•it -it 
it -fr 
•ù -it 
it ft it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.03.1995 
KOM(95) 108 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
PETOS PASSITUSMENETTELYSSÄ, RATKAISUSUUNNITELMAT 
JA TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 

1. JOHDANTO 
Tällä kirjoituksella tiedotetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille passitusmenettelyssä 
tapahtuvista vakavista petoksista. Tämänlaisella petoksella, johon kuuluu järjestäytynyttä 
rikollisuutta, tiedetään olleen yhteisölle ja sen jäsenvaltioille ainakin 750 miljoonan ecun1 
taloudelliset seuraukset vuodesta 1990 tähän päivään. Tähän summaan ei ole laskettu 
mukaan ansiotoiminnalle aiheutunutta vahinkoa. 
Tässä ehdotetut toimenpiteet kuuluvat erottamattomana osana komission vuonna 1994 
julistamaan petoksenvastaisen taistelustrategian toimintaohjelmaan, johon kuuluu erityisiä 
toimia valvontamenetelmien tiukentamisessa ja passitusmenettelyn kehittämisessä ja 
tietoteknistämisessä. 
Kirjoituksessa kuvaillaan toimenpiteet, jotka on jo toteutettu, ja toimenpiteet, joita on 
ehdotettu ongelmien väliaikaiseksi ratkaisemiseksi. Siinä kuvataan myös pitkäaikaista 
ratkaisua, passitusjärjestelmän tietoteknistämistä. 
Neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pyydetään tukemaan komission aloitteita tällä 
alalla. 
2. TAUSTAA 
Euroopan alueella tapahtuvassa kaupassa on jo pitkään käytetty passitusjärjestelmiä, jotka 
sallivat tullien ja muiden maksujen suspension ja muita kuin verotukseen liittyviä 
järjestelyjä tavaroille, jotka kulkevat tullivalvonnassa useamman kuin yhden maan läpi, jos 
niistä esitetään vakuus tullien ja muiden maksujen perinnän varmistamiseksi 
sääntöjenvastaisen toiminnan varalta. 
Passitusjärjestelmien käyttöä yhteisössä on aina edistetty erityisesti siksi, että se on ainoa 
tapa välttää ruuhkaa rajoilla. Järjestelmien ansiosta tarkemmat tullitarkastukset, jotka ovat 
välttämättömiä erityisissä tullimenettelyissä, voidaan keskittää määrätoimipaikkaan, jossa 
yleensä on käytettävissä eniten tietoa lähetyksestä ja sen vastaanottajasta. 
Yhteisön tärkeimmät passitusjärjestelmät ovat: yhteisön passitus, yhteinen passitus, joka 
tarkoittaa yhteisön passituksen jatkamista EFTA-maihin yhteisestä passitusmenettelystä 
vuonna 1987 tehdyn yleissopimuksen mukaan, ja vuoden 1975 TIR-yleissopimuksessa 
määrätty maantiekuljetuksia koskeva kansainvälinen passitusjärjestelmä. 
Passitusjärjestelmät on suunniteltu helpottamaan kauppaa, ja ne perustuvat paljolti 
yleiseen luottamukseen useimpien taloudellisten toimijoiden rehellisyyttä kohtaan. Ne 
ovat syntyneet yrityksistä etsiä tasapaino, joka tyydyttäisi rehellisten kaupankävijöiden 
pyrkimykset olla kilpailukykyisiä vähentämällä liiketoiminnan kuluja sekä sisäisen talouden 
suojelutarpeet kansainvälisten liiketoimien tehokkaalla valvonnalla. 
320 milj. ecua omia varoja ja 430 milj. ecua alv:nä ja valmisteverona 
Passitusjärjestelmä on kehittynyt vuosien varrella. Se alkoi yhteisön sisäisenä menettelynä 
vuonna 1969 jäsenvaltioiden välisten tavarakuljetusten ja kolmansiin maihin ja kolmansista 
maista tapahtuvien kuljetusten valvomiseksi. Toimenpiteen tarkoituksena oli alusta alkaen 
helpottaa kauppaa korvaamalla kansallisten passitusmenettelyjen ketju. Järjestelmä 
ulotettiin koskemaan ensin Sveitsiä ja Itävaltaa ja vuonna 1987 yhteisestä 
passitusmenettelystä tehdyllä yleissopimuksella kaikkia EFTA-maita. Jo silloin sen voidaan 
katsoa ennakoineen monia sisämarkkinoiden etuja. Yhteismarkkinoiden toteutuminen 
vuonna 1993 vaikutti voimakkaasti passitusjärjestelmään. Yhteismarkkinoiden periaatteen 
mukaan kaikkia yhteisön tullialueella kuljetettavia tavaroita pidetään yhteisötavaroina, 
jollei toisin osoiteta. Näin ollen kaikki tullimuodollisuudet ja -tarkastukset poistettiin näiltä 
tavaroilta, eikä tällaisissa kuljetuksissa enää tarvittu passitusmenettelyä. 
Itä- ja Keski-Euroopan suhteiden vapautumisesta aiheutuneet geopoliittiset pohdinnat 
ovat vaikuttaneet huomattavasti mainitun alueen kanssa käytävän kaupan kehitykseen. 
Nämä maat ovat kohdistaneet huomionsa Länsi-Euroopan maiden tarjoamiin 
mahdollisuuksiin ja vaativat yhä selvemmin saada osallistua kauppaa edistäviin ja 
helpottaviin tullijärjestelmiin. Toimenpiteitä toteutetaan yhteisen passitusjärjestelmän 
laajentamiseksi koskemaan Puolaa, Unkaria, Tsekin tasavaltaa ja Slovakian tasavaltaa. 
Niiden odotetaan liittyvän järjestelmään vuoden 1996 puolivälissä. Monet muut Itä-
Euroopan maat odottavat vuoroaan liittyä yleissopimukseen. Siihen asti, kun nämä maat 
liittyvät yhteiseen passitusyleissopimukseen, kansainvälinen TIR-yleissopimus on kuitenkin 
ainoa yhteisön ja näiden maiden välisen tavaraliikenteen passitusmenettely. 
3. PASSITUSJÄRJESTELMÄN PERUSRAKENNE 
Yhteisön passitusmenettely sallii kolmansista maista tuotavien tai kolmansiin maihin 
vietävien tavaroiden tullivalvonnassa tapahtuvan kuljetuksen yhteisössä jättäen 
kantamatta tullit tai muut maksut ja yhteisön politiikasta aiheutuvat toimenpiteet. Se 
perustuu yhden henkilön nimittämiseen päävastuulliseksi. Hänen tärkeimmät velvoitteensa 
ovat: 
- vakuuden esittäminen tullien ja muiden maksujen perinnän varmistamiseksi 
sääntöjenvastaisen toiminnan varalta 
- tavaran toimittaminen muuttumattomana määrätullitoimipaikkaan asetetussa määräajassa 
Menettely alkaa tavaran esittämisellä ja passitusasiakirjan vahvistamisella 
lähtötoimipaikassa. Yksi jäljennös pidetään toimipaikassa toiminnan säännönmukaisuuden 
valvomiseksi. Tavara liikkuu yhteisön alueella asiakirjan kanssa, ja se on esitettävä 
määrätullipaikassa asetetussa määräajassa. Määrätoimipaikan viranomaiset tekevät 
tarvittavat tarkastukset, merkitsevät niiden tulokset asiakirjaan ja palauttavat sen 
jäljennöksen lähtötoimipaikkaan. Jos kaikki on kunnossa, kuljetus päätetään ja 
päävastuullinen henkilö vapautetaan vastuusta. 
Jos passitustoimenpiteen aikana on tapahtunut rikkomus tai 
sääntöjenvastaisuutta,kuljetuksesta peritään tullit ja muut maksut. Passitustoimenpiteen 
vakuus vapautetaan vasta, kun tullit ja muut maksut on maksettu. Takaaja kuitenkin 
vapautetaan velvoitteistaan kahdentoista kuukauden kuluttua Tl-ilmoituksen 
kirjaamisesta, jos sen jäsenvaltion tulliviranomaiset, josta kuljetus lähti, eivät ole antaneet 
hänelle tietoa Tl-asiakirjan päättämättä jäämisestä. 
4. JÄRJESTELMÄN PÄÄASIALLISET LOUKKAUKSET 
4.1. Johdanto 
Ei ole liioiteltua sanoa, että pitkään tulliunionin tukipilarina toimineet passitusjärjestelmät 
ovat kriisissä. 
4.2. Toiminnalliset ongelmat 
Koska tulliliitto on yksi kokonaisuus, sen loukkaamattomuus kuuluu kaikille. Kansalliset 
viranomaiset ovat vastuussa hallinnollisten tarkastusten laadusta ja järjestelmän 
hallinnoinnista. Näiden tarkastusten laatu on viime vuosina laskenut tasaisesti. Siksi 
taloudelliset toimijat esittävät yhä enemmän valituksia järjestelmän aiheuttamista 
luvattomista viivytyksistä. Viivytykset aiheutuvat tavallisimmin viivytyksistä jäljennöksen 
palauttamisessa, jolloin selvittämättömät asiakirjat kasaantuvat. Hoitamattomien 
kuljetusten tiedusteluja ei aloiteta riittävän aikaisessa vaiheessa, eikä niitä jatketa riittävän 
tehokkaasti ja ensisijaisesti. Jäsenvaltiot eivät aina sovella lakeja ja hallinnollisia 
määräyksiä hyvän hallinnoinnin varmistavalla tavalla. Tästä seuraa, että minkä tahansa 
osan pettäminen vaarantaa koko järjestelmän. Nämä esille tuodut ongelmat osoittavat, että 
jäsenvaltioiden viranomaiset eivät ole asettaneet passitustarkastuksia ensisijaiseen asemaan 
sekä siksi, että niitä on pidetty "jonkun muun huolena", että siksi, että 
yhtenäismarkkinoiden toteutuessa jäsenvaltioilla oli usein ensisijaisempia tehtäviä, joihin 
resurssit kohdennettiin passituksen kustannuksella. 
Taloudelliset toimijat ovat vastuussa tavaroiden ja asiakirjojen toimittamisesta 
määrätullitoimipaikkaan asetetussa määräajassa. Petosalttiiden tavaroiden ollessa kyseessä 
niiden on oltava erityisen varovaisia "asiakkaiden" suhteen, joiden kanssa ne käyvät 
kauppaa. Kilpailukyvyn takia varovaisuutta ei aina noudateta. 
Tuloksena on, että nämä toiminnalliset ongelmat ovat erinomainen kasvupohja petoksille. 
4.3. Petokset 
Siitä alkaen, kun Itä- ja Keski-Euroopan rajat avattiin kansainväliselle kaupalle, suuret 
rikollisverkostot ovat hyökänneet passitusjärjestelmää vastaan erittäin tuottoisia 
petostoimia harjoittamalla. Petoksista on tullut merkittävä ja kasvava ongelma, josta 
aiheutuu valtavien tulonmenetysten lisäksi huomattavaa taloudellista vahinkoa, joka johtuu 
laittomasta kilpailusta luvattomalla tavaralla, ja yhteisön politiikan, muun muassa 
hygieniaa koskevan lainsäädännön, kiertämistä. Lisäksi rehellisten taloudellisten 
toimijoiden keskuudessa vallitsee kasvava epävarmuus* sillä ne joutuvat kärsimään 
petosten seurauksista ja muutetusta lainsäädännöstä, jossa on muun muassa lisätty eräiden 
tavaralajien yleisvakuutta. 
Petokset ovat levinneet myös TIR-järjestelmään. Viime vuonna otettiin käyttöön erityinen 
"tupaldca/alkoholi-carnet", joka vaatii suurempaa vakuutta kuin tavanomaiset camett. 
Näiden tuotteiden kanssa tehdyt petokset ovat kuitenkin lisääntyneet niin, että 
vakuutusyhtiöt eivät enää halua vakuuttaa näitä carnet'ita liian suurten riskien vuoksi. 
Tämän vuoksi kansalliset järjestöt ja TIR-carnet't myöntävä kansainvälinen 
maantieliikenneliitto ovat keskeyttämässä näiden erityiscarnet'iden myöntämisen, mikä 
lisää painetta muita passitusjärjestelmiä kohtaan. 
4.4. Petostyypit 
Petokset passitustoiminnassa koskevat lähinnä tavaroita» joiden veroaste on korkea (esim. 
yhdestä ainoasta kontillisesta savukkeita on maksettava noin miljoonan ecun tullit ja verot) 
tai jotka ovat hyvin kannattavia yhteisön suojapolitiikan tason ansiosta, esim. yhteiseen 
maatalouspolitiikkaan kuuluvat tavarat (liha, maito, sokeri jne). 
On huomattava, että näihin petoksiin erikoistuneet suuret rikolisverkostot käyttävät usein 
hyväkseen lainkuuliaisia taloudellisia toimijoita. Petokset passitusmenettelyssä ilmenevät 
useimmiten seuraavilla tavoilla: 
- lähetystä ei esitetä määrätoimipaikassa, vaan se saatetaan vapaaseen liikkeeseen 
yhteisössä maksamatta tulleja ja veroja ja soveltamatta mahdollisia muita kuin verotukseen 
liittyviä toimenpiteitä 
- uskotellaan, että lähetys on esitetty määrätoimipaikassa, väärentämällä tullin 
hyväksymismerkintä varastetuilla tai väärennetyillä tullileimoilla lähtötoimipaikkaan 
palautettavaan jäljennökseen. 
Alan perusongelma on, että petos havaitaan usein vasta hyvin myöhäisessä vaiheessa 
järjestelmässä tapahtuvien aiheettomien viivytysten vuoksi ja siksi, että jotkin sen 
mekanismit eivät enää sovellu nykyiseen tilanteeseen. 
Haluamme kuitenkin kiinnittää huomion siihen, että omien varojen osalta jäsenvaltioiden 
yhteisön omien varojen järjestelmästä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston 
asetuksen N:o 1552/89 mukaisesti ilmoittamat määrät2, jotka vastaavat petos- tai 
säännönvastaisuustapauksia, ovat hyvin alhaisella tasolla - noin kolmannes tunnetuista 
petoksista. Näiden ilmoitusten perusteella perityt määrät ovat sitä paitsi hyvin pieniä, 
vaikka joidenkin osalta periminen riippuu viivytyksistä oikeustoimissa. Tällä perusteella ja 
komissiolle toimitettujen tietojen mukaan yli 1000:sta asetuksen N:o 1552/89 mukaisesti 
ilmoitetusta tapauksesta vain 22 on johtanut toimenpiteisiin tuomioistuimissa. 
4.5. Johtopäätös 
Yhteisön laajentumisen ja yhteisten passitusjärjestelyjen laajentuessa useampiin maihin 
edellä kuvatut paineet kasvavat edelleen. Jäsenvaltioiden erikoistuneiden 
tiedustelupalvelujen työstä huolimatta on osoittautunut mahdottomaksi paikata edellä 
mainittuja heikkouksia. Euroopan unionille lankeava haaste on palauttaa järjestelmän 
uskottavuus, taata korkealuokkaiset tullitarkastukset ja säilyttää sisämarkkinoiden 
asianmukainen toiminta menettämättä kaupan helpottamisen etuja. 
5. TOTEUTETUT TOIMENPITEET 
Vuonna 1994 toteutettiin erilaisia lainsäädännöllisiä ja toiminnallisia toimenpiteitä. Näihin 
kuului: 
- petosalttiiden tuotteiden luettelon käsittelytapojen uudistaminen, jotta toimiin voitaisiin 
tarvittaessa ryhtyä välittömästi entistä joustavammin 
- yleisvakuuden tason nostaminen vastaamaan useista petosalttiista tavaroista 
maksettavien tullien ja maksujen koko määrää 
- kuljetusajan tarkistus tavaran kuljetusmatkan perusteella 
komission yhteensovittaman petoksia käsittelevän toiminnan lisääminen 
(tiedustelupalvelujen välisen yhteistyön voimistaminen ja tiedustelumatkojen lisääminen 
kolmansiin maihin) 
- nopean varoitusjärjestelmän soveltaminen petosalttiita tavaroita sisältäviä lähetyksiä 
koskevien tietojen vaihtamiseksi lähtö- ja määrätoimipaikan välillä 
- erityisen "tupakka/alkoholi-carnet'n", joka vaatii tavanomaisia carnet'ita suuremman 
vakuuden, käyttöön ottaminen kansainvälisesti TIR-alueella 
- yhteyksien tiivistäminen kansainväliseen maantiekuljetusliittoon IRUun TIR-järjestelmän 
ja vakuusjärjestelmän hallinnon kehittämiseksi 
320 milj. ecua (omat varat) 
6. RATKAISUSUUNNITELMAT JA TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 
6.1. Johdanto 
Järjestelmä toimii nykyään 18 miljoonalla passitusilmoituksella vuosittain niin, että 
hoitamattomia tiedusteluja on pitkin vuotta keskimäärin miljoona. Useimmissa 
tulliosastoissa sietokyvyn rajat on saavutettu tai ne lähestyvät nopeasti. Siksi ei ole 
uskottavaa, että järjestelmä, joka nyt koskee 18 maata ja todennäköisesti pian ainakin 22 
maata, voi jatkaa työskentelyä pelkkiin papereihin perustuvalla menetelmällä. Vuosien 
varrella on kehitetty uutta tekniikkaa ja uusia työtapoja. Komissio on jo pitkiin olut 
vakuuttunut, että tietotekniikka on ainoa ratkaisu. Pääasiallinen este on tähän asti ollut 
tiettyjen jäsenvaltioiden vastustus, joka johtuu osittain niiden budjettisyistä ja osittain 
niiden kansallisista ensisijaisuuksista. 
6.2. Pitkäaikainen ratkaisu 
6.2.1. Passituksen tietoteknistämishanke 
Komission osastot ovat tehneet aloitteen passitusjärjestelmän tietotekmstäniiseksi, ja£Y:n 
ja EFT An välisten neuvottelujen pohjalta syyskuussa 1993 sovittiin 
toteutettavuustutkimuksesta. Tutkimuksen perusteella 8 päivänä joulukuuta 1994 hanketta 
päätettiin jatkaa. 
Passituksen tietoteknistämisen tavoite on tehdä passitusmenettelystä tehokkaampi ja 
suorituskykyisempi, mahdollistaa petoksen tehokas jäljitys ja estäminen ja kehittää 
passitusmenettelyä noudattavien taloudellisten toimijoiden käytettävissä olevia 
edellytyksiä. 
Ehdotettu tietoteknistämmen vaatii lähetystä koskevien yksityiskohtien syöttämistä 
tietokoneelle lähtöpaikassa, mieluiten niin, että taloudellisiin toimijoihin on suorat 
yhteydet, ja tietojen siirtoa toisessa maassa sijaitsevaan määrätoimipaikkaan 
kansainvälisessä verkossa, jolta on kummassakin päässä linkki kansalliseen 
tietokonejärjestelmään. Tarkastukset tehtäisiin sähköisen viestin perusteella ja tarkastusten 
tulokset palautettaisiin samaa reittiä lähtötoimipaikkaan, jolloin passitusasiakirjasta ei 
tarvitsisi palauttaa paperijäljennöstä. Viestien vaihto toimipaikkojen välillä varmistaisi 
lähtötietojen ja määrätoimipaikassa tehdyn tarkastuksen tulosten koskemattomuuden, 
mikä ratkaisisi tietojen muuttamisen ja väärennettyjen leimojen käytön ongelmat. 
Järjestelmään kuuluisi niitä lähetyksiä koskevat tiedustelut, joita ei selvitetä niiden 
kuljetukselle asetetussa määräajassa. Tietokoneympäristössä tulliviranomaiset havaitsisivat 
petostapaukset hyvin varhaisessa vaiheessa ja voisivat siten toteuttaa soveltuvat 
vastatoimenpiteet. Lisäksi tietokonejärjestelmää käytetään vakuusjärjestelmän parempaan 
hallinnointiin. Passitusliikennettä koskevien tietokantojen perustaminen tekisi 
mahdolliseksi riskien määrittämistekniikoiden soveltamisen tiettyihin lähetyksiin. 
Järjestelmän moninaisuuden vuoksi sen ei uskota olevan käyttövalmis ennen alkuvuotta 
1998. 
Lisäksi on selvää, että tietoteknistämisen lisäksi fyysisten tarkastusten lisääminen 
määrätoimipaikoissa on välttämätöntä sellaisten petosten estämiseksi, joissa tavara 
korvataan matkan aikana. 
6.2.2. Kustannus-hyötyanalyysi 
Alustava arvio kustannuksista ja saadusta hyödystä osoittaa, että toiminnan nettokulut 
vuonna 1995 alkavalla viiden vuoden jaksolla ovat noin 8 milj. ecua. Seitsemän vuoden 
aikana tämä muuttuu noin 17,5 milj. ecun toiminnalliseksi nettovoitoksi. 
Tietoteknistetyn passitusjärjestelmän toteuttamiseen tarvitaan investointeja. Kansalliset 
investointikustannukset (lukuun ottamatta käyttökustannuksia) ovat 13 milj. ecua 5 
vuoden ajalla. Keskeisen investoinnin rahoittamiseen yhteisön tasolla tarvitaan lisäksi 9,5 
milj. ecua. 
Näitä kustannuksia on kuitenkin tarkasteltava siltä kannalta, miten tietoteknistäminen 
vaikuttaa petoksiin. Varovaiseen oletukseen perustuvan arvion mukaan viidessä vuodessa 
saadaan noin 1 200 milj. ecun hyöty. Huomattavaa lisähyötyä, jonka määrää ei vielä voi 
arvioida, voidaan odottaa petosten horjuttamien kaupan alojen parantuneesta suojelusta ja 
kansainvälisen tulliverkoston tuomista strategisista eduista. 
6.3. Lyhytaikaiset ratkaisut 
6.3.1. Johdanto 
Komission tarkoitus on ratkaista passitusjärjestelmän puutteet kokonaisuudessaan 
toteuttamalla tietoteknistämishanke. Järjestelmä on kuitenkin täysin sovellettavissa 
aikaisintaan vuonna 1998. Siihen asti kaikkien osapuolien on pakosta säilytettävä paperiin 
perustuva passitusjärjestelmä. Nykyisen järjestelmän puutteita ei kuitenkaan voida 
hyväksyä enää kolmea vuotta, ja on välttämätöntä ottaa käyttöön lyhytaikaisia ratkaisuja 
tarkastusten parantamiseksi säilyttäen samalla mahdollisuuksien mukaan kaupankäynnin 
helpottamisen asianmukainen taso. 
6.3.2. Ehdotetut toimenpiteet 
Ehdotetut huomattavat toimenpiteet kuuluvat kahteen pääryhmään, ja niihin sisältyy: 
Passituslainsäädännön kehittäminen ja vahvistaminen: 
- tarvittavan joustavuuden käyttöönotto yleisvakuuden käytön kieltämiseksi koko 
unionissa niiden alttiiden tuotteiden osalta, joilla on suuri petosriski 
- nopeutetun menettelyn käyttöönotto petosalttiita tuotteita koskevien passitusasiakirjojen 
palauttamisessa ja selvittämisessä; menettelyyn voi liittyä asiakirjojen erityinen tunnistus 
- petosalttiiden tavaroiden määrätoimipaikan muuttamisen kieltäminen (tai ainakin sen 
salliminen vain siinä tapauksessa, että kuljetuksen valvonnan mahdollistavat edellytykset 
täytetään) 
- sitovien reittien laatiminen 
- tiedustelumenettelyssä määrättyjen määräaikojen ja vaiheiden lyhentäminen 
Petoksen estäminen ja havaitseminen: 
- Komission petoksenvastaisen taistelun yhteensovittamisesta vastaavan toimikunnan 
UCLAFin perustaman työryhmän vahvistaminen; UCLAF vastaa yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa kaikkien soveltuvien toimenpiteiden toteuttamisesta petoksia 
vastaan taisteltaessa 
- taloudellisten toimijoiden täydempi osallistuminen petoksenvastaiseen toimintaan (muun 
muassa selkeät lait jaetun taloudellisen vastuun luomiseksi kuljettajille) 
- hallinnollisen ja toiminnallisen yhteistyön vahvistaminen Euroopan unionin 
naapurimaiden kanssa 
6.3.3. Muita huomioita 
On selvää, että ennen kuin yhteistä passitusmenettelyä jatketaan kolmansiin maihin, jotka 
ovat hakeneet siihen osallisiksi, näissä maissa on oltava asianmukaisesti toimiva 
hallinnollinen rakenne, joka varmistaa, että rikollinen toiminta ei pääse horjuttamaan 
järjestelmää. Tämä on ensiarvoisen tärkeää sekä yhteisölle että uusille 
sopimuskumppaneille, joiden taloutta petos passitusmenettelyssä voisi vahingoittaa 
merkittävästi. 
Myös TIR-järjestelmässä petokset ovat lisääntyneet huomattavasti. Useimmissa 
tapauksissa kyse on tupakasta ja alkoholista. Tämän vuoksi on otettu käyttöön erillinen, 
tavallista suurempaa vakuutta edellyttävä carnet ("tupakka/alkoholi-TIR-carnet"). Sen on 
kuitenkin huomattu olevan riittämätön tämänlaisille tuotteille. Nyt ehdotetaan, että vakuus 
nostettaisiin tasolle, joka vastaa tullien ja muiden maksujen koko määrää. Lisäksi 
ehdotetaan, että tälle carnet'lle otetaan käyttöön nopeutettu tiedustelumenettely, 
nopeutettu jäljennöksen palauttamismenettely ja petosta koskevan tiedon 
vaihtamisjärjestelmä. 
7. JOHTOPÄÄTÖKSET 
Tässä esitellyt toimenpiteet ovat komission petosten vastaisen taistelustrategian mukaiset 
ja heijastavat komission tälle aloitteelle antamaa merkitystä ja parlamentin ja neuvoston 
ilmaisemaa huolta. 
Passituksella on lukuisia etuja yhteisölle, joka on taloudellisesti näin moninainen. Tuskin 
pystyisimme tarjoamaan toimijoille yhtenäisten sisämarkkinoiden antamaa täyttä hyötyä 
ilman tällaista järjestelmää. Se on välttämätön sisämarkkinoiden ja ETA-järjestelyjen 
toiminnalle. Se on myös tärkeä Itä- ja Keski-Euroopan maiden liittämisessä EU:n ja ET An 
kaupan virtoihin. Taloudelliset edut Euroopan kaupankäynnille ovat kiistattomat. 
Passitukselle ei ole elinkelpoista vaihtoehtoa. Tullien ja verojen maksamisen vaatiminen ja 
järjestelmällisten tarkastusten tekeminen yhteisön alueen raja-asemilla johtaisi 
ruuhkautumiseen ulkorajoilla ja erityisesti Keski-Euroopan rajanylityspaikoissa, eikä se 
siksi ole kiinnostava tai toteutettava vaihtoehto. Passitusjärjestelmä on yhä välttämätön. 
Jos kuitenkin nykyiset järjestelyt ovat petosten hallitsemia, hitaita, epävarmoja ja raskaita, 
järjestelmä menettää uskottavuutensa. Nopea ja tehokas muutos on nyt ainoa ratkaisu. 
Kun nykyinen järjestelmä lähestyy toimintansa loppua, tietoteknisellä järjestelmällä on 
useita etuja. Ennen kaikkea se on ainoa uskottava puolustuskeino petosta ja 
väärinkäytöksiä vastaan. Passitusmenetelmän tietoteknistämisen kustannukset jäisivät 
paljon pienemmiksi kuin saavutetut säästöt. Vaatimaton menoerä EU:n talousarviossa 
takaisi huomattavia hyötyjä liiketoiminnassa ja tuloissa. 
Väliaikaiset toimenpiteet ovat kuitenkin välttämättömiä järjestelmän tukemiseksi, kunnes 
uudet järjestelyt on toteutettu. Jos ne toteutetaan nopeasti ja kokonaan, ne riittävät 
pitämään yllä kaupankäynnin ja varmistavat samalla tyydyttävän valvonnan. 
10 
Koska nämä aloitteet ovat erittäin tärkeitä sekä yhteisölle että jäsenvaltioille, neuvostoa ja 
parlamenttia pyydetään tukemaan komission suunnittelemia ratkaisuja ja tulevaisuuden 
näkymiä. 
11 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 108 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 02 
Luettelonumero : CB-CO-95-121-FI-C 
ISBN 92-77-87067-2 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxembourg 
4Z