Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Yksin maahan tulevien alaikäisten suojelu Euroopassa”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 429/04)

Esittelijä: Özlem YILDIRIM (FR–II)

Komitean täysistunnon päätös 20.2.2020 Oikeusperusta Työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto Työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 9.7.2020 Hyväksyminen täysistunnossa 18.9.2020 Täysistunnon nro 554 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 215/1/5

1. Suositukset ja huomiot

1.1 ETSK suosittaa jälleen pitämään ”lapsen edun” periaatetta ensisijaisena kaikkeen kansalliseen ja kansainväliseen lainsäädäntöön nähden.

1.2 ETSK kehottaa EU:ta kehittämään johdonmukaisen ja yhtenäisen lähestymistavan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojeluun Euroopassa.

1.3 ETSK ilmaisee vakavan huolensa yksin maahan tulevien alaikäisten tilanteesta. He muodostavat muuttoliikkeen yhteydessä yhden kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevista ihmisryhmistä, ja suurena vaarana on, että heidän perusoikeuksiaan loukataan.

1.4 ETSK toistaa jäsenvaltioille osoittamansa kehotuksen varmistaa, että sääntöjenvastaisessa tilanteessa olevia lapsia suojellaan ennen kaikkea lapsina kansallisten lastensuojelujärjestelmien mukaisesti.

1.5 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään kaikkea maahantulijalapsiin kohdistuvaa väkivaltaa luomalla turvallisia, laillisia ja säännönmukaisia maahantulon väyliä.

1.6 ETSK muistuttaa jälleen kerran ( 1 ) , että lasten säilöönotto on ehdottomasti kielletty heidän hallinnollisesta asemastaan riippumatta. Komitea tuomitsee jyrkästi tämän käytännön ja muistuttaa, että se on vastoin lapsen oikeuksia koskevaa yleissopimusta.

1.7 Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella tehokkaasti, ETSK kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan julkisiin palveluihin tarvittavat resurssit ja tarjoamaan asianmukaisia palveluja muun muassa järjestämällä lastensuojelun ammattilaisille erityiskoulutusta ja kehittämällä heidän valmiuksiaan.

1.8 ETSK kehottaa komissiota laatimaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua varten direktiivin, joka palvelisi lasten etua.

1.9 ETSK muistuttaa, että jokaiselle yksin maahan tulevalle alaikäiselle on osoitettava mahdollisimman pian ja täysi-ikäisyyteen asti edunvalvoja, jolle on ilmoitettava kaikista alaikäistä koskevista päätöksistä ja jonka on avustettava häntä koko menettelyn ajan. Edunvalvojan on aina voitava toimia lapsen edun mukaisesti, eikä hänellä saa olla eturistiriitaa kansallisten lastensuojeluviranomaisten kanssa.

1.10 ETSK muistuttaa, että ”alaikäisyyden olettaman” mukaisesti alaikäisenä esiintyvää nuorta on pidettävä alaikäisenä siihen asti, kun tuomioistuin on antanut lainvoimaisen päätöksen.

1.11 ETSK kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan alaikäisyyttä useiden todisteiden pohjalta. Näihin kuuluvat etenkin asianomaisen henkilön lausunnot, esitetyt väestörekisteriasiakirjat, pätevien ammattilaisten tekemät haastattelut ja tarvittaessa väestörekisteriasiakirjojen oikeellisuuden tarkastaminen.

1.12 Koska luustotestit eivät ole varsinaisesti luotettavia, ETSK kehottaa hylkäämään ne kokonaan. ETSK katsoo, että epätarkkoihin keinoihin ei pidä turvautua vain siksi, että käytettävissä ei ole luotettavia varmennuskeinoja.

1.13 Koska käsillä olevassa lausunnossa ei ole mahdollista käsitellä kaikkia ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin liittyviä kysymyksiä, ETSK ehdottaa, että tehdään useita seurantatutkimuksia, joissa keskitytään tiettyihin alateemoihin.

2. Tausta

2.1 Ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä (tai yksin maahan tulevalla alaikäisellä) tarkoitetaan ”alle 18-vuotiasta kolmannen maan kansalaista tai kansalaisuudetonta henkilöä”, ”joka saapuu jäsenvaltioiden alueelle ilman hänestä joko lain tai asianomaisen jäsenvaltion käytännön mukaan vastuussa olevaa aikuista, niin kauan kuin hänellä ei tosiasiallisesti ole tällaista aikuista huolehtimassa hänestä, tai alaikäistä, joka on jäänyt ilman huoltajaa jäsenvaltioiden alueelle tultuaan” ( 2 )

2.2 Yksin maahan tulleita alaikäisiä on kaikissa EU:n jäsenvaltioissa, mutta 60 prosenttia kaikista rekisteröidyistä ilman huoltajaa olevista alaikäisistä keskittyy neljään maahan (Kreikka, Saksa, Belgia ja Alankomaat). Vuonna 2019 kansainvälistä suojelua Euroopan unionin (EU) 27 jäsenvaltiosta hakeneista turvapaikanhakijoista 13 800:n katsottiin olevan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä. EU:n tasolla ilman huoltajaa olevien alaikäisten osuus alle 18-vuotiaista turvapaikanhakijoista oli 7 prosenttia. Suurin osa heistä oli poikia (85 prosenttia). Kaksi kolmasosaa oli 16–17-vuotiaita (9 200 henkeä), 14–15-vuotiaita oli 22 prosenttia ilman huoltajaa olevista alaikäisistä (3 100 henkeä), ja loput olivat alle 14-vuotiaita (1 500 henkeä) ( 3 )

2.3 Maahantulijalapset ovat yksi yhteiskuntamme haavoittuvimmista ryhmistä. Yksin maahan tulevilla alaikäisillä ei ole turvanaan vanhempia, mikä on jo yksinään suuri turvattomuus- ja vaaratekijä, ja lisäksi heillä on usein takanaan pitkä, kaoottinen, traumatisoiva ja väkivallan värittämä muuttomatka. He ovat jatkuvasti alttiina moninaisille vaaroille ja erityisen haavoittuvaisia rikollisverkostojen uhreja, etenkin seksuaalista hyväksikäyttöä varten harjoitettavan lapsikaupan ja lapsityövoiman käytön uhreja.

2.4 ETSK suosittaa jälleen pitämään ”lapsen edun” periaatetta ensisijaisena kaikkeen kansalliseen ja kansainväliseen lainsäädäntöön nähden ( 4 )

2.5 Komitea katsoo myös, että ilman huoltajaa olevien alaikäisten kohtaamat moninaiset ja mutkikkaat tilanteet edellyttävät monialaisia (oikeusalan, psykologian, lääketieteen, sosiaalialan), kattavia ja kokonaisvaltaisia toimintatapoja.

2.6 YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista (vuodelta 1989) muodostaa yleisen kehyksen lasten suojelulle Euroopassa. Siinä ei, niin kuin ei Euroopan ihmisoikeussopimuksessakaan (1950) tai lasten oikeuksien käyttöä koskevassa eurooppalaisessa yleissopimuksessa (1996), ole kuitenkaan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin suoraan sovellettavia erityisiä määräyksiä.

2.7 Euroopan neuvosto hyväksyi vasta 26. kesäkuuta 1997 ensimmäisen oikeudellisen välineen, jossa käsitellään nimenomaisesti ilman huoltajaa maahan tulevia lapsia. Tämä päätöslauselma ei ole kuitenkaan sitova väline. Vaikka unionin lainsäädännössä, kuten direktiivissä 2003/9/EY ( 5 ) , viitataan ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin, EU:n tasolla ei ole mitään erillistä välinettä.

2.8 Koska tarkkaan määriteltyä oikeudellista kehystä ei ole, jäsenvaltioilla on suuria vaikeuksia ratkaista yksin maahan tulevien alaikäisten ongelmaa yhtenäisellä ja johdonmukaisella tavalla. On siis todettava, että ilman huoltajaa olevien alaikäisten tilannetta leimaavat valtavat erot jäsenvaltioiden lainsäädännössä, jossa määritellään, miten heitä on kohdeltava ja mitä menettelyjä heihin sovelletaan (iän määrittäminen, edunvalvojat, oikeudet jne.).

2.9 Jäsenvaltioiden onkin vahvistettava ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin sovellettavaa oikeudellista kehystä. ETSK kehottaa Euroopan komissiota laatimaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelua varten direktiivin, joka palvelisi lasten etua. Tämä tarve on vielä ilmeisempi, kun otetaan huomioon, että lasten oikeuksia ajavat järjestöt raportoivat ilman huoltajaa olevien alaikäisten ahdingosta kaikkialla Euroopassa.

3. Yleistä

3.1 ETSK ilmaisee vakavan huolensa yksin maahan tulevien alaikäisten tilanteesta. He muodostavat muuttoliikkeen yhteydessä yhden kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevista ihmisryhmistä, ja suurena vaarana on, että heidän vapauksiaan ja perusoikeuksiaan loukataan.

3.2 Yleissopimuksessa lapsen oikeuksista valtiot velvoitetaan kohtelemaan paperittomia lapsia samalla tavalla kuin ”kaikkia” lapsia, ilman minkäänlaista erottelua ( 6 ) . ETSK toteaa, että käytännössä maahanmuuton valvontaa ja lastensuojelua koskevien kansallisen lainsäädännön säännösten välillä on kuitenkin jännite. ETSK kehottaa jälleen jäsenvaltioita varmistamaan, että sääntöjenvastaisessa tilanteessa olevia lapsia suojellaan ennen kaikkea lapsina kansallisten lastensuojelujärjestelmien mukaisesti ( 7 )

3.3 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään kaikkea maahantulijalapsiin kohdistuvaa väkivaltaa luomalla turvallisia, laillisia ja säännönmukaisia maahantulon väyliä. Esimerkkinä voidaan mainita joustavat, nopeat ja tehokkaat menettelyt erityisesti perheenyhdistämistä varten, uudelleensijoittamiskiintiöiden korottaminen tai humanitaaristen viisumien myöntäminen. Tämä vahvistaa lapsille ja heidän perheenjäsenilleen annettavia takeita.

3.4 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön erityisiä ja tehokkaita menettelyjä, joilla laillistetaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten oleskelu, pyrittäessä löytämään kestävä ratkaisu, joka takaa lasten edun.

3.5 ETSK muistuttaa, että lasten säilöönotto on ehdottomasti kielletty heidän hallinnollisesta asemastaan riippumatta. Komitea tuomitsee jyrkästi tämän käytännön ja muistuttaa, että se on vastoin lapsen oikeuksia koskevaa yleissopimusta (3 artikla). ETSK toteaa ( 8 ) , että säilöönotolla voi olla hyvin vakavia seurauksia lasten terveydelle ja kehitykselle säilöönoton kestosta riippumatta. Säilöönotto on aina lapsen edun vastaista ( 9 )

3.6 ETSK kehottaa jäsenvaltioita säätämään kansallisia lakeja, joissa kielletään säilöönotto ja edistetään sellaisten vaihtoehtojen kehittämistä, jotka soveltuvat erityisen haavoittuvassa asemassa oleville yksin maahan tuleville alaikäisille, kuten sijaisperheisiin sijoittaminen ja sijoittaminen valvotun itsenäisen asumisen yksiköihin.

3.7 ETSK muistuttaa, että on tärkeää varmistaa lasten oikeus osallistua heitä koskevien päätösten tekemiseen.

3.8 ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot antavat oikeudelliset takeet siitä, että ilman huoltajaa olevat alaikäiset pääsevät kansainvälisen suojelun menettelyjen piiriin ja että heille annetaan tietoa omalle ikäryhmälle soveltuvalla tavalla. Tätä varten olisi aiheellista perustaa turvapaikkayksikköjä, jotka olisivat erikoistuneita maahantulijalasten avustamiseen ja tiedon tarjoamiseen lapsen ikään soveltuvalla tavalla kunkin äidinkielellä, ja kansallisissa järjestelmissä tulisi ottaa huomioon myös sukupuolinäkökohdat ja monikulttuurinen ulottuvuus.

3.9 Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella kaikenlaiselta hyväksikäytöltä, ETSK kehottaa jäsenvaltioita myöntämään hyväksikäytön ja väkivallan kohteeksi joutuneille lapsille ihmiskaupan uhrien aseman ja sen yhteydessä oleskeluluvan. ETSK korostaa myös ilman huoltajaa olevia alaikäisiä koskevien päätösten kiireellisyyttä.

3.10 Ilman huoltajaa olevia alaikäisiä ei pitäisi koskaan saattaa rikosoikeudellisen menettelyn kohteeksi pelkästään heidän maahanmuuttoasemastaan johtuvien syiden vuoksi tai kun osallistuminen rikolliseen toimintaan on seurausta hyväksikäytöstä.

3.11 Jotta ilman huoltajaa olevia alaikäisiä voitaisiin suojella tehokkaasti, ETSK kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan unionia osoittamaan julkisille palveluille tarvittavat resurssit ja tarjoamaan asianmukaisia palveluja muun muassa järjestämällä lastensuojelun ammattilaisille erityiskoulutusta ja kehittämällä heidän valmiuksiaan. Tällainen koulutus tulisi ottaa käyttöön koko unionin tasolla.

3.12 Ilman huoltajaa olevien alaikäisten suojelu ei rajoitu vain Euroopan rajojen sisäpuolelle. ETSK kannustaa EU:ta ja jäsenvaltioita asettamaan ilman huoltajaa olevien alaikäisten tarpeet ja oikeudet etusijalle ulkoisissa toimissa ja ulkosuhdevälineissä, erityisesti tehtäessä sopimuksia tai laadittaessa yhteistyöohjelmia.

3.13 ETSK muistuttaa, että kaikille yksin maahan tuleville alaikäisille on osoitettava mahdollisimman pian ja täysi-ikäisyyteen asti edunvalvoja, jolle on ilmoitettava kaikista alaikäisiä koskevista päätöksistä ja jonka on avustettava heitä koko menettelyn ajan. Edunvalvojan on aina voitava toimia lapsen edun mukaisesti, eikä hänellä saa olla eturistiriitaa kansallisten lastensuojeluviranomaisten kanssa.

3.14 Kuten ETSK on jo todennut, vaikka EU:n lainsäädännössä tunnustetaan laillisen edunvalvonnan merkitys, siinä ei määritellä laillisen edunvalvojan velvollisuuksia. Laillisen edunvalvojan tulisi olla ”pätevä edustaja”, jolla on kokemusta alaikäisten asioiden hoitamisesta, joka tuntee kansallisen ulkomaalais- ja lastensuojelulainsäädännön ja jolla on valtuudet edustaa lasta päätöksentekoprosessissa ( 10 ) lapsen suostumuksella ( 11 ) . Inspiraation lähteenä voitaisiin käyttää Belgiassa edunvalvojien osoittamisessa sovellettavaa menettelyä ( 12 )

3.15 ETSK muistuttaa, että oikeusavun lisäksi ilman huoltaja olevilla alaikäisillä on oltava mahdollisuus sosiaaliseen suojeluun sekä kunnollisiin ja laadukkaisiin väliaikaisiin vastaanotto- ja majoituspalveluihin. Vastaanotossa on otettava huomioon ilman huoltajaa olevan alaikäisen haavoittuvuus, ja hänelle on oltava tarjolla nuorisotyöhön erikoistuneiden ammattilaisten apua, mahdollisuus lääkärintarkastukseen tai psykologiseen arviointiin sekä mahdollisuus käyttää terveydenhuoltopalveluja.

3.16 Ilman huoltajaa olevalla alaikäisellä on oltava myös pääsy koulutukseen niin, että otetaan huomioon hänen ja tarvittaessa hänen edunvalvojansa valinnat. Myös Erasmus- ja Erasmus+-ohjelmissa voitaisiin helpottaa ilman huoltajaa olevien alaikäisten ja täysi-ikäisiksi tulleiden ilman huoltajaa maahan tulleiden osallistumista.

3.17 ETSK korostaa, että on tärkeää antaa jokaiselle lapselle tietoa hänen ikäänsä soveltuvalla tavalla oikeuksista, jotka hänellä on YK:n yleissopimuksen perusteella, jotta alaikäiset, joilla ei ole asianmukaista edunvalvojaa, voivat hakea suojelua.

4. Erityistä

4.1 Lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 1 artiklan mukaan lapsella tarkoitetaan alle 18-vuotiasta henkilöä. Alaikäisen erityinen oikeudellinen tilanne antaa hänelle joukon oikeuksia, jotka sopimusvaltioiden on turvattava. Tämä suojelu riippuu alaikäisyydestä, mikä herättää käytännössä ja kaikissa jäsenvaltioissa kysymyksen iän määrittämisestä.

4.2 ETSK muistuttaa, että ”alaikäisyyden olettaman” mukaisesti alaikäisenä esiintyvää nuorta on pidettävä alaikäisenä siihen asti, kun tuomioistuin on antanut lainvoimaisen päätöksen. Hänelle on sen vuoksi turvattava välittömästi suoja ihmisarvoisissa olosuhteissa, jotka soveltuvat hänen erityisen haavoittuvaan asemaansa.

4.3 ETSK muistuttaa myös, että on noudatettava olettamaa, jonka mukaan nuoren alaikäisyytensä todisteeksi esittämät ulkomaiset väestörekisteriasiakirjat ovat päteviä, ja että näiden asiakirjojen on oltava ensimmäinen tekijä, joka otetaan huomioon alaikäisyyttä määritettäessä. Väestörekisteriotteeseen liittyvä pätevyysolettama tulisi voida kumota vain, jos väestörekisteriotteen aitous kiistetään virallisesti.

4.4 ETSK muistuttaa, että lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 8 artiklan nojalla ”[m]illoin lapselta on laittomasti riistetty hänen henkilöllisyytensä osittain tai kokonaan, sopimusvaltioiden on annettava hänelle asianmukaista apua ja suojelua pyrkimyksenään nopeasti palauttaa lapselle hänen henkilöllisyytensä” ( 13 )

4.5 Maahantulijan iän määrittämisen tulisi kuitenkin periaatteessa ryhtyä vain, jos hänellä ei ole virallisia hallinnollisia asiakirjoja, jotka osoittavat hänen ikänsä, tai jos asiasta on vakavia epäilyjä ( 14 )

4.6 ETSK toteaa jälleen kerran, että jäsenvaltioiden menetelmät yksin maahan tulevien alaikäisten iän arvioimiseksi eivät ole yhdenmukaisia, ja yksikään niistä ei ole osoittanut luotettavaksi.

4.7 ETSK kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan alaikäisyyttä useiden todisteiden pohjalta. Näihin kuuluvat etenkin asianomaisen henkilön lausunnot, esitetyt väestörekisteriasiakirjat, asianomaisen haastattelut ja tarvittaessa väestörekisteriasiakirjojen oikeellisuuden tarkastaminen. Komitea korostaa, että iän lääketieteellinen asiantuntija-arviointi tulee tehdä vain, jos asiasta vallitsee epäilys, ja viimeisenä keinona.

4.8 Kun otetaan huomioon ilman huoltajaa olevien alaikäisten erityisen haavoittuva asema, ETSK muistuttaa, että päätös tulee tehdä epäselvissä tapauksissa aina lapsen eduksi.

4.9 ETSK huomauttaa, että kansainväliset laitokset ja asiantuntijat pitävät useiden jäsenvaltioiden käyttämän luustotutkimuksen tieteellistä luotettavuutta hyvin kiistanalaisena ( 15 ) . Sitä kritisoidaan myös siitä syystä, että sitä pidetään lapsen yksityiselämää loukkaavana, sillä katsotaan olevan mahdollisia terveysriskejä (röntgensäteiden käytön yhteydessä) ja sen katsotaan antavan mahdollisesti virheellisiä tuloksia.

4.10 Koska nämä testit eivät ole varsinaisesti luotettavia, ETSK kehottaa hylkäämään ne kokonaan. ETSK katsoo, että epätarkkoihin keinoihin ei pidä turvautua vain siksi, että käytettävissä ei ole luotettavia varmennuskeinoja.

4.11 ETSK kehottaa jäsenvaltioita suojelemaan ilman huoltajaa olevia alaikäisiä antamalla riittävästi aikaa ja tarjoamalla todellisia keinoja heidän henkilöllisyytensä todentamiseksi esimerkiksi siten, että hyödynnetään diplomaattista yhteistyötä (suostumuksesta ja vaarantamatta nuoren turvallisuutta) ja alaikäisyydestä esitetään alustavaa näyttöä, kuten psykososiaalisia asiantuntijalausuntoja.

4.12 ETSK ehdottaa, että jos asiakirjatodisteita ei ole ja alaikäisen iästä on vakavia epäilyjä, viimeisenä keinona riippumattomat ammattilaiset, joilla on asianmukaista asiantuntemusta ja tietämystä kyseisen yksilön kulttuurisesta ja etnisestä taustasta, voisivat tehdä monialaisen arvion iästä. Tässä voitaisiin käyttää inspiraation lähteenä Englannissa sovellettavia käytäntöjä.

4.13 ETSK kehottaa jäsenvaltioita perustamaan Euroopan tasolle valvontakomission, joka voisi ehdottaa jäsenvaltioille yhteistä, kokonaisvaltaista menetelmää iän arviointiin ja valvoa iän arvioinnin menettelyjä ja käytäntöjä.

4.14 Tehottomuuden välttämiseksi kaikissa menettelyissä päätelmät on perusteltava ja niihin on voitava hakea muutosta lykkäävin vaikutuksin, tehokkaasti ja nopeasti.

5. Covid-19-pandemiaan liittyviä erityishuomioita

5.1 Covid-19-pandemia lisää väistämättä ilman huoltajaa oleviin alaikäisiin kohdistuvia riskejä, sillä heidän terveydentilansa on usein jo valmiiksi heikko. Riskejä aiheuttavat mahdottomuus noudattaa suojatoimenpiteitä, ravinnon, hygienian ja veden riittämätön saatavuus, kohderyhmälle soveltuvat riittämättömät tiedot henkilökohtaisista ja muista varotoimista sekä vaikeudet saada terveydenhuoltopalveluja.

5.2 ETSK kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ryhtymään tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että kansainvälisten asiakirjojen takaamia kaikkien lasten oikeuksia kunnioitetaan covid-19-pandemiaan liittyvän terveyskriisin aikana ja että heitä suojellaan ihmisarvoisella tavalla uhkaavassa talouskriisissä.

5.3 ETSK on tyytyväinen siihen, että ilman huoltajaa olevia alaikäisiä siirrettiin äskettäin Kreikasta Luxemburgiin, Portugaliin, Ranskaan, Suomeen ja Saksaan, ja kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle erityisesti Kreikassa epäinhimillisissä olosuhteissa olevien henkilöiden välittömän siirtämisen ja jatkamaan sitä ( 16 )

Bryssel 18. syyskuuta 2020 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta ja puitepäätöksen 2004/68/YOS kumoamisesta” (EUVL C 48, 15.2.2011, s. 138).

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/95/EU (annettu 13. joulukuuta 2011) 2 artikla (EUVL L 337, 20.12.2011, s. 9).

(3) https://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/10774034/3-28042020-AP-EN.pdf/03c694ba-9a9b-1a50-c9f4-29db665221a8

(4) Ks. muun muassa YK:n yleissopimus lapsen oikeuksista, lasten oikeuksien käyttöä koskeva eurooppalainen yleissopimus ja ETSK:n 15. lokakuuta 2014 antama lausunto aiheesta ”Ilman huoltajaa olevien alaikäisten kansainvälinen suojelu” (EUVL C 12, 15.1.2015, s. 69).

(5) Direktiivi 2008/115/EY eli ns. palauttamisdirektiivi, annettu 16. joulukuuta 2008 (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98): ”Ennen kuin tehdään päätös ilman huoltajaa olevan alaikäisen palauttamisesta, on sallittava muiden asianmukaisten elinten kuin palautuksen täytäntöönpanosta vastaavien viranomaisten antama apu, ottaen asianmukaisesti huomioon lapsen edun.” Neuvoston direktiivissä 2003/9/EY, joka annettiin 27. tammikuuta 2003, (EUVL L 31, 6.2.2003, s. 18) määritellään keskeiset termit, mukaan lukien ilman huoltajaa olevat alaikäiset.

(6) Yleissopimus lapsen oikeuksista, 2 artikla.

(7) ETSK:n lausunto aiheesta ”Ilman huoltajaa olevien alaikäisten kansainvälinen suojelu” (EUVL C 12, 15.1.2015, s. 69).

(8) Ks. A study of immigration detention practices and the use of alternatives to immigration detention of children, PACE Committee on Migration, Refugees and Displaced Persons, 2017.

(9) Euroopan lapsiasiavaltuutettujen verkosto (ENOC), Position Statement on ”Ending detention of children for immigration purposes”, hyväksytty ENOC:n 23. yleiskokouksessa 27. syyskuuta 2019.

(10) Ks. La protection des mineurs migrants non accompagnés en Europe, Nisrine Eba Nguema, 2015; https://doi.org/10.4000/revdh.1147.

(11) Haagin yleissopimus vuodelta 1996.

(12) Belgiassa on käytössä hyvin nopea edunvalvojien osoittamismenettely. Kaikille yksin maahan tulleille alaikäisille osoitetaan edunvalvoja, joka voi olla yksityishenkilö (valintamenettelyn ja koulutuksen jälkeen), joka avustaa lasta kaikissa menettelyissä. Ks. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne. Edunvalvojan tehtävänä on laillisena edustajana huolehtia alaikäisen yleisestä hyvinvoinnista. Hän varmistaa läpi prosessin sellaisten taitojen kehittämisen, joita tarvitaan osallistuttaessa aktiivisesti yhteiskunnan toimintaan. https://justice.belgium.be/fr/themes_et_dossiers/enfants_et_jeunes/mineurs_etrangers_non_accompagne/tuteur/missions_du_tuteur.

(13) Ks. myös kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (1966) 24 artikla ja lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen sopimuksen 7 artikla.

(14) YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto (heinäkuu 2010) ja Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous (15. huhtikuuta 2011) ovat todenneet, että ikä tulisi arvioida vain silloin, kun asiasta on epäilyjä.

(15) Tieteellisen luotettavuuden on asettanut kyseenalaiseksi muun muassa Euroopan parlamentti (12. syyskuuta annettu päätöslauselma), ja se on kyseenalaistettu myös lapsen oikeuksien komitean 12. kesäkuuta 2009 antamissa suosituksissa. Belgian kansallinen lääkäriliitto (20. helmikuuta 2010 annettu lausunto) ja Ranskan kansallinen lääketiedeakatemia pitävät näitä testejä epäluotettavina. Ranskan oikeusasiamies tuomitsee luustotestien käytön (26. helmikuuta 2016). Ks. myös ”Mineurs en exil” -foorumin (Belgia) raportti L’estimation de l’âge des MENA en question: problématique, analyse et recommandations, syyskuu 2017.

(16) Ks. https://www.unhcr.org/news/press/2020/4/5e9707ed4/un-agencies-welcome-first-relocation-unaccompanied-children-greece.html ja https://www.eepa.be/?p=3856.