Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta: ”Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille ohjeellinen ydinalan ohjelma osoitettu Euratomin perustamissopimuksen 40 artiklan mukaisesti Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle lausuntoa varten”

KOM(2006) 844 lopullinen

(2007/C 256/11)

Komissio päätti 10. tammikuuta 2007 Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 40 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 19. kesäkuuta 2007. Esittelijä oli Ulla Sirkeinen.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11.–12. heinäkuuta 2007 pitämässään 437. täysistunnossa (heinäkuun 12 päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 81 ääntä puolesta ja 28 vastaan 15:n pidättyessä äänestämästä.

1. Tiivistelmä

ETSK ehdotti vuonna 2004 antamassa lausunnossaan ”Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa”, että ”suunnitellaan ja toteutetaan tiedotustoimia, jotka koskevat ydinvoiman todellisia haasteita: toimitusvarmuutta, hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, kilpailukykyisiä hintoja, turvallisuutta sekä käytettyjen polttoaineiden huoltoa, jotta järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on mahdollisuus analysoida kriittisesti näihin kysymyksiin liittyvien keskustelujen sisältöä”. Uudessa ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa tarjotaan tällaista tietoa. Komitea on yleisesti ottaen samaa mieltä komission tiedonannossa esitetystä analyysista ja kuvauksesta. Tiedonannossa käsitellään suurinta osaa ydinvoimaan liittyvistä tärkeimmistä näkökohdista, jotka ETSK:n mielestä on kuvattu asianmukaisesti. Komitea haluaa nostaa näiden lisäksi esiin eräitä ydinvoiman piirteitä, jotka olisi otettava huomioon.

Ydinvoima on oleellisessa osassa energiamarkkinoilla. Vuonna 2004 sen osuus oli EU:ssa 31 prosenttia sähköntuotannosta ja 15 prosenttia primäärienergian kokonaiskulutuksesta. Ydinvoima täyttää myös täysin EU:n energiapolitiikan vaatimukset. Ydinvoima on nykyään hinnaltaan erittäin kilpailukykyistä. Ulkoinen riippuvuus on vähäistä, polttoaineen lähteet ovat monipuoliset ja turvalliset, mikä täyttää toimitusvarmuuden vaatimukset. Ydinvoima on Euroopassa tällä hetkellä suurin energialähde, joka ei tuota juuri lainkaan hiilidioksidipäästöjä.

Kun otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston asettamat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen, on selvää, että kaikenlaisen matalahiilisen lisäenergiantuotantokapasiteetin, perustui se sitten uusiutuvaan energiaan, ydinvoimaan tai potentiaalisesti puhtaaseen hiiliteknologiaan, olisi korvattava hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kapasiteetti ja siten lisättävä matalahiilisen sähkön kokonaistuotantoa. Mikäli ydinvoiman osuutta ei pidetä vähintään nykyisellä tasolla siihen asti, kunnes täysin puhtaita energiaratkaisuja on tarjolla, ympäristö- ja energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa.

Tärkein tehtävä on ratkaista radioaktiivisen jätteen ongelma, eritoten käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitus. Tähän on olemassa tarvittava tekniikka, mutta poliittiset päätökset puuttuvat. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on edelleen aiheita, joihin on kiinnitettävä huomiota EU:n tasolla: ydinturvallisuus ja säteilysuojelu, jotka on erittäin hyvin hoidettu Euroopassa, sekä käytöstäpoiston turvattu pitkän ajan rahoitus.

Niissä jäsenvaltioissa, joissa halutaan edelleen panostaa ydinenergiaan, voi osoittautua ongelmaksi alan vähentynyt houkuttavuus työnantajana sekä tutkimusaiheena. ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että asiantuntemuksen säilyttäminen säteilysuojelun ja ydinteknologian alalla on EU:lle erittäin tärkeää. Näin ollen koulutukseen ja tutkimukseen on panostettava kyseisillä aloilla.

2. Johdanto

Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston IV luvun 40 artiklan mukaan Euroopan komissio ”julkaisee määräajoin ohjeellisia ohjelmia erityisesti ydinenergian tuotantotavoitteista ja kaikista tavoitteiden toteuttamisen edellyttämistä investoinneista”. ”Komissio pyytää ennen ohjelmien julkistamista niistä talous- ja sosiaalikomitean lausunnon.” Vuodesta 1958 alkaen on julkaistu neljä ohjeellista ohjelmaa ja yksi päivitys, joista viimeisin on vuodelta 1997.

ETSK on valmistellut lausunnot jokaisesta ohjeellista ydinalan ohjelmasta, kuten Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa edellytetään. Komitea on sivunnut ydinenergiaa koskevia kysymyksiä myös useissa muissa lausunnoissaan, erityisesti viimeksi vuonna 2004 antamassaan oma-aloitteisessa lausunnossa ydinenergian merkityksestä, jonka päätelmissä se toteaa seuraavaa: ”komitea katsoo, että ydinenergian tulisi olla yksi Euroopan unionin monipuolisen, tasapainoisen, taloudellisen ja kestävän energiapolitiikan perustekijöistä. Kun otetaan huomioon ydinvoiman herättämät kysymykset, ei voida suunnitella jättäytymistä yksinomaan ydinenergian varaan.” Komitean arvion mukaan luopuminen ydinvoimasta osittain tai kokonaan vaarantaisi kuitenkin unionin mahdollisuudet noudattaa ilmastokysymyksiin liittyviä sitoumuksiaan.

3. Komission asiakirja

On jokaisen jäsenvaltion itse päätettävissä, halutaanko sähköntuotantoon käyttää ydinenergiaa. Suomi ja Ranska ovat hiljattain päättäneet laajentaa ydinenergian tuotantoaan. Alankomaissa, Puolassa, Ruotsissa, Tšekissä, Liettuassa, Virossa, Latviassa, Slovakiassa, Yhdistyneessä Kuningaskunnassa, Bulgariassa ja Romaniassa on aloitettu uudelleen keskustelut maiden ydinenergiapolitiikasta. Saksa, Espanja ja Belgia jatkavat edelleen käytävistä keskusteluista huolimatta ydinvoimaloiden vaiheittaisen poistamisen politiikkaansa. EU:n 27 jäsenvaltiosta 12 ei käytä lainkaan ydinenergiaa.

”Ydinvoimalan taloudelliset riskit liittyvät alussa tehtyihin merkittäviin pääomainvestointeihin, ja ydinvoimalan pitäisi toimia lähes häiriöttä ensimmäisten 15–20 vuoden aikana (kun voimalan käyttöikä on 40–60 vuotta), jotta alkuinvestoinnit saataisiin takaisin. Rahoitusvaroja on lisäksi oltava käytöstäpoistoon ja jätehuoltoon 50–100 vuotta voimalan sulkemisen jälkeen.”

”Nykyisessä 27 jäsenvaltion EU:ssa (1) on 15 maassa toiminnassa kaikkiaan 152 ydinvoimalaa. Ydinvoimaloiden keskimääräinen ikä lähentelee 25 vuotta (2) . Ranskassa on eniten ydinvoimaloita (59), ja ne tuottavat lähes 80 prosenttia maan sähköstä. Liettuassa on vain yksi ydinvoimala, joka kuitenkin tuottaa 70 prosenttia maan käyttämästä sähköstä. Näissä maissa ydinvoimaloiden keskimääräinen käyttöikä on noin 20 vuotta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 23 ydinvoimalaa, joiden keskimääräinen käyttöikä lähentelee 30 vuotta. Saksan 17:n toiminnassa olevan ydinvoimalan keskimääräinen käyttöikä on 25 vuotta.”

”Ydinvoimalla on perinteisesti ollut korkeammat rakennuskustannukset ja matalammat toimintakustannukset kuin fossiiliseen polttoaineeseen perustuvalla energiatuotannolla, jolla puolestaan on alhaisemmat pääomakustannukset mutta korkeammat ja mahdollisesti hyvin vaihtelevat polttoainekustannukset ja siitä johtuen korkeat toimintakustannukset.”

Kansainvälistä yhteistyötä on edelleen lisättävä erityisesti toimimalla tiiviisti yhdessä IAEA:n ja NEA:n kanssa. Yhteistyötä on tehostettava myös EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen kahdenvälisten sopimusten puitteissa, ja EU:n naapurimaita on tuettava jälleen.

Euratomin lainojen olisi oltava paremmin saatavilla. Enimmäismäärät on kuitenkin ajantasaistettava markkinoiden tarpeiden mukaan, kuten komissio on jo ehdottanut.

Toimilupamenettelyjä on yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava. Kansallisten sääntelyviranomaisten on tässäkin sovitettava toimensa tiiviimmin yhteen ja pyrittävä mahdollisimman tiukkoihin turvallisuusnormeihin.

On seurattava, miten jäsenvaltiot noudattavat suositusta, jonka mukaan niiden on yhdenmukaistettava käytöstäpoistorahastojen hallintaa koskevat järjestelmänsä. Tarkoituksena on varmistaa, että riittävät varat ovat käytettävissä, kun asia on ajankohtainen.

Olisi perustettava ydinturvallisuutta ja ydinlaitosten turvaamista käsittelevä korkean tason ryhmä, jonka tehtävänä on kehittää asteittain yhteisymmärrystä ja, kun se on saavutettu, laatia lisää ydinturvallisuutta ja ydinlaitosten turvaamista koskevia Euroopan tasolla sovellettavia sääntöjä.

4. Yleistä

Komitea suhtautuu komission uuteen ohjeelliseen ydinalan ohjelmaluonnokseen myönteisesti. Energia-ala on kehittynyt huomattavasti edellisen ohjeellisen ydinalan ohjelman julkaisusta kymmenen vuotta sitten. Etenkin viime vuosien mittavat muutokset ovat kiinnittäneet huomion energiapolitiikan kaikkiin kolmeen aspektiin — toimitusvarmuuteen, kilpailukykyyn ja kohtuullisiin hintoihin sekä ympäristöasioihin, etenkin ilmaston muutokseen. EU on reagoinut ilmeisiin ongelmiin ja haasteisiin ehdotuksilla Euroopan unionin energiapolitiikaksi. Tämän vuoksi tarvitaan ydinenergiaa koskevia analyyseja ja ehdotuksia. Ohjelmassa ydinenergia on mukana yhtenä energiamuotona, ja siinä tarjotaan tietoa pohjaksi Euroopan energiapolitiikasta käytävälle keskustelulle ja tämän politiikan määrittelylle.

ETSK ehdotti vuonna 2004 antamassa lausunnossaan ”Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa”, että ”suunnitellaan ja toteutetaan tiedotustoimia, jotka koskevat ydinvoiman todellisia haasteita: toimitusvarmuutta, hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, kilpailukykyisiä hintoja, turvallisuutta sekä käytettyjen polttoaineiden huoltoa, jotta järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on mahdollisuus analysoida kriittisesti näihin kysymyksiin liittyvien keskustelujen sisältöä”. Uudessa ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa tarjotaan tällaista tietoa, ja komitea on yleisesti ottaen samaa mieltä komission tiedonannossa esitetystä analyysista ja kuvauksesta. Tiedonannossa käsitellään suurinta osaa ydinvoimaan liittyvistä tärkeimmistä näkökohdista, jotka ETSK:n mielestä on kuvattu asianmukaisesti. Komitea haluaa nostaa näiden lisäksi esiin eräitä ydinvoiman piirteitä, jotka olisi otettava huomioon.

Ydinvoima on oleellisessa osassa energiamarkkinoilla. Vuonna 2004 sen osuus oli EU:ssa 31 prosenttia sähköntuotannosta ja 15 prosenttia primäärienergian kokonaiskulutuksesta. Ydinvoima täyttää myös täysin EU:n energiapolitiikan vaatimukset. Ydinvoima on nykyään hinnaltaan erittäin kilpailukykyistä, erityisesti silloin, kun sitä käytetään perussähköntuotannossa. Ulkoinen riippuvuus on vähäistä, polttoaineen lähteet ovat monipuoliset ja turvalliset, mikä täyttää toimitusvarmuuden vaatimukset. Ydinvoima on Euroopassa tällä hetkellä suurin energialähde, joka ei tuota juuri lainkaan hiilidioksidipäästöjä (ks. kohta 4.8).

On mahdollista, että pitkällä tai keskipitkällä aikavälillä uudet tekniikat, kuten vetyteknologia, lämpöpumput ja sähköautot, aiheuttavat sen, että sähkön kysynnän osuus energian kokonaiskysynnästä kasvaa nopeammin kuin nykyisissä arvioissa on esitetty. Tällainen kehitys saattaa tehdä ydinenergiasta EU:n energiavalikoimassa paljon nykyistä merkittävämmän.

Tämänkaltaisten uusien investointien olisi ihannetapauksessa oltava toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien tavoitteiden mukaisia. Kun tarkastellaan muiden energian tuottamistapojen piirteitä ja potentiaalia, on odotettavissa, että voimaloiden käyttöikää pidennetään ja uusiin voimaloihin investoidaan. Komitea on tässä samaa mieltä komission kanssa.

Arvioitaessa eri energialähteiden ympäristövaikutuksia on tärkeää arvioida koko prosessin yhteenlasketut ympäristövaikutukset raaka-aineiden toimituksesta, tuotannosta, kuljetuksesta ja energian tuottamisesta aina kierrätys- ja käytöstäpoistovaiheisiin. Maailman energianeuvosto on julkaissut kokoelmaraportin (Comparison of Energy Systems Using Life Cycle Assessment, WEC, heinäkuu 2004), jossa yksilöitiin ja tarkistettiin joukko nykyisiä elinkaaren arvioimista koskevia tutkimuksia. Raportista käy ilmi, että ydinvoimalla tuotetun sähkön hiilidioksidipäästöt kilowattituntia kohden ovat alhaiset. Ne ovat samalla tasolla tuuli-, biomassa- ja vesivoiman kanssa, eli 1–5 prosenttia hiilikäyttöisten voimaloiden päästöistä.

Siksi on olennaista ottaa huomioon ydinenergian tärkeä merkitys kasvihuonekaasujen välttämisessä. Tällä hetkellä ydinvoiman käytön ansiosta hiilidioksidipäästöt ovat vuosittain noin 600 miljoonaa tonnia pienemmät, kun otetaan huomioon nykyinen energialähteiden yhdistelmä. Koko maailmassa ydinvoiman käytöllä vältetään karkeasti ottaen 2 miljardin tonnin hiilidioksidipäästöt, mikä vastaa Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan nykyisiä kokonaishiilidioksidipäästöjä yhteensä. Mikäli eräissä EU:n jäsenvaltioissa suunniteltua ydinvoimasta luopumisen politiikkaa jatketaan, suuri osa Euroopassa sijaitsevista ydinvoimaloista on korvattava muilla hiilidioksidipäästöttömillä energialähteillä. Jos lisäksi vanhoja ydinvoimaloita ei korvata uusilla niiden käyttöiän lähentyessä loppuaan, koko ydinvoima on keskipitkällä aikavälillä korvattava muilla päästöttömillä energiamuodoilla.

Kun otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston asettamat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen, on selvää, että kaikenlaisen matalahiilisen energiantuotantokapasiteetin kasvun, perustui se sitten uusiutuvaan energiaan, ydinvoimaan tai potentiaalisesti puhtaaseen hiiliteknologiaan, olisi korvattava hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kapasiteetti ja siten lisättävä matalahiilisen sähkön kokonaistuotantoa. Mikäli ydinvoiman osuutta ei pidetä vähintään nykyisellä tasolla siihen asti, kunnes täysin puhtaita energiaratkaisuja on tarjolla, ympäristö- ja energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa taloudellisesti hyväksyttävällä tavalla. Toisaalta on selvää, että mikäli ydinvoiman osuus yhdessä uusiutuvien energianlähteiden kanssa on suurempi, ilmastonmuutoksen torjuminen tulee edullisemmaksi.

Komissio katsoo, että kansalaisten mielipide ja käsitykset ovat ratkaisevan tärkeitä ydinvoimapolitiikan tulevaisuuden kannalta. Komitea on samaa mieltä ja muistuttaa, että ydinvoiman hyväksyttävyys vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen. Kansalaisten tiedonsaantia ja avoimia päätöksentekomenettelyitä on parannettava, koska tutkimukset osoittavat, etteivät kansalaiset EU:ssa tiedä ydinalan kysymyksistä. Komissiolla voisi olla ratkaiseva rooli tässä. Tarvitaan kuitenkin myös todellisia toimenpiteitä, joilla vastataan kansalaisten huolenaiheisiin, kuten ETSK on aikaisemmin todennut useaan otteeseen.

Kiireellisin tehtävä on ratkaista radioaktiivisen jätteen ongelma, eritoten käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitus. Tähän on olemassa tarvittava tekniikka, mutta poliittiset päätökset puuttuvat. Kysymys on tärkeä, sillä se liittyy ympäristö- ja terveysvaikutuksiin sekä ydinvoiman yleiseen hyväksyttävyyteen. Ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa todetaan, että yksikään maa ei ole vielä toteuttanut ehdottamaansa lopullista ratkaisua radioaktiiviselle jätteelle. Suomessa asiassa on kuitenkin edistytty, sillä siellä loppusijoituspaikka on valittu. Myös Ruotsissa ja Ranskassa on edistytty hyvin sijoituspaikan valinnassa.

ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että on edelleen aiheita, joihin on kiinnitettävä huomiota EU:n tasolla: ydin- ja säteilyturvallisuus, jotka on erittäin hyvin hoidettu Euroopassa, sekä käytöstäpoiston rahoituksen turvaaminen.

Ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa ei mainita terrorismia. Terrorismi on vakava uhka ydinvoimaloille, samoin kuin monille muille teollisuuslaitoksille ja julkisille rakennuksille kaikkialla maailmassa. Kaikki uudet ydinvoimalat olisi suunniteltava siten, että ne kestävät suuren matkustajakoneen törmäyksen ilman, että voimalasta leviää radioaktiivisia päästöjä ympäristöön. Tekniset turvajärjestelmät ja henkilöiden turvatarkastukset olisi suunniteltava ja toteutettava niin, että kaikenlaiset terrori-iskut ydinvoimaloiden sisällä pystytään estämään. Komission olisi tehtävä aloitteita yhdessä asiasta vastaavien viranomaisten ja ydinvoimaloiden kanssa sen varmistamiseksi, että jokaisessa ydinvoimalassa on toiminnassa asianmukaiset terrorismin ehkäisykeinot.

Eräs huolenaihe on myös alan houkuttavuus työnantajana sekä tutkimusaiheena, sillä ala on ollut Euroopassa liki 20 vuotta lähes pannassa. Tästä aiheutuu se, että alaa ei hakeuduta opiskelemaan ja että alan asiantuntijoista on pulaa, mikä puolestaan hidastaa ydinenergian yleistä kehitystä ja saattaa aiheuttaa turvallisuusriskin. ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että asiantuntemuksen säilyttäminen säteilysuojelun ja ydinteknologian alalla on EU:lle erittäin tärkeää. Kyseisten alojen koulutukseen ja tutkimukseen onkin panostettava. Huomiota on kiinnitettävä niin ikään siihen, että nykyiset Euroopan ydinvoimalat suunnitelleiden tiedemiehien ja insinöörien sukupolvi välittäisi tietämyksensä eteenpäin ja että tietämys tallennettaisiin, sillä useissa maissa nuoria asiantuntijoita ei ole tullut alalle vuosiin.

Komissio muistuttaa, että jäsenvaltiot päättävät, käyttävätkö ne ydinvoimaa vai eivät. ETSK tukee sitä, että kukin jäsenvaltio voi itse päättää, mikä sen energialähdeyhdistelmä on. Tämä koskee myös ydinenergiaa. Paitsi EU:n, myös jäsenvaltioiden olisi kunnioitettava tätä oikeutta. On kuitenkin muistettava, että yhden jäsenvaltion päätökset vaikuttavat muihin jäsenvaltioihin monin tavoin, ja tämä keskinäinen riippuvuus vain kasvaa tulevaisuudessa, kun sisämarkkinat avautuvat entisestään.

5. Huomioita komission toimenpide-ehdotuksista

ETSK katsoo, että ydinvoimaa hyödyntävien jäsenvaltioiden on kiireesti laadittava kansalliset ohjelmat ydinpolttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoa varten. Kansallisissa ohjelmissa voidaan esittää pelkästään kyseisen valtion lähestymistapa, monikansallinen lähestymistapa tai kaksilinjainen lähestymistapa. Kaikenlainen muu toiminta, jossa nykyisten sukupolvien velvollisuudet sysätään tulevien sukupolvien harteille, on vastuutonta.

Ydinvoimalan koko käyttöiän käyttökulujen täyden kattamisen sekä tasavertaisten toimintaedellytysten varmistamiseksi on ensiarvoisen tärkeää, että ydinvoimalat sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti huolehtivat käytöstäpoistorahastojen avulla siitä, että tähän on riittävästi varoja käytettävissä. Komitea ei kuitenkaan näe tarvetta yhdenmukaistaa täysin näiden rahastojen hallinnointijärjestelmiä, kunhan vain huolehditaan siitä, että kulut katetaan täysmääräisesti ja varmasti ja että avoimuuden periaatetta noudatetaan.

Yhdenmukaistettu vahinkovastuujärjestelmä ja -mekanismit, joiden avulla varmistetaan, että riittävät varat ovat käytettävissä ydinonnettomuuden aiheuttamien vahinkojen korvaamiseksi turvautumatta julkisiin varoihin, ovat ETSK:n mielestä lisäedellytys sille, että ydinvoimaan suhtaudutaan entistä suopeammin. Nykyinen järjestelmä (korvausvastuu 700 miljoonaa dollaria) ei vastaa tätä tarkoitusta. Kysymys tällaisesta vakuutuksesta, jossa onnettomuusriski on erittäin alhainen, mutta onnettomuuden sattuessa vahingot ovat mahdollisesti erittäin vakavat ja kalliit, on ratkaistava avoimella, rakentavalla ja käytännöllisellä tavalla. Eräs vaihtoehto voisi olla vakuutusryhmittymien käyttäminen.

(1) Liite 2: Tiedot kunkin maan nykyisistä ydinpolttoainekierron toimista.

(2) Liitteessä 1 olevat kuvat 6 ja 7 (ydinvoimaloiden ikä ja ikäjakauma kussakin maassa).

(3) External Costs — Research results on socio-environmental damages due to electricity and transport, Euroopan komissio, 2003.

(4) Läntisen Euroopan ydinturvallisuusviranomaisten järjestö.

LIITE

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Yleiskeskustelussa hylättiin seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat äänestyksessä tuekseen vähintään neljänneksen annetuista äänistä:

Kohta 1.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”ETSK ehdotti vuonna 2004 antamassa lausunnossaan ’Ydinvoiman merkitys sähköntuotannossa’, että ’suunnitellaan ja toteutetaan tiedotustoimia, jotka koskevat ydinvoiman todellisia haasteita: toimitusvarmuutta, hiilidioksidipäästöjen vähentämistä, kilpailukykyisiä hintoja, turvallisuutta sekä käytettyjen polttoaineiden huoltoa, jotta järjestäytyneellä kansalaisyhteiskunnalla on mahdollisuus analysoida kriittisesti näihin kysymyksiin liittyvien keskustelujen sisältöä’. Uudessa ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa tarjotaan jonkun verran tällaista tietoa. Komitea on yleisesti ottaen osittain samaa mieltä komission tiedonannossa esitetystä analyysista ja kuvauksesta, mutta toteaa, ettei keskeisiä aiheita tarkastella lainkaan (ks. muun muassa kohta 1.6). Tiedonannossa käsitellään suurinta osaa ydinvoimaan liittyvistä tärkeimmistä näkökohdista, jotka ETSK:n mielestä on kuvattu asianmukaisesti. Komitea viittaa lisäksi myös muutamiin muihin ydinvoimaan liittyviin näkökohtiin, jotka tulisi ottaa huomioon.”

Perustelu

Ilmenee muista muutosehdotuksista sekä lausuntoluonnoksen kohdasta 1.6, jossa viitataan siihen, ettei keskeisiä näkökohtia (terrorismi, jäähdytysvesi) tarkastella riittävästi.

Äänestystulos

Puolesta 49

Vastaan 52

Pidättyi 11

Kohta 1.2

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Ydinvoima on oleellisessa osassa energiamarkkinoilla. Vuonna 2004 sen osuus oli EU:ssa 31 prosenttia sähköntuotannosta ja 15 prosenttia primäärienergian kokonaiskulutuksesta. Ydinvoima täyttää myös täysin EU:n energiapolitiikan vaatimukset. Ydinvoima on nykyään hinnaltaan erittäin kilpailukykyistä. Ulkoinen riippuvuus on vähäistä, polttoaineen lähteet ovat monipuoliset ja turvalliset, mikä täyttää toimitusvarmuuden vaatimukset. Ydinvoima on Euroopassa tällä hetkellä suurin energialähde joka ei tuota juuri lainkaan hiilidioksidipäästöjä yksi suurimmista energialähteistä, joka ei juurikaan tuota hiilidioksidipäästöjä. Ydinvoiman muut ympäristövaikutukset ovat rajallisia ja maltillisia.”

Perustelu

Komission asiakirjassa ei todeta, että ydinvoima on ”suurin” hiilidioksidipäästöjä tuottamaton energialähde vaan että se Euroopassa on ”yksi suurimmista” energialähteistä, joka ei juurikaan tuota hiilidioksidipäästöjä.

Komission asiakirjaa tulisi siteerata oikein. Muiden ympäristövaikutusten osalta ks. muut lausuntoon ehdotetut muutokset.

Äänestystulos (Huom. Täysistunto hyväksyi muutosehdotuksen loppuosan eli viimeisen virkkeen poiston)

Puolesta 57

Vastaan 60

Pidättyi 3

Kohta 1.3

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Kun otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston asettamat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen, on selvää, että kaikenlaisen matalahiilisen lisäenergiantuotantokapasiteetin, perustui se sitten uusiutuvaan energiaan, ydinvoimaan tai potentiaalisesti puhtaaseen hiiliteknologiaan, olisi korvattava hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kapasiteetti ja siten lisättävä matalahiilisen sähkön kokonaistuotantoa. Komitea panee merkille komission tiedonannon toteamuksen, jonka mukaan ’EU:ssa on tällä hetkellä yli 110 ydinlaitosta käytöstäpoiston eri vaiheissa. Ennusteiden mukaan vähintään kolmasosa nykyisin toiminnassa olevista 152 ydinvoimalasta laajentuneessa Euroopan unionissa on poistettava käytöstä vuoteen 2025 mennessä. Tässä ei oteta huomioon mahdollista ydinvoimaloiden käyttöiän pidentämistä’. Koska komissiolle on tähän mennessä ilmoitettu vain yhden uuden reaktorin rakentamisesta, ydinenergian osuus sähköntuotannosta pienenee erittäin todennäköisesti voimakkaasti. Saksan liittotasavallan kanslerinviraston tutkimus Saksassa osoittaa kuitenkin, että ilmastotavoitteita voidaan noudattaa mutta että se edellyttää lisäponnisteluja energiansäästössä sekä uusiutuvien energialähteiden tehostamisessa ja hyödyntämisessä. Mikäli ydinvoiman osuutta ei pidetä vähintään nykyisellä tasolla siihen asti, kunnes täysin puhtaita energiaratkaisuja on tarjolla, ympäristö- ja energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa.”

Perustelu

Tarkoituksena on ottaa huomioon komission asiakirja sekä edellä mainittu tutkimus.

Äänestystulos

Puolesta 49

Vastaan 65

Pidättyi 6

Kohta 1.7

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Niissä jäsenvaltioissa, joissa halutaan edelleen panostaa ydinenergiaan, voi osoittautua ongelmaksi Eräs huolenaihe on myös alan vähentynyt houkuttavuus työnantajana sekä tutkimusaiheena. sillä se on ollut Euroopassa liki 20 vuotta lähes pannassa. ETSK yhtyy komission näkemykseen siitä, että asiantuntemuksen säilyttäminen säteilysuojelun ja ydinteknologian alalla on EU:lle erittäin tärkeää. Näin ollen koulutukseen ja tutkimukseen on panostettava kyseisillä aloilla. Tämä on ennen kaikkea laitosten käyttäjien tehtävä.”

Perustelu

”Pannassa olemisesta” ei voida puhua. Lisäksi vastuu koulutuksesta jne. on ennen kaikkea yrityksillä, eikä valtioilla tai niiden muodostamilla yhteisöillä.

Äänestystulos (Vain muutosehdotuksen loppuosasta äänestettiin, sillä sen alkuosa hyväksyttiin.)

Puolesta 45

Vastaan 71

Pidättyi 2

Kohta 3.6.1

Lisätään seuraava uusi kohta 3.6.1:

” Komitea toteaa, että komission tiedonanto ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n viimeisimmän punaisen listan (Red Data Books) tiivistelmä poikkeavat toisistaan uraanivarantojen käytettävyyden osalta. Tiivistelmässä todetaan (sananmukaisesti), että ’nykyisten ennusteiden mukaan luonnonuraanin tuotantokyky — kaikki nykyiset, varatut, suunnitellut ja mahdolliset tuotantopaikat mukaan luettuina — riittää tunnettujen varantojen perusteella kattamaan ennakoidun maailmanlaajuisen uraanin tarpeen vuoteen 2010, jos kaivoksia laajennetaan ja uusia kaivoksia avataan kaikkien suunnitelmien mukaisesti ja jos tuotanto säilyy kaikkialla täysimittaisena. — - Koska toissijaiset lähteet menettänevät merkitystään etenkin vuoden 2015 jälkeen, reaktorien tarpeet on yhä useammin katettava laajentamalla olemassa olevia ja avaamalla uusia kaivoksia tai ottamalla käyttöön vaihtoehtoisia ydinpolttoainekiertoja. Kaikki ovat kalliita ja pitkän aikavälin hankkeita. Jotta kannustettaisiin hyödyntämään tunnettuja varantoja ajoissa, on uraanin kysyntää nostettava lähitulevaisuudessa voimakkaasti. Koska uusien resurssien löytäminen ja hyödyntäminen on pitkäaikainen prosessi (yleensä vähintään kymmenen vuotta), saattaa ilmetä uraanin toimitusvaikeuksia , ja uraanin hinta voi jatkuvasti nousta toissijaisten lähteiden ehtymisen vuoksi’. Komitea odottaa, että komissio selventää asiaa.”

Perustelu

Komitean tulisi tuoda esiin ilmeiset erot eikä vaieta niistä.

Äänestystulos

Puolesta 49

Vastaan 65

Pidättyi 5

Kohta 4.1

Muutetaan seuraavasti:

”Komitea suhtautuu komission uuteen ohjeelliseen ydinalan ohjelmaluonnokseen myönteisesti panee merkille komission uuden ohjeellisen ydinalan ohjelmaluonnoksen. Energia-ala on kehittynyt huomattavasti edellisen ohjeellisen ydinalan ohjelman julkaisusta kymmenen vuotta sitten. Etenkin viime vuosien mittavat muutokset ovat kiinnittäneet huomion energiapolitiikan kaikkiin kolmeen aspektiin — toimitusvarmuuteen, kilpailukykyyn ja kohtuullisiin hintoihin sekä ympäristöasioihin, etenkin ilmaston muutokseen. EU on reagoinut ilmeisiin ongelmiin ja haasteisiin ehdotuksilla Euroopan unionin energiapolitiikaksi. Tämän vuoksi tarvitaan ydinenergiaa koskevia analyyseja ja ehdotuksia. Ohjelmassa ydinenergia on mukana yhtenä energiamuotona, ja siinä tarjotaan jonkun verran tietoa pohjaksi Euroopan energiapolitiikasta käytävälle keskustelulle ja tämän politiikan määrittelylle.”

Perustelu

Esittelijä itse toteaa, ettei ohjelmassa käsitellä kaikkia näkökohtia (esimerkiksi terrorismia).

Äänestystulos

Puolesta 50

Vastaan 69

Pidättyi 2

Kohta 4.5

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Tämänkaltaisten uusien investointien olisi ihannetapauksessa oltava toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevien tavoitteiden mukaisia. Kun tarkastellaan muiden energian tuottamistapojen piirteitä ja potentiaalia, on odotettavissa, että komitea panee merkille eräissä jäsenvaltioissa käytävän keskustelun voimaloiden käyttöikää pidennetään käyttöiän pidentämisestä ja uusiin voimaloihin investoidaan investoimisesta . Komitea on tässä samaa mieltä komission kanssa. ”

Perustelu

Muutosehdotuksen tekijä ei tiedä, missä kohden komissio toteaa, että ”on odotettavissa”, että voimaloiden käyttöikää pidennetään. Kyse on pelkästä spekulaatiosta.

Ks. myös kohta 1.5, jota muutettiin valmisteluryhmän kokouksessa. Siinä ilmaistaan huoli voimaloiden käyttöiän mahdollisesta pidentämisestä.

Äänestystulos

Puolesta 50

Vastaan 67

Pidättyi 6

Kohta 4.6

Lisätään loppuun seuraavaa:

”Komission mukaan uraanivarannot kestävät nykyisellä kulutustasolla vielä 85 vuotta. Eri lähteistä saadut tiedot vaihtelevat, yleensä 85 vuodesta 500 vuoteen. Koska polttoaineen saatavuus on tärkeää energian toimitusvarmuuden kannalta, komission olisi annettava yksityiskohtaisempaa tietoa ydinpolttoaineen saatavuudesta. Muistutettakoon samalla vielä kerran siitä, että uraanivarantojen käytettävyydestä on olemassa toisistaan huomattavasti poikkeavia näkökantoja.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestystulos

Puolesta 55

Vastaan 68

Pidättyi 0

Kohta 4.8

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Siksi on olennaista ottaa huomioon ydinenergian tärkeä merkitys kasvihuonekaasujen välttämisessä. Tällä hetkellä ydinvoiman käytön ansiosta hiilidioksidipäästöt ovat vuosittain noin 600 miljoonaa tonnia pienemmät, kun otetaan huomioon nykyinen energialähteiden yhdistelmä. Koko maailmassa ydinvoiman käytöllä vältetään karkeasti ottaen 2 miljardin tonnin hiilidioksidipäästöt, mikä vastaa Ranskan, Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan nykyisiä kokonaishiilidioksidipäästöjä yhteensä. Mikäli eräissä EU:n jäsenvaltioissa suunniteltua ydinvoimasta luopumisen politiikkaa jatketaan, suuri osa Euroopassa sijaitsevista ydinvoimaloista on korvattava muilla hiilidioksidipäästöttömillä energialähteillä. Lisäksi on tehostettava energian käyttöä sekä energiansäästöä. Jos lisäksi vanhoja ydinvoimaloita ei korvata uusilla niiden käyttöiän lähentyessä loppuaan, koko ydinvoima on keskipitkällä aikavälillä korvattava muilla päästöttömillä energiamuodoilla sekä energian käytön ja energiansäästön tehostamisella.”

Perustelu

On ajateltava paljon pidemmälle kuin vain yhden energialähteen korvaamista toisella. ETSK on useaan otteeseen muistuttanut asiasta.

Muutosehdotuksen tekijöiden lisähuomio: Esittelijää pyydettiin osoittamaan todeksi hiilidioksidipäästöjen vähenemistä koskevat luvut sen jälkeen, kun työasiakirjassa mainittiin — lähdeviittein — 300 miljoonaa tonnia. Näin ei valitettavasti ole tapahtunut!

Äänestystulos

Puolesta 61

Vastaan 61

Pidättyi 2

Kohta 4.9

Lisätään kohdan loppuun yksi virke seuraavasti:

”Kun otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston asettamat kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet vuoteen 2020 mennessä ja sen jälkeen, on selvää, että kaikenlaisen matalahiilisen energiantuotantokapasiteetin kasvun, perustui se sitten uusiutuvaan energiaan, ydinvoimaan tai potentiaalisesti puhtaaseen hiiliteknologiaan, olisi korvattava hiilidioksidipäästöjä aiheuttava kapasiteetti ja siten lisättävä matalahiilisen sähkön kokonaistuotantoa. Mikäli ydinvoiman osuutta ei pidetä vähintään nykyisellä tasolla siihen asti, kunnes täysin puhtaita energiaratkaisuja on tarjolla, ympäristö- ja energiapolitiikan tavoitteita ei voida saavuttaa taloudellisesti hyväksyttävällä tavalla. Toisaalta on selvää, että mikäli ydinvoiman osuus yhdessä uusiutuvien energianlähteiden kanssa on suurempi, ilmastonmuutoksen torjuminen tulee edullisemmaksi. Tutkimukset osoittavat kuitenkin (Saksan liittotasavallan kanslerinviraston tutkimus Saksassa), että ilmastotavoitteita voidaan noudattaa mutta että se edellyttää lisäponnisteluja energiansäästössä.”

Perustelu

Itsestään selvä.

Äänestystulos

Puolesta 58

Vastaan 65

Pidättyi 1

Kohta 4.11.1

Lisätään seuraava uusi kohta 4.11.1:

”Komissio toteaa, että ’[V]ahingonkorvausvastuusta ydinvoiman alalla 15 jäsenvaltion EU:ssa määrätään vuonna 1960 tehdyssä Pariisin yleissopimuksessa. Sillä luodaan ydinvoima-alan vahingonkorvausvastuuta koskeva yhdenmukaistettu kansainvälinen järjestelmä, joka nykyään rajoittaa voimalaoperaattorien vastuun ydinonnettomuustapauksissa noin 700 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin’. ETSK katsoo, että kyseessä on ydinenergian epäsuora tuki ja kehottaa velvoittamaan operaattorit vastaamaan kaikista mahdollisista vahingoista riittävän vakuutuksen turvin.”

Perustelu

Valmisteluryhmän kokouksissa esittelijä muistutti, että ”ratkaisu voidaan löytää ja on löydettävä”. Tämä ei tule tekstissä selväksi. Muutosehdotuksella pyritään nimenomaan selvyyteen.

Huom. Saksassa liikennevakuutus saattaa kattaa korvaukset 100 miljoonaan euroon, ydinvoimaloiden korvausvastuu mahdollista vahingoista on sitä vastoin naurettavat 700 miljoonaa dollaria!!!!!

Äänestystulos

Puolesta 41

Vastaan 44

Pidättyi 3

Kohta 4.14

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

”Kiireellisin tehtävä on ratkaista radioaktiivisen jätteen ongelma, eritoten käytetyn ydinpolttoaineen loppusijoitus. Tähän on olemassa tarvittava tekniikka, mutta poliittiset päätökset puuttuvat. Kysymys on tärkeä, sillä se liittyy ympäristö- ja terveysvaikutuksiin sekä ydinvoiman yleiseen hyväksyttävyyteen. Ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa todetaan, että yksikään maa ei ole vielä toteuttanut ehdottamaansa lopullista ratkaisua radioaktiiviselle jätteelle. Suomessa asiassa on kuitenkin edistytty, sillä siellä loppusijoituspaikka on valittu. Myös Ruotsissa ja Ranskassa on edistytty hyvin sijoituspaikan valinnassa.”

Perustelu

Ongelmaa ei ole ratkaistu teknisesti vielä missään.

Äänestystulos

Puolesta 55

Vastaan 69

Pidättyi 4