Muutettu ehdotus: neuvoston päätös ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) (2002-2006) (komission esittämä yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) /* KOM/2002/0043 lopull. - CNS 2001/0125 */



Virallinen lehti nro 181 E , 30/07/2002 s. 0112 - 0131



Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) (2002-2006) (komission esittämä yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) PERUSTELUT Komissio antoi ehdotuksensa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudenneksi puiteohjelmaksi (EY ja Euratom) [1] 21. helmikuuta 2001 ja ehdotuksensa kuudennen puiteohjelman täytäntöön paneviksi erityisohjelmiksi [2] 30. toukokuuta 2001. Ehdotusten laadinnassa tavoitteena on ollut tukea eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. [1] KOM(2001) 94. [2] KOM(2001) 279. Puiteohjelmapäätöksiä koskevissa neuvotteluissa on nyt saatu päätökseen tärkeä vaihe, kun parlamentti on käsitellyt asiaa ensimmäisessä käsittelyssään (14. marraskuuta 2001) ja neuvosto on hyväksynyt yhteisen kantansa (28 Tammikuu 2002). Parlamentin ja neuvoston kannat uuteen puiteohjelmaan ovat varsin lähellä toisiaan ja niissä ollaan osapuilleen yhtä mieltä kokonaisbudjetista ja sen jakautumisesta, ohjelman rakenteesta, tieteellisista ja teknologisista painopisteistä ja toteutustavoista. Komissio on omalta osaltaan pyrkinyt lähentämään näkemyksiä erityisesti muuttamalla puiteohjelmaehdotuksiaan niin, että niissä otetaan huomioon huomattava osa parlamentin tarkistuksista. [3] Komissio voi tyytyväisenä todeta, että uuden puiteohjelman periaatteista on päästy neuvoston ja parlamentin ponnistelujen avulla varsin laajaan yksimielisyyteen. Tämä koskee erityisesti uusien tehokkaiden toteutusvälineiden painottamista, vahvaa keskittymistä ensisijaisiin aihealueisiin ja joustavuuden lisäämistä ohjelman toteutuksessa. [3] KOM(2001) 709. Nyt on saavutettu tarpeeksi vakaa perusta, jotta komissio voi esittää muutetut ehdotuksensa erityisohjelmiksi. Niissä otetaan huomioon puiteohjelmaan ensimmäisessä käsittelyssä esitetyt muutokset ja niiden vaikutukset tehtävään tutkimukseen ja ohjelman toteutukseen. Pyrkimyksenä on auttaa muita toimielimiä erityisohjelmiin perehtymisessä ja niitä koskevissa jatkoneuvotteluissa, jotta puiteohjelmasta, osallistumissäännöistä ja erityisohjelmista päästäisiin hyvissä ajoin yksimielisyyteen. Mittavimmat muutokset komission aiempiin ehdotuksiin liittyvät ohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", johon on tehty muun muassa seuraavat muutokset: - Ensisijaisen aihealueen 1 rakennetta ja tutkimussisältöä on muutettu vastaamaan sen uutta jakoa kahteen osaan (Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla sekä Merkittävimmät sairaudet) ja ensisijaista aihealuetta 6 on muutettu vastaamaan sen uutta jakoa kolmeen osaan (Kestävät energiajärjestelmät, Kestävä pintaliikenne ja Globaalimuutos ja ekosysteemit). Muiden ensisijaisten aihealueiden tutkimussisältöön on tehty vähäisempiä mutta joissain tapauksissa kuitenkin merkittäviä muutoksia. - Osion "Eri alojen politiikan tukeminen sekä tieteellisten ja teknisten tarpeiden ennakointi" politiikan tarpeita palvelevia alkuperäisiä tutkimuspainotuksia on joiltain osin muutettu, ja samalla on vahvistettu ensisijaisiin aihealueisiin liittyvää tutkimusta (erityisesti maatalouden ja meriekosysteemien tutkimuksessa). Tässä on otettu huomioon ensimmäisestä käsittelystä aiheutuneet sisällön muutokset ja huomattavat budjettileikkaukset. - Toteutusvälineiden kuvausta (liite III) on tarkennettu ja selkiytetty ensimmäistä käsittelyä edeltäneen keskustelun pohjalta. Tämä kuvastaa pyrkimystä jouhevaan siirtymiseen "perinteisistä" "uusiin" toteutusvälineisiin ensisijaisten aihealueiden tutkimuksessa sekä ajatusta neljännestä toteutusvälineestä huippuosaamisen asteittaisen kehittämisen hengessä (ns. escalier d'excellence). Komissio ehdottaa, että sillä olisi tämän ohjelman toteutuksessa apunaan jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea. Komitea kokoontuisi eri kokoonpanoissa sen mukaan, mitä tutkimuksen ensisijaista aihealuetta käsitellään. Ohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" tehdyt muutokset liittyvät lähinnä tutkijoiden liikkuvuuteen ja tutkimusinfrastruktuuriin, joiden osalta on tarkennettu ja selkiytetty käytettäviä menetelmiä ja toteutusvälineitä. Lisäksi on otettu huomioon näiden toimien entistä pienempi budjetti. Euratomin ydinenergiaohjelman suurimmat muutokset liittyvät fissio-osuuteen, johon on lisätty uusi säteilysuojausta ja ydinlaitosten turvallisuuteen liittyviä toimia koskeva aihealue. Molemmissa ohjelmissa toteusvälineiden kuvaukset (liite III) on muutettu vastaamaan ohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" vastaavia kuvauksia. Budjettiosuudet on kaikilta osin muutettu neuvoston yhteisen kannan mukaisiksi. 2001/0125 (CNS) Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta (Euratom) (2002-2006) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [4], [4] EYVL ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5], [5] EYVL ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6], [6] EYVL sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto hyväksyi päätöksellä .../../Euratom [7] eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevan Euroopan atomienergiayhteisön kuudennen monivuotisen tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman 2002-2006 (jäljempänä 'puiteohjelma'), joka toteutetaan perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti laaditulla tutkimus- ja koulutusohjelmalla tai -ohjelmilla, joissa määritetään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja ohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat. [7] EYVL (2) Tähän ohjelmaan olisi sovellettava neuvoston päätöksellä N:o .../.../Euratom [8] hyväksyttyjä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista puiteohjelman toteutukseen (jäljempänä 'osallistumista koskevat säännöt'). [8] EYVL (3) Komission hallintokuluissa tämän ohjelman toteuttamista varten on otettu huomioon, että suuri osa henkilöstöstä on jäsenvaltioiden laboratorioihin ja ITER-hankkeeseen muualta tilapäisesti työskentelemään siirtyvää henkilöstöä. (4) Tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki valtiot, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja muuhun kuin fuusiotutkimukseen voivat osallistua hankekohtaisesti yhteisen edun pohjalta myös kolmansien maiden yksiköt ja kansainväliset tieteellisen yhteistyön järjestöt. (5) Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava tutkijoiden liikkuvuuden ja innovaatioiden edistämistä Euroopan yhteisössä sekä kansainvälistä yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin jäseniksi ehdolla oleviin maihin. (6) Tähän ohjelmaan kuuluvien tutkimustoimien toteuttamisessa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklassa ja Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainitut periaatteet, ja otettava huomioon kyseisten toimien hyväksyntä kansalaisten keskuudessa. (7) Naisten asemaa eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa, jolla olisi pystyttävä varmistamaan tasavertaiset mahdollisuudet sukupuoleen katsomatta. [9] KOM (1999) 76. [10] Päätöslauselma 20. toukokuuta 1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [11] Päätöslauselma 3. helmikuuta 2000, PE 284 656. (8) Tämä ohjelma olisi toteutettava joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen palvelujen käyttäjien sekä yhteisön politiikkojen tarpeet ja noudattaen yhteisön taloudellisten etujen suojelun tavoitetta. Ohjelmaan kuuluvat tutkimustoimet olisi tarvittaessa mukautettava näihin tarpeisiin sekä tieteen ja teknologian kehitykseen. (9) Osallistumista tämän ohjelman toimiin edistetään asettamalla kaikki tarvittavat toimien sisältöä, osallistumisehtoja ja menettelyjä koskevat tiedot ajoissa mahdollisten, myös assosioituneista ehdokasmaista ja muista assosioituneista maista tulevien osallistujien saataville. (10) Komissio teettää asianmukaisessa vaiheessa riippumattoman arvioinnin tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta; arviointi tehdään avoimesti kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden kannalta. (11) Tieteellis-teknistä komiteaa on kuultu, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Hyväksytään kuudennesta puiteohjelmasta (jäljempänä 'puiteohjelma') tehdyn päätöksen [...] mukaisesti ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelma (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksoksi, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. 2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteen II mukaisesti 940 miljoonaa euroa, josta enintään 16,5 prosenttia saa olla komission hallintokuluja. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 artikla Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 4 artikla 1. Yhteisön osallistumiseen erityisohjelmaan sovelletaan rahoituksen osalta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä. 2. Erityisohjelma toteutetaan liitteessä III määriteltyjen toteutusvälineiden avulla. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista koskevia sääntöjä. 5 artikla 1. Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin toteutusaikataulu sekä liitteessä I asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet sekä ensisijaisesti käytettävät toteutusvälineet. 2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa ja tiettyjen toteutusvälineiden ensisijaisuutta tarkistetaan tarpeen mukaan. 