FI Euroopan unionin virallinen lehti C 21/21

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Euroopan unionin ja Asean-maiden suhteet”

2011/C 21/04

Esittelijä: Claudio CAPPELLINI

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. helmikuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Euroopan unionin ja Asean-maiden suhteet.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 11. toukokuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26.–27. toukokuuta 2010 pitämässään 463. täysistunnossa (toukokuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 163 ääntä puolesta ja ei yhtään vastaan 5:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK korostaa unionin toimielinten ja Aseanin suhteiden keskeistä asemaa sekä tarvetta uudistaa ja tiivistää suhteita. Käsillä oleva lausunto on näin ollen jatkoa ETSK:n aiheesta aiemmin antamille lausunnoille (1), joissa korostettiin jo yli vuosikymmen sitten, että EU:n on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota Kaakkois-Aasian maihin. Niissä tuotiin myös esiin perusluonteinen panos, jonka EU olisi voinut antaa Aasian alueelliseen kehitykseen.

1.2 ETSK toteaa kuitenkin, ettei EU:n ja Aseanin kumppanuus ole tähän mennessä edistynyt toivotulla tavalla. Huolimatta siitä, että etenkin viime vuosina on toteutettu myös rahoitukseen liittyviä toimia EU:n ja Aseanin järjestelmällisen vuoropuhelun edistämiseksi eri aloilla (poliittinen ala, kehitysyhteistyö, kauppa jne.), konkreettiset tulokset ovat heikkoja eikä kansalaisyhteiskuntien vuoropuhelussa ole edelleenkään hyödynnetty kaikkia mahdollisuuksia. Näyttää siltä, että viime vuosikymmenellä on pikemminkin menetetty tilaisuus kumppanuuden vahvistamiseen alueella, jota pidetään EU:n maailmanlaajuisten intressien kannalta strategisena (2). Kauppaneuvottelujen tilanne kuvastaa hyvin asiantilaa. EU ja Asean ovat sopineet neuvottelujen siirtämisestä, ja Asean on tehnyt kauppasopimukset maailman muiden geotaloudellisten mahtien kanssa (Kiina, Intia, Australia; Yhdysvaltojen, Etelä-Korean ja Japanin kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja).

1.3 ETSK pyrkii käsillä olevassa lausunnossaan – ja nykyisessä perinpohjaisesti muuttuneessa kansainvälisessä toimintaympäristössä, jossa poliittiset ja taloudelliset sitoumukset ovat lisääntyneet viime vuosikymmeneen nähden mutta jossa on myös syntynyt uusia integraatio- ja vuoropuhelumahdollisuuksia – tuomaan esiin ajatuksia ja toimintaehdotuksia EU:n ja Aseanin suhteiden uudelleenkäynnistämiseksi.

1.4 Komitea korostaa, että ihmisarvoisen työn varmistaminen ja perustyönormeja edustavien ILOn kahdeksan yleissopimuksen noudattaminen on edelleen alueellisen kumppanuuden edistämisen välttämätön edellytys. Burman tapauksessa ihmisoikeuksien suojelun ongelma on ylitsepääsemätön este neuvottelujen aloittamiselle kyseisen maan kanssa, kuten myös Euroopan parlamentti korosti painokkaasti tammikuussa 2008. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n ja Aseanin kauppaneuvotteluissa asetetaan muihin Aseanin allekirjoittamiin kauppasopimuksiin nähden kunnianhimoisempia tavoitteita etenkin työ- ja ympäristöstandardien sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun osalta (3). Näin ollen kahdenvälistä lähestymistapaa (ks. kohta 4.2.2) on pidettävä alueellisten tai monenvälisten talous- ja kauppasopimusten edellytyksenä eikä niistä luopumisena. Komitea toteaa aiheesta ”Neuvottelut uusista kauppasopimuksista” huhtikuussa 2008 antamassaan lausunnossa (CESE 773/2008), että komission olisi näissä samoin kuin muissa tiedonannossa ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa” mainituissa neuvotteluissa asetettava GSP plus -kauppakannustinjärjestelmässä luetellut 27 yleissopimusta ”vähimmäisvaatimukseksi, kun kestävää kehitystä koskevat kysymykset otetaan esille Aasian maiden kanssa aloitetuissa neuvotteluissa”. Tämä koskee myös Asean-maiden kanssa käytäviä neuvotteluja. Lausunnossa kuitenkin myönnetään, että asiaa olisi ”tarkasteltava tapauskohtaisesti”. Lausunnossa korostetaan lisäksi, että kahdenväliset sopimukset (ks. kohta 1.2) on nähtävä multilateralismin eli monenvälisyyden kanssa yhteensopivina ja sitä viime kädessä lujittavina tekijöinä.

1.5 Kokemus osoittaa, että eri puolilla maailmaa sijaitsevien kansainvälisten kumppaneiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä ja niiden kanssa käytävästä vuoropuhelusta on hyötyä kummallekin osapuolelle. Niiden ansiosta vastavuoroinen ymmärtämys paranee ja ratkaistavien haasteiden ja ongelmien käsittely tehostuu. ETSK korostaa tässä yhteydessä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot on kutsuttava sekä unionitasolla että unionin ulkopuolisissa maissa entistä tiiviimmin mukaan arvioitaessa Asean-maiden kanssa tehtävien vapaakauppasopimusten sosiotaloudellista kestävyyttä, kilpailulle alttiimpien yhteiskuntaryhmien arkaluonteista asemaa sekä tarvetta edistää EU:n ja Aseanin järjestelmällisen vuoropuhelun yhteydessä kansalaisyhteiskunnan vahvistamista ja kestävää kehitystä. On lisäksi korostettava, että suhteet EU:hun ovat olleet tehokkaammat niissä Asean-maissa, joissa kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat muita juurtuneemmat (esimerkiksi Indonesia, Thaimaa ja Filippiinit). Nykyisenä haasteena on löytää tehokkaita yhteistyömalleja myös heikompien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa alueen muissa maissa.

1.6 ETSK toivoo tässä yhteydessä voivansa tehdä ja on valmis tekemään yhteistyötä kannustajan, edistäjän ja asiantuntijan roolissa muiden unionin toimielinten kanssa, jotta vahvistetaan Asean-maiden kansalaisyhteiskuntien ja etenkin heikossa asemassa olevien yhteisöjen kanssa käytävää vuoropuhelua. Tätä tehtävää voidaan varmasti helpottaa ja vahvistaa, jos se toteutetaan tiiviissä yhteistyössä ja koordinoidaan EU:n uuden ulkosuhdehallinnon kanssa.

1.7 Komitea ehdottaa, että luodaan EU:n ja Aseanin yhteiskunnallisten organisaatioiden integroitu ja osallistava järjestelmä, jolla tuetaan alueiden välisen integraatioprosessin keskeisiä seikkoja sekä vahvistetaan paikallisten kansalaisyhteiskuntien tarpeita esiin tuovia organisaatioita etenkin maissa, joissa ne ovat heikkoja. Tällaisella EU:n ja Aseanin kansalaisyhteiskunnan toimijoiden välisellä uudella yhteistyövälineellä edistettäisiin valmiuksien kehittämisen integroitua strategiaa vaihtamalla kokemuksia erityisistä tapaustutkimuksista ja erilaisista integraatioprosessin näkökohdista, joita ovat esimerkiksi sosiokulttuurinen vuoropuhelu, tieteellinen ja tuotannollinen yhteistyö, yleishyödylliset palvelut ja kriisinhallinta.

1.8 Komitea ehdottaa, että arvioidaan mahdollisuutta perustaa mahdollisesti yhteistyössä Asean Foundationin (4) ja/tai Asia Europe Foundationin (ASEF) (5) kanssa eurooppalainen säätiö, joka keskittyy erityisesti EU:n ja Aseanin työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan vuoropuheluun sekä ammatilliseen ja kulttuurien väliseen vuoropuheluun. Realistisen vuosittaisen toimintaohjelman avulla voitaisiin toteuttaa asianomaisia yhteisön toimielimiä palveleva hyödyllinen seuranta.

1.9 Lyhyellä aikavälillä komitea ehdottaa myös, että laaditaan ”vuosikertomus” Asean-maiden osallistumismallien ja -järjestelmien tilanteesta, jotta voidaan arvioida saavutettua edistymistä ja keskittymistä erityisiin temaattisiin aloihin, kuten elintarviketurvallisuuteen, vesihuoltoon ja terveydenhoitoon. Kertomuksen avulla voitaisiin säännöllisesti arvioida ja seurata toteutettuja toimia sosiokulttuuristen seikkojen edistämiseksi sekä helpottaa muiden keskeisten kansainvälisten organisaatioiden, etenkin FAOn, mutta myös muiden globaalien toimijoiden (kuten Yhdysvaltojen ja Japanin) toteuttamien vastaavien mallien ja toimien vertailua.

1.10 Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja institutionaalisen yhteistyön edistämiseksi komitea ehdottaa, että käynnistetään Aseanin virkamiesten ja ETSK:n edustajien pysyvä vuoropuhelu, jotta edistetään mahdollisuuksia käydä säännöllistä institutionaalista vuoropuhelua ja tehdä yhteistyötä myös järjestön keskeisten tapahtumien sekä EU:n ja Aseanin ja ASEMin järjestelmälliseen vuoropuheluun liittyvien keskeisten tilaisuuksien yhteydessä. Esimerkiksi komission tulisi edistää Asean-maiden kaikkien hallintotasojen edustajien ja Euroopan (ja asianomaisten jäsenvaltioiden) järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajien jatkuvaa vuoropuhelua yhteisen ja realistisen toimintaohjelman pohjalta (esimerkiksi keskustelu ETSK:n lausunnoista Aseanin jäsenvaltioissa). Tällaisen toiminnan tuloksia tulisi arvioida määrällisesti ja laadullisesti helposti ymmärrettävässä muodossa EU:n ja Asean-maiden virallisilla kielillä. ETSK:n edistämä EU:n ja Aseanin foorumi voisi tässä yhteydessä olla mielenkiintoinen eri toimielinten sekä julkisten ja yksityisten laitosten kannalta.

2. Asean: ominaispiirteet ja kehitys

2.1 Asean on perustamisestaan lähtien kehittynyt hitaasti ja asteittain ja muuttunut ajan mittaan monitahoisemmaksi. Asean perustettiin kylmän sodan geopoliittisessa tilanteessa tavoitteena varmistaa alueellinen turvallisuus, antaa oikeutus uusille itsenäisille valtioille ja edistää multilateraalisuutta. Asean on asteittain ulottanut alun perin talouden ja kaupan alalla toteutettua alueellista integraatiota myös vuoden 1997 talouskriisin vaikutuksesta kehittyneempään institutionaaliseen, poliittistaloudellisen ja sosiokulttuuriseen integraatioon.

2.2 EU on ollut Aseanille Euroopan yhteisön perustamissopimuksista lähtien mutta myös äskettäin yhtenäisvaluutan ja itälaajentumisen vuoksi ”luonnollinen inspiraation lähde”, ja EU:n ja Aseanin järjestelmällinen vuoropuhelu on epäilemättä vaikuttanut Kaakkois-Aasian uusimpaan integraatiokehitykseen. Joulukuun 15. päivänä 2008 annettu Aseanin peruskirja (6) teki järjestöstä oikeushenkilön. Vuonna 2009 pidetyssä valtion- ja hallitusten päämiesten 14. huippukokouksessa Asean laati suunnitelman yhtenäismarkkinoiden toteuttamiseksi vuoteen 2015 mennessä. Aseanilla on kolmipilarinen rakenne, joka koostuu talousyhteisöstä (AEC), poliittisesta ja turvallisuusyhteisöstä (APSC) sekä sosiokulttuurisesta yhteisöstä (ASCC) (7).

2.3 Talousyhteisön toteuttaminen seurasi AFTA-sopimuksen (ASEAN Free Trade Area) mukaista kaupan vapauttamista sekä AIA-sopimuksella (ASEAN Investment Area) säänneltyä Aseanin sisäistä investointien liberalisointia. CLMV-maille myönnettiin viiden vuoden poikkeus (8). Poliittinen ja turvallisuusyhteisö nivoutuu keskeisesti hallitustenväliseen vuoropuheluun. Sosiokulttuuriseen yhteistyöhön sisältyy pääasiassa yhteistyö seuraavilla aloilla: koulutus, henkilöresurssien kehittäminen, tieto- ja viestintätekniikka, julkiset tehtävät, hyvinvointi, köyhyyden vähentäminen, elintarviketurvallisuus, tarttuvien tautien ehkäisy ja seuranta, luonnonkatastrofien hallinta, lasten, naisten ja vammaisten oikeuksien suojelu sekä ympäristönsuojelu.

2.4 Aseanin institutionaaliseen vahvistamiseen liittyy järjestön kansainvälisen roolin vahvistuminen. Tammikuun 1. päivänä 2010 tulivat voimaan vapaakauppasopimukset Australian ja Uuden-Seelannin sekä Kiinan ja Intian kanssa. Australian ja Uuden-Seelannin kanssa tehdyssä sopimuksessa (ASEAN–Australia–New Zealand Free Trade Area, AANZFTA) määrätään tavaroiden (99 prosenttia tuotteista tuodaan Indonesiasta, Malesiasta, Filippiineiltä ja Vietnamista), palvelujen ja investointien vapaakaupasta.

2.5 Kiinan kanssa tehdyssä sopimuksessa (China ASEAN Free Trade Area, CAFTA) määrätään tullien poistamisesta 7 000 tavararyhmän osalta (noin 90 prosenttia tavaranimikkeistä) ja luodaan noin 1,9 miljardin hengen integroidut markkinat, joilla kaupan määrä on noin 4,5 miljardia dollaria. CLMV-maille on myönnetty siirtymäkausi vuoteen 2015.

2.6 Intian kanssa tehdyssä sopimuksessa (ASEAN India Trade In Goods, TIG) määrätään asteittaisesta tullien vapauttamisesta, joka koskee yli 90:ää prosenttia kaupan kohteena olevista tuotteista, mukaan luettuina ”erityistuotteet”, kuten palmuöljy, kahvi, tee ja pippuri. Myös tässä tapauksessa sopimuksella on luotu yhtenäismarkkinat, joiden piiriin kuuluu yli 1,8 miljardia ihmistä.

2.7 Aseanilla on suosituimmuussuhteet poliittisen ja taloudellisen yhteistyön aloilla Etelä-Korean, Japanin ja Kiinan (ASEAN+3) sekä Yhdysvaltojen kanssa. Yhdysvalloilla on tunnetusti strategisia intressejä lounaisen Tyynenmeren alueella, ja se on jo tehnyt vapaakauppasopimuksen Singaporen kanssa. Strategiselta kannalta erityisen mielenkiintoinen on presidentti Barack Obaman ehdotus (neuvottelut aloitettiin viime maaliskuussa) ulottaa Tyynenmeren kumppanuus (Trans-Pacific Partnership, TPP) (jonka piiriin kuuluvat nykyisin Brunei, Chile, Uusi-Seelanti ja Singapore) Australian, Perun ja Vietnamin ohella myös Yhdysvaltoihin.

3. EU:n ja Aseanin suhteet: tilannekatsaus

3.1 EU:n ja Aseanin suhteiden merkitys ilmenee kyseisten geotaloudellisten yksikköjen kauppa- ja rahoitussuhteista. Komissio asetti vuonna 2006 antamassaan tiedonannossa ”Globaali Eurooppa” Aseanin ensisijaisten markkinoiden joukkoon sen huomattavien kasvumahdollisuuksien vuoksi. Vuosien 2004 ja 2008 välisenä aikana EU:n ja Aseanin välinen tavaroiden ja palvelujen kauppa kasvoi yli 25 prosenttia ja vastasi arvoltaan 175 miljardia euroa vuonna 2008 (kaupan pääosaston tiedot).

3.2 Asean on nykyisin Euroopan unionin kolmanneksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen ja Kiinan jälkeen, ja sen osuus kokonaistuonnista on noin seitsemän prosenttia. EU:n ja Aseanin kauppatase on huomattavan alijäämäinen, noin 25 miljardia euroa vuonna 2008 (Eurostatin tiedot). EU tuo etupäässä koneita (29,2 miljardia euroa vuonna 2008) ja maataloustuotteita (12,4 miljardia euroa vuonna 2008). Palvelutase on kuitenkin ylijäämäinen (+2,6 miljardia euroa vuonna 2007, Eurostatin tiedot).

3.3 Investointien osalta EU:n ja Aseanin välisten pääomavirtojen arvo kasvoi 200 prosenttia vuosina 2005–2008 (ja saavutti 105,4 miljardin euron kokonaisarvon, Eurostatin tiedot). Eurooppalaisten sijoittajien osuus suorista ulkomaisista sijoitusvirroista Aseaniin on noin 27 prosenttia. Suurin osa sijoituksista kohdennetaan Singaporeen (65 prosenttia) ja Malesiaan (9 prosenttia), Thaimaahan, Indonesiaan, Bruneihin ja Vietnamiin (5–7 prosenttia kukin), kun taas muihin maihin suuntautuu vain alle prosentti investoinneista. Samalla ajanjaksolla myös Aseanista EU:hun suuntautuvat pääomavirrat kasvoivat huomattavasti, 29,7 miljardista 43,6 miljardiin euroon vuonna 2007 (Eurostatin tiedot). Aseanista peräisin olevista pääomavirroista kuitenkin 85 prosenttia tulee vain kahdesta maasta, Singaporesta ja Malesiasta (9).

3.4 Kauppa- ja rahoitussuhteiden kasvusta huolimatta Aseanin markkinoilla on yhä huomattavia tariffi- ja muita kuin tariffiesteitä. Kyseisten esteiden poistaminen EU:n ja Aseanin vapaakauppasopimuksen avulla toisi selkeitä etuja unionille etenkin palvelujen alalla. Se hyödyttäisi kuitenkin myös Asean-maita, sillä vaikka edut kohdistuisivat niihin eri tavoin, suuntauksena on, että edut kasvavat integraation syventyessä (ks. TSIA, kauppapolitiikan pääosasto) (10).

3.5 Heinäkuussa 2007 käynnistetyt kauppaneuvottelut EU:n ja seitsemän ”muun kuin vähiten kehittyneen” (11) Asean-maan välillä keskeytettiin kuitenkin yhteisymmärryksessä maaliskuussa 2009. Ylittämättömiksi esteiksi myös kauppaneuvotteluissa muodostuivat Asean-maiden huomattava taloudellinen epäyhtenäisyys (maat eroavat toisistaan inhimillisen kehityksen, elinajanodotteen, köyhyysasteen ja julkisten menojen painopisteiden osalta), kauppapolitiikan erojen sekä syvällisten poliittisten erojen vuoksi (mainittakoon armeijan diktatuuri ja ihmisoikeuskysymykset Burmassa/Myanmarissa). Komitea on asiasta samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa, joka suhtautui jo tammikuussa 2008 kielteisesti mahdollisuuteen allekirjoittaa kauppasopimus Burman/Myanmarin kanssa nykyisen sotilashallituksen aikana.

3.6 Taloutta ja kauppaa koskevan integraation heikkeneminen on asteittain vahvistanut EU:n ja Aseanin poliittisinstitutionaalisia suhteita, vaikka ne ovatkin täysin hallitustenvälisiä. Mainittakoon tässä yhteydessä EU:n ja Aseanin alueellisen integraation tukiohjelma (Programme for Regional Integration Support) (vaiheet I ja II) (12), EU:n ja Aseanin alueellinen kauppa-aloite (Trans Regional EU–ASEAN Trade Initiative, TREATI) (13) sekä EU:n ja Aseanin alueellinen vuoropuheluväline (Regional EU–ASEAN Dialogue Instrument, READI) (14).

3.7 Kyseisten sopimusten ohella molemmat organisaatiot antoivat äskettäin yhteisen julistuksen terrorismin torjunnasta (14. ministerikokous vuonna 2003) (15) ja hyväksyivät Nürnbergissä 15. maaliskuuta 2007 pidetyssä 16. ministerikokouksessa yhteisen toimintasuunnitelman (Nürnbergin toimintasuunnitelma ajanjaksoksi 2007–2012).

3.8 EU ja Asean tekevät lisäksi poliittista yhteistyötä järjestämällä yhteisiä ulkoministerien ja korkeiden virkamiesten kokouksia. Phnom Penhissä Kambodžassa 27.–28. toukokuuta 2009 pidetty EU:n ja Aseanin ulkoministerien 17. kokous tarjosi tilaisuuden luoda katsaus Nürnbergin toimintasuunnitelman kahteen ensimmäiseen vuoteen sekä tarkastella ajankohtaisia aiheita (kuten maailmanlaajuinen taantuma ja A/H1N1-virukseen liittyvä pandemian uhka). Kokouksen tuloksena hyväksyttiin niin sanottu Phnom Penhin asiakirja, jossa asetetaan painopisteet ja tavoitteet kaksivuotiskaudeksi 2009–2010.

3.9 On syytä mainita ASEMista (Asia–Europe Meeting) saatu myönteinen kokemus, vaikka se ei kuulukaan EU:n ja Aseanin vuoropuhelun piiriin. ASEM on nykyisin Euroopan ja Aasian tärkein monenvälinen yhteyskanava (16). ASEM osallistuu hallitustenvälisten, joka toinen vuosi pidettävien kahdenvälisten huippukokousten järjestämiseen (17) – Asia Europe People’s Forum, Asia–Europe Parliamentary Partnership ja Asia–Europe Business Forum – sekä tieteellisen yhteistyön edistämistä opetuksessa ja koulutuksessa tukevaan verkkoon (Trans–Eurasia Information Network, TEIN) (18).

4. EU:n ja Aseanin suhteiden keskeiset teemat

4.1 Pyrkimättä täydellisyyteen komitea katsoo, että on hyödyllistä kiinnittää huomiota eräisiin EU:n ja Aseanin suhteiden kehittymisen kannalta strategisina pidettyihin painopisteisiin ja kysymyksiin, jotta voidaan laatia suuntaviivoja ja vaihtoehtoja konkreettisia toimia varten.

4.2 Kuten on jo korostettu, EU:n ja Aseanin kauppaneuvottelut on nyt keskeytetty. Pitääkseen yllä sitoumustaan alueella EU on käynnistänyt kahdenväliset vapaakauppaneuvottelut eräiden Aseanin jäsenvaltioiden kanssa (alkaen Singaporesta ja Vietnamista).

