EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 23.11.2011 
SEK(2011) 1400 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEEN 
Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta  
{KOM(2011) 785 lopullinen} 
{SEK(2011) 1399 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO 
Tämä asiakirja liittyy kolmeen erilliseen vaikutus tenarviointiin, joissa selvitetään vaihtoehtoja 
kulttuurialalle ja luoville toimialoille suunnatun EU:n rahoitustuen antamiselle tulevaisuudessa. Siinä esite tään kolmen arvioinnin keskeiset päätelmät ja kuvaillaan parhaana 
pidettävä vaihtoehto sekä täytäntöönpano- ja  seurantamekanismit. Yksityiskohdat esitetään 
kussakin erillisessä vaikutustenarvioinnissa. Vai kutustenarvioinneissa päätellään, että paras 
vaihtoehto olisi hyödyntää audiovis uaalialan (nykyiset Media- ja  Media Mundus -ohjelmat) ja 
kulttuurialan ja luovien toimialojen (nykyinen Kulttuuri-ohjelma) välisiä synergioita yhdistämällä näiden alojen tukeminen yhteen  Luova Eurooppa -puiteohjelmaan. Komission 
monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetyn ehdo tuksen mukaisesti ohje lmalle osoitetaan 1,6 
miljardin euron (kiinteinä hintoina) määrär aha seitsemän vuoden ohjelmakautta varten. 
Vaikutustenarviointiraportit ovat tulos kahde n vuoden valmistelutyöstä , jonka pohjana on 
nykyisten ohjelmien väliarvio inti. Koska täytäntöönpanoa  on tarpeen tehostaa ja 
yksinkertaistaa, työssä selvitettiin myös mahdollisuuksia ohjelmia yhdistämällä hyödyntää eri 
alojen välisiä synergioita. Va ikutustenarvioinnei ssa hyödynnetään laajas ti Kulttuuri- ja 
Media-ohjelmien väliarviointeja sekä kulttuurialan ja luovien toimialojen tulevaa rahoitusta 
koskeneiden online-kuulemisten  ja julkisten kokousten tuloksia. Lisäksi niissä otetaan 
huomioon palaute, jota on saatu komission vihr eään kirjaan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan 
alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön”
1, komission viime vuosina teettämien useiden 
riippumattomien tutkimusten tulokset sekä s uositukset, joita asiantuntijat ovat antaneet 
kulttuurin avoimen koordinointimenetel män ja alan kanssa vuosina 2008–2010 käydyn 
jäsennellyn vuoropuhelun yhteydessä . Vaikutustenarvioinnin valmistelussa on hyödynnetty 
myös ulkopuolista asiantuntemusta ongelmanm äärityksessä, tavoittei den muotoilussa ja 
vaihtoehtojen analysoinnissa ja vertailussa. Vaikutustenarviointia koskevista komission valmisteluasiakirjaluonnoksista keskusteltiin Kulttuuri- ja Media-ohjelmia käsittelevissä 
toimielintenvälisissä työryhmissä. 
Nykyisin EU:n tuki näille aloille kanavoidaan erillisten ohjelmien kau tta. Nämä ohjelmat ovat 
Kulttuuri, Media (johon on vuode n 2010 lopulta sisältynyt tuot annon takuurahasto) sekä 
Media Mundus. Sen arvioimiseksi, mikä olisi as ianmukainen tapa jatkaa EU:n kulttuurialalle 
ja luoville toimialoille s uunnatun EU:n rahoituksen hal linnointia vuoden 2013 jälkeen, on 
tehty erilliset vaikutustenarvioinnit. Saman tapaisten tavoitteidensa ja toimintalinjojensa vuoksi nykyisiä Media- ja  Media Mundus -ohjelmi a käsitellään samassa 
vaikutustenarvioinnissa. Media- ohjelman tuotannon takuurahastoa käsitellään erikseen aiheen 
monitahoisuuden ja laajemma n soveltamisalan vuoksi.  
2. EU:N TOIMINNAN PERUSTELUT 
Perustelut EU:n toiminnalle näillä aloilla liittyvät oikeusperustaan ja saavutettavaan 
lisäarvoon. 
Oikeusperusta 
                                                
 
1 Vihreä kirja ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön”, KOM(2010) 
183; komission valmisteluasiakirja ”Analysis of the consultation launched by the Green Paper on 
Unlocking the potential of cultural and creative industries”, SEC(2011) 399 final, 24.3.2011. 
 
FI 3   FI Kulttuurialaan ja luoviin toimialoihin liitty vä EU:n toiminta perustuu Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 (kulttuuri) ja 173 (teollisuus) artiklaan. EU:n toimivalta 
todetaan myös Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdassa, jossa 
tunnustetaan, että sisämarkkinoihin ja talouska svuun täytyy liittyä EU:n kulttuurien ja kielten 
monimuotoisuuden kunnioittaminen, sekä peruso ikeuskirjan 22 artiklassa, jossa määrätään 
velvoitteesta kunnioittaa kulttuurista ja kiel ellistä monimuotoisuutta. Unionin tehtävä 
tunnustetaan myös kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemista ja edistämistä koskevassa Unescon yleissopimuksessa, joka  on osa yhteisön säännöstöä. 
EU:n tasolla saatava lisäarvo 
EU:n toimilla olisi saatava aikaan systeemisiä vaikutuksia ja tuettava  politiikan suunnittelua. 
Tästä näkökulmasta kulttuurialaa ja luovia to imialoja koskevasta uudesta EU-välineestä 
saatava eurooppalainen lisäarvo perustuu seuraaviin seikkoihin: 
• ohjelman toimien ja vaikutusten rajat ylittävä luonne vastapainona kansallisille 
rahoitusohjelmille, jotka usein kohdistuva t pelkästään toim iin maan sisällä; 
• ohjelman täydentävyys suhteessa kansallisi in, kansainvälisiin ja  EU:n ohjelmiin; 
• mittakaavaedut ja kriittisen massan saavuttaminen, joihin EU:n tuella voidaan 
myötävaikuttaa esimerkiksi rajat ylittävien hankkeiden kautta ja kulttuurialan ja 
luovien toimialojen yhteisen rahoituksen tuki välineen avulla, verrattuna kansallisiin 
ohjelmiin, jotka ovat hajanaisia ja kattavuudeltaan puutteellisia; 
• lisärahoituksen vipuvaikutus; 
• ohjelman tarjoamat mahdollisuudet saada ai kaan pitkän aikavälin systeemisiä 
vaikutuksia, jotka auttavat alaa sopeutumaan nopeammin globaaleihin haasteisiin. 
3. NYKYISTEN OHJELMIEN TULOKSELLISUUS  
Kulttuurialaa ja luovia toimialoja koskevien EU:n nykyisten ohjelmien arviointi osoittaa
2, että 
ohjelmat ovat osaltaan vahvistaneet toimialaa ja edistäneet ammattilaisten ja taideteosten 
liikkumista ja siten merkittävällä tavalla tukeneet  kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.  
Kulttuuri-ohjelman  vuosibudjetti on pieni, keskimäärin 57 miljoonaa euroa – mikä vastaa 
monen yksittäisen kansallisen ooppera talon tai -laitoksen vuosibudjettia3 – mutta EU:n 
varainkäyttö on ollut erittäin kustannustehokast a. Arvioinnissa todetaan, että ohjelma on 
auttanut tuhansia taitelijoita ja kulttuuriala n ammattilaisia, arviolta 20 000:ta joka vuosi, 
kehittämään kansainvälistä uraa parantamalla heidän taitojaan ja osaamistaan epämuodollisen vertaisoppimisen kautta ja luomalla uusia väyl iä ammatilliselle kehittymiselle. Se on tarjonnut 
tuhansille kulttuuriorganisaatioille – reilust i yli tuhannelle joka vuosi – tilaisuuden 
työskennellä yhdessä yli rajojen ja oppia hyvistä käytänteistä muiden maiden toimijoiden 
kanssa solmittujen kumppanuuksien kautta. Ohjelman avulla toimijat ovat voineet tehdä 
                                                
 
2 http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm 
3 Vertailun vuoksi voidaan todeta, että 57 miljoonaa euroa on paljon vähemmän kuin julkinen rahoitus 
taiteelle ja kulttuurille Yhdistyneessä kuningas kunnassa (590 miljoonaa pu ntaa) Ranskassa (7,5 
miljardia euroa) tai Saksassa  (1.1 miljardia euroa).  
 
FI 4   FI yhteistuotantoja, verkottua ja löytää uusia ammatillisia mahdollisuuksia sekä suuntautua 
työssään aiempaa kansainvälisemmin. Tällä on  ollut myönteinen rakenteellinen vaikutus 
toimialaan ja sen mahdollisuuksiin levittää t uotteitaan entistä laajemmille markkinoille. 
Ohjelman kautta on tuettu toimialojen ja taidemuotojen kehittämistä ja uusien teosten ja esitysten luomista, parannettu saavutettavuutta  ja osallistumismahdollisuuksia, edistetty 
tutkimusta ja koulutusta alalla sekä a nnettu tietoa, neuvontaa ja käytännön apua.  
Tuhannet teokset ovat päässeet laajaan levi tykseen, niiden joukossa noin 500 käännettyä 
kirjallista teosta joka vuosi. Ohjelmasta saatavaa tukea pide tään merkkinä kulttuurihankkeen 
laadukkuudesta. Hankkeisiin kuuluvi en toimien välityksellä on saavutettu suoraan ja 
välillisesti miljoonia kansalai sia, jotka ovat siten saan eet nauttia muiden maiden 
kulttuuriteoksista. Ohjelman kautta on myös saatu lisää tietoa toiminnan perustaksi tutkimuksista, joiden tuloksia on käytetty  avoimen koordinointim enetelmän mukaisessa 
työssä. Koska hankkeita osarahoitetaan yleensä 50  prosentin enimmäismäär ällä, ohjelmalla on 
saatu liikkeelle merkittävä määr ä lisärahoitusta julkisten ja yksityisten sijoitusten muodossa. 
