FI Euroopan unionin virallinen lehti C 132/55

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Nuoret liikkeellä – Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa”

KOM(2010) 477 lopullinen

2011/C 132/10

Esittelijä: Pavel TRANTINA

Toinen esittelijä: Juan MENDOZA CASTRO

Euroopan komissio päätti 15. syyskuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle: Nuoret liikkeellä – Aloite nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa

KOM(2010) 477 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 24. helmikuuta 2011.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. maaliskuuta 2011 pitämässään 470. täysistunnossa (maaliskuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Tiivistelmä suosituksista

1.1 ETSK tiedostaa tarpeen keskittää huomio nuoriin, jotka kärsivät vakavasti tämänhetkisestä talouskriisistä. Komitea pitää Nuoret liikkeellä -aloitetta hyödyllisenä osana Eurooppa 2020 -strategian toimenpiteitä ja pitää tiedonannossa esitettyjä suunnitelmia kaiken kaikkiaan tervetulleina. ETSK on valmis auttamaan niiden toteuttamisessa yhteisvoimin työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa nostamalla aloitteen profiilia sekä määrittämällä aloitteessa olevia puutteita, jotka EU:n nuorisostrategia kattaa.

1.2 ETSK korostaa, että Nuoret liikkeellä -aloitteessa ehdotettujen tavoitteiden toteutumista olisi seurattava ja täytäntöönpanon edistymistä mitattava selkeiden indikaattorien avulla, jotta jäsenvaltiot pystyvät tehostamaan toimiaan, ellei tavoitteisiin päästä määräajassa.

1.3 Aikana, jona talouskriisi on pakottanut tarkistamaan budjettimäärärahojen kohdennusta, ETSK painottaa nuorten koulutukseen ja työllisyyteen tarkoitettujen kansallisen tason ja EU:n määrärahojen ylläpitämisen ja mahdollisuuksien mukaan yhä tuloksekkaamman käytön tärkeyttä. Talouden elvyttämispolitiikalla on kannustettava luomaan pysyviä työpaikkoja ja estettävä opintojen keskeytyminen.

1.4 ETSK kannattaa harjoittelujaksojen laatua koskevan viitekehyksen luomista ja pitää erityisen tervetulleina toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on poistaa oikeudelliset ja hallinnolliset esteet nuorten liikkumiselta koulutus-, harjoittelu- ja oppisopimustarkoituksessa.

1.5 ETSK kannattaa komission aikomusta kehittää epävirallisen oppimisen validointia ja parantaa virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella hankittujen taitojen näkyvyyttä (muun muassa eurooppalaisen osaamispassin avulla). Validointitavoista keskusteltaessa olisi pohdittava myös annetun koulutuksen laatua ja laadun valvontaa ja seurantaa. ETSK muistuttaa samalla, että epävirallisen oppimisen asemaa parantavista toimenpiteistä tulisi olla hyötyä kaikille, ei vain muita heikommassa asemassa oleville nuorille.

1.6 ETSK pitää tervetulleena nuorten siirtymistä koulutuksesta työmarkkinoille tukevien välineiden (kuten nuorisotakuu) kehittämistä kansallisella tasolla. ETSK on kuitenkin sitä mieltä, että osa muista aloitteista vaatii lähempää tarkastelua ennen niiden toteuttamista. Tämä koskee korkea-asteen koulutuksen tulosten vertailua, Nuoret liikkeellä -korttia, ”eka EURES-työpaikka” -aloitetta ja eurooppalaisen Progress-mikrorahoitusjärjestelyn tulevaisuutta.

1.7 ETSK tukee komission pyrkimystä löytää tehokkaimmat tavat tukea nuorten työllisyyttä. Niihin kuuluvat koulutusohjelmat, sosiaaliturvaan liittyvät toimet ja etuudet yhdistettynä aktivointitoimenpiteisiin, työllistämistuet, soveltuvat palkka- ja sosiaaliturvajärjestelyt sekä uraohjaus. ETSK korostaa, että niitä toteutettaessa on käytävä ja edistettävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja dialogia kansalaisyhteiskunnan kanssa.

1.8 Aloitteessa korostetaan koulutusta ja työllisyyttä, muttei anneta riittävästi painoarvoa sosiaalisen pääoman kehittämiselle ja nuorten osallistumiselle eurooppalaiseen kansalaisyhteiskuntaan. Lisäksi nuoriin kohdistuviin strategioihin olisi sisällytettävä ensisijaisena tavoitteena myös osallistava kasvu, ja olisi täsmennettävä keinot, jotka tarvitaan sen toteuttamiseen (kuten nuorisotoimintaohjelman [Youth in Action -ohjelma] jatkaminen ja vahvistaminen).

1.9 ETSK pahoittelee, ettei ohjelmaan sisälly toimia, joilla vahvistetaan ja kehitetään Euroopan nuorisoon liittyvää sosiaalista ja kansalaisulottuvuutta. Otsikon ”Nuoret liikkeellä” tulisi kuvastua tiedonannossa siten, ettei siinä vain tarkastella nuorisoa tai nuorten puolesta tehtäviä toimia vaan pikemminkin toimitaan heidän kanssaan ja tuodaan esiin nuorten aktiivinen osallistuminen toteutettaessa ehdotettuja toimia. ETSK kehottaa komissiota lisäämään tarvittavat toimet aloitteeseen.

1.10 ETSK ehdottaa, että aloitetta varten perustetuille verkkosivuille sisältyvä uusi tietopaketti lisättäisiin myös muihin tiedonlähteisiin eli esimerkiksi Ploteus-, Youth- ja muihin portaaleihin. Uusien tietojen lisääminen jo olemassa oleville verkkosivuille voisi toimia paremmin, sillä nuoret löytäisivät tiedot helpommin.

1.11 Harjoittelusta olisi tehtävä houkuttelevampaa, ja sen tulisi heijastaa kaikkien asianosaisten kiinnostuksen kohteita. Jäsenvaltioiden pitää eri kannustein rohkaista työnantajia luomaan nuorille lisää harjoittelumahdollisuuksia ja niiden jatkeeksi enemmän ja parempia työpaikkoja heitä varten.

1.12 ETSK on samaa mieltä Euroopan sosiaalirahaston (ESR) hyödyntämisen tärkeydestä. Neuvotellessaan jäsenvaltioiden kanssa uuden rahoituskehyksen mukaisista budjettisäännöksistä komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, onko ESR:n aloitteisiin ja erityisesti nuoriin liittyviin aloitteisiin varattu riittävästi määrärahoja.

1.13 ETSK aikoo tutkia tarkasti eurooppalaisen opintolainajärjestelmän mahdollista arvoa olemassa oleviin mahdollisuuksiin ja välineisiin verrattuna.

2. Komission ehdotuksen oleellisimmat seikat

2.1 Eurooppa 2020 -strategian kunnianhimoisena tavoitteena on älykäs, osallistava ja kestävä kasvu. Sen saavuttamisessa nuoret ovat avaintoimijoita. Laadukas yleissivistävä ja ammatillinen koulutus kaikille, onnistunut ja pysyvä siirtyminen työmarkkinoille, kunnollinen työ, josta maksetaan asianmukaista palkkaa, sekä paremmat mahdollisuudet liikkuvuuteen ovat olennaisia osatekijöitä siinä, että pystytään vapauttamaan nuorten potentiaali (1) ja saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet. Tästä syystä Nuoret liikkeellä -aloitteeseen (Youth on the Move) sisältyvät toimenpiteet tekevät siitä yhden strategian lippulaiva-hankkeista.

2.2 Nuoret liikkeellä -aloitteen tarkoituksena on tukea eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisten puitteiden (Education and Training, ET 2020) tavoitteita ja ensisijaisia toiminta-aloja sekä toteuttaa toimenpiteitä seuraavien päämäärien saavuttamiseksi:

— tarjotaan nuorille paremmat mahdollisuudet päästä pysyvästi työmarkkinoille

— avataan nykyistä useammille nuorille pääsy korkea-asteen koulutukseen

— mukautetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta vastaamaan paremmin nuorten tarpeita

— varmistetaan, että jokaisella unionin kansalaisella on vuoteen 2020 mennessä halutessaan mahdollisuus opiskella tai käydä työharjoittelussa ulkomailla

— vähennetään nuorisotyöttömyyttä, lisätään nuorille tarjolla olevien työpaikkojen määrää ja edistetään opiskelijoiden harjoittelua yrityksissä sekä sellaisen työkokemuksen hankkimista, joka kehittää opiskelijoiden yrittäjähenkeä

— tarjotaan enemmän ja tarkempaa tietoa EU:n välineistä, joilla tuetaan liikkuvuutta, kuten kursseja tai harjoittelujaksoja ulkomailla.

2.3 Jokaista ensisijaista alaa kohden on valittu muutamia uusia avaintoimia. Ne ovat ehdotuksia, joiden on erityisesti tarkoitus auttaa mainittujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa.

3. Komitean yleisiä huomioita komission tiedonannosta

3.1 ”Nuoret liikkeellä” -lippulaivahanke on sopusoinnussa älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua tukevan Eurooppa 2020 -strategian kanssa. Siinä korostetaan uutta kokonaisvaltaista lähestymistapaa, koska nuorisolle suunnatut koulutus- ja työllisyyspoliittiset toimenpiteet ovat tiiviissä yhteydessä muihin lippulaivahankkeisiin ja viiteen EU:n tason yleistavoitteeseen. ETSK korostaa, että EU- ja jäsenvaltiotason politiikkojen on oltava keskenään johdonmukaisia ja että valtiovallasta riippumattomilla sidosryhmillä on oltava keskeinen rooli.

3.2 ETSK korostaa, että aloitetta olisi tarkasteltava kontekstissaan, johon liittyy Euroopan pahin talouskriisi vuosikausiin. Tätä seikkaa ei voida sivuuttaa, sillä aloite on tehty ”nuorten potentiaalin vapauttamiseksi tavoitteena älykäs, kestävä ja osallistava kasvu Euroopan unionissa”. Onkin syytä pohtia, miten kriisi vaikuttaa työtilanteen varmuuteen, sosiaalisiin oikeuksiin ja kaikkiin opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuussuunnitelmiin ja -hankkeisiin tällä hetkellä. ETSK:n mielestä on tärkeää korostaa nyt hyväksyttävänä olevien talouteen painottuvien toimenpiteiden yhteyksiä ja vaikutusta nuorille erittäin tärkeisiin eurooppalaisiin suunnitelmiin ja ohjelmiin. Niihin kohdistuvia leikkauksia olisi vältettävä. Käytettävissä olevat resurssit olisi kohdennettava tarkemmin, ja niitä olisi päinvastoin mahdollisuuksien mukaan lisättävä tuntuvasti.

3.3 ETSK katsoo, että Nuoret liikkeellä -aloite on hyödyllinen osa Eurooppa 2020 -strategian toimenpiteitä, ja pitää tiedonannossa esitettyjä ehdotuksia kaiken kaikkiaan tervetulleina. Aloitteen tulisi ennen muuta luoda tehokkaammin yhteyksiä erilaisten käynnissä olevien ja tulevien toimenpiteiden ja hankkeiden välille, jotta mainittujen tavoitteiden saavuttamiseen olisi paremmat mahdollisuudet. ETSK pahoittelee sitä, että aloitteesta on jätetty pois nuorten yhteiskunnallista osallistumista ja kansalaistoimintaa vahvistavat ja pohjustavat toimet. Otsikon ”Nuoret liikkeellä” mukaisesti tiedonannon ehdotusten ei pitäisi vain koskea nuoria tai olla nuorille suunnattuja, vaan niiden tulisi olla yhteisiä nuorten kanssa, niin että nuoret osallistuvat aktiivisesti niiden toteuttamiseen. ETSK kehottaa komissiota lisäämään tarvittavat toimet aloitteeseen.

3.4 Aloite kattaa kaksi pääalaa, koulutuksen ja työllisyyden, ja ETSK arvostaa sitä, että aloitteessa painotetaan liikkuvuutta, houkuttelevuutta ja laatua eli kytketään aloite eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin (ET 2020) ja erityisesti niiden strategisiin tavoitteisiin 1 ja 2. On tärkeää, että aloitteessa korostetaan erityisesti oppimiseen liittyvän liikkuvuuden lisäämistä, korkea-asteen koulutuksen nykyaikaistamista, arkioppimisen ja epävirallisen oppimisen kehittämistä ja validointia sekä tuloksellisten ja pitkäaikaisten investointien suuntaamista yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen.

3.5 ETSK on tyytyväinen myös siihen, että aloitteessa korostetaan tavoitteiden kytkeytymistä eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen täytäntöönpanon jatkamiseen, avoimempiin koulutusjärjestelmiin, parempaan ohjaukseen sekä oppilaitosten ja työnantajien (2) väliseen yhteistyöhön. ETSK suosittelee, että aloitteen täytäntöönpanossa keskitytään pääasiassa koulutusjärjestelmien avoimuuden lisäämiseen ja niiden mukauttamiseen yhteiskunnan ja työmarkkinoiden tarpeita vastaaviksi yhdistämällä Nuoret liikkeellä -aloite muihin oppimiseen liittyvää liikkuvuutta edistäviin välineisiin (esim. europassi ja eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä ECTS) ja tehostamalla yhteistyötä oppilaitosten ja työnantajien sekä ammattiliittojen, opiskelijoiden ja muiden sidosryhmien välillä.

3.6 Aloitteessa korostetaan koulutusta ja työllisyyttä, muttei anneta riittävästi painoarvoa sosiaalisen pääoman kehittämiselle ja nuorten osallistumiselle Euroopan kansalaisyhteiskuntaan. Tässä suhteessa Nuoret liikkeellä -aloite ei yllä tavoitteisiin, jotka on asetettu vuonna 2009 hyväksytyssä EU:n uudessa nuorisostrategiassa ”Satsataan nuorten vaikutusmahdollisuuksiin”, Lissabonin sopimuksessa (165 artiklan 2 kohta), jossa vahvistetaan kansalaisulottuvuutta ja korostetaan tarvetta kannustaa nuoria osallistumaan demokraattiseen toimintaan, ja nuoriin suunnatussa toiminnassa. Liikemaailmaan suoraan liittyvät avaintaidot (esim. innovaatio- ja yrittäjähenkisyys), kansalaisvalistus, solidaarisuus ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittuminen, esimerkiksi nuorten ottaminen täysimääräisesti mukaan sosiaalipoliittiseen toimintaohjelmaan, on otettava lukuun, ja on suunniteltava tarvittavat tukitoimet ja lisättävä ne ohjelmaan.

3.7 Lisäksi nuorille suunnattuihin strategioihin olisi sisällytettävä ensisijaisena tavoitteena myös osallistava kasvu, ja sen toteuttamiseen tarvittavat keinot olisi täsmennettävä (kuten Youth in Action -ohjelman jatkaminen ja vahvistaminen).

3.8 Aloitteeseen olisi sisällytettävä selvemmin eräitä syrjimättömyyteen liittyviä näkökohtia. ETSK ehdottaa, että aloitteeseen lisättäisiin toimenpiteitä, joilla puututaan nuorten miesten ja naisten välistä palkkakuilua koskevaan ongelmaan. Olisi pohdittava myös eroja paikallisten asukkaiden ja maahanmuuttajataustaisten henkilöiden välillä sekä maahanmuuttajien vaikeutta saada tasa-arvoiset lähtöedellytykset ja hankkia samanvertainen pätevyys. Huomiota olisi kiinnitettävä myös muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistumiseen työmarkkinoille.

3.9 Aloitteessa ehdotettujen tavoitteiden toteutumista olisi seurattava ja täytäntöönpanon edistymistä mitattava selkeiden indikaattorien avulla, jotta jäsenvaltiot pystyvät tehostamaan toimiaan, ellei tavoitteisiin päästä määräajassa.

3.10 ETSK tarkastelee seuraavassa tekstijaksossa tiedonannossa määriteltyjä ensisijaisia toiminta-aloja ja esittää huomioita ja lisätietoja kaikista ehdotetuista avaintoimista.