4.2.1 On selvää, että Asean-maat ovat edelleenkin hyvin erilaisia sekä poliittisinstitutionaalisesta (Aseaniin kuuluu demokraattisia ja autoritaarisia valtioita sekä todellisia sotilasdiktatuureja, kuten Burma/Myanmar) että taloudellisesta näkökulmasta (esimerkiksi Asean-6-maiden ja neljän uuden CLMV-valtion taloudet eroavat selkeästi toisistaan kaikin sosiotaloudellisin kehitysindikaattorein mitattuna). Aseanin toimielimillä (sihteeristö ja puheenjohtajisto) ei myöskään ole neuvottelumandaattia. Lisäksi CLMV-maat kattavan syvällisen taloudellisen integraation aiheuttamiin sosiaalisiin kustannuksiin suhtaudutaan varoen (19).

4.2.2 Kahdenväliset neuvottelut ovat kuitenkin edelleen tyypillinen ”kakkosvaihtoehto”, ja Asean-maat ovat kritisoineet voimakkaasti eräiden maiden (Burma, Kambodža ja Laos) sulkemista neuvottelujen ulkopuolelle. Lisäksi alueen kansantalouksien tiiviiden yhteyksien vuoksi on tärkeää edistää todellisia alueellisia neuvotteluja, jotta vahvistetaan unionin asemaa alueella ja edistetään vuoropuhelua Kiinan kanssa. Tätä silmällä pitäen kahdenvälisten neuvottelujen käynnistämistä Asean-maiden kanssa on pidettävä yksinomaan ensimmäisenä askeleena kohti laajempaa alueellista poliittistaloudellista kumppanuutta, kun ajatellaan yhtäältä Aasian keskeistä asemaa kansainvälisessä poliittistaloudellisessa tasapainossa ja välillisesti myös EU:n ja Kiinan suhteita sekä toisaalta Kaakkois-Aasian maiden halua luoda vuoteen 2015 mennessä yhteismarkkinat; tätä tavoitetta EU tukee teknisesti ja rahoituksellisesti.

4.3 EU neuvottelee parhaillaan Asean-maiden kanssa laajennetun kehitysyhteistyön erityissopimuksista (Partner and Co-operation Agreements, PCAs) ja tukee Aseanin integraatioaloitetta (IAI) sekä aluetason alapuolella olevia kasvualueita koskevia aloitteita (20). Lisäksi on vahvistettu perus- ja ammattikoulutuksen aloilla tehtävää yhteistyötä, jonka päätavoitteita ovat opetusstandardien parantaminen, kieltenopiskelun edistäminen sekä ajanmukaisten tieto- ja viestintäteknologioiden käyttö (21).

4.3.1 Koska elintarviketurvallisuus on arkaluonteinen kysymys, EU aikoo myös vahvistaa alalla FAO:n kanssa tehtävää yhteistyötä. FAO on jo laatinut yhteistyössä Aseanin kanssa kehyksen (ASEAN Integrated Food Security Framework, AIFS) ja siihen liittyvän strategisen toimintasuunnitelman (Strategic Plan of Action for Food Security, SPA–FS) ja laatii parhaillaan kymmentä maakohtaista tutkimusta kriisin vaikutuksesta alueen elintarviketurvallisuuteen. FAO laatii myös yhteisymmärryspöytäkirjaa (Memorandum of Understanding) Aseanin kanssa keskinäisten suhteiden virallistamiseksi ja teknisen avun helpottamiseksi alueen elintarviketurvallisuuden alalla.

4.3.2 Kun ajatellaan alueen sosiotaloudellista alttiutta ulkoisille sokeille sekä mahdollisia lisävaikutuksia, jotka vapaakauppasopimusten toteuttaminen aiheuttaa eräiden jäsenvaltioiden haavoittuvuudelle sekä eräille kilpailulle muita alttiimmille yhteiskuntaryhmille, on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota kyseisiin taloudellisen yhteistyön näkökohtiin, mukaan luettuna tietämyksen vaihto muiden kansainvälisten instituutioiden ja tutkimuskeskusten kanssa.

4.4 EU:n ja Aseanin poliittinen yhteistyö on edelleen puhtaasti hallitustenvälistä, ja sitä kehitetään säännöllisesti (kahden vuoden välein) pidettävissä ulkoministerien ja korkeiden virkamiesten kokouksissa. Kyseiset ministerikokoukset ovat auttaneet osapuolia löytämään yhä enemmän yhteisiä kantoja ulkopolitiikan alalla. EU on esimerkiksi hakenut Aseanin ystävyys- ja yhteistyösopimuksen (ASEAN Treaty of Amity and Co-operation) osapuoleksi, ja Asean on tätä varten hyväksynyt sopimuksen osapuoliksi kansainväliset oikeushenkilöt.

4.4.1 Sosiokulttuurista yhteistyötä säännellään kaksivuotiskaudella 2009–2010 Phnom Penhin asiakirjalla, jossa asetetaan yhteiset tavoitteet eri aloilla: terveysturvasta tieteeseen ja teknologiaan, ammattikoulutukseen sekä taide- ja kulttuuriperinnön suojeluun. Yhteiskunnallisella alalla tehtävässä yhteistyössä kansalaisyhteiskunnan osallistuminen on kuitenkin paradoksaalisen alhaista. Tällä hetkellä ei ole elimiä, joissa työmarkkinaosapuolet ja muut kansalaisryhmät voivat täysin ilmaista tarpeensa ja odotuksensa EU:n ja Aseanin yhteistyön nykytilanteen ja tulevaisuudennäkymien osalta (22).

4.4.2 Ihmisoikeuksien osalta komitea on tyytyväinen (Aseanin peruskirjan voimaantulon myötä) äskettäin perustettuun ihmisoikeuksia käsittelevään hallitustenväliseen komissioon. Vaikka elin ei (ainakaan nykyisellään) voi käyttää pakkokeinoja eikä sanktioita, ja sen tehtävänä on näin ollen pikemminkin ihmisoikeuksien edistäminen kuin niiden suojelu, kyseessä on epäilemättä ensimmäinen askel kohti ihmisoikeuksien kattavampaa suojelua, johon organisaation on pyrittävä tulevina vuosina. Komitea korostaa kuitenkin, että Burman/Myanmarin nykyisen ihmisoikeustilanteen vuoksi neuvotteluja maan nykyisen sotilasdiktatuurin kanssa ei voida edistää.

Bryssel 26 päivänä toukokuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Asiakokonaisuus EXT/132, 1996, ja asiakokonaisuus EXT 153, 1997.

(2) Ks. komission vuonna 2006 antama tiedonanto ”Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa”.

(3) Vaikka kahta eri tilannetta ei varmastikaan voida verrata keskenään, EU:n ja Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen 13 lukua voidaan pitää hyödyllisenä viitekohtana.

(4) ASEAN Foundation perustettiin 15. joulukuuta 1997 Kuala Lumpurissa järjestön 30-vuotispäivänä. Sen tavoitteena on parantaa Kaakkois-Aasian kansojen elintapaa ja hyvinvointia sekä edistää tietoisuutta alueellisen integraatioprosessin eduista helpottamalla henkilöiden välisiä yhteyksiä ja tekemällä yhteistyötä yhteiskunnallisten ja tieteellisten instituutioiden kanssa.

(5) ASEM-valtiot perustivat Asia–Europe Foundationin (ASEF) helmikuussa 1997, ja sen tehtävänä on edistää Aasian ja Euroopan kansojen vuoropuhelua ja yhteistyötä helpottamalla akateemista ja kulttuurivaihtoa sekä ihmisten keskinäistä vuorovaikutusta osallistamalla kunkin maan kansalaisyhteiskunta ja yhteisöt.

(6) Ks. The ASEAN Charter, Singapore, 20. marraskuuta 2007. Kyseisessä perussopimuksessa, jossa on johdanto, 13 lukua ja 55 artiklaa, luodaan järjestölle rakenteellinen kehys.

(7) Ks. ASEAN Economic Community (AEC) Blueprint (Singapore, 20. marraskuuta 2007), ASEAN Political-Security Community (APSC) Blueprint (Cha-Am, 1. maaliskuuta 2009) ja ASEAN Socio-Cultural Community (ASCC) Blueprint (Cha-Am, 1. maaliskuuta 2009).

(8) Lyhenne CLMV viittaa järjestön uusimpiin jäsenvaltioihin (Kambodža, Laos, Myanmar ja Vietnam).

(9) ASEANin 18 monikansallisesta yrityksestä, jotka kuuluvat maailman sadan suurimman yrityksen joukkoon, 11 sijaitsee Singaporessa ja 6 Malesiassa (UNCTADin tiedot).

(10) Kauppapolitiikan pääosasto, ”EU:n ja ASEANin vapaakauppasopimuksen johdosta kestävään kehitykseen kohdistuvien kaupan vaikutusten arviointi” (Trade Sustainability Impact Assessment, TSIA), kesäkuu 2009, TRADE07/C1/C01 - Lot 2.

(11) Indonesia, Malesia, Singapore, Brunei, Thaimaa, Filippiinit ja Vietnam.

