EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 15.2.2022 COM(2022) 60 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Komission panos Euroopan puolustukseen



1.Johdanto Euroopan unioni kohtaa nykymaailmassa yhä enemmän maailmanlaajuista epävakautta ja geopoliittista kitkaa, kuten EU:n tulevan strategisen kompassin valmistelemiseksi marraskuussa 2020 tehdyssä ensimmäisessä kattavassa unionin uhka-analyysissa todettiin. Konflikteilla ja kriiseillä naapurustossamme ja sen ulkopuolella on suora vaikutus omaan turvallisuuteemme. Yhteiskuntiimme ja talouksiimme kohdistetaan pitkälle kehitettyjä hybridiuhkia, kuten ulkomailta peräisin olevia kyberhyökkäyksiä ja disinformaatiokampanjoita. Ilmastokriisi ja luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen luovat haasteita koko maailman turvallisuudelle ja erityisesti siviili- sotilasoperaatioille. Kaikki nykyiset ja menneet tapahtumat rajojemme tuntumassa maalla, ilmassa ja merellä sekä kybertoimintaympäristössä, tärkeillä merireiteillä ja ulkoavaruudessa korostavat tarvetta parantaa varautumista, valmiuksia ja resilienssiä. Kun otetaan huomioon Yhdysvaltojen ja Kiinan välinen kiihtyvä teknologinen kilpailu, Euroopan unionin on rakennettava ja turvattava teknologinen etulyöntiasemansa. Geopoliittisten suhteiden kehittyessä ja ympäristömme muuttuessa unionin on kehityttävä samalla tavoin ja tehostettava ja nopeutettava yhteisiä valmiuksiaan puolustaa kansalaisten perusarvoja ja turvata ne. Merkittävän edistysaskeleen saavuttaminen Euroopan puolustuksessa on olennainen ja välttämätön osa unionin ja sen kansalaisten turvallisuuden varmistamista tulevina vuosina ja vuosikymmeninä. Nykyiset ja aiemmat tapahtumat osoittavat, että eurooppalaisten on tehtävä tiiviimpää yhteistyötä puolustuksen alalla, jotta he voivat varmistaa oman turvallisuutensa ja jotta heistä tulee vahvempi turvallisuuden takaaja muille unionin ainutlaatuisen laajan välineistön avulla. EU on jo sitoutunut puuttumaan moniin avoimiin ja lukkiutuneisiin konflikteihin EU:n itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa sekä eri puolilla naapurimannerta Afrikkaa. Venäjän äskettäiset joukkojen siirrot Ukrainan itärajalle, Valko-Venäjälle ja Mustanmeren alueelle sekä Moskovan pyrkimykset häiritä ja jakaa Euroopan turvallisuusrakennetta sekä määritellä se uudelleen haastavat kansainvälistä sääntöihin perustuvaa järjestystä. Tämä muistuttaa myös siitä, että tarvitaan vahvempi eurooppalainen puolustus tiiviissä yhteistyössä Pohjois-Atlantin liiton (Nato) kanssa. Kansainvälisen Afganistan-sotilasoperaation äkillinen päättyminen elokuussa 2021 opetti, että Euroopan on oltava paremmin valmistautunut selviytymään itsenäisesti monimutkaisista vakauttamistoimista ja äkillisistä hätätilanteista. Olemme nähneet, miten epävakaudesta voi tulla terrorismin kasvualusta, ja se voi pakottaa ihmisiä siirtymään kotiseudultaan. Maailmanlaajuiset ja alueelliset vallanpitäjät voivat hyödyntää tällaisia tilanteita kasvattaakseen vaikutusvaltaansa ja saadakseen käyttöönsä resursseja. Monimutkaisuutta lisää ilmastonmuutoksen kerrannaisvaikutus valtioiden sisäisten ja niiden välisten konfliktien potentiaaliin. Samalla EU:n on parannettava omaa varautumistaan, valmiuksiaan ja resilienssiään, jotta se voi suojella kansalaisiaan paremmin. EU:n turvallisuuteen kohdistuu yhä useammin muitakin kuin sotilaallisia uhkia. EU kohtaa kriittisiin toimijoihin kohdistuvia aiempaa vahingollisempia kyberhyökkäyksiä, jotka lamauttavat teollisuus- ja energiantoimituslaitoksia, kaupunkien hallintojärjestelmiä ja sairaaloita. Myös ulkomainen tiedon manipulointi ja häirintä koskettavat demokratioidemme ydintä. Lukašenkan hallinnon toteuttama valtion tukema hybridi-isku, jossa maahanmuuttajia käytetään poliittisiin tarkoituksiin, on selkeä esimerkki sellaisten hybridikampanjoiden muuttuvasta luonteesta, joilla pyritään heikentämään, painostamaan ja manipuloimaan unionia aseellisen hyökkäyksen kynnyksen alapuolella. EU on reagoinut tähän tilanteeseen antamalla humanitaarista tukea sekä suuntaamalla diplomaattisia toimia kolmansiin maihin ja tukea EU:n jäsenvaltioille. Lisäksi on asetettu pakotteita hybriditoimista vastuussa oleville. Covid-19-pandemian alkuvaiheessa vuonna 2020 puolestaan korostui tarve parantaa myös resilienssiä siten, että asevoimat antavat siviiliviranomaisille logistiikka-, turvallisuus- ja lääkintäapua. Tässä nopeasti muuttuvassa ympäristössä Euroopan unionin on edelleen parannettava varautumistaan, valmiuksiaan ja resilienssiään, erityisesti tehostamalla kriisinratkaisumekanismeja ja kehittämällä välineistöään kaikilla asiaankuuluvilla sektoreilla. Jäsenvaltiot pyrkivät vastaamaan kaikkiin uhkiin ja haasteisiin entistä vahvemmin uudella turvallisuutta ja puolustusta koskevalla EU:n strategisella kompassilla, jäljempänä ’strateginen kompassi’, joka jäsenvaltioiden on määrä hyväksyä maaliskuussa 2022. Siinä esitetään yhteinen strateginen visio seuraavaksi vuosikymmeneksi ja hahmotellaan, miten EU aikoo parantaa valmiuksiaan toimia ja vastata erilaisiin kriiseihin ja haasteisiin; turvata etunsa ja suojella kansalaisiaan; investoida ja innovoida tarvittavien voimavarojen ja teknologioiden kehittämiseksi yhdessä; ja syventää EU:n arvoihin ja etuihin perustuvia kumppanuuksia. Tällä tiedonannolla Euroopan komissio edistää kyseistä työtä. EU:n on toimittava nyt voidakseen kehittää puolustusvoimavarojaan vallitsevassa tilanteessa ja selvitäkseen tulevaisuuden taisteluista. Siihen tarvitaan uuden sukupolven huipputeknologiaa, jonka avulla voidaan torjua uhkia, olivatpa ne sitten kyber-, hybridi- tai avaruusuhkia taikka peräisin yhteyksiin ja tekoälyyn perustuvista yhteistyöpohjaisista tai autonomisista järjestelmistä. Puolustus muodostaa yhdessä avaruus- ja turvallisuusalan kanssa korkean teknologian teollisen ekosysteemin, joka on paitsi välttämätön Euroopan avoimen strategisen ja teknologisen riippumattomuuden kannalta, myös merkittävä kasvua ja innovointia edistävä tekijä. Sen lisäksi, että Euroopan puolustussektori lisää osaltaan EU:n kansalaisten turvallisuutta, se edistää talouden kestävää elpymistä pandemian jäljiltä. Sektorin innovatiivisen luonteen huomioon ottaen ekosysteemillä on merkittävä potentiaali edistää myös vihreää siirtymää ja tuottaa positiivisia kerrannaisvaikutuksia siviilikäyttötarkoituksiin. EU:n tavoitteiden saavuttaminen on mahdollista vain kehittämällä, hankkimalla ja käyttämällä yhdessä puolustustarvikkeita. EU on ottanut käyttöön uusia välineitä korjatakseen pitkään jatkuneet hajanaisuudet, jotka haittaavat Euroopan puolustusalan tehokkuutta ja heikentävät EU:n ja sen jäsenvaltioiden kykyä rakentaa seuraavan sukupolven puolustusvoimavaroja, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä Euroopan tulevalle turvallisuudelle ja sen kyvylle taata turvallisuus naapurustossaan ja sen ulkopuolella. Erityisesti Euroopan puolustusrahasto, jonka määrärahat vuosiksi 2021–2027 ovat lähes 8 miljardia euroa, on jo nyt ratkaiseva tekijä luotaessa Euroopan puolustusekosysteemiä, joka kykenee tuottamaan uusinta yhteentoimivaa puolustusteknologiaa ja -tarvikkeita, jotka lisäävät unionin toimintavapautta sekä sen teknologista suvereniteettia ja kilpailukykyä. Tätä haastavaa taustaa vasten Euroopan komissio tekee tiivistä yhteistyötä korkean edustajan ja jäsenvaltioiden kanssa, jotta voidaan ovarmistaa, että käyttöön otetut innovatiiviset välineet ja aloitteet, kuten Euroopan puolustusrahasto ja sotilaallista liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma, pannaan tehokkaasti ja kohdennetusti täytäntöön muun muassa useilla tässä tiedonannossa esitetyillä lisätoimenpiteillä; otukea tiiviimpää puolustusyhteistyötä jäsenvaltioiden välillä ja teollisuudenalojen välillä käyttäen tarvittavia taloudellisia resursseja ja tehostettuja yhteistyömenoja nykyisten sitoumusten mukaisesti; näin voidaan parantaa kustannustehokkuutta, vahvistaa yhteentoimivuutta, edistää innovointia ja parantaa teollisuuden kilpailukykyä ja resilienssiä; ovahvistaa kykyämme reagoida akuutteihin kriiseihin, kuten kyberhyökkäyksiin ja hybridikampanjoihin, sekä pidemmän aikavälin haasteisiin ja geopoliittisiin kiistelyihin strategisilla aloilla koko hallinnon kattavan lähestymistavan pohjalta ja vahvistamalla kaksikäyttötuotteisiin liittyviä ja siviili- ja sotilasalan synergioita monenlaisten komission johtamien politiikkojen ja välineiden välillä; oylläpitää ja tehostaa tiivistä vuorovaikutusta Naton kanssa yhteisten julistusten mukaisesti tehtyjen sitoumusten ja EU:n ja Naton yhteistyötä ohjaavien yhteisten periaatteiden mukaisesti sekä muiden keskeisten kansainvälisten kumppaneiden (esim. Yhdistyneet kansakunnat (YK) ja samanmieliset kahdenväliset kumppanit, kuten Amerikan yhdysvallat, Norja ja Kanada). Jatkuvasti kehittyvässä geopoliittisessa ja teknologisessa kontekstissa ja Pariisissa 10–11. maaliskuuta 2022 pidettävää epävirallista huippukokousta silmällä pitäen tässä tiedonannossa hahmotellaan konkreettisia uusia toimenpiteitä ja aloitteita useilla kriittisillä aloilla ja yksilöidään keskeisiä menestystekijöitä kohti kilpailukykyisempiä ja yhdenmukaisempia eurooppalaisia puolustusmarkkinoita muun muassa seuraavilla toimilla: -Lisätään EU:n yhteistyökehyksissä kehitettyjä puolustusalan tutkimukseen ja voimavaroihin tehtäviä investointeja. -Edistetään siviili- ja puolustusalan tutkimuksen ja innovoinnin välisiä synergioita ja vähennetään strategisia riippuvuuksia. -Kannustetaan EU:ssa yhteistyössä kehitettyjen puolustusvoimavarojen yhteishankintaan. -Kehotetaan jäsenmaita jatkamaan siirtymää yksinkertaistettuihin ja yhtenäisempiin viennin valvontakäytäntöihin erityisesti EU:ssa yhteistyössä kehitettyjen puolustusvoimavarojen osalta.

-Vahvistetaan avaruusalan turvallisuus- ja puolustusulottuvuutta EU:n tasolla. -Parannetaan Euroopan resilienssiä muun muassa parantamalla kyberturvallisuutta ja torjumalla kyberuhkia ja muita hybridiuhkia, lisäämällä sotilaallista liikkuvuutta ja vastaamalla ilmastonmuutokseen liittyviin puolustusalan haasteisiin. Näiden rakenneosien avulla ja hyödyntäen sisäisten ja ulkoisten politiikkatoimien välisiä synergioita, mukaan lukien turvallisuusunioni 2020 -strategiassa edistetyt politiikkatoimet, komissio jatkaa tulevina vuosina aktiivista osallistumista Euroopan puolustusunionin rakentamiseen kohdennetuin aloittein ja hankkein. Tässä työssä hyödynnetään kaikkia käytettävissä olevia välineitä, jotta voidaan torjua nopeasti muuttuvia monikerroksisia uhkia. 2.Lisätään EU:n yhteistyökehyksissä kehitettyjä puolustusalan tutkimukseen ja voimavaroihin tehtäviä investointeja. Euroopan puolustusrahasto on kunnianhimoinen, tasapainoinen ja osallistava ohjelma, jolla varmistetaan jäsenvaltioiden vahva osallistuminen, jotta rahoitetut hankkeet vastaavat asevoimien operatiivisia tarpeita ja tasoittavat tietä tuotannolle ja hankinnoille. Sen tukikelpoisuuskriteerit pitävät markkinat avoimina ja vahvistavat samalla Euroopan puolustusteollisuuden kilpailukykyä sekä suojelevat EU:n turvallisuusetuja ja strategisia etuja. Vuoden 2022 loppuun mennessä Euroopan komissio investoi 1,9 miljardia euroa puolustusalan tutkimus- ja voimavarojen kehittämishankkeisiin, joilla vastataan jäsenvaltioiden voimavaratarpeisiin. Näin saadaan vauhtia keskeisiin laajamittaisiin yhteisiin voimavarojen kehittämishankkeisiin, joilla puututaan kriittisiin puutteisiin, ja samalla edistetään puolustusalan innovointia erityisesti kapeilla erityisaloilla. Siihen sisältyy pienempiä hankkeita ja avoimia ehdotuspyyntöjä, joilla laajennetaan startup-yritysten ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) rajatylittävää osallistumista. Vuoden 2021 budjetista jopa 8 prosenttia osoitetaan puolustusalan murroksellisten teknologioiden rahoittamiseen ja noin 6 prosenttia pk-yrityksille suunnattuihin avoimiin ehdotuspyyntöihin. Kyseisten yritysten osuus on 48 prosenttia niistä 1 100 yhteisöstä, jotka ovat jättäneet ehdotuksia, ja 20 prosenttia Euroopan puolustusrahaston vuoden 2021 ehdotuspyyntöihin liittyvästä kokonaisrahoituskysynnästä. Komissio jatkaa pk-yritysten osallistumisen edistämistä koko EU:ssa, muun muassa kannustamalla siihen, että innovatiivisimmat ja kilpailukykyisimmät yritykset integroidaan toimitusketjuihin. Vuonna 2021 julkaistuissa ensimmäisissä ehdotuspyynnöissä on jo tarkoitus osoittaa noin 700 miljoonaa euroa hankkeisiin, jotka koskevat laajamittaisia ja monimutkaisia puolustusalustoja ja -järjestelmiä, kuten seuraavan sukupolven taistelujärjestelmiä, maa-ajoneuvokantaa, monikäyttöisiä ja modulaarisia offshore-partioaluksia ja ballististen ohjusten torjuntajärjestelmiä. Edeltävän kehittämisohjelman kautta saivat tukea myös kaksi suurta ja strategisesti tärkeää voimavarojen kehittämishanketta, yhteensä noin 140 miljoonaa euroa. MALE RPAS (Eurodrone) tukee keskikorkeuden ja pitkäkestoisen miehittämättömän ilma-aluksen kehittämistä. Se edistää teknologisen suvereniteetin rakentamista miehittämättömissä ilma-aluksissa, jotka ovat jäsenvaltioiden asevoimien kriittinen voimavara. Eurooppalaisella ohjelmistoradiolla (ESSOR) edistetään yhteentoimivuutta luomalla puolustusalan turvallisten viestintäteknologioiden eurooppalainen standardointi. Muissa merkityksellisissä rahoitettavissa hankkeissa keskitytään muun muassa johtamiseen ja valvontaan, tekoälyn mahdollistamaan päätöksentekoon, yhteistyöhön perustuvaan taisteluun, kyberpuolustukseen tai avaruussijoitteisiin seurantajärjestelmiin. Puolustusvoimavarojen kehittäminen on pitkän aikavälin prosessi, joka edellyttää koordinoitua ja ennakoivaa suunnittelua. Euroopan puolustusrahaston strategiset suuntaviivat annetaan jäsenvaltioiden yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) puitteissa ja erityisesti voimavarojen kehittämissuunnitelman yhteydessä yhteisesti sovittujen puolustusvoimavarojen prioriteettien kautta ja yhdenmukaisesti muiden EU:n puolustukseen liittyvien aloitteiden kanssa (esimerkiksi puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD) ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PRY)). Läpinäkyvyyden ja ennakoitavuuden varmistamiseksi erityisesti kansallisten puolustusbudjettien suunnittelua silmällä pitäen komissio on laatinut neljälle seuraavalle vuodelle suuntaa-antavan joustavan monivuotisen näkymän, jota tarkistetaan vuosittain kehityksen perusteella. Se varmistaa yhteistoiminnallisten puolustusvoimavarahankkeiden yhtenäisyyden ja työohjelmien johdonmukaisuuden Euroopan puolustusrahaston voimassaoloaikana ja tarjoaa samalla sekä läpinäkyvyyttä että ennakoitavuutta. Tässä yhteydessä komissio ja jäsenvaltiot vahvistavat edelleen monivuotista vuotuista näkymää ottaen huomioon keskeiset voimavarat ja toimintakykyä tehostavat strategiset tekijät, jotka jäsenvaltiot ovat määritelleet prioriteeteiksi strategisen kompassin hyväksymisen jälkeen. Euroopan puolustusrahasto toimii vauhdittajana ja tasoittaa tietä kohdennetuille puolustusinvestoinneille, joilla tuetaan Euroopan puolustuksen teollista ja teknologista perustaa (EDTIB) ja jotka vastaavat jäsenvaltioiden yhteisesti sopimia painopisteitä. Jotta laajamittaisten puolustusvoimavarahankkeiden kehittämistä voitaisiin tukea paremmin, monivuotisten työohjelmien mahdollisuutta olisi arvioitava Euroopan puolustusrahaston väliarvioinnin yhteydessä. On yhtä tärkeää varmistaa, että muut horisontaaliset politiikat, kuten kestävää rahoitusta koskevat aloitteet, ovat linjassa niiden EU:n toimien kanssa, joilla pyritään helpottamaan Euroopan puolustusteollisuuden riittävää rahoituksen ja investointien saantia. Jotta sekä Euroopan puolustusrahaston puitteissa tehtävää yhteistyötä että puolustusalan sisämarkkinoiden yhdentymistä voitaisiin edelleen tehostaa, komissio jatkaa myös yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa hyödyntääkseen EU:n sisäisistä puolustukseen liittyvien tuotteiden siirroista annetun direktiivin 2009/43/EY tarjoamia mahdollisuuksia. Näin helpotetaan EU:n rahoittamiin yhteistyöhankkeisiin liittyviä siirtoja. Antamalla neuvoja direktiivin 2009/43/EY mukaisista säännöistä ja menettelyistä ja tavoittelemalla yhteisymmärrystä jäsenvaltioiden kesken komissio pyrkii yksinkertaistamaan puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoa sisämarkkinoilla, erityisesti EU:n rahoittamien yhteistyöhankkeiden puitteissa. Lisäksi helpotetaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Yhteistoiminnallisten puolustusinvestointien koordinoinnin, keskittämisen ja tason parantaminen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan lisätä puolustusmenojen yleistä tehokkuutta, samalla kun otetaan huomioon myös nykyiset sitoumukset, kuten PRY-yhteistyön yhteydessä tehdyt sitoumukset kasvattaa puolustusbudjetteja säännöllisesti. Strategisten puolustusvoimavarojen yhteinen toteuttaminen voidaan saavuttaa vain koordinoidulla suunnittelulla sekä EU:n ja jäsenvaltioiden julkisilla investoinneilla, jotka suunnataan yhteisiin puolustusalan tutkimus- ja kehitysprioriteetteihin. Tätä taustaa vasten komissio aikoo myös kehittää lisäkannustimia, joilla kannustetaan jäsenvaltioita investoimaan yhteistyössä puolustusstrategisiin voimavaroihin erityisesti silloin, kun niitä kehitetään ja/tai hankitaan Euroopan unionin yhteistyöpuitteissa. Komissio aikoo sisällyttää yleensä talouspolitiikan EU-ohjausjakson syyspaketin yhteydessä julkaistavaan vuotuiseen sisämarkkinaraporttiin luvun, jossa käsitellään monikansallisiin puolustusvoimavarahankkeisiin liittyviä kehityssuuntia, esteitä ja mahdollisuuksia. Tässä yhteydessä komissio voisi myös harkita, miten voidaan lisätä yhteisiä toimia, joilla varmistetaan Euroopan puolustusrahaston kautta kanavoidun jäsenvaltioiden yhteisrahoituksen turvaaminen ja koordinointi, jotta rahoille saadaan enemmän vastinetta. Tulevat toimet ØEuroopan puolustusrahaston avulla komissio kannustaa edelleen aktiivisesti jäsenvaltioita määrittelemään strategisia puolustusvoimavaroja koskevia prioriteetteja ja toimintakykyä tehostavia tekijöitä tarkistetun voimavarojen kehittämissuunnitelman ja CARD:n tulosten kautta sen jälkeen, kun strateginen kompassi on hyväksytty. Tämä auttaa yhdenmukaistamaan puolustussuunnittelua ja yhteisiä menoja ja tukemaan niiden kehittämistä. ØKomissio kehittää lisäkannustimia, joilla kannustetaan jäsenvaltioita investoimaan yhteistyössä strategisiin puolustusvoimavaroihin, erityisesti niihin, joita kehitetään ja/tai hankitaan yhteisesti Euroopan unionin yhteistyökehyksissä, ja raportoi monikansallisiin puolustusvoimavarahankkeisiin liittyvästä kehityksestä, esteistä ja mahdollisuuksista vuotuisessa sisämarkkinaraportissa. ØKomissio jatkaa vuonna 2022 yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa helpottaakseen edelleen EU:n rahoittamien puolustustuotteiden siirtoa sisämarkkinoilla, erityisesti tukemalla direktiivin 2009/43/EY tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräistä hyödyntämistä. 3.Edistetään siviili- ja puolustusalan tutkimuksen ja innovoinnin välisiä synergioita ja vähennetään strategisia riippuvuuksia Komissio esittää tämän tiedonannon rinnalla hyväksytyssä turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisiä teknologioita koskevassa etenemissuunnitelmassaan jatkotoimet, joilla vauhditetaan tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia ja vähennetään EU:n strategisia riippuvuuksia turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittisistä teknologioista ja arvoketjuista. Vuoden 2020 uuden teollisuusstrategian päivityksessä: ”Vahvemmat sisämarkkinat Euroopan elpymistä varten” sekä siviili-, puolustus- ja avaruusteollisuuden synergioita koskevassa toimintasuunnitelmassa ehdotetaan, kuinka EU ja jäsenvaltiot voivat

-kartoittaa EU:n turvallisuuden ja puolustuksen kannalta kriittiset teknologiat; -edistää alusta alkaen koko EU:n laajuista strategista ja koordinoitua lähestymistapaa kyseisiin kriittisiin teknologioihin tehostamalla tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin ohjelmia; -vähentää strategisia riippuvuuksia. Tämä edellyttää suurempaa tietoisuutta tiettyjen teknologioiden, kuten puolijohteiden, kriittisyydestä turvallisuus- ja puolustusalan kannalta, niihin liittyvien strategisten riippuvuuksien parempaa tunnistamista ja mahdollisia riskinhallintatoimenpiteitä ottaen huomioon lähteiden moninaisuuden ja sen mahdollisuuden, että teknologian operatiivinen käyttö voi vaarantua tai se voidaan evätä. Kriittisten teknologioiden seurantakeskus, jäljempänä ’seurantakeskus’, perustaa erityisen mekanismin tällaisten arviointien tunnistamiseksi jäsenvaltioiden ja teollisuuden toimittamien tietojen perusteella. Seurantakeskuksen tulokset ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan edistää EU:n tutkimusta, teknologian kehittämistä ja innovointia näiden teknologioiden alalla noudattaen EU:n laajuista koordinoitua lähestymistapaa. Tämä työ täydentää laajempia toimia, joilla pyritään puuttumaan kriittisten siviilituotteiden toimitusvarmuuteen esimerkiksi terveydenhuollossa ja energia-alalla. Komissio laatii myös lähestymistavan, jolla kannustetaan kaksikäyttöä tutkimukseen ja innovointiin EU:n tasolla, ja ottaa käyttöön puolustusalan innovaatiojärjestelmän, jolla tuetaan kriittisiin teknologioihin liittyvää innovointia ja yrittäjyyttä tiiviissä yhteistyössä Euroopan puolustusviraston (EDA) perustaman puolustusalan innovaatiokeskuksen kanssa. Strategisten riippuvuussuhteiden vähentämiseksi komissio jatkaa turvallisuus- ja puolustusnäkökohtien järjestelmällistä arviointia pannessaan täytäntöön ja tarkistaessaan nykyisiä – tai suunnitellessaan uusia – EU:n välineitä. 4.Kannustetaan EU:ssa yhteistyössä kehitettyjen puolustusvoimavarojen yhteishankintaan. Euroopan puolustusvoimavarojen yhteishankinnat jäsenvaltioissa lisäävät merkittävästi Euroopan kansallisten asevoimien yhteentoimivuutta ja tukevat Euroopan puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan kilpailukykyä erityisesti suurempien mittakaavaetujen ansiosta. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan ole vielä saavuttaneet pitkäaikaista eurooppalaista yhteistoiminnallista tarvikehankintaa koskevaa yhteistä vertailuarvoa, joka on 35 prosenttia puolustustarvikemenoista ja jonka ne ovat vahvistaneet PRY-yhteistyön puitteissa. Euroopan puolustusviraston mukaan jäsenvaltiot käyttivät vuonna 2020 puolustustarvikkeiden hankintamenoihin (eli uusien puolustustarvikkeiden hankintoihin) noin 37 miljardia euroa. Tästä määrästä vain noin 11 prosenttia (noin 4,1 miljardia euroa) käytettiin Euroopan puolustusmateriaalien yhteistoiminnallisiin hankintamenoihin (eli uusien puolustustarvikkeiden hankintoihin yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden kanssa). Tämä tarkoittaa sitä, että suurin osa jäsenvaltioiden puolustustarvikehankintojen menoista (noin 89 prosenttia) toteutettiin kansalliselta pohjalta ja/tai yhteistyössä kolmansien maiden kanssa. Vuosi 2020 ei ole poikkeus, ja sen voidaan jopa katsoa olevan osa suuntausta, joka on pahentunut viime vuosina. Eurooppalaisten puolustustarvikkeiden yhteishankintojen prosenttiosuus on laskenut jatkuvasti vuodesta 2016, ja vuoden 2020 luku on alhaisin sen jälkeen, kun tällaisia tietoja alettiin kerätä (2005). Kaksi EU:n välinettä tasoittaa jo tietä yhteishankinnoille. Kehitystoimien rahoitustuen ehtona Euroopan puolustusrahastoa koskevassa asetuksessa edellytetään, että jäsenvaltiot aikovat hankkia lopputuotteen tai käyttää teknologiaa koordinoidusti. Puolustusalan julkisista hankinnoista annetussa direktiivissä 2009/81/EY säädetään tutkimus- ja kehitystyöhön (T&K) perustuvien yhteistyöhankkeiden nimenomaisesta jättämisestä julkisia hankintoja koskevien sääntöjen ulkopuolelle. Tätä poikkeusta sovelletaan myös tutkimuksen ja kehittämisen jälkeisiin elinkaaren vaiheisiin, jos hankintasopimukset tehdään saman yhteistyöhankkeen yhteydessä. Komissio julkaisi vuonna 2019 tiedonannon , jossa annetaan ohjeita direktiivin nojalla tarjottavista erilaisista mahdollisuuksista tehdä yhteistoiminnallisia hankintoja. Jäsenvaltioille tarjotaan lisätukea erityisesti puolustus- ja turvallisuusalan hankintoja käsittelevän asiantuntijaryhmän kautta. Komissio pyrkii edelleen kannustamaan jäsenvaltioita Euroopan puolustusvoimavarojen yhteishankintoihin, myös operaatioiden ja huollon osalta. Käytännössä on kuitenkin useita taloudellisia ja verotuksellisia esteitä, joihin on puututtava. Komissio aikoo harkita mahdollista alv-vapautusta, jolla tuettaisiin EU:ssa yhteistyössä kehitettyjen puolustusvoimavarojen yhteistä hankintaa ja omistusta. Nämä valmiudet ovat jäsenvaltioiden käytettävissä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) tai YK:n, Naton ja kansallisten toimien puitteissa toteutettaviin operaatioihin. Tällainen toimenpide voisi erityisesti hyödyttää valmiuksia, jotka on kehitetty yhteistyöhön perustuvissa EU:n puitteissa (Euroopan puolustusrahasto ja/tai PRY ja/tai Euroopan puolustusvirasto). Tässä yhteydessä voitaisiin harkita sellaisen eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion innoittaman oikeudellisen kehyksen luomista, joka hyötyisi jäsenvaltioiden konsortioiden ostamien ja omistamien laitteiden alv-vapautuksesta. Euroopan puolustusrahaston väliarvioinnista saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee myös puolustusrahaston nykyisen bonusjärjestelmän vahvistamista taloudellisen kannustimen tarjoamiseksi sillä ehdolla, että jäsenvaltiot sitoutuvat yhdessä hankkimaan ja/tai omistamaan kehitteillä olevat puolustusvoimavarat. Tämä tarjoaisi voimakkaampia kannustimia sen varmistamiseksi, että yhteistyö jatkuu T&K-vaiheen jälkeen hankinnoissa, operatiivisessa toiminnassa ja ylläpidossa. Lisäksi uudet rahoitusratkaisut voisivat rahoituksen välineistöä käsittelevän asiantuntijaryhmän työn pohjalta johtaa siihen, että jäsenvaltiot hyödyntävät entistä enemmän jo olemassa olevia yhteisiä hankintayksiköitä, kuten Euroopan puolustusvirasto tai puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio OCCAR (Organisation Conjointe de Coopération en matière d’Armement). Komissio arvioi erityisesti, voidaanko Euroopan puolustusrahastosta annetun asetuksen säännösten (esim. esikaupallisiin hankintoihin liittyvät säännökset) nojalla antaa rahoitustukea hankintaviranomaisille ja yhteishankintayksiköille, jotta ne voivat koordinoida hankintamenettelyjään tiiviimmin, muun muassa kattamalla puolustusalan tutkimus- ja kehittämispalvelujen yhteishankintoihin liittyvät hallinto- tai transaktiokustannukset. Tulevat toimet ØVuoden 2023 alkuun mennessä komissio aikoo ehdottaa alv-vapautusta, jolla tuettaisiin EU:ssa yhteistyössä kehitettyjen puolustusvoimavarojen yhteistä hankintaa ja omistusta Maailman kauppajärjestön sääntöjä noudattaen. ØVuoden 2023 puoliväliin mennessä komissio aikoo ehdottaa rahoitusvälineitä käsittelevän asiantuntijaryhmän työn pohjalta uusia rahoitusratkaisuja, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden yhteisiä, EU:n strategisiin puolustusvoimavaroihin liittyviä, käytettävissä olevaan asiantuntemukseen perustuvia hankintoja. ØEuroopan puolustusrahaston väliarvioinnin perusteella komissio aikoo harkita rahaston perustamisesta annetun asetuksen (EU) 2021/697 13 artiklan muuttamista niin, että rahaston bonusjärjestelmää parannetaan tilanteissa, joissa jäsenvaltiot sitoutuvat yhdessä hankkimaan ja/tai omistamaan kehitteillä olevia voimavaroja. 5.Kehotetaan jäsenvaltioita jatkamaan siirtymää yksinkertaistettuihin ja yhtenäisempiin viennin valvontakäytäntöihin. Vaikka jäsenvaltiot vastaavat puolustustarvikkeiden vientilupien myöntämisestä, ne arvioivat päätöksensä neuvoston yhteisen kannan perusteella, jossa määritellään yhteiset perusteet sotilasteknologian ja puolustustarvikkeiden viennin valvontaa varten. Lisäksi siinä otetaan käyttöön epäämisilmoitus- ja kuulemismekanismeja, joiden tarkoituksena on lähentää niiden puolustukseen liittyvien tuotteiden vientipolitiikkaa. Koska yhteisestä puolustusvoimavarojen kehittämisestä tulee kuitenkin asteittain EU:n normi eikä poikkeus, jäsenvaltiot hyötyvät siitä, että parhaiden käytäntöjen jakamista lisätään ja aseviennin valvontaan sovelletaan asteittain yhdenmukaisempaa lähestymistapaa. Jo tehdyn työn pohjalta ja ottaen huomioon, että vienti on keskeinen menestystekijä Euroopan puolustusteollisuuden liiketoimintamallissa, komissio tukee jäsenvaltioita, jotka pyrkivät asteittain virtaviivaistamaan ja lähentämään aseviennin valvontakäytäntöjään erityisesti niiden puolustusvoimavarojen osalta, joita ne kehittävät yhdessä, erityisesti Euroopan puolustusrahaston puitteissa.

Tässä yhteydessä komissio on tyytyväinen neuvostossa aloitettuun pohdintaan EU:n puitteissa kehitettyjen voimavarojen viennistä ja kannustaa jäsenvaltioita jatkamaan keskusteluja tällaisten tuotteiden vientivalvontamenettelyjen helpottamiseksi. Tässä prosessissa voitaisiin hyödyntää myös kokemuksia, joita on saatu jäsenvaltioiden yhteisesti kehitettyjä voimavaroja koskevista kahden- ja monenvälisistä sopimuksista. Jotta yhteistyö ei vaarannu, tämän työn pitäisi helpottaa selkeiden ja helppokäyttöisten menettelyjen määrittelyä. Olisi määriteltävä tehokkaat vientivalvontatoimenpiteet, jotta Euroopan puolustusrahaston rahoittamilla tuotteilla olisi riittävä ja kilpailukykyinen pääsy kansainvälisille markkinoille säilyttäen samalla jäsenvaltioiden suvereenit päätökset, noudattaen kaikilta osin niiden asiaankuuluvia oikeudellisia velvoitteita ja ottaen huomioon niiden kansalliset turvallisuusedut. Jotta voidaan säilyttää yhteisten puolustusvoimavarahankkeiden houkuttelevuus, komissio kehottaa jäsenvaltioita omaksumaan lähestymistavan, jonka mukaan ne eivät periaatteessa estäisi toisiaan viemästä kolmanteen maahan sellaisia sotilastarvikkeita ja -teknologioita, jotka ne ovat kehittäneet yhteistyössä. Tämä voisi koskea sellaisten laitteiden tai teknologian suunniteltua vientiä, jotka sisältävät komponentteja toisesta jäsenvaltiosta ja ylittävät tietyn vähimmäistason. Tulevat toimet ØKomissio kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan tapoja virtaviivaistaa ja asteittain lähentää aseviennin valvontakäytäntöjään erityisesti niiden puolustusvoimavarojen osalta, joita kehitetään yhdessä erityisesti EU:n kehysten puitteissa. Näin varmistetaan, että Euroopan puolustusrahaston rahoittamat tuotteet hyötyvät riittävästä ja kilpailukykyisestä pääsystä kansainvälisille markkinoille, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden suvereeneja päätöksiä. 6.Avaruusalan puolustusulottuvuuden vahvistaminen EU:n tasolla Avaruus on EU:n toimintavapauden ja turvallisuuden kannalta strateginen alue. Se on myös jatkuvasti ruuhkaisemmaksi ja kiistanalaisemmaksi muuttuva alue, josta käydään kiihtyvää valtataistelua. Näihin haasteisiin on tartuttava kiireesti. Jäsenvaltiot käyvät strategisen kompassin yhteydessä parhaillaan keskusteluja EU:n uudesta turvallisuutta ja puolustusta tukevasta avaruusstrategiasta. Strategian avulla olisi saatava aikaan yhteinen ymmärrys avaruuteen liittyvistä riskeistä ja uhista, kehitettävä tarkoituksenmukaisia tapoja reagoida kriiseihin entistä paremmin ja nopeammin, vahvistettava EU:n resilienssiä ja hyödynnettävä maksimaalisesti avaruuteen liittyviä hyötyjä ja mahdollisuuksia. Seuraavat toimet ovat harkinnassa ilman että rajoitetaan tulevan yhteisen strategian sisältöä: Ensinnäkin EU:n avaruusresursseja olisi suojeltava edelleen EU:n resilienssin parantamiseksi avaruudessa esiintyvien ja sieltä tulevien uhkien varalta. Avaruusliikenteen hallintaa koskevassa yhteisessä tiedonannossa komissio ja korkea edustaja antavat konkreettisia suuntaviivoja siitä, miten voidaan parantaa EU:n avaruusvoimavarojen suojelua ja edistää avaruuden kestävämpää käyttöä. Komissio aikoo erityisesti vahvistaa avaruusvalvontaresurssejaan parantamalla avaruusesineiden valvonnan ja seurannan (SST) palveluja ja kehittämällä niihin liittyvää teknologiaa, kuten automaattista törmäyksen välttämistä ja tekoälyä. Komissio tukee myös avaruustilannetietoisuuteen ja puolustusalan varhaisvaroitusvalmiuksiin liittyvien hankkeiden kehittämistä. Tällaisilla hankkeilla edistetään edistyneitä avaruusesineiden johtamis- ja valvontavalmiuksia (SC2), tehostettuja SSA-antureita ja varhaisvaroitusjärjestelmää ballististen ohjusten uhkia ja uusia hyperääniuhkia vastaan. Toiseksi komissio vahvistaa turvallisuus- ja puolustusulottuvuutta EU:n nykyisissä ja tulevissa avaruusinfrastruktuureissa yhteistyössä korkean edustajan kanssa. Galileon julkisesti säännelty palvelu (PRS) tarjoaa navigointipalvelua, joka on varattu valtion valtuuttamille käyttäjille arkaluonteisia sovelluksia varten. Tämä edellyttää korkeatasoista palvelun jatkuvuutta, jossa käytetään vahvoja ja salattuja signaaleja erityisesti turvallisuuden ja puolustuksen alalla. PRS on suunniteltu tarjoamaan rajoittamatonta ja keskeytymätöntä palvelua maailmanlaajuisesti. Se on selkeä osoitus siitä, että siviilihallinnon alainen yhteinen infrastruktuuri voi vastata puolustus- ja turvallisuustarpeisiin. Ehdotus asetukseksi turvallisia yhteyksiä koskevan unionin ohjelman perustamisesta vuosiksi 2022–2027, joka hyväksytään yhdessä tämän tiedonannon kanssa osana avaruuspakettia, parantaa EU:n verkkoyhteyksien resilienssiä suojatun valtiollisen viestinnän avulla. Siihen sisältyy resilienssiä koskevia puolustusvaatimuksia alusta alkaen, ja matalan maan kiertoradan (LEO) järjestelmä tarjoaa mahdollisuuden ottaa käyttöön EU:n avaruusohjelman muita komponentteja tukevia hyötykuormia. Järjestelmä perustuu GOVSATCOMiin ja synergiaan Euroopan puolustusrahaston kanssa. Copernicus-ohjelman kehittämisessä olisi myös mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon puolustustarpeet kiinnittäen erityistä huomiota vaadittuihin turvallisuus- ja suorituskykytasoihin, sekä tuettava oikeanlaista, luottamukseen perustuvaa hallinto- ja ohjausjärjestelmää. Tukeakseen EU:n nykyisten ja tulevien avaruusinfrastruktuurien puolustusulottuvuuden kehittämistä komissio tukee avaruuspuolustusvoimavarojen kehittämistä Euroopan puolustusrahaston kautta. Euroopan puolustusrahaston ja sitä edeltävien ohjelmien puitteissa on tähän mennessä osoitettu noin 130 miljoonaa euroa avaruuteen liittyvien toimien rahoittamiseen. Koska komissio tukee yhteistyöalustojen kehittämistä tulevia puolustushaasteita varten, se pyrkii myös parantamaan niiden suorituskykyä hyödyntämällä nykyisiä ja tulevia eurooppalaisia avaruusresursseja parhaalla mahdollisella tavalla. Esimerkiksi Galileo for EU Defence ‑hanketta (GEODE) yhteisrahoitetaan 44 miljoonalla eurolla, ja sen tavoitteena on kehittää eurooppalaisia standardoituja sotilasnavigointivastaanottimia, jotka ovat yhteensopivia Galileon PRS-palvelun kanssa. Lisäksi investoidaan yli 22 miljoonaa euroa antureiden sekä johtamisen ja valvonnan (C2) parantamiseen EU:n sotilaallisessa avaruustilannekuvajärjestelyssä ja avaruusperusteisten varhaisvaroitusvalmiuksien kehittämiseen. Euroopan puolustusrahaston vuoden 2021 työohjelmassa osoitetaan 50 miljoonaa euroa sekä avaruudessa että maassa tapahtuvan navigointisodankäynnin (NAVWAR) valvontaan ja eurooppalaiseen teknologiaan, joka mahdollistaa resilientin satelliittiviestinnän, jossa häirintä pystytään torjumaan. Kolmanneksi komissio pyrkii vähentämään asiaan liittyviä EU:n strategisia riippuvuuksia kriittisistä teknologioista esimerkiksi sirujen, kvanttien ja tekoälyn alalla. Tämän saavuttamiseksi komissio aikoo maksimoida synergiat olemassa olevien komission johtamien välineiden (mukaan lukien Euroopan puolustusrahasto, Horisontti Eurooppa, avaruusohjelma, Euroopan innovaationeuvosto ja InvestEU) mukaisesti toteutettujen avaruuteen liittyvien aloitteiden kanssa ja hyödyntää kriittisten teknologioiden seurantakeskusta. Komissio aikoo myös vahvistaa asiaan liittyvien eurooppalaisten toimitusketjujen resilienssiä avaruusinfrastruktuurien eheyden, turvallisuuden ja toiminnan varmistamiseksi. Neljänneksi komissio toteuttaa yhteistyössä korkean edustajan kanssa kummankin oman toimeksiannon puitteissa Galileon nykyisen uhkien torjuntamekanismin laajentamisen EU:n avaruusohjelman muiden osien järjestelmiin ja palveluihin. Tämä parantaa entisestään EU:n avaruusinfrastruktuurien turvallisuushallintoa, jotta voidaan vastata paremmin uhkiin, ja edistää asianmukaista hallintoa, jonka asiaankuuluvat toimijat ottavat käyttöön. Näin myös parannetaan tilannetietoisuutta EU:n tasolla hyödyntämällä paremmin avaruustietoja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja tekemällä järjestelmällistä yhteistyötä EU:n infrastruktuureja käyttävien virastojen ja elinten välillä. Komissio ja korkea edustaja osallistuvat myös jäsenvaltioiden pyrkimyksiin lisätä keskinäistä avunantoa ja kriisinhallintamekanismeja, muun muassa harjoitusten avulla ja parantamalla uhkiin varautumista, edistämällä yhteentoimivuutta ja tukemalla yhteistä strategista kulttuuria.

Tulevat toimet ØStrategisen kompassin hyväksymisen jälkeen komissio ja korkea edustaja ehdottavat EU:n yhteistä turvallisuutta ja puolustusta tukevaa avaruusstrategiaa. ØKomissio selvittää vuoden 2022 loppuun mennessä, miten EU:n avaruusresurssien suojelua voitaisiin tehostaa uusilla avaruusesineiden valvonta- ja seurantapalveluilla parantamalla EU:n harjoittamaa avaruusesineiden valvontaa ja seurantaa ja hyödyntämällä maksimaalisesti EU:n teollisuuden potentiaalia. ØKomissio aikoo vuoden 2022 alusta edistää ”sisäänrakennetun kaksoiskäytön” lähestymistapaa EU:n avaruusinfrastruktuuriin. Tavoitteena on tarjota uusia resilienttejä palveluja, joilla voidaan vastata valtioiden tarpeisiin myös puolustuksen alalla. Tässä yhteydessä komissio kannustaa lainsäätäjiä hyväksymään pikaisesti ehdotuksen asetukseksi unionin turvallisten yhteyksien ohjelman perustamisesta vuosiksi 2022–2027. ØKomissio tehostaa työtä strategisten teknologisten riippuvuussuhteiden vähentämiseksi ja avaruusinfrastruktuuriin liittyvien toimitusketjujen resilienssin parantamiseksi erityisesti EU:n rahoitusvälineiden ja kriittisten teknologioiden seurantakeskuksen avulla. ØKomissio perustaa EU:n avaruusinfrastruktuurien asianmukaisen hallinto- ja ohjausjärjestelmän tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa Galileon PRS-palvelusta mallia ottaen. Komissio arvioi, onko mahdollista kehittää ja ottaa käyttöön kestävämpi ja turvallisempi Copernicus-palvelu valtion tarkoituksiin, kun otetaan mahdollisuuksien mukaan huomioon puolustustarpeet. ØKomissio ja korkea edustaja selvittävät vuoden 2022 loppuun mennessä mahdollisuutta solidaarisuus-, avunanto- ja kriisimekanismien aktivointiin avaruudesta tulevien hyökkäysten tai avaruussijoitteisiin joukkoihin ja välineisiin kohdistuvien uhkien varalta. 7.Euroopan resilienssin parantaminen Euroopan on pystyttävä nykyistä paremmin ehkäisemään tulevia häiriöitä, suojautumaan niiltä sekä selviytymään niistä. Koska nämä uhat ovat luontaisesti yhteydessä kansalliseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan, vastuu niihin puuttumisesta on ensisijaisesti jäsenvaltioilla. Jotkin haavoittuvuudet ovat yhteisiä kaikille jäsenvaltioille, ja jotkin uhat ulottuvat rajojen yli, kuten rajat ylittäviin verkkoihin tai infrastruktuureihin kohdistuvat toimet sekä ilmastonmuutos. EU:n lähestymistavalla pyritään integroimaan ulkoinen ja sisäinen ulottuvuus saumattomaksi toiminnaksi. Se tuo yhteen kansalliset ja EU:n laajuiset siviili- ja sotilasnäkökohdat, jotta voidaan edistää konkreettisia ratkaisuja ja samalla parantaa resilienssiä ja toiminnan jatkuvaa tehokkuutta. 7.1.Hybridiuhkien torjuminen Vuonna 2020 EU:n turvallisuusunionistrategiassa määriteltiin hybridiuhat yhdeksi ensisijaisista aloista, joihin on puututtava EU:n turvallisuuden parantamiseksi. Strategiassa luodaan perusta näitä jatkuvasti kehittyviä uhkia koskevalle uudistetulle lähestymistavalle, joka kattaa kaikki toimet varhaisesta havaitsemisesta, analysoinnista, tietoisuuden lisäämisestä, resilienssin kehittämisestä ja ennaltaehkäisystä kriisitoimintaan ja seurausten hallintaan. Resilienssin parantamiseen ja hybridiuhkien torjumiseen liittyvien toimenpiteiden kartoittaminen sisältää yli kaksisataa EU:n tason välinettä ja toimenpidettä, joista valtaosaa johtaa tai tukee komissio. Komission ehdotukset eri aloilla, kuten digitaalisia palveluja koskeva säädös , ehdotus kriittisten toimijoiden häiriönsietokykyä koskevaksi direktiiviksi ja tarkistettu unionin pelastuspalvelumekanismi , edistävät osaltaan tätä hybridiuhkien torjuntaan käytettävissä olevien EU:n välineiden kasvavaa määrää. Resilienssi on yksi tärkeimmistä pilareista hybridiuhkien torjunnassa. Tammikuussa 2022 julkaistussa yhteisessä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa yksilöitiin 53 resilienssin perustasoa EU:n tasolla. Tämä turvallisuusunionistrategiassa ilmoitettu määrittely on ollut ratkaiseva ensimmäinen askel, jonka avulla edistymistä tällä alalla voidaan seurata ja mitata objektiivisesti. Tässä yhteydessä komission yksiköt, Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) ja neuvoston pääsihteeristö toteuttavat marraskuussa 2022 EU:n Integrated Resolve PACE-harjoituksen muun muassa hybridiuhkien, myös niiden kyberulottuvuuden, torjumiseksi. Toteutuksesta vastaa yleisellä tasolla korkea edustaja, siihen osallistuvat jäsenvaltiot ja EU:n virastot, ja se toteutetaan rinnakkain Naton kanssa koordinoidussa muodossa (PACE). Komissio on myös mukautunut nopeasti muuttuviin uhkiin. EU:n Valko-Venäjän vastaisella rajalla puhjenneen kriisin jälkeen unioni ehdotti toimenpiteitä, joilla puututaan muuttoliikkeen välineellistämiseen, muun muassa asettamalla mustalle listalle liikenteenharjoittajia, jotka osallistuvat ihmisten salakuljetukseen tai ihmiskauppaan . Covid-19-pandemia on osoittanut, että terveysuhkiin vastaamiseksi on lisättävä koordinoituja EU:n tason toimia. Tänä aikana, kun kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhat voivat vaarantaa kansanterveyden, terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaava eurooppalainen viranomainen (HERA) on keskeinen toimija pyrittäessä vahvistamaan EU:n valmiutta ja reagointia vakaviin rajat ylittäviin terveysuhkiin mahdollistamalla tarvittavien vastatoimien nopean saatavuuden, saavutettavuuden ja jakelun. Pandemian alkuvaiheista saatujen kokemusten pohjalta jatketaan työtä, jolla tältä osin tehostetaan siviiliviranomaisille annettavaa sotilaallista apua. Tulevat toimet ØKomissio arvioi vuoteen 2023 mennessä yhteistyössä korkean edustajan ja jäsenvaltioiden kanssa alakohtaisia resilienssin perustasoja puutteiden ja tarpeiden tunnistamiseksi sekä toimia niiden korjaamiseksi. ØStrategisen kompassin hyväksymisen jälkeen komissio osallistuu EU:n tulevaan hybridivälineistöön varmistamalla, että jäsenvaltioilla on kattava yleiskuva nykyisistä sisäisistä välineistä ja toimenpiteistä, joilla torjutaan unioniin ja sen jäsenvaltioihin vaikuttavia hybridiuhkia. Tässä otetaan huomioon toimenpiteet, jotka sisältyvät hybridiuhkien torjuntaa koskevaan vuoden 2020 kartoitukseen, sekä komission ja korkean edustajan viimeaikaiset ehdotukset kriittisen infrastruktuurin ja disinformaation kaltaisilla aloilla. ØStrategisen kompassin hyväksymisen jälkeen komissio harkitsee sellaisten asiaankuuluvien politiikan alojen asiantuntijoiden nimeämistä, jotka voitaisiin pyynnöstä nimetä osaksi hybridivalmiusryhmää synergiassa tulliyhteistyöyksikön ehdotettujen nopean toiminnan ryhmien kanssa. ØSamaan aikaan komission yksiköt ja EUH tarkastelevat yhdessä hybridiuhkien torjuntaa koskevaa EU:n protokollaa. ØKomissio määrittelee vuoden 2022 loppuun mennessä yhteistyössä korkean edustajan kanssa kattavan vision sen nopeista hälytysmekanismeista ja erityisesti mahdollisuudesta luoda parempi tilannetietoisuuskuva koordinoidusti muiden EU:n olemassa olevien mekanismien kanssa ja niitä täydentäen. Tämä vahvistaa unionin valmiuksia seurata ja havaita hybridiuhkia varhaisessa vaiheessa, ehkäistä niitä ennalta ja varautua (mukaan lukien resilienssi) sekä reagoida niihin. ØKomissio edistää asiantuntemustaan ja välineitään hyödyntäen EU:n pyrkimyksiä parantaa resilienssiä kumppanimaissa. 7.2.Kyberturvallisuuden ja kyberpuolustuksen parantaminen Kyberturvallisuusuhkien torjuminen on yksi tämän päivän monimutkaisimmista turvallisuus- ja puolustushaasteista, erityisesti kun otetaan huomioon niiden kasvava määrä ja vaikutus. Samalla valtiolliset toimijat ovat kehittäneet erityisiä kehittyneitä valmiuksia. EU:n on suojeltava kriittisiä verkko- ja tietojärjestelmiä ja toimittava johtavassa roolissa maailmanlaajuisen internetin turvallisuuden, vakauden ja resilienssin sekä vapauden takaamisessa. Kyberturvallisuutta ja -puolustusta on tehostettava Euroopassa vahvistamalla yhteistyötä, investoimalla tehokkaammin kehittyneisiin valmiuksiin ja vahvistamalla asianmukaiset säännöt, jotka mahdollistavat kyberturvallisuuden kaikkien ulottuvuuksien paremman yhdistämisen. Näissä toimissa olisi keskityttävä suojelemaan kansalaisia, yrityksiä ja EU:n etuja, havaitsemaan ja ehkäisemään haitallisia kybertoimia ja puolustautumaan kyberhyökkäyksiltä. Näin edistetään kansainvälistä turvallisuutta ja vakautta ja vahvistetaan EU:n kyberpelotepotentiaalia. Komissio ja korkea edustaja esittivät näiden tavoitteiden saavuttamista edistäviä kunnianhimoisia toimia jo joulukuussa 2020 hyväksytyssä EU:n kyberturvallisuusstrategiassa . Useat EU:n resilienssiä parantavat tärkeät välineet ovat jo käytössä: direktiivi toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (NIS), kyberturvallisuusasetus, direktiivi tietojärjestelmiin kohdistuvista hyökkäyksistä, 5G-kyberturvallisuutta koskeva EU:n välineistö (pantu täytäntöön), suositus suunnitelmasta koordinoiduksi tavaksi reagoida laajamittaisiin kyberturvallisuuspoikkeamiin ja -kriiseihin sekä EU:n kyberpuolustuspolitiikan kehys [vuoden 2018 päivitykset]. Komissio on myös antanut radiolaitedirektiivin nojalla delegoidun säädöksen, jossa vahvistetaan kyberturvallisuustakeita koskevat oikeudelliset vaatimukset, jotka valmistajien on otettava huomioon radiolaitteiden suunnittelussa ja tuotannossa. Komissio on antanut suosituksen yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisesta. Joulukuussa 2020 se ehdotti kyberturvallisuusdirektiivin tarkistamista; ehdotus on nyt lainsäätäjien harkittavana. Tämän tavoitetason mukaisesti komissio antaa piakkoin ehdotuksia EU:n toimielinten, elinten ja virastojen kyberturvallisuuden ja tietoturvan parantamiseksi.

Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen (CEF – Digitaaliala) monivuotisella työohjelmalla vuosiksi 2021–2025 tuetaan turvallisen kvanttiviestintäinfrastruktuurin (Euro QCI) käyttöönottoa. Verkkojen Eurooppa -välineestä tuetaan myös muita kriittisiä viestintäinfrastruktuureja, kuten tiettyjä jäsenvaltioiden välisiä ja kolmansien maiden kanssa toimivia runkoverkkoja, joiden turvallisuusvaatimukset ovat korkeimmat. Näiden välineiden täydentämiseksi ja hyökkäyspinta-alan ja riskialttiuden vähentämiseksi olisi lisättävä tieto- ja viestintätekniikkaan (TVT) liittyvien tuotteiden ja palvelujen turvallisuutta ja standardointia. Tämä koskee erityisesti kriittisten laitteisto- ja ohjelmistokomponenttien turvallisuutta. Sen vuoksi komissio valmistelee parhaillaan uusia ehdotuksia horisontaalisista turvallisuusvaatimuksista, jotka muodostavat unionin tilaa koskevassa puheessa ilmoitetun kyberresilienssisäädöksen keskipisteen. Tässä yhteydessä voitaisiin harkita puolustusulottuvuutta, erityisesti yhteisten tai hybridien kyberturvallisuusstandardien mahdollista kehittämistä. EU:n ja sen kyberpuolustusalan toimijoiden (lähinnä jäsenvaltioiden puolustusvoimien) teknologisten valmiuksien parantamiseksi pyritään lisäämään asiaankuuluvien toimijoiden välistä yhteistyötä suunniteltaessa siviili- ja puolustusinvestointeja asiaankuuluvien teknologioiden kehittämiseksi ja niiden käyttämiseksi. Kyberturvallisuuden teollisuus-, teknologia- ja tutkimusosaamiskeskus ja koordinointikeskusten verkosto (CCCN) hyväksyvät vuonna 2022 kyberinvestointeja koskevan strategisen ohjelmansa. Asialista voisi kattaa mahdolliset synergiat siviili- ja puolustusteknologioiden ja mahdollisten kaksikäyttösovellusten välillä ja tavoitella siten synergioita muiden EU:n ohjelmien (esim. Horisontti Euroopan, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman ja Euroopan puolustusrahaston) kanssa koordinoidulla tavalla ja asiaankuuluvia hallintosääntöjä noudattaen. Komissio on jo osoittanut 38,6 miljoonaa euroa kuuteen kyberpuolustushankkeeseen. Tästä budjetista tuetaan muun muassa eurooppalaisen kybertilannetietoisuusfoorumin ja turvallisen ja häiriönsietokykyisen viestinnän teknologioita koskevan hankkeen kehittämistä. Euroopan puolustusrahasto tukee jatkossakin kybervalmiuksien kehittämistä puolustusta varten. Vuonna 2021 Euroopan puolustusrahastosta käynnistettiin kaksi erillistä ehdotuspyyntöä, joiden kokonaismäärärahat ovat 33,5 miljoonaa euroa. Vaikka kaikkiin puolustusvoimavarahankkeisiin liittyy kyberulottuvuus, kyberpuolustus pysyy Euroopan puolustusrahaston painopisteenä tulevina vuosina. Jotta voidaan paremmin valmistautua mahdollisiin laajamittaisiin poikkeamiin ja kriiseihin unionissa, on olennaisen tärkeää tehostaa koordinointia, jotta voidaan varmistaa tilannetietoisuus, tunnistaa nopeasti mahdolliset reagointitarpeet ja -resurssit ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ja EU:n tason asiaankuuluvien toimijoiden välinen tehokas viestintä. Näin voidaan lieventää mahdollisia vaikutuksia unionissa. Vihamielisten kybertoimien havaitsemisen tehostamiseksi ja tilannetietoisuuden parantamiseksi komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa rajat ylittävien alustojen perustamiseksi jakamaan kyberturvallisuusuhkia koskevaa tiedustelutietoa. Samalla vahvistetaan turvaoperaatiokeskusten valmiuksia kansallisella tasolla kaikkialla EU:ssa. Näiden rajatylittävien alustojen tavoitteena on mahdollistaa laajamittainen tietojenvaihto eri lähteistä peräisin olevista kyberturvallisuusuhkista sekä välineistä ja valmiuksista luotettavassa ympäristössä. Ne varustetaan seuraavan sukupolven erittäin turvallisilla välineillä ja infrastruktuureilla. Näin voitaisiin parantaa yhteisiä havaitsemisvalmiuksia ja antaa viranomaisille ja asianomaisille tahoille oikea-aikaisempia varoituksia. Nämä toimet saavat taloudellista tukea Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, erityisesti yhteishankinnoista, joilla kehitetään ja käytetään EU:n turvaoperaatiokeskusten organisaatioita, mukaan lukien kehittyneet välineet ja infrastruktuurit. Lisäksi myönnetään avustuksia, joilla tuetaan turvaoperaatiokeskusten valmiuksia jäsenvaltioissa. Seuraavana toimena voitaisiin harkita myös siviili- ja sotilasalan yhteistyön edistämistä kansallisella tasolla tällä alalla yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Jäsenvaltioiden välistä kyberturvallisuusyhteistyötä olisi lisättävä häiriöihin reagoimisessa, myös siviili- ja puolustusalan kriisiryhmien mahdollisen yhteistyön avulla. Yhteisen kyberturvallisuusyksikön tavoitteena on saattaa yhteen kaikki asiaankuuluvat kyberturvallisuusyhteisöt (eli diplomaattiset, siviili-, lainvalvonta- ja puolustusyhteisöt), jotta voidaan varmistaa EU:n koordinoitu reagointi laajamittaisiin kyberturvallisuushäiriöihin ja -kriiseihin sekä tarjota apua näistä hyökkäyksistä toipumisessa. Sen vuoksi asevoimat voisivat tehdä rakenteellista yhteistyötä ja koordinoida toimintaansa muiden kyberturvallisuusyhteisöjen kanssa yhteisen kyberturvallisuusyksikön kautta. Kybertaitojen kehittäminen yhteisen koulutuksen ja harjoitusten avulla on myös keskeistä tehokkaalle resilienssille kyberhyökkäyksiä vastaan, kybervalmiuksien parantamiselle, yhteisymmärryksen kehittämiselle ja yhteisten reagointivalmiuksien luomiselle. Jäsenvaltiot voisivat harkintansa mukaan tehostaa siviilialan sotilasyhteistyötä kyberkoulutuksen ja yhteisten harjoitusten alalla Euroopan turvallisuus- ja puolustusakatemian ja Euroopan puolustusviraston kyberkoulutus- ja harjoitusohjelmien pohjalta. Tulevat toimet ØKomissio ehdottaa vuoden 2022 kolmanteen neljännekseen mennessä kyberresilienssisäädöstä, jolla pyritään lisäämään tuotteiden ja niihin liittyvien palvelujen kyberturvallisuutta sisämarkkinoilla. ØJotta voidaan perustaa uudet EU:n turvaoperaatiokeskusten alustat kyberuhkia koskevien tiedustelutietojen ja -välineiden jakamista varten, komissio julkaisee vuoden 2022 toiseen neljännekseen mennessä kiinnostuksenilmaisupyynnön EU:n turvaoperaatiokeskusten isäntälaitosten valitsemiseksi ja siihen liittyvän etenemissuunnitelman. Tämän pitäisi tasoittaa tietä EU:n strategisten valmiuksien kehittämiselle kyberuhkien havaitsemiseksi ja niitä koskevan tiedon jakamiseksi. ØKomissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa kehittääkseen valmiuksia laajamittaisten kyberhäiriöiden varalta. Tämä tapahtuu lisäämällä koordinointia ja määrittelemällä mahdolliset tarpeet ja toiminnan edellyttämät resurssit. ØVuonna 2022 tehdään esitys kyberturvallisuuden osaamiskeskuksen strategisesta ohjelmasta. Se käsittää muun muassa kaksikäyttöteknologian ja siviili- ja sotilasalan väliset synergiat, joista sovitaan koordinoidusti asiaankuuluvien toimijoiden kanssa. ØKomissio ja korkea edustaja tukevat jatkossakin jäsenvaltioita yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisessa ja varsinkin sen keskinäisen avun mekanismin käyttöönotossa. Komissio kehottaa siviili- ja sotilastoimijoita tekemään yhteistyötä, jotta voidaan helpottaa tiedonvaihtoa ja koordinointia puolustusasiantuntijoiden ja muiden yhteisöjen (siviilit, lainvalvontaviranomaiset ja diplomaattikunta) välillä. ØKomissio pyytää eurooppalaisia standardointiorganisaatioita kehittämään yhdenmukaistettuja standardeja, joilla tuetaan äskettäin hyväksyttyä radiolaitedirektiivin delegoitua säädöstä kyberturvallisuuden ja yksityisyyden suojan osalta. ØKomissio tekee yhteistyötä korkean edustajan kanssa kehittääkseen edelleen EU:n kyberpuolustuspolitiikkaa, joka esitetään jäsenvaltioille vuoden 2022 loppuun mennessä. ØKomissio kehottaa jäsenvaltioita harkitsemaan yhteistä kyberpuolustuskoulutusta ja -harjoituksia yhteistyössä nykyisten siviili- ja puolustusalan koulutus- ja harjoituskehysten kanssa. 7.3.Sotilaallisen liikkuvuuden lisääminen Sotilaallista liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanon kautta EU on jo toteuttanut merkittäviä toimia sotilashenkilöstön, -materiaalin ja -tarvikkeiden liikkuvuuden lisäämiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella, mikä parantaa kykyämme reagoida nopeasti kriisiin tai rutiinitoimintaan, kuten harjoituksiin. Sotilaallinen liikkuvuus on myös EU:n ja Naton yhteistyön lippulaivahanke. EU:n vuosien 2021–2027 budjetti kaksikäyttöisten liikenneinfrastruktuurien tukemiseen on 1,69 miljardia euroa, joten sotilaallinen liikkuvuus on keskeinen osa uutta Verkkojen Eurooppa -välinettä . Vuosien 2021–2023 työohjelmaan sisältyy 330 miljoonan euron vuotuinen budjetti, ja ensimmäiset ehdotuspyynnöt käynnistettiin syyskuussa 2021. Sotilaallinen liikkuvuus on myös yksi Euroopan puolustusrahaston vuoden 2021 työohjelman aihe. Sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyvän turvallisen ja nopean tietojenvaihdon mahdollistavan digitaalisen järjestelmän kehittäminen on yksi sotilas- ja logistiikkajärjestelmiä koskevan ehdotuspyynnön kahdesta aiheesta, ja sen alustava budjetti koko ehdotuspyyntöä varten on 50 miljoonaa euroa. Komissio ehdotti 14. joulukuuta 2021 Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) koskevan asetuksen tarkistamista. Ehdotuksen tavoitteena on muun muassa vahvistaa siviili- ja sotilasliikkuvuuden normeja ja laajentaa TEN-T-karttoja kattamaan uusia reittejä, jotka ovat tärkeitä sotilaallisen liikkuvuuden kannalta. Komissio jatkaa pyrkimyksiään edistää sotilaallista liikkuvuutta EU:ssa ja sen ulkopuolella muun muassa tarkastelemalla sitä asiaa koskevissa lainsäädäntöehdotuksissa ja aloitteissa, erityisesti liikenteen ja rajatylittävien menettelyjen alalla. Tulevat toimet ØKomissio ehdottaa yhdessä korkean edustajan kanssa vuoden 2022 loppuun mennessä sotilaallisen liikkuvuuden yhteisen toimintasuunnitelman päivitystä, joka voi kattaa yksilöitävissä olevat tarpeet, jotka liittyvät liikenteen digitalisointiin, liikenneinfrastruktuurin kyberresilienssiin ja tekoälyyn. 7.4.Ilmastonmuutokseen liittyviin puolustushaasteisiin vastaaminen Ilmastonmuutos ja biologisen monimuotoisuuden köyhtyminen ovat uusia uhkia turvallisuudelle. Etusijalla on jatkossakin operatiivisen tehokkuuden varmistaminen, mutta puolustusalan on myös sopeuduttava ilmastonmuutoksen turvallisuusvaikutuksiin, esimerkiksi toimintaan äärimmäisissä ilmasto-olosuhteissa. Puolustusalan on lisäksi osallistuttava toimiin, joilla pyritään lieventämään ilmastonmuutoksen vaikutuksia EU:n ilmastonmuutospolitiikkojen ja varsinkin Euroopan vihreän ohjelman mukaisesti. Puolustusalan toimista, joilla parannetaan energiatehokkuutta, lisätään uusiutuvan energian käyttöä mahdollisuuksien mukaan ja vähennetään päästöjä, olisi tultava erottamaton osa EU:n kollektiivisia pyrkimyksiä, joilla pyritään saavuttamaan ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä, suojelemaan luonnon monimuotoisuutta ja vahvistamaan kiertotaloutta.