useimmiten varmistetaan, että lapsia 
kohdellaan asianmukaisesti ottaen huomioon heidän erityistarpeensa ja oikeutensa. Lähes 
kaikki jäsenvaltiot tarjoavat myös tuomareille koulutusta lapset huomioon ottavasta 
oikeudenhoidosta. Kaaviossa 33 havainnollistetaan jäsenval tioiden välistä vaihtelua tällä 
alalla. Siitä käy ilmi, että noin kolmanneksessa jäsenvaltioista on suhteellisesti vähemmän 
erityisjärjestelyjä menettelyihin epäiltyinä tai syytettyinä osallistuvia lapsia varten.  
Resurssit  
Laadukkaat oikeuslaitokset jäsenvaltioissa  ovat riippuvaisia riittävistä taloudellisista ja 
henkilöresursseista. Tämä edellyttää tarvittavia investointeja fyysiseen ja tekniseen 
infrastruktuuriin, asianmukaista perus - ja täydennyskoulutusta sekä tuomarikunnan 
monimuotoisuutta, mukaa n lukien sukupuolten tasapuolinen edustus. EU:n oikeusalan vuoden 
2022 tulostaulusta käy ilmi seuraavaa:  
 Taloudellisia resursseja koskevat  tiedot osoittavat, että tuomioistuimiin liittyvät julkiset 
menot pysyivät jäsenvaltioissa yleisesti ottaen pitkälti e nnallaan vuonna 2020. Toteutuneissa 
määrissä – sekä euroina asukasta koh den että osuutena BKT:stä – on edelleen merkittäviä 
eroja jäsenvaltioiden välillä (kaaviot 34 ja 35). Lähes kaikissa jäsenvaltioissa menot 
prosenttiosuutena BKT:stä lisääntyivät vuonna  2020 (vuoteen 2019 verrattuna), ja 
suurimmassa osassa menot lisääntyivät myös asukasta kohti laskettuna.  
 Useimmissa jäsenvaltioissa naisten  osuus tuomareista on edelleen alle 50 prosenttia 
korkeimmissa tuomioistuimissa (kaavio 37). Kolmivuotiskauden 2019 –2021 lukujen 
tarkastelu osoittaa, että määrät ja suuntaukset vaihtelevat jäsenvaltioiden välillä. Naisten 
 
61 
 osuus tuomareista korkeimmissa tuo mioistuimissa on kuitenkin kasvanut vuodesta 2010 
useimmissa jäsenvaltioissa.   
 Parantaakseen viestintää haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien kanssa  (kaavio 39) 
useimmat jäsenvaltiot tarjoavat koulutusta viestinnästä sukupuoleen perustuvan väkivallan 
tai perheväkivallan uhrien kanssa ja yli kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista tarjoaa koulutusta 
viestinnästä turvapaikanhakijoiden tai sellaisten henkilöiden kanssa, joilla on erilainen 
kulttuurinen, uskonnollinen, etninen tai kielellinen tausta.  Koulutusta vies tintään näkö - tai 
kuulovammaisten henkilöiden kanssa on saatavilla noin puolessa jäsenvaltioista. Lisäksi yli 
kaksi kolmasosaa jäsenvaltioista tarjoaa koulutusta sosiaalisen median käytöstä ja/tai 
viestinnästä tiedotusvälineiden kanssa, ja noin puolet jäse nvaltioista tarjoaa koulutusta, jolla 
lisätään tietoisuutta disinformaatiosta ja autetaan käsittelemään sitä.  
Arviointivälineet  
 Tuomioistuinten palvelujen käyttäjille ja oikeusalan ammattilaisille kohdennettujen 
kyselytutkimusten käyttö  (kaavio 40) oli vu onna 2020 hieman vähäisempää kuin edeltävinä 
vuosina. Niiden jäsenvaltioiden määrä, joissa ei toteutettu yhtään kyselytutkimusta, pysyi 
ennallaan. Ne jäsenvaltiot, jotka eivät toteuttaneet kyselytutkimuksia, eivät kuitenkaan aina 
ole samat kuin edellisenä vuonna, mikä osoittaa, että jotkin jäsenvaltiot toteuttavat 
kyselytutkimuksia joka toinen vuosi tai muutaman vuoden välein. Saatavuus, asiakaspalvelu, 
oikeuskäsittelyt ja tuomiot sekä yleinen luottamus oikeuslaitokseen toistuivat 
tutkimusaiheina, mutta vai n muutamassa jäsenvaltiossa selvitettiin erityistarpeisten ryhmien 
tyytyväisyyttä tai yksityishenkilöiden tietoisuutta omista oikeuksistaan.  
Digitalisaatio  
EU:n oikeusalan tulostauluun sisältyy vuodesta 2021 lähtien laaja osio, jossa tarkastellaan 
yksityis kohtaisesti oikeuden digitalisointiin liittyviä näkökohtia. Vaikka useimmat jäsenvaltiot 
käyttävät jo nyt digitaalisia ratkaisuja eri yhteyksissä ja vaihtelevassa määrin, parantamisen varaa 
on huomattavasti.  
 Lähes kaikkien jäsenvaltioiden  oikeuslaitoksesta on saatavilla jonkin verran tietoa 
verkossa . Tarjolla on muun muassa verkkosivustoja, joilla on helposti ymmärrettävässä 
muodossa tietoa oikeusavun saamisesta sekä oikeudenkäyntimaksuista ja niiden alentamisen 
edellytyksistä (kaavio 41).  Jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin eroja sen suhteen, kuinka 
paljon tietoja annetaan ja miten ne vastaavat ihmisten tarpeisiin. Esimerkiksi vain jotkin 
jäsenvaltioista (13) tarjoavat ihmisille mahdollisuuden selvittää vuorovaikutteisen 
verkkosimulaation  avulla,  onko heidän mahdollista saada oikeusapua. Useimmissa 
jäsenvaltioissa on kuitenkin saatavilla verkkosivusto, jossa on verkkolomakkeita yrityksille 
ja yksityishenkilöille sekä tietoa vieraskielisille.  
 Alle puolella jäsenvaltioista on digitaalivalmi ita menettelysääntöjä  (kaavio 42), jotka 
mahdollistavat kaikilta osin etäviestinnän käytön ja todisteiden hyväksymisen pelkästään 
digitaalisessa muodossa. Muissa jäsenvaltioissa tämä on mahdollista vain harvoissa 
tapauksissa. Vuodesta 2020 lähtien edistyst ä on kuitenkin tapahtunut lähes puolessa 
jäsenvaltioista.  
 Kun tarkastellaan digitaaliteknologian käyttöä tuomioistuimissa ja syyttäjälaitoksissa  
 
62 
 (kaavio 43), suurimmalla osalla jäsenvaltioista on jo erilaisia digitaalisia välineitä 
tuomioistuinten, syyttäj ien ja henkilöstön käytössä. Vaikka useimmissa jäsenvaltioissa on 
käytössä asianhallintajärjestelmät, videoneuvottelujärjestelmät ja etätyömahdollisuus, 
edistymistä tarvitaan edelleen, jotta asioiden jakamisjärjestelmät saadaan automatisoitua ja 
tekoälyyn ja lohkoketjuun perustuvat välineet olisivat yleisemmin saatavilla.  
 Tuomioistuimilla on useimmissa jäsenvaltioissa käytössään  suojattuja sähköisiä 
viestintävälineitä . Monissa jäsenvaltioissa tuomioistuimet voivat kuitenkin kommunikoida 
suojattujen sähköist en välineiden avulla vain tiettyjen oikeusalan ammattilaisten ja/tai 
kansallisten viranomaisten kanssa (kaavio 44). Syyttäjälaitosten tapauksessa (kaavio 45) yli 
kolmasosassa jäsenvaltioista suojattu sähköinen viestintä oikeusalan ammattilaisten ja 
kansall isten instituutioiden kanssa on laajasti käytössä. Asiassa on näin ollen tapahtunut 
edistystä vuodesta 2020.  
 Siviili -/kauppaoikeudellisissa ja hallinto -oikeudellisissa asioissa useimmat jäsenvaltiot 
tarjoavat yksityishenkilöille ja yrityksille (tai heidän laillisille edustajilleen)  pääsyn verkon 
kautta vireillä oleviin tai päättyneisiin asioihinsa  (kaavio 46), vaikkakin eriasteisesti. Yli 
kolmasosassa jäsenvaltioita yksityishenkilöiden ja yritysten pääsy asioihin verkon kautta 
parani vuoteen 2020 verrattuna . Rikosasioissa (kaavio 47) vastaajilla ja uhreilla on kuitenkin 
useimmissa jäsenvaltioissa hyvin rajalliset mahdollisuudet seurata tai ajaa osaa asiastaan 
sähköisesti, vaikka tilanne onkin parantunut noin puolessa jäsenvaltioista.  
 Vuoden 2022 tulostauluss a arvioidaan yksityiskohtaisemmin  tietoja tuomioistuinten 
tuomioiden saatavuudesta verkossa (kaavio 48), jotta jäsenvaltioiden tilanteesta saadaan 
tarkempi kuva. Tästä syystä tulokset ovat erilaiset kuin viime vuonna. Korkeimmassa 
oikeusasteessa annetuista  tuomioista kaikkiaan 22 jäsenvaltiota julkaisee kaikki siviili -
/kauppaoikeudellisissa ja hallinto -oikeudellisissa asioissa annetut tuomiot ja 22 jäsenvaltioita 
julkaisee myös rikosoikeudelliset tuomiot. Toisen oikeusasteen tuomioiden julkaiseminen 
verkoss a on kuitenkin harvinaisempaa, sillä vain kymmenen jäsenvaltiota julkaisee kaikki 
toisen oikeusasteen tuomioistuinten tuomiot.  
 EU:n oikeusalan tulostaulussa 2022 analysoidaan tarkemmin jäsenvaltioissa käytössä olevia 
järjestelyjä, joilla helpotetaan konee llisesti luettavien oikeuden päätösten tuottamista  
(kaavio 49). Kaikilla jäsenvaltioilla on käytössään ainakin joitakin tällaisia järjestelyitä 
siviili -/kauppaoikeudellisten, hallinto -oikeudellisten ja rikosasioiden käsittelyä varten. 
Jäsenvaltioiden välil lä on kuitenkin huomattavia eroja. Vaikuttaa siltä, että 
hallintotuomioistuimet ovat muita tuomioistuimia edellä oikeuskäytännön saumattoman 
saatavuuden järjestämisessä ja oikeuskäytännön helpon uudelleenkäytön mahdollistamisessa 
oikeusteknologian alan yri tyksille. Yleisesti ottaen suuntauksena on ottaa käyttöön aiempaa 
enemmän järjestelyjä erityisesti tuomioiden metatietojen saatavuuden osalta koskien 
avainsanoja, päätösten päivämääriä ja henkilötietojen sääntelyä julkaistuissa tuomioissa. 
Kymmenen jäsenva ltiota ilmoitti tilanteen parantuneen vuonna 2021 edelliseen vuoteen 
verrattuna. Sellaisissa oikeusjärjestelmissä, joissa on otettu käyttöön järjestelyjä tuomioiden 
mallintamiseksi koneellisen luettavuuden mahdollistavien standardien mukaisesti, näyttää 
olevan paremmat mahdollisuudet tämän suhteen tulevaisuudessa.