(12) Jakartassa syyskuussa 2003 allekirjoitettu Aseanin ja EU:n alueintegraation tukiohjelma (Programme for Regional Integration Support, APRIS I), jolla oli 4,5 miljoonan euron määrärahat ja jolla edistettiin Vientianen toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamista, ”yhden luukun” luomista tullimenettelyjen yhdenmukaistamiseksi Asean-maissa, kaupan teknisten esteiden vähentämistä, laatustandardien yhtenäistämistä alueella sekä Aseanin sihteeristölle annettavaa teknistä tukea. Tärkeimmät APRIS II -ohjelman tavoitteet (ks. ASEAN–EU Programme for Regional integration Support, APRIS II, vaihe II, Jakarta, marraskuu 2006) olivat sitä vastoin seuraavat: kaupan alalla Asean-maiden standardien mukauttaminen kansainvälisiin standardeihin; investointien alalla toimintasuunnitelman hyväksymisen edistäminen, jotta nopeutetaan pääomavirtojen ja pääoman vapaan liikkuvuuden esteiden poistamista alueella; institutionaalisella alalla Aseanin riitojenratkaisumekanismin vahvistaminen ja Aseanin sihteeristön tukeminen sen tehtävien tehokkaan toteuttamisen varmistamiseksi. APRIS II -ohjelma koski kolmivuotiskautta 2006–2009, ja sen rahoitus varmistettiin EU:n myöntämillä 8,4 miljoonan euron aloitusmäärärahoilla. Vuonna 2007 myönnettiin 7,2 miljoonan euron lisämäärärahat, joilla tuettiin APRIS II -ohjelman tavoitteita ja kiinnitettiin erityishuomiota alueen maiden yhteisten standardien luomiseen maatalous- ja elintarvikealalla sekä elektroniikka-, kosmetiikka- ja puutuotealoilla.

(13) Teknisen avun ohjelma, jonka yhteydessä unioni on sitoutunut avustamaan Kaakkois-Aasian maita nopeutettaessa Aseanin integraatiotavoitteiden saavuttamista maatalous- ja elintarviketuotteiden ja teollisuustuotteiden standardien sekä teknisten ja kaupan esteiden osalta. Ks. Trans-Regional EU-ASEAN Trade Initiative, Luang Prabang, 4. huhtikuuta 2003.

(14) READI kattaa kaiken muun kuin kaupan alaan liittyvän yhteistyön, ja sen avulla edistetään poliittista vuoropuhelua yhteisen mielenkiinnon kohteena olevista aiheista, kuten tietoyhteiskunta, ilmastonmuutos, siviili-ilmailun turvallisuus, työllisyys ja sosiaaliasiat, energia, tiede ja teknologia.

(15) Ks. Joint Declaration on Cooperation to Combat Terrorism, Bryssel, 27–28. tammikuuta 2003.

(16) ASEMin nykyiset 45 jäsenvaltiota edustavat noin puolta maailman bkt:stä, noin 60 prosenttia maailman väestöstä ja noin 60 prosenttia maailmankaupasta (Euroopan komission tiedot).

(17) 8. huippukokous pidetään Brysselissä lokakuussa, ja siinä keskitytään aiheeseen ”Elämänlaadun parantaminen”.

(18) TEIN3-hanke (http://www.tein3.net) tarjoaa käyttöön portaalin, jonka avulla edistetään noin 8 000 tutkimuskeskuksen ja akateemisen instituution tieteellistä yhteistyötä Aasian Tyynenmeren alueella sekä niiden osallistumista vastaavien eurooppalaisten tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen hankkeisiin. Euroopan ja Aasian telemaattinen tieteellinen yhteistyö toteutetaan liitännällä Géant-verkkoon.

(19) WTO:ssa hyväksytyn ”erityisen ja eriytetyn kohtelun” mukaisesti EU on valmis ottamaan huomioon kumppanuusmaiden erilaisen kehitystason. On muistettava, että EU:n markkinoille suuntautuvaan Laosin ja Kambodžan vientiin sovelletaan jo etuuskohtelua ”Kaikki paitsi aseet” -järjestelyn ansiosta.

(20) Tällä hetkellä on käynnissä viisi yhteishanketta, joiden kokonaisbudjetti on 55,5 miljoonaa euroa.

(21) Etusijalla ovat hankkeet, jotka koskevat ammattikoulutusta, liikennettä, energiaa ja kestävää kehitystä. Ks. Regional EU–ASEAN Dialogue Instrument, Kuala Lumpur, 2005.

(22) Ainoa (osittainen) poikkeus on Brysselissä sijaitseva ja vuonna 2001 perustettu EU:n ja Aseanin yritysverkko (ASEAN–EU Business Network), jonka tavoitteena on edistää osapuolten kauppasuhteita.