EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.05.1997 
KOM(97) 256 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
VALKOISEN KIRJAN "OPETTAMINEN JA OPPIMINEN: 
KOHTI KOGNITIIVISTA YHTEISKUNTAA" 
SEURANNASTA TEHTY ARVIOINTI 

KOMISSION TIEDONANNOKSI 
VALKOISEN KIRJAN "OPETTAMINEN JA OPPIMINEN: 
KOHTI KOGNITIIVISTA YHTEISKUNTAA" 
SEURANNASTA TEHTY ARVIOINTI 
Euroopan komissio aloitti todellisen yhteiskunnallisen keskustelun kutsumalla yhteisön 
toimielimet, jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, työnantajajärjestöt, korkeakoulut ja 
tutkimuslaitokset sekä kansalaisjärjestöt keskustelemaan valkoisesta kirjasta 
"Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa". 
Ne useat kannanotot, lausunnot ja kommentit, jotka koottiin tällä tavoin, vahvistavat yhtä 
elinikäisen oppimisen teemavuoden merkittävimmistä päätelmistä: kansalaiset ovat yhä 
tietoisempia tarpeesta kehittää tietojaan ja ammatillisia taitojaan koko elämän ajan. He 
tietävät niiden tärkeyden niin työelämään pääsyn kuin yhteiskunnan toimintaan mukaan 
pääsyn ja kansalaisena toimimisen kannalta. 
Valkoisessa kirjassa koulutus on yhteiskuntasuunnitelman ydintekijä, ja sen poliittista 
sisältöä on aihetta korostaa. Tämän näkökannan havainnollistamiseksi komissio on 
ryhtynyt tiedottamaan mahdollisimman laajaa yleisöä tarpeesta rakentaa oppimisen 
yhteiskunta niin, että Euroopasta saataisiin kilpailukykyisempi ja tietoisempi omasta 
arvostaan. 
Tässä tiedonannossa esitetään yhteenveto näiden 18 kuukauden aikana käytyjen 
keskustelujen tärkeimmistä poliittisista viesteistä. Tässä yhteydessä komissio haluaa 
korostaa niiden laatua ja rikkautta. Ne ovat jo nyt auttaneet komission tämänhetkisten 
töiden toteuttamisessa ja tulevien töiden suunnittelussa. Myös yhteisön toimielinten 
osallistuminen on ollut merkittävää, varsinkin neuvoston 6. toukokuuta 1996 antamat 
päätelmät sekä parlamentin osuus. Tämä osallistuminen on lisäksi mahdollistanut 
sellaiset kokeilut, joita selostetaan myös tässä tiedonannossa. Samanaikaisesti koulutusta 
pohtivan ryhmän toiminta on syventänyt valkoisessa kirjassa esitettyjä näkökantoja. 
I. OPPIMISEEN PERUSTUVA UNIONI 
Kaikki keskustelut ja kannanotot ovat auttaneet luomaan perustaa oppimiseen 
perustuvalle unionille. Ne ovat myös tukeneet tässä tekstissä esiin tuotuja suuria 
teemoja. 
• Taloudellinen perusta 
Taloudellisessa ympäristössä, jossa kauppa on maailmanlaajuista ja kilpailulla on 
uusia muotoja, kaikkea koulutuksen kehittämistä voidaan pitää tarpeellisena 
vahvistamaan Euroopan kasvua ja kilpailukykyä. Tämän analyysin perusta löytyy 
kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä käsittelevästä valkoisesta kirjasta, ja se on 
saanut vahvistusta. Kaikki tunnustavat koulutuksen ja työllisyyden väliset siteet, 
erityisesti työnantajien edustajat, vaikka koulutusalan edustajat ovat huolissaan 
siitä, eitä koulutusjärjestelmiä mukautetaan liian tiukasti nykyisiin 
työllisyysrakenteisiin. 
Eettiset arvot 
Useaan otteeseen on korostettu valkoisessa kirjassa kuvattua tarvetta olla 
rajoittumatta pelkästään kehittämisen taloudellisiin puoliin. Sen sijaan 
koulutuspolitiikan olennaisena tavoitteena olisi pidettävä yksilön henkilökohtaista 
kehittymistä ja kansalaisten kouluttamista. Neuvoston mielestä olisi arvostettava 
kulttuuri- ja koulutusnäkökohtia, kun taas parlamentti kehottaa ottamaan 
huomioon yhteiskunnalliset, tunnepitoiset, moraaliset ja henkiset näkökohdatkin. 
Toisinaan vaikeatajuista käsitettä 'kognitiivinen yhteiskunta' ei pitäisi tulkita 
rajoittuneesti: sillä tarkoitetaan päinvastoin lähestymistapaa, jossa kullakin on 
oltava mahdollisuus kehittää tietojaan ja taitojaan. 
Yhteiskunnallinen perusta 
Valkoisessa kirjassa esitettyjä analyysejä tukee sellainen yhteiskunnallinen malli, 
jossa kieltäydytään hyväksymästä sellaista tulevaisuudennäkymää, jossa 
yhteiskunta hylkää osan jäsenistään ja jakautuu niihin, joilla on tietoa, ja niihin, 
joilla sitä ei ole. Siksi neuvosto, Euroopan parlamentti, Euroopan 
ammattiyhdistysten liitto ja kansalaisjärjestöt pelkäävät yhteiskunnallisen 
syrjäytymisen kiihtymistä ja suosittelevat voimakkaampia toimia yhtäläisten 
mahdollisuuksien parantamiseksi. Nuorten tilanteen vakavuutta aliarvioimatta 
Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea ja lukuisat muut toimielimet 
toivovat, että erityishuomiota kiinnitettäisiin myös naisten, lasten, aikuisten 
työntekijöiden ja kaikkien heikommassa asemassa olevien henkilöiden -
vammaisten, vanhusten, pitkäaikaistyöttömien, etnisten vähemmistöjen -
ongelmiin eli kaikkien niiden, joita syystä tai toisesta uhkaa yhteiskunnallinen 
syrjäytyminen. Lukuisissa kannanotoissa vedotaan uuteen yhteiskunnalliseen 
vuoropuheluun, joka toisi yhteen kaikki toimijat ja erityisesti 
työmarkkinaosapuolet, ja toivotaan kumppanuussuhteiden luomista paikallisten ja 
alueellisten viranomaisten, yritysten, kansalaisjärjestöjen ja kansalaisten kesken. 
Elinikäisen koulutuksen käsite 
Elinikäistä koulutusta koskevasta tavoitteesta on laaja yksimielisyys. Se liittyy 
selkeästi oppimisen yhteiskunnan tuomiin näkymiin. Tällä tavoitteella pyritään 
saamaan käyttöön tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet ja osoittamaan 
yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen yhdistävien toimien aiheellisuus. 
Kaikki tunnustavat tarpeen parantaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen 
välistä synergiaa ja lisätä kaiken ammatillisen koulutuksen arvostusta. Euroopan 
parlamentin mukaan tämä on merkittävää sikälikin, että meidän on vastattava 
Euroopan ikääntyvän väestön asettamaan haasteeseen. 
Uusi teknologia 
Elinikäisen koulutuksen toteuttaminen merkitsee, että jokainen hallitsee 
tietotekniikan viestintä- ja työvälineenä. Tietoyhteiskuntaan siirtymisen katsotaan 
yleisesti luovan dynaamista vaihtoa yhteistyökumppaneiden välille varsinkin 
erityisten interaktiivisten Internet-kohteiden käytön kautta. Ammattipätevyyden 
3 
arviointiin ja tunnustamiseen liittyvien ongelmien ratkaisu vaikuttaa lähenevän 
huomattavasti uusien välineiden edistämisen myötä. 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden poliittinen toiminta 
Oppimisen yhteiskunnan rakentaminen ei tapahdu mekaanisesti vaan vaatii tämän 
tavoitteen saavuttamiseksi tarvittavien politiikkojen ja toimien miettimistä. Lähes 
yksimielisiä ollaan siitä, että on muistettava toissijaisuusperiaatteen mukainen 
jäsenvaltioiden toimivalta yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestelmän 
sisällön ja järjestämisen osalta. Samanaikaisesti useissa puheenvuoroissa on 
kuitenkin pahoiteltu sitä, että koulutusjärjestelmiä ei ole analysoitu riittävästi, 
sillä niissä esiintyy jäykkyyttä, joka estää tarvittavia uudistuksia. Toisaalta on 
myös saatu aikaan innovaatioita, joihin voitaisiin tukeutua muutoksia tehtäessä. 
Siksi neuvosto totesi päätelmissään, että tehtävällä analyysillä voitaisiin avata 
uusia väyliä yhteisön tason yhteistyölle. Se on rohkaiseva alku koulutusalan 
yhteistyön uudelle vaiheelle ja se vahvistaa komission merkitystä analysoijana. 
Uudet käyttäytymismallit 
Oppimisen yhteiskunnan syntyminen edellyttää toimijoiden käyttäytymisen 
tutkimista. On yleisesti tunnustettua, että yksilöllä on yhä enemmän 
mahdollisuuksia käyttää hyväksi erilaisia koulutusmuotoja tietoyhteiskunnan 
kehittymisen ansiosta ja että se vaatii ajattelutapojen muuttumista. Edelleen 
kuitenkin käydään arkaluontoisia keskusteluja siitä, miten voitaisiin sovittaa 
yhteen toisaalta koulutusrakenteille ja -laitoksille annettava vastuu ja toisaalta 
oppimistapojen kehittäminen ja yksilön osuus. Euroopan parlamentin mielestä 
yleisten koulutusmahdollisuuksien varmistaminen kuuluu ennemminkin julkiselle 
sektorille kuin yksilöille. Tiedotuksen (tietopankit, oppaat jne.) ja neuvonnan 
merkitystä korostettiin, jottei mahdollista koulutuspalvelujen käyttäjää jätettäisi 
yksin ja avuttomaksi. Useassa kohdin tuotiin esiin opetusmenetelmän merkitys, 
koska sillä luodaan yhteys yksilön ja osaamisen välille. Monissa kannanotoissa 
korostettiin perheen ja lähiympäristön merkitystä, ja kaikki totesivat 
yksimielisesti, että opettajien ja kouluttajien koulutus on olennaisen tärkeää. 
Tarvittavat varat 
Euroopan parlamentti on huolissaan koulutukseen käytettyjen julkisten menojen 
suhteellisesta pienenemisestä. Jos poliittinen etusija on annettava toimille, joiden 
tarkoituksena on tehdä Euroopasta avoin koulutusalue kaikille kansalaisille, 
mahdollisista vaikutuksista talousarvioon olisi keskusteltava tulevien 
rahoitusnäkymien yhteydessä. Euroopan parlamentti kehottaa budjettivallan 
käyttäjää antamaan lisää varoja Leonardo da Vinci- ja Sokrates-ohjelmaan, jotta 
osaamisen yhteiskunnan toteuttamiseen liittyvät uudet tavoitteet voidaan 
rahoittaa. 
II. KÄYNNISSÄ OLEVAT KOKEILUT 
Valkoisessa kirjassa ehdotettiin tehtäväksi kokeiluita toimintaohjelmien 
yhteydessä niihin myönnetyillä varoilla. Komissio on toteuttanut tarvittavat 
toimenpiteet niiden toteuttamiseksi ottaen huomioon keskusteluissa saadut 
kommentit, kannanotot ja mielipiteet. Niiden perusteella komissio on tarkentanut 
ja mukauttanut aluksi esitettyjä suuntaviivoja valkoisen kirjan tavoitteiden 
panemiseksi täytäntöön. 
