P9_TA(2021)0369

Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. syyskuuta 2021 uudesta lähestymistavasta Atlantin alueen meristrategiaan (2020/2276(INI))

(2022/C 117/04)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174, 225 ja 349 artiklan,

— ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0”: Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma” (COM(2020)0329),

— ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

— ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa (COP 21) Pariisissa hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus) (1),

— ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

— ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2),

— ottaa huomioon 13. toukokuuta 2013 päivätyn Atlantin aluetta koskevan ensimmäisen toimintasuunnitelman (COM(2013)0279) ja sen 23. helmikuuta 2018 päivätyn väliarvioinnin (SWD(2018)0049),

— ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2009 päivätyn Euroopan unionin strategian Itämeren aluetta varten (COM(2009)0248), 8. joulukuuta 2010 päivätyn Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian (COM(2010)0715), 28. heinäkuuta 2015 päivätyn Alppien aluetta koskevan Euroopan unionin strategian (COM(2015)0366) sekä 17. kesäkuuta 2014 päivätyn Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevan Euroopan unionin strategian (COM(2014)0357) ja näistä strategioista antamansa päätöslauselmat (3),

— ottaa huomioon luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (4),

— ottaa huomioon luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 21. toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (5) (luontodirektiivi) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 30. marraskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY (6) (lintudirektiivi),

— ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (7),

— ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (8),

— ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (9),

— ottaa huomioon yhteisestä kalastuspolitiikasta, neuvoston asetusten (EY) N:o 1954/2003 ja (EY) N:o 1224/2009 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 2371/2002 ja (EY) N:o 639/2004 ja neuvoston päätöksen 2004/585/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 (10),

— ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2018 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 kumoamisesta (COM(2018)0390),

— ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (11),

— ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon komission tiedonannosta ”Uusi lähestymistapa Atlantin alueen meristrategiaan – Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 – Kestävää, selviytymiskykyistä ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella Euroopan unionissa edistävä päivitetty toimintasuunnitelma”,

— ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kestävää matkailua koskevan EU:n strategian laatimisesta (12),

— ottaa huomioon terveitä valtameriä, meriä sekä rannikko- ja sisävesiä käsittelevän komission missiolautakunnan 21. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters”,

— ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta,

— ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2011 antamansa päätöslauselman EU:n strategiasta Atlantin aluetta varten (13),

— ottaa huomioon 13. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman EU:n koheesiopolitiikan strategiasta Atlantin alueella (14),

— ottaa huomioon 20. toukokuuta 2014 annetun komission kertomuksen makroaluestrategioiden hallintotavasta (COM(2014)0284),

— ottaa huomioon 26. tammikuuta 2011 annetun komission tiedonannon ”Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa kestävässä kasvussa” (COM(2011)0017),

— ottaa huomioon tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista annetun direktiivin 2011/92/EU muuttamisesta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/52/EU (15),

— ottaa huomioon 17. toukokuuta 2021 annetun komission tiedonannon uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa – EU:n sinisen talouden muuttaminen kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi (COM(2021)0240),

— ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (16) (meristrategiapuitedirektiivi),

— ottaa huomioon tulvariskien arvioinnista ja hallinnasta 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2007/60/EY (17),

— ottaa huomioon tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista 27. kesäkuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY (18),

— ottaa huomioon sisäasioiden pääosastonsa (politiikkayksikkö B – Rakenne- ja koheesiopolitiikka) 15. tammikuuta 2015 julkaistun tutkimuksen makroalueiden uudesta roolista Euroopan alueellisessa yhteistyössä ”New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation”,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot,

— ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0243/2021),

A. ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut vakavia sosioekonomisia ja brexitillä vakavia kielteisiä vaikutuksia Atlantin alueeseen;

B. ottaa huomioon, että Atlantin alue on Euroopan unionin suurin merialue;

C. ottaa huomioon, että rannikko- ja merimatkailu on Atlantin alueen merkittävä työllistäjä ja kärsinyt erityisen paljon covid-19-pandemian aiheuttamasta sosioekonomisesta kriisistä;

D. ottaa huomioon, että ilmastokriisistä ja merenpinnan noususta on vakavaa haittaa kaikille Atlantin alueen rannikoille ja saarille, joiden maa- ja meriympäristö on herkkä ja ainutlaatuinen;

E. ottaa huomioon, että syrjäisimpiin alueisiin kuuluvat Madeira, Azorit, Kanariansaaret, Ranskan Guayana, Martinique, Guadeloupe ja Saint Martin sijaitsevat EU:n Atlantin alueella, ja katsoo, että uudessa Atlantin toimintasuunnitelmassa olisi käsiteltävä kaikkia näitä alueita ja samalla sillä olisi tuettava tiivistä yhteistyötä Atlantin alueen merentakaisten maiden ja alueiden sekä Atlantin alueella sijaitsevien muiden kuin EU-maiden ja niiden alueiden kanssa;

F. ottaa huomioon, että vuonna 2015 Atlantin alueen kokonaisbruttokansantuote oli 2 175 miljardia euroa, joka on 15 prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta (19);

