EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 16.12.1998 
KOM(1998)764 lopull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
Jorjan lipun alla purjehtiviin aluksiin vuonna 1999 sovellettavista tietyistä kalavarojen säilyttämis-
ja hoitotoimenpiteistä 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Yhteisön ja Norjan väliset neuvottelut pidettiin Bergenissä 11.-12. marraskuuta 1998 sekä Brysselissä 
25.-27. marraskuuta 1998, ja niiden tuloksena oli vuoden 1999 keskinäisiä kalastusjärjestelyjä koskeva 
sopimus. 
Lisäksi asianomaiset rannikkovaltiot eli yhteisö, Färsaaret, Islanti, Norja ja Venäjän federaatio 
neuvottelivat Atlantin-Skandinavian sillin hallinnosta Reykjavikissa 6.-7. lokakuuta 1998. Nämä 
neuvottelut johtivat muun muassa vuoden 1999 molemminpuolista alueelle pääsyä koskevaan 
sopimukseen, jonka mukaan Norja saa kalastaa 9000 tonnia osuudestaan yhteisön kalastusvesillä. 
Tämän neuvoston asetusehdotuksen tarkoituksena on sallia Norjan alusten harjoittaa kalastusta 
yhteisön vesillä niille myönnettyjen kiintiöiden rajoissa 31. joulukuuta 1999 asti edellä mainittujen 
järjestelyjen mukaisesti. 
a, 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /99, 
annettu... päivänä joulukuuta 1998, 
Norjan lipun alla purjehtiviin aluksiin vuonna 1999 sovellettavista tietyistä kalavarojen säilyttämis-
ja hoitotoimenpiteistä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 
1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3760/921 ja erityisesti sen 8 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
yhteisö ja Norja ovat neuvotelleet erityisesti Euroopan talousyhteisön ja Norjan kuningaskunnan 
välisen kalastussopimuksen2 2 ja 7 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti keskinäisistä 
kalastusoikeuksistaan vuoden 1999 osalta sekä yhteisten elollisten luonnonvarojen hoidosta, 
näissä neuvotteluissa valtuuskunnat ovat sopineet suosittelevansa omille viranomaisilleen tiettyjen 
pyyntikiintiöiden vahvistamisesta toisen sopimuspuolen aluksille vuodeksi 1999, 
Tanskan, Norjan ja Ruotsin välisessä 19 päivänä joulukuuta 1966 tehdyssä keskinäistä pääsyä 
kalastamaan Skagerrakiin ja Kattegatiin koskevassa sopimuksessa määrätään, että jokainen 
sopimuspuoli myöntää toisten sopimuspuolten aluksille pääsyn kalastusvyöhykkeelleen Skagerrakissa 
ja osassa Kattegatia perusviivoista neljään meripeninkulmaan asti, 
yhteisö, Färsaaret, Islanti, Norja ja Venäjän federaatio neuvottelivat Atlantin-Skandinavian sillin 
(norjalaisen kevätkutuisen sillin) hallinnosta ja jakamisesta vuonna 1999, 
nämä neuvottelut johtivat muun muassa molemminpuolista alueelle pääsyä koskevaan sopimukseen, 
jonka mukaan Norja saa kalastaa 9000 tonnia osuudestaan yhteisön vesillä pohjoiseen linjasta 62° 
pohjoista leveyttä, 
neuvoston tehtävänä on vahvistaa erityisedellytykset, joiden mukaisesti pyyntiä on harjoitettava, 
tässä asetuksessa tarkoitettua kalastustoimintaa valvotaan yhteiseen kalastuspolitiikkaan 
sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa 
(EY) N:o 2847/933 säädetyin asiaankuuluvin valvontatoimenpitein, 
kalastusalusten merkitsemistä ja asiakirjoilla todistamista koskevista yksityiskohtaisista 
erityissäännöistä 20 päivänä toukokuuta 1987 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 1381/874 3 
1 EYVL L 389, 31.12.1992, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi asetuksella (EY) N:o 1181/98 (EYVL L 
164, 9.6.1998, s. 1). 
2 EYVL L 226, 29.8.1980, s. 48 
3 EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi asetuksella (EY) N:o 2205/97 (EYVL L 
304, 7.11.1997, s. 1). 
artiklan 2 kohdassa säädetään, että kaikilla aluksilla, joissa on jäähdytettyjä merivesi säiliöitä, on 
säilytettävä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä asiakirja, johon on merkitty säiliöiden tilavuus 
kuutiometreinä 10 senttimetrin välein mitattuna, ja 
yleisestä edusta johtuvien pakottavien syiden vuoksi tätä asetusta sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 
1999, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Norjan lipun alla purjehtivilla aluksilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaa 31 päivään 
joulukuuta 1999 asti liitteessä I ja IA tarkoitettujen lajien osalta mainitussa liitteessä 
vahvistetuin maantieteellisin ja määrällisin rajoituksin sekä tämän asetuksen mukaisesti 
jäsenvaltioiden kalastusvyöhykkeillä, jotka ulottuvat 200 meripeninkulman päähän 
Pohjanmeren, Skagerrakin, Kattegatin, Itämeren ja linjan 43°00f pohjoista leveyttä 
pohjoispuolella Atlantin valtameren rannikosta. 
2. Edellä 1 kohdan mukaisesti sallittu kalastustoiminta rajoittuu sen 200 meripeninkulman 
kalastusvyöhykkeen osiin, joka sijaitsee 12 meripeninkulman ulkopuolelle niistä perusviivoista 
laskettuna, joita käytetään jäsenvaltioiden aluevesien mittaamisessa; pyynti on kuitenkin 
sallittu Skagerrakissa neljän meripeninkulman ulkopuolella Tanskan perusviivoista. 
3. ICES-alueen III a niissä osissa, jotka rajoittuvat lännessä viivaan Hanstholmin majakasta 
Lindesnesin majakkaan ja etelässä viivaan Skagenin majakasta Tistlarnan majakkaan sekä 
viivaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla, harjoitettua pyyntiä eivät 
koske määrälliset rajoitukset, lukuun ottamatta makrillin ja seidin pyyntiä. 
4. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa säädetään, niiden lajien väistämättömät sivusaaliit, joille ei ole 
vahvistettu kiintiötä jollekin vyöhykkeelle, sallitaan kyseisellä vyöhykkeellä voimassa olevien 
säilyttämistoimenpiteiden määräämissä rajoissa. 
5. Jollakin vyöhykkeellä pyydetyt niiden lajien sivusaaliit, joille on vahvistettu kiintiö tälle 
vyöhykkeelle, merkitään pyydetyksi kyseisestä kiintiöstä. 
2 artikla 
1. Alusten, jotka kalastavat 1 artiklassa vahvistettujen kiintiöiden rajoissa, on noudatettava 
säilyttämis- ja valvontatoimenpiteitä sekä kaikkia muita kalastustoimintaa mainitussa 
artiklassa tarkoitetuilla vyöhykkeillä koskevia säännöksiä. 
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alusten on pidettävä lokikirjaa, johon on merkittävä liitteessä 
II tarkoitetut tiedot. 
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alusten, lukuun ottamatta niitä aluksia, jotka harjoittavat 
kalastustoimintaa ICES-alueella III a, on toimitettava komissiolle liitteessä III tarkoitetut tiedot 
mainitussa liitteessä vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. 
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla aluksilla, joissa on jäähdytettyjä merivesisäiliöitä, on 
säilytettävä toimivaltaisen viranomaisen hyväksymä asiakirja, joka osoittaa säiliöiden 
tilavuuden kuutiometreinä 10 senttimetrin välein mitattuna. 
EYVLL 132, 21.5.1987, s. 9. 
V 
5. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen alusten rekisterikirjaimet ja -numerot on merkittävä selvästi 
aluksen keulan molemmille puolille. 
3 artikla 
1. Kun yli 200 bruttorekisteritonnia painavat alukset harjoittavat pyyntiä ICES-alueilla 1 
artiklassa vahvistettujen kiintiöiden rajoissa, niillä on oltava komission yhteisön puolesta 
myöntämä lisenssi ja erityinen kalastuslupa sekä täytettävä tässä lisenssissä ja tässä erityisessä 
kalastusluvassa esitetyt edellytykset. 
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen komissio antaa yhteisön puolesta kymmenen vain yhden 
päivän ajan voimassa olevaa lisenssiä ja erityistä kalastuslupaa sillin pyytämiseen ICES-
alueella II a (pohjoiseen linjasta 62° pohjoista leveyttä). 
Norja ilmoittaa komissiolle niiden alusten nimen ja ominaisuudet, joille lisenssit ja erityiset 
kalastusluvat voidaan myöntää. 
2. Komissio myöntää 1 kohdassa tarkoitetut kalastuslisenssit ja erityiset kalastusluvat kaikille 
aluksille, joille Norjan viranomaiset esittävät lisenssiä tai erityistä kalastuslupaa. 
Lisenssin saaneiden alusten luetteloa voidaan milloin tahansa pyytää muutettavaksi, ja pyynnöt 
käsitellään viipymättä. 
3. Jokaisessa komissiolle jätettävässä lisenssiä ja erityistä kalastuslupaa koskevassa 
hakemuksessa on oltava seuraavat tiedot: 
(a) aluksen nimi, | 
(b) rekisterinumero, 
(c) ulkoiset tunnuskirjaimet ja-numerot, 
(d) rekisterisatama, 
(e) omistajan tai rahtaajan nimi ja osoite, 
(f) brutto vetoisuus ja suurin kokonaispituus, 
(g) koneteho, 
(h) radiokutsutunnus ja taajuus, 
(i) suunniteltu pyynti menetelmä, 
(j) suunniteltu kalastusalue, 
(k) kalalajit, joita aiotaan pyytää, 
(1) ajanjakso, joksi lisenssiä haetaan. 
4. Lisenssit ja erityiset kalastusluvat ovat voimassa ainoastaan aluskohtaisesti. Jos samaan 
kalastustoimeen osallistuu useita aluksia, niillä kaikilla on oltava lisenssi tai erityinen 
kalastuslupa. 
5. Lisenssit ja erityiset kalastusluvat voidaan peruuttaa uusien lisenssien ja uusien erityisten 
kalastuslupien myöntämiseksi. Peruutukset tulevat voimaan sitä päivää edeltävänä päivänä, 
jona komissio myöntää uudet lisenssit ja erityiset kalastusluvat. Uudet lisenssit ja erityiset 
kalastusluvat tulevat voimaan niiden myöntämispäivänä. 
6. Lisenssi tai erityinen kalastuslupa peruutetaan kokonaan tai osittain ennen viimeistä 
voimassaolopäivää, jos 1 artiklassa vahvistetut vastaavat kiintiöt ovat täydet. 
7. Lisenssi ja erityinen kalastuslupa peruutetaan, jos tässä asetuksessa vahvistettuja velvoitteita ei 
täytetä. 
8. Niille aluksille, jotka eivät täytä tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteitaan, ei myönnetä 
enintään kahdentoista kuukauden aikana lisenssejä eikä erityisiä kalastuslupia. 
S" 
9. Komissio toimittaa yhteisön puolesta Norjalle niiden alusten nimen ja ominaisuudet, joilla ei 
ole lupaa kalastaa yhteisön kalastusvyöhykkeellä seuraavan kuukauden tai seuraavien 
kuukausien aikana yhteisön sääntöjen rikkomisen vuoksi. 
4 artikla 
Tylppäpyrstömolvan, molvan ja keilan pyynti 1 artiklassa tarkoitettujen kiintiöiden rajoissa on sallittu 
ainoastaan, jos ICES-alueilla V b, VI ja VII käytetään pyyntimuotoa, jota kutsutaan yleisesti 
"pitkäsiimakalastukseksi". 
5 artikla 
Troolien ja kierrenuottien käyttö pelagisten lajien pyyntiin on kielletty Skagerrakissa lauantaista 
keskiyöstä sunnuntaihin keskiyöhön. 
6 artikla 
Alukset, joilla on lupa kalastaa 31 päivänä joulukuuta, voivat jatkaa kalastustoimintaansa seuraavan 
vuoden alussa tämän luvan perusteella, kunnes komissio hyväksyy yhteisön puolesta kyseisen vuoden 
uudet alusluettelot. 
7 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 1999. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä .... päivänä joulukuuta 1998. 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
(a 
LIITE I 
Norjan pyyntikiintiöt vuodeksi 1999 
(tonneina, tuore- ja kokonaispaino) 
Lajit | Alueetjoillapyyntionsallittu | M2arat 
Makrilli ICES Via(2), VHd, e, f, h, Ila 12 020(6) 
"Silli ICES Via(2) 2~400 
Kilohaili ICES IV ~19000 
Turska ICES IV 12510 
Koija ICES iv "" 10000 
Seiti ICES IV, Skagerrak(,) 5()000 
Valkoturska ICES IV 4400 
Punakampela ICES IV 3 375 
Makrilli ICES IV, Ilia 404()0(7) 
Tuulenkala, harmaaturska, mustakitaturska ICES IV 50 000(8) 
Mustakitaturska ICES II, IVa, Via(2), VIb, VII(4) 235 000(9X10) 
Tylppapyrstfimolva ICES IV, Vb, VI, VII, Ila 1000(U)(12) 
Molva, keila ICES IV, Vb, VI, VII, Ila 1600001X12) 
Piikkihai ICES IV, VI, VII 6WW) 
Jattilaishai(,) ICES IV, VI, VII ^ 
Sillihai ICES IV, VI, VII ^ ' 
Katkaravut ICES IV [^J 
Muut lajit ICES IV, Ila 5~000(i4) 
"Silli ICES IVa, b ~^^ 
Piikkimakrilli ICES IV 20(M) 
Yhdistetty kiintio ICES Vb, VI, VII ToooOsT 
Gronlanninpallas ICES Ila, VI<5) j~j^ 
(2) 
(3) 
<6) 
(7) 
(9) 
(10) 
(11) 
(12) 
(13) 
(14) 
(15) Jättiläishain maksa. 
Linjan 56°30' pohjoista leveyttä pohjoispuolella. 
Joka rajoittuu lännessä viivaan Hanstholmin majakasta Lindesnesin majakkaan ja etelässä viivaan Skagenin 
majakasta Tistlarnan majakkaan sekä viivaan tästä pisteestä lähimpään pisteeseen Ruotsin rannikolla. 
Linjan 12°00' läntistä pituutta länsipuolella. 
Ainoastaan pitkälläsiimalla suuralueella VI saadut saaliit. 
Voidaan myöskin kalastaa yhteisön vesiltä alueelta IVa. 
Tämä määrä voidaan pyytää ainoastaan alueella IVa, lukuun ottamatta niitä 3 000 tonnia, jotka voidaan pyytää 
alueella Ula. 
Josta enintään 50 000 tonnia ainoastaan tuulenkalaa tai enintään 50 000 tonnia harmaaturskaa ja mustakitaturskaa 
yhdessä. Enintään 10 000 tonnia tästä harmaaturskan kiintiöstä voidaan pyytää alueelta Via linjan 56°30' 
pohjoista leveyttä pohjoispuolelta. Tämä määrä on kuitenkin vähennettävä suuralueen IV tuulenkalan, 
harmaaturskan ja mustakitaturskan kiintiöstä. 
Josta enintään 40 000 tonnia voidaan pyytää alueella IVa. 
Josta voidaan pyytää enintään 9 000 tonnia hopeakuoretta. 
Josta satunnaisia saaliita sallitaan milloin tahansa 25 prosenttia alusta kohden suuralueilla VI ja VII. Tätä 
prosenttimäärää ei kuitenkaan saa ylittää erityisen kalastuksen aloittamista seuraavien 24 tunnin aikana. Näiden 
muiden lajien satunnaisten saaliiden kokonaismäärä ei saa ylittää 3 000 tonnia suuralueilla VI ja VII. 
Josta enintään 13 000 tonnia molvaa tai enintään 7 000. tonnia keilaaja enintään 3 000 tonnia tylppäpyrstömolvaa. 
Pitkälläsiimalla alueella Vb ja suuralueella VI ja VII saadut saaliit. 
Mukaan lukien pitkälläsiimalla saadut Deania calceus-, Etmopterus princeps-, Lepidorfinus equamosus-, 
Etmopterus pusillus- ja Centrocymnus caelallpis -lajien saaliit. 
Mukaan lukien kalastus, jota ei ole erikseen mainittu; poikkeuksia voidaan tehdä asianmukaisten neuvottelujen 
jälkeen; kielikampelan saaliit rajoitetaan ainoastaan sivusaaliisiin. 
Ainoastaan pitkälläsiimalla saadut saaliit mukaan lukien sillikuningas, siimaturska ja suomuturska. 
¥ 
LIITE I A 
Atlantin-Skandinavian silli (norjalainen kevätkutuinen silli) 
Norjan pyyntikiintiöt vuodeksi 1999 
(tonneina, tuore-ja kokonaispaino) 
Lajit Alue, jolla kalastaminen on saUittua MaarS 
Silli ICES Ila 9 000 
1 ' 
8 
LIITE II 
Kalastettaessa vyöhykkeillä, jotka ulottuvat 200 meripeninkulman päähän yhteisön jäsenvaltioiden 
rannikoista ja joita koskevat yhteisön kalastusalan säännöt, seuraavat tiedot on kirjattava lokikirjaan 
välittömästi seuraavien toimien jälkeen: 
1. Jokaisen kalastustoimen jälkeen: 
1.1 jokaisen pyydetyn lajin määrä (kilogrammoina pyöreänä), 
1.2 kalastustoimen päivämäärä ja kellonaika, 
1.3 maantieteellinen sijainti, jossa saalis saatiin, 
1.4 käytetty pyyntimenetelmä. 
2. Jokaisen jällcenlaivaukscn toiselle alukselle tai toiselta alukselta jälkeen: 
2.1 merkintä "saatu (mistä)" tai "jälleenlaivattu (mihin)", 
2.2 jokaisen jälleenlaivatun lajin määrä (kilogrammoina pyöreänä), 
2.3 sen aluksen nimi sekä ulkoisten tunnusten kirjaimet ja numerot, jolle tai jolta jälleenlaivaus 
tapahtui. 
3. Jokaisen johonkin yhteisön satamaan tehdyn saaliinpurkauksen jälkeen: 
3.1 sataman nimi, 
3.2 jokaisen puretun lajin määrä (kilogrammoina pyöreänä). 
4. Jokaisen Euroopan yhteisöjen komissiolle tehdyn ilmoituksen jälkeen: 
4.1 ilmoituksen päivämäärä ja kellonaika, 
4.2 sanomatyyppi: IN, OUT, ICES, WKL tai 2 WKL, 
4.3 jos ilmoitus annetaan radiolla: radioaseman nimi. 
3 
LIITE III 
1. Euroopan yhteisöjen komissiolle toimitettavat tiedot ja tietojen toimittamista koskeva aikataulu 
ovat seuraavat: 
1.1 Joka kerran saavuttaessa niille kalastusvyöhykkeille, jotka ulottuvat 200 meripeninkulman 
päähän yhteisön jäsenvaltioiden rannikoista ja joita koskevat yhteisön kalastusalan säännöt: 
(a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot, 
(b) aluksella olevien saaliiden määrät lajeittain eriteltyinä (kilogrammoina pyöreänä), 
(c) päivämäärä ja ICES-alue, jolla aluksen päällikkö aikoo aloittaa pyynnin. 
Jos kalastustoimet edellyttävät jonakin päivänä useampaa saapumista 1.1 kohdassa tarkoitetuille 
vyöhykkeille, ensimmäisen kerran saavuttaessa annettu yksi ilmoitus riittää. 
1.2 Joka kerran 1.1 kohdassa tarkoitetulta vyöhykkeeltä poistuttaessa: 
(a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot, 
(b) aluksella olevien saaliiden määrät lajeittain eriteltyinä (kilogrammoina pyöreänä), 
(c) kaikkien edellisen ilmoituksen jälkeen pyydettyjen lajien määrät (kilogrammoina 
pyöreänä), 
(d) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty, 
(e) toisille aluksille ja/tai toisilta aluksilta aluksen vyöhykkeelle saapumisen jälkeen 
jälleenlaivatut saalismäärät lajeittain (kilogrammoina pyöreänä) sekä sen aluksen 
tunnusmerkit, jolle jälleenlai vaus suoritettiin, 
(0 jossakin yhteisön satamassa aluksen vyöhykkeelle saapumisen jälkeen puretut saalismäärät 
lajeittain (kilogrammoina pyöreänä). 
Jos kalastustoimet edellyttävät jonakin päivänä useampaa saapumista 1.1 kohdassa tarkoitetuille 
vyöhykkeille, riittää viimeisen kerran poistuttaessa annettava yksi ilmoitus. 
1.3 Joka kolmas päivä kolmannesta päivästä alkaen sen jälkeen, kun alus saapui ensimmäisen kerran 
1.1 kohdassa tarkoitetuille vyöhykkeille, jos pyydetään silliä ja makrillia ja joka viikko 
seitsemännestä päivästä alkaen sen jälkeen, kun alus saapui ensimmäisen kerran 1.1 kohdassa 
tarkoitetuille vyöhykkeille, jos pyydetään muita lajeja kuin silliä ja makrillia: 
(a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot, 
(b) kaikkien edellisen ilmoituksen jälkeen pyydettyjen lajien määrät (kilogrammoina), 
(c) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty. 
1.4 Aina aluksen siirtyessä ICES-alueelta toiselle: 
(a) jäljempänä 1.5 kohdassa esitetyt tiedot, 
(b) kaikkien edellisen ilmoituksen jälkeen pyydettyjen lajien määrät (kilogrammoina), 
(c) ICES-alue, jolla saaliit on pyydetty. 
1.5 (a) Aluksen nimi, radiokutsutunnus, ulkoisten tunnusmerkkien numerot ja kirjaimet sekä 
päällikön nimi, 
(b) lisenssin numero, jos aluksen toiminta edellyttää lisenssiä, 
(c) kyseistä pyyntimatkaa koskevan sanoman järjestysnumero, 
(d) sanomatyypin tunnusmerkki, 
(e) päivämäärä, kellonaika ja aluksen maantieteellinen sijainti. 
2.1 Edellä 1 kohdassa esitetyt tiedot on toimitettava Euroopan yhteisöjen komissiolle Brysseliin 
(telekopio: 24189 FISEU-B) jonkin 3 kohdassa mainitun radioaseman kautta ja 4 kohdassa 
esitetyssä muodossa. 
JO 
2.2 Jos alus ei voi ylivoimaisen esteen vuoksi lähettää tietoja, toinen alus voi lähettää sanoman ensin 
mainitun aluksen puolesta. 
3. Radioaseman nimi Radioaseman kutsutunnus 
Skagen OXP 
Blâvand OXB 
Ronne OYE 
Norddeich DAF DAK 
DAHDAL 
DAI DAM 
DAJDAN 
Scheveningen PCH 
Oostende OST 
North Foreland GNF 
Humber GKZ 
Cullercoats GCC 
Wick GKR 
Portpatrick GPK 
Anglesey GLV 
Ilrracombe GIL 
Niton GNI 
Stonehaven GND 
Portishead GKA 
GKB 
GKC 
Land's End GLD 
Valentia EJK 
Malin Head EJM 
Boulogne FFB 
Brest FFU 
Saint-Nazaire FFO 
Bordeaux-Arcachon FFC 
Torshavn OXJ 
Bergen LGN 
Farsund LGZ 
Flora LGL 
Rogaland LGQ 
Tjome LGT 
Âlesund LGA 
4. Ilmoitusten muoto 
Edellä 1 kohdassa yksilöityihin tietoihin on sisällyttävä seuraavat osat ja ne on lähetettävä 
seuraavassa järjestyksessä: 
aluksen nimi, 
radiokutsutunnus, 
ulkoisten tunnusmerkkien kirjaimet ja numerot, 
kyseistä pyyntimatkaa koskevan sanoman järjestysnumero, 
viestityypin tunnus seuraavan koodin mukaisesti: 
sanoma saavuttaessa jollekin 1.1 kohdassa tarkoitetuista vyöhykkeistä: "IN", 
H 
sanoma poistuttaessa joltakin 1.1 kohdassa tarkoitetuista vyöhykkeistä: "OUT", 
sanoma siirryttäessä ICES-alueelta toiselle: "ICES", 
viikkosanoma: "WKL", 
joka kolmas päivä lähetettävä sanoma: "2 WKL", 
päivämäärä, kellonaika ja maantieteellinen sijainti, 
ICES-alue/suuralue, jolla pyynti aiotaan aloittaa, 
päivä, jona pyynti aiotaan aloittaa, 
aluksella olevat saalismäärät (kilogrammoina pyöreänä) 5 kohdassa mainittua koodia 
käyttäen, 
edellisen ilmoituksen jälkeen pyydetyt määrät lajeittain (kilogrammoina pyöreänä) 5 
kohdassa mainittua koodia käyttäen, 
ICES-alue/suuralue, jolla saaliit on pyydetty, 
edellisen ilmoituksen jälkeen muille aluksille/muilta aluksilta jälleenlaivatut saalismäärät 
lajeittain (kilogrammoina pyöreänä), 
sen aluksen nimi ja radiokutsutunnus, jolle/jolta jälleenlaivaus suoritettiin, 
edellisen ilmoituksen jälkeen jossakin yhteisön satamassa puretut saalismäärät lajeittain 
(kilogrammoina pyöreänä), 
päällikön nimi. 
5. Aluksella olevien kalalajien 4 kohdassa tarkoitettuun tunnistamiseen käytettävä koodi: 
PRA - pohjankatkarapu (Pandalus borealis), 
HKE - kummeliturska (Merluccius merluccius), 
GHL - grönlanninpallas {Reinhardtius hippoglossoides), 
COD - turska (Gadus morhua), 
HAD - kolja (Melanogrammus aeglefinus), 
HAL - ruijanpallas (Hippoglossus hippoglossus), 
MAC - makrilli {Scomber scombrus), 
HOM - piikkimakrilli (Trachurus trachurus), 
RNG - lestikala (Coryphaenoides rupestris), 
POK - seiti (Pollachius virens), 
WHG - valkoturska (Merlangus merlangus), 
HER - silli (Clupea harengus), 
SAN - tuulenkala (Ammodytes-suvun lajit), 
SPR - kilohaili (Sprattus sprattus), 
PLE - punakampela (Pleuronectes platessa), 
NOP - harmaaturska (Trisopterus esmarkii), 
LIN - molva (Molva molva), 
PEZ - katkaravut (Panaeidae), 
ANE - sardelli (Engraulis encrasicholus), 
RED - punasimppu (Sebastes-suvun lajit), 
PL A - liejukampela (Hippoglossoides platessoides), 
SQX - kalmari (/7/ex-suvun lajit), 
YEL - ruostekampela (Limandaferruginea), 
WHB - mustakitaturska (Micromesistius poutassou), 
TUN - tonnikalat (Thunnidae), 
BLI - tylppäpyrstömolva (Molva dypterygia), 
USK - keila (Brosme brosme), 
DGS - piikkihai (Squalus acanthias), 
BSK - jättiläishai (Cetorinhus maximus), 
POR - sillihai (Lamma nasus), 
SQC - kalmari (Loligo-suvun lajit), 
12J 
POA - merilahna (Brama brama), 
PIL - sardiini (Sardina pilchardus), 
CSH - katkarapu (Crangon crangon), 
LEL - lasikampela (Lepidorhombus-suvun lajit), 
MNZ - merikrotti (Lophius-suvun lajit), 
NEP - keisarihummeri (Nephrops norvegicus), 
POL - lyyraturska (Pollachius pollachius\ 
ARG - hopeakuore (Argentina sphyraena), 
OTH - muut. 
1b 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 764 lopullinen 
/TLL5 J./)L JV.JL JVtf <£*• •*-
FI 03 11 07 02 
Luettelonumero : CB-CO-98-766-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg