EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 21.02.1996 
KOM(96) 67 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
"NAISTEN JA MIESTEN YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN 
SISÄLLYTTÄMINEN YHTEISÖN POLITIIKKAAN JA TOIMINTAAN 
KAIKILLA ALOILLA" 

I. JOHDANTO 
1. Haaste 
Naisten ja miesten välinen tasa-arvo tunnustetaan nykyään kiistattomasti yhdeksi 
kansanvallan ja ihmisen kunnioittamisen olennaiseksi periaatteeksi. 
Tasa-arvon toteuttaminen lainsäädännössä ja teoissa on sen sijaan merkittävä haaste 
yhteiskunnille, joita leimaa pitkä eriarvoisuuksien historia: niin teollistuneissa maissa kuin 
kehitysmaissa naisten ja miesten väliset eriarvoisuudet ovat edelleen ilmiselviä. 
Haasteena on naisten ja miesten välisen uuden kumppanuuden rakentaminen, mikä 
varmistaisi molempien sukupuolten täysipainoisen tasa-arvoisen osallistumisen kaikilla 
aloilla samoin kuin kehityksen tuottaman hyödyn tasaisen jakautumisen sukupuolten 
kesken. Tällainen muutos ei vaadi ainoastaan edistysaskelia lainsäädännössä vaan myös 
puhtaasti sivistyksellistä muutosta yksilöiden käyttäytymiskaavoissa sekä yhteisön 
asenteissa ja käytännöissä samoin kuin päättäväistä poliittista toimintaa, joka perustuu 
mahdollisimman laajaan osallistumiseen. 
Euroopan unionille on haaste rakentaa tätä naisten ja miesten välistä uutta kumppanuutta 
siten, että otetaan huomioon jäsenvaltioiden historioiden ja kulttuurien moninaisuus ja 
käytetään sitä hyödyksi kehitettäessä tasa-arvon eurooppalaista lähestymistapaa, joka on 
sekä moniarvoinen että humanistinen ja luo toiminnan suuntaviivoja niin yhteisössä kuin 
muuallakin maailmassa. 
Euroopan unionin sitoutuminen tähän linjaan on johdonmukainen jatke sen aktiiviselle 
roolille äskettäisessä Yhdistyneiden Kansakuntien naisten asioita käsitelleessä Pekingin 
kokouksessa, erityisesti kokouksen loppujulistuksen ja toimintaohjelman laadinnassa. 
Tässä yhteydessä on siten tärkeää edistää naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia 
kaikissa toimissa ja politiikoissa - kaikilla tasoilla. Tätä kutsutaan "mainstreaming"-
periaatteeksi, jonka komissio on omaksunut ja jonka olennaisesta tärkeydestä muistutettiin 
Pekingin kokouksessa. Näin tehtäessä on tarkoitus, että tasa-arvon edistämispyrkimyksiä 
ei rajoiteta erityisten toimenpiteiden toteuttamiseen naisten hyväksi vaan että tasa-arvoa 
silmällä pitäen otetaan selkeästi käyttöön kaikki yleiset toimet ia politiikat kiinnittäen 
niiden suunnittelussa aktiivisesti ja näkyvästi huomiota niiden mahdollisiin vaikutuksiin 
naisten ja toisaalta miesten tilanteeseen ("gender perspective"). Tämä edellyttää kyseisten 
toimien ja politiikkojen järjestelmällistä tarkastelua ja vaikutusten huomioon ottamista 
niitä määriteltäessä ja toteutettaessa: muun muassa kehityspolitiikat, työn järjestely, 
liikennettä koskevat valinnat, koulujen työskentelyaikojen määrittely voivat vaikuttaa 
merkittävästi eroihin naisten ja miesten tilanteessa ja ne täytyy siis ottaa asianmukaisesti 
huomioon naisten ja miesten välisen tasa-arvon tehokkaammaksi edistämiseksi. 
Naisten ja miesten tasa-arvoinen osallistuminen on ensiarvoisen tärkeä osa kestävää 
kehitystä ja kuvaa yhteiskuntien poliittista kypsyysastetta: kun demokraattinen yhteiskunta 
edellyttää naisten vapautumista alisteisesta asemasta, naisten vapautuminen puolestaan 
takaa demokratian toteutumisen. Tähän haasteeseen vastaaminen voisi siten kuulua 2000-
luvun eurooppalaiseen hankkeeseen. Sitoutumalla päättäväisesti ottamaan huomioon 
naisten ja toisaalta miesten tärkeimmät tavoitteet ja tarpeet kaikissa politiikoissaan ja 
toimissaan yhteisö ilmaisisi demokratiaan sitoutumista ja kansalaisten huolenaiheiden 
huomioon ottamista. Euroopan yhteiskunnat reagoisivat lisäksi silloin edistyksellisesti 
väestöä ja perhettä koskeviin muutoksiin, joita ne joutuvat kohtaamaan ja jotka väestön 
ikääntyessä tekevät naisten osallistumisesta työelämään ratkaisevan taloudellisen valtin, 
jota kannattaa arvostaa inhimillisten voimavarojen parhaan mahdollisen käytön 
näkökulmasta. 
2. Saavutukset ja säännöstö 
Yhteisö on alkuajoistaan lähtien tunnustanut naisten ja miesten samapalkkaisuuden 
periaatteen. Se on muodostanut tältä pohjalta oikeudellisten säännösten yhtenäisen 
kokonaisuuden, jonka tarkoituksena on varmistaa yhtäläiset oikeudet työhön, 
ammatilliseen koulutukseen ja suurelta osin sosiaaliturvaan. 
Tasa-arvon edistämiseksi teoissa yhteisö on toteuttanut 80-luvulta alkaen erityisiä 
toimintaohjelmia, joihin myönnetyt varat olivat rajalliset mutta joiden innostava vaikutus 
on ollut merkittävä. Ohjelmat tukivat myönteisiä toimia ja pilottihankkeita, joilla yhteisö 
ulotti toiminta-alansa koskemaan muun muassa perhe- ja työelämän yhteen sovittamista, 
naisten asemaa päätöksenteossa, naisten osallistumista talouselämään ja työhön. Yhteisö 
on siten vuosien mittaan edistänyt sellaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia edistävien 
toimijaverkkojen monitahoisen kokonaisuuden luomista, jotka ovat sidoksissa 
eurooppalaiseen dynamiikkaan mutta sisältävät myös jäsenvaltioiden kulttuurisen 
monimuotoisuuden. Yhteisö on myös rohkaissut yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämiseen sitoutuneiden järjestöjen ponnisteluja. Näin tehdessään se on 
myötävaikuttanut hyvien käytäntöjen tunnistamiseen ja edistänyt, naisten asioita ajavien 
tahojen keskinäisestä kilpailusta riippumatta, yhtäläisten mahdollisuuksien hyväksi 
toteutettavan yhdenmukaistetun toiminnan suuntaviivojen hahmottamista. 
Yhteisö on myös ajanut naisten aseman lujittamista ja sukupuolten välisten 
eriarvoisuuksien poistamista vuoropuhelussaan kolmansien maiden kanssa, nimenomaan 
kehitysyhteistyötä sekä ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua koskevien politiikkojensa 
välityksellä1. Sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltainen huomioon ottaminen 
(mainstreaming) on itse asiassa kuulunut yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaan jo joitakin 
vuosia. 
Yhteisö on pystynyt aktiivisesti osallistumaan kansainvälisellä näyttämöllä naisen roolin 
vahvistamiseen ja yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen voimassaolevan säännöstönsä 
sekä tukemistaan ohjelmista ja verkostoista saamiensa kokemusten ja oikeutusten ansiosta. 
Se on myötävaikuttanut ratkaisevasti Wienissä, Kööpenhaminassa, Kairossa ja äskettäin 
Vrt. komission tiedonannot sukupuolikysymysten integroimisesta 
kehitysyhteistyöhön (KOM(95) 423, lopullinen, 18.09.1995) ja ihmisoikeuksien 
ulkoisesta ulottuvuudesta (KOM(95) 567, lopullinen, 22.11.1995). 
WmmmmmmÊÊ^Êmm 
Pekingissä järjestettyjen Yhdistyneiden Kansakuntien kokousten mahdollistamiin 
edistysaskeliin. Viimeksi mainitussa kokouksessa esiin tullut ja toimintaohjelman 
sitoumuksissa konkretisoitunut aktiivinen osallistuminen edellyttää yhteisön toiminnan 
jatkamista. 
Komissio on myös harjoittanut jo monta vuotta yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvaa 
politiikkaa henkilöstöasioissa. 
Yhteisön toiminta naisten ja miesten tasa-arvoisuuden puolesta vaikuttaa kaiken kaikkiaan 
samalla sekä merkittävältä että vaatimattomalta. Merkittävältä se näyttää ajateltaessa sitä 
suppeaa oikeudellista perustaa, joka antaa yhteisölle erityisen toimivallan ainoastaan 
samapalkkaisuutta koskevissa asioissa (Euroopan yhteisön perustamissopimus, 119 
artikla); useimmissa tapauksissa vaaditaan siis jäsenvaltioiden yksimielisyys ehdotuksissa, 
jotka eivät koske tarkasti juuri kyseistä alaa. Yhteisön toiminta vaikuttaa merkittävältä 
myös ajateltaessa tuloksia, jotka on saavutettu huolimatta yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämiseen erityisesti osoitettujen varojen vähyydestä. Vaatimattomalta toiminta näyttää 
ajateltaessa haasteen laajuutta ja sen herättämiä odotuksia sekä varoja, jotka olisi voitu 
ottaa käyttöön jo kauan sitten, jos yhtäläiset mahdollisuudet olisi tunnustettu yhteisön 
kaikkia politiikkoja koskevaksi ensisijaiseksi tavoitteeksi. Monet yhteisön toimet 
myötävaikuttavat ainakin epäsuorasti naisten vapautumiseen alisteisesta asemasta 
edistämällä yleisesti muun muassa rahamarkkinoiden vakautta, taloudellista kasvua, 
työllisyyden kehitystä ja vapaata liikkuvuutta. Tällaisten toimien myönteiset vaikutukset 
naisten asemaan ovat kuitenkin usein vaikeasti nähtävissä ja joskus epävarmoja. 
Essenin, Cannesin ja Madridin Eurooppa-neuvostot ovat korostaneet, että naisten ja 
miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen on työttömyyden vastustamisen ohella 
yksi unionin ja sen jäsenvaltioiden ensisijaisista tehtävistä. On siten tarpeen jatkaa ja 
tehostaa määrätietoisesti tähän mennessä jo toteutettua toimintaa. Komissio aikoo 
aktiivisesti auttaa tarvittavissa pyrkimyksissä ja toimia tässä tarkoituksessa kaikilla 
yhteisön politiikan aloilla. Se on ehdottanut uutta yhtäläisten mahdollisuuksien edistämistä 
koskevaa toimintaohjelmaa (1996-2000)2, jonka avulla voidaan kehittää lainsäädäntöä ja 
tehokkaasti edistää mainstreaming-periaatetta sekä tukea ja vauhdittaa erityistoimintaa 
yhtäläisten mahdollisuuksien hyväksi. Komissio on valmistellut ohjelmaa erittäin laajaa 
kuulemismenettelyä käyttäen, ja tätä menettelyä jatketaan kokoonpanoltaan ja tehtäviltään 
tarkoitukseen sopivan, miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia käsittelevän neuvoa-
antavan komitean työssä3. Neuvosto on äskettäin tehnyt päätöksen kyseisen ohjelman 
toteuttamisesta osoittaen sille kuitenkin rajalliset varat verrattuna komission ehdotukseen4. 
3. Toiminnan aloittaminen kaikilla yhteisön politiikan aioiila 
Vrt. KOM (95) 381, lopullinen 19.07.1995, Neljäs naisten ja miesten yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskeva yhteisön keskipitkän ajan toimintaohjelma (1996-2000) 
Komission päätös 19 päivänä heinäkuuta 1995, EYVL N:o L 249, 17.10.1995 
Päätös 21 päivänä joulukuuta 1995 
wmmmmmmmfÊmm 
Toiminta tasa-arvon hyväksi edellyttää kunnianhimoista lähestymistapaa, johon kuuluu 
naisen ja miehen identiteetin tunnustaminen ja tahto jakaa tasapainoisesti vastuu naisten 
ja miesten välillä. Se vaatii naisten mutta myös miesten aktiivista osallisuutta ja 
vastavuoroisesti niin naisten kuin miestenkin vastuun arvostuksen lisäämistä. Tasa-arvon 
edistämistä ei pidä sekoittaa pelkkään tilastolliseen tasavertaisuuteen: kun on tarkoitus 
edistää muun muassa vanhempien roolin, perherakenteiden, yhteiskunnan käytäntöjen, 
työn järjestelyn ja ajankäytön kestävää kehitystä, yhtäläiset mahdollisuudet eivät koske 
ainoastaan naisia, heidän mahdollisuuttaan toteuttaa itseään ja määrätä omista asioistaan, 
vaan myös miehiä ja koko yhteiskuntaa, jolle ne voivat olla edistyksen vauhdittajana sekä 
demokratian ja moniarvoisuuden takeena. Tämä on tosiasia Euroopassa ja teollistuneissa 
maissa; se on sitä myös kehitysmaissa. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ei siten tarkoita ainoastaan naisiin kohdistuvien 
myönteisten toimenpiteiden toteuttamista esimerkiksi heidän yleissivistävään 
koulutukseen, ammatilliseen koulutukseen tai työhön pääsynsä helpottamiseksi. Se 
edellyttää myös toimenpiteitä, joilla sovitetaan yhteiskuntajärjestelmä vastaamaan 
vaatimuksia jakaa roolit tasapuolisemmin naisten ja miesten kesken: esimerkiksi 
järjestämällä työ siten, että tuetaan niin naisia kuin miehiäkin työ-ja perhe-elämän yhteen 
sovittamisessa; tai suosimalla elinkeinoelämän monipuolisuutta paikallisessa kehityksessä 
joustavampaan työllisyystilanteeseen pääsemiseksi niin naisten kuin miestenkin eduksi; 
tai takaamalla sekä isien että äitien oikeudet, jotta molemmilta voidaan odottaa heidän 
oman vastuunsa ja omien velvollisuuksiensa täysipainoista täyttämistä; tai uudistamalla 
sosiaaliturvaa siten, että sen välityksellä kollektiiviseen yhteisvastuullisuuteen sisältyy 
liike oikeuksien yksilöllistämisen suuntaan. 
Komission omaksumalla mainstreaming-periaatteella pyritään naisten ja miesten aseman, 
tilanteiden ja tarpeiden eroavuuksien järjestelmälliseen huomioon ottamiseen yhteisön 
kaikissa politiikoissa ja toimissa. Ei siis ole kyseessä yksinomaan yhteisön ohjelmien tai 
rahastojen hyödyn entistä suurempi ohjaaminen naisille, vaan yhteisön oikeudellisten 
välineiden ja rahavarojen sekä analyysi- ja kannustusmahdolli suuksi en samanaikainen 
käyttöönotto, jotta kaikilla aloilla alettaisiin huolehtia naisten ja miesten tasapainoisten 
suhteiden rakentamisesta. Tämän vuoksi on tarpeen ja tärkeää perustaa tasa-arvopolitiikka 
vankalle tilastolliselle analyysille naisten ja miesten tilanteesta elämän eri aloilla sekä 
yhteiskunnissa tapahtuvista muutoksista. 
Kyseinen kokonaisvaltainen ja monialainen lähestymistapa edellyttää toimintaa. Siksi 
komissio on perustanut puheenjohtajansa alaisuuteen komission jäsenistä koostuvan 
ryhmän, jonka tehtävänä on herättää ajatuksia ja valvoa, että yhteisön kaikissa toimissa 
kannetaan huolta naisten ja miesten yhtäläisistä mahdollisuuksista. Näiden töiden 
valmisteluja seuranta on annettu tehtäväksi osastojen väliselle ryhmälle, joka on alkanut 
luetteloida käynnistettyjä tai suunniteltuja aloitteita mahdollisten yhteisvaikutusten ja 
tarvittavan yhteistyön selvittämiseksi. 
Tämä tiedonanto on analyysin tulos. Se koostuu kahdesta peräkkäisestä osasta: 
ensimmäisessä osassa esitellään yhteisön toiminnan saavutukset ja näkymät 
kuudella alalla, työ ja työmarkkinat, naispuolisten yritysjohtajien asema ja pk-
yrityksissä avustavat puolisot, yleissivistävä koulutus ja ammatillinen koulutus, 
mmmmmmmmtMBm 
henkilöiden oikeudet, ulkosuhteet, tiedottaminen; näihin kuuteen alaan on lisätty 
komission henkilöstöpolitiikka 
toisessa osassa esitellään rakennerahastojen tehtävät; rakennerahastot ovat yhteisön 
pääasiallinen rahoitusväline ja niiden toiminta koskee useita mainituista aloista. 
Tämä analyysi ei tietenkään esittele tyhjentävästi niitä toimia, joiden avulla komissio voi 
vaikuttaa yhtäläisiin mahdollisuuksiin. Se luo niistä kuitenkin yleiskuvan, joka puoltaa 
yhteisön erilaisten toimien yhtenäisyyden ja keskinäisen täydentävyyden lujittamista ja 
todistaa myös jo käynnistetystä osastojen välisestä yhteistyöstä. 
II. YHTEISÖN TOIMINNAN SAAVUTUKSET JA NÄKYMÄT 
YHTÄLÄISTEN MAHDOLLISUUKSIEN ALALLA 
1. TYO JA TYÖMARKKINAT 
Työllä on ratkaiseva merkitys yhtäläisiä mahdollisuuksia ajatellen: työhön pääsy kuuluu 
olennaisesti naisten vapautumiseen, ja työtilaisuuksien rakenne samoin kuin työ- ja 
palkkausolosuhteet todistavat merkittävästä, tosin vielä riittämättömästä, edistyksestä 
yhtäläisten mahdollisuuksien alalla. 
Tilanne on tässä suhteessa parantunut ainakin uusien sukupolvien loppututkinnon 
suorittaneiden naisten kohdalla, joilla on ollut entistä parempi pääsy korkean tason ja 
keskitason työmarkkinoille erityisesti julkisella alalla, koulutuksessa ja terveydenhoidossa. 
Tämä kehitys on kasvattanut eroja naispuolisen väestön keskuudessa. Työmarkkinoilla 
määräävä piirre on kuitenkin naisten ja miesten välisen eriarvoisuuden ja työpaikkojen 
eriytymisen säilyminen: hallinnollisten ja palvelualojen työpaikat ovat naisistuneet 
entisestään; samoin suurin osa tilapäisistä ja osa-aikaisista työpaikoista on naisilla, siksi 
naiset ovat saaneet valtaosan viime vuosina luoduista työpaikoista. 
Naisten ansiotyö on lisääntynyt, ja Euroopan unionissa keskimäärin kaksi työpaikkaa 
viidestä on nykyään naisilla Naisten asema työhön nähden vaihtelee kuitenkin suuresti 
jäsenvaltiosta toiseen, nimenomaan mitä tulee ansiotyössä käyvien määrään, osa-aikatyön 
yleisyyteen ja työttömien määrään. 
Komissio on vauhdittanut työhön liittyvää tasa-arvoa varsinkin direktiivein, joiden avulla 
yhtäläinen kohtelu työelämässä ja suurelta osin sosiaaliturvassa on ankkuroitu yhteisön 
oikeuteen. 
Vuodesta 1982 alkaen toteutetuilla yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevilla 
toimintaohjelmilla on edistetty tutkimuksia, kokeiluja ja keskusteluja politiikoista, jotka 
parhaiten sopisivat työhön liittyvän tasa-arvon edistämiseen Ohjelmilla on vaikutettu 
erityisesti myönteisten toimien kehittämiseen, perhe-ja työelämän yhteen sovittamiseen, 
naisten yrittäjyyden edistämiseen, paikalliseen kehitykseen ja siten rohkaistu pilottitoimien 
toteuttamista ja niiden jäsentämistä ylikansallisiin verkkoihin. 
Rakennerahastot, varsinkin Euroopan sosiaalirahasto, ovat jo kauan antaneet merkittävää 
taloudellista tukea toimintaan naisten ammatillisen koulutuksen ja työllisyyden hyväksi. 
Tätä tukea käsitellään tämän tiedonannon III luvussa. 
Rakennerahastojen kautta toteutettujen toimiensa lisäksi komissio aikoo jatkaa 
aloittamaansa toimintaa kahdelta eri kannalta: 
On tärkeää jatkaa tasa-arvon oikeudellisen soveltamisalan jäsentämistä erityisesti 
direktiivein ja/tai työmarkkinaosapuolten kesken tehtävin sopimuksin työajan 
joustosta, lastenhoitoon liittyvistä todistusvelvollisuuksista ja aloitteista, kotona 
tehtävästä työstä, samapalkkaisuudesta ja sosiaaliturvaan liittyvien oikeuksien 
yksilöllistämisestä. Tässä yhteydessä voi korostaa, että ensimmäinen 
työmarkkinaosapuolten välinen työmarkkinakäytännön mukainen sopimus on tehty 
perhe- ja työelämän yhteen sovittamisesta. 
Komission tarkoituksena on järkeistää tukitoimenpiteensäja yhdistää ne paremmin 
tutkimuksiin ja pilottihankkeisiin, jotka koskevat naisten yrittäjyyttä, perhe- ja 
työelämän yhteen sovittamista ja työmarkkinoiden naisten ja miesten aloihin 
jakautumisen poistamista. Se on yksi uuden, äskettäin hyväksytyn yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevan ohjelman tavoitteista. Yleisesti ottaen on tarkoitus tehdä 
tästä ohjelmasta työllisyyttä koskevan kokemustenvaihdon väline sekä analyysin 
ja keskustelun vauhdittaja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja suhteessa niihin 
työllisyyttä koskeviin pohdintoihin ja toimiin, jotka on aloitettu Essenin, Cannesin 
ja Madridin Eurooppa-neuvostojen seurauksena. Toiminnan tehostaminen 
yhtäläisten mahdollisuuksien hyväksi työllisyyden alalla on yksi Madridissa 
sovituista suuntaviivoista, ja tässä yhteydessä voidaan mainita erityisen 
merkittävinä pohdintojen ja toimintojen aiheena olevat kysymykset muun muassa 
työn järjestelystä, aktiivisista työllisyyspolitiikoista ja uusista 
työllistämismahdollisuuksista. 
2. NAISPUOLISET YRITYSJOHTAJAT JA AVUSTAVAT PUOLISOT PK-
YRITYKSISSÄ 
Naisilla on tärkeä rooli pienten ja keskisuurten yritysten johdossa ja hallinnossa. Ensiksi 
yritysjohtajina: Euroopan unionin 16 miljoonasta pk-yrityksestä (EUR 12) 20 - 30 
prosenttia on naisten johtamia; lisäksi 25 - 35 prosenttia uusista yrityksistä on naisten 
perustamia. Toiseksi yritysjohtajia avustavina puolisoina: 60 - 80 prosentissa pk-
yrityksistä yritysjohtajan puoliso (nainen tai mies) hoitaa hallinto- ja johtotehtäviä ja on 
yritysjohtajan lähin avustaja tai jopa varsinainen yrittäjäpuoliso, olipa hänen asemansa 
määritelty tai ei. Yleisesti myönnetään, että mitä enemmän avustava aviovaimo osallistuu 
yrityksen toimintaan, sitä suuremmat mahdollisuudet yrityksellä on ylläpitää toimintaansa. 
Joillain aloilla, esimerkiksi kalastuksessa, puolisojen tehtävät täydentävät toisiaan; samoin 
maaseudulla, jossa kymmenen prosenttia tilojen johtajista on naisia, maanviljelijöiden 
vaimot osallistuvat suoraan maatilamatkailun ja paikallispalvelujen kehittämiseen. 
Naispuoliset yritysjohtajat ja avustavat puolisot joutuvat kohtaamaan erilaisia vaikeuksia 
ja esteitä: 
saadun yrittäjäkoulutuksen riittämättömyys yrityksen perustamisen aikaan 
ja sen ensimmäisinä olemassaolovuosina 
taloudellisen ympäristön antama vähäinen tunnustus erityisesti 
luotonsaannissa ja jatkuva oman pääoman puute 
perhe- ja työelämän yhteensovittamisongelmat 
vaikea pääsy tiedon lähteille 
avustavan puolison aseman puuttuva tai riittämätön tunnustaminen. 
Komission yrittäjäpolitiikka kohdistuu kaikille aloille ja kaikkiin yritysjohtajiin - miehiin 
tai naisiin -ja tähtää erityisesti aloitteellisuudelle ja yritysten, nimenomaan pk-yritysten, 
kehitykselle suotuisan ympäristön muovaamiseen, yritysten rahoituksen parantamiseen ja 
niiden yhteismarkkinoille sijoittumisen helpottamiseen. 
On kuitenkin olemassa myös rajallisin varoin rahoitettuja erityistoimia naispuolisten 
yritysjohtajien ja avustavien puolisoiden hyväksi. Voidaan mainita muun muassa 
ammatillista koulutusta koskevat aloitteet, tuki verkkojen luomiselle (esimerkiksi tuki 
avustavien puolisoiden eurooppalaisen liiton perustamiselle) ja naisryhmien toiminnan 
rahoittaminen yhteiskuntatalouden alalla. Lisäksi komissio tukee rahallisesti ja 
järjestelyjen osalta kokouksia, joiden aiheena ovat suoranaisesti naispuoliset yritysjohtajat 
ja avustavat puolisot (Thessaloniki (maaliskuu 1994), Pariisi (kesäkuu 1995), Barcelona 
(marraskuu 1995)). Myös rakennerahastojen toiminnan ja esimerkiksi yhteisön aloitteiden 
(LEADER, ILE, NOW, ADAPT, pk-yrityksiä koskeva toimintaohjelma jne) puitteissa on 
olemassa jonkin verran toimia, jotka voivat hyödyttää naispuolisia yritysjohtajia ja 
avustavia puolisoja. 
On myös tarpeen muistaa direktiivi 86/613 miesten ja naisten tasa-arvoisen kohtelun 
periaatteen soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin; direktiivillä on kuitenkin ollut 
ainoastaan heikko vaikutus sen määräämien velvoitteiden vähäisyyden vuoksi. 
Tulevaisuudessa on tarkoitus tehostaa toimia naisten hyväksi pk-yrityksissä erityisesti 
lisäämällä työn joustavuutta ja ammattipätevyyttä (telematiikan käyttö mukaan lukien), 
helpottamalla luotonsaantia samoin kuin parantamalla tiedon ja neuvonnan saatavuutta. 
Jatkona naisyritysjohtajien ja avustavien puolisojen asioita käsitteleville kokouksille 
komissio määrittelee parhaillaan ensisijaisia toimia, jotka kirjataan monivuotiseen 
toimintaohjelmaan pk-yritysten hyväksi (1997-2000). Lisäksi tullaan tekemään useita 
aloitteita naisyritysjohtajien ja yrittäjäpuolisojen (jotka tulevat muodostamaan oman 
lukunsa pk-yritysten eurooppalaisen valvontaelimen vuosikertomuksessa) sekä avustavien 
puolisojen (ammatillista koulutusta koskevien toimien luettelointi) tilanteen paremmaksi 
tuntemiseksi ja tunnetuksi tekemiseksi. Osastojen välistä yhteistyötä lujitetaan 
naisyritysjohtajien ja avustavien puolisojen tarpeiden huomioon ottamisen edistämiseksi 
ammatillista koulutusta koskevissa ohjelmissa (LEONARDO) ja rakennerahastojen 
aloitteissa. Samoin lujitetaan yhteistyötä komission tiedotustoimistojen Euro-info -
keskusten kanssa. Komissio tulee myös ehdottamaan, kuultuaan osapuolia, joita asia 
koskee, edellä mainittua direktiiviä 86/613 koskevaa tarkastettua direktiiviä, joka 
mahdollistaa tehokkaamman reagoinnin ilmenneisiin ongelmiin. 
8 
3. YLEISSIVISTÄVÄ JA AMMATILLINEN KOULUTUS 
Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen koulutus ovat voimakkaita keinoja naisten 
vapautumiseksi alisteisesta asemasta, vaikka ne eivät riitäkään takaamaan miesten kanssa 
tasavertaista ammatillista sijoittumista. Naisten ammattipätevyyden nostaminen rikastuttaa 
myös inhimillisiä voimavaroja kilpailua ja kasvua suosivasti, ja voidaan oikeastaan pitää 
inhimillisten voimavarojen tuhlauksena sitä, että naisten pätevyys ja heidän kehitykseen 
osallistumisensa merkitys tunnustetaan edelleen epäröiden ja vastahakoisesti 
työmarkkinoilla ja työn järjestelyssä. Yleissivistävä koulutus ja ammatillinen koulutus 
voivat toisaalta valmistaa ajattelutapojen muutosta ja vaikuttaa merkittävästi naisten ja 
miesten välisiin sosiaalisiin ja ammatillisiin suhteisiin siten, että molempien roolien 
kehitys mahdollistuu ja perhe- ja työelämän yhteen sovittaminen helpottuu niin naisten 
kuin miestenkin kannalta. 
Naisten tilanne yleissivistävässä koulutuksessa ja ammatillisessa koulutuksessa on 
tuntuvasti parantunut. Merkittäviä ponnistuksia täytyy kuitenkin jatkaa naisten 
ammattipätevyyden lisäämiseksi - eikä ainoastaan heidän työhön pääsynsä vaan myös 
heidän työhön paluunsa helpottamiseksi tauon jälkeen. Lisäksi menneisyydestä perittyjen 
sosiaalisten ja kulttuuristen mallien tai stereotypioiden pysyvyydestä seuraa yhtäältä 
naisten koulutus- ja ammatinvalintojen yksipuolisuus ja toisaalta huonompi pääsy 
johtotehtäviin. Naiset jättävät useimmiten valitsematta tieteelliset tai tekniset alat, uudet 
teknologiat ja yrityshallinnon ja asettavat etusijalle (taipumustensa, itsesensuurin tai 
riittämättömän tiedotuksen vuoksi) naisten aloina pidetyt ammatit, jotka joskus helpottavat 
työ-ja perhe-elämän yhteen sovittamista mutta tekevät epävarmemmiksi tietyt uravalinnat, 
pääsyn johtotehtäviin tai yrittäjän asemaan ja niin edelleen. Tällaisessa tilanteessa 
yleissivistävä koulutus ja ammatillinen koulutus voivat edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia 
saamalla asiaan liittyvät toimijat tiedostamaan valintojen monipuolistumisen haasteet, 
ohjaamalla epätavallisen tien valinneita naisia ja sellaisia naisia, jotka tarvitsevat uutta 
mahdollisuutta tai tukea muuttaakseen tilapäisen työn sijoittumista edistäväksi vaiheeksi, 
sekä yleisemmin edistämällä ammatteja koskevien asenteiden ja ajattelutapojen muutosta. 
Eräs erityinen haaste on myös naisvaltaisten ammattien arvostuksen lisääminen, tässä 
tapauksessa opettajan ammatin, kun otetaan huomioon se merkittävä vastuu, jota 
ammatissa toimiva joutuu kantamaan tulevaisuudessa, kun kysytään kykyä sopeutua 
työmarkkinoihin ja suuriin yhteiskunnallisiin (esimerkiksi ympäristöä koskeviin) 
haasteisiin. 
Ammatillisen koulutuksen alalla yhteisön toiminta koostuu suureksi osaksi merkittävästä 
rahallisesta tuesta, jota Euroopan sosiaalirahasto myöntää muun muassa naisten hyväksi 
toteutettaville toimille. NOW-aloitteella on tietysti lisätty merkittävästi kyseisen alan 
painoarvoa. 
Yleissivistävän koulutuksen alalla yhteisön toiminnalla on tuettu sellaisten ylikansallisten 
hankkeiden kehitystä, jotka tähtäävät joko koulutusympäristön kaikkien toimijoiden 
(opettajien, oppilaiden tai opiskelijoiden, vanhempien ja koulutushenkilöstön) tiedostaviksi 
tekemiseen tai koulutukseen, tai sitten yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta soveltuvan 
oppimateriaalin laatimiseen, jotta myötävaikutettaisiin ajattelutapojen muutokseen 
varhaisessa vaiheessa ennen nuorten tuloa työmarkkinoille. 
Lisäksi erityiset korkeakouluja koskevat ohjelmat (ERASMUS, COMETT, LINGUA) sekä 
ammatillisen perus- ja täydennyskoulutuksen ohjelmat (EUROTECNET, PETRA ja 
FORCE) ovat myös vaikuttaneet tavoitteen toteuttamiseen; sama koskee tutkijoita varten 
käynnistettyä ammatillista koulutusta ja liikkuvuutta koskevaa ohjelmaa; useimmiten 
naisten osallistuminen näihin eri ohjelmiin on heijastanut kuitenkin vain yksinkertaisesti 
heidän osallistumistaan työmarkkinoille yleensä. 
SOCRATES (yleissivistävä koulutus), LEONARDO (ammatillinen koulutus) ja 
JEUNESSE POUR L'EUROPE (Nuorten Eurooppa) -ohjelmiin, jotka on suunniteltu 
lujittamaan ja järkeistämään vaihtoihin ja pilottihankkeisiin liittyvää ulkoista toimintaa, 
yhtäläiset mahdollisuudet sisältyvät joko erityisenä tavoitteena (LEONARDO), tai 
ensisijaisena ohjelmien kaikkiin toimiin liittyvänä lisätavoitteena (SOCRATES, Nuorten 
Eurooppa). LEONARDO-ohjelmassa kiinnitetään huomiota erityisesti työelämään tauon 
jälkeen palaaviin naisiin ja työelämän aloihin, joilla naiset ovat aliedustettuina. Siihen 
sisältyy lisäksi sellaisia naisten ammatillista koulutusta koskevia toimia, joita aiemmin 
hoidettiin IRIS-verkon avulla. Se rohkaisee toisaalta hankkeiden aloittajia pitämään 
yhtäläisten mahdollisuuksien huomioon ottamista kaikkiin ammatillista koulutusta 
koskeviin toimenpiteisiin olennaisesti kuuluvana osana. 
Näiden ohjelmien lisäksi erilaisia yleissivistävää koulutusta ja ammatillista koulutusta 
koskevia toimia on tuettu tai tuetaan joskus pelkästään paikallisesti talousarvion eri 
kohtien nojalla ja/tai tutkimustoimintaan, pk-yritysten tukemiseen yms. liittyvien toimien 
yhteydessä 
Elinikäisen oppimisen käsite on uusien ohjelmien perusfilosofiana ja yleisemmin yhteisön 
toiminnan perusfilosofiana yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla. 
Tähän filosofiaan sisältyy ohjelmien yhteisvaikutuksen ja keskinäisen täydentävyyden 
vahvistaminen tulevaisuudessa (SOCRATES ja LEONARDO), samoin yhteisvaikutuksen 
ja keskinäisen täydentävyyden vahvistaminen näiden ohjelmien ja yhteisön muiden 
sellaisten toimien välillä, joihin sisältyy yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen 
koulutuksen osatekijä (rakennerahastot: mainstream ja ADAPT- ja EMPLOI-aloitteet, 
erityisesti NOW; tutkimus). Ohjelmien seuranta ja arviointi samoin kuin yleissivistävää 
koulutusta ja ammatillista koulutusta koskevan valkoisen kirjan valmistelutyöt tulevat 
edistämään merkittävästi näillä kahdella alalla kokonaisstrategiaa, jota komissio ehdottaa 
uudessa yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa ohjelmassa. 
4. HENKILÖIDEN OIKEUDET 
Sen periaatteen tunnustaminen, että naisten ja tyttöjen perusoikeudet ovat luovuttamaton, 
erottamaton ja jakamaton osa yleismaailmallisia ihmisoikeuksia, vahvistettiin jälleen YK:n 
Pekingin kokouksessa. 
10 
Euroopan yhteisö on puolestaan vaikuttanut huomattavaan edistymiseen oikeuksien 
tunnustamisessa, ja eurooppalainen tasa-arvon malli koostuu ainutlaatuisesta 
kokonaisuudesta tietoja, lakeja, instituutioita ja käytäntöjä, jotka ovat tuoneet muodollisia 
oikeuksia naisille ja edistäneet heidän asemaansa Euroopan unionissa. On tärkeää tiedottaa 
laajalti näistä oikeuksista. Lisäksi seuraavilla erityisaloilla voisi harkita parannuksia: 
Kamppailu naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan 
Sukupuolinäkökohtien (gender-käsitteen) huomioon ottamisen yhteisön ohjelmissa 
pitäisi mahdollistaa esimerkiksi seuraavien toimien tehostaminen ja tukeminen 
naisiin kohdistuvan väkivallan vastaisessa kamppailussa unionin sisällä ja 
ulkopuolella: 
naisiin kohdistuvan väkivallan aiheuttamia ongelmia käsittelevien yleisöön 
vaikuttavien kampanjoiden järjestäminen ja rahoitus 
väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten lääketieteellinen ja psykologinen 
auttaminen sekä muu hoito 
sellaisten ohjelmien kehittely tai luominen, joiden avulla koulutetaan 
oikeustieteellistä, lääketieteellistä, sosiaali- ja opetushenkilöstöä sekä 
poliisia tähän problematiikkaan. 
Pakolaisnaiset 
Jatkoksi Euroopan unionin neuvoston oikeus-ja sisäasioita koskevalle, 20 päivänä 
kesäkuuta 1995 annetulle päätöslauselmalle turvapaikkamenettelyissä annettavista 
vähimmäistakuista unionin sisällä komissio tutkii nyt mahdollisuutta ottaa 
käyttöön säännöksiä, joiden tarkoituksena on vastata pakolaisnaisten kohtaamiin 
erityisiin ongelmiin. 
Tarvitaan toimenpiteitä unionin ulkopuolelta tulevien pakolaisnaisten 
turvallisuuden ja koskemattomuuden parhaimmaksi takaamiseksi. Näiden naisten 
olisi myös osallistuttava heille suunnattujen hankkeiden ja ohjelmien 
suunnitteluun, toteutukseen ja seurantaan, jotta heidän erityistarpeensa tulisivat 
parhaiten huomioon otetuiksi. 
Kamppailu ihmiskauppaa vastaan 
Sukupuolinäkökohtien sisällyttämisen "ihmiskaupan" vastustamiseen pitäisi 
mahdollistaa seuraavaa: 
"seksimatkailun" ja ihmiskaupan, nimenomaan prostituutioverkostojen 
välityksellä käytävän naiskaupan, estämistä koskevan lainsäädännön 
kehittäminen 
asianmukaisten toimenpiteiden hyväksyminen kyseisen kaupan uhrien 
yhteiskunnallisen arvon palauttamiseen tähtäävien ohjelmien kehittämiseksi 
(oikeusapu, hoidot, yhteistyö hallituksista riippumattomien järjestöjen 
kanssa, ammatillinen koulutus uutta sijoittumista silmällä pitäen). 
11 
Komissio on tehnyt aloitteen seminaarin ja kokouksen järjestämisestä niiden 
toimenpiteiden pohtimiseksi, joita voitaisiin unionin sisällä toteuttaa tarkoituksena 
hahmottaa kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka suojelisi ihmiskaupan uhreja 
(muun muassa väliaikainen tai pysyvä oleskeluoikeus, sosiaali-ja oikeusapu) ja 
vahvistaisi toimenpiteitä salakauppiaita vastaan. Voitaisiin myös käsitellä asiaan 
läheisesti liittyviä kysymyksiä, kuten eräiden seksuaaliselle tai muulle 
väärinkäytölle tai hyväksikäytölle erityisen alttiina olevien naisryhmien asemaa, 
esimerkiksi siirtolaisnaisten, joiden työlupa ei salli työnantajan vaihtoa 
(väliaikaiset kotitaloustyöntekijät). 
Muita asiaan läheisesti liittyviä aiheita 
Ajattelu- ja elämäntapojen kehitys on johtanut perherakenteiden ja -historioiden 
moninaistumiseen ja kasvattanut ristiriitojen vaaraa lasten holhousta koskevissa 
asioissa. Tästä johtuvat vaikeat tilanteet tulevat joskus vielä dramaattisemmiksi ja 
traumaattisemmiksi sen vuoksi, ettei ole olemassa oikeudellista järjestelmää, joka 
kattaisi toimivaltaan sekä tuomioiden tunnustamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvät 
asiat perheoikeuden alalla. Siten on ehdotettu Brysselin yleissopimuksen 
soveltamisalan laajentamista koskemaan perheasioita tai uuden tätä aihetta 
koskevan yleissopimuksen laatimista. 
Lisäksi voitaisiin käsitellä joitain ongelmia, jotka koskevat erityisesti kolmansien 
maiden kansalaisia ja nimenomaan yhteisön alueella asuvia siirtolaisnaisia: 
esimerkiksi kolmansien maiden kansalaisten vapaa liikkuvuus lyhytaikaisen 
oleskelun yhteydessä, kun he asuvat laillisesti jossain toisessa jäsenvaltiossa; 
komissio on äskettäin jättänyt neuvoston päätettäväksi asiaa koskevan 
direktiiviluonnoksen (KOM(95)346 lopullinen 12.7.1995). 
Euroopan unionin kansalaisen perheenjäsenet - yleensä on kyse aviovaimosta ja 
lapsista - saavat perhettä yhdistettäessä johdetun oleskeluluvan, mikä tarkoittaa 
sitä, että avioeron tai hylkäämisen tapauksessa heidän oleskeluoikeutensa samalla 
lakkaa. Sen vuoksi henkilökohtainen oleskeluoikeus kohtuullisen asumisajan 
jälkeen vaikuttaa olevan oikeudellinen turvallisuustekijä ja edistävän tarvittaessa 
elämäntapaa, joka on riippumaton siitä henkilöstä, johon liityttiin. 
5. ULKOSUHTEET 
Komissio on aktiivisesti osallistunut seuraavien yleismaailmallisten kokousten 
työskentelyyn, ympäristö (Rio, 1992), ihmisoikeudet (Wien, 1993), väestö (Kairo, 1994), 
sosiaalinen kehitys (Kööpenhamina, 1995) ja naiset (Peking, 1995). Näiden kokousten 
päätelmät koskevat eri tavoin naisten asioiden edistämistä ja heidän toimintakeinojensa 
ja itsemääräämisoikeutensa vahvistamista. 
Pekingissä pidetty yleismaailmallinen naisten asioita käsitellyt kokous osoitti, miten 
laajoja ponnisteluja yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen vaatii. Se korosti naisen 
aseman erilaisuutta eri maissa ja varsinkin sitä, miten pysyviä ovat suuressa osassa 
maailmaa ne olennaiset esteet, jotka ehkäisevät naisten täyttä taloudellista, poliittista ja 
sosiaalista vapautumista yksilön oikeuksien, koulutuksen, terveydenhoidon, päätöksenteon 
12 
ja taloudellisten voimavarojen käytön aloilla. Lisäksi se vahvisti Rion, Kairon ja 
Kööpenhaminan kokouksissa saavutetut tulokset, mitä tulee naisten taloudellisesti ja 
sosiaalisesti välttämättömään osallistumiseen yhteiskunnan kestävään kehitykseen. 
Naisten ja miesten välillä on erityisesti kehitysmaissa huomattavia taloudellisia ja 
sosiaalisia eroja rooleissa, vastuussa, velvollisuuksissa, eduissa ja ensisijaisissa 
tavoitteissa. Kehityspolitiikat ja -ohjelmat, joissa sukupuolinäkökohtia ei ole otettu 
huomioon, uhkaavat olla tuottamatta todellista hyötyä naisille ja jopa asettaa heidät 
huonompaan asemaan. Todellisen naisia hyödyttävän edistyksen aikaansaamiseksi 
sukupuolinäkökohdat on otettava järjestelmällisesti huomioon, ja ne ovat keskeisiä 
tekijöitä kestävän kehityksen saavuttamiseksi koko yhteiskunnassa. Tällaisia pinnanalaisia 
virtauksia on "gender mainstreaming" -periaatteella (sukupuolinäkökohtien 
kokonaisvaltaisen huomioonottamisen periaatteella), joka jo useita vuosia on kuulunut 
kiinteästi yhteisön kehityspolitiikkoihin sekä kehitysyhteistyötä koskeviin sopimuksiin ja 
yleissopimuksiin AKT-valtioiden sekä Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen 
maiden kanssa. Tämän kokemuksen ansiosta yhteisö on voinut kehittää erityisesti tälle 
alalle tarkoitettujen sisäisten välineiden ja toimenpiteiden kokoelman. 
Tämän politiikan mukaisesti komissio pitää tärkeänä varmistua, että sen 
kehitysyhteistyöhankkeisiin ja -ohjelmiin sisältyy suunnitteluvaiheesta asti naisten ja 
miesten tarpeiden ja ensisijaisten tavoitteiden ominaislaadun erityinen huomioon 
ottaminen samalla kun niissä taataan heille yhtäläinen osallistumistaso. 
Yhteisö tukee samanaikaisesti laajamittaisia myönteisen toiminnan ohjelmia, jotka 
tähtäävät naisten ja miesten välisten räikeiden eroavuuksien poistamiseen kehitysmaissa 
erityisesti terveydenhoidon ja koulutuksen aloilla. 
Lisäksi erityisohjelmat, kuten Demokratia ja LIEN Phare-ja Tacis-ohjelmien puitteissa, 
mahdollistavat hallituksista riippumattomista järjestöistä lähtevien, naisia suoremmin 
koskevien aloitteiden tukemisen. 
Tulevaisuutta varten on tarkoitus syventää sukupuolinäkökohtien kokonaisvaltaista 
huomioon ottamista kaikissa kehitysyhteistyötoimissa AKT-maissa ja Aasian, Latinalaisen 
Amerikan ja Välimeren alueen maissa käyttäen strategioita, jotka on laadittu äskettäisessä 
sukupuolinäkökohtien kehitysyhteistyöhön sisällyttämistä koskevassa tiedonannossa. 
6. TIEDOTTAMINEN / VAIKUTTAMINEN 
Yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen konkretisoimiseksi täytyy ottaa käyttöön 
viestintästrategia, jossa erotetaan suurelle yleisölle suunnatut vaikutustoimet sekä 
erityisohjelmia koskevat tiedotustoimet, joiden kohderyhmän on oltava sama kuin se, jolle 
kyseiset ohjelmat on tarkoitettu (esimerkiksi avustavat puolisot, naispuoliset 
maanviljelijät, naispuoliset yritysjohtajat jne). 
Vaikutustoimilla on tarkoitus edistää tiettyjen ennakkoluulojen ja syrjivien kaavamaisten 
käsitysten kyseenalaistamista. Vaikutustoimien on kohdistuttava sekä naisiin että miehiin, 
ja erityisesti voisi korostaa nuoria, joihin tiedotus- ja vaikutustoimenpiteet kohdistuisivat 
13 
koulutustoimia tukevina tai täydentävinä. Näiden toimien pitää lisäksi olla sovitetut 
kunkin jäsenvaltion omiin kulttuurioloihin. 
Komission yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat viestintäpolitiikat ovat toistaiseksi 
suuntautuneet pääasiassa erityisille kohderyhmille - esimerkiksi osa pääosasto V:n 
tukemista julkaisuista, keskustelutilaisuuksista ja verkoista (muun muassa naiset 
päätöksenteossa, naiset ja joukkoviestimet), PO XII:n järjestämä työpaja aiheena naiset 
tieteellisessä ja teknisessä tutkimuksessa sekä PO XXIILn toimet naispuolisten 
yritysjohtajien tai avustavien puolisojen hyväksi. Toisinaan kohderyhmiksi on valittu 
kaikki naiset (PO X:n "Euroopan naisten kirje") tai jopa kaikki asiaan liittyvät toimijat 
(esimerkiksi PO XXILn toimet yhtäläisten mahdollisuuksien tiedostamiseksi 
yleissivistävän koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen aloilla). 
Tämä toimintaluettelo osoittaa selvästi yhtäläisten mahdollisuuksien hyväksi tehtyjen 
aloitteiden määrän kasvun komission toiminnassa mutta myös asianomaisten osastojen 
yhteistoiminnan tehostamisen tarpeellisuuden, jotta voitaisiin luoda yhtenäinen, 
järjestelmällinen, näkyvä ja erilaisille kohderyhmille sovitettu viestintäpolitiikka. 
On siis aiheellista laatia kaikkien asianosaisten toimijoiden kanssa yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskeva viestintäsuunnitelma ja suorittaa tätä varten tyhjentävä 
tilannearvio kaikista eri osastoissa toteutetuista viestintätoimenpiteistä. 
Tässä vi estintäsuunni tel massa ehdotetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa yhtäläisiä 
mahdollisuuksia koskevaan tiedotukseen sekä aloittain (muun muassa työ, yleissivistävä 
koulutus/ammatillinen koulutus, rakennerahastot ja yhteistyö/kehitys) järjestettyä 
tiedotuksen toteutusta, jota konkretisoi ehdotus yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevasta 
tiedotusohjelmasta. 
Naisten ja miesten välisen tasa-arvon ulottuvuus tulisi sisällyttää kaikkiin viestinnän 
välineisiin, joiden avulla komission tiedotuspolitiikkaa toteutetaan (muun muassa 
kohderyhmien määrittely, aiheiden ja julkaisujen muodon valinta kuvitus mukaan lukien 
sekä mielipidetutkimuksen välineiden käyttö). 
