[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.12.2008

KOM(2008) 874 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ KOSKEVAN LISSABONIN SOPIMUKSEN ULKOISESTA ULOTTUVUUDESTA: Markkinoille pääsystä raportoiminen ja puitteiden laatiminen tehokkaammalle kansainväliselle sääntely-yhteistyölle

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

KASVUA JA TYÖLLISYYTTÄ KOSKEVAN LISSABONIN SOPIMUKSEN ULKOISESTA ULOTTUVUUDESTA: Markkinoille pääsystä raportoiminen ja puitteiden laatiminen tehokkaammalle kansainväliselle sääntely-yhteistyölle

JOHDANTO

Markkinoiden avoimuus on tärkeää. Se tarjoaa tilaisuuksia kasvulle, työllisyydelle ja investoinneille. Avoimuus on tärkeää niin EU:n yrityksien kuin maailman kehittyneiden ja kehittyvien talouksien yrityksille. Markkinoiden avoimuus on erityisen tärkeää EU:n kannalta, koska se on maailman suurin kauppablokki. Tämänhetkinen rahoitus- ja talouskriisi uhkaa lisätä protektionismia. Menneisyydestä on otettava opiksi, ja tällaisia suuntauksia on vastustettava. G20-maiden valtioiden ja hallituksien päämiehet korostivat hiljattain Washingtonissa pitämässään kokouksessa, että on tärkeää hyödyntää täysimääräisesti kauppaa koskevaa ohjelmaa[1].

Tässä yhteydessä jäljellä olevien kaupan esteiden poistaminen – ensinnäkin siten, että maailmanlaajuisten kauppaneuvottelujen Dohan kierros saatetaan onnistuneesti ja nopeasti päätökseen, mutta myös kahdenvälisiä ja alueellisia lähestymistapoja hyödyntäen – korostuu, jotta vapautetaan liiketoimintapotentiaalia ja edistetään kasvua, erityisesti pk-yrityksissä, jotka vastaavat yli 99 prosentista EU:n yrityksien ja 67 prosentista yksityisen sektorin työpaikoista. Sääntelyn ja yhteistyön lähentäminen, myös rahoitusalalla, voi olla tehokas keino saavuttaa kansainvälinen vakaus ja edistää kaupankäyntimahdollisuuksia.

Global Europe -strategia, joka käynnistettiin vuoden 2006[2] lopussa, on olennainen osa Euroopan unionin kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian ulkoista pilaria, ja siinä esitellään kunnianhimoinen ohjelma tärkeimpien markkinoiden avaamiseksi erityisesti Aasiassa. Ohjelmaan liittyvää tärkeää tekijää on edistetty huhtikuusta 2007 alkaen EU:n uudistetun, markkinoille pääsyä koskevan strategian[3] kautta. Näiden toimien merkitys markkinoiden avoimuuden kannalta tunnustettiin viime vuonna komission tiedonannossa Eurooppa-neuvostolle – strategiaraportti Lissabonin strategiasta[4] – minkä myös Euroopan valtioiden päämiehet tunnustivat. He ehdottivat sellaisten vuotuisten markkinoille pääsyä koskevien raporttien laatimista, joissa selvitetään, missä maissa ja millä aloilla vallitsee edelleen merkittäviä esteitä.

Tällöin määriteltiin kaksi tärkeintä linjausta:

- EU:n pitäisi hyödyntää kaikkia välineitään sen varmistamiseksi, että EU:n avoimuus säilyy ja että sen yritykset pääsevät lisääntyvässä määrin kolmansien maiden markkinoille.

- EU:n pitäisi päivittää strateginen vuoropuhelunsa keskeisten kolmansien maiden kanssa molemmille osapuolille edullisten ratkaisujen löytämiseksi, tiukempien normien edistämiseksi ja sääntelyn lähentämisen lisäämiseksi.

Euroopan komission 26. marraskuuta 2008 hyväksymässä elvytyssuunnitelmassa Euroopalle[5] vahvistetaan näitä tavoitteita ja ehdotetaan konkreettisia toimia markkinoiden avoimuuden ylläpitämiseksi ja edistämiseksi sekä työllisyyden tukemiseksi[6] nykyisinä taloudellisesti vaikeina aikoina. Markkinoille pääsyn edistäminen ja sääntelyn lähentäminen sekä siihen liittyvä yhteistyö ovat suunnitelman tärkeitä osia. Nykyisessä taloudellisessa tilanteessa on ratkaisevan tärkeää pyrkiä lähentämään sääntelyä rahoitusaloilla.

Tiedonannossa raportoidaan ensimmäistä kertaa markkinoille pääsystä, ja siinä ehdotetaan, miten unioni voi parhaiten saavuttaa avoimuuteen liittyvät tavoitteensa EU:ssa ja sen ulkopuolella, ja erityisesti, miten taataan tasapuolinen ja avoin pääsy EU:n yrityksien kannalta tärkeimpien kolmansien maiden markkinoille, myös sääntely-yhteistyön avulla.

Tiedonanto on lisäaskel kohti kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian ulkoisen ulottuvuuden vahvistamista vuoden 2010 jälkeen. Tässä yhteydessä voidaan hyödyntää muita Lissabonin poliittisia aloja ja tarkastella EU:ssa ja sen ulkopuolella harjoittamiemme politiikkojen välistä yhteyttä, mitä painotettiin myös yhtenäismarkkinoita koskevassa tarkastelussa[7] sekä tarkistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassa[8].

MUUT KUIN TULLIIN LIITTYVÄT KAUPAN ESTEET

Kaupan esteiden muuttuva luonne

Vaikka korkeat tullimaksut haittaavat yhä kauppaa joillakin aloilla ja niitä on käsiteltävä monen- ja kahdenvälisesti, muut kuin tulliin liittyvät esteet ovat kauppakumppaniemme markkinoilla yhä tärkeämpiä. Tullimaksujen alentaminen voi olla merkityksetöntä, jos muut kuin tulliin liittyvät kaupan esteet haittaavat yhteisön yrityksien pääsyä markkinoille tai nostavat merkittävästi niiden vientihintoja[9]. Vuoden 2008 kilpailukykyraportti[10] osoitti, että EU:n yrityksien mielestä muista kuin tulliin liittyvistä kaupan esteistä ja tiedonpuutteesta (esim. vientimarkkinoita koskevan tietämyksen puutteesta) on tulossa vakavampia esteitä kuin perinteisistä, politiikkaan perustuvista kaupan esteistä eli tuontitulleista ja -maksuista.[11]

Yleisimpiä teknisiä kaupan esteitä ovat raskaat tullimenettelyt sekä syrjivät verotussäännöt ja -käytännöt, tekniset säännöt, normit ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, raaka-aineiden saantia koskevat rajoitukset, teollis- ja tekijänoikeuksien heikko suoja ja/tai täytäntöönpano, palvelukaupan ja suorien ulkomaisten investointien esteet, julkisia hankintoja koskevat rajoittavat ja/tai läpinäkymättömät säännöt ja käytännöt sekä kaupan suojakeinojen väärinkäyttö tai tukien epäterve käyttö.

Näiden esteiden poistaminen on kuitenkin monimutkaista, teknisesti haastavaa ja aikaa vievää. Esteisiin reagoiminen ei ole itsestään selvää: paljon riippuu siitä, mistä esteet ovat peräisin ja ovatko ne hankalia, pyritäänkö niillä legitiimeihin tavoitteisiin vai voidaanko niitä pitää perusteettomina. Esteitä on laajasti ottaen kahdenlaisia. Toiset esteet johtuvat yksinkertaisesti eroista, jotka liittyvät esimerkiksi lainsäädännölliseen lähestymistapaan ja erilaisiin sosiaalisiin, työllisyyspolitiikkaa, ympäristöä, kansanterveyttä ja kuluttajia koskeviin tavoitteisiin. Toisia esteitä taas käytetään järjestelmällisemmin kotimaisen tuotannon suosimiseksi tai suojaamiseksi; tällaisia esteitä ovat esimerkiksi erityiset normit, testaukseen liittyvät edellytykset tai ylimitoitetut dokumentointitarpeet. Siinä missä jälkimmäiset esteet edellyttävät EU:lta voimakasta, kohdennettua reagointia, edellä mainittuja esteitä voidaan poistaa tekemällä järjestelmällistä pitkän aikavälin yhteistyötä ja käymällä vuoropuhelua. Tämä on erityisen hyödyllistä, kun on kyse sääntelyyn liittyvistä eroista.

Esimerkkejä Euroopan viejien kohtaamista esteistä

Se, että esteiden poistaminen onnistuu entistä useammassa tapauksessa, todistaa, että markkinoille pääsyä koskevassa komission strategiassa esitelty strateginen lähestymistapa on toimiva. EU:n pääasiallisilla kohdemarkkinoilla edelleen vallitsevat merkittävät esteet osoittavat kuitenkin, että markkinoille pääsyä on parannettava ja kohdennettuja toimia toteutettava.

Tavaroiden kauppaan kohdistuvat muut kuin tulliin liittyvät esteet

Tavaroiden kaupassa sääntelyyn liittyvät erot voivat estää markkinoille pääsyn, koska niistä voi aiheutua lisäkustannuksia valmistajille, esimerkiksi jos tuotteet on testattava riippumattomissa laboratorioissa ja sertifioitava kohdemarkkinoilla ennen kuin tuotteita voidaan myydä, tai jos tuotteista on kehitettävä erityisversioita yksityiskohtaisten teknisten sääntöjen noudattamiseksi. Tämä tarkoittaa, että sääntelyjärjestelmien avoimuus ja ennustettavuus ovat ensisijaisen tärkeitä kolmansissa maissa toimivien yrityksien kannalta. EU:n toimet, jotka liittyvät sääntelyn lähentämiseen ja yhteistyöhön tällä alalla, kohdistuvat edellä korostettujen esteiden toiseen luokkaan.

Seuraavat esimerkit, jotka ovat peräisin EU:n kannalta taloudellisilta tärkeiltä aloilta, kuvastavat, millä aloilla olisi toteutettava toimia merkittävien kaupan esteiden poistamiseksi[12].

Autoteollisuuden (myös auton osia, kuten renkaita, valmistavan teollisuuden) toimijat kohtaavat merkittäviä normeihin liittyviä esteitä esimerkiksi Brasiliassa, Kiinassa, Intiassa, Taiwanissa, Koreassa ja Indonesiassa. Kemian alalla kohdistuu merkittäviä esteitä Aasiaan ja erityisesti Kiinaan suuntautuvaan vientiin (mainittakoon esimerkiksi joidenkin kemiallisten aineiden rekisteröinti ja raskaat tuontimenettelyt). Lisäksi kemiallisten aineiden kauppaan liittyviä ongelmia ovat tulliselvitykset ja sääntelyn läpinäkymättömyys.

Rekisteröintimenettelyihin liittyvät toimet (kuten normit, hyväksyntä, lisensseihin liittyvät järjestelyt, rahoitustakuut ja testaus), maahantuotujen tuotteiden palautukset ja hinnoittelu sekä riittämätön tietosuoja haittaavat huomattavasti lääkkeiden pääsyä sellaisille potentiaalisille tärkeille markkinoille kuin Kiina, Korea, Taiwan, Japani, Venäjä ja monet ASEAN-valtiot. Lääkinnällisten laitteiden osalta maailmanlaajuista yhdenmukaistamista käsittelevän erityisryhmän vakiinnuttamien kansainvälisten suuntaviivojen ja käytännön noudattamatta jättäminen tai sääntelykäytäntöön liittyvät erot sellaisissa maissa kuin Brasilia, Intia, Japani, Kiina, Taiwan ja Korea ovat esteettömän kaupan merkittävä este. Lääkinnällisten laitteiden tapauksessa tuotteiden rekisteröintiin liittyvät viivästykset ovat myös vakava huolenaihe.

Horisontaalisesti useisiin tärkeisiin aloihin (erityisesti sähkö-, elektroniikka- ja tieto- ja viestintätekniikka-alaan sekä auto-, kone- ja leluteollisuuteen) kohdistuu Kiinan pakollinen sertifiointijärjestelmä ( Chinese Compulsory Certification System CCC ), joka aiheuttaa vakavan ja suhteettoman taakan EU:n viejille. Lisäksi Kiinan uusi turvallisuusnormeja koskeva lainsäädäntöluonnos koskee laajaa tietotekniikka-alan tuotteiden kirjoa. Muilla kolmansilla markkinoilla sähkö- ja elektronisten laitteiden yhteisön vienti kohtaa myös merkittäviä esteitä, kuten Koreassa ja Yhdysvalloissa, joissa tuotenormit eivät aina vastaa kansainvälisiä normeja. Yhdysvalloissa liittovaltion, alueiden ja valtion tasolla toisistaan eroavat tekniset säännöt ja normit jakavat markkinoita entisestään.

Merkittävien maatalouselintarvikkeiden viennin suurimpana esteenä ovat terveys- ja kasvinsuojelutoimet, jotka muodostavat joillakin sektoreilla merkittäviä esteitä monille tärkeille vientimarkkinoille. Lukuisissa kolmansissa maissa, mukaan lukien Aasian, Itä-Europan, Välimeren ja Lähi-Idän sekä Amerikkojen keskeiset markkinat, on asetettu kansainvälisiä normeja tiukempia normeja ilman tarvittavia tieteellisiä perusteita. Näitä esteitä on vaikeampi ylittää, kun on kyse WTO:n ulkopuolisista maista, joita eivät sido monenväliset säännöt, joissa kielletään syrjivät sekä sellaiset toimenpiteet ja käytännöt, joille ei ole tieteellisiä perusteita. Myös yksityisten normien asettaminen aiheuttaa ongelmia; niistä on tullut entistä tärkeämpi kaupan este terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla.

Todettakoon raaka-aineiden tasapuolisesta saannista , josta yhteisön teollisuus on hyvin riippuvainen, että entistä useammat vientirajoitukset, kuten tullit ja kiintiöt, heikentävät EU:n teollisuuden kilpailukykyä (yli 400 tuotantolinjaa perustuu raaka-aineiden tuontiin sellaisista maista kuin Kiina, Venäjä, Ukraina, Argentiina, Etelä-Afrikka ja Intia)[13].

Monialaiselta perustalta tarkasteltuna raskaat tullimenettelyt sekä ylimitoitetut dokumentointia ja rekisteröintiä koskevat vaatimukset aiheuttavat merkittäviä ongelmia EU:n viejille useilla tärkeillä vientimarkkinoilla. Mainittakoon esimerkiksi Yhdysvaltain lainsäädäntöehdotus, jonka mukaan kaikki kontit on skannattava sataprosenttisesti valtion turvallisuuteen liittyvistä huolenaiheista johtuen.