Tavoite I : Pätevyyden tunnustaminen ja henkilökohtaista 
ammattitaitokorttia koskeva periaate 
a) Alustavat päätelmät 
Olisi tehtävä kokeiluja täysin uusilla aloilla ja menetelmillä. Vaikka ymmärretään 
ja hyväksytään tarve ottaa paremmin, huomioon työntekijöiden työkokemukseen 
perustuva epämuodollinen pätevyys, Euroopan ammattiyhdistysten liiton 
käyttämin termein, itse periaate herättää kysymyksiä, joihin keskusteluilla on 
pyritty vastaamaan. 
Pätevyyden tunnustamisen tavoitteena ei ole korvata perinteisiä 
tutkintotodistuksia eikä vähentää koulujärjestelmän tunnustaman pätevyyden 
arvoa eikä etenkään lisätä byrokratiaa Euroopan tasolla. Vaikka Euroopan 
ammattiyhdistysten liitto suhtautuu varovaisesti itse pätevyyden käsitteeseen, se 
on kuitenkin kiinnostunut henkilökohtaista ammattitaitokorttia koskevasta 
ajatuksesta. Sen sijaan suurin osa työnantajajärjestöistä epäilee näiden 
menetelmien toteuttamiskelpoisuutta. 
Vastauksena tähän kysymykseen aihekohtaisessa konferenssissa esiteltiin 
ensimmäinen matematiikan alan pätevyyden arviointiohjelman prototyyppi, jota 
levitetään Internetin kautta. 
b) Täytäntöönpano 
Yleisölle on annettu tietoa automaattisesta hyväksymisprosessista tietotekniikan 
ja multimedian avulla. Näin on poistettu väärinkäsityksiä ja löydetty 
kansainvälisiä ryhmiä, jotka haluavat kokeilla tätä lähestymistapaa. Lopuksi 
valittiin 34 hanketta hyvin erilaisilta tieteenaloilta ja ammattialoilta: i) 
perustiedot (matematiikka, fysiikka, kirjallinen esitys, vieraat kielet, maantiede, 
ympäristö/vesi), ii) tekniset ja ammatilliset tiedot (pankkiala, markkinointi, 
asennus, toimistotekniikka, teolliset prosessit, asiakaspalvelu, oikeustiede, kemia, 
biologia, tilastotiede), iii) avainpätevyydet (eli, horisontaaliset pätevyydet). 
Dialang-hankkeella pyritään kehittämään aineistoa, jonka avulla kukin 
kansalainen voisi arvioida kielitaitonsa 15 eurooppalaisessa kielessä. Vuodeksi 
1997 on suunniteltu 35 kokeellista lisähanketta, jotka kattavat uusia ammatillisia 
aloja. Komissio johtaa lisäksi tutkimusta, jossa tarkastellaan automaattisen 
arvioinnin ja henkilökohtaisten ammattitaito korttien tilannetta tällä hetkellä 
Yhdysvalloissa ja Euroopassa. 
Kunkin hankkeen tarkoituksena on koota tietojen ja taitojen viiteaineisto, joka on 
jaoteltu perusyksikköihin. Niitä puolestaan käytetään interaktiivisten 
arviointiohjelmien parantamiseen. Ohjelmia on saatavilla Internetistä ja niiden 
avulla on hakijan on mahdollista saada pätevyytensä tunnustetuksi 
saavuttamallaan tasolla. 
Niin kansalaisten kuin yritysten ja ammatillisten järjestöjen myönteinen palaute 
on paljastanut todellisen tarpeen kiistanalaisesta automaattisesta vaihtoehdosta 
huolimatta. Tavoitetta demokratisoida yksilöllisten tietojen ja taitojen 
tunnustamismahdollisuudet pidetään myönteisenä, samoin kuin yksilön 
mahdollisuutta ajantasaistaa ammattitaitoaan säännöllisesti. 
Vaikuttaa siltä, että lukuisten vaatimusten mukainen vähemmän automatisoituun 
prosessiin perustuva lähestymistapa saattaisi vahvistaa pätevyyden tunnustamista 
koskevan kokeellisen hankkeen vaikutusta. Hankkeen menestystä ei voida taata, 
ellei se ole osa todellista taloudellista suuntausta ja ellei se vastaa konkreettisiin 
tarpeisiin ammatillisissa piireissä, jotka hyväksyvät hankkeessa mukanaolon. 
Tässä suhteessa hankkeen sijoittaminen pätevyyksien avoimuutta sekä 
jäsenvaltioiden että Euroopan tasolla koskevaan yhteyteen, on keskeistä, sillä se 
voisi hyödyntää kansainvälisen liikkuvuuden esteitä koskevassa vihreässä kirjassa 
sekä oppimista tietoyhteiskunnassa koskevassa toimintasuunnitelmassa 
esiintuotua dynamiikkaa. Tähän tavoitteeseen pyritään yhdessä ammattialojen 
kanssa. 
Tämän tavoitteen toteuttaminen on myös hyötynyt opetuksellista multimediaa 
käsittelevän työryhmän tekemästä yhteisestä ehdotuspyynnöstä * sellaisten uusien 
opetusvälineiden kehittelemiseksi, joiden avulla eurooppalaiset voisivat kouluttaa 
itseään helpommin ja koulutuslaitokset voivat vastata tietoyhteiskunnan 
asettamiin haasteisiin. 
Tavoite II : Koulun ja yritysten lähentäminen sekä harjoittelun 
kehittäminen 
a) Alustavat päätelmät 
Nykyisessä vaikeassa työllisyystilanteessa koulutuksen ja työelämän lähentämistä 
koskeva periaate saa yleistä kannatusta. On kuitenkin korostettava neuvoston ja 
parlamentin tavoin, että tarkoituksena ei ole mukauttaa koulutusjärjestelmiä 
mekaanisesti ainoastaan työelämän tarpeisiin. Ajatus eurooppalaisesta 
harjoittelujärjestelmästä on myös saanut myönteisen vastaanoton, sillä se tarjoaa 
Euroopan tason viitekehyksen liikkuvuuden helpottamiseksi ja harjoittelun laadun 
parantamiseksi. 
Keskusteluissa saatujen kommenttien perusteella komissio on tarkentanut, että ei 
ole olemassa harjoittelumallia, jota olisi pidettävä ainoana ammatilliseen 
koulutukseen johtavana tienä, kuten esimerkiksi Euroopan opetusalan 
ammattiyhdistysten komitea pelkäsi. Tarkoituksena on pikemminkin rohkaista 
harjoittelun erilaistumista ja vaihtoehtoisia tapoja sekä edistää harjoitteluvaihtoa 
Euroopan unionissa helpottamalla hankittujen taitojen vastavuoroista 
tunnustamista. 
Euroopan käsiteollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten liitto 
(UEAPME) arvioi, että harjoittelija-aseman käyttöönotto on suositeltavaa, koska 
siten voidaan poistaa sosiaaliturvaan ja hallintoon liittyviä esteitä. EY:n 
teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liitto (UNICE) puolestaan kannattaa 
Tässä ehdotuspyynnössä yhdistetään seuraavat ohjelmat: telemaattiset sovellukset, Esprit, kohdennettu 
sosiaalis-taloudellinen tutkimus, Sokrates, Leonardo da Vinci ja TEN-televiestintä. Valitut hankkeet 
(kesäkuussa 1997) käsittelevät innovatiivisia välineitä, palveluita ja sisältöjä, jotka on suunnattu 
kouluille, yliopistoille, ammattikoulutuskeskuksille ja yrityksille, pk-yritykset mukaan lukien. 
voimakkaasti sitä, että harjoittelun kehittämisessä otetaan huomioon kansalliset 
erityspiirteet. 
Keskusteluissa on saavutettu huomattavaa edistystä harjoittelun perustana olevan 
pedagogisen yhteistyön onnistumisedellytyksien määrittelemisessä. 
b) Täytäntöönpano 
Leonardo da Vinci -ohjelman vuosittaisten painopistealueiden määrittelystä 
lähtien erityistä huomiota on kiinnitetty koulutuslaitosten ja yritysten välisen 
yhteistyön kehittämiseen. Komissio on tukenut kansainvälisten harjoittelu- ja 
vaihto-ohjelmien kehittämistä ammatillisen peruskoulutuksen alalla, ja erityisesti 
nuorille työntekijöille ja ammatillista koulutusta harjoittelun tai vuorottelun 
kautta koulutusta hankkiville nuorille suunnattuja ohjelmia. Komissio on myös 
vahvistanut opiskelijoiden kansainvälisiä harjoitteluohjelmia yrityksissä ja 
huolehtinut siitä, että opiskelijoiden omissa korkeakouluissa otetaan tämä 
ammatillinen koulutus huomioon. Nuorten ammatillisiin vaihto-ohjelmiin 
annettiin 20 000 apurahaa vuonna 1995, ja vuonna 1998 määrä kasvaa 100 
000:ccn. 
Kumpikaan nykyisistä ammattikoulutusmalleista - koulumuotoinen ammatillinen 
peruskoulutus ja erilaisia kulttuuriperinteitä heijastava harjoittelumalli - ei voi 
todella kehittyä, jos ne eivät ole laadukkaita ja jos ne johtavat tehtäviin, joita 
pidetään vähemmän ammattitaitoa vaativina. Tämän vuoksi komissio on tukenut 
harjoittelun ja vuorottelun kehittämistä korkeakouluasteella. 
Tällä hetkellä toimitaan kahdella laajalla tehtäväkentällä. Ne edellyttävät, että 
poistetaan sekä oikeudelliset että hallinnolliset esteet koulutettavien henkilöiden 
kansainvälisen liikkuvuuden tieltä. Kyse on valkoisessa kirjassa kuvatun 
Erasmus-harjoittelun sekä eurooppalaisen harjoittelijan aseman kehittämisestä. 
Jälkimmäisessä pyritään toissijaisuusperiaatetta noudattaen määrittelemään 
laatuedellytykset harjoitteluun ja vuorotteluun perustuvan eurooppalaisen 
ammattikoulutusmallin kehittämiseksi. Valitulla lähestymistavalla, jonka 
tavoitteena on vahvistaa näitä koulutuslinjoja jäsenvaltioissa sekä ottaa samalla 
huomioon eurooppalainen ulottuvuus, on merkittävä poliittinen arvo. 
Komissio on myös tukenut toimenpidettä, jossa 500 opettajaa pääsi 
harjoittelemaan yrityksissä yleissivistävän opetuksen ja työelämän välisten 
suhteiden lujittamiseksi. Useat yhteisön ohjelmissa solmitut kumppanuussuhteet 
pitivät koulutushankkeensa keskeisenä teemana yhteistyötä koulun ja yrityksen 
välillä. Tämän toimen avulla pystyttiin myös käynnistämään hankkeita, joissa 
koulutuslaitokset ja yritykset antoivat yhdessä opettajille 
yrityskulttuurikoulutusta. 
Tavoite III : Syrjäytymisen torjuminen koulutuksen avulla 
a) Alustavat päätelmät 
Syrjäytyminen on ilmiö, jota on torjuttava kaikin keinoin. Nykyisessä 
heikentyneessä sosioekonomisessa tilanteessa se on saanut uutta laajuutta ja se 
uhkaa edelleen pahentua. Tämän vuoksi valkoisessa kirjassa kehitettiin 
kokeellisen hankkeen yhteydessä "uuden mahdollisuuden" antavan koulun käsite. 
Tätä käsitettä koskevissa keskusteluissa on tullut ilmi erilaisia pelkoja, joiden 
avulla on voitu muokata menettelytapaa. Tarkoituksena ei ole asettaa 
kyseenalaiseksi tavallisen koulun kykyä huolehtia kaikista lapsista eikä myöskään 
luoda ghettoja, kuten teollista tutkimusta ja kehitystä käsittelevä neuvoa-antava 
komitea IRDAC ja Euroopan ammattiyhdistysten liitto asian esittivät. Neuvoston 
mukaan olisi tärkeintä parantaa peruskoulutusta antavien järjestelmien laatua 
epäonnistumisten välttämiseksi. Jäsenvaltiot, talous- ja sosiaalikomitea ja eräät 
kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin sitä mieltä, että on välttämätöntä antaa uusi 
mahdollisuus nuorille, jotka ovat jättäneet koulun kesken saamatta 
päästötodistusta ja jotka ovat sen vuoksi syrjäytymässä. 
Lukuisissa varsinkin parlamentilta, alueiden komitealta ja monilta yhdistyksiltä 
tulleissa kommenteissa esitetään, että kaikille kansalaisille on tarjottava 
mahdollisuus elinikäiseen koulutukseen. 
h) Täytäntöönpano 
Komissio tukee asianomaisten hallitusten suostumuksella koehankkeita, joilla 
pyritään saamaan oppivelvollisuusiän ylittäneet, suurissa vaikeuksissa olevat 
nuoret takaisin yhteiskunnan ja talouden toimintaan. Uuden mahdollisuuden 
tarjoavat koulut perustuvat seuraaviin tekijöihin: 
- paikallisten yhteisöjen, sosiaalipalvelujen, yhdistysten sekä julkisen ja 
yksityisen sektorin yritysten välinen luja ja kestävä yhteistyö koulutuslinjojen 
määrittelemiseksi; nuorille tarjotaan "kummeja" ja todellisia 
työmahdollisuuksia 
- nuorten tarpeisiin ja toiveisiin perustuva pedagoginen lähestymistapa, jossa 
tunnustetaan heidän taitonsa ja autetaan heitä saamaan takaisin 
omanarvontuntonsa, joka on välttämätön yhteiskuntaan sopeutumisen 
kannalta 
keskeinen asema annetaan uuden teknologian käytölle; sen avulla sijoitetaan 
nuoret uuteen ja motivoivaan harjoitteluympäristöön. 
Toimintamallin avulla on voitava vastata jäsenvaltioiden erilaisiin 
yhteiskunnallisiin, taloudellisiin, kulttuurillisiin ja institutionaalisiin rakenteisiin, 
jotka suurelta osin määrittävät kunkin hankkeen ominaispiirteet. Missään 
tapauksessa tarkoituksena ei ole pakottaa omaksumaan yhtä erityistä 
toimintamallia, vaan kyseessä on kokeilu. 
Joulukuussa 1996 pidettiin konferenssi uuden mahdollisuuden antavan koulun 
käynnistämisestä Marseillessa. Sen jälkeen aiotaan käynnistää muita 
koehankkeita Bilbaossa (Espanja), Cataniassa (Italia), Hämeenlinnassa (Suomi), 
Setubalissa (Portugali) ja Attikissa (Kreikka). Kansalliset viranomaiset 
vahvistavat täydentävien koehankkeiden käynnistämisen vuoden 1997 loppuun 
mennessä. On rohkaisevaa huomata, että uuden mahdollisuuden tarjoavan koulun 
käsite on otettu joihinkin kansallisiin, syrjäytymistä ehkäiseviin ohjelmiin. 
Eri jäsenvaltioissa saatujen merkittävien kokemusten ja tulosten hyödyntämiseksi 
perustetaan laaja verkko, jolla aikaansaadaan synergiaa ja jossa käytetään hyväksi 
kaikkia niitä keinoja, joilla pyritään saamaan syrjäytyneet nuoret takaisin 
yhteiskunnan ja talouden toimintaan.Verkon tarkoitus on osaltaan korostaa 
tällaisen toiminnan tärkeyttä. 
Tavoite IV: Kolmen yhteisön kielen hallitseminen ja eurooppalaisen 
laatumerkinnän myöntäminen 
a) Alustavat päätelmät 
Komission tavoitetta antaa kaikille unionin kansalaisille kommunikaatiotaidot 
äidinkielen lisäksi kahdella yhteisön kielellä pidetään oleellisena unionin 
kansalaisuuden ja työpaikan saannin tukemiseksi. Keskustelussa kuitenkin 
korostettiin äidinkielen hallinnalle annettavaa erityisasemaa ja tarvetta yhden tai 
useamman vieraan kielen passiiviseen osaamiseen, kuten Euroopan parlamentti 
asian ilmaisee. 
Lukuisissa kommenteissa pelättiin, että laatumerkintähanke korostaa eri maiden 
koulutuspolitiikkojen välisiä eroja ja että osoittamalla paras tai huonoin 
kärjistetään eroavaisuuksia eikä suinkaan tasoiteta niitä. Siksi komissio ehdotti 
laatumerkinnän myöntämistä innovatiivisille aloitteille kieltenopetuksen alalla. 
Tätä ehdotusta tuki myös neuvosto. 
Innovaation kannustamisen lisäksi korostettiin seuraavia tarpeita: 
- opettajan tehtävän ja aikuisten kieltenopetuksen edellytysten syvällisempi 
pohtiminen 
- keskeisen aseman antaminen oppijalle opetusmenetelmässä, joka on jatkuva 
prosessi ja jossa käytetään hyväksi uutta tietotekniikkaa 
- sekä opettajien että nuorten ja aikuisten opiskelijoiden liikkuvuuden 
edistäminen. 
b) Täytäntöönpano 
Eurooppalainen laatumerkintä myönnetään innovatiivisille aloitteille, jotka 
rohkaisevat kieltenoppimiseen. Komissiolla on myöntämismenettelyjen 
määrittelyssä apunaan jäsenvaltioiden edustajista koostuva työryhmä. 
Varhaisen kieltenopetuksen edut tunnustetaan laajalti. Siitä tehdään tutkimuksia-ja 
käydään keskusteluja, joilla pyritään löytämään sille suotuisat edellytykset. 
Kaksi- tai monikielisessä opetuksessa käytetään vierasta kieltä opetuskielenä. 
Siitä on Euroopassa hyvin monenlaisia kokemuksia. Sitä rohkaistaan tukemalla 
opettajien erityiskoulutusta sekä opetussuunnitelmien ja -materiaalin laatimista. 
