EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.12.2022 COM(2022) 707 final 2022/0413(CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta {SEC(2022) 438 final} - {SWD(2022) 400 final} - {SWD(2022) 401 final} - {SWD(2022) 402 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Oikeudenmukainen verotus on yksi Euroopan sosiaalisen markkinatalouden tärkeimmistä perustoista. Se on myös yksi keskeisistä pilareista komission sitoumuksessa ”ihmisten hyväksi toimiva talous”. Oikeudenmukaisen verojärjestelmän olisi perustuttava verosääntöihin, joilla varmistetaan, että kaikki maksavat oman osuutensa. Samalla sääntöjen noudattamisen olisi oltava helppoa veronmaksajille, niin yrityksille kuin yksityishenkilöillekin. Covid-19-pandemia ja Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seuraukset lisäävät tarvetta suojella julkista taloutta kiireellisesti. Jäsenvaltiot tarvitsevat riittävästi verotuloja rahoittaakseen kriisien kielteisten taloudellisten vaikutusten hillitsemiseen tähtäävät huomattavat ponnistelunsa. Niiden on samalla varmistettava, että heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä suojellaan. Tämän vuoksi verotuksen oikeudenmukaisuuden varmistaminen torjumalla veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa on nyt tärkeämpää kuin koskaan aiemmin. Jotta veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa voitaisiin ehkäistä paremmin EU:ssa, on välttämätöntä lujittaa hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa veroasioissa. Erityisesti uudet vaihtoehtoiset maksu- ja sijoitustavat, kuten kryptovarat ja sähköinen raha, uhkaavat tehdä tyhjiksi viime vuosina veroasioiden avoimuudessa saavutetun edistyksen ja aiheuttaa vakavia verovilppiin liittyviä riskejä. Sen vuoksi komissio sitoutui elpymisstrategiaa tukevassa tiedonannossaan ”Oikeudenmukaista ja yksinkertaista verotusta koskeva toimintasuunnitelma” päivittämään hallinnollisesta yhteistyöstä annettua direktiiviä laajentamalla sen soveltamisala koskemaan alati kehittyvää taloutta ja lujittamalla hallinnollisen yhteistyön puitteita. Komission työn tukemiseksi neuvosto (Ecofin) antoi 27. marraskuuta 2020 päätelmät oikeudenmukaisesta ja tehokkaasta verotuksesta elpymisen aikoina, digitalisaatioon liittyvistä verohaasteista ja verotusalan hyvästä hallintotavasta EU:ssa ja sen ulkopuolella. Ecofin-neuvoston Eurooppa-neuvostolle verotusasioista antamassa selvityksessä, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi 1. joulukuuta 2021, todetaan, että ”komission odotetaan esittävän vuonna 2022 säädösehdotuksen hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU tarkistamisesta siltä osin kuin on kyse kryptovaroja ja veropäätöksiä koskevasta tietojenvaihdosta varakkaiden henkilöiden osalta”. Euroopan parlamentti hyväksyi 10. maaliskuuta 2022 päätöslauselman, jossa komissiolle annettiin suosituksia elpymisstrategiaa tukevasta oikeudenmukaisesta ja yksinkertaisesta verotuksesta. Kyseisessä päätöslauselmassa Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti toimintasuunnitelmaan ja tukee sen perusteellista täytäntöönpanoa ja erityisesti kehottaa komissiota sisällyttämään automaattisen tietojenvaihdon piiriin uusia tulo- ja varallisuusluokkia, kuten kryptovarat. Tätä ehdotusta olisi tarkasteltava myös osana OECD:ssä tehtävää työtä, jonka tavoitteena on hyväksyä kryptovaroja koskevien verotustietojen vaihtoa koskeva standardi (CARF) ja laajentaa yhteisen tietojenvaihtostandardin (CRS) soveltamisala koskemaan sähköistä rahaa. Elokuussa 2022 asiasta päästiin sopimukseen, johon G20-maat suhtautuivat myönteisesti johtajien julkilausumassa Balilla marraskuussa 2022. EU on viime vuosina keskittynyt torjumaan veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa ja parantamaan läpinäkyvyyttä. Erityisesti tietojenvaihdon alalla on saavutettu merkittäviä parannuksia tekemällä useita muutoksia hallinnollista yhteistyötä koskevaan direktiiviin (DAC). Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa ja Euroopan parlamentin päätöslauselmassa tuotiin kuitenkin useilla direktiivin aloilla esiin joitakin tehottomuuksia ja parannustarpeita, jotka liittyvät kaikenlaiseen tietojenvaihtoon ja hallinnolliseen yhteistyöhön. Erityisesti sähköistä rahaa ja digitaalista keskuspankkirahaa koskevien erityissäännösten puuttuminen, varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilannetta varten annettavat ennakkoveropäätökset ja säännösten noudattamista koskevien toimenpiteiden epäselvyys olivat kehyksen ongelmallisimpia kohtia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todetaan, että ”Kryptovaluutat jäävät tietojenvaihdon soveltamisalan ulkopuolelle”. Jos verovelvollisella on rahaa sähköisinä kryptovaluuttoina, alusta tai muu sähköinen palveluntarjoaja, joka tarjoaa salkunhoitopalveluja tällaisille asiakkaille, ei ole velvollinen ilmoittamaan veroviranomaisille kyseisistä summista tai saaduista voitoista. Näin ollen tällaisissa sähköisissä välineissä olevat rahat jäävät suurelta osin verottamatta.” Tämän perusteella on selvästikin tarpeen parantaa tietojenvaihdon ja hallinnollisen yhteistyön nykyisiä puitteita EU:ssa. Nykyisten sääntöjen kiristämisen lisäksi hallinnollinen yhteistyö on laajennettava koskemaan uusia aloja EU:ssa. Tällä pyritään vastaamaan haasteisiin, joita kryptovarojen jatkuvasti lisääntyvä käyttö sijoitustarkoituksiin aiheuttaa. Tämä auttaa EU:n veroviranomaisia kantamaan verot paremmin ja tehokkaammin ja pysymään uuden kehityksen tasalla, erityisesti kun otetaan huomioon kryptovarojen verotusjärjestelmien erot eri jäsenvaltioissa. Kryptovarojen ominaispiirteiden vuoksi veroviranomaisten on erittäin vaikea jäljittää ja havaita verotettavia tapahtumia. Ongelma pahenee erityisesti silloin, kun kaupankäynti tapahtuu käyttäen toiseen maahan sijoittautuneita kryptovarapalvelun tarjoajia tai kryptovaraoperaattoreita tai kun kaupankäynti tapahtuu suoraan toiselle lainkäyttöalueelle sijoittautuneiden yksityishenkilöiden tai yksikköjen välillä. Kryptovarasijoituksista saatavia tuloja koskevan raportoinnin puute johtaa verotulovajeeseen jäsenvaltioissa. Sen vuoksi kryptovarakäyttäjät saavat edun verrattuna niihin, jotka eivät investoi kryptovaroihin. Jos tähän sääntelyvajeeseen ei puututa, oikeudenmukaista verotusta koskeva tavoite saattaa jäädä saavuttamatta. Näiden ongelmien ratkaisemiseksi komissio esitti tämän ehdotuksen, joka perustuu OECD:n kryptovarojen raportointikehykseen. Kyseisessä kehyksessä eritellään raportoivia kryptovarapalvelun tarjoajia koskevat huolellisuusmenettelyt, raportointivaatimukset ja muut säännöt. Tärkein ero ehdotuksen ja OECD:n kryptovarojen raportointikehyksen välillä on se, että EU:n markkinoilla toimivia kryptovarapalvelujen operaattoreita säännellään asetuksella XXX. Hyvin toimivaa ja koordinoitua raportointia ja tietojenvaihtoa tarvitaan myös siksi, että edellytyksiä voitaisiin parantaa Venäjän vastaisten pakotteiden täytäntöönpanon valvomiseksi. Tämä tekee asian entistäkin kiireellisemmäksi ja korostaa tarvetta antaa säännöksiä, joilla varmistetaan, että kryptovarojen hallussapitoa ja niillä suoritettavia liiketoimia koskevat tiedot raportoidaan ja vaihdetaan jäsenvaltioiden välillä. Ehdotuksen tarkoituksena on myös lujittaa direktiivin nykyisiä säännöksiä, jotta sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla havaittu kehitys otettaisiin huomioon. Raportoinnin ja tietojenvaihdon odotetaan paranevan, koska ehdotuksessa on otettu huomioon viimeisimmät lisäykset yhteiseen tietojenvaihtostandardiin, siihen on sisällytetty sähköistä rahaa ja digitaalista keskuspankkirahaa koskevia säännöksiä sekä selkeä ja yhdenmukaistettu kehys säännösten noudattamista koskeville toimenpiteille ja koska sillä laajennetaan rajatylittävissä tilanteissa annettavien päätösten soveltamisala koskemaan varakkaita yksityishenkilöitä. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Tässä lainsäädäntöehdotuksessa käsitellään laajoja poliittisia painopistealoja, jotka koskevat verotuksen avoimuutta, joka on edellytyksenä veropetosten, verovilpin ja veronkierron tehokkaalle torjumiselle. Hallinnollisesta yhteistyöstä annettua direktiiviä, jossa vahvistetaan kehys jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten väliselle veroalan hallinnolliselle yhteistyölle, on muutettu useita kertoja seuraavilla aloitteilla:

–finanssitilitietojen automaattista vaihtamista jäsenvaltioiden kesken OECD:n yhteisen tietojenvaihtostandardin (CRS) mukaisesti koskeva 9 päivänä joulukuuta 2014 annettu neuvoston direktiivi 2014/107/EU (DAC2), jossa säädetään muualla kotipaikkaansa pitävien finanssitilejä koskevasta automaattisesta tietojenvaihdosta, –rajatylittäviä tilanteita varten annettavia ennakkopäätöksiä koskevaa pakollista automaattista tietojenvaihtoja koskeva 8 päivänä joulukuuta 2015 annettu neuvoston direktiivi (EU) 2015/2376 (DAC3), –maakohtaista raportointia koskevaa pakollista automaattista tietojenvaihtoa veroviranomaisten välillä koskeva 25 päivänä toukokuuta 2016 annettu neuvoston direktiivi (EU) 2016/881 (DAC4), –veroviranomaisten pääsyä rahanpesun torjuntaa koskeviin tietoihin koskeva 6 päivänä joulukuuta 2016 annettu neuvoston direktiivi (EU) 2016/2258 (DAC5), –raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskevaa pakollista automaattista tietojenvaihtoa verotuksen alalla koskeva 25 päivänä toukokuuta 2018 annettu neuvoston direktiivi (EU) 2018/822 (DAC6), ja –Neuvoston direktiivi (EU) 2021/514 (DAC7), annettu 22 päivänä maaliskuuta 2021, hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin nykyiset säännökset ovat vuorovaikutuksessa yleisen tietosuoja-asetuksen kanssa useissa tapauksissa, jotka koskevat henkilötietoja. Mainittuun direktiiviin sisältyy myös tietosuojaa koskevia erityissäännöksiä ja suojatoimia. Ehdotetuissa muutoksissa noudatetaan edelleen näitä suojatoimia. Asiaankuuluvilla tietoteknisillä ja menettelyllisillä toimenpiteillä varmistetaan, että henkilötiedot suojataan yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti. Tietojenvaihto tapahtuu suojatun sähköisen järjestelmän kautta, jossa tiedot salataan ja salaus puretaan. Verohallinnoissa vain toimivaltaisilla kansallisilla virkamiehillä olisi oltava pääsy näihin tietoihin. Jäsenvaltioiden on yhteisrekisterinpitäjinä varmistettava tietojen tallentaminen yleisessä tietosuoja-asetuksessa edellytettyjen turvatoimenpiteiden ja määräaikojen mukaisesti. Komissio toimii aktiivisesti useilla kryptovaramarkkinoiden kannalta merkityksellisillä politiikan aloilla, mukaan lukien ehdotetun aloitteen soveltamisalaan kuuluvat kryptovarapalvelun tarjoajat ja kryptovaraoperaattorit. Ehdotettu aloite ei vaikuta muihin samanaikaisesti käynnissä oleviin komission hankkeisiin, koska sen nimenomaisena tarkoituksena on käsitellä tiettyjä verotukseen liittyviä kysymyksiä. Ehdotus perustuu kryptovaramarkkinoista annetun asetuksen (asetus XXX) ja varainsiirtoasetuksen säännöksiin erityisesti siltä osin kuin on kyse mainituissa EU:n säädöksissä vahvistettujen määritelmien käytöstä ja ensin mainitun asetuksen toimilupavaatimuksista. Varainsiirtoasetuksella varmistetaan, että ilmoitusvelvolliset noudattavat tietyntasoista huolellisuutta rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi, mutta siinä ei säädetä yksityiskohtaisesti välittömään verotukseen liittyvien tietojen raportoinnista ja automaattisesta vaihdosta. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 115 artikla on oikeusperusta välitöntä verotusta koskeville lainsäädäntöaloitteille. Vaikkei 115 artiklassa viitata nimenomaisesti välittömään verotukseen, siinä viitataan direktiiveihin kansallisten lakien lähentämisestä, jotka vaikuttavat suoraan sisämarkkinoiden toteuttamiseen ja toimintaan. Jotta tämä edellytys täyttyy, välitöntä verotusta koskevalla EU:n lainsäädäntöehdotuksella on pyrittävä korjaamaan epäjohdonmukaisuudet sisämarkkinoiden toiminnassa. Koska hallinnollisesta yhteistyöstä annetun direktiivin mukaisesti vaihdettuja tietoja voidaan käyttää myös arvonlisäveron ja muiden välillisten verojen alalla, oikeusperustana mainitaan myös SEUT-sopimuksen 113 artikla. Koska ehdotetulla aloitteella muutetaan direktiiviä, sille on ominaista, että oikeusperusta pysyy samana. Ehdotetut säännöt, joilla pyritään parantamaan tietojenvaihtoa ja hallinnollista yhteistyötä koskevaa nykyistä kehystä, eivät merkitse direktiivin kohteesta poikkeamista. Suunnitelluilla muutoksilla luodaan erityisesti selkeä ja yhdenmukaistettu kehys säännösten noudattamista koskeville toimenpiteille, sisällytetään sähköistä rahaa koskevat säännökset nykyiseen kehykseen ja laajennetaan rajatylittäviä tilanteita varten annettavien päätösten soveltamisala koskemaan varakkaita yksityishenkilöitä. Näiden säännösten johdonmukainen soveltaminen edellyttää kansallisten lainsäädäntöjen lähentämistä. Nykyisen kehyksen lisäksi ehdotuksessa on sääntöjä, jotka koskevat raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien suorittamaa raportointia ratkaisuna verotusalan ongelmiin, joita syntyy käytettäessä kryptovaroja sijoitustarkoituksiin tai vaihtovälineenä. Raportoivat kryptovarapalvelun tarjoajat antavat kryptovarakäyttäjien käyttää palvelujaan, mutta eivät välttämättä ilmoita kotijäsenvaltiossaan ansaittuja tuloja. Tämän seurauksena tuloja jää ilmoittamatta ja verotuloja menetetään. Tällainen tilanne johtaa myös epäreiluun verokilpailuun sellaisia yksityishenkilöitä tai yrityksiä kohtaan, jotka eivät investoi kryptovaroihin, mikä vääristää sisämarkkinoiden toimintaa. Näin ollen tällaisia tilanteita voidaan torjua vain SEUT-sopimuksen 115 artiklan mukaisella yhdenmukaisella lähestymistavalla. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotus on täysin SEUT-sopimuksen 5 artiklassa määrätyn toissijaisuusperiaatteen mukainen. Se koskee veroalalla tehtävää hallinnollista yhteistyötä. Tähän sisältyy tiettyjä muutoksia sääntöihin, joilla parannetaan niiden voimassa olevien säännösten toimivuutta, jotka koskevat eri jäsenvaltioiden veroviranomaisten välistä rajatylittävää yhteistyötä. Ehdotukseen sisältyy myös automaattisen tietojenvaihdon soveltamisalan laajentaminen koskemaan kryptovarapalvelun tarjoajia ja kryptovaraoperaattoreita velvoittamalla ne raportoimaan kryptovarakäyttäjien ansaitsemista tuloista. Veroviranomaiset eivät saa tarvittavia tietoja seuratakseen kryptovaroilla saatavia tuottoja ja mahdollisia verovaikutuksia. Toisin sanoen niillä ei ole riittävästi tietoa kryptovaroista, vaikka kryptovarojen markkinoiden merkitys on kasvanut viime vuosina. Useimmilla jäsenvaltioilla on jo lainsäädäntöä tai ainakin hallinnollisia ohjeita kryptovarasijoituksista saatavien tulojen verottamiseksi. Niillä ei kuitenkaan useinkaan ole tarvittavia tietoja verotuksen suorittamiseksi. Oikeusvarmuus ja selkeys voidaan varmistaa ainoastaan puuttumalla kansallisiin tehottomuuksiin yhtenäisillä säännöillä, joita sovelletaan kaikkiin jäsenvaltioihin. Sisämarkkinoille tarvitaan vankka mekanismi, jolla voidaan tukkia porsaanreiät yhdenmukaisella tavalla ja poistaa olemassa olevat vääristymät varmistamalla, että veroviranomaiset saavat asianmukaiset tiedot hyvissä ajoin. Koko EU:ssa yhdenmukaistettu raportointikehys vaikuttaa välttämättömältä, kun otetaan huomioon raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien palvelujen yleinen rajatylittävä ulottuvuus. Kun otetaan huomioon, että kryptovarasijoituksista saatuja tuloja koskevalla raportointivelvollisuudella pyritään ensisijaisesti antamaan veroviranomaisille tietoja rajatylittävistä kryptovaroihin liittyvistä liiketoimista, tällainen aloite edellyttää EU:n tason toimia, jotta yhdenmukainen lähestymistapa havaittuun ongelmaan voidaan varmistaa. Näin ollen EU:lla on yksittäisiä jäsenvaltioita paremmat mahdollisuudet puuttua havaittuihin ongelmiin ja varmistaa tietojenvaihtoon ja hallinnolliseen yhteistyöhön tarkoitetun järjestelmän tehokkuus ja kattavuus. Ensinnäkin direktiiviehdotuksella varmistetaan sääntöjen johdonmukainen soveltaminen koko EU:ssa. Toiseksi kaikkiin soveltamisalaan kuuluviin raportoiviin kryptovarapalvelun tarjoajiin sovelletaan samoja raportointivaatimuksia. Kolmanneksi raportointiin liittyy tietojenvaihto, jonka avulla veroviranomaiset saavat kattavat tiedot kryptovarasijoituksilla ansaituista tuloista.

•Suhteellisuusperiaate Ehdotuksella parannetaan hallinnollisesta yhteistyöstä annetun direktiivin nykyisiä säännöksiä ja laajennetaan automaattisen tietojenvaihdon soveltamisala koskemaan tiettyjä raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien raportoimia erityistietoja. Parannukset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen tietojenvaihdon ja yleisesti hallinnollisen yhteistyön tavoitteen saavuttamiseksi. Koska sisämarkkinoiden toimintaan vaikuttavat vääristymät eivät yleensä koske pelkästään yhtä jäsenvaltiota, EU:n yhteiset säännöt ovat vähimmäisvaatimus, jotta ongelmiin voidaan puuttua tehokkaalla tavalla. Ehdotetut säännöt edistävät näin ollen direktiivin selkeämpää, johdonmukaisempaa ja tehokkaampaa soveltamista, mikä johtaa parempiin tapoihin saavuttaa direktiivin tavoitteet. Suunniteltu velvoite, jonka mukaan raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien on raportoitava käyttäjiensä ansaitsemat tulot, tarjoaa myös toimivan ratkaisun verovilpin torjuntaan, sillä tässä ratkaisussa käytettäisiin tietojenvaihdon mekanismeja, joita on jo aiemmin kokeiltu direktiivien DAC3 ja DAC6 yhteydessä. Näin ollen voidaan väittää, että ehdotettu aloite on oikeasuhteinen vastaus direktiivissä havaittuihin porsaanreikiin ja että sillä pyritään myös puuttumaan verovilppiin. •Toimintatavan valinta Ehdotuksella on kaksijakoinen oikeusperusta: SEUT-sopimuksen 113 ja 115 artikla. Niissä määrätään nimenomaisesti, että tämän alan lainsäädäntö annetaan direktiiveinä. Mikään muu säädöstyyppi ei näin ollen tule kyseeseen, kun säädetään verotusta koskevista sitovista säännöistä. Lisäksi ehdotettu direktiivi on direktiivin seitsemäs muutos. Edelliset muutokset tehtiin neuvoston direktiiveillä 2014/107/EU, (EU) 2015/2376, (EU) 2016/881, (EU) 2016/2258, (EU) 2018/822 ja (EU) 2021/514. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutki vuonna 2021, miten Euroopan komissio seuraa direktiivissä 2011/16/EU säädetyn verotietojen vaihtojärjestelmän täytäntöönpanoa ja toimivuutta ja miten jäsenvaltiot käyttävät vaihdettuja tietoja. Lisäksi Euroopan parlamentti arvioi direktiivin 2011/16/EU ja sen myöhempien muutosten mukaisten tietojenvaihtovelvoitteiden täytäntöönpanoa. Kyseisillä velvoitteilla pyritään torjumaan veropetoksia, verovilppiä ja veronkiertoa helpottamalla verotukseen liittyvien tietojen vaihtoa. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen kertomuksessa todettiin, että järjestelmä on yleisesti ottaen vakiintunut, mutta seurantaa, tietojen laadun varmistamista ja saatujen tietojen käyttöä on tehostettava. Euroopan parlamentti väittää päätöslauselmassaan, että vaihdetut tiedot ovat laadultaan heikkoja ja että järjestelmän tehokkuutta seurataan vain vähän. Lisäksi se totesi, että tällä hetkellä ei ole olemassa yhteistä EU:n kehystä järjestelmän tuloksellisuuden ja saavutusten seuraamiseksi, ja vain muutamat jäsenvaltiot tarkastavat vaihdettujen tietojen laatua järjestelmällisesti. Lopuksi Euroopan parlamentti kannatti direktiivin vahvistamiseksi ja parantamiseksi annettavaa uutta lainsäädäntöä, jolla varmistettaisiin nykyisten sääntöjen ja normien perusteellinen täytäntöönpano myös rahanpesun torjunnan alalla. Tässä lainsäädäntöehdotuksessa esitetään mainittujen kertomusten pohjalta joukko erityistoimia, joilla parannetaan hallinnollisen yhteistyön toimivuutta. •Sidosryhmien kuuleminen Komissio käynnisti 10. maaliskuuta 2021 julkisen kuulemisen kerätäkseen palautetta siitä, miten EU:n olisi edettävä tietojenvaihdon vahvistamiseksi verotuksen alalla. Kuulemisessa esitettyihin kysymyksiin saatiin sidosryhmiltä yhteensä 33 puoltavaa vastausta. Lisäksi komissio järjesti 23. maaliskuuta 2021 yrityssektorille kohdennetun kuulemisen pitämällä kokouksen kryptovarojen ja sähköisen rahan palveluntarjoajien ja digitaalivarojen yhdistysten edustajien kanssa. Edustajat olivat yhtä mieltä niistä hyödyistä, joita tietojen keräämistä raportoitavilta kryptovarapalvelun tarjoajilta koskeva standardoitu EU:n oikeudellinen kehys tuottaisi verrattuna siihen, että eri jäsenvaltioissa on erilaisia raportointisääntöjä. Lisäksi edustajat kannattivat DAC2-direktiivin kaltaista ratkaisua, joka mahdollistaisi tietojen raportoinnin ainoastaan sen jäsenvaltion veroviranomaisille, jossa raportoivalla kryptovarapalvelun tarjoajalla on toimilupa/kotipaikka/rekisteröinti. Jäsenvaltioita kuultiin kyselylomakkeella ja asiaa käsittelevissä kokouksissa. Komission yksiköt järjestivät 13. marraskuuta 2020 ja 24. maaliskuuta 2021 IV työryhmän kokouksen, jossa jäsenvaltioilla oli tilaisuus keskustella mahdollisesta ehdotuksesta hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin muuttamiseksi. Kokouksessa keskityttiin kryptovarasijoituksilla ansaittuja tuloja koskevaan raportointiin ja tietojenvaihtoon. Kaiken kaikkiaan laajaa kannatusta sai EU:n aloite, jonka mukaan tietoja olisi vaihdettava kryptovarakäyttäjien raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien kautta ansaitsemista tuloista. Useimmat jäsenvaltiot kannattivat, että ehdotuksen soveltamisala olisi yhdenmukainen OECD:ssä tehdyn työn kanssa. Sekä julkisissa että kohdennetuissa kuulemisissa tuotiin esiin haasteita, joihin raportoitavia kryptovarapalvelun tarjoajia koskevilla uusilla säännöillä olisi pyrittävä vastaamaan. Näitä haasteita ovat kryptovaroja sisältäviä omistusosuuksia ja liiketoimia koskevan raportoinnin puute ja tarve tehdä selväksi, että sähköisen rahan tuotteet kuuluvat jäsenvaltioiden välisten raportointivelvoitteiden ja tietojenvaihdon soveltamisalaan. •Vaikutustenarviointi Komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin asiaankuuluvista toimintavaihtoehdoista. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi myönteisen lausunnon 12. marraskuuta 2021 (SEC(2022)438). Myönteisessä lausunnossa oli kuitenkin useita varauksia, joissa suositettiin monia parannuksia. Kyseiset parannussuositukset on otettu huomioon lopullisessa vaikutustenarviointiraportissa (SWD(2022) 401). Sääntelyntarkastelulautakunta suositti parannuksia aloitteen soveltamisalan kuvaukseen ja kaikkiin käytettävissä oleviin ja toteuttamiskelpoisiin toimintavaihtoehtoihin, jotta vaikutukset pieniin ja keskisuuriin yrityksiin otettaisiin paremmin huomioon. Vaikutustenarviointi laadittiin uudelleen, jotta aloitteen soveltamisala voitaisiin määritellä paremmin ja eri toimintavaihtoehtoja analysoida tarkemmin ottaen huomioon se, että joihinkin kryptovarapalvelun tarjoajiin sovelletaan mahdollisesti poikkeusta niiden koon vuoksi. Eri toimintavaihtoehtoja on arvioitu tehokkuutta, vaikuttavuutta ja johdonmukaisuutta koskevien kriteerien perusteella vertaamalla niitä perusskenaarioon. Yleisimmällä tasolla analysoituina on valittava vallitsevan tilanteen eli perusskenaarion ja sellaisen skenaarion välillä, jossa komissio toimisi joko sääntelyä antamalla tai muulla tavoin. Muut kuin sääntelytoimet tarkoittaisivat suosituksen antamista. Sääntelyvaihtoehto sisältäisi lainsäädäntöaloitteen tiettyjen nykyisen hallinnollisen yhteistyön puitteiden osien muuttamiseksi. Toimintavaihtoehdoissa tarkasteltiin eri raportointimuotoja (liiketoimikohtainen raportointi, koonnosraportti tai niiden hybridi) vuorovaikutukseen ja mahdollisuutta asettaa yritysten kokoon (liikevaihtoon) perustuva kynnysarvo. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto oli hybridiraportointi, jossa raportoivat kryptovarapalvelun tarjoajat ilmoittavat kootut tiedot kryptovara- ja liiketoimityyppien perusteella jaoteltuina. Näin varmistetaan, että veroviranomaiset voivat hallinnoida vastaanotettujen tietojen määrää tehdäkseen tarvittavat riskianalyysit. Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa ei ole raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien kokoon perustuvaa kynnysarvoa, koska se voisi luoda porsaanreikiä.

Raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien osalta vaikutustenarvioinnissa todetaan, että EU:n tason sääntelyvaihtoehto on sopivin asianomaisen politiikan toteuttamiseksi. Vallitsevan tilanteen säilyttäminen eli perusskenaario osoittautui vähiten vaikuttavaksi, tehokkaaksi ja johdonmukaiseksi vaihtoehdoksi. Toisin kuin perusskenaariossa, EU:n pakollinen yhteinen standardi varmistaisi, että kaikilla EU:n veroviranomaisilla on pääsy samantyyppisiin tietoihin. Toisin sanoen EU:n sääntelytoimi asettaisi kaikki veroviranomaiset yhdenvertaiseen asemaan, kun on kyse pääsystä tietoihin, jotka on kerätty tiettyä verotustarkoitusta varten. Tämä mahdollistaa myös automaattisen tietojenvaihdon EU:n tasolla yhteisten standardien ja eritelmien pohjalta. Täytäntöönpantuna se on ainoa skenaario, jossa kryptovarakäyttäjän jäsenvaltion veroviranomaiset voivat varmistaa, että käyttäjä on ilmoittanut täsmällisesti kryptovarasijoituksista ansaitsemansa tulot ilman, että tarvitaan tilapäisiä, aikaa vieviä pyyntöjä ja tiedusteluja. Lisäksi EU:n pakollisella yhteisellä raportointistandardilla varmistettaisiin, että raportoivat kryptovarapalvelun tarjoajat eivät joudu soveltamaan hajanaisia kansallisia ratkaisuja verotukseen liittyvissä raportointivelvoitteissa. Taloudelliset vaikutukset Hyödyt Kryptovarasijoituksilla ansaittujen tulojen raportointivelvoite ja velvoite vaihtaa tällaiset tiedot auttavat jäsenvaltioita saamaan kaikki verotulojen asianmukaista keräämiseksi tarvittavat tiedot. Arvioiden mukaan verotulot voisivat lisääntyä jopa 2,4 miljardia euroa. Yhteiset raportointisäännöt auttavat myös luomaan tasapuoliset toimintaedellytykset kryptovarapalvelun tarjoajille. Kryptosijoittajien ansaitsemia tuloja koskeva läpinäkyvyys loisi tasapainoisemmat toimintaedellytykset niiden ja perinteisempien varojen välille. Kun sovellettavana on vain yksi ainoa pakollinen EU:n säädös, sillä voi olla myös myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja se voi luoda myönteisen käsityksen verotuksen oikeudenmukaisuudesta ja veronmaksajien välisestä oikeudenmukaisesta taakanjaosta. Oletuksena on, että mitä laajempi sääntöjen soveltamisala on, sitä enemmän verotusta pidetään oikeudenmukaisena, kun otetaan huomioon, että kaikentyyppisissä toiminnoissa on aliraportointiin liittyviä ongelmia. Sama koskee hyötyjä, jotka liittyvät oikeudenmukaiseen taakanjakoon: mitä laajempi aloitteen soveltamisala, sitä paremmin jäsenvaltiot voivat varmistaa, että maksettavat verot kannetaan tosiasiallisesti. EU:n toimien finanssipoliittiset hyödyt ovat paljon suuremmat silloin, kun raportointivelvollisuudella on laaja soveltamisala. Kustannukset Automaattisen EU:n laajuisen raportoinnin käyttöönotosta arvioidaan aiheutuvan raportoiville kryptovarapalvelun tarjoajille ja veroviranomaisille kertaluonteisia kustannuksia noin 300 miljoonaa euroa, ja toistuvien kustannusten arvioidaan olevan noin 25 miljoonaa euroa vuodessa. Kertakustannukset ja juoksevat kustannukset johtuvat pääasiassa tietotekniikkajärjestelmien kehittämisestä ja käyttämisestä. Veroviranomaisille aiheutuu kustannuksia myös täytäntöönpanon valvonnasta. Kustannustehokkuuden vuoksi jäsenvaltioita kannustetaan mahdollistamaan digitaalinen raportointi ja varmistamaan mahdollisuuksien mukaan järjestelmien yhteentoimivuus raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien ja veroviranomaisten välillä, myös datan tasolla. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotuksen tarkoituksena on minimoida raportoiville kryptovarapalvelun tarjoajille, veronmaksajille ja veroviranomaisille aiheutuvaa sääntelyrasitetta. Yksi yhdestä -periaatteen mukaisesti raportoivat kryptovarapalvelun tarjoajat hyötyvät yhdenmukaisista raportointivaatimuksista kaikkialla EU:ssa sen sijaan, että niiden olisi noudatettava eri vaatimuksia kussakin jäsenvaltioissa. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on näin ollen oikeasuhteinen ratkaisu mainittuihin ongelmiin, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden ja paremmin, ilman vääristymiä toimivien sisämarkkinoiden saavuttamiseksi. Uusia yhteisiä sääntöjä laaditaan vain siinä määrin kuin on tarpeen niiden yhteisten puitteiden luomiseksi, jotka koskevat kryptovarasijoituksilla ansaittujen tulojen raportointia. Esimerkiksi: i) säännöillä varmistetaan, että kaksinkertaista raportointia ei tapahdu (eli raportointia varten on yksi ainoa paikka); ii) automaattinen tietojenvaihto koskee vain asiaankuuluvia jäsenvaltioita ja iii) seuraamusten määrääminen säännösten noudattamatta jättämisestä kuuluu edelleen jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Yhdenmukaistaminen ei myöskään mene sen pidemmälle kuin että toimivaltaisille viranomaisille varmasti ilmoitetaan ansaituista tuloista. Jäsenvaltiot päättävät edelleen itse maksettavat verot kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti. •Perusoikeudet Tässä direktiiviehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Erityisesti mainittakoon, että veroviranomaisille toimitettavat tietoalkiot on määritelty yleisen tietosuoja-asetuksen velvoitteiden ja etenkin siinä vahvistetun tietojen minimoinnin periaatteen mukaisesti siten, että tietoja kerätään vain siinä määrin kuin on tarpeen, jotta voidaan havaita vääränlaiseen raportointiin ja raportoimatta jättämiseen liittyvät sääntöjenvastaisuudet. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ks. säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys. 5.YKSITYISKOHTAINEN SELVITYS EHDOTUKSEN SÄÄNNÖKSISTÄ Ehdotuksessa esitetään muutoksia tietojenvaihtoa ja hallinnollista yhteistyötä koskeviin nykyisiin säännöksiin. Sillä myös laajennetaan direktiivin soveltamisala koskemaan raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien raportoimien tietojen automaattista vaihtoa. Huolellisuusmenettelyjä, raportointivaatimuksia ja muita raportoiviin kryptovarapalvelun tarjoajiin sovellettavia sääntöjä koskevat säännöt perustuvat OECD:n kryptovarojen raportointikehykseen. (i) Automaattinen tietojenvaihto •Tulo- ja pääomalajit Muutettavassa 8 artiklan 1 kohdassa vahvistetaan tulolajit, joihin sovelletaan jäsenvaltioiden välistä pakollista automaattista tietojenvaihtoa. Muulle kuin säilytystilille maksetut osinkotulot lisätään niihin tulo- ja pääomalajeihin, joita tietojenvaihto koskee. Lisäksi jäsenvaltiot velvoitetaan vaihtamaan muiden jäsenvaltioiden kanssa kaikki saatavilla olevat tiedot kaikista tulo- ja pääomalajeista tammikuussa 2026 tai sen jälkeen alkavilta verokausilta 8 artiklan 3 kohdan mukaisesti. •Varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilanteita varten annettavat ennakkopäätökset Muutettavassa 8 a artiklassa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat rajatylittäviä tilanteita varten annettavien ennakkopäätösten ja ennakkohinnoittelusopimusten automaattista vaihtoa muiden henkilöiden kuin luonnollisten henkilöiden osalta. Kyseinen säännös laajennetaan koskemaan yksityishenkilöä, jolla on rahoitusvarallisuutta, investointikelpoista varallisuutta tai hoidettavina olevia varoja, pois lukien kyseisen yksityishenkilön ensisijainen yksityisasunto, vähintään 1 000 000 euroa. Kyseisellä muutoksella jäsenvaltiot velvoitetaan vaihtamaan muiden jäsenvaltioiden kanssa tiedot varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilanteita varten annetuista ennakkopäätöksistä, jotka on annettu, muutettu tai uudistettu 1. tammikuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2025 välisenä aikana, ja tiedot on toimitettava sillä edellytyksellä, että päätökset ovat yhä voimassa 1. tammikuuta 2026.

•Raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien raportoimat tiedot Muutettavassa 8 ad artiklassa vahvistetaan soveltamisala ja edellytykset sellaisten tietojen pakolliselle automaattiselle vaihdolle, jotka raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien on raportoitava toimivaltaiselle viranomaiselle. Yksityiskohtaiset säännöt raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien velvoitteista ovat liitteessä III olevassa liitteessä VI. Ensinnäkin säännöissä velvoitetaan raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja keräämään ja todentamaan tiedot ehdotuksessa olevia huolellisuusmenettelyjä noudattaen. Toisessa vaiheessa raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien on raportoitava asiaankuuluvalle toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot kryptovarakäyttäjistä eli niistä, jotka käyttävät palveluntarjoajaa käydäkseen kauppaa kryptovaroillaan ja vaihtaakseen niitä. Kolmannessa vaiheessa raportoivalta kryptovarapalvelun tarjoajalta tiedot vastaanottaneen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toimittaa raportoidut tiedot sen asiaankuuluvan jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jossa raportoivan kryptovarakäyttäjän kotipaikka sijaitsee. Soveltamisala Liitteessä V olevassa IV jaksossa on määritelmät, joilla rajataan raportointisääntöjen soveltamisala. –Kenelle raportointivelvoite kuuluu? Sääntöihin sisältyy määritelmät siitä, mikä on kryptovarapalvelun tarjoaja, kryptovaraoperaattori ja raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja. Kryptovarapalvelun tarjoajalla tarkoitetaan oikeushenkilöä tai yritystä, jonka ammatti- tai liiketoimintana on yhden tai useamman kryptovarapalvelun ammattimainen tarjoaminen kolmansille osapuolille ja joka on saanut jäsenvaltiossa asetuksen XXX mukaisen toimiluvan tarjota kryptovarapalveluja. Kyseinen termi on johdonmukainen asetuksessa XXX olevan määritelmän kanssa. Lisäksi kryptovarapalvelun tarjoajat saavat harjoittaa toimintaansa EU:ssa toimiluvan nojalla, ja ne on merkitty ESMAn ylläpitämään rekisteriin. Kryptovaraoperaattorilla tarkoitetaan oikeushenkilöä tai yritystä, jonka ammatti- tai liiketoimintana on yhden tai useamman kryptovarapalvelun ammattimainen tarjoaminen kolmansille osapuolille mutta joka ei kuulu asetuksen XXX soveltamisalaan. Raportoivalla kryptovarapalvelun tarjoajalla tarkoitetaan mitä tahansa kryptovarapalvelun tarjoaja ja mitä tahansa kryptovaraoperaattoria, joka tarjoaa yhtä tai useampaa kryptovarapalvelua, jonka avulla raportoitavat käyttäjät voivat toteuttaa vaihtotransaktion. Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan määritelmä kattaa asetuksessa XXX määritellyt kryptovarapalvelun tarjoajat ja asetuksen XXX soveltamisalaan kuulumattomat kryptovaraoperaattori (esim. kryptovaraoperaattorit, joilla on sellaisia EU:ssa kotipaikkaansa pitäviä kryptovarakäyttäjiä, joita operaattorit eivät ole ”houkutelleet” aktiivisesti, tai kryptovaraoperaattorit, jotka käyvät kauppaa ei-korvattavissa olevilla tokeneilla) ja jotka eivät näin ollen täytä kyseisen asetuksen mukaisia toimiluvan saamisen edellytyksiä. Kryptovarapalvelun tarjoajat saavat asetuksen XXX mukaisen toimiluvan oikeushenkilön jäsenvaltiossa ja raportoivat näin ollen kyseisessä jäsenvaltiossa. Uuden 8 ad artiklan 7 kohdassa velvoitetaan kryptovaraoperaattorit tekemään kertarekisteröinti valitsemassaan jäsenvaltiossa. Raportointi tapahtuu kyseisessä jäsenvaltiossa. Liitteessä VI olevan V jakson F kohdassa vahvistetaan rekisteröintiprosessin yksityiskohdat. Uuden 8 ad artiklan 11 kohdan 3 alakohdassa komissiolle siirretään täytäntöönpanovalta hyväksyä vakiolomake, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset ehdotettujen sääntöjen täytäntöönpanolle ja tarkemmin sanottuna raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan rekisteröinnille ja yksilöinnille. Tätä valtaa on käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Ainoastaan kryptovaraoperaattoreiden, jotka eivät kuulu asetuksen XXX soveltamisalaan, olisi rekisteröidyttävä jäsenvaltiossa 8 ad artiklan 12 kohdan mukaisesti. Kryptovarapalvelun tarjoaja, jolle on jo myönnetty toimilupa EU:ssa asetuksen XXX nojalla, vapautettaisiin kertarekisteröintiä koskevasta vaatimuksesta. Koska kryptovaraoperaattorien kotipaikka voi olla EU:n ulkopuolella, ehdotuksessa on direktiivissä säädettyä kertarekisteröinti- ja raportointivelvollisuutta koskeva poikkeus, joka on riippuvainen vastaavien raportointi- ja tietojenvaihtomekanismien määrittämisestä unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden ja jäsenvaltioiden välillä. Kyseinen mekanismi vastaa direktiiviin 2021/514 (DAC7) sisältyvää mekanismia, ja sen tarkoituksena on varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja välttää se, että palveluntarjoajat ryhtyvät oikeuspaikkakeinotteluun. Direktiivissä edellytetään raportointia sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella sijaitsevilta kryptovaraoperaattoreilta siinä määrin kuin tällaisilla Euroopan unionin ulkopuolisilla operaattoreilla on unionissa kotipaikkaansa pitäviä raportoitavia käyttäjiä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset kaikille raportoiville kryptovarapalvelun tarjoajille ja estää epäreilu kilpailu. Euroopan unionin ulkopuolisten operaattoreiden kertarekisteröinti- ja raportointivelvollisuudesta voidaan luopua, jos asianmukaiset järjestelyt ovat olemassa sen varmistamiseksi, että vastaavat tiedot vaihdetaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen ja jäsenvaltioiden välillä. Komissio määrittää nämä asianmukaiset järjestelyt 8 ad artiklassa eriteltyjen perusteiden ja prosessien mukaisesti. Jos tiedot katsotaan vastaaviksi, rekisteröinti- ja ilmoitusvelvollisuudesta luovutaan. Jos tällaista vastaavuutta ei ole määritetty, direktiivissä säädettyjä rekisteröinti- ja raportointivelvoitteita sovelletaan edelleen. –Mitkä liiketoimet on raportoitava? Raportoitavia liiketoimia ovat vaihtotransaktiot ja raportoitavien kryptovarojen siirrot. Sekä kotimaiset että rajatylittävät liiketoimet kuuluvat ehdotuksen soveltamisalaan, ja ne kootaan yhteen raportoitavien kryptovarojen tyypin perusteella. –Kenen liiketoimista on raportoitava? Kryptovarakäyttäjä on yksityishenkilö tai yksikkö, joka on raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan asiakas raportoitavissa liiketoimissa. Yksityishenkilöä tai yksikköä, joka ei ole finanssilaitos eikä raportoivan kryptovarapalvelun tarjoaja ja joka toimii kryptovarakäyttäjänä toisen yksityishenkilön tai yksikön hyväksi tai lukuun asiamiehenä, säilytyksenhoitajana, nimellisomistajana, allekirjoittajana, sijoitusneuvojana tai välittäjänä, ei kohdella kryptovarojen käyttäjänä, mutta sen sijaan kyseistä toista yksityishenkilöä tai yksikköä kohdellaan kryptovarakäyttäjänä.

Jos raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja helpottaa kryptovaroilla suoritettavia maksuja kauppiaan puolesta tai hyväksi, asiakasta, joka on kauppiaan vastapuoli, on kohdeltava kryptovarakäyttäjänä. Tällaisissa tapauksissa raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on todennettava asiakkaan henkilöllisyys rahanpesun torjuntaa koskevien kansallisten sääntöjen mukaisesti. Raportoitava käyttäjä on jäsenvaltiossa kotipaikkaansa pitävä kryptovarakäyttäjä, joka on raportoitava henkilö. Ei-raportoivia henkilöitä ovat seuraavat: a) yksikkö, jonka osakkeilla käydään säännöllisesti kauppaa yksillä tai useammilla vakiintuneilla arvopaperimarkkinoilla; b) yksikkö, joka on a alakohdassa kuvatun yksikön lähiyksikkö; c) julkisen vallan yksikkö; d) kansainvälinen järjestö; e) keskuspankki tai f) IV jakson E kohdan 5 alakohdan b alakohdassa kuvattu finanssilaitos, joka ei ole sijoitusyksikkö. Ainoastaan raportoitavan käyttäjän liiketoimet ovat raportoitavia liiketoimia. Huolellisuusmenettelyt Raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien on noudatettava liitteessä VI olevassa III jaksossa vahvistettuja huolellisuusmenettelyjä raportoitavien käyttäjien tunnistamiseksi. Huolellisuusmenettelyjä sovelletaan yksittäisiin kryptovarakäyttäjiin ja yksikköön/kryptovarakäyttäjään, jotka yksilöidään raportoitaviksi käyttäjiksi. Tällaisten raportoitavien käyttäjien yksilöinti tapahtuu itse annetulla todistuksella, jonka avulla raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja voi määrittää esimerkiksi kryptovarakäyttäjien kotipaikat. Tässä prosessissa voidaan kerätä lisäasiakirjoja asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevia menettelyjä noudattaen. Uuden III jakson A kohdassa vahvistetaan yksittäistä kryptovarakäyttäjää koskevat erityiset tiedot, jotka raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on kerättävä. Uuden III jakson B kohdassa vahvistetaan erityiset tiedot, jotka raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on kerättävä yksiköstä/kryptovarakäyttäjästä. Kyseisiä menettelyjä noudatetaan määritettäessä, onko yksikkö/kryptovarakäyttäjä raportoitava käyttäjä vai yksikkö, joka ei ole ei-raportoiva henkilö ja jossa on yksi tai useampi kontrolloiva henkilö, joka on raportoitava henkilö. Uuden III jakson C kohdassa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat itse annettua todistusta koskevia vaatimuksia yksittäisille kryptovarakäyttäjille ja yksiköille/kryptovarakäyttäjille. Uuden III jakson D kohdassa säädetään yleiset huolellisuusvaatimukset. Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan raportointi toimivaltaiselle viranomaiselle Kerätyt ja todennetut tiedot on ilmoitettava viimeistään 31. tammikuuta asiaankuuluvaa raportoitavan liiketoimen kalenterivuotta tai muuta asianmukaista raportointikautta seuraavana vuonna. Raportointi on tehtävä vain yhdessä jäsenvaltiossa (eli joko kertarekisteröintijäsenvaltiossa tai toimiluvan myöntäneessä jäsenvaltiossa). Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on raportoitava tiedot siinä jäsenvaltiossa, jossa sille on myönnetty toimilupa asetuksen XXX nojalla. Jos raportoivalla kryptovarapalvelun tarjoajalla ei ole asetuksen XXX mukaista toimilupaa, sen on raportoitava siinä jäsenvaltiossa, jossa se on rekisteröitynyt 8 ad artiklan 11 kohdan mukaisesti. Muutetun 25 artiklan 3 kohdan mukaisesti raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on ilmoitettava kullekin asianomaiselle yksityishenkilölle, että kyseistä yksityishenkilöä koskevat tiedot kerätään ja raportoidaan toimivaltaisille viranomaisille tämän direktiiviehdotuksen mukaisesti. Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on myös annettava kaikki tiedot, jotka rekisterinpitäjien on yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla annettava. Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on toimitettava kullekin yksityishenkilölle kaikki tiedot ennen niiden raportointia. Tämä ei rajoita yleisessä tietosuoja-asetuksessa säädettyjä rekisteröidyn oikeuksia. Automaattinen tiedonvaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan raportoimat tiedot on toimitettava niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille veroviranomaisille, joissa raportoivalla kryptovarapalvelun tarjoajalla on verotuksellinen kotipaikka tai joissa sille on myönnetty toimilupa tai joissa se on rekisteröity, kahden kuukauden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jota raportoiviin kryptovarapalvelun tarjoajiin sovellettavat raportointivaatimukset koskevat. Uuden 8 ad artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, mitkä tiedot on raportoitava kyseisille jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille. Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on raportoitava tiedot sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on myöntänyt sille toimiluvan tai jossa sen verotuksellinen kotipaikka sijaitsee tai jossa se on rekisteröity, viimeistään asiaankuuluvaa raportoitavan liiketoimen kalenterivuotta tai muuta asianmukaista raportointikautta seuraavan vuoden 31. tammikuuta. Tällainen oikea-aikainen tietojenvaihto antaa veroviranomaisille kaikki tiedot, joiden avulla ne voivat laatia ennakkoon täytetyt vuotuiset verotuspäätökset. Automaattinen tietojenvaihto tapahtuu sähköisesti EU:n yhteisen tietoliikenneverkon (CCN) kautta komission kehittämää XML-skeemaa käyttämällä. Se on yhteinen tietoliikenneverkko, jota käytetään tämän direktiivin mukaiseen automaattiseen tietojenvaihtoon. Tämän ehdotuksen mukaista automaattista tietojenvaihtoa varten tiedot toimitetaan komission kehittämään keskusrekisteriin, jota käytetään jo rajatylittäviä tilanteita varten annettavia ennakkopäätöksiä ja rajatylittäviä järjestelyjä koskevassa automaattisessa tietojenvaihdossa. Vaihtotransaktioiden tehokas täytäntöönpano ja estäminen Jos kryptovarakäyttäjä ei anna III jaksossa vaadittavia tietoja raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan alkuperäisen pyynnön jälkeen annetun kahden muistutuksen jälkeen, mutta aikaisintaan 60 päivän kuluttua, raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan on estettävä kryptovarakäyttäjää toteuttamasta vaihtotransaktioita. (Ks. V jakson A kohta).

(ii) Hallinnollinen yhteistyö •Seuraamukset ja muut säännösten noudattamista koskevat toimenpiteet 25 a artikla

Seuraamukset ja muut säännösten noudattamista koskevat toimenpiteet Tehokkaat seuraamukset säännösten noudattamatta jättämisestä kansallisella tasolla Seuraamuksia koskevaa 25 a artiklaa muutetaan siten, että siinä todetaan nimenomaisesti, että jäsenvaltioiden on vahvistettava seuraamukset, jotka määrätään, kun direktiivin mukaisesti annettuja 8 artiklan 3 a kohtaa sekä 8 aa, 8 ab, 8 ac ja 8ad artiklaa koskevia kansallisia säännöksiä rikotaan. Direktiivissä säädettyjen seuraamusten ja muiden säännösten noudattamista koskevien toimenpiteiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jos tietoja ei raportoida kahden pätevän hallinnollisen muistutuksen jälkeen tai jos toimitetut tiedot sisältävät puutteellisia, virheellisiä tai vääriä tietoja, sovelletaan rahamääräistä vähimmäisseuraamusta, jos tällaisten tietojen osuus on yli 25 prosenttia raportoitavista tiedoista. (iii) Muut säännökset •Tietojen käyttäminen Direktiivin 16 artiklaa muutetaan uudella 7 kohdalla, jossa edellytetään, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön tehokkaan mekanismin, jolla varmistetaan 8–8 ad artiklan mukaisella raportoinnilla ja automaattisella tietojenvaihdolla saatujen tietojen käyttäminen. Direktiivin 16 artiklan 2 kohtaa muutetaan sen varmistamiseksi, että hallinnollisesta yhteistyöstä annetun direktiivin mukaisesti raportoituja ja vaihdettuja tietoja voidaan käyttää muitakin tarkoituksia kuin välitöntä verotusta varten silloin, kun EU:n tasolla on sovittu tällaisten tietojen käyttämisestä seuraamusten määräämiseen kansainvälisellä tasolla. Tällaisia olisivat erityisesti tilanteet, joissa on tehty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklan nojalla päätöksiä rajoittavista toimenpiteistä. Direktiivin 2011/16/EU nojalla vaihdettavat tiedot voivat nimittäin olla tärkeitä rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen tai kiertämisen havaitsemisessa. Vastaavasti kaikki mahdolliset pakotteiden rikkomiset ovat merkityksellisiä verotuksen kannalta, sillä rajoittavien toimenpiteiden kiertämisessä on useimmissa tapauksissa kyseessä myös asianomaisiin varoihin liittyvä veronkierto. Kun otetaan huomioon näiden kahden alan todennäköiset synergiaedut ja tiivis yhteys, on aiheellista sallia tietojen lisäkäyttö. •Raportointi Direktiivin 27 artiklan 2 kohta korvataan säännöksellä, jossa jäsenvaltiot velvoitetaan seuraamaan ja arvioimaan järjestelmällisesti oman lainkäyttöalueensa osalta hallinnollisen yhteistyön tehokkuutta veropetosten, verovilpin ja veronkierron torjunnassa. Direktiivin arviointia varten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain arviointinsa tulokset. Tämä muutos johtaa siihen, että liitteessä IV säädetystä rajatylittävien järjestelyjen tunnusmerkkien kahden vuoden välein tehtävästä arvioinnista luovutaan. ·Verotunnisteita koskevien tietojen raportoiminen Ehdotukseen sisältyy artikla 27 c, jossa jäsenvaltioita pyydetään varmistamaan, että asuinjäsenvaltion antama raportoitujen yksityishenkilöiden tai yksikköjen verotunniste sisällytetään 8 artiklan 1 ja 3 a kohdassa, 8 a artiklan 6 kohdassa, 8 aa artiklan 3 kohdassa, 8 ab artiklan 14 kohdassa, 8 ac artiklan 2 kohdassa ja 8 ad artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin. Verotunniste on annettava, vaikka kyseisissä artikloissa ei nimenomaisesti sitä vaadita. ·Direktiivin 2014/107/EU säännösten uudelleentarkastelu Koska OECD:n yhteinen tietojenvaihtostandardi pannaan EU:ssa täytäntöön neuvoston direktiivillä 2014/107/EU (DAC2), tässä ehdotuksessa otetaan huomioon yhteiseen tietojenvaihtostandardiin tehdyt muutokset, joista sovittiin 26. elokuuta 2022 yhteisen tietojenvaihdon uudelleentarkasteluprosessin aikana. Näillä muutoksilla laajennetaan yhteisen tietojenvaihtostandardin soveltamisala koskemaan sähköisen rahan tuotteita ja digitaalista keskuspankkirahaa. On sovittu lisämuutoksista, joilla parannetaan huolellisuusmenettelyjä ja raportointituloksia, jotta voidaan tehostaa yhteisen tietojenvaihtostandardin tietojen käytettävyyttä veroviranomaisten kannalta ja rajoittaa mahdollisuuksien mukaan finanssilaitosten taakkaa. ·Tunnistamispalvelut Tunnistamispalveluja otetaan käyttöön, jotta palveluntarjoajat ja verovelvolliset voitaisiin tunnistaa yksinkertaisella ja standardoidulla tavalla. Jäsenvaltiot voivat halutessaan käyttää näitä tunnistamismuotoja sen vaikuttamatta millään tavoin muiden sellaisten jäsenvaltioiden kanssa vaihdettavien tietojen kulkuun ja laatuun, jotka eivät käytä tunnistamispalveluja. ·Tietojenvaihdon käyttö muihin tarkoituksiin Direktiivissä säädetään mahdollisuudesta käyttää vaihdettuja tietoja muihin tarkoituksiin kuin välittömän ja välillisen verotuksen tarkoituksiin, jos lähettävä jäsenvaltio on ilmoittanut luettelossa tällaisten tietojen sallitun käyttötarkoituksen. Ehdotuksella poistetaan tarve kuulla lähettävää jäsenvaltiota, jos tiedon aiottu käyttötarkoitus sisältyy lähettävän jäsenvaltion laatimaan luetteloon. Lisäksi ehdotuksessa selvennetään asianmukaisesti, että jäsenvaltioiden välillä toimitettuja tietoja voidaan käyttää myös tullien määräämiseen, hallinnointiin ja kantamisen valvontaan sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan. ·Direktiivin soveltamisen alkamispäivä

Hallinnollista yhteistyötä koskevaa direktiiviä sovelletaan 1. tammikuuta 2026 alkaen. Direktiivissä säädetään tähän kaksi poikkeusta. Tunnistamispalvelua koskevia säännöksiä sovelletaan tammikuusta 2025 alkaen. Verotunnisteen todentamista koskevia säännöksiä sovelletaan vasta tammikuusta 2027 alkaen. 2022/0413 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVI hallinnollisesta yhteistyöstä verotuksen alalla annetun direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 113 ja 115 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1)Veropetokset, verovilppi ja veronkierto ovat suuri haaste unionille ja maailmanlaajuisesti. Tietojenvaihto on ratkaisevan tärkeää tällaisten käytäntöjen torjunnassa. (2)Euroopan parlamentti on korostanut, että oikeudenmukaisella verotuksella sekä veropetosten, verovilpin ja veronkierron torjunnalla on poliittista merkitystä ja niihin olisi pyrittävä esimerkiksi lisäämällä hallinnollista yhteistyötä ja tietojenvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. (3)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 1 päivänä joulukuuta 2021 neuvoston (Ecofin) selvityksen, jossa Euroopan komissiota pyydetään esittämään vuonna 2022 lainsäädäntöehdotus, jolla tehdään varakkaiden yksityishenkilöiden kryptovarojen ja veropäätösten tietojenvaihtoa koskevia lisätarkistuksia neuvoston direktiiviin 2011/16/EU. (4)Euroopan tilintarkastustuomioistuin on julkaissut kertomuksen, jossa tarkastellaan direktiivin oikeudellista kehystä ja täytäntöönpanoa. Kertomuksessa todetaan, että direktiivin 2011/16/EU yleinen kehys on vankka, mutta joitakin sen säännöksiä on tiukennettava sen varmistamiseksi, että tietojenvaihdon koko potentiaalia voidaan hyödyntää ja automaattisen tietojenvaihdon tehokkuutta mitata. Lisäksi kertomuksessa todetaan, että direktiivin soveltamisala olisi laajennettava koskemaan uusia varojen ja tulojen luokkia, kuten kryptovaroja. (5)Kryptovarojen markkinoiden merkitys ja markkina-arvo ovat kasvaneet huomattavasti ja nopeasti viimeisten kymmenen vuoden aikana. Kryptovarat ovat digitaalista arvon tai oikeuden kirjausta, joka voidaan siirtää ja tallentaa sähköisesti käyttäen hajautetun tilikirjan teknologiaa tai vastaavaa teknologiaa. (6)Jäsenvaltioilla on sääntöjä ja ohjeita kryptovaroilla suoritetuista liiketoimista saatujen tulojen verottamiseksi, mutta ne ovat erilaisia eri jäsenvaltioissa. Kryptovarojen hajautetun luonteen vuoksi jäsenvaltioiden veroviranomaisten on kuitenkin vaikea varmistaa verosäännösten noudattaminen.

(7)Kryptovarojen markkinoista annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella XXX, jäljempänä ’asetus XXX’, laajennetaan unionin sääntelyalue koskemaan sellaisia kryptovaroihin liittyviä kysymyksiä, joita ei ollut tähän mennessä säännelty unionin rahoituspalvelusäädöksillä, sekä tällaisiin kryptovaroihin liittyvien palvelujen tarjoajia, jäljempänä ’kryptovarapalvelun tarjoajat’. Asetuksessa XXX vahvistetaan tässä direktiivissä käytettävät määritelmät. Tässä direktiivissä otetaan huomioon myös asetuksen XXX mukainen kryptovarapalvelun tarjoajia koskeva toimilupavaatimus kryptovarapalvelun tarjoajille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen minimoimiseksi. Kryptovarojen rajatylittävä luonne edellyttää vahvaa kansainvälistä hallinnollista yhteistyötä tehokkaan sääntelyn varmistamiseksi. (8)Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevalla unionin kehyksellä lisätään rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien sääntöjen soveltamisalaan kuuluvien ilmoitusvelvollisten joukkoon myös asetuksella XXX säännellyt kryptovarapalvelun tarjoajat. Lisäksi asetuksella XXX laajennetaan maksupalveluntarjoajien velvoite liittää varainsiirtoihin tiedot maksajasta ja maksunsaajasta koskemaan myös kryptovarapalvelujen tarjoajia, jotta kryptovarojen siirtoja voitaisiin jäljittää rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi. (9)Kansainvälisellä tasolla Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, jäljempänä ’OECD’, kryptovarojen raportointikehyksen tavoitteena on lisätä kryptovarojen verotuksen läpinäkyvyyttä ja niiden raportointia. OECD:n laatima kehys olisi otettava huomioon unionin säännöissä, jotta tietojenvaihtoa voitaisiin tehostaa ja hallinnollista rasitetta vähentää. (10)Neuvoston direktiivissä 2011/16/EU säädetään rahoituksen välittäjien velvoitteista raportoida finanssitilitiedot veroviranomaisille, joiden on sen jälkeen vaihdettava nämä tiedot muiden asiaankuuluvien jäsenvaltioiden kanssa. Mainitussa direktiivissä ei kuitenkaan aseteta velvoitetta raportoida suurimmasta osasta kryptovaroista, koska niitä ei katsota talletustileillä oleviksi rahoiksi eikä finanssivaroiksi. Lisäksi kryptovarapalvelun tarjoajat ja kryptovaraoperaattorit eivät useimmissa tapauksissa kuulu direktiivissä 2011/16/EU vahvistetun finanssilaitosten määritelmän piiriin. (11)Jotta voitaisiin vastata vaihtoehtoisten maksu- ja sijoitusvälineiden lisääntyvästä käytöstä johtuviin uusiin haasteisiin, jotka aiheuttavat uusia verovilpin riskejä ja jotka eivät vielä kuulu direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaan, raportointia ja tietojenvaihtoa koskevien sääntöjen olisi katettava kryptovarat ja niiden käyttäjät. (12)Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi raportoinnin olisi oltava tehokasta, yksinkertaista ja selkeästi määriteltyä. Kryptovaroihin sijoittamisen aikana syntyvien verotettavien tapahtumien havaitseminen on vaikeaa. Raportoivilla kryptovarapalvelun tarjoajilla on parhaat edellytykset kerätä ja todentaa tarvittavat tiedot käyttäjistään. Hallinnollinen rasite olisi minimoitava, jotta ala voisi saavuttaa täyden potentiaalinsa unionissa. (13)Veroviranomaisten välinen automaattinen tietojenvaihto on ratkaisevan tärkeää, jotta ne saisivat tarvittavat tiedot ja voisivat arvioida asianmukaisesti maksettavien tuloverojen määrät. Raportointivelvoitteen olisi koskettava sekä rajatylittäviä että kotimaisia liiketoimia, jotta voidaan varmistaa raportointisääntöjen tehokkuus, sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta, tasapuoliset toimintaedellytykset ja syrjimättömyyden periaatteen noudattaminen. (14)Direktiiviä sovelletaan asetuksella XXX säänneltyihin kryptovarapalvelun tarjoajiin, joilla on mainitun asetuksen mukainen toimilupa, ja kryptovaraoperaattoreihin, joita ei säännellä mainitulla asetuksella ja joilla ei ole kyseistä toimilupaa. Molempia kutsutaan raportoiviksi kryptovarapalvelun tarjoajiksi, koska niillä on raportointivelvollisuus tämän direktiivin nojalla. Yleinen käsitys siitä, mitä kryptovarat ovat, on hyvin laaja, ja siihen sisältyvät myös hajautetusti liikkeeseen lasketut kryptovarat sekä stablecoinit ja tietyt ei-korvattavissa olevat tokenit, jäljempänä ’NFT’. Maksuihin tai sijoituksiin käytettävistä kryptovaroista on raportoitava tämän direktiivin nojalla. Sen vuoksi raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien olisi harkittava tapauskohtaisesti, voidaanko kryptovaroja käyttää maksuihin ja sijoituksiin, ottaen huomioon etenkin rajallista verkkoa ja tiettyjä hyödyketokeneita koskevat asetuksessa XXX säädetyt poikkeukset. (15)Jotta veroviranomaiset voisivat analysoida vastaanottamiaan tietoja ja käyttää niitä kansallisten säännösten mukaisesti esimerkiksi tietojen yhteensovittamiseen ja varojen ja pääomavoittojen arvostukseen, on aiheellista säätää raportoinnista ja tietojenvaihdosta, joka jaotellaan kunkin kryptovaratyypin mukaan, jolla kryptovarakäyttäjä on tehnyt liiketoimia. (16)Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaiset edellytykset toimivaltaisten viranomaisten välistä automaattista tietojenvaihtoa koskevien säännösten täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta hyväksyä raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien raportoimien tietojen pakollisen automaattisen vaihdon suorittamiseksi tarvittavat käytännön järjestelyt, mukaan lukien tietojenvaihdossa käytettävä vakiolomake. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (17)Kun asetuksen XXX soveltamisalaan kuuluvat kryptovarapalvelun tarjoajat ovat saaneet toimiluvan jossakin jäsenvaltiossa, ne voivat harjoittaa toimintaansa unionissa kyseisen toimiluvan nojalla. Tätä varten ESMA ylläpitää rekisteriä toimiluvan saaneista kryptovarapalvelun tarjoajista. Lisäksi ESMA pitää mustaa listaa toimijoista, jotka tarjoavat asetuksen XXX mukaista toimilupaa edellyttäviä kryptovarapalveluja ilman kyseistä toimilupaa. (18)Kryptovaraoperaattoreita, jotka eivät kuulu mainitun asetuksen soveltamisalaan mutta jotka ovat tämän direktiivin nojalla velvollisia raportoimaan tiedot EU:ssa kotipaikkaansa pitävistä kryptovarakäyttäjistä, olisi vaadittava rekisteröitymään ja raportoimaan vain yhdessä jäsenvaltiossa raportointivelvoitteidensa täyttämiseksi. (19)Jotta tämän alan hallinnollista yhteistyötä unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa voitaisiin edistää, unionin ulkopuolisille lainkäyttöalueille sijoittautuneiden ja EU:n kryptovarakäyttäjille palveluja tarjoavien kryptovaraoperaattoreiden, kuten NFT-palvelujen tarjoajien tai käänteistä palvelujen tarjoamista harjoittavien toimijoiden, olisi voitava raportoida unionissa kotipaikkaansa pitäviä kryptovarakäyttäjiä koskevat tiedot ainoastaan unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen veroviranomaisille siinä määrin kuin raportoitavat tiedot vastaavat tässä direktiivissä säädettyjä tietoja ja siinä määrin kuin unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen ja jäsenvaltion välillä on tosiasiallista tietojenvaihtoa. Asetuksen XXX nojalla toimiluvan saaneet kryptovarapalvelun tarjoajat voitaisiin vapauttaa tällaisten tietojen raportoinnista niissä jäsenvaltioissa, joissa niille on myönnetty toimilupa, jos vastaava raportointi suoritetaan unionin ulkopuolisella lainkäyttöalueella ja jos voimassa on pätevä ehdot täyttävä toimivaltaisten viranomaisten sopimus. Ehdot täyttävä unionin ulkopuolinen lainkäyttöalue puolestaan toimittaisi tällaiset tiedot niiden jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa kryptovarakäyttäjillä on kotipaikka. Tätä menettelyä olisi käytettävä aina, kun se on tarkoituksenmukaista, jotta voitaisiin estää vastaavien tietojen raportoiminen ja toimittaminen useampaan kertaan. (20)Jotta voitaisiin varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän direktiivin täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta määrittää, vastaavatko jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla pakollisesti vaihdettavat tiedot tässä direktiivissä eriteltyjä tietoja. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. Komission olisi erityisesti määritettävä täytäntöönpanosäädöksillä, vastaavatko jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla vaihdettavat tiedot kyseisessä direktiivissä tarkoitettuja tietoja. Koska hallinnollista yhteistyötä välittömän verotuksen alalla koskevien sopimusten tekeminen unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden kanssa kuuluu edelleen jäsenvaltioiden toimivaltaan, komissio voisi toimia myös jäsenvaltion pyynnöstä. Tätä varten on tarpeen, että vastaavuus voitaisiin vahvistaa myös jäsenvaltion pyynnöstä, ennen kuin tällainen sopimus on tarkoitus tehdä. Jos tällainen tietojenvaihto perustuu toimivaltaisten viranomaisten monenväliseen sopimukseen, vastaavuutta koskeva päätös olisi tehtävä koko tällaisen toimivaltaisten viranomaisten välisen sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan asianomaisen kehyksen osalta. Olisi kuitenkin edelleen oltava mahdollista tehdä tarvittaessa vastaavuutta koskeva päätös toimivaltaisten viranomaisten kahdenvälisestä sopimuksesta. (21)Siltä osin kuin kryptovaroja koskevaa raportointia ja automaattista tietojenvaihtoa koskeva kansainvälinen standardi eli OECD:n Kryptovarojen raportointikehys on määritetty vähimmäisstandardiksi tai vastaavaksi, jossa vahvistetaan täytäntöönpanon vähimmäislaajuus ja -sisältö lainkäyttöalueilla, komission täytäntöönpanosäädöksellä tekemää määritystä tämän direktiivin ja OECD:n Kryptovarojen raportointikehyksen vastaavuudesta ei pitäisi vaatia, jos unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden ja kaikkien jäsenvaltioiden välillä on voimassa Pätevä ehdot täyttävä toimivaltaisten viranomaisten sopimus. (22)Vaikka G20-maat hyväksyivät OECD:n Kryptovarojen raportointikehyksen ja suosittelivat sen täytäntöönpanoa, vielä ei ole tehty päätöstä siitä, pidetäänkö sitä vähimmäisstandardina tai vastaavana. Koska kyseistä päätöstä ei ole vielä tehty, ehdotuksessa on kaksi erilaista lähestymistapaa vastaavuuden määrittämiseen. (23)Tällä direktiivillä ei korvata asetuksesta XXX johtuvia laajempia velvoitteita. (24)Lähentymisen ja johdonmukaisen valvonnan edistämiseksi asetuksen XXX osalta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä muiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tai toimielinten kanssa ja jaettava asiaankuuluvat tiedot. (25)Tässä direktiivissä säädetystä rekisteröinti- ja raportointivelvollisuudesta vapauttamisen, joka riippuu unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden ja jäsenvaltioiden välisten vastaavien raportointi- ja tietojenvaihtomekanismien määrittämisestä, olisi katsottava koskevan ainoastaan verotusalaa erityisesti tätä direktiiviä sovellettaessa, eikä sitä saisi pitää perustana vastaavuuden tunnustamiselle muilla EU:n lainsäädännön aloilla. (26)On välttämätöntä tehostaa raportoitavia tai vaihdettavia tietoja koskevia direktiivin 2011/16/EU säännöksiä, jotta eri markkinoiden uusiin kehityssuuntauksiin voitaisiin mukautua ja siten puuttua havaittuihin veropetoksiin, veronkiertoon ja verovilppeihin tehokkaasti. Kyseisissä säännöksissä olisi otettava huomioon sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla tapahtunut kehitys kohti tehokasta raportointia ja tietojenvaihtoa. Näin ollen direktiivi sisältää muun muassa viimeisimmät lisäykset OECD:n Yhteiseen tietojenvaihtostandardiin, sähköistä rahaa ja digitaalista keskuspankkirahaa koskevia säännöksiä, selkeän ja yhdenmukaistetun kehyksen säännösten noudattamista koskeville toimenpiteille sekä rajatylittäviä tilanteita varten annettavien päätösten soveltamisalan laajentamisen koskemaan varakkaita yksityishenkilöitä.

(27)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/110/EU määriteltyjä sähköisen rahan tuotteita käytetään unionissa usein, ja niiden yhteenlaskettu arvo kasvaa tasaisesti. Sähköisen rahan tuotteet eivät kuitenkaan kuulu nimenomaisesti direktiivin 2011/16/EU soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden lähestymistavat sähköiseen rahaan poikkeavat toisistaan. Sen vuoksi asiaankuuluvat tuotteet eivät aina sisälly direktiivissä 2011/16/EU säädettyihin nykyisiin tulo- ja pääomaluokkiin. Sen vuoksi olisi otettava käyttöön sääntöjä, joilla varmistetaan, että raportointivelvoitteita sovelletaan asetuksen XXX mukaisiin sähköiseen rahaan ja sähköisen rahan tokeneihin. (28)Jotta voitaisiin tukkia verovilpin, veronkierron ja veropetokset mahdollistavat porsaanreiät, jäsenvaltioita olisi vaadittava vaihtamaan tietoja muulle kuin säilytystilille maksetuista osinkotuloista. Muulle kuin säilytystilille maksetut osinkotulot olisi sen vuoksi lisättävä pakollisen automaattisen tietojenvaihdon piiriin kuuluviin tuloluokkiin. (29)Verotunniste, jäljempänä ’TIN-verotunniste’, on välttämätön, jotta jäsenvaltiot voisivat verrata vastaanotettuja tietoja kansallisissa tietokannoissa oleviin tietoihin. Se parantaa jäsenvaltioiden valmiuksia tunnistaa asiaankuuluvat veronmaksajat ja määrätä verot oikein. Sen vuoksi on tärkeää, että jäsenvaltiot edellyttävät TIN-verotunnisteen ilmoittamista silloin, kun rahoitustilejä, rajatylittäviä tilanteita varten annettavia ennakkopäätöksiä, ennakkohinnoittelusopimuksia, maakohtaisia raportteja, raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä ja digitaalisilla alustoilla toimivia myyjiä koskevia tietoja vaihdetaan. (30)Koska varakkaita yksityishenkilöitä koskevia päätöksiä ei vaihdeta, veroviranomaiset eivät välttämättä ole tietoisia tällaisista päätöksistä. Tämä tilanne uhkaa luoda mahdollisuuksia veropetoksiin, verovilppiin ja veronkiertoon. Sen vuoksi rajatylittäviä tilanteita varten annettavien ennakkopäätösten ja ennakkohinnoittelusopimusten automaattinen vaihto olisi ulotettava koskemaan tilanteita, joissa rajatylittäviä tilanteita varten annettavat ennakkopäätökset koskevat varakkaiden yksityishenkilöiden veroasioita. (31)Jotta voitaisiin hyötyä varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilanteita varten annettavien ennakkopäätösten pakollisesta automaattisesta vaihdosta, se olisi ulotettava koskemaan sellaisia rajatylittäviä tilanteita varten annettavia ennakkopäätöksiä, jotka annettiin, muutettiin tai uusittiin 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2025 välisenä aikana ja jotka ovat edelleen voimassa 1 päivänä tammikuuta 2026. (32)Useiden jäsenvaltioiden odotetaan ottavan käyttöön tunnistamispalveluja voidakseen tunnistaa palveluntarjoajat ja verovelvolliset yksinkertaisella ja standardoidulla tavalla. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat käyttää tällaista tunnistamistapaa, olisi voitava tehdä niin edellyttäen, että se ei vaikuta tietojen kulkuun ja laatuun muissa jäsenvaltioissa, jotka eivät käytä tällaisia tunnistamispalveluja. (33)Periaatteen vuoksi on tärkeää, että direktiivin 2011/16/EU nojalla toimitettuja tietoja käytetään mainitun direktiivin aineelliseen soveltamisalaan kuuluvien verojen määräämiseen, hallinnointiin ja kantamiseen. Vaikka tähän ei toistaiseksi ole ollut estettä, epäselvä kehys on aiheuttanut tietojen käyttöön liittyvää epävarmuutta. Kun otetaan huomioon veropetosten, verovilpin ja veronkierron sekä rahanpesun torjunnan väliset yhteydet ja täytäntöönpanon valvontaan liittyvät synergiat, on aiheellista selventää, että jäsenvaltioiden välillä vaihdettuja tietoja voidaan käyttää myös tullien määräämiseen, hallinnointiin ja kantamiseen sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaan. (34)Direktiivissä 2011/16/EU säädetään mahdollisuudesta käyttää vaihdettuja tietoja muihin tarkoituksiin kuin välittömän ja välillisen verotuksen tarkoituksiin, jos lähettävä jäsenvaltio on ilmoittanut luettelossa tällaisten tietojen sallitun käyttötarkoituksen. Tällaista käyttöä koskeva menettely on kuitenkin hankala, koska lähettävää jäsenvaltiota on kuultava ennen kuin vastaanottava jäsenvaltio voi käyttää tietoja muihin tarkoituksiin. Tällaista kuulemista koskevan vaatimuksen poistamisen odotetaan keventävän hallinnollista rasitusta ja mahdollistavan tarvittaessa veroviranomaisten nopean toiminnan. Sen vuoksi lähettävää jäsenvaltiota ei tarvitsisi kuulla, jos tiedon aiottu käyttötarkoitus sisältyy lähettävän jäsenvaltion etukäteen laatimaan luetteloon. (35)Kun otetaan huomioon direktiivin 2011/16/EU, sellaisena kuin se on muutettuna, perusteella kerättyjen ja vaihdettujen tietojen määrä ja luonne, ne voivat olla hyödyllisiä muillakin aloilla kuin verotusalalla. Vaikka näiden tietojen käyttö muilla aloilla olisi pääsääntöisesti rajoitettava koskemaan sellaisia aloja, jotka lähettävä jäsenvaltio on hyväksynyt tämän direktiivin säännösten mukaisesti, on tarpeen sallia tietojen laajempi käyttö tilanteissa, joissa on kyse erityisistä ja vakavista olosuhteista ja joissa toimien toteuttamisesta on sovittu unionin tasolla. Tällaisia olisivat erityisesti tilanteet, joissa on tehty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklan nojalla päätöksiä rajoittavista toimenpiteistä. Direktiivin 2011/16/EU nojalla vaihdettavat tiedot voivat nimittäin olla tärkeitä rajoittavien toimenpiteiden rikkomisen tai kiertämisen havaitsemisessa. Vastaavasti kaikki mahdolliset pakotteiden rikkomiset ovat merkityksellisiä verotuksen kannalta, sillä rajoittavien toimenpiteiden kiertämisessä on useimmissa tapauksissa kyseessä myös asianomaisiin varoihin liittyvä veronkierto. Kun otetaan huomioon näiden kahden alan todennäköiset synergiaedut ja tiivis yhteys, on aiheellista sallia tietojen lisäkäyttö. (36)Jotta edistettäisiin resurssien tehokasta käyttöä, helpotettaisiin tietojenvaihtoa ja vältettäisiin se, että kunkin jäsenvaltion olisi tehtävä samankaltaisia muutoksia omiin tietojen tallennusjärjestelmiinsä, olisi perustettava keskusrekisteri, johon kaikilla jäsenvaltioilla on pääsy ja johon komissiolla on pääsy ainoastaan tilastotarkoituksia varten ja johon jäsenvaltiot lataisivat ja tallentaisivat raportoidut tiedot sen sijaan, että ne vaihtavat kyseiset tiedot suojatulla sähköpostilla. Komission olisi hyväksyttävä tällaisen keskusrekisterin perustamista varten tarvittavat käytännön järjestelyt. (37)Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot voivat käyttää oikeaa TIN-verotunnistetta, komissio kehittää ja antaa jäsenvaltioiden käyttöön välineen, jolla verovelvollisen tai raportoivan henkilön jäsenvaltioille antaman TIN-verotunnisteen oikeellisuus voidaan todentaa sähköisesti ja automaattisesti. Tämän tietoteknisen välineen pitäisi auttaa veroviranomaisia parantamaan tietojen yhteensovittamista ja vaihdettujen tietojen yleistä laatua. (38)Direktiivin 2011/16/EU mukaisella jäsenvaltioiden välisellä tietojenvaihdolla saatujen tietojen vähimmäissäilytysajan ei pitäisi olla pidempi kuin on tarpeen, mutta se ei saisi missään tapauksessa olla lyhyempi kuin viisi vuotta. Jäsenvaltiot eivät saisi säilyttää tietoja pidempään kuin on tarpeen tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi. (39)Direktiivin 2011/16/EU noudattamisen varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi annettava sääntöjä seuraamuksista ja muista säännösten noudattamista koskevista toimenpiteistä, joiden olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Kunkin jäsenvaltion olisi sovellettava kyseisiä sääntöjä kansallisen lainsäädäntönsä ja tämän direktiivin säännösten mukaisesti. (40)Jotta kaikissa jäsenvaltioissa voitaisiin taata riittävä tehokkuuden taso, seuraamusten vähimmäistasot olisi vahvistettava seuraaville kahdelle vakavaksi katsotulle teolle: raportoinnin laiminlyönti kahden hallinnollisen muistutuksen jälkeen ja se, että annetut tiedot sisältävät epätäydellisiä, virheellisiä tai vääriä tietoja, mikä vaikuttaa merkittävästi raportoitujen tietojen eheyteen ja luotettavuuteen. Epätäydelliset, virheelliset tai väärät tiedot vaikuttavat merkittävästi raportoitujen tietojen eheyteen ja luotettavuuteen, jos niiden osuus on yli 25 prosenttia kaikista niistä tiedoista, jotka verovelvollisen tai raportoivan yksikön olisi pitänyt raportoida asianmukaisesti liitteessä VI olevan II jakson B kohdassa vaadittujen tietojen mukaisesti. Seuraamusten vähimmäismäärät eivät saisi estää jäsenvaltioita soveltamasta tiukempia seuraamuksia näihin kahteen rikkomustyyppiin. Jäsenvaltioiden on edelleen sovellettava tehokkaita, varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia muuntyyppisiin rikkomuksiin. (41)Tavaroiden ja palvelujen hintojen mahdollisten muutosten huomioon ottamiseksi komission olisi arvioitava tässä direktiivissä säädettyjä seuraamuksia viiden vuoden välein. (42)Jotta direktiivin 2011/16/EU soveltamisen arvioinnin ja joka toinen vuosi tehtävän liitteessä IV olevien tunnusmerkkien merkityksellisyyden joka toinen vuosi tehtävän arvioinnin ajoitus voitaisiin yhtenäistää, prosessit yhteensovitetaan ja toteutetaan viiden vuoden välein 1 päivän tammikuuta 2023 jälkeen. (43)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 42 artiklan mukaisesti. (44)Tässä direktiivissä kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Tämän direktiivin tarkoituksena on varmistaa, että oikeutta henkilötietojen suojaan ja elinkeinovapautta kunnioitetaan kaikilta osin. (45)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa direktiivin 2011/16/EU tavoitetta eli jäsenvaltioiden välistä tehokasta hallinnollista yhteistyötä sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta soveltuvin edellytyksin, vaan se voidaan vaaditun yhdenmukaisuuden ja tehokkuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. (46)Sen vuoksi direktiiviä 2011/16/EU olisi muutettava,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 2011/16/EU seuraavasti: 1)Muutetaan 3 artikla seuraavasti: a)muutetaan 9 kohta seuraavasti: i)korvataan ensimmäisen alakohdan a alakohta seuraavasti: ”a) kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa sekä 8 a–8 ad artiklaa, ilman edeltävää pyyntöä tapahtuvaa ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista toiselle jäsenvaltiolle ennalta vahvistetuin säännöllisin väliajoin. Kun sovelletaan 8 artiklan 1 kohtaa, saatavilla olevilla tiedoilla tarkoitetaan tiedot ilmoittavan jäsenvaltion verotusasiakirjoissa olevia tietoja, jotka voidaan saada käyttöön kyseisen jäsenvaltion tiedonkeruu- ja käsittelymenettelyn mukaisesti;” ii)korvataan ensimmäisen kohdan c alakohta seuraavasti: ”c) kun sovelletaan muita tämän direktiivin säännöksiä kuin 8 artiklan 1 ja 3 a kohtaa sekä 8 a–8 ad artiklaa, tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa säädettyä ennalta määriteltyjen tietojen järjestelmällistä ilmoittamista.” iii)korvataan toinen alakohta seuraavasti: ”Isoilla alkukirjaimilla 8 artiklan 3 a ja 7 a kohdassa, 21 artiklan 2 kohdassa ja liitteessä IV kirjoitetuilla ilmauksilla on merkitys, joka niillä on liitteessä I olevissa vastaavissa määritelmissä. Isoilla alkukirjaimilla 25 artiklan 3 ja 4 kohdassa kirjoitetuilla ilmauksilla on merkitys, joka niillä on liitteessä I tai VI olevissa vastaavissa määritelmissä. Isoilla alkukirjaimilla 8 aa artiklassa ja liitteessä III kirjoitetuilla ilmauksilla on merkitys, joka niillä on liitteessä III olevissa vastaavissa määritelmissä. Isoilla alkukirjaimilla 8 ac artiklassa ja liitteessä V kirjoitetuilla ilmauksilla on merkitys, joka niillä on liitteessä V olevissa vastaavissa määritelmissä. Isoilla alkukirjaimilla 8 ad artiklassa ja liitteessä VI kirjoitetuilla ilmauksilla on merkitys, joka niillä on liitteessä VI olevissa vastaavissa määritelmissä.” b)lisätään kohdat seuraavasti: 28. ”’varakkaalla yksityishenkilöllä’ yksityishenkilöä, jolla on rahoitusvarallisuutta, investointikelpoista varallisuutta tai hoidettavina olevia varoja, pois lukien kyseisen yksityishenkilön ensisijainen yksityisasunto, yhteensä vähintään 1 000 000 euroa. Tätä direktiiviä sovellettaessa yksityishenkilön katsotaan olevan varakas yksityishenkilö, jos kyseinen vähimmäiskynnys saavutetaan milloin tahansa sen kalenterivuoden aikana, jona vaihto tapahtuu; 29. ’säännösten noudattamista koskevilla toimenpiteillä’ ei-monetaarisia toimenpiteitä, joita jäsenvaltio voi toteuttaa puuttuakseen raportointivaatimusten noudattamatta jättämiseen; 30. ’tietojen käytöllä’ sellaisten tietojen arviointia, jotka on saatu tämän direktiivin 8–8 ad artiklan mukaisella raportoinnilla tai tietojenvaihdolla; 31. ’muulle kuin säilytystilille maksetuilla osinkotuloilla’ osingoista saatavaa tuloa, jota ei makseta säilytystilille; 32. ’tietojenvaihtoa ja muita vastaavia toimenpiteitä koskevien muiden unionin oikeudellisten välineiden soveltamisalaan kuulumattomilla henkivakuutustuotteilla’ muita Vakuutussopimuksia kuin Käteisarvovakuutussopimuksia, jotka on raportoitava direktiivin 2014/107/EU nojalla ja joissa sopimusten mukaiset etuudet maksetaan vakuutuksenottajan kuoltua; 33. ’kotijäsenvaltiolla’ asetuksessa XXX määriteltyä kotijäsenvaltiota: 34. ’hajautetun tilikirjan osoitteella’ asetuksessa XXX määriteltyä hajautetun tilikirjan osoitetta.” 2)Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)muutetaan 1 kohta seuraavasti: i)korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on automaattista tietojenvaihtoa noudattaen ilmoitettava toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa asuvia henkilöitä koskevat tiedot seuraavista erityisistä tulo- ja pääomalajeista, sellaisina kuin nämä ymmärretään tiedot ilmoittavan jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön nojalla: a)työtulo; b)johtajanpalkkiot; c)henkivakuutustuotteet, joita muut tietojenvaihtoa koskevat unionin oikeudelliset välineet ja muut vastaavat toimenpiteet eivät kata; d)eläkkeet; e)kiinteän omaisuuden omistaminen ja siitä saatava tulo; f)rojaltit; g)muulle kuin säilytystilille maksetut osinkotulot. ii)lisätään alakohta seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on 1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavien verokausien osalta sisällytettävä asuinjäsenvaltion antama asukkaiden TIN-verotunniste ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin.” b)lisätään 2 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on toimitettava automaattisella tietojenvaihdolla toisen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle tiedot kaikista 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuista tulo- ja pääomalajeista, jotka koskevat kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa asuvia henkilöitä. Tiedot on annettava 1 päivänä tammikuuta 2026 tai sen jälkeen alkavilta verokausilta.” c)korvataan 7 a kohta seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että Ei-raportoivina finanssilaitoksina kohdeltavat yksiköt ja Muina kuin finanssitileinä kohdeltavat tilit täyttävät kaikki liitteessä I olevan VIII jakson B kohdan 1 alakohdan c alakohdassa ja C kohdan 17 alakohdan g alakohdassa luetellut vaatimukset ja erityisesti, että Rahoituslaitoksen asema Ei-raportoivana finanssilaitoksena tai tilin asema Muuna kuin finanssitilinä ei estä tämän direktiivin tarkoituksia.” 3)Muutetaan 8 a artikla seuraavasti: a)lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti: ”Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 21 artiklan nojalla hyväksyttyjen sovellettavien käytännön järjestelyiden mukaisesti ilmoitettava automaattisella tietojenvaihdolla kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, jos varakkaalle yksityishenkilölle rajatylittävää tilannetta varten annettava ennakkopäätös on annettu tai sitä on muutettu taikka se on uudistettu 31 päivän joulukuuta 2023 jälkeen, lukuun ottamatta tämän artiklan 8 kohdassa tarkoitettuja tapauksia.”

b)muutetaan 2 kohta seuraavasti: i)korvataan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on 21 artiklan nojalla hyväksyttyjen sovellettavien käytännön järjestelyiden mukaisesti toimitettava myös kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille ja komissiolle tiedot niistä varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilanteita varten annettavista ennakkopäätöksistä ja ennakkohinnoittelusopimuksista, jotka on annettu tai joita on muutettu taikka jotka on uudistettu ajanjaksona, joka alkaa viisi vuotta ennen 1 päivää tammikuuta 2017, lukuun ottamatta tämän artiklan 8 kohdan tapauksia, sekä sellaisista varakkaille yksityishenkilöille rajatylittäviä tilanteita varten annettavista ennakkopäätöksistä, jotka on annettu tai joita on muutettu taikka jotka on uudistettu ajanjaksona, joka alkaa viisi vuotta ennen 1 päivää tammikuuta 2026.” ii)lisätään alakohta seuraavasti: ”Jos varakkaiden yksityishenkilöiden rajatylittävää tilannetta varten annettavat ennakkopäätökset on annettu tai niitä on muutettu taikka ne on uudistettu 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2025 välisenä ajanjaksona, tiedot on toimitettava sillä edellytyksellä, että ne ovat yhä voimassa 1 päivänä tammikuuta 2026.” c)korvataan 4 kohta seuraavasti: ”4. Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta tapauksissa, joissa rajatylittäviä tilanteita varten annettava ennakkopäätös koskee yksinomaan yhden tai useamman luonnollisen henkilön veroasioita, paitsi jos vähintään yksi näistä luonnollisista henkilöistä on varakas yksityishenkilö.” d)muutetaan 6 kohta seuraavasti: i)korvataan a alakohta seuraavasti: ”a) henkilön, muun kuin luonnollisen henkilön, joka ei ole varakas yksityishenkilö, tunnistetiedot ja tarvittaessa henkilöiden ryhmä, johon henkilö kuuluu; ii)korvataan k alakohta seuraavasti: ”k) niiden muissa jäsenvaltioissa mahdollisesti olevien muiden kuin luonnollisten henkilöiden, jotka eivät ole varakkaita yksityishenkilöitä, yksilöinti, joita rajatylittäviä tilanteita varten annettava ennakkopäätös taikka ennakkohinnoittelusopimus todennäköisesti koskee (ilmoittaen, mihin jäsenvaltioihin asianomaiset henkilöt liittyvät);” 4)Korvataan 8 ab artiklan 14 kohdan c alakohta seuraavasti: ”c) tiivistelmä raportoitavan rajatylittävän järjestelyn sisällöstä, mukaan lukien viittaus nimeen, jolla se yleisesti tunnetaan, jos sellainen on, ja sellainen yleinen kuvaus asiaankuuluvista järjestelyistä ja kaikista muista tiedoista, joista voi olla apua toimivaltaisen viranomaisen arvioidessa mahdollista veroriskiä ja jotka eivät johda liike-, elinkeino- tai ammattisalaisuuden tai kaupallisen menettelyn paljastamiseen tai sellaisten tietojen paljastamiseen, joiden paljastaminen olisi vastoin yleistä järjestystä;” 5)Lisätään 8 ac artiklan 2 kohtaan m alakohta seuraavasti: ”m) nimi, Tunnistamispalvelun tunniste ja Myöntämisjäsenvaltio, jos Raportoiva alustaoperaattori saa suoran vahvistuksen Myyjän henkilöllisyydestä ja asuinpaikasta sellaisen Tunnistamispalvelun kautta, jonka jäsenvaltio tai unioni on asettanut saataville Myyjän henkilöllisyyden ja verotuksellisen kotipaikan varmistamiseksi; tällaisissa tapauksissa ei ole tarpeen toimittaa c–g alakohdassa tarkoitettuja tietoja.” 6)Lisätään artikla seuraavasti: ”8 ad artikla

Raportoivien kryptovarapalvelun tarjoajien raportoimien tietojen pakollisen automaattisen vaihdon soveltamisala ja edellytykset 1. Kunkin jäsenvaltion on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla Raportoivia kryptovarapalvelun tarjoajia vaaditaan noudattamaan liitteessä VI olevissa II ja III jaksossa vahvistettuja huolellisuusmenettelyjä ja raportointivaatimuksia. Kunkin jäsenvaltion on myös varmistettava näiden toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano ja niiden noudattaminen liitteessä VI olevan V jakson mukaisesti. 2. Sen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen, jossa tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettu raportointi tapahtuu, on toimitettava automaattisella tietojenvaihdolla tämän artiklan 5 kohdassa säädetyssä määräajassa tämän artiklan 3 kohdassa eritellyt tiedot kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille 21 artiklan nojalla hyväksyttyjen käytännön järjestelyjen mukaisesti.

3. Jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kustakin Raportoitavasta kryptovarakäyttäjästä seuraavat tiedot: a)kunkin Raportoitavan käyttäjän nimi, osoite, asuinjäsenvaltio(t), TIN-verotunniste(et) ja, jos kyseessä on yksityishenkilö, syntymäaika ja -paikka, ja jos kyseessä on Yksikkö, jossa on liitteessä VI olevassa III jaksossa säädettyjä huolellisuusmenettelyjä noudatettaessa todettu olevan yksi tai useampi Kontrolloiva henkilö, joka on Raportoitava henkilö, Yksikön nimi, osoite, asuinjäsenvaltio(t) ja TIN-verotunniste(et), kunkin Raportoitavan henkilön nimi, osoite, asuinjäsenvaltio(t), TIN-verotunniste(et), syntymäaika ja -paikka sekä tehtävä(t), jonka (joiden) perusteella kukin Raportoitava henkilö on Yksikön Kontrolloiva henkilö; b)Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan nimi, osoite, TIN-verotunniste ja, jos saatavilla, 7 kohdassa tarkoitettu yksilöllinen tunnistenumero sekä maailmanlaajuinen oikeushenkilötunnus; c)kustakin Raportoitavasta kryptovarasta, jonka osalta Raportoitava kryptovarakäyttäjä on suorittanut Raportoitavia liiketoimia asianomaisen kalenterivuoden tai soveltuvin osin muun asianmukaisen raportointikauden aikana: a)Raportoitavan kryptovaran koko nimi; b)Fiat-valuttaa vastaan tehtyjen hankintojen maksettu yhteenlaskettu bruttomäärä, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja Raportoitavien liiketoimien lukumäärä; c)Fiat-valuuttaa vastaan suoritettujen luovutusten vastaanotettu yhteenlaskettu bruttomäärä, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja Raportoitavien liiketoimien lukumäärä; d)muita Raportoitavia kryptovaroja vastaan tehtyjen hankintojen yhteenlaskettu käypä markkina-arvo, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja Raportoitavien liiketoimien lukumäärä; e)muita Raportoitavia kryptovaroja vastaan suoritettujen luovutusten yhteenlaskettu käypä markkina-arvo, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja Raportoitavien liiketoimien lukumäärä; f)Raportoitavien vähittäismaksutapahtumien yhteenlaskettu käypä markkina-arvo, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja lukumäärä; g)Raportoitavien liiketoimien yhteenlaskettu käypä markkina-arvo, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja lukumäärä jaoteltuna siirtotyypeittäin, jos ne ovat Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan tiedossa, sellaisten Raportoitavalle käyttäjälle tehtyjen Siirtojen osalta, jotka eivät kuulu b tai d alakohdan soveltamisalaan; h)Raportoitavien liiketoimien yhteenlaskettu käypä markkina-arvo, yksiköiden yhteenlaskettu lukumäärä ja lukumäärä jaoteltuina siirtotyypeittäin, jos ne ovat Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan tiedossa, sellaisten Raportoitavalle käyttäjälle tehtyjen Siirtojen osalta, jotka eivät kuulu c, e tai f alakohdan soveltamisalaan; ja i)Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan asetuksessa XXX määriteltyihin hajautetun tilikirjan osoitteisiin, joiden ei tiedetä liittyvän kryptovarapalvelun tarjoajaan eikä rahoituslaitokseen, tekemien Siirtojen yhteenlaskettu käypä markkina-arvo ja yksiköiden lukumäärä. Tämän kohdan b ja c alakohdan soveltamiseksi maksettu tai vastaanotettu määrä on raportoitava sinä Fiat-valuuttana, jona se maksettiin tai vastaanotettiin. Jos määrät on maksettu tai vastaanotettu useana Fiat-valuuttana, määrät on raportoitava yhtenä valuuttana, joka muunnetaan kunkin Raportoitavan liiketoimen tapahtumahetkellä tavalla, jota Raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja soveltaa johdonmukaisesti. Raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja voi käyttää liiketoim(i)en tapahtumahetkellä mitä tahansa muuntamismenetelmää muuntaakseen kyseiset määrät yhdeksi Fiat-valuutaksi, jonka Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoaja on määrittänyt. Sovellettaessa tämän kohdan d–h alakohtaa käypä markkina-arvo on määritettävä ja raportoitava yhtenä Fiat-valuuttana, joka arvostetaan kunkin Raportoitavan liiketoimen tapahtumahetkellä tavalla, jota Raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja soveltaa johdonmukaisesti. Raportoitavissa tiedoissa on eriteltävä se Fiat-valuutta, jona kukin määrä raportoidaan. 4. Tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetun tietojenvaihdon helpottamiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tarvittavat käytännön järjestelyt, mukaan lukien toimenpiteet tämän artiklan 3 kohdan mukaisen tietojen toimittamisen yhdenmukaistamiseksi osana 20 artiklan 5 kohdassa säädettyä vakiomuotoisen lomakkeen vahvistamismenettelyä. 5. Tämän artiklan 3 kohdan nojalla tapahtuvan tietojen toimittamisen on tapahduttava 20 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua vakiomuotoista tiedonsiirtoformaattia käyttäen kahden kuukauden kuluessa sen kalenterivuoden päättymisestä, jota Raportoivaan kryptovarapalvelun tarjoajaan sovellettavat raportointivelvoitteet koskevat. Ensimmäiset tiedot on toimitettava asiaankuuluvalta kalenterivuodelta tai muulta asianmukaiselta raportointikaudelta 1 päivästä tammikuuta 2027 alkaen. 6. Sen estämättä, mitä 3 kohdassa säädetään, Kryptovarakäyttäjää koskevia tietoja ei ole tarpeen raportoida, jos Raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja on saanut asianmukaiset takeet siitä, että toinen Raportoiva kryptovarapalvelun tarjoaja täyttää kaikki tämän artiklan raportointivaatimukset kyseisen Kryptovarakäyttäjän osalta. 7. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen raportointivaatimusten noudattamiseksi kunkin jäsenvaltion on vahvistettava tarvittavat säännöt, joissa edellytetään, että Kryptovaraoperaattorin on rekisteröidyttävä unionissa. Rekisteröintijäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on annettava yksilöllinen tunnistenumero tällaiselle Kryptovaraoperaattorille.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava säännöt, joiden mukaisesti Kryptovaraoperaattori voi päättää ilmoittautua yhden jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten rekisteriin liitteessä VI olevan V jakson F kohdassa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla edellytetään, että Kryptovaraoperaattori, jonka rekisteröinti on peruutettu liitteessä VI olevan V jakson F kohdan 7 alakohdan mukaisesti, voi rekisteröityä uudelleen ainoastaan, jos se toimittaa asianomaisen jäsenvaltion viranomaisille todisteet 25 a artiklassa säädettyjen seuraamusten noudattamisesta ja asianmukaisen vakuuden sitoumuksestaan noudattaa raportointivaatimuksia unionissa, mukaan lukien täyttämättä olevat raportointivaatimukset. 8. Edellä olevaa 7 kohtaa ei sovelleta liitteessä VI olevan IV jakson B kohdan 1 alakohdassa tarkoitettuihin Kryptovarapalvelun tarjoajiin. 9. Komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä Kryptovaraoperaattorien rekisteröinnin ja tunnistamisen kannalta tarpeelliset käytännön järjestelyt ja tekniset järjestelyt. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 10. Komissio perustaa 31 päivään joulukuuta 2026 mennessä keskusrekisterin, johon kirjataan liitteessä VI olevan V jakson F kohdan 2 alakohdan mukaisesti ilmoitettavat ja toimitettavat tiedot. Keskusrekisteri on kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä. Kun komissio käsittelee henkilötietoja tämän direktiivin soveltamiseksi, sen katsotaan käsittelevän henkilötietoja rekisterinpitäjien puolesta, ja se noudattaa asetuksessa (EU) 2018/1725 säädettyjä henkilötietojen käsittelijöitä koskevia vaatimuksia. Käsittelyyn sovelletaan asetuksen (EU) 2016/679 28 artiklan 3 kohdassa ja asetuksen (EU) 2018/1725 29 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sopimusta. 11. Komissio määrittää täytäntöönpanosäädöksillä jäsenvaltion perustellusta pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, vastaavatko tiedot, jotka on vaihdettava automaattisesti asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen sopimuksen nojalla, liitteessä VI olevan II jakson B kohdassa eriteltyjä tietoja liitteessä VI olevan IV jakson F kohdan 5 alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua toimenpidettä pyytävän jäsenvaltion on lähetettävä komissiolle perusteltu pyyntö. Jos komissio katsoo, ettei sillä ole kaikkia pyynnön arviointia varten tarvittavia tietoja, se ilmoittaa kyseiselle jäsenvaltiolle kahden kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, mitä lisätietoja tarvitaan. Kun komissiolla on kaikki tarpeelliseksi katsomansa tiedot, se ilmoittaa tästä yhden kuukauden kuluessa pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle ja toimittaa asiaankuuluvat tiedot 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle komitealle. Kun komissio toimii omasta aloitteestaan, se hyväksyy ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen ainoastaan sellaisen jäsenvaltion ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen välisen toimivaltaisten viranomaisten sopimuksen osalta, jossa edellytetään sellaista yksityishenkilöä tai Yksikköä koskevien tietojen automaattista vaihtoa, joka harjoittaa raportoitavia liiketoimia Raportoitavan kryptovarapalvelun asiakkaana. Kun komissio määrittää, vastaavatko raportoitavia liiketoimia koskevat tiedot ensimmäistä alakohtaa, se ottaa asianmukaisesti huomioon, missä määrin järjestelmä, johon nämä tiedot perustuvat, vastaa liitteessä VI vahvistettua järjestelmää, erityisesti seuraavilta osin: i)Raportoivan kryptovarapalvelun tarjoajan, Raportoitavan käyttäjän ja Raportoitavan liiketoimen määritelmät; ii)Raportoitavien käyttäjien tunnistamiseksi noudatettavat menettelyt; iii)raportointivaatimukset; iv)säännöt ja hallinnolliset menettelyt, jotka unionin ulkopuolisten lainkäyttöalueiden on otettava käyttöön varmistaakseen kyseisessä järjestelmässä vahvistettujen huolellisuusmenettelyjen ja raportointivelvoitteiden tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen. Tässä kohdassa säädettyä menettelyä sovelletaan myös sen määrittämiseksi, että tiedot eivät enää vastaa liitteessä VI olevan IV jakson F kohdan 5 alakohdassa tarkoitettuja tietoja. 12. Sen estämättä, mitä tämän artiklan 11 kohdassa säädetään, jos kansainvälinen standardi kryptovaroja koskevien tietojen raportoinnista ja automaattisesta vaihdosta on määritelty vähimmäisstandardiksi tai vastaavaksi, komission ei enää tarvitse määrittää täytäntöönpanosäädöksillä, vastaavatko kyseisen standardin ja asianomais(t)en jäsenvaltio(ide)n ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen toimivaltaisen viranomaisten sopimuksen täytäntöönpanon nojalla vaihdettavat tiedot toisiaan. Näiden tietojen katsotaan vastaavan tässä direktiivissä vaadittavia tietoja edellyttäen, että kaikkien asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten ja unionin ulkopuolisen lainkäyttöalueen toimivaltaisten viranomaisten välillä on Pätevä ehdot täyttävä toimivaltaisten viranomaisten sopimus. Tämän artiklan ja tämän direktiivin liitteen VI vastaavia säännöksiä ei enää sovelleta tällaisiin tarkoituksiin.” 7)Muutetaan 16 artikla seuraavasti: a)korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”Jäsenvaltioiden tämän direktiivin nojalla missä tahansa muodossa toisilleen ilmoittamia tietoja koskee salassapitovelvollisuus, ja niihin on sovellettava tiedot vastaanottaneen jäsenvaltion kansallisessa lainsäädännössä samanlaisille tiedoille säädettyä suojaa. Tällaisia tietoja voidaan käyttää 2 artiklassa tarkoitettuja veroja sekä arvonlisäveroa, muita välillisiä veroja, tulleja sekä rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan jäsenvaltioiden kansallisen lainsäädännön arviointia, hallinnointia ja täytäntöönpanon valvontaa varten.” b)korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti:

”2. Tämän direktiivin nojalla vastaanotettuja tietoja ja asiakirjoja saa käyttää muihin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin sen jäsenvaltion, joka ilmoittaa tiedot tämän direktiivin nojalla, toimivaltaisen viranomaisen luvalla ja vain siltä osin, mikä on sallittua tiedot vastaanottavan toimivaltaisen viranomaisen jäsenvaltion lainsäädännön nojalla. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on toimitettava kaikkien muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille kansallisen lainsäädäntönsä mukainen luettelo niistä tiedoista ja asiakirjoista, joita voidaan käyttää muihin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin. Tiedot vastaanottava toimivaltainen viranomainen voi käyttää saatuja tietoja ja asiakirjoja kaikkiin luettelon toimittavan jäsenvaltion ilmoittamiin tarkoituksiin ilman ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lupaa. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on asetettava julkisesti saataville luettelo tiedoista ja asiakirjoista, joita voidaan käyttää muihin tarkoituksiin kuin 1 kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin ja joihin viitataan 2 kohdassa. Tiedot vastaanottava toimivaltainen viranomainen voi myös käyttää kyseisiä tietoja ilman ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lupaa mihin tahansa tarkoitukseen, joka kuuluu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 215 artiklaan perustuvan säädöksen soveltamisalaan, ja jakaa ne tätä tarkoitusta varten asianomaisen jäsenvaltion rajoittavista toimenpiteistä vastaavan toimivaltaisen viranomaisen kanssa. 3. Jos jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen katsoo, että sen toisen jäsenvaltion toimivaltaiselta viranomaiselta saamista tiedoista todennäköisesti on hyötyä jonkin kolmannen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle 1 kohdan mukaisissa tarkoituksissa, se voi toimittaa tiedot viimeksi mainitulle toimivaltaiselle viranomaiselle edellyttäen, että niiden toimittaminen on tässä direktiivissä vahvistettujen sääntöjen ja menettelyjen mukaista. Sen on ilmoitettava sen jäsenvaltion, josta tiedot ovat peräisin, toimivaltaiselle viranomaiselle aikomuksestaan jakaa kyseiset tiedot kolmannen jäsenvaltion kanssa. Jäsenvaltio, josta kyseiset tiedot ovat peräisin, voi vastustaa tällaista tietojen jakamista 15 kalenteripäivän kuluessa siitä, kun se sai tietojen jakamista haluavan jäsenvaltion ilmoituksen.” c)lisätään 7 kohta seuraavasti: ”7. Kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on otettava käyttöön tehokas mekanismi varmistaakseen niiden tietojen arvioinnin, jotka on saatu tämän direktiivin 8–8 ad artiklan mukaisella raportoinnilla tai tietojenvaihdolla.” 8)Korvataan 20 artiklan 5 kohta seuraavasti: ”5. Komissio hyväksyy jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten puolesta 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan vakiomuotoiset sähköiset lomakkeet, mukaan lukien kielijärjestelyt, seuraavia tapauksia varten: a) 8 a artiklan nojalla tapahtuva rajatylittäviä tilanteita varten annettavia ennakkopäätöksiä ja ennakkohinnoittelusopimuksia koskeva automaattinen tietojenvaihto ennen 1 päivää tammikuuta 2017; b) 8 ab artiklan nojalla tapahtuva raportoitavia rajatylittäviä järjestelyjä koskeva automaattinen tietojenvaihto ennen 30 päivää kesäkuuta 2019; c) 8 ad artiklan nojalla tapahtuva Raportoitavia kryptovaroja koskeva automaattinen tietojenvaihto ennen 1 päivää tammikuuta 2026. Kyseisissä vakiomuotoisissa lomakkeissa ei saa olla enempää tietojenvaihdon osia kuin mitä luetellaan 8 a artiklan 6 kohdassa, 8 ab artiklan 14 kohdassa ja 8 ad artiklan 3 kohdassa eikä muita kyseisiin osiin liittyviä asiaankuuluvia aloja kuin ne, jotka ovat tarpeen 8 a, 8 ab ja 8 ad artiklan mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut kielijärjestelyt eivät estä jäsenvaltioita toimittamasta 8 a, 8 ab ja 8 ad artiklassa tarkoitettuja tietoja millä tahansa unionin virallisista kielistä. Kyseisissä kielijärjestelyissä voidaan kuitenkin määrätä, että kyseisten tietojen pääkohdat on lähetettävä myös jollakin muulla unionin virallisella kielellä.” 9)Muutetaan 21 artikla seuraavasti: a)lisätään 5 a kohta seuraavasti: ”5 a. Komissio kehittää jäsenvaltioiden puolesta 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä verotuksen alan hallinnollista yhteistyötä koskevan jäsenvaltioiden suojatun keskusrekisterin, johon 8 ad artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti toimitettavat tiedot kirjataan mainituissa kohdissa säädetyn automaattisen tiedonvaihdon toteuttamiseksi, ja antaa teknistä ja logistista tukea. Kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on oltava pääsy kyseiseen rekisteriin kirjattuihin tietoihin. Myös komissiolla on oltava pääsy rekisteriin