Palveluihin ja sijoittautumiseen liittyvät esteet

Palveluilla ja ulkomaisilla suorilla sijoituksilla käytävä kauppa on ratkaisevassa asemassa maailmantaloudessa. EU on maailman suurimpana kaupallisten palvelujen viejänä ja ulkomaisten suorien sijoituksien tärkeänä lähteenä kiinnostunut parantamaan pääsyään ulkomaisille markkinoille ja vapauttamaan palveluihin ja sijoittautumiseen liittyvien EU:n sisäisten voimavarojen koko potentiaalin. Tämä on usein myös kumppaniemme välittömän edun mukaista. Ulkomaisten suorien sijoituksien ja palvelujen kaupan vapauttaminen hyödyttää niitä, jotka haluavat houkutella ulkomaisia suoria sijoituksia ja kehittää infrastruktuuria, erityisesti sellaisilla aloilla kuin tietoliikenne, liikenne, energia (energiavarojen saatavuus) ja rahoituspalvelut.

Monet markkinoille pääsyyn liittyvät esteet haittaavat yhä palvelujen kauppaa ja jarruttavat taloudellista kasvua. Palvelujen kaupan esteet kohdistuvat moniin aloihin, pankkialasta pikalähetteihin. Näiden esteiden havaitseminen, analysoiminen ja poistaminen on usein monimutkaisempaa kuin tulliesteiden poistaminen, koska ne kohdistuvat monenlaisiin asetuksiin ja tarkastuksiin. EU pyrkii edistämään palvelujen vapaata kauppaa sekä ulkomaisia suoria sijoituksia palvelukaupan yleissopimuksen (GATS-sopimus) monenvälisessä kehyksessä ja kahdenvälisten vapaakauppasopimusten välityksellä.

Palveluihin ja sijoittautumiseen kohdistuu merkittäviä maahanpääsyyn liittyviä esteitä, kuten kansallisuutta koskevat edellytykset, asuinpaikkaa koskevat edellytykset, rajoitukset, jotka kohdistuvat ulkomaiseen omistukseen tai osakeomistukseen sekä rajoitukset, jotka kohdistuvat siihen, minkä tyyppinen oikeushenkilö tai maahanpääsy edellyttää tarveharkintaa. Suurimmassa osassa EU:ta kiinnostavista markkinoista on voimassa rajoituksia, jotka kohdistuvat investointiin ja ulkomaiseen omistukseen, kuten esimerkiksi Brasiliassa, Venäjällä, Kiinassa, Japanissa, Intiassa ja useimmissa ASEAN-valtioissa samoin kuin Yhdysvalloissa, jossa ulkomaisten yrityksien tekemiä yritysostoja käsitellään valtion turvallisuuteen liittyvän tarkastusprosessin (CFIUS) puitteissa. Rahoituspalveluja, kuten vakuutusalaa, rajoitetaan monin tavoin sellaisilla markkinoilla kuin Yhdysvalloissa, Kanadassa, Brasiliassa, Intiassa, Venäjällä, Kiinassa, Japanissa ja Etelä-Afrikassa. Palvelujen kauppaan kohdistuu huomattavia lisäesteitä monilla aloilla ja monissa kumppanimaissa, jotka ovat Euroopan kiinnostuksen kohteena. Mainittakoon esimerkiksi oikeudelliset palvelut Intiassa, Kiinassa ja Singaporessa, jakelupalvelut Intiassa, Kiinassa ja ASEAN-valtioissa, posti- ja lähettipalvelut Intiassa, Brasiliassa, Kiinassa ja Egyptissä, liikennealan palvelut Brasiliassa ja Intiassa sekä Kanadassa, Etelä-Afrikassa ja Singaporessa, ja tietoliikennealan palvelut Kiinassa, Koreassa, Japanissa, Intiassa, Meksikossa ja vähemmässä määrin Brasiliassa.

Julkisia hankintoja koskevat rajoitukset

Julkisten hankintojen arvioidaan olevan arvoltaan 15 prosenttia OECD-maiden yhteenlasketusta BKT:stä ja kehitysmaissa sitäkin enemmän. Julkisten hankintojen korkeasta arvosta huolimatta on jatkettava avoimen ja syrjimättömän maahanpääsyn edistämistä. EU:n toimittajat voivat tukeutua julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen (GPA), jossa määrätään yhteisistä säännöistä ja merkittävien sopimuksien julkisesta ilmoittamisesta. Vaikka EU, Yhdysvallat, Japani, Kanada, Korea ja jotkin muut maat ovat allekirjoittaneet GPA-sopimuksen – ja Kiina on anonut siihen liittymistä – monet muut Maailman kauppajärjestön WTO:n jäsenet eivät ole tehneet niin. Komissio pyrkii laajentamaan GPA:han kuuluvien maiden joukkoa ja kannustaa aktiivisesti WTO:n uusia jäseniä liittymään sopimukseen korostamalla avoimien ja kilpailukykyisten hankintamarkkinoiden etuja ja erityisesti kehitysmaita houkuttelevien liittymismenettelyjen avulla.

Kattavuus ei kuitenkaan vielä ole täydellinen, eivätkä säännöt sido useita hankintaan liittyviä aloja ja sopimuspuolia. Esimerkiksi pienyritykset jätetään usein huomiotta hankintojen yhteydessä muun muassa Yhdysvalloissa, Japanissa ja Koreassa. Samalla EU:n omat hankintamarkkinat ovat suhteellisen avoimet ulkomaiselle kilpailulle, mistä seuraa, että rahoille saadaan vastinetta ja kilpailevien tarjouksien valikoima on laajempi, mutta samalla heikennetään EU:n vaikutusvaltaa sen pyrkiessä edistämään avoimia ulkomaisia hankintamarkkinoita.

Teollis- ja tekijänoikeuksien riittämättömään suojeluun ja täytäntöönpanoon liittyvät esteet

Yhteisön teollisuus on yhä erittäin huolestunut siitä, missä määrin sen teollis- ja tekijänoikeuksia rikotaan tietyissä maailman osissa oikeudellisen suojan tai tehokkaan täytäntöönpanon puutteen vuoksi. Joillakin kolmansien maiden markkinoilla vallitsee edelleen merkittäviä esteitä, jotka liittyvät teollis- ja tekijänoikeuksien riittämättömään suojeluun ja täytäntöönpanoon, kuten maantieteellisen merkintöjen riittämätön suojelu. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä ongelmia on havaittu erityisesti Kiinassa, Venäjällä, Brasiliassa ja useissa ASEAN-valtioissa. Joissakin tapauksissa, kuten teollismalleissa, tiiviimpi T&K-yhteistyö voisi helpottaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun vahvistamista.

OECD:n vuonna 2007 tekemässä tutkimuksessa[14] mainitaan, että väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tuotteiden kauppa on arvoltaan 200 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuodessa. Summa on suurempi kuin noin 150 valtion BKT. Lukuun eivät kuitenkaan sisälly väärennetyt ja laittomasti valmistetut tuotteet, jotka tuotetaan ja kulutetaan valtioiden sisällä, eivätkä aineettomat, laittomasti valmistetut digitaaliset tuotteet, joiden jakelu tapahtuu Internetissä. Tutkimuksesta käy myös ilmi, että jos nämä tuotteet laskettaisiin mukaan, maailmanlaajuisen väärentämisen ja laittoman valmistuksen arvo nousisi vielä useiden satojen miljardien dollarien verran.

Lisäksi vuoden 2007 tilastot, jotka koskevat tullin EU:n rajalla takavarikoimia väärennettyjä ja laittomasti valmistettuja tuotteita[15], osoittavat, että tulli ei ole koskaan takavarikoinut näin suuria tuotemääriä. Rekisteröityjä takavarikointitapauksia oli yli 43 000 verrattuna 37 000 tapaukseen vuonna 2006. Lisäys oli suuruudeltaan lähes 17 prosenttia. Tulli takavarikoi EU:n rajalla yhteensä 79 miljoonaa tuotetta[16]. Erityisesti terveydelle ja turvallisuudelle vaarallisten väärennettyjen tuotteiden määrä kasvoi merkittävästi vuoteen 2006 verrattuna: kosmetiikka ja henkilökohtainen hygienia (+ 264 prosenttia), lelut (+ 98 prosenttia), elintarvikkeet (+ 62 prosenttia) ja lääkkeet (+ 51 prosenttia). Terveyteen ja turvallisuuteen liittyvän ulottuvuuden lisäksi tämä uhkaa EU:n kilpailukykyä.

EU:n vastaus olemassa oleviin esteisiin

Global Europe -strategiassa korostettiin markkinoiden avoimuuden merkitystä EU:ssa ja ulkomailla sekä tarvetta luoda uusia tilaisuuksia kaupankäynnille. Yhteisön yrityksien on voitava kilpailla tasapuolisesti ulkomaisilla markkinoilla. Markkinoille pääsyä koskevassa strategiassa esitetään strategisempi ja tulossuuntautuneempi lähestymistapa kaupan esteisiin, lähestymistapa, jossa hyödynnetään koordinoidummalla tavalla kaikkia käytettävissä olevia välineitä, myös kauppakumppaniemme kanssa tehtävää yhteistyötä.

On tarpeen käyttää kaikkia resursseja ja välineitä koordinoidusti ja kohdistaa enemmän huomiota painopistealoihin, jotta esteetöntä kauppaa edistetään entisestään ja jotta voidaan reagoida voimakkaasti tilanteisiin, joissa markkinoille pääsyä koskevat oikeutemme evätään perusteettomasti. On selvää, että emme voi tukeutua mihinkään yksittäiseen keinoon tai järjestelyyn kaupan esteiden poistamiseksi. Voimme hyödyntää monenlaisia välineitä, niin virallisia kuin epävirallisia, neuvotteluista ja vuoropuhelusta aina kauppaan liittyviin diplomaattisiin toimiin, erityisistä toimista pitemmän aikavälin sijoituksiin. Kokemuksemme on osoittanut, että haasteena on yhdistellä näitä välineitä parhaan hyödyn saavuttamiseksi.

Kauppasopimuksia koskevat neuvottelut

Kauppasopimuksia koskevat neuvottelut ovat ensisijainen väline, joilla taataan EU:n viejien markkinoille pääsy. Siinä, missä WTO:n yhteydessä käytävät monenväliset neuvottelut suovat ainutlaatuisen mahdollisuuden osallistaa lähes kaikki kauppakumppanit, kahdenväliset neuvottelut mahdollistavat usein kattavammat ja syventävämmät sitoumukset. Lisäksi meneillään olevat neuvottelut voivat edistää pitkään kestäneiden kauppaan liittyvien ongelmien onnistunutta ratkaisemista. Asiaan liittyvien molemminpuolisten etujen vuoksi WTO:n liittymisneuvottelut ovat yhtä lailla osoittautuneet hyödylliseksi välineeksi, jolla on poistettu kaupan esteitä.

Maailmanlaajuisten kauppaneuvottelujen Dohan kierroksen nopealla päätökseen saattamisella vahvistettaisiin maailmanlaajuista kauppajärjestelmää ja sääntöjä, joiden tarkoituksena on varmistaa markkinoiden avoimuus ja tasapuolisuus sekä taata uusi markkinoille pääsy. Monenvälinen lähestymistapa on ratkaiseva sääntöpohjaisen kansainvälisen järjestelmän aikaansaamiseksi. Dohan kauppakierroksen tavoitteena on vähentää WTO:n jäsenien välisiä tulleja mutta myös muita kuin tulliin liittyviä esteitä, esimerkiksi tekemällä kaupan helpottamiseen tähtäävä sopimus.

Kahdenvälisellä ja alueellisella tasolla EU:n tavoitteena on tehdä kattavia vapaakauppasopimuksia erityisesti Aasian tärkeiden kauppakumppanien kanssa. Vapaakauppasopimukset tarjoavat erinomaiset puitteet ja tehokkaan välineen EU:n yrityksien markkinoille pääsyn edistämiseksi. Sen lisäksi, että sopimuksissa poistetaan tullit, niissä tarjotaan uusia keinoja käsitellä tehokkaasti muita kuin tulliin liittyviä perusteettomia kaupan esteitä. Innovatiivisia tekijöitä ovat erityisesti aineelliset periaatteet, joilla tarkastellaan avoimesti muita kuin tulliin liittyviä esteitä tietyillä aloilla, parannettu yhteistyö- ja kuulemismekanismi kaupan teknisissä esteissä ja terveys- ja kasvinsuojelutoimissa, markkinoille pääsyä palvelujen ja investointien alalla sekä julkisten hankintojen ja kilpailun alalla, tuet mukaan lukien, koskevan luvun sisällyttäminen, teollis- ja tekijänoikeuksien (myös maantieteellisten merkintöjen) suojelun ja täytäntöönpanon lujittaminen sekä tulleja ja kaupan helpottamista koskevan luvun sisällyttäminen. Lisäksi muita kuin tulliin liittyviä kaupan esteitä koskevalla välitysmekanismilla täydennetään horisontaalisella tasolla riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja työvoimaan ja ympäristöön liittyviä normeja kestävän kehityksen edistämiseksi. On myös huolehdittava siitä, että vapaakauppasopimuksien tosiasiallista täytäntöönpanoa valvotaan tiiviisti, jotta varmistetaan, että EU:n kumppanien sitoumukset pannaan täytäntöön.

Kahdenväliset suhteet

Markkinoille pääsyn esteitä tarkastellaan monin tavoin säännöllisissä tai erityisissä yhteyksissämme kolmansiin maihin.

Säännöllisemmällä perustalla käytävät kahdenväliset vuoropuhelut , joiden puitteissa tarkastellaan useimmissa suhteissa hyvin monenlaisia aloja, ovat tehokas ja institutionalisoitunut keino tarkastella ja seurata säännöllisesti kaupan esteitä ja lainsäädäntöön liittyviä kysymyksiä. Asiaa on myös mahdollista tarkastella korkeammalla, poliittisella tasolla: mainittakoon esimerkiksi korkean tason taloudellinen ja kaupallinen neuvottelumekanismi (HLM) Kiinan kanssa ja transatlanttinen talousneuvosto Yhdysvaltojen kanssa. EU:n ja tärkeiden kumppanien välisiä poliittisia huippukokouksia voidaan myös hyödyntää. Tällaisilla vuoropuheluilla on hyvä edistää lainsäädännön lähentämistä kansainvälisen yhteistyön avulla, ja niitä voidaan lujittaa entisestään.

