KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Vuosikertomus EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta

1. Johdanto

EU:n ja sen jäsenvaltioiden sekä Korean tasavallan, josta käytetään jäljempänä nimitystä ’Korea’, vapaakauppasopimuksen kolmas vuosipäivä oli 1. heinäkuuta 2014, koska sopimusta on sovellettu väliaikaisesti heinäkuusta 2011 lähtien[1]. Ensimmäisenä uuden sukupolven vapaakauppasopimuksena sitä luonnehtivat kauaskantoisuus ja kokonaisvaltaisuus. Kyseessä on myös ensimmäinen EU:n Aasian maan kanssa tekemä kauppasopimus.

Vapaakauppasopimusta on jo tarkistettu kerran. Vapaakauppasopimuksen lisäpöytäkirja, joka tehtiin Kroatian EU:hun liittymisen ottamiseksi huomioon, allekirjoitettiin maaliskuussa 2014, ja sitä on sovellettu väliaikaisesti 26. toukokuuta 2014 lähtien. Se tehdään lopullisesti sitten, kun Korea on ilmoittanut EU:lle sisäisten menettelyjensä saamisesta päätökseen.

Tämä on kolmas vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa koskeva vuosikertomus, joka on laadittu Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen kahdenvälisen suojalausekkeen täytäntöönpanosta 11. toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2011[2] säännösten mukaisesti. Kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan komissio julkaisee vuosittain kertomuksen sopimuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. Lisäksi sen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää vuosittain seurantakertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ajan tasalle saatetuista tilastoista, jotka koskevat arkaluonteisten alojen ja valvonnan kohteeksi lisäksi valittujen alojen tuotteiden tuontia Koreasta. Näin ollen tässä kertomuksessa yhdistetään nämä kaksi raportointivaatimusta.

Lisäksi kertomuksessa esitetään katsaus niiden vapaakauppasopimuksessa perustettujen eri komiteoiden ja työryhmien toimiin, joiden tehtävänä on seurata sopimuksen täytäntöönpanoa. Koska useimmat näistä komiteoista ja työryhmistä kokoontuivat vuoden 2014 jälkipuoliskolla, tämä kertomus kattaa vapaakauppasopimuksessa perustettujen täytäntöönpanoelinten toiminnan osalta ajanjakson heinäkuulta 2013 joulukuulle 2014.

2. Yleisarvio: kaupan kehitys kolmen vuoden kuluttua vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanosta

2.1. Analyysissä käytetty menetelmä

Jäljempänä esitetty analyysi EU:n ja Korean kahdenvälisistä kauppavirroista perustuu vapaakauppasopimuksen kolmatta täytäntöönpanovuotta (heinäkuu 2013 – kesäkuu 2014) koskevien tietojen ja sopimuksen voimaantuloa ja väliaikaista soveltamista edeltäneen 12 kuukauden ajanjakson (heinäkuu 2010 – kesäkuu 2011) tietojen vertailuun.

On huomattava, että kauppavirtojen muutoksia ei voida pitää yksinomaan vapaakauppasopimuksesta johtuvina, koska niihin vaikuttavat myös muut tekijät. Jäljempänä esitetyistä luvuista saa kuitenkin osviittaa siitä, miten vapaakauppasopimus on tähän mennessä toiminut.

2.2. Tavarakaupan yleinen kehitys

EU:n vienti Koreaan kasvoi 35 prosenttia eli 30,6 miljardista eurosta vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneen 12 kuukauden ajanjakson aikana 41,4 miljardiin euroon vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena.

Vapaakauppasopimuksella kokonaan tai osittain tulleista vapautettujen tuotteiden vienti EU:sta Koreaan kasvoi samana ajanjaksona enemmän kuin vienti yleensä eli 46 prosenttia verrattuna 37 prosenttiin.

Kaavio 1: EU:n vienti Koreaan ja tuonti Koreasta, heinäkuu 2010 – kesäkuu 2014 (miljoonaa euroa)

Lähde: Comext

Vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena Koreasta EU:hun suuntautuvan tuonnin arvo oli yhteensä 37,9 miljardia euroa, mikä on suunnilleen yhtä paljon kuin vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneen 12 kuukauden ajanjakson aikana. Kolmantena vuonna tuonti kuitenkin kasvoi 6 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna.

On syytä huomata, että vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena EU:n tuonti maailmalta väheni 4 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Itse asiassa EU:n tuonti sen 14 tärkeimmältä toimittajalta väheni, lukuun ottamatta Koreaa ja Turkkia (kummankin osalta kasvua 6 %) ja Kiinaa (kasvua 1 %).

Toisin kuin Koreasta EU:hun suuntautuvan tuonnin kokonaiskehitys vapaakauppasopimuksella kokonaan tulleista vapautettujen tuotteiden tuonti kasvoi 21 prosenttia ja osittain vapautettujen tuotteiden tuonti 26 prosenttia, kun taas sellaisten tuotteiden tuonti Koreasta EU:hun, joista ei kanneta suosituimmuustullia, väheni 23 prosenttia.

Kaiken kaikkiaan EU:n 7,6 miljardin euron suuruinen kauppataseen alijäämä Korean kanssa muuttui 3,6 miljardin euron ylijäämäksi EU:n hyväksi vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena.

EU:n osuus Korean kokonaistuonnista maailmalta kasvoi vapaakauppasopimusta edeltäneen ajan 9 prosentista 11 prosenttiin vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Samana ajanjaksona EU:n osuus Korean kokonaisviennistä väheni 11 prosentista 9 prosenttiin.

EU:n viennin kannalta tärkeimmät tuoteluokat ovat seuraavat:

§ ”Koneet ja laitteet” (TDC[3] 16), joiden osuus on lähes 34 prosenttia EU:n kokonaisviennistä Koreaan. Kyseinen vienti oli kasvanut yli 23 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena verrattuna vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneeseen 12 kuukauden jaksoon.

§ ”Kuljetusvälineet” (TDC 17), joiden vienti on kasvanut yli 56 prosenttia sen jälkeen, kun vapaakauppasopimus tuli voimaan. Suurin kasvu tapahtui vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon viimeisten kahden vuoden aikana. Kuljetusvälineiden osuus on 16 prosenttia EU:n kokonaisviennistä Koreaan.

§ ”Kemialliset tuotteet” (TDC 06), joiden vienti kasvoi 9 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena ja joiden osuus on yli 12 prosenttia EU:n kokonaisviennistä.

§ Muut tuoteluokat, joiden osalta EU:n vienti kasvoi huomattavasti heinäkuusta 2011 lähtien, ovat ”mineraalituotteet” (yli 1 000 %[4]), ”puu” ja ”helmet ja jalometallit”[5] (noin 120 %).

EU:n viennistä Koreaan olisi viennin nykyisellä tasolla aiheutunut 1,6 miljardin euron suuruiset tullit vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena, jos vapaakauppasopimus ei olisi ollut voimassa.

EU:n tuonnissa Koreasta keskeiset tuoteluokat ovat seuraavat:

§ ”Koneet ja laitteet” (36 % EU:n tuonnista Koreasta), joiden osalta EU:n tuonti on vähentynyt 20 prosenttia vapaakauppasopimuksen voimaantulon jälkeen.

§ ”Kuljetusvälineet” (26 % EU:n kokonaistuonnista Koreasta), joiden osalta EU:n tuonti on vaihdellut vapaakauppasopimuksen kolmen täytäntöönpanovuoden aikana. Niiden tuonti oli kesäkuussa 2014 lähes samalla tasolla kuin kesäkuussa 2011.

§ Merkittävää kasvua on havaittu muovien, mineraalien ja kemiallisten tuotteiden tuonnissa EU:hun (noin 51 %, 112 % ja 48 % siitä lähtien, kun vapaakauppasopimus tuli voimaan).

2.3. Palvelukauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset

Palvelukauppaa koskevat tilastot laahaavat jäljessä, eikä niitä ole vielä käytettävissä vapaakauppasopimuksen kolmannen täytäntöönpanovuoden osalta.

Vuonna 2013 EU:n palveluvienti Koreaan oli arvoltaan 10,6 miljardia euroa. Kasvua edellisvuoteen oli 18 prosenttia. Samaan aikaan EU toi palveluja Koreasta 5,6 miljardin euron edestä, eli kasvua oli 11 prosenttia vuoteen 2012 verrattuna.

Vuonna 2013 EU:lla oli suoria ulkomaisia sijoituksia Koreassa 32,6 miljardin euron edestä, kun taas Korealla oli suoria ulkomaisia sijoituksia EU:ssa 18,9 miljardin euron edestä.

2.4. Moottoriajoneuvojen ja niiden osien kaupan kehitys

Moottoriajoneuvojen (HS 8703) vienti EU:sta Koreaan kasvoi 90 prosenttia eli 2 miljardista eurosta (74 600 yksikköä) vapaakauppasopimusta edeltäneen 12 kuukauden ajanjakson aikana 3,8 miljardiin euroon (141 800 yksikköä) vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Niiden osuus EU:n kokonaisviennistä Koreaan on 9 prosenttia. Kasvu tapahtui pääasiassa vapaakauppasopimuksen toisena ja kolmantena täytäntöönpanovuotena, joiden aikana vuotuinen viennin kasvu oli noin 35 prosenttia.

EU:n tuonti Koreasta kasvoi 53 prosenttia eli 2,6 miljardista eurosta 4 miljardiin euroon tai 25 prosenttia tuotujen yksikköjen määrässä mitattuna (300 000:sta 375 000:een yksikköön). Kasvu tapahtui lähes kokonaan (53 %) vapaakauppasopimuksen ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena. Moottoriajoneuvojen osuus on noin 11 prosenttia kaikesta EU:n tuonnista Koreasta. Samalla ajanjaksolla henkilöautojen tuonti EU:hun muualta maailmasta vähentyi 7 prosenttia.

Kaavio 2: Moottoriajoneuvojen vienti EU:sta Koreaan ja tuonti Koreasta, heinäkuu 2010 – kesäkuu 2014 (miljoonaa euroa)

Lähde: Comext

Autonosien vienti EU:sta Koreaan oli arvoltaan noin 1,1 miljardia euroa vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Se on kasvanut 6 prosenttia vapaakauppasopimusta edeltäneestä 12 kuukauden ajanjaksosta. Autonosien tuonti EU:sta Koreaan puolestaan kasvoi yli 20 prosenttia eli 2,2 miljardista eurosta vapaakauppasopimusta edeltäneen 12 kuukauden ajanjakson aikana 2,6 miljardiin euroon vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Kyseisen kolmen vuoden ajanjakson aikana tuonti muualta maailmasta kasvoi vain 3 prosenttia.

2.5. Tullietuuksien käyttö vapaakauppasopimuksen puitteissa

Viimeisimpien käytettävissä olevien tietojen (heinäkuulta 2013 kesäkuulle 2014) perusteella EU:n etuusjärjestelyjen kokonaiskäyttöaste Korean markkinoilla on 65,9 prosenttia.

TDC-luokkien perusteella etuusjärjestelyjen käyttöasteet ovat korkeimmat kuljetusvälineiden luokassa (TDC 17, 94 %) ja eläinten ja eläintuotteiden luokassa (TDC 1, 89 %). Vähäisintä etuusjärjestelyjen käyttö on helmien ja jalometallien luokassa (TDC 14, 40 %) ja perusmetallien luokassa (TDC 15), vuotien ja nahkojen luokassa (TDC 8) ja koneiden luokassa (TDC 16) (noin 50 %).

Etuusjärjestelyjen suhteellisen vähäistä käyttöä tietyissä luokissa ei nähtävästi voida selittää alkuperäsääntöjen rajoittavuudella eikä EU:n viejien etuusmarginaaleilla suhteessa Korean suosituimmuustulliin. Yksi mahdollinen syy, joka tuli esiin teollisuuden kanssa järjestetyissä kuulemisissa, on vapaakauppasopimuksessa viejille asetettu valtuutetun viejän aseman hakemista koskeva vaatimus, jotta ne voisivat hyötyä tullietuuksista. Tämän aseman hakemisen katsotaan vievän paljon aikaa ja resursseja. Lisäksi vapaakauppasopimukseen sisältyvä suoran kuljetuksen lauseke, jossa edellytetään, että tavarat on lähetettävä suoraan EU:sta Koreaan (ja päinvastoin), jotta niiden voidaan katsoa olevan ”peräisin” EU:sta tai Koreasta, estää joitakin viejiä, jotka käyttävät alueellisia keskuksiaan Aasiassa, hyötymästä vapaakauppasopimuksen mukaisista etuusjärjestelyistä.

Mitä tulee Korean vientiin EU:hun, Korean etuusjärjestelyjen kokonaiskäyttöaste EU:ssa oli 81,3 prosenttia vuonna 2013. Etuusjärjestelyjen käyttö oli mittavinta (käyttöaste yli 90 %) kuljetusvälineiden luokassa (TDC 05) ja vähäisintä (käyttöaste noin 33 %) helmien sekä vuotien ja nahkojen luokassa.

3. Vapaakauppasopimuksessa perustettujen täytäntöönpanoelinten toiminta

Vapaakauppasopimuksen institutionaalisilla määräyksillä perustettiin seitsemän erityiskomiteaa ja seitsemän työryhmää sekä käynnistettiin teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva vuoropuhelu. EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen ministeritason vuotuinen kauppakomitea vastaa seurannasta ja huolehtii sopimuksen asianmukaisesta toiminnasta. Vuonna 2014 kaikki komiteat ja työryhmät pitivät kokouksia ja myös teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa vuoropuhelua käytiin. Kokoukset pidettiin useimmiten Brysselissä. Asiasta esitetään seuraavassa tiivistelmä.

Moottoriajoneuvoja ja niiden osia käsittelevä työryhmä kokoontui 17. kesäkuuta 2014 Brysselissä. Suurin osa käsiteltävistä asioista liittyi markkinoille pääsyä koskeviin kysymyksiin eikä niinkään vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon liittyviin kysymyksiin. Näihin kuuluivat muun muassa Korean lainsäädäntöehdotukset polttoainetehokkuudesta, autokannan keskimääräisten päästöjen järjestelmät, renkaiden merkinnät, Korean uusi asetus renkaiden energiatehokkuudesta, suurten linja-autojen apujarrujärjestelmät, ajoneuvojen leveysrajoitus ja vetoajoneuvot. Osapuolet keskustelivat myös vapaakauppasopimuksen liitteen 2-C päivityksestä, jotta otettaisiin huomioon tarkistetut EU:n säädösviittaukset vetokoukkuihin ja kuljettajan näkyvyyden varmistaviin laitteisiin, ja olivat yhtä mieltä siitä, että kauppakomitean olisi sovittava päivityksestä.

Lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita käsittelevä työryhmä, joka kokoontui 18. kesäkuuta 2014 Brysselissä, keskusteli Korean lääkkeiden hinnoittelujärjestelmästä ja innovatiivisten lääkkeiden arvon asianmukaisesta tunnustamisesta, hintoja ja määriä koskevasta tarkistetusta Korean sopimuksesta, lääkkeiden sarjanumeroiden täytäntöönpanosta Koreassa, vaikuttavista farmaseuttisista aineista, menetelmästä lääkinnällisten laitteiden korvaushintojen leikkaamiseksi Koreassa ja EU:n lääkinnällisiä laitteita koskevan lainsäädännön muutosehdotuksesta. Työryhmän kokouksen jälkeen keskusteluja käytiin asiantuntijatasolla tarkoituksena selvittää uusia mahdollisuuksia sääntelyn yhdenmukaistamiseksi lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden alalla.

Kemikaaleja käsittelevä työryhmä kokoontui samana päivänä 18. kesäkuuta 2014 Brysselissä vaihtamaan tietoja kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) kummankin osapuolen osalta. Korea ilmoitti EU:lle K-REACH ‑säädöksen täytäntöönpanon määräajoista ja prosessista, ja EU kertoi pk-yritysten tukitoimista, joita on EU:ssa kehitetty REACH-asetuksen panemiseksi täytäntöön. Komitea sopi myös kemikaaleja koskevan teknisen yhteistyön lisäämisestä Korean ympäristöministeriön ja Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) välillä.

Tullikomitea kokoontui 18.–19. kesäkuuta 2014 Soulissa. Se keskusteli alkuperän varmentamisen menettelyistä ja menetelmistä ja alkuperäsäännöistä, mukaan lukien suoraa kuljetusta koskeva sääntö, jonka osalta EU muistutti, että on tärkeää muuttaa nykyinen suoraa kuljetusta koskeva sääntö muuttumattomuussäännöksi, joka mahdollistaisi lähetysten jakamisen kolmannessa maassa. Komitea keskusteli myös jalostetun surimin ’pääainesosan’ tulkinnasta ja tuotekohtaisten alkuperäsääntöjen (HS-koodista 2007 HS-koodiin 2012) saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi keskusteltiin mahdollisuudesta tehdä valtuutettujen talouden toimijoiden vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus.

Tavarakauppakomitea kokoontui 16. syyskuuta 2014 Brysselissä. Komitea hyväksyi tavarakauppakomitean päätösluonnoksen tariffikiintiöiden hallinnointia koskevien sääntöjen hyväksymisestä. Komitea keskusteli myös useista vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä kysymyksistä ja kahdenvälisen kaupan ongelmista, kuten luonnonmukaisten maataloustuotteiden vastaavuudesta, vapaakauppasopimuksen lisäyksen 2-B-3 (elektroniikka) tarkistamisesta, koneita koskevista Korean turvallisuustodistusvaatimuksista ja kosmetiikasta. EU pyysi lisäksi uudelleen vapaakauppasopimuksen muuttamista siten, että tarkistetaan suoran kuljetuksen lauseketta, lisätään markkinoille korjauksen jälkeen palaavia tuotteita koskeva lauseke ja sisällytetään vetoajoneuvot muuta kuin tariffeja koskevaan liitteeseen moottoriajoneuvoista ja autoista (liite 2-C).

Korean niemimaan ulkoisen jalostuksen vyöhykkeitä käsittelevä komitea kokoontui 17. syyskuuta 2014 Brysselissä. Korea kertoi viimeaikaisesta kehityksestä Pohjois-Koreassa sijaitsevalla Koreoiden yhteisellä Gaeseongin teollisuusalueella. Komitea tarkasteli taloudellisen jatkokehityksen edellytyksiä ja keskusteli ulkoisen jalostuksen vyöhykkeitä koskevien kriteerien vahvistamisesta ja enimmäismääräksi asetetun kynnysarvon määräämisestä. EU pani merkille Korean ehdotukset ja selitti EU:n poliittisia rajoitteita. Osapuolet tunnustivat aiheen poliittisen arkaluontoisuuden mutta sopivat jatkavansa keskusteluja työryhmätasolla.

Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa vuoropuhelua käytiin 25. syyskuuta 2014 Soulissa. Osapuolet kertoivat lainsäädännön ja politiikan viimeaikaisesta kehityksestä teollis- ja tekijänoikeuksien alalla erityisesti patenttien, tavaramerkkien, mallien ja tekijänoikeuksien osalta. EU muistutti vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoon liittyvästä kysymyksestä, joka koski julkisia esittämisoikeuksia koskevia säännöksiä, sekä tarpeesta sovittaa Korean lainsäädäntö yhteen vapaakauppasopimuksen kanssa. Vuoropuhelussa käsiteltiin myös teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä. Lisäksi osapuolet keskustelivat lähestymistavastaan ja strategiastaan teollis- ja tekijänoikeuskysymyksiin kolmansissa maissa.

Julkisia hankintoja käsittelevä työryhmä kokoontui ensimmäisen kerran 26. syyskuuta 2014 Soulissa. Osapuolet vaihtoivat tietoja nykyisestä kansallisesta julkisten hankintojen markkinoiden tilanteesta ja niiden näkymistä ja arvioivat nykyistä markkinoillepääsytilannetta markkinoillaan sekä vapaakauppasopimuksen julkisia hankintoja koskevan luvun täytäntöönpanoa. Osapuolet keskustelivat myös markkinoiden nykyisistä esteistä ja rajoituksista ja siitä, miten niihin voitaisiin puuttua, sekä siitä, miten voitaisiin lisätä osallistumista kummankin osapuolen julkisten hankintojen markkinoille.

Terveys- ja kasvinsuojelukomitea kokoontui 10. lokakuuta 2014 Brysselissä. Komitea keskusteli kana–ginsengkeiton ja elävien oliivikampeloiden viennistä Koreasta EU:hun, luottamusta lisäävistä toimista ja yhteistyöstä eläinten hyvinvointiin liittyvissä kysymyksissä, avoimuudesta, naudanlihan viennistä EU:sta Koreaan, afrikkalaisen sikaruton puhkeamisesta Puolassa ja EU:n pyynnöstä soveltaa aluejaon periaatteita, ”syntynyt ja kasvatettu” ‑lausekkeesta sekä raakamaitotuotteiden, hedelmien ja vihannesten viennistä EU:sta Koreaan.

Kulttuuriyhteistyökomitea piti 10. lokakuuta 2014 toisen kokouksensa Soulissa. Se hyväksyi välimiespaneelin, johon viitataan vapaakauppasopimuksen yhteydessä tehdyn kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan 3 a artiklassa. Osapuolet vaihtoivat myös näkemyksiä kulttuuripolitiikastaan ja keskustelivat kulttuuriteollisuudesta ja luovan alan teollisuudesta, taiteilijaresidensseistä sekä audiovisuaalisista yhteistuotannoista. Jälkimmäisellä alalla päätettiin toteuttaa erinäisiä toimenpiteitä, joilla tiedotetaan asiasta paremmin elokuva-alan ammattilaisille. On syytä huomata, että kulttuuriyhteistyötä koskevan pöytäkirjan mukaisesti kauppakomitea ei ole toimivaltainen kyseistä pöytäkirjaa koskevissa kysymyksissä ja kulttuuriyhteistyökomitea suorittaa tämän pöytäkirjan osalta kaikki kauppakomitean tehtävät.

Maantieteellisiä merkintöjä käsittelevä työryhmä kokoontui 6. marraskuuta 2014 Brysselissä. Työjärjestysluonnoksen osalta on edistytty huomattavasti, ja se voidaan hyväksyä sen jälkeen, kun osapuolet ovat saaneet sisäiset menettelynsä päätökseen. Osapuolet toimittivat uusien maantieteellisten merkintöjen luettelonsa lisättäväksi vapaakauppasopimuksen mukaiseen suojattujen maantieteellisten merkintöjen luetteloon ja keskustelivat asiasta.

Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä komitea kokoontui 8. joulukuuta 2014 Brysselissä. Osapuolet vaihtoivat näkemyksiä ympäristö- ja työllisyyspolitiikastaan, myös ilmastonmuutoksen, vihreän kasvun ja kiertotalouden alalla. Komitea keskusteli myös keskeisistä monenvälisistä ympäristösopimuksista ja vaihtoi tietoja luonnonvaraisten eläinten laittomasta kaupasta ja laittomasta puunkorjuusta. Lisäksi keskusteltiin työvoimakysymyksistä, myös ILOn keskeisistä yleissopimuksista, erityisesti yhdistymisvapauden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden ja pakkotyön osalta, mukaan luettuina toimenpiteet, joilla puututaan epäoikeudenmukaisiin työelämän käytänteisiin. Lisäksi keskusteltiin vielä kansainvälisten suuntaviivojen ja periaatteiden täytäntöönpanosta yritysten yhteiskuntavastuun alalla.

Kauppapoliittisia suojakeinoja käsittelevä työryhmä kokoontui 9. joulukuuta 2014 Soulissa. Osapuolet keskustelivat voimassa olevien kaupan suojakeinojen yleisestä tilanteesta Korean ja EU:n kahdenvälisessä kaupassa. Lisäksi ne vaihtoivat näkemyksiä politiikkansa suunnasta, myös viimeaikaisista muutoksista. Lisäksi käytiin teknistä keskustelua polkumyyntiä ja vahinkoa koskevista tutkimuksista. Osapuolet keskustelivat myös kolmansia maita koskevien tapausten viimeaikaisesta kehityksestä.

Palvelukauppaa, sijoittautumista ja sähköistä kauppaa käsittelevä komitea kokoontui 16. joulukuuta 2014 Soulissa. Kokouksessa käytiin keskusteluja eri aiheista posti- ja lähettipalvelujen, rahoituspalvelujen ja jakelupalvelujen alalla. Postipalvelujen osalta osapuolet sopivat ryhtyvänsä toimeen, jotta sääntelyjärjestelmän periaatteet saadaan toimitettua seuraavaan kauppakomitean kokoukseen. Komitea keskusteli myös sijoituksia koskevan oikeudellisen kehyksen tarkistamisesta vapaakauppasopimuksen 7.16 artiklan nojalla ja yleisestä yritystoimintaympäristöstä palvelualalla.

Myös palvelujen vastavuoroista tunnustamista koskevia sopimuksia käsittelevä työryhmä kokoontui samana päivänä eli 16. joulukuuta 2014 Soulissa. Kokousta edelsi kummankin osapuolen insinöörien ja arkkitehtien ammattijärjestöjen välinen keskustelu. Osapuolet vaihtoivat näkemyksiä vastavuoroista tunnustamista koskeviin sopimuksiin liittyvistä aloitteistaan muiden maiden kanssa ja arvioivat näiden keskustelujen edistymistä ammattijärjestöjen välillä. Osapuolet olivat yhtä mieltä siitä, että ammattijärjestöjä olisi kannustettava jatkamaan yhteistyötä. Ne myös päättivät jatkaa hyödyllistä tiedonvaihtoa vastavuoroista tunnustamista koskevista sopimuksista kummankin osapuolen kahdenvälisten sopimusten puitteissa.

Kauppakomitea kokoontui 16. lokakuuta 2014 Brysselissä. Puheenjohtajina toimivat yhdessä entinen kauppakomissaari Karel De Gucht ja Korean kauppa-, teollisuus- ja energiaministeri Yoon Sang-jick. Komitea arvioi kahdenvälisen kaupan kehitystä kolme vuotta vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanon jälkeen ja oli yhtä mieltä siitä, että vapaakauppasopimuksella on ollut myönteisiä vaikutuksia, etenkin tarkasteltaessa täysin tai osittain tullista vapautettujen tuotteiden kauppaa, jossa osapuolten vienti on kasvanut. EU toisti vapaakauppasopimuksen muuttamista koskevan pyyntönsä, jotta saataisiin aikaan kumpaakin osapuolta hyödyttävä muutospaketti. Osapuolet sopivat teknisestä mukautuksesta muuta kuin tariffeja koskevaan liitteeseen moottoriajoneuvoista ja niiden osista (liite 2-C) siten, että vanhentuneet säädösviittaukset saatetaan ajan tasalle vastaavuustaulukoissa, jotta voitaisiin turvata talouden toimijoiden oikeusvarmuus.

Osapuolet ottivat esiin joitakin täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia, kuten palvelujen kauppa, vapaakauppasopimuksen 13.4 artiklan täytäntöönpano monenvälisten työelämän normien ja sopimusten osalta sekä surimin ”pääainesosan” tulkinta. Lisäksi keskusteltiin muista kahdenväliseen kauppaan vaikuttavista kysymyksistä, kuten luonnonmukaisen maatalouden tuotteiden vastaavuudesta, Korean asettamasta puolalaisen sianlihan tuontikiellosta afrikkalaisen sikaruton vuoksi, renkaiden E-merkinnän käytöstä, markkinoille pääsyyn liittyvistä EU:n huolenaiheista kosmetiikan osalta ja elävien oliivikampeloiden viennistä Koreasta EU:hun.

Osapuolet totesivat olevansa edelleen sitoutuneet panemaan vapaakauppasopimuksen täysimääräisesti täytäntöön.

4. Sopimuksen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän 13 luvun täytäntöönpano

Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kolmas kokous järjestettiin 8. joulukuuta 2014 Brysselissä.

Komitean toisessa kokouksessa annetun yhteisen julistuksen mukaisesti esityslistalla jätettiin tilaa kansalaisyhteiskunnan foorumin puheenjohtajille, jotta he saattoivat esittää ajantasaistetun katsauksen kansallisten neuvoa-antavien ryhmien työskentelyyn. EU pani tyytyväisenä merkille Korean kansallisen neuvoa-antavan ryhmän uudistuneen kokoonpanon ja erityisesti ammattiliittojen ja työnantajien laajemman edustuksen. Komitea lupasi esitellä yhteenvedon kolmannen kokouksensa keskusteluista kansalaisyhteiskunnan foorumin kolmannessa kokouksessa, joka pidettiin seuraavana päivänä eli 9. joulukuuta.

Ympäristöä koskevan osuuden aikana keskusteltiin päästökauppajärjestelmistä, vihreästä kasvusta ja kiertotaloudesta sekä joistakin tärkeimmistä monenvälisistä ympäristösopimuksista. Korean päästökauppajärjestelmän käynnistyttyä 1. tammikuuta 2015 osapuolet korostivat, kuinka tärkeää on jatkaa yhteistyötä tällä alalla. EU kuvaili Euroopan ja Itä-Aasian kehittyvien hiilimarkkinoiden tarjoamia liiketoimintamahdollisuuksia. Lisäksi EU kertoi Korealle viimeisimmät uutiset tiedonannostaan, joka koskee sen toimintamallia luonnonvaraisten eläinten laittoman kaupan torjumiseksi, ja käynnissä olevasta sidosryhmien kuulemisesta siitä, miten tätä toimintamallia voitaisiin vahvistaa muun muassa tiivistämällä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa. Korea puolestaan esitteli kansallista politiikkaansa. EU esitteli käytössään olevat tärkeimmät välineet, joilla torjutaan laitonta puunkorjuuta ja siihen liittyvää kauppaa, kun taas Korea totesi, että maassa on kehitteillä säädösehdotus, joka koskee laittomasti korjatun puun kauppaa. Osapuolet sopivat jakavansa kokemuksia meneillään olevan kehityksen pohjalta.

Työvoimapolitiikkaa koskevan osuuden aluksi Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiantuntija esitteli keskeisten (erityisesti pakkotyötä sekä yhdistymisvapautta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta koskevien sopimusten) ja ajan tasalle saatettujen ILOn yleissopimusten ratifiointia koskevan kehityksen ja sitä, mitä on opittu muilta mailta ratifioinnin esteistä ja keinoista niihin puuttumiseksi. ILO tarjoutui edelleen jatkamaan teknistä yhteistyötä ja antamaan neuvoja näissä kysymyksissä.

Työvoimakysymysten osalta kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevässä komiteassa keskusteltiin ILOn keskeisistä yleissopimuksista sekä osapuolten sitoutumisesta vapaakauppasopimuksen nojalla noudattamaan lainsäädännössään ja käytännöissään työelämää koskevia ILOn perusperiaatteita ja -oikeuksia. Osapuolet sopivat ennen komitean seuraavaa kokousta jakavansa tekstejä, joissa esitetään tilannekatsaus ja vielä suunnitteilla olevia toimia ILOn keskeisten ja muiden ajan tasalle saatettujen yleissopimusten ratifioimiseksi, ja vaihtavansa näitä tietoja kansalaisyhteiskunnan foorumin kanssa.

Mitä tulee vapaakauppasopimuksen liitteen 13 mukaiseen yhteistyöhön, Korea ja EU keskustelivat ympäristöhyödykkeitä koskevasta sopimuksesta käytävien neuvottelujen käynnistämiseen liittyvästä viimeaikaisesta kehityksestä ja toistivat olevansa sitoutuneita tähän aloitteeseen ja suhtautuvansa siihen kunnianhimoisesti. Osapuolet keskustelivat myös yritysten yhteiskuntavastuusta ja mahdollisista yhteistyöaloista Korean ja EU:n ympäristömerkkien osalta. Lopuksi EU esitteli lyhyesti uuden kumppanuusvälineen.

Komitea pani tyytyväisenä merkille avoimen ja rakentavan keskustelun kolmannessa kokouksessaan ja päätti jatkaa vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan foorumin kanssa. Se sopi alustavasti pitävänsä neljännen kokouksensa syyskuun 2015 loppuun mennessä Koreassa ja totesi, että sen olisi kokoonnuttava ennen kauppakomiteaa.

5. Asetuksen (EU) N:o 511/2011 täytäntöönpano

Asetus (EU) N:o 511/2011 (suojalausekeasetus) on EU:n sisäinen säädös, jolla pannaan täytäntöön EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksen kahdenvälinen suojalauseke.

Kuten suojalausekeasetuksen 3 ja 11 artiklassa säädetään, komissio on seurannut korealaisten tuotteiden tuonnin ja viennin kehitystä arkaluonteisilla aloilla, kuten autojen, autonosien, tekstiilien ja kulutuselektroniikan aloilla, joihin tullinpalautus saattaa vaikuttaa. Siitä lähtien kun vapaakauppasopimuksen väliaikainen soveltaminen alkoi heinäkuussa 2011 komissio on jakanut seurannan tulokset EU:n jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin ja asianomaisten sidosryhmien kanssa joka toinen kuukausi.

Suojalausekeasetuksessa säädetään myös mahdollisuudesta käynnistää suojatoimia koskeva tutkimus tai ottaa käyttöön ennakkovalvontatoimenpiteitä asetuksessa määritellyin tietyin edellytyksin. Vapaakauppasopimuksen kolmannen täytäntöönpanovuoden aikana komissio ei saanut tällaisia pyyntöjä.

5.1. Koreasta EU:hun tulevan tuonnin kehitys seurannan kattamilla aloilla

Seuraavassa on tiivistelmä seurannasta vapaakauppasopimuksen kolmannen täytäntöönpanovuoden aikana. On syytä huomata, että vapaakauppasopimuksen kolmannen täytäntöönpanovuoden tietoja on seurantaa varten verrattu edelliseen 12 kuukauden ajanjaksoon, minkä vuoksi jotkin luvut voivat poiketa kohdassa 2 esitetystä yleisluontoisesta kaupan analyysistä, jossa vapaakauppasopimuksen kolmannen täytäntöönpanovuoden tietoja on verrattu vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneeseen 12 kuukauden ajanjaksoon.

Lisäksi on huomattava, että seurantaa varten tehty vertailu perustuu Koreasta EU:hun tuotuihin määriin eli autojen tapauksessa kappalemääriin ja autonosien, tekstiilien ja elektroniikan tapauksessa 1 000 kiloon.

i) Autosektori

Autojen tuonti Koreasta lisääntyi 20 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena (heinäkuu 2013 – kesäkuu 2014) verrattuna edeltävään vuoteen (heinäkuu 2012 – kesäkuu 2013). Tämä kasvusuuntaus on erityisen huomattavaa sellaisten autojen kohdalla, joissa on sähkömoottorit, vaikka tuontimäärät ovat merkityksettömiä tässä luokassa. Keski- ja suuritehoisilla moottoreilla varustettujen autojen tuonti kasvoi 50 prosenttia, kun taas pienitehoisilla moottoreilla varustettujen autojen tuonti laski 7 prosenttia. On syytä huomata, että autojen tuonti Koreasta on edelleen alhaisemmalla tasolla kuin ajanjaksolla heinäkuusta 2007 kesäkuulle 2008.

Autonosien tuonnin kohdalla vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena tapahtui hienoista nousua (6 %) verrattuna edeltävään vuoteen. Tämä nousu on suurempaa kuin vapaakauppasopimuksen toisena täytäntöönpanovuotena. Se vaikuttaisi kuitenkin osoittavan, että tuontitaso on vakiintunut viimeisten kolmen vuoden aikana.

ii) Tekstiilisektori

Korealaisten tekstiilien tuonti väheni 12 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena verrattuna edeltävään vuoteen. Tämä on verrattavissa 6 prosentin laskuun vapaakauppasopimuksen toisena täytäntöönpanovuotena verrattuna ensimmäiseen täytäntöönpanovuoteen.

iii) Elektroniikkasektori

Elektroniikan tuonti väheni 13 prosenttia vapaakauppasopimuksen toisena täytäntöönpanovuotena, mutta kolmannen vuoden aikana se kasvoi 31 prosenttia.

5.2. Tullinpalautus

Komissio seurasi erityisesti suojalausekeasetuksen 11 artiklan 1 kohdan säännösten mukaisiin alkuperäsääntöihin liittyviä tullinpalautuksia. Tarkoituksena oli arvioida Korean valmistusprosessin ja Koreasta EU:hun vietyjen lopputuotteiden ulkomaista sisältöä. Asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään menettelystä alkuperäsääntöpöytäkirjan 14 artiklan soveltamiseksi tullinpalautuksiin tai tulleista vapauttamiseen.

Analyysissä keskityttiin seurannan kohteena olevien tuotteiden tuontiarvoon vuoden 2014 kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana verrattuna vastaavaan ajanjaksoon vuonna 2013, sillä näiltä kausilta on saatavilla täydelliset tiedot.

Elektroniikkasektorilla Koreasta EU:hun tulevan tuonnin kehitystä (supistumista tai kasvua) on tapahtunut pääasiassa seuraavissa HS-nimikkeissä: 8519.20, 8519.50, 8519.89, 8521.10, 8521.90, 8525.50, 8525.60, 8526.91, 8526.92, 8527.12 8527.13, 8527.19, 8527.21, 8527.29, 8527.91, 8527.92, 8527.99, 8528.41, 8528.49, 8528.51, 8528.59, 8528.69 ja 8528.72. Kaiken kaikkiaan tuonti väheni nimikkeiden 8521 (–14 %) ja 8527 (–17 %) osalta, kun taas nimikkeiden 8526 (73 %) ja 8528 (52 %) osalta tuonti kasvoi. Saman ajanjakson aikana näiden tuotteiden osien tuonti Koreaan on vähentynyt: HS-nimikkeen 8522 osalta tuonti Kiinasta väheni (–10 %) ja tuonti Japanista kasvoi (4 %), kun taas HS-nimikkeen 8529 osalta tuonti sekä Kiinasta (–3 %) että Japanista (–2 %) väheni.

Tekstiilien (langat ja kankaat) osalta nimikkeiden HS 5204 (puuvillaompelulanka) ja HS 5205 (puuvillalanka, ei tarkoitettu vähittäismyyntiin) tuonnin havaittiin vähentyneen huomattavasti. Samaan aikaan nimikkeiden HS 5207 (puuvillalanka vähittäismyyntiin), HS 5408 (muuntokuitufilamenttilangasta kudotut kankaat), HS 5509 (synteettikatkokuitulanka), HS 5510 (muuntokatkokuitulanka) ja HS 5511 (lanka katkotuista tekokuiduista) osalta voitiin havaita tuonnin lisääntyneen merkittävästi. Langat hyötyvät vuotuisilla kiintiöillä turvatusta ”Valmistus karstaamattomista, kampaamattomista tai muuten kehruuta varten käsittelemättömistä katkotuista tekokuiduista” -säännöstä.

Autojen osalta Koreasta EU:hun tuleva tuonti on vähentynyt yleisesti (keskimäärin –1 %) HS-nimikkeessä 8703, mutta tämä vähentyminen ei päde kaikentyyppisiin autoihin vaan riippuu moottorin tyypistä ja tehosta. Samaan aikaan HS-nimikkeisiin 8707 ja 8708 kuuluvien autonosien tuotantopanosten tuonti Kiinasta Koreaan väheni 67 prosenttia ja 9 prosenttia. HS-nimikkeisiin 8707 ja 8708 kuuluvien autonosien tuonti Japanista Koreaan väheni 96 prosenttia ja 2 prosenttia. Moottoreiden tuonti Kiinasta Koreaan väheni 19 prosenttia HS-nimikkeen 8407 osalta ja 4 prosenttia HS-nimikkeen 8408 osalta. Japanista peräisin olevien moottoreiden tuonti Koreaan väheni HS-nimikkeen 8407 osalta 32 prosenttia ja kasvoi HS-nimikkeen 8408 osalta 24 prosenttia.

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että sallituilla tullinpalautuksilla ei erityisseurantalausekkeen kohteena olevien tuotteiden osalta ainakaan toistaiseksi vaikuta olleen merkittävää vaikutusta Korean tuotantomalliin. Ne eivät etenkään johtaneet tuotantopanosten tuonnin kasvuun Korean naapurimaista.

6. Päätelmät

EU:n ja Korean välisen vapaakauppasopimuksen kolmen täytäntöönpanovuoden perusteella on selvää, että vapaakauppasopimus on toiminut erittäin hyvin kummankin osapuolen ja etenkin EU:n kannalta. EU:n tavaravienti Koreaan kasvoi 35 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena verrattuna vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneeseen 12 kuukauden jaksoon. Vaikka tuonti Koreasta oli suunnilleen samalla tasolla kuin vapaakauppasopimusta edeltäneellä 12 kuukauden jaksolla, se kasvoi 6 prosenttia vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena verrattuna edeltävään vuoteen. Koreasta peräisin olevan viennin heikompi tulos on nähtävä osana kysynnän vähentymistä EU:ssa finanssikriisin seurauksena: EU:n tuonti sen 14 tärkeimmältä toimittajalta on vähentynyt, ja Korea on itse asiassa Turkin ja Kiinan ohella yksi niistä harvoista kauppakumppaneista, joiden vienti EU:hun kasvoi vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Näin ollen vaikuttaa siltä, että vapaakauppasopimus on lieventänyt kriisin vaikutuksia Korean vientiin ja että ilman vapaakauppasopimusta Korean vienti EU:hun olisi kärsinyt paljon enemmän.

Kun tarkastellaan vapaakauppasopimuksella joko kokonaan tai osittain tullista vapautetun kahdenvälisen tavarakaupan kehitystä, tilanne näyttää valoisammalta myös Korean kannalta. Tullista kokonaan vapautettujen tavaroiden vienti EU:hun kasvoi 21 prosenttia ja osittain vapautettujen tavaroiden vienti 26 prosenttia.

Myös EU:n kohdalla tullista kokonaan ja osittain vapautettujen tavaroiden vienti on kasvanut enemmän kuin kokonaisvienti. Tullista kokonaan vapautettujen tavaroiden vienti kasvoi 46 prosenttia ja osittain vapautettujen tavaroiden vienti 37 prosenttia.

Vaikka kauppa kukoistaa, vapaakauppasopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano on edelleen erittäin tärkeää. Joitakin täytäntöönpanoon ja kahdenväliseen kauppaan liittyviä ongelmia on vielä ratkaisematta. Esimerkiksi autosektorilla haasteena on edelleen jäljellä olevien tullien ulkopuolisten esteiden poistaminen. Terveys- ja kasvinsuojelutoimien osalta jotkin EU:n viejien kohtaamista ongelmista johtuvat siitä, että Korea soveltaa yksittäisiin EU:n jäsenvaltioihin erilaisia tuontiedellytyksiä eläin- ja kasvituotteiden osalta, vaikka lainsäädäntö on täysin yhdenmukaistettu EU:ssa. Tämä viivästyttää pääsyä Korean markkinoille, sillä EU:n jäsenvaltioiden on neuvoteltava kunkin erikseen. On kuitenkin olemassa myös menestystarinoita, kuten luonnonmukaisten jalostettujen maataloustuotteiden vastaavuutta koskevan sopimuksen tekeminen vuoden 2014 lopussa. Sen seurauksena jalostettuja luonnonmukaisia tuotteita, jotka on jalostettu ja sertifioitu EU:ssa, saa myydä luonnonmukaisina tuotteina Koreassa 1. helmikuuta 2015 alkaen.

Vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanorakenne erilaisine erikoistuneine komiteoineen ja työryhmineen on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi keskustella täytäntöönpanoon ja markkinoille pääsyyn liittyvistä kysymyksistä ja etsiä niihin ratkaisuja. Ne tarjoavat myös foorumin, jolla voidaan säännöllisesti keskustella sääntelyn nykyisestä ja tulevasta kehityksestä ja sen mahdollisista vaikutuksista tulevaan vientiin.

Vapaakauppasopimuksen tarkistamista koskevia keskusteluja jatketaan neljäntenä täytäntöönpanovuotena. Tarkoituksena on löytää tasapainoinen tarkistuspaketti, joka tarjoaisi taloudellisia etuja vientiyrityksille ja kuluttajille niin EU:ssa kuin Koreassa, jotta vapaakauppasopimusta voitaisiin parantaa entisestään ja saada se helpottamaan kauppaa vielä enemmän.

[1] Vapaakauppasopimusta sovelletaan EU:ssa väliaikaisesti, kunnes kaikki jäsenvaltiot ovat ratifioineet sen. Ratifioinnin tilanne on tarkistettavissa neuvoston päätökset sisältävältä verkkosivulta: http://www.consilium.europa.eu/en/documents-publications/agreements-conventions/agreement/?aid=2010036

[2] EUVL L 145, 31.5.2011, s. 19.

[3] ”Tarif Douanier Commun” (= yhteinen tullitariffi)

[4] Mineraalituotteiden (TDC 05) vienti EU:sta Koreaan kasvoi lähinnä vapaakauppasopimuksen ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena (noin 674 %).

[5] TDC 09 ja TDC 14.