Euroopan kulttuurikaupunkihankkeilla, jotka saav at EU-nimityksen ja rahoitusta ohjelmasta 
(1,5 miljoonaa euroa kaupunkia kohti) on joissain  tapauksissa ollut kahdeksankertainen 
vipuvaikutus saatuihin tuloihin, ne ovat pa nneet liikkeelle 15–100 miljoonan euron arvosta 
investointeja toimenpideohjelmiensa kautta ja toimineet katalysaattoreina 
lisäpääomainvestoinneille. Hankkeet ovat yleises ti saavuttaneet miljoonia ihmisiä, niissä on 
toiminut satoja vapaaehtoistyöntekijöitä ja ni illä on ollut pitkäaikain en vaikutus kaupunkien 
osaamispohjaan, kulttuurikapasiteettiin, eli nvoimaan, infrastruktuuriin ja imagoon.  
Media-ohjelmien  vuosibudjetti on suhteellisen pien i, noin 100 miljoonaa euroa, mutta 
arviointi vahvistaa, että ohjelma on tuottanut  merkittäviä tuloksia kohdennettujen toimien 
ansiosta, joiden avulla on voitu optim oida ohjelman kustannus–hyötysuhde ja 
vipuvaikutukset. On keskitytty sellaiseen to imintaan, jolla on myönteinen vaikutus EU:n 
kilpailukykyyn, sekä sellaisiin ta rpeisiin, joihin ei puututa kansallisella tasolla (esim. 
kansainvälinen levitys). Ainaki n osittain Media-ohjelman tuen ansiosta eurooppalaisten 
elokuvien osuus kaikista Euroopan teattereissa en si kertaa julkaistuist a elokuvista on kasvanut 
vuoden 1989 36 prosentista 54 prosenttiin vuonna  2009. Elokuvateattereiden Europa Cinema 
-verkostoon kuuluu yli 2 000 salia enimmäkseen riippumattomissa teatte reissa 32 maassa. 
Niiden osuus kaikista ensiesityssaleista Euroopassa on 20 prosenttia, ja verkoston 
elokuvatarjonta on laajaa ja monipuolista ja ed istää kulttuurista m onimuotoisuutta 475 
kaupungissa. Teattereiden laadukas ohjelmi sto on houkutellut 59 miljoonaa katsojaa (30 
miljoonaa vuonna 2000), eli 5,6 prosenttia (2,8 prosenttia vuonna 2000) kaikista elokuvissakäynneistä Euroopassa.  Muiden kuin kotimaisten eurooppalaisten elokuvien osuus 
verkoston teattereiden pääsyli pputuloista on 36 prosenttia, kun se kaikkien eurooppalaisten 
teattereiden osalta on 7–8 prosenttia. Europa Ci nema -teattereissa eur ooppalaisten elokuvien 
osuus katsojamäärästä on 57 prosenttia, kun se  kaikissa teattereissa on 27,7 prosenttia. 
Arviointitulosten mukaan Media-ohjelma va hvistaa toimialan ki lpailukykyä tukemalla 
valmiuksien parantamista koulutuksen ja kehitystyön kautta, mikä lisää toimialan 
ammattimaisuutta ja parantaa teosten laatua. Noin 1 800 ammattilaista (tuottajaa, jakelijaa, 
käsikirjoittajaa) saa vuo sittain koulutusta, jonka kautta he saavat pätevyyttä ja tarpeellisia 
taitoja ja voivat hyödyntää ra jat ylittäviä verkos toitumismahdollisuuksia. Suunnittelutuki 
mahdollistaa 400 laadukkaan eurooppalaisen hankk een tulon markkinoille joka vuosi. Se, että 
yksittäisten hankkeiden sijaan rahoitetaan hankepaketteja, an taa toiminnalle vakautta ja 
 
FI 5   FI tuotantoyhtiöille (jotka ovat usein pääoman puutteesta kärsiviä pk- yrityksiä) pidemmän 
aikavälin perspektiiviä, mikä vaikut taa merkittävästi alan rakenteisiin. 
Riippumattomille tuottajille annettava tuki tietyntyyppisten audiovisuaaliteosten, kuten 
dokumenttien ja animaatioiden, tuottamiseen ka nsainvälistä televisiolevitystä varten on 
osoittautunut ratkaisevan tä rkeäksi näiden teostyyppien  erityistarpeiden vuoksi. 
Verkottumistoimien, kuten yhteistuotantofoorumei den ja markkinointi- ja koulutusaloitteiden, 
ansiosta kansainvälisten yhteistuotantojen määrä on kasvanut merkittävästi. (Niiden osuus eurooppalaisista elokuvista oli 26 prosent tia vuonna 1989 ja 34 prosenttia vuonna 2009.) 
Näiden elokuvien liikkuvuuspot entiaali on 2,3 kertaa suurempi
4 kuin kansallisin voimin 
tehtyjen elokuvien. Media-ohjelman tuella lu odut verkostot, kuten EAVE, ACE ja Cartoon, 
muodostavat nyt Euroopan elokuvatuotannon selkärangan. 
Media-ohjelman takuurahastoa5 ei ole vielä arvioitu, sillä se käynnistettiin vasta vuonna 2010. 
Rahasto avattiin hakemuksille toukokuussa 2011, ja se on otettu elokuvateollisuuden ja 
pankkien taholta myönteisesti vastaan. Ta kauksia on myönnetty toista kymmentä noin 
kymmenessä eri maassa, ja niihin liittyvi en lainojen arvo on noin 15 miljoonaa euroa. 
4. ONGELMAN KUVAUS 
Vaikutustenarvioinneissa vi itataan vuotta 2010 koskevaan Euroopan kilpailukykyraporttiin6, 
ja niissä tunnustetaan kulttuur ialan ja luovien toimialojen kasvava merkitys talouskasvun, 
työpaikkojen luomisen ja sosiaalisen yhtee nkuuluvuuden ja osallisuuden kannalta. Arvioiden 
mukaan kulttuuriala ja luovat toimialat t uottivat vuonna 2008 noin 4, 5 prosenttia unionin 
BKT:stä ja työllistivät noin 3,8 prosenttia sen työvoimasta.7 Suoran BKT-vaikutuksensa 
lisäksi nämä alat tuottavat heijastusvaikutuksia  muille talouden ja yhteiskunnan aloille, kuten 
matkailuun ja tieto- ja vies tintäalan sisällöntuot antoon, ja hyödyttävät kolutusta sekä 
sosiaalista osallistamista ja innovointia. Nämä  alat ovat monissa ma issa kasvaneet viime 
vuosina keskimääräistä nopeammin, mutta niih in liittyy useita yhteisiä ongelmia. 
Kasvumahdollisuuksia on tulevaisuudessakin, mikä li noudatetaan johdonm ukaista strategiaa 
ja luodaan asianmukaiset toimintaedellyt ykset EU:n sekä kansallisella tasolla.  
Kulttuuri- ja Media-ohjelmilla on saatu paljon ai kaan, mutta vielä riittää tehtävää näiden 
alojen kaikkien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. 
Kulttuuri- ja Media-ohjelmie n arvioinneissa yksilöidään neljä yleistä ongelmaa , jotka 
koskettavat kulttuurialaa ja luovia toimialoja ja joihin on puututtava EU:n tasolla toivottavien 
vaikutusten aikaansaamisek si. Ensimmäinen ongelma on markkinoiden pirstaleisuus , joka 
juontaa Euroopan kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta ja jonka seurauksena alan toiminta jakautuu kansallisten ja kielellisten ra jojen mukaan, eikä saavuta kriittistä massaa. 
Tämä johtaa nykytilanteessa siihe n, että teokset, taiteilijat ja ammattilaiset  eivät liiku 
                                                
 
4 Lähde : Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskus, 2008. 
5 Media-ohjelmaan kuuluvan tuotannon takuurahaston ansiosta nimenomaan elokuvantuottajien on 
helpompi saada rahoitusta yksityisistä lähteistä, kun takuumekanismi kattaa osan riskistä ja kannustaa 
siten pankkeja myöntämään lainoja elokuvatuotantoon. Takuurahaston kokonaisbudjetti on 8 miljoonaa 
euroa, ja sen vipuvaikutuksen odotetaan pane van liikkeelle yli 100 miljoonan euron arvosta 
pankkilainoitusta. 
6 Euroopan kilpailukykyä koskeva raportti 2010, komission valmisteluasiakirja, KOM(2010) 614. 
7 Building a Digital Economy: The importance of saving jobs in the EU's creative industries, TERA 
Consultants, maaliskuu 2010.  
 
FI 6   FI tarpeeksi rajojen yli, ja aiheuttaa maantieteellist ä epätasapainoa. Se rajoittaa myös kuluttajien 
mahdollisuuksia valita ja käyttää eurooppalaisia kulttuuriteoksia. Toinen vaikeus on alan tarve 
sopeutua globalisaation ja digitaalitekn iikan käyttöönoton vaikutuksiin . 
Globalisoitumisessa suuntauksena on tarjonnan keskittyminen entistä enemmän muutamien 
suurten toimijoiden käsiin, mikä voi uhata ku lttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. 
Digitalisoitumisella on valtaisa vaikutus siihen, miten kulttuurituotteita tehdään, hallinnoidaan, levitetään, käytetään  ja kulutetaan ja miten niiden  rahallinen arvo määritellään. 
Tämä synnyttää sekä mahdollisuuksia että haasteit a, ja alalle olisi hyötyä kansainvälisistä 
toimintatavoista ja ratkaisuista. Ko lmas ongelma on kulttuurialaa koskevien 
vertailukelpoisten tietojen puute  Euroopan ja kansallisella tasolla. Tämä vaikeuttaa 
Euroopan tason politiikan koordinointia, joll a voitaisiin tukea ka nsallista politiikan 
kehittämistä ja saada aikaan systeemisiä muutoksia EU:n budjetin  kannalta vähäisin 
kustannuksin ja täysin noudattaen toissijaisuusp eriaatetta. Neljännen ongelman muodostavat 
kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yritysten vaikeudet saada rahoitusta . Tämä 
johtuu siitä, että suuri osa niid en varoista on aineettomia, ku ten tekijänoikeuksia, eivätkä ne 
useinkaan näy tilinpidossa (kuten  patentit näkyvät). Syynä on m yös se, että kulttuuriteoksia ei 
yleensä valmisteta sarjatuotantona, kuten muita  teollisuustuotteita, v aan kukin kirja, ooppera, 
näytelmä, elokuva ja videopeli on ainutkertainen prototyyppi  ja yritykset ovat monesti 
hankeperustaisia. 
5. UUDEN OHJELMAN TAVOITTEET 
Edellä 3 kohdassa yksilöityjen ong elmien osalta vaikutustenarvioinneissa eritellään tarpeet, 
joihin olisi reagoitava EU:n tasolla ja joihin voidaan vastata samojen yleisten ja erityisten 
tavoitteiden avulla. Yleiset tavoitteet  liittyvät tarpeeseen vaalia ja edistää kulttuurista ja 
kielellistä monimuotoisuutta ja vahvistaa kulttuur ialan ja luovien toimia lojen kilpailukykyä ja 
siten edistää älykästä, kestävää ja osallistava a kasvua Eurooppa 2020 -strategian periaatteiden 
mukaisesti. Erityiset tavoitteet  koskevat tarvetta vahvist aa kulttuurialan ja luovien 
toimialojen valmiuksia toimia kansainvälisesti, edistää kulttuuriteosten ja -toimijoiden rajat 
ylittävää liikkuvuutta uusien ja laajempien yl eisöjen löytämiseksi Euroopasta ja sen 
ulkopuolelta, vahvistaa kulttuurialan ja luovie n toimialojen rahoituspohjaa sekä tukea 
kansainvälistä yhteistyötä toim intapolitiikan kehittämiseksi, innovoinnin tehostamiseksi, 
uuden ja entistä laajemman yleisön saavuttamise ksi ja uusien liiketoimintamallien luomiseksi.
 
Media- ja kulttuuriohjelmalohkojen ja kulttuur ialan ja luovien toimialojen rahoituksen 
tukivälineen painopisteitä hahmotellaan ku ssakin erillisessä vai kutustenarvioinnissa. 
6. VAIHTOEHDOT 
Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjelmien osalta kerättiin yhteen ja seulottiin kaikki 
sidosryhmien, ulkopuolisten asiantuntijoiden, toimielinten ja muiden tekemät ehdotukset. Kulttuuri-, Media- ja Media Mundus -ohjel mien yhdistäminen yhdeksi monialaiseksi 
ohjelmaksi, joka kattaisi kulttuurialan ja luovat toimialat kokonaisuudessaan ja jonka 
yhteydessä käytettäisiin yhtei siä ehdotuspyyntöjä, hylättiin. Syynä oli se, että vaikka 
kulttuurin eri osa-aloilla on paljon yhteistä ja  yhteisiä ongelmia, arvoketjut ja edunsaajien 
tarpeet ovat kuitenkin niin erilaisia, että yhd enmukaisia ehdotuspyyntöjä ja välineitä ei 
voitaisi käyttää. 
Vaikutustenarvioinneissa analysoidaan er i vaihtoehtoja, joita olisivat ohjelmien 
lakkauttaminen, nykyisten ohjelmien jatkamin en, ohjelmien merkittävä uudistaminen tai 
ohjelmien yhdistäminen puiteohjelmaksi, j onka sisällä eriytetään kulttuuri- ja 
 
FI 7   FI audiovisuaalialaa koskeva toiminta, jolloin eri osa-alojen tarpeet voidaan ottaa huomioon 
paremmin kuin täydellisessä yhdistämisessä. 
Kulttuurialan ja luovien toimialojen pk-yrit ysten rahoituksen tukivälineeseen liittyviä 
vaihtoehtoja määritettäessä selv itettiin erityyppisten mekanismie n toteutuskelpoisuutta, sillä 
rahoitustyypin soveltuvuuteen vai kuttavat monet tekijät, kuten pk-yrityksen tyyppi, laina- tai 
pääomarahoituksen saatavuus, pääoman hinta tai halukkuus jakaa yritys muiden sijoittajien 
kanssa. Työhön osallistui myös eri sidosryhmiä, asiantuntijoita, ammattilaisia ja rahoituslaitoksia.  
Laajojen kuulemisten ja perusteellisten analyy sien jälkeen hylättiin vaihtoehdoista erillisen 
rahoitusvälineen, oman pääoman ehtoisen ra hoitusvälineen sekä mikrorahoitusta ja 
mikroyrityksiä koskevan välineen perustamine n. Sopivampana ja tehokkaampana pidettiin 
lainainstrumenttia, joka sijoitettaisiin osak si laajempaa eri politiikanaloja koskevaa 
instrumenttia ja yksityisille si joittajille ja kulttuurialan ja luovien toimialojen toimijoille 
kohdistettua investointihalukkuutta  edistävää ohjelmaa, jota hallinnoisi joko EIR ja/tai 
komissio itse. 
Tämän rahoituksen tukivälineen vaikutustenarv ioinnissa tarkastellaan kolmea vaihtoehtoa, 
jotka ovat ”ei muutosta” (perustaso), ”ei toimia” (ei rahoitusvälinettä) ja ”kulttuurialan ja luovien toimialojen takuuvälineen perustaminen”.  Kolmas vaihtoehto jaetaan vielä kahteen 
alavaihtoehtoon, jotka ovat a) rajoitettu takuuväline ja b) rajoittamaton takuuväline. 
Vaikutustenarvioinnissa an alysoidaan ja vertaillaan näitä al avaihtoehtoja, ja päätelmänä on, 
että vaihtoehto a) olisi toteute ttavuuden ja tehokkuuden kannalta parempi. 
Vaikutustenarvioinnin päätelmänä on myös, että jo s tietyt kriteerit täytty vät, alavaihtoehto a) 
olisi sisällytettävä osaksi laaj empaa rahoitusvälinettä  (jota todennäköises ti hallinnoisi PO 
RTD tai PO ENTR). 
7. VAIKUTUSTEN ANALYSOINTI 
Yksittäisissä vaikutustenarvioinneissa esitetää n yksityiskohtainen katsaus eri vaihtoehdoista ja 
niiden vertailu. Media- ja kul ttuuriohjelmalohkojen vaikutustena rviointien päätel mänä on, että 
ohjelmien lakkauttaminen tai perusvaihtoeh don valitseminen ei olisi taloudellisten, 
sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien vaikutusten osalta hyvä ratkaisu, sillä niiden avulla ei 
kyettäisi riittävässä määr in ratkomaan alaan nykyisin kohdistuvia ongelmia eikä 
myötävaikuttamaan Eurooppa 2020 -strat egian tavoitteiden saavuttamiseen. 
Vaikutustenarvioinnissa katsotaa n, että paras vaikutus saavutet aan perustamalla kulttuurialan 
ja luovien toimialojen takuuväline.  
Taloudellisten vaikutusten  osalta arvioinneissa todetaa n, että Luova Eurooppa -ohjelman 
tarkoituksena on vahvistaa alan kykyä sopeut ua globalisaatioon ja digitalisoitumiseen 
esimerkiksi tukemalla entistä laajemman yleisön saavuttamista, uusien liiketoimintamallien kehittämistä sekä uusien tulovirtojen aikaan saamista. Lisäksi ohjelma lisää kulttuuriteosten 
(audiovisuaalialan teokset muk aan luettuina) kansainvälist ä liikkuvuutta, parantaa alan 
valmiuksia toimia kansainvälisesti ja myöt ävaikuttaa siten talous kasvuun ja työpaikkojen 
syntymiseen sekä alan yleiseen kilpailukykyyn. Uudistetun ohjelman ja 
yhdistämisvaihtoehdon taloudelliset vaikutukset  eivät olisi merkittä västi erilaiset.  
Sosiaalisten vaikutusten  osalta arviointien päätelmänä on, että ohjelmalla on myönteisiä 
työllisyysvaikutuksia, sillä sen a vulla parannetaan alan valmiuks ia ja tuetaan pk-yrityksiä ja 
 
FI 8   FI niiden kykyä sopeutua digitaal itekniikan käyttöönottoon. Ohjelman uudistamista ja ohjelmien 
yhdistämistä koskevissa vaih toehdoissa kiinnite tään enemmän huomiota yleisöpohjan 
laajentamiseen, ja tämän voidaan odottaa lis äävän kulutuskysyntää. Tämä vahvistaa alan 
tulonsaantimahdollisuuksia, mutta se tarjoa a myös kasvatuksellisia hyötyjä ja auttaa 
saavuttamaan sosiaalisesti syrjäytyneitä.  Nämä vaikutukset olisivat suurempia 
yhdistämisvaihtoehdossa (vaihtoehto 4) kuin oh jelman uudistamisvaihtoehdossa (vaihtoehto 
3). 
Ympäristövaikutusten  osalta huomautetaan, että ohjelma lla voi olla joitakin vaikutuksia 
liikkuvuuteen, kuljetuksiin ja tuotantoprosesseih in. Nämä vaikutukset eivät kuitenkaan olisi 
nykyistä suurempia ja jäisivät suhteellisen pien iksi. Näitä vaikutuksia voisi tasapainottaa se, 
että ohjelmassa painotettaisiin sopeutumista digitaalitekniikan käyttöön, mikä mahdollistaa laajempien yleisöjen saavuttamisen ilman fyysistä matkustamista. Tältäkin osin 
myönteisimmät vaikutukset saavutettaisiin yhdistämällä ohjelmat.  
Perusoikeuksien  osalta ohjelman vaikutus on suor a, sillä yleisenä tavoitteena on 
yksiselitteisesti vaalia ja edistää kulttuur ista ja kielellistä monimuotoisuutta. 
8. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU 
8.1 Vaihtoehtojen vertailu Vaikutustenarvioinneissa esitetty vaihtoehtoje n vertailu perustuu moni kriteerianalyysiin, joka 
sisältää seuraavat kriteerit: vaikuttavuus ta voitteiden saavuttamise n kannalta, tehokkuus, 
kustannustehokkuus (tulosten suhde kulutet tuun rahamäärään) sekä yhtenäisyys. 
Yhtenäisyyttä tarkasteltaessa on otettu huom ioon sekä vaihtoehd on ja tavoiteltavien 
päämäärien välinen yhdenmukaisuus (sisäinen)  että yhdenmukaisuus ja  relevanssi EU:n 
yleisen politiikan ja strategioiden suhteen. 
Kustannustehokkuuden osalta oletetaan, että para s vaihtoehto olisi puiteohjelma, sillä 
ohjelmalohkot ja kulttuurialan ja luovien toimia lojen rahoituksen tuki väline tarjoaisivat 
toiminnalle selkeämmät ja kohdennetummat puitteet . Systeemiset ja rakenteelliset vaikutukset 
olisivat suuremmat esimerkiksi instrumenttien järkeistämisen ansiosta, mikä vähentäisi käytettyä euroa kohti syntyviä hallinnollisia kustannuksia. 
8.2 Parhaaksi katsottu vaihtoehto 
Tehokkuuden ja vaikuttavuuden analysointi ositti selvästi, että yhdistetyllä puiteohjelmalla 
voitaisiin saavuttaa merkittäviä etuja. Näin o llen vaikutustenarviointi en päätelmänä on, että 
yksi puiteohjelma  olisi monessa suhteessa kaikkia muita vaihtoehtoja parempi. Ensinnäkin 
sen avulla voidaan saada aikaan toimintapoliittisia synergioita , sillä kulttuurin eri aloja 
tarkasteltaisiin kulttuurialaa ja luovia toimia loja koskevissa laajemmissa poliittisissa 
keskusteluissa yleensä kollektiivisesti, esimerkiksi käsiteltäessä niiden osuutta Eurooppa 2020 -strategiassa. Toiseksi yhden ohjelman puitteissa olisi helpompi siirtää tietämystä ja 
parantaa vuorovaikutusta  eri alojen välillä. Kolmanneksi puiteohjelma mahdollistaa 
ohjelmien hallinnoinnin yksinkertaistamisen . Se mahdollistaisi esim erkiksi yhden tiedotus- 
ja yhteyspisteen käyttämisen, jolloin ohjelman näkyvyys paranisi, kansalaisten olisi helpompi 
saada tietoa EU:n rahoituksesta ja toimijo ille voitaisiin taata paras mahdollinen palvelu. 
Neljänneksi tällainen yksinkertaistaminen  vähentäisi myös komissi olle ja jäsenvaltioille 
koituvaa hallinnollista rasitetta . Täytäntöönpanomekanismeja yks inkertaistetaan käyttämällä 
entistä enemmän kiinteämääräisiä tukia, avustuspäätöksiä ja  kumppanuutta koskevia 
 
FI 9   FI puitesopimuksia, elektronisia sovelluksia ja raportointimenetelmiä sekä elektronista portaalia 
hakijoiden ja edunsaajien paperityön vähentämiseksi. Sa malla monialaisen ohjelmalohkon 
ansiosta voitaisiin saavuttaa säästöjä mittakaavaetujen kautta . Viidenneksi tällaiseen 
puiteohjelmaan voitaisiin sisällyttää kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoituksen 
tukiväline , joka lisäisi mahdollisuuksia saada (yksityistä) rahoitusta. 
9. PARHAANA PIDETYN VAIHTOEHDON KUVAUS 
Kulttuuri- ja Media-ohjelmien va ikutustenarvioinneissa ehdoteta an kulttuurialalle ja luoville 
toimialoille suunnatun EU-rahoituksen jatkamista, mu tta niissä todetaan, e ttä EU:n tuki näille 
aloille olisi tehokkaampaa, jos ra kenteita uudistettaisiin niin, e ttä eri ohjelmat yhdistettäisiin 
yhteen puiteohjelmaan, Luova Eurooppa -ohjelmaan. 
Parhaana pidetty vaihtoehto olisi yhdenmukaisin  ja kustannustehokkain ja  vastaisi parhaiten 
kulttuurialan ja luovien toimialojen kasvavaa merk itystä EU:n tasolla. Kaikista vaihtoehdoista 
tämä muodostaisi parhaan pohjan yhteiselle EU:n strategialle al oja koettelevien haasteiden 
käsittelemiseksi ja EU:n tuen  kohdistamiseksi sellais iin toimenpiteisiin, jotka tuottavat EU:n 
lisäarvoa auttamalla toimialoja optimoimaan ma hdollisuutensa kasvaa, luoda työpaikkoja ja 
parantaa sosiaalista osallisuutta.  
Luova Eurooppa -ohjelmalla olisi selkeä yhteys Eurooppa 2020 -strategiaan, ja sen avulla 
pyrittäisiin optimoimaan kulttuur ialan ja luovien toimialojen panos strategian tavoitteiden 
saavuttamisessa. Ehdotus on linjassa 29. kesäkuuta 2011 hyväksytyn monivuotista 
rahoituskehystä koskevan komission päätöksen kanssa (Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva 
talousarvio). Siinä esitettiin, että kulttu uriin liittyvien Euroopan unionin ohjelmien 
synergiavaikutuksia lisättäisiin ja että EU-rahoitusta olisi keskitettävä sinne, missä se tuottaa parhaiten EU:n lisäarvoa. Ohjelmalle ehdote taan 1,6 miljardin euron budjettia seitsemän 
vuoden kestoajalle. 
Ohjelmassa olisi kolme ohjelmalohkoa, joista yhteen sisältyisi uusi rahoitusväline. Lohkoista 
kaksi olisivat jatkoa nykyisille Kulttuuri- ja  Media / Media Mundus -ohjelmille. Toinen lohko 
koskisi audiovisuaalialaa ja toinen kaikkia muita kulttuurin aloja. Lisäksi olisi monialainen 
ohjelmalohko, josta tuettais iin useita aloja koskevia toimia , kuten politiikan  kehittämistä, 
kokeiluhankkeita, kulttuuri-  ja medialukutaidon parantamista se kä tiedotuspisteiden toimintaa. 
Tätä käsitellään Kulttuuri- ja Media-oh jelmien vaikutustenarvioinneissa. Uudella 
rahoitusvälineellä helpotettaisiin kulttuurialan ja  luovien toimialojen pk-yritysten rahoituksen 
saantia tarjoamalla lainoja m yöntäville rahoituksen välittäjil le luottoriskisuojaa sekä 
auttamalla niitä parantamaan alaa koskevien risk ien analysointiin liitty viä valmiuksiaan ja 
taitojaan. 
Ylivoimaisesti suurinta osaa kulttuuri- ja me dialohkojen mukaisista avustuksista hallinnoi 
tulevaisuudessakin koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin  toimeenpanovirasto (EACEA) 
ohjelmaoppaassa julkaistavien vuosittaisten eh dotuspyyntöjen kautta. Er i arvioinneissa on 
vahvistettu, että tämä on kustannustehokas hall innointitapa rajat ylittävissä hankkeissa. 
Tiedotuspisteiden verkosto (nykyisin kul ttuurin yhteyspisteet ja Media Desk 
-tiedotustoimistot) jakaa tietoa ja neuvoo ohjel maa koskeviin hakemuksiin liittyvissä asioissa. 
Tiedotuspisteet eivät jaa va roja. Kuten edellä todettii n, aikaisempien ohjelmien 
tiedostuspisteiden yhdistämisellä saadaan aikaan säästöjä. Pisteiden toimintaa yhteisrahoitetaan edelleen enintään 50 pr osentin osuudella, ja loppuosan rahoittavat 
 
FI 10   FI jäsenvaltiot. Nykyisten ohjelmi en puitteissa ehdotettuja eril aisia yksinkertaistamistoimia 
jatketaan ja uusia mahdollisuuksia etsitään. 
Kulttuurialan ja luovien toimialojen rahoitusvälin een hallinnointi annetaan  toimeksi jollekin 
rahoituslaitokselle, todennäköise sti Euroopan investointirahasto lle (EIR:lle), koska tällaisen 
välineen hallinnointi edellyttää tietynlaista asiantuntemusta. Komission osalta hallinnoinnista 
vastaa todennäköisesti koulutuks en ja kulttuurin pääosasto lä heisessä yhteistyössä komission 
muiden osastojen, kuten talouden ja  rahoituksen pääosaston, kanssa.  
10. SEURANTA JA ARVIOINTI 
Tulevassa ohjelmassa painotetaan EU:n lisäar von tuottamista ja tul oksellisuutta, ja sen 
keskeisenä elementtinä  on seuranta ja arviointi. Ko missio seuraa ja arvioi ohjelman 
toimintaa ja tuloksellisuutta s äännöllisesti tavo itteita vasten. 
Seurannan osalta julkaistaan vuotuinen toiminta kertomus, jossa esitetää n sekä tilastot että 
kvalitatiivinen arvio. 
Jatkuvan seurannan lisäksi komissio järjestää säännöl lisesti ohjelmalohkoja ja 
rahoitusvälinettä koskevia riippumattomia ul kopuolisia arviointeja ohjelman vaikuttavuuden 
ja tehokkuuden arvioimiseksi. Ar vioinneissa tarkastellaan m yös ohjelman EU-lisäarvoa ja 
panosta yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseen.  
Komission tarkoituksena on järjestää yksi väliarviointi, joka toimisi samalla aikaisemman 
ohjelman loppuarviointina. Jotta väliarvioinnin tu lokset voitaisiin ottaa huomioon päätettäessä 
uuden ohjelman tarkistamisesta, muuttamisesta tai lopettamisesta tule vaisuudessa, arviointi 
olisi tehtävä ennen vuoden 2017 loppua. 
Riippumattomien ja puolueettomien elinten on tehtävä ulkoiset ar vioinnit. Arvioinnin 
menetelmästä on päätettävä aikanaan ja voimassa olevien Euroopa n komission ohjeiden 
mukaisesti.  
Yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin liitt yvät ohjeelliset tulosindikaattorit esitetään 
Luova Eurooppa -ohjelman osioiden yksittäi sissä vaikutustenarviointiraporteissa.