4. Nykyaikaisten koulutusjärjestelmien kehittäminen keskeisten kompetenssien ja huippuosaamisen aikaansaamiseksi

4.1 Esitetään luonnos neuvoston suositukseksi koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämisestä (2010)

4.1.1 Koulunkäynnin keskeyttämisen vähentäminen on hyvin tärkeä asia erityisesti tietyille jäsenvaltioille. Se on myös yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä tavoitteista ja suoraan kytköksissä eurooppalaisen koulutusyhteistyön strategisissa puitteissa (ET 2020) määriteltyihin vertailuarvoihin. Aikana, jona talouskriisi on johtanut budjettileikkauksiin, ETSK korostaa, että on tärkeää ylläpitää ja kasvattaa mahdollisuuksien mukaan niitä kansallisen tason resursseja, jotka on tarkoitettu koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen.

4.2 Perustetaan luku- ja kirjoitustaidon korkean tason asiantuntijaryhmä (2010)

4.2.1 ETSK tukee menetelmiä, joilla on onnistuttu todistetusti parantamaan koululaisten ja opiskelijoiden taitoja ja kitkemään lukutaidottomuutta EU:sta. Lisäksi komitea painottaa niiden ohjelmien tärkeyttä, jotka edistävät sosiaalisesti muita heikommassa asemassa olevien nuorten ja maahanmuuttajanuorten osallisuutta. On tärkeää, että korkean tason asiantuntijaryhmässä tarjoutuu tilaisuuksia vuoropuheluun sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuulemiseen.

4.3 Lisätään ammatillisen koulutuksen houkuttelevuutta, tarjontaa ja laadukkuutta

4.3.1 ETSK painottaa Cedefopin näkemyksiin pohjautuen tarvetta tarkastella uudelleen eurooppalaisia koulutus- ja oppimisstrategioita, myös ammatillista koulutusta. Tavoitteeksi tulisi ottaa

— koulutuksen kohdentaminen paremmin

— osaamisen, taitojen ja kykyjen edistäminen ja arvostaminen monipuolisemmin

— osaamiseen ja taitoihin liittyvän epäsuhdan vähentäminen

— uusien oppimisympäristöjen tukeminen

— koulutusjärjestelmien ja oppilaitosten avoimuuden lisääminen

— yksilöllisten tarpeiden huomioon ottaminen.

4.3.2 ETSK onkin tyytyväinen Bruggen julkilausumaan, jonka tavoitteena on tehostaa eurooppalaista yhteistyötä ammatillisen koulutuksen alalla ja jossa määritellään yksitoista pitkän aikavälin strategista tavoitetta seuraavalle vuosikymmenelle (2011–2020). ETSK kannattaa ammatillisen koulutuksen laadun parantamista EU:n tasolla. Ammatillisen koulutuksen tulisi olla yksi ensimmäisistä uusista kohdealoista, joka hyötyy liikkuvuuden lisääntymisestä.

4.4 Esitetään harjoittelua varten ehdotus laadukkaasta toimintakehyksestä

4.4.1 ETSK kannattaa vahvasti toimenpiteitä, joilla poistetaan oikeudelliset ja hallinnolliset esteet nuorten liikkumiselta harjoittelua varten. Nuorten kanssa käydyssä järjestelmällisessä vuoropuhelussa on noussut esiin toinen keskeinen ongelma: harjoittelujaksojen laatu eri jäsenvaltioissa. Eurooppalaisen toimintakehyksen tulisikin käynnistää kansallinen keskustelu harjoittelusta, oppisopimuskoulutuksesta ja nuorille tarjottujen työsopimusten laadusta. Harjoittelun tulisi olla osa opinto-ohjelmaa, ja siihen tulisi sisältyä voimakas opetuksellinen näkökulma, jonka ansiosta nuori voi saada sen jälkeen pysyvän, laadukkaan ja syrjimättömän työn, josta maksetaan asianmukaista palkkaa.

4.4.2 Vaatimuksen harjoittelun laatua koskevasta kehyksestä tulisi kattaa kaikenlaiset oppimisjaksot aidossa työympäristössä, riippumatta siitä, sisältyvätkö ne virallisiin opetusohjelmiin vai toteutetaanko ne vapaaehtoisesti virallisten opetuspuitteiden ulkopuolella. Harjoittelun ei pitäisi korvata varsinaisia työpaikkoja, vaan sen olisi tarjottava harjoittelijoille taidot, joita sujuva siirtyminen työelämään edellyttää. Nuorten harjoittelijoiden olisi saatava taloudellinen korvaus todellisista työtehtävistä, ja heidän olisi kuuluttava sosiaaliturvan piiriin. Jotta harjoittelut olisivat tuloksellisia ja merkityksellisiä työmarkkinoilla, on tärkeää, että työmarkkinaosapuolet osallistuvat niiden suunnitteluun, organisointiin, toteutukseen ja rahoitukseen.

4.4.3 Harjoittelujaksoista on tehtävä houkuttelevampia, ja harjoittelun tulisi heijastaa kaikkien asianosaisten kiinnostuksen kohteita. Jäsenvaltioiden pitää eri kannustein rohkaista työnantajia luomaan nuorille lisää harjoittelumahdollisuuksia ja niiden jatkeeksi enemmän ja parempia työpaikkoja heitä varten, ottaen huomioon eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten hyväksymän osallisuutta edistäviä työmarkkinoita koskevan puitesopimuksen.

4.5 Esitetään luonnos neuvoston suositukseksi epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen edistämisestä ja validoinnista (2011)

4.5.1 ETSK on pitkään pitänyt tätä asiaa erittäin tärkeänä ja kannattaa siksi lisätoimien toteuttamista tällä alalla. ETSK kannattaa ennen kaikkea epävirallisen oppimisen tulosten validoinnille annettavaa painoarvoa. Validointitavoista keskusteltaessa olisi pohdittava myös epävirallisen koulutuksen laatua ja laadun valvontaa ja seurantaa. Epävirallista oppimista edistävien toimenpiteiden olisi hyödytettävä kaikkia, eikä niitä siksi saisi rajata pelkästään muita heikommassa asemassa oleviin nuoriin (kuten tiedonannossa esitetään). Epävirallinen oppiminen, jota tarjoavat etenkin kansalaisjärjestöt vapaaehtoistoiminnan kautta, on nuorille tärkeä väylä opetella nykymaailmassa tarvittavia taitoja, erityisesti luovuutta, ryhmätyötä, ongelmanratkaisua, kielitaitoa, monikulttuurisia taitoja, empatiaa, aloitekykyä ja vastuuntuntoa.

4.5.2 Työnantajilla on keskeinen rooli arkioppimisen validoinnin hyväksymisessä laajemmin. Myös ammatillisten ja korkea-asteen oppilaitosten merkitys on ratkaisevan tärkeä.

4.5.3 Epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen tunnustamisesta on jo olemassa kansallisella tasolla joitakin hyviä esimerkkejä, kuten Saksan Profilpass ja Tšekin ”Elämän avaimet” -hanke. Ne olisi otettava huomioon neuvoston suositusta laadittaessa. Komission olisi osaltaan edistettävä hyvien toimintatapojen kertymistä ja arviointia ja otettava huomioon vallitsevat suuret erot kehityksessä, perinteissä ja käytännön tilanteessa eri puolilla EU:ta.

5. Korkea-asteen koulutuksen houkuttelevuuden lisääminen osaamisyhteiskuntaa varten

5.1 Tuetaan korkea-asteen koulutuksen uudistamista ja nykyaikaistamista antamalla tiedonanto, jossa esitetään korkea-asteen koulutusta koskeva uusi laajennettu ohjelma (2011)

5.1.1 Korkea-asteen koulutuksen uudistuksen tulisi olla paljon suuremmassa roolissa pyrittäessä 2020-strategian tavoitteisiin, joiden mukaan EU:sta tulee johtava osaamis-, innovointi- ja kehittämisyhteiskunta. Korkea-asteen koulutusjärjestelmien nykyaikaistaminen, Euroopan korkeakoulutusalueen toteuttaminen ja Bolognan prosessin tavoitteiden saavuttaminen, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin nykyistä aktiivisempi osallistuminen, korkeakoulutuksen laadunvarmistusjärjestelmien tarkistaminen ja vahvistaminen sekä koulutuksen yhteiskunnallisen ulottuvuuden merkityksen tunnustaminen ovat tekijöitä, joiden pitäisi auttaa nuoria vastavalmistuneita pääsemään työmarkkinoille ja poistaa esteitä yhtäläisen koulutukseen osallistumisen tieltä. Niitä esiintyy vielä sosiaalisen epätasa-arvon, sukupuolen, kansalaisuuden ym. vuoksi.

5.2 Korkea-asteen koulutustulosten vertailu

5.2.1 Yhtenä tavoitteena on määritellä vertailuarvoja korkea-asteen koulutuksen tulosten ja saavutusten mittaamiseksi. ETSK korostaa tarvetta valita kriteerit huolellisesti läheisessä yhteistyössä koulutusalan asiantuntijoiden, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja yksityisen sektorin kanssa, sillä asia on hyvin arkaluonteinen. ETSK on myös huolissaan muilla aloilla käytettävien arviointi- tai luokitusmenetelmien mahdollisesta ekstrapoloinnista, ja epäilee, kuuluuko uuden moniulotteisen korkeakoulujen luokittelujärjestelmän tai -asteikon laatiminen EU:n toimivaltaan.

5.3 Tehdään ehdotus monivuotiseksi strategiseksi innovointiohjelmaksi (2011)

5.3.1 ETSK viittaa strategisen innovointiohjelman (2011) yhteydessä moniin tästä aiheesta viime vuosien aikana annettuihin lausuntoihin ja suosituksiin. (3)

6. Tuetaan nuorten oppimiseen ja työllistymiseen liittyvää kansainvälistä liikkuvuutta

6.1 Perustetaan erityinen Nuoret liikkeellä -verkkosivusto, jolla tarjotaan tietoa oppimiseen ja liikkuvuuteen liittyvistä mahdollisuuksista EU:ssa (2010)

6.1.1 ETSK ehdottaa, että uusi tietopaketti sisällytetään jo käytössä oleviin tietolähteisiin, kuten Ploteus-, Youth- ja muihin portaaleihin, sillä uusien tietojen lisääminen olemassa oleville verkkosivuille voi toimia paremmin: nuoret löytävät tiedot näin helpommin. Olisi myös luotava yhteinen tietokanta, jossa ilmoitetaan harjoittelu- ja vapaaehtoistyöpaikoista, ja liitettävä se kyseisille verkkosivuille.

6.2 Esitetään luonnos nuorten oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta annettavaksi neuvoston suositukseksi (2010)

6.2.1 ETSK kannattaa oppimiseen liittyvän liikkuvuuden lisäämiseen tähtäävien erityistoimien tehostamista ja vihreän kirjan ”Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta” pohjalta järjestetyn julkisen kuulemismenettelyn tuottamien päätelmien noudattamista. Komitea oli aktiivisesti mukana tässä asiassa vuonna 2009 ja esitti useita hyödyllisiä suosituksia. (4) Olisi tarjottava tukitoimia liikkuvuutta ennen, sen aikana ja sen jälkeen.

6.3 Laaditaan Nuoret liikkeellä -kortti

6.3.1 Aloitteessa ei tehdä riittävästi selväksi, onko tavoitteena perustaa uusi korttityyppi vai antaa uutta pontta käytössä olevalle eurooppalaiselle Euro26-nuorisokortille. Mahdollisen uuden kortin lisäarvo on osoitettava selkeästi, ja sitä on verrattava käytössä oleviin kortteihin.

6.4 Julkaistaan ohjeet ulkomailla opiskelevien opiskelijoiden oikeuksia koskevien Euroopan unionin tuomioistuimen päätösten pohjalta (2010)

6.4.1 ETSK pitää tätä myönteisenä toimenpiteenä ja katsoo, että päätökset olisi julkaistava joustavassa, helppokäyttöisessä ja ymmärrettävässä muodossa. Ohjeiden olisi oltava helppokäyttöisiä myös toisen asteen opiskelijoiden mielestä.

6.5 Tehdään ehdotus eurooppalaisesta osaamispassista (2011)

6.5.1 ETSK kannattaa eurooppalaisen osaamispassin luomista. Käytössä olevat passit (europassi ja nuorisopassi) olisi komitean mielestä yhdistettävä yhdeksi välineeksi, joka kattaisi yhdellä kertaa perinteisen ansioluettelon sekä tiedot virallisesta koulutuksesta (europassi) ja epävirallisesta oppimisesta ja arkioppimisesta. Nuoret eivät ole tyytyväisiä siihen, että välineitä on niin monta ja ne muuttuvat jatkuvasti, eikä niistä siten viime kädessä ole kovastikaan hyötyä. Eurooppalaisen osaamispassin suosio riippuu muun muassa siitä, miten työnantajat suhtautuvat siihen ja miten nuoret ryhtyvät sitä käyttämään. Nuorten olisi edelleen saatava tarvittavaa neuvontaa ja tukea sen käytössä.

6.6 Toteutetaan aloite ”Eka Eures-työpaikka”

6.6.1 ETSK pitää tervetulleena kaikkea tukea, joka voi parantaa nuorten työllisyysnäkymiä. ETSK uskoo, että niin Eures- kuin muidenkin portaalien kehittäminen ja palvelun laadun parantaminen voivat auttaa tässä.

6.7 Perustetaan vuonna 2010 ”eurooppalainen avointen työpaikkojen seurantamekanismi”

6.7.1 ETSK kannattaa säännöllisesti tiedoiltaan päivitettävää avointen työpaikkojen eurooppalaista seurantamekanismia, sillä se tarjoaa arvokkaan ja ajantasaisen tilannekatsauksen Euroopan työmarkkinoista.

6.8 Seurataan työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan EU:n lainsäädännön soveltamista

6.8.1 ETSK on periaatteessa samaa mieltä siitä, että työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskevan EU:n lainsäädännön soveltaminen hyödyttää nuoria ja että sitä tulisi seurata tarkemmin (näin on tehty jo jonkin aikaa). Komissio ei kuitenkaan ilmoita selkeästi, miten lainsäädännön seuranta ja liikkuviin nuoriin kohdistuvien aloitteiden toteuttaminen organisoidaan käytännössä.

7. Kehys nuorten työllistymiselle

7.1 Määritellään vaikuttavimmat nuorten työllisyyden tukitoimet

7.1.1 Nuorisotyöttömyys, joka oli hälyttävällä tasolla jo ennen kriisiä, on nyt noussut yhdeksi Euroopan työmarkkinoiden suurimmista huolenaiheista. Kuten aloitteessa todetaan, ”nuorisotyöttömyys on aivan liian korkea, melkein 21 prosenttia. Jotta 20–64-vuotiaita koskeva 75 prosentin työllisyystavoite voitaisiin saavuttaa, nuorten siirtymistä työmarkkinoille on helpotettava radikaalein parannuksin.” (5) Sellaisten toimenpiteiden merkitystä ei voi aliarvioida, jotka auttavat takaamaan nuorille alusta pitäen laadukasta ja pysyvää työtä, josta maksetaan asianmukaista palkkaa. ETSK kannattaa ehdotuksia ja kehottaa komissiota vaatimaan jäsenvaltioilta vahvaa sitoutumista – yhdessä työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien kanssa – siihen, että nuorille luodaan työpaikkoja. ETSK yhtyy tekstissä esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan ”palkkajärjestelyt ja palkan ulkopuoliset työvoimakustannukset voivat toimia kannustimena tulokkaiden palkkaamiselle, mutta ne eivät saisi lisätä epävarmuutta. Työehtoneuvotteluilla voi myös olla myönteinen vaikutus eriytetyistä alkupalkoista sovittaessa”, kunhan noudatetaan periaatetta: sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä.

7.1.2 Nuorten tilanteen korjaaminen nykyisillä työmarkkinoilla on keskeisen tärkeää Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi. Onnistuminen edellyttää viime kädessä sen varmistamista, että tämän päivän nuorten sukupolvien kykyjä ei hukata, vaan hyödynnetään nykyistä paremmin.

7.1.3 ETSK tukee pyrkimyksiä määritellä tehokkaimpia nuorten työllisyyden tukitoimia, joihin kuuluvat muun muassa koulutusohjelmat, sosiaaliturvaan liittyvät toimet ja etuudet yhdistettynä aktivointitoimenpiteisiin, työllistämistuet ja soveltuvat palkka- ja sosiaaliturvajärjestelyt. Komissio painottaa perustellusti myös uraohjauksen merkitystä. Kun nuoret tekevät päätöstä tulevasta urastaan, heidän olisi saatava tarpeellista tietoa eri koulutusvaihtoehdoista, pystyttävä muodostamaan selkeä käsitys tarvittavista taidoista ja kyvyistä ja saatava tietoa työmarkkinoiden tulevasta kehityksestä, jotta he voisivat suunnitella tulevaisuutensa sen mukaan. Tämä pätee erityisesti silloin, kun nuori valmistautuu siirtymään työmarkkinoille tai etsii ensimmäistä työpaikkaa.

7.2 Perustetaan mekanismi, jolla seurataan järjestelmällisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tilannetta

7.2.1 Yksi tämänhetkisen kriisin seurauksista on myös se, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten määrä kasvaa. Tähän mennessä on kuitenkin ollut vaikea saada kokonaiskuvaa siitä, kuinka vakavasta ilmiöstä on kyse EU:n tasolla ja miten se vaikuttaa nuorten mielenterveyteen ja hyvinvointiin. ETSK kannattaakin ehdotusta perustaa järjestelmällinen seurantamekanismi tälle alalle.

7.3 Perustetaan Progress-ohjelman tuella uusi keskinäisen oppimisen ohjelma Euroopan julkisille työvoimapalveluille (2010)

7.3.1 ETSK kannattaa tätä toimintaa ja suosittelee, että sen avulla ennen kaikkea yhtenäistetään toimintoja ja rahoitusta sekä vaihdetaan kokemuksia. Tehokas ja toimiva julkinen työvoimapalvelu on ratkaisevan tärkeä. Eräissä jäsenvaltioissa näistä palveluista vastaavat kuitenkin yksityiset toimistot, joista osaa ei säännellä eikä valvota riittävällä tavalla. On ehdottoman tärkeää, että tarjolla on pysyvää, laadukasta työtä ja että työmarkkina- ja sosiaaliset oikeudet toteutuvat. Tällä niin kuin muillakin aloilla työmarkkinaosapuolten osallistuminen on ratkaisevan tärkeää.

7.4 Lujitetaan kahdenvälistä ja alueellista vuoropuhelua nuorten työllistyvyydestä EU:n strategisten kumppanien kanssa

7.4.1 ETSK kannattaa kahdenvälisen ja monenvälisen yhteistyön tiivistämistä eri organisaatioiden, kuten OECD:n, ja Välimeren unionin, itäisen kumppanuuden ja Länsi-Balkanin maiden kanssa sekä EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian maiden välisten suhteiden puitteissa sekä kaikkien niiden muiden maailman osa-alueiden kanssa, jotka tulevat yhteistyökumppaneina kyseeseen. Tämä pätee erityisesti kysymyksiin, jotka liittyvät maahanmuuttajataustaisiin nuoriin.

7.5 Kannustetaan nuoria yrittäjiä hyödyntämään eurooppalaista Progress-mikrorahoitusjärjestelyä

7.5.1 ETSK pitää mikrorahoitusjärjestelyä tervetulleena uutena tapana suosia yrittäjyyttä ja luoda uusia työpaikkoja mikroyrityksiin. (6) ETSK katsoo, että välineen laajentamista olisi kuitenkin harkittava EU:n uuden, vuoden 2013 jälkeen sovellettavan rahoituskehyksen yhteydessä, jos sen toimivuudesta saadaan todisteita, vaikkei tätä ole suunniteltu.

7.5.2 Nuorten kanssa parhaillaan käytävästä järjestelmällisestä vuoropuhelusta on selvinnyt, että nuoret, jotka päättävät perustaa oman yrityksen, tarvitsevat erityistä tukea kahdella alalla, jotka on otettava huomioon: i) tarvittava alkupääoma ja ii) valmennus, tuki ja apu käytännön asioissa.

7.6 Ehdotetaan, että nuorilla on paikka työelämässä, jatkokoulutuksessa tai aktivointitoimenpiteiden piirissä neljän kuukauden kuluessa koulun päättämisestä, ja varmistetaan tämä ”nuorisotakuuna”

7.6.1 ETSK pitää tervetulleena sellaisen välineen kehittelyä kansallisella tasolla, joka auttaisi nuoria ylittämään koulutuksesta työmarkkinoille siirtymiseen liittyvät esteet. Määrättyjen jäsenvaltioiden myönteisiä kokemuksia olisi levitettävä esimerkkeinä. Ehdotettu ”nuorisotakuu” voisi pitkällä aikavälillä edistää ratkaisevasti Euroopan sosiaalista mallia ja Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamista.

7.7 Tarjotaan oikeuksia etuuksiin ja kohdennettuja aktivointitoimenpiteitä tasapainoisesti molempia osapuolia velvoittaen

7.7.1 ETSK kannattaa molempia osapuolia velvoittavia toimenpiteitä, kuten syrjäytymisvaarassa oleviin nuoriin kohdistettavia aktivointitoimia sekä sosiaaliturvajärjestelmän nykyaikaistamista ym. Komitea kannattaa myös hyvinvointijärjestelmien aktivointi- ja motivointitoimintojen tehostamista, jotta nuoret eivät olisi liian pitkään riippuvaisia sosiaalietuuksista.

7.8 Otetaan segmentoiduilla työmarkkinoilla käyttöön vakinainen ”yksi sopimus”, jossa määrätään riittävän pitkästä koeajasta sekä asteittain kasvavista oikeuksista suojaan

7.8.1 Vakinaisen yhden sopimuksen käsite voisi olla yksi toimenpide, joka auttaisi vähentämään epätasa-arvoa työmarkkinoille tulevien ja niiden ulkopuolelle jäävien välillä. ETSK on tietoinen jäsenvaltioiden välisistä merkittävistä eroista, jotka liittyvät nuorten pääsyyn työmarkkinoille. Toiset järjestelmät ovat liian jäykkiä eivätkä nuoret siksi ylipäätään saa työtä, toisissa taas on tarjolla lyhytkestoisia sopimuksia, jotka ovat liian joustavia eivätkä tarjoa täyttä oikeutta sosiaalietuuksiin. ETSK korostaa, että toteutettavien toimenpiteiden tavoitteena on oltava sellaisten pysyvien työsopimusten turvaaminen nuorille, joihin ei liity minkäänlaista ikään, sukupuoleen tai mihinkään muunlaiseen syyhyn perustuvaa syrjintää.

8. EU:n rahoitusohjelmien tarjoamat mahdollisuudet käyttöön

8.1 Esitellään paremmin ESR:n nuorille tarjoamaa apua ja hyödynnetään sitä täysimittaisesti

8.1.1 ETSK yhtyy tiedonannossa esitettyyn ajatukseen Euroopan sosiaalirahaston hyödyntämisen tärkeydestä. Neuvotellessaan jäsenvaltioiden kanssa uuden rahoituskehyksen mukaisesta määrärahojen jaosta komission olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, onko ESR:n aloitteille ja erityisesti nuoriin liittyviin aloitteisiin varattu riittävästi varoja. Mahdollisuutta vahvistaa muiden ohjelmien käsittämää nuoriin liittyvää ulottuvuutta olisi tutkittava.

8.2 Varmistetaan, että rahaston tuesta on heti hyötyä nuorille ja että tuki käytetään nopeasti Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseen

8.2.1 ETSK katsoo, että ESR:n tarjoamia mahdollisuuksia olisi pyrittävä hyödyntämään kattavammin, mutta muidenkin rahastojen olisi sisällytettävä edellä mainitut päämäärät horisontaalisiksi ensisijaistavoitteiksi.

8.3 Toteutetaan kaikkien oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja koulutusta edistävien EU-ohjelmien tarkastelu

8.3.1 ETSK kannattaa ehdotusta järjestää julkisia kuulemismenettelyjä, joiden avulla seurataan liikkuvuuden vaikutusta oppimiseen. Komitea kiinnittää jatkossakin huomiota tämän alan toimintaan, myös uuden rahoituskehyksen valossa.

8.3.2 Komission tiedonannossa ei mainita sitä, että oppimiseen liittyvillä EU:n ohjelmilla on merkitystä myös aktiivisen kansalaisuuden tukemisen ja nuorten osallistamisen kannalta. On selvää, että laadukas koulutus ja vahvat työmarkkinat edistävät kasvua Euroopassa, mutta niiden lisäksi tarvitaan myös nuorten yhteiskunnallista toimintaa edistäviä välineitä, jotta nämä kokisivat itsensä osallisiksi ja ottaisivat vastuuta heille merkittävästä julkisesta toiminnasta. Nuorisotyöntekijöillä ja nuoriso-organisaatioilla voi olla tässä yhteydessä huomattavasti olennaisempi rooli. Mahdollisuuksia vapaaehtoiseen kansalaistoimintaan olisi lisättävä.

8.3.3 ETSK katsoo, että kriisintorjuntatoimenpiteet eivät saisi johtaa siihen, että epävirallisen oppimisen tukeminen jää vähemmälle huomiolle, sillä sen merkitys kasvaa kasvamistaan ja siitä on jo tullut ratkaiseva tekijä nuorten tulevaisuuden ja kehittymisen kannalta.

8.4 Selvitetään mahdollisuudet perustaa EU-tason opintolainajärjestely helpottamaan opiskelijoiden rajatylittävää liikkuvuutta

8.4.1 ETSK aikoo tutkia tarkasti tämän toimenpiteen mahdollista arvoa olemassa oleviin mahdollisuuksiin ja välineisiin verrattuna. Liikkuvuutta edistävien ohjelmien arviointikertomuksista käy ilmi, että rahoitus on tärkein opiskelijoiden liikkuvuuden yleistymistä haittaava este. Apurahojen saatavuus ja asianmukainen koko tulisikin asettaa etusijalle, kun ajatellaan asetetun liikkuvuustavoitteen – 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä – saavuttamista. Lainojen myöntämismenettely on suunniteltava huolellisesti, ja nuorille on tiedotettava siitä, sillä on tärkeää estää nuoria kaikin tavoin joutumasta lainakierteeseen.

Bryssel 15. maaliskuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) KOM(2010) 477 lopullinen.

(2) Käsitteen laajimmassa mahdollisessa tarkoituksessa se merkitsee kaikenlaista toisen työllistämistä ja kaikilla aloilla: julkisella, yksityisellä tai kansalaisjärjestösektorilla.

(3) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Yhteisön innovaatiopolitiikan uudelleentarkastelu muuttuvassa maailmassa”, EUVL C 354, 28.12.2010, s. 80, ja ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17.

(4) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta”, EUVL C 255, 22.9.2010, s. 81.

(5) Eurostatin tammikuussa 2011 julkaiseman raportin mukaan oli kokonaistyöttömyysaste 27 jäsenvaltion EU:ssa 9,6 prosenttia. Nuorisotyöttömyys (käsittää alle 25-vuotiaat) oli 21 prosenttia. Korkein nuorisotyöttömyys oli Espanjassa (43,6 prosenttia), Slovakiassa (36,6 prosenttia) ja Liettuassa (35,2 prosenttia).

(6) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Panostaminen osaamiseen ja innovointiin (Lissabonin strategia)”, EUVL C 256, 27.10.2007, s. 17–26.