Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Bulgarian ja Romanian teräsalan rakenneuudistusta koskeva ensimmäinen seurantakertomus /* KOM/2008/0511 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 12.8.2008 KOM(2008) 511 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Bulgarian ja Romanian teräsalan rakenneuudistusta koskeva ensimmäinen seurantakertomus 1. JOHDANTO 1.1. Taustaa Tässä kertomuksessa kuvataan, miten Bulgarian ja Romanian teräsyritykset ovat edistyneet toimintojensa rakenneuudistuksessa ja Eurooppa-sopimuksen ja liittymissopimuksen määräyksissä rakenneuudistukselle asetettujen vaatimusten noudattamisessa. Nämä velvoitteet, jotka koskevat sekä asianomaisia valtioita että yksittäisiä yrityksiä, on määritelty tarkemmin - Eurooppa-sopimuksen[1] pöytäkirjassa N:o 2, jossa viitataan Bulgarian terästeollisuuden rakennemuutokseen, sekä Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 muuttamisesta 29. joulukuuta 2006 tehdyssä EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksessä N:o 3/2006[2] sekä - liittymissopimuksen[3] liitteessä VII, jossa viitataan Romanian terästeollisuuden rakenneuudistukseen. Näissä asiakirjoissa vahvistetaan edellytykset terästeollisuuden rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskeville siirtymäkauden järjestelyille. Vaikka valtiontukien myöntäminen terästeollisuuden rakenneuudistusta varten on EU:n lainsäädännössä nimenomaisesti kielletty, Euroopan unioni päätti ottaa käyttöön siirtymäkauden järjestelyjä tiettyjen tukien myöntämiseksi näille uusille jäsenvaltioille,[4] jotta ne kykenisivät viemään rakenneuudistushankkeensa päätökseen mahdollisimman vähäisin työmarkkina- ja markkinahäiriöin. Tuelle on asetettu tiukkoja edellytyksiä, kuten erityisesti elinkelpoisuuden saavuttaminen kyseisissä yrityksissä. Siirtymäkauden järjestelyt ovat voimassa 31. joulukuuta 2008 asti. Edellä mainituissa pöytäkirjassa ja liitteessä annetaan lisäksi yksityiskohtaisia määräyksiä velvoitteiden seurannasta ja niitä koskevasta raportoinnista. Niihin kuuluu myös tämä neuvostolle osoitettu kertomus, jossa viitataan vuonna 2006 saavutettuihin tuloksiin. Jos samat tiedot ovat saatavilla myös vuodelta 2007, myös ne mainitaan. 1.2. Rakenneuudistuksen pääkohdat Tämän yleisistä valtiontukisäännöistä myönnetyn poikkeuksen ehtona oli tiettyjen EU:n sekä Bulgarian ja Romanian välillä neuvoteltujen velvoitteiden täyttäminen. Valtiontuen myöntämisen edellytykseksi asetettiin se, että maat laativat kansalliset rakenneuudistusohjelmat, jotka koostuvat kansallisesta teräsalan suunnitelmasta sekä yrityskohtaisista liiketoimintasuunnitelmista. Terästeollisuuden rakenneuudistusohjelmien tarkoituksena oli varmistaa, että rakenneuudistustuen myöntämisedellytyksiä noudatetaan ja että kansallinen rakenneuudistusohjelma johtaa siihen osallistuvien yritysten elinkelpoisuuteen.[5] Kummassakin maassa kansalliseen rakenneuudistusohjelmaan osallistui myös sellaisia vaikeuksissa olevia yrityksiä, jotka eivät olleet koskaan saaneet ja joille ei liioin ollut luvattu mitään valtiontukea. Monissa tapauksissa nämä tuen ulkopuolelle jääneet yritykset saivat rakenneuudistuksensa päätökseen vuonna 2006, ja niistä oli siihen mennessä tullut täysin elinkelpoisia ja kannattavia. Bulgarian ja Romanian viranomaiset ovat toimittaneet puolivuosittaiset kertomukset, joiden perusteella komissio on arvioinut kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa ja yrityskohtaisissa liiketoimintasuunnitelmissa ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä. Kertomukset sisältävät yritysten tuotantoa, kapasiteettia, investointeja, työllisyyttä, tuottavuutta, taloudellista tulosta ja ympäristöä koskevia lukuja. Terästeollisuuden osuus on Bulgariassa 2 prosenttia teollisuuden kokonaistyöllisyydestä ja 3 prosenttia BKT:sta ja Romaniassa 4 prosenttia teollisuuden kokonaistyöllisyydestä ja 4 prosenttia BKT:sta.[6] 2. BULGARIAN JA ROMANIAN SEURANTAOHJELMIEN TULOKSET 2.1. Bulgaria Ainoa rakenneuudistusprosessiinsa julkista rahoitusta tarvinnut yritys oli Kremikovtzi AD. Kaksi muuta kansalliseen rakenneuudistusohjelmaan osallistunutta yritystä onnistuivat viemään rakenneuudistuksensa päätökseen vuonna 2006 ilman valtiontukea. Bulgaria ilmoitti vuonna 2006, että vaikkei Kremikovtzi AD tarvinnutkaan enempää tukea kuin sille oli jo myönnetty, se ei siitä huolimatta saisi rakenneuudistussuunnitelmaansa päätökseen 31. joulukuuta 2006 mennessä. Tämän vuoksi Bulgaria esitti komissiolle muutetun rakenneuudistusohjelman ja liiketoimintasuunnitelman, joissa se ehdotti täytäntöönpanoajan pidentämistä vuoden 2008 loppuun asti. Komission laatiman arvioinnin mukaan yritys kykenisi saavuttamaan elinkelpoisuuden ja täyttämään pöytäkirjassa N:o 2 määritellyt vaatimukset, jos tämä suunnitelma pantaisiin täytäntöön. Niinpä pöytäkirjaa N:o 2 muutettiin tämän arvioinnin mukaisesti 29. joulukuuta 2006 tehdyllä EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/2006. Bulgarian viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Bulgariassa myönnettiin vuosina 1993–2005 yhteensä 432 613 000 leviä (222 miljoonaa euroa[7]) valtiontukea; vuonna 2006 valtiontukea ei myönnetty lainkaan. Myönnetyn tuen kokonaismäärä ei ylitä pöytäkirjassa asetettua enimmäismäärää. Suurin osa (393 556 517 leviä eli 202 miljoonaa euroa) myönnetystä tuesta maksettiin vuonna 1999 tuensaajayrityksen – Kremikovtzi AD:n – auttamiseksi jatkamaan tuotantoaan. Tuki kohdistettiin pääasiassa rahoitusrakenteen uudelleenjärjestelyyn, jonka tavoitteena oli keventää yrityksen velkarasitusta. Loput tuesta myönnettiin yritykselle kaasu- ja sähkötoimituksia koskevien velkojen uudelleenjärjestelyn muodossa vuonna 2004.. 2.1.1. Rakenneuudistusta koskevien keskeisten viitearvojen seuranta Bulgarian teräsalalla EU:n yhteisen kannan – 6 luku: Kilpailu[8] ja EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/2006 mukaan: - tuensaajayrityksen on vähennettävä nettokapasiteettiaan 0,5 miljoonalla tonnilla, - komissio arvioi yritysten rakenneuudistuksen edistymistä elinkelpoisuutta mittaavan testin perusteella, - rakenneuudistuksen on johdettava siihen, että yritysten liikkeenjohto tehostuu. Kapasiteetin vähentäminen Kremikovtzin lankavalssaamon sulkeminen, jota Bulgarian hallitus suunnitteli vastasuoritteeksi rakenneuudistusta varten myönnetylle tuelle, on nyt viety päätökseen. Teelmävalssaamon tuotanto on lakkautettu, ja laitos on poistettu kokonaan käytöstä. Vetämö on määrä tuhota pysyvästi asiaa koskevan EU:n lainsäädännön[9] mukaisesti rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Elinkelpoisuus Rakenneuudistusprosessin ja kaikkien kansalliseen rakenneuudistusohjelmaan ja Kremikovtzin yrityskohtaiseen liiketoimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien tavoitteena on, että yritys saavuttaa elinkelpoisuuden niin, että se voi toimia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Saavutettujen tulosten osalta on todettava, että Kremikovtzin tulokset olivat vuoden 2006 lopussa vielä erittäin kaukana komission soveltaman elinkelpoisuutta mittaavan testin viitearvoista. Arvioinnissaan, joka perustui vuoden 2006 lopussa saatavilla olleisiin tietoihin, komissio totesi Kremikovtzin yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa mainittujen investointien viivästyneen vakavasti. Nämä viivästykset todennäköisesti vaikuttavat yrityksen kykyyn tuottaa lisäarvoltaan parempia tuotteita. Lisäarvon kasvu on yksi edellytys sille, että yritys voi kasvattaa myyntituloja ja tuottaa voittoa. Toiminnan tulos on jäänyt selvästi tappiolliseksi, ja yrityksen elinkelpoisuusaste on liiketoimintasuunnitelmassa tavoiteltua heikompi. Sen taloudellinen tulos on painunut vaarallisen alhaiseksi. Tuottavuus Kremikovtzin tuottavuusaste on yhä EU:n ja kansainvälisiä standardeja heikompi, sillä alhainen kapasiteetin käyttöaste hidastaa työvoiman tuottavuuden paranemista työntekijöiden määrän asteittaisesta vähentämisestä huolimatta. Tuottavuus on vain 30 prosenttia vastaavien eurooppalaisten terästehtaiden tasosta. Vaikka sen odotetaan vielä jonkin verran paranevan vuoden 2007 jälkipuoliskolla ja vuoden 2008 alussa tapahtuneen harkkolaitoksen sulkemisen tuloksena, nykyistä 30 prosentin tuottavuusastetta pidetään erittäin heikkona, ja sen arvioidaan vaikuttavan kielteisesti yrityksen liiketoiminnan tehokkuuteen. Kustannusten alentaminen Kokonaiskustannusten nousu, joka heijasti kustannusten kehityksessä vallinnutta yleistä suuntausta, mitätöi Kremikovtzissa vuonna 2006 kustannusten alentamiseksi toteutetuilla toimenpiteillä saavutetut tulokset. Kremikovtzin tapauksessa ostohinnat sekä raaka-aineiden kulutus ylittivät yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa vuodeksi 2006 esitetyt ennusteet. Joillakin aloilla, kuten energian ja raaka-aineiden kulutuksessa, voidaan saavuttaa kustannussäästöjä vasta pidemmällä aikavälillä yrityksen nykyaikaistamiseksi tehtävien investointien kautta. Pääoman puutteen takia investointien määrä alitti odotetut arvot. Kremikovtzissa tehtyjen yhteenlaskettujen investointien osuus oli vuonna 2006 noin 80 prosenttia yrityskohtaisessa liiketoimintasuunnitelmassa kyseiseksi vuodeksi asetetusta tavoitteesta. Ympäristöinvestoinneissa päästiin samalla ajanjaksolla 75 prosenttiin tavoitteesta. 2.1.2. Ympäristönsuojelu Bulgarian liittymissopimuksessa määrätään, että Bulgarian teräsyritysten on liittymishetkellä oltava EU:n ympäristönsuojelulainsäädännön vaatimusten mukaisia ja toteutettava kyseisen lainsäädännön noudattamisen edellyttämät investoinnit. Tässä yhteydessä Bulgaria haki siirtymäaikaa IPPC-direktiivin[10] täytäntöönpanoa varten. Poikkeuksen nojalla Kremikovtzin olisi pitänyt hankkia 30. lokakuuta 2007 mennessä täysin koordinoitu ympäristölupa, johon liittyy sitova aikataulu liittymissopimuksen vaatimusten täyttämiseksi täysimääräisesti viimeistään 31. joulukuuta 2011. Lupaa ei ole vielä hankittu, ja yritys näyttää jatkaneen toimintaansa ilman ympäristölupaa sen jälkeen, kun sen edellinen lupa raukesi. 2.2. Romania Romanian liittymissopimuksen liitteessä VII määritellään valtiontukien enimmäismäärät kullekin seuraavista teräksentuottajista: Mittal Steel Galati, jonka osuus Romanian raakateräksen tuotannosta on noin 60 prosenttia, sekä Mittal Steel Hunedoara, Mechel Targoviste, Mechel Campia Turzi, TMK Resita ja Tenaris Donasid Calarasi. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan Romaniassa myönnettiin vuosina 1993–2004 rakenneuudistustukia yhteensä 49 985 miljardia leuta (1 270 miljoonaa euroa[11]). Myönnetyn valtiontuen kokonaismäärä ei ylitä liittymissopimuksen liitteessä VII asetettua enimmäismäärää. Romanian hallitus laati kansallisen rakenneuudistusohjelman, jonka tavoitteena oli organisoida teräsyrityksille myönnettävät tuet ja rajoittaa ne määrään, joka on välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Kansallisen rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanolla oli tärkeä osuus yritysten auttamisessa saavuttamaan elinkelpoisuuden. Tuet kohdistettiin pääasiassa yritysten rahoitusrakenteen uudelleenjärjestelyyn niiden velkarasituksen keventämiseksi niin, että ne pystyvät hankkimaan itselleen rahoitusta ja löytämään ostajakseen strategisen sijoittajan. Myönnetyn tuen avulla yritysten katsotaan pystyvän saavuttamaan elinkelpoisuuden rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Mittal Steel Galati joutui sittemmin Romanian kilpailuviranomaisen tutkinnan kohteeksi sille mahdollisesti maksettujen ylimääräisten valtiontukien vuoksi. Yritys kuitenkin palautti maaliskuussa 2006 kaikki riitautetut määrät eli koko pääoman korkoineen. Näin ollen Romanian kilpailuviranomainen lopetti tutkintamenettelyn päätöksellä nro 56/13.03.2006 ja vapautti Mittal Steel Galatin kaikista valtiontukia koskevista epäilyistä. 2.2.1. Rakenneuudistusta koskevien keskeisten viitearvojen seuranta Romanian teräsalalla Romanian liittymissopimuksessa määrätään seuraavaa: - valtiontuen tuloksena on oltava, että yritykset ovat elinkelpoisia tavanomaisin markkinaedellytyksin rakenneuudistuksen päättyessä; tuki on rajoitettava määrään, joka on välttämätön elinkelpoisuuden palauttamiseksi, - tukea saavien yritysten on vähennettävä nettokapasiteettiaan vähintään 2,05 miljoonalla tonnilla, - komissio arvioi yritysten rakenneuudistuksen edistymistä elinkelpoisuutta mittaavalla testillä (elinkelpoisuus, tuottavuus ja kustannusten aleneminen), joka määritetään liittymissopimuksen lisäyksessä. Kapasiteetin vähentäminen Komission käytettävissä olevista tiedoista ilmenee, että vuodeksi 2006 suunnitellut kapasiteetin vähennykset – TMK Resitan keski- ja erityisvalssaukseen erikoistuneiden laitosten sulkeminen – on toteutettu ajallaan. Sama yritys lakkautti karkeavalssaamonsa tuotannon vuotta liittymissopimuksessa vaadittua aikaisemmin. Mittal Steel Hunedoaran keskivalssaamo oli määrä sulkea vuoden 2008 alkupuoliskolla, mutta se lakkautettiin jo vuonna 2006. Kun edellä mainitut laitokset on tuhottu pysyvästi,[12] Romanian voidaan katsoa täyttäneen asianmukaisesti liittymissopimuksessa määrätyt kapasiteetin sulkemista koskevat velvoitteet. Kolmessa yrityksessä suljettiin lisäksi vapaaehtoisesti sellaista käytöstä poistettua kapasiteettia, jota liittymissopimuksessa ei mainita, nimittäin Mittal Steel Hunedoaran valannevalssaamo, Tennaris Donasid Calarasin puolivalmisteiden ja kiskojen karkeavalssaamo sekä Mechel Campia Turziin esivalssaamo. Elinkelpoisuus Rakenneuudistusprosessin ja kansalliseen rakenneuudistusohjelmaan sisältyvien toimenpiteiden tavoitteena on, että tukea saavat yritykset saavuttavat elinkelpoisuuden voidakseen toimia tavanomaisissa markkinaolosuhteissa. Tähän mennessä saavutettujen tulosten seurannassa on ilmennyt, että joitakin yritysten elinkelpoisuuden saavuttamiseksi suunnitelluista toimenpiteistä – kuten tehottoman kapasiteetin sulkeminen, työllisyysstrategian muutokset sekä organisaation ja liikkeenjohdon nykyaikaistaminen – on jo käynnistetty. Yksi tukea saavista yrityksistä, Mittal Steel Galati, oli vuonna 2006 saavuttanut jo kaksi komission määrittämistä vertailuarvoista, mutta sen todellinen kannattavuus pystytään arvioimaan vasta pidemmällä aikavälillä. Kahden muun yrityksen – Mechel Campia Turziin ja TMK Resitan – laatimista ja säännöllisesti päivittämistä ennusteista ilmenee, etteivät yritykset odota kykenevänsä täyttämään elinkelpoisuusedellytyksiä täysimääräisesti rakenneuudistuskauden loppuun mennessä. Näiden yritysten tulisi harkita korjaavan toimintasuunnitelman toteuttamista tilanteen korjaamiseksi. Tuottavuus Analysoitujen yritysten tuottavuusaste vuonna 2006 alitti EU:n standardit. Vaikka koko teräsalan työllisyysaste oli paljon kansallisen rakenneuudistusohjelman ennusteita alhaisempi, tukea saavien yritysten tuottavuus oli vastaavan indikaattorin mukaan vain 50 prosenttia tehokkaan eurooppalaisen tuotantolaitoksen keskimääräisestä tasosta. Yrityskohtaisten liiketoimintasuunnitelmien mukaan kokonaisennuste vuodeksi 2008 on edelleen vain 60 prosenttia vastaavan tehokkaan eurooppalaisen tuotantolaitoksen keskimääräisestä tuottavuudesta. Toimia on edelleen tehostettava, jotta pöytäkirjassa edellytetty tuottavuuden kasvu voitaisiin saavuttaa. Kustannusten alentaminen Seurantatietojen mukaan monikaan tukea saavista yrityksistä ei onnistunut alentamaan merkittävästi kokonaiskustannuksiaan vuonna 2006 niiden laatimista ja toteuttamista investointisuunnitelmista huolimatta. Tämä saattaa johtua raaka-aineiden maailmanmarkkinahintojen noususta ja useimmissa yrityksissä myös raaka-aineiden suuresta kulutuksesta, joka vaikuttaa suoraan kustannuksiin. Vuoden 2006 arvot ja niiden tarkistetut päivitykset ylittävät energian ja raaka-aineiden kulutusta koskevat kansainväliset standardit. Työvoimakustannusten alentamisessa on edistytty lähes kaikissa tukea saavissa yrityksissä. Mittal Steel Galatin ja Hunedoaran tuloksissa näyttää kuitenkin olevan vielä parantamisen varaa. 2.2.2. Ympäristönsuojelu Romanian liittymissopimuksessa määritellään Romanian ympäristölainsäädäntöä koskevat siirtymäajan järjestelyt sekä vahvistetaan luettelo laitoksista, jotka on vapautettu IPPC-direktiivin noudattamisesta joulukuuhun 2014 asti. Luetteloon sisältyvät teräsyritykset Mittal Steel Galati, Mittal Steel Hunedoara ja Mechel Campia Turzii. Muita tuensaajia ei siirtymäkauden järjestelyihin oikeutettujen yritysten luettelossa mainita, joten niiden piti täyttää kyseisen lainsäädännön vaatimukset liittymiseen mennessä. Ne yritykset, joille myönnettiin lykkäystä IPPC-direktiivin noudattamisesta, ovat toteuttaneet asianmukaisesti ohjelmassa vaaditut ympäristöinvestoinnit Mittal Steel Hunedoaraa lukuun ottamatta. Ympäristöinvestointeja tehtiin vuonna 2006 yli 120 prosenttia kansallisessa rakenneuudistusohjelmassa ennakoitua enemmän, sillä Mittal Steel Galati ja TMK Resita suorittivat suunniteltua enemmän ympäristöinvestointeja. Kaksi muuta yritystä, Mechel Targoviste ja Mittal Steel Hunedoara, eivät päässeet yrityskohtaisten liiketoimintasuunnitelmiensa tavoitteisiin ja investoivat ympäristönsuojeluun paljon suunniteltua vähemmän. 3. KESKEISET PÄÄTELMÄT Kansallisen rakenneuudistusohjelman laatimisen jälkeen kummassakin maassa on otettu merkittäviä askelia terästeollisuuden rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Nykyisiä laitoksia ollaan nykyaikaistamassa, jotta tuotanto vastaisi EU:ssa ja vientimarkkinoilla terästuotteille asetettuja laatuvaatimuksia. Varsinkin Romaniassa hallintorakenteissa on tapahtunut muutoksia samaan aikaan, kun laitoksia on keskitetty. Näistä toimenpiteistä huolimatta komissio on havainnut joissakin tapauksissa huomattavia viivästyksiä asiaa koskevissa päätöksissä ja pöytäkirjoissa määriteltyjen velvoitteiden ja vaatimusten täytäntöönpanossa. Komissio tarkastelee perusteellisesti seuraavassa ja lopullisessa seurantakertomuksessaan, johtuvatko havaitut ongelmat, jotka koskevat rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, pääosin itse yrityksistä vai ovatko ongelmat seurausta poikkeuksellisista ja odottamattomista tilanteista, joista yritys ei itse ole vastuussa. Siinä yhteydessä arvioidaan myös raaka-aineiden viimeaikaisten hinnankorotusten mahdollisia vaikutuksia. 3.1. Bulgaria Tällä hetkellä ainoa tukea saava yritys eli Kremikovtzi on vaarassa laiminlyödä vakavasti Bulgarian hallitukselle ja komissiolle antamansa sitoumukset. Laiminlyönnit koskevat teknisiä investointeja ja ympäristöinvestointeja, myyntiä, kustannusten alentamista sekä tuottavuutta, jotka vaikuttavat osaltaan yritysten elinkelpoisuuteen ja liikkeenjohdon tehokkuuteen. Komissiolla on lisäksi ollut vaikeuksia saada käyttöönsä asianmukaisia ja yhtäpitäviä tietoja yrityksen rakenneuudistuksesta. Vaikuttaa siltä, että elinkelpoisuuden saavuttaminen vuoden 2008 loppuun mennessä on yritykselle erittäin vaikea haaste jopa huolimatta siitä, että maailmanlaajuisten teräsmarkkinoiden olosuhteet ovat tällä hetkellä poikkeuksellisen suotuisat. Komissio seuraa tiiviisti niitä aloja, joilla on ilmennyt viivästyksiä ja laiminlyöntejä, ja raportoi tilanteen kehittymisestä tulevissa seurantakertomuksissaan. 3.2. Romania Romaniassa seurantaprosessi on osoittanut Romanian hallituksen ja kyseisten yritysten noudattaneen tyydyttävästi vastavuoroisia velvoitteitaan. Vuoden 2006 tulosten perusteella kaikki kuusi yritystä näyttävät parantaneen suoritustaan edelliseen vuoteen verrattuna. Elinkelpoisuutta mittaavien viitearvojen noudattamisessa on kuitenkin jääty jälkeen yrityskohtaisissa liiketoimintasuunnitelmissa annetuista sitoumuksista. Elinkelpoisuuden saavuttamiseksi rakenneuudistustoimia olisi tehostettava kaikissa yrityksissä etenkin kustannusten alentamista koskevien strategioiden täytäntöönpanon, liikkeenjohdon tehostamisen ja myyntistrategioiden osalta, jotta yritykset voisivat hyötyä suotuisista markkinaolosuhteista. Tämä on välttämätöntä, jotta yrityskohtaisissa liiketoimintasuunnitelmissa vuosiksi 2007 ja 2008 asetetut tavoitteet saavutettaisiin. 3.3. Seuranta Komissio katsoo, että rakenneuudistusprosessia on tarpeen tehostaa niin, että tukea saavat yritykset pystyvät saavuttamaan elinkelpoisuuden vuonna 2008. Komissio muistuttaa, että EU–Bulgaria-assosiaationeuvoston päätöksessä ja Romanian liittymissopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa todetaan selvästi, ettei yrityksille voida enää myöntää enempää rakenneuudistustukea kuin on suunniteltu. Kaikenlaisen lisätuen myöntäminen olisi näiden määräysten vastaista. Jos jo myönnettyyn valtiontukeen sovellettavat edellytykset eivät täyty eli jos EU:n määrittelemiä elinkelpoisuutta mittaavia viitearvoja ei noudateta, komission on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tuen takaisinperimiseksi. [1] EYVL L 358, 31.12.1994, s. 3–222. [2] EU-BG 1909/06 – päätöksen N:o 3/2006 hyväksyminen. [3] EUVL L 157, 21.6.2005, s. 3–393. [4] Tšekin ja Puolan kanssa on hiljattain saatettu päätökseen samanlainen prosessi, jonka aikana komissio seurasi ja raportoi rakenneuudistuksen edistymisestä vuoden 2006 loppuun asti. [5] Elinkelpoisuus tarkoittaa sitä, että yritysten liiketoiminta on rakenneuudistuskauden loppuun mennessä saatu pysyvästi kannattavaksi. Vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti komissio katsoo, että niiden on tähän määräaikaan mennessä saavutettava:- kohtuullinen käyttökate: tulos ennen korkoja, veroja ja poistoja (EBITDA) on vähintään 10 prosenttia integroimattomien teräsyritysten ja 13,5 prosenttia integroitujen terästehtaiden osalta;- tietty vähimmäistuotto omalle pääomalle: liikevoiton (EBIT) on oltava vähintään 1,5 prosenttia liikevaihdosta. [6] Eurostat, hallitusten raportit. [7] Levan ja euron vaihtokurssilla 1,9487 (kesäkuun 2004 keskiarvo). [8] EU:n yhteinen kanta – 6 luku: Kilpailu, kesäkuu 2004, asiak. 10232/04. [9] Päätös 3010/91/EHTY (EYVL L 286, 16.10.1991, s. 20). [10] Neuvoston direktiivi 96/61/EY, annettu 24. syyskuuta 1996 (EYVL L 257, 10.10.1996, s. 26). [11] Leun ja euron vaihtokurssilla 39358,0 (joulukuun 2004 keskiarvo). [12] Päätös 3010/91/EHTY (EYVL L 286, 16.10.1991, s. 20).