Erityiskertomus Koheesiopolitiikan alalla 
lisätoimet tarpeen 
valtiontukisääntöjen 
noudattamisen 
valvomiseksi ja niitä 
koskevan tietoisuuden 
lisäämiseksi FI 2016  nro 24
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut: eca.europa.eu /fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut: eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-5874-8 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/039471 QJ-AB-16-024-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-5871-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/848440 QJ-AB-16-024-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-5849-6 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/372501 QJ-AB-16-024-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Koheesiopolitiikan 
alalla lisätoimet tarpeen 
valtiontukisääntöjen 
noudattamisen 
valvomiseksi ja niitä 
koskevan tietoisuuden 
lisäämiseksi
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 24
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee 
nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnit -
teluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai 
menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti II tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Henri Grethen. Jaosto on erikoistunut yhteenkuuluvuutta, kasvua ja osallisuutta tukevien investointien meno -
aloihin. Tarkastus toimitettiin raportoivan jäsenen Oskar Hericsin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö 
Margit Spindelegger, toimialapäällikkö Niels Brokopp, tehtävävastaavat Gert Rammeloo ja Angelika Zych, kabinetti -
avustaja Ildiko Preiss sekä tarkastajat Dana Moraru, Maria Ploumaki ja Laura Zanarini.
Vasemmalta oikealle: A. Zych, I. Preiss, G. Rammeloo, N. Brokopp, M. Spindelegger, O. Herics.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I-VIII  Yhteenveto
1-24  Johdanto
3-8 Mitä on valtiontuki ja mikä on sen taloudellinen merkitys EU:ssa?
9-21  Valtiontuen myöntämismenettelyt
9-10  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valtiontuesta
11-14  Vapautus ilmoitusvaatimuksesta
15-21  Koheesiopolitiikan alan toimenpideohjelmien hallinnointiin osallistuvat keskeiset toimijat
22-24  Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten suorittamat 
valtiontukea koskevat tarkastukset
25-31  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
32-113  Huomautukset
32-82  Komissio ei analysoi valtiontukeen liittyviä virheitä kattavasti eivätkä jäsenvaltiot kiinnitä 
riittävästi huomiota valtiontukeen
33-44  Valtiontukeen liittyviä virheitä on huomattava määrä Euroopan aluekehitysrahastossa ja 
koheesiorahastossa sekä huomattavasti vähemmän Euroopan sosiaalirahastossa
45-71  Komission suorittamaa seurantaa heikentävät kattavan analyysin puute ja riittämätön sisäinen 
koordinointi
72-82  Jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset eivät kiinnitä riittävästi huomiota valtiontukisääntöjen 
noudattamiseen
04 Sisällys 
83-113  Komissio on toteuttanut toimia yksinkertaistaakseen sovellettavia valtiontukisääntöjä ja 
kehittääkseen jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia
84-99  Laajennettu yleinen ryhmäpoikkeusasetus siirtää vastuuta komissiolta jäsenvaltioille
100-107  Hiljattain käyttöön otetut ennakkoehdot ja suurhankkeiden hyväksymismenettely saattavat parantaa 
valtiontukisääntöjen noudattamista koheesiopolitiikan alalla
108 -113  Komission laatimalla valtiontuen yhteisellä toimintasuunnitelmalla pyritään vahvistamaan jäsenvaltioiden 
hallinnollisia valmiuksia, ja se edellyttää jatkuvaa huomiota
114 -130  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — Vuosien 2010–2014 valtiontukimenot jäsenvaltioittain, miljoonaa euroa
 Liite II  — Kilpailun pääosaston vuosina 2006–2014 suorittaman seurannan tulokset
 Liite III  —  Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksymät 
suurhankkeet
 Liite IV  — Valtiontukea koskeva säädöskehys
 Komission vastaukset
05
 Lyhenteet
Alue- ja kaupunkipolitiikan PO : Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto
BKT : Bruttokansantuote
COCOF : Rahastojen yhteensovittamisesta vastaava komitea ( Coordination Committee of the Funds)
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto
ECN-ET : Euroopan kilpailuviranomaisten verkosto – Sähköiset siirrot  (European Competition Network  – Electronic 
Transmissions)
ERI-rahastot : Euroopan rakenne- ja investointirahastot
ESR : Euroopan sosiaalirahasto
IMS : Sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmä (Irregularity management system)
IT: Tietotekniikka
JASPERS : Euroopan alueiden hankkeille annettava yhteinen apu  (Joint assistance to support projects in European 
regions)
Kilpailun PO : Kilpailun pääosasto
MAPAR : Tarkastusprosessien, -toiminnan ja -resurssien hallinnointi ( Management of Audit Processes, Activities and 
Resources)
Pk-yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset
PO: Pääosasto
SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta
TVT : Tieto- ja viestintätekniikka
Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden PO : Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto
06
 Sanasto
Euroopan aluekehitysrahaston  tarkoituksena on lujittaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan 
unionissa vähentämällä keskeisiä kehityseroja eri alueiden välillä. Rahastosta myönnetään rahoitusta lähinnä 
yrityksille infrastruktuureiden luomista ja työpaikkoja luovia tuottavia investointeja varten.
Euroopan rakenne- ja investointirahastot (ERI-rahastot)  käsittävät viisi erillistä rahastoa, joiden tavoitteena 
on vähentää alueellista epätasapainoa Euroopan unionissa monivuotisen rahoituskehyksen seitsenvuotisen 
talousarviosyklin ajaksi vahvistetuilla toimintakehyksillä. ERI-rahastot ovat Euroopan aluekehitysrahasto 
(EAKR), Euroopan sosiaalirahasto (ESR), koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto 
(maaseuturahasto) sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR).
Komissiossa perustetun Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käsittelevän asiantuntijaryhmän  tehtävänä 
on neuvoa komissiota Euroopan rakenne- ja investointirahastoista annettujen asetusten mukaisesti hyväksyttyjen 
ja toteutettavien ohjelmien täytäntöönpanoon liittyvissä kysymyksissä. Ryhmä on toinen niistä kahdesta 
ryhmästä, jotka korvaavat rahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean (toinen on Euroopan rakenne- ja 
investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaava komitea).
Euroopan sosiaalirahaston  tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan 
unionissa parantamalla työ- ja koulutusmahdollisuuksia, pääasiassa koulutustoimenpiteillä ja edistämällä korkeaa 
työllisyystasoa sekä uusien ja parempien työpaikkojen luomista.
Hallintoviranomainen  on kansallinen, alueellinen tai paikallinen viranomainen taikka muu julkinen tai yksityinen 
elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt hallinnoimaan toimenpideohjelmaa. Hallintoviranomaisen tehtävänä on muun 
muassa valita rahoitettavat hankkeet, seurata hankkeiden täytäntöönpanoa ja raportoida komissiolle taloudellisista 
näkökohdista ja saavutetuista tuloksista.
Koheesiopolitiikka  on EU:n talousarvion varojen käytön kannalta suurimpia politiikanaloja. Koheesiopolitiikalla 
pyritään supistamaan kehityseroja eri alueiden välillä uudistamalla taantuvia teollisuusalueita ja monipuolistamalla 
maaseutualueita sekä edistämällä rajat ylittävää, monikansallista ja alueiden välistä yhteistyötä. Koheesiopolitiikkaa 
rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta.
Koheesiorahaston  avulla lujitetaan taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa rahoittamalla 
ympäristö- ja liikennehankkeita jäsenvaltioissa, joiden asukasta kohden laskettu bruttokansantulo (BKTL) on alle 
90 prosenttia EU:n keskiarvosta.
Kumppanuussopimuksia  tehdään Euroopan komission ja kunkin jäsenvaltion välillä ohjelmakaudeksi 2014–
2020. Niissä vahvistetaan ERI-rahastojen varojen käyttöä koskevat kansallisten viranomaisten suunnitelmat ja 
määritellään kunkin maan strategiset päämäärät ja investointiprioriteetit kytkemällä ne Eurooppa-2020 -strategian 
älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeviin yleistavoitteisiin. Lisäksi kumppanuussopimukset sisältävät 
yksityiskohtaisia tietoja mahdollisista ennakkoehdoista ja tulosjohtamisen kehyksistä. Jäsenvaltio laatii ne komission 
kanssa käytävässä vuoropuhelussa. Kumppanuussopimuksille on saatava komission hyväksyntä.
Ohjelmakausi  on monivuotinen toimintakehys, jonka puitteissa koheesiopolitiikan menot suunnitellaan ja 
toteutetaan.
07 Sanasto 
Rahastojen yhteensovittamisesta vastaava komitea (COCOF)  on asetuksen (EY) N:o 1083/2006 103 artiklan 
nojalla perustettu jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea, joka neuvoo komissiota. Neuvonta koskee EAKR:n, 
ESR:n ja koheesiorahaston toimien täytäntöönpanoa. COCOFin ohjeet ovat suosituksia, joissa esitetään käytännön 
esimerkkejä ja tietoa. Ne eivät ole laillisesti sitovia tai rajoittavia.
Rahoitusoikaisujen  tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntöjenvastaisilta 
maksusuorituksilta. Yhteistyössä hallinnoitujen menojen osalta jäsenvaltiot vastaavat ensisijaisesti aiheettomasti 
maksettujen varojen takaisinperinnästä. Rahoitusoikaisut voidaan tehdä siten, että sääntöjenvastaiset menot 
poistetaan jäsenvaltioiden menoilmoituksista, tai perimällä varat takaisin tuensaajilta. Myös komissio voi määrätä 
rahoitusoikaisuja.
Sisämarkkinoille soveltuvuuden arvioinnissa  tärkeintä on tasapainottaa keskenään tukitoimenpiteen haitalliset 
vaikutukset kauppaan ja kilpailuun sisämarkkinoilla ja sen myönteiset vaikutukset tarkasti määriteltyjen yhteisen 
edun mukaisten tavoitteiden kannalta. Näitä vaikutuksia tasapainotettaessa otetaan huomioon tuen vaikutus 
sosiaaliseen hyvinvointiin EU:ssa. Soveltuvuuden arviointi kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan.
Suurhankkeet  ovat taloudellisesti niin merkittäviä hankkeita, että jäsenvaltio ei voi saada EU:n yhteisrahoitusta 
Euroopan aluekehitysrahastosta tai koheesiorahastosta ilman erityistä komission päätöstä. Suurhankkeiden 
kokonaiskustannukset ovat yli 50  miljoonaa  euroa. Suurhankkeet ovat yleensä liikenne- tai ympäristöalalla taikka 
muilla aloilla, kuten kulttuuri-, koulutus-, energia- tai TVT-alalla, toteutettavia laajoja infrastruktuurihankkeita.
Tarkastusviranomainen  antaa komissiolle varmuuden toimenpideohjelman hallintojärjestelmien 
ja sisäisen valvonnan tehokkaasta toiminnasta (ja täten myös todennettujen menojen laillisuudesta 
ja sääntöjenmukaisuudesta). Tarkastusviranomaiset ovat yleensä osastoja pääministerin kanslioissa, 
valtionvarainministeriöissä (tai ministeriön alaisuudessa toimivissa sisäisen valvonnan elimissä), muissa 
ministeriöissä tai ylimmissä tarkastuselimissä. Tarkastusviranomaisten on oltava toiminnallisesti riippumattomia 
varoja hallinnoivista elimistä. Tarkastusviranomainen raportoi järjestelmien ja toimien tarkastuksiin liittyvistä 
havainnoistaan kyseisen toimenpideohjelman hallinto- ja todentamisviranomaisille. Järjestelmätarkastuksia 
koskevat kertomukset ja vuotuiset tarkastuskertomukset toimitetaan myös komissiolle. Jos tarkastusviranomainen 
katsoo, että hallintoviranomainen ei ole toteuttanut asianmukaisia korjaavia toimia, tarkastusviranomaisen on 
ilmoitettava asiasta komissiolle.
Todentamisviranomaiset  toimittavat hallintoviranomaisten ilmoittamia menoja koskevia perustason tarkastuksia 
ja todentavat menot laillisiksi ja sääntöjenmukaisiksi. Ne toimivat yleensä osana valtionvarainministeriötä tai sen 
alaisuudessa toimivia sisäisen valvonnan elimiä.
Toimenpideohjelmassa  asetetaan jäsenvaltion prioriteetit ja erityistavoitteet sekä määritetään, kuinka 
varat käytetään hankkeiden rahoittamiseen tietyn ajanjakson eli yleensä seitsemän vuoden kuluessa. 
Hankkeilla on edistettävä tietyn tavoitejoukon yhden tai useamman tavoitteen saavuttamista, ja tavoitteet 
määritellään toimenpideohjelman toimintalinjan tasolla. Kutakin koheesiopolitiikan alan rahastoa eli Euroopan 
aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa varten on oltava toimenpideohjelmia. 
Jäsenvaltio laatii toimenpideohjelman, joka komission on hyväksyttävä ennen kuin EU:n talousarviosta voidaan 
suorittaa maksuja. Toimenpideohjelmia saa muuttaa niiden kattaman ajanjakson aikana vain, jos molemmat 
osapuolet suostuvat muutoksiin.
08 Sanasto 
Vuotuiset tarkastuskertomukset  ovat tarkastusviranomaisten vuosittain toimittamia kertomuksia, 
joissa tarkastusviranomaiset esittävät kaikkien tiettyä toimenpideohjelmaa tai useita toimenpideohjelmia 
koskevien tarkastustensa yhteydessä tehdyt havainnot. Vuotuinen tarkastuskertomus on tärkein asiakirja, jolla 
tarkastusviranomaiset antavat varmuuden toimenpideohjelman tai -ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien 
asianmukaisesta toiminnasta sekä yhteisrahoitettujen hankkeiden laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta.
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut  ovat taloudellisia toimintoja, joita viranomaiset pitävät 
kansalaisten kannalta erityisen tärkeinä ja joita ei tarjottaisi (tai joita tarjottaisiin erilaisilla ehdoilla) ilman julkisia 
toimia. Esimerkiksi liikenne-, posti- ja sosiaalipalvelut.
Ylimmät tarkastuselimet  ovat kansallisia elimiä, jotka vastaavat julkisen sektorin tulojen ja menojen 
tarkastuksesta.
Yritys  on mikä tahansa taloudellista toimintaa harjoittava yksikkö sen oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta 
riippumatta.
09
 Tiivistelmä
I
Valtiontuki on jäsenvaltion myöntämä tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä, 
siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Periaatteessa valtiontuki on kiellettyä sisämarkkinoi -
den asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi. Tietynkokoinen taikka tietyillä aloilla, maantieteellisillä alueilla tai 
tietyissä olosuhteissa myönnetty tuki saattaa kuitenkin olla sisämarkkinoille soveltuvaa. Vuosina 2010–2014 jäsen -
valtiot myönsivät valtiontukea keskimäärin 76,6  miljardia  euroa vuodessa, lukuun ottamatta rahoitus- ja rautatie -
aloille sekä julkisille palveluille, kuten postipalveluille, myönnettyä tukea. Määrä vastaa yli 0,5:tä prosenttia EU:n 
jäsenvaltioiden BKT:stä.
II
Koheesiopolitiikka on EU:n talousarvion suurimpia menoaloja. Ohjelmakaudella 2014–2020 Euroopan aluekehitys -
rahaston (EAKR), koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kokonaisbudjetti on 352  miljardia  euroa, eli 
määrärahoja on enemmän kuin ohjelmakaudella 2007–2013, jolloin niitä oli 347  miljardia  euroa. Komission arvioiden 
mukaan EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n menojen osuus EU:ssa vuosina 2007–2013 myönnetystä valtiontuesta oli 
yli neljännes.
III
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tässä tarkastuksessa valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämisen tasoa kohee -
siopolitiikan alalla ohjelmakauden 2007–2013 osalta ja sitä, missä määrin komissio oli tietoinen sääntöjen noudat -
tamatta jättämisen syistä. Lisäksi tutkittiin, lujittavatko komission ohjelmakautta 2014–2020 varten toteuttamat 
toimet sen ja jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä, havaita ja korjata valtiontukisääntöjen rikkomista.
IV
Kaudella 2010–2014 komissio ja tilintarkastustuomioistuin havaitsivat valtiontukisääntöjen rikkomista huomatta -
vassa määrässä tarkastuksia. Valtiontukeen liittyvät virheet olivat EAKR:n ja koheesiorahaston tärkeä arvioituun 
virhetasoon vaikuttava tekijä koheesiopolitiikan alalla. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että komission omat tar -
kastukset ja seuranta johtivat koheesiopolitiikan alalla samanlaiseen havaittujen rikkomistapausten osuuteen kuin 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset. Sitä vastoin jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset havaitsivat valtiontu -
kisääntöjen rikkomista paljon vähemmän kuin komissio tai tilintarkastustuomioistuin. Tämä osoittaa, että toistai -
seksi tarkastusviranomaiset eivät ole keskittyneet tarkastustensa aikana riittävästi valtiontukeen.
V
Ohjelmakaudella 2007–2013 komissio ei rekisteröinyt havaitsemiaan tai jäsenvaltioiden raportoimia valtiontukeen 
liittyviä virheitä siten, että se olisi voinut analysoida ne kunnolla. Analyysi olisi voinut auttaa komissiota kehittä -
mään kohdistetumpia ja räätälöityjä ehkäiseviä toimenpiteitä jäsenvaltioita ja ohjelmia varten.
10 Tiivistelmä 
VI
Jäsenvaltiot ilmoittavat taloudellisesti merkittäviä hankkeita (’suurhankkeita’) koskevassa hakemuksessa, katsovatko 
ne, että investointiin sisältyy valtiontukea. Komissio voi tarkistaa nämä tiedot. Varsinkaan ohjelmakauden 2007–2013 
alussa komissio ei tarkistanut järjestelmällisesti valtiontukisääntöjen noudattamista suurhankkeiden yhteydessä. On 
olemassa riski, että tietyt EU:n osarahoittamat suurhankkeet eivät sovellu sisämarkkinoille. Tämä johtuu myös siitä, 
että ennen vuotta 2012 ja Leipzig/Halle -tuomion antamaa selvennystä jäsenvaltiot ilmoittivat infrastruktuuri-inves -
tointeja komissiolle harvoin.. Jotta riski lievenisi tulevaisuudessa, komissio on tehostanut sisäisiä ehkäiseviä toi -
menpiteitään ja ottanut käyttöön ohjelmakaudeksi 2014–2020 vaihtoehtoisen hyväksyntämenettelyn, joka käsittää 
riippumattoman laadunarvioinnin. Vaihtoehtoinen hyväksymismenettely ei kuitenkaan aina anna jäsenvaltioille 
suurhankepäätöksen tekovaiheessa oikeusvarmuutta siitä, että tuki on valtiontukisääntöjen mukaista. Varmuus 
voidaan saada ainoastaan jäsenvaltion ilmoituksen perusteella komission valtiontukipäätöksen jälkeen.
VII
Komissio on toteuttanut sovellettavien valtiontukisääntöjen yksinkertaistamiseksi ohjelmakautta 2014–2020 varten 
toimia, joilla on vähennetty hallinnollista rasitetta ja lisätty avoimuutta mutta myös lisätty tukitoimenpiteiden suun -
nitteluun ja toteuttamiseen liittyviä jäsenvaltioiden velvollisuuksia. Kun jäsenvaltiot saavat entistä enemmän vas -
tuuta, vaarana on valtiontukeen liittyvien virheiden lisääntyminen. Komission seuranta on nimittäin osoittanut, että 
jäsenvaltiot tekivät useita virheitä tukiohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ohjelmakaudella 2007–2013. 
Komissio on tämän riskin lieventämiseksi toteuttanut toimia, joilla pyritään kehittämään jäsenvaltioiden hallinnolli -
sia valmiuksia valtiontuen alalla. Muun muassa on otettu käyttöön valtiontukiohjelmiin sovellettavat ennakkoedel -
lytykset, joiden avulla on tarkoitus edistää ERI-rahastojen tehokasta ja vaikuttavaa käyttöä (’ennakkoehdot’). Jäsen -
valtiot, joiden ei katsottu täyttävän kyseisiä ehtoja, eivät kuitenkaan välttämättä ole samoja kuin ne, joissa komissio 
on havainnut aiemmin eniten ongelmia. Lisäksi toimet edellyttävät jatkuvaa huomiota.
VIII
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa seuraavaa:
a) Komission olisi toteutettava korjaavia toimia, kun tukitoimenpiteet eivät ole valtiontukisääntöjen mukaisia.
b) i)  Komission olisi kirjattava sääntöjenvastaisuudet MAPAR-tietokantaan niin, että esimerkiksi niiden tyyppiä, 
esiintymistiheyttä, vakavuutta, maatieteellistä alkuperää ja syitä olisi helppo analysoida. Tietokannan olisi 
sisällettävä myös tietoja sääntöjenvastaisuuksien johdosta toteutetuista jatkotoimista (kuten määrätyistä 
rahoitusoikaisuista).
ii) Komission olisi mukautettava tietokannan rakennetta siten, että sääntöjenvastaisuuksia (esimerkiksi valtion -
tuessa) koskevia tietoja voidaan poimia niin, että tietoja voidaan analysoida jäsenvaltioittain ja tyypeittäin.
iii) Kilpailun pääosastolle olisi annettava säännöllisesti pääsy kaikkiin valtiontuen sääntöjenvastaisuuksien kan -
nalta relevantteihin tietoihin, jotka sisältyvät MAPAR-tietokantaan ja sääntöjenvastaisuuksien tietokantaan.
iv) Komission olisi tietokantoihinsa sisältyvien tietojen perusteella seurattava kahden vuoden välein jäsen -
valtioiden valmiuksia noudattaa valtiontukisääntöjä tekemällä esimerkiksi, tyyppiä, esiintymistiheyttä, 
vakavuutta, maatieteellistä alkuperää ja syitä koskevia analyyseja komission itsensä tai jäsenvaltioiden viran -
omaisten havaitsemista valtiontukeen liittyvistä virheistä. Komission olisi käytettävä analyyseja seuran -
taan ja suorien tukitoimien, kuten jäsenvaltioille järjestettävän koulutuksen, kohdentamiseen niitä eniten 
tarvitseville.
11 Tiivistelmä 
c) Komission olisi hyväksyttävä suurhankkeet vasta valtiontuen sisäisen selvityksen jälkeen ja pyydettävä jatku -
vasti jäsenvaltioita ilmoittamaan tuki tarvittaessa, jotta varmistetaan oikeusvarmuus jäsenvaltioiden kannalta 
jäsenvaltion käyttämästä hakemusmenettelystä riippumatta.
d) i)  Komission olisi varmistettava, että valtiontukisääntöjen noudattamista koskevat tarkastusviranomaisten 
tarkastukset ovat laajuudeltaan ja laadultaan riittäviä.
ii) Komission olisi pyydettävä, että tarkastusviranomaiset tarkastavat ohjelmakauden 2007–2013 päättämistä 
silmällä pitäen, ovatko ennen vuotta 2012 hyväksytyt suurhankkeet valtiotukisääntöjen mukaisia.
iii) Komission olisi laadittava lisäohjeita, joihin sisältyy erityisesti tapaustutkimuksia, joilla havainnollistetaan 
hyviä käytäntöjä sekä yleisimpiä valtiontukisääntöjen rikkomisen tyyppejä ja syitä.
iv) Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita perustamaan keskusrekisteri sellaisten pienten avustusten ka -
sautumisen seurantaa varten, jotka eivät saa yhdessä ylittää tiettyä summaa (’vähämerkityksinen tuki’).
v) Komission olisi perustettava EU:n laajuinen keskustietokanta, josta jäsenvaltioiden viranomaiset voisivat 
hakea tietoa yrityksistä, joille on annettu valtiontukea koskeva perintämääräys, ja tietoa perintämenettely -
jen tilanteesta, jotta viranomaiset voisivat noudattaa sovellettavaa lainsäädäntöä (Deggendorf-periaate). 
Käyttöoikeus olisi myönnettävä ainoastaan tarpeellisuusperiaatteen mukaan.
e) Komission olisi käytettävä valtuuksiaan keskeyttää maksut jäsenvaltioille, jotka eivät täytä valtiontukia kos -
kevia ennakkoehtoja vuoden 2016 loppuun mennessä, kunnes jäsenvaltiot ovat korjanneet kaikki merkittävät 
puutteet.
12
 Johdanto
01 
Kilpailupolitiikalla pyritään varmistamaan, että yritykset kilpailevat keskenään yh -
täläisin edellytyksin – tuotteidensa ja hintojensa avulla – saamatta perusteetonta 
kilpailuetua. Koska EU:n sisämarkkinoilla taataan tavaroiden ja palvelujen vapaa 
liikkuvuus koko unionissa, kilpailupolitiikkaa säännellään EU:n tasolla1. Valtiontu -
kisäännöt ovat keskeinen tekijä EU:n kilpailupolitiikassa.
02 
Valtiontukea saava yritys ei enää kilpaile muiden yritysten kanssa yhtäläisin 
edellytyksin. Tästä syystä Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa 
säädetään, että valtiontuki ei periaatteessa sovellu sisämarkkinoille2. On kuiten -
kin aloja ja olosuhteita, joissa markkinat eivät toimi toivotulla tavalla. Puutteiden 
vuoksi tietyt tarpeet jäävät tyydyttämättä. Perussopimuksessa esitetään yleisen 
edun mukaisten tavoitteiden ottamiseksi huomioon luettelo valtiontukimuodois -
ta, jotka soveltuvat sisämarkkinoille tai joita voidaan pitää sisämarkkinoille sovel -
tuvina3. Komissio on laatinut useita sääntöjä säännelläkseen näiden tukimuotojen 
mukaisesti myönnettyä tukea.
Mitä on valtiontuki ja mikä on sen taloudellinen 
merkitys EU:ssa?
03 
Perussopimuksen määritelmän mukaan valtiontuki on jäsenvaltion myöntämä 
tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla joitakin yrityksiä, siltä 
osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuen on täytettävä 
kaikki määritelmässä esitetyt perusteet, jotta se on valtiontukea. Perusteet on 
koottu taulukkoon  1.1 Euroopan unionin toiminnasta 
tehty sopimus (SEUT), 
26 artikla.
2 SEUT, 107 artiklan 1 kohta
3 SEUT, 107 artiklan 2 kohta: 
”Sisämarkkinoille soveltuu:...” 
(esimerkiksi tuki 
luonnonmullistusten 
aiheuttaman vahingon 
korvaamiseksi).  
SEUT, 107 artiklan 3 kohta: 
”Sisämarkkinoille soveltuvina 
voidaan pitää:...” (esimerkiksi 
tuki kulttuurin ja 
kulttuuriperinnön 
edistämiseen).
13 Johdanto 
04 
Jäsenvaltiot käyttivät valtiontukeen keskimäärin noin 76,6  miljardia  euroa vuo -
dessa kaudella 2010–20144. Määrä vastaa yli 0,5:tä prosenttia EU:n jäsenvaltioiden 
BKT:stä (ks. kaavio  1). Luvut ovat todellista pienempiä, koska ne eivät sisällä suu -
rinta osaa rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille, 
kuten liikenne- ja postipalveluille, myönnetystä tuesta, josta ei ole saatavissa 
täydellisiä tietoja vuosilta 2010–2014. Luvut eivät myöskään sisällä rahoitusalalle 
myönnettyä tukea (’kriisitukea’), joka ei anna viitteitä normaaliolosuhteissa myön -
nettävän valtion tuen määrästä ja joka ei kuulu tämän tarkastuksen piiriin. Vuo -
sien 2010–2014 valtiontukimenoista esitetään jäsenvaltiokohtainen yleiskatsaus 
liitteessä I . Vuonna 2014 hyväksyttiin energia- ja ympäristöalan tuen suuntavii -
vat, joiden mukaan raportointi koskee useampia uusiutuvan energian tukijärjes -
telmiä. Seurauksena voi olla, että komissiolle raportoidaan tulevina vuosina yhä 
enemmän valtiontuesta. Taulukko 1Perusteet tuen luokittelemiseksi valtiontueksi
Peruste ja selitys Esimerkkejä
1Tuen myöntää valtio tai tuki myönnetään valtion varoista. Valtion varoja ovat 
jäsenvaltion viranomaisten taikka valtion omistaman tai valtion määräysvallassa 
olevan yhteisön varat1.Tuet, verovapaudet tai takuut.
2Tuki myönnetään yritykselle. Yritys on mikä tahansa taloudellista toimintaa 
harjoittava yksikkö sen oikeudellisesta muodosta tai rahoitustavasta riippumatta2. 
Taloudellista toimintaa on kaikki toiminta, jossa tavaroita tai palveluja tarjotaan 
markkinoilla3.Autoja valmistava yritys, elintarvikkeita toimittava 
hyväntekeväisyysjärjestö tai postipalveluja tarjoava 
valtionyhtiö.
3Tuesta koituu etua. Edulla tarkoitetaan sellaista taloudellista etua, jota yritys ei olisi 
saanut normaaleissa kilpailuolosuhteissa4.Yritykselle myönnetty laina, jonka korko on markki -
nakorkoa alhaisempi.
4Myönnetty etu on valikoiva. Tuen myöntämiseen sovellettava toimenpide on 
valikoiva, jos se ei ole kaikkien jäsenvaltiossa toimivien yritysten käytettävissä 
tasavertaisesti.Toimenpiteet, jotka koskevat vain suuryrityksiä tai 
tietyillä aloilla, kuten kuljetus- ja energia-alalla, 
toimivia yrityksiä.
5Tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua. Kilpailun oletetaan vääristyvän, kun 
edunsaajayritys toimii alalla, jossa on tai voisi olla kilpailua5.Tekstiilialan yritykselle myönnetty tuki, koska 
tekstiilialalla on kilpailua.
6Tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Kun tuki vääristää tai uhkaa vää -
ristää kilpailua, tuen oletetaan vaikuttavan myös jäsenvaltioiden väliseen kauppaan 
jos vaikutukset muihin jäsenvaltioihin ovat vähäpätöistä suurempia6.Paikalliselle huonekalujen valmistajalle myönnetty 
tuki, koska (paikallisia tai muita) huonekalujen 
valmistajia on useissa EU:n jäsenvaltioissa.
1 Asia 248/84, 17 kohta ja asia C-482/99, 38 kohta.
2 Yhdistetyt asiat C-180/98 – C-184/98, 74 kohta.
3 Asia C-35/96, 36 kohta.
4 Asia C-39/94, 60 kohta.
5 Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 – T-607/97, T-1/98, T-3/98 – T-6/98 ja T-23/98, 141–147 kohta. 
6 Yhdistetyt asiat T-298/97, T-312/97, T-313/97, T-315/97, T-600/97 – T-607/97, T-1/98, T-3/98 – T-6/98 ja T-23/98, 81 kohta. 
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin, taulukko perustuu valtiontuen käsitettä koskevaan komission tiedonantoon.
4 Ks. komission kilpailun 
pääosaston verkkosivustolla 
vuonna 2015 julkaistu 
valtiontukien tulostaulu.
14 Johdanto 
05 
Jäsenvaltioiden asukasta kohden laskettu BKT ja valtiontukimenot ovat yhteydes -
sä toisiinsa (ks. kaavio  2). Vuosina 2010–2014 kolme eniten varoja valtiontukeen 
asukasta kohden keskimäärin käyttänyttä jäsenvaltiota olivat Tanska, Suomi ja 
Ruotsi. Kaavio 1Valtiontuki EU:ssa vuosina 2010–2014
Huom.: Komission mukaan menojen kasvu vuonna 2014 johtuu pääasiassa (85 %) siitä, että raportointiin on sisällytetty aiempaa enemmän 
uusiutuvan energian tukiohjelmia. Ilman niitä ilmoitettu valtiontuen määrä olisi ollut noin 73 miljardia euroa vuonna 2014. Lisäksi EU:n varat on 
sisällytetty lukuihin vasta vuodesta 2014 lähtien.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission vuonna 2015 julkaiseman valtiontukien tulostaulun perusteella.0,00 %0,20 %0,40 %0,60 %0,80 %1,00 %1,20 %
020406080100120
2010 2011 2012 2013 2014
Osuus EU:n BKT:stäMiljardia euroa
VuosiTuki yhteensä ilman kriisitukea sekä suurinta osaa 
rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville 
palveluille myönnetystä tuesta (osuus EU:n BKT:stä) Tuki yhteensä ilman kriisitukea sekä suurinta osaa 
rautatiealalle ja yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyville palveluille myönnetystä tuesta (miljardia euroa)
15 Johdanto 
06 
Koheesiopolitiikka on EU:n talousarvion suurimpia menoaloja. Koheesiopoli -
tiikkaa toteutetaan Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston 
ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) varoin. Tarkoituksena on tukea taloudellista 
kehitystä ja työllisyyttä EU:n muita heikommassa asemassa olevilla alueilla5. EU:n 
kokonaismäärärahat ohjelmakauden 2014–2020 koheesiopolitiikkaa varten ovat 
352 miljardia  euroa, eli määrärahat ovat nousseet ohjelmakaudesta 2007–2013, 
jolloin ne olivat 347 miljardia euroa6. Vuosina 2010–2014 koheesiopolitiikkaan7 
käytettiin 216  miljardia  euroa EU:n varoja.Kaavio 2Jäsenvaltioiden vuosien 2010–2014 valtiontukimenojen ja asukasta kohden lasketun 
BKT:n vertailu
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission vuonna 2015 julkaiseman valtiontukien tulostaulun sekä asukaslukua ja asukasta kohden 
nykyhintoina laskettua BKT:tä koskevien Eurostatin tietojen perusteella.BE
BGCZDK
DE
EEIE
EL
ESFR
HR ITCYLV
LTLU
HUMT
NLAT
PL PT
ROSL
SKFI
SV
UK
0100200300400500600
0 10 000 20 000 30 000 40 000 50 000 60 000 70 000 80 000 90 000Valtiontukimenot asukasta kohden (euroa)
BKT asukasta kohden (euroa)
5 Koheesiopolitiikkaa 
toteutetaan 
toimenpideohjelmilla, joissa 
asetetaan prioriteetit ja 
erityistavoitteet sekä 
määritetään, kuinka EU:n 
rahoitus käytetään.
6 Ks. komission kesäkuussa 2014 
julkaisema ”Johdatus EU:n 
koheesiopolitiikkaan 
2014–2020” ja 
tammikuussa 2007 julkaisema 
”Koheesiopolitiikka 2007–
2013, Kommentit ja viralliset 
tekstit”. Ohjelmakausi on 
monivuotinen toimintakehys, 
jonka puitteissa 
rakennerahastojen ja 
koheesiorahaston menot 
suunnitellaan ja toteutetaan.
7 Ks. komission verkkosivustolla 
oleva koheesiopolitiikan 
tietoportaali.
16 Johdanto 
07 
Koheesiopolitiikan varat kohdennetaan ottamalla huomioon BKT-erot niin, että 
köyhemmät alueet saavat suurempia määriä rahoitustukea8. Varojen osuus kai -
kista julkisista menoista onkin huomattava useissa jäsenvaltioissa (ks. kaavio  3). 
Näin on erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka liittyivät EU:hun vuonna 2004 tai 
vuonna 2007. Esimerkiksi vuonna 2014 koheesiopolitiikan varojen osuus kaikista 
julkisista menoista oli yli 5 prosenttia Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa ja 
Puolassa. Kaavio 3Koheesiopolitiikkaan vuosina 2010–2014 käytetyt EU:n varat jäsenvaltioittain
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission kirjanpitotietojen sekä julkisia menoja koskevien Eurostatin tilastojen perusteella.Koheesiopolitiikkaan käytetyt EU:n varat prosentteina julkisista menoistaBG
CYCZDE
EEELES
FRHU IT
LTLVMTPL
PT
RO
SISK UK
02 0004 0006 0008 00010 00012 000
0 % 1 % 2 % 3 % 4 % 5 % 6 % 7 % 8 % 9 %Koheesiopolitiikkaan käytetyt EU:n varat
(miljoonaa euroa)AT, BE, DK, FI, HR, 
IE, LU, NL ja SE8 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) 
N:o 1303/2013, annettu 
17 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa, Euroopan 
maaseudun kehittämisen 
maatalousrahastoa ja 
Euroopan meri- ja 
kalatalousrahastoa koskevista 
yhteisistä säännöksistä sekä 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa, 
koheesiorahastoa ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä sekä neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1083/2006 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 320), 90 artikla.
17 Johdanto 
08 
Perussopimuksen mukaan valtiontukisäännöt koskevat vain tukea, jonka jäsen -
valtiot myöntävät taloudellista toimintaa harjoittaville yhteisöille9. Komission 
tai EU:n muun elimen, kuten Euroopan investointipankin, suoraan myöntämään 
tukeen ei siis sovelleta valtiontukisääntöjä. Koheesiopolitiikan alalla myönnet -
tyyn EU:n rahoitukseen sovelletaan valtiontukisääntöjä, koska varoja hallinnoivat 
jäsenvaltiot. Komissio arvioi, että ohjelmakaudella 2007–2013 koheesiopolitiikan 
varoista noin 40 prosenttia eli 139 miljardia euroa myönnettiin hankkeille, joihin 
sovellettiin valtiontukisääntöjä10. Komission mukaan valtiontukimenojen koko -
naismäärä kyseisellä kaudella oli 504  miljardia  euroa11. Koheesiopolitiikan varojen 
osuus oli siis ohjelmakaudella 2007–2013 kaiken kaikkiaan yli neljännes valtiontu -
kimenojen kokonaismäärästä.
Valtiontuen myöntämismenettelyt
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valtiontuesta
09 
Perussopimuksen mukaan komissiolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai 
muuttamista koskevasta suunnitelmasta12. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että 
jos jäsenvaltio haluaa myöntää valtiontukea, sen on ilmoitettava asiasta komis -
sion kilpailun pääosastolle. Prosessia kutsutaan ilmoittamiseksi.
10 
Kun jäsenvaltio on ilmoittanut suunnittelevansa tuen myöntämistä, kilpailun 
pääosasto määrittää, onko tuki valtiontukea. Jos tuki määritetään valtiontueksi, 
pääosasto arvioi, soveltuuko se sisämarkkinoille, arvioimalla tuen myönteisiä 
vaikutuksia (tarkasti määriteltyjen yhteisen edun mukaisten tavoitteiden saa -
vuttamisen kannalta) suhteessa sen kielteisiin vaikutuksiin (kilpailun ja kau -
pan vääristyminen). Soveltuvuuden arviointi kuuluu komission yksinomaiseen 
toimivaltaan13.
Vapautus ilmoitusvaatimuksesta
11 
Vaikka perussopimuksessa periaatteessa kielletään valtiontuki, siinä on myös 
luettelo tukimuodoista, joita voidaan pitää sisämarkkinoille soveltuvina. Tässä 
yhteydessä komissio voi antaa sääntöjä, joissa määritellään perusteet, joiden 
mukaisesti tällaisista tukimuodoista ei tarvitse ilmoittaa14. Komissio laatii näitä 
sääntöjä tukitoimenpiteiden arvioinnista saamansa kokemuksen perusteella ja 
ottaen huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön.9 SEUT, 107 artikla.
10 Ks. syyskuussa 2014 julkaistu 
komission poliittinen katsaus 
vuosille 2014–2020 annetuista 
alueellisia valtiontukia 
koskevista suuntaviivoista.
11 Ks. komission vuosina 2011 
ja 2015 julkaisemat 
valtiontukien tulostaulut.
12 SEUT, 108 artiklan 2 ja 3 kohta.
13 SEUT, 108 artikla.
14 Neuvoston asetus (EU) 
N:o 2015/1588, annettu 
13 päivänä heinäkuuta 2015, 
Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 107 ja 
108 artiklan soveltamisesta 
tiettyihin valtion monialaisen 
tuen muotoihin (kodifikaatio) 
(EUVL L 248, 24.9.2015, s. 1), 
joka korvaa Euroopan 
yhteisön 
perustamissopimuksen 92 ja 
93 artiklan soveltamisesta 
tiettyihin valtion monialaisen 
tuen muotoihin 7 päivänä 
toukokuuta 1998 annetun 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 994/98, sekä erityisesti 
SEUT-sopimuksen 108 artiklan 
4 kohta.
18 Johdanto 
Yleinen ryhmäpoikkeusasetus
12 
Komissio on hyväksynyt sisämarkkinoille todennäköisesti soveltuviksi katsomiaan 
tukimuotoja varten asetuksen, jonka mukaan niistä ei tarvitse ilmoittaa, jos kaikki 
ehdot täyttyvät ja jos tuen määrä ei ylitä asetuksessa mainittuja kynnysarvoja. 
Asetusta kutsutaan yleiseksi ryhmäpoikkeusasetukseksi15. Esimerkkejä tällaisista 
tukimuodoista ovat valtiontuki kulttuurin edistämiseen ja ympäristönsuojeluun.
13 
Yleinen ryhmäpoikkeusasetus yksinkertaistaa komission ja jäsenvaltioiden työtä 
huomattavasti. Asetuksen ansiosta jäsenvaltiot voivat toteuttaa monia tukitoi -
menpiteitä ilman ilmoitusmenettelyjä tai komission suorittamaa nimenomaista 
soveltuvuuden arviointia. Asetuksessa esitetään yhteisiä säännöksiä ja eri tuki -
muotoja koskevia säännöksiä. Tuen, johon sovelletaan asetuksen säännöksiä ja 
joka on säännösten mukaista, katsotaan automaattisesti soveltuvan sisämarkki -
noille. Tukimäärältään suuret toimenpiteet (jotka ylittävät ilmoituskynnysarvot) 
on kuitenkin edelleen ilmoitettava, koska ne voivat vääristää kilpailua16.
Vähämerkityksinen tuki
14 
Lisäksi komissio on vahvistanut, että yhdelle tuensaajalle kolmen vuoden aika -
na myönnettävä enintään 200 000 euron tuki ei vääristä kilpailua eikä vaikuta 
jäsenvaltioiden väliseen kauppaan17. Tällaista tukea kutsutaan ’vähämerkityksi -
seksi tueksi’. Se ei täytä valtiontuen määritelmän perustetta, jonka mukaan tuki 
vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, eikä perustetta, jonka mukaan tuki vaikut -
taa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan, joten sitä ei luokitella valtiontueksi eikä 
siitä tarvitse ilmoittaa kilpailun pääosastolle. Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin 
liittyvien palvelujen osalta tuen kynnysarvo on nostettu 500 000 euroon18.
Koheesiopolitiikan alan toimenpideohjelmien hallinnointiin 
osallistuvat keskeiset toimijat
15 
EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmien hallinnointi on jaettu jä -
senvaltioiden ja komission kesken. Jäsenvaltiot valitsevat, hallinnoivat ja valvovat 
hankkeita, ja komissio valvoo ja seuraa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjes -
telmiä. Komissio on viime kädessä vastuussa EU:n talousarvion toteuttamisesta19.15 Komission asetus 
(EU) N:o 651/2014, annettu 
17 päivänä kesäkuuta 2014, 
tiettyjen tukimuotojen 
toteamisesta sisämarkkinoille 
soveltuviksi perussopimuksen 
107 ja 108 artiklan mukaisesti 
(EUVL L 187, 26.6.2014, s. 1).
16 Kynnysarvot vaihtelevat 
tietylle käynnistystuelle 
säädetystä 400 000 eurosta 
tietylle uusiutuvien 
energialähteiden 
edistämiseen myönnettävälle 
tuelle säädettyyn 
150 miljoonaan  euroon.
17 Komission asetus 
(EU) N:o 1407/2013, annettu 
18 päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 107 ja 
108 artiklan soveltamisesta 
vähämerkityksiseen tukeen 
(EUVL L 352, 24.12.2013, s. 1).
18 Komission asetus 
(EU) N:o 360/2012, annettu 
25 päivänä huhtikuuta 2012, 
Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 107 ja 
108 artiklan soveltamisesta 
yleisiin taloudellisiin 
tarkoituksiin liittyviä palveluja 
tuottaville yrityksille 
myönnettävään 
vähämerkityksiseen tukeen 
(EUVL L 114, 26.4.2012, s. 8).
19 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä 
lokakuuta 2012, unionin 
yleiseen talousarvioon 
sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1), 53 artikla.
19 Johdanto 
Jäsenvaltiot
16 
Jäsenvaltioissa hallintoviranomaiset vastaavat toimenpideohjelmien päivittäises -
tä hallinnosta. Hallintoviranomaisten on varmistettava hallinnoinnin tarkastusten 
avulla, että kaikki yhteisrahoitetut hankkeet ovat EU-rahoituskelpoisia ja että 
ilmoitetut hankemenot ovat sekä tukikelpoisuusehtojen että valtiontukisääntöjen 
mukaisia. Todentamisviranomaiset tarkistavat hallintoviranomaisilta saamansa 
hankemenotiedot ja toimittavat komissiolle maksupyynnön. Tarkastusviranomai -
set tekevät toimien (eli hankkeiden) tarkastuksia sekä hallinto- ja valvontajärjes -
telmien tarkastuksia ja raportoivat niistä komissiolle laatimalla vuotuisia tarkas -
tuskertomuksia ja tarkastuslausuntoja20.
17 
Lisäksi kansalliset valtiontukivirastot voivat valtuuksiensa mukaan tarkastaa (EU:n 
osarahoittamien ja muiden) tukiohjelmien sääntöjenmukaisuuden kansallisella 
tasolla tai antaa neuvoja tai lausuntoja jäsenvaltioiden muille elimille. Valtiontu -
kivirastoja on kaikissa jäsenvaltioissa keskushallinnon tasolla lukuun ottamatta 
Belgiaa, jossa valtiontukivirastot ovat alueellisia. Toisissa jäsenvaltioissa valtion -
tukivirasto on osa valtiovarain- tai talousministeriötä, toisissa jäsenvaltioissa taas 
riippumaton elin tai kansallisen kilpailuviranomaisen osa. Valtiontukivirastot 
voivat myös toimia yhteyspisteenä, josta saa asiantuntijatietoja ja apua tukiohjel -
mien suunnittelua varten, jolloin valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämisen 
riski pienenee (ks. laatikko  1).20 Vuotuiset 
tarkastuskertomukset ovat 
tarkastusviranomaisten 
vuosittain toimittamia 
kertomuksia, joissa 
tarkastusviranomaiset 
esittävät kaikkien tiettyä 
toimenpideohjelmaa tai useita 
toimenpideohjelmia 
koskevien tarkastustensa 
yhteydessä tehdyt havainnot. 
Vuotuinen tarkastuskertomus 
on tärkein asiakirja, jolla 
tarkastusviranomaiset antavat 
varmuuden 
toimenpideohjelman 
tai -ohjelmien hallinto- ja 
valvontajärjestelmien 
asianmukaisesta toiminnasta 
sekä yhteisrahoitettujen 
hankkeiden laillisuudesta ja 
sääntöjenmukaisuudesta.
Valtiontukiviraston lainsäädäntöehdotusten käsittelyvaiheessa suorittama 
valtiontuen valvonta (Tanska)
Kaikkien ministeriöiden on analysoitava alustavasti valtiontukikysymystä lainsäädäntöehdotuksia valmistel -
lessaan. Tiedot lähetetään arvioitavaksi valtiontukisihteeristölle (jossa on valtiontuen asiantuntijoita). Jos se 
katsoo, että ehdotus on ristiriidassa valtiontukisääntöjen kanssa, ministeriön on laadittava lainsäädäntöehdo -
tus uudelleen. Valtiontukisihteeristö tukee ministeriötä koko lainsäädäntöprosessin ajan tekemällä ehdotuksia 
ja antamalla neuvoja.Laatikko 1
20 Johdanto 
Komissio
18 
Komissiossa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto vastaa erilaisten ja erityisesti 
huonommassa asemassa olevien Euroopan unionin alueiden taloudellisen ja 
sosiaalisen kehityksen edistämisestä. Pääosasto hallinnoi EAKR:ää ja koheesiora -
hastoa. Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto on EU:n työllisyys- ja 
sosiaaliasioista vastaava Euroopan komission osasto. Se hallinnoi ESR:ää.
19 
Molemmat pääosastot saavat pääasiassa tarkastusviranomaisten työn perusteella 
varmuuden siitä, että EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n menot ovat sovelletta -
vien EU:n ja kansallisten sääntöjen mukaisia. Pääosastot tekevät tarkastusviran -
omaisten työn arvioinnin lisäksi osana valvontatyötään omia toimien ja järjestel -
mien tarkastuksia jäsenvaltioissa.
20 
Kilpailun pääosasto on komission osasto, jonka vastuulla on varmistaa EU:n 
kilpailusääntöjen asianmukainen soveltaminen kaikilla muilla paitsi maa- ja 
kalatalouden aloilla21. Pääosasto kehittää valtiontukilainsäädäntöä perussopi -
muksen perusteella ja valvoo lainsäädännön täytäntöönpanoa. Pääosasto valvoo 
erityisesti tukiohjelmia tarkistaakseen, ovatko ne valtiontukisääntöjen mukaisia 
ja missä määrin ne ovat valtiontukisääntöjen mukaisia22. Lisäksi asianomaiset osa -
puolet, kuten jäsenvaltio tai kilpaileva yritys, voivat tehdä kantelun komissiolle, 
jos ne katsovat, että tietylle tuensaajalle myönnetty tuki on sääntöjenvastainen. 
Komission on tutkittava kaikki tällaiset kantelut23.
21 
Kaaviossa  4 esitetään yksinkertaistettu yleiskuva koheesiopolitiikkaan ja valtion -
tuen myöntämiseen osallistuvista toimijoista.21 Maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen sekä meri- ja 
kalastusasioiden alalla 
valtiontuen valvonnasta 
vastaavat maatalouden ja 
maaseudun kehittämisen 
pääosasto ja meri- ja 
kalastusasioiden pääosasto.
22 Tukiohjelma eli tukijärjestelmä 
on laki tai muu säädös, jossa 
määritellään yleisellä tasolla, 
millaiset tuensaajat voivat 
saada valtiontukea ja millä 
ehdoilla.
23 Neuvoston asetus 
(EU) 2015/1589, 24 artikla.
21 Johdanto Kaavio 4Koheesiopolitiikkaan ja valtiontuen myöntämiseen osallistuvat toimijat
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
KOHEESIOPOLITIIKAN KEHYS VALTIONTUKEA KOSKEVA
SÄÄDÖSKEHYS
ESRKilpailun PO
Tuensaaja (esim. yritys, ministeriö tai järjestö) 
Hallintoviranomaiset
TarkastusviranomaisetSoveltuvuuden 
arviointi ja seuranta
Neuvonta ja 
lausunnot 
HANKETASOJÄSENVAL/uniF6BA
TIOT
HankehakemusSeuraa ja tarkastaa 
valtiontukisääntöjen 
noudattamistaKansalliset 
valtiontukivirastotValvovat ja 
tarkastavat 
valtiontukisääntöjen 
noudattamistaValvovat ja 
tarkastavat 
valtiontukisääntöjen 
noudattamistaIlmoitus pysyvän 
edustuston kautta
Valtiontukea 
koskevat asetuksetEAKR ja 
koheesiorahastoEUROOPAN 
KOMISSIOAlue- ja kaupunki-
politiikan POTyöllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden PO
22 Johdanto 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja 
jäsenvaltioiden ylimpien tarkastuselinten suorittamat 
valtiontukea koskevat tarkastukset
22 
Vuonna 2011 julkaistussa aiemmassa erityiskertomuksessaan tilintarkastustuo -
mioistuin totesi lähinnä vuosien 2008–2010 kantelujen ja seurantatapausten 
tutkimisen perusteella, että puutteita oli jäsenvaltioiden järjestelmissä, joilla ne 
pyrkivät varmistamaan, että valtiontuesta ilmoitetaan24.
23 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin tutki vuosina 2010–2014 valtiontukisääntöjen 
noudattamista useissa EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeissa. Näiden 
tarkastusten tulokset olivat osa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa 
esitettyjen EAKR:ää/koheesiorahastoa ja ESR:ää koskevien arviointien perustaa25.
24 
Tilintarkastustuomioistuin teki 28 ylimmälle tarkastuselimelle lähetetyn kysely -
tutkimuksen, johon vastasi 22 elintä. Useimmat niistä ilmoittivat sisällyttävänsä 
valtiontukea koskevia tarkastuksia tavanomaisiin tarkastuksiinsa vaihtelevas -
sa määrin26. Hyvin harvat elimet tekivät lisäksi erityisiä valtiontukea koskevia 
tarkastuksia.24 Erityiskertomus nro 15/2011, 
”Varmistetaanko komission 
toteuttamilla menettelyillä 
valtiontuen valvonnan 
vaikuttava hallinnointi?” 
(http://eca.europa.eu )
25 Ks. esimerkiksi 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2014, 
6. luku (EUVL C 373, 
10.11. 2015).
26 Ylimmät tarkastuselimet ovat 
kansallisia elimiä, jotka 
vastaavat julkisen sektorin 
tulojen ja menojen 
tarkastuksesta.
23
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
25 
Tilintarkastustuomioistuin on havainnut viime vuosina vuotuisten säännönmukai -
suuden tarkastustensa yhteydessä huomattavan määrän virheitä, jotka koskevat 
valtiontukisääntöjen noudattamista koheesiopolitiikan alalla. Tässä kertomuk -
sessa tutkitaan, onko komissio toteuttanut riittävät toimenpiteet selvittääkseen, 
mistä virheet johtuvat, ja analysoidaan, lujitetaanko komission toteuttamilla 
toimilla sen ja jäsenvaltioiden valmiuksia ehkäistä, havaita ja korjata valtiontuki -
sääntöjen rikkomistapauksia.
26 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi tässä tarkastuksessa valtiontukisääntöjen 
noudattamatta jättämisen tasoa koheesiopolitiikan alalla (eli EAKR/koheesio -
rahasto ja ESR) ohjelmakauden 2007–2013 osalta ja sitä, missä määrin komissio 
oli tietoinen sääntöjen noudattamatta jättämisen syistä. Erityisissä analyyseissa 
keskityttiin lähinnä vuosiin 2010–2014. Lisäksi tutkittiin, onko todennäköistä, että 
komission ohjelmakautta 2014–2020 varten toteuttamilla toimilla ratkaistaan 
valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämiseen liittyvät ongelmat.
27 
Tilintarkastustuomioistuin tutki erityisesti seuraavia seikkoja:
a) oliko komissiolla kokonaisvaltainen ja ajantasainen yleiskuva valtiontukisään -
töjen noudattamatta jättämisen syistä koheesiopolitiikan alalla ja havaitsivat -
ko komission pääosastot ja jäsenvaltiot valtiontukisääntöjen rikkomiset. Li -
säksi tutkittiin, olivatko toimet, joita komissio toteutti valtiontukeen liittyvien 
virheiden vuoksi, johtaneet asianmukaiseen korjaavien toimien määrään.
b) oliko komissio toteuttanut asianmukaiset toimet ehkäistäkseen vastaisuudes -
sa valtiontukisääntöjen rikkomisen koheesiopolitiikan alalla.
28 
Tilintarkastustuomioistuin tutki myös yksityiskohtaisesti säännönmukaisuuden 
tarkastuksiensa havaintoja ja käytti esimerkkejä yleisten valtiontukeen liittyvien 
virheiden havainnollistamiseen. Lisäksi tilintarkastustuomioistuin perehtyi hyväk -
symismenettelyyn, jota komissio soveltaa tiettyihin taloudellisesti merkittäviin 
hankkeisiin (’suurhankkeisiin’).
29 
Tarkastuksen yhteydessä käytiin läpi asiakirjoja (eli analysoitiin esimerkiksi tarkas -
tusviranomaisten vuotuisia tarkastuskertomuksia, komission tarkastuskertomuk -
sia ja komission asetuksia) ja haastateltiin komission edustajia.
24 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
30 
Jäsenvaltioille tilintarkastustuomioistuin teki kaksi kyselytutkimusta:
a) kysely 28 jäsenvaltion 113 tarkastusviranomaiselle, jotka vastasivat 440:stä 
EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n toimenpideohjelmasta ohjelmakaudel -
la 2007–2013 ja joista 100 (88 prosenttia) vastasi kyselyyn
b) kysely 28 jäsenvaltion 31 valtiontukivirastolle, joista 24 (77 prosenttia) vastasi 
kyselyyn.
31 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin vieraili neljässä jäsenvaltiossa (Tanska, Unkari, 
Puola ja Portugali) ja tutki eri viranomaisten käyttämiä erilaisia valtiontukeen 
liittyviä prosesseja.
25
 Huomautukset
Komissio ei analysoi valtiontukeen liittyviä virheitä 
kattavasti eivätkä jäsenvaltiot kiinnitä riittävästi 
huomiota valtiontukeen
32 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki määrittämään valtiontukisääntöjen noudatta -
matta jättämisen tason koheesiopolitiikan alalla analysoimalla omia vuotuisia 
säännönmukaisuuden tarkastuksiaan ja selvittämään, oliko komissiolla yleiskuvaa 
jäsenvaltioissa esiintyvistä valtiontukeen liittyvistä virheistä. Asianmukaisesti 
laadittu yleiskuva auttaisi komissiota kohdentamaan tarkastukseen, seurantaan 
ja jäsenvaltioiden tukemiseen varattuja resurssejaan. Tilintarkastustuomioistuin 
vertasi komission ja jäsenvaltioiden tuloksia valtiontukeen liittyvien virheiden 
havaitsemisessa omiin tuloksiinsa ja tutki komission korjaavia toimia, joita se 
toteutti havaittujen virheiden vuoksi.
Valtiontukeen liittyviä virheitä on huomattava määrä 
Euroopan aluekehitysrahastossa ja koheesiorahastossa sekä 
huomattavasti vähemmän Euroopan sosiaalirahastossa
Valtiontukea saaneisiin hankkeisiin kohdistuneet 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset
33 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti vuosina 2010–2014 vuotuisten säännönmukai -
suuden tarkastustensa yhteydessä 1 573 satunnaisesti valittua EAKR:n/koheesio -
rahaston ja ESR:n hanketta27. Valtiontukea oli saanut tarkastetuista 828:sta EAK -
R:n/koheesiorahaston hankkeesta 220 (26,6 prosenttia) ja tarkastetuista 745:stä 
ESR:n hankkeesta 49 (6,6 prosenttia).
34 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi yhteensä 50 tapausta, joissa valtiontukisään -
töjä ei ollut noudatettu. Näistä 50 tapauksesta 46 koski EAKR:n/koheesiorahas -
ton hankkeita ja neljä ESR:n hankkeita. Valtiontukeen liittyviä virheitä esiintyy 
huomattavasti epätodennäköisemmin ESR:n hankkeissa. Tämä johtuu pääasiassa 
siitä, että ne ovat yleensä paljon pienempiä ja niille myönnetty tuki on todennä -
köisemmin vähämerkityksistä tukea.
35 
Sekä valtiontukea saavien hankkeiden määrä että niiden hankkeiden osuus näistä 
hankkeista, joihin liittyi valtiontukeen liittyviä virheitä, kasvoivat yleensä vuodes -
ta 2010 vuoteen 2014, mikä osoittaa, että virheiden estämiseksi käytössä olleet 
kontrollit eivät olleet parantuneet ajan myötä. Virheiden lisääntyminen koski useim -
miten virheitä, joilla ei ollut taloudellista vaikutusta EU:n talousarviosta myönnetyn 
rahoituksen määrään (ks. taulukko  2)28. Tarkastuksessa havaittiin, että 20,9 prosent -
tiin EAKR:n/koheesiorahaston hankkeista, joille oli myönnetty valtiontukea, liittyi 
valtiontukeen liittyviä virheitä. ESR:n hankkeilla vastaava luku oli 8,2 prosenttia.27 Lisätietoja 
tilintarkastustuomioistuimen 
hankkeisiin soveltamista 
otanta- ja 
testausmenetelmistä on 
varainhoitovuotta 2014 
koskevan vuosikertomuksen 
liitteen 1.1 kohdissa 4–10.
28 Se, että virheellä on 
taloudellista vaikutusta, 
tarkoittaa, että 
tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi eron tapahtuman 
todellisen arvon ja sen arvon 
välillä, joka tapahtumalla olisi 
ollut, jos se olisi toteutettu 
sovellettavien säännösten 
mukaisesti. 
Varainhoitovuotta 2014 
koskevan vuosikertomuksen 
liitteessä 1.1 esitetään 
yksityiskohtaisia tietoja 
tilintarkastustuomioistuimen 
käyttämistä menetelmistä.
26 Huomautukset 
36 
Näistä 50 tapauksesta, joissa valtiontukisääntöjä ei noudatettu, 16 tapauksessa 
(32 prosenttia) tilintarkastustuomioistuin katsoi, että havaituilla virheillä oli talou -
dellista vaikutusta EU:n talousarviosta myönnetyn rahoituksen määrään. Kaikki 
nämä 16 tapausta liittyivät EAKR:n/koheesiorahaston hankkeisiin, ja ne muodos -
tivat tärkeän arvioituun virhetasoon vaikuttavan tekijän koheesiopolitiikan alalla, 
erityisesti vuodesta 2013 lähtien (ks. kaavio  5)29. Arvioidun virhetason vuotui -
sesta keskiarvosta koheesiopolitiikan alalla 13,5 prosenttia johtui valtiontukeen 
liittyvistä virheistä vuosina 2010–201430.Taulukko 2Tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten säännönmukaisuuden tarkastustensa 
yhteydessä vuosina 2010–2014 havaitsemat valtiontukeen liittyvät virheet
Rahasto  
(1)Vuosi  
(2)Tarkastettu -
jen hankkei -
den määrä  
(3)Valtiontukea 
saaneiden 
hankkeiden 
määrä  
(4)Osuus  
(4/3)Valtion -
tukeen 
liittyvien 
virheiden 
määrä  
(5)Osuus  
(5/4)Niiden valtion -
tukeen liitty -
vien virheiden 
määrä, joilla 
on taloudellis -
ta vaikutustaNiiden valtion -
tukeen liittyvien 
virheiden määrä, 
joilla ei ole 
taloudellista 
vaikutusta
EAKR/
koheesiora -
hasto2010 163 37 22,7  % 2 5,4 % 2 0
2011 168 43 25,6  % 8 18,6  % 4 4
2012 168 30 17,9  % 6 20,0  % 2 4
2013 168 51 30,4  % 16 31,4  % 5 11
2014 161 59 36,6  % 14 23,7  % 3 11
EAKR/koheesiorah., yht. 828 220 26,6  % 46 20,9  % 16 30
ESR2010 66 0 0,0 % 0 0,0 % 0 0
2011 166 8 4,8 % 0 0,0 % 0 0
2012 168 3 1,8 % 3 100,0  % 0 3
2013 175 14 8,0 % 1 7,1 % 0 1
2014 170 24 14,1  % 0 0,0 % 0 0
ESR, yhteensä 745 49 6,6 % 4 8,2 % 0 4
Yhteensä 1573 269 17,1  % 50 18,6  % 16 34
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
29 Arvioitu virhetaso on 
tilastollinen arvio, joka 
kuvastaa todennäköistä 
virheprosenttia perusjoukossa. 
Ks. 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2014, 
liitteen 1.1 kohta 15.
30 Arvioidun virhetason 
vuotuinen keskiarvo 
koheesiopolitiikan alalla oli 
5,7 prosenttia 
vuosina 2010–2014.
27 Huomautukset 
Havaittujen valtiontukeen liittyvien virheiden neljä pääryhmää
37 
Tilintarkastustuomioistuimen vuotuisten säännönmukaisuuden tarkastustensa 
yhteydessä vuosina 2010–2014 havaitsemat valtiontukeen liittyvät virheet voi -
daan jakaa neljään ryhmään (ks. kaavio  6):
a) liian korkea tuki-intensiteetti
b) ei kannustavaa vaikutusta
c) havaitsematta tai ilmoittamatta jäänyt valtiontuki
d) täyttämättömät seurantavaatimukset tai muodolliset vaatimukset.
38 
Niistä 16:sta valtiontukeen liittyvästä virheestä, joilla oli ollut taloudellista 
vaikutusta, 15 virhettä kuului virheryhmiin ”liian korkea tuki-intensiteetti” ja ”ei 
kannustavaa vaikutusta”. Kaavio 5Valtiontukeen liittyvien virheiden vaikutus arvioituun virhetasoon 
koheesiopolitiikan alalla vuosina 2010–2014
Huom.: Valtiontukeen liittyvien virheiden vaikutus arvioituun virhetasoon koheesiopolitiikan alalla riippuu valtiontukeen liittyvien virheiden 
vakavuudesta ja lukumäärästä.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.0 %5 %10 %15 %20 %25 %
2010 2011 2012 2013 2014Vaikutus arvioituun virhetasoon
koheesiopolitiikan alalla 
VuosiValtiontukeen
liittyvät virheet
28 Huomautukset 
Liian korkea tuki-intensiteetti
39 
Komissio määrittelee tuki-intensiteetin enimmäismäärät31, joiden avulla valtion -
tuen määrä rajoitetaan vähimmäismäärään, joka tarvitaan tuetun toiminnan 
toteuttamiseksi32. Monissa tapauksissa (muun muassa tukimuodon mukaan) tu -
ki-intensiteetin enimmäismääriä voidaan korottaa pk-yritysten osalta33. Korotusta 
kutsutaan ’pk-yrityksille myönnettäväksi korotukseksi’ tai ’pk-yrityslisäksi’. Tässä 
ryhmässä yleinen virhe oli, että hallintoviranomainen katsoi suuren yrityksen ole -
van pk-yritys ja myönsi yritykselle pk-yrityslisän, vaikka yritys ei ollut oikeutettu 
saamaan sitä (ks. laatikko 2 ).Kaavio 6Valtiontukeen liittyvien virheiden luonne ja määrät vuosina 2010–2014
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.02468101214161820Virheiden määrä
Virheen luonneTaloudellista vaikutusta
Ei taloudellista vaikutusta
Liian korkea 
tuki-intensiteettiEi kannustavaa 
vaikutustaHavaitsematta tai 
ilmoittamatta jäänyt 
valtiontukiTäyttämättömät 
seurantavaatimukset tai 
muodolliset vaatimukset
31 ’Tuki-intensiteetillä’ 
tarkoitetaan tuen määrää 
ilmaistuna prosentteina 
hankkeen tukikelpoisista 
kustannuksista. Ks. esimerkiksi 
asetus (EU) N:o 651/2014, 
2 artiklan 26 kohta.
32 Ks. kilpailun pääosaston 
verkkosivustolla saatavilla 
oleva komission luonnos 
taloudellisen arvioinnin 
yhteisiksi periaatteiksi, joita 
sovelletaan valtiontuen 
yhteismarkkinoille 
soveltuvuutta arvioitaessa.
33 Pk-yrityksillä tuki-intensiteetti 
voi olla korkeampi, koska 
komissio katsoo, että pienet 
yritykset kärsivät muihin 
yrityksiin verrattuna 
suuremmista markkinoiden 
toimintapuutteista, kuten 
rahoituksen 
saatavuusongelmista. Ks. 
komission 25.2.2009 
julkaisema ”Yhteisön 
valtiontukisääntöjen käsikirja 
pk-yrityksille”.
29 Huomautukset 
Ei kannustavaa vaikutusta
40 
Valtiontuki on vaikuttavaa toivottujen yleisen edun mukaisten tavoitteiden saa -
vuttamisen kannalta ainoastaan, jos tuella on kannustava vaikutus eli jos tuen -
saaja toteuttaa tuen ansiosta toimia, joita se ei olisi toteuttanut ilman tukea34. 
Tuensaajan on tämän vuoksi osoitettava, että tuettua hanketta ei olisi toteutettu 
ilman tukea. Esimerkiksi vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa edel -
lytettiin, että valtiontukea saavien suurten yritysten oli osoitettava tuen kannus -
tava vaikutus osoittamalla, että tuki lisäsi merkittävästi hankkeen soveltamisalaa, 
kokoa tai toteutusvauhtia taikka hankkeeseen käytettyä varojen kokonaismäärää 
(ks. laatikko  3)35.34 COM(2012) 209 final, 8.5.2012, 
”EU:n valtiontukiuudistus”.
35 Komission asetus 
(EY) N:o 800/2008, annettu 
6 päivänä elokuuta 2008, 
tiettyjen tukimuotojen 
toteamisesta 
yhteismarkkinoille soveltuviksi 
perustamissopimuksen 87 ja 
88 artiklan mukaisesti (yleinen 
ryhmäpoikkeusasetus) 
(EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3), 
8 artiklan 3 kohta. Tätä 
asetusta edelsi 
perustamissopimuksen 87 ja 
88 artiklan soveltamisesta 
kansalliseen alueelliseen 
investointitukeen 24 päivänä 
lokakuuta 2006 annettu 
komission asetus 
(EY) N:o 1628/2006.Esimerkki väärästä tuki-intensiteetistä (Slovenia)
Tilintarkastustuomioistuin tutki osana vuoden 2013 säännönmukaisuutta koskevaa tarkastusta Sloveniassa 
toteutettua EAKR:n hanketta, jonka yhteydessä tukea oli myönnetty ilmoitetun ohjelman kautta autoteolli -
suusyrityksille tutkimus- ja kehitystoimintaan. Edunsaaja oli perustettu yhdeksän kumppanin välisen konsorti -
osopimuksen pohjalta; yksi kumppaneista oli pk-yritys. Kaikki muut kumppanit olivat suuria yrityksiä. Edun -
saaja sai pk-yrityksille tarkoitetun bonuspalkkion yksinomaan suurten yritysten puolesta toteuttamastaan 
tutkimustoiminnasta. Osaan tukikelpoisista menoista olisi pitänyt soveltaa tuki-intensiteetin enimmäismäärä -
nä 25:ttä prosenttia eikä sovellettua 50:tä prosenttia. Näin ollen 0,4 miljoonan euron tukimäärää ei olisi saanut 
myöntää.
Esimerkki kannustavan vaikutuksen puuttumisesta (Puola)
Tilintarkastustuomioistuin tutki Puolassa osana vuoden 2010 säännönmukaisuutta koskevaa tarkastusta logis -
tiikkakeskuksen rakentamista koskevaa EAKR:n hanketta, jonka yhteydessä edunsaaja ei ollut pystynyt han -
kehakemuksessa osoittamaan, että tuen ansiosta hanke olisi ollut olennaisella tavalla laajempi ja suurempi, 
siihen olisi käytetty enemmän rahaa ja hankkeiden päättäminen olisi nopeutunut, kuten vuoden 2008 yleises -
sä ryhmäpoikkeusasetuksessa vaadittiin. Tästä seurasi, että hanke, joka olisi voinut saada 23,2 miljoonaa euroa 
EU:n rahoitusta, ei ollut tukikelpoinen ja niin ollen jäsenvaltio perui sen toteuttamisen.Laatikko 2 Laatikko 3
30 Huomautukset 
41 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi tapauksia, joissa työt oli jo aloitettu 
ennen kuin tukihakemus oli jätetty tuen myöntäneelle viranomaiselle. Myös tämä 
osoittaa, ettei tukea tarvittu hankkeen toteuttamiseksi.
Havaitsematta tai ilmoittamatta jäänyt valtiontuki
42 
Kun hallintoviranomainen oli luokitellut virheellisesti, että hankkeelle myönnetty 
tuki ei ole valtiontukea, tai muutoin jättänyt ilmoittamatta valtiontuesta komis -
siolle, tilintarkastustuomioistuin arvioi ensin, olisiko tuki voitu katsoa esimerkiksi 
yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisesti ilmoitusvaatimuksesta vapautetuksi. 
Ainoastaan siinä tapauksessa, että vapautukseen ei ollut perustetta, tilintar -
kastustuomioistuin katsoi, että virheellä oli ollut taloudellista vaikutusta (ks. 
laatikko  4).
Esimerkki ilmoittamatta jättämisestä (Tšekki)
Tilintarkastustuomioistuin tutki Tšekissä osana vuoden 2014 säännönmukaisuutta koskevaa tarkastusta tutki -
musinfrastruktuurin rakentamista koskevaa EAKR:n hanketta, jonka yhteydessä hallintoviranomainen ei ollut 
ilmoittanut tuesta komissiolle, koska viranomainen katsoi, että hankkeen tutkimustoiminta olisi muuta kuin 
taloudellista toimintaa. Vaikka tuensaajan tutkimustoiminta oli osittain muuta kuin taloudellista toimintaa, 
merkittävä osa tuensaajan toiminnasta koostui sopimustutkimuksen harjoittamisesta. Tarkastettu 1,8  miljoo -
nan  euron avustus oli siis valtiontukea, ja avustuksen olisi saanut myöntää vasta komissiolle tehdyn ilmoituk -
sen ja komissiolta saadun hyväksynnän jälkeen.Laatikko 4
Täyttämättömät seurantavaatimukset tai muodolliset 
vaatimukset
43 
On tärkeää, että hallintoviranomaiset noudattavat asetettuja seurantaa ja tar -
kistamista koskevia sekä muita muodollisia vaatimuksia, joilla varmistetaan, 
että valtiontueksi luokiteltavat toimenpiteet soveltuvat sisämarkkinoille. Nämä 
vaatimukset koskevat myös vähämerkityksistä tukea (ks. kohta 14). Erityisenä 
vaikeutena on, että yritykset saattavat saada rahoitustukea toistuvasti useista eri 
lähteistä. Myönnetyt tuet saattavat yhdessä ylittää vähämerkityksisen tuen enim -
mäismäärän. Tässä ryhmässä useat virheet koskivat sitä, että vähämerkityksisen 
tuen kasautumista ei ollut tarkistettu (ks. laatikko  5).
31 Huomautukset 
44 
Seurannan puutteet voivat kuitenkin johtaa siihen, että edunsaajalle myönnetään 
tukea, johon se ei ole oikeutettu, esimerkiksi jos hyväksytty tuen kokonaismäärä 
ylittää vähämerkityksisen tuen sallitun enimmäismäärän. Vähämerkityksisestä 
tuesta annetussa asetuksessa esitetään kaksi mahdollisuutta vähämerkityksisen 
tuen valvontaan: tuensaajan itsensä antama ilmoitus siitä, ettei tuki johtaisi salli -
tun enimmäismäärän ylittymiseen, tai tarvittavat tiedot sisältävä keskusrekisteri36. 
Perustamalla keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot kaikesta jäsenvaltios -
sa myönnetystä vähämerkityksisestä tuesta, voidaan helpottaa tällaisten virhei -
den ehkäisemistä (ks. laatikko  6).Esimerkki täyttämättömistä seurantavaatimuksista tai muodollisista vaatimuksista 
(Ranska)
Tilintarkastustuomioistuin tutki Ranskassa osana vuoden 2011 vuotuista säännönmukaisuutta koskevaa tarkas -
tusta teollisuusrakennuksen rakentamista koskevaa EAKR:n hanketta, jonka yhteydessä hallintoviranomainen oli 
hyväksynyt tuen myöntämisen vähämerkityksisenä tukena. Viranomainen ei ollut kuitenkaan huomannut ottaa 
huomioon samalle tuensaajalle kolmen vuoden aikana myönnettyä kahta aiempaa tukea. Virheellä ei ollut talou -
dellista vaikutusta, koska tuen kokonaismäärä oli vähämerkityksisen tuen sallittua enimmäismäärää pienempi.
Keskusrekisterin käyttö vähämerkityksisen tuen valvontaan (Portugali)
Portugalissa kaikki myönnetty vähämerkityksinen tuki on kirjattava keskusrekisteriin, jota hallinnoi EAKR:ää/
koheesiorahastoa ja ESR:ää varten nimetty todentamisviranomainen. Rekisteri laskee automaattisesti tuensaa -
jalle kasautuneen myönnetyn tuen määrän ja ilmoittaa, onko vähämerkityksisen tuen sallittu enimmäismäärä 
ylittynyt. Jos enimmäismäärä on ylittynyt, tukea myöntävän elimen on annettava peruuttamispäätös ja pois -
tettava aiemmin kirjaamansa tuki rekisteristä. Todentamisviranomainen tarkistaa kaksi kertaa vuodessa, että 
vähämerkityksisen tuen sallitun enimmäismäärän ylittäneet tuet on poistettu rekisteristä.Laatikko 5 Laatikko 636 Komission asetus 
(EU) N:o 1407/2013, 
johdanto-osan 21 kappale.
Komission suorittamaa seurantaa heikentävät kattavan 
analyysin puute ja riittämätön sisäinen koordinointi
45 
Valvontatehtävässään komissio tekee myös erilaisia valtiontukeen liittyviä tar -
kastuksia. Koheesiopolitiikan alalla alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä 
työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto tekevät tarkastuksia paikan 
päällä pääasiassa EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeita ja järjestelmiä 
tarkastaessaan. Valtiontuen alalla kilpailun pääosasto tekee tarkastuksia lähinnä 
seurannan ja kantelujen käsittelyn avulla.
32 Huomautukset 
46 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko komissio havainnut valtiontukisääntöjen 
rikkomistapauksia ja kuinka paljon komissio oli niitä havainnut, oliko havaintoja 
koskevat tiedot tallennettu tietokantaan, analysoitu ja jaettu sisäisesti komissios -
sa sekä missä määrin komissio toteutti asianmukaisia toimenpiteitä korjatakseen 
tilanteen tapauksissa, joissa komissio itse tai tilintarkastustuomioistuin oli havain -
nut, että valtiontukisääntöjä ei ollut noudatettu.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto havaitsee huomattavan 
määrän valtiontukeen liittyviä virheitä
47 
EAKR:n ja koheesiorahaston hankkeiden osalta tilintarkastustuomioistuin analysoi 
25 tarkastuskertomuksen satunnaisotoksen alue- ja kaupunkipolitiikan pääosas -
ton 131 tarkastuskertomuksesta, jotka koskivat pääosaston vuosina 2013 ja 2014 
tekemiä tarkastuksia. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto valitsi hankkeet ja 
ohjelmat riskinarvioinnin perusteella37. Kaikki kertomukset koskivat sekä hankkei -
den että järjestelmien tarkastuksia lukuun ottamatta yhtä kertomusta, joka käsitti 
vain hankkeiden tarkastuksia. Otoksen 25 kertomuksessa käsiteltiin yhteensä 
202:ta hanketta.
48 
Tilintarkastustuomioistuimen tekemässä analyysissa kävi ilmi, että 202 hankkees -
ta 38 hankkeeseen liittyi valtiontukeen liittyviä havaintoja. Tämä vastaa 19:ää 
prosenttia kaikista komission näiden 25 tarkastuksen aikana tarkastamista hank -
keista (ks. taulukko  3). Havaittujen rikkomistapausten osuus on samanlainen kuin 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa (ks. kohta 35, taulukko 2 ).37 Alue- ja kaupunkipolitiikan 
pääosaston vuotuinen 
toimintakertomus 
vuodelta 2014, kohta 2.1.1 
”Control effectiveness as regards 
legality and regularity ”, s. 47.Taulukko 3Alue- ja kaupunkipolitiikan tarkastuksissa vuosina 2013–2014 tehdyt valtiontukiin 
liittyvät havainnot
 Tarkastuskertomusten 
määräTarkastuskertomusten 
osuusHankkeiden määrä Hankkeiden osuus
Ei valtiontukeen liittyviä havaintoja 16 64 % 110 + 54181 %
Vain toimia (hankkeita) koskevia 
valtiontukeen liittyviä havaintoja5 20 %
38 19 % Sekä toimia (hankkeita) että 
järjestelmiä koskevia valtiontukeen 
liittyviä havaintoja2 8 %
Vain järjestelmiä koskevia 
valtiontukeen liittyviä havaintoja2 8 % - -
Yhteensä 25 100 % 202 100 %
1  Ne 16 kertomusta, joihin ei sisältynyt yhtään valtiontukeen liittyvää havaintoa, kattoivat 110 hanketta, joista ei ollut tehty havaintoja. Loput 54 
hanketta, joissa ei ollut valtiontukeen liittyviä havaintoja, jakautuivat muiden yhdeksän kertomuksen kesken.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.
33 Huomautukset 
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto määräsi joitakin 
rahoitusoikaisuja valtiontukisääntöjen rikkomisen vuoksi 
vuosina 2010–2014
49 
Komission on toteutettava asianmukaiset toimet hanketasolla järjestelmissä ha -
vaittujen puutteiden tai virheiden korjaamiseksi38. Kun puutteet ovat vakavia tai 
kun jäsenvaltio ei ole asianmukaisesti huolehtinut tehtävästään todeta ja korjata 
sääntöjenvastaisia menoja, komissio voi tehdä rahoitusoikaisupäätöksen. Rahoi -
tusoikaisujen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota virheellisiltä tai sääntö -
jenvastaisilta maksusuorituksilta39.
50 
Vuosina 2010–2014 alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto toteutti tarkastustensa 
johdosta kymmenen rahoitusoikaisua, jotka liittyivät ainakin osittain valtiontu -
keen. Ne koskivat viittä jäsenvaltiota (Itävalta, Tšekki, Espanja, Ranska ja Roma -
nia). Yksinomaan valtiontukeen näistä rahoitusoikaisuista liittyi kuusi; niiden 
määrä oli yhteensä 3,2 miljoonaa euroa ja ne koskivat kahta jäsenvaltiota (Espan -
ja ja Ranska). Lisäksi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto toteutti tarkastusviran -
omaisten vuotuisten tarkastuskertomusten tarkastelun jälkeen kolme rahoitusoi -
kaisua, jotka liittyivät ainakin osittain valtiontukeen. Yksinomaan valtiontukeen 
näistä rahoitusoikaisuista liittyi yksi; sen määrä oli 32,5 miljoonaa euroa ja se 
koski yhtä jäsenvaltiota (Espanja). Vain osittain valtiontukeen liittyviin rahoitus -
oikaisuihin sisältyvää valtiontuen määrää on mahdotonta määrittää. Alue- ja 
kaupunkipolitiikan pääosaston vuosina 2010–2014 havaitsemien virheiden tai 
järjestelmissä olleiden puutteiden kokonaismäärästä ei ollut saatavilla tietoja.
51 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi aina kahden vuoden kuluttua jokaisesta vuotui -
sesta säännönmukaisuuden tarkastuksestaan, onko komissio toteuttanut tilin -
tarkastustuomioistuimen havaitsemien virheiden perusteella asianmukaiset ja 
oikea-aikaiset korjaavat toimet. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto toteutti tai 
oli toteuttamassa viittä rahoitusoikaisua, jotka liittyivät viiteen tilintarkastustuo -
mioistuimen vuosina 2010–2013 havaitsemaan valtiontukeen liittyvään virhee -
seen40. Rahoitusoikaisut koskivat neljää jäsenvaltiota (Espanja, Kreikka, Itävalta ja 
Puola). Yksinomaan valtiontukeen näistä rahoitusoikaisuista liittyi neljä; niiden 
määrä oli yhteensä 2,7  miljoonaa  euroa ja ne koskivat samoja neljää jäsenvaltiota. 
Komission kantaa ehdotettuun 0,3 miljoonan euron rahoitusoikaisuun, joka liittyi 
valtiontukeen liittyvään kuudenteen virheeseen, ei ollut vielä vahvistettu.38 Asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
59 artikla.
39 Rahoitusoikaisut voidaan 
tehdä siten, että 
sääntöjenvastaiset menot 
poistetaan jäsenvaltioiden 
menoilmoituksista, tai 
perimällä varat takaisin 
tuensaajilta.
40 Tilintarkastustuomioistuimen 
havaitsemista 13 virheestä, 
joilla oli taloudellista 
vaikutusta, viisi johti 
rahoitusoikaisuun. Yksi 
rahoitusoikaisu koski yhtä 
niistä 19 virheestä, joilla 
tilintarkastustuomioistuin ei 
ollut katsonut olevan 
taloudellista vaikutusta.
34 Huomautukset 
Kilpailun pääosaston suorittama valtiontukien seuranta paljastaa 
monia ongelmallisia tukiohjelmia
52 
Komission on seurattava säännöllisesti tukiohjelmia tarkistaakseen, ovatko ne 
valtiontukisääntöjen mukaisia ja missä määrin ne ovat valtiontukisääntöjen 
mukaisia, ja toteuttaakseen aiheellisia toimia erityisesti siinä tapauksessa, että 
myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille. Toimet käsittävät myös myönnetyn 
markkinoille soveltumattoman tuen takaisinperinnän41. Tilintarkastustuomiois -
tuin tutki tämän vuoksi kilpailun pääosaston suorittaman valtiontukien seuran -
nan tuloksia vuosilta 2009–2014. Tulokset esitetään taulukossa 4 . Komissio jatkaa 
aiemmin hyväksyttyjen tukijärjestelmien seurantaa42.Taulukko 4Kilpailun pääosaston seurantatulokset vuosilta 2009–20141
TukiohjelmaSeurattujen tukiohjel -
mien määräOngelmallisten 
tapausten3 määrä (ja 
osuus)Yhteensopivuuteen vaikuttavien 
ongelmatapausten määrä (ja osuus)
Ryhmäpoikkeuksen soveltamisalaan kuuluva 
tuki73 24 (32,9 %) 9 (12,3 %)
Ilmoitettu tuki 138 50 (36,2 %) 7 (5,1 %)
Muut21 1 (100,0 %) 0 (%)
Yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät 
palvelut8 4 (50,0 %) 0 (%)
Yhteensä 220 79 (35,9 %) 16 (7 ,3 %)
1 Vuosi 2009 otettiin mukaan analyysiin, koska komission seurantatuloksissa on yhdistetty vuodet 2009 ja 2010.
2  Kilpailun pääosasto havaitsi yhden tukiohjelman, joka ei ollut sen paremmin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukainen ohjelma tai yleisiin 
taloudellisiin tarkoituksiin liittyviä palveluita koskeva ohjelma kuin hyväksytty ohjelmakaan (joten ohjelma oli laiton).
3  Kilpailun pääosasto käyttää termiä ”ongelmallinen” valtiontukisääntöjen rikkomisista, jotka vaihtelevat muodollisista puutteista, kuten tuen 
kasautumista koskevien sääntöjen virheellisestä muotoilusta, oikeudellisiin kysymyksiin, kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisessa 
tukiohjelmassa määriteltyjen poikkeuksen edellytysten puuttumiseen.
Lähde:  Euroopan komissio.41 Asia C-301/87, 17–23 kohta.
42 SEUT, 108 artiklan 1 kohta: 
”Komissio seuraa jatkuvasti 
jäsenvaltioiden kanssa niiden 
voimassa olevia 
tukijärjestelmiä. Se tekee 
jäsenvaltioille ehdotuksia 
sisämarkkinoiden asteittaisen 
kehittämisen tai 
sisämarkkinoiden toiminnan 
kannalta aiheellisiksi 
toimenpiteiksi.”
53 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että kilpailun pääosasto valitsi seurattavat 
tukiohjelmat riskinarvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myönnetyn tuen 
määrän. Vuosina 2009–2014 oli vuosittain keskimäärin 2 401 tukiohjelmaa, joista 
ilmoitettiin menoja. Samana ajanjaksona kilpailun pääosaston kohdisti seurantaa 
yhteensä 220 tukiohjelmaan (30–75 tukijärjestelmään vuodessa). Kilpailun pää -
osasto arvioi, että sen vuosina 2009–2014 seuraamien ohjelmien osuus kaikesta 
tukiohjelmien perusteella myönnetystä valtiontuesta oli yli 20 prosenttia. Useim -
mat tukiohjelmat kestävät useita vuosia mutta menot ilmoitetaan vuosittain.
35 Huomautukset 
54 
Komissio havaitsi vuosina 2009–2014 suorittamansa seurannan perusteella, että 
noin 36 prosenttiin kaikista tukiohjelmista liittyi ongelmia. Ongelmat koskivat 
puutteita tukiohjelmien rakenteessa (kuten sääntöjenvastaisia vapautuksia kan -
nustavaa vaikutusta koskevista säännöistä tai tuki-intensiteetin enimmäismääriin 
liittyvien säännösten puuttumista) tai yksittäisten tukien täytäntöönpanossa 
(kuten ilmoitusvelvollisuuden rikkomuksia, kun yksittäinen tuki ylittää yleisen 
ryhmäpoikkeusasetuksen mukaiset kynnysarvot, tai tuen myöntämistä suuril -
le yrityksille, vaikka tukiohjelma oli tarkoitettu vain pk-yrityksille)43. Ongelmat, 
jotka vaikuttivat sisämarkkinoille soveltuvuuteen (7,3 prosenttia kaikista tapa -
uksista), ovat erityisen merkittäviä. Näissä tapauksissa komissio voi aloittaa tuen 
takaisinperinnän. Soveltuvuuteen vaikuttavat ongelmat olivat erityisen yleisiä 
yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisissa ohjelmissa (12,3 prosenttia kaikista 
ryhmäpoikkeusasetustapauksista).
55 
Yksityiskohtaisempia tietoja jäsenvaltioittain ja tukimuodoittain vuosilta 2006–
2014 esitetään liitteessä II , josta käy ilmi, että viiden jäsenvaltion (Kreikka, 
Liettua, Luxemburg, Portugali ja Yhdistynyt kuningaskunta) tapauksessa kilpailun 
pääosasto katsoi, että vähintään puolet niiden kaikista tukiohjelmista oli ongel -
mallisia. Kilpailun pääosaston seurannan tulokset eivät liity nimenomaan ko -
heesiopolitiikkaan, mutta liitteestä II käy ilmi, että kilpailun pääosasto kohdistaa 
tukiluokista eniten seurantaa aluekehitykseen.
Kilpailun pääosaston vuosina 2009–2014 suorittama seuranta ei 
johtanut merkittävään valtiontuen takaisinperintään
56 
Vuosina 2009–2014 komission suorittama valtiontuen seuranta johti kahdek -
saan vapaaehtoiseen takaisinperintään, joilla asianomaiset jäsenvaltiot44 perivät 
sääntöjenvastaisesti maksettuja menoja takaisin tuensaajilta. Lisäksi komissio on 
käynnistänyt kahdeksan muodollista toimenpidettä, kuten tutkintamenettelyjä. 
Näistä yksi, joka käynnistettiin Kyprosta vastaan vuonna 2014, johti 0,3 miljoo -
nan euron takaisinperintään vuonna 2015. Se koski toimenpidettä, johon oli 
sovellettu virheellisesti yleistä ryhmäpoikkeusasetusta45.43 Yksittäisellä tuella tarkoitetaan 
tukiohjelman perusteella 
myönnettävää tukea ja tukea, 
jota ei myönnetä tukiohjelman 
perusteella. Kilpailun 
pääosasto ei ennen 
vuotta 2015 seurannut 
yksittäisiä tukia, joita ei ollut 
myönnetty tukiohjelman 
perusteella.
44 Neljä takaisinperintää vuonna 
2009, yksi vuonna 2011, yksi 
vuonna 2012 ja kaksi 
vuonna 2014.
45 Ks. komission päätös 
C(2014) 9362, 9.1.2015.
36 Huomautukset 
Komission tietokantojen avulla ei pystytty analysoimaan 
ohjelmakauden 2007–2013 valtiontukivirheitä
57 
Ohjelmakaudella 2007–2013 alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä työl -
lisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto eivät kumpikaan tallentaneet 
havaitsemiaan valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia tapauksia 
siten, että ne olisivat voineet analysoida valtiontukeen liittyviä virheitä asian -
mukaisesti. Ohjelmakautta 2014–2020 varten pääosastot kehittivät tietokannan, 
jonka nimi on MAPAR ( Management of Audit Processes, Activities and Resources), 
tallentaakseen siihen kaikki EAKR:a, koheesiorahastoa ja ESR:a koskevissa tarkas -
tuksissaan tekemänsä havainnot tyypin, luokan ja vakavuuden mukaan luokitel -
tuina. Valtiontukeen liittyvät virheet muodostavat tietokannassa oman luokkan -
sa. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin, ettei kilpailun pääosastolla ollut 
tietokannan käyttöoikeutta.
58 
Toinen komission käyttämä tietokanta on IMS (Irregularity Management Sys -
tem, sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmä), jota hallinnoi OLAF ja jota 
alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolla sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuus -
asioiden pääosastolla on oikeus käyttää, mutta kilpailun pääosastolla ei ole siihen 
käyttöoikeutta. Järjestelmällä komissio kerää neljännesvuosittain jäsenvaltioilta 
tietoja kaikista sääntöjenvastaisuuksista, joissa EU:n osuus rahoituksesta on yli 
10 000 euroa46. Vuosina 2010–2014 jäsenvaltiot raportoivat 31:stä valtiontukeen 
liittyvästä sääntöjenvastaisuudesta. Vaikka sääntöjenvastaisuuksia oli vain pieni 
määrä, komissio ei analysoinut niitä.
59 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi seuraavat puutteet tavassa, jolla sääntöjenvas -
taisuuksia koskevat tiedot esitettiin IMS-tietokannassa:
a) Järjestelmässä ei ollut erityistä valtiotukivirheiden tyyppiluokittelua, joten 
jäsenvaltioiden käyttämät virheiden luokittelut eivät olleet yhdenmukaisia. 
Valtiontukeen liittyvät virheet olisi pitänyt poimia hakemalla ”valtiontukea” 
kaikilla virallisilla kielillä.
b) Monissa tapauksissa tiedoissa ei määritelty virheiden luonnetta tai tyyppiä. 
Esimerkiksi valtiontukeen liittyvää virhettä saatettiin kuvata vain ilmaisulla 
”valtiontukeen liittyvä ongelma”.46 Komission asetus (EY) N:o 
1828/2006, annettu 8 päivänä 
joulukuuta 2006, Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä annetun 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 
1083/2006 ja Euroopan 
aluekehitysrahastosta 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1080/2006 
täytäntöönpanoa koskevista 
säännöistä, 28 artikla 
(EUVL L 371, 27.12.2006, s. 1) 
(ohjelmakausi 2007–2013) ja 
komission delegoitu asetus 
(EU) 2015/1970, annettu 8 
päivänä heinäkuuta 2015, 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU) N:o 
1303/2013 täydentämisestä 
sääntöjenvastaisuuksien 
ilmoittamista koskevilla 
erityissäännöksillä Euroopan 
aluekehitysrahaston, 
Euroopan sosiaalirahaston, 
koheesiorahaston ja Euroopan 
meri- ja kalatalousrahaston 
osalta (EUVL L 293, 10.11.2015, 
s. 1) (ohjelmakausi 2014–2020).
37 Huomautukset 
60 
Vaikka kilpailun pääosastollakaan ei ollut tietokantaa, pääosasto teki horisontaa -
lisen analyysin ohjelmakaudella 2007–2013 suorittamallaan seurannalla havait -
semistaan ongelmista Excel-laskentataulukon avulla. Pääosasto ei jakanut tietoja 
alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston eikä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioi -
den pääosaston kanssa. Kilpailun pääosasto alkoi toimia näin maaliskuussa 2016.
61 
Koheesioalan valtiontukivirheiden perusteellisen analyysin esti se, että tieto -
kannat eivät olleet luotettavia ja komission pääosastojen välinen tietojenvaihto 
havaituista valtiontukivirheistä oli riittämätöntä. Tällainen analyysi olisi voinut 
auttaa komissiota kehittämään kohdistetumpia ja räätälöityjä ehkäiseviä toimen -
piteitä jäsenvaltioita ja/tai ohjelmia varten (ks. kohdat 101–105).
Komissio tehosti valtiontuen valvontaa julkisissa 
infrastruktuurihankkeissa Euroopan unionin tuomioistuimen 
vuonna 2011 antaman tuomion jälkeen
62 
Komissio antoi vuonna 1994 suuntaviivat, joiden mukaan julkisten infrastruktuu -
rihankkeiden toteuttaminen oli yleisluonteinen talouspoliittinen toimenpide, 
johon ei sovellettu valtiontukisääntöjä47. Jäsenvaltiot eivät siksi ilmoittaneet 
lentoasemiin, satamiin tai vastaaviin julkisiin infrastruktuureihin tehtyjen inves -
tointien julkisesta rahoituksesta komissiolle. Komission oli kuitenkin jo todennut 
suuntaviivoissa, että valtiontueksi voitaisiin katsoa sellainen taloudellinen toimin -
ta lentoasemilla, josta lentoyhtiöt hyötyvät suoraan tai välillisesti48. Ero ’julkisen’ 
infrastruktuurin ja ’erityisen’ infrastruktuurin välillä oli tehty vuoden 1995 kilpai -
lupolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessa ja myöhemmin komission vuoden 
2003 valtiontukien käsikirjassa49. Käsikirjassa kuitenkin todettiin, että yleisiä 
valtiontukisääntöjä ei sovellettu erityisesti rautatie-, lento-, sisävesi- ja meriliiken -
teeseen. Infrastruktuurin kaupallisen hyödyntämisen laajuutta lisäsivät 1990-lu -
vulla mm. markkinoiden vapautuminen, yksityistäminen ja teknologinen edistys. 
Komissio on katsonut vuodesta 1998 alkaen tämän tulkinnan mukaisesti, että 
useille julkisille infrastruktuurihankkeille myönnetty tuki on ollut valtiontukea.
63 
Euroopan unionin tuomioistuin antoi vuosina 2000 ja 2011 tuomiot, jotka vahvis -
tivat sen näkökannan, että infrastruktuuri-investointien julkisessa rahoituksessa 
voi olla kyse valtiontuesta (ks. laatikko  7).47 Ks. Application of articles 92 
and 93 of the EC Treaty and 
Article 61 of the EEA Agreement 
to State aids in the aviation 
sector , 12 kohta (EYVL C 350, 
10.12.1994) (Euroopan 
yhteisön 
perustamissopimuksen 92 ja 
93 artiklan ja ETA-sopimuksen 
61 artiklan soveltaminen 
valtiontukiin ilmailualalla).
48 Ks. Application of articles 92 
and 93 of the EC Treaty and 
Article 61 of the EEA Agreement 
to State aids in the aviation 
sector , 12 kohta (EYVL C 350, 
10.12.1994, s. 5) (Euroopan 
yhteisön 
perustamissopimuksen 92 ja 
93 artiklan ja ETA-sopimuksen 
61 artiklan soveltaminen 
valtiontukiin ilmailualalla).
49 Ks. KOM(96) 126 lopull., 
175 kohta, ja yhteisön 
valtiontukisääntöjä koskeva 
käsikirja, sivut 6 ja 10.
38 Huomautukset 
64 
Kilpailun pääosasto julkaisi elokuussa 2012 Leipzig/Halle-tuomion perusteella oh -
jeita (joita kutsutaan myös ’analyysirungoiksi’) auttaakseen jäsenvaltioita arvioi -
maan, olisiko infrastruktuurihankkeille myönnettävä tuki ilmoitettava komissiolle.
65 
Infrastruktuurihankkeita koskevien ilmoitusten määrä kasvoi vasta asiassa 
Leipzig/Halle annetun tuomion ja komission vuonna 2012 jäsenvaltioille anta -
mien ohjeiden jälkeen52. Vuonna 2014 komissio esitti näkemyksen, että tuomio -
istuimen Aéroports de Paris - ja Leipzig/Halle -tuomioissa esittämiä periaatteita 
voitaisiin soveltaa alasta riippumatta kaikkeen infrastruktuuriin, jota käytetään 
taloudellista toimintaa varten53.Kaksi merkittävää Euroopan unionin tuomioistuimen tuomiota, jotka liittyvät 
valtiontukisääntöjen noudattamiseen julkisissa infrastruktuurihankkeissa
Asiassa Aéroports de Paris  annetussa tuomiossa yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin totesi 
joulukuussa 2000, että lentoasematoiminnan harjoittaminen, mukaan lukien lentoasemapalvelujen tarjoami -
nen lentoyhtiöille ja palvelujentarjoajille lentoasemilla, on taloudellista toimintaa, joten siihen on sovellettava 
valtiontukisääntöjä50.
Asiassa Leipzig/Halle  annetussa tuomiossa unionin yleinen tuomioistuin vahvisti maaliskuussa 2011, että jos 
infrastruktuurin (esimerkiksi kiitoradan) rakentaminen liittyy erottamattomasti taloudelliseen toimintaan (esi -
merkiksi matkustajien kuljettamiseen lentokoneella), rakentaminen on taloudellista toimintaa sinänsä51.
50 Asia T-128/98, Aéroports de Paris.
51 Yhdistetyt asiat T-443/08 ja T-445/08, Leipzig/Halle.Laatikko 7
52 Esimerkiksi kilpailun 
pääosasto totesi 
3. heinäkuuta 2013 päivätyssä 
satamien toimintaa ja 
verotusta koskevassa 
valtiontukeen liittyvässä 
kyselyssä, että Euroopan 
unionin tuomioistuimen 
asiassa Leipzig/Halle antaman 
tuomion jälkeen Euroopan 
komissio sai yhä enemmän 
ilmoituksia 
satamainfrastruktuuria 
koskevista 
investointihankkeista, joihin 
liittyy julkista tukea. Ks. COMP/
E3/H3/IA/jf/20 13/68609.
53 Luonnos: Komission 
tiedonanto Euroopan unionin 
toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 107 artiklan 
1 kohdassa tarkoitetusta 
valtiontuen käsitteestä, 
35 kohta, julkaistu 
vuonna 2014. Samankaltaisen 
sanamuodon sisältävä 
tiedonanto hyväksyttiin 19. 
toukokuuta 2016 2016 ( http://
ec.europa.eu/competition/
state_aid/modernisation/
notice_aid_en.html ).
39 Huomautukset 
Komission pääosastojen välinen koordinointi riittämätöntä sen 
varmistamiseksi, että suurhankkeita koskevissa päätöksissä 
otettaisiin huomioon myös valtiontukisäännöt vuoden 2012 
loppuun saakka
66 
Jotkin EAKR:n/koheesiorahaston hankkeet ovat taloudellisesti niin merkittäviä, 
että jäsenvaltio ei voi saada EU:n yhteisrahoitusta ilman erityistä komission pää -
töstä. Hankkeiden tukikelpoiset kustannukset ovat yhteensä yli 50 miljoonaa eu -
roa, ja hankkeet ovat yleensä laajoja infrastruktuurihankkeita54. Tällaisia hankkeita 
kutsutaan suurhankkeiksi. Jos suurhankkeelle myönnetty tuki on valtiontukea, 
siitä on myös todennäköisesti ilmoitettava sen koon takia55.
67 
Ohjelmakaudelle 2007–2013 komissio antoi 918 suurhanketta koskevaa päätöstä. 
Hankkeille myönnetty EU-rahoitus oli yli 75  miljardia  euroa. EU:n keskimääräi -
nen rahoitusosuus hanketta kohden oli 82,6 miljoonaa euroa. Hankkeiden osuus 
kaikista EAKR:n/koheesiorahaston menoista oli yli 25 prosenttia. Osuus vaihteli 
huomattavasti jäsenvaltioittain (ks. kaavio  7).
68 
Lisätietoja komission ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksymistä suurhankkeista 
esitetään liitteessä III .54 Joidenkin hankkeiden 
kohdalla kynnysarvo on 
75 miljoonaa euroa. Ks. asetus 
(EU) N:o 1303/2013, 100 artikla.
55 Ainoat tukimuodot, joilla 
yleisen 
ryhmäpoikkeusasetuksen 
mukainen ilmoituskynnysarvo 
ylittää 50 miljoonaa euroa, 
ovat alueellinen 
investointituki, investointituki 
kulttuurin ja kulttuuriperinnön 
edistämiseen ja tuki 
laajakaistainfrastruktuureille 
sekä tietyin edellytyksin 
tutkimus- ja kehitystyöhön 
myönnettävä tuki ja 
uusiutuvien energialähteiden 
käytön edistämiseen 
myönnettävä toimintatuki.  
Yleisiin taloudellisiin 
tarkoituksiin liittyvillä 
palveluilla ilmoituskynnysarvo 
on 15 miljoonaa euroa.  
Asetus 651/2014, 4 artikla, sekä 
komission päätös, annettu 20 
päivänä joulukuuta 2011, 
Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 106 
artiklan 2 kohdan määräysten 
soveltamisesta tietyille yleisiin 
taloudellisiin tarkoituksiin 
liittyviä palveluja tuottaville 
yrityksille korvauksena 
julkisista palveluista 
myönnettävään valtiontukeen, 
2 artikla.
40 Huomautukset Kaavio 7Suurhankkeille myönnetyn EU-rahoituksen osuus kaikista EAKR:n/koheesiorahaston 
menoista jäsenvaltioittain
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin vuotta 2015 koskevien komission tietojen perusteella.
0 200 400 600 800 km 
Legend
0 - 12,5 %
12,5 - 25 %25-37,5 %37,5-50 %yli 50 %Ei suurhankkeita
Ei EU:n jäsenvaltioHallinnolliset rajat: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartanpiirustus: Eurostat – GISCO, 01/2015
41 Huomautukset 
69 
Jäsenvaltioiden on sisällytettävä monenlaista tietoa suurhankehakemukseen, 
jotta komissio voi tehdä perustellun päätöksen arvioituaan hankkeen merkityk -
sellisyyttä, kannattavuutta, kestävyyttä ympäristöprofiilia ja rahoituspyynnön 
perusteluja. Lisäksi jäsenvaltioiden on mainittava hakemuksessa, saako hanke 
valtiontukea. Komission mukaan alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut 
kilpailun pääosastoa vuoden 2012 lopusta alkaen virallisesti kaikista suurhanke -
hakemuksista osana sisäisiä menettelyjään. Kilpailun pääosasto voi tässä vai -
heessa ilmoittaa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle, että hankkeesta pitäisi 
ilmoittaa. Lisäksi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston on suurhankehakemuk -
sesta vastuussa olevana pääosastona kuultava kilpailun pääosastoa ja muita 
asiaan liittyviä pääosastoja suurhankkeen hyväksymispäätöksestä56.
70 
Kuuleminen on erityisen tärkeää, kun jäsenvaltiot ilmoittavat suurhankehake -
muksessa, ettei hankkeelle myönnetä valtiontukea, koska silloin kilpailun pää -
osasto ei saa hankkeesta ilmoitusta. Vaikka komissio hyväksyy suurhankkeen 
antamalla päätöksen, mikään ei kuitenkaan takaa sitä, että hanke on valtiontu -
kisääntöjen mukainen. Suurhankkeita koskevien komission päätösten analyysi 
osoitti, ettei niissä mainittu lainkaan, että päätös ei ollut vahvistus sille, että 
hanke olisi sovellettavien valtiontukisääntöjen mukainen.
71 
Komissio hyväksyi ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksytyistä 918 suurhankkeesta 
440 ennen vuoden 2012 loppua. Kilpailun pääosasto ei tarkistanut näiden hank -
keiden kohdalla järjestelmällisesti, annettiinko julkista infrastruktuuria koskeviin 
investointeihin valtiontukea. Komissio laati lisäksi marraskuussa 2012 jäsenval -
tioille ohjeen, jossa todettiin, ettei se aikonut järjestelmällisesti tutkia valtintu -
kisääntöjen noudattamista sellaisten ohjeen piiriin kuuluvien infrastruktuuria 
koskevien suurhankkeiden kohdalla, joista oli jo tehty päätös ennen ohjeiden 
päiväystä57. Periaatteessa on siis mahdollista, että jäsenvaltio on saanut komis -
sion päätöksen, jossa suurhanke hyväksytään, vaikka se on valtiontukisääntöjen 
vastainen.56 Kaikilla asianomaisilla 
komission osastoilla on 10–15 
työpäivää aikaa arvioida 
hankehakemus sekä 
suurhankkeen 
hyväksymispäätös.
57 Euroopan komissio,  Guidance 
Note to the COCOF, 12-0059-01, 
”Verification of compliance with 
state aid rules in infrastructure 
cases” , 21.11.2012.
42 Huomautukset 
Jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset eivät kiinnitä riittävästi 
huomiota valtiontukisääntöjen noudattamiseen
72 
Jäsenvaltioiden tarkastusviranomaiset ovat tärkeä osa sitä valvontaketjua, johon 
komission varmuus koheesiopolitiikan alalla perustuu. Siksi on tärkeää, että 
tarkastusviranomaisilla on tarvittava asiantuntemus ja että tarkastusviranomaiset 
tekevät laadultaan asianmukaisia tarkastuksia. Tämä on erityisen tärkeää tarkis -
tettaessa valtiontukisääntöjen noudattamista, koska niiden rikkominen on kohee -
siopolitiikan alalla tärkeä virheiden ja sääntöjenvastaisten menojen lähde, tosin 
paljon vähemmän merkittävä ESR:n kuin EAKR:n ja koheesiorahaston tapauksessa 
(ks. kohdat 33–36).
73 
Tilintarkastustuomioistuin pyysi kyselyssään tarkastusviranomaisilta valtion -
tukeen liittyviä tarkastustuloksia ja tutki EAKR:n/koheesiorahaston toimenpi -
deohjelmia koskeviin tarkastusviranomaisten vuotuisiin tarkastuskertomuksiin 
sisältyvää valtiontukeen liittyvien virheiden raportointia. Vuotuisten säännön -
mukaisuuden tarkastustensa yhteydessä tilintarkastustuomioistuin perehtyi 
tarkastusviranomaisten tarkistuslistoihin, joita nämä käyttävät tarkastaessaan, 
noudatetaanko valtiontukisääntöjä. Lisäksi tarkastusviranomaisilta kysyttiin, 
saivatko ne riittävästi tukea komissiolta ja kuinka usein ne tekivät yhteistyötä 
maansa muiden viranomaisten (kuten valtiontukivirastojen) kanssa valtiontukeen 
liittyvissä asioissa.
Tarkastusviranomaiset havaitsivat merkittävästi vähemmän 
valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämistapauksia kuin 
komissio ja tilintarkastustuomioistuin
74 
Tilintarkastustuomioistuimen tekemässä kyselyssä saaduista tiedoista kävi ilmi, 
että tarkastusviranomaiset arvioivat, että noin kolmannes (32,4 prosenttia) sen 
vuosina 2010–2014 tarkastamista EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeista 
oli saanut valtiontukea. Tarkastusviranomaiset havaitsivat valtiontukeen liittyviä 
virheitä keskimäärin 3,6 prosentissa näistä hankkeista (ks. kaavio 8 ). Tilintarkas -
tustuomioistuin havaitsi samalla ajanjaksolla EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n 
hankkeissa virheitä yli viisinkertaisen määrän (ks. kohta 35, taulukko  2), vaikka 
otantamenetelmä on samanlainen58.58 Tarkastusviranomaisten on 
yleensä käytettävä 
satunnaisotantaa 
tarkastettavia hankkeita 
valitessaan. Ks. komission 
asetus (EY) N:o 1828/2006, 
17 artikla, (ohjelmakausi 2007–
2013) ja asetus (EU) 
N:o 1303/2013, 127 artikla, 
(ohjelmakausi 2014–2020).
43 Huomautukset 
75 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin analysoi 1 026 vuotuista tarkastuskertomusta, 
jotka koskivat EAKR:n/koheesiorahaston toimenpideohjelmia ja jotka oli toimitet -
tu alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle vuosina 2010–2014 (ks. taulukko  5). 
Tarkastusviranomaisten edellytettiin raportoivan vuotuisissa tarkastuskertomuk -
sissa hankkeita koskevien tarkastustensa ”tärkeimmät tulokset”59. Tilintarkastus -
tuomioistuin etsi erityisesti valtiontukeen liittyviä virheitä koskevia kuvauksia 
ja havaitsi, että valtiontukeen liittyviin virheisiin viitattiin vain 40 vuotuisessa 
tarkastuskertomuksessa kaikkiaan 1 026 kertomuksesta (3,9 prosenttia). Yleisin 
vuotuisissa tarkastuskertomuksissa raportoitu virhe oli vähämerkityksiseen tu -
keen liittyvä virhe.59 Komission asetus 
(EY) N:o 1828/2006, liite VI.Kaavio 8Valtiontuki tarkastusviranomaisten vuosina 2010–2014 tekemissä hankkeiden 
tarkastuksissa
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kyselynsä tietojen perusteella.0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
0 %5 %10 %15 %20 %25 %30 %35 %40 %
2010 2011 2012 2013 2014
VuosiHankkeet, joihin sovellettiin
valtiontukisääntöjä
Hankkeet, joihin liittyivaltiontukeen liittyviä virheitäOsuus kaikista hankkeista
Osuus kaikista hankkeista, joihin
sovellettiin valtiontukisääntöjäTaulukko 5Vuosina 2010–2014 alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle toimitetut vuotuiset 
tarkastuskertomukset
Vuosi Tarkastettujen kertomusten määräSellaisten kertomusten mää -
rä, joissa käsiteltiin havait -
tuja valtiontukeen liittyviä 
sääntöjenvastaisuuksiaHavaitsemistiheys
2010 199 4 2,0 %
2011 211 8 3,8 %
2012 203 9 4,4 %
2013 209 9 4,3 %
2014 204 10 4,9 %
Yhteensä 1 026 40 3,9 %
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle toimitettujen vuotuisten tarkastuskertomusten perusteella.
44 Huomautukset 
76 
Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa kävi ilmi, että niiden vuotuisten tar -
kastuskertomusten osuus, joissa raportoitiin valtiontukeen liittyvistä virheistä, 
vaihteli jäsenvaltioittain. Tanskasta tällaisia kertomuksia oli toimitettu yhteensä 
viisi, Kyproksesta, Virosta ja Ranskasta kustakin neljä sekä Unkarista ja Liettuasta 
kummastakin kolme. Tilintarkastustuomioistuin ei havainnut kahdeksassa jäsen -
valtiossa (Belgia, Irlanti, Italia, Luxemburg, Malta, Itävalta, Slovenia ja Slovakia) 
vuotuisia tarkastuskertomuksia, joissa olisi mainittu valtiontukivirheitä.
77 
Komission (ks. kohdat 47–56) ja tilintarkastustuomioistuimen (ks. kohdat 33–44) 
suorittamiin tarkastuksiin verrattuna tarkastusviranomaiset havaitsivat valtiontu -
keen liittyviä virheitä merkittävästi vähemmän.
78 
Vuotta 2014 koskevan vuotuisen säännönmukaisuuden tarkastuksensa yhteydes -
sä tilintarkastustuomioistuin perehtyi otokseen, joka koostui 53 tarkistuslistasta, 
joita tarkastusviranomaiset käyttävät hankkeita tarkastaessaan. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi otoksen listoista 18 listassa (noin 33 prosentissa) merkittäviä 
puutteita. Tarkistuslistassa ei esimerkiksi edellytetty tuki-intensiteetin tarkis -
tamista, vaikka tuki-intensiteetti on tilintarkastustuomioistuimen tarkastusten 
mukaan huomattavimpia virhelähteitä (ks. kohta 39)60. Asianmukaiset valtiontu -
kea koskevat tarkistuslistat voisivat auttaa tarkastusviranomaisia havaitsemaan 
valtiontukeen liittyviä virheitä.
79 
Vuoden 2015 aikana komissio kannusti tarkastusviranomaisia korjaamaan tämän 
asian. Tilintarkastustuomioistuimen analyysissa todettiinkin tässä suhteessa mer -
kittäviä parannuksia61.60 Ks. 
tilintarkastustuomioistuimen 
vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2014, 
kohta 6.65.
61 Ks. 
tilintarkastustuomioistuimen 
tuleva vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2015, 
kohta 6.59.
45 Huomautukset 
Jäsenvaltioiden viranomaiset tarvitsevat lisätukea 
valtiontukisääntöjen noudattamisen tarkastamista varten
80 
Lähes kaikki tilintarkastustuomioistuimen tekemään kyselyyn vastanneet tarkas -
tusviranomaiset katsoivat, että valtiontukea koskeva EU:n säädöskehys on vähin -
tään melko monimutkainen (ks. kaavio  9). Yli 35 prosenttia viranomaisista mai -
nitsi lainsäädännön määrän olevan valtiontuen alalla tärkein monimutkaisuutta 
aiheuttava tekijä. Lisäksi 35 prosenttia vastaajista totesi, että heillä on vaikeuksia 
lainsäädännön soveltamisessa käytäntöön. Liitteessä IV  esitetään yleiskatsaus 
valtiontukea koskevasta säädöskehyksestä. Kaavio 9Arvio valtiontukea koskevasta EU:n säädöskehyksestä – tarkastusviranomaisten 
kyselyyn antamat vastaukset
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kyselynsä tietojen perusteella.Melko yksinkertainen: 3 % Hyvin yksinkertainen: 0 %
Hyvin monimutkainen: 24 %
Melko monimutkainen: 73 %
81 
Yli 85 prosenttia kaikista tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastanneista 
tarkastusviranomaisista katsoi myös, että komission antamasta lisätuesta olisi 
hyötyä (ks. kaavio  10). Useimmin ehdotetut tuen muodot olivat tapaustutkimuk -
sia sisältävä käytännön ohjekirja (lähes 70 prosenttia) ja lisäkoulutustoimenpiteet 
(50 prosenttia).
46 Huomautukset 
82 
Kyselystä kävi myös ilmi, että lähes 70 prosenttia tarkastusviranomaisista oli 
harvoin tai ei ollut ollenkaan yhteydessä valtiontukivirastoihin. Jäsenvaltioista 
kahdeksan jäsenvaltion tarkastusviranomaiset eivät tienneet, että kyseisissä 
jäsenvaltioissa oli keskushallinnon tasolla valtiontukivirasto. Tarkastusviranomai -
set voivat kehittää valtiontukea koskevaa asiantuntemustaan tekemällä entistä 
useammin yhteistyötä valtiontukivirastojen kanssa. Kaavio 10Komissiolta tarvittava valtiontukea koskeva lisätuki – tarkastusviranomaisten 
kyselyyn antamat vastaukset
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin kyselynsä tietojen perusteella.0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 %Lisätukea ei tarvitaLisää/yksityiskohtaisempia 
analyysirunkojaYksittäisiä aiheita koskevia lisäohjeitaKoulutusta erityisillä aihealoillaTapaustutkimuksia sisältävä käytännön 
ohjekirja
47 Huomautukset 
Komissio on toteuttanut toimia yksinkertaistaakseen 
sovellettavia valtiontukisääntöjä ja kehittääkseen 
jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia
83 
Tilintarkastustuomioistuin pyrki selvittämään, onko komissio käsitellyt valtion -
tukisääntöjen noudattamatta jättämistä koskevaa ongelmaa koheesiopolitiikan 
alalla toteuttamalla asianmukaisia ehkäiseviä toimia. Toimet voivat olla lain -
säädäntötoimia, kuten sääntöjen yksinkertaistamista tai raportointivaatimus -
ten käyttöönottoa seurantaa varten, tai muita kuin lainsäädäntötoimia, kuten 
koulutusta, seminaareja ja hyvien käytäntöjen levittämistä. Toimet voivat koskea 
valtiontuen hallinnointiin ja valvontaan osallistuvia viranomaisia niin koheesiopo -
litiikan alalla kuin muillakin aloilla.
Laajennettu yleinen ryhmäpoikkeusasetus siirtää vastuuta 
komissiolta jäsenvaltioille
Uudella yleisellä ryhmäpoikkeusasetuksella laajennetaan 
vapautusta ilmoitusvaatimuksesta, lisätään avoimuutta ja otetaan 
käyttöön arviointivaatimuksia
84 
Vuosina 2009–2014 käytettiin yli 115 miljardia euroa yleisen ryhmäpoikkeusase -
tuksen nojalla62. Kesäkuussa 2014 komissio antoi uuden yleisen ryhmäpoikkeus -
asetuksen, jolla korvattiin vuoden 2008 yleinen ryhmäpoikkeusasetus. Uuden 
yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen antaminen on merkittävin toimi, jonka komissio 
on toteuttanut valtiontuen alalla ohjelmakautta 2014–2020 varten. Tärkeimmät 
vuoden 2014 yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen sisältyvät muutokset ovat
a) asetuksen soveltamisalan laajentaminen
b) muutos kannustavan vaikutuksen soveltamisessa
c) entistä tiukemmat avoimuutta koskevat vaatimukset
d) suurten tukiohjelmien jälkiarviointi.
Soveltamisalan laajentaminen
85 
Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaa laajennettiin ottamalla mukaan 
uusia tukimuotoja63, laajentamalla vuoden 2008 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 
mukaisia tukimuotoja64 ja nostamalla tiettyjen tukitoimenpiteiden ilmoituskyn -
nysarvoja ja tuki-intensiteettien enimmäismääriä65.62 Ks. komission vuonna 2015 
julkaisema valtiontukien 
tulostaulu.
63 Uusia tukimuotoja, joihin 
sovelletaan ryhmäpoikkeusta, 
luotiin yhteensä 22, 
esimerkiksi tuki 
laajakaistainfrastruktuureille 
sekä tuki 
urheiluinfrastruktuureille ja 
monikäyttöisille vapaa-ajan 
infrastruktuureille. Joitakin 
tukimuotoja, kuten tuki 
naisyrittäjien äskettäin 
perustamille pienille 
yrityksille, on poistettu. 
Joitakin tukimuotoja, kuten 
tuki innovaatiotoiminnan 
neuvontapalveluihin ja 
innovaatiotoimintaa tukeviin 
palveluihin sekä tuki korkeasti 
koulutetun henkilöstön 
lainaamiseen, on yhdistetty 
toisiinsa. Kaiken kaikkiaan 
niiden tukimuotojen määrä, 
joihin sovelletaan 
ryhmäpoikkeusta, on kasvanut 
26:sta 43:een.
64 Esimerkiksi riskirahoitustuen, 
tutkimusinfrastruktuureille 
myönnettävän investointituen 
ja ympäristötuen sisältöä on 
laajennettu.
65 Olemassa olleista yleiseen 
ryhmäpoikkeusasetukseen 
liittyvistä tukimuodoista 
30 prosentissa 
ilmoituskynnysarvoa 
nostettiin (esimerkiksi 
tutkimus- ja kehitystyöhön 
myönnettävän tuen 
ilmoituskynnysarvo 
kaksinkertaistettiin). 
Tuki-intensiteettitasot ovat 
nousseet esimerkiksi 
ympäristönsuojelun 
investointituen kohdalla 
35–55 prosentista 
40–75 prosenttiin.
48 Huomautukset 
86 
Soveltamisalan laajennus on merkittävä. Kilpailun pääosasto arvioi, että vuo -
den 2008 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuului 60 prosenttia 
tukitoimenpiteistä ja 30 prosenttia myönnetyn tuen määrästä66, kun taas vuo -
den 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan voisi ohjelmakau -
della 2014–2020 kilpailun pääosaston arvion mukaan kuulua 75–90 prosenttia 
tukitoimenpiteistä ja 67 prosenttia myönnettävän tuen määrästä (ks. ka a vio 11 )67. 
Soveltamisalan laajennuksen vaikutus voidaan arvioida tarkkaan vasta tulevina 
vuosina. Kaavio 11Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 
vuoden 2008 asetusta laajemman soveltamisalan arvioitu 
vähimmäisvaikutus
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission arvioiden sekä vuoden 2008 ja 2014 yleisten 
ryhmäpoikkeusasetusten perusteella.67 %
30 %100 %
100 %75 %60 %Asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tukimäärien osuus
Asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tukitoimenpiteiden osuusVuoden 2008 asetus: 26 tukimuotoa, 
joihin sovelletaan ryhmäpoikkeustaVuoden 2014 asetus: 43 tukimuotoa, joihin 
sovelletaan ryhmäpoikkeusta, korkeammat ilmoituskynnysarvot ja tuki-intensiteetitKaikki muu valtiontuki: ilmoitettu tuki, yleisiin 
taloudellisiin tarkoituksiin liittyvät palvelut jne.66 Ks. komission lehdistötiedote 
IP/14/587, 21.5.2014.
67 Ks. Euroopan komission 
lehdistötiedote MEMO/14/369, 
21.5.2014.
49 Huomautukset 
87 
Laajentamalla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaa komissio on 
vähentänyt merkittävästi jäsenvaltioiden ja omien pääosastojensa hallinnollista 
rasitusta, koska vastaisuudessa on ilmoitettava merkittävästi aiempaa harvempia 
tukitoimenpiteitä. Komissio on kuitenkin asetuksen soveltamisalan laajennuksella 
siirtänyt myös lisää vastuuta jäsenvaltioille. Jäsenvaltioiden on nyt tarkistettava 
entistä useamman tukitoimenpiteen yhteydessä, onko tukitoimenpide valtiontu -
kisääntöjen mukainen, esimerkiksi noudatetaanko siinä tuki-intensiteetin enim -
mäismääriä ja osoitetaanko kannustava vaikutus. Komission seuranta on osoit -
tanut, että jäsenvaltiot tekivät monia virheitä tukiohjelmien suunnittelussa ja 
täytäntöönpanossa vuosina 2009–2014. Virheet vaikuttivat todennäköisesti tuen 
soveltuvuuteen sisämarkkinoille, erityisesti yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 
soveltamisalaan kuuluvissa tukiohjelmissa (ks. kohdat 52–54).
Muutos kannustavan vaikutuksen soveltamisessa
88 
Valtiontuki voi olla vaikuttavaa toivottujen yleisen edun mukaisten tavoitteiden 
saavuttamisen kannalta ainoastaan, jos tuella on kannustava vaikutus eli jos 
tuensaaja toteuttaa tuen ansiosta toimia, joita se ei olisi toteuttanut ilman tukea 
(ks. kohta 40). Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen toisella keskeisellä 
muutoksella on helpotettu tällaisen kannustavan vaikutuksen osoittamista suur -
ten yritysten kohdalla tukiohjelman perusteella myönnettävän tuen yhteydessä 
yhtenäistämällä niihin sovellettavia vaatimuksia pk-yrityksiin sovellettavien vaati -
musten kanssa (ks. taulukko  6). Tämäkin muutos vähentää komission, jäsenvalti -
oiden ja kyseisten yritysten hallinnollista rasitusta. Taulukko 6Kannustavan vaikutuksen osoittaminen vuoden 2008 ja vuoden 2014 yleisten 
ryhmäpoikkeusasetusten mukaisesti
  Vuoden 2008 asetus Vuoden 2014 asetus
Pk-yritysten tuki a) tukihakemuksen jättäminen ennen hanketta tai toimintaa koskevien töiden aloittamista
Suurille yrityksille 
tukiohjelmien 
perusteella 
myönnettävä tukia) tukihakemuksen jättäminen ennen hanketta tai toimintaa koskevien töiden aloittamista
a)  sen tarkistaminen, että tuensaajan laatimasta asia -
kirja-aineistosta saadaan vahvistus sille, että tuki 
lisää merkittävästi hankkeen soveltamisalaa, kokoa 
tai toteutusvauhtia taikka hankkeeseen käytettävää 
varojen kokonaismäärää-
Suurille yrityksille 
myönnettävä tuki, 
jota ei myönnetä 
tukiohjelman 
perusteellaa) tukihakemuksen jättäminen ennen hanketta tai toimintaa koskevien töiden aloittamista
b)  sen tarkistaminen, että tuensaajan laatimasta asiakirja-aineistosta saadaan vahvistus sille, että tuki lisää merkittä -
västi hankkeen soveltamisalaa, kokoa tai toteutusvauhtia taikka hankkeeseen käytettävää varojen kokonaismäärää
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin vuoden 2008 ja 2014 yleisten ryhmäpoikkeusasetusten perusteella.
50 Huomautukset 
Entistä tiukemmat avoimuutta koskevat vaatimukset
89 
Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen kolmas keskeinen muutos on 
avoimuutta koskevien vaatimusten huomattava tiukentaminen yksittäisen avun 
kohdalla. Avoimuutta koskevien säännösten mukaan jäsenvaltioiden on nykyään 
julkaistava tiedot kaikista tukiohjelmista ja tapauskohtaisesta tuesta ja lisäksi jo -
kaisesta yksittäisestä tukitoimenpiteestä, jolle on myönnetty tukiohjelmista68 yli 
500 000 euroa. Vuoden 2008 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa vaadittiin, että 
jäsenvaltiot lähettävät tiedot vain suuremmista yksittäisistä tukitoimenpiteistä ja 
ainoastaan komissiolle (tietoja ei julkaistu) ja tietyissä olosuhteissa69 vain alueel -
listen investointien sekä tutkimus- ja kehitysalan tukiluokista.
90 
Jotta kaikkien kansallisilla tai alueellisilla verkkosivustoilla esitettävien valtiontu -
kien myöntämistä koskevien tietojen keskitetty julkaiseminen helpottuisi, kilpai -
lun pääosasto kehitti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityistä tietoteknistä 
välinettä eli valtiontukien avoimuusmoduulia ( Transparency Award Module ). Väline 
on ollut saatavilla 1. heinäkuuta 2016 alkaen70.
91 
Tilintarkastustuomioistuin odottaa avoimuuden lisääntymisen parantavan val -
tiontukisääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa, koska asianomaisilla osapuolilla 
on vastaisuudessa käytettävissään entistä parempia tietoja sääntöjenvastaista 
valtiontukea koskevien kantelujen tekemistä varten. Komission on tutkittava kaik -
ki tällaiset kantelut (ks. kohta 20).
Suurten tukiohjelmien jälkiarviointi
92 
Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen yhteydessä komissio on ottanut 
käyttöön jälkiarvioinnin, jota sovelletaan tiettyjen tukimuotojen tukiohjelmiin, 
jos niiden vuotuinen budjetti on yli 150 miljoonaa euroa71. Jäsenvaltioiden on to -
teutettava arviointeja, joissa pyritään vertailemaan tukiohjelman myönteisiä vai -
kutuksia sen kielteisiin vaikutuksiin. Jälkiarvioinnit lisäävät jäsenvaltioiden hallin -
nollista rasitusta. Kilpailun pääosasto on kuitenkin vähentänyt rasituksen lisäystä 
rajoittamalla arviointivaatimuksen koskemaan ainoastaan suuria tukiohjelmia. 
Vuoden 2015 loppuun mennessä jäsenvaltiot olivat toimittaneet kilpailun pää -
osastolle 18 arviointisuunnitelmaa vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 
mukaisesti. Ensimmäisiä arviointituloksia odotetaan saatavan vuonna 2017.68 Tiedot, mukaan lukien kaikki 
asianmukaiset tiedot tuen 
myöntämisestä, kuten 
avustuksen määrä, tuen 
myöntänyt elin ja tuensaaja, 
on julkaistava kattavalla 
valtiontuen verkkosivustolla 
kansallisella tai alueellisella 
tasolla viimeistään 
1. heinäkuuta 2016 alkaen. Ks. 
vuoden 2014 yleinen 
ryhmäpoikkeusasetus, 
9 artikla.
69 Vuoden 2008 yleinen 
ryhmäpoikkeusasetus, 
9 artikla.
70 https://webgate.ec.europa.eu/
competition/transparency/
public/search/
chooseLanguage .
71 Vuoden 2014 yleinen 
ryhmäpoikkeusasetus, 
1 artiklan 2 kohta. Tukimuodot 
ovat alueellinen tuki, 
pk-yrityksille myönnettävä 
tuki, pk-yrityksille 
rahoituksensaantiin 
myönnettävä tuki, tutkimus- ja 
kehitystyöhön sekä 
innovaatiotoimintaan 
myönnettävä tuki, 
ympäristönsuojeluun 
myönnettävä tuki ja tuki 
laajakaistainfrastruktuureille.
51 Huomautukset 
Uuden yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen taannehtiva 
soveltaminen
93 
Uusi yleinen ryhmäpoikkeusasetus julkaistiin 26. kesäkuuta 2014, ja se tuli voi -
maan 1. heinäkuuta 2014. Asetuksen 58 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ase -
tusta sovelletaan ennen sen voimaantuloa myönnettyyn yksittäiseen tukeen72. 
Tämä tarkoittaa sitä, että ennen vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen 
voimaantuloa myönnetty tuki, joka oli myöntämisen aikaan sisämarkkinoille so -
veltumaton, voitaisiin myöhemmin todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi, jos tuki 
on asetukseen sisältyvien uusien tai muuttuneiden säännösten mukaan sisämark -
kinoille soveltuva73. Esimerkiksi tuensaaja saattoi olla tuen myöntämisen aikaan 
voimassa olleiden kannustavaa vaikutusta koskevien säännösten vastainen, mut -
ta ei ole enää vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen uusien säännösten 
vastainen. Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen taannehtivan sovelta -
misen vuoksi jäsenvaltioiden ei enää tarvitsisi periä tällaista tukea takaisin.
94 
Taannehtiva soveltaminen voisi johtaa siihen, että tukitoimenpiteet todetaan 
sisämarkkinoille soveltuviksi sellaisen säännösmuutoksen tai uuden säännöksen 
nojalla, joka ei ollut voimassa, kun tuki myönnettiin. Vuosina 2009–2014 suorit -
tamassaan seurannassa komissio havaitsi 16 ongelmaa, jotka vaikuttivat tuen 
soveltuvuuteen sisämarkkinoille tuen myöntämisen aikaan. Näistä tapauksista 
neljässä komissio totesi myöhemmin, että tuki oli sisämarkkinoille soveltuvaa 
vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen taannehtivan soveltamisen vuoksi. 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi vastaavasti vuotta 2014 koskevien vuotuisten 
säännönmukaisuuden tarkastustensa yhteydessä kaksi valtiontukeen liittyvää vir -
hettä, joilla oli taloudellista vaikutusta, kun tuki myönnettiin (jolloin vuoden 2008 
yleinen ryhmäpoikkeusasetus oli voimassa), mutta jotka olivat tarkastuksen 
ajankohtaan mennessä (jolloin vuoden 2014 yleinen ryhmäpoikkeusasetus oli 
tullut voimaan) enää vain säännönmukaisuusongelma, jolla ei ollut taloudellista 
vaikutusta.
Sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnän tilanteen seurannassa 
esiintyy jäsenvaltioissa edelleen vaikeuksia
95 
Vuoden 2014 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa noudatetaan edelleen jo 
vuoden 2008 yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen sisältynyttä periaatetta, jonka 
mukaan tukea ei saa myöntää yritykselle, jolle annettu perintämääräys on maksa -
matta74. Säännöstä kutsutaan Deggendorf-periaatteeksi.72 Vuoden 2008 yleiseen 
ryhmäpoikkeusasetukseen 
sisältyi samanlainen säännös, 
ks. 44 artikla.
73 Sellainen tilanne, että komissio 
päättää tuen soveltuvuudesta 
sisämarkkinoille tuen 
myöntämisen jälkeen, syntyy, 
kun tuesta ei ilmoiteta 
komissiolle asianmukaisesti ja 
komissio saa asiasta tiedon 
esimerkiksi asianomaisen 
osapuolen tekemän kantelun 
avulla.
74 Vuoden 2014 yleisen 
ryhmäpoikkeusasetuksen 
1 artiklan 4 kohta ja 
vuoden 2008 yleisen 
ryhmäpoikkeusasetuksen 
1 artiklan 6 kohta.
52 Huomautukset 
96 
Kun komissio tekee takaisinperintäpäätöksen, asianomaisen jäsenvaltion on 
perittävä sääntöjenvastainen tuki takaisin tuensaajalta. Takaisinperintäpäätökset 
julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Toisin kuin yksittäisen tuen 
tapauksessa, jossa edunsaaja yksilöidään takaisinperintäpäätöksessä, tukiohjel -
mien tapauksessa yleensä jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle yksilöi -
mistään tukea saaneista yrityksistä ja asianomaisista perittävistä tukimääristä. 
Tämän vuoksi EU:n virallisessa lehdessä julkaistavissa kansallisia tukiohjelmia 
koskevissa takaisinperintäpäätöksissä ei ilmoiteta kyseessä olevia yrityksiä. 
Lisäksi on jäsenvaltion vastuulla toteuttaa perintä ja tiedottaa siitä komissiolle. 
Käytössä ei kuitenkaan ole järjestelmää, josta toisen jäsenvaltion asianomaiset 
viranomaiset voisivat saada tiedon takaisinperintämenettelyjen tilanteesta (eli 
siitä, onko perintämääräys edelleen maksamatta) EU:n eri jäsenvaltioissa. Tämä 
aiheuttaa ongelmia erityisesti silloin, kun yritys toimii useammassa kuin yhdessä 
jäsenvaltiossa.
Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen mukaiset 
tiukemmat tuen edellytykset kannustavat yleisen 
ryhmäpoikkeusasetuksen hyödyntämiseen
97 
Komissio katsoo, että valtiontukia koskevien suuntaviivojen (ks. liite IV ) mukai -
sesti myönnetty tuki aiheuttaa erityisen riskin sisämarkkinoille joko tuen koon 
(yksittäinen tuki, joka ylittää yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaiset ilmoitus -
kynnysarvot) tai tuen tyypin (esimerkiksi pk-yrityksille tietyillä alueilla myönnetty 
toimintatuki on ilmoitettava alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen 
mukaisesti75) vuoksi. Tästä syystä suuntaviivojen säännökset ovat tiukempia kuin 
yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen säännökset. Ohjelmakautta 2014–2020 varten 
on tarkistettu seitsemän suuntaviivaa, joista yhdessä, alueellisia valtiontukia 
koskevassa suuntaviivassa keskitytään elintasolla (tietyt alueet, joissa BKT asu -
kasta kohden on enintään 75 prosenttia EU:n keskiarvosta) tai väestötiheydellä 
(tietyt alueet, joissa on alle 12,5 asukasta/km2) mitattuna epäedullisessa asemassa 
olevien alueiden kehityksen edistämiseen. Suuntaviivat ovat erityisen tärkeitä 
koheesiopolitiikan kannalta.
98 
Ohjelmakaudelle 2014–2020 annetut alueellisia valtiontukia koskevat suuntavii -
vat lisäävät avoimuutta edellyttämällä, että merkitykselliset tiedot on julkaistava 
keskitetyllä verkkosivustolla76. Suuntaviivoilla vähennetään sisämarkkinoiden 
vääristymisen vaaraa laskemalla suurille yrityksille myönnettävän tuen enimmäi -
sintensiteettejä kaikilla muilla kuin köyhimmillä alueilla77. Lisäksi suuntaviivoilla 
muutetaan kannustavan vaikutuksen soveltamista. Esimerkiksi investointitukien 
alalla tuensaajien on nyt selvitettävä vertailutilanteen perusteella, mitä olisi 
tapahtunut, jos ne eivät olisi saaneet tukea78. Vaatimus koskee myös pk-yrityksiä, 
joten alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat ovat kannustavan vaikutuksen 
osoittamisen osalta paljon tiukemmat kuin yleinen ryhmäpoikkeusasetus (ks. 
kohta 88).75 Komissio katsoo, että 
toimintatuki aiheuttaa 
erityisen riskin 
sisämarkkinoille. Esimerkiksi 
ohjelmakauden 2014–2020 
toimenpideohjelmat sisältävät 
vastuuvapauslausekkeen, 
jonka mukaan toimintatuen 
yhteydessä on kiinnitettävä 
erityistä huomiota 
valtiontukisääntöihin.
76 Alueellisia valtiontukia 
koskevat suuntaviivat 
vuosille 2014–2020, 3.8 jakso.
77 Alueellisia valtiontukia 
koskevat suuntaviivat 
vuosille 2014–2020, 5.4 jakso. 
Vrt. alueellisia valtiontukia 
koskevat suuntaviivat 
vuosille 2007–2013, 4.1.2 jakso.
78 Alueellisia valtiontukia 
koskevat suuntaviivat 
vuosille 2014–2020, 3.5 jakso. 
Vrt. alueellisia valtiontukia 
koskevat suuntaviivat 
vuosille 2007–2013, 
4.1.1 jakson 38 kohta.
53 Huomautukset 
99 
Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa edellytetään tietyissä tapauk -
sissa myös tukiohjelmien jälkiarviointia. Kilpailun pääosasto voi edellyttää jälkiar -
viointia sellaisten tukiohjelmien yhteydessä, joiden talousarvio on suuri tai joihin 
sisältyy uusia ominaispiirteitä, tai kun on odotettavissa merkittäviä markkinoihin, 
teknologiaan tai sääntelyyn liittyviä muutoksia79. Jäsenvaltiot olivat toimittaneet 
kilpailun pääosastolle 30. kesäkuuta 2016 mennessä kymmenen arviointisuunni -
telmaa alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen ja muiden valtiontukia 
koskevien suuntaviivojen mukaisesti.
Hiljattain käyttöön otetut ennakkoehdot ja 
suurhankkeiden hyväksymismenettely saattavat parantaa 
valtiontukisääntöjen noudattamista koheesiopolitiikan alalla
100  
Yhteisistä säännöksistä ohjelmakautta 2014–2020 varten annetulla asetuksella 
otetaan käyttöön kaksi muutosta, jotka ovat erityisen merkittäviä koheesiopolitii -
kan alan valtiontukien kannalta80:
a) ennakkoehdot
b) uusi vaihtoehtoinen menettely suurhankkeiden hyväksymistä varten.
Jäsenvaltiot, jotka eivät täytä ennakkoehtoja, eivät ole samoja 
kuin ne, joissa komissio on havainnut aiemmin eniten ongelmia
101  
Ennakkoehdot ovat ennalta määriteltyihin perusteisiin perustuvia ehtoja, joita 
komissio pitää EU:lta saatavan tuen vaikuttavan ja tehokkaan käytön välttämät -
töminä ennakkoedellytyksinä. Valtiontuki kuuluu aloihin, joille ennakkoehtoja on 
määritelty. Komission mukaan täyttämällä nämä ennakkoehdot voidaan vähen -
tää virheiden määrää ja ongelmallisia valtiontukitapauksia, koska ehtojen avulla 
voidaan parantaa jäsenvaltioiden hallinto- ja valvontajärjestelmiä, minkä pitäisi 
parantaa valtiontukisääntöjen noudattamista.
102  
Jäsenvaltioiden oli suoritettava itsearviointi, jossa tutkittiin seuraavien kol -
men kriteerin täyttyminen ja täyttymistapa: valtiontukisääntöjen vaikuttava 
soveltaminen, henkilöstön osalta koulutus ja tiedonlevitys sekä hallinnolliset 
valmiudet81. Viisi jäsenvaltiota olivat samaa mieltä komission kanssa siitä, että 
ne eivät täyttäneet ehtoja kumppanuussopimusten hyväksymisen aikoihin (ks. 
taulukko  7).79 Ks. ”Ohjeita komissiolle ja 
jäsenvaltioille jäsenvaltioiden 
hallinto- ja 
valvontajärjestelmien 
arviointiin käytettävistä 
yhteisistä menetelmistä”, 
18.12.2014.
80 Asetus (EU) N:o 1303/2013.
81 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
19 artikla.
54 Huomautukset 
Jäsenvaltiot, jotka eivät täytä ennakkoehtojen perusteita
Peruste Kroatia Tšekki Italia Romania Slovakia
Järjestelyt valtiontukisääntöjen tehokasta 
soveltamista varten– – – – –
Järjestelyt henkilöstön koulutusta ja tiedotusta 
varten– √ – √ √
Järjestelyt hallinnon valmiuksien varmistamiseksi – – – √ –
Huom.:  √ tarkoittaa, että peruste täyttyy
 - tarkoittaa, että peruste ei täyty
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.Taulukko 7
103  
Kussakin tapauksessa alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja asianomainen 
jäsenvaltio sopivat toimenpiteistä, jotka jäsenvaltion on toteutettava ja jotka 
kirjataan toimintasuunnitelmiin. Esimerkkejä toteutettavista toimenpiteistä esite -
tään laatikossa  8.
Esimerkkejä toimenpiteistä, joita jäsenvaltion on toteutettava valtiontukia 
koskevien ennakkoehtojen täyttämiseksi
Taulukossa 7 esitettävien jäsenvaltioiden on otettava käyttöön seuraavat järjestelyt:
Järjestelyt valtiontukisääntöjen tehokasta soveltamista varten. Esimerkkejä sovituista toimenpiteistä:
 Perustetaan valtiontukia koskeva keskusrekisteri vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen noudattami -
seksi tai vähämerkityksisen tuen kirjaamiseksi (Italia ja Romania).
 Varmistetaan Deggendorf-periaatteen noudattaminen esimerkiksi julkaisemalla luettelo yrityksistä, joille 
annettu perintämääräys on maksamatta (Tšekki, Italia ja Romania).
Järjestelyt henkilöstön koulutusta ja tiedotusta varten. Esimerkkejä sovituista toimenpiteistä:
 Edellytetään, että henkilöstö osallistuu vähintään kahteen valtiontukea käsittelevään koulutuskurssiin vuodes -
sa (Italia).
 Perustetaan valtiontukiasiantuntijoiden ja -koordinaattorien toimintaverkosto (Kroatia).
Järjestelyt hallinnon valmiuksien varmistamiseksi. Esimerkkejä sovituista toimenpiteistä:
 Edellytetään, että jäsenvaltio vahvistaa hallintonsa valmiuksia 10–15:llä henkilöstön jäsenellä (Slovakia).
 Hyväksytään rekrytointisuunnitelma rakenne- ja investointirahastojen hallinnointiin osallistuvia kansallisia 
viranomaisia varten (Kroatia).
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin valtiontukia koskevien ennakkoehtojen täyttämiseksi laadittujen toimintasuunnitelmien 
perusteella.Laatikko 8
55 Huomautukset 
104  
Toimenpiteet on saatettava päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä. Kun 
jäsenvaltiot ovat raportoineet toteuttaneensa toimintasuunnitelmat, komissio 
arvioi niiden toteutuksen. Jos komissio toteaa arviointinsa perusteella, ettei 
toimintasuunnitelmaa ole toteutettu asianmukaisesti, komissio voi keskeyttää 
jäsenvaltiolle maksettavat maksut82. Elokuun 2016 lopussa komissio arvioi yhä 
edelleen, olivatko mainitut viisi jäsenvaltiota toteuttaneet kaikki toimintasuunni -
telmiinsa sisältyvät toimenpiteet.
105  
Yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa ei kuitenkaan edellytetty, että 
jäsenvaltioiden itsearviointien olisi perustuttava ohjelmakauden 2007–2013 
aikaiseen valtiontukisääntöjen noudattamiseen, mutta siinä vahvistettiin kolme 
hallintojärjestelyjä koskevaa perustetta (ks. taulukko  7). Kun komissio arvioi 
jäsenvaltioiden itsearviointien riittävyyttä, se ei hyödyntänyt vaikuttavalla tavalla 
saatavilla olevia seurantatietoja määrittääkseen toimintasuunnitelmat kaikille 
niille jäsenvaltioille, joissa oli havaintojen mukaan esiintynyt merkittäviä ongel -
mia. Erityisesti kilpailun pääosaston vuosina 2006–2014 suorittaman seurannan 
tulosten mukaan useissa jäsenvaltioissa esiintyi tukitoimenpiteiden suunnitte -
lussa ja täytäntöönpanossa useammin ongelmia kuin niissä jäsenvaltioissa, jotka 
totesivat, etteivät ne täytä valtiontukia koskevia ennakkoehtoja (ks. kohta 55).
Vaihtoehtoinen suurhankkeiden hyväksymismenettely saattaa 
parantaa valtiontukikysymysten selvittämistä komission 
kanssa, mutta sen tarkoitus ei ole aina antaa jäsenvaltioille 
oikeusvarmuutta
106  
Komissio hyväksyi ohjelmakauden 2007–2013 suurhankkeet arvioituaan jäsenval -
tioiden lähettämät hankehakemukset (ks. kohdat 66–71). Ohjelmakautta 2014–
2020 varten otettiin yhteisistä säännöksistä annetulla asetuksella käyttöön toinen 
vaihtoehtoinen suurhankkeiden hyväksymismenettely83. Menettelyssä hakemuk -
sen arvioi riippumaton asiantuntija ennen kuin jäsenvaltio tekee ilmoituksen 
komissiolle (ks. laatikko  9). Vaihtoehtoisen menettelyn käyttö on vapaaehtoista. 
Kesäkuuhun 2016 mennessä vaihtoehtoisen menettelyn mukaisesti oli jätetty 
vain yksi suurhankehakemus.82 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
19 artikla.
83 Asetus (EU) N:o 1303/2013, 
101 artikla.
56 Huomautukset 
107  
Tämä suurhankkeita koskeva vaihtoehtoinen menettely voi parantaa valtiontuki -
kysymysten selvittämistä komission kanssa, mutta sen tarkoitus ei kuitenkaan ole 
aina antaa jäsenvaltioille suurhankepäätöksen tekovaiheessa oikeusvarmuutta 
siitä, että tuki on valtiontukisääntöjen mukaista. Varmuus voidaan saada ainoas -
taan jäsenvaltion ilmoituksen perusteella komission valtiontukipäätöksen jälkeen 
(ks. kohta 70).
Komission laatimalla valtiontuen yhteisellä 
toimintasuunnitelmalla pyritään vahvistamaan 
jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia, ja se edellyttää 
jatkuvaa huomiota
108  
Kilpailun pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sopivat maaliskuus -
sa 2015 valtiontuen yhteisestä toimintasuunnitelmasta85.
109  
Toimintasuunnitelma käsitti alun perin kuusi toimea, joilla pyritään lisäämään 
tietoisuutta ja parantamaan tietämystä valtiontuen alalla kaikissa jäsenvaltiois -
sa. Toimet ovat hyvien käytäntöjen tunnistaminen ja levittäminen, valtiontuen 
asiantuntijoille järjestettävät koulutuskurssit, maakohtaiset työpajat, asiantun -
tijoille järjestettävät seminaarit, kysymyksiä ja vastauksia koskevan tietokannan 
(ECN-ET-liittymä86) kehittäminen edelleen ja valtiontukitietokannan kehittämi -
nen. Vuonna 2016 komissio lisäsi seitsemännen toimen (ks. taulukko  8).Riippumattoman asiantuntijan nimittäminen ja riippumattoman laadunarvioinnin 
hyväksyminen
Riippumaton asiantuntija arvioi suurhankehakemuksen. Arviointi käsittää toimenpiteen tukiluonteen ja sisä -
markkinoille soveltuvuuden analyysin. Jos hankehakemuksesta annetaan myönteinen arviointi, hallintoviran -
omainen voi hyväksyä suurhankkeen ja lähettää sitä koskevat tiedot komissiolle. Komissio voi evätä hankkeen 
hyväksynnän kolmen kuukauden kuluessa, jos komissio toteaa ”merkittäviä heikkouksia” riippumattomassa 
laadunarvioinnissa.
Asiantuntijan valitsee jäsenvaltio, ja valintaan on saatava komission hyväksyntä. Komissio on jo hyväksynyt 
ennalta asiantuntijaryhmän, jonka nimi on ”Euroopan hankkeille annettava yhteinen apu” (JASPERS)84.
84 JASPERS on alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston, Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin välinen 
teknisen avun kumppanuus. Ryhmän apu on jäsenvaltioille maksutonta.Laatikko 9
85 ”Strengthening administrative 
capacity for the management of 
the funds of Member States in 
the field of State aid – 
a common action plan ”, jonka 
komissio hyväksyi 
18. maaliskuuta 2015.
86 European Competition 
Network – Electronic 
Transmissions (ECN-ET, 
Euroopan 
kilpailuviranomaisten 
verkosto – Sähköiset siirrot) on 
sähköinen liittymä, jonka 
kautta jäsenvaltiot voivat 
esittää valtiontukea koskevia 
kysymyksiä kilpailun 
pääosastolle. Yleensä sekä 
kysymykset ja pääosaston 
vastaukset julkaistaan, jotta ne 
ovat kaikkien jäsenvaltioiden 
nähtävissä. Julkaisematta 
voidaan jättää esimerkiksi 
hyvin erikoislaatuinen tapaus, 
josta ei ole hyötyä muille 
jäsenvaltioille.
57 Huomautukset 
Komission laatima valtiontuen yhteinen toimintasuunnitelma
Numero Toimi ja määräaika Kuvaus Tilanne elokuussa  2016
1Hyvien käytäntöjen tunnistami -
nen ja levittäminen
Ensimmäisiä tuloksia odotetaan 
saatavan vuoden 2015 toiseen 
neljännekseen mennessäKootaan luettelo eri jäsenvaltioissa käytettävistä 
tehokkaista välineistä, jotta voidaan kehittää hallin -
nollisia valmiuksia ja tunnistaa hyviä käytäntöjä, joita 
voidaan jakaa.Saatiin valmiiksi vuonna 2016
2Euroopan rakenne- ja investoin -
tirahastoja1 koskevaa koulu -
tusta kansallisille valtiontuen 
asiantuntijoille
Vuoden 2015 toinen neljännesJärjestetään Brysselissä yksipäiväinen koulutustilaisuus 
kansallisille valtiontuen asiantuntijoille.Ei ollut järjestetty elokuuhun 2016 mennessä
3Maakohtaiset työpajat
Vuoden 2015 toisesta neljännek -
sestä alkaenJärjestetään interaktiivisia maakohtaisia seminaa -
reja jäsenvaltioissa, jotka eivät täytä valtiontukia 
koskevia ennakkoehtoja tai joissa on havaittu vakavia 
pullonkauloja.Seminaareja on järjestetty vuonna 2014 
(Espanjassa) ja vuonna 2015 (Bulgariassa, 
Kroatiassa, Tšekissä, Italiassa, Romaniassa ja 
Slovakiassa).
4Seminaarit asiantuntijoille, 
verkkokurssit
Jatkuva toimiLevitetään tietoa hyvin tarkoin määritellyillä, 
räätälöidyillä seminaareilla, jossa keskitytään tiettyyn 
aiheeseen/kysymykseen.Brysselissä järjestettiin tammikuussa  2016 
tutkimusta, kehitystä ja innovointia käsitte -
levä temaattinen työpaja.
5Kysymyksiä ja vastauksia koske -
van tietokannan kehittäminen
Jatkuva toimiAnnetaan ohjeita uusien sääntöjen tulkitsemisesta kai -
kille kansallisille valtiontuen asiantuntijoille kilpailun 
pääosaston täysin hallinnoiman yhteisen tietoteknisen 
alustan välityksellä.Kysymyksiä ja vastauksia oli kesäkuuhun 
2016 mennessä jätetty yli 600; niitä ollaan 
siirtämässä eState aid wikiin (ks. toimi 6).
6State aid wiki -sivuston 
kehittäminen
Jatkuva toimiKehitetään sivuja, joilla käsitellään tiivistetysti asiaan 
liittyviä kysymyksiä, joita on esitetty ECN-ET-liittymän 
kautta.Verkkosivusto avattiin helmikuussa 2016, 
ja sen nimi on eState aid wiki. Kysymyksiä 
ja vastauksia oli jätetty kesäkuuhun 2016 
mennessä noin 270.
7Erillisen koulutusmoduulin 
kehittäminenAlue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto/työllisyys-, 
sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja kilpailun 
pääosasto kehittävät yhdessä julkisen hallinnon 
Eurooppa-instituutin kanssa kaksipäiväisten valtion -
tukikoulutusjaksojen sarjaa. Kaksi koulutusjaksoa 
toteutetaan Brysselissä marras-joulukuussa 2016. Kou -
lutusjaksoja voidaan lisätä jäsenvaltioiden pyynnöstä.
Kohderyhmä on Euroopan rakenne- ja investointira -
hastojen toimijat, joilla on jonkin verran kokemusta 
valtiontuesta.Tarkoitettu toteutettavaksi marras–joulu -
kuussa 2016.
1  Euroopan rakenne- ja investointirahastoja ovat EAKR, koheesiorahasto, ESR, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto sekä Eu -
roopan meri- ja kalatalousrahasto.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.Taulukko 8
58 Huomautukset 
110  
Valtiontuen yhteisen toimintasuunnitelman seitsemästä toimesta toimet 1 ja 3 
oli saatettu täysin päätökseen, toimet 5 ja 6 oli toteutettu ja niiden on tarkoitus 
toimia jatkuvasti. Muita kolmea toimea ei ollut vielä elokuussa 2016 toteutettu. 
Niistä yhtä otettiin parhaillaan käyttöön (toimi 4) ja kahta ei ollut vielä aloitettu 
(toimet 2 ja 7).
111 
Lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto olivat lisänneet 
merkittävästi järjestämiensä koulutuskurssien kokonaismäärää: kaudella 2012–
2013 kursseja järjestettiin viisi ja kaudella 2014–2015 yhteensä 17. Kilpailun 
pääosasto järjesti 19 jäsenvaltion87 pyynnöstä 37 koulutuskurssia ohjelmakaut -
ta 2014–2020 varten uudistetuista valtiontukilainsäädännöstä vuosina 2014 
ja 2015. Lisäksi kilpailun pääosasto oli järjestänyt tammikuussa 2016 koulutus -
kursseja valtiontuesta ja infrastruktuurista viidelle jäsenvaltiolle88.
112  
Valtiontuen yhteinen toimintasuunnitelma ja komission järjestämän koulutuksen 
lisääminen ovat osa yhteisiä toimia, joilla pyritään parantamaan valtiontuki -
sääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa osittain siitä syystä, että niiden vastuu 
valtiontuen alalla on kasvanut. Aloitteet ovat tärkeitä sen kannalta, että voidaan 
lieventää riskiä, joka aiheutuu lisääntyneestä tukitoimenpiteiden suunnitteluun 
ja toteuttamiseen liittyvästä jäsenvaltioiden vastuusta. Tilintarkastustuomioistui -
men tekemän kyselyn tulokset osoittavat, että varsinkin eState aid wikiin suhtau -
duttiin hyvin myönteisesti. Jäsenvaltiot ovat käyttäneet sitä paljon: 30. kesäkuu -
ta 2016 mennessä oli esitetty noin 270 kysymystä ja vastausta89.
113  
Sitä, kuinka paljon edellä esitetyt toimet parantavat valtiontukeen liittyvien 
virheiden havaitsemista ja ehkäisemistä jäsenvaltioissa, voidaan arvioida vasta 
tulevaisuudessa.87 Kaikki jäsenvaltiot Tanskaa, 
Irlantia, Kreikkaa, Kyprosta, 
Liettuaa, Luxemburgia, 
Maltaa, Alankomaita ja 
Itävaltaa lukuun ottamatta.
88 Bulgaria, Kroatia, Tšekki, 
Romania ja Slovakia.
89 Kysymyksiä ja vastauksia on 
jätetty aiemmin käytössä 
olleeseen ECN-ET-liittymään 
yli 600; niitä ollaan siirtämässä 
eState aid wikiin.
59
 Johtopäätökset ja 
suositukset
114  
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on havaittu vuodesta 2010 asti, että 
valtiontukisääntöjen noudattamatta jättäminen on ollut merkittävän yleistä. 
Tässä kertomuksessa korostetaan tarvetta lisätä tietoisuutta sovellettavista 
säännöistä jäsenvaltioissa ja jatkaa komission tukea, jotta valtiontukisääntöjen 
rikkominen ehkäistään, havaitaan ja korjataan vaikuttavalla tavalla. Tilintarkastus -
tuomioistuin teki kaiken kaikkiaan seuraavat havainnot:
a) Kaudella 2010–2014 komissio ja tilintarkastustuomioistuin havaitsivat val -
tiontukisääntöjen rikkomista huomattavassa määrässä tarkastuksia. Valtion -
tukeen liittyvät virheet olivat EAKR:n ja koheesiorahaston tärkeä arvioituun 
virhetasoon vaikuttava tekijä koheesiopolitiikan alalla. Tilintarkastustuomio -
istuin havaitsi, että komission omat tarkastukset ja seuranta johtivat kohee -
siopolitiikan alalla samanlaiseen havaittujen rikkomistapausten osuuteen 
kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset. Sitä vastoin jäsenvaltioiden 
tarkastusviranomaiset havaitsivat valtiontukisääntöjen rikkomista paljon 
vähemmän kuin komissio tai tilintarkastustuomioistuin. Tämä osoittaa, että 
toistaiseksi tarkastusviranomaiset eivät ole keskittyneet tarkastustensa aika -
na riittävästi valtiontukeen.
b) Ohjelmakaudella 2007–2013 komissio ei rekisteröinyt havaitsemiaan tai 
jäsenvaltioiden raportoimia valtiontukeen liittyviä virheitä siten, että se olisi 
voinut analysoida ne kunnolla. Analyysi olisi voinut auttaa komissiota kehittä -
mään kohdistetumpia ja räätälöityjä ehkäiseviä toimenpiteitä jäsenvaltioita ja 
ohjelmia varten.
c) Varsinkaan ohjelmakauden 2007–2013 alussa komissio ei tarkistanut järjestel -
mällisesti valtiontukisääntöjen noudattamista suurhankkeiden yhteydessä. 
On olemassa riski, että tietyt EU:n osarahoittamat suurhankkeet eivät sovellu 
sisämarkkinoille. Tämä johtuu myös siitä, että ennen vuotta 2012 ja Leipzig/
Halle -tuomion antamaa selvennystä jäsenvaltiot ilmoittivat infrastruktuu -
ri-investointeja komissiolle harvoin.. Jotta riski lievenisi tulevaisuudessa, ko -
missio on tehostanut sisäisiä ehkäiseviä toimenpiteitään ja ottanut käyttöön 
ohjelmakaudeksi 2014–2020 vaihtoehtoisen hyväksyntämenettelyn, joka 
käsittää riippumattoman laadunarvioinnin. Komission mukaan suurhankkeet 
hyväksytään vasta valtiontuen sisäisen selvityksen jälkeen riippumatta jäsen -
valtion soveltamasta menettelystä.
d) Komissio on toteuttanut sovellettavan valtiontukilainsäädännön yksinkertais -
tamiseksi ohjelmakautta 2014–2020 varten toimia, joilla on vähennetty hallin -
nollista rasitetta ja lisätty avoimuutta, mutta myös lisätty tukitoimenpiteiden 
suunnitteluun ja toteuttamiseen liittyviä jäsenvaltioiden velvollisuuksia. Kun 
jäsenvaltiot saavat entistä enemmän vastuuta, vaarana on valtiontukeen 
liittyvien virheiden lisääntyminen. Komission seuranta on nimittäin osoitta -
nut, että jäsenvaltiot tekivät useita virheitä tukiohjelmien suunnittelussa ja 
täytäntöönpanossa ohjelmakaudella 2007–2013. Komissio on tämän riskin 
lieventämiseksi toteuttanut toimia, joilla pyritään kehittämään jäsenvalti -
oiden hallinnollisia valmiuksia valtiontuen alalla. Muun muassa on otettu 
käyttöön valtiontukiohjelmiin sovellettavat ennakkoedellytykset, joiden 
avulla on tarkoitus edistää ERI-rahastojen tehokasta ja vaikuttavaa käyttöä 
(’ennakkoehdot’). Jäsenvaltiot, joiden ei katsottu täyttävän kyseisiä ehtoja, 
eivät kuitenkaan välttämättä ole samoja kuin ne, joissa komissio on havainnut 
aiemmin eniten ongelmia. Lisäksi toimet edellyttävät jatkuvaa huomiota.
60 Johtopäätökset ja suositukset 
Komissiolla ei ole kattavaa kokonaiskuvaa valtiontukeen 
liittyvistä virheistä, jäsenvaltiot eivät kiinnitä riittävästi huomiota 
valtiontukeen eikä valtiontukea peritä merkittävästi takaisin 
komission seurannan tulosten perusteella
115  
Vuosina 2010–2014 tilintarkastustuomioistuin havaitsi merkittävän määrän 
valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämistapauksia koheesiopolitiikan alalla 
tarkastetuissa 269 hankkeessa, joihin sääntöjä sovellettiin. Valtiontukeen liittyvät 
virheet olivat tärkeä arvioituun virhetasoon vaikuttava tekijä koheesiopolitiikan 
alalla. Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston omat tarkastukset johtivat kohee -
siopolitiikan alalla samanlaisiin tuloksiin (ks. kohdat 33–36 sekä 47 ja 48).
116  
Suojatakseen EU:n talousarviota komissio määrää rahoitusoikaisuja jäsenval -
tioille, kun havaitaan tapauksia, joissa valtiontukisääntöjä ei ole noudatettu. 
Vuosien 2010–2014 osalta alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto oli toteuttanut 
tai toteutti parhaillaan 18:aa rahoitusoikaisua, jotka koskivat seitsemää jäsen -
valtiota ja jotka johtuivat ainakin osittain valtiontukisääntöjen rikkomisesta. 
Rahoitusoikaisuista kymmenen perustui pääosaston omiin tarkastuksiin, viisi 
tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksiin ja kolme pääosaston suorittamaan 
tarkastusviranomaisten vuotuisten tarkastuskertomusten tarkasteluun. Yksin -
omaan valtiontukeen näistä rahoitusoikaisuista liittyi yksitoista; niiden määrä 
oli yhteensä 38,4 miljoonaa euroa ja ne koskivat viittä jäsenvaltiota90. Muihin 
rahoitusoikaisuihin sisältyvää valtiontuen määrää on mahdotonta määrittää (ks. 
kohdat 49–51).
117  
Komission on valvottava tukiohjelmia säännöllisesti sen tarkistamiseksi, ovatko 
ne valtiontukisääntöjen mukaisia ja missä määrin ne ovat valtiontukisääntöjen 
mukaisia. Jos pääosasto havaitsee, että myönnetty tuki on sisämarkkinoille so -
veltumaton, pääosasto voi aloittaa tuen takaisinperinnän. Kilpailun pääosasto on 
toistaiseksi toteuttanut vain vähän korjaavia toimia seurantansa avulla havait -
tujen ongelmien määrään ja vakavuuteen nähden. Kilpailun pääosasto katsoo 
seurantansa perusteella, että noin 36 prosenttiin kaikista tukiohjelmista liittyi 
ongelmia vuosina 2009–2014. Ongelmat, jotka vaikuttivat sisämarkkinoille so -
veltuvuuteen (7,3 prosenttia kaikista tukiohjelmista), olivat erityisen merkittäviä. 
Samana ajanjaksona kilpailun pääosaston seuranta johti kahdeksaan vapaaehtoi -
seen takaisinperintään ja kahdeksaan muodolliseen toimenpiteeseen. Viimeksi 
mainituilla saatiin perittyä takaisin yhteensä 0,3 miljoonaa euroa (ks. kohdat 
52–56).
Suositus 1
Komission olisi toteutettava korjaavia toimia, kun tukitoimenpiteet eivät ole val -
tiontukisääntöjen mukaisia.
Toteutumisen tavoitemääräaika: Välittömästi90 Kreikka, Espanja, Ranska, 
Itävalta ja Puola.
61 Johtopäätökset ja suositukset 
118  
Ohjelmakaudella 2007–2013 alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, 
sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto eivät kumpikaan tallentaneet havait -
semiaan valtiontukisääntöjen noudattamatta jättämistä koskevia tapauksia 
asianmukaisesti siten, että ne olisivat voineet analysoida valtiontukeen liittyviä 
virheitä asianmukaisesti (ks. kohdat 57–61).
119  
Ohjelmakautta 2014–2020 varten komissio on kehittänyt tietokannan (MAPAR), 
johon on tarkoitus tallentaa tiedot komission omien EAKR:a, koheesiorahastoa ja 
ESR:a koskevien tarkastusten avulla havaittavista valtiontukisääntöjen rikkomis -
tapauksista. Järjestelmä on huomattava parannus, mutta kilpailun pääosastolla ei 
ole siihen käyttöoikeutta (ks. kohta 57).
120  
Jäsenvaltioiden ilmoittamat valtiontukeen liittyvät virheet kirjataan komission 
sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmään (IMS). Järjestelmässä on useita 
puutteita, sillä mm. erityistä valtiotukea koskevaa virhettä ei ole virhetyyppiluo -
kittelussa ja virhekuvaukset ovat riittämättömiä. Järjestelmästä onkin niin ollen 
käytännössä vain vähän hyötyä. Kilpailun pääosastolla ei ole käyttöoikeutta 
myöskään IMS-tietokantaan (ks. kohdat 58 ja 59).
Suositus 2
a) Komission olisi kirjattava sääntöjenvastaisuudet MAPAR-tietokantaan niin, 
että niiden esiintymistiheyttä, vakavuutta, luonnetta, tyyppiä, maatieteellistä 
alkuperää ja syitä olisi helppo analysoida. Tietokannan olisi sisällettävä myös 
tietoja sääntöjenvastaisuuksien johdosta toteutetuista jatkotoimista (kuten 
määrätyistä rahoitusoikaisuista).
Toteutumisen tavoitemääräaika: Välittömästi
b) Komission olisi mukautettava tietokannan rakennetta siten, että sääntöjen -
vastaisuuksia (esimerkiksi valtiontuessa) koskevia tietoja voidaan poimia niin, 
että tietoja voidaan analysoida jäsenvaltioittain ja tyypeittäin.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä
c) Kilpailun pääosastolle olisi annettava säännöllisesti pääsy kaikkiin valtiontuen 
sääntöjenvastaisuuksien kannalta relevantteihin tietoihin, jotka sisältyvät 
MAPAR-tietokantaan ja sääntöjenvastaisuuksien tietokantaan.
Toteutumisen tavoitemääräaika: välittömästi
62 Johtopäätökset ja suositukset 
121  
Komissio päättää suurhankkeiden hyväksymisestä arvioituaan hankkeen merki -
tyksellisyyttä, kannattavuutta, kestävyyttä, ympäristöprofiilia ja rahoituspyynnön 
perusteluja sekä jäsenvaltioiden toimittamia tietoja siitä, saako hanke valtiontu -
kea. Päätöksen tarkoitus ei kuitenkaan ole aina antaa jäsenvaltioille suurhanke -
päätöksen tekovaiheessa oikeusvarmuutta siitä, että tuki on valtiontukisääntöjen 
mukaista. Varmuus voidaan saada ainoastaan jäsenvaltion ilmoituksen perusteel -
la komission valtiontukipäätöksen jälkeen (ks. kohdat 69 ja 70).
122  
Varsinkaan ohjelmakauden 2007–2013 alussa komissio ei tarkistanut järjestelmäl -
lisesti valtiontukisääntöjen noudattamista suurhankkeiden yhteydessä. Tämän 
vuoksi on olemassa riski, että tietyt EU:n osarahoittamat suurhankkeet eivät so -
vellu sisämarkkinoille. Tämä johtuu myös siitä, että ennen vuotta 2012 ja Leiptzig/
Halle -tuomion antamaa selvennystä jäsenvaltiot ilmoittivat infrastruktuuri-in -
vestointeja harvoin komissiolle. Jotta riski lievenisi tulevaisuudessa, komissio on 
tehostanut sisäisiä ehkäiseviä toimenpiteitään ja ottanut käyttöön vaihtoehtoisen 
hyväksyntämenettelyn, joka käsittää riippumattoman laadunarvioinnin ohjelma -
kaudeksi 2014–2020 (ks. kohdat 62–65, 70, 106 ja 107.
Suositus 3
a) Komission olisi hyväksyttävä suurhankkeet vasta valtiontuen sisäisen sel -
vityksen jälkeen ja pyydettävä jatkuvasti jäsenvaltioita ilmoittamaan tuki 
tarvittaessa, jotta varmistetaan oikeusvarmuus jäsenvaltion käyttämästä 
hakemusmenettelystä riippumatta.
Toteutumisen tavoitemääräaika: välittömästi
123  
Tarkastusviranomaiset arvioivat, että noin kolmannes niiden vuosina 2010–2014 
tarkastamista EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeista oli saanut valtion -
tukea. Tarkastusviranomaiset havaitsivat valtiontukeen liittyviä virheitä vain 
3,6 prosentissa näistä hankkeista. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi samalla 
ajanjaksolla EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n hankkeissa virheitä yli viisinkertai -
sen määrän. Tarkastetuista tarkastusviranomaisten käyttämistä tarkistuslistoista 
hieman yli kolmanneksessa havaittiin merkittäviä puutteita valtiontukea koske -
vassa osuudessa. Tässä suhteessa tehtiin parannuksia vuonna 2015. Suurin osa 
tarkastusviranomaisten vuotuisissa tarkastuskertomuksissa raportoiduista vir -
heistä koski vähämerkityksistä tukea. Tällaisten virheiden ehkäisemistä voitaisiin 
helpottaa perustamalla keskusrekisteri, joka sisältää täydelliset tiedot kaikesta 
jäsenvaltiossa myönnetystä vähämerkityksisestä tuesta (ks. kohdat 43 ja 74–79).
63 Johtopäätökset ja suositukset 
124  
Lähes kaikki tarkastusviranomaiset katsoivat, että valtiontukea koskeva EU:n sää -
döskehys on vähintään melko monimutkainen. Tarkastusviranomaiset totesivat 
tarvitsevansa lisätukea valtiontukisääntöjen noudattamisen tarkastamista varten 
ja erityisesti tapaustutkimuksia sisältävää käytännön ohjekirjaa. Jäsenvaltioiden 
viranomaisilla ei ole tarvittavia tietoja tietyistä asioista, kuten takaisinperintää 
koskevien päätösten tilanteesta, sen tarkistamiseksi, noudatetaanko sovellettavia 
valtiontukisääntöjä (Deggendorf-periaate) (ks. kohdat 80-82, 95 ja 96).
Suositus 4
a) Komission olisi varmistettava, että tarkastusviranomaisten tekemät valtion -
tukisääntöjen noudattamista koskevat tarkastukset ovat laajuudeltaan ja 
laadultaan riittäviä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: maaliskuu 2017.
b) Komission olisi pyydettävä, että tarkastusviranomaiset tarkastavat ohjelma -
kauden 2007–2013 päättämistä silmällä pitäen, ovatko ennen vuotta 2012 
hyväksytyt suurhankkeet valtiotukisääntöjen mukaisia.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: maaliskuu 2017.
c) Komission olisi laadittava lisäohjeita, joihin sisältyy erityisesti käytännön 
tapaustutkimuksia, joilla havainnollistetaan hyviä käytäntöjä sekä yleisimpiä 
valtiontukisääntöjen rikkomisen tyyppejä ja syitä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä
d) Komission olisi kannustettava jäsenvaltioita perustamaan keskusrekisteri 
vähämerkityksisen tuen seurantaa varten.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä
e) Komission olisi perustettava EU:n laajuinen keskustietokanta, josta jäsenvalti -
oiden viranomaiset voisivat hakea tietoa yrityksistä, joille on annettu val -
tiontukea koskeva perintämääräys, ja perintämenettelyjen tilanteesta, jotta 
viranomaiset voisivat noudattaa Deggendorf-periaatetta. Käyttöoikeus olisi 
myönnettävä ainoastaan tarpeellisuusperiaatteen mukaan.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: vuoden 2017 loppuun mennessä
64 Johtopäätökset ja suositukset 
Komissio on toteuttanut jäsenvaltioiden velvollisuuksia lisääviä 
toimia yksinkertaistaakseen sovellettavia valtiontukisääntöjä 
sekä toimia kehittääkseen jäsenvaltioiden hallinnollisia 
valmiuksia
125  
Komissio antoi uuden yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen ohjelmakautta 2014–2020 
varten. Vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisala on aiempaa 
merkittävästi laajempi, minkä vuoksi sitä sovelletaan yhä useampiin tukitoimen -
piteisiin. Laajentamalla yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaa komissio 
on vähentänyt merkittävästi jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta ja omaa hal -
linnollista rasitustaan, koska vastaisuudessa on ilmoitettava merkittävästi aiem -
paa harvempia tukitoimenpiteitä. Jäsenvaltioiden on nyt varmistettava ja tarkis -
tettava entistä useamman tukitoimenpiteen yhteydessä, onko tukitoimenpide 
valtiontukisääntöjen mukainen, esimerkiksi noudatetaanko siinä tuki-intensitee -
tin enimmäismääriä ja osoitetaanko kannustava vaikutus. Ohjelmakaudelle 2014–
2020 annettujen alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojenmääräykset ovat 
yleensä tiukempia kuin yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen säännökset, mikä sekin 
kannustaa hyödyntämään yleistä ryhmäpoikkeusasetusta (ks. kohdat 85-87 sekä 
97 ja 98).
126  
Kun jäsenvaltiot saavat entistä enemmän vastuuta yleisen ryhmäpoikkeusase -
tuksen soveltamisalan laajentumisen vuoksi, vaarana on valtiontukeen liittyvien 
virheiden lisääntyminen. Komission seuranta on nimittäin osoittanut, että jäsen -
valtiot tekivät monia virheitä tukiohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa 
vuosina 2009–2014. Ongelmat vaikuttivat todennäköisesti tuen soveltuvuuteen 
sisämarkkinoille, erityisesti yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan 
kuuluvissa tukiohjelmissa (ks. kohdat 52–54).
127  
Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen säännöksiä on kuitenkin muutettu riskin lie -
ventämiseksi. Vuoden 2014 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa on helpotettu 
kannustavan vaikutuksen osoittamista suurten yritysten kohdalla tukiohjelman 
perusteella myönnettävän valtiontuen yhteydessä. Toinen merkittävä muutos 
yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa on avoimuutta koskevien vaatimusten 
lisääntyminen, jonka tilintarkastustuomioistuin odottaa parantavan valtiontu -
kisääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa, koska asianomaisilla osapuolilla on 
vastaisuudessa käytettävissään entistä parempia tietoja sääntöjenvastaista val -
tiontukea koskevien kantelujen tekemistä varten (ks. kohdat 88–91).
65 Johtopäätökset ja suositukset 
128  
Parantaakseen jäsenvaltioiden tukiohjelmien suunnittelua komissio otti ohjel -
makautta 2014–2020 varten käyttöön jälkiarvioinnit. Arviointeja tehdään vastai -
suudessa suurimmille tukiohjelmille. Yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaan 
arviointi on pakollista tiettyjen tukimuotojen tukiohjelmilla, jos niiden vuotuinen 
budjetti on yli 150 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden odotetaan esittävän ensim -
mäiset tuloksensa vuoteen 2017 mennessä (ks. kohdat 92 ja 99).
129  
Yhteisistä säännöksistä annetulla asetuksella otettiin käyttöön jäsenvaltioiden 
tukiohjelmia koskevat ennakkoehdot. Ennakkoehtojen täyttäminen voi vähentää 
valtiontukisääntöjen rikkomistapausten määrää. Suorittamansa itsearvioinnin 
perusteella viisi jäsenvaltiota ei ollut vielä täyttänyt ennakkoehtoja vuoden 2015 
loppuun mennessä. Jäsenvaltiot, joiden ei katsottu täyttävän kyseisiä ehtoja, 
eivät kuitenkaan välttämättä ole samoja kuin ne, joissa komissio on havainnut 
aiemmin eniten ongelmia. Lisäksi toimet edellyttävät jatkuvaa huomiota. Kehit -
tääkseen jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia valtiontuen alalla alue- ja kau -
punkipolitiikan pääosasto ja kilpailun pääosasto hyväksyivät valtiontuen yhteisen 
toimintasuunnitelman maaliskuussa 2015. Toimintasuunnitelman ansiosta on 
esimerkiksi lisätty komission järjestämää koulutusta ja perustettu jäsenvaltioiden 
viranomaisten myönteisesti vastaanottama verkkosivusto, jolla ne voivat esittää 
valtiontukea koskevia kysymyksiä komissiolle (ks. kohdat 101–105 ja 108–113).
130  
Vasta tulevaisuudessa voidaan arvioida, kuinka paljon hallinnollisia valmiuksia 
kehittävillä komission toimilla ja ennakkoehtojen käyttöönotolla voidaan kom -
pensoida jäsenvaltioiden kasvanutta vastuuta ja kuinka paljon nämä aloitteet 
parantavat valtiontukeen liittyvien virheiden havaitsemista ja ehkäisemistä 
jäsenvaltioissa.
66 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 5
a) Komission olisi käytettävä valtuuksiaan keskeyttää maksut jäsenvaltioille, 
jotka eivät täytä valtiontukia koskevia ennakkoehtoja vuoden 2016 loppuun 
mennessä, kunnes jäsenvaltiot ovat korjanneet kaikki merkittävät puutteet.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: komission saatua arviointinsa päätökseen
b) Komission olisi tietokantoihinsa sisältyvien tietojen perusteella seurattava 
kahden vuoden välein jäsenvaltioiden valmiuksia noudattaa valtiontuki -
sääntöjä tekemällä esimerkiksi, tyyppiä, esiintymistiheyttä, vakavuutta, 
maatieteellistä alkuperää ja syitä koskevia analyyseja komission itsensä tai 
jäsenvaltioiden viranomaisten havaitsemista valtiontukeen liittyvistä virheis -
tä. Komission olisi käytettävä analyyseja seurantaan ja suorien tukitoimien, 
kuten jäsenvaltioille järjestettävän koulutuksen, kohdentamiseen niitä eniten 
tarvitseville.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: joka toinen vuosi vuoden 2017 lopusta 
alkaen
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri Grethenin johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
7. syyskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
67
 Liitteet
Vuosien 2010–2014 valtiontukimenot jäsenvaltioittain, miljoonaa euroa
Jäsenvaltio 2010 2011 2012 2013 2014 YhteensäOsuus EU:n 
kokonaismäärästä
Belgia 2 400 1 655 1 556 1 614 1 711 8 936 2,33 %
Bulgaria 40 43 77 121 240 520 0,14 %
Tšekki 1 242 1 406 1 558 1 714 2 169 8 089 2,11 %
Tanska 2 211 2 369 2 591 2 561 2 509 12 241 3,20 %
Saksa 16 266 14 000 13 574 13 808 39 559 97 208 25,39 %
Viro 49 52 62 123 236 522 0,14 %
Irlanti 1 718 1 057 853 1 144 825 5 597 1,46 %
Kreikka 2 083 2 509 1 931 2 903 1 929 11 354 2,97 %
Espanja 4 898 4 507 3 905 3 084 3 197 19 591 5,12 %
Ranska 15 917 13 912 15 706 13 733 15 543 74 811 19,54 %
Kroatia - - - 258 276 534 0,14 %
Italia 4 127 3 840 4 399 3 469 5 509 21 343 5,58 %
Kypros 121 140 116 104 100 580 0,15 %
Latvia 202 284 398 378 492 1 754 0,46 %
Liettua 180 222 230 208 181 1 020 0,27 %
Luxemburg 108 114 101 164 168 655 0,17 %
Unkari 2 051 1 173 1 167 1 452 1 702 7 545 1,97 %
Malta 92 102 108 132 82 516 0,13 %
Alankomaat 2 782 2 827 2 510 2 064 2 238 12 420 3,24 %
Itävalta 2 085 1 777 1 914 1 871 1 479 9 126 2,38 %
Puola 3 499 2 942 3 001 2 978 4 929 17 349 4,53 %
Portugali 1 535 1 553 933 471 732 5 224 1,36 %
Romania 315 677 878 896 972 3 737 0,98 %
Slovenia 375 455 459 472 453 2 214 0,58 %
Slovakia 313 173 133 200 313 1 131 0,30 %
Suomi 2 287 3 126 2 523 2 589 2 545 13 071 3,41 %
Ruotsi 3 210 3 155 3 172 3 255 3 204 15 996 4,18 %
Yhdistynyt 
kuningaskunta5 574 4 797 5 524 5 953 7 872 29 719 7,76  %
Euroopan unioni 75 680 68 866 69 376 67 719 101 161 382 802 100 %
Huom.: Komission mukaan menojen kasvu vuonna 2014 johtuu pääasiassa (85 %) siitä, että raportointiin on sisällytetty aiempaa enemmän 
uusiutuvan energian tukiohjelmia. Ilman niitä ilmoitettu valtiontuen määrä olisi ollut noin 73 miljardia euroa vuonna 2014. Lisäksi EU:n varat on 
sisällytetty lukuihin vasta vuodesta 2014 lähtien.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission vuonna 2015 julkaiseman valtiontukien tulostaulun perusteella.Liite I
68 Liitteet 
Kilpailun pääosaston vuosina 2006–2014 suorittaman seurannan tulokset
 Seurattujen tukiohjelmien 
määräOngelmallisten tapausten 
määräOngelmallisten tapausten 
osuus
Ryhmäpoikkeuksen 
soveltamisalaan kuuluva tuki121 (joista 26 vuonna 2014) 31 26 %
Sallittu tuki 166 (joista 42 vuonna 2014) 53 32 %
Muu 1 (josta 0 vuonna 2014) 1 100 %
Yleisiin taloudellisiin 
tarkoituksiin liittyvät palvelut8 (joista 7 vuonna 2014) 4 50 %
Yhteensä 296 (joista 75 vuonna 2014) 89 (joista 27 vuonna 2014) 30 % (36 % vuonna 2014)
Laajakaista 7 2 29 %
Kulttuuri 11 3 27 %
Työllisyys 15 5 33 %
Ympäristö ja energia 45 14 31 %
Muu monialainen tuki 2 0 0 %
Aluekehitys 64 18 28 %
Tutkimus ja kehitys 47 19 40 %
Riskipääoma 10 6 60 %
Alakohtainen kehittäminen 5 1 20 %
Pk-yritykset 31 5 16 %
Koulutus 25 4 16 %
Liikenne 16 6 38 %
Pelastaminen ja 
rakenneuudistus9 1 11 %
Yleisiin taloudellisiin 
tarkoituksiin liittyvät palvelut8 4 50 %
Muu 1 1 100 %Liite II
69 Liitteet 
 Seurattujen tukiohjelmien 
määräOngelmallisten tapausten 
määräOngelmallisten tapausten 
osuus
Belgia 15 7 47 %
Bulgaria 4 1 25 %
Tšekki 10 3 30 %
Tanska 5 1 20 %
Saksa 26 3 12 %
Viro 4 1 25 %
Irlanti 11 1 9 %
Kreikka 11 6 55 %
Espanja 21 5 24 %
Ranska 29 10 34 %
Italia 28 6 21 %
Kypros 4 1 25 %
Latvia 3 1 33 %
Liettua 4 2 50 %
Luxemburg 4 2 50 %
Unkari 9 1 11 %
Malta 3 1 33 %
Alankomaat 13 6 46 %
Itävalta 11 4 36 %
Puola 17 4 24 %
Portugali 9 6 67 %
Romania 6 1 17 %
Slovenia 4 1 25 %
Slovakia 5 0 0 %
Suomi 4 1 25 %
Ruotsi 7 0 0 %
Yhdistynyt kuningaskunta 29 15 52 %
Lähde:  Euroopan komissio.Liite II
70 Liitteet 
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosaston ohjelmakaudelle 2007–2013 hyväksymät 
suurhankkeet
JäsenvaltioHyväksyttyjen suur -
hankkeiden määräHyväksyttyjen suur -
hankkeiden osuusKeskimääräinen EU:n 
rahoitus hyväksyttyä 
suurhanketta kohden  
(milj. euroa)EU:n kokonaisrahoitus 
hyväksytyille suurhank -
keille  
(milj. euroa)
Belgia 0 0,0 % - 0,0
Bulgaria 18 2,0 % 108,8 1 958,4
Tšekki 49 5,3 % 89,5 4 3 87, 8
Tanska 0 0,0 % - 0,0
Saksa 44 4,8 % 41,6 1 830,3
Viro 9 1,0 % 50,8 45 7, 3
Irlanti 3 0,3 % 24,8 74,5
Kreikka 59 6,4 % 105,6 6 228,4
Espanja 70 7, 6 % 83,6 5 852,3
Ranska 36 3,9 % 28,8 1 035,7
Kroatia 12 1,3 % 39,2 470,3
Kypros 3 0,3 % 34,0 102,0
Latvia 10 1,1 % 70,3 702,7
Liettua 10 1,1 % 49,7 496,5
Luxemburg 0 0,0 % - 0,0
Unkari 51 5,6 % 114,7 5 849,2
Malta 7 0,8 % 40,9 286,3
Alankomaat 0 0,0 % - 0,0
Itävalta 1 0,1 % 4,1 4,1
Puola 274 29,8  % 98,6 27 022,9
Portugali 39 4,2 % 47, 5 1 852,0
Romania 100 10,9  % 80,4 8 044,4
Slovenia 16 1,7 % 58,2 931,1
Slovakia 33 3,6 % 79,8 2 634,8
Suomi 0 0,0 % - 0,0
Ruotsi 0 0,0 % - 0,0
Yhdistynyt kuningaskunta 13 1,4 % 38,6 501,2
Yhteensä 918 100,0  % 82,6 75 790,3
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin komission tietojen perusteella.Liite III
71 Liitteet 
Valtiontukea koskeva säädöskehys
SEUT – Perussopimuksen 107–109 artiklassa luodaan perusta kaikille valtiontukisäännöille. Perussopimuksella 
on säädöshierarkiassa korkein asema, ja kaiken muun lainsäädännön on oltava perussopimuksen määräysten 
mukaista. Perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa määrätään valtiontukea koskevien asetus -
ten antamisesta.
Oikeuskäytäntö – Euroopan unionin tuomioistuimen antamat tuomiot, joissa tulkitaan perussopimuksen mää -
räyksiä ja johdetun oikeuden säännöksiä. Euroopan unionin tuomioistuimen antamat tuomiot ovat komissiota 
ja jäsenvaltioita velvoittavia. Komission on mukautettava lähestymistapansa tuomioistuimen antamien tuomioi -
den mukaiseksi.
Asetukset – Asetukset ovat toimielinten antamia johdetun oikeuden säädöksiä. Ne pätevät yleisesti. Asetukset 
ovat kaikilta osiltaan velvoittavia, ja niitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa voimaantulopäivästä 
lähtien (edellyttämättä erillistä saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä)1. Valtiontuen alalla tärkein asetus 
on yleinen ryhmäpoikkeusasetus.
Ei-sitovat säädökset (”soft law”)
Suuntaviivat – Suuntaviivat ovat ei-sitovia säädöksiä, jotka eivät ole oikeudellisesti sitovia, mutta joilla saattaa 
olla oikeusvaikutuksia. Euroopan unionin tuomioistuin on kumonnut komission päätöksiä siitä syystä, etteivät 
ne olleet ei-sitovien säädösten mukaisia. Suuntaviivoissa määritellään perusteet, joiden perusteella komissio ar -
vioi ilmoitettujen tukitoimenpiteiden sisämarkkinoille soveltuvuutta. Komissio katsoo todennäköisesti sellaiset 
tukitoimenpiteet sisämarkkinoille soveltumattomiksi, jotka eivät noudata suuntaviivoissa määriteltyjä perustei -
ta. Valtiontukea koskevat suuntaviivat ovat monialaisia (esimerkiksi tutkimusta, kehitystä ja innovointia koskevat 
suuntaviivat) tai alakohtaisia (esimerkiksi lentoasemia ja -yhtiöitä koskevat suuntaviivat).
Analyysirungot – Analyysirungot ovat ohjeasiakirjoja, jotka on suunniteltu erityisesti auttamaan jäsenvaltioita 
arvioimaan, olisiko infrastruktuurihankkeille myönnettävästä tuesta ilmoitettava komissiolle.
1 Ks. SEUT, 288 artikla.Liite IV
72 Komission  
vastaus
IV
Komissio tekee tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä tarkastusviranomaisten kanssa valtiontukien tarkastamiseen liittyvien 
valmiuksien parantamiseksi. Komissio on tarjonnut tarkastusviranomaisille kohdennetun koulutuksen, toimien ja 
ohjeiden lisäksi valmiita valtiontukea koskevia tarkistuslistoja vuonna 2011 sekä päivitettyjä tarkistuslistoja marras -
kuussa 2015.
Asetuksen mukaan tarkastusviranomaisten on ilmoitettava vuotuisissa tarkastuskertomuksissaan tarkastusten 
pääasialliset tulokset, muttei yksityiskohtaisia tietoja havaittujen virheiden luonteesta. Komission yksiköt ovat tar -
kastaneet vuotuiset tarkastuskertomukset tutkimalla muun muassa järjestelmiä ja toimia koskevissa tarkastuksissa 
käytetyt menetelmät (myös tarkistuslistat) ja tekemällä uudelleen jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisten jo suo -
rittamia tarkastuksia. Tarkastustensa perusteella komissio katsoo, että joissakin tapauksissa tarkastusviranomaiset 
ovat kyllä havainneet valtiontukeen liittyvät virheet, mutta viranomaiset ovat ilmoittaneet ne toisessa ryhmässä, 
jolloin vuotuisissa tarkastuskertomuksissa on voinut jäädä virheitä ilmoittamatta. Komissio on kuitenkin havainnut 
myös puutteita ja pyytänyt tarkastusviranomaisia parantamaan valtiontukeen liittyviä tarkastuksiaan. Komission 
omissa tarkastuksissa on havaittu hiljattain, että tarkastusviranomaisten käyttämien valtiontukea koskevien tarkis -
tuslistojen laatu on parantunut huomattavasti, kuten tilintarkastustuomioistuin on arvioinut.
V
Komissio huomauttaa, että sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosasto ovat tallentaneet tarkastuksissa tehtyjä havaintoja tietokantoihin ohjelmakaudella 2007–2013. Tietokan -
toja ei ole tarkoitettu virhelähteiden analysointityökaluiksi, mutta siitä huolimatta komissio on puuttunut yleisesti 
tiedossa oleviin toistuviin valtiontukeen liittyviin ongelmiin asianmukaisilla ja ehkäisevillä toimenpiteillä. Kilpailun 
pääosasto jakoi maaliskuussa 2016 valtiontukiohjelmien jälkikäteisseurantaan liittyviä kokemuksiaan alue- ja kau -
punkipolitiikan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kanssa. Kilpailun pääosasto 
esitteli alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolle erityisesti 
vuoden 2015 seurantajakson tulokset. Lisäksi komissio pyrkii parantamaan pääosastojen välistä tietojenvaihtoa 
valtiontukeen liittyvistä virheistä tarpeen mukaan.
Toteutettujen ehkäisevien toimenpiteiden osalta voidaan todeta, että alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja 
kilpailun pääosasto ovat toteuttaneet maaliskuusta 2015 lähtien kattavaa toimintasuunnitelmaa ”Strengthening 
Administrative Capacity for the Management of the Funds of Member States in the Field of State Aid”, jolla pyritään 
vahvistamaan rahastojen hallinnointiin liittyviä jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia valtiontuen alalla. Ohjel -
makaudella 2014–2020 lainsäädäntökehyksessä on otettu käyttöön valtiontukea koskevia ennakkoehtoja. Niiden 
tarkoituksena on parantaa toimintasuunnitelmien avulla joidenkin jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia tällä 
alalla ennen ohjelman toteutusta.
VI
Komissio painottaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa valtiontukitoimenpiteistä ja että suurhanketta 
koskevassa päätöksessä ei ratkaista suurhankkeen valtiontukisääntöjen mukaisuutta. Jäsenvaltioiden on arvioitava 
lisäksi, myönnetäänkö hankkeille valtiontukea vai ei. Jos ne arvioivat, että valtiontukea myönnetään, niiden on osoi -
tettava valtiontuen sääntöjenmukaisuus suurhanke-ehdotuksen toimittaessaan riippumatta siitä, minkä asiaankuu -
luvan päätöksentekomenettelyn ne valitsevat yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen mukaisesti.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut kilpailun pääosastoa suurhankkeita koskeviin päätöksiin liittyvissä 
yksiköiden välisissä muodollisissa kuulemisissa jo ennen vuoden 2012 loppua, joskaan ei järjestelmällisesti. Suur -
hankkeiden hyväksymiseen liittyvä sisäinen yhteistyö kilpailun pääosaston kanssa on parantunut Leipzig/Halle-tuo -
mion antamisen jälkeen. Asianmukainen valvontajärjestelmä on otettu käyttöön ehkäisevänä toimenpiteenä sen 
välttämiseksi, ettei suurhankkeista tehtäisi sääntöjenvastaisia valtiontukipäätöksiä vuosina 2014–2020.
Komission vastaus 73
Komissio katsoo näin ollen, että kaudella 2014–2020 käyttöön otetut ehkäisevät toimenpiteet ja yhteistyö kilpailun 
pääosaston kanssa sekä hankkeen valmistelu- että päätöksentekovaiheessa pienentävät asianmukaisesti tilintarkas -
tustuomioistuimen mainitsemaa vaaraa.
Jos mentäisiin pidemmälle niin, että valtiontuen sääntöjenmukaisuudesta pyrittäisiin saamaan oikeusvarmuus vaa -
timalla kaikista suurhankkeista järjestelmällisesti (lainsäädännön vaatimuksista riippumatta) muodollinen ilmoitus, 
jonka perusteella komissio sitten tekisi valtiontukipäätöksen, toimittaisiin ristiriitaisesti verrattuna valtiontuen nyky -
aikaistamishankkeeseen sekä yleiseen tavoitteeseen yksinkertaistaa ja vähentää kaikkien sidosryhmien hallinnollista 
rasitusta. Tästä aiheutuisi myös ylimääräinen riski EAKR:sta ja koheesiorahastosta rahoitettujen suurhankkeiden 
ajallaan tapahtuvalle täytäntöönpanolle.
VII
Valtiontuen nykyaikaistamisen yhteydessä on lisätty jäsenvaltioiden vastuuta tuen myöntämisessä, joten kilpailun 
pääosasto on vahvistanut valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevaa otoksiin perustuvaa seurantaa. 
Kilpailun pääosaston seuranta kohdistuu tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon virheisiin ja sääntöjenvastaisuuksiin, 
mutta sen avulla selvitetään myös, miten jäsenvaltiot todella toteuttavat tukitoimenpiteitä käytännössä. Näin kilpai -
lun pääosasto pystyy erittelemään hyvät ja huonot käytännöt ja jakamaan niitä jäsenvaltioiden kanssa (esimerkiksi 
jäsenvaltioiden työryhmissä ja maakohtaisten koordinaattoreiden verkostossa).
Kilpailun pääosasto on myös laatinut yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen (komission asetus (EU) N:o 651/2014, 
annettu 17. kesäkuuta 2014) perustuvia tarkistuslistoja ja jakanut niitä jäsenvaltioille, jotta jäsenvaltioiden olisi 
helpompi tarkastaa etukäteen, että kaikki asiassa sovellettavat sisämarkkinoille soveltumista koskevat edelly -
tykset täyttyvät. Yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen perustuvat tarkistuslistat on jaettu myös alue- ja kaupunki -
politiikan pääosastolle; työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolle ja koheesiopolitiikasta vastaaville 
tarkastusviranomaisille.
Lisäksi kilpailun pääosasto tarjoaa erityisen verkkofoorumin (eState aid WIKI), jossa se vastaa jäsenvaltioiden tulkin -
taa koskeviin kysymyksiin ja julkaisee myös kysymyksistä ja vastauksista koottuja FAQ-asiakirjoja.
Valtiontukea koskevien ennakkoehtojen arvioinnin tulee perustua yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa 
säädetyn mukaisesti kolmeen yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen liitteessä XI määritettyyn kriteeriin. Val -
tiontukisääntöjen noudattaminen ohjelmakaudella 2007–2013 ei ole varsinainen täyttymiskriteeri. Komissio jatkaa 
kuitenkin kaikkien valtiontukisääntöjen noudattamiseen liittyvien kysymysten seuraamista kaikkien jäsenvaltioiden 
kohdalla ja toteuttaa asianmukaisia toimia tarvittaessa.
VIII (a)
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo panevansa sen jo täytäntöön.
Komissio käyttää käytettävissään olevia korjaavia toimenpiteitä, kun seurannassa havaitaan valtiontukisääntöjen 
noudattamatta jättämisiä.
Tässä yhteydessä on erotettava toisistaan laittomuus ja sisämarkkinoille soveltumattomuus. Tukitoimenpide on 
laiton, jos se on myönnetty ilman komissiolle annettua etukäteisilmoitusta eikä se kuulu yleisen ryhmäpoikkeusase -
tuksen soveltamisalaan. Komissio voi kuitenkin määrätä tällaisen toimenpiteen takaisinperittäväksi vain, jos toi -
menpide ei sovellu sisämarkkinoille (eli sitä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi minkään suuntaviivojen tai 
suoraan perussopimuksen perusteella).
Jos kilpailun pääosaston seurannassa havaitaan laiton tukitoimenpide, kilpailun pääosasto tutkii ensin, voidaanko 
tällaisen toimenpiteen todeta soveltuvan sisämarkkinoille.
Komission vastaus 74
Tuen takaisinperintää voidaan käyttää korjaavana toimenpiteenä vain, jos havaittu virhe johtaa sisämarkkinoille 
soveltumattoman tuen myöntämiseen.
Muun tyyppisiin virheisiin soveltuvat paremmin ohjelman rakenteeseen tai valvontamekanismeihin tehtävät 
muutokset. Joidenkin virheiden kohdalla korjaavia toimenpiteitä voi olla vaikeaa toteuttaa (esimerkiksi tuki ei ole 
soveltunut sisämarkkinoille silloin, kun se on myönnetty, mutta sen voidaan todeta soveltuvan sisämarkkinoille 
sittemmin tarkistettujen sääntöjen perusteella).
VIII (b) (i)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja panee jo sen täytäntöön MAPAR-työkalunsa avulla.
MAPAR on kattava tietokanta kaikista havaituista sääntöjenvastaisuuksista, myös valtiontukiin liittyvistä virheistä. 
Tällä hetkellä MAPAR-tietokannassa on määritelty seitsemän erityyppistä nimenomaan valtiontukeen liittyvää 
sääntöjenvastaisuutta.
MAPAR-tietokannassa pystytään lisäksi jäsentämään paremmin tarkastuksissa tehtyjä havaintoja koskevat tiedot. 
Siihen on helppo lisätä uusia havaintojen ryhmiä ja alaryhmiä, myös valtiontukeen liittyviä, sekä muokata niitä tar -
kastuksissa ilmenneiden tarpeiden tai muiden havaintojen mukaisesti.
MAPAR-työkalu on suunniteltu lisäksi siten, että asiaankuuluvat komission yksiköt voivat toteuttaa jatkotoimia, 
myös tehdä rahoitusoikaisuja, kaikkien havaittujen sääntöjenvastaisuuksien suhteen.
VIII (b) (ii)
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituksen ja muuttaa virheiden luokittelua niin, että analyysin 
tekeminen onnistuu.
VIII (b) (iii)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja panee jo sen täytäntöön.
MAPAR-työkalun kohdalla työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto ilmoittavat valtiontukea koskevat asiaankuuluvat tiedot kilpailun pääosastolle tähän tarkoitukseen sovitetun 
raportointimallin avulla (komission tarkastuksissa vahvistettujen valtiontukeen liittyvien havaintojen luokittelut).
Komission yksiköiden välisen tietojenvaihdon alalla alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto; työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosasto ja kilpailun pääosasto lisäävät tietojen jakamiseen käytettyjä viestintäkanavia. Työlli -
syys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto jakavat tuloksia keskenään ja 
kuulevat kilpailun pääosastoa tarpeen mukaan valtiontukea koskeviin tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä.
Kilpailun pääosastolle annetaan sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmään (IMS) sisältyvien tietojen käyttö -
oikeus tiedonsaantitarpeen perusteella.
VIII (b) (iv)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komission vastaus 75
Komissio seuraa jäsenvaltioiden valmiutta noudattaa valtiontukisääntöjä tietokantoihinsa sisältyvien tietojen ja 
erityisesti tarkastuksissa tehtyjen havaintojen perusteella.
Komissio hyödyntää seurannan tuloksia saadakseen kohdennettua seurantaa sekä asianomaisille jäsenvaltioiden 
ohjelmaviranomaisille tarjoamaansa koulutustoimintaa paremmin.
VIII (c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja on jo pannut sen täytäntöön, sillä jäsenvaltioiden on osoitettava tarkastaneensa 
valtiontukisääntöjen noudattamisen perusteellisesti suurhanke-ehdotuksen toimittaessaan riippumatta siitä, mikä 
asiaan liittyvä päätöksentekomenettely valitaan yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen mukaisesti. Tarvittaessa 
tämä voidaan tehdä myös valtiontuki-ilmoituksella.
Jos komission on annettava valtiontuesta päätös, jäsenvaltion on odotettava, kunnes komissio on hyväksynyt val -
tiontukipäätöksen, ennen kuin se toimittaa komissiolle suurhankehakemuksen tai -ilmoituksen.
Tämä on ehkäisevä toimenpide sen välttämiseksi, ettei suurhankkeista tehtäisi sääntöjenvastaisia valtiontukipäätök -
siä vuosina 2014–2020.
VIII (d) (i)
i) Komissio hyväksyy suosituksen ja on jo pannut sen täytäntöön.
Komissio tarkastaa valtiontukeen liittyvän tarkastusviranomaisten työn laadun erilaisilla tarkastusmenettelyillä: Tar -
kastusviranomaisten suorittamaa työtä koskevissa komission riskiperusteisissa tarkastuksissa tutkitaan menetelmät 
(myös tarkistuslistat), joita tarkastusviranomaiset ovat käyttäneet järjestelmiä ja toimia koskevissa tarkastuksissa. 
Tarkastusviranomaisten jo toteuttamien tarkastusten uudelleen suorittamisen yhteydessä tarkistetaan ilmoitettu -
jen tulosten paikkansapitävyys. Tarkastusviranomaisten komissiolle toimittamien vuotuisten tarkastuskertomusten 
tarkastuksen yhteydessä vahvistetaan puolestaan joka vuosi, perustuuko tarkastusviranomaisen lausunto pätevällä 
tavalla järjestelmiä ja toimia koskevien tarkastusten tuloksiin.
Joissakin tapauksissa komissio on jo suositellut asianomaisille tarkastusviranomaisille tarkistuslistojen täydentä -
mistä, jotta ne kattaisivat valtiontukeen liittyvän tarkastuksen paremmin. Komissio varmistaa jatkossakin, että 
tarkastusviranomaiset käyttävät asianmukaisia tarkistuslistoja.
VIII (d) (ii)
Komissio ei hyväksy suositusta, sillä se on vastoin jäsenvaltioille vuonna 2012 annetuilla komission ohjeilla tavoi -
teltua tarkoitusta olla tutkimatta järjestelmällisesti uudelleen niitä hankkeita, joista on tehty päätös ennen kyseistä 
päivää – jolloin jäsenvaltioille jää mahdollisuus ilmoittaa tai olla ilmoittamatta niistä – sekä lisätä vakautta jäsenval -
tioiden ja tuensaajien kannalta tällaisten hankkeiden kohtelun suhteen.
Komission vastaus 76
VIII (d) (iii)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen ja panee jo sen täytäntöön.
Valtiontuen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä komissio hyödyntää jo valtiontukipäätöksiään 
tapaustutkimuksina: esimerkiksi yli puolet aihekohtaisten seminaarien ohjelmista (tähän mennessä on pidetty tut -
kimusta, kehitystä ja innovointia sekä energiaa koskevat seminaarit) perustuu konkreettisiin tapauksiin (todellisiin 
valtiontukipäätöksiin).
Komission yksiköt antavat tukea myöntävien viranomaisten esittämien tulkintaa koskevien kysymysten perusteella 
myös ohjeita analyysirunkojen, tarkistuslistojen tai pikavastausten muodossa. Kysymysten ja vastausten perusteella 
julkaistaan FAQ-asiakirjoja.
Komissio jatkaa kaikille asiaankuuluville viranomaisille, myös ERI-rahastojen ohjelmaviranomaisille, tarkoitetun ohje -
materiaalin päivittämistä tilanteen niin vaatiessa.
Vastikään annetussa komission tiedonannossa valtiontuen käsitteestä annetaan ohjeita siitä, milloin julkiset menot 
kuuluvat EU:n valtiontukien valvontaan ja milloin ne jäävät sen ulkopuolelle.
VIII (d) (iv)
Komissio ei hyväksy suositusta, sillä vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa annetaan jäsenvaltioiden 
valita, perustavatko ne keskusrekisterin vähämerkityksisen tuen seurantaa varten vai käyttävätkö ne muita keinoja 
(esimerkiksi tuensaajien ilmoitukset).
Vaikka vähämerkityksisen tuen keskusrekisteriä pidetään parempana ratkaisuna, vähämerkityksistä tukea koskevan 
asetuksen 6 artiklassa ei velvoiteta jäsenvaltioita perustamaan tällaista rekisteriä, vaan kasautumista koskeva sääntö 
voidaan panna täytäntöön muulla tavoin. Valinnan jättäminen jäsenvaltioille on sen yleisen periaatteen mukaista, 
että jäsenvaltiot voivat päättää itselleen sopivimmasta hallinnollisesta järjestelystä. Komissio pani merkille myös 
monien jäsenvaltioiden kielteisen reaktion ajatukseen pakollisesta vähämerkityksistä tukea koskevasta rekisteristä 
vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen tarkistamiseen liittyvässä ensimmäisessä kuulemisessa.
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
VIII (d) (v)
Komissio ei hyväksy suositusta, koska sen mukaan Deggendorf-periaatetta voidaan soveltaa ainoastaan yksittäisen 
jäsenvaltion tasolla. Komissio aikoo selkiyttää tätä kohtaa parhaillaan käynnissä olevan, vuoden 2014 yleisen ryhmä -
poikkeusasetuksen tarkistamisen yhteydessä.
Jos jäsenvaltio epäilee, että jollekin yritykselle annettu perintämääräys on maksamatta, tai jos jäsenvaltiolla on vai -
keuksia saada asiaa selville, se voi ottaa yhteyttä kilpailun pääosastoon keskinäisen yhteistyön yhteydessä.
VIII (e)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
EU:n rakenne- ja investointirahastoista vastaavien neljän pääosaston pääjohtajat tapaavat jo säännöllisesti ennakko -
ehtoon perustuvaa maksujen keskeyttämistä käsittelevässä komiteassa. Nykyinen lähestymistapa on sekä ehkäisevä 
(kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano ennakkoehdon jäädessä täyttymättä) että korjaava (maksujen 
keskeyttäminen tarvittaessa), ja sen tiukkaa ja johdonmukaista soveltamista jatketaan.
Komission vastaus 77
Yhteinen vastaus 34–36 kohtaan
Komissio on seurannut tarkkaan kaikkia valtiontukiin liittyviä ongelmia, joita on havaittu viime vuosina tilintarkas -
tustuomioistuimen ja komission tarkastuksissa tällä alalla, ja se on vaatinut asianomaisilta jäsenvaltioilta ja ohjel -
milta rahoitusoikaisuja tarpeellisiksi katsomissaan tapauksissa (ks. 50 ja 51 kohta).
Komissio huomauttaa kuitenkin, että kuten tilintarkastustuomioistuin esittää taulukossa 2, sen otoksissa havaittujen 
valtiontukiin liittyvien virheiden määrä on viime aikoina vähentynyt. Ne virheet, joilla on taloudellista vaikutusta, 
ovat vähentyneet viidestä tapauksesta vuonna 2013 kolmeen vuonna 2014. Komissio odottaa suuntauksen jatkuvan 
tällaisena myös vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen (asetus (EU) N:o 651/2014) soveltamisen ansiosta.
Yhteinen vastaus 37–44 kohtaan
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen esittämän ja komission omissakin tarkastuksissa havaitun valtion -
tukiin liittyvien virheiden luokittelun (ks. 47 ja 48 kohta). Aiemmista virheistä saatujen kokemusten perusteella 
komissio on selkiyttänyt ja yksinkertaistanut sääntöjä, erityisesti kannustavaa vaikutusta koskevia sääntöjä, vuoden 
2014 yleisessä ryhmäpoikkeusasetuksessa.
53
Komissio huomauttaa, että tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen kattamalla ajanjaksolla komission valtion -
tuen seuranta käsitti suurin piirtein 6–9 prosenttia valtiontukimenojen vuosittaisesta kokonaismäärästä. Merkittä -
vää osuutta ohjelmista on seurattu vähintään kerran ohjelmien toteutusaikana.
55
Yksittäisten jäsenvaltioiden ohjelmista seurataan vain muutamia, joten ongelmallisten tapausten osuus olisi suh -
teutettava seurattujen ohjelmien kokonaismäärään. Esimerkiksi Liettuan ja Luxemburgin kohdalla ongelmallisten 
tapausten osuus, 50 prosenttia, perustuu ainoastaan neljän ohjelman seurantaan (eli kaksi neljästä todettiin ongel -
mallisiksi). ”Ongelmallinen” on kilpailun pääosaston käyttämä termi, jolla kuvataan erilaisia valtiontukisääntöjen 
rikkomisia muodollisista puutteista, kuten kasautumista koskevien sääntöjen epäasianmukaisesta muotoilusta, 
oikeudellisiin kysymyksiin, kuten yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen soveltamisalaan kuuluvassa ohjelmassa näky -
vään yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen mukaisten edellytysten puuttumiseen.
56
Kilpailun pääosaston seuranta on johtanut useisiin korjaaviin toimenpiteisiin, myös sisämarkkinoille soveltumatto -
man tuen vapaaehtoiseen takaisinperintään ja määräykseen perustuvaan takaisinperintään.
Komissio seuraa vapaaehtoisen takaisinperinnän toteutumista asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Kaikista vapaaeh -
toisen takaisinperinnän tapauksista ei pidetä erikseen kirjaa. Joissakin tapauksissa takaisinperintä ei ole asianmu -
kainen toimenpide, sillä laittoman tuen voidaan todeta soveltuvan sisämarkkinoille tai aiemmin sisämarkkinoille 
soveltumattomasta tuesta voi tulla sisämarkkinoille soveltuvaa valtiontukisääntöihin sittemmin tehdyn muutoksen 
vuoksi.
Tällöin komissio antaa suosituksia ja vaatii lopulta tarvittaessa jäsenvaltioita muuttamaan tukiohjelman rakennetta.
Komission vastaus 78
57
Komissio huomauttaa, että sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioi -
den pääosasto ovat tallentaneet tarkastuksissa tekemänsä havainnot tietokantoihin ohjelmakaudella 2007–2013. 
Tietokantoja ei ole tarkoitettu virhelähteiden analysointityökaluiksi, mutta siitä huolimatta komissio on puuttunut 
toistuviin valtiontukeen liittyviin ongelmiin asianmukaisilla ja ehkäisevillä toimenpiteillä, kuten pk-yrityslisällä tai 
kannustavalla vaikutuksella.
Ohjelmakaudella 2014–2020 komission käyttämä sisäisen seurannan väline, jolla komissio seuraa sen omissa tarkas -
tuksissa tehtyjä havaintoja, on parantunut huomattavasti, kun käyttöön on otettu yhteinen tietotekninen työkalu, 
MAPAR (Management of Audit Processes, Activities and Resources), jolla hallinnoidaan ja seurataan tarkastusproses -
sia EAKR:n, koheesiorahaston ja ESR:n osalta.
Kaikkien asiaankuuluvien komission yksiköiden tiedonkulun ja analyysivalmiuksien parantamiseksi työllisyys-, 
sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sopivat kilpailun pääosaston kanssa 
vuoden 2016 puolivälissä toimittavansa kilpailun pääosastolle jatkossa vuosittain valtiontukeen liittyvissä tarkastuk -
sissa tehtyjä havaintoja koskevat olennaiset tiedot.
59
Sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä (IMS) keskitytään jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvas -
taisuutta (myös petoksia) koskeviin tietoihin. Sääntöjenvastaisuuden tyyppi valitaan pudotusvalikon luettelosta 
(koodit), ja käytettyä toimintatapaa kuvataan tekstikentässä, joka täydentää koodikenttien tietoja. Analyysi voidaan 
tehdä sääntöjenvastaisuuden tyypin perusteella. IMS ei ole valtiontuen valvonnan väline, mutta olemassa oleviin 
pudotusvalikkoihin on mahdollista lisätä erityinen valtiontukeen liittyvä luokittelu.
61
Komission huomauttaa, että se toteutti ohjelmakaudella 2007–2013 ehkäiseviä toimenpiteitä, jotka kohdistuivat 
toistuviin valtiontukeen liittyviin ongelmiin, etenkin asiaankuuluvien komission yksiköiden välisen säännöllisen 
tietojenvaihdon pohjalta. Komission pääosastot esimerkiksi jakoivat tarkastuskertomuksia ohjelmakauden 2007–
2013 alusta lähtien. Myös kilpailun pääosastoa kuullaan tarvittaessa valtiontuen tarkastuksiin liittyvissä ongelmissa 
ennen tarkastuksista tehtävien johtopäätösten viimeistelyä.
Ks. myös 60 kohta ja komission vastaus 57 kohtaan.
Komission yksiköt sopivat maaliskuussa 2015 valtiontuen toimintasuunnitelmasta, johon sisältyy tarkastuksissa teh -
tyihin havaintoihin perustuvien kokemusten pohjalta laadittuja erityisiä kohdennettuja toimia (ks. 108–110 kohdassa 
olevat tilintarkastustuomioistuimen huomautukset).
Joulukuussa 2013 hyväksytyssä ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa lainsäädäntökehyksessä on otettu lisäksi 
käyttöön valtiontukea koskeva ennakkoehto, jonka tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden valmiutta noudattaa 
valtiontukisääntöjä ennen ohjelmien täytäntöönpanoa.
62
Komissio huomauttaa, että valtiontukisääntöjä koskevassa käsikirjassa viitataan liikennealaan. Komissio ei väitä, 
ettei valtiontukisääntöjä sovellettaisi kyseisellä alalla, vaan että yleisten  valtiontukisääntöjen sijaan alalla sovelle -
taan erityisiä valtiontukisääntöjä (sisämarkkinoille soveltumista koskevia sääntöjä) SEUT-sopimuksen 93 artiklan 
mukaisesti. Käsikirjaa ei pidä ymmärtää niin, että valtiontuen määrittämisperusteet olisivat sellaisenaan erilaiset 
liikennealalla.
Komission vastaus 79
Yhteinen vastaus 69–71 kohtaan
Komissio huomauttaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa valtiontukitoimenpiteistä ja että suurhanketta 
koskevassa päätöksessä ei ratkaista suurhankkeen valtiontukisääntöjen mukaisuutta.
Ennen Leipzig/Halle-tuomion antamista vallinnut tilanne on erotettava tuomion antamisen jälkeisestä tilanteesta, ja 
myös ohjelmakausi 2007–2013 on erotettava ohjelmakaudesta 2014–2020.
Komissio korostaa, että alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut kilpailun pääosastoa suurhankkeita koske -
viin päätöksiin liittyvissä yksiköiden välisissä muodollisissa kuulemisissa jo ennen vuoden 2012 loppua, joskaan ei 
järjestelmällisesti.
Leipzig-Halle-tuomion antamisen jälkeen alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto sekä kilpailun pääosasto ovat lisän -
neet yhteistyötään suurhankehakemusten arvioinnissa. Komissio painottaa, ettei yhdestäkään suurhankkeesta, jolle 
on myönnetty viime vuosina komission päätöksellä rahoitusta EAKR:sta tai koheesiorahastosta, ole tehty myöhem -
min kielteistä päätöstä valtiontukisääntöjen perusteella. Tämä osoittaa, että käyttöön otetut yhteistyöjärjestelyt 
toimivat käytännössä hyvin.
Kaudella 2014–2020 jäsenvaltion on laadittava suurhankehakemus siten, että se osoittaa valtiontukisääntöjen 
noudattamisen ennen hankehakemuksen toimittamista alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle riippumatta siitä, 
minkä suurhanketta koskevan päätöksentekomenettelyn se valitsee (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 102 
artiklan 1 tai 2 kohta). Jos valtiontukipäätös on tarpeen, sen on joka tapauksessa oltava annettuna ennen suurhank -
keen toimittamista alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle.
Tilintarkastustuomioistuin viittasi yhteistyön lisäämiseen, minkä lisäksi on toteutettu toinenkin ehkäisevä toimen -
pide: jäsenvaltioilla ja riippumattoman laadunarvioinnin asiantuntijoilla on mahdollisuus ottaa yhteyttä kilpailun 
pääosastoon hankkeen valmisteluvaiheessa, jos ne epäröivät, onko asiaankuuluvan suurhankkeen osalta noudatet -
tava valtiontuesta ilmoittamista kilpailun pääosastolle koskevaa menettelyä.
Komissio katsookin, että kaudella 2014–2020 käyttöön otetut nykyiset ehkäisevät toimenpiteet ja yhteistyö kilpailun 
pääosaston kanssa sekä hankkeen valmistelu- että päätöksentekovaiheessa pienentävät asianmukaisesti tilintarkas -
tustuomioistuimen 70 kohdassa mainitsemaa vaaraa.
Yhteinen vastaus 74–79 kohtaan
Asetuksen mukaan tarkastusviranomaisten on ilmoitettava vuotuisissa tarkastuskertomuksissaan tarkastusten pää -
asialliset tulokset, muttei yksityiskohtaisia tietoja toimia koskevissa tarkastuksissa havaittujen virheiden luonteesta. 
Tämä voidaan kuitenkin tehdä vapaaehtoisesti.
Omien tarkastustensa perusteella komissio katsoo lisäksi, että muutamissa tapauksissa tarkastusviranomaiset ovat 
kyllä havainneet valtiontukiin liittyvät virheet, mutta viranomaiset ovat ilmoittaneet ne toisessa ryhmässä (esimer -
kiksi kansallisten tukikelpoisuussääntöjen noudattamatta jättäminen), jolloin vuotuisissa tarkastuskertomuksissa on 
voinut jäädä virheitä ilmoittamatta.
Komission yksiköt tekevät samoin tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä tarkastusviranomaisten kanssa viranomaisten 
tarkastusvalmiuksien lisäämiseksi valtiontukeen liittyvien ongelmien alalla koulutuksen, neuvonnan ja kokemusten -
vaihdon kautta. Komissio on myös jakanut tarkastuksia varten laadittuja erityisiä tarkistuslistoja vuonna 2011 sekä 
päivitettyjä tarkistuslistoja vuonna 2015. Vuotuisten tarkastuskertomusten tarkastamisen yhteydessä komissio tutkii, 
perustuuko tarkastusviranomaisen lausunto pätevällä tavalla järjestelmiä ja toimia koskevien tarkastusten tuloksiin.
Lisäksi komission omissa tarkastuksissa on havaittu, että tarkastusviranomaisten käyttämien valtiontukea koskevien 
tarkistuslistojen laatu on parantunut huomattavasti, kuten tilintarkastustuomioistuin on arvioinut (ks. 79 kohta).
Komission vastaus 80
Yhteinen vastaus 81 ja 82 kohtaan
Komission yksiköt ovat lisänneet viime vuosina jäsenvaltioille antamaansa koulutustukea huomattavasti. Ensinnäkin 
ne ovat järjestäneet huomattavan määrän seminaareja ja työpajoja eri puolilla EU:ta tai osallistuneet seminaarien 
ja työpajojen järjestämiseen (ne ovat antaneet esimerkiksi yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen liittyvää koulutusta 
suurimmalle osalle jäsenvaltioista sekä kaikille tarkastusviranomaisille, ks. 111 kohta). Lisäksi ne antavat tukea myön -
tävien viranomaisten tai tarkastusviranomaisten esittämien tulkintaa koskevien kysymysten perusteella ohjeita 
analyysirunkojen, tarkistuslistojen tai pikavastausten muodossa.
Vastikään annetussa komission tiedonannossa valtiontuen käsitteestä annetaan niin ikään ohjeita siitä, milloin julki -
set menot kuuluvat EU:n valtiontukien valvontaan ja milloin ne jäävät sen ulkopuolelle. Ohjeilla pyritään auttamaan 
viranomaisia ja yrityksiä määrittämään, milloin julkisia tukitoimenpiteitä voidaan myöntää ilman, että niitä tarvitsee 
hyväksyttää EU:n valtiontukisääntöjen mukaisesti.
Komission yksiköt panevat merkille tilintarkastustuomioistuimen tekemän kyselyn tuloksen ja sen, että kaikkien 
vaihtoehtojen joukossa parhaimpina pidettiin tapaustutkimuksia sisältävää käytännön ohjekirjaa ja ylimääräisiä 
koulutustoimenpiteitä. Valtiontuen alalla tapaukseen liittyvät erityiset olosuhteet voivat vaikuttaa merkittävästi 
tuen arviointiin. Kilpailun pääosaston mukaan komission valtiontukipäätökset ovat parhaita esimerkkejä jäsenvalti -
oille hyödyllisistä ohjeista.
Komissio tukee tarkastusviranomaisia myös jatkossa ja rohkaisee niitä lisäämään yhteydenpitoa jäsenvaltioissa sijait -
seviin valtiontukivirastoihin.
Yhteinen vastaus 92–94 kohtaan
Vuoden 2014 yhteisen ryhmäpoikkeusasetuksen tarkistamisen päätarkoituksena oli selkiyttää ja yksinkertaistaa 
valtiontukisääntöjä sekä vähentää jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. Erityisesti yleisen ryhmäpoikkeusasetuk -
sen soveltamisalan laajentaminen on vähentänyt merkittävästi komissiolle ilmoitettavien valtiontukitoimenpiteiden 
määrää. Tämän pitäisi helpottaa myös ERI-rahastoista rahoitettujen toimien toteuttamista.
93
Yleinen ryhmäpoikkeusasetus koskee ilmoittamisen tarvetta. Sen soveltamisala ulottuu toimenpiteisiin, joita ilmoit -
tamisvelvollisuus koski ennen vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen voimaantuloa. Kyseiset toimenpiteet 
on voitu todeta sisämarkkinoille soveltuviksi komission tekemän arvioinnin perusteella myös ennen vuoden 2014 
yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen voimaantuloa.
96
Komission mukaan Deggendorf-periaatetta voidaan soveltaa ainoastaan yksittäisen jäsenvaltion tasolla. Komissio 
aikoo selkiyttää tätä kohtaa parhaillaan käynnissä olevan, vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen tarkistami -
sen yhteydessä.
Jos jäsenvaltio epäilee, että jollekin yritykselle annettu perintämääräys on maksamatta, tai jos jäsenvaltiolla on vai -
keuksia saada asiaa selville, se voi ottaa yhteyttä kilpailun pääosastoon keskinäisen yhteistyön yhteydessä.
Yhteinen vastaus 102–104 kohtaan
Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet toimintasuunnitelmia, jotka on toteutettava ja vietävä päätökseen vuoden 2016 
loppuun mennessä. Komission yksiköt (alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja kilpailun pääosasto) seuraavat asiaa 
hyvin tarkkaan, ja komissio voi lopulta keskeyttää maksut, jos toimintasuunnitelma jää toteuttamatta.
Komission vastaus 81
105
Komissio huomauttaa, että ennakkoehdot koskevat EU:n rakenne- ja investointirahastojen täytäntöönpanoa, kun 
taas kilpailun pääosaston seuraamiin ohjelmiin ei sisälly välttämättä ERI-rahastoista myönnettyä rahoitusta.
Kuten tilintarkastustuomioistuin toi esille, myös yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa säädetään, että 
valtiontukea koskevan ennakkoehdon arvioinnin tulee perustua kolmeen kriteeriin, jotka on määritetty yhteisistä 
säännöksistä annetun asetuksen liitteessä XI. Valtiontukisääntöjen noudattaminen kaudella 2007–2013 ei ole varsi -
nainen täyttymiskriteeri.
Komissio jatkaa kuitenkin kaikkien valtiontukisääntöjen noudattamiseen liittyvien kysymysten seuraamista kaikkien 
jäsenvaltioiden kohdalla ja toteuttaa asianmukaisia toimia tarvittaessa.
106
Suurhankkeiden hyväksymisessä noudatettava menettely kaudella 2014–2020 on parantunut aiempaan kauteen 
verrattuna (ks. yhteinen vastaus 69–71 kohtaan).
Komission yksiköt ovat sitoutuneet toteuttamaan lisätoimia ERI-rahastoista osarahoitettujen suurhankkeiden käsit -
telyn yksinkertaistamiseksi, kun suurhanke toimitetaan uutta riippumattoman laadunarvioinnin menettelyä (yhtei -
sistä säännöksistä annetun asetuksen 102 artiklan 1 kohta) noudattaen.
Kilpailun pääosasto on ottanut tässä yhteydessä käyttöön sisäisiä menettelyjä sen varmistamiseksi, että riippu -
mattoman laadunarvioinnin menettelyä noudattaen ehdotettavia suurhankkeita koskevat kuulemiset hoidetaan 
toimivalla tavalla ja tehokkaasti.
Riippumattomasta laadunarvioinnista laadittaviin kertomuksiin tulisi sisältyä kattava analyysi toimenpiteen 
tukiluonteesta ja/tai sen sisämarkkinoille soveltuvuudesta poikkeuksen tai olemassa olevan ohjelman nojalla. 
Lisäksi riippumattoman laadunarvioinnin asiantuntijat voivat ottaa komission delegoidun asetuksen (EU) 
N:o 480/2014 23 artiklan mukaisesti yhteyttä kilpailun pääosastoon selvittääkseen suurhankkeessa esille nousseet 
valtiontukikysymykset.
Myös tässä uudessa riippumattoman laadunarvioinnin menettelyssä kilpailun pääosastolle ilmoitetut valtiontukiky -
symykset on siis selvitettävä ennen, kuin suurhankkeita koskevat asiakirjat voidaan toimittaa komissiolle.
107
Komissio korostaa, että jäsenvaltioiden on osoitettava tarkastaneensa valtiontukisääntöjen noudattamisen perus -
teellisesti suurhanke-ehdotuksen toimittaessaan riippumatta siitä, minkä asiaan liittyvän päätöksentekomenettelyn 
jäsenvaltio valitsee (yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 102 artiklan 1 tai 2 kohta). Suurhanke-ehdotuksia ei 
voi toimittaa komissiolle ilman tällaista valtiontukisääntöjen noudattamista koskevaa yksityiskohtaista arviointia.
Ainoastaan niistä hankkeista, joiden riippumatonta laadunarviointia koskeva kertomus on myönteinen, voidaan 
ilmoittaa komissiolle yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 102 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tämä merkitsee 
siis sitä, että jäsenvaltion on pitänyt täyttää kaikki vaatimukset, myös valtiontukeen liittyvät vaatimukset.
Komission yksiköiden mielestä kyseisellä menettelyllä voi olla useita myönteisiä vaikutuksia, sillä siihen sisältyy 
hakemuksen toimittavan jäsenvaltion suorittama yksityiskohtaisempi valtiontukea koskeva arviointi sekä riippumat -
tomasta laadunarvioinnista vastaavan asiantuntijaryhmän tekemä perusteellisempi valtiontukikysymyksiä koskeva 
tarkastus. Lisäksi kilpailun pääosasto on ottanut käyttöön järjestelyjä, joiden avulla riippumattomasta laadunarvi -
oinnista vastaavat asiantuntijaryhmät voivat kuulla sitä suurhanketta koskevan arvioinnin aikana esille nousevista 
valtiontukikysymyksistä.
Komission vastaus 82
Jos mentäisiin pidemmälle niin, että valtiontuen sääntöjenmukaisuudesta pyrittäisiin saamaan oikeusvarmuus vaa -
timalla kaikista suurhankkeista järjestelmällisesti (lainsäädännön vaatimuksista riippumatta) muodollinen ilmoitus, 
jonka perusteella komissio sitten tekisi valtiontukipäätöksen, toimittaisiin ristiriitaisesti verrattuna valtiontuen nyky -
aikaistamishankkeeseen sekä yleiseen tavoitteeseen yksinkertaistaa ja vähentää kaikkien sidosryhmien hallinnollista 
rasitusta. Tästä aiheutuisi myös ylimääräinen riski EAKR:sta ja koheesiorahastosta rahoitettujen suurhankkeiden 
ajallaan tapahtuvalle täytäntöönpanolle.
114
Komissio tukee jäsenvaltioiden valmiutta tulkita valtiontukisääntöjä oikein ja panna ne asianmukaisesti täytäntöön, 
sillä jäsenvaltiot ovat ensisijaisesti vastuussa sääntöjen noudattamisen varmistavien asianmukaisten toimenpiteiden 
toteuttamisesta.
Puutteiden korjaamiseksi komission yksiköt (alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastossa ja kilpailun pääosastossa) 
toteuttavat parhaillaan yhteistä toimintasuunnitelmaa ”Strengthening Administrative Capacity for the Manage -
ment of the Funds of Member States in the Field of State Aid”, jolla pyritään vahvistamaan rahastojen hallinnointiin 
liittyviä jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia valtiontuen alalla. Koulutusta on tarjottu usealle jäsenvaltiolle, ja 
kohdeyleisönä ovat olleet kaikki asiaankuuluvat elimet, jotka osallistuvat ERI-rahastojen hallinnointiin ja täytäntöön -
panoon, eli hallintoviranomaiset, välittävät elimet sekä pääasialliset tuensaajat.
Lisäksi yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa säädetään ohjelmakaudeksi 2014–2020 valtiontukea koske -
vasta ennakkoehdosta, jonka tarkoituksena on varmistaa EU:n valtiontukisääntöjen tehokasta soveltamista koske -
vien ennakkoedellytysten täyttyminen. Niille jäsenvaltioille, jotka eivät täytä kyseistä ennakkoehtoa, on laadittu 
toimintasuunnitelmat, jotka on toteutettava ja vietävä päätökseen vuoden 2016 loppuun mennessä. Komission 
yksiköt seuraavat asiaa hyvin tarkkaan, ja komissio voi lopulta keskeyttää maksut, jos toimintasuunnitelma jää 
toteuttamatta.
114 a)
Komissio tekee tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä tarkastusviranomaisten kanssa valtiontukien tarkastamiseen liittyvien 
valmiuksien parantamiseksi. Kohdennetun koulutuksen, toimien ja ohjeiden lisäksi komissio on antanut tarkastusvi -
ranomaisille valmiita valtiontukea koskevia tarkistuslistoja vuonna 2011 ja päivitettyjä tarkistuslistoja marraskuussa 
2015. Komission omissa tarkastuksissa on havaittu hiljattain, että tarkastusviranomaisten käyttämien valtiontukea 
koskevien tarkistuslistojen laatu on parantunut huomattavasti, kuten tilintarkastustuomioistuin on arvioinut.
Komission yksiköt ovat tarkastaneet vuotuiset tarkastuskertomukset tutkimalla muun muassa järjestelmiä ja toimia 
koskevissa tarkastuksissa käytetyt menetelmät (myös tarkistuslistat) ja tekemällä uudelleen jäsenvaltioiden tarkas -
tusviranomaisten jo suorittamia tarkastuksia. Komission yksiköt ovat havainneet tällaisissa tarkastuksissa puutteita 
ja pyytäneet tarkastusviranomaisia parantamaan valtiontukeen liittyviä tarkastuksiaan.
114 b)
Komissio huomauttaa, että sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosasto tallensivat tarkastuksissa tehtyjä havaintoja tietokantoihin ohjelmakaudella 2007–2013. Tietokantoja ei 
ole tarkoitettu virhelähteiden analysointityökaluiksi, mutta siitä huolimatta komissio on puuttunut yleisesti tiedossa 
oleviin toistuviin valtiontukeen liittyviin ongelmiin asianmukaisilla ja ehkäisevillä toimenpiteillä. Kilpailun pääosasto 
jakoi maaliskuussa 2016 valtiontukiohjelmien jälkikäteisseurantaan liittyviä kokemuksiaan alue- ja kaupunkipolitii -
kan pääosaston sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosaston kanssa. Kilpailun pääosasto esitteli alue- 
ja kaupunkipolitiikan pääosastolle sekä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolle erityisesti vuoden 
2015 seurantajakson tulokset. Lisäksi komissio pyrkii parantamaan pääosastojen välistä tietojenvaihtoa valtiontu -
keen liittyvistä virheistä tarpeen mukaan.
Toteutettujen ehkäisevien toimenpiteiden osalta on mainittava, että ohjelmakautta 2014–2020 koskevassa lainsää -
däntökehyksessä on otettu käyttöön valtiontukea koskevia ennakkoehtoja.
Komission vastaus 83
Lisäksi alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja kilpailun pääosasto ovat toteuttaneet kattavaa toimintasuunnitel -
maa maaliskuusta 2015 lähtien rakennerahastojen hallinnointiin liittyvien hallinnollisten valmiuksien vahvistami -
seksi valtiontuen alalla.
Ks. myös komission vastaukset 57 ja 61 kohtaan.
114 c)
Komissio painottaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa valtiontukitoimenpiteistä ennakkoon ja että suur -
hanketta koskevassa päätöksessä ei ratkaista suurhankkeen valtiontukisääntöjen mukaisuutta.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut kilpailun pääosastoa suurhankkeita koskeviin päätöksiin liittyvissä 
yksiköiden välisissä muodollisissa kuulemisissa jo ennen vuoden 2012 loppua, joskaan ei järjestelmällisesti.
Asianmukainen valvontajärjestelmä on otettu käyttöön suurhankkeisiin liittyvien tietovaatimusten ja molempien 
suurhankkeita koskevien päätöksentekomenettelyiden (yhteisestä säännöstöstä annetun asetuksen 102 artiklan 
1 ja 2 kohta) osalta ehkäisevänä toimenpiteenä sen välttämiseksi, ettei suurhankkeista tehtäisi sääntöjenvastaisia 
valtiontukipäätöksiä vuosina 2014–2020.
Ks. myös komission vastaus 69 kohtaan.
114 d)
Valtiontuen nykyaikaistamisen yhteydessä on lisätty jäsenvaltioiden vastuuta tuen myöntämisessä, joten kilpailun 
pääosasto on vahvistanut valtiontukitoimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevaa otoksiin perustuvaa seurantaa. 
Kilpailun pääosaston seuranta kohdistuu tukitoimenpiteiden täytäntöönpanon virheisiin ja sääntöjenvastaisuuksiin, 
mutta sen avulla selvitetään myös, miten jäsenvaltiot todella toteuttavat tukitoimenpiteitä käytännössä. Näin kilpai -
lun pääosasto pystyy erittelemään hyviä ja huonoja käytäntöjä.
Kilpailun pääosasto jakaa jäsenvaltioiden kanssa seurannasta saatuja kokemuksia (esimerkiksi jäsenvaltioiden työ -
ryhmissä ja maakohtaisten koordinaattorien verkostossa).
Kilpailun pääosasto on myös laatinut yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen (komission asetus (EU) N:o 651/2014, 
annettu 17. kesäkuuta 2014) perustuvia tarkistuslistoja ja jakanut niitä jäsenvaltioille, jotta jäsenvaltioiden olisi 
helpompi tarkastaa etukäteen, että kaikki asiassa sovellettavat sisämarkkinoille soveltumista koskevat edelly -
tykset täyttyvät. Yleiseen ryhmäpoikkeusasetukseen perustuvat tarkistuslistat on jaettu myös alue- ja kaupunki -
politiikan pääosastolle; työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolle ja koheesiopolitiikasta vastaaville 
tarkastusviranomaisille.
Lisäksi kilpailun pääosasto tarjoaa erityisen verkkofoorumin (eState aid WIKI), jossa se vastaa jäsenvaltioiden tulkin -
taa koskeviin kysymyksiin ja julkaisee myös kysymyksistä ja vastauksista koottuja FAQ-asiakirjoja.
Valtiontukea koskevien ennakkoehtojen arvioinnin tulee perustua yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa 
säädetyn mukaisesti kolmeen yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen liitteessä XI määritettyyn kriteeriin. Val -
tiontukisääntöjen noudattaminen ohjelmakaudella 2007–2013 ei ole varsinainen täyttymiskriteeri.
Komissio jatkaa kuitenkin valtiontukisääntöjen noudattamiseen liittyvien kysymysten seuraamista kaikkien jäsenval -
tioiden kohdalla ja toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä tarvittaessa.
117
Kilpailun pääosasto käyttää käytettävissään olevia korjaavia toimenpiteitä mielestään asianmukaisesti, kun seuran -
nassa havaitaan valtiontukisääntöjen noudattamatta jättäminen.
Komission vastaus 84
Komissio voi käyttää vapaaehtoista tai määräykseen perustuvaa takaisinperintää korjaavina toimenpiteitä vain, jos 
myönnetty tuki ei sovellu sisämarkkinoille.
Muun tyyppisiin virheisiin soveltuvat paremmin ohjelman rakenteeseen tai valvontamekanismeihin tehtävät 
muutokset. Joidenkin virheiden kohdalla korjaavia toimenpiteitä voi olla vaikeaa toteuttaa (esimerkiksi tuki ei ole 
soveltunut sisämarkkinoille silloin, kun se on myönnetty, mutta sen voidaan todeta soveltuvan sisämarkkinoille 
sittemmin tarkistettujen sääntöjen perusteella). Jäsenvaltiolle annetaan joka tapauksessa suosituksia, ja ohjelman 
uudelleen seurantaa harkitaan tarvittaessa jonkin ajan päästä suositusten täytäntöönpanon tarkistamiseksi.
Komissio seuraa vapaaehtoisen takaisinperinnän toteutumista asianomaisen jäsenvaltion kanssa. Kaikista vapaa -
ehtoisen takaisinperinnän tapauksista ei pidetä erikseen kirjaa. Komission mielestä jäsenvaltioiden vapaaehtoi -
sesti toteuttama sisämarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperiminen on kuitenkin hyödyllinen keino saada 
perusteeton kilpailuetu poistettua markkinoilta nopeasti ja tehokkaasti. Se myös kannustaa jäsenvaltioita olemaan 
myöntämättä laitonta tukea.
Suositus 1
Komissio hyväksyy suosituksen ja katsoo panevansa sen jo täytäntöön.
Komissio käyttää käytettävissä olevia korjaavia toimenpiteitä, kun seurannassa havaitaan valtiontukisääntöjen nou -
dattamatta jättämisiä.
Tässä yhteydessä on erotettava toisistaan laittomuus ja sisämarkkinoille soveltumattomuus. Tukitoimenpide on 
laiton, jos se on myönnetty ilman komissiolle annettua etukäteisilmoitusta eikä se kuulu yleisen ryhmäpoikkeusase -
tuksen soveltamisalaan. Komissio voi kuitenkin määrätä tällaisen toimenpiteen takaisinperittäväksi vain, jos toi -
menpide ei sovellu sisämarkkinoille (eli sitä ei voida todeta sisämarkkinoille soveltuvaksi minkään suuntaviivojen tai 
suoraan perussopimuksen perusteella).
Jos kilpailun pääosaston seurannassa havaitaan laiton tukitoimenpide, kilpailun pääosasto tutkii ensin, voidaanko 
tällaisen toimenpiteen todeta soveltuvan sisämarkkinoille.
Tuen takaisinperintää voidaan käyttää korjaavana toimenpiteenä vain, jos havaittu virhe johtaa sisämarkkinoille 
soveltumattoman tuen myöntämiseen.
Muun tyyppisiin virheisiin soveltuvat paremmin ohjelman rakenteeseen tai valvontamekanismeihin tehtävät 
muutokset. Joidenkin virheiden kohdalla korjaavia toimenpiteitä voi olla vaikeaa toteuttaa (esimerkiksi tuki ei ole 
soveltunut sisämarkkinoille silloin, kun se on myönnetty, mutta sen voidaan todeta soveltuvan sisämarkkinoille 
sittemmin tarkistettujen sääntöjen perusteella).
118
Komissio huomauttaa, että sekä alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto että työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden 
pääosasto ovat tallentaneet tarkastuksissa tekemänsä havainnot tietokantoihin ohjelmakaudella 2007–2013. Tieto -
kantoja ei ole tarkoitettu virhelähteiden analysointityökaluiksi, mutta siitä huolimatta komissio on määrittänyt tällä 
alalla toistuvia virhetyyppejä ja toteuttanut konkreettisia kohdennettuja toimia valtiontukeen liittyvien virheiden 
ehkäisemiseksi.
Ks. myös komission vastaukset 57 ja 61 kohtaan.
Komission vastaus 85
119
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto pystyvät jatkossa esit -
tämään tarkemman yleiskatsauksen erityyppisistä sääntöjenvastaisuuksista tietoteknisen MAPAR-työkalun avulla. 
MAPAR kattaa ohjelmakauden 2014–2020 EAKR:n/koheesiorahaston ja ESR:n osalta. Yksi MAPAR-työkalun tarkoituk -
sista on rekisteröidä ja luokitella havaittuja virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia. Näin siitä muodostuu tarkastuksissa 
tehtyjen yksityiskohtaisten havaintojen tietokanta. Tarkastusviranomaisten kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhe -
lun yhteydessä komission yksiköt myös jatkavat yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa valtiontukeen liittyvien virhei -
den yhteisen luokittelun laatimiseksi MAPAR-tietokannan perusteella. Kyseinen luokittelu tulee myös näkymään 
MAPAR-tietokannassa.
Tällainen MAPAR-tietokannassa käyttöön otettu virheiden luokittelua koskeva erityinen raportointi antaa lisäksi 
alue- ja kaupunkipolitiikan pääosastolle ja työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosastolle mahdollisuuden 
toimittaa vuosittain valtiontukea koskevissa tarkastuksissa tekemiinsä havaintoihin liittyvät olennaiset tiedot.
Ks. myös komission vastaukset 57 ja 61 kohtaan.
120
Sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä (IMS) keskitytään jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvas -
taisuutta (myös petoksia) koskeviin tietoihin. Sääntöjenvastaisuuden tyyppi valitaan pudotusvalikon luettelosta 
(koodit), ja käytettyä toimintatapaa kuvataan tekstikentässä, joka täydentää koodikenttien tietoja. Analyysi voidaan 
tehdä sääntöjenvastaisuuden tyypin perusteella. IMS ei ole valtiontuen valvonnan väline, mutta olemassa oleviin 
pudotusvalikkoihin on mahdollista lisätä erityinen valtiontukeen liittyvä luokittelu.
Suositus 2 a)
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee jo sen täytäntöön MAPAR-työkalunsa avulla.
MAPAR on kattava tietokanta kaikista havaituista sääntöjenvastaisuuksista, myös valtiontukiin liittyvistä virheistä. 
Tällä hetkellä MAPAR-tietokannassa on määritelty seitsemän erityyppistä valtiontukeen liittyvää sääntöjenvastai -
suutta niistä raportointia varten.
MAPAR-tietokannassa pystytään lisäksi jäsentämään paremmin tarkastuksissa tehtyjä havaintoja koskevat tiedot. 
Siihen on helppo lisätä uusia havaintojen ryhmiä ja alaryhmiä, myös valtiontukeen liittyviä, sekä muokata niitä tar -
kastuksissa ilmenneiden tarpeiden tai muiden havaintojen mukaisesti.
MAPAR-työkalu on suunniteltu siten, että asiaankuuluvat komission yksiköt voivat toteuttaa jatkotoimia, myös tehdä 
rahoitusoikaisuja, kaikkien havaittujen sääntöjenvastaisuuksien suhteen.
Komissio viittaa myös 57 kohtaan antamaansa vastaukseen.
Suositus 2 b)
Komissio hyväksyy tilintarkastustuomioistuimen suosituksen ja muuttaa virheiden luokittelua niin, että analyysin 
tekeminen onnistuu.
Komission vastaus 86
Suositus 2 c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee jo sen täytäntöön.
MAPAR-työkalun kohdalla työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pää -
osasto ilmoittavat valtiontukea koskevat asiaankuuluvat tiedot kilpailun pääosastolle tähän tarkoitukseen sovitetun 
raportointimallin avulla (komission tarkastuksissa vahvistettujen valtiontukeen liittyvien havaintojen luokittelut).
Komission yksiköiden välisen tietojenvaihdon alalla alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto; työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosasto ja kilpailun pääosasto lisäävät tietojen jakamiseen käytettyjä viestintäkanavia. Työlli -
syys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto ja alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto jakavat tuloksia keskenään ja 
kuulevat kilpailun pääosastoa tarpeen mukaan valtiontukea koskeviin tarkastuksiin liittyvissä kysymyksissä.
Kilpailun pääosastolle annetaan sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmään (IMS) sisältyvien tietojen käyttö -
oikeus tiedonsaantitarpeen perusteella.
Yhteinen vastaus 121 ja 122 kohtaan
Komissio painottaa, että jäsenvaltioilla on velvollisuus ilmoittaa valtiontukitoimenpiteistä ennakkoon ja että suur -
hanketta koskevassa päätöksessä ei ratkaista suurhankkeen valtiontukisääntöjen mukaisuutta.
Alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto on kuullut kilpailun pääosastoa suurhankkeita koskeviin päätöksiin liittyvissä 
yksiköiden välisissä muodollisissa kuulemisissa jo ennen vuoden 2012 loppua, joskaan ei järjestelmällisesti.
Komissio on ottanut käyttöön ehkäiseviä toimenpiteitä ja lisännyt yksiköidensä välistä yhteistyötä sen varmistami -
seksi, että jäsenvaltiot esittävät ohjelmakaudella 2014–2020 komission päätöksellä ratkaistavaksi ainoastaan uuden 
valtiotukilainsäädännön mukaisia suurhankkeita.
Jos mentäisiin pidemmälle niin, että kaikista suurhankkeista pyrittäisiin saamaan oikeusvarmuus vaatimalla muo -
dollinen valtiontuki-ilmoitus, toimittaisiin ristiriitaisesti verrattuna valtiontuen nykyaikaistamishankkeeseen sekä 
yleiseen tavoitteeseen yksinkertaistaa ja vähentää kaikkien sidosryhmien hallinnollista rasitusta. Tästä aiheu -
tuisi myös ylimääräinen riski EAKR:sta tai koheesiorahastosta rahoitettujen suurhankkeiden ajallaan tapahtuvalle 
täytäntöönpanolle.
Ks. myös komission vastaukset 69 ja 107 kohtaan sekä 114 kohdan c alakohtaan.
Suositus 3
Komissio hyväksyy suosituksen ja on jo pannut sen täytäntöön, sillä jäsenvaltiot voivat toimittaa suurhanke-ehdo -
tuksen komissiolle vasta, kun kaikki valtiontuen sääntöjenmukaisuuteen liittyvät kysymykset on selvitetty. Tarvit -
taessa tämä on voitu tehdä myös valtiontuki-ilmoituksella.
Komissio on myös lisännyt yksiköidensä välistä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot esittävät ohjel -
makaudella 2014–2020 komission päätöksellä ratkaistavaksi ainoastaan sellaisia suurhankkeita, joiden vastikään 
uudistetun valtiontukilainsäädännön mukaisuuden ne ovat arvioineet perusteellisesti.
123
Kautta 2007–2013 koskevan lainsäädäntökehyksen perusteella tarkastusviranomaisten on ilmoitettava vuotuisissa 
tarkastuskertomuksissaan tarkastusten pääasialliset tulokset, muttei yksityiskohtaisia tietoja toimia koskevissa tar -
kastuksissa havaittujen virheiden luonteesta. Tämä voidaan kuitenkin tehdä vapaaehtoisesti. Tarkastusviranomais -
ten toimittamien tietojen perusteella voi siis muodostua heikompi kuva tarkastusviranomaisten valmiudesta havaita 
valtiontuki.
Komission vastaus 87
Komission yksiköt tekevät tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä tarkastusviranomaisten kanssa viranomaisten tarkastus -
valmiuksien lisäämiseksi valtiontukeen liittyvien ongelmien alalla koulutuksen, neuvonnan ja kokemustenvaihdon 
kautta. Komissio on myös jakanut tarkastuksia varten laadittuja erityisiä tarkistuslistoja vuonna 2011 sekä päivitet -
tyjä tarkistuslistoja vuonna 2015.
Lisäksi komission omissa tarkastuksissa on havaittu, että tarkastusviranomaisten käyttämien valtiontukea koskevien 
tarkistuslistojen laatu on parantunut huomattavasti, kuten tilintarkastustuomioistuin on arvioinut (ks. 79 kohta).
124
Komission yksiköt ovat jo jakaneet jäsenvaltioiden tarkastus- ja koordinointielimille yhteiseen ryhmäpoikkeus -
asetukseen perustuvat tarkistuslistat, joiden avulla kyseiset elimet voivat tarkistaa sisämarkkinoille soveltumista 
koskevien kaikkien edellytysten täyttymisen etukäteen tai tehostaa alalla tehtäviä tarkastuksia. Myös havaittujen 
ongelmien luokittelut, hyvät ja huonot käytännöt ja seurannasta saadut kokemukset jaetaan jäsenvaltioiden kanssa 
eri tavoin (esimerkiksi työryhmät, maakohtainen koordinointiverkosto ja tarkastuksiin liittyvät kahden- tai monen -
väliset koordinointikokoukset). Valtiontukisääntöjen tulkintaa tuetaan muun muassa tulkintakysymysten tietojärjes -
telmällä (eState aid WIKI) ja analyysirungoilla.
Komission mukaan Deggendorf-periaatetta voidaan soveltaa ainoastaan yksittäisen jäsenvaltion tasolla. Komissio 
aikoo selkiyttää tätä kohtaa parhaillaan käynnissä olevan, vuoden 2014 yleisen ryhmäpoikkeusasetuksen tarkistami -
sen yhteydessä.
Jos jäsenvaltio epäilee, että jollekin yritykselle annettu perintämääräys on maksamatta, tai jos jäsenvaltiolla on vai -
keuksia saada asiaa selville, se voi ottaa yhteyttä kilpailun pääosastoon keskinäisen yhteistyön yhteydessä.
Suositus 4 a)
Komissio hyväksyy suosituksen ja on jo pannut sen täytäntöön.
Komissio tarkastaa valtiontukeen liittyvän tarkastusviranomaisten työn laadun erilaisilla tarkastusmenettelyillä: Tar -
kastusviranomaisten suorittamaa työtä koskevissa komission riskiperusteisissa tarkastuksissa tutkitaan menetelmät 
(myös tarkistuslistat), joita tarkastusviranomaiset ovat käyttäneet järjestelmiä ja toimia koskevissa tarkastuksissa. 
Tarkastusviranomaisten jo toteuttamien tarkastusten uudelleen suorittamisen yhteydessä tarkistetaan ilmoitettu -
jen tulosten paikkansapitävyys. Tarkastusviranomaisten komissiolle toimittamien vuotuisten tarkastuskertomusten 
tarkastuksen yhteydessä vahvistetaan puolestaan joka vuosi, perustuuko tarkastusviranomaisen lausunto pätevällä 
tavalla järjestelmiä ja toimia koskevien tarkastusten tuloksiin.
Joissakin tapauksissa komissio on jo suositellut asianomaisille tarkastusviranomaisille tarkistuslistojen täydentä -
mistä, jotta ne kattaisivat valtiontukeen liittyvän tarkastuksen paremmin. Komissio varmistaa jatkossakin, että 
tarkastusviranomaiset käyttävät asianmukaisia tarkistuslistoja.
Suositus 4 b)
Komissio ei hyväksy suositusta, sillä se on vastoin jäsenvaltioille vuonna 2012 annetuilla komission ohjeilla tavoi -
teltua tarkoitusta olla tutkimatta järjestelmällisesti uudelleen niitä hankkeita, joista on tehty päätös ennen kyseistä 
päivää – jolloin jäsenvaltioille jää mahdollisuus ilmoittaa tai olla ilmoittamatta niistä – sekä lisätä vakautta jäsenval -
tioiden ja tuensaajien kannalta tällaisten hankkeiden kohtelun suhteen.
Komission vastaus 88
Suositus 4 c)
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee jo sen täytäntöön.
Valtiontuen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä komissio hyödyntää jo valtiontukipäätöksiään 
tapaustutkimuksina: esimerkiksi yli puolet aihekohtaisten seminaarien ohjelmista (tähän mennessä on pidetty tut -
kimusta, kehitystä ja innovointia sekä energiaa koskevat seminaarit) perustuu konkreettisiin tapauksiin (todellisiin 
valtiontukipäätöksiin).
Komission yksiköt antavat tukea myöntävien viranomaisten esittämien tulkintaa koskevien kysymysten perusteella 
myös ohjeita analyysirunkojen, tarkistuslistojen tai pikavastausten muodossa. Kysymysten ja vastausten perusteella 
julkaistaan FAQ-asiakirjoja.
Komissio jatkaa kaikille asiaankuuluville viranomaisille, myös ERI-rahastojen ohjelmaviranomaisille, tarkoitetun ohje -
materiaalin päivittämistä tilanteen niin vaatiessa.
Vastikään annetussa komission tiedonannossa valtiontuen käsitteestä annetaan ohjeita siitä, milloin julkiset menot 
kuuluvat EU:n valtiontukien valvontaan ja milloin ne jäävät sen ulkopuolelle.
Suositus 4 d)
Komissio ei hyväksy suositusta, sillä vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa annetaan jäsenvaltioiden 
valita, perustavatko ne keskusrekisterin vähämerkityksisen tuen seurantaa varten vai käyttävätkö ne muita keinoja 
(esimerkiksi tuensaajien ilmoitukset).
Vaikka vähämerkityksisen tuen keskusrekisteriä pidetään parempana ratkaisuna, vähämerkityksistä tukea koske -
van asetuksen 6 artiklassa ei velvoiteta jäsenvaltioita perustamaan tällaista rekisteriä, vaan kasautumista koskeva 
sääntö voidaan panna täytäntöön muulla tavoin (esimerkiksi tuensaajien ilmoitusten pohjalta). Valinnan jättäminen 
jäsenvaltioille on sen yleisen periaatteen mukaista, että jäsenvaltiot voivat päättää itselleen sopivimmasta hallinnol -
lisesta järjestelystä. Komissio pani merkille myös monien jäsenvaltioiden kielteisen reaktion ajatukseen pakollisesta 
vähämerkityksistä tukea koskevasta rekisteristä vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen tarkistamiseen liitty -
vässä ensimmäisessä kuulemisessa.   
(http://ec.europa.eu/competition/consultations/2013_de_minimis/index_en.html ).
Suositus 4 e)
Komissio ei hyväksy suositusta, koska sen mukaan Deggendorf-periaatetta voidaan soveltaa ainoastaan yksittäisen 
jäsenvaltion tasolla. Komissio aikoo selkiyttää tätä kohtaa parhaillaan käynnissä olevan, vuoden 2014 yleisen ryhmä -
poikkeusasetuksen tarkistamisen yhteydessä.
Jos jäsenvaltio epäilee, että jollekin yritykselle annettu perintämääräys on maksamatta, tai jos jäsenvaltiolla on vai -
keuksia saada asiaa selville, se voi ottaa yhteyttä kilpailun pääosastoon keskinäisen yhteistyön yhteydessä.
129
Valtiontukea koskevien ennakkoehtojen arvioinnin tulee perustua yhteisistä säännöksistä annetussa asetuksessa 
säädetyn mukaisesti kolmeen yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen liitteessä XI määritettyyn kriteeriin. Val -
tiontukisääntöjen noudattaminen ohjelmakaudella 2007–2013 ei ole varsinainen täyttymiskriteeri.
Komissio jatkaa kuitenkin kaikkien valtiontukisääntöjen noudattamiseen liittyvien kysymysten seuraamista kaikkien 
jäsenvaltioiden kohdalla ja toteuttaa asianmukaisia toimia tarvittaessa.
Komission vastaus 89
Suositus 5 a)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen.
EU:n rakenne- ja investointirahastoista vastaavien neljän pääosaston pääjohtajat tapaavat jo säännöllisesti ennakko -
ehtoon perustuvaa maksujen keskeyttämistä käsittelevässä komiteassa. Nykyinen lähestymistapa on sekä ehkäisevä 
(kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano ennakkoehdon jäädessä täyttymättä) että korjaava (maksujen 
keskeyttäminen tarvittaessa), ja sen tiukkaa ja johdonmukaista soveltamista jatketaan.
Suositus 5 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio suostuu seuraamaan jäsenvaltioiden valmiutta noudattaa valtiontukisääntöjä tietokantoihinsa sisältyvien 
tietojen ja erityisesti tarkastuksissa tehtyjen havaintojen perusteella.
Komissio hyödyntää seurannan tuloksia saadakseen kohdennettua seurantaa sekä asianomaisille jäsenvaltioiden 
ohjelmaviranomaisille tarjoamaansa koulutustoimintaa paremmin.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 12.11.2014
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 16.6.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 7.9. 2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä 27.9. 2016
Tilintarkastustuomioistuin on viime vuosina havainnut, 
että valtiontukisääntöjen noudattamatta jättäminen on 
huomattavan yleistä koheesiopolitiikan alalla. 
Tilintarkastustuomioistuin ja komissio havaitsivat 
valtiontukisääntöjen rikkomisia paljon enemmän kuin 
jäsenvaltiot. Tämä osoittaa, että tietoisuutta on lisättävä ja 
komission tukea jatkettava. Komissio ei pystynyt 
analysoimaan kunnolla ohjelmakauden 2007–2013 
valtiontukivirheitä tietokantojensa avulla eikä komission 
seuranta johtanut valtiontuen merkittävään 
takaisinperintään.
Komissio on yksinkertaistanut valtiontukeen sovellettavaa 
lainsäädäntöä ja edistänyt jäsenvaltioiden hallinnollisia 
valmiuksia. Vastuu valtiontukitoimenpiteiden 
täytäntöönpanosta on siirretty jäsenvaltioille 
ohjelmakaudella 2014–2020, joten riskinä on, että 
valtiontukivirheiden määrä kasvaa.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN