it * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 22.04.1998 
KOM( 1998) 244 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
EUROOPAN YHTEISÖJEN 
TALOUDELLINEN TUKI ENERGIA-ALALLE 
VUOSINA 1995-1997 

EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUDELLINEN TUKI 
ENERGIA-ALALLE VUOSINA 1995-1997 
SISÄLLYS 
1. JOHDANTO 
2. YHTEENVETO 
- Taulukkoyhteenveto 
- Tuet 
- Lainat 
- Takaukset 
- Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnetty taloudellinen tuki s. 3 
s. 4 
LUKUA; 
LUKUB: 
LUKUC: 
LUKUD: 
LUKU E; 
LUKU F; 
LUKUG: 
LUKUH; 
LUKUI: Energiapolitiikan rahoitus 
Euroopan laajuiset energiaverkot 
Energia-alan tutkimus ja kehitys 
Rakennerahastot 
Kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineet 
Hiilialan EHTY-tuet 
EIP:n lainat 
EHTY:n ja Euratomin lainat 
EIR:n takaukset s. 7 
s. 9 
s. 10 
s. 14 
s. 16 
s. 18 
s. 20 
s. 23 
s. 24 
JOHDANTO 
Euroopan yhteisöillä on käytössään merkittäviä rahoitusvälineitä, joilla ne tukevat 
yhteisten politiikkojen toteuttamista. 
Energialla on strategista merkitystä yhteisöjen monien perustavoitteiden kannalta. Tämä 
koskee erityisesti talouskasvua, yhteenkuuluvuuden vahvistamista, elämänlaatua ja 
suhteita Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin. Siksi yhteisöt ovat tukeneet ja tukevat 
jatkossakin taloudellisesti energia-alan toimintaa ja hankkeita. 
Euroopan unionin tähänastisessa energiapolitiikassa ovat korostuneet lähinnä seuraavat 
seikat, joihin sen energia-alalle antama tuki on perustunut: 
- tuontiriippuvuuden hallitseminen energian saannin varmistamiseksi 
- Euroopan energiamarkkinoiden yhdentyminen tavoitteena lisätä kilpailukykyä 
- energiaverkkojen kehittäminen yli rajojen ja alueilla, joiden energiaverkosto on 
puutteellinen 
- energia- ja ympäristötavoitteiden yhteensovittaminen kestävän kehityksen 
saavuttamiseksi 
- energia-alan teknologinen kehittäminen ja tutkimus 
Tämä vuosina 1995-1997 myönnettyä taloudellista tukea koskeva tiedonanto liittyy 
avoimempaan tiedottamiseen, jonka komissio aloitti tiedonannollaan "Kokonaiskatsaus 
energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin"1 , keskusteluihin, joita parhaillaan käydään 
ehdotuksesta neuvoston päätökseksi energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta 
(1998-2002)* ja kyseiseen päätökseen liittyvistä toimista, sekä pyrkimyksiin tähdentää 
energia-alan merkitystä monialaisista rahastoista ja rahoitusvälineistä myönnettävän tuen 
kohteena. 
KOM(97) 167 lopull., 23.4.1997. 
KOM(97) 550 lopull., 18.11.1997. 
YHTEENVETO 
1. Tähän tiedonantoon on liitetty kaikki tilastot, jotka koskevat Euroopan yhteisöjen 
taloudellista tukea energia-alalle vuosina 1995-1997. Tuen eri muotoja ovat 
avustukset (joita ei tarvitse maksaa takaisin), yhteisön osallistuminen sen kannalta 
merkityksellisiin hankkeisiin, lainat ja lainojen takaukset. Tapauksen mukaan tuki 
voi olla peräisin seuraavista lähteistä: 
- energia-alan erityisrahoitusvälineet, kuten Save-3, Aliéner-4, Synergy-5 ja 
TEN-Energia-6ohjelmat sekä hiilialan EHTY-tuet 
- muiden yhteisön sisäisten politiikkojen erityisrahoitusvälineet, joihin kuuluu 
myös energiaosa, kuten tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaan sisältyvä 
Joule-Thermie-ohjelma7 
- monialaiset rahoitusvälineet, kuten rakennerahastot ja Euroopan 
investointipankki, joiden keinovalikoimaan kuuluvat energia-alan kehitys- ja 
investointituki 
- kansainvälisen yhteistyön erityisrahoitusvälineet, joihin kuuluu myös energiaosa, 
kuten Phare-8 ja Tacis-9ohjelmat ja Euroopan kehitysrahasto (EKR) 
Energia-alan eri rahoitusvälineistä saamat tuet 
(miljoonaa ecua) 
RAHOITUSVALINEET 
I TUET 
A. Energiapoliittinen rahoitus 
B. Euroopan laajuiset energiaverkot 
C. Energia-alan tutkimus ja kehitys 
D. Rakennerahastot 
E. Kansainvalisen yhteistyon rahoitusvalineet 
F. Hiilialan EHTY-tuet 
O LAINAT 
G. EIP:n lainat 
H. EHTY:n ja Euratomin lainat 
ID TAKAUKSET 
1 EIR:n takaukset 1995 
1848,6 
41,7 
12,2 
775,6 
500,0 
393,2 
125,9 
3100,8 
3083,0 
17,8 
11,9 
11,9 1996 
1393,3 
37,8 
8,9 
524,1 
500,0 
245,0 
77,5 
4957,2 
4945,0 
12,2 
270,2 
270,2 1997 
1414,7 
36,8 
24,2 
580,1 
500,0 
184,8 
88,4 
2171,0 
2090,4 
80,6 
3,7 
_1I YHT. 
4656,6 
116,3 
45,3 
1879,8 
1500,0 
823,0 
291,8 
10229,0 
10118,4 
110,6 
285,8 
285,8 
Neuvoston paatos 96/737/EY, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996 (EYVL L 335, 24.12.1996). 
' Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL L 235,18.9.1993). 
' Neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997 (EYVL L 104, 22.4.1997). 
' Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995 (EYVL L 228,23.9.1995). 
Neuvoston päätös 94/806/EY, tehty 23 päivänä marraskuuta 1994 (EYVL L 334, 22.12.1994). 
1 Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989 (EYVL L 375,23.12.1989). 
' Neuvoston asetus (EURATOM,EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996 (EYVL L 165, 
4.7.1996). 
Yhteisön tuki energia-alalle rahoitetaan yhteisön yleisestä talousarviosta ja 
EHTY:n talousarviosta. 
Yleisen talousarvion tärkeimmät energiaan liittyvät kohdat ovat T&K-
puiteohjelman energiaosa, johon sisältyy Joule— Thermie-ohjelma, ja 
rakennerahastoja koskeva budjettiosasto. 
EHTY:n talousarviosta rahoitetaan hiilialan toimia, jotka liittyvät erityisesti 
työntekijöiden uudelleensopeuttamiseen, myönnetään korkotukea teollisuuden 
uudistamiseen tarkoitettuihin lainoihin ja tuetaan alan tutkimusohjelmia. 
Energia-alan saaman yhteisön tuen ja rahoitusosuuksien kokonaismäärä 
tiedonannon kattamalla ajanjaksolla (1995-1997) oh 4 656,6 miljoonaa ecua. 
Tästä summasta 93,7 prosenttia eli 4 364,8 miljoonaa ecua rahoitettiin yleisestä 
talousarviosta. 
Euroopan investointipankki (EIP) myöntää melkein kaikki lainat Euroopan 
yhteisöjen rahoitusvälineistä energia-alan hankkeille. Viitejakson aikana 
myönnettyjen lainojen yhteismäärä oli 10 229 miljoonaa ecua, josta 10 118,4 
miljoonaa ecua oh peräisin EIP:ltä ja 110,6 miljoonaa ecua EHTY:ltä. 
Lainatakauksia energia-alalle voi myöntää Euroopan investointirahasto (EIR). 
Vuosina 1995-1997 EIR myönsi takauksia yhteensä 285,8 miljoonan ecun 
suuruisille lainoille. 
Euroopan unioni myöntää taloudellista tukea ja lainoja kansainvälisen 
yhteistyöpolitiikkansa puitteissa myös unionin ulkopuolisille maille. 
Euroopan unionin ulkopuolisille maille myönnetty rahoitus suhteessa energia-alan 
kokonaisrahoitukseen 
(miljoonaa ecua) 
RAHOITUSVALINEET YHTEENSA 
I Tuet 4656,6 
joista unionin ulkopuolisille maille 823,0 
suhteellinen osuus 17,7 % 
n Lainat 10229,0 
joista unionin ulkopuolisille maille 1986,0 
suhteellinen osuus 19,4 % 
m Takaukset 285,8 
joista unionin ulkopuolisille maille 182,0 
suhteellinen osuus 
|_ 63,7 % 
7. Tiedonanto käsittää yhdeksän lukua, joissa esitellään yhteisön tuki, lainat ja 
takaukset energia-alalle vuosina 1995-1997 yksityiskohtaisesti jaoteltuna varojen 
alkuperän perusteella: 
A. Energiapolitiikan rahoitus 
B. Euroopan laajuiset energiaverkot 
C. Energia-alan tutkimus ja kehitys 
D. Rakennerahastot 
E. Kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineet 
F. Hiilialan EHTY-tuet 
G. EIP:n lainat 
H. EHTY:n ja Euratomin lainat 
I. EIR:n takaukset 
-6 
ENERGIAPOLITIIKAN RAHOITUS 
Eri energiapoliittisiin toimiin vuosina 1995-1997 sidotut määrärahat 
(miljoonaa ecua) 
OHJELMAT / TOIMET 
Save 
Altener 
Synergy 
Seurantakeskus 
10 
Ahieellinen energiasuunnittelu 
Muut toimet 
YHTEENSA 1995 
7,20 
13,17 
13,77 
2,06 
5,50 
-
41,70 1996 
15,00 
10,00 
9,00 
1,77 
-
2,00 
37,77 1997 
17,91 
8,92 
6,86 
2,15 
-
0,99 
36,83 
Save II -ohjelman päätavoitteena on energiatehokkuuden lisääminen. Ohjelman 
alustava talousarvio ajanjaksolle 1996-2000 on 45 miljoonaa ecua. Alueellinen 
energiasuunnittelu on kuulunut Save II:n piiriin vuodesta 1996 nimikkeellä 
"alueiden ja kaupunkien energianhallinta". Siihen sidottiin 5,2 miljoonaa ecua 
vuonna 1996 ja 5,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. 
Altener-ohjelman tavoitteena on edistää uusiutuvien energiavarojen käyttöä. 
Ohjelman kokonaisrahoitus vuosina 1993-1997 oli 46,4 miljoonaa ecua. 
Liitettiin Save II -ohjelmaan vuonna 1996. 
Synergy on yksinomaan energia-alaa koskeva kansainvälisen yhteistyön ohjelma, 
jonka erityisenä painopistealueena on unionin ulkopuolisten maiden 
energiapolitiikan tukeminen, suunnittelu ja kehittäminen. 
Ohjelman määrärahasitoumukset jakautuivat tärkeimmille maantieteellisille alueille 
vuosina 1995-1997 seuraavan taulukon mukaisesti. 
Svnergy-ohielman toimien alueellinen jakautuminen 
(tuhatta ecua) 
Laaja-alaiset toimet 
KIE-maat 
rVY-maat 
Valimeren maat 
Aasia 
Latinalainen Amerikka 
Afrikka 
Useita alueita koskevat 
toimet 
YHTEENSA 1995 
242 
4820 
2666 
2520 
1131 
1040 
-
573 
12992 % 
1,9 
37,1 
20,5 
19,4 
8,7 
8,0 
-
4,4 
100,0 1996 
634 
2146 
742 
1437 
1730 
1168 
224 
889 
8970 % 
7,1 
23,9 
8,3 
16,0 
19,3 
13,0 
2,5 
9,9 
100,0 1997 
950 
622 
1266 
1079 
1047 
948 
209 
739 
6860 % 
13,6 
8,5 
18,2 
15,5 
15 
13,3 
3 
10,6 
100,0 
Huom. Nimike "Useita alueita koskevat toimet" tarkoittaa Mustanmeren alueen toimia, joihin osallistuu 
useita lähinnä KIE- ja IVY-maihin sekä Välimeren alueeseen kuuluvia maita. 
5. Euroopan energia-alan seurantakeskus perustettiin vuonna 1995. Sen tehtävänä 
on: 
- tarkkailla energiamarkkinoita, energian kysynnän ja tarjonnan sekä eri 
energiamuotojen hintojen muutoksia ja kehitystä sekä niitä koskevia ennusteita 
- arvioida ja levittää näihin liittyvää tietoa 
- kehittää yhteinen tietojen analyysimenetelmä 
- luoda energia-alan sekä tieteellisen, taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan 
vuorovaikutuksiin erikoistuneita verkostoja 
Seurantakeskuksen toimintaan osoitettiin vuosina 1995-1997 yhteensä 
5,98 miljoonaa ecua. 
6. Euratom rahoittaa radioaktiivisten aineiden kuljetukseen liittyviä toimia, joita 
koskevat määrärahasitoumukset olivat 2 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 0,7 
miljoonaa ecua vuonna 1997 (osassa AI. olevan taulukon kohdassa "Muut 
toimet"). 
7. Euroopan komissio teki 18. marraskuuta 1997 ehdotuksen neuvoston päätökseksi, 
jonka mukaan kaikki yhteisön energiapoliittiset toimet ja ohjelmat yhdistettäisiin 
yhdeksi monivuotiseksi puiteohjelmaksi (1998-2002). Tarkoituksena on lisätä 
Euroopan unionin energiapoliittisten toimien avoimuutta ja vaikutusta ja sovittaa 
niitä paremmin yhteen. 
8-
B. EUROOPAN LAAJUISET ENERGIA VERKOT 
TEN-ohjelman tavoitteena on tukea Euroopan laajuisten energiaverkkojen 
muodostumista ja kehittämistä edistämällä kansallisten verkkojen yhteenliittämistä 
ja yhteentoimivuutta, pääsyä näihin verkkoihin sekä verkkojen laajentamista 
yhteisön ulkopuolisiin maihin. Ohjelman alustava talousarvio vuosiksi 1995-1999 
on 112 miljoonaa ecua. 
TEN-ohjelma kattaa osan taloudellisten ja teknisten toteutettavuustutkimusten, 
alustavien tutkimusten ja arviointien kustannuksista. Sitä voidaan myöntää 
asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa myös korkotukena, lainatakausten 
kustannustukena tai suorana tukena. 
Ohjelman toimet tarkasteluajanjaksona ovat kaikki liittyneet yleishyödyllisten 
hankkeiden yhteisrahoitukseen. 
Alakohtaiset määrärahasitoumukset vuosina 1995-1997 
(miljoonaa ecua) 
ALA 
Sahko 
Maakaasu 
YHTEENSA 1995 
6,5 
5,7 
12,2 1996 
3,7 
5,2 
8,9 1997 
9,2 
15,0 
24,2 
TEN-tuen jakautuminen yhteisön energiapoliittisten toimintalinjojen mukaan 
(miljoonaa ecua) 
TOIMINTALINJA 
JSsenvaltioiden salikdverkkojen yhteenliitettavyyden kehittaminen, 
ml. jasenvaltioiden verkkojen yhteenliittamiseksi tarvittavat 
sis&iset kytkenn&t 
Sdhkoverkkojen yhteenliitettavyyden kehittaminen unionin 
ulkopuolisten Euroopan ja Valimeren alueen maiden kanssa 
Maakaasun kayttoonotto uusilla alueilla jasenvaltioissa, myos 
erillisten kaasuverkkojen kytkeminen yhteenliitettyihin 
eurooppalaisiin verkkoihin 
Kysynnan tyydyttamiseksi tarvittava nesteytetyn maakaasun 
(LNG) vastaanotto-, kuljetus- ja varastointikapasiteetin lisaaminen 
seka kaasun hankintalahteiden ja kuljetusreittien 
monipuolistaminen 1995 
2,39 
4,09 
1,92 
3,76 1996 
0,72 
3,00 
0,97 
4,21 1997 
4,53 
4.65 
0,58 
14,44 
9-
C. ENERGIA-ALAN TUTKIMUS JA KEHITYS 
1. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen neljännestä puiteohjelmasta (1994-
1998) on rahoitettu seuraavia energia-alan erityistoimia tai myönnetty niille 
yhteisrahoitusta yhteensä 2 403 miljoonan ecun arvosta: 
- Muu energia kuin ydinenergia 
Ohjelma käsittää tutkimusosan (Joule) ja esittelyosan (Thermie). Ohjelman 
rahoitus on 1039 miljoonaa ecua. 
- Ydinfissioenergia 
Ydinfission turvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan ohjelman rahoitus 
on 170,5 miljoonaa ecua. Se käsittää seuraavat osat: 
• innovatiivisten lähestymistapojen tutkiminen 
• ydinreaktoreiden turvallisuus 
• ydinjätehuolto, jätteiden varastointi ja käytöstä poisto 
• säteilyn vaikutus ihmiseen ja ympäristöön 
• menneiden tapahtumien hallitseminen 
- Hallittu lämpöydinfuusio 
Ohjelma kattaa kaiken jäsenvaltioissa tehtävän tutkimuksen, joka koskee 
fuusioenergian hallitsemista. Ohjelman rahoitus on 846 miljoonaa ecua ja se 
käsittää seuraavat osat: 
• ns. Next Step -toimet erityisesti kansainvälistä lämpöydinkoereaktoria 
(ITER) koskevassa yhteistyössä 
• JET-yhteisyritys (Joint European Torus) 
• perusratkaisujen parantaminen 
• pitkän aikavälin teknologia 
10-
2. Thermie-ohjelman alaan kuuluu erityisesti esittelyhankkeiden tukeminen sekä 
strategian luominen, tiedonlevitys ja pk-yrityksille suunnattavat kannustustoimet. 
2.1. Thermie-ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: 
- parantaa energiatehokkuutta suhteessa kysyntään ja tarjontaan 
- edistää uusiutuvien energialähteiden laajempaa käyttöä 
- suosia puhtaampia ja tehokkaampia kivihiilen ja muiden kiinteiden polttoaineiden 
käyttötapoja 
- hyödyntää EU:n öljy- ja kaasuvaroja mahdollisimman tehokkaasti 
2.2. Ohjelmaan kuuluu kaksi toimintalohkoa: 
Thermie - toimintalohko A: taloudellinen tuki kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettaville esittelyhankkeille, jotka liittyvät innovatiiviseen energiateknologiaan 
seuraavilla aloilla : 
• energian järkevä käyttö 
• uusiutuvat energialähteet 
• fossiiliset polttoaineet 
Thermie - toimintalohko B : taloudellinen tuki muille toimille seuraavilla aloilla: 
• energia-alan TTK-strategian suunnitteluja toteutus 
• energiateknologian levittäminen 
• yhteisesti toteutettavat toimet ja yhteistyöverkostot 
• valmistelu-, liitännäis- ja tukitoimet 
• kannustustoimet, joilla pyritään helpottamaan pienten ja keskisuurten 
yritysten osallistumista TTK-toimintaan 
2.3. Thermie-ohjelmasta voidaan tukea myös unionin ulkopuolisissa maissa 
toteutettavia toimia. Tämän mukaisesti vuosina 1995-1997 myönnettiin 106 
liitännäistoimelle yhteensä 10,2 miljoonaa ecua B-toimintalohkon tukea. 
2.4. Thermie-ohjelman määrärahasitoumukset vuosina 1995-1997 
(miljoonaa ecua) 
Thermie 
' Esittely (toimintalohko A) 
• Liitannaistoimet (toimintalohko B) 
• Muut 
YHTEENSA 1995 
110,5 
29,0 
1,3 
140,8 1996 
113,3 
17,7 
-
131,0 1997 
148,1 
10,1 
1,5 
159,7 
11-
Joule-ohjelman tavoitteena on edistää tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
puhtaan ja tehokkaan energiateknologian alalla ja siten osaltaan turvata energian 
saantia ja kestävää kehitystä. 
Ohjelmaan kuuluvat seuraavat tekniikan alat: 
- energia-alan TTK-strategia ja energian, ympäristön ja talouselämän suhteiden 
analyysi 
- energian järkevä käyttö 
- uusiutuvat energialähteet 
- kiinteät polttoaineet 
Joule-ohjelman määrärahasitoumukset olivat 183,7 miljoonaa ecua vuonna 1995, 
42,8 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 132,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. 
Yhteisön fuusioenergiaa koskevan tutkimuksen ja teknologisen kehityksen pitkän 
aikavälin tavoitteena on rakentaa yhteiskunnan tarpeet täyttäviä voimalaitosten 
prototyyppireaktoreita. Näitä tarpeita ovat toiminnan turvallisuus, 
ympäristönsuojelu ja taloudellinen toteutettavuus. Tutkimuksen ja kehityksen 
rahoitus jaetaan pääosin yhteisön ja jäsenvaltioiden organisaatioiden 
(assosiaatioiden) sekä JET-yhteisyrityksen (Joint European Torus) kesken tai 
monenvälisten sopimusten perusteella. Yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa 
lisäksi fuusioteknologiaan liittyviä erityistoimia. 
Yhteisön rahoitus fuusioenergian tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle 
vuosina 1995-1997 
(miljoonaa ecua) 
Assosiaatiot 
JET 
YTK 
Muut 
YHTEENSA 1995 
88,0 
65,3 
10,8 
28,3 
192,4 1996 
89,7 
58,6 
10,1 
37,4 
195,8 1997 
(arvio) 
107,4 
65,2 
40,9 
223,1 
-12 
5. Energia-alan tutkimukseen ja kehitykseen vuosina 1995-1997 osoitetut 
kokonaismäärärahat 
(miljoonaa ecua) 
MAARARAHASITOUMUKSET 
A. Suorat toimet - Yhteinen tutkimuskeskus 
1. Ydinfissioenergia 
(reaktoreiden turvallisuus, radioaktiivisten jatteiden 
kasittely, halkeamiskelpoiset aineet, ydinpolttoaineet) 
2. Lampoydirrruusio 
3. Muu kuin ydinenergia 
(aurinkoenergia, energian jarkeva kaytto) 
4. Tuki energiapolitiikalle (DG XVII) 
5. HFR-lisaohjelma 
B. Kustannustenjakoperiaatteella toteutettavat toimet 
1. Ydinfissioenergia 
(radioaktiivisten jatteiden kasittely ja varastointi, 
ydinvoimaloiden purkaminen, kauko-ohjaus, ydinfission 
turvallisuus) 
2. Lampoydinfuusio12 
(yleisohjelma, osallistuminen JET-yhteisyritykseen) 
3. Muu kuin ydinenergia 
(uusiutuvat energiamuodot, energian jarkeva kaytto): 
- Joule 
- Thermie 
A + B YHTEENSA 1995 
108,1 
63,8 
11,4 
14,4 
18,5 
667,5 
71,9 
270,8 
184,0 
140,8 
775,6 1996 
83,6 
63,2 
10,3 
3,8 
6,3 
440,5 
68,6 
198,3 
42,8 
130,8 
524,1 1997 
(alustava) 
88,1 
62,8 
12,3 
4,8 
8,2 
492,0 
12,7 
186,9 
132,7 
159,7 
580,1 
Energia-alan toimia kuuluu paitsi varsinaisiin energiaohjelmhn myös muihin 
neljännen puiteohjelman alaisiin ohjelmiin (mm. Esprit- ja mco-ohjelmiin, joista 
yhteisö rahoittaa yhdessä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden 
kanssa erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä kehitysmaiden 
energiantutkimusta). 
Yhteisen tutkimuskeskuksen tuki energiapolitiikalle yhdistettiin ydinfissioenergiatoimiin vuonna 1996. 
Sisältää monivuotisia sopimuksia koskevat määrärahasitoumukset. 
-13-
D. RAKENNERAHASTOT 
Rakennerahastot (Euroopan aluekehitysrahasto EAKR, Euroopan sosiaalirahasto 
ESR, Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto EMOTR ym.) osallistuvat 
aktiivisesti useiden sellaisten ohjelmien rahoittamiseen, joiden tavoitteena on 
ratkaista heikoimmassa asemassa olevien alueiden energiaongelmat yhteisön 
tukikehysten ja yhteisöaloitteiden avulla. 
Pääosa rakennerahastojen rahoituksesta energia-alalla suuntautuu tavoitteen 1 
alueille. 
Yhteisö osallistuu energiahankkeiden rahoitukseen kehityksessä jälkeen jääneitä 
alueita (tavoite 1) koskevien tukikehysten avulla tavoitteena parantaa talouden 
perusrakenteita. Yhteisön rahoitusosuus maksetaan pääosin EAKR: stä. Seuraavassa 
taulukossa on esitetty tavoitteen 1 alueille tarkoitetun tuen jakautuminen maittain 
rakennerahastojen ohjelmakauden 1995-1999 aikana. Koska energiasektorille eri 
vuosina myönnettyjen tukien yksilöiminen on rakennerahastojen organisaation 
vuoksi vaikeaa, tuen yhteismäärä on jaettu tasan kullekin vuodelle. 
Yhteisön rakennerahastotuki energia-alalle tavoitteen 1 alueilla 
(miljoonaa ecua) 
JASENVALTIO Ohjelmakausi 1994-1999 Keskiarvo vuotta kohti 
(Vuoden 1994 hinnoissa) 
Itavalta 4 0,7 
Kreikka 1065 177,5 
Espanja 704 117,3 
Ranska 8 1,3 
Irlanti 70 11,7 
Italia 392 65,4 
Portugali 566 94,3 
Yhdistynyt kuningaskunta 190 31,7 
YHTEENSA 2999 500,0 
Yllä olevassa taulukossa esitetyt kokonaismäärät sisältävät sekä vuosien 1994-1999 
yhteisön tukikehysten että yhteisöaloiteohjelmien (lähinnä Interreg II:n) kautta 
myönnetyn tuen. 
14-
Yhteisöaloite ïnterreg II:n Regen-osaohjelman rahoitus ohjelmakaudelle 1994-1999 
on 500 miljoonaa ecua. Regen-ohjelman tavoitteena on täydentää energiaverkkoja 
erityisesti seuraavissa kohteissa : 
- Venäjältä tulevan kaasun johtaminen Kreikan ja Bulgarian rajalta Ateenaan sekä 
Algeriasta tulevan nesteytetyn kaasun vastaanotto, käsittelyjä kuljetus 
- maakaasun käyttöönottoon Portugalissa liittyvien töiden loppuun saattaminen 
- kaasuverkkojen yhteenliittäminen sekä vastaanotto- ja kuljetusjärjestelmien 
luominen Espanjan ja Portugalin välillä 
- Kreikan ja Italian sähköverkon yhteenliittämisen loppuun saattaminen 
Interreg II -ohjelman Regen-alaohjelmaan liittyvien rahoitustoimien jakautuminen 
maittain vuosina 1994-1999 (kokonaismäärät jäsenvaltioittain edellisessä 
taulukossa) 
(miljoonaa ecua) 
MAA Interreg II (Regen-osa) 
1994 -1999 
Espanja 80 
Kreikka 200 
Italia 80 
Portugali 140 
YHTEENSA 1 500 
Kehityksessä jälkeenjääneitä alueita koskevien yhteisön tukikehysten ja 
yhteisöaloitteisiin kuuluvien ohjelmien yhteenlaskettu panos vuosina 1994-1999 on 
2 999 miljoonaa ecua, mikä on 2,7 % rakennerahastojen kokonaisrahoituksesta 
tavoitteen 1 alueille ja 4,3% EAKR:n rahoituksesta. 
15 
E. KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN RAHOITUSVÄLINEET 
1. PHARE 
Phare-ohjelman tavoitteena on auttaa Keski- ja Itä-Euroopan maita saavuttamaan 
eurooppalainen kehitystaso ja tiivistää näiden maiden ja Euroopan unionin välisiä 
poliittisia suhteita ja taloussuhteita Eurooppa-sopimusten ja maiden unioniin 
liittymistä valmistelevan strategian puitteissa. 
Phare-ohjelman kohteita ovat muun muassa energiainfrastruktuuri ja 
ydinturvallisuus. 
Phare-ohjelman tuki energia-alalle tuki vuosina 1995-1997 
ALA 
Ydinenergia 
Muu energia 
YHTEENSA 1995 
27 
75 
102 1996 
6 
42 
48 (miljoonaa ecua) 
1997 
13,2 
12,6 
25,8 
TACIS 
Tacis-ohjelman tavoitteena on auttaa entisen Neuvostoliiton itsenäisiä valtioita ja 
Mongoliaa tervehdyttämään ja vakiinnuttamaan taloutensa. 
Ohjelman kohteita ovat muun muassa energia-ala ja ydinturvallisuus. 
Tacis-ohjelman tuki energia-alalle vuosina 1995-1997 
(miljoonaa ecua) 
ALA 
Ydinenergia 
Muu energia 
YHTEENSA 1995 
96,J 
42 
138 1996 
117,5 
46 
163,5 1997 
68 
45,6 
113,6 
3. VÄLIMEREN ALUEEN MAAT - MEDA 
Meda-ohjelma14 (1995-1999) koskee unionin ulkopuolisten Välimeren alueen 
maiden taloudellisten ja sosiaalisten rakenteiden uudistamiseen liittyviä 
toimenpiteitä. Ohjelman tuen kohteisiin kuuluvat energia-alan yhteistyö ja verkkojen 
yhteenliittäminen. 
Sisältää 37,5 miljoonaa ecua G7-toimintaan. 
Neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1996 (EYVL L 189, 30.7.1996). 
16-
Kysymys on toimista, joista on sovittu joko yhteisön ja kyseisen maan 
kahdenvälisissä pöytäkirjoissa tai useampia alueen maita koskevien toimien osalta 
monialaisen taloudellisen yhteistyön puitteissa. Energia-alalle myönnettyjen tukien 
kokonaismäärä oli 1 miljoona ecua vuonna 1995 ja 0,2 miljoonaa ecua vuonna 1996. 
EUROOPAN KEHITYSRAHASTO (AKT-MAAT) 
EKR:stä myönnettiin energia-alalle yhteensä 127,7 miljoonaa ecua vuonna 1995, 
21,5 miljoonaa ecua vuonna 1996 ja 32,7 miljoonaa ecua vuonna 1997. Tukea 
myönnettiin pääasiassa vesrvoimahankkeiden ja infrastruktuurin uudistamisen 
rahoitukseen. 
AASIAN JA LATINALAISEN AMERIKAN KEHITYSMAAT 
Neuvoston asetuksessa N: o 443/9215 (annettu 25. helmikuuta 1992) säädetään 
tekniseen apuun ja rahoitusapuun liittyvistä toimista sekä taloudellisesta yhteistyöstä 
Aasian ja Latinalaisen Amerikan kehitysmaiden kanssa. Energia-ala kuuluu ohjelman 
painopistealueisiin. Alalle vuosina 1995 ja 1996 myönnetty tuki käy ilmi seuraavasta 
taulukosta. Aasian kehitysmaiden sarakkeessa olevat summat osoittavat tuen 
suuruusluokkaa (tällä hetkellä 8-10 miljoonaa ecua vuodessa). On syytä mainita, 
että komissio julkaisi tiedonannon Aasian kanssa tehtävän energiayhteistyön 
strategiasta vuonna 1996 ja että Latinalaisen Amerikan kanssa on käynnistetty 
energiayhteistyön erityisohjelma. 
(miljoonaa ecua) 
Aasian kehitysmaat 
Latinalaisen Amerikan kehitysmaat 
YHTEENSA 1995 
7,5 
17,0 
24,5 1996 
7,5 
4,3 
11,8 1997 
5 
7,7 
12,7 
6. YHTEENVETO KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN RAHOITUSVÄLINEISTÄ 
Energia-alalle kansainvälisen yhteistyön rahoitusvälineistä myönnetty tuki 
(miljoonaa ecua) 
RAHOITUSVALINE 
Phare 
Tacis 
Valimeren maat 
Kehitysmaat (Aasia ja Latinalainen Amerikka) 
EKR (AKT-maat) 
YHTEENSA 1995 
102,0 
138,0 
1,0 
24,5 
127,7 
393,2 1996 
48,0 
163,5 
0,2 
11,8 
21,5 
245,0 1997 
25,8 
113,6 
-
12,7 
32,7 
184,8 
EYVLL 52, 27.2.1992. 
1 KOM(96) 308 lopull., 18.7.1996. 
17 
F. HIILIALAN EHTY-TUET 
1. EHTY rahoittaa toiminnallisesta talousarviostaan erityisesti työntekijöiden 
uudelleenkouluttamista, teollisuuden uudistamiseen tarkoitettujen lainojen 
korkotukea, hiili- ja teräsalan tutkimusohjelmia sekä sosiaalisia toimia. 
2. Euroopan unionin hiilialalle myöntämät tuet jakautuvat kahteen pääryhmään: 
- uudelleenkouluttamistuki 
- tutkimustuki 
Seuraavissa taulukoissa on esitetty hiilialan EHTY-tukien kehitys vuosina 1993-
1997 ja niiden jakautuminen jäsenvaltioittain vuosina 1995-1997". 
Hiilialan EHTY-tukien jakautuminen 
(miljoonaa ecua) 
Uudelleenkouluttamisruki 
- perinteinen tuki 
- sosiaalinen tuki 
Tutkimustuki 
- hankkeet 
- levittaminen 
YHTEENSA 1993 
120,3 
70,3 
50,0 
51,8 
51,2 
0,6 
172,1 1994 
117,2 
77,2 
40,0 
17,0 
16,9 
0,1 
134,2 1995 
104,3 
64,3 
40,0 
21,6 
21,4 
0,2 
125,9 1996 
46,5 
23,3 
23,2 
31,0 
30,7 
0,3 
77,5 1997 
593 
30,8 
29,0 
29,0 
28,7 
0,3 
88^ 
Uudelleenkouluttamistukien jakautuminen jäsenvaltioittain 
(miljoonaa ecua) 
Belgia 
Saksa 
Espanja 
Ranska 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
YHTEENSA Perinteinen tuki 
1995 
1,0 
31,2 
7,2 
1,8 
0,4 
22,7 
64,3 1996 
1,4 
18,6 
2,6 
-
0,1 
0,6 
23,3 1997 
-
20,6 
5,8 
3,6 
-
0,8 
30,8 Hiilialan sosiaalinen tuki 
1995 
1,6 
19,0 
9,6 
1,8 
0,2 
7,8 
40,0 1996 
1,4 
13,4 
3,2 
4,6 
-
0,6 
23,2 1997 
-
13,7 
7,5 
7,0 
-
0,8 
29,0 
Lähde: EHTY: n rahoituskertomukset. 
18 
3. Teknisen hiilialan tutkimuksen alalla hyväksyttiin tukikelpoisiksi 29 hanketta vuonna 
1995, 23 hanketta vuonna 1996 ja 31 hanketta vuonna 1997. 
Hankkeiden päätavoitteina on ympäristönsuojelun tehostaminen, yleisön 
tietoisuuden lisääminen hiilen merkityksestä energialähteenä, hiilen kilpailuaseman 
parantaminen ja yhteisön hiilivarojen järkevä käyttö. 
Tuen jakautuminen tutkimusaloittani 
(miljoonaa ecua) 
Kaivostekniikka: 
- etenemismenetelmat 
- kaivoskaasu, tuuletus, ilmasto 
- hiilen louhintatekniikka 
- kaivosten infrastniktuuri 
- kaivosten hallinto 
Hiilen kaytto: 
- esikasittely 
- kaytto metaltiteollisuudessa 
- muuntaminen 
- polttoja kaasutus 
Levittaminen 
YHTEENSA 1995 
5,2 
2,3 
2,7 
-
-
0,2 
16,2 
1,8 
1,9 
1,4 
11,1 
0,2 
21,6 1996 
11,0 
1,6 
2,1 
0,6 
0,9 
5,8 
19,7 
3,2 
5,5 
1,6 
9,4 
0,3 
31,00 1997 
10,0 
4,7 
0,5 
2,7 
1,2 
0,8 
18,7 
4,2 
3,4 
-
11,2 
0,3 
29,0 
19 
G. EIP:N LAINAT 
Euroopan investointipankin tehtävänä on edistää jäsenvaltioiden yhdentymistä, 
tasapainoista kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. EIP 
rahoittaa merkittävillä summilla investointeja, jotka ovat EU:n energiapoliittisten ja 
muiden tavoitteiden mukaisia. 
EIP:n rahoituksen kehitys" 
(miljoonaa ecua) 
EIP:n lainat 
Energia-alalle myonnetty rahoitus 
Osuus EIP:n toiminnasta 1993 
2576 
15,4 % 1994 
3384 
20,4 % 1995 
3083 
17,3 % 1996 
4945 
25% 1997 
2090 
10% 
2. Energia-alalle vuosina 1995-1997 myönnetyn rahoituksen merkittävimmät kohteet: 
• hiilivetyjen tuotanto ja sähkön tuotanto erityisesti vesivoimaloissa ja 
maakaasukäyttöisissä kombiprosessivoimaloissa 
• sähkön ja maakaasun kuljetus ja jakelu 
• maakaasun ja sähkön siirtoverkot, joukossa neljä ensisijaista TEN-
hanketta 
• jätettä polttoaineena käyttävien lämmitysvoimaloiden rakentaminen 
• ruskohiilikäyttöisten lämpövoimaloiden rakentaminen 
Lähde: EIP: n vuosikertomukset. 
20 
Rahoituksen jakautuminen aloittain 
(miljoonaa ecua) 
Tuotanto 
• Tavanomaiset lampovoimalat 
• Vesivoimalat 
• Lammdntuotantokeskukset 
• Hiilrvetyjen hyodyntaminen 
• KiinteSt pohtoaineet 
• Geoterminen energia 
Kuljetus, varastointi, jSlleenkfisittely 
• Sahkd 
• Maakaasu, dljy 
Jakelu 
• Sahkd 
• Maakaasu 
• Lampo 
YHTEENSA 1995 
1842,2 
609,8 
292,1 
363,4 
582,7 
0,2 
-
966,3 
154,4 
811,9 
268,6 
68,9 
190,8 
8,9 
3083,1 1996 
2722,0 
2181,0 
31,7 
302,2 
176,9 
-
30,2 
1693,3 
305,5 
1387,8 
529,6 
271,4 
203,9 
54,3 
4944,9 1997 
1100,5 
556,2 
189,4 
96,1 
182,4 
-
76,4 
370,8 
87,5 
283,3 
619,1 
282,5 
148,4 
188,2 
2090,4 
EIP on rahoittanut ensisijaisia Euroopan laajuisia sähkön- ja kaasunsiirtoverkkoja 
522 miljoonalla eculla vuonna 1995, 695 miljoonalla eculla vuonna 1996 ja 300 
miljoonalla eculla vuonna 1997. 
EIP tukee yhteisön energiapolitiikan mukaisesti hankkeita, joiden tavoitteena on 
yhteisön energiavarojen kehittäminen, tuonnin monipuolistaminen ja energian 
järkevämpi käyttö. Sisämarkkinoiden toteutuessa painottuu myös sähkö- ja 
kaasuverkkojen yhteenliittämisen merkitys sekä yhteisön sisällä että sen 
ulkopuolisten maiden kanssa. 
Vuonna 1995 30% investoinneista osoitettiin yhteisön omien energiavarojen 
hyödyntämiseen, 26 % tuonnin monipuolistamiseen ja 44 % energian järkevään 
hallintaan ja käyttöön. 
Vastaavat prosenttiosuudet vuosina 1996 ja 1997 olivat 17 ja 21 %, 49 ja 19 % sekä 
34 ja 60%. 
21-
5. ElP:n rahoitus yhteisön sisäisille energia-alan hankkeille vuosina 1995-1997 
(miljoonaa ecua) 
ElP-lainat 
Maa 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Itavalta 
Portugal i 
Suomi 
Ruotsi 
Yhdistynyt kuningaskunta 
19 
Muut 
YHTEENSA Energia-ala 
1995 
34 
84 
626 
36 
315 
4 
-
625 
-
-
-
134 
-
111 
636 
479 
3083 1996 
7 
15 
924 
379 
539 
3 
-
1637 
-
140 
26 
489 
-
111 
674 
-
4945 1997 
-
84 
489 
126 
169 
17 
-
351 
- ' 
30 
212 
30 
45 
80 
349 
109 
2090 
EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan mukainen EIP:n rahoitus yhteisön ulkopuolisille 
energia-alan hankkeille oh vuonna 1995 yhteensä 2 805 miljoonaa ecua, josta 
689 miljoonaa ecua myönnettiin energia-alan hankkeille. Vuoden 1996 rahoitus oli 
2 294 miljoonaa ecua (704 miljoonaa ecua energia-alalle) ja vuoden 1997 rahoitus 
oh 3 144 miljoonaa ecua (593 miljoonaa ecua energia-alalle). 
Energia-alalle myönnettiin lainoja ennen muuta sähkövoimaloiden rakentamiseen ja 
uudenaikaistamiseen, sähkön kuljetus- ja jakelumahdollisuuksien lisäämiseen sekä 
öljyvarojen hyödyntämiseen. 
Energia-alan rahoitus Euroopan unionin ulkopuolisille maille 
(miljoonaa ecua) 
MAAT 
AKT-maat 
Etela-Afrikka 
Valimeren maat 
KIE-maat 
Latinalainen Amerikka 
Aasia 
Merentakaiset maat ja alueet 
YHTEENSA 1995 
108 
149 
290 
18 
125 
689 1996 
109 
56 
174 
363 
2 
704 1997 
35 
45 
346 
70 
93 
4 
593 
Jäsenvaltioiden ulkopuolella toteutettavat hankkeet, joilla on merkitystä Euroopan unionille. 
-22-
H. EHTY;N JA EURATOMIN LAINAT 
1. EHTY:N LAINAT 
1.1. 
1.2. EHTYn vuonna 1995 myöntämien lainojen kokonaismäärä (402,8 miljoonaa ecua) oli 
40,2 prosenttia pienempi kuin vuonna 1994. Jyrkkä laskusuuntaus jatkui vuonna 1996, 
jolloin EHTYn lainojen yhteismäärä oli 279,7 miljoonaa ecua. Sen sijaan vuonna 1997 
lainojen yhteismäärä nousi huomattavasti (541,2 miljoonaan ecuun). 
Lisäys selittyy siten, että vuoden 1997 ensimmäinen puolisko oli muutamia erikoistapauksia 
lukuun ottamatta viimeinen tilaisuus aloittaa EHTY-lainojen maksaminen. 
Komission vuonna 1994 hyväksymät EHTYn anto- ja ottolainaustoimintojen järjestämistä 
koskevat toimintalinjat vuoden 2002 lähestyessä (jolloin EHTYn perustamissopimuksen 
voimassaoloaika päättyy) ovat saattaneet viimeisen kerran vaikuttaa lainanhakijoiden 
määrän nousuun. Nämä eivät voi enää tämän jälkeen toivoa saavansa pitkäaikaisia lainoja, 
jotka lankeaisivat maksettavaksi vasta vuoden 2002 jälkeen. Ainoana poikkeuksena ovat 
muutamat suuret infrastruktuurihankkeet, joilla on Euroopan laajuista merkitystä ja joille 
pystytään hankkimaan valtiontakaus. 
Vuosina 1995 ja 1996 Espanjan kivihiiliteollisuudelle myönnettiin 17,8 miljoonan ecun ja 
12,2 miljoonan ecun suuruiset lainat. Vuonna 1997 myönnettiin 80,6 miljoonan ecun laina 
Portugalin maakaasuverkon rahoittamiseen. 
EHTYn lainat vuosina 1995-1997 .20 
EHTY:n lainat yhteensi 
Energia yht. 
Energian osuus 
Jakautuminen 
- Kivihiiliteollisuus (54 artiklan 1 kohta) 
- Lampovoimalat 
'- Muutalat 1995 
402,8 
17,8 
4,42% 
17,8 1996 
279,7 
12,2 
4,36 % 
12,2 (miljoonaa ecua) 
1997 
541,2 
80,6 
14,89% 
80,6 
2. EURATOMIN LAINAT 
Euratomilla ei ole ollut lainatoimintaa sitten vuoden 1988 alan heikkojen suhdanteiden 
vuoksi. 
Komissio valtuutettiin 21. maaliskuuta 1994 tehdyllä neuvoston päätöksellä 
94/179/Euratom21 myöntämään lainoja, joiden tarkoituksena on parantaa Keski- ja Itä-
Euroopan sekä entisen Neuvostoliiton ydinvoimaloiden turvallisuutta ja tehokkuutta. 
Toistaiseksi ainoatakaan lainaa ei ole myönnetty, mutta muutamia hankkeita on valittu ja 
niiden valmistelu on käynnissä. 
Lähde : EHTY:n rahoituskertomukset. 
EYVLL 84,29.3.1994. 
-23 
EIR:N TAKAUKSET 
Euroopan investointirahasto (E1R), joka perustettiin kesäkuussa 1994, on julkisen ja 
yksityisen sektorin yhteinen rahoitusväline, joka myöntää pitkäaikaisia takauksia 
pk-yrityksille ja suurille infrastruktuurihankkeille, kuten Euroopan laajuisille 
energiaverkoille. Energia-alan osalta EIR.n päätavoitteena on helpottaa yksityisen 
pääoman saamista mukaan TEN-hankkeisiin. 
Vuoteen 1997 mennessä rahasto oh myöntänyt takauksia 2 165 miljoonan ecun 
arvosta. Näistä 23,8 prosenttia oh energia-alan TEN-hankkeiden takauksia. 
Vuosina 1995, 1996 ja 1997 myönnetyt takaukset aloittain22 
(miljoonaa ecua) 
ALA 
TEN-verkkojen infrastruktuuri 
energian osuus: 
- EU.n sisaiset hankkeet 
- EU:n ulkopuoliset hankkeet 
Pk-yritykset 
YHTEENSA 1995 
116,5 
11,9 
11,9 
-
116,5 1996 
582,1 
270,2 
88,2 
182,0 
251,3 
833,4 1997 
335,2 
3,7 
3,7 
364,8 
700,0 
* * * 
Lähde : EIR:n vuosikertomukset. 
24 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 244 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 12 15 
Luettelonumero : CB-CO-98-265-FI-C 
ISBN 92-78-35280-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
2£