EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.11.2016 COM(2016) 731 final 2016/0357(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) No 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA Tausta EU:n keskeisin tavoite on varmistaa kansalaisten turvallisuus avoimessa Euroopassa. Muuttoliike- ja pakolaiskriisien aiheuttamat paineet sekä terrori-iskut ovat koetelleet EU:n muuttoliike- ja turvallisuusjärjestelmää merkittävästi. EU:n kansalaiset odottavat, että Schengen-alueen ulkorajoja valvotaan tehokkaasti laittoman muuttoliikkeen estämiseksi ja sisäisen turvallisuuden lisäämiseksi. Ulkorajojen valvonnan tehokkuus on oleellinen ennakkoedellytys vapaalle liikkuvuudelle Schengen-alueella ja EU:n ulkorajojen ylittämisen helpottamiselle maailmassa, jossa liikkuminen on arkipäivää. Schengen-rajan ylityksiä on EU:n kansalaisten toimesta vuosittain noin 400 miljoonaa ja EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten toimesta 200 miljoonaa kertaa. Tänä päivänä noin 1,4 miljardia ihmistä noin 60 maasta maailmassa voi matkustaa Euroopan unioniin ilman viisumia. Tämä tarkoittaa, että EU on teollistuneen maailman houkuttelevin matkakohde. Myös EU:n kansalaiset hyötyvät tilanteesta, sillä vastavuoroisuusperiaatteen mukaisesti heidän viisumivapaa matkustamisensa ulkomaille helpottuu. Schengen-maihin matkustavien viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten määrä jatkaa kasvuaan. Schengen-rajan viisumivapaasti ylittävien henkilöiden määrän odotetaan kasvavan vuoteen 2020 mennessä yli 30 prosenttia, 30 miljoonasta (vuonna 2014) 39 miljoonaan. Nämä luvut osoittavat, että on tarpeen perustaa järjestelmä, jolla voidaan saavuttaa viisumijärjestelmää vastaavat tavoitteet eli arvioida ja hallita EU:ssa vieraileviin kolmannen maan kansalaisiin liittyviä mahdollisia laitonta muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevia riskejä, mutta kevyemmin ja vierailijaystävällisemmin EU:n viisumivapauspolitiikan mukaisesti. Komissio totesi 14. syyskuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Lisää turvallisuutta liikkuvuuden maailmassa: parannuksia tiedonvaihtoon terrorismin torjumiseksi ja vahvemmat ulkorajat”, että on tarpeen löytää tasapaino liikkuvuuden varmistamisen ja turvallisuuden parantamisen välille helpotettaessa laillista saapumista Schengen-alueelle ilman viisumia. Viisumivapaus on osoittautunut tärkeäksi välineeksi kumppanuuksien rakentamisessa kolmansien maiden kanssa. Sillä voidaan myös varmistaa tehokkaat järjestelmät palauttamista ja takaisinottoa varten ja lisätä EU:n houkuttelevuutta liiketoiminnan ja matkailun näkökulmasta. Verrattuna niihin kolmannen maan kansalaisiin, joilta vaaditaan viisumi, toimivaltaisilla raja- ja lainvalvontaviranomaisilla on hyvin vähän tietoa viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista ja heidän mahdollisesti aiheuttamistaan riskeistä ennen näiden saapumista Schengen-rajalle. Tämän tiedoissa olevan puutteen korjaaminen ja viisumivapauden piiriin kuuluviin vierailijoihin kohdistuvan riskinarvioinnin ottaminen käyttöön toisi merkittävää lisäarvoa nykyisille toimenpiteille, joita toteutetaan Schengen-alueen turvallisuuden säilyttämiseksi ja lisäämiseksi, ja sen ansiosta nämä kävijät voisivat hyödyntää viisumivapauttaan täysimääräisesti. Tiedonannossa ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi” esitettiin, miten uuteen tekniikkaan perustuva, tehokas ja yhdennetty ulkorajojen valvonta voidaan saada aikaan hyödyntämällä yhteentoimivuuden koko potentiaalia. Sitä sovellettiin EU:n rajanylitystietojärjestelmää (EES) koskevassa muutetussa säädösehdotuksessa. Rajanylitystietojärjestelmästä annetulla ehdotuksella pyritään nykyaikaistamaan EU:n ulkorajat ylittävien, EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten maahantuloa ja maastapoistumista koskevien tietojen keräämistä ja kirjaamista. Samaan aikaan komissio aloitti EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS-järjestelmä) perustamista koskevan toteutettavuustutkimuksen. ETIAS-järjestelmään on tarkoitus koota tietoja viisumipakosta vapautetuilta kolmannen maan kansalaisilta. Samalla varmistettaisiin sen yhteentoimivuus rajanylitystietojärjestelmän ja EU:n muiden tietojärjestelmien kanssa tieto- ja teknologiainfrastruktuurin kanssa. Jotta voitaisiin varmistaa mahdollisimman hyvä yhteentoimivuus ja resurssien jakaminen, rajanylitystietojärjestelmä ja ETIAS-järjestelmä olisi kehitettävä ja otettava käyttöön yhdessä ja samanaikaisesti. Puheenjohtaja Juncker totesi syyskuussa pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa, että on tärkeä esittää nopeasti ehdotus EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmästä. Komissio ilmoitti, että järjestelmää koskeva säädösehdotus hyväksyttäisiin viimeistään marraskuussa 2016. ETIAS-järjestelmään viitattiin myös Bratislavan etenemissuunnitelmassa. Eurooppa-neuvosto kehotti lokakuussa 2016 komissiota esittämään ETIAS-järjestelmää koskevan ehdotuksen ja korosti tarvetta ”tehdä etukäteistarkastuksia ja tarvittaessa evätä maahanpääsy viisumivaatimuksesta vapautetuilta matkustajilta”. ETIAS-järjestelmän perustamisen syyt ETIAS-järjestelmän on tarkoitus olla automatisoitu järjestelmä, jolla havaitaan Schengen-alueelle saapuviin viisumipakosta vapautettuihin vierailijoihin liittyvät riskit. Esimerkiksi Yhdysvallat, Kanada ja Australia käyttävät jo vastaavanlaisia järjestelmiä ja pitävät niitä keskeisenä osana turvallisuuskehystään. Tällaiset järjestelmät ovat siis jo tuttuja monille eurooppalaisille. ETIAS-järjestelmään kerätään tiedot näistä matkustajista ennen matkan alkamista, jotta tietoja voidaan käsitellä ennakkoon. Tämä antaa matkustajille luottamusta siihen, että he voivat ylittää rajan sujuvasti. Yhdennetyn rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden parantaminen Viisumipakosta vapautetuista Schengen-ulkorajalle saapuvista vierailijoista ei tällä hetkellä saada minkäänlaista ennakkotietoa. Sekä maahanmuuton että turvallisuuden kannalta ennakkotarkastusten tekeminen on selvästi tarpeen, jotta viisumipakosta vapautettuihin Schengen-alueelle matkustaviin vierailijoihin liittyvät riskit voitaisiin havaita. Nykyään rajavartioiden on tehtävä päätös Schengen-alueen ulkorajalla ilman, että heillä on käytettävissään ennakkoarviointia. Vuonna 2014 noin 286 000:lta kolmannen maan kansalaiselta evättiin maahanpääsy 28 jäsenvaltion EU:n ulkorajalla. Suurin osa (81 prosenttia) epäämisistä kirjattiin maaulkorajoilla ja toiseksi suurin osa (16 prosenttia) ilmarajoilla. Noin viidennes epäämisistä johtui voimassa olevan viisumin puuttumisesta, mutta suurin osa liittyi kielteiseen arvioon kolmannen maan kansalaiseen liittyvästä, maahanmuuttoa ja/tai turvallisuutta koskevasta riskistä. Europolin ja eurooppalaisen raja- ja merivartioston riskinarvioinneissa vahvistetaan sekä laittomaan muuttoliikkeeseen että turvallisuuteen liittyvien riskien olemassaolo. Tämän vuoksi ETIAS-järjestelmän keskeinen tehtävä olisi viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten verkkohakemuksen kautta ennen EU:n ulkorajoille saapumistaan toimittamien tietojen tarkistaminen ja sen arviointi, aiheuttavatko nämä kansalaiset tiettyjä laittomaan muuttoliikkeeseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyviä riskejä. Tämä tapahtuisi automaattisesti siten, että jokainen verkkosivuston tai mobiilisovelluksen kautta jätetty hakemus käsiteltäisiin tarkastelemalla sitä EU:n muiden tietojärjestelmien, erityisen ETIAS-seurantalistan ja selvästi määriteltyjen tarkastussääntöjen perusteella. Tarkastelun avulla voitaisiin todeta, ettei mikään tosiseikkoihin perustuva näyttö tai perusteltu syy estä matkustusluvan myöntämistä. ETIAS-järjestelmän myötä eurooppalaiselle raja- ja merivartiostolle annettaisiin valtuudet hoitaa ETIAS-keskusyksikön kautta ETIAS-keskusjärjestelmää, joka on yhdistetty ja integroitu kansalliseen rajavartioinfrastruktuuriin. Automaattisessa käsittelyssä hylätyt hakemukset siirrettäisiin ETIAS-keskusyksikköön eurooppalaiseen raja- ja merivartiostoon, jossa tarkistetaan annettujen tietojen paikkansapitävyys ja todetut kuulutukset nopeasti. Hakemukset, joihin liittyy kuulutus tai joka antaa osuman, toimitetaan eteenpäin yhdelle tai useammalle vastuussa olevalle jäsenvaltiolle. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava eurooppalainen virasto (eu-LISA) kehittäisi ETIAS-tietojärjestelmän ja vastaisi sen teknisestä hallinnoinnista. Europol antaisi panoksensa turvallisuusnäkökohtiin. Vaatimalla kaikilta viisumipakosta vapautetuilta kolmannen maan kansalaisilta voimassa olevan matkustusluvan matkustusmuodosta tai saapumispaikasta riippumatta EU varmistaa, että kaikki vierailijat tarkastetaan ennen saapumista ja samalla noudatetaan heidän viisumivapauttaan. Järjestelmä on erityisen tärkeä maarajoilla, sillä maitse (jalan, autolla, linja-autolla, kuorma-autolla, junalla) saapuvista viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista ei saada matkustajien ennakkotietoja (API-tietoja) tai matkustajarekisteritietoja (PRN-tietoja), kuten ilma- tai meriteitse saapuvista henkilöistä. ETIAS-järjestelmä lujittaa EU:n sisäistä turvallisuutta vastaavasti kahdella tavalla. Ensinnäkin turvallisuusriskin aiheuttavat henkilöt havaitaan ennen kuin he saapuvat Schengen-ulkorajalle, ja toiseksi kansalliset lainvalvontaviranomaiset ja Europol saavat käyttöönsä tietoja, kun tämä on tarpeen erityisesti terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen torjumisen, havaitsemisen tai tutkinnan yhteydessä. Matkustamisen helpottaminen

Viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten on ETIAS-järjestelmän avulla helpompi ylittää Schengenin ulkoraja. ETIAS-lupa myönnettäisiin hakuprosessilla, joka olisi yksinkertainen, edullinen, nopea eikä yleensä edellyttäisi lisätoimia. Muissa maissa (Yhdysvallat, Kanada, Australia) on ollut vastaavia järjestelmiä matkustuslupia varten, ja niiden kokemusten perusteella vähintään 95 prosentissa hakemuksista saataisiin myönteinen vastaus, mistä ilmoitettaisiin hakijoille minuuteissa. Sormenjälkiä tai muita biometrisiä tietoja ei kerättäisi. Lupa olisi voimassa viisi vuotta useita matkoja varten, ja maksu siitä olisi vain 5 euroa. Luvan saaminen ennen matkustamista selkiyttäisi Schengen-alueelle matkustavien viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten tilannetta. Kun hakijat saisivat matkustusluvan, heillä olisi luotettava ennakkotieto omasta kelpoisuudestaan saapua Schengen-alueelle. Tämä on merkittävä parannus matkustajille verrattuna nykytilanteeseen. Vaikka lopullinen päätös Schengen-alueelle pääsystä on edelleen ulkorajojen rajavartijoilla Schengenin rajasäännöstön mukaisesti, ETIAS-järjestelmä vähentää merkittävästi tapauksia, joissa maahantulo evätään rajanylityspaikassa. Rajavartijat pystyvät toteamaan, onko heidän kanssaan asioiva henkilö saanut matkustusluvan ennen rajalle saapumista. Tällä tavoin ETIAS-järjestelmällä myös vähennetään liikenteenharjoittajille koituvia kustannuksia matkustajien palauttamisesta meri- ja ilmarajoilta. Henkilöiltä, joilta lupa on evätty, ei myöskään kulu turhaan aikaa ja rahaa Schengen-alueelle matkustamiseen. Näihin päätöksiin voi hakea muutosta päätöksen tehneessä jäsenvaltiossa, eivätkä ne edellytä pitkiä ja kalliita viisuminhakuprosesseja, kuten muiden vastaavien matkustuslupajärjestelmien kohdalla. ETIAS-järjestelmän päätekijät Määritelmä Ehdotettu EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) on viisumipakosta vapautetuille kolmannen maan kansalaisille tarkoitettu EU:n järjestelmä ulkorajojen ylittämistä varten. Sen avulla voitaisiin määrittää, aiheuttaako kyseisten henkilöiden läsnäolo jäsenvaltioiden alueella laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta tai kansanterveyttä koskevan riskin. Tämän vuoksi matkustusluvasta olisi tehtävä uusi edellytys Schengen-alueelle saapumista varten, ja voimassa olevan ETIAS-matkustusluvan puuttuminen johtaisi siihen, ettei matkustajaa päästetä Schengen-alueelle. Lisäksi liikenteenharjoittajien olisi tarvittaessa tarkastettava, että niiden matkustajalla on voimassa oleva ETIAS-matkustuslupa ennen kuin tämä saa nousta Schengen-maahan vievään liikennevälineeseen. Voimassa oleva matkustuslupa antaisi vierailijalle luotettavan tiedon siitä, että ennen Schengen-rajan ylityspaikalle saapumista tehdyn riskinarvioinnin perusteella hänellä on lähtökohtaisesti oikeus saapua Schengen-alueelle. Rajavartija suorittaisi joka tapauksessa Schengen-rajasäännöstössä edellytetyt rajatarkastukset ja tekisi lopullisen päätöksen maahantulon hyväksymisestä tai epäämisestä. ETIAS-järjestelmän osat olisivat ETIAS-tietojärjestelmä, ETIAS-keskusyksikkö ja kansalliset ETIAS-yksiköt. ETIAS-tietojärjestelmään sisältyisi keskusjärjestelmä hakemusten käsittelyä varten, kussakin jäsenvaltiossa oleva yhdenmukainen kansallinen rajapinta, joka perustuu kaikissa jäsenvaltioissa samoihin teknisiin eritelmiin ja yhdistää kansalliset rajainfrastruktuurit keskusjärjestelmään, keskusjärjestelmän ja yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen välinen suojattu viestintäinfrastruktuuri, julkinen verkkosivusto ja mobiililaitteille tarkoitettu mobiilisovellus, sähköpostipalvelu, suojattu tili, jonka kautta hakijat voivat tarvittaessa antaa lisätietoja ja/tai toimittaa lisäasiakirjoja, liikenteenharjoittajien yhteyskeskus, verkkopalvelu keskusjärjestelmän ja ulkoisten sidosryhmien välistä viestintää varten, ja ohjelmisto, jonka avulla ETIAS-keskusyksikkö ja kansalliset ETIAS-yksiköt voivat käsitellä hakemuksia. ETIAS-tietojärjestelmässä käytetään rajanylitystietojärjestelmän ja sen viestintäinfrastruktuurin laitteisto- ja ohjelmistokomponentteja uudelleen aina kun se on mahdollista ja teknisesti toteutettavissa. Se olisi myös yhteentoimiva muiden ETIAS-järjestelmän käyttämien tietojärjestelmien kanssa. Näitä ovat esimerkiksi viisumitietojärjestelmä (VIS), Europolin tiedot, Schengenin tietojärjestelmä (SIS), Eurodac ja eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä (ECRIS). ETIAS-keskusyksikkö perustetaan osaksi eurooppalaista raja- ja merivartiostoa, ja se kuuluu sen oikeudelliseen ja toimintapoliittiseen kehykseen. Se toimii ympärivuorokautisesti seitsemänä päivänä viikossa, ja sillä on neljä keskeistä tehtävää. 1. Se vastaa, että hakemustiedostoihin ja ETIAS-tietojärjestelmään tallennetut tiedot ovat oikein ja ajan tasalla. 2. Se varmistaa tarvittaessa, että matkustuslupahakemuksista poistetaan kaikenlainen moniselitteisyys, joka koskee hakijan henkilöllisyyttä, jos automatisoidussa prosessissa löytyy osuma. 3. Se määrittelee, testaa, panee täytäntöön, arvioi ja tarkistaa ETIAS-tarkastussääntöjen erityiset riski-indikaattorit kuultuaan ensin ETIAS-arviointilautakuntaa. 4. Se tekee säännöllisesti hakemusten hallintaan ja ETIAS-tarkastussääntöjen täytäntöönpanoon liittyviä tarkastuksia erityisesti perusoikeuksiin, varsinkin yksityisyyteen ja tietosuojaan, kohdistuvien vaikutusten osalta. Kuhunkin jäsenvaltioon perustettaisiinkansallinen ETIAS-yksikkö, jolla olisi päävastuu riskinarviointien tekemisestä ja matkustusluvasta päättämisestä niiden hakemusten osalta, jotka on hylätty automatisoidussa hakuprosessissa. Niillä pitäisi olla riittävät resurssit tehtäviensä hoitamiseen ympärivuorokautisesti seitsemänä päivänä viikossa. Ne kuulisivat tarvittaessa muita kansallisia yksiköitä ja Europolia ja antaisivat lausuntoja muiden jäsenvaltioiden pyynnöstä. Ne toimisivat myös kansallisina keskusyhteyspisteinä pyynnöille, jotka koskevat ETIAS-tietojen tarkastelemista lainvalvontatarkoituksessa, kun on kyse terrorismirikosten tai muiden niiden toimivaltaan kuuluvien vakavien rikosten torjumisesta, havaitsemisesta ja tutkinnasta. Eurooppalaisen raja- ja merivartioston yhteyteen perustettaisiin ETIAS-arviointilautakunta, jolla on neuvoa-antava tehtävä. Siihen kuuluisi edustaja kustakin kansallisesta ETIAS-yksiköstä ja Europolista, ja sitä kuultaisiin riski-indikaattoreiden määrittelystä, arvioinnista ja tarkistamisesta sekä ETIAS-seurantalistan täytäntöönpanosta. Soveltamisala ETIAS-järjestelmää sovelletaan viisumipakosta vapautettuihin kolmannen maan kansalaisiin. Kun kyse on turvallisuutta tai kansanterveyttä koskevaan riskiin liittyvistä tarkistuksista, tämä koskee myös Euroopan unionin kansalaisten ja vapaan liikkuvuuden oikeuden piiriin kuuluvien kolmannen maan kansalaisten perheenjäseniä, jos heillä ei ole oleskelukorttia. ETIAS-järjestelmää ei sovelleta seuraaviin: pitkäaikaisten viisumien haltijat, paikallisen rajaliikenneluvan haltijat, Schengen-alueella sijaitsevien hyvin pienten valtioiden kansalaiset, diplomaattipassien haltijat sekä työtehtävissä olevat laivojen ja lentokoneiden miehistön jäsenet, kolmannen maan kansalaiset, jotka ovat sellaisia EU:n kansalaisten tai unionin lainsäädännön nojalla vapaan liikkuvuuden piiriin kuuluvien kolmannen maan kansalaisten perheenjäseniä, joilla on voimassa oleva oleskelukortti, tunnustetut pakolaiset, kansalaisuudettomat henkilöt tai muut henkilöt, jotka oleskelevat jäsenvaltiossa ja joilla on jäsenvaltion myöntämä matkustusasiakirja. ETIAS-järjestelmää ei sovelleta EU:n kansalaisiin. Tämän vuoksi kolmannen maan kansalaisten, joilla on useita kansalaisuuksia (myös EU:n jäsenvaltion kansalaisuus), on käytettävä EU:n jäsenvaltion myöntämää passia saapuessaan Schengen-alueelle. Paikallisen rajaliikenneluvan haltijat on suljettu pois ETIAS-asetuksen soveltamisalasta siihen asti kun on saatu valmiiksi perusteellinen arvio tähän luokkaan kuuluviin henkilöihin liittyvistä riskeistä paikallista rajaliikennettä koskevan järjestelyn käyttöönotosta jäsenvaltioiden maaulkorajoilla sekä Schengenin yleissopimuksen säännösten muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1931/2006 mukaisesti. Euroopan komissio tarkastelee, olisiko asetusta (EY) N:o 1931/2006 muutettava, jotta voidaan varmistaa, että paikallisen rajaliikenneluvan myöntämisedellytyksillä taataan asianmukainen turvallisuusriskin arviointi siten, etteivät asetuksessa (EY) N:o 1931/2006 ja Schengenin rajasäännöstössä vahvistetut paikallisen rajaliikenneluvan haltijoille tarkoitetut helpotukset vaarannu. Euroopan komissio myös tarkastelee itse luvan turvatekijöitä. Matkustuslupahakemus ja myöntämisprosessi

Säädösehdotuksessa vahvistetaan yksityiskohtaisesti käytännön vaiheet ja matkustusluvan myöntämis- tai epäämisprosessi. Seuraavassa kuviossa esitetään, millainen prosessi on viisumipakosta vapautetun kolmannen maan kansalaisen näkökulmasta. Kuvio 1: Matka ETIAS-järjestelmän mukaisesti Verkkohakemus Hakija tekee ennen aiottua matkaa verkkohakemuksen tätä varten tarkoitetulla verkkosivustolla tai mobiilisovelluksessa. Hakijaa pyydetään ilmoittamaan seuraavat tiedot: –sukunimi, etunimi tai -nimet, syntymäsukunimi, kutsumanimi tai -nimet, syntymäaika, -paikka ja -maa, sukupuoli, nykyinen kansalaisuus, hakijan vanhempien etunimet, kotiosoite; –matkustusasiakirja; –mahdolliset muut kansalaisuudet; –tiedot pysyvästä asuinpaikasta; –sähköpostiosoite ja puhelinnumero; –suunniteltu ensimmäinen maahantulojäsenvaltio; –tiedot koulutuksesta ja nykyisestä ammatista; –vastaukset tiettyihin taustakysymyksiin (sairaudet, jotka voivat aiheuttaa epidemian, tai muut infektiotaudit tai tarttuvat loistaudit, rikosrekisteri, oleskelut sota-alueilla ja mahdolliset aiemmat palauttamiset rajoille tai määräykset poistua EU:n jäsenvaltion alueelta) –jos hakija on alaikäinen, hänestä vastuussa olevan henkilön henkilöllisyys; –jos hakemuksen toimittaa muu henkilö kuin hakija, kyseisen henkilön henkilöllisyys ja tiedot (mahdollisesta) tämän edustamasta yrityksestä; –Kun kyse on EU:n kansalaisten tai vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvien kolmannen maan kansalaisten perheenjäsenistä, joilla ei ole oleskelukorttia: asema perheenjäsenenä, sen perheenjäsenen henkilöllisyystiedot, johon hakijalla on yhteys ja sukulaisuussuhde. Hakemuksen täyttämiseen verkossa ei kuluisi periaatteessa yli kymmentä minuuttia. Kysymyksiin vastaamiseen tarvittaisiin ainoastaan voimassa oleva passi. ETIAS-järjestelmään hyväksyttäisiin hakijan puolesta esitettyjä hakemuksia, jos viisumipakosta vapautetut kolmannen maan kansalaiset eivät voi itse luoda hakemusta (esimerkiksi iän, lukutaitotason tai tietotekniikan käytön mahdollisuuksien tai taitojen puutteen vuoksi). Tällöin kolmas henkilö voi tehdä hakemuksen, mikäli hänen henkilöllisyytensä ilmoitetaan hakemuksessa. Kaukaa matkustavat hakijat ostavat lipun yleensä verkosta tai matkatoimiston kautta. Molemmat vaihtoehdot edellyttävät tietotekniikan käyttöä. Tämän vuoksi hakijalla on suora pääsy teknologiaan, jota tarvitaan ETIAS-hakemuksen tekemiseen, tai mahdollisuus pyytää matkatoimistoa tekemään hakemus puolestaan.

Maksun suorittaminen Kun hakemus on valmis, kaikilta yli 18-vuotiailta hakijoilta peritään viiden euron maksu hakemusta kohti. Kyseessä olisi euromääräinen sähköinen maksu luottokortilla tai muulla maksutavalla. Käytettävissä olevat maksutavat voidaan täsmentää myöhemmässä vaiheessa, jotta niihin voidaan sisällyttää uusia ja ajantasaisia maksuvälineitä ja ottaa huomioon tekniikan kehitys ja maksuvälineiden saatavuus. Näin ei aiheuteta esteitä viisumivapauden piiriin kuuluville kolmannen maan kansalaisille, joilla ei ole käytettävissään tiettyjä maksuvälineitä ETIAS-lupaa hakiessaan. Maksun hoitaisi pankki tai rahoituksen välittäjä. Maksun suorittamiseen tarvittavat tiedot annettaisiin ainoastaan rahaliikennettä hoitavalle yritykselle, eikä niitä käsiteltäisi ETIAS-järjestelmässä hakemuksen yhteydessä. ETIAS-hakemus lähtisi automaattisesti eteenpäin heti, kun maksu on vastaanotettu. Hakemuksen käsittely Hakemuksen arviointi- ja päätöksentekoprosessi alkaisi välittömästi sen jälkeen kun vahvistus maksun suorittamisesta on saatu. Hakemuksen käsittely olisi automaattinen. Tarvittaessa ETIAS-keskusyksikkö ja kansallinen ETIAS-yksikkö tai kansalliset ETIAS-yksiköt käsittelisivät sen manuaalisesti. Vaihe 1 – Automatisoitu käsittely Tässä automatisoidussa vaiheessa käsitellään henkilötietoihin, matkustusasiakirjoihin ja taustakysymyksiin annettuihin vastauksiin liittyviä tietoja. Keskusjärjestelmä tekee minuuteissa hakijan ilmoittamista tiedoista täysin automatisoidun ristiintarkastuksen suhteessa muihin tietojärjestelmiin, ETIAS-järjestelmän seurantalistaan ja selkeästi määriteltyihin tarkastussääntöihin. Kuvio 2: Automatisoitu hakuprosessi Automatisoidun prosessin tarkoituksena on varmistaa, –ettei hakijalla ole jo ennestään muita voimassa olevia matkustuslupia, etteivät hakemuksessa annetut matkustusasiakirjaa koskevat tiedot vastaa toista matkustuslupahakemusta, johon on liitetty eri henkilötiedot ja ettei hakija tai matkustusasiakirja vastaa evättyä, kumottua tai mitätöityä matkustuslupahakemusta (ETIAS); –ettei hakijasta ole tehty maahantulon epäämistä koskevaa kuulutusta (SIS) ja/tai ettei hakemuksessa käytetty matkustusasiakirja vastaa kadonneeksi, varastetuksi tai mitätöidyksi ilmoitettua matkustusasiakirjaa (SIS ja Interpolin SLTD-tietokanta); –ettei hakijasta ole annettu kuulutusta eurooppalaisen pidätysmääräyksen perusteella tai kuulutusta henkilönä, jota etsitään hänen pidättämisekseen luovutustarkoituksessa (SIS); –ettei hakijaa ole ilmoitettu nyt tai aiemmin sallitun oleskeluajan ylittäneeksi henkilöksi eikä häneltä ole evätty maahanpääsyä (rajanylitystietojärjestelmä); –ettei hakijalta ole evätty viisumihakemusta viisumitietojärjestelmässä (VIS – tämä koskisi sellaisten maiden kansalaisia, joille on myönnetty viisumivapaus enintään viisi vuotta sitten, ja hakijoita, joilla on enemmän kuin yksi kansalaisuus); –että hakija ja hakemuksessa annetut tiedot vastaavat Europolin tietoihin tallennettuja tietoja; –että laitonta muuttoliikettä koskevista riskeistä on tehty riskinarviointi erityisesti sen osalta, onko hakijasta tehty palauttamispäätös tai maastapoistamispäätös sen jälkeen, kun hänen hakemuksensa kansainvälisestä suojelusta on peruutettu tai hylätty (EURODAC) –ettei hakijalla ole rikosrekisteriä (ECRIS); –ettei Interpol ole tehnyt hakijasta tai hänen matkustusasiakirjoistaan kuulutusta (TDAWN).

Automatisoidulla prosessilla varmistettaisiin myös, ettei hakija ole ETIAS-seurantalistalla, ja tarkistettaisiin, onko hakija vastannut myöntävästi johonkin ETIAS-taustakysymykseen. ETIAS-keskusjärjestelmässä käytetään hakemustiedoston arviointiin selkeästi määriteltyjä tarkastussääntöjä. Ne muodostuvat algoritmista, jonka avulla ETIAS-hakemustiedostoon tallennettuja tietoja verrataan laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskeviin erityisiin riski-indikaattoreihin. ETIAS-keskusyksikkö määrittelee erityiset riski-indikaattorit kuultuaan ETIAS-arviointilautakuntaa (ks. jäljempänä). Laittomaan muuttoliikkeeseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvät riskit määräytyvät seuraavien perusteella: –rajanylitystietojärjestelmän tilastot, jotka koskevat tiettyjen kolmansien maiden kansalaisten ryhmien poikkeavia osuuksia tapauksista, joissa sallittu oleskeluaika on ylitetty tai maahanpääsy evätty; –ETIAS-tilastot, jotka koskevat laittomaan muuttoliikkeeseen, turvallisuuteen tai kansanterveyteen liittyvien riskien perusteella evättyjä matkustuslupia tietyissä kolmansien maiden kansalaisten ryhmissä; –rajanylitystietojärjestelmän ja ETIAS-järjestelmän tuottamat tilastot, jotka osoittavat vastaavuuden hakulomakkeella kerättyjen tietojen ja niiden tapausten, joissa oleskeluaika on ylitetty tai maahanpääsy evätty, välillä; –jäsenvaltioiden toimittamat tiedot, jotka koskevat turvallisuusriski-indikaattoreita tai kyseisten jäsenvaltioiden havaitsemia uhkia; –jäsenvaltioiden ja Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen (ECDC) toimittamat tiedot erityisistä kansanterveysriskeistä. Nämä tarkastussäännöt ja laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevat riski-indikaattorit ovat kohdennettuja, oikeasuhteisia ja erityisiä. Sääntöihin käytetyt tietokokonaisuudet eivät saa missään olosuhteissa perustua henkilön rotuun tai etniseen alkuperään, poliittisiin mielipiteisiin, uskonnolliseen tai filosofiseen vakaumukseen, ammattiliiton jäsenyyteen eivätkä sukupuolista käyttäytymistä tai suuntautumista koskeviin tietoihin. Jos automatisoidussa prosessissa ei tule esiin osumia tai lisäanalyysiä edellyttäviä tietoja, matkustuslupa annetaan automaattisesti, ja hakijalle ilmoitetaan tästä sähköpostitse. Tällaisen myönteisen vastauksen saa selvästi suurin osa (oletettavasti yli 95 prosenttia) hakijoista, ja tieto siitä toimitetaan hakijalle minuuteissa maksun suorittamisen jälkeen. Jos automatisoidussa prosessissa tulee esiin osuma tai lisäanalyysiä edellyttäviä seikkoja, hakemuksen käsittelyä jatketaan manuaalisesti. Vaihe 2 (tarvittaessa) – ETIAS-keskusyksikön toteuttama manuaalinen käsittely Jos automaattisessa käsittelyssä tulee esiin osuma muista tietojärjestelmistä, ETIAS-seurantalistasta tai erityisistä riski-indikaattoreista, tai siinä ei kyetä tekemään päätöstä, koska hakijan henkilöllisyydestä on epävarmuutta, ETIAS-keskusyksikkö käsittelee hakemuksen seuraavaksi manuaalisesti. ETIAS-keskusyksikkö tarkistaa hakemuksen automaattisessa prosessissa ilmoitettuja tietoja käyttäen poistaakseen moniselitteisyydet, jotka liittyvät hakijan henkilöllisyyteen. Myös tämä saattaa johtaa myönteiseen päätökseen hakemuksesta 12 tunnin kuluessa. Jos käsittelyssä vahvistetaan osuma, hakemus siirretään kansalliseen ETIAS-yksikköön jäsenvaltioon, jonka hakija on ilmoittanut hakemusprosessissa ensimmäiseksi maahantulojäsenvaltioksi. ETIAS-keskusyksikön tarkistamista hakemuksista myönteisen päätöksen saa arvioilta 3–4 prosenttia . Näin ollen loput 1–2 prosenttia ETIAS-hakemuksista, jotka ovat tuottaneet yhden tai useamman osuman, siirretään kansalliselle ETIAS-yksikölle manuaalista käsittelyä ja päätöksen tekemistä varten. Vaihe 3 (tarvittaessa) – suunnitellun ensimmäisen maahantulojäsenvaltion kansallisen ETIAS-yksikön suorittama manuaalinen käsittely Jos ETIAS-keskusjärjestelmän automaattisessa prosessissa hakujen kohteena olleista tietokannoista tai ETIAS-seurantalistasta löytyy (vahvistettu) osuma ja/tai tulee esiin, että hakija vastaa tarkastussääntöjä, hakemus siirretään kansallisille ETIAS-yksiköille. ETIAS-järjestelmä osoittaisi hakemuksen tietylle jäsenvaltiolle automatisoidusti, ja se lähetettäisiin matkustajan hakulomakkeessa ilmoittamaan suunniteltuun ensimmäiseen maahantulojäsenvaltioon. Kun hakemus on siirretty vastuussa olevalle kansalliselle ETIAS-yksikölle, tämän olisi arvioitava hakemustiedosto ja ilmoitettava 72 tunnin kulussa hakemuksen jättämisestä hakijalle tehdystä (kielteisestä tai myönteisestä) päätöksestä. Vastuussa olevan kansallisen ETIAS-yksikön tehtävänä olisi arvioida laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta tai kansanterveyttä koskevat riskit ja päättää, myönnetäänkö vai evätäänkö matkustuslupa. Hakijalla on kielteisen vastauksen saatuaan aina oikeus hakea siihen muutosta. Muutosta haettaisiin siinä jäsenvaltiossa, joka on tehnyt hakemusta koskevan päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Lisäksi on tarkoitus ottaa käyttöön erityinen menettely, jossa kansallinen ETIAS-yksikkö voi antaa alueellisesti ja ajallisesti rajoitetun matkustusluvan humanitaarisista syistä, kansallisen edun vuoksi tai kansainvälisten velvoitteiden takia.

Jos vastuussa oleva kansallinen ETIAS-yksikkö ei pysty matkustajan hakulomakkeessa antamien tietojen perusteella päättämään, myöntääkö vai epääkö se matkustusluvan, se voi pyytää hakijalta lisää tietoja tai/tai asiakirjoja. Pyyntö toimitettaisiin hakijalle sähköpostitse, ja siinä esitettäisiin selvästi, mitä puuttuvia tietoja ja/tai asiakirjoja on toimitettava. Nämä tiedot olisi toimitettava seitsemän työpäivän kuluessa, ja kansallisen ETIAS-yksikön olisi käsiteltävä ne 72 tunnin kuluessa siitä, kun matkustaja on ne toimittanut. Hakija voidaan poikkeustapauksissa kutsua sähköpostitse haastatteluun asuinmaassaan sijaitsevaan konsulaattiin. Kun kansallinen ETIAS-yksikkö arvioi manuaalisesti vastuualueeseensa kuuluvia hakemuksia, se saa käyttää tietoja, jotka ovat saatavilla kansallisissa tietokannoissa tai muissa sen käytettävissä olevissa hajautetuissa järjestelmissä. Tässä prosessissa kuultaisiin myös muiden jäsenvaltioiden ja Europolin vastuuviranomaisia, jotka myös saisivat pääsyn asianomaisiin lisätietoihin tai -asiakirjoihin, jos ne ovat vastuussa tiedoista, jotka ovat tuottaneet osuman muiden tietojärjestelmien kanssa tehdyn ristiintarkastuksen aikana. Kuultujen jäsenvaltioiden kansalliset ETIAS-yksiköt antaisivat tämän jälkeen hakemuksesta 24 tunnin kuluessa myönteisen tai kielteisen perustellun lausunnon, joka talletettaisiin hakemustiedostoon. Jos yksi tai useampi kuulemiseen osallistunut kansallinen ETIAS-yksikkö antaa hakemuksesta kielteisen lausunnon, vastuujäsenvaltio epää matkustusluvan. Tämän manuaalisen käsittelyn yhteydessä on hyvin tärkeää, että toimivaltaisilla lainvalvontaviranomaisilla on pääsy asiaa koskeviin ja selkeästi määriteltyihin tietoihin ETIAS-järjestelmässä, kun tämä on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten estämiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi. Pääsy viisumitietojärjestelmässä (VIS) oleviin tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittautunut tehokkaaksi tavaksi auttaa tutkijoita merkittävästi tapauksissa, jotka liittyvät ihmiskauppaan, terrorismiin ja huumekauppaan. Viisumitietojärjestelmä ei kuitenkaan sisällä tietoja viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista. Tänä globalisoituneen rikollisuuden aikana voi olla tarpeen, että lainvalvontaviranomaiset pääsevät tarkastelemaan ETIAS-järjestelmän tuottamaa tietoa tietyn tutkinnan yhteydessä kootakseen todisteita ja tietoja, jotka liittyvät rikoksesta epäiltyyn henkilöön tai rikoksen uhriin. ETIAS-järjestelmään tallennetut tiedot saattavat olla tarpeen myös terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen tekijän tunnistamiseksi erityisesti, kun on toimittava kiireellisesti. Pääsy ETIAS-tietoihin näitä tarkoituksia varten myönnettäisiin ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten esittämän perustellun pyynnön jälkeen. Pyyntöä tarkastelisi ennalta tuomioistuin tai muu viranomainen, joka takaa täyden riippumattomuuden ja puolueettomuuden. Poikkeuksellisen kiireellisissä tapauksissa lainvalvontaviranomaisten voi olla ratkaisevan tärkeää saada henkilötiedot välittömästi, jotta voitaisiin estää vakava rikos tai tällaiseen rikokseen syyllistyneet voitaisiin asettaa syytteeseen. Tällöin ETIAS-järjestelmästä saatuja henkilötietoja tarkastellaan mahdollisimman nopeasti sen jälkeen, kun toimivaltaisille viranomaisille on myönnetty pääsy niihin. Jotta voidaan estää se, että lainvalvontaviranomaiset tekevät järjestelmällisiä hakuja ETIAS-järjestelmästä, pääsy ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin annettaisiin ainoastaan erityistapauksissa silloin, kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä ETIAS-järjestelmään vain, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että pääsyn avulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä ETIAS-järjestelmään ainoastaan, jos aiemmat haut kaikista jäsenvaltion asianomaisista kansallisista tietokannoista ja Europolin tietokannoista eivät ole tuottaneet haettuja tietoja. Jos hakemus käsitellään manuaalisesti Europolin tiedoista löytyneen osuman seurauksena, vastuujäsenvaltion kansallinen ETIAS-yksikkö kuulisi Europolia sen toimivaltaan kuuluvissa asioissa. Tällöin kyseisen jäsenvaltion kansallinen ETIAS-yksikkö toimittaisi Europolille kuulemista varten tarvittavat asiaan liittyvät tiedot hakemustiedostosta ja osumasta (osumista) sekä hakijan toimittamat lisätiedot ja -asiakirjat. Europol antaisi perustellun lausunnon 24 tunnin kuluessa. Kansallinen ETIAS-yksikkö lataa lopullista päätöstä koskevat tiedot keskusjärjestelmään. Kun järjestelmä ilmoittaa päätöksestä hakijalle, hänelle kerrotaan tarvittaessa, mikä kansallinen viranomainen on ollut vastuussa hänen matkustuslupansa käsittelystä ja sitä koskevan päätöksen tekemisestä. ETIAS-keskusjärjestelmä ja -keskusyksikkö sekä kansallinen ETIAS-yksikkö pitävät kirjaa toteutetuista tietojenkäsittelytoimenpiteistä. Kirjatuissa tiedoissa mainittaisiin päivämäärä ja kellonaika, hakemusten automatisoidussa käsittelyssä käytetyt tiedot ja tarkistamisen aikana löytyneet osumat. Matkustuslupaa koskevasta myönteisestä tai kielteisestä päätöksestä annettaisiin perustelut ja selitykset. Päätöksen tehnyt taho tallentaa päätöksen perusteluineen kyseiseen ETIAS-hakemustiedostoon. Lopullisen päätöksen tekee kaikissa tapauksissa kansallinen ETIAS-yksikkö kahden viikon kuluessa siitä, kun hakemus on vastaanotettu keskusjärjestelmään. Vastaus hakijoille Hakijat saisivat voimassa olevan matkustusluvan ja luvan numeron tai luvan epäämisperusteet sähköpostitse . Matkustuslupa olisi voimassa viisi vuotta (tai passin voimassaolon päättymispäivään asti). Jos matkustuslupa evättäisiin, hakijalle kerrottaisiin, mikä kansallinen viranomainen on ollut vastuussa käsittelystä ja matkustuslupaa koskevan päätöksen tekemisestä, ja hänelle toimitettaisiin tiedot muutoksenhaussa noudatettavasta menettelystä. Liikenteenharjoittajien tarkistus Liikenteenharjoittajan on tarkistettava ennen matkustajien nousua liikennevälineeseen, onko viisumipakosta vapautetuilla kolmannen maan kansalaisilla voimassa oleva ETIAS-matkustuslupa. Tämä voidaan tehdä verkkorajapinnan avulla tai muulla mobiiliteknisellä ratkaisulla. Jos matkustajalta, jolla on voimassa oleva matkustuslupa, evättäisiin maahanpääsy, liikenteenharjoittaja olisi edelleen vastuussa matkustajan palauttamisesta takaisin alkuperäiseen lähtöpaikkaan. Liikenteenharjoittajalle ei kuitenkaan aiheutuisi seuraamuksia. Jos sellaisen matkustajan, jolla ei ole voimassa olevaa matkustuslupaa ja jolta evätään tämän vuoksi maahanpääsy, sallitaan nousta liikennevälineeseen, liikenteenharjoittaja olisi edelleen vastuussa matkustajan palauttamisesta takaisin alkuperäiseen lähtöpaikkaan, ja sille aiheutuisi myös seuraamuksia. Schengen-alueen rajanylityspaikalle saapuminen Kun matkustaja saapuu rajanylityspaikalle, rajavartija lukee matkustusasiakirjan tiedot sähköisesti osana tavanomaista rajavalvontaprosessia. Tämä käynnistää Schengen-rajasäännöstön mukaisesti kyselyn eri tietokantoihin, esimerkiksi ETIAS-järjestelmään, joka antaa ajantasaisen tiedon matkustuslupatilanteesta. ETIAS-tiedosto itsessään ei ole rajavartijan käytettävissä rajatarkastusta varten. Jos voimassa olevaa matkustuslupaa ei ole, rajavartijan on evättävä pääsy Schengen-alueelle ja saatettava rajavalvontaprosessi loppuun tilanteen edellyttämällä tavalla. Matkustaja ja maahanpääsyn epääminen kirjattaisiin rajanylitystietojärjestelmään rajanylitystietojärjestelmää koskevan asetuksen mukaisesti. Jos voimassa oleva matkustuslupa on, rajavalvontaprosessi toteutetaan Schengen-rajasäännöstön mukaisesti. Tämän prosessin tuloksena matkustaja joko saa luvan tulla Schengen-alueelle tai häneltä evätään maahanpääsy Schengen-rajasäännöstössä määriteltyjen edellytysten mukaisesti. Matkustusluvan kumoaminen tai mitätöinti Myönnetty matkustuslupa on kumottava tai mitätöitävä heti, kun käy ilmi, etteivät sen myöntämisedellytykset ole täyttyneet myöntämishetkellä tai eivät täyty enää, erityisesti kun on vakavia perusteita uskoa, että matkustuslupa on saatu vilpillisesti. Kumoamis- tai mitätöintipäätöksen tekevät periaatteessa sen jäsenvaltion viranomaiset, jolla on hallussaan kumoamiseen tai mitätöintiin johtavat todisteet, tai hakijan ilmoittaman ensimmäisen maahantulojäsenvaltion kansallinen ETIAS-yksikkö.

Erityisesti kun annetaan uusi SIS-kuulutus maahantulon epäämistä varten, SIS-järjestelmä antaa tiedon ETIAS-keskusjärjestelmään, joka puolestaan tarkistaa, vastaako tämä uusi kuulutus voimassa olevaa matkustuslupaa. Jos vastaa, kuulutuksen antanut jäsenvaltio saa tiedon tästä välittömästi, ja sen on kumottava matkustuslupa. Europolin rooli Europol antaa oman panoksensa lisäarvoon, jonka ETIAS-järjestelmä tarjoaa EU:n sisäiseen turvallisuuteen. Tämä kuvastaa Europolin roolia EU:n tiedon keskuksena ja keskeisenä turvallisuusyhteistyön välineenä lujitetussa sääntelykehyksessä. ETIAS-luvan hakijoiden toimittamat tiedot ristiintarkastetaan vertaamalla niitä Europolin hallussa oleviin tietoihin henkilöistä, joiden epäillään tehneen rikoksen tai osallistuneen rikoksen tekemiseen, jotka on tuomittu tällaisesta rikoksesta, tai joiden tapauksessa on tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä tai perusteltua syytä uskoa, että he tekevät tällaisen rikoksen. Europol on ainutlaatuisessa asemassa, sillä se pystyy yhdistämään tietoja, joita ei ole yksittäisten jäsenvaltioiden saatavilla tai muissa EU:n tietokannoissa. Tämän vuoksi Europol on mukana ETIAS-tarkastussääntöjen määrittelyssä ETIAS-arviointilautakuntaan osallistumisen kautta. Europol myös hallinnoi ETIAS-seurantalistaa osana tietojaan. Kansalliset ETIAS-yksiköt voivat myös kuulla Europolia toteuttaessaan jatkotoimia automatisoidun ETIAS-käsittelyn aikana löytyneen osuman johdosta tapauksissa, jotka kuuluvat Europolin toimivaltaan. Tämän ansiosta kansalliset ETIAS-yksiköt voivat hyötyä Europolin käytettävissä mahdollisesti olevista tiedoista arvioidessaan sellaisen henkilön ETIAS-hakemusta, joka saattaa aiheuttaa turvallisuusuhan. Europol voi myös pyytää ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuihin tietoihin tutustumista erityistapauksessa, jossa Europol tukee jäsenvaltioiden toimia terrorismirikosten tai muiden Europolin toimivaltaan kuuluvien vakavien rikosten torjumisessa, havaitsemisessa ja tutkimisessa. Tekninen ETIAS-infrastruktuuri ETIAS tarjoaisi teknisen infrastruktuurin, jonka avulla –hakijat voivat syöttää kuhunkin matkustuslupahakemukseen tarvittavat tiedot verkossa sekä saada asianmukaista ohjeistusta epävarmoissa tapauksissa; –ETIAS-keskusjärjestelmä voi luoda, päivittää ja poistaa matkustuslupahakemuksen sekä hakemuksen käsittelyä varten kerätyt tiedot siihen asti kun luvan antamista tai epäämistä koskeva päätös on tehty; –ETIAS-keskusjärjestelmä voi käsitellä hakijan henkilötiedot kyselyn tekemiseksi tietyistä tietokannoista ja hakea niissä olevat hakijaa koskevat tiedot hakemuksen arviointia varten; –rajavartijat pääsevät hakijan matkustuslupatilannetta koskeviin tietoihin millä tahansa Schengen-rajanylityspaikalla lukemalla tiedot matkustusasiakirjan konelukukentästä tai hakemuksen numeron perusteella; –liikenteenharjoittajat voivat tarkistaa matkustuslupatilanteen käyttämällä ainoastaan matkustusasiakirjan konelukukentässä olevia tietoja tai hakemalla hakemuksen numeron perusteella; –ETIAS-keskusyksikkö ja kansalliset ETIAS-yksiköt voivat hallinnoida hakemusten käsittelyprosessia, esimerkiksi vaihtaa tietoja toisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisten kanssa ja lähettää hakijoille ilmoituksia; –ETIAS-keskusyksikkö ja kansallisten ETIAS-yksikköjen henkilöstö ja toimivaltaiset viranomaiset voivat tuottaa tilastoja anonymisoituja tietoja käyttäen siten, ettei yksittäisten henkilöiden tunnistaminen ole mahdollista rajaamalla tilastot koskemaan hyvin pientä ryhmää. ETIAS-järjestelmän teknisen infrastruktuurin on annettava nopeasti vastaukset rajavalvontatoimiin ja liikenteenharjoittajille ympärivuorokautisesti seitsemänä päivänä viikossa 99,9-prosenttisella saatavuudella. ETIAS-tietojärjestelmään on myös varmistettava parhaat mahdolliset turvasuojaukset siltä varalta, että joku tunkeutuu tiedostoihin, saa tietoja käyttönsä ja paljastaa ne asiattomille henkilöille, sekä korruption ja tietojen eheyden menetyksen varalta. Tämän vaatimuksen noudattamista edistetään ottamalla käyttöön turvallisuussuunnitelma täytäntöönpanotoimenpiteeksi. Tietojen säilytysaika Yleissääntö on, että ETIAS-hakemusten tietoja säilytetään viisi vuotta matkustusluvan viimeisimmästä käytöstä tai viimeisimmästä matkustusluvan epäämistä, peruuttamista tai kumoamista koskevasta päätöksestä. Tämä säilytysaika vastaa sellaisen rajanylitystietojärjestelmän tietueen säilytysaikaa, jolle on annettu maahantulolupa ETIAS-matkustusluvan perusteella. Tällä säilytysaikojen yhtenäistämisellä varmistetaan, että tieto maahantulosta ja siihen liittyvästä matkustusluvasta säilytetään yhtä kauan, ja se on lisätekijä ETIAS-järjestelmän ja rajanylitystietojärjestelmän yhteentoimivuudessa. Tietojen säilytysaikojen yhtenäistäminen on tarpeen, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä tarvittavat Schengenin rajasäännöstön ja ETIAS-järjestelmän edellyttämät riskianalyysit. Säilytysajan avulla myös vähennetään uudelleenkirjaamisia, ja se hyödyttää kaikkia matkustajia. Säilytysajan päätyttyä ETIAS-hakemustiedosto poistettaisiin automaattisesti ja kokonaisuudessaan. Yhteentoimivuus ja resurssien jakaminen rajanylitystietojärjestelmän kanssa Ehdotettuun asetukseen sisältyy perusperiaate, jonka mukaan ETIAS-järjestelmän perustana on yhteentoimivuus hakujen kohteena olevien tietojärjestelmien (rajanylitystietojärjestelmä, SIS, VIS, Europolin tiedot, Eurodac ja ECRIS) kanssa ja niitä, erityisesti rajanylitystietojärjestelmää, varten kehitettyjen komponenttien uudelleenkäyttö. Tästä lähestymistavasta koituu myös merkittäviä säästöjä ETIAS-järjestelmän käyttöönotossa ja toiminnassa. ETIAS-järjestelmällä ja rajanylitystietojärjestelmällä olisi yhteinen kolmannen maan kansalaisten henkilötietorekisteri, ja lisätietoja saataisiin ETIAS-hakemuksesta (esim. tiedot asuinpaikasta, vastaukset taustakysymyksiin, IP-osoite) ja rajanylitystietojärjestelmän rajanylitystiedoista, jotka talletettaisiin erikseen mutta joista olisi linkki tähän yhteiseen tunnistustiedostoon. Tämä lähestymistapa vastaa täysin 6. huhtikuuta 2016 annetussa tiedonannossa ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi” ehdotettua yhteentoimivuusstrategiaa. Siihen sisältyisi myös kaikki asianmukaiset tietosuojatakeet.

Seuraavat rajanylitystietojärjestelmän komponentit jaettaisiin tai käytettäisiin uudelleen: –kaukoverkolla (toteutetaan virtuaalisena verkkona; tällä hetkellä Testa-ng, joka yhdistää jäsenvaltioiden kansalliset verkkoalueet keskustason verkkoalueeseen) on riittävästi kapasiteettia välittämään ETIAS-viestejä kansallisten infrastruktuurien ja keskusjärjestelmän välillä; –yhdenmukaista kansallista rajapintaa käytetään myös ETIAS-viestien käsittelyyn; kyseessä on eu-LISAn kehittämä ja käyttämä geneerinen järjestelmä, joka tarjoaa useita viestipalveluja kansallisten rajavalvonnan infrastruktuureiden ja keskusjärjestelmän välillä; –tekniset välineet, joiden avulla liikenteenharjoittajat voivat tehdä kyselyn Schengen-alueelle matkustavien viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten ETIAS-tilanteesta, käyttävät samoja palveluja kuin rajanylitystietojärjestelmä; –teknisissä välineissä, joiden avulla hakijat voivat tehdä hakemuksia ETIAS-järjestelmään (verkkoliittymä tai mobiilialusta), käytetään rajanylitystietojärjestelmää varten perustettua infrastruktuuria, jonka kautta matkustajat voivat tarkistaa, kuinka paljon luvallista oleskeluaikaa heillä on jäljellä. Kehitys- ja toimintavaiheen kustannukset ETIAS-järjestelmän kehittämiskustannuksiksi arvioidaan 212,1 miljoonaa euroa, ja vuotuisten toimintakustannusten arvioidaan olevan keskimäärin 85 miljoonaa euroa. ETIAS-järjestelmä olisi taloudellisesti omavarainen, sillä vuotuiset toimintakustannukset katettaisiin maksutuloilla. Ehdotukseen liittyvät voimassa olevat säännökset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/399, annettu 9 päivänä maaliskuuta 2016, henkilöiden liikkumista rajojen yli koskevasta unionin säännöstöstä (Schengenin rajasäännöstö) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 767/2008 viisumitietojärjestelmästä (VIS) ja lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeja koskevasta jäsenvaltioiden välisestä tietojenvaihdosta (VIS-asetus) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1987/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rajanylitystietojärjestelmän (EES) perustamisesta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ulkorajat ylittävien kolmansien maiden kansalaisten maahantuloa, maastalähtöä ja pääsyn epäämistä koskevien tietojen rekisteröimiseksi ja edellytysten määrittämisestä pääsylle EES:n tietoihin lainvalvontatarkoituksissa sekä asetuksen (EY) N:o 767/2008 muuttamisesta, COM(2016) 194 final Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 603/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, Eurodac-järjestelmän perustamisesta sormenjälkien vertailua varten kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön johonkin jäsenvaltioon jättämän kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määrittämisperusteiden ja -menettelyjen vahvistamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 604/2013 tehokkaaksi soveltamiseksi sekä jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja Europolin esittämistä, Eurodac-tietoihin lainvalvontatarkoituksessa tehtäviä vertailuja koskevista pyynnöistä sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta annetun asetuksen (EU) N:o 1077/2011 muuttamisesta Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston puitepäätöksen 2009/315/YOS muuttamisesta kolmansien maiden kansalaisia koskevan tietojenvaihdon ja eurooppalaisen rikosrekisteritietojärjestelmän (ECRIS) osalta sekä neuvoston päätöksen 2009/316/YOS korvaamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1077/2011 vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston perustamisesta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/1624, annettu 14 päivänä syyskuuta 2016, Eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/399 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 863/2007, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2007/2004 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 515/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa ja päätöksen N:o 574/2007/EY kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/794, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) sekä neuvoston päätösten 2009/371/YOS, 2009/934/YOS, 2009/935/YOS, 2009/936/YOS ja 2009/968/YOS korvaamisesta ja kumoamisesta. 2.KUULEMISET JA VAIKUTUSTENARVIOINTI

Intressitahojen kuuleminen ETIAS-järjestelmää koskeva ehdotus on laadittu toteutettavuustutkimuksen pohjalta. Komissio on koonnut tutkimusta varten jäsenvaltioiden asiantuntijoiden näkemyksiä rajavalvonnasta ja -turvallisuudesta. ETIAS-ehdotuksen pääkohdista keskusteltiin myös yhteentoimivuutta käsittelevässä korkean tason asiantuntijaryhmässä, joka perustettiin 6. huhtikuuta 2016 annetun vahvempia ja älykkäämpiä tietojärjestelmiä koskevan tiedonannon jatkotoimena. Lisäksi on kuultu lento-, meri- ja rautatieliikenteen harjoittajia sekä niiden EU:n jäsenvaltioiden edustajia, joilla on maaulkoraja. Toteutettavuustutkimuksessa kuultiin myös perusoikeusvirastoa. Vaikutusten arviointi ETIAS-säädösehdotus perustuu kesä-lokakuussa 2016 toteutetun toteutettavuustutkimuksen tuloksiin. 3.EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotettujen toimien lyhyt kuvaus ETIAS-järjestelmän tarkoitus, toiminnot ja vastuualueet määritellään säädösehdotuksessa. Ehdotuksessa annetaan eurooppalaiselle raja- ja merivartiostolle valtuudet perustaa ETIAS-keskusyksikkö ja hallinnoida sitä. Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavalle eurooppalaiselle virastolle (eu-LISA) annetaan valtuudet kehittää järjestelmä ja varmistaa sen operatiivinen hallinnointi. Europolilla on merkittävä rooli ETIAS-järjestelmän turvallisuustavoitteiden saavuttamisessa. Tämän vuoksi ehdotukseen sisältyy asetusten (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624, (EU) N:o 1077/2011 ja (EU) 2016/794 muuttaminen vastaavasti. Vastaavista muutoksista niitä EU:n järjestelmiä koskeviin asetuksiin, joista ETIAS-järjestelmä tekee kyselyjä, annetaan erilliset komission ehdotukset. Säädösehdotuksessa vahvistetaan ETIAS-järjestelmän osatekijät. Teknisistä ja toiminnallisista yksityiskohdista sovitaan myöhemmin täytäntöönpanopäätöksissä, joissa komissio säätää seuraavia seikkoja koskevista lisätoimenpiteistä ja -säännöistä: –yhteentoimivuuden luominen ja sen korkean tason rakenne; –verkkosivustoa koskevat eritelmät ja edellytykset; –tietojen syöttäminen; –eri tietoluokkien määrittely; –tietoihin pääsy; –hakujen kohteena olevien tietojärjestelmien määrittely; –tarkastussääntöjen määrittely; –tietojen muuttaminen, poistaminen ja poistaminen ennen määräaikaa; –tietojen kirjaaminen ja kirjattuihin tietoihin pääsy; –suorituskykyvaatimukset, myös teknisten laitteiden vähimmäiseritelmät.

Oikeusperusta Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohta. Se on asianmukainen oikeusperusta, kun määritellään jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskevia toimenpiteitä tarkemmin, kehitetään vaatimuksia ja menettelyjä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava tarkastaessaan henkilöitä näillä rajoilla, ja määritellään toimenpiteitä yhdennetyn ulkorajojen valvonnan asteittaiseksi käyttöön ottamiseksi. Lisäksi ehdotuksessa käytetään oikeusperustana 87 artiklan 2 kohdan a alakohtaa, jonka perusteella pääsy tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on mahdollinen tiukoin edellytyksin. Tähän toiseen, lainvalvontatarkoituksiin tarkoitettua pääsyä koskevaan oikeusperustaan sovelletaan samaa tavallista lainsäätämismenettelyä, jota sovelletaan 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan nojalla. Europolin tehtävien luettelon muuttamisen osalta ehdotuksen oikeusperustana on myös 88 artiklan 2 kohdan a alakohta. Toissijaisuusperiaate Ehdotettu aloite kuuluu SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan b alakohdan soveltamisalaan, sillä sen mukaan Euroopan unionilla on toimivalta toteuttaa toimenpiteitä, jotka koskevat henkilöihin kohdistuvia tarkastuksia sekä tehokasta valvontaa jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämisen yhteydessä. Nykyinen jäsenvaltioiden ulkorajojen ylittämistä koskeva EU:n lainsäädäntö ei tarjoa mahdollisuuksia viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten automatisoituun, koordinoituun ja yhtenäiseen ennakkovalvontaan. Tämän vuoksi jäsenvaltiot eivät voi soveltaa yhteisiä Schengen-sääntöjä yhdenmukaisesti ja koordinoidusti. Tilanne aiheuttaa selkeän rajatylittävän ongelman, sillä viisumipakosta vapautetut kolmannen maan kansalaiset voivat vapaasti valita, missä maassa he tulevat ensimmäisen kerran Schengen-alueelle, ja näin välttää tietyt tarkastukset tietyillä rajanylityspaikoilla. . Samaan tapaan kuin viisumin hakijoista, myös viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista olisi oltava saatavilla tietoja, jotta henkilöiden turvallisuus- ja maahantulotarkastuksia sekä EU:n ulkorajojen valvonnan yleistä laatua voitaisiin parantaa. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa näitä tavoitteita yksinään, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaan unionin toiminnassa ei saa ylittää sitä, mikä on tarpeen sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetulla aloitteella kehitetään Schengenin säännöstön määräyksiä sen varmistamiseksi, että kaikki jäsenvaltiot, jotka ovat poistaneet tarkastukset sisärajoilla, soveltavat ulkorajoilla yhteisiä sääntöjä samalla tavalla. Se luo välineen, jonka avulla Euroopan unioni voi varmistaa, että laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevien riskien arviointiin liittyviä sääntöjä sovelletaan yhtä johdonmukaisesti viisumipakosta vapautettuihin kolmannen maan kansalaisiin kuin viisumipakon alaisiin kolmannen maan kansalaisiin kaikissa jäsenvaltioissa. Siinä myös säädetään lainvalvontaviranomaisten mahdollisuudesta tehdä hakuja ETIAS-keskusjärjestelmään tallennetuista tiedoista, kun tämä on tarpeen terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen torjumiseen, havaitsemiseen tai tutkimiseen liittyvässä erityistapauksessa. Kun aiemmat haut kansallisista ja Europolin tietokannoista eivät ole tuottaneet haettuja tietoja, ETIAS tarjoaa tällaisessa tilanteessa kansallisille lainvalvontaviranomaisille ja Europolille nopean, tarkan, suojatun ja kustannustehokkaan tavan kohdistaa tutkintaa viisumipakosta vapautettuihin kolmannen maan kansalaisiin, joita epäillään terrorismista tai muista vakavista rikoksista (tai jotka ovat niiden uhreja). Toimivaltaiset viranomaiset voivat näin tarkastella sellaisten viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten ETIAS-hakemustiedostoja, joita epäillään tällaisista vakavista rikoksista (tai jotka ovat niiden uhreja). Ehdotus sisältää kaikki asianmukaiset tietosuojatoimet, ja se on oikeasuhteinen henkilötietojen suojan osalta. Siinä noudatetaan tietojen minimoinnin periaatetta, se sisältää tiukat tietoturvasäännökset, eikä siinä edellytetä tietojen käsittelyä pidempään kuin on ehdottoman tarpeellista, jotta järjestelmä toimii ja saavuttaa tavoitteensa. Kaikki suojatoimet ja mekanismit, joita tarvitaan kolmannen maan kansalaisten perusoikeuksien tehokkaaksi suojelemiseksi, otetaan huomioon ja toteutetaan täysimääräisesti (ks. perusoikeuksia koskeva jakso jäljempänä). EU:n tasolla ei tarvita lisämekanismeja tai yhdenmukaistamista, jotta järjestelmästä tulisi toimiva; näin ollen ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Tässä ehdotuksessa perustetaan keskitetty järjestelmä, jonka kautta jäsenvaltiot voivat tehdä keskenään yhteistyötä Schengen-ulkorajojen valvonnassa. Tämä edellyttää yhteistä rakennetta ja yhteisiä toimintasääntöjä. Ehdotuksessa säädetään säännöistä, jotka koskevat viisumipakosta vapautettuihin kolmannen maan kansalaisiin kohdistuvia laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevia riskinarviointitarkastuksia ennen heidän saapumistaan rajalle sekä järjestelmään pääsyä (esimerkiksi lainvalvontaa varten). Nämä säännöt ovat yhtenäiset kaikille jäsenvaltioille. Lisäksi keskusjärjestelmää hallinnoi eurooppalainen raja- ja merivartiosto. Tämän vuoksi ainoastaan asetuksella voidaan saavuttaa nämä tavoitteet täysimääräisesti, joten se olisi valittava oikeudelliseksi välineeksi. Perusoikeudet Ehdotetulla asetuksella on vaikutuksia perusoikeuksiin, erityisesti seuraaviin: oikeus ihmisarvoon (EU:n perusoikeuskirjan 1 artikla), oikeus vapauteen ja turvallisuuteen (perusoikeuskirjan 6 artikla), yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen (perusoikeuskirjan 7 artikla), henkilötietojen suoja (perusoikeuskirjan 8 artikla), oikeus turvapaikkaan (perusoikeuskirjan 18 artikla), suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa (perusoikeuskirjan 19 artikla), syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla), lapsen oikeudet (perusoikeuskirjan 24 artikla) ja oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin (perusoikeuskirjan 47 artikla).

ETIAS-järjestelmän täytäntöönpanolla on myönteinen vaikutus turvallisuuden korkeaa tasoa koskevaan oikeutettuun julkiseen etuun. Schengenin ulkorajan ylittävien viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten aiheuttaman turvallisuusriskin paremmalla ja tarkemmalla määrittämisellä tuetaan (erityisesti alaikäisiä koskevan) ihmiskaupan ja rajatylittävän rikollisuuden havaitsemista. Yleisemminkin se helpottaa niiden henkilöiden tunnistamista, joiden oleskelu Schengen-alueella aiheuttaa turvallisuusuhan. Näin ollen ETIAS-järjestelmä edistää Schengen-alueella olevien kansalaisten turvallisuutta ja EU:n sisäistä turvallisuutta. Kaikilla viisumipakosta vapautetuilla kolmannen maan kansalaisilla on syrjimätön pääsy ETIAS-järjestelmän hakumenettelyyn, ja siinä varmistetaan, etteivät päätökset missään olosuhteissa perustu henkilön rotuun tai etninen taustaan, poliittisiin mielipiteisiin, uskontoon tai filosofiseen vakaumukseen, seksuaaliseen käyttäytymiseen tai suuntautumiseen. ETIAS-järjestelmä tarjoaa takeet hakemuksen tehneelle henkilölle siitä, että hänellä on käytettävissään tietoja ja tehokkaat oikeussuojakeinot. Jotta turvataan oikeus henkilötietojen suojaan, ehdotus sisältää kaikki asianmukaiset keinot henkilötietojen suojaamiseksi erityisesti tietoihin pääsyssä, joka olisi rajattava tiukasti tämän asetuksen tarkoituksiin. Ehdotuksessa on säädetty myös yksilön muutoksenhakuoikeudesta, erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja samoin kuin riippumattomien julkisten viranomaisten toteuttamasta tietojenkäsittelytoiminnan valvonnasta. Myös rajoittamalla edellä mainittujen tietojen säilytysaikaa edistetään henkilötietojen suojaa perusoikeutena. Ehdotuksen mukaan kansalliset lainvalvontaviranomaiset ja Europol voivat tarkastella ETIAS-keskusjärjestelmän tietoja terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista varten. Kuten perusoikeuskirjan 52 artiklan 1 kohdassa säädetään, oikeutta henkilötietojen suojaan voidaan rajoittaa vain siten, että rajoitus soveltuu asetetun tavoitteen saavuttamiseen eikä mene pidemmälle kuin on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. Myös Euroopan ihmisoikeussopimuksen 8 artiklan 2 kohdassa todetaan, että julkinen viranomainen voi puuttua henkilön yksityisyyden suojaa koskevaan oikeuteen, jos puuttuminen on tarpeellista kansallisen tai yleisen turvallisuuden kannalta tai rikollisuuden torjumiseksi. Tätä periaatetta noudatetaan myös tässä ehdotuksessa. Lisäksi unionin tuomioistuin on todennut, että terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjuminen ja varsinkin järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuminen ovat tosiaankin äärimmäisen tärkeitä yleisen turvallisuuden varmistamisen kannalta. Tämän toiminnan tuloksellisuus voi riippua suuresti modernin tietotekniikan ja tutkintatekniikoiden käytöstä, ja siksi pääsyn myöntäminen henkilötietoihin juuri näitä erityistarkoituksia varten voi tarpeen vaatiessa olla perusteltua. Näistä syistä ehdotus on täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukainen siltä osin kuin on kyse oikeudesta henkilötietojen suojaan. Se on sopusoinnussa myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan kanssa, joka takaa jokaiselle oikeuden henkilötietojensa suojaan. Ehdotuksessa säädetään ETIAS-järjestelmään pääsystä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten matkustuslupaa hakiessaan toimittamien tietojen tarkastelemista varten. Vaikka VIS-järjestelmässä on jo samankaltaista tietoa viisuminhaltijoista tai -hakijoista, viisumipakosta vapautetuista kansalaisista ei ole tällaisia tietoja missään muussa EU:n tietokannassa. Rikollisuus globalisoituu, kun talous globalisoituu. Kansainväliset rikollisjärjestöt kehittävät toimintaansa yli rajojen. Esimerkiksi ihmiskauppa, ihmisten salakuljetus ja laittomien tuotteiden salakuljetus edellyttävät useita rajanylityksiä. VIS-järjestelmään tallennetut tiedot ovat tärkeä tiedonlähde rikollista toimintaa harjoittavia kolmannen maan kansalaisia koskevassa rikostutkinnassa, mikä näkyy VIS-järjestelmän käytön lisääntymisenä lainvalvontatarkoituksessa. Järjestelmä on myös tehokas ja hyödyllinen. Tällaisia tietoja ei kuitenkaan ole tällä hetkellä käytettävissä viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista. Tarjoamalla mahdollisuus ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen tarkasteluun terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi voidaan siis täyttää viisumipakosta vapautettuihin kolmannen maan kansalaisiin liittyvää tietoaukkoa ja päästä tarvittaessa ETIAS-hakemustiedostossa oleviin tietoihin. Lisäksi koska matkustuslupa on voimassa yleensä viisi vuotta, kansallisten lainvalvontaviranomaisten tai Europolin pääsy tarkastelemaan ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja voi olla tarpeen, jos henkilöön ja terroritekoon tai muuhun vakavaan rikokseen liittyvä tieto tulee saataville vasta sen jälkeen, kun kyseiselle henkilölle on myönnetty matkustuslupa. ETIAS-keskusjärjestelmän tarkastelu terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi rajoittaa oikeutta henkilötietojen suojaan. Ehdotuksessa säädetään tehokkaista suojakeinoista tämän rajoittamisen vaikutusten lieventämiseksi. Näitä ovat –Toimivaltaisille viranomaisille annetun harkintavallan laajuuden ja sen käyttötapojen selkeä määrittäminen. ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen tarkastelu lainvalvontatarkoituksissa voidaan sallia vain terrorismin torjumisesta annetussa neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS ja eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä annetussa neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS määriteltyjen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi ja ainoastaan, jos se on tarpeen erityistapauksessa. ETIAS-järjestelmässä olevia tietoja ei pääse tarkastelemaan, jos kyseessä ei ole vakava rikos, tai pelkästään järjestelmällistä tai massamittaista tietojen vertailua varten. –Lainvalvontatarkoituksessa myönnettävää pääsyä koskevien pyyntöjen perustelut: Nimetyt lainvalvontaviranomaiset ja Europol voivat pyytää päästä tarkastelemaan ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja vain, jos on perusteltua syytä olettaa, että näin voidaan merkittävästi edistää kyseessä olevan rikoksen torjumista, havaitsemista tai tutkimista. –Riippumaton tarkistus ennen tietojen tarkastelua: Pyynnöistä, jotka koskevat ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen tarkastelua erityistapauksissa terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, tehdään riippumaton tarkistus sen toteamiseksi, täyttyvätkö ne tiukat edellytykset, joita sovelletaan lainvalvontatarkoituksessa esitettyihin pyyntöihin päästä tarkastelemaan ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja. Riippumattoman tarkistuksen tekee ennalta tuomioistuin tai viranomainen, joka antaa takeet täysimääräisestä riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta ja johon ei kohdistu mitään suoraa tai välillistä ulkoista vaikutusta. –Tietojen minimointi käsittelyn rajoittamiseksi sen tarkoituksen kannalta vähimpään mahdolliseen käsittelyyn: Kaikki ETIAS-hakemustiedostoon tallennetut tiedot eivät ole käytettävissä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseen, havaitsemiseen tai tutkimiseen. Tietyt tietoelementit eivät ole käytettävissä, koska niiden merkitys rikostutkinnalle on vähäinen (esimerkiksi tiedot henkilön koulutuksesta tai siitä, saattaako hän aiheuttaa riskin kansanterveydelle). Tietyt muut tietoelementit (esimerkiksi tiedot nykyisestä ammatista) ovat käytettävissä ainoastaan, jos juuri niiden tarkastelun tarpeellisuus perustellaan nimenomaisesti, kun esitetään perustelut lainvalvontatarkoituksessa pyydetylle pääsylle, ja jos riippumaton tarkistus vahvistaa tarkastelun tarpeellisuuden. –ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettujen tietojen tarkastelu viimeisenä keinona: Kansalliset lainvalvontaviranomaiset ja Europol voivat pyytää ETIAS-keskusjärjestelmään tallennetun tiedon tarkastelua ainoastaan, jos aiemmat haut kaikista jäsenvaltion asianomaisista kansallisista tietokannoista ja Europolin tietokannoista eivät ole tuottaneet haettuja tietoja. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tämä ehdotus perustuu toteutettavuustutkimuksen jälkeen ensisijaiseksi katsottuun ETIAS-järjestelmän vaihtoehtoon. On arvioitu, että sitä varten tarvitaan 212,1 miljoonaa euroa. Tässä summassa on otettu huomioon myös lainvalvontatarkoituksissa myönnettävän pääsyn tarjoaminen. Rahoitustuella katetaan sekä järjestelmän keskuskomponenttien kustannukset monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloaikana (113,4 miljoonaa euroa; varat käytetään EU:n tasolla kehittämis- ja käyttökustannuksiin ja niitä hallinnoidaan välillisesti) että kustannukset, jotka syntyvät siitä, että jäsenvaltioiden nykyiset kansalliset rajainfrastruktuurit integroidaan ETIAS-järjestelmään yhdenmukaisten kansallisten rajapintojen (NUI) välityksellä (92,3 miljoonaa euroa; näitä varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa). Kohdentamalla rahoitustukea kansallisiin integroimiskustannuksiin varmistetaan, ettei kansallisesti vaikea taloustilanne vaaranna tai viivästytä hankkeita. Kehittämisvaiheessa (2018–2020) komissio käyttää yhteensä 4,2 miljoonaa euroa (näitä varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa) menoihin, jotka liittyvät toimiin jäsenvaltioissa. Vuodesta 2020, kun uusi järjestelmä on toiminnassa, jäsenvaltioiden tuleviin käyttökustannuksiin voitaisiin myöntää tukea sisäisen turvallisuuden rahaston alaisista kansallisista ohjelmista, joiden varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Toiminta kuitenkin alkaa vasta meneillään olevan monivuotisen rahoituskehyksen lopussa. Tulevaa rahoitusta olisi tämän vuoksi käsiteltävä seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytävissä neuvotteluissa. Sekä eu-LISA että eurooppalainen raja- ja merivartiosto tarvitsevat lisää henkilöstö- ja rahoitusresursseja ETIAS-asetuksen mukaisten uusien tehtäviensä hoitamiseen. Eu-LISAn kohdalla kehittämisvaihe alkaa vuonna 2018, kun taas eurooppalainen raja- ja merivartiosto tarvitsee lisää resursseja pystyäkseen hoitamaan operatiivisen vaiheen. Tämä edellyttää resurssien lisäämistä vaiheittain vuoden 2020 jälkipuoliskolta alkaen. Kuten edellä 1 jaksossa todetaan, ETIAS tuottaa vuodesta 2020 tuloja maksuista. Tulojen erityisluonteen takia ehdotetaan, että ne katsotaan ulkoisiksi käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. Hakemusten määrää koskevien tämänhetkisten arvioiden perusteella maksutulot kattavat reilusti ETIAS-järjestelmän suorat kehittämis- ja käyttökustannukset. Tämän ansiosta on mahdollista rahoittaa älykkäät rajat -pakettiin liittyviä vastaavia menoja. 5.LISÄTIEDOT Osallistuminen

Tämä ehdotus perustuu Schengenin säännöstöön sikäli, että ehdotus koskee ulkorajojen ylittämistä. Tästä syystä on otettava huomioon seuraavat vaikutukset eri pöytäkirjoihin ja assosioituneiden maiden kanssa tehtyihin sopimuksiin: Tanska: Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa (N:o 22) olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu neuvostossa sellaisten toimenpiteiden antamiseen, joita ehdotetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla. Koska tämä asetus perustuu Schengenin säännöstöön, Tanska päättää pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti: Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu asetukseen (EU) 2016/399 (Schengenin rajasäännöstö) eivätkä muihinkaan ”Schengenin säännöstönä” yleisesti tunnettuihin oikeudellisiin välineisiin eli säädöksiin, joiden avulla organisoidaan ja tuetaan tarkastusten poistamista sisärajoilla, ja rinnakkaistoimenpiteisiin, jotka koskevat ulkorajoilla tehtäviä tarkastuksia. Kyseiset jäsenvaltiot jättäytyvät näiden toimenpiteiden ulkopuolelle seuraavan oikeusperustan mukaisesti: Schengenin säännöstön sisällyttämisestä osaksi Euroopan unionia tehdyn pöytäkirjan 4 ja 5 artikla; Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 29 päivänä toukokuuta 2000 tehty neuvoston päätös 2000/365/EY; sekä Irlannin pyynnöstä saada osallistua joihinkin Schengenin säännöstön määräyksiin 28 päivänä helmikuuta 2002 tehty neuvoston päätös 2002/192/EY. Tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, ja tästä syystä Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen antamiseen, se ei sido niitä eikä sitä sovelleta niihin. Unionin tuomioistuimen asiassa C-482/08, Yhdistynyt kuningaskunta v. Euroopan unionin neuvosto (ECLI:C:2010:631), antaman tuomion mukaisesti todetaan, että se, että tämän asetuksen oikeusperustana on sopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohta ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohta yhdessä 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan kanssa, ei vaikuta edellä mainittuun johtopäätökseen. Tämä johtuu siitä, että pääsy tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on ETIAS-järjestelmän perustamisen liitännäistoimi. Islanti ja Norja: Neuvosto on tehnyt Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan kanssa sopimuksen niiden osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Sopimuksessa määrättyjä menettelyjä on sovellettava, koska tämä ehdotus perustuu sopimuksen liitteessä A määriteltyyn Schengenin säännöstöön. Sveitsi: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Liechtenstein: Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen. Kroatia, Kypros, Bulgaria ja Romania: Tämän ETIAS-järjestelmän perustamisesta annettavan asetuksen perustana ovat asetuksen (EU) 2016/399 6 artiklassa kuvatut maahantuloedellytykset. Euroopan unioniin liittyvien jäsenvaltioiden oli sovellettava tätä säännöstä liittymisestä alkaen.



2016/0357 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) No 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 ja (EU) 2016/1624 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan b ja d alakohdan, 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Komissio esitti 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät rajaturvallisuuden ja sisäisen turvallisuuden tueksi”, että EU:n on tarpeen lujittaa ja parantaa tietojärjestelmiään, tietorakennetta ja tietojenvaihtoa rajaturvallisuuden, lainvalvonnan ja terrorismintorjunnan aloilla. Siinä korostetaan tarvetta parantaa tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Siinä myös vahvistetaan mahdolliset vaihtoehdot nykyisten järjestelmien etujen maksimoimiseksi ja tarvittaessa uusien, täydentävien järjestelmien kehittämiseksi edelleen olemassa olevien tietoaukkojen korjaamiseksi. (2)Komission 6 päivänä huhtikuuta 2016 antamassa tiedonannossa osoitettiin useita tietoaukkoja. Yksi niistä oli se, ettei Schengen-ulkorajoilla toimivilla rajaviranomaisilla ole tietoja kolmannen maan kansalaisista, joilta ei vaadita viisumia ulkorajojen ylittämiseen. Huhtikuun 6 päivänä 2016 annetussa tiedonannossa ilmoitettiin, että komissio aloittaa EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän, jäljempänä ’ETIAS-järjestelmä’, perustamista koskevan toteutettavuustutkimuksen. Tällaisen automatisoidun järjestelmän avulla voitaisiin määrittää viisumipakosta vapautettujen kolmannen maan kansalaisten maahantulokelpoisuus ennen heidän matkustamistaan Schengen-alueelle ja todeta, aiheuttaako heidän matkansa turvallisuutta tai laitonta muuttoliikettä koskevan riskin. (3)Syyskuun 14 päivänä 2016 annetussa tiedonannossa ”Lisää turvallisuutta liikkuvuuden maailmassa: parannuksia tiedonvaihtoon terrorismin torjumiseksi ja vahvemmat ulkorajat” vahvistetaan, että ulkorajojen turvallisuuden varmistaminen on ensisijaisen tärkeää, ja esitetään konkreettisia aloitteita, joilla nopeutetaan ja laajennetaan EU:n toimia ulkorajojen valvonnan lisäämiseksi edelleen. (4)On välttämätöntä määrittää EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän, jäljempänä ’ETIAS-järjestelmä’, tavoitteet ja tekninen rakenne, perustaa ETIAS-keskusyksikkö, kansalliset ETIAS-yksiköt ja ETIAS-arviointilautakunta, vahvistaa toimintaa sekä hakijan järjestelmään tallentamien tietojen käyttöä koskevat säännöt, vahvistaa matkustusluvan myöntämistä tai epäämistä koskevat säännöt, määrittää, mihin tarkoituksiin tietoja käsitellään, osoittaa viranomaiset, joilla on pääsy tietoihin ja varmistaa henkilötietojen suoja. (5)ETIAS-järjestelmää olisi sovellettava kolmannen maan kansalaisiin, joilta ei vaadita viisumia ulkorajojen ylittämiseen. (6)Sitä olisi sovellettava myös sellaisiin kolmannen maan kansalaisiin, joilta ei vaadita viisumia ja jotka ovat sellaisia unionin kansalaisen perheenjäseniä, joihin sovelletaan direktiiviä 2004/38/EY, tai sellaisen kolmannen maan kansalaisen perheenjäseniä, joka kuuluu unionin oikeuden mukaisen vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin, ja joilla ei ole direktiivissä 2004/38/EY tarkoitettua oleskelukorttia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdan mukaan jokaisella unionin kansalaisella on oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, jollei perussopimuksissa määrätyistä tai niiden soveltamisesta annetuissa säännöksissä säädetyistä rajoituksista ja ehdoista muuta johdu. Tällaisista tässä kyseeseen tulevista rajoituksista ja ehdoista säädetään Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetussa direktiivissä 2004/38/EY. (7)Kuten Euroopan unionin tuomioistuin on vahvistanut, tällaisilla perheenjäsenillä on oikeus saapua jäsenvaltion alueelle ja saada viisumi tätä tarkoitusta varten. Tämän seurauksena myös viisumipakosta vapautetuilla perheenjäsenillä pitäisi olla oikeus saada matkustuslupa. Jäsenvaltioiden olisi kaikin tavoin helpotettava näiden henkilöiden tarvitseman matkustusluvan saantia, ja tällainen matkustuslupa on myönnettävä maksutta. (8)Oikeus saada matkustuslupa ei ole ehdoton, sillä se voidaan evätä niiltä perheenjäseniltä, jotka aiheuttavat riskin yleiselle järjestykselle, yleiselle turvallisuudelle tai kansanterveydelle direktiivissä 2004/38/EY tarkoitetulla tavalla. Tätä varten perheenjäseniltä voidaan edellyttää henkilöllisyyden toteamiseen ja asemaan liittyvien henkilötietojen antamista ainoastaan siltä osin kuin niillä on merkitystä arvioitaessa heidän mahdollisesti aiheuttamaansa turvallisuusuhkaa. Samoin heidän matkustuslupahakemuksiaan olisi tarkasteltava ainoastaan turvallisuusseikkojen, ei muuttoliikkeeseen liittyvien riskien, kannalta. (9)ETIAS-järjestelmällä olisi otettava käyttöön matkustuslupa sellaisia kolmannen maan kansalaisia varten, jotka on vapautettu vaatimuksesta hankkia viisumi ulkorajojen ylittämistä varten, jäljempänä ’viisumipakko’, jotta voitaisiin määrittää, aiheuttaako heidän oleskelunsa jäsenvaltioiden alueella laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta tai kansanterveyttä koskevan riskin. Voimassa olevan matkustusluvan olisi oltava uusi edellytys jäsenvaltioiden alueelle pääsyyn, mutta pelkkä matkustusluvan saaminen ei saisi automaattisesti antaa oikeutta tulla maahan. (10)ETIAS-järjestelmän pitäisi edistää turvallisuuden korkeaa tasoa, laittoman muuttoliikkeen estämistä ja kansanterveyden suojelemista, kun tulijat arvioidaan ennen heidän saapumistaan ulkorajojen ylityspaikoille. (11)ETIAS-järjestelmän pitäisi helpottaa rajavartijoiden ulkorajojen ylityspaikoilla tekemiä rajatarkastuksia, ja sillä pitäisi voida varmistaa sellaisten kolmansien maiden kansalaisten koordinoitu ja yhdenmukainen arviointi, joihin sovelletaan matkustuslupavaatimusta ja jotka aikovat matkustaa Schengen-alueelle. Lisäksi sen ansiosta hakijoille voidaan tiedottaa paremmin heidän kelpoisuudestaan matkustaa Schengen-alueelle. ETIAS-järjestelmällä voitaisiin myös helpottaa rajatarkastuksia vähentämällä niiden tapausten määrää, joissa maahantulo evätään ulkorajoilla. (12)ETIAS-järjestelmällä pitäisi myös tukea Schengenin tietojärjestelmän, jäljempänä ’SIS-järjestelmä’, niihin kuulutuksiin liittyviä tavoitteita, jotka koskevat kiinniottoa ja eurooppalaisen pidätysmääräyksen tai luovutussopimuksen perusteella tapahtuvaa luovuttamista varten etsittäviä henkilöitä tai kadonneita henkilöitä, oikeudelliseen menettelyyn osallistumista varten etsittäviä henkilöitä tai henkilöitä, joita etsitään salaista tarkkailua tai erityistarkastuksia varten. ETIAS-järjestelmän pitäisi tehdä tätä tarkoitusta varten automatisoitu haku hakemustiedostoista suhteessa SIS-järjestelmän asiaa koskeviin kuulutuksiin. Tämä käsittely tehdään SIS-järjestelmän tukemiseksi. Kaikki tämän vertailun tuloksena saatavat osumat olisi sen vuoksi tallennettava SIS-järjestelmään. (13)ETIAS-järjestelmän olisi koostuttava laajasta tietojärjestelmästä, ETIAS-tietojärjestelmästä, keskusryhmästä, ETIAS-keskusyksiköstä ja kansallisista ETIAS-yksiköistä. (14)ETIAS-keskusyksikön olisi oltava osa Euroopan raja- ja merivartiovirastoa. ETIAS-keskusyksikön olisi vastattava automatisoidussa käsittelyssä hylättyjen matkustuslupahakemusten tarkistamisesta, jotta voidaan määrittää, vastaavatko hakijan henkilötiedot sen henkilön henkilötietoja, joka on tuottanut osuman, ja sen olisi vastattava myös tarkastussäännöistä sekä hakemusten käsittelyä koskevien säännöllisten tarkastusten tekemisestä. ETIAS-keskusyksikön olisi toimittava ympärivuorokautisesti viikon jokaisena päivänä. (15)Kunkin jäsenvaltion olisi perustettava kansallinen ETIAS-yksikkö, joka vastaa pääasiallisesti matkustusluvan myöntämistä tai epäämistä koskevasta käsittelystä ja päätöksestä. Kansallisten ETIAS-yksiköiden olisi tehtävä yhteistyötä keskenään ja Europolin kanssa hakemusten arviointia varten. Kansallisen ETIAS-yksikön olisi toimittava ympärivuorokautisesti viikon jokaisena päivänä. (16)ETIAS-järjestelmän olisi tavoitteensa saavuttamiseksi tarjottava sähköinen hakulomake, joka hakijan olisi täytettävä antaen vakuutukset, jotka koskevat hänen henkilöllisyyttään, matkustusasiakirjoja, asuinpaikkatietoja, yhteystietoja, koulutusta ja nykyistä ammattia, hänen asemaansa sellaisena EU:n kansalaisen tai vapaata liikkuvuutta koskevan oikeuden piiriin kuuluvan kolmannen maan kansalaisen perheenjäsenenä, jolla ei ole oleskelukorttia, ja alaikäisen hakijan tapauksessa vastuuhenkilön henkilöllisyyttä, sekä vastattava taustakysymyksiin (onko hakijalla tauteja, jotka voivat aiheuttaa Maailman terveysjärjestön kansainvälisten terveyssäännösten määritelmän mukaisen epidemian, tai muita infektiotauteja tai tarttuvia loistauteja, rikosrekisteri, oleskelu sota-alueilla ja mahdolliset aiemmat palauttamiset rajoille tai määräykset poistua EU:n jäsenvaltion alueelta). Pääsy hakijan terveystietoihin olisi sallittava ainoastaan sen määrittämiseksi, aiheuttaako hän uhan kansanterveydelle.

(17)ETIAS-järjestelmään hyväksyttäisiin hakijoiden puolesta tehdyt hakemukset, jos matkustaja ei jostain syystä itse pysty luomaan hakemusta. Tällaisessa tapauksessa hakemuksen voi tehdä kolmas henkilö, joka on matkustajan valtuuttama tai hänestä oikeudellisesti vastuussa, mikäli tämän kolmannen henkilön henkilöllisyys ilmoitetaan hakulomakkeessa. (18)Hakuprosessin päätökseen saattaminen edellyttää kaikilta yli 18-vuotiailta hakijoilta maksun suorittamista. Maksu olisi hoidettava pankin tai rahoituksen välittäjän kautta. Sähköisen maksun suorittamiseen tarvittavat tiedot annettaisiin ainoastaan rahaliikenteen hoitavalle pankille tai rahoituksen välittäjälle, eivätkä ne kuuluisi ETIAS-järjestelmän tietoihin. (19)Suurin osa matkustusluvista pitäisi antaa minuuteissa, mutta pienen osan tapauksessa määräaika voi olla 72 tuntia. Poikkeustapauksissa menettely voisi kestää jopa kaksi viikkoa, jos hakijalle välitetään lisätietoja tai -asiakirjoja koskeva pyyntö. (20)ETIAS-järjestelmässä käsitellään hakijan toimittamat henkilötiedot ainoastaan asetuksessa (EU) N:o 2016/399 säädettyjen kelpoisuusperusteiden tarkistamiseksi ennalta ja sen arvioimiseksi, onko todennäköistä, että hakija muuttaa maahan laittomasti, tai voiko hakijan saapuminen unioniin aiheuttaa uhan turvallisuudelle tai kansanterveydelle unionissa. (21)Tällaisten riskien arviointia ei voida tehdä ilman johdanto-osan 16 kappaleessa lueteltujen henkilötietojen käsittelyä. Kutakin hakemuksessa olevaa henkilötietoa olisi verrattava tietojärjestelmässä (Schengenin tietojärjestelmässä (SIS), viisumitietojärjestelmässä (VIS), Europolin tiedoissa, Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokannassa (SLTD-tietokanta), rajanylitystietojärjestelmässä (EES), Eurodacissa, eurooppalaisessa rikosrekisteritietojärjestelmässä (ECRIS) ja Interpolin TDWAN-tietokannassa) olevaan tietueeseen, tiedostoon tai kuulutukseen tai ETIAS-seurantalistaan tai erityisiin riski-indikaattoreihin. Vertailussa olisi käytettävä ainoastaan hakujen kohteena olevissa tietojärjestelmissä, ETIAS-seurantalistassa tai erityisissä riski-indikaattoreissa olevia henkilötietojen luokkia. (22)Vertailu olisi tehtävä automatisoidusti. Kun vertailussa tulee esiin vastaavuus (”osuma”) hakemuksessa olevien henkilötietojen tai niiden yhdistelmän ja edellä mainituissa tietojärjestelmissä olevan tietueen, tiedoston tai kuulutuksen tai ETIAS-seurantalistan tai riski-indikaattorin välillä, hakijan ilmoittaman ensimmäisen maahantulojäsenvaltion kansallisen ETIAS-yksikön toimijan olisi käsiteltävä hakemus manuaalisesti. Kansallisen ETIAS-yksikön tekemän arvioinnin perusteella olisi päätettävä, myönnetäänkö matkustuslupa vai ei. (23)Automatisoitu käsittely saattaa johtaa luvan myöntämiseen. On odotettavissa, että ylivoimaisesti suurimpaan osaan hakemuksista saadaan myönteinen vastaus automatisoidussa käsittelyssä. Matkustuslupaa ei saisi evätä pelkästään hakemuksissa esitettyjen henkilötietojen automatisoidun käsittelyn perusteella. Tästä syystä kansallisen ETIAS-yksikön toimijan olisi käsiteltävä osuman tuottanut hakemus manuaalisesti. (24)Hakijoilla, joilta on evätty matkustuslupa, olisi oltava oikeus hakea muutosta. Muutosta olisi haettava siinä jäsenvaltiossa, joka on tehnyt hakemusta koskevan päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. (25)Hakemustiedoston analysointiin olisi käytettävä tarkastussääntöjä, jotta voidaan verrata ETIAS-keskusjärjestelmässä olevaan hakemustiedostoon tallennettuja tietoja laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskeviin erityisiin riski-indikaattoreihin. Erityisten riski-indikaattorien määrittelyssä käytetyt kriteerit eivät saisi missään olosuhteissa perustua henkilön rotuun tai etniseen alkuperään, poliittisiin mielipiteisiin, uskonnolliseen tai filosofiseen vakaumukseen, ammattiliiton jäsenyyteen eivätkä sukupuolista käyttäytymistä tai suuntautumista koskeviin tietoihin. (26)Olisi laadittava ETIAS-seurantalista, jotta voidaan todeta yhteydet ETIAS-hakemustiedostossa olevien tietojen ja sellaisiin henkilöihin liittyvien tietojen välillä, joiden epäillään tehneen vakavan rikoksen tai terroriteon tai joiden tapauksessa on tosiseikkoihin perustuvaa näyttöä tai perusteltua syytä uskoa, että he tekevät vakavan rikoksen tai terroriteon. ETIAS-seurantalistan olisi oltava osa Europolin asetuksen (EU) 2016/794 18 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti käsittelemiä tietoja ja Europolin kyseisen asetuksen täytäntöön panemiseksi toteuttamaa yhdennettyä tiedonhallintakonseptia. Jäsenvaltioiden olisi toimittaessaan tietoja Europolille voitava määritellä yksi tai useampi tarkoitus, jota varten tietoja käsitellään, ja niillä olisi oltava myös mahdollisuus rajoittaa tämä käsittely koskemaan ETIAS-seurantalistaa. (27)Esiin tulee jatkuvasti turvallisuuteen sekä laittomaan muuttoliikkeeseen ja kansanterveyteen liittyvien uhkien uusia muotoja, mikä edellyttää tehokkaita toimia ja torjuntaa nykyaikaisin keinoin. Koska näihin keinoihin liittyy runsaasti henkilötietojen käsittelyä, olisi otettava käyttöön asianmukaiset suojakeinot, joiden avulla varmistetaan, että yksityisyyttä ja henkilötietojen suojaa koskevaan oikeuteen puututaan vain sen verran kuin on tarpeen demokraattisessa yhteiskunnassa. (28)Tämän vuoksi ETIAS-järjestelmässä olevat henkilötiedot olisi pidettävä turvassa; pääsy niihin olisi rajoitettava tiukasti koskemaan pelkästään valtuutettua henkilöstöä, eikä niitä missään olosuhteissa saisi käyttää sellaisten päätösten tekemiseen, jotka perustuvat minkäänlaiseen syrjintään. Tallennetut henkilötiedot olisi säilytettävä turvallisesti eu-LISAn järjestelmissä unionissa. (29)Myönnetyt matkustusluvat olisi kumottava tai mitätöitävä heti, kun käy ilmi, etteivät niiden myöntämisen edellytykset ole täyttyneet tai eivät täyty enää. Erityisesti kun annetaan uusi SIS-kuulutus maahantulon epäämistä tai kadonneeksi tai varastetuksi ilmoitettua matkustusasiakirjaa varten, SIS-järjestelmästä välitetään tieto ETIAS-järjestelmään, jossa olisi tarkistettava, vastaako tämä uusi kuulutus voimassa olevaa matkustuslupaa. Jos vastaavuus löytyy, asiasta olisi heti ilmoitettava kuulutuksen antaneen jäsenvaltion kansalliselle ETIAS-yksikölle, jonka olisi kumottava matkustuslupa. Saman lähestymistavan mukaan uusia ETIAS-seurantalistaan lisättyjä tietoja verrataan ETIAS-järjestelmään tallennettuihin hakemustiedostoihin, jotta voidaan varmistaa, vastaako uusi tieto voimassa olevaa matkustuslupaa. Jos vastaavuus löytyy, ensimmäisen maahantulojäsenvaltion kansallisen ETIAS-yksikön olisi arvioitava osuma ja tarvittaessa kumottava matkustuslupa. Olisi tarjottava myös mahdollisuus kumota matkustuslupa hakijan pyynnöstä. (30)Jos jäsenvaltio katsoo poikkeuksellisissa olosuhteissa, että sen on tarpeen sallia kolmannen maan kansalaisen matkustaminen sen alueelle humanitaarisista syistä tai kansallisen edun tai kansainvälisten velvoitteiden vuoksi, sillä pitäisi olla mahdollisuus myöntää alueellisesti ja ajallisesti rajoitettu matkustuslupa. (31)Lento- ja meriliikenteen harjoittajilla sekä ryhmiä linja-autoilla maitse kuljettavilla liikenteenharjoittajilla olisi oltava velvollisuus tarkistaa ennen kuin matkustajat nousevat liikennevälineeseen, onko heillä kaikki matkustusasiakirjat, jotka tarvitaan jäsenvaltioiden alueelle pääsyyn Schengenin yleissopimuksen mukaisesti. Tässä yhteydessä olisi tarkistettava, että matkustajilla on voimassa oleva matkustuslupa. Liikenteenharjoittajilla ei pitäisi olla pääsyä varsinaiseen ETIAS-tiedostoon. Liikenteenharjoittajien olisi voitava tehdä tämä tarkistus käyttämällä suojattua internetyhteyttä, myös mobiiliteknisiä ratkaisuja, matkustusasiakirjan tietoja käyttäen. (32)Rajavartijoiden olisi muutettuja maahantuloedellytyksiä noudattaakseen tarkistettava, onko matkustajalla voimassa oleva matkustuslupa. Tämän vuoksi rajavartijan olisi luettava matkustusasiakirjan tiedot sähköisesti osana tavanomaista rajavalvontaprosessia. Tämän olisi käynnistettävä kysely eri tietokantoihin, kuten Schengen-rajasäännöstössä edellytetään, myös ETIAS-järjestelmään, jonka olisi annettava ajantasainen tieto matkustuslupatilanteesta. ETIAS-tiedoston ei itsessään pitäisi olla rajavartijan käytettävissä rajatarkastusta varten. Jos voimassa olevaa matkustuslupaa ei ole, rajavartijan olisi evättävä pääsy ja saatettava rajavalvontaprosessi loppuun tilanteen edellyttämällä tavalla. Jos voimassa oleva matkustuslupa on, rajavartijan olisi päätettävä maahanpääsystä tai sen epäämisestä. (33)Kun otetaan huomioon rikollisverkostojen globalisoituminen, terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjunnassa on välttämätöntä, että lainvalvontaviranomaisilla on käytössään tarvittavat tiedot tehtäviensä tehokkaaksi hoitamiseksi. Pääsy viisumitietojärjestelmässä (VIS) oleviin tietoihin lainvalvontatarkoituksissa on jo osoittautunut tehokkaaksi tavaksi auttaa tutkijoita edistymään merkittävästi tapauksissa, jotka liittyvät ihmiskauppaan, terrorismiin ja huumekauppaan. Viisumitietojärjestelmä ei sisällä tietoja viisumipakosta vapautetuista kolmannen maan kansalaisista. (34)Pääsy ETIAS-järjestelmän tietoihin on tarpeen neuvoston puitepäätöksessä 2002/475/YOS tarkoitettujen terrorismirikosten ja neuvoston puitepäätöksessä 2002/584/YOS tarkoitettujen muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi. Lainvalvontaviranomaisten voi olla tarpeen päästä tarkastelemaan ETIAS-järjestelmän tuottamaa tietoa tietyn tutkinnan yhteydessä kootakseen todisteita ja tietoja, jotka liittyvät rikoksesta epäiltyyn henkilöön tai rikoksen uhriin. ETIAS-järjestelmään tallennetut tiedot saattavat olla tarpeellisia myös terrorismirikoksen tai muun vakavan rikoksen tekijän tunnistamiseksi erityisesti, kun on toimittava kiireellisesti. Pääsy ETIAS-järjestelmään terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi merkitsee puuttumista perusoikeuksiin, joissa on kyse henkilöiden yksityiselämän kunnioittamisesta ja – silloin kun yksilön henkilötietoja käsitellään ETIAS-järjestelmässä – henkilötietojen suojaamisesta. Tämän vuoksi ETIAS-järjestelmän tiedot olisi säilytettävä ja annettava jäsenvaltioiden nimettyjen viranomaisten ja Euroopan poliisiviraston, jäljempänä ’Europol’, käyttöön tässä asetuksessa säädettyjen tiukkojen edellytysten mukaisesti, jotta tämä pääsy rajoitetaan siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä terrorismirikosten ja muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi ja tutkimiseksi erityisesti Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä, varsinkin asiassa Digital Rights Ireland, vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. (35)Pääsy ETIAS-tietoihin terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi olisi myönnettävä ainoastaan toimivaltaisten viranomaisten esittämästä perustellusta pyynnöstä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että ETIAS-järjestelmään tallennettuihin tietoihin pääsyä koskevaa pyyntöä tarkastelee ennalta tuomioistuin tai viranomainen, joka antaa takeet täysimääräisestä riippumattomuudesta ja puolueettomuudesta ja johon ei kohdistu mitään suoraa eikä välillistä ulkoista vaikutusta. Toimivaltaisten viranomaisten voi poikkeuksellisen kiireellisissä tapauksissa olla ratkaisevan tärkeää saada henkilötiedot välittömästi, jotta voitaisiin estää vakava rikos tai asettaa syytteeseen tällaiseen rikokseen syyllistyneet. Tällöin olisi hyväksyttävä, että ETIAS-järjestelmästä saatuja henkilötietoja tarkastellaan mahdollisimman nopeasti sen jälkeen, kun toimivaltaisille viranomaisille on myönnetty pääsy niihin. (36)Tämän vuoksi on tarpeen nimetä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, joilla on valtuudet pyytää tällaista pääsyä terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi.

(37)Kansallisten ETIAS-yksiköiden olisi toimittava keskusyhteyspisteinä, ja niiden olisi varmistettava, että edellytykset pyytää pääsyä ETIAS-keskusjärjestelmään täyttyvät kussakin konkreettisessa tapauksessa. (38)Europol on tiedonvaihdon keskus unionissa, ja se on avainasemassa rajat ylittävän rikollisuuden tutkimiseen liittyvässä jäsenvaltioiden viranomaisten välisessä yhteistyössä siten, että se tukee unionin laajuista rikosten torjumista, analysointia ja tutkintaa. Tämän vuoksi myös Europolilla pitäisi olla pääsy ETIAS-keskusjärjestelmään tehtäviensä puitteissa ja asetuksen (EU) N:o 2016/794 mukaisesti erityistapauksissa, joissa tämä on tarpeen, jotta Europol voi tukea ja tehostaa jäsenvaltioiden toimia terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumisessa, havaitsemisessa tai tutkimisessa. (39)Jotta voidaan estää järjestelmälliset haut ETIAS-järjestelmästä, ETIAS-keskusjärjestelmään tallennettuja tietoja olisi käsiteltävä ainoastaan kun se on tarpeen terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. Nimettyjen viranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä ETIAS-järjestelmään vain, jos niillä on perustellut syyt uskoa, että pääsyn avulla saadaan tietoja, joilla edistetään merkittävästi terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumista, havaitsemista tai tutkimista. Lainvalvontaviranomaisten ja Europolin olisi pyydettävä pääsyä ETIAS-järjestelmään ainoastaan, jos aiemmat haut kaikista jäsenvaltion asianomaisista kansallisista tietokannoista ja Europolin tietokannoista eivät ole tuottaneet haettuja tietoja. (40)ETIAS-järjestelmään tallennettuja henkilötietoja olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen järjestelmän käyttötarkoituksia varten. Jotta ETIAS-järjestelmä voisi toimia, hakijoihin liittyvät tiedot on tarpeen säilyttää koko matkustusluvan voimassaoloajan. Jotta voidaan arvioida hakijoiden aiheuttama laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta tai kansanterveyttä koskeva riski, henkilötiedot on tarpeen säilyttää viiden vuoden ajan viimeisestä hakijaa koskevasta rajanylitystietojärjestelmään tallennetusta maahantulotietueesta. ETIAS-järjestelmän olisi tukeuduttava laitonta muuttoliikettä, turvallisuutta ja kansanterveyttä koskevien riskien tarkkaan ennakkoarviointiin erityisesti tarkastussääntöjen käytön avulla. ETIAS-tiedoista tuotettuihin tilastoihin perustuvien tarkastussääntöjen seurauksena saatujen osumien on edustettava riittävän laajaa perusjoukkoa, jotta ne muodostaisivat luotettavan perustan jäsenvaltioiden tekemälle manuaaliselle riskinarvioinnille ja jotta voitaisiin vähentää mahdollisimman pieneksi sellaisten osumien määrä, jotka eivät vastaa todellisia riskejä (väärät osumat). Tämä ei ole mahdollista, jos perustana ovat yksinomaan voimassa olevien matkustuslupien tiedot. Tietojen säilytysajan olisi alettava viimeisestä hakijaa koskevasta rajanylitystietojärjestelmään tallennetusta maahantulotietueesta, sillä se on matkustusluvan viimeinen todellinen käyttöajankohta. Viiden vuoden säilytysaika vastaa sellaisen rajanylitystietojärjestelmän tietueen säilytysaikaa, joka koskee ETIAS-matkustusluvan perusteella myönnettyä maahantulolupaa tai maahantulon epäämistä. Tällä säilytysaikojen yhtenäistämisellä varmistetaan, että tieto maahantulosta ja siihen liittyvästä matkustusluvasta säilytetään yhtä kauan, ja se auttaa osaltaan varmistamaan, että ETIAS-järjestelmä ja rajanylitystietojärjestelmä ovat jatkossa yhteentoimivat. Tietojen säilytysaikojen yhtenäistäminen on tarpeen, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat tehdä tarvittavat Schengenin rajasäännöstön edellyttämät riskianalyysit. Matkustusluvan epäämistä, peruuttamista tai kumoamista koskeva päätös saattaa merkitä, että hakija aiheuttaa suuremman turvallisuutta tai laitonta muuttoliikettä koskevan riskin. Kun tällainen päätös on tehty, siihen liittyvien tietojen viiden vuoden säilytysajan olisi alettava päätöksentekopäivästä, jotta ETIAS-järjestelmä voi ottaa asianmukaisesti huomioon kyseisen hakijan mahdollisesti aiheuttaman suuremman riskin. Henkilötiedot olisi poistettava tämän ajan päätyttyä. (41)Olisi annettava tarkat säännöt vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan eurooppalaisen viraston, jäljempänä ’eu-LISA’, vastuualueista ETIAS-tietojärjestelmän suunnittelussa, kehittämisessä ja teknisessä hallinnoinnissa samoin kuin Euroopan raja- ja merivartioviraston, jäsenvaltioiden ja Europolin vastuualueista. (42)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 sovelletaan eu-LISAn ja Euroopan raja- ja merivartioviraston toimintaan niiden hoitaessa niille tässä asetuksessa annettuja tehtäviä. (43)Jäsenvaltioiden tämän asetuksen soveltamiseksi suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan [asetusta (EU) 2016/679], paitsi silloin, kun kyse on käsittelystä, jota jäsenvaltioiden nimetyt tai todentavat viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi. (44)Tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn, jota jäsenvaltioiden viranomaiset suorittavat terrorismirikosten tai muiden vakavien rikosten torjumiseksi, havaitsemiseksi tai tutkimiseksi, olisi sovellettava kansallisen lainsäädännön mukaista henkilötietojen suojan tasoa, joka on [direktiivin (EU) 2016/680] mukainen. (45)[Asetuksen (EU) 2016/679] mukaisesti perustettujen riippumattomien valvontaviranomaisten olisi valvottava jäsenvaltioiden suorittaman henkilötietojen käsittelyn lainmukaisuutta, kun taas asetuksella (EY) N:o 45/2001 perustetun Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi valvottava henkilötietojen käsittelyyn liittyvää unionin toimielinten ja elinten toimintaa. Euroopan tietosuojavaltuutetun ja valvontaviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä ETIAS-järjestelmän valvonnassa. (46)”(...) Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon ....” (47)ETIAS-keskusjärjestelmään pääsyä ja tarvittavia suojakeinoja varten olisi vahvistettava tiukat säännöt. On myös tarpeen säätää yksilön oikeudesta tutustua tietoihin sekä oikaista, poistaa ja muuttaa niitä ja erityisesti oikeudesta käyttää oikeussuojakeinoja, samoin kuin riippumattomien julkisten viranom