Vakuuttava kauppadiplomatia , jota harjoitetaan sekä keskitetysti Brysselistä että paikallisesti kyseisessä kolmannessa maassa, sopii hyvin esteiden tilapäiseen käsittelyyn tai pitkän aikavälin strategiaa vahvistavaksi erityistoimeksi. Komission, jäsenvaltioiden ja yrityksien toimien koordinointi markkinoille pääsyä koskevan kumppanuuden puitteissa auttaisi komission ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten yhteyksien täysimääräistä hyödyntämistä ja esiintymistä yhtenä kokonaisuutena, joka ilmaisee selvästi intressinsä ulkomailla.

Myös EU:n kauppaan liittyvällä avulla on poistettu tai tasoitettu kaupan esteitä esimerkiksi tullivirkamiehiä kouluttamalla, mikä on lisännyt mahdollisuuksia tehostaa tullimenettelyjä.

Viralliset välineet

WTO-TBT [17] -sopimukseen ja WTO-SPS [18] -sopimukseen liittyvät ilmoitusmenettelyt ovat entistä tärkeämpi väline, jolla turvataan kaupan avoimuuteen liittyvät mahdollisuudet. Genevessä sijaitsevat TBT- ja SPS-komiteat toimivat monenvälisenä kuulemis- ja neuvottelualustana kaikille WTO:n jäsenille. Komiteoiden tavoitteena on valvoa ja varmistaa, että TBT- ja SPS-sopimuksia noudatetaan. Velvollisuus ilmoittaa uusista toimista WTO:ssa mahdollistaa sen, että kumppanit voivat reagoida varhaisessa vaiheessa ja käsitellä huolenaiheita. Voimakas ja aktiivinen sitoutuminen ja seuranta ovat olennaisen tärkeitä, jotta parannetaan mahdollisuutta estää uusien kaupan esteiden syntyminen.

Jollei kaupan ongelmaa pystytä ratkaisemaan osapuolia tyydyttävällä tavalla, se voi onnistua EU:n virallisten ja täytäntöönpanokelpoisten menettelyjen eli kaupan esteistä annettua asetusta koskevan menettelyn tai WTO:n riitojenratkaisumenettelyn avulla. Kaupan esteistä annettuun komission asetukseen sisältyvän mekanismin ansiosta EU:n yritykset voivat toteuttaa toimia sellaisia kaupan esteitä vastaan, jotka vaikuttavat yrityksien pääsyyn kolmansien maiden markkinoille, pyytämällä komissiota tutkimaan valituksia ja hakemalla muutosta. WTO:n riitojenratkaisumenettely on tehokas väline, jolla voidaan käsitellä WTO:n sääntöjen vastaisia esteitä ja huolehtia WTO:n sääntöjen noudattamisesta. Lisäksi uuden sukupolven vapaakauppasopimuksiin sisältyvä mahdollisuus käsitellä kaupan esteitä kahdenvälisten riitojenratkaisu- ja välitysmenettelyjen avulla tulee jatkossa olemaan tärkeä väline, joka auttaa parantamaan markkinoille pääsyä.

Sääntely-yhteistyö

EU:lla on pitkäaikaista kokemusta sääntelyn lähentämisestä ja siihen liittyvästä yhteistyöstä[19] yhtenäismarkkinoilla, jotka perustuvat erillisiin kansallisiin lainsäädäntöihin. EU:n työntekijöiden korkeatasoinen sosiaalinen suojelu, sen markkinoilla myytävien tavaroiden tuoteturvallisuutta koskevat korkeat normit, kattava kuluttajansuoja ja maailman johtoasemassa oleva ympäristönsuojelulainsäädäntö ovat kannustaneet yhtä korkeiden kriteerien asettamista kolmansissa maissa. Sääntely-yhteistyön keskeisenä tavoitteena on edistää sääntelyn korkeaa tasoa ulkomailla.

Monenvälisellä tai kahdenvälisellä kansainvälisellä sääntely-yhteistyöllä käsitellään tarpeettomia esteitä, jotka johtuvat sääntelykäytännön eroista. Sääntely-yhteistyöllä ei ainoastaan luoda mekanismia kahdenvälisten sääntelykysymyksien käsittelemiseksi vaan perustetaan myös sääntelijöiden välinen suhde, jonka kehyksessä vaihdetaan tietoa harkinnassa tai suunnitteilla olevista sääntelyä koskevista muutoksista (annetaan varhainen varoitus) sekä parhaista käytännöistä. Joissakin tapauksissa sääntelyn lähentäminen voi olla asianmukainen ratkaisu. Toisissa tapauksissa molemminpuolinen tunnustaminen tai vastaavuussopimukset – jotka ovat toisinaan seurausta jonkinasteisesta lähentymisestä – saattavat olla parempi ratkaisu. Joka tapauksessa todennäköisen sääntelyyn liittyvän kehityksen näkyvyys on olennaisen tärkeää, jotta teollisuus voi tehdä tulevaisuuden suunnitelmia.

Kohdassa 3.2 mainitut kahdenväliset vuoropuhelut ovat tehokas, institutionalisoitunut keino käsitellä ja seurata säännöllisesti sääntelyyn liittyviä asioita ja muita kaupan esteitä.

Vastavuoroista tunnustamista koskevissa sopimuksissa maastavievä osapuoli saa oikeuden sertifioida tuotteita suojatakseen niitä maahantuovan osapuolen erilaisilta sääntelyyn liittyviltä vaatimuksilta ennen vientiä. Terveyden ja kasvinsuojelun alalla vastaava väline on maastavievän maan ja maahantuovan maan toimien vastaavuuden tunnustaminen. Teollisten tuotteiden vaatimustenmukaisuuden arviointia ja hyväksymistä koskevilla sopimuksilla ( Agreements on Conformity Assessment and Acceptance of Industrial Products, ACAA ) edistetään sääntelyn lähentämistä siten, että kumppanivaltio sitoutuu – joko laajentumisprosessin tai Euroopan naapuruuspolitiikan tuella – tällaisessa sopimuksessa hyväksymään tavaroiden kauppaa koskevan yhteisön säännöstön. Kyseinen kumppanivaltio integroidaan vastaavasti täysimääräisesti Euroopan yhtenäismarkkinoille kyseisten tavaroiden osalta.

Sääntelyn lähentäminen ja sääntely-yhteistyö avainasemassa olevien valtioiden kanssa Laajentumismaat: Kroatian ja Turkin kanssa käytävissä liittymisneuvotteluissa pyritään molemmissa maissa yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon kokonaisuudessaan. Tulliunioni Turkin kanssa on lisäväline, jolla vauhditetaan sääntelyn lähentämistä. Vakaus- ja assosiointisopimuksilla perustetaan vapaakauppa-alue EU:n ja Länsi-Balkanin maiden välille ja valmistetaan niitä tulevaan jäsenyyteen. Sääntely-yhteistyötä toteutetaan näiden sopimusten nojalla. Kaikki ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat saavat huomattavaa yhteisön apua erityisesti liittymistä valmistelevan tukivälineen ”Tekninen apu instituutioiden kehittämisessä” -osiosta sekä TAIEX-ohjelmasta, jolla tuetaan yhteisön säännöstön hyväksymistä, soveltamista ja täytäntöönpanoa (myös vaatimustenmukaisuuden arvioinnissa, julkisissa hankinnoissa, teollis- ja tekijänoikeuksissa jne.). Euroopan naapuruuspolitiikan kumppanit: Euroopan naapuruuspolitiikan tavoitteena on tiivistää taloudellista yhdentymistä ja yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa. Sääntely-yhteistyö ja lähentäminen kuuluvat naapuruuspolitiikan ytimeen ja perustuvat kumppanuus- ja yhteistyösopimuksiin. Kuten Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa todetaan, taloudellista yhdentymistä ja yhteistyötä kumppanimaiden kanssa tiivistetään vaiheittain, myös perusteellisten ja kattavien vapaakauppasopimuksien välityksellä, jotka kattavat olennaisilta osin kaiken kaupan ja joissa pyritään mahdollisimman laajamittaiseen vapauttamiseen. Tuleva itäinen kumppanuus suo aitoja tilaisuuksia edistää tavaroiden ja pääoman liikkuvuutta, palvelujen tuottamista ja kumppanivaltioiden talouksien uudenaikaistamista. EU ja sen kumppanit voivat tulevaisuudessa pohtia laajempaa alueellista lähestymistapaa kauppaan, lähestymistapaa, jolla taataan täysimääräinen pääsy sisämarkkinoille, kun kaikki EU:n säännöstön asianmukaiset tekijät on täysin hyväksytty. Mainittakoon ensimmäisenä esimerkkinä uusi liitännäissopimus ja vapaakauppasopimus, joista neuvotellaan Ukrainan kanssa. Eteläiseen naapuruuteen liittyvä yhteistyö perustuu liitännäissopimuksiin. Voimistettu sääntely-yhteistyö on perustavan tärkeässä asemassa syvennettäessä kauppasuhteita Euromed-alueen valtioihin vapaakauppa-alueen luomiseksi. Tavoitteena on viime kädessä luoda yhteinen talousalue, johon kuuluvat kaikki Euroopan naapuruuspolitiikan valtiot. Yhdysvallat: EU:n tärkein kumppani. Luja yhteistyö ja, mikäli mahdollista, sääntelyn lähentäminen ovat strategisesti ja taloudellisesti ratkaisevan tärkeitä seikkoja. Näin syvennettäisiin transatlanttisia markkinoita ja voitaisiin edistää maailmanlaajuisten normien ja sääntelyn kehittämistä. Tässä tarkoituksessa perustettiin transatlanttinen talousneuvosto vuonna 2007. Se toimii korkean tason poliittisena elimenä, joka antaa poliittisia kimmokkeita esteettömien transatlanttisten markkinoiden luomiselle ja tukee alakohtaista sääntelyä koskevaa vuoropuhelua. Talousneuvostossa edistetään sääntelyn lähentämistä koskevaa yhteistyötä sen alkuvaiheessa ja pyritään poistamaan loppuvaiheen esteitä/taakkoja, joita Atlantin molemmin puolin toimivat yrityksset kohtaavat. Talousneuvosto on onnistunut yksinkertaistamaan lääketeollisuuden hallintomenettelyjä ja edistämään tilinpitonormien vastaavuutta. Kiina: ”Teollisia tuotteita ja WTO-TBT-sopimusta koskevalla kuulemismekanismilla” (”Consultation Mechanism on Industrial Products and WTO/TBT”) edistetään sääntelyprosessien molemminpuolista ymmärtämistä ja avoimuutta. Mekanismin avulla on onnistuttu yksinkertaistamaan lääkinnällisiä laitteita koskevia sertifiointimenettelyjä. Sääntelyyn liittyviä kysymyksiä voidaan myös tarkastella EU:n ja Kiinan välisen korkean tason mekanismin avulla, jolla käsitellään strategisia asioita konkreettisten tulosten saavuttamiseksi. EU aikoo ylläpitää olemassa olevaa korkean tason vuoropuhelumekanismia ja jatkaa sen kehittämistä, samoin kuin teollisuuspolitiikkaa ja alakohtaista sääntelyä koskevia vuoropuheluja, jotta varmistetaan tosiasiallinen pääsy Kiinan markkinoille ja molempien osapuolien kuluttajien turvallisuus. Venäjä: Tehottomien ja raskaiden sääntelyyn liittyvien esteiden poistaminen helpottaisi suuresti taloudellista suhdetta ja edistäisi merkittävästi yhteisön yrityksien pääsyä Venäjän markkinoille. Tästä syystä on molempien osapuolten etujen mukaista varmistaa, että EU:n ja Venäjän lainsäädäntöä lähennetään. Venäjän kanssa tehdään parhaillaan sääntely-yhteistyötä yhteisen talousalueen kehyksessä, ja sääntelyä koskevaa vuoropuhelua käydään monilla politiikan aloilla. Vaikka joillakin aloilla on saavutettu merkittävää edistystä, toisilla aloilla yhteistyötä on kohdistettava paremmin ja sen toiminnallisuutta on kohennettava. EU:n ja Venäjän välisessä taloudellisessa suhteessa on valtavasti käyttämätöntä potentiaalia. Monia asioita on helpompi tarkastella Venäjän liittyessä WTO:hon ja sen WTO:n jäsenyyteen liittyvien tulevien sitoumuksien avulla. Sääntely-yhteistyö on EU:n kannalta tärkeä tavoite, jota käsitellään EU:n ja Venäjän välistä uutta oikeudellista kehystä koskevissa neuvotteluissa. Japani: Muut kuin tulliin liittyvät kaupan esteet ovat suurimpia taloudellisiin suhteisiimme liittyviä ongelmia. EU:n ja Japanin välillä käydään vuoropuhelua, kuten lainsäädännön uudistamista koskevaa vuoropuhelua (Regulatory Reform Dialogue). On erittäin hyödyllistä jatkaa keskusteluja Japanin kanssa monilla aloilla. Japanin taloudellinen merkitys huomioon ottaen sääntely-yhteistyötä on syytä nopeuttaa. Kanada: Sääntely-yhteistyötä on kehitettävä ja tiivistettävä osana uutta laaja-alaista sopimusta, joka kattaa kaupan ja investoinnit. Tehtäessä yhteistyötä Kanadan kanssa on otettava huomioon Yhdysvaltojen kanssa tehtävä sääntely-yhteistyö, jolloin lopputuloksena on kolmenvälinen sääntelyn lähentäminen. |

Markkinoille pääsyä koskeva kumppanuus

Näiden välineiden täysimääräiseksi hyödyntämiseksi ja kaupan esteiden poistamista koskevien toimiemme täydentämiseksi markkinoille pääsyä koskevassa strategiassa otettiin käyttöön komission, jäsenvaltioiden ja yrityksien välinen uusi, lujempi kumppanuus. Sen avulla yhdistetään kaikki saatavilla olevat resurssit ja asiantuntijat esteiden havaitsemiseksi, analysoimiseksi ja poistamiseksi. Euroopan parlamentti[20] ja neuvosto[21] tukivat tätä voimakkaasti. Markkinoille pääsyä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kuukausittaisista kokouksista on muodostunut jäsenvaltioiden ja yrityksien kanssa tehtävän koordinoinnin keskipiste; komiteaa avustavat asiantuntijaryhmät, jotka käsittelevät erityisiä tapauksia, aloja ja alueita[22]. Lisäksi EU:n suuria vientimarkkinoita varten on perustettu paikallisia markkinoille pääsyä käsitteleviä työryhmiä, joissa yhdistyy komission lähetystöjen, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja EU:n yritysten edustustojen asiantuntemus ja sitoutuminen. Näiden paikallisten markkinoille pääsyä käsittelevien työryhmien toiminta on erityisen arvokasta sikäli, että esteiden syntyminen estetään voimakkaalla ”ennakkovaroitusjärjestelmällä”. Sillä valvotaan isäntävaltion lainsäädäntöä ja tuotetaan tarvittavat tiedot ja yhteydet. Lisäksi näiden työryhmien avulla on voitu hyödyntää laajempaa asiantuntemusta yksittäisissä tapauksissa paikallisten olojen tuntemus huomioon ottaen. Työryhmät ovat myös merkittävässä asemassa siinä mielessä, että niillä edistetään komission, jäsenvaltioiden ja yrityksien toimien koordinointia paikan päällä, jolloin voimme esittää kauppaan liittyvät huolenaiheemme yhtenäisenä kokonaisuutena.

Todettakoon lopuksi, että komissio on vaikutusvaltaansa lisätäkseen tiivistänyt kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä yhteisenä huolenaiheena olevissa, markkinoille pääsyä koskevissa kysymyksissä – erityisesti Yhdysvaltain ja Japanin kanssa – sekä jakamalla tietoa että toteuttamalla koordinoituja yhteisiä tai rinnakkaisia toimia.

Tulevat toimet

Kaikkia edellä mainittuja välineitä olisi hyödynnettävä sen varmistamiseksi, että EU:n avoimuutta ylläpidetään ja että EU:n yrityksille taataan vastaavasti parempi pääsy kolmansien maiden markkinoille. Komission, jäsenvaltioiden ja yrityksien on markkinoille pääsyä koskevan strategian yhteydessä jatkettava aktiivista sitoutumistaan sen varmistamiseksi, että Euroopan unioni toimii johdonmukaisesti kolmansissa maissa ja ilmaisee intressinsä tehokkaasti ulkomailla.

Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan huomioon nykyinen taloudellinen tilanne, jossa Lissabonin strategian ulkoista ulottuvuutta on korostettava työpaikkoihin ja kasvuun liittyen.

Niiden toimiemme lisäksi, joilla pyritään saattamaan Dohan kierros nopeasti päätökseen ja kunnianhimoiset vapaakauppasopimukset valmiiksi, korostetaan voimakkaasti:

- Markkinoille pääsyä koskevia toimia aloilla, joilla on runsaasti tulevaisuuden kasvupotentiaalia , kuten autoteollisuus, lääkkeet, kemialliset aineet, elektroniikkateollisuus, koneteollisuus ja ympäristötuotteet sekä palvelut, sijoittautuminen ja julkiset hankinnat . Palveluja käsitteleviä työryhmiä (alkaen postin lähetti- ja jakelupalveluista) on perustettu hiljattain tärkeimpien esteiden käsittelemiseksi sellaisilla markkinoilla, jotka tarjoavat merkittäviä tilaisuuksia EU:n palvelujen tuottajille.

- Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua ja täytäntöönpanoa kolmansissa maissa siten, että saatetaan onnistuneesti päätökseen kahdenvälisiä sopimuksia, joihin sisältyy teollis- ja tekijänoikeuksia koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, erityisesti täytäntöönpanosta, kahdenvälisen yhteistyön ja vuoropuhelun tiivistämisestä ja teknisistä yhteistyöohjelmista varsinkin Kiinassa ja ASEAN-valtioissa. Toimintasuunnitelma teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvien tullien täytäntöönpanosta allekirjoitetaan piakkoin Kiinan kanssa. Myös Yhdysvaltain kanssa tehdään kahdenvälistä yhteistyötä teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvässä täytäntöönpanossa. Jotta yhteisön maantieteellisille merkinnöille taataan parempi markkinoille pääsy, tarkastelemme mahdollisuutta suojata maantieteellisiä merkintöjä muissa kuin maataloustuotteissa vastauksena Intian kaltaisten kolmansien maiden esittämiin pyyntöihin.

- Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) markkinoille pääsy eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevassa aloitteessa[23] kaavaillulla tavalla. Tähän sisältyvät erityiset avustustoimet, joilla helpotetaan tiedonsaantia potentiaalisten vientimarkkinoiden sääntely-ympäristöstä sekä oikeudellisesta ja kulttuurisesta ympäristöstä alentaen samalla tiedonsaannin kustannuksia.

EU:n on hyödynnettävä taloudellista painoarvoaan ja vauhditettava taloudellisia ja kaupallisia suhteitaan suuriin maailmantalouksiin. Sen on mentävä pitemmälle yhdistäessään kaupallisten, sääntelyyn liittyvien ja laajempien taloudellisten suhteiden säikeet. Koska samaa mallia ei voida soveltaa kaikkiin kumppanuussuhteisiin, EU:n on kehitettävä parempia tapoja koordinoida politiikkojensa sisäisiä ja ulkoisia ulottuvuuksia ja käytävä kattavaa vuoropuhelua tärkeiden kumppaniensa kanssa. Tässä yhteydessä olisi myös pohdittava, miten edistää parhaiten kansainvälisesti hyväksyttyä ihmisarvoista työtä koskevaa ohjelmaa ja perustyönormeja.

Seuraavien periaatteiden on ohjattava EU:n tulevia toimia:

(1) Koordinoitu lähestymistapa Kaikkia toimia, joilla pyritään parantamaan Euroopan yrityksien markkinoille pääsyä ja vientimahdollisuuksia, sekä kaikkia muita seikkoja, jotka liittyvät sääntely-yhteistyöhön ja lähentämiseen, on koordinoitava ja ne on liitettävä selkeästi ulkoista kilpailukykyä koskevaan ohjelmaan. Toimet on kohdistettava hyvin ja niitä on suunnattava asianmukaisella tavalla, siten, että saatavilla olevia välineitä hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla mieluummin kuin, että käydään kumppanien kanssa tiettyjä aloja koskevia erillisiä keskusteluja. On tarpeen varmistaa prosessin poliittinen valvonta EU:n tärkeimpien kumppanien kanssa. Markkinoille pääsyä koskeva strategia on koordinoinnin kannalta tärkeä kehys.

(2) Painopisteiden asettaminen Painopisteiden asettaminen on tärkeä tekijä: kaupan esteiden tarkasteleminen vaatii niiden luonteesta riippumatta runsaasti resursseja. On varmistettava, että EU:n toimilla, joilla edistetään markkinoiden avoimuutta ja sääntely-yhteistyötä, on todellista, kestävää taloudellista vaikutusta ja että ne voidaan toteuttaa järkevällä aikavälillä. Etusijalle on asetettava ne kumppanit, alat ja politiikat, jotka tarjoavat merkittävää taloudellista etua, joko tosiasiallista tai potentiaalista. EU:n laajempi poliittinen tavoite, joka koskee taloudellista yhdentymistä naapurien kanssa, merkitsee, että sitoutuminen näihin maihin asetetaan myös etusijalle.

(3) Sidosryhmien kuunteleminen Komission, jäsenvaltioiden ja yrityksien välinen, markkinoille pääsyä koskevan strategian puitteissa vahvistettu kumppanuus on osoittautunut hyvin tehokkaaksi. Tämä voimavara olisi syytä sisällyttää kaikkiin markkinoille pääsyyn liittyviin näkökulmiin ja sääntely-yhteistyöhön liittyviin toimiin. Alkuvaiheen koordinointi kumppanuuden osapuolien kesken ja kolmansien maiden kanssa on proaktiivisen lähestymistavan kannalta olennaista pyrittäessä välttämään ja poistamaan kaupan esteitä.

(4) Välineiden täysimääräinen hyödyntäminen EU:n ja sen tärkeimpien kauppakumppanien väliset suhteet kattavat monenlaisia vuorovaikutussuhteita. Ne ovat tähän asti olleet toisistaan riippumattomia, mikä vaikeuttaa hyötytaseen arvioimista. EY:n pitäisi tulevaisuudessa tarkastella aloja, joilla kumppanimme hyötyvät EU:n kanssa tehtävästä yhteistyöstä, kuten esimerkiksi tutkimuksen ja kehityksen ohjelmat, samalla kun EU:n yrityksille ylläpidetään merkittäviä esteitä. Meidän on hyödynnettävä kaikkia käytettävissämme olevia välineitä kohdennetusti ja johdonmukaisesti, jotta parannamme Euroopan viejien vientimahdollisuuksia ja kokonaisvaltaista sääntelykehystä.

Päätelmä T

TÄ llä tiedonannolla pyritään parantamaan EU:n yritysten mahdollisuuksia kolmansissa maissa ja nivotaan yhteen EU:n sisäiset ja ulkoiset politiikat.

Tiedonanto on myös ensimmäinen vuotuinen markkinoille pääsyä koskeva kertomus, jossa raportoidaan merkittävistä olemassa olevista esteistä. Esteiden onnistunut poistaminen edellyttää, että yhteisön kaupan alan intressit ilmaistaan vakuuttavasti ja yksimielisesti. EU:n toimien onnistuminen riippuu jatkossakin paljolti kaikkien sidosryhmien vakavasta sitoutumisesta.

Kaupan esteisiin on vastattava johdonmukaisesti ja kohdennetusti. EU:lla on käytettävissään erilaisia välineitä, joilla kaupan esteet voidaan ylittää ja edistää sääntelyn lähentämistä. Sen on hyödynnettävä strategisesti kaikkia välineitään ja varmistettava, että noudatetaan yhdennetympää ulkoisen politiikan ohjelmaa, joka mahdollistaa sekä kompromissit että kaikkia osapuolia hyödyttävät ratkaisut. Komissio aikoo varmistaa, että sääntely-yhteistyön potentiaalia hyödynnetään täysimääräisesti kaupan alan haasteiden ennakoimiseksi ja että lainsäädäntöprosessin alkuvaiheissa tehdään molempia osapuolia hyödyttävää yhteistyötä.

Markkinoille pääsyn lisäksi sääntely-yhteistyö tarjoaa lisäetuja sellaisilla aloilla kuin kuluttajansuoja, ympäristönormien parantaminen, lainsäädännön laatimisperusteiden parantaminen ja liiketoiminnan harjoittamisesta aiheutuvien kustannuksien alentaminen.

Tässä tiedonannossa esitetään tapoja, joilla sääntelyesteitä voidaan poistaa ja markkinoille pääsyä parantaa kasvun ja työllisyyden lisäämiseksi. Komissio pyrkii vuonna 2009 aktiivisesti näihin tavoitteisiin ja jatkaa sen pohtimista, miten sääntely-yhteistyötä voitaisiin lujittaa edelleen. Nämä toimet liittyvät kasvua ja työpaikkoja koskevan Lissabonin strategian kehittämiseen vuoden 2010 jälkeen.

[1] G20-maiden valtioiden ja hallituksien päämiehet sopivat 15. marraskuuta 2008, ettei tavaroita ja palveluita koskeville investoinneille ja kaupalle luoda lisää esteitä seuraavien 12 kuukauden aikana ja että vuonna 2008 päästään sopimukseen menettelyistä, joilla WTO:n Dohan kehitysohjelma saatetaan onnistuneesti päätökseen ja saavutetaan kunnianhimoinen ja tasapainotettu lopputulos.

[2] KOM (2006) 567, 4.11.2006.

[3] KOM (2007) 183, 18.4.2007.

[4] KOM (2007) 803, 11.12.2007.

[5] KOM (2008) 800, 26.12.2008.

[6] Komissio korosti jo uudistetussa sosiaalisessa toimintaohjelmassaan (KOM(2008) 412) aikovansa kiinnittää yhä enemmän huomiota sosiaalisten politiikkojensa esiintuomiseen EU:n ulkopuolella sekä sisäisten politiikkojensa sosiaalisiin vaikutuksiin maailmanlaajuisesti.

[7] KOM (2007) 724, 20.11.2007.

[8] KOM (2008) 412, 2.7.2008.

[9] Muiden kuin tulliin liittyvien kaupan esteiden aiheuttamien kokonaiskustannuksien on arvioitu nousevan pelkästään Kiinassa toimivien EU:n yrityksien osalta 21,4 miljardiin euroon. Ks. http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2007/february/tradoc _133299.pdf

[10] KOM (2008)774 ja SEC (2008)2853.

[11] Vaikka nämä tulokset pätevätkin yleisesti kaikilla analyysin kohteina olleilla laajoilla toiminta-aloilla, tietyillä aloilla ja tietyissä maissa tuontitullit ovat yhä merkittäviä kaupan esteitä vientiä harjoittavien Euroopan yrityksien kannalta.

[12] Ks. komission kertomus ” EU performance in the global economy ” (EU:n suorituskyky maailmantaloudessa), lokakuu 2008 http://trade.ec.europa.eu/doclib/html/141196.htm

[13] KOM (2008) 699, 4.11.2008.

[14] Ks. asiakirjan DSTI/IND(2007)9/PART4 tiivistelmä.

[15] Ks. verotuksen ja tulliliiton pääosaston verkkosivusto osoitteessa http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[16] Ks. verotuksen ja tulliliiton pääosaston verkkosivusto osoitteessahttp://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm.

[17] Kaupan tekniset esteet.

[18] Terveys ja kasvinsuojelu.

[19] Kun tässä tiedonannossa käsitellään sääntely-yhteistyötä, keskitytään näkökulmiin, jotka liittyvät kaikkein välittömimmin markkinoille pääsyyn ja kaupan esteiden poistamiseen. Muita sääntely-yhteistyöhön liittyviä näkökulmia ovat taloudellinen integraatio, parannettu kuluttajansuoja ja siirtyminen kohti maailmanlaajuisesti noudatettavia sääntöjä.

[20] Mietintö EU:n strategiasta eurooppalaisten yritysten markkinoille pääsyn varmistamiseksi (2007/2185 (INI)), 7.1.2008, A6-0002/2008, RR\396713EN.doc, PE396.713v02-00.

[21] Neuvoston päätelmät (GAERC), 18.6.2007, asiakirja 10542/07.

[22] Rokotteita tarkasteleva työryhmä/Japani, ajoneuvojen renkaita tarkasteleva työryhmä/Intia, Kiina ja Indonesia, lääkinnällisiä laitteita tarkasteleva työryhmä/Intia, Kiina, Korea, Taiwan, Brasilia, Turkki, tieto- ja viestintätekniikkaa tarkasteleva työryhmä/Turkki ja Kiina.

[23] KOM (2008) 394, 25.6.2008.