KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

kaukokartoitussovellusten täytäntöönpanosta ja siihen osoitettujen rahoitusvarojen käytöstä neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti (toinen välikertomus)

JOHDANTO

Laadukkaiden sato- ja maataloustuotantoennusteiden tekemiseen tarvitaan tarkkoja tietoja maatalousmaan käytöstä ja peltokasvien tilasta. Tietoja käytetään erityisesti markkinoiden seurannassa ja markkinatoimenpiteiden hallinnassa yhteisen markkinajärjestelyn mukaisesti. Tässä yhteydessä Euroopan unioni on panostanut merkittävästi innovatiivisten tekniikkojen kehittämiseen ja parantamiseen sekä kaukokartoitussovelluksiin liittyviin malleihin. Kaukokartoituksesta saatu kokemus on osoittanut, että kaukokartoituksen avulla saadaan laadukasta riippumatonta tietoa, jota ei voida saada tavanomaisista maataloustilastoista ja ennustejärjestelmistä.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 78/2008[1] määritetään kaukokartoitustoimien oikeudellinen kehys kaudeksi 2008–2013.

Kehyksen mukaisilla kaukokartoitussovelluksilla saadaan hyödyllistä tietoa Euroopan komissiolle, asianomaisille jäsenvaltioille, tutkimuslaitoksille ja muille käyttäjille eri tuotteiden levityksen avulla. Järjestelmää on sen luomisesta alkaen parannettu jatkuvasti. Järjestelmän ensisijaisena tarkoituksena on satoennusteiden tuottaminen, mutta sen lisäksi järjestelmä antaa hyödyllistä tietoa myös muista EU:n maatalouteen liittyvistä aloista, kuten ilmastonmuutoksesta.

Asetuksen (EY) N:o 78/2008 4 artiklan mukaisesti komission on toimitettava viimeistään 31. heinäkuuta 2013 loppukertomus kaukokartoitustoimien täytäntöönpanosta ja sen käyttöön tällä asetuksella asetettujen rahoitusvarojen käytöstä. Tämä toinen välikertomus on laadittu YMP:n mukaisten kyseisten toimien jatkamiseksi 31. joulukuuta 2013 jälkeen.

Kertomuksessa käsitellään voimassa olevan MARS-satoennustejärjestelmän jatkomahdollisuutta EU:ssa ja sen kattavuuden laajentamista koko maailman tasolla, jolloin tavoitteena olisi parantaa edelleen EU:n satoennusteita ja osallistua G20-maiden maatalousministerien tekemiin kansainvälisiin aloitteisiin.

MARS-SATOENNUSTEJÄRJESTELMÄ

MARS-satoennustejärjestelmä (MCYFS) otettiin käyttöön vuonna 1988 10 vuoden pilottihankkeena tuotto- ja satoennusteiden laatimiseksi. Järjestelmän nimenä oli tuolloin Monitoring Agriculture with Remote Sensing (lyhennettynä MARS). Järjestelmän avulla arvioitiin eri viljelykasvien satoja ja tuotantomääriä EU:ssa meteorologisten analyysien, agrometeorologisten simuloitujen kasvuindikaattorien, pienen tarkkuuden satelliittitietojen ja tilastoanalyysin perusteella.

Vuodesta 1999 lähtien järjestelmä pantiin täytäntöön päätöksen 1445/2000/EY[2] oikeusperustan mukaisesti vuosiksi 1999–2003, ja sitä jatkettiin päätöksellä 2066/2003/EY[3] vuosiksi 2004–2007. Järjestelmä on pantu täytäntöön vuosiksi 2008–2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti. MCYFS-järjestelmä toimii Yhteiseen tutkimuskeskukseen (JRC) kuuluvan Ympäristön ja kestävän kehityksen tutkimuslaitoksen (IES) AGRI4CAST-toimen puitteissa.

MCYFS-järjestelmä on monipuolinen ja integroitu analysointiväline, jota käytetään asetuksessa määritettyjen tavoitteiden mukaisesti erityisesti viljelmien tilan, satojen ja maataloustuotannon seurantaan.

Järjestelmä koostuu useista erillisistä moduuleista, jotka on liitetty toisiinsa viljelmien tilan seurantaa ja satoennusteiden tekemistä varten. MCYFS-järjestelmän tekninen sisältö on seuraava: 1) meteorologisen tietokannan ylläpito (ks. asetuksen 1 artiklan 2 kohdan a alakohta), 2) agrometeorologisten mallien soveltaminen (ks.1 artiklan 2 kohdan d alakohta, 3) pienen tarkkuuden satelliittitietojen käsittely (ks. 1 artiklan 2 kohdan a alakohta), 4) kansallisten pääviljelykasvien tilastoanalyysit ja satoennusteet EU:n laajuisesti (ks. 1 artiklan 2 kohdan b alakohta) ja visualisointivälineet. MCYFS-järjestelmä käsittää koko Manner-Euroopan, Maghreb-maat ja Turkin. Simulointimallien käsittämät lajit ovat tavallinen vehnä, durumvehnä, talvi- ja kevätohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, peruna, sokerijuurikas, laidunheinä, riisi ja muut viljalajit.

Lisätietoja järjestelmästä ja sen tuottamista tiedoista on oheisessa komission valmisteluasiakirjassa.

(1) Meteorologinen tietokanta

Meteorologiset tiedot kerätään Euroopan eri puolilla sijaitsevilta säähavaintoasemilta. Tietojen laatu tarkastetaan, minkä jälkeen tiedot käsitellään ja analysoidaan. Sellaisenaan tätä meteorologista tietokantaa voidaan käyttää varoitusten antamisessa (esim. jos tiettynä kuukautena havaitaan epätavallisia sääoloja). Lisäksi laaditaan maatalousmaahan vaikuttavia sääoloja koskevia ennusteita analysoimalla European Centre for Medium-Range Weather Forecasts -ennustuskeskuksen sääennustetietoja.

(2) Kasvusimulointiin käytettävät agrometeorologiset mallit

Meteorologiset tiedot muunnetaan biomassan tuotantoennusteiksi agrometeorologisten mallien avulla. Muuntamisessa käytettävät välineet ovat Crop Growth Monitoring System (World Food Study -malli, WOFOST, mukautettu eurooppalaisiin tarpeisiin), laidunheinien LINGRA-malli ja Water Accounting Rice Model (WARM) -riisimalli.

Simulaatioiden tuottamisessa käytetään lisätietoja, kuten maaperän ja viljelmien muuttujia, viljelmäaikatauluja sekä viljelykäytänteitä. Tällä tasolla määritetään useita lajikohtaisia indikaattoreita tai ennustavia muuttujia (kuten mahdollinen biomassa), jotka siirretään tilastoanalyysiin kvantitatiivisten satoennusteiden tekemistä varten. Nämä tekijät vaikuttavat myös viljelmien tilan arviointiin (asetuksen 1 artiklan 1 kohdan b alakohta). Tuloksena saadaan äärilämpötiloja tietyssä kasvuvaiheessa kuvaavia karttoja, biomassan ja viljantuotannon simulaatioita, maaperän kosteuspitoisuuden arvioita, viljelmien jonkin kuukauden kehitysvaihe ja poikkeama pitkäaikaisesta keskiarvosta jollakin tietyllä kymmenen päivän tai muulla jaksolla kasvukauden aikana minkä tahansa agrometeorologisen indikaattorin osalta.

(3) Pienen tarkkuuden satelliittitiedot

Kaukokartoitussovellukset syöttävät tietoa järjestelmään kaikilla tasoilla. Niiden avulla parannetaan maatalouden ennustemalleja ja luodaan aluekohtaisia malleja. Säähavaintoasemien lähettämien tietojen lisäksi käytetään sääsatelliittien lähettämiä tietoja (esimeriksi satelliittien 5 kilometrin tarkkuustasolla mittaamasta säteilystä). Kaukokartoitustietojen käsittelyssä luodaan ”mitatut” kasvistoindikaattorit, joita voidaan verrata agrometeorologisiin indikaattoreihin ja käyttää tilastoanalyysin laatimisessa. Käytettävien satelliittianturien tarkkuus on pieni tai keskisuuri: SPOT Vegetation/NOAA-AVHRR (noin 1 kilometrin tarkkuus) ja MODIS (noin 300–500 metrin tarkkuus)[4].

(4) Tilastoanalyysi

Meteorologisesta tietokannasta, agrometeorologisesta tietokannasta ja kaukokartoitustietokannasta saatuja indikaattoreita verrataan tuottoaikasarjaan, ja ne analysoidaan tilastomenetelmillä (esimerkiksi regressio- tai skenaarioanalyysillä). Lopputuloksena ovat kvantitatiiviset satoennusteet, jotka julkaistaan edellä mainittujen tietojen analyysin ohella MARS-tiedotteissa. Järjestelmän tiedot ovat pitkältä ajalta, vuodesta 1975 alkaen.

(5) Visualisointivälineet ja tulosten levittäminen

Käyttäjät voivat selata tietokantoja (meteorologisia, agrometeorologisia ja kaukokartoitukseen liittyviä tietoja) tietotyökalujen avulla. AGRI4CAST-toiminnan yhteydessä ylläpidetään verkkoportaalia, jossa voi katsoa ja ladata kaukokartoitustietoja, sekä portaalia, jossa voi tarkastella ja ladata meteorologisia ja agrometeorologisia tietoja sähköisinä karttoina. Portaalista voi myös ladata viljelmien tilaa ja satoennusteita koskevan analyysin. Edellä mainittujen tietojen avulla laaditaan tiedotteita ja ilmasto-oloihin liittyviä erityistutkimuksia (ks. 1 artiklan 2 kohdan c alakohta). Niissä analysoidaan EU:n eri alueiden viljelmien tilaa, sääkarttoja, satoindikaattoreita ja tuotto-odotuksia. MARS-tiedote julkaistaan pääkasvukauden aikana säännöllisin väliajoin paperimuodossa ja internetissä.

TÄYTÄNTÖÖNPANO

Yleinen täytäntöönpano

Järjestelmän käyttämiseksi vuosina 2008–2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti on aloitettu uusi hanke nimeltä MARSOP3. Sen tarkoituksena on tuottaa JRC:lle lähes reaaliaikaisia operatiivisia tuotteita Euroopan maataloustuotannon ja satojen seurantaa varten. Euroopan unionin virallisen lehden täydennysosassa julkaistiin elokuussa 2007 tarjouspyyntö (MARS-toimet (MARSOP3) 2008–2013, hankintailmoitus nro 2007/S 154-191094). Sopimus allekirjoitettiin Alterra BV:n johtaman yhtymän kanssa, kun erää I (meteorologiset tiedot) ja erää II (satelliittitietojen hankinta ja käsittely) koskeva tarjous oli arvioitu ja kun julkisia hankintoja käsittelevä neuvoa-antava työryhmä oli antanut puoltavan lausunnon. Sopimuksen mukaisesti toimitettujen operatiivisten tuotteiden perusteella JRC analysoi viljelmien tilaa sekä laatii sato- ja tuotantoennusteita. Tiedot saatetaan Euroopan komission, jäsenvaltioiden ja EU:n kansalaisten saataville.

Täytäntöönpano neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 1 artiklan mukaisesti

Neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 1 artiklassa vahvistetaan kaukokartoitustoimien toteuttamista koskevat tavoitteet (1 artiklan 1 kohta) ja säädetään toteuttavia toimia koskevista yksityiskohdista (1 artiklan 2 kohta). Viittaussuhteen helpottamiseksi toimien täytäntöönpanon kuvaus esitetään 1 artiklan rakenteen mukaisesti.

Toteutettujen toimien (1 artiklan 1 kohta) tavoitteet

1 artiklan 1 kohdan a alakohta: maatalousmarkkinoiden hallinnointi

Toimilla tuotetaan tiettyjä peltokasveja koskevia riippumattomia, ajantasaisia, tieteellisiä ja jäljitettäviä satoennusteita kaikille jäsenvaltioille ja EU:n naapurivaltioille. Komission yksiköt käyttävät näitä tietoja pääasiassa seuraaviin tarkoituksiin: 1) viljelykasvien tarjontataseiden päivitys, 2) ilmasto-olojen ja jäsenvaltioissa tai alueilla esiintyvien erityisten sääilmiöiden (kuten takatalven) mahdollisten vaikutusten arviointi ja 3) kolmansien maiden viljelmien tilan seuranta. AGRI4CAST-satoennusteita toimitetaan myös Eurostatin Early Estimate System -järjestelmään. Komission yksiköt arvostavat AGRI4CAST-järjestelmän tuottamien tietojen riippumattomuutta ja luotettavuutta. Kasvuindikaattorien avulla tehty tilastoanalyysi on avoin ja jäljitettävä, ja se tallennetaan koko simulaation ja kaikkien vuosien osalta. Kutakin mallia varten muodostetaan tilastoindikaattorien joukko (esim. eri luottamusvälien keskineliövirhe, standardipoikkeama). Ennustekauden lopussa tehdään virheanalyysi, jossa verrataan satoennusteita toteutuneisiin satoihin ennustevirheen määrittelemiseksi ja ennustetarkkuuden arvioimiseksi.

Esimerkiksi kokonaisvirhe (mitattuna ennustekauden lopun absoluuttisena keskivirheprosenttina EU-27:lle kaikkien kuukausien ja kaikkien viljalajien osalta) yhteensä 1,6 prosenttia vuonna 2007, -3,3 prosenttia vuonna 2008, -1,2 prosenttia vuonna 2009 ja 1,2 prosenttia vuonna 2010. Negatiiviset arvot viittaavat ilmoitettujen satojen liian pieniin ja positiiviset arvot liian suuriin arvioihin (vuosilta 2009 ja 2010 ilmoitetut sadot ovat edelleen alustavia).

1 artiklan 1 kohdan b alakohta: viljelmien tilan seuranta ja arvioinnit

Satoennusteiden lisäksi kasvukaudella seurataan tiiviisti viljelmien tilaa. Meteorologiset ja kaukokartoituksella saadut tiedot analysoidaan ja yhdistetään asianmukaisiin viljelytietoihin biofysikaalisen mallinnuksen tulosten perusteella (esim. lämpöaallon, kuivan kauden tai äkillisen kylmyyden vaikutus viljelmän tietyissä kehitysvaiheissa). Lisäksi viljelmien tila arvioidaan kasvumallin avulla saatujen tulosten perusteella (esim. simuloitu lehtialaindeksi tai simuloitu biomassa). Seuranta käsittää EU:n, ja se koskee kaikkia mukaan otettuja viljelykasveja.

1 artiklan 1 kohdan c alakohta: ennusteiden saannin edistäminen

Eri tulokset ovat vapaasti saatavissa JRC:n ja MARSOP3-yhtymän ylläpitämillä verkkosivustoilla. MARSOP:n verkkosivustolla on monenlaisia tietoja (sovellettujen kaukokartoitustoimien ja kasvumallien tulokset sekä tiedotelinkit). Satelliittitiedot ja kuvat kootaan kuvapalvelimeen, jossa niitä voidaan tarkastella ja josta ne voidaan ladata. Lisäksi MARSOP-verkkosivustolla voi pyytää ja ladata meteorologisia tietoja.

1 artiklan 1 kohdan d alakohta: agrometeorologisen järjestelmän teknisen seurannan varmistaminen

JRC suorittaa jatkuvaa teknistä seurantaa, joka takaa järjestelmän jatkuvuuden ja sovellettujen menetelmien tieteellisen luotettavuuden. Menetelmiä ovat esimerkiksi meteorologisten tietojen liittäminen rasteriin, kasvukäyttäytymisen kuvaus kaukokartoitustoimien avulla ja satoarvioiden määrittämiseksi tehty tilastoanalyysi.

Toteutettavat toimet (1 artiklan 2 kohta)

1 artiklan 2 kohdan a alakohta: meteorologisten ja satelliiteilla saatavien tietojen kerääminen ja ostaminen

Meteorologisia tietoja kerätään ja ostetaan yli 3 500 asemalta, joiden toimittamat säämuuttujatiedot syötetään MCYFS-järjestelmään päivittäin. Tätä palvelua ylläpidetään jatkuvasti. Lisäksi hankitaan, tallennetaan, käsitellään ja analysoidaan vapaasti saatavia pienen ja keskisuuren tarkkuuden satelliittien lähettämiä kasvistojen seurantatietoja (tarkkuus 1 km – 300 m).

1 artiklan 2 kohdan b alakohta: paikkatietoinfrastruktuuri ja verkkosivusto

Paikkatietoinfrastruktuuriin kuuluvat paikkatietojen hankintaan, käsittelyyn, jakamiseen, käyttöön, ylläpitoon ja säilyttämiseen liittyvät tekniikat, standardit, henkilöstöresurssit ja toimet. Infrastruktuuri on perustettu MCYFS-järjestelmän yhteydessä, ja siinä on mukana ryhmiä JRC:stä sekä MARSOP3-sopimuksen mukaisesti. Infrastruktuuri käsittää koko Euroopan paikkatiedostot eri asteikkojen mukaisesti. Tiedot käsitellään viljelmien tilan seurantaa ja satoennusteita varten. Kaukokartoituksesta ja muista lähteistä saatavat tulokset ja tiedot julkaistaan useilla verkkosivustoilla ja -portaaleissa.

Infrastruktuuri vastaa Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurista (INSPIRE) annetussa direktiivissä vahvistettuja puitteita[5]. Paikkatietojen geoviittaus määritetään INSPIRE-ennusteen mukaisesti, metatiedot kuvataan INSPIRE-periaatteiden mukaisesti ja kuvausta yhtenäistetään edelleen.

1 artiklan 2 kohdan c alakohta: ilmasto-oloihin liittyvät erityistutkimukset

Järjestelmän avulla voidaan laatia ilmasto-oloihin liittyviä erityistutkimuksia, koska saatavilla on monipuolista tietoa, joka käsittää kaikki oleelliset näkökohdat. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 voimaantulon jälkeen on tehty seuraavat erityistutkimukset:

- Analyysi kevätkesän kuivuuden ja elokuun 2008 suuren sademäärän vaikutuksesta talviviljan tuotantoon Latviassa.

- Analyysi heinä-elokuun 2008 äärimmäisten sääolojen vaikutuksesta Slovenian maatalouteen.

- Vedensaanti riisinviljelyyn Espanjassa vuonna 2008 (kumulatiivisen sademäärän analyysi).

- Analyysi talven 2009 pakkasten vaikutuksesta Euroopan talviviljaan.

- Analyysi sääoloista keväällä ja kesällä 2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Belgian maataloustuotantoon.

- Analyysi sääoloista syksyllä ja talvella 2009/2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Espanjan maataloustuotantoon.

- Analyysi sääoloista keväällä ja kesällä 2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Unkarin maataloustuotantoon.

- Analyysi sääoloista syksyllä ja talvella 2009/2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Italian maataloustuotantoon.

- Analyysi sääoloista talvella ja keväällä 2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Liettuan maataloustuotantoon.

- Analyysi vuoden 2010 sadeolosuhteista ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Romanian maataloustuotantoon.

- Analyysi sääoloista satokaudella 2009/2010 ja niiden mahdollisesta vaikutuksesta Luxemburgin maataloustuotantoon.

1 artiklan 2 kohdan d alakohta: agrometeorologisten ja taloudellisten mallien päivittäminen

Järjestelmän käytön lisäksi järjestelmän malleja ja niihin liittyviä tietokantoja päivitetään jatkuvasti. Tietokannassa on tällä haavaa noin kolme teratavua tietoa. Neuvoston asetuksen voimaantulon jälkeen on tehty merkittäviä parannuksia. Seurantajärjestelmää on parannettu tihentämällä säähavaintoasemien verkkoa. Paikka-analyysin tarkkuus on nyt 25 x 25 km aiemman tarkkuuden 50 km x 50 km sijasta. Viljelmien uudelleenkalibrointeja on toteutettu ja julkaistu uusi tietokanta ja ohjelmistoversio.

TULOKSET JA TUOTOKSET

Euroopan komissiolle, jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille toimitetaan raportteja ja tiedotteita sekä tietopalveluja ja tietoja. Kaikki tuotteet ovat saatavina sähköisesti (asetuksen 2 artikla) ja osittain paperimuodossa.

Raportit ja tiedotteet

Euroopan viljelmien seurantatiedotteessa esitetään käytännönläheisiä ja lähes reaaliaikaisia tietoja ja analyysejä viljelmien seurannasta ja satoennusteista. Tiedot käsittävät EU:n jäsenvaltiot ja lähialueiden valtiot (Maghreb-maat ja Mustanmeren alueen maat). Tietojen käsittämät lajit ovat tavallinen vehnä, durumvehnä, talvi- ja kevätohra, jyvämaissi, rapsi, auringonkukka, sokerijuurikas ja peruna. Täydellinen analyysi julkaistaan internetissä kuudesti vuodessa. Sitä täydennetään päivitetyillä satoarvioilla kahdesti tai kolmesti vuodessa. EU:n aluetta varten julkaistaan erityiset laidunheinää ja riisiä koskevat tiedotteet. Agrometeorologisia oloja koskevia tietoja päivitetään ja tarkistetaan täydelliset analyysit sisältävien tiedotteiden välillä (10–12 kertaa vuodessa). Kaikki julkaisut ovat saatavilla internetissä tai tilauksesta myös paperimuodossa.

Tietopalvelut ja tiedot

MARSOP-verkkosivuilla on monipuolista tietoa Euroopan ja maailman muiden merkittävien maatalousalueiden kulloisestakin maataloustuotantokaudesta. Saatavilla on kaavioita ja karttoja havaintoihin ja numeerisiin säämalleihin perustuvista sääindikaattoreista, agrometeorologisiin malleihin perustuvista viljelmäindikaattoreista sekä kaukokartoituskuviin perustuvista kasvistohakemistoista ja kuiva-ainekertymistä.

RAHOITUSVAROJEN KÄYTTÖ

Taulukko 1. Rahoitusvarojen käyttö neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti vuosina 2008, 2009, 2010 ja 2011 (maksumäärärahat euroina) * = sidotut maksumäärärahat, ** = tiedonannon laatimiseen mennessä suoritetut maksumäärärahat)

|2008 | |2009 | |2010 | |2011 (alustava) | | | |Määrä |Lyhyt kuvaus |Määrä |Lyhyt kuvaus |Määrä |Lyhyt kuvaus |Määrä |Lyhyt kuvaus | |ERÄ 1, vaihe 1 | | | 1 016 084 |Väli- ja loppumaksu | | | | | |ERÄ 1, vaihe 2 | | | 283 185 |Välimaksu

| 424 777 | Loppumaksu | | | |ERÄ 1, vaihe 3 | | | | | 288 707 | Välimaksu | 433 061 | Loppumaksu | |ERÄ 1, ensimmäinen uusintavaihe 3 | | | | | | | 302 544* | Välimaksu | |Ylimääräiset säähavaintoasemat ERÄÄN 1 | | | 67 800 |Lähes reaaliaikaiset asemat (yli 250) | 0 | Lähes reaaliaikaiset asemat ja arkistointiasemat | 21 600** | Arkistointiasemat | |ERÄ 2, vaihe 1 | | | 387 720 |Väli- ja loppumaksu | | | | | |ERÄ 2, vaihe 2 | | | 137 989 |Välimaksu | 206 984 | Loppumaksu | | | |ERÄ 2, vaihe 3 | | | | | 135 143 | Välimaksu | 202 715 | Loppumaksu | |ERÄ 2, ensimmäinen uusintavaihe 3 | | | | | | | 141 620* | Välimaksu | |MARS-tietokannan ja tietotekniikan tuki | 97 298 |MARS-tietokannan ja tietojärjestelmien ylläpito ja kehittäminen | 477 562 |MARS-tietokannan ja tietojärjestelmien ylläpito ja kehittäminen | 359 239

|MARS-tietokannan ja tietojärjestelmien ylläpito ja kehittäminen | 333 196* | MARS-tietokannan ja tietojärjestelmien ylläpito ja kehittäminen | | YHTEENSÄ | 97 298 | |2 370 340 | |1 414 851 | |1 443 608* | | |

Erään 1 kuuluu meteorologisten ja sääennusteisiin liittyvien tietojen hankinta (mukaan luettuna säähavaintoasemien verkon tihentäminen). Erä 1 koskee MCYFS-järjestelmässä käytettyjen kasvumallien käyttöä ja ylläpitoa. Tietokantapäivityksinä ja karttoina olevat tulokset toimitetaan JRC:n tietokantaan päivittäin tai kymmenen päivän välein. Lisäksi ylläpidetään ja kehitetään tulosten hyödyntämiseen tarvittavia työkaluja. Erään 1 kuuluvat myös MARSOP-verkkosivuston ylläpito ja kehittäminen sekä yleinen koordinointi ja hallinta.

Erä 2 käsittää kaukokartoitustietojen käsittelyn. Siihen kuuluvat kaikki tietojenkäsittelyn vaiheet raakakuvien hankinnasta kymmenen päivän koosteiden toimitukseen (tietojen tallentaminen, kalibrointi jne.).

MARS-tietokannan tietotekniikkatuki : MCYFS-järjestelmän toiminta edellyttää tietotekniikkapalvelujen toimintaa, jotta tiedotteet voidaan julkaista ajoissa. Kyseisissä töissä hallitaan ja ylläpidetään tietokantaa, joka sisältää kaukokartoitustiedot, meteorologiset tiedot ja agrometeorologiset indikaattorit. Erään 2 kuuluvat myös analysointityökalujen ja verkkosivujen kehittäminen ja ylläpito.

PÄÄTELMÄT JA TOIMIEN TULEVAISUUS

MARS-järjestelmällä on saatu puolueettomia tietoja tehokkaasti ja ajoissa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toteuttamista koskevan päätöksentekomenettelyn tueksi. Järjestelmän ensisijaisena tarkoituksena on sato- ja tuotantoennusteiden tuottaminen, mutta sen lisäksi järjestelmä antaa hyödyllistä tietoa myös muista EU:n maatalouteen liittyvistä aloista, kuten ilmastonmuutoksesta. MARS-agrometeorologisella järjestelmällä ja kaukokartoitussovelluksilla on saatu hyödyllistä tietoa Euroopan komission lisäksi jäsenvaltioille, tutkimuslaitoksille ja muille käyttäjille tuotelevityksen avulla.

Jos MARS-satoennustejärjestelmän käyttöä jatkettaisiin, siihen voisi sisältyä uusia toimia muuttuvan maailmanlaajuisen talousympäristön mukana kehittyvän ja siihen mukautuvan YMP:n tarpeiden mukaisesti. Tällöin koko maailman kattavat puolueettomat ja luotettavat tiedot ovat perusedellytyksenä sen varmistamiseksi, että päätöksentekomenettely EU:ssa on moitteetonta ja tehokasta. Uusiin toimiin sisältyisivät

1. MCYFS-järjestelmä, joka olisi laajennettu kattamaan maailman tärkeimmät tuotantoalueet ja johon olisi otettu mukaan lisää merkityksellisiä viljelykasveja;

2. Mallinnusväline, joka kattaisi myös muut kuin nykyisin seurattavat EU:n viljelykasvit (esim. rukiin, kauran ja ruisvehnän);

3. Aiempaa täydellisempi laidunjärjestelmien mallinnus, jolla voidaan laatia biomassan tuotannon määrällisiä arvioita.

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto käynnisti 1 kohtaan liittyen GLOBCAST-nimisen hankkeen (GLOBal Crop Monitoring and ForeCASTing) hallinnollisella järjestelyllä JRC:n kanssa. Hanke päättyy vuonna 2013. GLOBCAST-hankkeessa on tarkoitus tutkia MCYFS-järjestelmän laajentamista kattamaan maailman muita alueita (Venäjä ja IVY-maat, Argentiina, Brasilia, Kiina, Intia, Australia, Kanada ja USA) sekä muita tärkeimpiä viljelykasveja, kuten soijapapu ja sokeriruoko. Ensimmäisenä vuotena JRC tutkii olemassa olevat tiedot uudelleen ja mukauttaa ohjelmistot ja mallinnusvälineet tulevan, toimintaa edeltävän järjestelmän organisoimiseksi ja täytäntöön panemiseksi vuosina 2012 ja 2013. Tuloksena olevat toiminnat voitaisiin GLOBCAST-hankkeen arvioinnin mukaan sisällyttää sen jälkeen MARS-järjestelmään satoennusteita varten.

GLOBCAST-hankkeen tarkoituksena on antaa EU:lta merkittävä panos elintarviketurvaa ja hintojen epävakautta koskevaan äskettäiseen G20-maiden aloitteeseen, erityisesti maatalousmarkkinatietojärjestelmään (AMIS), joka sisältyy G20-maiden maatalousministerien hyväksymään elintarvikkeiden hintojen epävakautta ja maataloutta koskevaan toimintasuunnitelmaan[6]. Aiempaa laajemmalla MARS-satoennustejärjestelmällä on tarkoitus osallistua AMIS-järjestelmään maapallon tilan seurantaa käsittelevän ryhmän (Group on Earth Observation, GEO) kautta. Ryhmän tavoitteena on tehostaa ajantasaisten ja täsmällisten satoennusteiden laatimista ja jakamista kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla. EU on sitoutunut osallistumaan kyseisiin hankkeisiin markkinoita, varastoja ja tuotantoa koskevilla tiedoilla. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 78/2008 mukaisesti täytäntöön pantavan voimassa olevan MCYFS-järjestelmän tuotteilla ja GLOBCAST-hankkeen tuloksilla osallistutaan jo nyt ja voidaan osallistua jatkossakin AMIS-järjestelmän toimintaan.

MARS-satoennustejärjestelmän ja Euroopan maanseurantaohjelman (GMES) toimien välillä on tiiviit yhteydet. GMES-ohjelman ja MARS-satoennustejärjestelmän toimien yhteisvaikutusten tehostamismahdollisuuksista käydään keskustelua, erityisesti satelliittitietojen hankinnasta ja esikäsittelystä, joissa voisi olla hyötyä GMES-tiedoista.

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 78/2008, annettu 21 päivänä tammikuuta 2008, toimista, joita komission olisi toteutettava vuosina 2008–2013 yhteisessä maatalouspolitiikassa käyttöön otettujen kaukokartoitussovellusten avulla (EUVL L 25, 30.1.2008, s. 1).

[2] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 1445/2000/EY, tehty 22 päivänä toukokuuta 2000, pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin vuosina 1999–2003 (EYVL L 163, 4.7.2000, s. 1).

[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2066/2003/EY, tehty 10 päivänä marraskuuta 2003, pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamisesta maataloustilastoihin vuosina 2004–2007 ja päätöksen N:o 1445/2000/EY muuttamisesta (EUVL L 309, 26.11.2003, s. 9).

[4] Lyhenne SPOT tulee sanoista ”Satellite pour l'Observation de la Terre”, lyhenne NOAA sanoista ”National Oceanic and Atmospheric Administration”, lyhenne AVHRR sanoista ”Advanced very high Resolution Radiometer” ja lyhenne MODIS sanoista ”Moderate Resolution Imaging Spectroradiometer”.

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2007/2/EY, annettu 14 päivänä maaliskuuta 2007, Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuurin (INSPIRE) perustamisesta (EUVL L 108, 25.4.2007, s. 1).

[6] http://agriculture.gouv.fr/IMG/pdf/2011-06-23_-_Action_Plan_-_VFinale.pdf