FI Bryssel 28.1.2009 KOM(2009) 35 lopullinen 2009/0010 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ehdotuksella pyritään vastaamaan jyrkkään laskusuhdanteeseen, johon Euroopan talous on joutunut rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena, sekä yhteisön energiatoimitusten varmuuteen liittyviin puutteisiin, jotka äskettäinen kaasukriisi toi selvästi esiin. Ehdotuksella pannaan täytäntöön Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (KOM(2008) 800), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa. Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään yksityiskohtaisen ja maantieteellisesti tasapainoisen luettelon mahdollisista toimista. Tämä ehdotus yhdessä laajakaistayhteyksiä ja maaseudun kehittämistä koskevien ehdotusten kanssa muodostaa komission vastauksen Eurooppa-neuvoston pyyntöön. · Yleinen tausta Rahoitusmarkkinoiden kriisi alkoi levitä reaalitalouteen syksyllä 2008. Kaasukriisi, johon liittyi Venäjältä yhteisöön tulevien kaasutoimitusten katkeaminen, syntyi joulukuussa 2008. Sekä talouskriisi että kaasukriisi, joka on osoittanut Euroopan energiayhteyksien riittämättömyyden, aiheuttavat molemmat rakenteellisia ongelmia Euroopan taloudelle ja Euroopan kansalaisten hyvinvoinnille. Tarvitaan kattavaa elvytyssuunnitelmaa, ja sitä ollaankin parhaillaan luomassa. Tämä ehdotus, jolla annetaan taloudellinen piristysruiske energia-alan keskeisille osa-alueille, on olennainen osa elvytyssuunnitelmaa. · Voimassa olevat aiemmat säännökset Euroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman energiainfrastruktuuriosuuden tarkoituksena on edistää rajat ylittävien kaasu- ja sähköyhteyksien rakentamista. Tämä on tavoitteena myös yhdessä tämän ehdotuksen kolmesta alaohjelmasta. Tällä asetuksella vahvistettujen hankkeiden luettelo täydentää Euroopan laajuisia energiaverkkoja koskevia suuntaviivoja (6. syyskuuta 2006 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1364/2006). · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotuksella tuetaan energiapolitiikan alaan kuuluvia hankkeita, ja se liittyy olennaisesti talouskehityksen ja kestävän kehityksen edistämistä koskevaan EU:n laajempaan tavoitteeseen. Se vastaa toisessa strategisessa energiakatsauksessa esitettyjä EU:n energiapoliittisia tavoitteita, etenkin energian toimitusvarmuuden parantamista ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevia tavoitteita. Komissio on käyttänyt hankkeiden valinnassa useita perusteita, jotka liittyvät muun muassa hankkeiden kehitysasteeseen, tasaiseen maantieteelliseen jakautumiseen, yleiseurooppalaisiin hyötynäkökohtiin sekä eurooppalaiseen lisäarvoon ja teknologian kehitykseen. Kaikki nämä perusteet ovat linjassa yhteisön viime vuosina noudattaman energiapolitiikan kanssa, ja ne vastaavat myös nykyisten rahoitusnäkymien tosiasiallista tilannetta. Tätä lähestymistapaa tullaan todennäköisesti tukemaan myös tulevissa rahoitusnäkymissä. 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi · Intressitahojen kuuleminen Polttava talouskriisi vaatii mahdollisimman nopeita toimia signaalin antamiseksi investoijille. Kuulemismenettelyä ei siksi ole ehditty järjestää. · Asiantuntijatiedon käyttö Ulkopuolisia asiantuntijoita ei ole käytetty. · Vaikutustenarviointi Polttava talouskriisi vaatii mahdollisimman nopeita toimia, kuten Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan. Vaikutusten arviointia ei siksi ole ehditty toteuttaa. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotettu vuosina 2009–2010 toteutettava investointiohjelma koostuu seuraavista alaohjelmista: - kaasu- ja sähköyhteyshankkeet (rahoituspuitteet: 1 750 miljoonaa euroa) - merituulivoimahankkeet (500 miljoonaa euroa) - hiilidioksidin talteenotto ja varastointi (1 250 miljoonaa euroa). · Oikeusperusta Kaasu- ja sähköyhteyshankkeita koskevan alaohjelman oikeusperusta on perustamissopimuksen 156 artikla ja muiden toimien perustamissopimuksen 175 artikla. · Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: – Johdonmukainen ja tehokas vastaus talouskriisiin edellyttää investointien koordinointia EU:n tasolla; tämä koskee sekä EU:n että jäsenvaltioiden voimavaroja. – Monet asetusehdotuksessa määritellyt hankkeet ovat luonteeltaan valtioiden rajat ylittäviä, etenkin merituulivoimaa ja yhteenliitäntöjä koskevissa alaohjelmissa. – Yhteenliitäntöjen, uusiutuvien energialähteiden ja hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin edistäminen on hiljattain vahvistettu EU:n yhteiseksi tavoitteeksi. – Kaikki alaohjelmat, ja erityisesti hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva alaohjelma, on suunniteltu siten, että ne on mahdollisimman helppo toisintaa jäsenvaltioissa. – Koordinoitua toimintaa ei voitaisi saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin; monikansallisesti merkittävien hankkeiden toteuttaminen on olennaisen tärkeää EU:n tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimilla seuraavista syistä: – Vain EU:n toiminta mahdollistaa näiden tavoitteiden saavuttamisen. – EU:n toimilla voidaan täydentää jäsenvaltioiden toimia EU:n yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi, mikä vastaa talouskriisin ja energiavarmuuteen liittyvän haasteen rajat ylittävää luonnetta. – Ehdotuksen soveltamisala rajoittuu tällaisiin hankkeisiin. Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. · Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: – Ehdotettu rahoitustukiohjelma voidaan perustaa ainoastaan asetuksella. – Taloudellinen taakka on oikeassa suhteessa tavoitteeseen eli siihen, että annetaan merkittävä sysäys Euroopan taloudelle ja vastataan energiavarmuuden asettamaan haasteeseen. – Hallinnollinen taakka on mahdollisimman pieni, koska ohjelma keskittyy muutamiin suuriin hankkeisiin. · Sääntelytavan valinta Ehdotettu sääntelytapa: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: – Ehdotettu rahoitustukiohjelma voidaan perustaa ainoastaan asetuksella. 4. Talousarviovaikutukset Kaikkien kolmen alaohjelman rahoituspuitteiksi esitetään 3 500 miljoonaa euroa, josta 1 500 miljoonaa euroa on vuodelle 2009 ja 2 000 miljoonaa euroa vuodelle 2010. Suurin osa maksuista suoritetaan vuosina 2009–2012, ja viimeisten maksujen, etenkin hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien, odotetaan tapahtuvan vuosina 2014-2015. | 2009/0010 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ja 175 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4], sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan talous on rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena ajautunut jyrkkään laskusuhdanteeseen. (2) Samalla on selvää, että Euroopan talouden pitkän aikavälin vahvuus ja kestävyys riippuvat sen sopeuttamisesta energiavarmuuden asettamiin vaatimuksiin ja tarpeeseen vähentää kasvihuonekaasupäästöjä. Tätä päätelmää tukee kasvava huoli luotettavien kaasuntoimitusten turvaamisesta. (3) Tätä taustaa vasten 11. ja 12. joulukuuta 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto [5] antoi tukensa Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalle [6], jossa esitetään, kuinka jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat koordinoida toimintalinjojaan ja antaa uuden piristysruiskeen Euroopan taloudelle suuntaamalla elvytystoimet yhteisön pitkän aikavälin tavoitteiden mukaisesti. (4) Tärkeä osa elvytyssuunnitelmaa on ehdotus yhteisön menojen lisäämisestä tietyillä strategisilla aloilla, jotta voitaisiin lisätä sijoittajien luottamusta ja ohjata taloutta vahvemmalle kasvu-uralle tulevaisuudessa. Jotta voitaisiin tehostaa investointeja erityisesti infrastruktuurihankkeisiin, Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittämään luettelon konkreettisista hankkeista, jossa otetaan huomioon asianmukainen maantieteellinen tasapaino. (5) Erityisen tärkeää on rahoittaa toimenpiteitä, joilla puututaan nopeasti sekä talouskriisiin että yhteisön polttaviin energiatarpeisiin. (6) Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi investoinnit olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle. Näiden tulisi olla aloja, joilla a) toiminnalla on selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyviin tavoitteisiin; b) on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea ja jotka voivat houkutella merkittäviä määriä investointeja muista lähteistä, muun muassa Euroopan investointipankilta; ja c) Euroopan tason toiminnasta saadaan lisäarvoa. Kaasu- ja sähköyhteydet, merituulivoima sekä hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat aloja, jotka täyttävät nämä kriteerit. (7) Kaasu- ja sähköyhteyksien osalta haasteet ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä. (8) Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös yhteisön etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiayhteyksiin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi. Tämä on tärkeää erityisesti siksi, että yhteisö voisi vauhdittaa energian toimitusvarmuuden kannalta erityisen tärkeiden hankkeiden kehittämistä. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta yhteisölle voidaan turvata kohtuuhintaiset energiatoimitukset, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä alkaa kasvaa. (8 a) Energiainfrastruktuurihankkeista olisi valittava ne hankkeet, jotka ovat tärkeitä energian sisämarkkinoiden toiminnan ja energian toimitusvarmuuden kannalta ja jotka lisäksi edesauttavat talouden elpymistä. (9) Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämä asetus pohjautuu Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan [7], jossa peräänkuulutetaan energia-alan tutkimus- ja innovaatiotoimien yhteistä ja strategista suunnittelua EU:n energiapolitiikan päämäärien mukaisesti. Suunnitelmassa sitoudutaan myös kuuden eurooppalaisen teollisuusaloitteen toteuttamiseen muun muassa edellä mainituilla kahdella alalla. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto [8] kehotti komissiota nopeuttamaan merkittävästi teknologiasuunnitelman toteuttamista. Tässä ohjelmassa aloitettava hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman rahoitus ei rajoita Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa hahmoteltujen kuuden teollisuusaloitteen tulevaa käynnistämistä energiaan liittyvien demonstrointihankkeiden alalla. (10) Jotta toimilla olisi välitön vaikutus talouskriisiin, tässä asetuksessa olisi lueteltava hankkeet, joille voidaan antaa välitöntä rahoitustukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät perusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus. (11) Kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta luettelo olisi vahvistettava sillä perusteella, mikä on hankkeen vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty toisessa strategisessa energiakatsauksessa [9] ja jotka myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vahvistaneet [10]. Hankkeet valitaan sillä perusteella, että ne toteuttavat energiakatsauksessa määriteltyjä tavoitteita, ovat riittävän kypsällä asteella ja edistävät: a) energian toimitusvarmuutta ja energiahuollon monipuolistamista; b) verkon kapasiteetin optimointia ja energian sisämarkkinoiden yhdentymistä erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta; c) verkon kehittämistä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä; d) uusiutuvien energialähteiden liitäntää; e) yhteenliitettyjen verkkojen turvallisuutta, käyttövarmuutta ja yhteentoimivuutta; ja f) jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta. Hankkeiden toteuttaminen edellyttää kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sitoutumista hallinnollisten ja lupamenettelyjen nopeuttamiseen. Monien hankkeiden osalta tukea ei voida antaa vahvistetuissa aikarajoissa, ellei menettelyjä onnistuta nopeuttamaan. (12) Merituulivoiman osalta luettelo sisältää hankkeita, joilla voidaan sidosryhmiltä tuulienergiaa käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa kerättyjen tietojen sekä teollisuuslähteistä ja muista lähteistä saatujen tietojen pohjalta katsoa olevan seuraavat ominaisuudet: ne on hyväksytty ja ne ovat toteuttamisvalmiita; ne ovat innovatiivisia, mutta perustuvat koeteltuihin ratkaisuihin; niiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla; niillä on rajat ylittävää merkitystä; ne ovat laajamittaisia; ja niiden avulla voidaan demonstroida, kuinka hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden mukaisesti. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. (13) Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon pohjana olisi käytettävä tietoja, joita on kerätty sidosryhmiltä fossiilisten polttoaineiden foorumin ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi kohdistettava hankkeisiin, joiden kehittämisessä voidaan saavuttaa merkittävää edistystä vuosina 2009 ja 2010. (14) Toteuttamisvalmiuden arvioinnissa olisi käytettävä seuraavia perusteita: onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen voimalaitosratkaisu, johon sisältyy myös hiilidioksidin talteenottokomponentti; onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten; ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Hankkeiden avulla olisi myös voitava demonstroida, kuinka niissä otettujen teknologisten edistysaskelten tuloksia voidaan levittää tehokkaasti ja kuinka ne nopeuttavat Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. (15) Tukikelpoisista hankkeista voidaan valita vain osa. Valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, ettei yhdessä jäsenvaltiossa tueta useampaa kuin yhtä hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää hanketta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa.(16) Yhteisön rahoitus ei saisi vääristää kilpailua tai sisämarkkinoiden toimintaa, erityisesti kun otetaan huomioon kolmansien osapuolten verkkoon pääsyä koskevat säännöt ja tähän verkkoon pääsyyn mahdollisesti liittyvät poikkeukset. Tämän yhteisön rahoituksen lisäksi mahdollisesti annettavassa kansallisessa rahoituksessa olisi otettava huomioon valtiontukisäännöt. Yhteisön rahoitustuki olisi sen muodosta riippumatta myönnettävä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 [11], jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 [12] säännösten mukaisesti lukuun ottamatta tapauksia, joissa tämän asetuksen säännöksissä nimenomaisesti poiketaan näistä säännöistä. (17) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia, yhteisön energiatarpeet ovat polttavia ja tässä asetuksessa annetaan yksityiskohtaisia säännöksiä, rahoitustukea voidaan varainhoitoasetuksen 75 artiklan 2 kohdasta ja 110 artiklasta poiketen myöntää ilman etukäteen hyväksyttyä työohjelmaa tai muuta edeltävää rahoituspäätöstä. (18) Varainhoitoasetuksen 160 a artiklan mukaan osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin hankkeisiin osoitetut puretut maksusitoumusmäärärahat voidaan poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön. Tämä säännös koskee kuitenkin vain tutkimushankkeita. Jotta voitaisiin varmistaa, että tässä asetuksessa säädetty talousarvio käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että se edistää asetuksen tavoitteita, edellä mainittu poikkeus olisi sallittava myös tämän asetuksen yhteydessä. (19) Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa olisi huolehdittava yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 [13], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 [14] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 [15] mukaisesti. (20) Tämän asetuksen tavoitteita, joita ovat talouden elpymisen tukeminen yhteisössä, energiavarmuuteen liittyviin tarpeisiin vastaaminen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen lisäämällä menoja tietyillä strategisilla aloilla, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan tämän asetuksen soveltamisalan ja asianomaisten alojen ja hankkeiden luonteen takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (21) Alaohjelmissa käsiteltävien aiheiden luonteen vuoksi eri komiteoiden olisi avustettava komissiota rahoitettavien hankkeiden valinnassa ja kussakin alaohjelmassa myönnettävän rahoituksen määrän määrittämisessä. (22) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [16] mukaisesti. (23) Koska talouskriisi vaatii kiireisiä toimia ja yhteisön energiatarpeet ovat polttavia, tämän asetuksen olisi tultava voimaan välittömästi sen jälkeen, kun se on julkaistu, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU JOHDANTOSÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan rahoitusväline, Euroopan energia-alan elvytysohjelma (European Energy Programme for Recovery), jäljempänä ’EEPR-ohjelma’, jonka tarkoituksena on kehittää yhteisössä sellaisia energia-alan hankkeita, jotka edistävät talouden elpymistä, energian toimitusvarmuutta ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä. Asetuksessa säädetään alaohjelmista, joissa näitä tavoitteita voidaan edistää seuraavilla aloilla: a) kaasu- ja sähköyhteydet b) merituulivoima ja c) hiilidioksidin talteenotto ja varastointi. Asetuksessa yksilöidään kussakin alaohjelmassa rahoitettavat hankkeet ja vahvistetaan perusteet näiden hankkeiden toteuttamiseksi tarvittavien toimien määrittelyä ja täytäntöönpanoa varten. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’hiilidioksidin talteenotolla ja varastoinnilla’ ilmastonmuutoksen lieventämiskeinoa, johon sisältyy hiilidioksidin (CO2) talteenotto voimalaitoksista, sen siirto varastointipaikalle ja sen injektointi sopivaan geologiseen muodostumaan pysyvää varastointia varten; b) ’tukikelpoisilla kustannuksilla’ samaa kuin asetuksessa (EY) N:o 2342/2002; c) ’kaasu- ja sähköyhteyksillä’ i) kaikkia suurjännitelinjoja, jakeluverkostoihin kuuluvia linjoja lukuun ottamatta, ja merenalaisia yhteyksiä, jos tätä infrastruktuuria käytetään alueiden väliseen tai kansainväliseen energiansiirtoon tai yhteyteen; ii) kaikkia kyseisen järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä; iii) suurpainekaasuputkistoja, jakeluverkostoihin kuuluvia putkistoja lukuun ottamatta; iv) edellä iii alakohdassa tarkoitettuihin suurpainekaasuputkistoihin yhteydessä olevia maanalaisia varastoja; v) nesteytetyn maakaasun vastaanotto-, varastointi- ja kaasuttamislaitoksia; ja vi) kaikkia kyseisen järjestelmän moitteettoman toiminnan kannalta välttämättömiä laitteita tai laitoksia, myös suojaus-, valvonta- ja ohjausjärjestelmiä; d) ’hankkeen osalla’ kaikkia rahoituksellisesti, teknisesti tai ajallisesti erillisiä toimia, jotka edesauttavat hankkeen toteutumista; e) ’investointivaiheella’ sitä hankkeen vaihetta, jossa toteutetaan rakennustöitä ja jossa aiheutuu pääomakustannuksia; f) ’merituulivoimalla’ sähkötehoa, joka on tuotettu tuulella käyvillä turbiineilla, jotka sijaitsevat joko rannikon läheisyydessä tai ulkomerellä; g) ’suunnitteluvaiheella’ investointivaihetta edeltävää hankkeen vaihetta, jonka aikana hankkeen toteuttamista valmistellaan ja johon sisältyvät tapauksen mukaan toteutettavuuden arviointi, valmistelevat ja tekniset tutkimukset sekä lupien hankkiminen. 3 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet EEPR-ohjelman toteuttamiselle vuosina 2009 ja 2010 ovat 3 500 miljoonaa euroa, ja ne jakautuvat seuraavasti: a) kaasu- ja sähköyhteyshankkeet: 1 750 miljoonaa euroa; b) merituulivoimahankkeet: 500 miljoonaa euroa; c) hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeet: 1 250 miljoonaa euroa. 2. Osittain tai kokonaan toteutumatta jääneisiin hankkeisiin osoitetuista maksusitoumusmäärärahoista osuus, joka vastaa hankkeiden toteutumatta jäämisen vuoksi purettujen maksusitoumusten määrää, voidaan asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa ottaa uudelleen käyttöön vuosina 2010 ja 2011, kun tämä on tarpeen EEPR-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettua varten komissio tarkastelee kunkin varainhoitovuoden alussa edellisen varainhoitovuoden aikana purettuja maksusitoumuksia ja arvioi vaatimusten perusteella tarvetta ottaa määrärahat uudelleen käyttöön. Tämän arvion perusteella komissio voi esittää kunkin varainhoitovuoden 15 päivään helmikuuta mennessä aiheelliset ehdotukset budjettivallan käyttäjälle ja liittää niihin budjettikohdittain perustelut määrärahojen ottamiselle käyttöön uudelleen. 4. Budjettivallan käyttäjä päättää komission ehdotuksesta kuuden viikon kuluessa. Jos päätöstä ei tehdä tässä määräajassa, ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi. 5. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja ei saa siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle. Uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja koskevat oikeudelliset sitoumukset tehdään vuoden n joulukuun 31 päivään mennessä. Jos uudelleen käyttöön otettuja maksusitoumusmäärärahoja jää käyttämättä, toimivaltainen tulojen ja menojen hyväksyjä purkaa ne lopullisesti vuoden n lopussa. II LUKU ALAOHJELMAT 1 jakso kaasu- ja sähköyhteyshankkeet 4 artikla Tavoitteet Yhteisö tukee kaasu- ja sähköyhteyshankkeita, joista saadaan suurin lisäarvo yhteisölle ja jotka edistävät seuraavien tavoitteiden saavuttamista: a) energian toimitusvarmuus ja energiahuollon monipuolistaminen; b) energiaverkon kapasiteetin optimointi ja energian sisämarkkinoiden yhdentyminen erityisesti rajat ylittävien osuuksien osalta; c) verkon kehittäminen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamiseksi lieventämällä yhteisön muita heikommassa asemassa olevien alueiden ja saarialueiden eristyneisyyttä; d) uusiutuvien energialähteiden liitäntä; ja e) yhteenliitettyjen energiaverkkojen turvallisuus, käyttövarmuus ja yhteentoimivuus. 5 artikla Painopisteet EEPR-ohjelman tarkoituksena on mukauttaa ja kehittää kiireellisesti yhteisön kannalta erityisen merkittäviä energiaverkkoja energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti pullonkauloihin, toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi. Yhteisön erityistuella on voitava tehostaa energiaverkkojen kehittämistä ja nopeuttaa niiden rakentamista. 6 artikla Hankeluettelo Luettelo 5 artiklassa esitettyjä painopisteitä vastaavista hankkeista esitetään liitteessä olevassa A osassa. 7 artikla Yhteisön rahoitustuen myöntäminen 1. EEPR-ohjelmasta kaasu- ja sähköyhteyshankkeille annettavaa rahoitustukea, jäljempänä ’EEPR-tuki’, myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa A osassa lueteltuja hankkeita tai niiden osia. 2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yksilöimiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 8 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 9 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille. 8 artikla Tukikelpoisuus 1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa A osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja jotka eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää. 2. Ehdotuksia voivat jättää a) jäsenvaltiot, joko yksin tai yhdessä; b) julkiset tai yksityiset yritykset tai tahot, joko yksin tai yhdessä, sen jäsenvaltion (jäsenvaltioiden) suostumuksella, jota (joita) hanke suoranaisesti koskee; c) kansainväliset organisaatiot, joko yksin tai yhdessä, kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee; tai d) yhteisyritykset kaikkien niiden jäsenvaltioiden suostumuksella, joita hanke suoranaisesti koskee. 3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia. 9 artikla Valinta- ja myöntämisperusteet 1. Arvioidessaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita: a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus; b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus koko toimen investointivaiheen osalta. 2. Arvioidessaan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita: a) hankkeen kehitysaste erityisesti siltä osin, että työt voidaan aloittaa pian ja varoja voidaan sitoa vuoden 2010 loppuun mennessä; b) missä määrin rahoituksen puute viivästyttää toimen toteuttamista; c) missä määrin EEPR-tuki auttaa keräämään uutta julkista ja yksityistä rahoitusta; d) sosioekonomiset vaikutukset; e) ympäristövaikutukset; f) vaikutus energiaverkon jatkuvuuteen ja yhteentoimivuuteen sekä sen kapasiteetin optimointiin; g) vaikutus palvelun laadun, turvallisuuden ja luotettavuuden parantamiseen; h) jäsenvaltioiden osoitettu sitoutuminen hankkeen eteenpäin viemiseen, etenkin 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen ja prosessien osalta. 10 artikla Rahoitusehdot 1. EEPR-tuki kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyviä kuluja, jotka ovat aiheutuneet tuensaajille tai hankkeen toteutuksesta vastaaville kolmansille osapuolille. 2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 11 artikla Päätöksentekovälineet 1. Komissio valitsee 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt. 2. EEPR-tukea myönnetään komission päätöksillä. 12 artikla Jäsenvaltioiden taloudelliset vastuut 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneiden kulujen määrä sekä se, että ne ovat tämän asetuksen mukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, mitä toimenpiteitä ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi, ja kuvattava erityisesti tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmät, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen ja niihin liittyvien menojen laillisuuden ja asianmukaisuuden varmistamiseksi. 2 jakso Merituulivoimahankkeet 13 artikla EEPR-tuen myöntäminen 1. Merituulivoimahankkeille myönnetään EEPR-tukea ehdotuspyynnön perusteella, joka rajoittuu toimiin, joilla toteutetaan liitteessä olevassa B osassa lueteltuja hankkeita. 2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 14 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 15 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia. 3. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille. 14 artikla Tukikelpoisuus 1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa B osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista, eivät ylitä siinä vahvistettua EEPR-tuen enimmäismäärää ja täyttävät seuraavat ehdot: a) hankkeen aikatauluun sisältyy merkittäviä pääomamenoja vuosina 2009 ja 2010; b) hanketta johtaa kaupallinen yritys. 2. Ehdotuksia voivat esittää yritykset, joko yksin tai yhdessä. 3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia. 15 artikla Valinta- ja myöntämisperusteet 1. Arvioidessaan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita: a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus; b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus koko hankkeen investointivaiheen osalta. 2. Arvioidessaan 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita: a) missä määrin hanke parantaa jo rakenteilla tai suunnitteluvaiheessa olevia laitteistoja ja infrastruktuureja tai suurentaa niiden mittakaavaa; b) missä määrin hankkeeseen sisältyy täysimittaisten ja teollista mittakaavaa edustavien laitteistojen ja infrastruktuurien rakentamista, ja missä määrin siinä puututaan erityisesti seuraaviin kysymyksiin: i) tuulisähkön vaihtelujen tasoittaminen integroivien järjestelmien avulla; ii) laajamittaiset varastointijärjestelmät; iii) tuulipuistojen hallinta virtuaalivoimalaitoksina (yli 1 GW); iv) nykyistä käytäntöä kauemmas merelle tai syvemmille merialueille (20-50 m) asennetut turbiinit; v) uudet tukirakenneratkaisut; tai vi) näiden prosessien kokoonpano-, asennus-, käyttö-, käytöstäpoisto- ja testausprosessit täysimittaisissa hankkeissa; c) hankkeen innovatiiviset piirteet ja se, missä määrin siinä demonstroidaan tällaisten piirteiden toteuttamista; d) hankkeen vaikutus ja se, missä määrin se edesauttaa yhteisön merituuliverkon toteuttamista, sekä hankkeen toistettavuusmahdollisuudet; e) hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla. 16 artikla Rahoitusehdot 1. EEPR-tukea annetaan hankkeiden rakentamiseen ja toteuttamiseen liittyviin kustannuksiin. 2. EEPR-tuki voi olla enintään 50 prosenttia 1 kohdassa tarkoitetuista kustannuksista. Yhteisön ja kansallisen rahoituksen mahdollinen kumuloituminen ei saa johtaa ylikompensaatioon. 17 artikla Päätöksentekovälineet 1. Komissio valitsee 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän rahoituksen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt. 2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella. 3 jakso Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi 18 artikla EEPR-tuen myöntäminen 1. Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvää EEPR-tukea myönnetään toimille, joilla toteutetaan liitteessä olevassa C osassa lueteltuja hankkeita. 2. Komissio pyytää ehdotuksia 1 kohdassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi ja arvioi, ovatko ehdotukset 19 artiklassa vahvistettujen tukikelpoisuusperusteiden ja 20 artiklassa vahvistettujen valinta- ja myöntämisperusteiden mukaisia. 3. Jos saadaan useita ehdotuksia samassa jäsenvaltiossa sijaitsevista hankkeista ja ehdotukset täyttävät 19 artiklassa vahvistetut tukikelpoisuusperusteet ja 20 artiklan 1 kohdassa vahvistetut valintaperusteet, komissio valitsee 20 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen myöntämisperusteiden pohjalta EEPR-tuen saajaksi enintään yhden ehdotuksen kustakin jäsenvaltiosta. 4. EEPR-tukea annetaan enintään viidelle hankkeelle. Tuki on enintään 250 miljoona euroa hanketta kohti. 5. Komissio ilmoittaa myönnettävästä EEPR-tuesta tuensaajille. 19 artikla Tukikelpoisuus 1. Tukikelpoisia EEPR-tukeen ovat ainoastaan ehdotukset, jotka koskevat liitteessä olevassa C osassa lueteltujen hankkeiden toteuttamista ja täyttävät seuraavat ehdot: a) hankkeessa on demonstroitava, että siinä voidaan ottaa talteen vähintään 85 prosenttia sellaisten voimalaitosten hiilidioksidista, joiden tuotantoteho on vähintään 300 MW sähköä tai vastaava, sekä siirtää ja varastoida tämä hiilidioksidi maaperään turvallisesti; b) hankkeen aikatauluun sisältyy merkittäviä pääomamenoja vuosina 2009 ja 2010; c) hankkeen vetäjien on annettava sitova lausunto siitä, että ne antavat demonstrointilaitoksessa syntyvän yleisluonteisen tietämyksen laajemmin teollisuuden käyttöön ja edesauttavat Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman [17] toteuttamista. 2. Ehdotuksia voivat esittää yritykset, joko yksin tai yhdessä. 3. Luonnollisten henkilöiden esittämät ehdotukset eivät ole tukikelpoisia. 20 artikla Valinta- ja myöntämisperusteet 1. Arvioidessaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia valintaperusteita: a) lähestymistavan uskottavuus ja tekninen sopivuus; b) rahoitusjärjestelyn luotettavuus hankkeen koko investointivaiheen osalta; c) kaikkien hankkeen rakentamiseen ja toimintaan ehdotetulla sijoituspaikalla tarvittavien lupien yksilöinti sekä strategia niiden hankkimiseksi. 2. Arvioidessaan 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön mukaisesti saatuja ehdotuksia komissio soveltaa seuraavia myöntämisperusteita: a) pyydetty rahoitus suhteessa viiden ensimmäisen toimintavuoden aikana vältettyjen hiilidioksidipäästötonnien määrään (painotus 40 %); b) hankkeen monimutkaisuus ja järjestelmän innovatiivisuus kokonaisuudessaan katsottuna, mukaan luettuina muut täydentävät tutkimustoimet, sekä hakijoiden osoittama sitoutuminen hankkeessa otettujen teknologisten edistysaskelten tulosten levittämiseen muille eurooppalaisille toimijoille yhteisön lainsäädännön ja erityisesti Euroopan strategisessa energiateknologiasuunnitelmassa vahvistettujen tavoitteiden ja rakenteiden kanssa yhteensopivalla tavalla (painotus 40 %); d) hallintasuunnitelman uskottavuus ja sopivuus sekä siihen sisältyvien tieteellisten ja teknisten tietojen osalta dokumentoitu valmius saada ehdotettu ratkaisu toimintavalmiiksi 31 päivään joulukuuta 2015 mennessä (painotus 20 %). 21 artikla Rahoitusehdot EEPR-tukea annetaan niiden hankkeen investointivaiheen osien kustannuksiin, jotka liittyvät pelkästään hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin, ottaen huomioon toiminnasta mahdollisesti saatavat tuotot. Tuki voi olla enintään 80 prosenttia tukikelpoisten investointikustannusten kokonaismäärästä. 22 artikla Päätöksentekovälineet 1. Komissio valitsee 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ehdotuspyynnön perusteella ja 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen EEPR-tukea saavat ehdotukset ja määrittelee myönnettävän EEPR-tuen määrän. Komissio täsmentää tuen edellytykset sekä toteutukseen sovellettavat säännöt. 2. EEPR-tukea myönnetään tukisopimusten perusteella. III LUKU YHTEISET SÄÄNNÖKSET 23 artikla Muu EEPR-tuki ja muut rahoitusvälineet 1. Osa liitteessä luetelluille hankkeille annettavasta yhteisön avustuksesta voidaan toteuttaa rahoitusosuutena Euroopan investointipankin varoista rahoitettavaan soveltuvaan välineeseen. Tämä rahoitusosuus on korkeintaan 500 miljoonaa euroa. Yhteisön rahoitusriski lainavakuusvälineen tai muun rahoitusvälineen osalta hallinnolliset maksut ja muut tukikelpoiset kustannukset mukaan lukien rajoittuu kyseiseen välineeseen osoitettuun yhteisön rahoitusosuuteen, eikä Euroopan unionin yleiseen talousarvioon voi kohdistua muita vastuuvaateita. 2. Komissio päättää 28 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen kyseiselle välineelle annettavan EEPR-tuen määrästä. Komissio ja Euroopan investointipankki laativat yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa määritellään tuen edellytykset sekä mainitun päätöksen täytäntöönpanoon sovellettavat säännöt. 24 artikla Suunnittelu- ja soveltamissäännöt 1. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 75 artiklan 2 kohdassa ja 110 artiklassa säädetään, komissio käynnistää ehdotuspyynnöt suoraan tämän asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun talousarvion rajoissa ja tämän asetuksen II luvussa vahvistettujen tukikelpoisuus-, valinta- ja myöntämisperusteiden pohjalta. 2. EEPR-tuki kattaa ainoastaan hankkeeseen liittyvät kulut, jotka ovat aiheutuneet hankkeen toteutuksesta vastaaville tuensaajille. Kulut voivat olla tukikelpoisia 31 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä. 3. Arvonlisävero ei ole tukikelpoinen kustannus lukuun ottamatta palautuskelvotonta arvonlisäveroa. 4. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavissa hankkeissa ja toimissa on noudatettava yhteisön lainsäädäntöä ja otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön politiikat, erityisesti kilpailupolitiikka, sovellettavat valtiontukisäännöt mukaan luettuina, sekä ympäristönsuojelua, terveyttä, kestävää kehitystä ja julkisia hankintoja koskevat politiikat. 25 artikla Varaus Korkeintaan 0,1 prosenttia tässä asetuksessa säädetystä talousarviosta varataan komission harjoittamaan täytäntöönpanoon ja arviointiin. 26 artikla Jäsenvaltioiden yleiset vastuut 1. Jäsenvaltioiden on kaikin tavoin pyrittävä toteuttamaan vastuualueellaan EEPR-tukea saavat hankkeet. Niiden on erityisesti pyrittävä kaikin tavoin nopeuttamaan niitä hallinnollisia menettelyjä ja erilaisia lupamenettelyjä, jotka hankkeiden vetäjien on vietävä päätökseen. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kunkin vuoden maaliskuun 31 päivään mennessä toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet 1 kohdan noudattamiseksi edellisen vuoden aikana. 27 artikla Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaaminen 1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettuja toimia toteutettaessa komissio huolehtii yhteisön taloudellisten etujen suojaamisesta panemalla täytäntöön toimenpiteitä, joilla ehkäistään petoksia, lahjontaa ja kaikkea muuta lainvastaista toimintaa, suorittamalla tehokasta valvontaa ja perimällä takaisin aiheettomasti maksettuja määriä, ja väärinkäytösten ilmetessä panemalla täytäntöön tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti. 2. Tämän asetuksen nojalla rahoitettujen yhteisön toimien osalta asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla väärinkäytöksellä tarkoitetaan kaikkea yhteisön oikeuden säännösten tai määräysten taikka sopimusvelvoitteiden rikkomista, joka johtuu taloudellisen toimijan teosta tai laiminlyönnistä ja jonka tuloksena on tai olisi perusteettoman menon takia vahinko Euroopan unionin yleiselle talousarviolle tai sen hoidossa oleville talousarvioille. 3. Kaikkiin tästä asetuksesta johtuviin täytäntöönpanotoimenpiteisiin on erityisesti sisällytettävä määräykset komission tai sen valtuuttaman edustajan suorittamasta varainhoidon ja muusta valvonnasta sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen suorittamista tarkastuksista, jotka voidaan tarvittaessa tehdä paikan päällä. IV LUKU SOVELTAMIS- JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 28 artikla Komiteat 1. Komissiota avustavat seuraavat komiteat: a) hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvien hankkeiden osalta neuvoston päätöksen 2006/971/EY [18] 8 artiklalla perustettu komitea; b) merituulivoimahankkeiden osalta päätöksen 2006/971/EY 8 artiklalla perustettu komitea; c) kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 680/2007 15 artiklalla perustettu komitea. 2. Jos tähän artiklaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 29 artikla Arviointi 1. Komissio tekee EEPR-ohjelmasta arvioinnin sen määrittämiseksi, millä tavoin se on edistänyt yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja onko määrärahoja käytetty tehokkaasti. 2. Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 1 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää. 3. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arviointikertomuksen EEPR-ohjelmalla saavutetuista tuloksista. 30 artikla Tiedottaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle Komissio valvoo tämän asetuksen täytäntöönpanoa. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen esittäessään Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen ohjelman toteuttamisesta. 31 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Tukikelpoiset hankkeet A. YHTEENLIITÄNNÄT 1. Kaasuyhdysputket Hanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus(milj. euroa) | Eteläinen kaasulinjaNABUCCO [19]ITGI – Poseidon | Itävalta, Unkari, Bulgaria, Saksa, RomaniaItalia, Kreikka | 250100 | Itämeren yhteysSkanled | Puola, Tanska, Ruotsi | 150 | Nesteytetyn maakaasun verkostoNesteytetyn maakaasun vastaanottoterminaali Puolan rannikolla Świnoujścien satamassa | Puola | 80 | Keski- ja Kaakkois-EurooppaSlovakian ja Unkarin välinen yhdysputki(Vel’ký Krtíš – Balassagyarmat)Kaasunsiirtojärjestelmä Sloveniassa Itävallan rajan ja Ljubljanan välillä (poislukien osuus Rogatec–Kidričevo) Bulgarian ja Kreikan välinen yhdysputki(Haskovo–Komotini)Romanian ja Unkarin välinen yhdysputkiKaasunvarastointikapasiteetin laajentaminen Tšekin siirtokeskuksessaInfrastruktuuri ja laitteistot, jotka mahdollistavat kaasun virtauksen lännestä itään lyhytaikaisten toimitushäiriöiden aikana | Slovakia, UnkariSloveniaBulgaria, KreikkaRomania, UnkariTšekkiKaikki jäsenvaltiot | 254020302520 | VälimeriRanskan kaasuverkon vahvistaminen Afrikka–Espanja–Ranska-akselilla | Ranska | 150 | Pohjanmeren alueSaksa–Belgia–Yhdistynyt kuningaskunta -putkiRanskan ja Belgian välinen yhteys | BelgiaRanska, Belgia | 35100 | YHTEENSÄ | | 1025 | 2. Rajayhdysjohdot Hanke | Tuettujen hankkeiden sijainti | Suunniteltu yhteisön rahoitus(milj. euroa) | Itämeren yhteysEstlink-2Ruotsin ja Baltian maiden välinen yhteys ja Baltian maiden verkon lujittaminen | Viro, SuomiRuotsi, Latvia, Liettua | 100175 | Keski- ja Kaakkois-EurooppaHalle/Saale – Schweinfurt | Saksa | 50 | VälimeriPortugalin ja Espanjan välisen yhteyden vahvistaminenRanskan ja Espanjan välinen yhteys (Baixas – Sta Llogaia)Uusi 380 kV:n merenalainen vaihtovirtakaapeli Sisilian ja Manner-Italian välillä (Sorgente–Rizziconi) | PortugaliRanska, EspanjaItalia | 30150100 | Pohjanmeren alueIrlannin ja Walesin välinen yhteys | Irlanti, Yhdistynyt kuningaskunta | 100 | YHTEENSÄ | | 705 | 3. Pieniä saaria koskevat hankkeet Pieniä eristyneitä saaria koskevat hankkeet | Kypros, Malta | 20 | B. MERITUULIVOIMAHANKKEET Hanke | Kapasiteetti | Tuettujen hankkeiden sijainti | SuunniteltuYhteisönrahoitus (milj. euroa) | 1) Merituulivoiman liittäminen verkkoon | 1.1 Baltic I ja II – Kriegers Flak I, II, III Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Rahoituksella pyritään varmistamaan, että yhteisen yhteenliitäntäratkaisun luomiseen saadaan tarvittavat lisävarat. | 1,5 GW | Tanska, Ruotsi, Saksa, Puola | 150 | 1.2 Pohjanmeren verkkoOffshore-verkon modulaarinen kehittäminen, virtuaalisen offshore-voimalaitoksen demonstrointi. | 1 GW | Yhdistynyt kuningaskunta, Alankomaat, Saksa, Irlanti, Tanska | 150 | 2) Uudet turbiinit, rakenteet ja komponentit, valmistuskapasiteettien optimointi | 2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Perustuu kehitteillä oleviin hankkeisiin. Uuden sukupolven 6–7 MW:n turbiinit ja innovatiiviset rakenteet, jotka sijaitsevat kaukana rannikosta (enimmillään 100 km) syvissä vesissä (enimmillään 40 m). | 0,5 GW | Saksa, Puola | 150 | 2.2 Aberdeenin merituulipuisto (Euroopan testauskeskus)Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen – usean megawatin turbiinien testaus. Innovatiivisten rakenteiden ja tukirakenteiden kehittäminen, mukaan luettuna merituulivoiman tuotantolaitteiden valmistuskapasiteettien optimointi. Tähtäimessä on koon kasvattaminen 100 megawattiin. | 0,25 GW | Yhdistynyt kuningaskunta | 40 | 2.3 Thornton Bank Perustuu kehitteillä olevaan hankkeeseen. Kuudennessa puiteohjelmassa yhteisrahoitetun Downvind-hankkeen tulosten hyödyntäminen. Downvind-laitteistojen turbiinien suurentaminen (5 MW) syvissä vesissä (enimmillään 30 m) vähäisin maisemavaikutuksin (enintään 30 km). | 90 MW | Belgia | 10 | YHTEENSÄ | | | 500 | C. HIILIDIOKSIDIN TALTEENOTTOON JA VARASTOINTIIN LIITTYVÄT HANKKEET Hankkeen nimi ja sijainti | Suunniteltuyhteisönrahoitus(milj. euroa) | Polttoaine | Kapasiteetti | Talteenottotekniikka | Varastointiratkaisu | | | | | | | | Huerth | Saksa | 250 | Hiili | 450 MW | IGCC | Suolainen pohjavesiesiintymä | Jaenschwalde | | | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Öljy-/kaasukentät | Eemshaven | Alankomaat | 250 | Hiili | 1200 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät | Rotterdam | | | Hiili | 1080 MW | PC | Öljy-/kaasukentät | Rotterdam | | | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät | Belchatow | Puola | 250 | Hiili | 858 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä | Compostella | Espanja (Portugalin kanssa) | 250 | Hiili | 500 MW | Oxyfuel | Suolainen pohjavesiesiintymä | Kingsnorth | Yhdistynyt kuningaskunta | 250 | Hiili | 800 MW | PC | Öljy-/kaasukentät | Longannet | | | Hiili | 3390 MW | PC | Suolainen pohjavesiesiintymä | Tilbury | | | Hiili | 1600 MW | PC | Öljy-/kaasukentät | Hatfield (Yorkshire) | | | Hiili | 900 MW | IGCC | Öljy-/kaasukentät | YHTEENSÄ 1 250 | SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Tämä rahoitusselvityslomake on perusteluosaa täydentävä liite. Perusteluosaan sisältyviä tietoja ei sen vuoksi tarvitse mainita tässä toiseen kertaan. Lomaketta täytettäessä olisi kuitenkin varmistettava, että luettavuus säilyy. Yksittäisiä kohtia selvennetään lomakkeen täyttöohjeissa, joihin on hyvä tutustua ennen lomakkeen täyttämistä. 1. EHDOTUKSEN NIMI: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: 06: Energia ja liikenne 06 09: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 06 09 01: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: energiaverkot 06 09 02: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: hiilidioksidin talteenotto ja varastointi 06 09 03: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: Euroopan merituulivoimaverkko 06 01 04 13: Talouden elpymistä edistävät energiahankkeet: hallintomenot 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Alkaa: 2009 päättyy: 2010 3.3. Budjettitiedot (rivejä lisätään tarvittaessa): Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-näkymien otsake | 06 09 01 | Ei- pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a | 06 09 02 | Ei-pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a | 06 09 03 | Ei- pakoll. | JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a | 06 01 04 13 | Ei- pakoll. | EI-JM | KYLLÄ | EI | EI | 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Yht. | Toimintamenot | | | | | | | | | | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1 | A | 1498,8 | 1998,8 | | | | | | 3497,6 | Maksumäärärahat (MM) | | B | 75 | 1012 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3497,6 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4 | C | 1,2 | 1,2 | | | | | | 2,4 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | | | | | | | | | Maksusitoumusmäärärahat | | a+c | 1500 | 2000 | | | | | | 3500 | Maksumäärärahat | | b+c | 76,2 | 1013,2 | 750 | 1024 | 362 | 212 | 62,6 | 3500 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | | | | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | D | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 14,214 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | E | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 0,510 | 3,786 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | a+c+d+e | 1501,5 | 2002,7 | 2,81 | 2;81 | 2,81 | 2,71 | 2,71 | 3518 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | | b+c+d+e | 77,682 | 1015,9 | 752,81 | 1026,8 | 364,81 | 214,71 | 65,31 | 3518 | Tiedot yhteisrahoituksesta Jos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta): milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | Yht. | | f | | | | | | | | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | | | | | | | | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. x Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen [20] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin x Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Huomautus: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset esitetään erillisessä liitteessä. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) | | Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | | Toteutuksen jälkeen | Budjettikohta | Tulot | | | [Vuosi n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | [n+4] | [n+5] [21] | | a) Absoluuttiset tulot | | | | | | | | | | b) Tulojen muutokset | | | | | | | | | (Taulukossa ilmoitetaan kaikki kyseeseen tulevat tulojen budjettikohdat ja siihen lisätään rivejä, jos toimenpide vaikuttaa useampaan budjettikohtaan.) 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet | Henkilöstön määrä yhteensä | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET Yksityiskohtainen selvitys ehdotuksen taustasta sisältyy perusteluosaan. Rahoitusselvityksen tässä osassa esitetään vain seuraavat lisätiedot: 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Ehdotuksella pyritään vastaamaan jyrkkään laskusuhdanteeseen, johon Euroopan talous on joutunut rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena, sekä tämän talviseen kaasukriisiin. Ehdotuksella pannaan täytäntöön Euroopan talouden elvytyssuunnitelmaa (KOM(2008) 800), jolle Eurooppa-neuvosto antoi tukensa 11.–12. joulukuuta 2008 pitämässään kokouksessa. Rahoitusmarkkinoiden kriisi alkoi levitä reaalitalouteen syksyllä 2008. Kaasukriisi, johon liittyi Venäjältä yhteisöön tulevien kaasutoimitusten katkeaminen, syntyi joulukuussa 2008. Sekä talous- että kaasukriisi aiheuttavat rakenteellisia ongelmia Euroopan taloudelle. Tarvitaan kattavaa elvytyssuunnitelmaa, ja sitä ollaankin parhaillaan luomassa. Tämä ehdotus, jolla annetaan taloudellinen piristysruiske energia-alan keskeisille osa-alueille, on olennainen osa elvytyssuunnitelmaa. Komissio on jo esittänyt ehdotuksen vuosien 2007–2013 monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta, jotta otsakkeessa 1A saataisiin käyttöön lisämäärärahoja noudattaen kuitenkin kokonaismääriä, joista on sovittu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyssä toimielinten sopimuksessa [22]. Komissio ehdottaa nyt budjettivallan käyttäjän kanssa käytyjen alustavien keskustelujen pohjalta, että määrärahat, joita ei tarvita otsakkeen 2 enimmäismäärän puitteissa vuonna 2008, siirretään otsakkeeseen 1A energiahankkeisiin ehdotetun 3,5 miljardin euron määrärahan rahoittamiseksi (1,5 miljardia euroa vuonna 2009 ja 2,0 miljardia euroa vuonna 2010). Jotta toimilla olisi välitön vaikutus talouskriisiin, hankkeiden olisi saatava rahoitusta mahdollisimman nopeasti. Siksi tässä asetuksessa on lueteltava hankkeet, joille voidaan antaa tukea rahoituspuitteiden asettamissa rajoissa ja sillä edellytyksellä, että hankkeet täyttävät perusteet, joilla varmistetaan rahoituksen tehokkuus ja vaikuttavuus. Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta luettelon pohjana olisi käytettävä tietoja, joita on kerätty fossiilisten polttoaineiden työryhmän ja fossiilisia polttoaineita käyttäviä päästöttömiä voimalaitoksia käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön puitteissa sekä muista lähteistä. Rahoitustuki olisi suunnattava niihin luettelossa mainittuihin hankkeisiin, joiden kehittäminen voidaan aloittaa vuosina 2009–2010. Hankkeet, jotka eivät ole näin pitkällä, muodostavat varallaololuettelon. Toteuttamisvalmiuden arvioinnissa olisi käytettävä seuraavia perusteita: onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen voimalaitosratkaisu, johon sisältyy myös hiilidioksidin talteenottokomponentti; onko olemassa pitkälle kehitetty ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu hiilidioksidin siirtoa ja varastointia varten; ja ovatko paikallisviranomaiset ilmaisseet sitoutuvansa tukemaan hanketta. Jotta hankkeiden kehittämistä voitaisiin nopeuttaa mahdollisimman paljon, kullekin hankkeelle olisi voitava osoittaa enimmillään 250 miljoonan euron tuki. Niistä tukikelpoisista hankkeista, joiden kehittäminen voidaan aloittaa vuosina 2009–2010, rahoitettaviksi voidaan valita vain osa. Valinnassa olisi varmistettava muun muassa se, ettei yhdessä jäsenvaltiossa tueta useampaa kuin yhtä hanketta, jotta voidaan tutkia laajaa valikoimaa erilaisia geologisia varastointiolosuhteita ja tukea tavoitetta, jonka mukaan talouden elpymistä olisi tuettava kaikkialla Euroopassa. Merituulivoiman osalta luettelossa olisi oltava ainoastaan hankkeita, jotka ovat toteuttamisvalmiita, joiden toteuttamista voidaan nopeuttaa lisärahoituksen avulla, joilla on rajat ylittävää merkitystä ja jotka ovat laajamittaisia. Kaasu- ja sähköyhteyshankkeiden osalta luettelo olisi laadittava sillä perusteella, mikä on hankkeen kehitysaste ja vaikutus energian toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyviin tavoitteisiin, jotka on määritelty toisessa strategisessa energiakatsauksessa ja jotka myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat vahvistaneet. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Energiasta on tullut yksi suurimmista huolenaiheista Euroopassa. Euroopan unioni teki joulukuussa 2008 tärkeitä päätöksiä, joilla pyritään ratkaisemaan unionin energiakysymykset tulevaisuudessa: energia-alan on pystyttävä vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä, uusiutuvista energialähteistä on tehtävä keskeinen osa Euroopan energiantuotantoa ja Euroopan energiatarvetta on pystyttävä rajoittamaan parantamalla energiatehokkuutta. Nämä muutokset edellyttävät mittavia sitoumuksia ja investointeja. Talouden taantuma uhkaa kuitenkin viivästyttää tarvittavia investointeja, ellei lisätoimia toteuteta viipymättä. Luottolamalla on välitön vaikutus tarvittavien muutosten toteuttamistahtiin Euroopassa. Tämä uhkaa hidastaa hankkeiden edistymistä ja heikentää teknologista etulyöntiasemaa. Viivästymiset voivat kasvattaa kustannuksia myöhemmässä vaiheessa. Tämän vuoksi Euroopan elvytyssuunnitelmassa korostetaan erityisesti ns. älykkäitä investointeja, joilla elvytetään taloutta selkeiden strategisten tavoitteiden mukaisesti. Konkreettisten ja merkittävien vaikutusten aikaansaamiseksi investoinnit olisi keskitettävä muutamalle rajatulle alalle. Näiden tulisi olla aloja, joilla Euroopan tason toiminnasta saadaan lisäarvoa ja joilla on olemassa suuria, pitkälle kehitettyjä hankkeita, joissa voidaan hyödyntää tehokkaasti merkittäviä määriä rahoitustukea. Niiden tulisi myös olla aloja, joiden kehittämisellä on selvä vaikutus energian toimitusvarmuuden parantamiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen liittyviin tavoitteisiin. Hiilidioksidin talteenotto ja varastointi, merituulivoima, kaasu- ja sähköyhteydet sekä energiatehokkaat kaupungit ovat aloja, jotka täyttävät nämä kriteerit. Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin ja merituulivoiman osalta tämä pohjautuu Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan, jossa peräänkuulutetaan eurooppalaisten teollisuusaloitteiden toteuttamista näillä aloilla. Lokakuun 16 päivänä 2008 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota nopeuttamaan merkittävästi teknologiasuunnitelman toteuttamista. Kaasu- ja sähköyhteyksien osalta energiahaasteet ovat kasvaneet viime vuosien aikana. Äskettäiset kaasukriisit (talvina 2006 ja 2009) ja vuoden 2008 puoliväliin jatkunut öljyn hinnannousu osoittivat Euroopan haavoittuvuuden. Euroopan omat energiavarat – kaasu ja öljy – ovat vähenemässä, ja se on entistä riippuvaisempi tuontienergiasta. Tämä korostaa energiainfrastruktuurin merkitystä. Nykyinen talous- ja rahoituskriisi vaikeuttaa kuitenkin energiainfrastruktuurihankkeiden toteuttamista. Eräät tärkeät hankkeet, joiden joukossa on myös Euroopan etua koskevia hankkeita, saattavat viivästyä merkittävästi varojen puutteen vuoksi. Tarvitaan siis pikaisia toimia energiayhteyksiin tehtävien investointien tukemiseksi. Koska tällaisten hankkeiden suunnittelu ja toteutus vie huomattavasti aikaa, on tärkeää, että yhteisö investoi tähän infrastruktuuriin välittömästi, jotta etenkin EU:n energiavarmuuden kannalta tärkeiden hankkeiden kehittämistä voidaan vauhdittaa. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta EU:lla olisi paremmat mahdollisuudet turvata energiavarmuutensa, kun talous taas elpyy ja maailmanlaajuinen energiakysyntä alkaa kasvaa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa a) EU:n ilmastonmuutostavoitteiden edistäminen toteuttamalla konkreettisia toimia Eurooppa-neuvoston asettaman tavoitteen saavuttamiseksi, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä olisi kehitettävä enimmillään 12 kestävien fossiilisten polttoaineiden teknologioiden demonstrointilaitosta, jotta hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista tulisi kaupallisesti kannattava teknologia vuoteen 2020 mennessä; b) sellaisen nykyaikaisen ja täysin integroidun eurooppalaisen merituulivoimaverkon luominen, joka kasvattaa merkittävästi tuulivoiman osuutta uusiutuvia energialähteitä koskevan EU:n tavoitteen saavuttamisessa ja vahvistaa EU:n teollisuuden johtoasemaa tuulivoiman alalla; c) energiaverkkojen mukauttaminen ja kehittäminen energian sisämarkkinoiden toiminnan tukemiseksi ja erityisesti pullonkauloihin, toimitusvarmuuteen ja energiahuollon monipuolistamiseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi sekä teknisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien esteiden poistamiseksi. 5.4. Toteutustapa (alustava) Mitä seuraavista menettelyistä [23] käytetään toiminnan toteuttamisessa? X Keskitetty hallinnointi X komissio hallinnoi suoraan hallinnointivastuu siirretään toimeenpanovirastoille varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi jäsenvaltioiden kanssa kolmansien maiden kanssa Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Tukien myöntäminen tämäntyyppisille toimille perustuu vakiomuotoiseen Euroopan yhteisöjen tukisopimukseen. Sopimuksen erilaisia seurantaa, tiedotusta ja tilintarkastusta koskevia määräyksiä sovelletaan täysimääräisesti. Erityisesti yhteenliitäntähankkeiden osalta jäsenvaltioiden on huolehdittava hankkeiden teknisestä seurannasta ja varainhoidon valvonnasta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa ja varmennettava, että hankkeissa tai hankkeiden osissa aiheutuneet kulut ovat oikeita ja vaatimustenmukaisia. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiota osallistumaan paikan päällä tehtäviin tarkastuksiin. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne ovat toteuttaneet nopeuttaakseen niitä hallinnollisia menettelyjä ja erilaisia lupamenettelyjä, jotka yhteenliintäntähankkeiden vetäjien on vietävä päätökseen, ja annettava erityisesti kuvaus tarkastus-, hallinta- ja seurantajärjestelmistä, jotka ne ovat ottaneet käyttöön hankkeiden asianmukaisen toteutuksen varmistamiseksi. 6.2. Arviointi 6.2.1. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Komissio tekee ohjelmasta arvioinnin sen määrittämiseksi, millä tavoin se on edistänyt yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamista ja onko määrärahoja käytetty tehokkaasti. Komissio voi pyytää tukea saavaa jäsenvaltiota esittämään erityisen arvioinnin tämän asetuksen II luvun 2 jakson nojalla rahoitetuista hankkeista tai tarvittaessa antamaan komissiolle tiedot ja avun, joita kyseisten hankkeiden arviointi edellyttää. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle arviointikertomuksen ohjelmalla saavutetuista tuloksista. 6.2.2. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Ei sovelleta 7. PETOSTENTORJUNTA · Koska kaikkiin toimiin liittyvät sopimukset ovat vakiomuotoisia tukisopimuksia, niihin sovelletaan yleisiä petosten torjuntatoimia. · Kaikkien toimintatyyppien tuotosten on oltava selvästi havaittavissa ja mitattavissa. Tukityypit ovat selkeitä, eli ne kohdistuvat investointimenoihin ja toimintakustannuksiin. Nämä kustannustekijät voidaan todentaa yksityiskohtaisesti, ja hankkeista saadaan riittävästi materiaalia ja tietämystä, jotta petosten vaarasta voidaan tehdä tietoinen arviointi. · Kaikissa hankkeissa voidaan tehdä tarkastuksia paikan päällä. · Hankkeiden monimutkaisuudesta riippuen erityiset seurantatehtävät voidaan antaa erikoistuneen henkilöstön tai ulkopuolisten konsulttien tehtäväksi. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) (Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | YHTEENSÄ | | | | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | Tuotosten määrä | Kustannukset yht. | TOIMINTATAVOITE [24]Nro 1 Hiilidioksidin talteenottoon ja varastointiin liittyvät hankkeetNro 2 MerituulivoimahankkeetNro 3 Kaasu- ja sähköyhteyshankkeet | | | 338 | 535213,8750 | 4312 | 714,2285,4999,2 | | | | | | | | | | 1249,2499,21749,2 | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | KUSTANNUKSET YHTEENSÄ | | | 14 | 1498,8 | 19 | 1998,8 | | | | | | | | | | 3497,6 | 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen Laji | | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) | | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt [25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | | B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö [26] | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö [27] | | | | | | | YHTEENSÄ | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus – Ohjelman määrittely ja koordinointi – Hankkeiden taloushallinto – Hankkeiden seuranta – Komission edustaminen ohjelmakomiteassa ja tarvittavien toimenpiteiden ehdottaminen komiteamenettelyssä – Sisäiset lausuntokierrokset komissiossa – Strategiset arvioinnit 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta(numero ja nimi) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh.vuodet | YHT. | 1 Tekninen ja hallinnollinen apu (henkilöstökust. mukaan luettuina) | | | | | | | | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 | - sisäinen | | | | | | | | - ulkoinen (tietojärjestelmän ylläpito) | | | | | | | | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 1,2 | 1,2 | | | | | 2,4 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.)(budjettikohta ilmoitettava) | | | | | | | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1. Vuosi 2009: 7 virkamiestä (122 000 euroa virkamiestä kohti vuodessa) ja 3 ulkopuolisen henkilöstön jäsentä: 2 tehtäväryhmään IV (62 500 euroa vuodessa) ja 1 tehtäväryhmään II (34 500 euroa vuodessa). Vuosi 2010 ja myöhemmät vuodet: 15 virkamiestä (122 000 euroa virkamiestä kohti vuodessa) ja 7 ulkopuolisen henkilöstön jäsentä: 4 tehtäväryhmään IV (62 500 euroa vuodessa), 2 tehtäväryhmään II (34 500 euroa vuodessa)ja 1 kansallinen asiantuntija (51 000 euroa vuodessa). Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. 8.2.6 Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. vuodet | YHT. | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | | | | | | | | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset [28] | 0,108 | 0,108 | | | | | 0,216 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | | | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | | | | | | | | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | | | | | | | | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Virkamatkat: 100 000 euroa hanketyyppiä kohti Yksi komitean kokous vuodessa aihetta kohti = 4*27*1000 € = 108 000 euroa Konsulttityönä tehtävä seuranta vuodesta 2011: 250 000 euroa vuodessa 0,5 kokoaikavastaavaa työntekijää (konsultti) seurantajärjestelmää varten: 60 000 euroa vuodessa Hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset. [1] EUVL C , , s. .[täydellinen viite!] [2] EUVL C , , s. . [3] EUVL C , , s. . [4] EUVL C , , s. . [5] Brysselissä 11.–12. joulukuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, 17271/08, 9 kohta. [6] KOM(2008) 800. [7] Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) – Kohti vähähiilistä tulevaisuutta, KOM(2007) 723. [8] Brysselissä 16. lokakuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät, [tarkka viite]. [9] KOM(2008) 781. [10] [Viitteet]. [11] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1. [12] EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1. [13] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1. [14] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [15] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [16] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [17] KOM(2007) 723. [18] EUVL L 162, 22.6.2007. [19] Tämä tuki voidaan kanavoida Euroopan investointipankin tuen rinnalla. [20] Katso talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 19 ja 21–23 kohta (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1). [21] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [22] KOM(2008) 859, 10.12.2008. [23] Jos käytetään useampaa kuin yhtä menettelyä, tämän kohdan huomautuksissa olisi annettava lisätietoja. [24] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [25] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [26] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [27] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [28] Säädösehdotuksessa esitetty koordinointiryhmä ja (komiteamenettelyyn osallistuva) komitea. --------------------------------------------------