Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2020/C 44/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux de Saumur”

PDO-FR-A0179-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 13. marraskuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen nimitys

Poistetaan 1 luvun II kohdan ja XII kohdan 2 b alakohdassa ilmaisu ”täydentävä” ilmaisu ”maantieteellinen nimitys” edellä.

Tietyissä nimityksen ”Val de Loire” tuote-eritelmissä voidaan viitata suureen Val de Loiren alueeseen käyttämällä niin kutsuttua alueen mukaan nimettyä maantieteellistä nimitystä, jonka merkintöihin sovelletaan tuote-eritelmässä esitettyjä erityisiä säännöksiä. Tietyissä tapauksissa käytetään täydentäviä maantieteellisiä nimityksiä, joissa viitataan pienempiin maantieteellisiin yksiköihin ja tiukempiin tuotantoedellytyksiin. Näin ollen kaikenlaisen sekaannuksen välttämiseksi poistetaan ilmaisu ”täydentävä”.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Täydentävät edellytykset) muutetaan vastaavasti.

2. Maantieteellinen alue

Muutetaan maantieteellistä aluetta seuraavasti: ”Kaikki valmistusvaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat seuraavien kuntien alueet vuonna 2018 julkaistun virallisen geokoodin perusteella:

— Deux-Sèvresin departementti: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Maine-et-Loiren departementti: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meignén ja Les Verchers-sur-Layoninn liitoskuntien entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartat ja asiakirjat ovat saatavilla maatalouselintarviketuotteiden kansallisen komitean National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) verkkosivustolla. ”

Toimituksellinen muutos: Uudessa hallinnollisten elinten luettelossa otetaan huomioon tuote-eritelmän vahvistamisen jälkeen tapahtuneet hallintoalueiden liitokset tai muut muutokset. Oikeusvarmuuden lisäämiseksi siinä on viittauksia voimassa olevaan viralliseen geokoodiin, jonka Ranskan kansallinen tilasto- ja taloudellisen tutkimuksen laitos INSEE julkaisee joka vuosi. Maantieteellinen alue säilyy täysin samanlaisena.

Lisäksi mainitaan maantieteellistä aluetta kuvaavien karttojen ja asiakirjojen saatavuudesta INAOn verkkosivustolla, jotta julkista tietoa on paremmin saatavilla.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa (Maantieteellinen alue) muutetaan vastaavasti.

3. Rajattu viljelyalue

Lisätään suojatun alkuperänimityksen ”Coteaux de Saumur” tuote-eritelmän 1 luvun IV kohdan 2 alakohdan ensimmäisessä alakohdassa ilmaisun ”5. syyskuuta 2007” jälkeen ilmaisu ”ja 19. tammikuuta 2017”.

Tämän muutoksen tavoitteena on lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen tarkistetun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Korvataan 1 luvun IV kohdan 3 alakohdassa kuntien luettelo seuraavasti: ”Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (Doué-la-Fontainen, Forgesin ja Montfortin liitoskuntien entiset alueet), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.”

Näin voidaan ottaa huomioon tuote-eritelmän edellisen version jälkeen toteutetut eri kuntaliitokset. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue säilyy täysin samanlaisena.

Yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa (Lisäedellytykset) muutetaan vastaavasti.

5. Maatalouden ympäristömääräykset

Lisätään 1 luvun VI kohdan 2 alakohdassa: ”Säännöstelty, vapaasti kasvava tai istutettu pintakasvillisuus on pakollinen koko rivivälillä; pintakasvillisuuden puuttuessa toimija toteuttaa maanmuokkauksen varmistaakseen vapaasti kasvavan kasvillisuuden säännöstelyn tai perustelee viininviljelystä vastaavien julkisten viranomaisten vahvistamien biologisten torjunta-aineiden käytön. Mikäli viljelylohkolla käytetään biologisia rikkakasvien torjunta-aineita, muiden torjunta-aineiden käyttö on kielletty. ”

Tämä muutos liittyy toimijoiden harjoittamien käytäntöjen nykyiseen kehittämiseen agroekologian edistämiseksi kaikilla Anjoun viinitarhoilla. Muutoksella halutaan ottaa huomioon ympäristönäkökohtiin liittyvä yhä kasvava huoli teknisten menetelmien yhteydessä. Edistämällä pintakasvillisuuden käyttöä, mekaanista rikkakasvien torjuntaa tai biologisten torjunta-aineiden käyttöä muutoksella on saatu vähennettyä kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä. Torjunta-aineiden käytön vähentämisen ansiosta voidaan vahvistaa viininviljelymaan suojelua ja säilyttää sen luonnolliset toiminnot (hedelmällisyys, biologinen monimuotoisuus, biologinen puhdistus). Näin varmistetaan viinien laatu ja aitous ja vahvistetaan valmistusalueen kuvaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Sadonkorjuukielto

Poistetaan I luvun VII kohdan 1 alakohdasta virke ”Sadonkorjuun aloituspäivä vahvistetaan Ranskan maatalous- ja merikalastuslain asetuksen D. 645-6 §:n säännösten mukaisesti”.

Sadonkorjuun aloituspäivän vahvistaminen ei ole enää nykyään välttämätöntä, koska toimijoilla on käytössään aikaisempaa monipuolisempi valikoima välineitä, joiden avulla ne voivat arvioida rypäleiden kypsyyttä entistä täsmällisemmin. Jokaisella toimijalla on käytössään tietty määrä sekä omia että yhteisiä järjestelmiä ja laitteita, joiden avulla voidaan tarkkaan määrittää paras mahdollinen ajankohta kunkin lohkon sadonkorjuun aloittamiselle tuotantotavoitteiden mukaan.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7. Käymishuoneen kapasiteetti

Korvataan 1 luvun IX kohdan 1 kohdassa virke: ”Kaikilla toimijoilla on käytössään viiniyttämiseen tarkoitetun käymishuoneen kapasiteetti, joka on vähintään 1,4 kertaa tilan keskituotto viimeisten viiden vuoden aikana.” virkkeellä seuraavasti: ”Kaikilla toimijoilla on käytössään viiniyttämiseen tarkoitetun käymishuoneen kapasiteetti, joka on vähintään 1,4 kertaa tilan keskimääräinen viiniytetty määrä viimeisten viiden vuoden aikana. ”

Tuote-eritelmässä viitattiin määrällisen kapasiteetin (ilmaistuna hehtolitroina tai kuutiometreinä) lisäksi tuottoon, jolla tarkoitetaan sadon määrää jaettuna tuotantopinta-alalla (ilmaistuna esimerkiksi hl/ha). Ehdotetun muutoksen ansiosta tämä epäjohdonmukaisuus voidaan korjata kokojen kannalta muuttamatta mitään olennaisesti (vähimmäismääräksi on aina vahvistettu 1,4 kertaa keskimääräinen tilakohtainen viiniytetty määrä edellisten markkinointivuosien aikana).

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8. Viinien liikkuminen

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Yhteyttä on tarkistettu asianomaisten kuntien määrän päivittämiseksi (19 kuntaa 20 kunnan sijasta Maine-et-Loiren departementin osalta).

Yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa (Yhteys maantieteelliseen alueeseen) muutetaan vastaavasti.

10. Siirtymätoimenpiteet

Lisätään 1 luvun XI kohdassa ”Sääntöjä, jotka koskevat säännöstellyn, vapaasti kasvavan tai istutetun pintakasvillisuuden velvoitetta koko rivivälillä tai pintakasvillisuuden puuttuessa toimijan velvoitetta toteuttaa maanmuokkaus tai käyttää biologisia torjunta-aineita vapaasti kasvavan kasvillisuuden säännöstelemiseksi, ei sovelleta tämän tuote-eritelmän vahvistuspäivänä olemassa oleviin viininviljelylohkoihin, joiden rivien välinen etäisyys on enintään 1,70 metriä. ”

Siirtymäkauden toimenpiteen ansiosta voidaan olla aiheuttamatta haittaa nykyisille viinitarhoille, joiden nykyistä hoitotapaa ei ole mukautettu maatalouden ympäristömääräyksiin. Tiheästi istutetuilla viinitarhoilla, joille on tyypillistä enintään 1,70 metrin rivien välinen etäisyys, pysyvän nurmetuksen ylläpitäminen tai maanmuokkauksen toteuttaminen saattavat näet aiheuttaa teknisiä ongelmia (koneellistaminen, tarvikkeet, työkalut). Matalilla viinitarhoilla nurmetus myös lisää keväthallan vaaraa. Lisäksi pintakasvillisuuden esiintyminen on viiniköynnösten vedensaannin yhteydessä sitä tärkeämpi, mitä tiiviimpi istutustiheys on. Tuote-eritelmän vahvistamisen jälkeen istutettujen viiniköynnösten kohdalla on kuitenkin tosiasioiden perusteella noudatettava käyttöön otettuja maatalouden ympäristömääräyksiä istutusten tiheydestä ja rivien väleistä riippumatta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11. Merkintäsäännöt

– Lisätään 1 kohta

”1 – Yleiset säännökset Viinejä, joille haetaan tarkistettua alkuperänimitystä ”Coteaux de Saumur” ja jotka esitellään kyseisellä nimityksellä, ei voi ilmoittaa sadonkorjuun jälkeen, tarjota julkisesti, lähettää, saattaa myyntiin tai myydä ilman, että edellä mainittu alkuperänimitys on merkitty missä tahansa ilmoituksissa, esitteissä, etiketeissä, laskuissa tai säiliöissä. ”

Kyse on erehdyksestä, joka koskee kaikissa tuote-eritelmissä olevaa sääntöä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12. Tietojen kirjaaminen

Korvataan 2 luvun II kohdan 3 alakohdassa sana ”mahdollinen” korvataan sanalla ”luonnollinen”.

Jotta Anjou Saumurin aluetta koskevien tuote-eritelmien toimituksellisessa muodossa säilyisi johdonmukaisuus, sanamuodolla ”luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina” korvataan ilmaisu ”mahdollinen” tai ”alkoholipitoisuus”. Nämä muutokset parantavat tuote-eritelmien luettavuutta. Rekisterien pitoa koskevien säännösten yhdenmukaistamisella pyritään helpottamaan näiden rekisterien tarkastussuunnitelman laadintaa ja valvontaa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

13. Tärkeimmät tarkastettavat kohdat

Tärkeimpien tarkastettavien kohtien kuvauksen johdonmukaisuuden varmistamiseksi Anjou Saumurin aluetta koskevissa eritelmässä tarkistetaan 3 lukua.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Coteaux de Saumur

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Viinit ovat kuohumattomia valkoviinejä, joissa käytetyt rypäleet on korjattu ylikypsinä ja joiden pääasialliset analyyttiset ominaisuudet ovat seuraavat:

— Viineissä luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 15 tilavuusprosenttia.

— Käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus viineissä on käymisen jälkeen vähintään 34 grammaa litrassa.

— Kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Kokonaisalkoholipitoisuus (til.-%) on vähintään 10, lukuun ottamatta viinejä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on alle 18 tai se on 11.

Näille viineille on ominaista hieno maku, jossa yhdistyvät usein valkoisten kukkien tai tuoreiden tai kandeerattujen hedelmien hienostuneet aromit. Ne tuovat mieleen Loiren maisemien pehmeyden. Niiden suutuntumassa sekoittuvat sopivasti raikkauden ja pehmeyden tuntu, joka nousee esiin tietyn hentouden, eleganssin ja vivahteikkuuden alta. Rakenne on tasapainoinen ja takaa sen erinomaisen soveltuvuuden vanhentamiselle, ja usein siihen muodostuu vahan ja hunajan vivahteita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til.-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til.-%) Vähimmäishappopitoisuus 25 Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Kaikenlainen väkevöinti on kielletty.

Puupalojen käyttö on kiellettyä.

Viinejä kypsytetään vähintään rypäleiden korjaamista seuraavan vuoden 15. helmikuuta asti.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön säännösten sekä maaseutua ja kalastusta koskevassa Ranskan laissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

Tiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten vähimmäistiheys on 4 000 istutettua köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metri.

Viininviljelylohkoilla, joiden välinen istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, on oikeus käyttää tarkistettua alkuperänimitystä sikäli kuin niillä noudatetaan säännöksiä, jotka liittyvät tuote-eritelmässä vahvistettuihin säleikköön kiinnittämistä ja lehtien korkeutta koskeviin sääntöihin. Viininviljelylohkojen välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metri.

Köynnösten koko ja säleikköön kiinnittäminen

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan viimeistään 30. huhtikuuta mennessä sekaleikkauksena niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään enintään 12 silmua. Fenologisessa vaiheessa, joka vastaa 11 tai 12 lehteä, hedelmää tuottavien oksien määrä on enintään 10 köynnöstä kohden.

Säleikköön kiinnitettyjen lehtien korkeus on vähintään 0,6 kertaa rivien välinen etäisyys niin, että säleikköön kiinnitettyjen lehtien korkeudeksi mitataan lehtien alarajan, joka on vähintään 0,40 metriä maanrajasta, ja vesauskohdan ylärajan, joka on vähintään 0,20 metriä säleikön ylimmän langan yläpuolella, välinen etäisyys.

Viininviljelylohkoilla, joiden välinen istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla mutta vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla, noudatetaan lisäksi seuraavia säleikköön kiinnittämisen sääntöjä: säleikön keppien vähimmäiskorkeus maapinnan yläpuolelta on 1,90 metriä; säleikkö koostuu neljästä sidontalankatasosta; ylimmän langan vähimmäiskorkeus on 1,85 metriä maanpinnasta.

Keinokastelu

Viljelykäytäntö

Keinokastelu on kielletty

Viljelykäytäntö

Viinit valmistetaan ylikypsinä korjatuista rypäleistä. Rypäleet korjataan käsin useassa eri vaiheessa.

b. Enimmäistuotokset

40 hehtolitraa/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Kaikki valmistusvaiheet tapahtuvat maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat seuraavien kuntien alueet vuonna 2018 julkaistun virallisen geokoodin perusteella:

— Deux-Sèvresin departementti: Saint-Martin-de-Mâcon, Tourtenay;

— Maine-et-Loiren departementti: Brézé, Chacé, Cizay-la-Madeleine, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Distré, Doué-en-Anjou (Meignén ja Les Verchers-sur-Layonin liitoskuntien entiset alueet), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Montsoreau, Parnay, Le Puy-Notre-Dame, Saint-Cyr-en-Bourg, Saumur, Souzay-Champigny, Turquant, Les Ulmes, Varrains, Vaudelnay;

— Viennen departementti: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay, Les Trois-Moutiers.

Maantieteelliseen alueeseen liittyvät kartat ja asiakirjat ovat saatavilla maatalouselintarviketuotteiden kansallisen komitean Institut National de l’Origine et de la Qualitén (INAO) verkkosivustolla.

7. Pääasialliset rypälelajikkeet

Chenin B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

1 Maantieteellisen alueen tiedot:

a) Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue vastaa tarkistetun alkuperänimityksen ”Saumur” kalkkipitoisia rinteitä. Vuonna 2018 alue kattaa 19 Maine-et-Loiren departementin kuntaa, 2 Deux-Sèvres’n departementin kuntaa ja 9 Viennen departementin kuntaa. Pohjoisessa sitä rajoittaa Loire, etelästä pohjoiseen sen halki kulkee Thouet’n laakso ja sen sivujoen jokilaakso Dive. Tämä jokiverkosto on hionut maisemaa peräkkäisiksi rinteiksi, joiden saaman auringonvalon määrä vaihtelee ja joiden korkeus vaihtelee 40 ja 110 metrin välillä.

Viininviljely on muovannut maisemaa ja täyttänyt sen auringonvalolla säilyttäen samalla kukkuloiden huipulla erilaisista puulajeista koostuvia metsiä, joissa kasvaa pääosin tammia ja kastanjapuita. Viininviljelylohkojen sydämessä nousee näkyviin tuuletushormi keskellä valtavia onkaloita, joista on joskus irrotettu kiviä talojen rakentamiseen ja hyödynnetty sientenviljelytiloilla. Maisemaa leimaavat viinitarhojen ja arkkitehtuurin välinen harmonia, viininviljelykylien välinen tiivis vuorovaikutus ja viinitarhojen vieressä sijaitsevat porvariston varakkaat talot, joiden julkisivut on koristeltu patsain. Nämä vaikuttavan valkoiset ja Anjou Blanc’n alueelle luonteenomaiset talot ovat osaltaan vaikuttaneet alueellisen luonnonpuiston muodostumiseen ja sen luokittelemiseen Unescon maailmanperintökohteeksi.

Rypäleiden korjaamiseen tarkoin rajattujen viljelylohkojen maaperä on kehittynyt Turonia-kauden eri muodostelmille, joissa on rendzinaa ja vaihtelevan paksuista kalkkipitoista ruskomaata. Niitä peittävät paikoitellen kukkuloiden huipulla nuorempien muodostelmien, kuten Senon- tai Eoseeni-kauden, hiekka ja savi. Tämän maaperän lämpöominaisuudet ovat hyvät, sen hydrologiset olot ovat kohtuulliset, eikä siinä ole minkäänlaisia merkkejä hydromorfisuudesta.

Saumurois’n alueen ilmasto on valtamerellinen. Viinitarhojen länsipuolella sijaitsevat Mauges’n vuoristoalueet tuovat oman vivahteensa tälle valtamerelliselle ominaispiirteelle Föhn-tuulen vaikutuksen myötä. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 600 millimetriä, ja alueella on tyypillisesti kosteita tuulia, kun taas Mauges’n kukkuloilla sademäärä on yli 800 millimetriä. Nämä sademäärän erot ovat vielä suuremmat viiniköynnösten kasvukautena, etenkin kesäkuusta lähtien aina sadonkorjuuaikana. Loirella ja sen sivujoilla on myös suuri merkitys, sillä sadonkorjuun aikana ne lisäävät aamusumun esiintymistä. Maantieteellisen alueen eteläosassa sijaitseva ”Seuil du Poitou” tuo hieman välimerellisiä vivahteita, jotka näkyvät Loiren rannoilla kenties yllättäen vastaan tulevalla kasvillisuudella (esimerkiksi rautatammet, oliivipuut, mantelipuut). Vuotuinen keskilämpötila on suhteellisen korkea (noin 12° C).

b) Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Saumoirs’n alueella harjoitetusta viininviljelystä on todisteita jo 800-luvulta, mutta se kehittyi erityisesti 1500-luvulla hollantilaisten kauppiaiden saapumisen myötä. He arvostivat sitä, että nämä viinit soveltuivat kuljettavaksi meriteitse, ja onnistuivat saamaan chenin B ‐lajikkeen laadulle tunnustusta alueen ulkopuolella. Tuohon aikaan viinien eri laatuja perusteltiin viiniköynnösten hoitotavalla: rannikkoalueille tarkoitettuja viinejä tuottavat viiniköynnökset leikattiin lyhyiksi, toisin kuin köynnökset, joista valmistettiin viinejä Pariisiin vietäväksi. Kyseinen lajike vaikuttaa olevan alun perin peräisin tältä viininviljelyalueelta. Tämän kestävän lajikkeen potentiaali vaihtelee voimakkaasti sen maaperän mukaan, johon se istutetaan.

Viininviljelijät ymmärsivät myös hyvin nopeasti, että kyseisen lajikkeen korjuu kannattaa suorittaa rypäleiden ollessa hyvin kypsiä ja erikoistekniikoilla. Kreivi Odart kirjoitti vuonna 1845 lajikkeita käsittelevässä kirjoituksessaan ”Traité des cépages”: ”Tähän on myös lisättävä se edellytys, ettei lajiketta pidä korjata ennen kuin se on ylittänyt kypsymisajankohtansa, kuten tapahtuu pyhäinpäivän tienoilla, kun sen sateiden pehmentämä kuori on niin kypsä, että se irtoaa itsestään. ” On siis tärkeää, että korjattavat rypäleet ovat ylikypsiä. André Jullien tarkensi vuonna 1816 kaikkien tunnettujen viinitarhojen pinnanmuodoista kirjoittamassaan tekstissä ”Topographie de tous les vignobles connus”, että: ”Hyvillä viinitarhoilla satoa korjataan useaan otteeseen: kahdesta ensimmäisestä leikkuusta saadaan kaikkein kypsimpiä rypäleitä, joista valmistetaan ulkomaille lähetettäviä viinejä, kun taas kolmannen leikkuun rypäleistä valmistetaan viinejä omassa maassa nautittavaksi.”

Nimi ”Coteaux de Saumur” on lähtöisin keskiajalta, mutta alun perin se määritteli maantieteellistä aluetta, johon kuuluivat Loirea reunustavat kunnat, Saumurista (joka liitettiin yhteen Dampierren kanssa) Montsoreauhon. Lisäksi siihen liitettiin Thouet’n oikeanpuoleisella rannalla sijaitsevat kunnat. Vuonna 1865 Pierre-Aimé Millet de la Turtaudière kirjoitti teoksessaan ”Indicateur de Maine-et-Loire”: ”Coteaux de Saumur ‐valkoviinien rypäleet korjataan erityisesti Dampierren, Souzayn, Parnayn, Turquant’n ja Montsoreaun kunnissa. Erinomaisen laadukkaat ja ensiluokkaisiksi tunnustetut samanväriset viinit ”Chacé”, ”Varrains”, ”Brézé” ja ”Saint Cyr” kannattaa kuitenkin luokitella yhteen ja samaan kategoriaan”. Tämä maantieteellisen alueen määritelmä enteili sitä, että se sisällytettäisiin tarkistetun alkuperänimityksen ”Coteaux de Saumur” tunnustamista koskevaan asetukseen.

2 Tietoja tuotteen laadusta ja ominaispiirteistä

Coteaux de Saumur ‐viineille on ominaista niiden hieno maku, jossa yhdistyvät usein valkoisten kukkien tai tuoreiden tai kandeerattujen hedelmien hienostuneet aromit. Ne tuovat mieleen Loiren maisemien pehmeyden. Niiden suutuntumassa sekoittuvat sopivasti raikkauden ja pehmeyden tuntu, joka nousee esiin tietyn hentouden, eleganssin ja vivahteikkuuden alta. Rakenne on tasapainoinen ja takaa sen erinomaisen soveltuvuuden vanhentamiselle, ja usein siihen muodostuu vahan ja hunajan vivahteita.

3 Syy- ja seuraussuhteet

Suhteellisen lämmin ja kuiva ilmasto yhdistettynä kalkkipitoiseen liitumaiseen maaperään antavat sille hyvän läpäisevyyden ja edistävät säännöllistä mutta ei liiallista vedensaantia. Tämän ansiosta paikallinen lajike ”chenin B” on kyennyt kasvamaan kaikkein eniten auringonvaloa saavilla rinteillä. Tämä pinnanmuodostus, joka on tärkeä tekijä tarkistetun alkuperänimityksen ”Coteaux de Saumur” saaneiden viinien tuotannon kannalta, takaa sen, että rypäleet tuulettuvat hyvin, ja edistää siten köynnöksessä olevien rypäleiden konsentroitumista ja jalohomeen (Botrytis cinerea) kehittymistä. Loirella ja sen sivujoilla on myös suuri merkitys, sillä sadonkorjuun aikana ne lisäävät jalohomeelle tärkeän aamusumun esiintymistä.

Viininviljelijät ymmärsivät pian chenin B ‐lajikkeen hallinnan merkityksen. J. Guyot kirjoitti vuonna 1876 Ranskan viininviljelyä käsittelevässä esittelyssään ”Viticulture de la France” Saumur-lajikkeesta seuraavaa: ”Koon vaikutusta viinin laatuun ei pidä aliarvioida. On kuitenkin tunnustettava, etteivät hienostuneimmat rypäleet muodostu pelkästään leikkaustapansa vaan myös maaperänsä ja sijaintinsa ansiosta”.

Rajattuun viljelyalueeseen luokitellaan siis ainoastaan rinteillä sijaitsevat viljelylohkot. Nämä olosuhteet edellyttävät kasvin optimaalista hoitoa, tuotannon elinvoimaisuuden ja potentiaalin hallintaa, minkä merkitystä vähän tuottava viljelytoiminta sekä kasville soveltuva leikkaaminen korostavat. Kuten perinteisesti on tehty, rypäleet korjataan käsin useassa eri vaiheessa, kun ne ovat saavuttaneet ylikypsyyden jalohomeen tai köynnöksessä olevien rypäleiden luonnollisen konsentroitumisen seurauksena.

Lukuisat kirjoitukset todistavat Saumurin viinien tunnettuutta. Bourdigné puhui vuonna 1529 viinitarhoista ”Nooan mestariteoksena”. Tästä tulee erityisesti mieleen bretagnelaisten ja normandialaisten kiintymys näihin tuotteisiin. Vuonna 1618 Jean Hiret ei puolestaan epäröinyt luokitella näitä viinejä Ranskan parhaimmiksi valkoviineiksi. Mutta siinä missä Saumurin viinit hurmasivat runoilijoita, kapetingit (erityisesti Saint-Louis) ja Plantagenet’n hallitsijasuku olivat niiden erinomaisia suosijoita. Henri II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen kuningaskunnan kukoistuksen vaikutuksesta nämä viinit saatiin tarjolle kaikkein hienoimpiin pöytiin. André Jullien luokitteli vuonna 1816 kirjoittamassaan teoksessa ”Topographie de tous les vignobles connus” Saumurin viinit ensimmäiseen kategoriaan ja kirjoitti: ”Saumurin alueen hyvin valoisat rinteet tuottavat täyteläisiä ja hyvin alkoholipitoisia viinejä, jotka kestävät hyvin kuljetuksen meritse, ja niissä on hieno ja hyvä maku.” Lisäksi hän kirjoitti: ”Maineen ja Normandiaan suuntautuvat viinilähetykset kulkevat osin Mayennen kautta ja Pariisiin ja Orléansiin Loiren kautta. Ulkomaille suuntautuvat lähetykset kulkevat alas jokea Nantesiin asti, josta ne jatkavat matkaa määränpäähänsä. ”

Saumurin viinitarhat, joiden kehitys on ollut sidoksissa jokien kautta harjoitettavaan kaupankäyntiin, tuottavat väistämättä omaleimaisia ja laadukkaita viinejä. Tätä laatututkimusta on tuotu esiin useissa kirjoituksissa, kuten kreivi Odart kirjoitti vuonna 1845 lajikkeita käsittelevässä tutkimuksessaan ”Traité des cépages” ja Victor Rendu vuonna 1857 viiniköynnösoppia käsittelevässä teoksessaan ”Ampélographie Française”. Niissä mainittiin jo tuolloin chenin B ‐lajikkeen peräkkäisinä valikoivina poimintoina suoritettava myöhäinen sadonkorjuu, jonka ansiosta Loiren rantojen hyvät valkoviinit ovat niittäneet mainetta. Vuonna 2010 Coteaux de Saumurin maine on edelleen hyvin vahva. Tätä harvinaisen ja kalliin tuotteen kaupan pitäminen on toteutettu pääasiassa joillekin asiantunteville ja intohimoisille kuluttajille suoramyyntinä.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat Maine-et-Loiren departementin kunnat muodostavat vuoden 2018 virallisen geokoodin perusteella viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen: Artannes-sur-Thouet, Brossay, Doué-en-Anjou (Doué-la-Fontainen, Forgesin ja Montfortin liitoskuntien entiset alueet), Montreuil-Bellay, Rou-Marson, Saint-Just-sur-Dive.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

— Vapaaehtoiset merkinnät kirjoitetaan etiketteihin kirjaimilla, joiden koko saa olla sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksinkertainen verrattuna kirjainkokoon, jolla tarkistettu alkuperänimitys on kirjoitettu.

— Tarkistettuun alkuperänimitykseen voidaan lisätä maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” tuote-eritelmässä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti tämän maantieteellisen nimityksen käyttämiseksi. Maantieteellinen nimitys ”Val de Loire” voidaan kirjoittaa kirjainkoolla, joka on sekä korkeudeltaan että leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa kirjainkoosta, jolla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

— Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienimmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että

— että kyseessä on kiinteistörekisterialue ja

— että paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Tämän kiinteistörekisterialueen nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c4b2e678-3a96-45e9-8ed0-5fe4f53729b3

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2