G. katsoo, että Atlantin alueen strategian olisi katettava aineelliset ja aineettomat kauppavirrat Atlantin alueen merentakaisten maiden ja alueiden ja muiden kuin EU-maiden kanssa ja sen olisi perustuttava EU:n Atlantin alueisiin, syrjäisimmät alueet mukaan luettuina;

H. ottaa huomioon, että vuoteen 2030 ulottuvalla uudella EU:n biodiversiteettistrategialla, uusiutuvan energian edistämistä koskevan direktiivin (20) tarkistamisella ja sinisellä taloudella, myös vahvistetuilla kestävyyskriteereillä, on keskeinen asema erittäin energiatehokkaaseen ja täysin uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan talouteen siirtymisessä;

I. ottaa huomioon, että valtamerten rooli ilmastonmuutokseen sopeutumisessa on keskeinen;

J. ottaa huomioon, että terveet valtameret ja niiden ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen ovat olennaisen tärkeitä ihmiskunnalle ilmaston säätelijöinä, maan ilmakehän hapen tuottajina, biodiversiteetin turvaajina, maailmanlaajuisen elintarviketurvan ja ihmisten terveyden lähteinä sekä perustana taloudellisille toiminnoille, kuten kalastukselle, liikenteelle, laivanrakennukselle, kaupalle, matkailulle, gastronomialle, uusiutuvalle energialle, tutkimukselle ja terveystuotteille;

K. ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on oikeudenmukaisen, terveyttä edistävän ja ympäristöä säästävän elintarvikejärjestelmän luominen;

L. ottaa huomioon, että satamilla ja liikenteellä yleensä on merkittävä rooli kestävän kehityksen edistämisessä ja hiilettömään ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan talouteen siirtymisessä;

M. ottaa huomioon, että EU:n merenkulkualan olisi myös autettava torjumaan biodiversiteetin köyhtymistä ja ympäristön tilan heikkenemistä ja edistettävä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n uuden biodiversiteettistrategian tavoitteita;

N. katsoo, että tarkistetun Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:n myötä on voitava hyödyntää sinisen talouden potentiaalia Atlantin alueella ja samalla suojella meren ekosysteemejä ja edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista;

O. ottaa huomioon, että siniseen osaamiseen liittyvä koulutus, yhteiset tutkimushankkeet sekä yleisen tietoisuuden lisääminen meren potentiaalista ja hauraudesta luonnonympäristönä edistävät strategian onnistumista;

P. ottaa huomioon, että Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:ssa ei mainita Atlantin syrjäisimpiä alueita, jotka vahvistavat Euroopan unionin merellistä ja Atlantin ulottuvuutta;

Atlantin alueen strategian vaikutus vuodesta 2013 lähtien

1. korostaa kaikkien paikallisten, alueellisten, kansallisten ja unionin sidosryhmien työtä ja erityisesti Atlantin aluetta koskevaa strategiaa tarkastelevan ryhmän työtä;

2. panee huolestuneena merkille brexitin ja covid-19-pandemian vaikutukset Atlantin meri- ja rannikkoalueisiin; toteaa, että tämän seurauksena näiden alueiden taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio voi vaarantua ja on suuri riski, että väestökato kiihtyy;

3. katsoo, että vuonna 2013 hyväksytty Atlantin toimintasuunnitelma auttoi saamaan kattavamman kuvan siitä, mitä eri puolilla Atlanttia tapahtuu, mutta suppean soveltamisalansa vuoksi sillä ei juurikaan pystytty vaikuttamaan prioriteetteihin eikä tukemaan merkityksellisten hankkeiden kehittämistä;

4. korostaa toimia Atlantin alueen strategian kansainvälisen ulottuvuuden edistämiseksi erityisesti 24. toukokuuta 2013 annetun Atlantin valtameren yhteistyötä koskevan Galwayn julistuksen ja 14. heinäkuuta 2017 annetun Atlantin tutkimus- ja innovointiyhteistyötä koskevan Belémin julkilausuman myötä; muistuttaa, että vuoden 2013 Atlantin toimintasuunnitelman kansainvälinen ulottuvuus ja sen täytäntöönpanon tukeminen auttavat ymmärtämään Atlantin valtamerellä meneillään olevia muutoksia sekä niiden vaikutuksia eri rannikkoyhteisöihin;

5. pitää valitettavana, etteivät yleiset tulokset vastanneet läheskään toimintasuunnitelman potentiaalia, ettei toimintasuunnitelmalle osoitettu määrärahoja ja sitä, että sen hallinnointijärjestelmä oli monimutkainen;

6. toteaa, että komission mainitsemat 1 200 uutta merialan hanketta ja lähes 6 miljardin euron investoinnit ( 21 ) eivät ole täysin vuoden 2013 Atlantin toimintasuunnitelman ansiota, mutta pitää kuitenkin myönteisenä, että Atlantin alueen strategia toimi houkuttimena tai inspiraation lähteenä joillekin kyseisistä investoinneista ja hankkeista; pitää lisäksi valitettavana, että vain 30 prosenttia mainituista hankkeista oli kansainvälisiä ( 22 ) ja ettei väliarvioinnissa esitetä todellista yleiskuvaa strategian puitteissa toteutetuista hankkeista; katsoo, että Atlantin alueita ei ole otettu riittävällä tavalla mukaan strategian hallinnointiin;

7. pitää valitettavana, että vaikka kestävän kalastuksen ja vesiviljelyn alat sisällytettiin vuoden 2013 Atlantin alueen strategiaan, niitä ei juurikaan huomioitu vuonna 2017 tehdyssä komission väliarvioinnissa;

UUSI TOIMINTASUUNNITELMA 2.0: PARANNUSSUOSITUKSET

Yleiset huomautukset

8. pitää myönteisenä toimintasuunnitelman tarkistamista ja panee merkille sen hallinnoinnin alalla saavutetun edistyksen; pitää kuitenkin erilaisia sitkeitä puutteita valitettavina;

9. on tyytyväinen, että uuden toimintasuunnitelman painopisteet on määritetty tiukemmin kuin vuosien 2013–2030 Atlantin toimintasuunnitelman painopisteet, ja kehottaa toteuttamaan konkreettisia, strategiaan suoraan perustuvia toimenpiteitä; ehdottaa, että jokaiseen tavoitteeseen sisällytetään etenemissuunnitelmia tai välitavoitteita, jotta toimet olisivat tarkemmin määritettyjä ja niitä olisi helpompi arvioida;

10. pitää valitettavana, ettei EU:n talousarviosta osoiteta määrärahoja Atlantin toimintasuunnitelmaa varten; kehottaa edistämään vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen kattamien ohjelmien ja rahoitusmahdollisuuksien, kuten Interreg-tavoitteen, Euroopan aluekehitysrahaston, Verkkojen Eurooppa -välineen ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, avulla hankepyyntöjä Atlantin alueiden moniulotteisiin haasteisiin vastaamiseksi ja sen moniulotteisten mahdollisuuksien hyödyntämiseksi;

11. korostaa, että on tärkeää lisätä EU:n eri rahastojen, strategioiden ja ohjelmien ja erityisesti suoraan hallinnoitavien ohjelmien sekä kansallisten ja alueellisten ohjelmien välisiä synergioita kestävän, vahvan ja kilpailukykyisen sinisen talouden tukemiseksi Atlantin alueilla; kehottaa komissiota harkitsemaan merkinnän liittämistä sellaisiin hankkeisiin, jotka ovat uuden strategien erilaisten painopisteiden ja tavoitteiden mukaisia, jotta niitä olisi helpompi rahoittaa asiaankuuluvista EU:n ohjelmista ja rahastoista; kehottaa asianomaisia jäsenvaltioita ja alueita mainitsemaan strategian koheesiopolitiikan ohjelmissa ja rahastoissa, jotka ovat olennaisia näiden alueiden kannalta;

12. katsoo, että strategialla voidaan edistää sinisen talouden alojen yhteistä suunnittelua ja kehittämistä Atlantin alueella noudattaen yhteistyöhön perustuvan, osallistavan ja monialaisen merten aluesuunnittelun parhaita käytäntöjä asettamalla ympäristöön, biodiversiteettiin ja ilmastoon liittyvät huolenaiheet sen ytimeen ja edistämällä siten EU:n ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista ja merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa, kuten vuorovesi-, aalto-, aurinko ja tuulienergiaa;

13. korostaa sen merkitystä, että mahdolliset edunsaajat tuntevat EU:n rahoitusohjelmat hyvin, ja kehottaa komissiota laatimaan näitä mahdollisuuksia koskevan selkeän ja yksinkertaistetun oppaan; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan merkinnän liittämistä hankkeisiin, jotta yleisö on tietoinen niiden eurooppalaisesta ulottuvuudesta;

Syrjäisimmät alueet ja saaret

14. pitää valitettavana, että uudessa Atlantin alueen strategiassa viitataan vain lyhyesti jäsenvaltioiden saariin Atlantilla ja erityisesti syrjäisimpiin alueisiin, vaikka näiden alueiden sosioekonominen kestävyys on hyvin riippuvainen sinisestä taloudesta ja niiden osuus EU:n biodiversiteetin ylläpitämisessä on merkittävä;

15. palauttaa mieliin, että syrjäisimpien alueiden ansiosta EU:lla on todellinen Atlantin ulottuvuus ja strategian onnistumisen kannalta niiden täysimääräinen integroiminen strategiaan on olennaisen tärkeää, minkä vuoksi sitä olisi vahvistettava; muistuttaa, että alueiden saaristoluonne, syrjäinen sijainti ja pieni koko olisi otettava huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklan mukaisesti, jotta voidaan paitsi edistää todellista sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhdentymistä myös tuoda esiin niiden ainutlaatuiset mahdollisuudet ja erityispiirteet, kuten geostrateginen asema;

16. korostaa, että on tärkeää laatia strategioita, joilla torjutaan pitkästä välimatkasta tai alhaisesta väestötiheydestä johtuvia Atlantin alueiden ja etenkin jäsenvaltioiden saarien ja syrjäisimpien alueiden rajoitteita edistämällä kestävämpiä liikenneyhteyksiä, ottamalla energiariippuvuudesta eroon pääsemiseksi käyttöön uusiutuvia energialähteitä, kuten aurinko- vuorovesi- ja tuulienergiaa, ja kehittämällä koordinoituja tietoverkkoja;

Teollisuus ja työpaikat

17. suosittaa kehittämään Atlantin tasolla teollisuusstrategiaa, johon sisältyy vahva ja kestävä ympäristöä koskeva ja sosioekonominen sinisen talouden ulottuvuus, ja ehdottaa, että toimintasuunnitelmassa olisi keskityttävä teollisuuden lippulaivojen kehittämiseen sekä asiaankuuluviin alakohtaisiin toimintapolitiikkoihin, jotka koskevat erityisesti Atlantin aluetta tai alueita, joilla merialueiden tasolla tehtävän yhteistyön vahvistamiseksi toteutettavilla lisätoimilla on suurimmat mahdollisuudet;

18. kehottaa painottamaan strategiassa voimakkaasti laadukkaiden työpaikkojen luomista; katsoo, ettei uudessa Atlantin toimintasuunnitelmassa taata riittävällä tavalla Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita ja katsoo sen vuoksi, että strategiaan on sisällytettävä vahvempi sosiaalinen ulottuvuus; vaatii kunnianhimoista sosiaalista ulottuvuutta, jonka avulla torjutaan köyhyyttä ja syrjäytymistä ja edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista ja erityisesti nuorten koulutusta ja pääsyä merenkulkualan ammatteihin laivanrakennuksen ja -korjauksen, vesiviljelyn ja kalastuksen kaltaisilla aloilla;

Kestävä kalastus

19. pitää valitettavana, että kestävää kalastusta ja vesiviljelyä ei mainita strategiassa lainkaan, vaikka näillä toimialoilla on merkittävä sosioekonominen ja ympäristöön liittyvä rooli Atlantin rannikkoalueella ja syrjäisimmillä alueilla; kehottaa sisällyttämään tämän sinisen talouden keskeisen alan uuteen strategiaan 17. toukokuuta 2021 uudesta lähestymistavasta kestävään siniseen talouteen EU:ssa annetun komission tiedonannon mukaisesti; katsoo, että näihin toimialoihin viitattaessa olisi aina mainittava, että merten hoitoon sovelletaan ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa;

20. varoittaa liikakalastuksen haitallisista vaikutuksista ja korostaa, että Atlantin alueen jäsenvaltioiden ja alueiden on tehtävä tuloksellista yhteistyötä ilmoittamattoman laittoman kalastuksen torjumiseksi;

21. korostaa komission, Atlantin rannikolla sijaitsevien valtioiden ja virastojen välisen yhteistyön merkitystä kalakantojen suojelemisen, kestävän enimmäistuoton saavuttamisen ja liikakalastuksen lopettamisen kannalta;

22. korostaa, että uudella Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:lla olisi edistettävä vahvempia synergioita Pellolta pöytään -strategian ja vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian kanssa, jotta voidaan tukea ympäristön kannalta, sosiaalisesti ja taloudellisesti kestävää, vahvaa ja kilpailukykyistä sinistä taloutta Atlantin alueella;

23. toteaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta voi muuttaa EU:n alusten toimintatapoja Atlantin valtamerellä ja alueella pitkään vallalla ollutta dynamiikkaa;

Kestävä matkailu

24. korostaa tarvetta kehittää laadukasta, älykästä ja kestävää matkailua, sillä se on sinisen talouden keskeinen ala, ja odottaa parlamentin ja komission käynnistävän pilottihankkeita tällä alalla; kehottaa komissiota varmistamaan, että Atlantin toimintasuunnitelma 2.0 sovitetaan asianmukaisesti rannikko- ja merimatkailua koskevan strategian mukaiseksi ja arvioimaan jäljempänä mainittua strategiaa välittömästi uudelleen; kehottaa siksi komissiota kehittämään uusia kestävän meri- ja rannikkomatkailun muotoja, joilla parannetaan näiden alueiden arvoa monipuolistamalla tarjolla olevaa toimintaa ja samalla suojellaan niitä torjumalla massaturismin haitallisia vaikutuksia rannikkoihin, ympäristöön ja kulttuuriperintöön; korostaa kiertotalouden tärkeää roolia matkailualalla sellaisten kestävien käytäntöjen kehittämisessä, joista on hyötyä paikalliselle kehitykselle ja paikalliselle työllisyydelle ympäri vuoden; panee merkille erityisesti kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin liittyvän ruokamatkailun merkittävän potentiaalin;

25. korostaa REACT-EU-välineen merkitystä, sillä se voisi auttaa Atlantin alueet uuteen alkuun rannikkomatkailun, innovoinnin ja kestävän satamainfrastruktuurin aloilla; muistuttaa, että on luotava uusia ja mukautettava ja nykyaikaistettava olemassa olevia erityisiä meriliikenteen infrastruktuureja, kuten merenkulun ja huviveneilyn tukijärjestelmiä;

Pilari I – Satamat sinisen talouden portteina ja solmukohtina

26. tähdentää Atlantin satamien roolin vahvistamisen merkitystä ja tarvetta investoida älykkäisiin infrastruktuureihin sekä satamien, myös vihreiden satamien, kehittämisen ja kestävän hallinnoinnin merkitystä; korostaa satamien keskeistä ja strategista roolia väylinä unioniin, logistiikka-alustoina, matkailun keskuksina, energiantuotantoresurssina sekä varastoinnin ja teollisuuden solmukohtina; panee merkille, että on hyväksyttävä ripeästi toimenpiteitä, jotka antavat satamille mahdollisuuden suojautua ilmastonmuutoksen ja erityisesti merenpinnan nousun seurauksilta;

27. kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja niiden alueita edistämään Atlantin alueen merenkulkualoilla, satamissa ja niiden ympäristössä, koko Atlantin rannikolla sekä merialueilla innovatiivisia ympäristöä koskevia ja sosioekonomisia kestäviä hankkeita, kuten merenkulkualan ”vihreän” laivausinfrastruktuurin asentamista;

28. kehottaa komissiota sisällyttämään uuteen Atlantin toimintasuunnitelmaan enemmän toimenpiteitä, joilla edistetään satamien ja lentoasemien yhteenliitettävyyttä tarvittaessa tehostamalla niiden kestävyyttä ja meriin liittyvien sisämaa-alueiden kehittämistä multimodaalisten yhteyksien avulla; pitää valitettavina rautatieliikenteen yhteentoimivuutta koskevia jatkuvia ongelmia Atlantin käytävällä;

29. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita saattamaan päätökseen Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T) Atlantin käytävän osalta sisältyvät ensisijaiset hankkeet erityisesti rajatylittävillä alueilla sekä tulevien TEN-T-suuntaviivojen ja Verkkojen Eurooppa -välineen (2021–2027) yhteydessä ja edistämään saaret mantereeseen yhdistävän TEN-T-verkon merten moottoriteiden täysimääräistä kehittämistä ja investoimaan siihen;

30. kehottaa komissiota ja Atlantin alueita laatimaan strategioita rautateiden pullonkaulojen poistamiseksi, jatkamaan suurnopeusratayhteyksien kehittämistä ja perinteisten yhteyksien samanaikaista parantamista, mikä takaa rajatylittävän liikenteen, laatimaan suunnitelmia multimodaalisesta siirtymästä kestäviin liikennemuotoihin, tukemaan Atlantin rautateiden moottoritien kehittämistä, tehostamaan rautateiden ja satamien välisiä yhteyksiä ja liittämään ne muihin merkittäviin TEN-T-käytäviin ja erityisesti Välimeren käytävään, Pohjanmeri–Välimeri-käytävään ja Rein–Alpit-käytävään sekä muihin Atlantin käytävän yhteyksiin ottaen huomioon vihreän kehityksen ohjelman ja vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian tavoitteet; panee tyytyväisenä merkille Manner-Euroopan ja Irlannin välisten merikäytävien suunnitellun uudelleenlinjauksen brexitin jälkeen ja erityisesti Irlannin liittämisen Atlantin käytävään;

31. pitää myönteisenä kansallisten ja alueellisten sidosryhmien työtä infrastruktuurien turvallisuustason ylläpitämiseksi ja parantamiseksi asianmukaisen lainsäädännön täytäntöönpanon, yhteistyön ja parhaiden käytäntöjen jakamisen avulla;

32. kehottaa komissiota tehostamaan meriliikenteen hiilestä irtautumista kestävyyttä parantavien investointien edistämiseksi; kehottaa komissiota ja meriliikennealaa arvioimaan meriliikennettä koskevan EU:n kumppanuuden perustamisesta saatavaa hyötyä, tukemaan innovointia alalla, edistämään hiilestä irtautumista, luomaan satamiin ja rahtiterminaaleihin infrastruktuurin vaihtoehtoisten polttoaineiden lastaamista, varastointia ja toimittamista varten sekä laatimaan jätehuoltosuunnitelmia Atlantin satamia varten;

Pilari II – Tulevaisuuden sininen osaaminen ja valtamerten tuntemus

33. korostaa tarvetta luoda yliopistojen ja oppimiskeskusten välisiä verkostoja sinisiä aiheita koskevan tutkimuksen ja koulutuksen alalla ja panee kiinnostuneena merkille mahdollisuudet, joita vuosien 2021–2027 Erasmus+-ohjelma tarjoaa eurooppalaisten yliopistojen yhteenliittymiä ja ammatillisen koulutuksen huippuyksikköjä koskevien uusien aloitteiden avulla; kannustaa kehittämään edelleen European Blue Schools -aloitetta; korostaa, että sinistä taloutta koskevalla, myös Euroopan sosiaalirahasto plussan kautta annettavalla, erityisellä koulutuksella voitaisiin lisätä tietoisuutta merten ekosysteemeistä ja tarpeesta suojella niitä torjumalla merten roskaantumisen ongelmaa;

34. korostaa koulunkäynnin varhaisen keskeyttämisen torjumisen ja virallisen ja epävirallisen koulutuksen merkitystä merten läheisyydessä asuvan väestön taitojen parantamisen kannalta ja kannustaa pyrkimyksiä koordinoida eri asiaankuuluvien alojen toimia osallistavan ja kilpailukykyisen sinisen kasvun edistämiseksi;

35. korostaa, että on tärkeää käynnistää valtamerten hallinnointia ja tuntemusta koskevia pilottihankkeita Atlantin alueella, syrjäisimmillä alueilla ja muualla ja ottaa niihin mukaan yliopistoja, tutkimuskeskuksia ja merenkulkuopistoja;

36. pitää myönteisenä uuden meriin liittyvän bioteknologisen tutkimuksen lisääntynyttä kehittämistä, koska sitä voidaan mahdollisesti käyttää teollisiin ja lääketieteellisiin tarkoituksiin; muistuttaa, että innovointihankkeilla ja -aloitteilla voidaan edistää tutkimusvalmiuksien kehittämistä, verkostoitumista ja parhaiden käytäntöjen jakamista;

Pilari III – Merten uusiutuvat energialähteet

37. pitää myönteisinä aloitteita, joilla pyritään nopeuttamaan ilmastonmuutokseen sopeutumista ja saavuttamaan tavoite muuttua hiilineutraaliksi maanosaksi vuoteen 2050 mennessä, kuten Atlantin osaamisallianssia, ja sellaisten kannustinten luomista, joilla edistetään merellä ja maalla tuotettavan uusiutuvan energian infrastruktuurien asentamista; korostaa Atlantin rannikkovaltioiden välisen sellaista tutkimusta ja kehitystä koskevan yhteistyön merkitystä, jotka koskevat kehittyviä uusiutuvan energian lajeja, kuten aurinko-, aalto-, vuorovesi- ja tuulienergiaa; pitää valitettavana, että merellä tuotettava energia on edelleen alikehittynyttä Atlantin alueella;

38. toteaa, että Atlantin alueen uudistettu sininen talous voisi edistää siirtymistä puhtaaseen energiaan siten, että hyödynnetään merellä tuotettavan uusiutuvan energian kasvavaa potentiaalia ja merialueiden kestävää hallinnointia Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti, jossa korostetaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian keskeistä roolia ilmastoneutraaliin talouteen siirtymisessä;

Pilari IV – Terve valtameri ja selviytymiskykyiset rannikot

39. pitää valitettavana, että Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:ssa ja sen pilareissa ei mainita meristrategiapuitedirektiivin ( 23 ) edellyttämän ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltamista merenhoitoon, ja korostaa, että sitä olisi sovellettava kaikkeen siniseen talouteen kuuluvaan toimintaan;

40. kannattaa valtamerten tutkimusta ja kehottaa komissiota ja Atlantin alueita edistämään toimintasuunnitelman pilarin IV yhteydessä merkittävää yhteistä hanketta Atlantin valtameren ja sen merenpohjan puhdistamiseksi, tukemaan valtamerten merenpohjan tutkimusta ja havainnointia sekä edistämään kestäviä toimenpiteitä saastumisen ehkäisemiseksi; kehottaa tässä yhteydessä kehittämään toimia, joilla edistetään merten suojelua ja merellä olevien hiilipäästöjen lähteiden, kuten alusten, irtautumista hiilestä;

41. katsoo, että kiertotaloutta olisi laajennettava siten, että merestä kerätään roskia ja ne otetaan uudestaan talouden käyttöön; kehottaa komissiota tukemaan muovin ja muun merestä löytyneen jätteen keräys- ja käsittelykeskusten rakentamista etenkin Atlantin syrjäisimmillä alueilla, joihin merivirtojen kuljettama jäte vaikuttaa voimakkaasti; ehdottaa, että merten pilaantumisen ehkäisy- ja torjuntakeskus perustetaan jollekin Atlantin syrjäisimmälle alueelle;

42. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ja niiden alueita kehittämään tehostettuja ehkäisy- ja riskinhallintavalmiuksia, jotta voidaan selvitä maalla ja merellä tapahtuvista onnettomuuksista ja luonnonkatastrofeista; kehottaa lisäksi komissiota tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan meriturvallisuusviraston kanssa jäsenvaltioiden tukemiseksi merenkulkuun liittyvien ympäristöriskien vähentämisessä ja merenkulkualan yleisen kestävyyden ja turvallisuuden parantamisessa;

43. pitää myönteisenä, että Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:n selviytymiskykyisempien rannikoiden saavuttamista koskevaan tavoitteeseen 6 kuuluu rannikoiden kosteikkojen kartoittaminen ja suojeleminen tai uudelleenluominen; kehottaa komissiota varmistamaan, että näillä alueilla on tehokkaat hoitosuunnitelmat;

44. korostaa ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista ja hydrogeologisten vaarojen arvioimista ja ehkäisemistä rannikkoalueilla ja kosteikoissa koskevien Euroopan aluekehitysrahaston ja Interreg-tavoitteen erityisohjelmien merkitystä;

45. kehottaa komissiota laatimaan yhteistyössä Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa kunnianhimoisia aloitteita ja etenemissuunnitelman alusten hiilestä irtautumiseksi perusteellisen vaikutustenarvioinnin pohjalta;

46. kehottaa jäsenvaltioita perustamaan laajoja suojeltuja merialueita ja korostaa kaikkien meriympäristön lajien suojelun merkitystä; muistuttaa, että suojeltujen merialueiden avulla ei ainoastaan suojella merten ekosysteemejä vaan niillä on myös rooli ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa ja niillä edistetään terveitä ja selviytymis- ja palautumiskykyisiä valtameriä; palauttaa mieliin, että komissio kehottaa vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassa suojelemaan vähintään 30 prosenttia EU:n merialueesta, myös yhteisen kalastuspolitiikan mukaisten kalakantojen elvyttämisalueiden avulla, ja asettamaan vähintään 10 prosenttia EU:n vesistä tiukan suojelun piiriin ( 24 )

47. korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa komission ja jäsenvaltioiden toimia valtamerten terveyden ja hoidon parantamiseksi sekä edistää valtamerten luonnonvarojen kestävää hoitoa, kuten Galwayn julistuksessa ja Belémin julkilausumassa todetaan;

48. painottaa ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” -raportin merkitystä Atlantin toimintasuunnitelman kannalta ja kehottaa tukemaan ja koordinoimaan jäsenvaltioiden ja niiden alueiden kanssa sellaisten toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa, joiden avulla pyritään saavuttamaan sen viisi yleistavoitetta: tuntemuksen parantaminen, ennallistaminen, saasteettomuus, hiilestä irtautuminen ja hallinnointi;

Hallinnointi

49. pitää myönteisenä, että Atlantin alueet otetaan nykyisin paremmin mukaan Atlantin alueen strategian hallinnointiin, että kansalliset valtuuskunnat voivat kutsua alueidensa edustajia osallistumaan Atlantin alueen strategisen komitean työhön ja että Euroopan perifeeristen merellisten alueiden liittoa on pyydetty toimimaan neuvonantajana; huomauttaa tässä yhteydessä, että rannikkoalueet, -kaupungit ja -kunnat voisivat edistää merkittävästi tämän toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa;

50. kehottaa ottamaan kansallisiin valtuuskuntiin mukaan kaikkien asiaankuuluvien alueiden edustajia ja pyytämään Atlantin alueella sijaitsevia merentakaisia maita ja alueita sekä siellä sijaitsevia EU:n ulkopuolisia maita osallistumaan strategiaan;

51. kehottaa kiinnittämään huomiota Alppien aluetta koskevan strategian hallinnointirakenteen menestykseen;

52. ehdottaa, että vähintään vuosittain tai sitä useammin järjestetään jäsenvaltioiden, strategiaan osallistuvien alueiden, komission, Euroopan parlamentin ja kaikkien sidosryhmien välisiä kokouksia, jotta voidaan edistää kunkin alueen käyttöön ottamien toimenpiteiden parempaa koordinointia ja tiheään toteutettavaa seurantaa; katsoo, että uuden hallinnointirakenteen ja tulevien kokousten näkyvyyttä olisi lisättävä;

53. suosittaa, että Atlantin alueen strategian osapuolet ja Interreg-ohjelman Atlantin alueen seurantakomitean jäsenet vahvistavat yhteiset tavoitteet ja päätöksentekomenettelyt ratkaisujen täytäntöönpanemisen parantamiseksi, jotta voidaan puuttua alueellisiin haasteisiin innovoinnin, resurssitehokkuuden, ympäristön ja kulttuurin aloilla aluekehitystä ja kestävää kehitystä tukien; korostaa, että Interreg-tavoitteen Atlantin aluetta koskevalla ohjelmalla ei ole hallinnollista eikä taloudellista kapasiteettia toimia Atlantin alueen strategiaan kuuluvien hankkeiden ainoana rahoituslähteenä;

54. kehottaa komissiota keskittymään Atlantin alueen strategian erityisten tavoitteiden yhteydessä Atlantin alueen vähiten kehittyneisiin alueisiin; katsoo, että on olennaisen tärkeää lisätä sellaisten erityisten pyyntöjen määrää, jotka koskevat Atlantin alueilla toteutettavia hankkeita, myös pieniä, keskisuuria ja laajamittaisia transatlanttisia hankkeita, joiden kohteena ovat Atlantin alueen strategiaan kuuluvat, vähemmän kehittyneitä alueita koskevat sosioekonomiset painopisteet; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää noudattaa täysimääräisesti kumppanuusperiaatetta, mikä merkitsee sosioekonomisten kumppaneiden ja muiden sidosryhmien osallistumista koheesiopolitiikan ohjelmien laatimiseen Atlantin alueilla, jotta voidaan myös varmistaa hankkeiden parempi suunnittelu ja täytäntöönpano paikan päällä;

55. kehottaa jäsenvaltioita vahvistamaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranmaisten sekä muiden sidosryhmien kanssa sitoutumistaan ja toteuttamaan yhteisiä strategisia hankkeita; korostaa tämän toimintasuunnitelman kattamien strategisten alojen, kuten liikenteen, energian, kestävän matkailun, ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen kestävän käytön sekä tutkimuksen ja koulutuksen, merkitystä;

56. katsoo, että sellaiset ympäristöalan kansalaisjärjestöt, joiden toiminta liittyy suoraan mereen, olisi otettava aktiivisemmin mukaan uusien hankkeiden laatimiseen, edistämiseen ja täytäntöönpanoon koulutuksen alalla ja muilla aloilla, kuten Atlantin ekosysteemien ja biodiversiteetin suojelun alalla;

57. kehottaa Atlantin alueen strategian osapuolia kehittämään komission tuella erityisen tiedotusalustan Atlantin toimintasuunnitelma 2.0:n kannalta olennaisten kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista varten;

58. kehottaa komissiota tarkistamaan nykyistä strategiaa havaittujen vakavien puutteiden vuoksi;

Kohti Atlantin makroaluetta

59. muistuttaa, että 5. kesäkuuta 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä EU:n makroaluestrategioiden täytäntöönpanosta suhtaudutaan edelleen avoimesti uusien makroalueiden perustamiseen; kehottaa Eurooppa-neuvostoa valtuuttamaan komission laatimaan Atlantin makroalueen mallin, jolla vahvistetaan alueviranomaisten osallistumista ja Atlantin syrjäisimpien alueiden roolia Atlantin alueen strategian hallinnoinnissa, edistetään Atlantin alueen kunnianhimoisia hankkeita, parannetaan EU:n rahoituksen koordinointia alueilla ja joka toimii yhdennetyllä tavalla keskittyen meriulottuvuuden ja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden välisiin synergioihin;

60. kehottaa komissiota analysoimaan perusteellisesti, mitä hyötyjä jäsenvaltioille ja niiden alueille olisi kyseisten alueiden yhteisiin haasteisiin puuttumiseksi luotavan Atlantin makroalueen toteutumisesta; kehottaa komissiota huomioimaan syrjäisimpien alueiden erityispiirteet toimintasuunnitelmassa ja Atlantin makroalueen perustamista koskevassa analyysissä ja korostaa tarvetta ottaa niiden erityispiirteet huomioon kehittämällä kullekin alueelle, kuten Karibianmeren alueelle, Amazonin alueelle ja Makaronesian alueelle, erityisiä strategioita, joissa keskitytään syrjäisimpien alueiden erityisiin haasteisiin ja taataan siten, ettei yhtään aluetta jätetä jälkeen;

o

o o

61. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille ja strategiaan osallistuville Ranskan, Irlannin, Portugalin ja Espanjan alueellisille parlamenteille sekä alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

(1) EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(2) EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3) Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. helmikuuta 2011 Tonavan aluetta koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (EUVL C 188 E, 28.6.2012, s. 30); Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. syyskuuta 2016 Alppien aluetta koskevasta EU:n strategiasta (EUVL C 204, 13.6.2018, s. 57); Euroopan parlamentin päätöslauselma 28. lokakuuta 2015 Adrian- ja Joonianmeren aluetta koskevasta Euroopan unionin strategiasta (EUVL C 355, 20.10.2017, s. 23).

(4) EUVL L 75, 19.3.2015, s. 4.

(5) EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6) EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7.

(7) EUVL C 270, 7.7.2021, s. 94.

(8) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(9) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

(10) EUVL L 354, 28.12.2013, s. 22.

(11) EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(12) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0109.

(13) EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 95.

(14) EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 122.

(15) EUVL L 124, 25.4.2014, s. 1.

(16) EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(17) EUVL L 288, 6.11.2007, s. 27.

(18) EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30.

(19) Joulukuussa 2017 julkistettu komission tutkimus ”Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan”.

(20) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2018/2001, annettu 11. joulukuuta 2018, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82).

(21) Euroopan komissio, ”The Atlantic Strategy and the 2013–2020 Action Plan”, tilanne 20. heinäkuuta 2021, saatavilla osoitteessa: https://atlanticstrategy.eu/en/atlantic-strategy-glance/atlantic-strategy.

(22) Joulukuussa 2017 julkistettu komission tutkimus ”Study feeding into the mid-term review of the implementation of the Atlantic Action Plan”.

(23) Direktiivin 1 artiklan mukaan ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa on sovellettava tavalla, jolla ”varmistetaan, että toiminnasta aiheutuva kokonaispaine pysyy tasolla, joka on yhteensopiva ympäristön hyvän tilan saavuttamisen kanssa, ja että merten ekosysteemien kyky reagoida ihmisen toiminnasta aiheutuviin muutoksiin ei vaarannu, samalla kun mahdollistetaan merellisten hyödykkeiden ja palveluiden kestävä käyttö sekä nykyisille että tuleville sukupolville”.

(24) Vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa asetetaan tavoitteeksi saattaa oikeudellisen suojelun piiriin vähintään 30 prosenttia EU:n maa-alueista ja 30 prosenttia EU:n merialueista ja integroida ekologiset käytävät (tämä merkitsee vähintään 4 prosentin lisäystä maa-alueiden ja 19 prosentin lisäystä merialueiden osalta nykyiseen verrattuna). Lisäksi strategiassa vaaditaan, että 10 prosenttia EU:n maa-alueesta ja 10 prosenttia sen merialueesta on tiukan suojelun piirissä (nykyisin vain 3 prosenttia maa-alueesta ja alle 1 prosentti merialueesta on tiukan suojelun piirissä).