Tiedottamisen "laatua" vahvistetaan. Laadussa otetaan huomioon kulttuurien ja yleisöjen 
moninaisuus. Tasa-arvoviestintä ulotetaan työn ja sosiaalialan ulkopuolelle kaikkiin 
elämän osatekijöihin ja aloille, joilla on erityinen merkitys naisille: uudet tiedon 
teknologiat, bioteknologiat, kuluttajansuoja, ympäristöjä niin edelleen. Ympäristöasioissa, 
joissa huomataan muun muassa naisten valmius elämänlaadun parantamiseen ja 
kulutusmallien muuttuminen, naisten mielipiteitä kuullaan ja he saavat jo PO XI:n tukea 
järjestöjen ja hallituksista riippumattomien järjestöjen välityksellä, joissa he ovat laajalti 
edustettuina. 
Yhtäläiset mahdollisuudet on yksi Citizens First -aloitteen puitteissa kehitettävistä 
teemoista. Aloite on yksi kolmesta komission seuraavia kahta vuotta varten hyväksymästä 
tiedotukseen liittyvästä laajasta ensisijaisesta toimesta. 
Maaliskuun 8. päivänä vietettävän naisten päivän tapaan olisi järjestettävä jokin suuren 
yleisön tapahtuma tämän teeman tiedostamisen edistämiseksi, esimerkiksi "eurooppalaisten 
naisten päivä" jostain ajankohtaisesta aiheesta. Joukkoviestinten seuraamissa yhteisön 
14 
mÊÊÊÈÉmmmmÉÊm—* 
politiikkoihin, ohjelmiin ja toimintaan liittyviä teemoja käsittelevissä tilaisuuksissa ja 
tapaamisissa pitäisi lisäksi ottaa järjestelmällisesti huomioon välttämättömyys kääntyä 
samalla kertaa sekä naisten että miesten puoleen sukupuolten ominaispiirteitä unohtamatta. 
Toimielinten välinen yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva yhteistyö voisi edistyä 
komission ja Euroopan parlamentin tiedotusosastojen välistä yhteistyötä lujittamalla. 
Tämä yhteistyö voisi laajentua myös yhteisön muihin toimielimiin. 
7. KOMISSION HENKILÖSTÖPOLITIIKKA 
Komissio on harjoittanut jo monta vuotta yhtäläisiin mahdollisuuksiin perustuvaa 
politiikkaa henkilöstöasioissa. 
Kyseisen politiikan toteuttamisessa ensisijaiseksi välineeksi ovat tulleet myönteisten 
toimien ohjelmat, joista toinen on parhaillaan voimassa ajanjakson 1992 - 1996. Tämän 
ohjelman tarkoitus on yhtäältä tasapainottaa sukupuolijakaumaa niillä ura-alueilla ja niissä 
tehtävissä, jossa naiset ovat aliedustettuina, ja toisaalta edistää naisten ammatillista 
kehitystä valvomalla, että heille taataan yhtäläiset mahdollisuudet uralla etenemiseen ja 
ammatilliseen koulutukseen. Myönteisten toimien ohjelman tarkoitus on taata myös 
tukitoimenpiteet ja sosiaaliseen infrastruktuuriin kohdistuvat toimenpiteet, jotka 
mahdollistavat kaikille, sekä naisille että miehille, ammatillisten ja perheeseen liittyvien 
velvollisuuksien yhteen sovittamisen. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien politiikka on siten komission itsensä toimesta sisällytetty 
henkilöstöhallinnon kaikkiin aloihin, työhönotto, urat, varainkäytön suunnittelu ja varojen 
kohdentaminen, sosiaalipolitiikka, virkamiesten oikeudet ja velvollisuudet. Henkilöstö-ja 
hallinto-osastolla on lisäksi erityinen tasa-arvoisten mahdollisuuksien yksikkö, jonka 
tehtävänä on koordinoida niiden yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevien suunnitelmien 
toteuttamista, joita jokainen pääosasto on laatinut myönteisten toimien ohjelman piirissä, 
sekä vaikuttaa koko henkilöstöön yhtäläisten mahdollisuuksien tiedostamiseksi. 
Jos yhtäläiset mahdollisuudet onkin tunnustettu yhdeksi yhteisön politiikkoja laajalti 
koskevaksi ensisijaiseksi tavoitteeksi, toimielimen on valvottava, että naiset osallistuvat 
entistä enemmän eri pääosastojen politiikkojen suunnitteluun sekä politiikoista 
neuvotteluun ja päättämiseen kaikissa vaiheissa. Tätä varten komissio on 
työhönottopolitiikassaan painottanut naisten työhönoton tärkeyttä niin perustason virkoja 
täytettäessä kuin sitä silmällä pitäen, että naisilla olisi tulevaisuudessa enemmän 
johtotason virkoja. Mitä tulee A-ura-alueen peruspalkkaluokkiin, avustavien 
hallintovirkamiesten (A8) työhönottamiseksi vuosittain järjestetyt yleiset kilpailut ovat 
houkutelleet naispuolisia ehdokkaita melkein yhtä paljon kuin miespuolisia, ja naisten 
onnistumisluku, joka on myös parantunut viime vuosina, on mahdollistanut kyseiseen 
palkkaluokkaan otettujen naisten prosenttiosuuden nostamisen 27 prosenttiin. 
Tällaisissa näkymissä komissio hyväksyi myönteisten toimien puitteissa naisten 
työhönottoa ja nimityksiä koskevia suuntaviivoja vuodelle 1995, jolloin kolme uutta 
jäsenvaltiota liittyi Euroopan unioniin Tämän vuosittain toistetun toimintasuunnitelman 
tarkoitus on johtaa todelliseen uuteen tasapainottumiseen tulevina vuosina. 
15 
III. RAKENNERAHASTOJEN TOIMET JA YHTÄLAISET 
MAHDOLLISUUDET 
Rakennepolitiikat ovat yhteisön pääasiallinen työväline toiminnassa alueellisten 
tasapainottomuuksien korjaamiseksi sekä työllisyys- ja sijoittumisnäkymien 
parantamiseksi. Työhön liittyvät eriarvoisuudet määritellään eräässä kertomuksessa 
asteikolla 1-105 taloudellisesti integroituneiden alueiden ja vaikeuksissa olevien alueiden, 
kuten kehityksestä jäljessä olevien alueiden, teollisuusrakenteeltaan muuttuvien alueiden, 
epäsuotuisten kaupunkialueiden ja maaseutualueiden välillä. Ihmisten ja elinkeinojen 
jakautuminen yhteisön alueelle keskipitkällä aikavälillä herättää myös huolta. 
Suurkaupungistumisen korostumispyrkimys ja alueen joidenkin osien ruuhkautuminen -
sisä- tai reuna-alueiden autioituessa - edellyttävät korjaavia toimenpiteitä. 
Tämäntyyppisessä epävakaiseksi muuttuneessa ympäristössä naisten tilanne on entistä 
vakavampi. 
Rakennerahastojen (Euroopan aluekehitysrahasto, Euroopan sosiaalirahastoja Euroopan 
maatalouden ohjaus-ja tukirahasto) tehostettu osallistuminen yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämiseen saa tässä yhteydessä suuren poliittisen merkityksen. Tasa-arvon 
sisällyttäminen rakennepolitiikkoihin vastaa ensi sijassa välttämättömyyteen supistaa eroja 
naisten ja miesten työssäkäyntiluvuissa, koulutustasossa, työmarkkinoille pääsyssä ja 
päätöksentekoon osallistumisessa. Siihen kuuluu kuitenkin myös tahto edistää kestävää 
kehitystä yhdistämällä työpaikkojen ja vaurauden luominen elämänlaatuun sekä kulttuuri-
ja luontoperinnön säilyttämiseen. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien periaatteen noudattaminen kirjattiin vuonna 1993 
rakennerahastoista annettuihin asetuksiin. Neuvosto antoi 22 päivänä kesäkuuta 1994 
päätöslauselman naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisestä Euroopan 
rakennerahastojen toiminnan avulla. Rahastojen toimet tässä asiassa pysyvät kuitenkin 
suhteellisen vaatimattomina, ja on tärkeää jatkaa ja tehostaa aloitettua toimintaa 
osapuolten - ensi sijassa ohjelmien laadinnasta ja toteuttamisesta vastaavien kansallisten 
ja/tai alueellisten viranomaisten - mukaan saamiseksi. 
1. OHJELMAKAUSI 1989 - 1993 
Ohjelmakaudella 1989 - 1993 ESR oli yhtäläisten mahdollisuuksien edistämisessä 
kaikkein suorimmin käytetty väline. Nuorten ja pitkäaikaistyöttömien hyväksi 
suunnattujen yleisten ammatillista koulutusta ja työllistämistukea koskevien 
toimenpiteiden rajoissa toteutetut toimet mahdollistivat erityisesti naisten työtilanteen 
parantamisen. On huomattava, että viisi prosenttia ESR:n tavoitteisiin 3 ja 4 tarkoitetuista 
varoista (eli 380 miljoonaa ecua) on osoitettu erityisesti naisia koskeviin toimiin. Muut 
5 Työttömyysluvut alueiden välillä vaihtelevat 3,4 prosentista 34,7 prosenttiin 
16 
mmmmmmmmimmmm 
rahastot (EAKR, EMOTR) ovat osallistuneet epäsuoralla ja hajanaisemmalla tavalla tasa-
arvon edistämiseen, ensiksi yleisellä kehitystuellaan ja tarvittaessa rahoittamalla 
ammatillisen koulutuksen infrastruktuureja tai yhteiskunnallista tukivälineistöä. 
Kun oli todettu työmarkkinoiden eriytyminen ja yhteiskunnallinen syrjäytyminen, jonka 
pääasiallisia uhreja naiset ovat, teki komissio vuonna 1991 NOW (New Opportunities for 
Women) -erityisaloitteen, jolle myönnettiin 156 miljoonaa ecua. Tämä väline mahdollisti 
ammatillisen koulutuksen vahvistamisen ja rohkaisi suorien tukien avulla yritysten 
perustamiseen. Monista NOW-aloitteen puitteissa (1991 -1994) tuetuista hankkeista noin 
300 koski pienyritysten ja osuuskuntien perustamista. Tietyt hankkeet vaikuttavat naisiin, 
edistävät kontakteja ja tekevät naiset vastaanottavaisemmiksi tarjotulle ammatilliselle 
koulutukselle. Esimerkiksi Porton erääseen hyvin epäsuotuisaan kaupunginosaan perustettu 
vastaanotto-koulutus-sosiaalistamiskeskus, jonka EAKR varusti kaupunginosasta 
puuttuvilla nykyaikaisilla kotitalousvälineillä, mahdollisti paikallisen yhteisön 
jokapäiväisten tarpeiden tyydyttämisen ja palveli samalla ESR.n tukeman käytännön 
ammatillisen koulutuksen apuvälineenä. 
NOW-aloitteen pääasiallinen anti on ollut eri toimien välisten esteiden poistaminen ja 
laajan toimijapiirin mukaan vetäminen. Tämän aloitteen uudistavat toimet ja 
kansainvälinen luonne, joka johtuu kokemusten levitykseen tarkoitettujen verkostojen 
luomisesta, ovat mahdollistaneet sen, että aloitteen edistäjillä on käytössään uusia 
ohjelmia, menetelmäkokonaisuuksia, suuressa mittakaavassa käytettäviä infrastruktuureja. 
Koska NOW-ai oi te on avannut uusia mahdollisuuksia naisten asioiden entistä paremmalle 
huomioon ottamiselle kaikissa rakennerahastoissa, sitä on jatkettu ja vahvistettu (360 
miljoonaa ecua kaudelle 1994-1999). 
Useita hyviä käytäntöjä on myös voitu todeta sellaisten yhteisön aloitteiden piirissä kuten 
LEADER ja INTERREG tai rahastojen tukemina uudistavina toimina rahoitetuissa 
pilottihankkeissa. Nuo käytännöt ovat konkreettisia esimerkkejä tasa-arvon periaatteen 
edistämisen ja kokonaisvaltaisen kehitysstrategian niveltymisestä toisiinsa. 
17 
•rf-W/t/- lc\ä 
Yhteisön aloite LEADER I (1989 - 1993) on rohkaissut maaseutualueiden 
taloudellista monipuolistumista tukemalla uusia toimia, joista naiset ovat ottaneet 
vastatakseen ; esi m erki ksi : 
- Kreikassa eräällä toimella tähdättiin tuotantoverkon nykyaikaistamiseen 
järjestämällä ja tukemalla kotiteollisuutta. Naisyhdistys varmisti erilaisten 
näyttelytilojen toiminnan ja johti kotiteollisuus- ja käsityökeskusta. Tämä vuonna 
1990 aloitettu hanke mahdollisti alueen naisten jatkokoulutuksen paikallisten 
laatutuotteiden ja kotiteollisuustuotteiden valmistukseen. 
Isossa-Britanniassa kohderyhmät (kaksikymmentä nuorta työtöntä, kymmenen 
irtisanottua johtajaa ja viitisentoista naista, jotka halusivat perustaa kotona toimivan 
liikeyrityksen) saivat aloitustukena rahoitusta muun muassa 
toteutettavuustutk im uksen suorittamiseen, markkinointi- ja 
myynninedistämiskuluihin sekä täydennyskoulutukseen ja lähipalvelujen alalla 
tarvittavaan ammatilliseen koulutukseen. 
Ranskan ja Espanjan välisen, usealle rahastolle kuuluvan raja-alueiden 
yhteistyöohjelman puitteissa (yhteisön aloite INTERREG I) noin kolmekymmentä 
keski-iältään 38-vuotiasta naista, jotka tulivat tekstiiliteollisuuden taantumisesta 
johtuvan kovan työttömyyden rasittamalta alueelta, saivat tukea ammatillisessa 
hankkeessaan (elinkeinon luomisessa tai palkkatyön etsinnässä): järjestettiin 
opiskeluun liittyviä toimia, harjoitteluja naapurimaassa ja toisiaan täydentäviä 
hankkeita koskevaa yhteistoimintaa. 
EAKRn pilottihankkeissa (10 artikla) on myös tuettu toimia, jotka on tarkoitettu 
parantamaan naisten elämään liittyviä tukirakenteita naisten ammatillisen tai 
sosiaalisen uudelleen sijoittumisen helpottamiseksi. Tutkitut ongelmat liittyivät 
ennen kaikkea elämänpiirin parantamiseen. 
Esimerkiksi Isossa-Britanniassa rahoitettiin kriisikaupunginosien vahvistamiseen 
tähtäävän toimen avulla yhteisön monitoimikeskus, joka hankki 
elvyttämisohjelmalle olennaisen tärkeitä välineitä. Keskuksessa on perheosasto, 
joka tarjoaa täydellisen palveluvalikoiman, muun muassa erikoisen 
seimijärjestelmän, joka mahdollistaa erittäin monien nuorten äitien ammatillisen 
uudelleen sijoittumisen. 
18 
2. OHJELMAKAUSI 1994 - 1999 
Meneillään olevalla ohjelmakaudella (1994 - 1999) yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistäminen on ensisijainen tavoite, joka koskee kaikkia rakennerahastojen tukemia toimia 
pyrittäessä erityisesti yhteisvaikutusten vahvistamiseen. 
Yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen esiintyy kaikkiin yleisesti tuettaviin 
toimenpiteisiin horisontaalisesti sovellettavana ensisijaisena tavoitteena kaikissa ESR:n 
ohjelma-asiakirjoissa, varsinkin tavoitetta 3 koskevissa ohjelma-asiakirjoissa. Useissa 
jäsenvaltioissa ohjelma-asiakirjoissa on hyväksytyn horisontaalisen lähestymistavan 
täydennyksenä myös erityiskohta yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen tähtäävistä 
toimista (tavoitteen 3 piirissä tai tavoitteen 1 inhimillisiä voimavaroja koskevassa osassa). 
Sijoittumisväylä-käsitteen käyttöönotto, joka on seurausta NOW-aloitteesta saadusta 
kokemuksesta ja ohjelmien tuettavuusperusteiden entistä suuremmasta joustavuudesta, on 
mahdollistanut yksi 1 öl 1 istettyjen "pakettien" kokoamisen toimenpiteistä, jotka tähtäävät 
pääsyyn tai paluuseen työmarkkinoille. Siten EAKR, välineitä ja laitteita koskevissa 
toimissa, ja ESR, toimintakulujen osalta, voivat toimia koordinoidusti ja toisiaan 
täydentävästi ammatillisen koulutuksen ja yleissivistävän koulutuksen aloilla. 
ESR:n, EAKR:n ja EMOTR:n yhdistetyt toimet myötävaikuttavat myös sellaisen 
toiminnan ja välineistämisen toteuttamiseen, joka mahdollistaa naisten työ- ja perhe-
elämän paremman yhteen sovittamisen (seimet, lastentarhat, koulupäivän jälkeinen 
toiminta, joukkoliikenteen järjestäminen harvaan asutuilla alueilla jne). Elinkeinoalueiden 
välineistämiseen ja työpaikkojen luomiseen tai säilyttämiseen kiinteästi sidoksissa olevat 
toimet voivat hyödyttää suoraan naispuolisia yritysjohtajia ja avustavia puolisoja samoin 
kuin tuettujen yritysten naispuolisia palkansaajia. Tuotannollisten elinkeinojen 
sopeuttamiseen, paikalliskehitykseen ja elämänpiirin parantamiseen liittyvät toimet eivät 
koske yksinomaan naisia vaan lähivaikutustensa vuoksi ne voivat yleisellä tavalla 
vaikuttaa suoremmin tasa-arvon edistämiseen. 
Yhteisön aloitteissa (kuten ADAPT, URBAN I, LEADER Ilja INTERREG II) kuvastuu 
myös yhtäläisten mahdollisuuksien hyväksi syntynyt poliittinen sysäys. 
URBAN-aloitteen vaikutuksesta eräässä ranskalaisessa kaupungissa, jossa 
suunniteltiin pienten lasten hoidon järjestämistä, päädyttiin perustamaan keskus, 
jossa ei ainoastaan oteta lapsia vastaan vaan ennen kaikkea autetaan vanhempia 
selviytymään kasvatustehtävästään järjestymättömissä olosuhteissa. Eurooppalainen 
rahoitus mahdollistaa tulevaisuudessa hyvin pienituloisille yksinhuoltajille pääsyn 
työpaikkoihin luomalla tarjolla olevaan ammatilliseen koulutukseen mukautettuja 
hoitopaikkoja (muun muassa pidennettyjä työskentely aikoja noudattava päiväkoti, 
enemmän ja tiheämmässä olevia perhepäivähoitopaikkoja). 
19 
Kuten muillakin aloilla, tälläkin yhteisön lisäarvo ilmenee suhteiden luomisessa 
hankkeisiin osallistujien välille. Sellaisiin aloitteisiin kuten NOW tai LEADER6 kuuluvat 
verkot tarjoavat todellakin ensiarvoisen keinon vaihtaa käytäntöjä ja siirtää kokemuksia 
ja menetelmiä. 
Rahastot, jotka tukevat tällaisia toimia ja vahvistavat yhteisön aloitteita, mahdollistavat 
siten hyvien käytäntöjen paremman tunnistamisen ja levittämisen sekä osallistuvat uuden, 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan ohjelman (1996 - 2000) yhteistyö- ja 
i ntegraati ody nam i i kkaan. 
3. NÄKÖALOJA 
Tasa-arvon huomioon ottamisen tehostamista koskevissa ehdotuksissa suunnitellaan 
ensiksikin parhainta mahdollista hyötymistä meneillään olevasta ohjelmakaudesta, mikä 
vaatii erityisesti tuntuvaa seurantatoimikuntiin vaikuttamista arvioi nti toi mi en toteutukseen 
yhdistettynä. 
Aletaan pohtia mittareita ja keinoja, joilla mitata tasa-arvon periaatteen huomioon 
ottamisen astetta ohjelmissa. On laadittava perusmittarit tietyntyyppisiä toimia varten, 
joilla on yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva myönteinen merkitys, jotta voidaan määritellä 
hankkeiden selkeät valintaperusteet ohjelmien seurantatoimikuntien käyttöön. Tässä 
mielessä horisontaalinen arviointitutkimus voisi selvittää tapaa, jolla rakennerahastot 
todellisuudessa ottavat käyttöön tämän ulottuvuuden. 
Perustilastotietojen laadinta aluetasolla (muun muassa varustetaso sosiaalisissa 
infrastruktuureissa, pitkäaikaistyöttömien sukupuolijakauma, naisten työssäkäynnin määrä, 
naisten osuus eri yhteiskunnallis-ammatillisissa luokissa) on myös välttämätön edellytys 
näiden kehitysten mittaamiselle. 
Komissio tulee laatimaan menetelmällisiä suuntaviivoja ("guidelines") osastojen kesken 
seurantatoimikuntien käyttöön. 
Yhteisvaikutusten tavoittelu nykyisellä ohjelmakaudella edellyttää useisiin rahastoihin 
kuuluvien toimien kasvavaa koordinointia yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen 
suoraan liittyvien pilottihankkeiden aloittamisessa ja rahoituksessa sekä niiden tulosten 
hyödyntämisessä (EAKR, 10 artikla; ESR, 6 artikla; EMOTR-O, 8 artikla). Tässä mielessä 
erityinen huomio kohdistetaan niiden naisten tukemiseen, jotka haluavat perustaa oman 
yrityksen; tällöin noudatetaan eurooppalaisten yritys- ja innovaatiokeskusten sekä 
Euroleader-ohjelman puitteissa toteutettujen vaikutustoimenpiteiden mallia. 
LEADER II (94/C 180/12): nykyisen verkon toiminnan on myös annettava laajeta 
ottamalla käyttöön metodologiseksi välineeksi Innovaation ja maaseudun 
kehityksen eurooppalainen valvontaelin, jonka tehtävänä on maaseudulla 
toteutettujen innovaatioiden siirron tunnistaminen, luonnehtiminen, hyväksyminen 
ja helpottaminen 
20 
Ohjelmien joustavuus tarjoaa mahdollisuuksia suunnata uudelleen jo hyväksyttyjä 
monivuotisia ohjelmia (1994 - 1999 tavoitteiden 1 ja 5b osalta, 1995-1999 tavoitteen 6 
ja 1994-1996 tavoitteen 2 osalta). Tätä joustavuutta on käytettävä sellaisten toimien 
vahvistamiseen, joiden tehokkuus on tunnustettu, ja uusien toimintaväylien tutkimiseen. 
Komissio päätti 4. lokakuuta 1995 myöntäessään varoja yhteisön aloitteille periaatteessa 
painottaa erityisesti yhtäläisten mahdollisuuksien teemaa URBAN lissa ja vahvistaa 
NOW-aloitteen sadan miljoonan ecun tasolle 
Rakennerahastot voivat yleisesti ottaen vaikuttaa tehokkaasti niiden ensisijaisten 
tavoitteiden toteuttamiseen, joita kamppailu työttömyyttä vastaan sekä naisten ja miesten 
välisten yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen ovat unionille ja sen jäsenvaltioille. 
Niinpä ne voivat Eurooppa-neuvoston päättämien suuntaviivojen mukaisesti edistää 
erityisesti työpaikkojen runsaamman kasvun tavoittelua ja inhimillisten voimavarojen 
arvostuksen nostamista. 
Jotta kevennettäisiin tiettyjä pääasiassa naisiin kohdistuvia velvollisuuksia, rakennerahastot 
voidaan kutsua ensisijaisesti auttamaan toisista riippuvaisten henkilöiden hoitoon 
tarkoitettujen infrastruktuuri en ja palvelujen kehittämistä tai investointeja yrityksissä, jotka 
edistävät työn uudelleenjärjestelyn myötä työpaikkojen luomista ja työn yhteen 
sovittamista perhe-elämän kanssa. 
Rahastojen täytyy myös edistää syrjäytymässä olevien kaupunki- ja maalaisväestöjen 
taloudellista ja sosiaalista sijoittumista. Kamppailu herkillä alueilla elävien ja/tai huono-
osaisten naisten nopeaa syrjäytymistä vastaan edellyttää pyrkimystä sosiaalisten siteiden 
uudelleen luomiseen: esimerkiksi perustamalla sosiaalistumista auttavia keskuksia 
(monitoimisia urheilu-, teatteri-, etäopiskel util oja yms.) tai rahoittamalla pedagogisten 
apuvälineiden hankintaa ja elinkeinojen luomista tukevia palveluja. 
Nämä suuntaviivat liittyvät toisiin, jotka koskevat uusien työtilaisuuksien edistämistä, työn 
järjestelyn ja ammattipätevyyksien sopeuttamista sekä alueellisen kehityksen ja 
paikallisten aloitteiden tukemista. 
Seminaari, jonka tarkoitus on yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen rakennerahastojen 
toimissa, järjestetään Brysselissä 7. - 8. maaliskuuta 1996 nimenomaan ohjelmien 
toteutuksesta vastaavien kansallisten ja alueellisten viranomaisten mukaan saamiseksi ja 
aloitetun toiminnan arvostuksen lisäämiseksi. Myös muita tilaisuuksia on suunnitteilla, 
kuten naisten toteuttamaa innovaatiota ja paikalliskehitystä käsittelevien näyttelyjen ja 
kokousten järjestäminen Eurokumppanuuden puitteissa Luulajassa, Ruotsissa kesäkuussa 
1996. Lisäksi laaditaan tutustumisesitteitä, joissa kuvataan hyviä käytäntöjä ja rohkaistaan 
niihin. 
IV. PÄÄTELMÄT 
Tämä tiedonanto on eräs vaihe prosessissa, jota täytyy jatkaa, jotta sukupuolinäkökohtien 
kokonaisvaltaisen huomioon ottamisen periaatteelle (mainstreaming) voidaan antaa 
21 
mmÊÊmmm—immm 
merkittävämpi konkreettinen ilmaus kuin menneisyydessä. Yhteenveto tavasta, jolla 
naisten ja miesten välinen tasa-arvo on toistaiseksi otettu huomioon yhteisön politiikoissa, 
johtaa esittämään joukon suuntaviivoja ja ehdotuksia, joita vastaisuudessa on aihetta 
toteuttaa. 
Kukaan ei epäile, etteikö olisi vielä paljon tehtävää, jotta naisten ja miesten välisen tasa-
arvon edistäminen olisi todella olennainen, yhteisön kaikkiin politiikkoihin täysin 
sisällytetty tavoite ja jotta sukupuolinäkökohdat tulisivat sitä varten otetuiksi huomioon 
näiden politiikkojen suunnittelussa ja toteutuksessa. Kukaan ei varsinkaan epäile, etteikö 
näiden suuntaviivojen vähittäinen toteuttaminen vaatisi komission osastojen välisen 
yhteistyön merkittävää vahvistamista samoin kuin kumppanuuden lujittamista 
jäsenvaltioiden ja asiaan liittyvien eri toimijoiden ja järjestöjen kanssa. 
Jo tämän tiedonannon laadinta komission jäsenten muodostaman yhtäläisten 
mahdollisuuksien ryhmän aloitteesta todistaa komission keskuudessa käynnistetystä 
toiminnasta. Tällainen osallistuminen kuvastaa poliittista sitoutumista sekä tahtoa antaa 
merkittävä sysäys yhteisön toiminnalle ja täten tukea kaikille tasoilla aloitettuja 
ponnisteluja naisten ja miesten välisen tasa-arvon hyväksi. 
Käynnistetyn yhteistyön dynamiikan on tarkoitus konkretisoitua jo lähikuukausina eri 
toimissa ja aloitteissa. Pekingin kokoukselle jatkona olevat aloitteet aiotaan toteuttaa 
vuonna 1996. Silloin otetaan myös käyttöön uusi yhtäläisten mahdollisuuksien ohjelma, 
jonka neuvosto on äskettäin hyväksynyt ja jonka virallinen aloittaminen antaa aiheen 
merkittävälle kokoukselle syksyllä 1996. Vuonna 1996 on tarkoitus myös vahvistaa 
rakennerahastojen osallistuminen, ja 7. - 8. maaliskuuta 1996 järjestettävä Euroopan 
seminaari tarjoaa mahdollisuuden keskustella siitä jäsenvaltioiden ja muiden asiaan 
liittyvien toimijoiden kanssa. Yhteistyötä työmarkkinaosapuolten kanssa jatketaan, ja tässä 
yhteydessä on palautettava mieliin, että ne ovat äskettäin tehneet ensimmäisen 
työmarkkinakäytännön mukaisen yleissopimuksen perhe- ja työelämän 
y hteensovittami sesta. 
Vuonna 1996 on saavutettava merkittävää edistystä sukupuolinäkökohtien 
kokonaisvaltaisen huomioon ottamisen periaatteen toteuttamisessa yhteisön kaikissa 
politiikoissa, erityisesti kullakin tämän tiedonannon toisessa osassa käsitellyllä alalla. 
Tämän vuoksi on tärkeää laatia säännökset, joiden nojalla toimintaa voidaan jatkuvasti 
seurata ja arvioida Osastojen välisen yhtäläisten mahdollisuuksien ryhmän täytyy edistää 
asiaa ja turvautua tarvittaessa asianmukaisiin ulkopuolisiin asiantuntijalausuntoihin. On 
todella tärkeää syventää politiikkojen tarkastelemista tasa-arvon kannalta ja siten 
määritellä sopivat mittarit ja analyysimenettelyt politiikkojen vaikutusten ohjaamiseksi, 
paikantamiseksi ja mittaamiseksi. Tällaisen järjestelmällisen arvioinnin avulla voidaan 
vahvistaa tasa-arvon huomioon ottamisen todellisuus ja tehokkuus suunnitelluissa toimissa 
ja niiden lisäksi yhteisön kaikissa politiikoissa. Arviointi muodostaa yhden luvun 
yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevassa kertomuksessa, jonka komissio aikoo tästä lähtien 
julkaista vuosittain ja jossa esitellään niin jäsenvaltioissa kuin yhteisön toiminnassakin 
toteutetut politiikat ja toimenpiteet. 
22 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 67 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 
Luettelonumero : CB-CO-96-083-F1-C 
ISBN 92-78-00904-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg