KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA /* SWD/2012/0065 - COD 2012/0066 */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA Oheisasiakirja ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY muuttamisesta johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen kadmiumia sisältävien paristojen ja akkujen markkinoille saattamisen osalta 1. Ongelman määrittely Ongelman määrittelyssä on tärkeä ottaa huomioon poliittinen ja oikeudellinen konteksti. Paristodirektiivillä[1] pyritään siihen, että paristojen ja akkujen käyttö olisi vähemmän haitallista ympäristölle kaikkien niiden elinkaaren eri vaiheissa mukana olevien toimijoiden toimintojen osalta. Direktiivissä vahvistetaan erityissäännöt, jotka koskevat paristojen ja akkujen markkinoille saattamista sekä kadmiumia, elohopeaa ja lyijyä sisältävien käytettyjen paristojen ja akkujen keräämistä, käsittelyä, kierrätystä ja hävittämistä[2]. Huolestuminen kadmiumin myrkyllisyydestä sai Euroopan parlamentin ja neuvoston rajoittamaan kadmiumin pitoisuuden kannettavissa paristoissa 0,002 painoprosenttiin, vaikkei tämä rajoitus ei sisältynytkään komission ehdotukseen. Komissiota pyydettiin tarkastelemaan johdottomia työkaluja koskevaa poikkeusta uudelleen ja antamaan viimeistään 26. syyskuuta 2010 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus ja tarvittaessa asiaa koskevia ehdotuksia, joiden tarkoituksena on kieltää kadmiumin käyttö (kannettavissa) paristoissa ja akuissa (direktiivin 4 artiklan 4 kohta, kursiivi lisätty tätä asiakirjaa varten). Poikkeus lisättiin direktiiviin sen hyväksymisen yhteydessä, koska ei ollut varmaa tietoa siitä, onko tätä tarkoitusta varten käytettävissä korvaavia tekniikoita. Direktiivin 4 artiklan 4 kohdassa ei edellytetä, että komissio tarkastelee mainitun kohdan a ja b[3] alakohdassa säädettyjä poikkeuksia uudelleen. Tarkastelussa osoitettiin, että turvallisuussyistä ei ole varmuutta siitä, onko soveltuvia korvaavia tekniikoita olemassa hätävalaistussovelluksiin. Lisäksi osoitettiin, ettei soveltuvia korvaavia tekniikoita ole yksilöity lainkaan lääkinnällisiä laitteita varten[4]. Tämän vaikutustenarvioinnin soveltamisala on siis rajattu ainoastaan paristodirektiivin 4 artiklan 3 kohdan c alakohdan uudelleen tarkasteluun, eikä tässä asiakirjassa käsitellä kadmiumin käytön yleiseen rajoittamiseen liittyviä kustannuksia ja hyötyjä. Nyt ei myöskään käsitellä sitä, millaisia vaikutuksia kadmiumin käytön yleisellä kieltämisellä kannettavissa paristoissa ja akuissa olisi. Tuoreimmat tutkimukset osoittavat, että markkinoilla on kaupallisesti saatavilla asianmukaisia korvaavia tekniikoita ja että niitä käytetään jo laajalti johdottomissa työkaluissa käytettävissä paristoissa. Johdottomien työkalujen myynnin arvo EU:ssa oli vuonna 2010 3,2 miljardia euroa (myytyjen työkalujen arvo) ja nikkelikadmium-, nikkelimetallihybridi- ja litiumioniteknologioiden osuus näiden työkalujen paristoissa oli: – NiCd: 34%; – NiMH: 6%; – Li-ion: 60%. Näiden johdottomissa työkaluissa käytettävien vaihtoehtoisten paristoteknologioiden myynnin luonnollisena suuntauksena on, että nikkelikadmiumparistoja korvataan edelleen nykyisillä NiMH- ja Li-ion-teknologioilla. Arvioiden mukaan johdottomien työkalujen markkinat kasvavat EU:ssa vuosina 2010–2020 viisi prosenttia vuodessa. Kannettavien nikkelikadmiumparistojen markkinaosuuden odotetaan alenevan 50 prosentilla vuosina 2008–2020, minkä johdosta nikkelikadmiumin luonnollinen vuosivähenemä on viisi prosenttia. On odotettavissa, että edellä mainitut suuntaukset jatkuvat johdottomien työkalujen markkinoilla. Nyt on tarkasteltava sitä, voidaanko poikkeuksesta luopumista perustella taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten perusteella. 2. Tavoitteet Yleisenä tavoitteena on edistää paristodirektiivin tavoitteiden saavuttamista, erityisesti direktiivin 4 artiklan 1 kohdassa säädettyä tavoitetta siitä, että kehitetään ja markkinoidaan sellaisia paristoja, jotka sisältävät pienempiä määriä vaarallisia aineita tai jotka sisältävät vähemmän pilaavia aineita. Erityisesti tavoitteena on korvata kadmium. Erityistavoitteet: – Erityistavoite 1: johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen kannettavien paristojen ympäristövaikutusten minimointi; – Erityistavoite 2: johdottomien työkalujen käyttäjien taloudellisten kustannusten minimointi, esimerkiksi varmistamalla, että teknisesti kestäviä ratkaisuja on saatavilla. Toiminnalliset tavoitteet: – kadmiumin määrän vähentäminen EU:ssa käytettävissä johdottomien työkalujen kannettavissa paristoissa; – johdottomissa työkaluissa käytettävien paristojen kadmiumpäästöjen vähentäminen EU:ssa; – johdottomissa työkaluissa käytettävien paristojen ympäristövaikutusten vähentäminen EU:ssa. 3. Toimintavaihtoehdot Ensimmäisessä vaihtoehdossa (ei uusia toimia) voimassa olevaan lainsäädäntöön (paristodirektiivi) ei tehtäisi muutoksia. Tämä tarkoittaisi erityisesti sitä, että johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettuja kadmiumia sisältäviä paristoa tarjottaisiin edelleen kuluttajille ja ammattikäyttöön, mutta ne korvattaisiin vaiheittain olemassa olevilla vaihtoehdoilla, eli nikkelimetallihybridi- (NiMH) ja litiumioni- (Li-ion) työkaluilla ja paristoyksiköillä. Toisessa vaihtoehdossa (vaihtoehto 2: poikkeuksesta luovutaan välittömästi vuonna 2013) poikkeuksen soveltaminen päättyisi välittömästi vuonna 2013, joten johdottomissa työkaluissa käytettäväksi tarkoitettujen paristojen kadmiumpitoisuus rajoitetaan 0,002 painoprosenttiin. Ensimmäiseen vaihtoehtoon verrattuna toisessa vaihtoehdossa vuodesta 2013 alkaen johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitetut kadmiumparistot korvataan Li-ion- ja NiMH-paristoilla. Vuosina 2013–2025 ja verrattuna vaihtoehtoon 1: – johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen EU:n markkinoille saatettujen Li-ion-paristoyksiköiden määrä nousee 610,70 miljoonasta yksiköstä (vaihtoehto1) 696,79 miljoonaan yksikköön, eli niiden määrä kasvaa 14 prosenttia; – johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen NiMH-paristoyksiköiden kokonaismäärä kasvaa 157,45 miljoonasta paristoyksiköstä (vaihtoehto 1) 178,97 miljoonaan yksikköön, eli niiden määrä kasvaa 13,6 prosenttia; – 107,61 miljoonaa kadmiumparistoa jää saattamatta markkinoille, mikä tarkoittaa 100 prosentin vähennystä. Kolmannessa vaihtoehdossa (vaihtoehto 3: poikkeuksen soveltaminen päättyisi vuonna 2016) poikkeuksen soveltaminen päättyisi vuonna 2016, jolloin johdottomissa työkaluissa käytettäväksi tarkoitetuissa paristoissa saa olla enintään 0,002 painoprosenttia kadmiumia. Tämä vaihtoehto mahdollistaisi sen, että paristoteollisuus voi mukauttaa kyseessä olevia teknologioita edelleen vastaamaan uusia vaatimuksia, jos kadmiumia sisältävien paristojen käyttöä johdottomissa työkaluissa koskevan nykyisen poikkeuksen soveltamisesta luovutaan. Ensimmäiseen vaihtoehtoon verrattuna kolmannessa vaihtoehdossa johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitetut kadmiumparistot korvataan Li-ion- ja NiMH-paristoilla vuodesta 2016. Vuosina 2013–2025 ja verrattuna vaihtoehtoon 1: – johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen EU:n markkinoille saatettujen Li-ion-paristoyksiköiden määrä nousee 610,70 miljoonasta yksiköstä (vaihtoehto 1) 670,85 miljoonaan yksikköön, eli niiden määrä kasvaa 9,8 prosenttia; – johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen NiMH-paristoyksiköiden kokonaismäärä kasvaa 157,45 miljoonasta paristoyksiköstä (vaihtoehto 1) 172,49 miljoonaan yksikköön, eli niiden määrä kasvaa 9 prosenttia; – johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen NiCd-paristoyksiköiden kokonaismäärä kasvaa 107,61 miljoonasta paristoyksiköstä (vaihtoehto 1) 32,42 miljoonaan yksikköön, eli niiden määrä vähenee 70 prosenttia. 4. Vaikutusten arviointi Kuten vaikutustenarviointien ohjeissa suositellaan, tässä arvioinnissa on keskitytty ainoastaan niihin lisävaikutuksiin, joita muista vaihtoehdoista saadaan siihen verrattuna, että uusia toimia ei toteuteta. Käytettävissä olevien tietojen mukaan NiCd-paristojen aiheuttamat päästöt olisivat pienet verrattuna öljyn tai kaasun palamisesta, raudan tai teräksen tuotannosta tai fosfaatteja sisältävistä lannoitteista aiheutuvat päästöt. NiCd-paristot aiheuttaisivat näin ollen ainoastaan 1,35 prosenttia ilmaan pääsevistä kadmiumpäästöistä, 1,41 prosenttia vesiin pääsevistä kadmiumpäästöistä ja 0,65 prosenttia kokonaispäästöistä. EU:ssa johdottomissa työkaluissa käytettävissä nikkelikadmiumparistoissa on 10,5 prosenttia talouden kiertokulkuun tarkoituksellisesti otettavasta kadmiumista. Näiden kolmen vaihtoehdon ympäristövaikutukset arvioidaan kahta eri lähestymistapaa käyttäen. Ensiksi ne arvioidaan johdottomissa työkaluissa käytettävien paristojen välityksellä EU:n talouden kiertokulkuun joutuvan kadmiumin määrän perusteella. Tämä lähestymistapa valittiin, koska pääsyy siihen, että lainsäätäjät päättivät kieltää kadmiumin käytön paristoissa, oli rajoittaa tarkoituksellisesti talouden kiertokulkuun joutuvaa kadmiumin määrää. Lisäksi ympäristövaikutukset arvioidaan myös niiden kokonaisympäristövaikutusten perusteella, jotka perustuvat johdottomissa työkaluissa käytettävien kolmen paristotyypin (NiCd, NiMH, Li-ion) vertaileviin elinkaarianalyyseihin. Tätä menetelmää käytettiin, jotta olisi mahdollista verrata merkityksellisesti elinkaarianalyysissa arvioituja ympäristövaikutuksia. Kunkin vaihtoehdon arvo kunkin ympäristömuuttujan osalta yhdenmukaistettiin sen asukasvastineluvun kanssa. Kunkin toimintapoliittisen vaihtoehdon kokonaisympäristövaikutukset laskettiin yhdistämällä kunkin muuttujan arvot. Vaihtoehdossa 1 noin 30 550 tonnia kadmiumia joutuu EU:n talouden kiertokulkuun vuosina 2010–2025 johdottomissa työkaluissa käytettävien kannettavien nikkelikadmiumien käytön vuoksi. Sellaisista johdottomissa työkaluissa käytetyistä paristoista, joita ei ole kerätty erikseen kierrätystä varten, saattaa aiheutua noin 945 tonnin kadmiumpäästöt vesiin valumisen vuoksi. Tästä aiheutuu mahdollisesti syöpä- ja muita sairauksia noin 405 henkilölle. Vaihtoehdossa 2 noin 8 060 tonnia kadmiumia joutuu EU:n talouden kiertokulkuun vuosina 2010–2025 johdottomissa työkaluissa käytettävien kannettavien nikkelikadmiumien käytön vuoksi. Sellaisista johdottomissa työkaluissa käytetyistä paristoista, joita ei ole kerätty erikseen kierrätystä varten, saattaa aiheutua noin 300 tonnin kadmiumpäästöt vesiin valumisen vuoksi. Tästä aiheutuu mahdollisesti syöpä- ja muita sairauksia noin 128 henkilölle. Tämä on 68 prosenttia vähemmän kuin vaihtoehdossa 1 (uusia toimia ei toteuteta). Vaihtoehdossa 3 noin 14 830 tonnia kadmiumia joutuu EU:n talouden kiertokulkuun vuosina 2010–2025 johdottomissa työkaluissa käytettävien kannettavien nikkelikadmiumien käytön vuoksi. Sellaisista johdottomissa työkaluissa käytetyistä paristoista, joita ei ole kerätty erikseen kierrätystä varten, saattaa aiheutua noin 520 tonnin kadmiumpäästöt vesiin valumisen vuoksi. Tästä aiheutuu mahdollisesti syöpä- ja muita sairauksia noin 222 henkilölle. Tämä on 45 prosenttia vähemmän kuin vaihtoehdossa 1 (uusia toimia ei toteuteta). Kokonaisympäristövaikutukset arvioitiin seuraavien ympäristömuuttujien avulla: lämmitysvaikutus (GWP); valokemiallinen oksidanttien muodostuskyky (POFP); maaperän happamoitumisvaikutus (TAP); abioottisen resurssin vähenemisvaikutus (ARDP); hiukkasten muodostumisvaikutus (PMFP) ja makean veden rehevöitymisvaikutus (FEP). Nämä ympäristömuuttujat arvioitiin kahdessa skenaariossa, eli 25 prosentin ja 45 prosentin keräysasteen skenaariossa (paristodirektiivissä edellytetään, että paristoista kerätään vuonna 2012 25 prosenttia ja vuonna 2016 45 prosenttia – skenaario 1) sekä 10 prosentin keräysasteen skenaariossa, joka vastaa johdottomien työkalujen nykyistä keräysastetta EU:ssa, siten kuin siitä on raportoitu WEEE-direktiivin mukaisesti (direktiivi 2002/95/EY sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta – skenaario 2). Johdottomien työkalujen käyttöön liittyvät vuotuisten ympäristövaikutusten asukasvastineluvut EU:ssa ovat ensimmäisessä vaihtoehdossa 559 831 (skenaario 1) – 597 896 (skenaario 2) ja toisessa vaihtoehdossa 530 581 (skenaario 1) – 552 781 (skenaario 2). Näin ollen vaihtoehdon 2 kokonaisympäristövaikutukset ovat 5–8 prosenttia alhaisemmat kuin vaihtoehdon 1. Vaihtoehdon 3 yhteenlaskettujen ympäristövaikutusten painotettu asukasvastineluku on ensimmäisessä vaihtoehdossa 540 460 ja toisessa vaihtoehdossa 566 374 (skenaario 2). Vaihtoehdossa 3 johdottomissa työkaluissa käytettävien kadmiumpattereiden aiheuttamat ympäristövaikutukset ovat keräysasteesta riippuen 3–5 prosenttia alhaisemmat kuin vaihtoehdossa 1. Taloudelliset vaikutukset arvioitiin seuraavien sidosryhmien osalta: kaivosyhtiöt, raaka-aineiden tuottajat, paristokennojen valmistajat, paristoyksiköiden kokoajat, johdottomien työkalujen valmistajat, vähittäismyyjät, kuluttajat, kierrättäjät ja jäsenvaltiot. Vaihtoehdossa 1 ei useimpien sidosryhmien osalta voitu yksilöidä tai määritellä taloudellisia vaikutuksia. Kierrätyskustannukset ja kierrätyksestä saatavat hyödyt riippuvat erilaisista muuttujista, kuten käytetystä kierrätysteknologiasta, talteenotettujen materiaalien tyypeistä, talteenotettujen metallien arvosta ja mittakaavaeduista. Tällä hetkellä Li-ion-paristojen kierrätys on tappiollista. Tämä johtuu siitä, että paristojen kierrätys on edelleen kehitysvaiheessa. Kun teknologia kehittyy ja kierrätyksessä voidaan hyödyntää mittakaavaetuja, voidaan olettaa, että Li-ion-paristojen kierrätyskustannukset alenevat. Vaihtoehdon 2 osalta arvioidaan, että vuosina 2013–2025 ei kaivosyhtiöille, raaka-aineiden tuottajille tai paristoyksiköiden kokoajille aiheudu merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Tällä hetkellä millään yrityksellä ei ole EU:ssa tuotantolaitoksia, joissa valmistettaisiin johdottomissa työkaluissa käytettäväksi tarkoitettujen kannettavien paristojen NiCd-, Li-ion- tai NiMH-kennoja. Kaikki johdottomissa työkaluissa käytettävät kannettavat paristot tuodaan EU:hun, pääasiassa Aasiasta. Tärkeimmät NiCd-paristojen valmistajat sijaitsevat Japanissa ja tärkeimmät Li-ion-paristojen valmistajat Kiinassa. Vaikka useimmat paristojen valmistajat tuottavatkin useampaa kuin yhtä paristotyyppiä, vaihtoehdon 2 toteuttaminen saattaisi siirtää johdottomissa työkaluissa käytettäväksi tarkoitettujen paristojen valmistuksen johtoaseman Japanista Kiinaan. Jotkut paristojen kierrättäjät väittivät, että vaihtoehto 2 nostaisi kierrätyskustannuksia, koska kierrätettävien Li-ion-paristojen määrä kasvaisi vaihtoehtoon 1 verrattuna (arviolta 13–20 miljoonaa euroa vuosina 2011–2025). EPTAn (johdottomien työkalujen valmistajien järjestön) mukaan tämä vaihtoehto aiheuttaisi kertaluontoisia teknisiä kustannuksia, jotka liittyisivät tutkimukseen ja kehitykseen sekä tuotantolinjojen kehittämiseen, ja toimintakustannuksia (yhteensä 40–60 miljoonaa euroa). Ei ole kuitenkaan selvää, voidaanko nämä kaikki kustannukset laskea liittyviksi vaihtoehtoon 2. koska jopa vaihtoehdossa 1 johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen nikkelikadmiumparistojen määrä laskee vuosina 2013–2025 50 prosentilla. Kuluttajille voi aiheutua lisäkustannuksia, koska vaihtoehtoisilla paristoteknologioilla varustettujen johdottomien työkalujen valmistuskustannukset ovat korkeammat. Vuosina 2013–2025 NiMH-paristoja käyttävä johdoton työkalu maksaa kuluttajalle keskimäärin 0,80 euroa enemmän ja Li-ion-paristoja käyttävä johdoton työkalu 2,10 euroa enemmän kuin keskimääräinen NiCd-paristoja käyttävä johdoton työkalu. EPTAn mukaan itse johdottoman työkalun (joka sisältää kaksi paristoyksikköä ja laturin) hinta vuonna 2013 olisi NiMH-paristoja käytettäessä keskimäärin 66,90 euroa, Li-ion-paristoja käytettäessä 76 euroa ja NiCd-paristoja käytettäessä 60, 80 euroa. Vaihtoehdon 3 osalta arvioidaan, että vuosina 2013–2025 ei kaivosyhtiöille, raaka-aineiden tuottajille tai paristoyksiköiden kokoajille aiheudu merkittäviä taloudellisia vaikutuksia. Kuten vaihtoehdossa 2, myös vaihtoehdossa 3 johdottomissa työkaluissa käytettäviksi tarkoitettujen paristojen tuotantojohtajuus siirtyisi Japanilta Kiinalle. Jotkut paristojen kierrättäjät väittävät, että kierrätyskustannukset nousisivat vaihtoehdossa 3, koska kierrätettäväksi tulevien Li-ion-paristojen määrä olisi suurempi kuin vaihtoehdossa 1. Nämä kustannukset olisivat alhaisemmat kuin vaihtoehdossa 2 (alle 13 miljoonaa euroa vuosina 2011–2025). EPTAn mukaan tämä vaihtoehto aiheuttaisi kertaluontoisia teknisiä kustannuksia, jotka liittyisivät tutkimukseen ja kehitykseen sekä tuotantolinjojen kehittämiseen, ja toimintakustannuksia (yhteensä noin 33 miljoonaa euroa). On kuitenkin epäselvää, voidaanko nämä kaikki kustannukset laskea liittyviksi vaihtoehtoon 3. Teollisuus kannatti kierrätysasteen nostamista. Sitä ei kuitenkaan pidetty asianmukaisena, koska paristodirektiivin mukaisesti kaikki kerätyt paristot on kierrätettävä. Lisäksi direktiivissä säädetään kierrätystehokkuuksien vähimmäistasot, jotka paristojen kierrätysprosessien on saavutettava vuoden 2011 syyskuuhun mennessä[5]. Kuluttajille voi aiheutua lisäkustannuksia, koska vaihtoehtoisilla paristoteknologioilla varustettujen johdottomien työkalujen valmistuskustannukset ovat korkeammat. Vuosina 2013–2025 NiMH-paristoja käyttävä johdoton työkalu maksaa kuluttajalle keskimäärin 0,40 euroa enemmän ja Li-ion-paristoja käyttävä johdoton työkalu 0,90 euroa enemmän kuin keskimääräinen NiCd-paristoja käyttävä johdoton työkalu. EPTAn mukaan itse johdottoman työkalun (joka sisältää kaksi paristoyksikköä ja laturin) hinta vuonna 2016 olisi NiMH-paristoja käytettäessä 64,10 euroa, Li-ion-paristoja käytettäessä 69,20 euroa ja NiCd-paristoja käytettäessä 60,80 euroa. Kaikkien vaihtoehtojen sosiaaliset ja hallinnolliset vaikutukset ovat rajalliset, eikä niistä pitäisi aiheutua säännösten noudattamiseen liittyviä ongelmia. Yksikään vaihtoehdoista ei vaikuta suoraan unionin talousarvioon. Sosiaalisten vaikutusten osalta voidaan todeta, että vaihtoehdolla 2 saattaa olla lievästi kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia, koska tietyt sidosryhmät ilmoittivat työpaikkojen menetyksistä nikkelikadmiumparistojen kierrätystoiminnoissa. Ne voidaan kuitenkin korvata NiMH- ja Li-ion-paristojen kierrätystoimintoihin syntyvillä uusilla työpaikoilla. Vaihtoehdolla 3 olisi neutraalimpia vaikutuksia lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Vaihtoehdon 3 ympäristöhyödyt olisivat siis hieman alhaisemmat kuin vaihtoehdon 2, mutta kustannukset puolestaan paljon alhaisemmat. 5. Vaihtoehtojen vertailu Toimintavaihtoehtojen arvioinnissa on käytetty kriteereinä tehokkuutta, tarkoituksenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta. Tehokkuusnäkökulmasta vaihtoehto 2 vaikuttaisi parhaalta. Se antaisikin parhaat mahdollisuudet saavuttaa erityistavoite 1 lyhyellä aikavälillä, kun taas vaihtoehto 3 olisi erittäin tehokas ainoastaan toiminnallisten tavoitteiden 1 ja 2 saavuttamiseksi. Tarkoituksenmukaisuusnäkökulmasta vaihtoehto 3 olisi tehokkaampi kuin vaihtoehto 2. Taloudelliset kustannukset olisivat hieman suuremmat johdottomien työkalujen valmistajille, kuluttajille ja kierrättäjille vähintään lyhyellä aikavälillä, mutta marginaalisia tai neutraaleja muille sidosryhmille. Vaihtoehdot 2 ja 3 ovat johdonmukaisia EU:n politiikan keskeisten tavoitteiden kanssa. Ne vastaavat myös muissa direktiiveissä, kuten romuajoneuvoja (ELV) ja tiettyjen vaarallisten aineiden käytön kieltämistä sähkö- ja elektronisissa laitteissa (RoHS) koskevissa direktiiveissä säädettyjen kadmiumin käytön kieltämistä koskevia vastaavia vaatimuksia. Poliittinen ja oikeudellinen konteksti huomioiden voidaan päätellä, että vaikka näyttää siltä, ettei mikään vaihtoehdoista ole selkeästi paras ympäristöhyötyjen kannalta, vaihtoehdolla 3 saavutetaan lähes samaa tehokkuustaso tarkoituksenmukaisemmin. Vaihtoehto 3 on näin ollen hyvä ehdokas parhaaksi vaihtoehdoksi. 6. Seuranta ja arviointi Jos nykyisen kadmiumin käyttökieltoa johdottomissa työkaluissa käytettävissä paristoissa koskevan poikkeuksen soveltaminen lopetettaisiin, olisi täytäntöönpanon seuranta varsin suoraviivaista, koska paristodirektiivissä säädetään jo yleisestä kadmiumin käyttökiellosta paristoissa. Edistymistä voitaisiin tältä osin seurata erityisesti seuraavien muuttujien avulla: – johdottomissa työkaluissa käytettäviä NiCd-paristoja korvaavien teknologioiden markkinasuuntaukset; – uusien kierrätys- ja käsittelytekniikoiden suuntaukset. Paristodirektiivin 22 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden on toimitettava kansallinen täytäntöönpanokertomus komissiolle joka kolmas vuosi. Paristodirektiiviä tarkastellaan uudelleen toisen raportointikauden (vuonna 2016 toimitettavat jäsenvaltioiden kansalliset täytäntöönpanokertomukset) jälkeen. Kertomusten arvioinnin yhteydessä komissio tarkastelee uusien riskinhallintatoimenpiteiden, keräystavoitteiden vähimmäistasojen ja kierrätysvelvoitteiden vähimmäistasojen asianmukaisuutta ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia direktiiviin. Tämän uudelleentarkastelun aikana voidaan myös arvioida seurantaindikaattoreita varten kerätyt tiedot ehdotetun toimen panosten ja tulosten sekä täytäntöönpanoprosessin arvioimiseksi. Jos säännösten noudattamisessa esiintyy ongelmia, voidaan EU:n tasolla toteuttaa paristodirektiivin mukaisia lisätoimia. [1] Paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista ja direktiivin 157/266/ETY kumoamisesta annettu direktiivi 2006/66/EY (EUVL L 266, 26.09.2006). [2] Tässä kertomuksessa termiä ’paristot’ käytetään sekä kannettavista paristoista että akuista. [3] (a) hätä- tai hälytysjärjestelmissä, hätävalaistus mukaan lukien; (b) lääkinnällisissä laitteissa. [4] Komission yksiköiden laatima laajennettu vaikutustenarviointi paristodirektiivin (2006/66/EY), [KOM(2003)723, lopullinen] valmistelun yhteydessä. Ks. s. 27 ja liite V. [5] Paristodirektiivin liitteessä III olevassa B osassa yksilöidyt kierrätystehokkuuden vähimmäistasot ovat seuraavat: (i) nikkelikadmiumparistot: kadmium kierrätetään niin pitkälle kuin se on teknisesti mahdollista; vähintään 75 prosenttia painoprosenttia kierrätetään, (ii) lyijyparistot: lyijy kierrätetään niin pitkälle kuin se on teknisesti mahdollista; vähintään 65 painoprosenttia kierrätetään, (iii) muut paristot: kierrätetään vähintään 50 painoprosenttia.