6 artikla 1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta. 2. Komissiota avustaa erityisohjelman toteutuksessa neuvoa-antava komitea. Komitean jäsenet voivat vaihdella komitean käsiteltävinä olevien eri aiheiden mukaan. Fissioon liittyvissä asioissa sovelletaan komitean kokoonpanon sekä toimintasääntöjen ja menettelyjen osalta yhteisön tutkimus-, kehitys- ja esittelytoiminnan hallinto- ja yhteensovittamismenettelyistä ja -rakenteista tehdyn neuvoston päätöksen 84/338/Euratom, EHTY, ETY [12] määräyksiä. Fuusioon liittyvissä asioissa sovelletaan fuusio-ohjelman neuvoa-antavan komitean perustamisesta 16 päivänä joulukuuta 1980 tehtyä neuvoston päätöstä. [12] EYVL L 177, 4.7.1984, s. 25. 7 artikla 1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 artiklan 2 kohdan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä, ja kertomus sisältää myös rahoitukseen liittyvää tietoa. 2. Komissio järjestää erityisohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman seurannan ja arvioinnin, josta säädetään puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 5 ja 6 artiklassa. 8 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] LIITE I Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä toimet pääpiirteittäin 1. Johdanto Ydinenergia, josta saadaan 35 prosenttia Euroopan unionissa tuotetusta sähköstä, on merkittävä osatekijä ilmastonmuutoksen torjunnasta ja EU:n energiariippuvuuden vähentämisestä käytävässä keskustelussa. Ydinenergia-alalla on kuitenkin edelleen ratkaistavanaan vaikeita kysymyksiä. Hallittu lämpöydinfuusio puolestaan on yksi pitkän aikavälin energiavaihtoehdoista erityisesti keskitetyssä perussähkön tuotannossa. Ensisijaisena tavoitteena on edetä kohti sellaista kehityksen tasoa, jossa kyetään osoittamaan fuusioenergian tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus ja arvioimaan sen ominaisuuksien kestävyyttä. Lyhyellä aikavälillä on löydettävä yhteiskunnan kannalta hyväksyttäviä tapoja huolehtia ydinjätteestä ja otettava käyttöön erityisesti pitkäikäisen jätteen hallintaa koskevia teknisiä ratkaisuja. Lisäksi olisi tutkittava innovatiivisia ratkaisuja, joiden avulla voitaisiin hyödyntää turvallisesti ydinfissiota, sekä niiden käyttömahdollisuuksia tuotettaessa energiaa Euroopan tarpeisiin tulevina vuosikymmeninä. Säteilysuojauksen korkeaa tasoa yhteisössä on ylläpidettävä keskittämällä ja koordinoimalla tutkimusta, ja erityisesti on keskityttävä vähäisen altistumisen vaikutusten selvittämeen. Euroopan tasolla tehtävä yhteistyö, kuten tutkijavaihto ja yhteiset tutkimusohjelmat, on tällä alalla jo vakiintunutta. Tarkoituksena on tehostaa ja syventää tällaista yhteistyötä ydinjätehuollon, säteilysuojauksen ja muiden toimintojen osalta ohjelma- ja hanketasolla, jotta kyetään käyttämään tehokkaammin resursseja (sekä tutkijaresursseja että koelaitteistoja) ja edistämään yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostumista keskeisistä ongelmista ja lähestymistavoista eurooppalaisen tutkimusalueen tarpeita vastaavalla tavalla. Tavoitteena on luoda yhteyksiä kansallisiin ohjelmiin sekä edistää verkottumista kolmansien maiden, erityisesti Yhdysvaltojen, entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden, Kanadan ja Japanin kanssa. Fuusiotutkimuksessa yhteisö, sen jäsenvaltiot ja Euratomin puiteohjelmaan kuuluviin toimiin assosioituneet maat jatkavat työskentelyä integroidun toimintaohjelman puitteissa. Toimet koordinoidaan ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa koskevan YTK:n ohjelman kanssa. 2. Ensisijaiset aihealueet 2.1 Fuusioenergian tutkimus Tavoitteet Fuusioenergiasta saattaa kehittyä energiamuoto, jota voidaan vuosisadan loppupuoliskolla käyttää laajamittaisessa päästöttömässä peruskuormasähkön tuotannossa. Fuusioenergian tutkimuksessa on jo saavutettu sellaisia edistysaskeleita, että on perusteltua jatkaa voimakasta panostusta tutkimustyöhön, jonka pitkän aikavälin tavoitteena on fuusiovoimalan aikaansaaminen. Teoreettinen työ sekä eri puolilla maailmaa sijaitsevilla laitteilla, erityisesti JETillä, tehdyt kokeelliset tutkimukset ovat osoittaneet, että tieteelliset ja tekniset valmiudet JETin jälkeisen seuraavan sukupolven hankkeen toteuttamiseen ovat olemassa. Tällaisen seuraavan sukupolven koelaitteen tavoitteena on osoittaa fuusioenergian tieteellinen ja teknologinen toteutettavuus. Fuusioenergiaan liittyvässä maailmanlaajuisessa yhteistyössä on edetty seuraavan vaiheen laitteen (ITER) yksityiskohtaiseen tekniseen suunnitelmaan. ITERin tavoitteena on pidempi fuusiopaloaika induktiivisella virranajolla tehonvahvistuksen ollessa Q > 10, sekä 400 MW:n tehoisen fuusioenergian tuotanto noin 400 sekunnin ajan. Tällöin voitaisiin mahdollisesti tutkia palavia plasmoja varsinaista energiantuotantoa vastaavissa olosuhteissa. ITERin teknisen suunnittelutoiminnan saaminen onnistuneesti päätökseen mahdollistaa päätöksen tekemisen seuraavan vaiheen (Next Step) toteuttamisesta. Tämä vastaa myös yhteisön fuusioenergian tutkimustoimissa noudattamaa reaktoripainotteista lähestymistapaa. Jos kansainvälisissä neuvotteluissa, jotka koskevat ITER-oikeussubjektin perustamisen juridisia ja institutionaalisia ehtoja, sekä toisaalta hankkeen yhteistoteutusta (rakentamista, käyttöä, hyödyntämistä ja käytöstä poistamista) koskevissa neuvotteluissa päästään myönteiseen tulokseen, erillispäätös voitaisiin pyrkiä tekemään 2003-2004 siten, että rakennustyöt pääsisivät käytännössä alkuun 2005-2006. Ajanjakso 2003-2006 on näin ollen nähtävä siirtymäkautena, jonka aikana on tarpeen rationalisoida eurooppalaisia toimia, koska ohjelmassa suuntaudutaan voimakkaasti Next Step -hankkeen toteuttamiseen. Fuusioenergian alan tutkimusta varten esitetyssä budjetissa ajanjaksolle 2003-2006 on varattu kaikkiaan 750 miljoonan euron määrärahoista enintään 200 miljoonaa euroa ITERin toteuttamiseen. Jos ja kun Next Step -hanke päätetään toteuttaa, tarvitaan mittavia henkilö- ja taloudellisia resursseja. Kun päätös hankkeen käynnistämisestä on tehty, on mukautettava eurooppalaisten Euratom-kumppanien nykyisiä toimia fuusioenergian alalla sekä tehtävä organisatorisia muutoksia varsinkin, jotta voitaisiin ohjata yhteisesti Euroopan osallistumista ITER-hankkeeseen. Ehdotetun 550 miljoonan euron rahoituksen tarkoituksena on mahdollistaa tarkoituksenmukaisen T&K-ohjelman jatkaminen. Tämä käsittää siirtymisen nykyisistä assosiaatioiden [13] ja JETin puitteissa toteutetuista toimista fuusiofysiikan ja -teknologian "liitännäisohjelmaan", kun Next Step/ITER-laitteen rakentaminen on saatu vakaaseen vauhtiin vuoden 2006 jälkeen. [13] Nämä on perustettu yhteisön ja jäsenvaltioissa toimivien oikeussubjektien välisillä assosiaatiosopimuksilla. Painopisteet i) Assosiaatioiden ohjelma fysiikan ja teknologian alalla Assosiaatioiden ohjelmaan kuuluvat seuraavat osat: - Fuusiofysiikan ja plasmatekniikan tutkimus ja kehittäminen, jossa keskitytään magneettisen koossapidon mallien tutkimukseen ja arviointiin erityisesti siten, että jatketaan Wendelstein 7-X -stellaraattorin rakentamista ja käytetään Euratom- assosiaatioiden olemassa olevia laitteistoja. - Strukturoidut T&K-toimet fuusioteknologian alalla, erityisesti fuusiomateriaalien tutkimus ja osallistuminen T&K-toimiin, jotka liittyvät JETin poistamiseen käytöstä sen toiminnan päättyessä. - Sosioekonomisia näkökohtia koskevat tutkimukset, joissa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: fuusioenergian taloudellisten kustannusten ja yhteiskunnallisen hyväksyttävyyden arviointi, joka täydentää turvallisuus- ja ympäristönäkökohtia koskevia lisätutkimuksia; inertiaalikoossapitoa ja mahdollisia vaihtoehtoisia ratkaisuja koskevien jäsenvaltioiden siviilitutkimustoimien koordinointi erityisen yhteydenpitojärjestelmän puitteissa; tulosten levittäminen sekä tiedon välittäminen suurelle yleisölle; liikkuvuus ja koulutus. Assosiaatioiden ohjelmaa tuettaessa asetetaan etusijalle monenväliset toimenpiteet, jotta voidaan keskittää toimia yhteisiin hankkeisiin, kuten suoraan JETin käyttöön ja Next Stepiin/ITERiin ja/tai koulutukseen liittyviin hankkeisiin. Jos ITERin toteuttamisesta ja sen aikataulusta tehdään päätös, nykyistä yhteisön tukea assosiaatioille mukautetaan tarvittavalla tavalla, ja lisäksi harkitaan joidenkin laitosten poistamista käytöstä. Fuusioenergiaan liittyvien toimien tiiviin eurooppalaisen koordinoinnin jatkamiseen varataan riittävästi varoja, sillä tällainen koordinointi on vuosien varrella osoittanut hyödyllisyytensä. EU:n oman fuusiofysiikan ja -teknologian liitännäisohjelman laajuus riippuu a) siitä, minkälaisella osuudella EU osallistuu ITERiin ja b) ITER-laitteen sijaintipaikasta. Liitännäisohjelma on tarpeen, jotta assosiaatiot ja Euroopan teollisuus pystyisivät hyötymään täysimääräisesti ITERistä. Tämä voi edellyttää investointeja, joiden tavoitteena on pitää Euroopassa fuusiolaitteilla tehtävät kokeet maailmanlaajuisesti katsoen korkeatasoisina myös ITERin toiminnan aloittamisen jälkeen, sekä riittävää teknologiankehitysohjelmaa. ii) JET-laitteiston hyödyntäminen JET-laitteiston käyttöä jatketaan Euroopan fuusiokehityssopimuksen (EFDA) puitteissa, ja tarkoituksena on saattaa päätökseen parhaillaan käynnissä oleva suorituskyvyn parannusten hyödyntäminen. JET-laitteiston käyttö on lopetettava sopivana ajankohtana, jotta siihen käytettävät varat voidaan ohjata Next Step/ITER-hankkeeseen. iii) Next Step/ITER Ehdotukseen Euroopan atomienergiayhteisön puiteohjelmaksi (2002-2006) sisältyy Next Step -laitteeseen liittyvien toimien jatkaminen siten, että voidaan osallistua laitteen rakentamiseen ohjelmakauden jälkimmäisellä puoliskolla. Koska ITER-hanketta koskevat päätökset eivät kuitenkaan ole riippuvaisia yksin EU:n toimielimistä vaan myös EU:n kansainvälisistä kumppaneista, ehdotettava toimintaohjelma on jätettävä avoimeksi Next Stepin/ITERin tulevan sijaintipaikan ja toimintakehyksen sekä EU:n oman liitännäisohjelman täsmällisen sisällön osalta. Mahdollisiin eurooppalaisiin sijoituspaikkoihin liittyvät alustavat selvitykset saatetaan päätökseen. EU:n mukanaolo ITER-hankkeessa käsittäisi osallistumisen yhtäältä ITER-reaktorin sijaintipaikalla sijaitsevien ja reaktorin käytön kannalta tarpeellisten laitteiden ja laitosten rakentamiseen ja toisaalta kustannuksiin, jotka aiheutuvat rakentamisen aikana henkilöstön palkkaamisesta ja hankkeen hallinnosta sekä hankkeelle annettavasta tuesta. Tämän osallistumisen määrä ja laatu riippuu EU:n kansainvälisten kumppanien kanssa käytävien neuvottelujen lopputuloksesta sekä ITER-reaktorille valittavasta sijaintipaikasta. Jos ITER sijoitetaan Eurooppaan, EU:n osuus käsittäisi myös osallistumisen kustannuksiin, joita Euroopalle aiheutuu toimimisesta isäntäosapuolena. 2.2 Radioaktiivisen jätteen hallinta Tavoitteet Ydinjätteen käsittelyä ja loppusijoitusta varten ei ole olemassa laajasti hyväksyttyä toimintamallia. Tämä on yksi suurimmista esteistä ydinenergian käytön jatkamisen ja tulevan käytön tiellä. Erityisesti tämä koskee pitkäikäisten jätekomponenttien sijoittamista geologisiin varastoihin. Tällainen sijoitus on tarpeen riippumatta siitä, mitä käsittelymenetelmää käytetyn polttoaineen ja korkea-aktiivisen jätteen käsittelyssä sovelletaan. Tutkimuksen avulla ei yksin taata yhteiskunnallista hyväksyttävyyttä. Tutkimus on kuitenkin tarpeen, jotta voidaan kehittää ja testata varastointiteknologiaa, tutkia sopivia sijoituspaikkoja, lisätä turvallisuuteen ja turvallisuuden arvioinnin menetelmiin liittyvää tieteellistä perustietämystä sekä kehittää päätöksentekoprosesseja, joita asiaan liittyvät eri tahot pitävät tasapuolisina ja oikeudenmukaisina. Tutkimus on myös tarpeen sen selvittämiseksi, minkälaisia mahdollisuuksia uudet reaktorityypit ja/tai polttoainekiertoratkaisut tarjoavat fissiomateriaalin tehokkaampaan hyödyntämiseen ja tuotetun jätteen määrän vähentämiseen, kun samalla pyritään saavuttamaan tietyt kustannustavoitteet. Lisäksi on selvitettävä, minkälaisia teknisiä ja taloudellisia mahdollisuuksia fissiomateriaalia paremmin hyödyntävät ja vähemmän jätteitä tuottavat ratkaisut, partitio ja transmutaatio, tarjoavat jätteen vaarallisuuden vähentämiseen teollisessa mittakaavassa. Tutkimuksen painopisteet i) Geologista loppusijoitusta koskeva tutkimus Tavoitteena on luoda vankka tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida geologisiin muodostelmiin tapahtuvan käytetyn polttoaineen ja pitkäikäisen radioaktiivisen jätteen loppusijoituksen turvallisuutta. Lisäksi tuetaan yhteisen eurooppalaisen näkemyksen muodostamista jätteen loppusijoitukseen liittyvistä tärkeimmistä kysymyksistä. - Perustietämyksen lisääminen sekä teknologian kehittäminen ja testaaminen. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: keskeiset fysikaaliset, kemialliset ja biologiset prosessit; erilaisten luonnon muodostamien ja rakennettujen vapautumisesteiden vuorovaikutus, niiden vakaus pitkällä aikavälillä sekä keinot, joiden avulla voidaan ottaa käyttöön loppusijoitusteknologiaa maanalaisissa tutkimuslaboratorioissa. - Uudet ja parannetut välineet. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihealueisiin: suorituskyvyn ja turvallisuuden arviointimallit, pitkän aikavälin turvallisuuden demonstrointimenetelmät, mukaan luettuina herkkyys- ja epävarmuusanalyysit, sekä vaihtoehtoisten suorituskyvyn mittarien arviointi ja kehittäminen sekä sellaisten niiden hallintoprosessien arviointi ja kehittäminen, joilla vaikutetaan asianmukaisesti jätteen loppusijoituksen julkisuudessa herättämään huoleen. ii) Partitio ja transmutaatio sekä muut reaktoriratkaisut jätteen synnyn vähentämiseksi ydinenergian tuotannossa Tavoitteena on määrittää keinoja, joilla voitaisiin käytännössä vähentää loppusijoitettavan jätteen määrää ja/tai siitä aiheutuvaa vaaraa partition ja transmutaation avulla, sekä tarkastella potentiaalisia uusia reaktoriratkaisuja, joilla jätteen syntyä ydinenergian tuotannossa voidaan vähentää. - Partitio ja transmutaatio. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: kokonaiskonseptin perusarvioinnit; lupaavimpien partitiotekniikkojen demonstrointi pilottimittakaavassa; transmutaatiotekniikkojen jatkokehitys sekä niiden teollisen toteutettavuuden arviointi. - Jätteen syntyä vähentävät ratkaisut: Tutkimuksessa keskitytään mahdollisuuksiin käyttää tehokkaammin fissiomateriaalia nykyisissä reaktoreissa ja muita ratkaisuja ydinenergian tuotannossa syntyvän jätteen määrän pienentämiseksi. 2.3 Säteilysuojelu Tavoitteet Säteilyä hyödynnetään laajasti lääketieteessä ja teollisuudessa (kuten ydinenergian tuotannossa), ja tällaisen käytön turvallisuus perustuu vakiintuneisiin säteilysuojausperiaatteisiin ja niiden asianmukaiseen noudattamiseen. Yhteisön tutkimuksella on tuettu asiaa koskevia eurooppalaisia periaatteita ja myötävaikutettu siihen, että käytännössä säteilysuojaus on korkeatasoista. Tämä taso on säilytettävä, ja sitä on joissain tapauksissa vielä parannettava. Tässä prosessissa tutkimus on keskeisellä sijalla. Päätavoitteena on poistaa epävarmuustekijöitä, jotka liittyvät pienille ja pitkäaikaisesti vaikuttaville pitoisuuksille (eli pitoisuuksille, joille väestö tyypillisesti yleisesti tai työpaikalla altistuu) altistumisesta aiheutuviin riskeihin. Asia on herättänyt jatkuvasti kiistanalaista tieteellistä ja poliittista keskustelua, ja sillä on suurta merkitystä säteilyn sekä lääketieteellisen että teollisen käytön kannalta. Muilla aloilla yhteisön tutkimuksella pyritään saamaan suurempaa hyötyä kansallisen tason toimista varsinkin verkostoimalla ja yhdentämällä niitä tehokkaammin ja tukemalla kansallisiin ohjelmiin nähden täydentävää tai synergiaetuja tuovaa kohdennettua tutkimusta. Tutkimuksen painopisteet: - Pienten ja pitkäaikaisesti vaikuttavien säteilyannosten aiheuttamien riskien kvantifiointi. Toiminnassa keskitytään sopivien säteilylle altistuneiden väestönosien epidemiologisiin tutkimuksiin, joita täydennetään solu- ja molekyylibiologisilla tutkimuksilla säteilyn ja DNA:n, solujen, elinten ja koko kehon vuorovaikutuksesta. - Altistuminen lääketieteellisille ja luonnon säteilylähteille. Säteilyn lääketieteellisten käyttömuotojen vaikuttavuuden ja turvallisuuden parantaminen; luonnon säteilylähteiden ja erityisesti luonnossa esiintyvien radioaktiivisten aineiden arvioinnin ja hallinnan kehittäminen. - Ympäristönsuojelu ja radioekologia. Käsitteellinen ja metodologinen perusta ympäristönsuojelulle; luonnollisten ja keinotekoisten säteilylähteiden ihmiseen ja ympäristöön kohdistuvien vaikutusten parempi arviointi ja hallinta. - Riskien ja hätätilanteiden hallinta. Kehittyneemmät lähestymistavat riskinhallintaan; tehokkaampi ja johdonmukaisempi hätätilanteiden hallinta Euroopassa, mukaan luettuna saastuneiden alueiden kunnostaminen. - Suojaaminen työpaikalla. Työhön liittyvän altistumisen parempi seuranta ja hallinta säteilyä hyödyntävillä aloilla. 3. Muut toimet ydinteknologian ja -turvallisuuden alalla Tavoitteet Tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa terveyden, energian ja ympäristön alalla, varmistaa Euroopan valmiuksien pysyminen korkealla tasolla asiaan liittyvillä, mutta ensisijaisten aihealueiden ulkopuolelle jäävillä aloilla sekä edesauttaa eurooppalaisen tutkimusalueen syntyä. Tutkimuksen painopisteet [14] .......... i) Innovatiiviset ratkaisut Tavoitteina on arvioida innovatiivisia ratkaisuja ja kehittää parempia ja turvallisempia prosesseja ydinenergian alalla. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: - Innovatiivisten ydinenergian tuotantoratkaisujen arviointi sekä parempien ja turvallisempien prosessien kehittäminen ydinenergian tuotantoon ja hyödyntämiseen . Tämä käsittää ratkaisut, joiden on arvioitu tarjoavan pitkällä aikavälillä hyötyjä kustannusten, turvallisuuden, ympäristövaikutusten, resurssien käytön, säteilyn leviämisen estämisen tai sovellusalojen moninaisuuden kannalta. ii) Koulutus Tavoitteena on yhdentää tehokkaammin ydinturvallisuuden ja säteilysuojelun alan koulutusta Euroopassa, jotta voitaisiin ehkäistä sekä alan opiskelijoiden että koulutusyksikköjen määrän väheneminen ja taata tarvittava osaaminen ja asiantuntemus, joilla varmistetaan, että ydinenergian käyttö sekä muu säteilyn käyttö teollisuudessa ja terveydenhuollossa on turvallista myös jatkossa. Tukea annetaan ensisijaisesti: - yhtenäisemmän lähestymistavan kehittämiseen Euroopan ydintutkimuksen ja -tekniikan alan koulutusta varten sekä tämän lähestymistavan toteuttamiseen, mukaan luettuna kansallisten resurssien ja valmiuksien tiiviimpi yhdentäminen. Tätä täydennetään tuella, jota annetaan apurahoja, erityisiä koulutuskursseja, koulutusverkkoja sekä uusien itsenäisten valtioiden ja KIE-maiden nuorten tutkijoiden apurahoja ja muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia varten. iii) Olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuus Tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden nykyisten ydinlaitosten turvallisuutta niiden jäljellä olevan käyttöiän ja sen jälkeisen käytöstä poistamisen aikana hyödyntäen kokeilevasta ja teoreettisesta tutkimuksesta kansainvälisesti hankittua huomattavaa tietämystä ja kokemusta. Tutkimuksessa keskitytään seuraaviin aihepiireihin: - laitosten hallinta, myös vanhenemisen vaikutukset ja polttoaineen teho; vakavien onnettomuuksien hallinta, varsinkin kehittyneiden numeeristen simulointikoodien kehittäminen; käytöstä poistamisen käytännön näkökohdista hankitun eurooppalaisen tiedon ja osaamisen yhteen kokoaminen; yhdenmukaisten turvallisuutta koskevien, sekä operatiivisten että sääntelyllisten, lähestymistapojen ja parhaiden toimintatapojen kehittäminen Euroopan tasolla. LIITE II RAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> LIITE III OHJELMAN TOTEUTUSVÄLINEET Komissio käyttää erityisohjelman toteutuksessa eri välineitä seuraavien Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten mukaisesti: eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006 tehty päätös (2002/.../Euratom) ja yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä puiteohjelman täytäntöönpanoa varten tehty päätös (2002/.../Euratom). Komissio arvioi hanke-ehdotukset noudattaen edellä mainituissa päätöksissä vahvistettuja perusteita.* Uudet välineet (integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkostot) nähdään ensisijaisilla aihealueilla Radioaktiivisen jätteen hallinta ja Säteilysuojelu ensisijaisena keinona saavuttaa tavoitteet, jotka liittyvät kriittiseen massaan, hallinnoinnin yksinkertaistamiseen ja Euroopan tasolla saatavaan lisäarvoon, sikäli kun yhteisön tutkimustoimilla tuetaan kansallisella tasolla käynnistettyjä hankkeita, sekä tutkimusvalmiuksien integroimiseen. Hankkeiden koko ei kuitenkaan ole peruste tuen epäämiselle; lisäksi on tarkoitus varmistaa, että myös pk-yritykset ja muut pienet yksiköt voivat hyödyntää näitä uusia välineitä. Uusia välineitä käytetään kuudennen puiteohjelman alusta alkaen kaikilla aihealueilla ja tarkoituksenmukaisissa tapauksissa ensisijaisina toteuttamisvälineinä kohdennettujen erityishankkeiden ja koordinointitoimien rinnalla. Epäsuorat TTK-toimet, jotka toteutetaan lämpöydinfuusion alalla ja sellaisten sopimusten ja oikeudellisten järjestelyjen puitteissa, joiden osapuoli tai jäsen yhteisö on, ovat niitä varten laadittujen sääntöjen mukaisia ja niissä noudatetaan osallistumissääntöjä. Komissio voi käyttää teknistä tukea ohjelman toteutuksessa. Riippumattomat asiantuntijat arvioivat vuonna 2004 näiden kahden välineen tehokkuutta kuudennen puiteohjelman toteuttamisessa. A. Uudet toteutusvälineet A.1 Huippuosaamisen verkostot Huippuosaamisen verkostojen tarkoituksena on lujittaa ja kehittää yhteisön tieteellistä ja teknologista huippuosaamista integroimalla Euroopan tasolla nykyistä ja syntymässä olevaa kansallista ja alueellista tutkimus- ja koulutuskapasiteettia. Kukin verkosto pyrkii myös lisäämään tietämystä jollakin tietyllä alalla kokoamalla yhteen riittävän suuren määrän asiantuntemusta (ns. kriittisen massan). Verkostot edistävät yhteistyötä yliopistojen, tutkimuskeskusten, yritysten, pk-yritykset mukaan luettuina, ja tiede- ja teknologiaorganisaatioiden huippuyksiköiden välillä. Toimilla pyritään yleensä pitkän aikavälin monitieteellisiin tavoitteisiin eikä ennalta määriteltyihin tuloksiin tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Huippuosaamisen verkosto noudattaa yhteistä toimintaohjelmaa, jonka toteuttamiseen käytetään osa osallistujakunnan tutkimus- ja koulutuskapasiteetista tai -toiminnasta tai tarvittaessa koko kyseisen alan tutkimus- ja koulutuskapasiteetti ja -toiminta, jotta saavutettaisiin asiantuntemuksen kriittinen massa ja saataisiin lisäarvoa Euroopan tasolla. Yhteisen toimintaohjelman tavoitteena voisi olla itsenäisen virtuaalisen osaamiskeskuksen luominen, joka saattaa johtaa tutkimus- ja koulutuskapasiteetin kestävän integroimisen edellytyksenä olevien keinojen kehittämiseen. Yhteinen toimintaohjelma sisältää olennaisena osana integroimistoimia sekä toimia, joilla huippuosaamista ja tutkimustuloksia levitetään verkoston ulkopuolelle. Tavoitteiden saavuttamiseksi verkostot toteuttavat näin ollen: - osallistujien yhdentämää tutkimus- ja koulutustoimintaa - yhdentämistoimia, joita ovat erityisesti: - osallistujien tutkimustoimien sovittaminen toisiinsa siten, että voidaan lisätä niiden keskinäistä täydentävyyttä; - sähköisten tieto- ja viestintävälineiden kehittäminen ja käyttö sekä virtuaalisten ja vuorovaikutteisten työmenetelmien kehittäminen; - lyhytaikainen, keskipitkällä aikavälillä tapahtuva ja pitkäaikainen henkilöstövaihto, tutkijanpaikkojen avaaminen verkoston muiden jäsenten tutkijoille tai näiden kouluttaminen; - yhteisten tutkimusinfrastruktuurien kehittäminen ja käyttö sekä olemassa olevien laitteistojen sovittaminen yhteistä käyttöä varten; - tuotetun tietämyksen yhteinen hallinnointi ja hyödyntäminen sekä innovointia edistävät toimet; - huippuosaamisen levittämistoimia, joita ovat tarpeen mukaan: - tutkijoiden koulutus; - tiedottaminen verkoston aikaansaannoksista ja tietämyksen levittäminen; - teknologista innovointia tukevat palvelut, joiden tavoitteena on erityisesti ottaa käyttöön uutta teknologiaa; - verkoston tekemään tutkimukseen liittyvien tieteellis-yhteiskunnallisten kysymysten analysointi. Joidenkin toimien (kuten tutkijoiden koulutuksen) yhteydessä verkosto pyrkii huolehtimaan riittävästä julkisuudesta julkaisemalla hakemuspyyntöjä. Verkoston koko voi vaihdella aihealueiden ja aiheiden mukaan. Ohjeellisena periaatteena on, että osallistujia on oltava vähintään puolenkymmentä. Yhteisön rahoitus yhdelle huippuosaamisen verkostolle voi keskimäärin olla useita miljoonia euroja vuodessa. Verkostoja koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät: - yhteinen toimintaohjelma yleisesti hahmoteltuna ja ohjelman ensimmäisen kauden sisältö eriteltynä tutkimustoimiin, yhdentämistoimiin ja huippuosaamisen levittämistoimiin; - osallistujien asema ja tehtävät siten, että yksilöidään osallistujien yhdentämät toimet ja resurssit; - verkoston toiminta (toimien koordinointi ja hallinnointi); - tietämyksen levittämistä koskeva suunnitelma ja tulosten hyödyntämisnäkymät. Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa järjestämällä asiaa koskeva tarjouskilpailu. Toimintaohjelmaa tarkistetaan vuosittain, ja tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia, alun perin suunnittelemattomia toimia, joita varten voidaan tarvita uusia osallistujia. Komissio voi julkaista ehdotuspyyntöjä sellaisen lisärahoituksen osalta, joka myönnetään esimerkiksi olemassa olevan verkoston yhdennettyjen toimien laajentamista tai uusien osallistujien mukaan ottamista varten. Yhteisön rahoitustuki suoritetaan integroinnin rahoitustukena, jonka suuruus määräytyy kaikkien osallistujien yhdennettäväksi ehdottaman kapasiteetin ja voimavarojen arvon mukaan. Tarkoituksena on, että yhteisön tuki täydentää osallistujien yhteisen ohjelman toteuttamiseen käyttämiä omia resursseja siinä määrin, että se kannustaa riittävästi yhdentämiseen, mutta ei kuitenkaan aiheuta sellaista taloudellista riippuvuutta, joka voisi vaarantaa verkoston pitkäaikaisen yhteistyön. A.2 Integroidut hankkeet Integroitujen hankkeiden tavoitteena on antaa lisäsysäys yhteisön kilpailukyvylle tai edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla yhteen kriittinen massa tutkimuksen ja koulutuksen voimavaroja ja osaamista. Kullakin integroidulla hankkeella olisi oltava selvästi määritellyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niiden päämääränä tulisi olla sellaisten tulosten saavuttaminen, joita voidaan soveltaa esimerkiksi tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Näiden tavoitteiden puitteissa niihin voi sisältyä pidemmän aikavälin tutkimusta tai "riskialttiimpaa" tutkimusta. Integroidut hankkeet ovat johdonmukaisen kokonaisuuden muodostava joukko osatoimia, joiden laajuus ja rakenne voivat vaihdella suoritettavan tehtävän mukaan ja jotka liittyvät yhteisen kokonaistavoitteen edellyttämiin tutkimuksen osa-alueisiin. Osatoimet muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden ja toteutetaan tiiviisti koordinoiden. Tavoitteena on saada merkittävä määrä julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusta, mukaan lukien Euroopan investointipankin rahoitus ja Eurekan kaltaiset yhteistoimintasuunnitelmat. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa, ja ne voivat käsittää toimia, jotka liittyvät: - tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja/tai demonstrointiin; - tietämyksen hallinnointiin, levittämiseen ja siirtoon, joilla edistetään innovointia; - kyseessä olevan teknologian analysointiin ja arviointiin sekä sen hyödyntämiseen liittyviin kysymyksiin. Lisäksi toteutussuunnitelma voi tavoitteiden saavuttamiseksi käsittää toimia, jotka liittyvät: - tutkijoiden, opiskelijoiden, insinöörien ja teollisuusjohtajien koulutukseen; - uuden teknologiaan käyttöönoton tukemiseen; - tiedottamiseen ja viestintään sekä vuoropuheluun suuren yleisön kanssa hankkeessa tehtyä tutkimusta koskevista tieteellis-yhteiskunnallisista näkökohdista. Rahoitusmäärät integroitujen hankkeiden toimien muodostamille kokonaisuuksille voivat ulottua muutamasta miljoonasta eurosta useisiin kymmeniin miljooniin euroihin. Integroituja hankkeita koskevien ehdotusten olisi sisällettävä seuraavat osatekijät: - hankkeen tieteelliset ja teknologiset tavoitteet; - toteutussuunnitelman runko ja aikataulu siten, että esitetään selvästi eri osatekijöiden niveltyminen toisiinsa; - toteutusvaiheet ja kunkin vaiheen arvioidut tulokset; - osallistujien asema ja tehtävä konsortiossa ja kunkin erityisosaaminen; - hankkeen organisointi ja hallinto; - tietämyksen levittämistä ja tulosten hyödyntämistä koskeva suunnitelma; - arvioitu kokonaisbudjetti ja eri toimien budjetit sekä rahoitussuunnitelma, jossa yksilöidään eri rahoitusosuudet ja niiden alkuperä. Hankekumppanien ryhmän koostumusta voidaan tarvittaessa muuttaa yhteisön alkuperäisen rahoituksen sallimissa rajoissa korvaamalla osallistujia toisilla tai ottamalla mukaan uusia osallistujia. Tämä tehdään useimmissa tapauksissa järjestämällä asiaa koskeva tarjouskilpailu. Toteutussuunnitelmaa tarkistetaan vuosittain. Tässä yhteydessä voidaan suunnata tiettyjä toimia uudelleen tai käynnistää uusia. Käynnistettäessä uusia toimia sekä silloin kun tarvitaan lisärahoitusta yhteisöltä, komissio määrittää kyseiset toimet ja niiden suorittajat ehdotuspyynnön avulla. Yhteisön rahoitus suoritetaan rahoitustukena budjettiin ja lasketaan prosenttiosuutena budjetista, jonka osallistujat ovat osoittaneet hankkeen toteuttamiseen; prosenttiosuus vaihtelee toimityypin mukaan. A.3 Integroidut infrastruktuurialoitteet Infrastruktuureihin liittyvissä integroiduissa aloitteissa yhdistetään yhdeksi toiminnaksi useita tutkimusinfrastruktuurin lujittamisen ja kehittämisen kannalta olennaisia toimia palvelujen tarjoamiseksi Euroopan laajuisesti. Tätä varten niissä on yhdistettävä verkottamistoimet tukitoimiin (jotka liittyvät esimerkiksi muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin) tai tutkimustoimiin, joita tarvitaan infrastruktuurin suorituskyvyn parantamiseksi, lukuun ottamatta kuitenkaan uusien infrastruktuuri-investointien rahoittamista, joka voidaan toteuttaa vain erityisinä tukitoimina. Niihin kuuluu myös tiedon levittäminen mahdollisille käyttäjille, myös teollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille. B Muut toteutusvälineet Ohjelman toteutuksessa voidaan käyttää myös muita välineitä: B1 Erityiset kohdennetut tutkimus- tai koulutushankkeet I Kohdennetuilla tutkimushankkeilla pyritään parantamaan Euroopan kilpailukykyä. Hankkeet ovat tarkasti kohdennettuja, ja niiden toteutusmuotona on jompikumpi seuraavista tai niiden yhdistelmä: a) tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeva hanke, jonka tarkoituksena on uuden tietämyksen tuottaminen tuotteiden, prosessien tai palvelujen parantamiseksi huomattavasti tai kokonaan uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseksi tai yhteiskunnan ja yhteisön politiikkojen muihin tarpeisiin vastaamiseksi b) demonstrointihanke, jonka tavoitteena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutuskelpoisuus, joista on potentiaalista taloudellista hyötyä mutta joita ei voida kaupallistaa välittömästi. II Erityisten kohdennettujen koulutushankkeiden tarkoituksena on helpottaa uuden tietämyksen nopeaa leviämistä koko Euroopassa ja sovittaa kansallisia toimia paremmin yhteen. B2 Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet Tavoitteena on koulutus, asiantuntemuksen lisääminen tai osaamisen siirto. Toimet koostuvat tuesta, jota myönnetään luonnollisille henkilöille, isäntälaitoksille ja -yrityksille, koulutusverkostot mukaan luettuina, sekä eurooppalaisille tutkimusryhmille. B3 Koordinointitoimet Koordinointitoimien tarkoituksena on edistää ja tukea tehokkaampaan integrointiin tähtäävien tutkimus- ja innovointialan toimijoiden koordinoituja aloitteita. Niihin kuuluu esimerkiksi konferenssien ja kokousten järjestäminen, tutkimusten toteuttaminen, henkilövaihto, hyviä toimintatapoja koskevien tietojen vaihto ja levittäminen, tietojärjestelmien käyttöönotto ja asiantuntijaryhmien perustaminen. Lisäksi niillä voidaan tarpeen mukaan tukea yhteisten aloitteiden määrittelyä, organisointia ja hallinnointia. B4 Erityiset tukitoimet Erityisillä tukitoimilla täydennetään puiteohjelman täytäntöönpanoa, ja niitä voidaan käyttää apuna valmisteltaessa tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tulevia toimia, seuranta- ja arviointitoimet mukaan lukien. Ne ovat erityisesti tutkimusinfrastruktuurien käyttöoikeuksien tarjoamista muiden maiden tutkijoille, konferensseja, seminaareja, tutkimuksia ja analyysejä, työryhmiä ja asiantuntijaryhmiä, toiminnan tukemista sekä tulostenlevitys-, tiedotus- ja viestintätoimia tai näiden yhdistelmiä tapauskohtaisesti. TTKK-toimet ja yhteisön rahoitusosuus toteutusvälineen tyypin mukaan >TAULUKON PAIKKA> (1) Yleisenä periaatteena on, ettei yhteisön rahoitusosuus voi kattaa 100 %:a epäsuoran toimen kustannuksista, lukuun ottamatta ehdotuksia, joilla katetaan julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien ehtojen mukainen ostohinta tai jotka ovat komission ennalta vahvistaman, ennalta määritellyn kertamaksun muodossa. Yhteisön rahoitusosuus voi kuitenkin olla jopa 100 % epäsuoran toimen kustannuksista, jos sillä täydennetään osallistujien muutoin maksamia kustannuksia. Näin ollen koordinointitoimien erityistapauksessa yhteisön osuus on enintään 100 prosenttia osallistujien itse rahoittamien toimien koordinointiin tarvittavasta budjetista. (2) Perustelluissa tapauksissa. (3) Osuus vaihtelee alueittain. (4) Tietyt oikeussubjektit, erityisesti julkisyhteisöt, saavat erityisehdoin korkeintaan 100 % rahoituksen marginaali- tai lisäkustannuksiinsa. (5) Tukiosuuksia voidaan eriyttää tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävään valtiontukeen sovellettavien yhteisön puitteiden sääntöjen mukaisesti riippuen siitä, liittyvätkö toimet tutkimukseen (korkeintaan 50 %), esittelyyn (korkeintaan 35 %) vai muuhun toteutettuun toimintaan, esimerkiksi tutkijakoulutukseen (korkeintaan 100 %) tai hankeyhteenliittymän johtamiseen (korkeintaan 100 %). (6) (Integroituun infrastruktuurialoitteesen on kuuluttava yksi verkottamistoimi (koordinointitoimi: korkeintaan 100 % budjetista) ja vähintään yksi seuraavista: tutkimustoimet (korkeintaan 50 % budjetista) tai erityiset palvelutoimet (erityinen tukitoimi, esimerkiksi muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuus: korkeintaan 100 % budjetista). (7) Kuudennessa puiteohjelmassa rahoitusosuus on rajoitettu korkeintaan 50 prosenttiin budjetista tekniseen valmistelutyöhön liittyvien tutkimusinfrastruktuurin tukitoimien osalta ja 10 prosenttiin budjetista uuden infrastruktuurin kehittämisen osalta. RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Tutkimus Toiminnan ala(t): Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimukseen (Euratom) perustuvat tutkimus- ja koulutustoimet Toimenpiteen nimi: Ehdotus neuvoston päätökseksi ydinenergia-alan tutkimuksen ja koulutuksen erityisohjelmasta 1. Budjettikohta/-kohdat Osasto B6-6 epäsuorat toimet: kohdat määritellään tarkemmin vuoden 2003 budjettimenettelyn alussa valmisteilla olevan ABB-nimikkeistön mukaisesti. 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 940 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2002-2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen(vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin | | Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI |X| Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Jotkin Euratomin puiteohjelmaan assosioituneet valtiot osallistuvat erityisohjelman rahoitukseen. Assosiaatiosopimukset liittyvät puiteohjelmaan. Niiden uusimisesta neuvotellaan uuden puiteohjelman hyväksymisen jälkeen, joten kyseisten tulojen määrää on mahdoton ennustaa. Nykyisten puiteohjelmien assosiaatiosopimusten mukaisesti nykyisen puiteohjelmakauden lopussa (31.12.2002) käyttämättömät tulot siirretään assosiaatiosopimusten uusimisen yhteydessä uudelle puiteohjelmalle. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euratomin perustamissopimuksen 7 artikla. Ehdotus neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan atomienergiayhteisön monivuotisesta tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmasta 2002-2006. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Kuten on todettu korkeimmalla poliittisella tasolla Eurooppa-neuvoston kokouksissa Lissabonissa, Feirassa, Nizzassa ja äskettäin Tukholmassa, tutkimus on keskeisessä asemassa tietotalouden ja osaamisyhteiskunnan maailmanlaajuisessa kehityksessä. Lissabonissa EU:n tulevan vuosikymmenen tavoitteeksi asetettiin, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Enemmän kuin koskaan tutkimus toimii taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen tärkeänä ylläpitäjänä sekä yritysten kilpailukyvyn, työllisyyden ja elämänlaadun keskeisenä tekijänä. Lisäksi tiede ja tekniikka ovat keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan rakenteelliset heikkoudet ovat kuitenkin yhä olemassa. Nämä voidaan tiivistää neljään pääkohtaan: I. Investoinnit tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja yleisemmin osaamisen kehittämiseen (TTK, koulutus, ohjelmistot) ovat riittämättömiä ja hajanaisia, mistä syystä olemme jääneet jälkeen kilpailijoistamme. Vuonna 1999 Euroopan unioni investoi 76 miljardia euroa vähemmän kuin Yhdysvallat tutkimus- ja kehitystoimintaan. EU jää kilpailijoistaan jälkeen, kun mittapuuna käytetään tutkimusvarojen suhdetta BKT:hen (vuonna 1999 luku oli EU:ssa 1,9 %, USA:ssa 2,6 % ja Japanissa [15] 2,9 %) . Vuonna 1999 USA investoi osaamiseen 9 %, mikä on enemmän kuin EU:ssa (7,6 %) ja Japanissa (6,9 %). Ero kasvaa jatkuvasti. [15] Tiedot vuodelta 1998. II. Tutkijavoimavarat ovat puutteelliset. Tutkijoiden osuus työvoimasta on EU:ssa (1998) 5,3/1000, Yhdysvalloissa (1993) 7,4/1000 ja Japanissa (1998) 8,9/1000. Japanissa yritysten palveluksessa on kaksi kertaa enemmän tutkijoita kuin EU:ssa. Suoraan korkea-asteen koulutukseen kohdennetut varat ovat EU:ssa 0,9 % BKT:sta, Yhdysvalloissa 1,4 % ja Japanissa 0,5 % (1997). III. Tieteellisiä saavutuksia ei pystytä riittävän hyvin muuntamaan innovatiivisiksi ja kilpailukykyisiksi tuotteiksi, vaikka tieteenteon tulokset ovatkin laadukkaita. Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa myönnetään patentteja miljoonaa asukasta kohti seuraavasti: EU:ssa 32, Yhdysvalloissa 49 ja Japanissa 88. Vuonna 1998 huipputeknologian tuotteiden kauppatase oli EU:ssa 28 miljardia euroa alijäämäinen (suuntaus on jatkunut koko vuosikymmenen), verrattuna 8 miljardin euron alijäämään Yhdysvalloissa ja 39 miljardin euron ylijäämään Japanissa. Huipputeknologiaan suunnattavan riskipääomarahoituksen osuus on Yhdysvalloissa 80 %, mutta EU:ssa vain 26 % ja Japanissa 23 %. IV. Euroopan tutkimuspolitiikka on hajanaista. EU:lla ei vielä ole kokonaisvaltaista tutkimuspolitiikkaa. Yhteisön puiteohjelman rinnalla käytössä on 15 kansallista tutkimuspolitiikkaa, joita ei koordinoida riittävästi tehokkaan organisoinnin ja hyödyntämisen edellyttämällä tavalla. Tämä koordinoinnin puute vaikuttaa myös tutkimusinfrastruktuurien luomiseen ja tehokkaaseen hyödyntämiseen. Ongelman helpottamiseksi komissio on ehdottanut ja neuvosto ja parlamentti ovat kannattaneet eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. Sen toteuttaminen edellyttää ehdottomasti koko EU:n - sen jäsenvaltioiden ja tutkimustoimintaa harjoittavien tahojen - yhteistä panosta. EU:n tutkimuksen puiteohjelma (2002-2006) ja sen erityisohjelmat tukevat tätä pyrkimystä varsinkin siinä mielessä, että ne myötävaikuttavat EU:n tutkimuksen integrointiin, koordinointiin ja jäsentämiseen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen. EU:n tieteellisen ja teknologisen järjestelmän rakennemuutos näiden heikkouksien korjaamiseksi vaatii tavoitteeseen suhteutettuja voimavaroja. Komissio on ehdottanut puiteohjelmalle yhteensä 17,5 miljardin euron rahoitusta, mikä vastaa aikaisempaa rahoitusmäärää korotettuna inflaation ja kasvun vaikutuksilla (määrä on kuitenkin edelleen vain 5-6 % julkisista T&K-menoista). Komissio uskoo, että tällaisella määrällä voisi olla merkittävä vaikutus tutkimusjärjestelmään itseensä, ja se voisi parantaa ainakin joitakin tutkimuksen kokonaisindikaattoreita. Lisäksi se voisi merkittävästi tukea kehitystä tutkimusohjelman painopistealoilla, jotka lisäävät talouskasvua EU:ssa. Yleisesti ottaen tällaisella rahoitusmäärällä yhteisön T&K-panokset voidaan pitää kaudella 2003-2006 saman tasoisena prosenttiosuutena BKT:sta kuin nyt. Puiteohjelmat on tarkoitus toteuttaa viidellä erityisohjelmalla, joista kolme perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen ja kaksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimukseen. Kullakin erityisohjelmalla on sille ominaiset toteutusvälineet, jotka kuvastavat puiteohjelman tavoitteita ja rakennetta: - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" kattaa kohdassa "Tutkimuksen integrointi" ja kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ehdotetut epäsuorat toimet, eli siihen on koottu tutkimus- ja koordinointitoiminta. - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kattaa horisontaaliset, jäsentävät ja tukitoimet. - Kaksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ohjelmaa kattavat YTK:n suorat toimet ydinenergian alalla ja muilla aloilla. - "Ydinenergia"-erityisohjelma kattaa ydinenergian alalla toteutettavat epäsuorat toimet. Seuraavassa on esitetty erityisohjelman "Ydinenergia" tavoitteet toiminta-aloittain, niiden perustelut ja toiminnan mahdollinen Euroopan tasolla saatava lisäarvo. 1. Radioaktiivisen jätteen hallinta Tavoitteena on kehittää ja testata varastointiteknologiaa, tutkia sopivia sijoituspaikkoja, lisätä turvallisuuteen ja turvallisuuden arviointiin liittyvää tieteellistä perustietämystä, tutkia mahdollisia tapoja vähentää radioaktiivisen jätteen vaikutuksia sekä kehittää päätöksentekoprosesseja, joita asiaan liittyvät eri tahot pitävät tasapuolisina ja oikeudenmukaisina. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Ydinjätteen käsittelyä ja loppusijoitusta varten ei ole olemassa laajasti hyväksyttyä toimintamallia. Tämä on yksi suurimmista esteistä vanhojen laitosten toiminnan lopettamisen sekä ydinenergian käytön jatkamisen ja tulevan käytön tiellä. - Hyväksytyllä toimintamallilla olisi positiivisia vaikutuksia energiantuotannon kustannuksiin ja turvallisuuteen. - Nykyisistä radioaktiivisista jätteistä on huolehdittava. 2. Fuusioenergian tutkimus Fuusioenergiasta saattaa kehittyä energiamuoto, jota voidaan käyttää laajamittaisessa päästöttömässä peruskuormasähkön tuotannossa. Fuusioenergian tutkimuksessa on jo saavutettu sellaisia edistysaskeleita, että on perusteltua jatkaa voimakasta panostusta tutkimustyöhön, jonka pitkän aikavälin tavoitteena on fuusiovoimalan aikaansaaminen. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - On tarpeen hankkia lisää tietoa fuusioplasmojen käyttäytymisestä tulevaisuuden reaktoria vastaavissa olosuhteissa. - Erityisesti JET-laitteiston kaltaisten erityistuella rakennettujen laitteistojen kunnollinen hyödyntäminen ei olisi mahdollista kansallisella tasolla. Siihen asti kunnes ITER saadaan käyttöön, JET on maailman tämän hetken tehokkain laite fuusioplasmojen tutkimusta varten. - EU voi esiintyä yhtenä yhteistyökumppanina, jolloin se on ITER-hankkeen kaltaiseen kansainväliseen hankkeeseen osallistumisen suhteen paremmassa asemassa kuin yksittäiset jäsenvaltiot. - On tarpeen tehdä perusteellisempia tutkimuksia ja kouluttaa nuoria tutkijoita fuusion alalla. - Tulosten levittämisen varmistaminen jäsenvaltioissa. 3. Säteilysuojelu Päätavoitteena on poistaa niitä riskejä koskevia epävarmuustekijöitä, joita liittyy altistumiseen pitoisuuksille, joille väestö tyypillisesti altistuu työpaikalla tai yleisesti. Asia herättää jatkuvasti kiistanalaista tieteellistä ja poliittista keskustelua, ja sillä on suurta merkitystä säteilyn sekä lääketieteellisen että teollisen käytön kannalta Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Koska säteilyä hyödynnetään laajasti lääketieteessä ja teollisuudessa, tällaisen käytön turvallisuus perustuu vakiintuneisiin säteilysuojausperiaatteisiin. Säteilysuojauksen korkeaa tasoa EU:ssa on siis ylläpidettävä (ja tarvittaessa parannettava) keskittämällä ja koordinoimalla tutkimusta. 4. Muut toimet ydinteknologian ja -turvallisuuden alalla Tavoitteena on tukea EU:n politiikkaa terveyden, energian ja ympäristön alalla sen varmistamiseksi, että eurooppalainen toimintakyky säilyy korkeatasoisena niillä asiaankuuluvilla aloilla, jotka eivät kuulu ensisijaisiin aihealueisiin, ja edesauttaa eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Syvemmällä integraatiolla on ratkaiseva merkitys haluttaessa säilyttää kehittyneeseen ja/tai taantuvaan ydinenergia-alaan yleisesti liittyvät valmiudet. - On tarpeen pystyä kohtaamaan tärkeät kilpailijat. - Ydinenergia-alan koulutusta tarjoavien laitosten ja alan opiskelijoiden määrä vähenee. - Nykyisten ydinlaitosten turvallisuustaso olisi säilytettävä ja/tai sitä olisi parannettava. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komission yksiköt toteuttivat erityisohjelmia koskevien päätösten valmistelun yhteydessä ennakkoarvioinnin. Arvioinnissa otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: - riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2000 tekemä puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarviointi ja sen suositukset; - komission tekemä viidennen puiteohjelman (1998-2002) puolivälin arviointi, joka on julkaistu tiedonannossa KOM(2000) 612, 4.10.2000, ja esitetty yksityiskohtaisesti komission valmisteluasiakirjassa SEC(2000) 1780, 23.10.2000; - laajat keskustelut asiaan liittyvien tahojen kanssa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevista kahdesta tiedonannosta [16] vuoden 2000 kuluessa ja puiteohjelmaehdotuksesta vuoden 2001 alussa; [16] KOM(2000) 6, 18.1.2000 ja KOM(2000) 612, 4.10.2000. - sarja komission itse tekemiä ja teettämiä tutkimuksia taloudellisista, poliittisista ja ennusteita koskevista näkökohdista sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan vaikutuksista. Ennakkoarvioinnin tulokset näkyvät varsinkin ohjelmien rakenteessa, niiden tavoitteissa ja painopisteissä sekä toteutusvälineissä. Tavoitteet ja painopisteet valittiin tiukasti niiden Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan. Näiden perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo kuvataan tarkemmin kohdassa 5.1 ja odotetut tulokset kohdassa 5.2. - Tutkimustoiminnan kustannukset ja laajuus ylittävät yhden maan valmiudet ja edistyminen edellyttää taloudellisten ja inhimillisten resurssien kokoamista riittävän suuriksi kokonaisuuksiksi. - Yhteistyön edut taloudelliselta kannalta katsottuna (mittakaavaedut) ja yhteistyöstä yksityisen sektorin tutkimushankkeille ja eri teollisuudenalojen kilpailukyvylle koituvat edut. - EU:n aseman ylläpitäminen tai parantaminen sen kannalta strategisesti tärkeillä tutkimusaloilla. - Tarve yhdistää eri maissa tarjolla oleva, toisiaan täydentävä asiantuntemus erityisesti kun kyse on useita tieteenaloja koskevista ongelmista, sekä tarve saada käyttöön Euroopan tasoisia vertailututkimuksia. - Yhteydet EU:n tärkeimpiin etuihin sekä yhteisön lainsäädäntöön ja toiminta-aloihin. - Tarve monikansalliseen tutkimukseen ongelmien laajuuden tai tieteellisten syiden vuoksi. Euratomin ohjelmassa on kolme uutta pääasiallista toteutusvälinettä. Näitä voidaan käyttää ainoastaan yhteisön tasolla. Toteutusvälineet on suunniteltu niin, että niillä voidaan edistää seuraavien tavoitteiden saavuttamista: - toiminnan riittävän suuri mittakaava ja tutkimustoiminnan yhtenäisyys - tiiviimmät yhteydet erityisohjelmien ja jäsenvaltioiden toimien välillä sekä kansallisten ohjelmien koordinointi - yhteistyö EU:n kannalta strategisesti tärkeillä aloilla ja ratkaisujen löytäminen EU:n tärkeimpiin haasteisiin - eurooppalaisen tieteenteon ja teknologian laadun ja kiinnostavuuden kehittäminen - tieteen ja teknologian kehittämisen tulosten levittäminen ja hyödyntäminen kaikkialla EU:ssa. Edellä tarkoitetut välineet ovat seuraavat: a) Huippuosaamisen verkostot Tämän toteutusvälineen tarkoituksena on vahvistaa Euroopan tieteellistä ja teknologista huippuosaamista. Kunkin verkoston päämääränä on parantaa tietyn alan tietämystä kokoamalla osaamista yhteen riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Tällaiset tutkimustoimet ovat usein monitieteellisiä ja tähtäävät pitkän aikavälin tavoitteisiin. Niissä ei pyritä saavuttamaan tarkoin ennalta määriteltyjä tuloksia tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa, vaan tarkoituksena on päästä tutkimusvalmiuksien asteittaiseen ja kestävään yhdentymiseen Euroopassa sekä kansallisella että alueellisella tasolla. Niinpä verkoston jäsenet noudattavat virtuaalisen osaamisverkoston aikaansaamiseksi yhteistä toimintaohjelmaa, johon ne integroivat suurelta osin tai kokonaan kyseisen alan toimintansa. b) Integroidut hankkeet Tämän toteutusvälineen tavoitteena on lisätä Euroopan kilpailukykyä ja edesauttaa ratkaisujen löytymistä merkittäviin yhteiskunnallisiin ongelmiin kokoamalla eurooppalaisia tutkimus- ja kehitysresursseja ja eurooppalaista osaamista riittävän suureksi kokonaisuudeksi. Näin ollen jokaisen integroidun hankkeen tavoitteena on saada aikaan tietty määrä selkeitä tuloksia tuotteiden, prosessien tai palvelujen muodossa. Integroidussa hankkeessa harjoitettava toiminta onkin lähtökohtaisesti hyvin kohdennettua myös silloin, kun kyse on riskialttiista tutkimuksesta. Kaikki integroidussa hankkeessa toteutettavat toimet määritellään "toteutussuunnitelman" muodostamissa yleisissä puitteissa. c) Integroidut infrastruktuurialoitteet Infrastruktuureihin liittyvissä integroiduissa aloitteissa yhdistetään yhdeksi toiminnaksi useita tutkimusinfrastruktuurin lujittamisen ja kehittämisen kannalta olennaisia toimia palvelujen tarjoamiseksi Euroopan laajuisesti. Tätä varten niissä on yhdistettävä verkottamistoimet tukitoimiin (jotka liittyvät esimerkiksi muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin) tai tutkimustoimiin, joita tarvitaan infrastruktuurin suorituskyvyn parantamiseksi, lukuun ottamatta kuitenkaan uusien infrastruktuuri-investointien rahoittamista, joka voidaan toteuttaa vain erityisinä tukitoimina. Niihin kuuluu myös tiedon levittäminen mahdollisille käyttäjille, myös teollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille. Ohjelman toteutuksessa voidaan käyttää myös muita välineitä: d) Erityiset kohdennetut tutkimus- tai koulutushankkeet i) Kohdennetuilla tutkimushankkeilla pyritään parantamaan Euroopan kilpailukykyä. Hankkeet ovat tarkasti kohdennettuja, ja niiden toteutusmuotona on jompikumpi seuraavista tai niiden yhdistelmä: - tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeva hanke, jonka tarkoituksena on uuden tietämyksen tuottaminen tuotteiden, prosessien tai palvelujen parantamiseksi huomattavasti tai kokonaan uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseksi tai yhteiskunnan ja yhteisön politiikkojen muihin tarpeisiin vastaamiseksi - demonstrointihanke, jonka tavoitteena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutuskelpoisuus, joista on potentiaalista taloudellista hyötyä mutta joita ei voida kaupallistaa välittömästi ii) Erityisten kohdennettujen koulutushankkeiden tarkoituksena on helpottaa uuden tietämyksen nopeaa leviämistä koko Euroopassa ja sovittaa kansallisia toimia paremmin yhteen. e) Tutkijavoimavarojen ja liikkuvuuden edistämis- ja kehittämistoimet Tavoitteena on koulutus, asiantuntemuksen lisääminen tai osaamisen siirto. Toimet koostuvat tuesta, jota myönnetään luonnollisille henkilöille, isäntälaitoksille ja -yrityksille, koulutusverkostot mukaan luettuina, sekä eurooppalaisille tutkimusryhmille. f) Koordinointitoimet Koordinointitoimien tarkoituksena on edistää ja tukea tehokkaampaan integrointiin tähtäävien tutkimus- ja innovointialan toimijoiden koordinoituja aloitteita. Niihin kuuluu esimerkiksi konferenssien ja kokousten järjestäminen, tutkimusten toteuttaminen, henkilövaihto, hyviä toimintatapoja koskevien tietojen vaihto ja levittäminen, tietojärjestelmien käyttöönotto ja asiantuntijaryhmien perustaminen. Lisäksi niillä voidaan tarpeen mukaan tukea yhteisten aloitteiden määrittelyä, organisointia ja hallinnointia. g) Erityiset tukitoimet Erityisillä tukitoimilla täydennetään puiteohjelman täytäntöönpanoa, ja niitä voidaan käyttää apuna valmisteltaessa tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tulevia toimia, seuranta- ja arviointitoimet mukaan luettuina. Ne koskevat erityisesti tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tarjoamista muiden maiden tutkijoille, konferenssien ja seminaarien järjestämistä, tutkimusten ja analyysien tekemistä, työryhmien ja asiantuntijaryhmien perustamista, toiminnan tukemista sekä tulostenlevitys-, tiedotus- ja viestintätoimia tai näiden yhdistelmiä tapauskohtaisesti. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Vuonna 2000 tehdyn puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarvioinnin tulokset on otettu huomioon laadittaessa erityisohjelmia, ja huomiota on kiinnitetty varsinkin seuraaviin suosituksiin: - Euroopan puutteet sen kilpailijoihin nähden tutkimuksen ja kehityksen alalla on korjattava - jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikan on täydennettävä johdonmukaisesti toisiaan, ja komissiolla on keskeinen asema tämän tavoitteen saavuttamisessa - puiteohjelmalla on myönteinen vaikutus, koska "sen avulla korjataan Euroopassa ilmenneet puutteet siten, että korkeakoulujen ja eri teollisuudenalojen tutkijoille annetaan tilaisuus harjoittaa yhdessä sovellettua tutkimusta" - viidennen puiteohjelman raskasta hallintoa on kevennettävä ja "puiteohjelman hallintorakenteita ja menettelyjä on uudelleenarvioitava" - EU:n tutkimustoimet on sijoitettava osaksi laajempaa, todella eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa - ohjelmia on keskitettävä - yhteisön poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava tutkimustoimintaa - puiteohjelmaa on kehitettävä kohti entistä joustavampia toteutusvälineitä ottaen huomioon kaikki perustamissopimuksen tarjoamat mahdollisuudet. Lisäksi viidennen puiteohjelman puolivälin arvioinnin tuloksena mukautettiin erityisohjelmien vuosittaisia työohjelmia. Tarkoituksena oli keskittää tutkimustoimia entistä paremmin ja käynnistää seuraavassa puiteohjelmassa suunniteltujen toimien kannalta tärkeitä pilottihankkeita (verkostot, hankeryhmittymät, teollisuuden tutkimusohjelmat, suuren mittakaavan hankkeet jne). 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ydinenergian erityisohjelman suunnitellut toimet esitellään jäljempänä tutkimusaloittain. Tällaisen jaottelun avulla voidaan tuoda esiin odotettuja tuloksia, vaikutuksia puiteohjelman tai yhteisön kokonaistavoitteisiin ja näihin mahdollisesti liittyviä tuloksellisuusindikaattoreita. Esitetyt hahmotelmat ovat lähinnä suuntaa-antavia eivätkä muodosta lopullisesti sovittuja tavoitteita. Painopistealojen ja toteutusvälineiden yhteydet esitetään jäljempänä taulukossa. 1. Radioaktiivisen jätteen hallinta i) Geologista loppusijoitusta koskeva tutkimus (Perustietämyksen lisääminen sekä teknologian kehittäminen ja testaaminen; Uudet ja parannetut välineet) ii) Partitio ja transmutaatio sekä muut ratkaisut jätteen synnyn vähentämiseksi ydinenergian tuotannossa (Partitio ja transmutaatio; Uudet reaktoriratkaisut) Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - vankka tekninen perusta, jonka varassa voidaan demonstroida geologisiin muodostumiin tapahtuvan korkea-aktiivisen jätteen loppusijoituksen turvallisuutta - partition ja transmutaation teollisen toteutettavuuden arviointi - Fissiomateriaalin käyttöä tehostavat ratkaisut, joilla on kaupallista potentiaalia 2. Fuusioenergian tutkimus i) Assosiaatioiden ohjelma fysiikan ja teknologian alalla (Fuusiofysiikan ja plasmatekniikan tutkimus ja kehittäminen; Strukturoidut T&K-toimet fuusioteknologian alalla; Sosioekonomisia näkökohtia koskevat tutkimukset) ii) JET-laitteiston hyödyntäminen iii) Next Step/ITER Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - puitteet ITER-hankkeen rakentamiselle ja käytölle - Next Step/ITER-hankkeen rakentamisen aloittaminen - JET-laitteiston täysi hyödyntäminen - W-7-X -stellaraattorin käyttöönotto - tokamakin kaltaisten fuusiokonfiguraatioiden perusteellisempi arviointi - niiden sosioekonomisten taustatekijöiden parempi ymmärtäminen, jotka liittyvät fuusioon energialähteenä - fuusioenergian fyysisen ja teknologisen perustan (erityisesti materiaalien osalta) kehittäminen edelleen 3. Säteilysuojelu - Pienten ja pitkäaikaisesti vaikuttavien annosten aiheuttamien riskien kvantifiointi - Altistuminen lääketieteellisille ja luonnon säteilylähteille - Ympäristönsuojelu ja radioekologia - Riskien ja hätätilanteiden hallinta - Suojaaminen työpaikalla Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - Pienille annoksille altistumisen riskien parempi kvantifiointi - Käsitteellinen ja metodologinen perusta ympäristönsuojelulle - Tehokkaampi ja johdonmukaisempi toiminta hätätilanteissa Euroopassa - Eurooppalaisen säteilysuojaustutkimuksen tiiviimpi yhdentäminen 4. Muut toimet ydinteknologian ja -turvallisuuden alalla i) Innovatiiviset ratkaisut ii) Koulutus iii) Olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuus Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - innovatiivisten ydinenergian tuotantotapojen kehittäminen ja niiden mahdollisuuksien arviointi - ydinenergian alan koulutusta koskevan eurooppalaisen yhteistyöohjelman kehittäminen - Olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuuden parantaminen Puiteohjelman toteutustavat ja rahoitusvälineet ovat tavoitteiden mukaisesti seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> (1) Fuusioenergian tutkimus Hankkeissa, jotka toteutetaan yhteisrahoitteisten tutkimus- ja teknologian kehittämistoimien yhteydessä, sovelletaan seuraavissa sopimuksissa määrättyjä menettelyjä: - jäsenvaltioiden ja assosioituneiden valtioiden tai näissä valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset, - Euroopan fuusiokehityssopimus (EFDA); - muut monenväliset sopimukset yhteisön ja assosioituneiden organisaatioiden välillä (kuten liikkuvuuden edistämistä koskeva sopimus) tai yhteisön ja sellaisten oikeussubjektien välillä, joita voidaan perustaa toimivaltaisen neuvoa-antavan komitean annettua lausuntonsa, - muut lyhytaikaiset sopimukset, jotka on tehty erityisesti jäsenvaltioissa tai assosioituneissa valtioissa toimivien organisaatioiden kanssa mutta joihin ei liity assosioitumista, - kansainväliset sopimukset, jotka koskevat kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa toteutettavia hankkeita, kuten ITERiä, joiden toteuttajina ovat tällaisten sopimusten yhteydessä mahdollisesti perustettavat oikeussubjektit. Yhteistä tavoitetta edistäviä integroituja hankkeita koskevien yhteenliittymien perustamista kannustetaan. Yhteisön rahoitustuen saajina ovat tutkimuskeskukset, korkeakoulut, yritykset sekä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa Euroopan maissa sijaitsevat kansalliset tai kansainväliset järjestöt, jotka rahoittavat tutkimustoimia. Viimeksi mainitut voivat toimia myös yhteisön rahoitustuen välittäjinä. Kansainväliset järjestöt ja IVY-valtioiden organisaatiot voivat poikkeustapauksissa saada yhteisön rahoitusta, jos se osoittautuu välttämättömäksi ohjelman tavoitteiden toteuttamisen kannalta. Rahoituksen on tällöin oltava olennaisen tärkeää ohjelman tavoitteiden saavuttamisen kannalta. 5.3. Toteutus Komissio vastaa toimenpiteiden toteutuksesta. Tietyissä perustelluissa tapauksissa se voi käyttää tässä ulkopuolista apua. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Muistutettakoon, että Euroopan yhteisön puiteohjelman kokonaismäärärahat ovat 16 275 miljoonaa euroa. Puiteohjelmien 2002-2006 määrärahat ovat näin ollen yhteensä 17 500 miljoonaa euroa. 6.1.1 Rahoitustuki maksusitoumusmäärärahoina, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakauma tavoitteittain >TAULUKON PAIKKA> Kunkin tavoitteen osuuden vuosittaisella jakautumisella ei ole tässä vaiheessa merkitystä. Sen voidaan kuitenkin sanoa olevan tarkassa suhteessa koko erityisohjelmaan, joka puolestaan noudattelee puiteohjelmaa. Varojen jakautuminen erityisohjelmien sisällä määritellään työohjelmien laatimisen yhteydessä. 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Tavoitteiden ja toimenpidetyyppien mukaista jakaumaa ei voi vahvistaa tässä vaiheessa: epäsuorien tutkimustoimien tulokset ovat ehdotuspyyntöjen perusteella valittuja arvioituja tutkimushankkeita, joita on hyvin vaikea kvantifioida etukäteen. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN Ohjelman hallintomenojen yläraja on 16,5 prosenttia koko toimenpiteelle suunnitellusta 940 miljoonasta eurosta. Tämä johtuu siitä, että ohjelman käyttöön on varattu 224 tutkimusvirkaa, joiden kustannukset koko ohjelmakaudella ovat 85 prosenttia enimmäismäärästä. Virkojen suuri määrä johtuu ohjelman toimintatavasta: itse asiassa 115 komission virkamiestä on siirretty tilapäisesti työskentelemään joko assosiaatiosopimusten mukaisesti laboratorioihin jäsenvaltioissa tai ITER-hankkeeseen. Koko viidennen puiteohjelman ajan toteutettiin useita henkilöstön uudelleenjärjestelyjä, joiden tarkoituksena oli vähentää ohjelman henkilökuntaa ja saada henkilöstön määrä ja kauden 1999-2002 budjetti paremmin tasapainoon. Uudelleenjärjestelyjä jatketaan ja ulkomailla työskentelevän komission henkilöstön tilannetta tarkastellaan uudelleen. Ohjelman muut menot ovat vähäiset, koska hallinnoitavia sopimuksia on vähän. On huomattava, että noin kolmannes näistä muista menoista liittyy myös ITER-hankkeeseen. 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Epäsuorille tutkimustoimille on laadittu suunnitelma, joka sisältää 954 A-virkaa, 273 B-virkaa ja 427 C-virkaa, eli yhteensä 1654 virkaa (EY ja Euratom, myös SAB 3/2001) Tähän olisi lisättävä toimintabudjetin kohdasta "osallistuminen tutkimuspolitiikan laatimiseen ja toteuttamiseen" 156 virkaa, joilla ei ole vaikutusta ohjelmien budjettiin. 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja koko ohjelmakautena. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja tämän erityisohjelman nelivuotisen toteutuksen aikana. Vuotuiset kokonaismenot ovat siis 38,750 miljoonaa euroa. >TAULUKON PAIKKA> 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Erityisohjelmien tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista, ja ne toteutetaan rinnakkain ja tiiviissä yhteistyössä samoihin tavoitteisiin tähtäävien muiden yhteisön ja kansallisten toimien kanssa. Tutkimustoiminnan ominaispiirteiden ja hyvin monilla tasoilla toteutettujen hyvin erityyppisten toimenpiteiden vuoksi on vaikeaa määritellä syy-seuraus-suhteita, joten tulosten ja vaikutusten seuranta ja arviointi on erittäin monimutkaista. Aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten ja meneillään olevien metodologisten tutkimusten perusteella ollaan laatimassa tai on jo laadittu menetelmiä tavoitteiden kehittämiseksi sekä puiteohjelman, sen toteuttamista koskevien erityisohjelmien sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen tähtäävien toimien tulosten ja vaikutusten seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Komissio tarkastelee näiden menetelmien kehittymistä hyvissä ajoin ennen ohjelmien toteuttamista. Näillä keinoilla pyritään vähitellen ottamaan käyttöön johdonmukainen järjestelmä tiedonkeruuta ja tilastointia varten. Tässä yhteydessä on tarkoitus kehittää erityisesti puiteohjelmaa varten joukko yleisiä indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida ohjelmien vaikutuksia erityisesti kohdassa 5.1 kuvattuihin EU:n kohtaamiin haasteisiin (investoinnit tutkimuksen, kehitykseen ja osaamiseen yleisesti ja EU:n kannalta tärkeimmillä aloilla; tutkijavoimavarat, tutkimustulosten hyödyntäminen, kansallisten ja yhteisön tutkimusohjelmien johdonmukaisuus ja tutkimusinfrastruktuurien tukeminen). Lisäksi on tarkoitus kehittää joukko ohjelmien tavoitteita vastaavia tarkempia indikaattoreita, jotka liittyvät erityisesti ohjelmissa syntyvän tietämyksen tuottamiseen, hallinnointiin, verkottamiseen, hyödyntämiseen ja vaikutuksiin. Asiaa on jo hahmoteltu kohdassa 5.2 otsakkeen "Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit" alla. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot - Vuosiseuranta: Komissio seuraa jatkuvasti puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja käyttää apunaan sopivaa asiantuntemusta. Komissio arvioi erityisesti, onko tavoitteita, painopisteitä, välineitä, rahoituskeinoja ja hallinnointia mukautettu tilanteen mukaan. Tavoitteena on lisätä ja parantaa perustiedon järjestelmällistä keruuta, yhdenmukaisuutta ja laatua analyysien ja seurannan tehostamiseksi ja riittävän tiedon tuottamiseksi viisivuotisarviointia varten. Suunnitteilla on myös yhteinen itsearviointijärjestelmä, jotta yhteisön tutkimusvastaavat kiinnittäisivät enemmän huomiota toteutuksen ja tulosten seurantaan ja ohjelmien vaikutuksiin. Lisäksi aiotaan varmistaa, että puiteohjelman, erityisohjelmien ja eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen seuranta on yhdenmukaista. Vuosikertomus: Puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamisen edistymisestä julkaistaan vuosikertomus, joka perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuosikertomus sisältää muun muassa vuosiseurannan tulokset, kuvaukset tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla toteutetuista toimista ja niiden tulosten levittämisestä ja eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisesta edellisenä vuonna sekä kuluvan vuoden työohjelman. - Viisivuotisarviointi: Ennen kuin komissio esittää seuraavaa puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana, tavoitteiden saavuttamisesta ja toiminnan vaikutuksista kyseistä ajanjaksoa koskeviin tavoitteisiin nähden. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Vaikka rahoituskoordinaattori toimittaakin raportteja, joissa osallistujien kirjanpidot yhdistetään, rahoituskoordinaattorin on pidettävä komission saatavilla kaikki asiakirjat, jotka komissio tarvitsee voidakseen suorittaa tilintarkastuksen ja joista käy ilmi myös osallistujien kirjanpidon yhdistämisen tapa ja ajankohta. Komissio suorittaa tilintarkastuksia tarvittaessa ja varsinkin silloin, kun sillä on syytä epäillä, että kulut eivät vastaa työraporteissa kuvattua työn etenemistä. Euroopan yhteisön tarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osallistujan lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osallistuja voi osoittaa. Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja oikeasuhteisia seuraamuksia. Tätä tarkoitusta varten kaikkiin ohjelmien toteuttamista koskeviin juridisiin asiakirjoihin, myös yksittäisiin sopimuksiin ja vakiosopimuksiin, on sisällyttävä tarkistuksia, toimenpiteitä ja seuraamuksia koskevat säännöt sekä viittaukset asetuksiin (EY) N:o 2988/95, 2185/96, 1073/99 ja 1074/99. Sopimuksiin on sisällyttävä erityisesti seuraavat - erityiset sopimuslausekkeet, joilla suojellaan EY:n taloudellisia etuja tuen valvonnalla ja tarkastuksilla; - määräys osallistumisesta petostentorjunnan alan hallinnollisiin tarkastuksiin asetusten (EY) N:o 2185/96, 1073/99 ja 1074/99 mukaisesti; - hallinnollisten seuraamusten soveltaminen kaikkiin sopimusten täytäntöönpanoa koskeviin tahallisiin tai tuottamuksellisiin väärinkäytöksiin puiteasetuksen (EY) N:o 2988/95 mukaisesti; tässä yhteydessä voidaan soveltaa myös ns. mustalle listalle joutumista; - maininta siitä, että väärinkäytösten ja petosten tapauksessa voidaan soveltaa perintämääräyksiä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 164 artiklan mukaisesti.