Kieltenvälinen ymmärtäminen tai perehdyttäminen monikieliseen ymmärtämiseen 
tarkoittaa sitä, että ymmärretään muita kieliä, muttei osata puhua niitä. Se on 
erityisen kiinnostava lähestymistapa siksi, että sen kautta on mahdollista parantaa 
unionin kansalaisten välistä kommunikaatiota. Sitä kehitetään käyttämällä 
hyväksi saman kieliperheen kielten välisiä samankaltaisuuksia. Aihetta 
käsittelevissä kokouksissa voidaan määritellä paras tapa tukea sitä. 
Aineiston ja menetelmien laatua on voitava arvioida. Jotta arviointi olisi 
helpompaa Euroopan tasolla, tarvittavista ominaisuuksista laaditaan opas 
opettajille, opettajien kouluttajille, kirjoittajille ja julkaisijoille. Lisäksi kehitetään 
tietojen ja aineiston vaihtoa olemassa olevia palvelimia käyttävän kansainvälisen 
verkon avulla. 
Kieltenopettajan tehtävää tullaan pohtimaan laajalti. Pohdinnassa otetaan 
huomioon hänen tehtävänsä tärkeys, hänen ympäristönsä jatkuva kehittyminen 
sekä hänen tarvitsemansa lisäkoulutus aikuisten opettamista varten. 
Tavoite V: Aineellisten ja koulutukseen liittyvien investointien kohtelu 
samalla tavalla 
a) Alustavat päätelmät 
Tavoite on hyväksytty sikäli että kukin tunnustaa tarpeen lisätä investointeja 
koulutukseen ja tarpeen investoida osaamiseen ja ammattitaitoon eri tavalla kuin 
ennen. 
Komissio on pannut keskusteluista merkille tarpeen tasapainottaa uudelleen 
kulujen jakautumista eri toimijoiden kesken sekä luoda uudet suhteet pääoman ja 
työn välille. Komissio toteaa, että erityisesti yritysten sekä julkisia ja yksityisiä 
investointeja käsittelevien päättäjien on tarpeen muuttaa hyvin radikaalisti 
lähestymistapoja, käyttäytymistä ja jopa ajatustapoja, jotta saadaan uudelleen 
tasapainoon aineettomat investoinnit, joilla on yhä keskeisempi osuus 
nykytaloudessa. Euroopan parlamentti toteaa, että julkisten viranomaisten 
tehtävänä on luoda parhaiten soveltuva (verotuksellinen, lainsäädännöllinen ja 
sosiaalinen) ympäristö. 
b) Täytäntöönpano 
Tämän tavoitteen täytäntöönpano jakautuu kolmeen osaan. 
Koulutuksen rahoittamisessa Euroopan tasolla otettiin tärkeä askel, kun kaikki 
jäsenvaltiot suostuivat osallistumaan ensimmäiseen julkaisuun, jossa esitetään 
vertailevasti rahoituskysymyksiä koulutuksen eri tasoilla. Korkeimmalla tasolla 
käynnistetään poliittinen keskustelu tästä aiheesta. 
Toiseksi käsitellään perusteltua selvitystä jäsenvaltioiden verotuksellisista ja 
kirjanpidollisista käytännöistä ja säädöksistä koulutusinvestointien tukemiseksi. 
Tässä tutkimuksessa kirjanpidollisista tai verotuksellisista rakenteista, jotka 
takaavat pääomainvestoinnin ja koulutusinvestoinnin yhtäläisen kohtelun, 
vahvistetaan kaksi tärkeää tavoitetta: ensin on kartoitettava yksilöiden ja yritysten 
koulutusinvestointien tärkeimmät kirjanpidolliset ja verotukselliset kohtelut eri 
jäsenvaltioissa ja sitten on laadittava ensimmäinen kustannustehokkuuslaskelma 
koulutusinvestointien kannustamiseen tarkoitetuista toimenpiteistä eri 
kannustinten arvioinnista saatujen tulosten pohjalta. Tämä vuoden 1997 lopussa 
käytettävissä oleva inventaario on lähtökohta asiantuntijakokoukselle, jossa 
voidaan hahmottaa keskustelua ja varsinkin löytää hyvät käytänteet, jotka 
tukisivat tämän alan aloitteita. 
Koulutusinvestoinneista keskusteleminen edellyttää, että tunnetaan paremmin 
tämän koulutuksen kustannusten ja hyötyjen välinen suhde. Tämän suhteen 
selvittämiseksi käynnistetyn tutkimuksen tuloksia odotetaan vuoden 1998 
maaliskuun lopussa. Niiden avulla pitäisi voida löytää luotettava indikaattori 
mittaamaan ja vertailemaan ajallisesti, maittain ja aloittain ammattipätevyyden 
puutteita, jotka voivat johtua koulutuksen puutteesta ja jotka voivat lisätä 
työttömyyttä. Lisäksi tulosten avulla pitäisi voida selvittää, miten 
toteuttamiskelpoinen on sellainen tutkimusohjelma, joka koskee 
10 
ammattipätevyyden puuttumisen, työllisyyden ja työttömyyden suhdetta 
Euroopassa. 
III. PÄÄTELMÄT JA SEURANTA 
Tätä valkoisesta kirjasta käytyjä keskusteluja koskevaa katsausta ja meneillään 
olevien kokeilujen alustavien tulosten esittelyä täydennetään 
valmisteluasiakirjalla, jossa kerrotaan aihekohtaisissa konferensseissa esitetyistä 
kannanotoista. 
Komission aikomuksena on saattaa nykyinen kokeiluvaihe loppuun 
mahdollisimman huolellisesti ja taata sen yksityiskohtainen arviointi, joka 
esitellään vuonna 1998. Ensimmäisistä aikaansaannoksista tiedotetaan laajalti 
julkisille ja yksityisille toimijoille. 
Toisaalta ryhdytään valmistelemaan oikeudellisia asiakirjoja, jotka antaisivat 
valkoisen kirjan tavoitteille ja kokeilun tuloksille merkittävämmän poliittisen 
ulottuvuuden. Tämä menettely on käynnistetty harjoittelua koskevan 
eurooppalaisen säännöstön osalta. 
Rakennerahastojen uudistus uusien, vuonna 2000 alkavien ohjelmien osalta 
hyötyy valkoisesta kirjasta käytyjen keskustelujen tuloksista. Käynnistetty 
prosessi osoittaa, miten keskeinen osuus henkilöstömvestoinneilla on 
kilpailukykyisessä eurooppalaisessa taloudessa ja työpaikkojemme tasossa ja 
laadussa. Komissio aikoo antaa aineettomille investoinneille niille kuuluvan 
merkityksen. 
Komissio käynnistää keskustelun koulutus- ja nuorisoalan toimintaohjelmien 
tulevaisuudesta vuoden 1997 jälkipuoliskolla esittämiensä suuntaviivojen 
mukaisesti. Tässä yleisessä suuntaa-antavassa asiakirjassa yritetään tarkentaa, 
missä ja miten tämä yhteisön toimien uusi sukupolvi voisi edistää yleistä 
elinikäisen oppimisen tavoitetta. 
Jotta voitaisiin toteuttaa oppimiseen perustuva unioni, eurooppalainen alue, jossa 
on mahdollista saada tietoja ja taitoja, on tarpeen ryhtyä kunnianhimoisiin toimiin 
koulutuksen alalla. Tämän tiedostaminen ja tahto luoda sille perusta olivat 
ensimmäisen valkoisen kirjan "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista 
yhteiskuntaa" tarkoituksena. Sitä seuranneiden keskustelujen rikkaus osoittaa, että 
tämä aloite vastasi unionin kansalaisten kysymyksiin ja toiveisiin. 
11 
Liite: valkoisesta kirjasta ja kognitiivisesta yhteiskunnasta käydyt keskustelut 
Ammatillista koulutusta käsittelevän neuvoa-antavan komitean julistus annettiin ennen 
valkoisen kirjan hyväksymistä: 16. ja 17. lokakuuta 1995 sekä 9. marraskuuta 1995 
Valkoisen kirjan hyväksymisen jälkeen julkaistut tärkeimmät tekstit: 
1. Yhteisön toimielimet ja tahot ovat käyneet seuraavanlaisia keskusteluja sekä 
antaneet seuraavia päätelmiä ja lausuntoja: 
- Koulutusasioita käsittelevän neuvoston 6. toukokuuta 1996 pidetyssä 
kokouksessa neuvosto hyväksyi tekstin, jonka 2 kohdan viimeisessä 
kappaleessa sanotaan, että lopuksi olisi korostettava vielä kerran, miten 
tärkeää on pohtia tätä asiaa yhteisön tasolla joko samansuuntaisesti kuin 
jäsenvaltiot tai kansallisten politiikkojen toteuttamien innovaatioiden ja 
uudistusten suuntaan ja samalla kiinnittää huomiota eräisiin havaittuihin 
ongelmiin. Tätä varten on tarpeen korostaa, miten keskeinen rooli 
opetushenkilöstöllä on koulutusjärjestelmien laadun parantamisessa ja 
innovaatioissa. 
Komission tiedote viidestä aihekohtaisesta konferenssista sekä komission 
kertomus neljästä aihekohtaisesta konferenssista koulutusasioita 
käsittelevässä neuvoston kokouksessa 21. marraskuuta 1996 
- Parlamentin täysistunnossa 12. maaliskuuta 1997 hyväksytty lausunto. Ote 
40, 41 ja 42 kohdasta: "Euroopan parlamentti: 
• odottaa, että neuvosto ja komissio ottavat vuotuisia 
talousarvioesityksiään laatiessaan selkeämmin huomioon sen 
tosiseikan, että Euroopan unioni pitää yleissivistävää ja 
ammatillista koulutusta merkittävänä välineenä työllisyystilanteen 
parantamiseksi; 
• muistuttaa, että EU:n koulutus- ja kulttuuritoiminta rahoitetaan 
talousarvion rahoitusnäkymien 3. otsakkeen ("sisäiset toiminnat") 
piiriin kuuluvista budjettikohdista, jolloin 80 % menoista on 
varattu tutkimukselle ja verkostoille ja kaikki muut menot on 
pyrittävä pitämään alhaisina; kiinnittää huomiota sellaisiin 
ohjelmiin kuin Sokrates ja Leonardo, jotka usein mainitaan 
valkoisessa kirjassa suunnitellun toiminnan taloudellisina 
kehyksinä ja jotka ovat jo nyt liian niukasti rahoitettujapa 
• pyytää sen vuoksi budjettivallan käyttäjää lisäämään Leonardo- ja 
Sokrates-ohjelmien rahoitusta, jotta voitaisiin rahoittaa politiikan 
uusia tavoitteita, jotka on tunnistettu oppimisen yhteiskunnan 
perustamisen osalta" 
- Alueiden komitean 21. maaliskuuta antama kertomus, jonka 2 kohdan 5 
alakohdasta todetaan seuraavasti: Alueiden komitea on myös tyytyväinen 
alueellisten ja paikallisten verkkojen kehittämiselle annettuun 
painoarvoon. Komissio myöntää valkoisessa kirjassa, että ne ovat yksi 
tärkeimmistä keinoista yleistää koulutusta ja vahvistaa koheesiota 
Euroopan unionissa. Komitea painottaa kuitenkin tarvetta tunnustaa 
alueellisten ja paikallisten viranomaisten tärkeätä osuutta alueellisten ja 
12 
paikallisten vhtcislyöhankkeiden toteuttamisessa ja koordinoinnissa. 
Näiden tasojen viranomaisten monitahoinen lähestymistapa, johon 
osallistuvat kaikki paikallisen tason taloudelliset ja yhteiskunnalliset 
toimijat eli koulutuslaitokset, koulut, yliopistot, yritykset, pk-yritykset, 
työntekijät, opettajat, tutkijat, opiskelijat jne., voi auttaa työttömyyden ja 
syrjäytymisen asettamiin uusiin haasteisiin vastaamisessa kannustamalla 
paikallisiin innovaatioihin ja luovuuteen sekä saamalla tähän liittyvät 
yhteisöt osallistumaan ja toimimaan. 
Talous- ja sosiaalikomitean 10. heinäkuuta antama kertomus, jonka 2 
kohdan 3 alakohdassa todetaan seuraavasti: Komitea arvioi, että 
koulutusjärjestelmiä ei voida uudenaikaistaa ja arvioida uudelleen eikä 
kognitiiviseen yhteiskuntaan voida päästä jäsenvaltioiden erikseen 
toteuttamilla toimenpiteillä, strategioilla ja tutkimuksilla eikä myöskään 
huipputason keskusteluilla, selvityksillä ja valinnoilla. Ainoa tapa 
onnistua on laaja-alainen, tiedostava ja järjestelmällinen 
yhteiskunnallinen toiminta, jolla on laajasta yksimielisyydestä nauttiva 
koordinoiva elin ja vastakkaisuuksien sovittelumenettely. Toiminnan 
täytäntöönpanoa koskevien tavoitteiden on oltava yhteisiä, selkeitä ja 
hyväksyttyjä. Kognitiiviseen yhteiskuntaan pääsyä koskevaa 
yhteiskunnallista toimintaa voi koordinoida ainoastaan Euroopan unioni 
ja sen toimielimet, erityisesti komissio. 
2. Jäsenvaltioiden käymät keskustelut ja esittämät kannat: Saksa 
(kulttuuriministerien konferenssin sihteeristölle esitetty selonteko ja helmikuussa 
1996 tehty liittoneuvoston Eurooppa-asiain komitean selonteko), Itävalta (työ- ja 
sosiaaliministeri), Tanska (opetus- ja tiedeministeriön ammatillisen koulutuksen 
osastopäällikkö ja kansainvälisten asiain johtaja), Ranska (työ- ja 
sosiaaliministeri), Italia (yliopistoasioista sekä tieteellisestä ja teknologisesta 
tutkimuksesta vastaava ministeri), Alankomaat (opetus-, kulttuuri- ja 
tiedeministeri sekä tutkimuksen ja tiedepolitiikan johtaja) ja Ruotsi 
(koululaitoksista ja aikuiskoulutuksesta vastaava ministeri). 
3. Asiantuntijakeskustelut, joita käytiin komission yhdessä jäsenvaltioiden kanssa 
järjestämissä aihekohtaisissa konferensseissa: viisi kuhunkin valkoisen kirjan 
tavoitteeseen perustuvaa aihekohtaista konferenssia, jotka komissio järjesti 
Venetsiassa pidetyssä opetus- ja työministerien yhteisessä kokouksessa ilmoitetun 
menettelyn mukaisesti. Kyseinen kokous pidettiin Euroopan elinikäisen 
oppimisen teemavuoden käynnistämisen yhteydessä 2. ja 3. helmikuuta 1996. 
Konferenssit kokosivat aiheen mukaan 60-80 Euroopan tasolla tunnustettua 
asiantuntijaa. Heidät oli kutsuttu jäsenvaltioiden tai työmarkkinaosapuolten 
tekemien ehdotusten tai aiempien toimiensa perusteella. He toimivat itsenäisinä 
asiantuntijoina. 
4. Euroopan elinikäisen oppimisen teemavuoden aikana vuonna 1996 järjestetyt 
keskustelut ja niistä tehdyt johtopäätökset. 
5. Työmarkkinaosapuolten ja työnantajajärjestöjen käymät keskustelut ja 
esittämät kannat: Euroopan ammattiyhdistysten liiton päätöslauselma 6. ja 7. 
kesäkuuta 1996, EY:n teollisuuden ja työnantajajärjestöjen liiton kannanotto 7. 
huhtikuuta 1997, julkisten yritysten Euroopan keskuksen lausunto, heinäkuu 
13 
1996, Euroopan koulutusalan ammattiyhdistysten komitean (CSEE) kannanotto 
20. syyskuuta 1996, Tanskan opettajaliiton (DLF International) huomautukset 27. 
kesäkuuta 1996, Euroopan vapaiden ammattiyhdistysten liiton suositus, helmikuu 
1996, sekä Euroopan käsiteollisuuden sekä pienten ja keskisuurten yritysten liiton 
kannanotto 12. maaliskuuta 1996 ja IRDACin lausunto 20. tammikuuta 1997. 
6. Korkeakoulu- ja tutkimuslaitosten käymät keskustelut ja pohdinnat: Saksan 
avoimien yliopistojen liiton kannanotto 11. kesäkuuta 1996, Universities 
association for continuing education -liiton vastaus 16. syyskuuta 1996, 
Yhdistyneen kuningaskunnan National Science Centren esite ja National 
Teaching Research Instituten teksti 3. huhtikuuta 1996. 
7. Kansalaisyhteiskunnan osuus (kansalaisjärjestöjen käymät keskustelut ja 
esittämät kannat): Euroopan oppilaiden vanhempien liiton (EPA) vastaus 20. 
joulukuuta 1996, European Association for International Education (EAIE) -liiton 
huomautukset 21. toukokuuta 1996, Mouvement international ATD Quart Monde 
-liikkeen vastineet 20. syyskuuta 1996, pohjoismaisten aikuiskoulutusjärjestöjen 
(joihin kuuluvat tanskalaiset, ruotsalaiset, suomalaiset ja norjalaiset liitot) 
julistukset 2. joulukuuta 1996 sekä lukuisat kirjeet, jotka on osoitettu suoraan 
koulutuksesta vastaavalle komission jäsenelle. Näissä ollaan tyytyväisiä 
keskustelun aloittamiseen ja painotetaan keskeisiä ympäristön turvaamista, 
kulttuurien kohtaamista ja eurooppalaisen kansalaisuuden kehittymistä koskevia 
kysymyksiä sekä epävirallisten koulutusjärjestelmien tärkeyttä kognitiivisen 
yhteiskunnan rakentamisessa. 
14 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 256 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-265-FI-C 
ISBN 92-78-20807-8 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg