Tiivistelmä Suomen oikeuslaitosta pidetään edelleen hyvin riippumattomana. Äskettäin perustettu Tuomioistuinvirasto on aloittanut täysimittaisen toimintansa, ja tavanomaisten tehtäviensä hoitamisen lisäksi se avusti tuomioistuimia niiden covid-19-pandemiaan liittyvissä toimissa. Suomen Syyttäjälaitoksen uudistus on auttanut tehostamaan sen toimintaa mahdollistamalla keskittämisen, yhtenäisten käytäntöjen kehittämisen, yhteistyön parantamisen ja resurssien tasaisemman jakautumisen. Viranomaiset toteuttavat useita hankkeita oikeusjärjestelmän digitalisoinnin parantamiseksi ja oikeusapujärjestelmän saatavuuden parantamiseksi. Suomea pidetään edelleen yhtenä EU:n ja koko maailman vähiten korruptoituneista maista. Valtioneuvosto hyväksyi 27. toukokuuta 2021 kattavan korruptionvastaisen strategian. Strategialla pyritään tehostamaan korruption torjuntaa muun muassa selkeyttämällä tehtäviä, lisäämällä tietoisuutta ja ennaltaehkäisyä, parantamalla avoimuutta ja korruptionvastaisen lainsäädännön vaikuttavuutta sekä tekemällä asiaa koskevaa tutkimusta. Viranomaiset painottavat voimakkaasti talousrikosten torjuntaa ja ovat myös ryhtyneet toimiin ulkomaisen lahjonnan torjumiseksi, koska sen paljastaminen ja syytteeseenpano on edelleen haasteellista. Lobbausta ei edelleenkään säännellä, mutta hallitus valmistelee lainsäädäntöä, jolla perustettaisiin avoimuusrekisteri. Lisäksi parhaillaan käsitellään lainsäädäntöaloitteita, joilla vastataan julkisen hallinnon ja yksityisten intressien välisen pyöröovi-ilmiön herättämään huoleen. Virkamiesten sidonnaisuusilmoituksia koskevasta tarkistetusta järjestelmästä keskustellaan parhaillaan, ja ehdotuksen, joka koskee väärinkäytösten paljastajien suojelun sääntelemistä uudella erillislailla, odotetaan tulevan voimaan vuoden 2021 loppuun mennessä. Toimittajien ja media-alan ammattilaisten toimintaympäristö on Suomessa yleisesti ottaen vapaa ja suojattu. Pääasiallista media-alan sääntelyviranomaista, Liikenne- ja viestintävirastoa, pidetään oikeudenmukaisena ja avoimena, mutta sen taloudellinen tilanne on edelleen haastava. Annetulla uudella erityislainsäädännöllä mediapalvelujen tarjoajat velvoitetaan asettamaan omistusrakennettaan koskevat tiedot julkisesti saataville. On asetettu valmisteluryhmä, jonka tarkoituksena on edelleen laajentaa perustuslaissa taattua oikeutta tutustua asiakirjoihin valvomalla sääntöjen noudattamista ja lisäämällä tämän oikeuden piiriin uusia tietoja. Hallitus suunnittelee myös muutoksia rikoslakiin helpottaakseen syytteeseenpanoa laittomien uhkausten ja haavoittuvassa asemassa oleviin uhreihin, kuten freelance-toimittajiin, kohdistuvan maalittamisen perusteella. Puuttuakseen naistoimittajiin kohdistuvaan vihapuheeseen hallitus valmistelee toista rikoslain muutosta, jolla sukupuoli lisättäisiin niiden vaikuttimien joukkoon, joiden perusteella rangaistusta (mistä tahansa) rikoksesta voidaan koventaa. Lisäksi hallitus harkitsee pysyvää tukimekanismia journalismin tukemiseksi Suomessa erityisesti covid-19-pandemiaan liittyneen väliaikaisen tukijärjestelmän lisäksi. Hallitus on hyväksynyt paremman sääntelyn toimintaohjelman, jonka tavoitteena on parantaa lainsäädännön laatua, suunnittelua ja läpinäkyvyyttä. Useimmat covid-19-pandemian yhteydessä toteutetuista toimenpiteistä hyväksyttiin tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Valmiuslakiin perustuvien toimivaltuuksien käyttöönotto edellytti eduskunnan hyväksyntää ja perustuslainmukaisuuden ennakkoarviointia. Sekä oikeuskansleri että eduskunnan oikeusasiamies – jotka ovat kaksi keskeistä perusoikeuksien turvaamiseen osallistuvaa riippumatonta viranomaista – tukevat niiden tehtävien selkeyttämiseen tähtäävää uudistusprosessia, joka on tarkoitus esittää eduskunnalle syksyllä 2021. Syksyllä 2021 valitaan uusi kansalaisyhteiskuntapolitiikan neuvottelukunta, joka on edistänyt hedelmällistä vuorovaikutusta viranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan välillä.



I.Oikeuslaitos

Suomen oikeuslaitoksen muodostavat yleiset tuomioistuimet eli 20 käräjäoikeutta, viisi hovioikeutta ja korkein oikeus (KKO), sekä hallintotuomioistuimet eli kuusi alueellista hallinto-oikeutta ja korkein hallinto-oikeus (KHO). Erityistuomioistuimia on kolme . Riippumaton Tuomioistuinvirasto huolehtii tuomioistuinten hallinnosta, kuten määrärahoista, toimitiloista ja tietojärjestelmistä. Riippumaton tuomarinvalintalautakunta valmistelee tuomareiden virkanimityksiä koskevat esitykset valtioneuvostolle. Korkein oikeus ja korkein hallinto-oikeus sen sijaan laativat tuomarinimityksiä koskevat esityksensä itse. Tuomarit nimittää virkaansa tasavallan presidentti. Syyttäjälaitos on riippumaton valtion viranomainen. Sitä johtaa valtakunnansyyttäjä, jonka presidentti nimittää oikeusministeriön esityksestä ja joka voidaan erottaa tehtävästään tai pidättää virantoimituksesta vain valtioneuvoston päätöksellä. Suomen asianajajaliitto on riippumaton yhteisö, joka valvoo asianajajien ammatillista toimintaa. Kurinpitomenettelyt asianajajia vastaan hoitaa valvontalautakunta , joka on Suomen asianajajaliiton yhteydessä toimiva riippumaton valvontaelin. Suomi osallistuu Euroopan syyttäjänvirastoon.

Riippumattomuus

Suomen oikeuslaitosta pidetään hyvin riippumattomana. Käsitys tuomioistuimien ja tuomarien riippumattomuudesta on erittäin hyvä, sillä kansalaisista 83 prosenttia ja yrityksistä 86 prosenttia pitää sitä ”melko hyvänä tai erittäin hyvänä”. Luvut ovat vuodesta 2016 lähtien pysyneet jatkuvasti erittäin korkealla tasolla sekä kansalaisten että yritysten osalta. Kansalaisten osalta kyseinen osuus kasvoi tasaisesti vuoteen 2019 asti, ja yritysten osalta se on kasvanut kahden viime vuoden ajan.

Tuomioistuinvirasto aloitti toimintansa tammikuussa 2020, ja se on vakiintunut tärkeäksi tuomioistuinten toimintaa helpottavaksi laitokseksi. Tuomioistuinvirasto perustettiin tammikuussa 2020, kuten oikeusvaltiokertomuksessa 2020 mainittiin. Tämä tuomioistuinten hallinnosta vastaava uusi riippumaton virasto on ensimmäisenä toimintavuonnaan vakiinnuttanut asemansa luomalla omat rakenteensa ja lujittamalla menettelyjään. Samalla se on hoitanut normaaleja tehtäviään, jotka liittyvät toimimiseen kaikkien tuomioistuinten keskushallintona ja koulutuksen järjestämiseen tuomareille yhteistyössä tuomarinkoulutuslautakunnan kanssa. Se on ollut aktiivisesti yhteydessä tuomioistuimiin ja järjestänyt säännöllisiä tapaamisia kaikkien tuomioistuinten johdon kanssa niiden tarpeiden arvioimiseksi. Sidosryhmien mukaan Tuomioistuinvirasto osallistui aktiivisesti tuomioistuinten tukemiseen. Sen perustaminen on antanut tuomioistuimille mahdollisuuden keskittää voimavaransa keskeisiin tehtäviin ja vahvistanut edelleen oikeuslaitoksen riippumattomuutta.

Laatu

Syyttäjälaitoksen uudistus on alkanut tuottaa tuloksia lisäämällä tehokkuutta ja erikoistumista. Syyskuussa 2019 valtakunnansyyttäjän toimisto ja 11 alueellista syyttäjänvirastoa yhdistettiin yhdeksi valtakunnansyyttäjänvirastoksi. Uudelleenjärjestely on mahdollistanut keskittämisen ja yhtenäisten kansallisten syyttäjäkäytäntöjen kehittämisen, paremman yhteistyön Syyttäjälaitoksessa ja resurssien tasaisemman jakamisen. Se on mahdollistanut myös syyttäjien paremman erikoistumisen. Tämä on parantanut tehokkuutta, mistä on osoituksena muun muassa ratkaistujen asioiden määrän lisääntyminen syyttäjää kohti. Uudistuksella on merkitystä myös korruption torjunnassa (ks. II jakso). Syyttäjälaitos ilmoitti osittain covid-19-pandemian aiheuttamasta asiaruuhkasta ja sai lisärahoitusta sen purkamiseksi .

Viranomaiset toteuttavat useita hankkeita oikeusjärjestelmän digitalisaation parantamiseksi. Hallinto- ja erityistuomioistuinten uusi asianhallintajärjestelmä, joka laadittiin yhteistyössä tuomareiden kanssa, saatiin valmiiksi joulukuussa 2020, ja se on otettu käyttöön kaikissa asianomaisissa tuomioistuimissa, vaikka siinä on ilmennyt joitakin teknisiä ongelmia. Järjestelmän avulla käyttäjät voivat muun muassa esittää muutoksenhakemuksia, vastaanottaa tiedoksiannettavia asiakirjoja ja tarkistaa menettelyjen tilan verkossa. Se mahdollistaa myös tuomioiden antamisen koneellisesti luettavassa muodossa. Vastaava yleisten tuomioistuinten asianhallintajärjestelmä on kehitteillä, ja sen odotetaan valmistuvan vuoden 2022 loppuun mennessä. Lisäksi oikeusministeriö sai vuoden 2020 lopussa valmiiksi järjestelmän, joka mahdollistaa tuomioistuinten ja muiden viranomaisten päätösten automaattisen anonymisoinnin ja annotoinnin. Tämän odotetaan lisäävän asiakirjojen sähköistä saatavuutta. Lisäksi oikeusministeriö kehittää tuomioistuinten ja muiden viranomaisten käyttöön uutta raportointivälinettä, jolla on tarkoitus lisätä kerättyjen tietojen käytettävyyttä.

Viranomaiset ovat teettäneet hankkeita oikeusapujärjestelmän saatavuuden parantamiseksi. Oikeudenkäyntikuluja pidetään keskimäärin korkeina, mikä voi haitata oikeussuojan saatavuutta erityisesti keskituloisten keskuudessa. Hallitusohjelman mukaan oikeusavun tulorajojen nostamista on selvitettävä keskituloisten oikeusavun saatavuuden parantamiseksi, ja oikeusministeriö käynnisti tämän mukaisesti kesäkuussa 2020 selvityshankkeen, jossa tarkastellaan oikeusavun saatavuutta. Oikeusministeriö on myös käynnistänyt hankkeen, jossa selvitetään mahdollisuuksia perustaa keskitetty Oikeusapu- ja edunvalvontavirasto. Tähän uuteen viranomaiseen keskitettäisiin oikeusavun hallinnointi sen varmistamiseksi, että oikeusapua tarjotaan riittävästi ja tasapuolisesti koko maassa. Vuonna 2019 käynnistetty oikeusavustajien päivystysjärjestelmän valmistelu on keskeytetty siksi aikaa, kun viranomaiset selvittävät rahoitusvaihtoehtoja.

Tuomioistuinvirasto jatkoi aktiivisesti tuomioistuinten tukemista covid-19-pandemian aikana. Covid-19-pandemian alusta lähtien Tuomioistuinvirasto on erityisesti pyrkinyt auttamaan tuomioistuimia näiden pandemian vuoksi toteuttamissa toimenpiteissä. Tuomioistuinvirasto avusti muun muassa kriisiviestinnässä, julkaisi oppaan etäyhteyksien käytöstä oikeudenkäynneissä ja järjesti tietotekniikkalaitteiden toimittamisen. Säännöllisissä tapaamisissa tuomioistuinten johdon kanssa (ks. edellä) oli tilaisuus keskustella menetelmistä, joilla puututaan konkreettisiin ongelmiin, ja jakaa kokemuksia kollegojen kanssa.

Tehokkuus

Oikeusjärjestelmä toimii edelleen tehokkaasti. Oikeuslaitoksen suorituskyky on keskitasoa, kun tarkastellaan arviota siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden ja hallinto-oikeudellisten asioiden ratkaisemiseen kuluvasta ajasta. Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden selvitysaste on jonkin verran heikentynyt vuodesta 2016, mutta se on edelleen 100 prosenttia. Hallinto-oikeudellisten asioiden selvitysaste on sen sijaan laskenut 112 prosentista 100 prosenttiin vuosina 2018–2019. Vireillä olevia siviili- ja kauppaoikeudellisia riita-asioita on hyvin vähän, ja vireillä olevien hallinto-oikeudellisten asioiden määrä vastaa keskiarvoa. Tämä osoittaa, että oikeuslaitos suoriutuu asioiden määrästä hyvin. Vaikka tuomioistuimet ovat yleensä onnistuneet jatkamaan toimintaansa covid-19-pandemian aikana, sidosryhmät ovat ilmoittaneet menettelyjen viivästymisestä, ja eräät tuomioistuimet purkavat nyt asiaruuhkaa.

II.Korruptiontorjunnan kehys

Suomessa ei ole erillistä korruptiontorjuntavirastoa, vaan korruptiontorjunnasta vastaavat useat eri viranomaiset ja elimet. Näitä ovat muun muassa oikeusministeriö, valtiovarainministeriö, poliisi, Verohallinto, Kilpailu- ja kuluttajavirasto, eduskunnan oikeusasiamies ja oikeuskansleri. Oikeusministeriön kriminaalipolitiikka- ja rikosoikeusosasto valvoo edelleen korruptionvastaisia toimia ja koordinoi korruptionvastaista yhteistyöverkostoa, joka koostuu asianomaisten ministeriöiden, poliisin, Syyttäjälaitoksen, elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen edustajista.