Toinen mukautus: Monivuotisen rahoituskehyksen teknisessä mukautuksessa vuodeksi 2016 otettiin huomioon kaksi siirtoa YMP:n pilareiden välillä (ks. jäljempänä toinen taulukko). Nämä siirrot kuuluivat neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 136 a artiklan ja asetuksen (EU) N:o 1307/2013 14 artiklan mukaisen pilareiden välisen joustavuuden piiriin, ja ne olivat myös osittain seurausta viimeksi mainitun asetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisten suoriin tukiin tehtävien vähennysten johdosta saatavasta arvioidusta tulosta. Siirtojen ensimmäisestä kierroksesta säädetään 13 päivänä toukokuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 994/2014, ja se otetaan huomioon 16 päivänä lokakuuta 2014 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 1089/2014. Siirtojen toisesta kierroksesta säädetään 17 päivänä lokakuuta 2014 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1378/2014, ja se otetaan huomioon 29 päivänä tammikuuta 2015 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 2015/141.

Ensimmäinen mukautus: Otsakkeen 2 alaenimmäismäärää koskeva ensimmäinen mukautus tehtiin vuotta 2015 koskevan teknisen mukautuksen yhteydessä. Tämä jäljempänä ensimmäisessä taulukossa esitetty mukautus on otettu huomioon 10 päivänä huhtikuuta 2014 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 367/2014.

Tuoreimpien saatavilla olevien ennusteiden mukaan EU-28:n vuoden 2019 BKTL on 16 489 019 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Rahoituskehysasetuksen 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti rahoituskehykseen ei tehdä muita kyseessä olevaa vuotta koskevia teknisiä mukautuksia varainhoitovuoden aikana eikä sitä seuraavina vuosina jälkikäteen tehtävinä korjauksina. Näin ollen EKT 2010:n mukainen tarkistettu BKTL on 14 029 175 miljoonaa euroa vuonna 2014, 14 716 840 miljoonaa euroa vuonna 2015, 14 847 036 miljoonaa euroa vuonna 2016, 15 294 451 miljoonaa euroa vuonna 2017 ja 15 892 594 miljoonaa euroa vuonna 2018. Nämä määrät ovat ohjeellisia. Samasta syystä liitteen rahoituskehystaulukossa omien varojen enimmäismäärää, joka on nykyisin 1,20 prosenttia suhteessa BKTL:oon (EKT 2010), on mukautettu vain vuodesta 2018 eteenpäin. Vuotta 2017 ja sitä edeltäviä vuosia koskevat omien varojen enimmäismäärät ovat 1,23 prosenttia suhteessa EKT 95:n mukaiseen BKTL:oon.

Taulukossa 2 on esitetty EU-28:n monivuotinen rahoituskehys vuodeksi 2019 mukautettuna (käypinä hintoina). Prosentteina suhteessa BKTL:oon ilmaistu rahoituskehys on tarkistettu tuoreimpien saatavilla olevien talousennusteiden (kevät 2018) perusteella, ja sitä on mukautettu rahoituskehysasetuksen 3 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan mukaisesti.

Sen jälkeen kun omia varoja koskeva vuoden 2014 päätös tuli voimaan, omien varojen enimmäismäärää ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärää on mukautettu Euroopan kansantalouden tilinpitoon 2010 (EKT 2010) perustuvien uusien BKTL-tietojen perusteella. Omien varojen enimmäismäärä on nykyisin 1,20 prosenttia suhteessa BKTL:oon (aikaisemmin 1,23 %) ja maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä 1,26 prosenttia suhteessa BKTL:oon (aikaisemmin 1,29 %).

Pieni mukautus oli tehtävä odottamatta, kun Yhdistynen kuningaskunnan lainsäädäntö, jolla pannaan täytäntöön suoria tukia koskevat unionin säännöt Walesissa, kumottiin kansallisen tuomioistuimen määräyksellä vuonna 2015. Tästä muutoksesta säädetään 2 päivänä joulukuuta 2015 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2016/142, ja se otetaan huomioon 24 päivänä helmikuuta 2016 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2016/257.

Pilarien välisten, varainhoitovuosia 2019 ja 2020 koskevien siirtojen viimeisestä kierroksesta oli ilmoitettava komissiolle viimeistään 1. elokuuta 2017. Siitä säädetään 23 päivänä marraskuuta 2017 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) 162/2018, ja se otetaan huomioon 19 päivänä helmikuuta 2018 annetussa komission täytäntöönpanoasetuksessa 2018/288 (ks. jäljempänä neljäs taulukko).

Otsakkeen 2 alaenimmäismäärän käypinä hintoina ilmaistu muutos on muunnettava vuoden 2011 hinnoiksi, jotta voidaan tehdä tekninen mukautus vuoden 2011 hintoina laadittuun rahoituskehystaulukkoon. Maataloustukirahaston käytettävissä oleva nettomäärä muunnetaan tätä varten ensin vuoden 2011 hinnoiksi käyttämällä 2 prosentin kiinteää deflaattoria. Tulos pyöristetään, jotta saadaan mukautettu otsakkeen 2 alaenimmäismäärä, sillä monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ilmoitetaan ainoastaan miljoonien eurojen tarkkuudella. Vain pyöristämällä voidaan varmistaa, että monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvä alaenimmäismäärä on aina suurempi kuin maataloustukirahaston menoihin käytettävissä oleva nettomäärä. Tuloksena oleva vähäinen ero ei muodosta käytettävissä olevaa liikkumavaraa, vaan se on yksinomaan pyöristämiseen liittyvä laskennallinen ero, joka on seurausta siitä, että kaikki monivuotisen rahoituskehystaulukon määrät on ilmaistava miljoonina euroina. Komissio käyttää kunkin varainhoitovuoden talousarviossa maataloustukirahaston menoihin käytettävissä olevia tarkkoja nettomääriä. Tätä lähestymistapaa on sovellettu myös aiemmissa monivuotisen rahoituskehyksen teknisissä mukautuksissa.

Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään YMP:n kahden pilarin välisten siirtojen nettovaikutus otsakkeen 2 alaenimmäismäärän.

3.Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara

Rahoituskehysasetuksen 5 artiklan mukaan komissio mukauttaa maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin vuosien 2015–2020 osalta määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärän välistä eroa. Mahdolliset mukautukset ylöspäin on kompensoitava kokonaisuudessaan maksumäärärahojen vuoden n – 1 enimmäismäärään (vuoden 2011 hintoina) tehtävällä vastaavalla vähennyksellä.

Vuotta 2016 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2014 jäljelle jäänyt liikkumavara (104 miljoonaa euroa käypinä hintoina) siirrettiin vuodelle 2015 (106 miljoonaa euroa käypinä hintoina) ja enimmäismääriä mukautettiin vastaavasti. Vuotta 2017 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2015 jäljelle jäänyt liikkumavara (1 288 miljoonaa euroa) siirrettiin vuosille 2018–2020. Vuotta 2018 koskevassa teknisessä mukautuksessa vuoden 2016 jäljelle jäänyt liikkumavara (13 991 miljoonaa euroa) siirrettiin vuosille 2018–2020. Tämän vuoden teknisessä mukautuksessa lasketaan maksumäärärahojen vuoden 2017 kokonaisliikkumavara.

Muihin erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksumäärärahat katsotaan määriksi, jotka tulevat monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien lisäksi. Vuoden 2017 maksumäärärahojen enimmäismäärä oli 142 906 miljoonaa euroa käypinä hintoina. Kun ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta vuonna 2014 käyttöön otettu määrä (2 818,2 miljoonaa euroa) on kuitattu, vertailuarvona käytetty jäljellä oleva maksumäärärahojen enimmäismäärä on 140 087,8 miljoonaa euroa. Suoritetut maksut olivat 126 486,6 miljoonaa euroa vuonna 2017. Tämä määrä muodostuu vuoden 2017 talousarviossa hyväksytyistä maksumäärärahoista suoritetuista maksuista (124 690,6 miljoonaa euroa) ja vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyistä määrärahoista (1 796,0 miljoonaa euroa). Erityisrahoitusvälineisiin liittyvät maksut (2 713,3 miljoonaa euroa, josta 2 713,1 miljoonaa euroa on suoritettu ja 0,2 miljoonaa euroa siirretty varainhoitovuodelta toiselle) eivät ole mukana suoritettujen maksujen määrässä. Sen vuoksi maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskennassa käytettävä suoritettujen maksujen määrä on 123 773,3 miljoonaa euroa (124 690,6 miljoonaa euroa + 1 796,0 miljoonaa euroa – 2 713,3 miljoonaa euroa).

Kaikki vuodelta 2016 vuodelle 2017 siirretyt määrärahat katsottiin suoritetuiksi maksuiksi laskettaessa vuoden 2016 maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaraa, vaikka niitä kaikkia ei ollut tosiasiallisesti suoritettu. Siksi peruuntuneet siirretyt määrärahat on lisättävä laskelmaan, koska muutoin suoritettujen maksujen määrä on laskelmassa käytettyä määrää pienempi. Vuodelta 2016 vuodelle 2017 siirrettyjen peruuntuneiden määrärahojen määrä on 99,3 miljoonaa euroa, josta 0,04 miljoonaa euroa koskee erityisrahoitusvälineitä. Peruuntuneiden varainhoitovuodelta toiselle siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä, joka on otettu huomioon laskelmassa, on näin ollen 99,2 miljoonaa euroa.

Vuoden 2017 maksumäärärahojen enimmäismäärään nähden jäljelle jäävä liikkumavara on 16 413,7 miljoonaa euroa käypinä hintoina (142 906 miljoonaa euroa – 2 818,2 miljoonaa euroa – 123 773,3 miljoonaa euroa + 99,2 miljoonaa euroa). Näin ollen vuoden 2017 enimmäismäärään tehdään 16 414 miljoonan euron vähennys käypinä hintoina eli 14 575 miljoonan euron vähennys vuoden 2011 hintoina.

Rahoituskehysasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran ja vastaavan enimmäismääriin tehtävän mukautuksen laskennassa käytetään 2 prosentin vuosittaista deflaattoria. Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavara siirretään vuosien 2019 ja 2020 maksumäärärahojen enimmäismääriin. Vuodelle 2019 siirrettävä määrä on vuoden 2011 hintoina 6 379 miljoonaa euroa (jolloin saavutetaan vuoden 2011 hintoina ilmaistu enimmäismäärä 11 miljardia euroa) ja vuodelle 2020 siirrettävä määrä on 8 196 miljoonaa euroa (jolloin mukautuksen enimmäismäärään, joka on 13 miljardia euroa, nähden jää 183 miljoonan euron liikkumavara). Käypinä hintoina määrät vastaavat 7 474 miljoonan euron lisäystä vuonna 2019 ja 9 795 miljoonan euron lisäystä vuonna 2020.

Tämän seurauksena maksumäärärahojen kauden 2014–2020 yhteenlaskettu enimmäismäärä vuoden 2011 hintoina pysyy muuttumattomana ja vastaava käypinä hintoina ilmaistu määrä kasvaa 855 miljoonalla eurolla.

Seuraavassa taulukossa esitetään tarkemmat tiedot maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran laskennasta vuoden 2017 osalta.

Seuraavassa taulukossa esitetään maksumäärärahojen enimmäismääriin tehtävät vastaavat mukautukset: