ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 292/3

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8577 – Norsk Hydro / Sapa)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 292/04)

Komissio päätti 17. elokuuta. 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8577. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 278/2

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8556 – Carlyle / GTCR / Albany Molecular Research)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 278/03)

Komissio päätti 16. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8556. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 284/2

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8579 – HgCapital/Visma)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 284/03)

Komissio päätti 21. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8579. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 271/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8551 – Advent International / Faerch Plast Group)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 271/01)

Komissio päätti 2. elokuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8551. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 250/20

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8258 – Advent International / Morpho)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 250/03)

Komissio päätti 19. huhtikuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan yhdessä 6 artiklan 2 kohdan kanssa. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8258. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 236/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8456 – Ineos/Forties Pipeline System)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 236/01)

Komissio päätti 14. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8456. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava: — Thermo Fisher valmistaa ja toimittaa laboratoriolaitteita, analyyttisia laitteita, diagnostiikkalaitteita sekä niihin liittyviä tuotteita ja tarjoaa asiaankuuluvia palveluja. Sen päätoimipaikka on Yhdysvalloissa, ja se harjoittaa kansainvälistä toimintaa. — Patheon on sopimuskehitystä ja -valmistusta harjoittava organisaatio, joka tarjoaa vaikuttavia farmaseuttisia aineita ja valmiisiin lääkkeisiin liittyviä palveluja. Sen päätoimipaikka on Alankomaissa, ja se harjoittaa kansainvälistä toimintaa.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 226/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8484 – Gasunie/Vopak/Oiltanking/JV)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 226/01)

Komissio päätti 6. heinäkuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8484. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
FI Euroopan unionin virallinen lehti C 222/1

Ilmoitetun keskittymän vastustamatta jättäminen

(Asia M.8273 – Standard / Braas Monier)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2017/C 222/02)

Komissio päätti 27. maaliskuuta 2017 olla vastustamatta edellä mainittua keskittymää ja todeta sen sisämarkkinoille soveltuvaksi. Päätös perustuu neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 6 artiklan 1 kohdan b alakohtaan. Päätöksen koko teksti on saatavissa ainoastaan englanniksi, ja se julkistetaan sen jälkeen kun siitä on poistettu mahdolliset liikesalaisuudet. Päätös on saatavilla

— komission kilpailun pääosaston verkkosivuilla (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/); sivuilla on monenlaisia hakukeinoja sulautumapäätösten löytämiseksi, muun muassa yritys-, asianumero-, päivämäärä- ja alakohtaiset hakemistot,

— sähköisessä muodossa EUR-Lex-sivustolta (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=fi) asiakirjanumerolla 32017M8273. EUR-Lex on Euroopan unionin oikeuden online-tietokanta.

(1) EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1.
2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava: — EPH on jakeluyhtiö, jonka toimialana on ruskohiilen louhinta, sähkön ja lämmön tuotanto, jakelu ja toimitus sekä kaasun siirto, jakelu ja varastointi. EPH toimii lähinnä Tšekissä, Slovakiassa, Saksassa, Italiassa, Unkarissa, Puolassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. — Centrica Langage on kaasuvoimalaitos, joka sijaitsee Plymouthin lähistöllä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja jonka sähköntuotannon käytettävissä oleva kapasiteetti on noin 905 MW; — Centrica SHB on kaasuvoimalaitos, joka sijaitsee Stallingboroughin lähistöllä Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja jonka sähköntuotannon käytettävissä oleva kapasiteetti on noin 1 310 MW.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Mitä on tarkoitus saada aikaan?
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Lapsiin kohdistuva seksuaaliväkivalta verkossa ja sen ulkopuolella on erityisen vakava rikos, joka vaikuttaa yleiseen turvallisuuteen EU:ssa ja loukkaa lasten perusoikeuksia. Se aiheuttaa uhreilleen laajakantoisia ja vakavia koko eliniän kestäviä seurauksia. Lapsiin kohdistuviin seksuaaliväkivaltarikoksiin ei puututa EU:ssa kaikilta osin riittävästi. Tämä johtuu siitä, että asiaan liittyvillä palveluntarjoajilla on haasteita tällaisten rikosten tunnistamisessa, ilmoittamisessa ja niitä koskevissa toimissa. Myös ennaltaehkäisy ja uhrien auttaminen on riittämätöntä. Toisistaan poikkeavat kansalliset toimet vaikuttavat kielteisesti sisämarkkinoihin. Lapset altistuvat yhä kasvaville riskeille ja haitoille verkossa, ja lapsiin kohdistuvaa seksuaaliväkivaltaa todistavaa kuvamateriaalia leviää verkossa yhä enemmän. Vaikutustenarvioinnissa yksilöidään kolme keskeistä ongelman taustalla olevaa tekijää: 1.Jotkin palveluntarjoajat toteuttavat vapaaehtoisia toimia verkkovälitteisen lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tunnistamiseksi, mutta tämä on osoittautunut riittämättömäksi. 2.Julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön tehottomuus verkkopalvelujen tarjoajien, kansalaisjärjestöjen ja viranomaisten välillä vaikeuttaa lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan tehokasta torjuntaa. Jäsenvaltiot toteuttavat kansallisella tasolla yhä enemmän toimia asettaakseen tätä selvästi laitonta sisältöä koskevia erityisiä velvoitteita, ja tämä aiheuttaa hajanaisuutta sisämarkkinoilla. 3.Jäsenvaltioiden toimet lapsiin kohdistuvan seksuaaliväkivallan ehkäisemiseksi ja uhrien auttamiseksi ovat vähäisiä, keskenään erilaisia ja puutteellisesti koordinoituja, ja niiden vaikuttavuus on epävarmaa.
Pitkään oleskelleita koskevan direktiivin päätavoitteena on jäsenvaltioihin pitkäaikaisesti asettautuneiden kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen. Tämä on keskeinen tekijä edistettäessä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, jotka ovat EU:n perustavoitteita. Tätä tarkoitusta varten direktiivissä vahvistetaan edellytykset, joiden täyttyessä jäsenvaltiossa laillisesti ja yhtäjaksoisesti oleskelleet kolmansien maiden kansalaiset voivat saada ”EU:n alueella pitkään oleskelleen henkilön aseman”. Kuten jo laillista muuttoliikettä koskevassa vuoden 2019 toimivuustarkastuksessa ja täytäntöönpanokertomuksessa korostettiin, eräät ratkaisemattomat ongelmat heikentävät edelleen direktiivin tavoitteiden täyttä saavuttamista. Näitä ongelmia ovat erityisesti seuraavat:

Parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla on myönteinen vaikutus kolmansien maiden kansalaisiin, sillä he hyötyvät toimenpiteistä, joilla otetaan käyttöön tasapuoliset edellytykset. Heillä on tosiasiallinen valinnanmahdollisuus pitkäaikaisen EU-oleskeluluvan ja pitkäaikaisen kansallisen oleskeluluvan välillä, he voivat täyttää EU:ssa pitkään oleskelleen henkilön aseman saamisen edellytykset helpommin ja hyötyä paremmista oikeuksista, kuten EU:n sisäistä liikkuvuutta koskevista oikeuksista, ja kiertomuuttomahdollisuuksista.
Mitä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpidevaihtoehtoja on harkittu? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Miksi?

Havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi arvioitiin monenlaisia vaihtoehtoja. Osa vaihtoehdoista hylättiin varhaisessa vaiheessa, koska ne olivat ristiriidassa EU:n oikeudellisen kehyksen tai pyrkimyksen varmistaa häiriönsietokykyiset ja tehokkaat toimitusmarkkinat kanssa; näitä olivat vaatimuksen käyttöönotto, jonka mukaan keskuspankkien on helpotettava arvopaperikeskusten keskuspankkirahan käyttömahdollisuutta, ja pankkien rajoittamaton käyttö pankkipalvelujen tyyppisten oheispalvelujen tarjoamiseen. Toiset vaihtoehdot hylättiin huonon kustannustehokkuuden vuoksi (EU:n valvonnan käyttöönotto).

Ehdotetut toimintavaihtoehdot ovat lainsäädännöllisiä, koska toimituspalvelujen toimintaa säännellään arvopaperikeskusasetuksella. Arvopaperikeskusasetuksessa on kattava sääntelykehys rahoitusvälineiden toimitukselle EU:ssa sekä arvopaperikeskusten organisaatiota ja toimintaa koskevat yhteiset säännöt turvallisen ja tehokkaan toimituksen edistämiseksi. Arvopaperikeskukset ovat rahoitusmarkkinoille järjestelmän kannalta merkittäviä laitoksia, ja niiden on toimittava yhtenäisessä sääntelykehyksessä rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistamiseksi. Monet ongelmista johtuvat arvopaperikeskusasetuksen säännöksistä. Näistä syistä ei harkittu muita kuin lainsäädännöllisiä vaihtoehtoja.

C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset
Eurooppalaisia pitkäaikaissijoitusrahastoja (ELTIF-rahastot) koskevan sääntelykehyksen ongelmana on vähäinen käyttöönotto. ELTIF-rahastojen markkinat ovat suhteellisen pienet ja keskittyneet ainoastaan neljään jäsenvaltioon. Alalla on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia luoda uusia kanavia pääoman keräämiseksi pitkäaikaisten hankkeiden rahoitukseen. Vähäisellä hyödyntämisellä on kielteisiä vaikutuksia hankkeiden toteuttajille, yritystoiminnalle, pk-yrityksille, sijoittajille ja ELTIF-rahastojen hoitajille, ja se vaikeuttaa pääomamarkkinaunionin tavoitteiden saavuttamista, kuten tavoitetta luoda Eurooppaan monipuolisempia pitkäaikaisen rahoituksen lähteitä.
Tasapuolisten toimintaedellytysten säilyttäminen lentoliikenteessä on olennaisen tärkeää. Ilmailualan kasvihuonekaasupäästöt ovat kuitenkin lisääntyneet 1990-luvun alun jälkeen EU:ssa ja maailmanlaajuisesti, ja niiden odotetaan kasvavan edelleen vuoteen 2050 mennessä. Koska EU on asettanut kunnianhimoiset ilmastotavoitteet vuosille 2030 ja 2050, ilmailualan on nopeutettava hiilestä irtautumista. Alalla on kuitenkin vain vähän mahdollisuuksia pienentää hiilijalanjälkeään. Tämä johtuu erityisesti sen riippuvuudesta fossiilisista polttoaineista sekä käyttövalmiiden ja hintakilpailukykyisten vaihtoehtoisten polttoaineteknologioiden puutteesta. Kuten komission ilmastotavoitesuunnitelmassa vuodelle 2030 korostetaan, kestävillä lentopolttoaineilla on potentiaalia edistää merkittävästi alan irtautumista hiilestä. Kestävien lentopolttoaineiden käyttö on teknisesti mahdollista ja yhteensopivaa nykyisen ilma-alusteknologian ja tankkausinfrastruktuurin kanssa. Kestävien lentopolttoaineiden markkinat ovat kuitenkin pysähdyksissä eli niiden i) tuotanto ja ii) kysyntä on vähäistä. Lentoliikennemarkkinoilla vallitseva erittäin suuri kilpailu huomioon ottaen tämä johtuu a) teollisista ja kaupallisista haasteista, kuten korkeista tuotantokustannuksista sekä raaka-aineiden ja uusiutuvista energialähteistä tuotetun sähkön kilpailevasta kysynnästä, b) tuotannon lisäämiseen tarvittavien investointien suuririskisyydestä sekä c) voimassa olevasta sääntely- ja verotuskehyksestä, joka ei mahdollista kestävien lentopolttoaineiden yleistymistä.
Rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien sääntöjen osalta perusskenaarion (vähäisiä muutoksia nykyiseen rahanpesun vastaiseen direktiiviin) lisäksi vaihtoehtona ovat yhdenmukaisemmat suoraan sovellettavat säännöt, jotka koskevat ainoastaan lainsäädännön piiriin kuuluvia yhteisöjä tai myös valvojia ja rahanpesun selvittelykeskuksia. Valvonnan osa-alueella perusskenaariona on Euroopan pankkiviranomaisen suorittama vähäinen rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan koordinointi, kuten tällä hetkellä. Yhtenä vaihtoehtona on luoda EU:n tasolla epäsuoria valvontavaltuuksia (EU:n elin, joka valvoo kansallisia valvojia) ja toisena kohdistaa joihinkin riskialtteimpiin yhteisöihin EU:n tason suoraa valvontaa. Viimeisenä vaihtoehtona on kaikkiin ilmoitusvelvollisiin kohdistuva suora EU:n valvonta. Rahanpesun selvittelykeskusten osalta perusskenaariona on epävirallinen koordinointi kansallisten rahanpesun selvittelykeskusten välillä. Sen lisäksi yhtenä vaihtoehtona on luoda rahanpesun selvittelykeskuksia varten EU:n tason koordinointi- ja tukimekanismi. Toisena vaihtoehtona on perustaa EU:n rahanpesun selvittelykeskus, joka korvaisi kansalliset rahanpesun selvittelykeskukset.

Valitut vaihtoehdot ovat seuraavat: Yhdenmukaisempi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien sääntöjen kokonaisuus, mukaan lukien yhdenmukaisempi rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevien vaatimusten piiriin kuuluvien yhteisöjen kokonaisuus, yhdenmukaisemmat vaatimukset, joita niiden on noudatettava, ja 10 000 euron katto käteismaksuille EU:ssa; rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan EU:n tason valvoja, jolla on epäsuorat valtuudet valvoa kaikkia yhteisöjä, joihin sovelletaan rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevia vaatimuksia, ja suorat valvontavaltuudet määrittää finanssialan riskialtteimmat yhteisöt; rahanpesun selvittelykeskuksia koskeva EU:n tason koordinointi- ja tukimekanismi, joka on integroitu samaan EU:n virastoon kuin valvoja; kansallisten pankkitilirekisterien ja tiedonhakujärjestelmien yhteenliittäminen.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

EU:n tavoitteena on tällä hetkellä saavuttaa vuoteen 2030 mennessä vähintään 32,5 prosentin energiansäästöt, mikä on yhteensopivaa 40 prosentin kasvihuonekaasujen päästövähennystavoitteen kanssa. Ilmastotavoitesuunnitelmassa ehdotetaan EU:n tavoitteeksi vuodeksi 2030 vähintään 55 prosentin kasvihuonekaasupäästöjen nettovähennystä vuoden 1990 tasoihin verrattuna kustannusoptimaalisella tavalla. Tämän saavuttamiseksi energian loppukulutuksen olisi vähennyttävä EU:ssa vähintään 36–37 prosenttia ja primäärienergian kulutuksen 39–41 prosenttia ennustettuun energiankulutukseen verrattuna. Kun otetaan huomioon, että polttoaineiden polttaminen energiantuotannossa aiheuttaa 75 prosenttia EU:n nykyisistä kasvihuonekaasupäästöistä, energiankäytön vähentäminen on EU:n tavoitteen saavuttamisen kannalta keskeinen tekijä, samoin kuin hiilestä irtautuminen energiahuollossa. Ilmastotavoitesuunnitelmassa tarkasteltiin laajoja toimenpiteitä 55 prosentin kasvihuonekaasupäästövähennyksen saavuttamiseksi vuonna 2030. Tällä hetkellä EU:n energiansäästötoimet ovat riittämättömiä, jotta vuoden 2030 kasvihuonekaasupäästötavoite voitaisiin saavuttaa optimaalisella tavalla, ja ongelmana onkin, miten niitä voitaisiin tehostaa. EU:n on tärkeää osoittaa, että kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa on mahdollista ja toivottavaa toteuttaa mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla.
Mikä on ongelmana ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Vaikka ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuurin nykyaikaistaminen on viimeisten kymmenen vuoden aikana edistynyt merkittävästi, jopa 10 prosenttia lentojen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä johtuu edelleen ilmaliikenteen hallinnan hajanaisesta infrastruktuurista, jossa digitalisaatiota ja automatisointia ei hyödynnetä täysimääräisesti. Nämä päästöt on mahdollista välttää. Lisäksi covid-19-kriisi on vaikuttanut merkittävästi lentoliikenteeseen ja paljastanut nykyisten ilmaliikenteen hallintajärjestelmien heikkoudet. Ilmaliikenteen hallinnan infrastruktuurilla on nyt suurempi paine kuin koskaan parantaa kustannustehokkuutta, lisätä joustavuutta, skaalautua paremmin liikenteen vaihtelujen mukaan ja soveltua myös uudentyyppisille ilma-aluksille. Myös ilmaliikenteen hallinnan innovaatiosykliä tulisi lyhentää, jotta alan toimijat voivat pysyä kilpailukykyisinä ja tukea monenlaisia sovelluksia liikenteessä (esim. matkustaja-, rahti-, drooni- ja kaupunkilentoliikenteessä) sekä puolustus- ja turvallisuussektoreilla (siviili- ja sotilassektorin yhteistyössä ilmatilan hallinnan alalla). Näiden moninaisten ongelmien ratkaiseminen nopeasti muuttuvassa ja monimutkaisessa tilanteessa edellyttää mittavia yhteisiä ponnisteluja yhteistyön ja innovaatioihin tehtävien investointien lisäämiseksi. Yksikään yksittäinen sidosryhmä tai jäsenvaltio ei pystyisi tähän omin voimin. Ilmailu on luonteeltaan kansainvälistä ja vaatii yhteistä ja koordinoitua toimintaa.
Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Ongelmia on kaksi, ja niissä on kyse sellaisten digitaalisten välineiden puuttumisesta, jotka tukisivat täysin I.eri EU-maiden oikeusjärjestelmien välistä yhteistyötä (rajatylittävä oikeudellinen yhteistyö) ja II.ihmisten tai organisaatioiden mahdollisuutta käyttää tarvittaessa muiden EU-maiden oikeusjärjestelmiä (oikeussuojan saatavuutta rajatylittävissä asioissa helpottavien digitaalisten välineiden puuttuminen). Rajatylittäviin asioihin liittyvä viestintä on tällä hetkellä pääasiassa paperipohjaista. Jos olemassa on digitaalinen viestintäkanava, sitä käytetään vain vapaaehtoiselta pohjalta; sähköisiä allekirjoituksia ja leimoja ei tunnusteta kaikkialla, koska yhteisesti hyväksyttyjä tyyppejä (eli yksinkertaisia, kehittyneitä tai hyväksyttyjä sähköisiä allekirjoituksia tai leimoja) ei ole olemassa. Tämä tilanne vaikuttaa rajatylittävissä asioissa osallisina oleviin tuomioistuimiin tai toimivaltaisiin viranomaisiin sekä luonnollisiin henkilöihin tai oikeushenkilöihin, sillä se aiheuttaa viiveitä, lisäkustannuksia ja ylimääräistä hallinnollista taakkaa heidän asioitaan käsiteltäessä. Tilanne on myös ristiriidassa nykyaikaisen elämän yleisen digitalisointikehityksen kanssa. Digitalisointi on yleistä erityisesti yksityisellä ja kaupallisella sektorilla, ja covid-19-pandemia on vauhdittanut sitä edelleen.