KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA - Pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004-2006

Pohjoista ulottuvuutta koskeva toinen toimintasuunnitelma 2004-2006

Tämä asiakirja on jatkoa pohjoista ulottuvuutta koskevalle ensimmäiselle toimintasuunnitelmalle [1], jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi Feirassa kesäkuussa 2000 ja jonka kattama aika päättyy vuoden 2003 lopussa. Asiakirjassa esitetään yleiset periaatteet ja menetelmät, keskeiset tavoitteet ja painopisteet sekä mekanismit, joiden avulla pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvien toimien täytäntöönpanoa seurataan. Toimet, joita pohjoisen ulottuvuuden kumppanit kyseisten painopisteiden yhteydessä toteuttavat, esitetään yksityiskohdittain liitteessä 1.

[1] Euroopan unionin ulkoisten ja rajat ylittävien politiikkojen pohjoista ulottuvuutta vuosina 2000-2003 koskeva toimintasuunnitelma, 9401/00, 14. kesäkuuta 2000; toimintasuunnitelma englanninkielisenä on nähtävissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/north_dim/ndap/06_00_en.pdf.

Toista toimintasuunnitelmaa valmistellessaan komissio on käyttänyt perustana Luxemburgissa 21. lokakuuta 2002 pidetyn pohjoista ulottuvuutta käsitelleen ministerikokouksen päätelmiä, varsinkin kokouksen uutta toimintasuunnitelmaa varten antamia ohjeita [2], jotka yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto hyväksyi 22. lokakuuta 2002. Toinen toimintasuunnitelma on monien pohjoiseen ulottuvuuteen kuuluvien kumppanien yhteinen aikaansaannos, sillä komissio järjesti sitä varten lausuntokierroksen, jonka aikana kuultiin EU:n jäsenvaltioita ja kumppanimaita, Euroopan parlamenttia ja Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueellisia elimiä ja asiaan liittyviä järjestöjä.

[2] Guidelines for a new Action Plan - Presidency Conclusions on the Future of the Northern Dimension Policies of the European Union, Luxemburg, 21. lokakuuta 2002; nähtävissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/north_dim/doc/guidelines02.pdf.

Tämän yhteisen panostuksen pohjalta toinen toimintasuunnitelma korostaa keskinäistä täydentävyyttä, läheisyyttä ja synergiaa pohjoiseen ulottuvuuteen kuuluvien kumppanien kesken. Vuorovaikutus on keskeisen tärkeää yhteisten tavoitteiden saavuttamiselle sekä pohjoista ulottuvuutta koskevan hankkeen onnistumiselle tulevina vuosina.

1. Visio pohjoisesta ulottuvuudesta

Nyt kun on kulunut neljä vuotta siitä, kun Eurooppa-neuvosto käynnisti Helsingissä joulukuussa 1999 pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen, hanke on näkyvä esimerkki tuloksellisesta alueellisesta yhteistyöstä, joka edistää yleistä hyvinvointia sekä Euroopan unionissa että sitä ympäröivissä maissa.

Pohjoinen ulottuvuus tarjoaa yleisen kehyksen poliittisen vuoropuhelun ja käytännön yhteistyön edistämistä varten. Pohjoisen ulottuvuuden käsite koskee laajaa ja moninaista maantieteellistä aluetta; se ulottuu arktiselta ja subarktiselta alueelta Itämeren eteläisille rannoille ja Luoteis-Venäjältä idässä Islantiin ja Grönlantiin lännessä. Hankkeen lisäarvo on eri kumppanien toteuttamien toimien synergiassa ja yhtenäisyydessä, jotka pohjoinen ulottuvuus niihin liittää.

Pohjoinen ulottuvuus on EU:n johtama aloite. Sen onnistuminen edellyttää kaikkien mukana olevien toimijoiden aktiivista osallistumista niin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kuin yritysmaailmassa tai kansalaisyhteiskunnan piirissä yleisesti. Tästä syystä toimintasuunnitelmalla pyritään ensisijaisesti tarjoamaan kaikille pohjoisen ulottuvuuden osapuolille selkeä toimintakehys, jossa esitetään strategiset tavoitteet, painopisteet ja käytännöt toimet. Niitä on vietävä eteenpäin yhteistyön hengessä laajan osallistumisen, läheisyyden ja keskinäisen täydentävyyden pohjalta ja samalla on varmistettava asianmukainen työnjako ja koordinoitava ja seurattava työtä kokonaisuudessaan.

Vahva perusta tälle työlle on jo asetettu ensimmäisen toimintasuunnitelman yhteydessä; sen täytäntöönpanossa Euroopan komissiolla on ollut keskeinen asema ja sen yleisten tavoitteiden saavuttamista ovat edistäneet merkittävästi EU:n jäsenvaltiot, kumppanimaat, alueelliset toimielimet, kansalaisyhteiskunta, yritysmaailma ja tutkimuslaitokset.

Tulevaisuudessa pohjoisen ulottuvuuden merkitys kasvaa EU:n laajentuessa; liittymisneuvottelujen päättäminen menestyksekkäästi ja liittymissopimuksen allekirjoittaminen kymmenen unioniin liittyvän maan kanssa - joihinkin niistä pohjoinen ulottuvuus liittyy suoranaisesti - siirtää pohjoisen ulottuvuuden uuteen vaiheeseen. Tämä tuodaan esiin myös komission tuoreessa tiedonannossa Laajempi Eurooppa ja naapuruus [3]. Pohjoinen ulottuvuus edistää merkittävästi unionin uutta naapuruuspolitiikkaa, sillä sen perustana ovat laajentuneen unionin ja sen naapurialueiden yhteiset edut ja yhteinen etenemisohjelma.

[3] Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin; KOM(2003) 104 lopullinen, 11.3.2003; nähtävissä englanninkielisenä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/we/doc/com03_104_en.pdf.

Euroopan komissio aikoo tukea edelleen pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvää toimintaa yhteisön nykyisten ohjelmien kautta, ja se pyrkii jatkuvasti parantamaan siihen käytettävissä olevien yhteisön välineiden keskinäistä johdonmukaisuutta ja yhteentoimivuutta. Pohjoisen ulottuvuuden vahvuus määräytyy kaikkien kumppanien, joihin kuuluvat EU:n jäsenvaltiot ja kumppanimaat, kansainväliset rahoituslaitokset, alueelliset elimet ja yksityissektori, toimien yhteisvaikutuksen mukaan. Pohjoisen ulottuvuuden ympäristöalan kumppanuudessa käytetty rahoitukseen ja toimien koordinointiin perustuva toimintamalli on käyttökelpoinen myös muilla pohjoisen ulottuvuuden toiminnanaloilla, jos on varmuus kaikkien sidosryhmien riittävästä sitoutumisesta.

Tiedonkulku kumppanien välillä pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvistä toimista ja saavutuksista auttaa välttämään päällekkäisyyksiä, yksilöimään puutteita ja jakamaan parhaita käytäntöjä. Komissio on valmis kokoamaan ja jakamaan tätä tietoa kaikille kiinnostuneille osapuolille, mutta tehokkaaseen tietojenvaihtoon tarvitaan kaikkien kumppanien panosta.

2. Toimintasuunnitelma 2004-2006: yleiset tavoitteet ja ensisijaiset toiminnanalat

Euroopan unionin laajentuminen tulee vaikuttamaan pohjoisen ulottuvuuden kattamaan alueeseen. Niinpä toimintasuunnitelmassa käsitellään niitä mahdollisuuksia ja haasteita, joita tämä historiallinen tapaus tuo tullessaan, jotta siihen liittyvät myönteiset vaikutukset koituisivat koko alueen hyväksi. Tässä yhteydessä Venäjän ja EU:n suhteiden lujittaminen kaikilla tasoilla on olennaisen tärkeää.

Toimintasuunnitelma kattaa viisi laajaa ensisijaista toiminnanalaa:

- talous, liiketoiminta ja infrastruktuuri;

- inhimilliset voimavarat, koulutus, tieteellinen tutkimus ja terveydenhuolto;

- ympäristö, ydinturvallisuus ja luonnonvarat;

- rajat ylittävä yhteistyö ja aluekehitys;

- oikeus- ja sisäasiat.

Pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvässä toiminnassa kiinnitetään lisäksi huomiota alueisiin, joilla on erityistarpeita, kuten Kaliningradiin ja arktiseen alueeseen.

Toimintasuunnitelma noudattaa kansainvälisesti tunnustettuja kestävän kehityksen, hyvän hallintotavan, avoimuuden ja osallistumisen, sukupuolten tasa-arvon, vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja alkuperäiskansojen suojelun periaatteita.

EU:n Lissabonin strategian mukaisesti toimintasuunnitelmassa kannustetaan kaikkia kumppaneita toteuttamaan synergistä talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa [4].

[4] Lissabonin Eurooppa-neuvostossa maaliskuussa 2000 hyväksytty Euroopan työllisyysstrategia on suunniteltu auttamaan Euroopan unionia tulemaan "maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta" Enemmän tietoa asiasta on osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ employment_social/employment_strategy/index_en.htm.

3. Painopisteet ja tavoitteet 2004-2006

3.1. Talous, liiketoiminta, infrastruktuuri

Markkinoiden syvempi integroiminen, EU:n ja Venäjän taloudellisten suhteiden lujittaminen ja nykyaikaisen infrastruktuurirakenteen saattaminen valmiiksi ovat tällä alalla pohjoiseen ulottuvuuteen liittyviä keskeisiä toimia ja sen pitkän aikavälin tavoitteita. Niitä varten määritellään erityistavoitteet seuraaville osa-alueille:

- kauppa, investointien lisääminen ja liiketoimintayhteistyö;

- infrastruktuuri, joka kattaa myös energiahuollon, liikenteen, televiestinnän ja tietoyhteiskunnan.

3.1.1. Kauppa, investointien lisääminen ja liiketoimintayhteistyö

Kestävä ja jatkuva taloudellinen kasvu pohjoisen ulottuvuuden alueella on kauden 2004-2006 keskeinen tavoite. Unionin laajentumisen tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet on käytettävä täysimääräisesti hyväksi. EU:n tulevan rajan kummallakin puolella on kehitettävä suotuisa liiketoimintaympäristö toteuttamalla esimerkiksi Venäjällä talousuudistuksia ja tekemällä työtä maan integroimiseksi kansainväliseen talouteen (liittymällä Maailman kauppajärjestöön) ja EU:n talouteen (yhteistä eurooppalaista talousaluetta koskevan aloitteen kautta).

Edelleen pyritään poistamaan kaupan ja investointien teknisiä ja muita esteitä, edistämään taloudellisten toimijoiden tasavertaista kilpailua ja tukemaan avoimen rahoitussektorin kehittämistä. Erityisesti on autettava, etenkin Venäjällä, pieniä ja keskisuurin yrityksiä, jotta ne pystyisivät käyttämään täysin hyödyksi EU:n markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. Rajanylitysten nopeuttamiseksi ja korruption torjumiseksi käynnissä olevaa työtä on tarkoitus jatkaa.

On toteutettava toimia investoinnin elähdyttämiseksi ottaen huomioon ulkomaisten investointien mahdollisen merkityksen ja muistaen, että tarvitaan sellaisia investointeja, jotka parhaiten edistävät kehitystä ja innovointia. Olisi tuettava ajatusta Itämeren alueesta "yhteisenä investointialueena".

Liiketoimintayhteistyön, kaupan ja talouden on kehityttävä siten, että noudatetaan kokonaisvaltaisesti kansainvälisesti hyväksyttyjä kestävän kehityksen periaatteita niiden ympäristöä koskevine, sosiaalisine ja taloudellisine ulottuvuuksineen sekä otetaan huomioon sukupuolinäkökulma ja ihmisoikeuksien suojelu.

Tärkeää on toteuttaa yhtämittaisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla tukitoimia lähinnä Tacis- ja Interreg-ohjelmien kaltaisten EU:n välineiden sekä kahdenvälisten ja alueellisten yhteistyöohjelmien avulla.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Parannetaan liiketoimintaympäristöä poistamalla kaupan ja investointien teknisiä ja muita esteitä ja edistämällä yritysmaailman yhteistyötä koko alueella.

- Tuetaan Venäjän talousuudistuksia ja sääntelyn yhtenäistämistä maassa edistäen kauppasuhteiden avoimuutta ja ennustettavuutta.

- Tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä, erityisesti Venäjällä, sekä niiden sopeuttamista Euroopan markkinoihin. Pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät helpottamaan pk-yritysten pääomansaantia, edistämään parhaiden käytäntöjen vaihtoa ja koulutusta, parantamaan johtamis- ja muita taitoja sekä lisäämään tietoa säännöistä ja määräyksistä.

- Tuetaan teollisuusyrityksiä niiden siirtyessä kohti kestävämpää tuotantoa tavoitteena taloudellisen tuloksen parantaminen ottaen samalla huomioon ympäristönäkökohdat ja tarjoten alueen alkuperäisväestölle sosioekonomisia mahdollisuuksia.

- Edistetään kauppa- ja taloussuhteita yhdennettyä rajavalvontaa parantamalla (tai ottamalla se käyttöön). Tulliselvitykseen kuluvaa aikaa tavaroita rajan yli tuotaessa olisi lyhennettävä enintään kahteen tuntiin. Pohjoisen ulottuvuuden kumppanit voivat saavuttaa nämä tavoitteet etenkin edistämällä tullilainsäädännön yhtenäistämistä, torjumalla korruptiota ja nykyaikaistamalla rajanylitysinfrastruktuuria sekä järkiperäistämällä rajoilla noudatettavia menettelyjä.

3.1.2. Energia

Pohjoisen ulottuvuuden alueella on rikkaat luonnonvarat, ja alue tarjoaa huomattavat mahdollisuudet energian tuotantoon ja toimituksiin, mutta sen ainutlaatuinen luonnonympäristö on erityisen altis pilaantumiselle ja muille kestämättömän kehityksen vaikutuksille.

Infrastruktuuria on kehitettävä Euroopan energian toimitusvarmuuden parantamiseksi. Energiakysymyksiin liittyvän työn osa-alueita ovat energiamarkkinoiden kehittäminen ja integroiminen entisestään, EU:n ja Venäjän välisen energiavuoropuhelun lujittaminen, energiavarojen kehittäminen ympäristöä säästäen sekä energiatehokkuuden ja -säästöjen edistäminen. Energiakumppanuuden pääasiallisena tarkoituksena on edistää energian toimitusvarmuutta EU:ssa ja parantaa investointiedellytyksiä Venäjän energia-alalla, jotta voitaisiin parantaa infrastruktuuria, edistää energiatehokkaita ja ympäristöä säästäviä teknologioita sekä lisätä energiansäästöä Venäjällä.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Kehitetään sähkön- ja energiansiirtoverkkoja pohjoisen ulottuvuuden alueella ja tätä kautta lisätään kilpailua EU:n sisäisillä energiamarkkinoilla ja parannetaan energian toimitusvarmuutta koko Euroopassa. Pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät parantamaan energian tuotantoa ja toimituksia ja saavuttamaan unioniin liittyvien maiden täyden yhdentymisen EU:n ensisijaisiin energiansiirtojärjestelyihin ja Euroopan yhteisiin energiamarkkinoihin.

- Huolehditaan siitä, että energiavaroja kehitetään ja käytetään aiempaa tehokkaammin ja ympäristöä enemmän säästäen. Pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät lisäksi turvaamaan energian lähtöaineen turvallisen siirron, selvittämään mahdollisuudet lisätä uusiutuvien energiamuotojen käyttöä ja perustamaan Itämeren alueelle Kioton pöytäkirjan mukaisten joustavien mekanismien testauskentän.

- Euroopan unioni ja Venäjän federaatio lujittavat edelleen EU:n ja Venäjän energiavuoropuhelua [5], joka käynnistettiin energiayhteistyön tehostamiseksi lokakuussa 2000 pidetyssä EU:n ja Venäjän huippukokouksessa.

[5] EU:n ja Venäjän energia-alan kumppanuus: http://europa.eu.int/comm/ energy_transport/en/lpi_en_3.html.

3.1.3. Liikenne

Liikenneinfrastruktuurin parantaminen pohjoisen ulottuvuuden alueella on alueen taloudellisen kehityksen kannalta ehdottoman tärkeää. Keskeisiä painopisteitä ovat alueen sisäisiä sekä alueen ja naapurimaiden välisiä yhteyksiä parantavien multimodaalisten eli monimuotokuljetusten kehittäminen, ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittavien yhdennettyjen liikenne- ja viestintämarkkinoiden muodostaminen, nykyisten infrastruktuurien tarkoituksenmukaisen käytön edistäminen sekä Euroopan laajuisen liikenneverkon toteutuksen jatkaminen kumppanimaissa. Turvallisuutta on parannettava kaikkien liikennemuotojen yhteydessä, erityisesti tämä koskee meriturvallisuutta. Tähän sisältyy tieteelliseen tutkimukseen kohdennettu tuki.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Korjataan pohjoisen ulottuvuuden alueella olevat ongelmakohdat ja samalla muodostetaan ympäristöä mahdollisimman vähän kuormittava liikenneverkko, johon sisällytetään liittymistä valmistelevat maat. Työn perustana käytetään komission tarkistettua versiota Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevista suuntaviivoista sekä komission valkoista kirjaa "Euroopan liikennepolitiikka vuotta 2010 varten" [6].

[6] Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika; KOM(2001) 370 lopullinen, 12.9.2001; nähtävissä englanninkielisenä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ energy_transport/en/lb_en.html.

- Parannetaan turvallisuutta kaikkien liikennemuotojen yhteydessä. Erityistä huomiota kiinnitetään meriturvallisuuteen tavoitteena suojella meriympäristöä meri- ja rannikkoekosysteemejä uhkaavilta onnettomuuksilta sekä alaan liittyvien väestöryhmien elämän sosioekonomisia puolia. Näitä toimia tuetaan tieteellisellä tutkimuksella.

3.1.4. Televiestintä ja tietoyhteiskunta

Tieto- ja viestintäteknologialla on tulevina vuosina ratkaiseva asema vaurasta ja kestävää pohjoisen ulottuvuuden aluetta kehitettäessä. Pohjoisen ulottuvuuden alue voi kehittyä johtavaksi osaamistalouden alueeksi erityisesti saattamalla päätökseen vuonna 2001 käynnistetty pohjoisen e-ulottuvuuden toimintasuunnitelma.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Edistetään televiestinnän ja tietoyhteiskunnan verkostojen ja palvelujen kehittämistä koordinoidusti, sääntely- ja hallintokehys mukaan luettuna, pohjoisen ulottuvuuden alueella. Tuetaan tieto- ja viestintäteknologian kehittämistä Luoteis-Venäjällä, jotta teknologian ja infrastruktuurin kehitys ei jäisi siellä jälkeen.

- Pitäen mielessä tieto- ja viestintäteknologian suuren merkityksen autettaessa aluetta selviytymään pitkien välimatkojen ja ankaran ilmaston aiheuttamista haitoista pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät mahdollisuuksiensa mukaan nopeuttamaan alueen siirtymistä tietoyhteiskuntaan, takaamaan sille nykyistä paremmat elinolosuhteet ja mahdollisuudet saada nykyaikaisia palveluja, joihin kuuluvat myös telelääketiede ja sähköinen oppiminen.

3.2. inhimilliset voimavarat, koulutus, tieteellinen tutkimus ja kansanterveys

Pohjoisen ulottuvuuden alueella on rikkaat inhimilliset voimavarat, ja se tarjoaa merkittävät tieteellisen työn mahdollisuudet. Koko alueen, arktinen alue mukaan luettuna, tulevaisuus, sosiaalinen hyvinvointi ja taloudellinen kasvu ovat laajasti riippuvaisia näiden edellytyksien kehittämisestä.

3.2.1. Inhimilliset voimavarat ja työllisyys, perus- ja ammattikoulutus ja kulttuuri

Autettaessa vapauttamaan käyttöön alueen rikkaat inhimilliset voimavarat ja merkittävät tieteellisen työn edellytykset huomiota on tarkoitus kiinnittää ensisijaisesti valmiuksien kehittämiseen, koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, tieteelliseen tutkimukseen ja terveydenhuoltoon. Jälkeenjääneet pätevyydet ja taidot olisi saatettava nykyaikaisen teknologian edellyttämälle tasolle. Opiskelijoiden ja tutkijoiden on voitava käyttää mahdollisimman hyvin hyödyksi tarjolla olevat mahdollisuudet, ja tähän pyritään lisäämällä korkeakoulujen välistä vaihtoa ja käyttämällä sähköisen oppimisen välineitä kestävän taloudellisen kasvun edistämisen yhteydessä.

Kulttuurin (kulttuurimatkailu mukaan luettuna) kehittämistä olisi voimistettava aktivoimalla koordinoidusti kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, valtiosta riippumattomat järjestöt, yksityiset yritykset ja kansalaisyhteiskunta kulttuuriperinnön ja kulttuurisen erilaisuuden säilyttämiseen.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Edistetään "osaamisalueen" muodostamista yhteisten hankkeiden, verkottumisen ja liikkuvuuden avulla koulutuksen, tutkimuksen, kulttuurin ja nuorison aloilla ja viemällä tiedonsaanti- ja oppimismahdollisuuksia syrjäisille alueille Internetiin perustuvien ja muiden välineiden avulla.

- Edistetään vuoropuhelua, joka lisää kulttuuriperinnön tuntemusta ja tukee paikallista ja alueellista kehitystä ja joka tarjoaa tällä tavoin alueelle mahdollisuuden kehittyä dynaamiseksi ja avoimeksi kulttuurialueeksi.

3.2.2. Tieteellinen tutkimus

Tieteellinen tutkimus on elintärkeää alueen kehittymisen kannalta, ja siihen liittyvänä keskeisenä tavoitteena on varmistaa, että tutkimustoiminta koordinoidaan tarkoituksenmukaisella tavalla ja että siinä otetaan huomioon alueella parhaillaan meneillään oleva taloudellinen, ympäristöä koskeva, poliittinen ja yhteiskunnallinen muutos. Yritysten, korkeakoulujen ja tiedeyhteisön keskinäistä yhteistyötä olisi lisättävä tavoitteena uusien työpaikkojen luominen.

Tästä syystä nyt käsillä oleva toimintaohjelma tukee tieteellisen tutkimuksen edistämistä pohjoisen ulottuvuuden alueella, ja erityisesti siinä painotetaan tutkimusta, joka liittyy ilmastonmuutokseen sekä ilmaston vaihtelevuuden ja ilmastonmuutoksen taloudellisiin, yhteiskunnallisiin ja ympäristöä koskeviin vaikutuksiin.

Erityisesti korostetaan seuraaviin aiheisiin liittyvää tutkimusta: ankariin ilmasto-olosuhteisiin sopivien infrastruktuurin ja materiaalien kehittäminen, fossiilisiin lähteisiin perustuvan energian etsinnässä, tuotannossa ja siirtämisessä käytettävän ympäristöä säästävän teknologian parantaminen, asianmukaisen liikennepolitiikan suunnittelu ja kuljetustekniikoiden kehittäminen sekä koko alueen kattava sosioekonomisten ja ympäristöä koskevien muutosten analyysi. Tutkimuspolitiikan ja hankkeiden laadinnassa on tärkeää pyrkiä kuulemaan eri tutkimuslaitosten lisäksi erilaisia yhteisöjä kuten Arktista neuvostoa ja Barentsin euro-arktista neuvostoa.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Parannetaan yhteydenpitoa ja tietojenvaihtoa kaikkien tiedeyhteisön osa-alueiden välillä Venäjällä ja laajentuneessa EU:ssa tukien tässä yhteydessä erityisesti nuorten tutkijoiden osallistumista. Näin parannetaan tiedon levitystä tiedeyhteisöön päin laajasti kyseisellä alueella ja luodaan mekanismi, jolla voidaan edistää Pohjolan monien tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen välistä yhteistyötä.

- Tehostetaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä erityisesti aloilla, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen, ympäristönsuojeluun, luonnonvarojen kestävään hallintaan ja käyttöön, energian toimitusvarmuuteen tai alueen sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen.

3.2.3. Kansanterveys

Ensisijaisesti huomiota on kiinnitettävä tartuntatautien (etenkin tuberkuloosin ja HI-viruksen/aidsin) torjuntaan Luoteis-Venäjällä ja unioniin liittymistä valmistelevissa maissa sekä kansanterveyteen ja sosiaaliseen hyvinvointiin liittyviin ongelmiin, kuten laittomien huumausaineiden käyttöön, alkoholismiin ja muihin elämäntapaan liittyviin olosuhteisiin. Yhteiskunnan on kokonaisuutena edistettävä aktiivisesti kansanterveyttä ja terveitä elämäntapoja. Tällaisten tavoitteiden saavuttamiselle ratkaisevan tärkeää on kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen kaikilla tasoilla, muun muassa perustamalla pohjoisen ulottuvuuden sosiaali- ja terveysalan kumppanuus (Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing) [7].

[7] Lopullinen päätös tällaisen kumppanuuden perustamisesta tehdään korkean tason kokouksessa, joka on määrä järjestää Norjassa lokakuussa 2003. Lisätietoja aloitteesta on osoitteessa: www.stakes.fi/ndpartnership.

Näihin kysymyksiin liittyvät toimet suunnitellaan kansanterveyttä koskevan EU:n toimintaohjelman [8] sekä Pietarissa 10. kesäkuuta 2002 pidetyn neljännen tartuntatautien uhkaa käsitelleen Itämeren valtioiden huippukokouksen antamien suositusten [9] mukaisesti.

[8] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003-2008) hyväksymisestä; nähtävissä osoitteessa: http://europa.eu.int/eur-lex/pri/fi/oj/ dat/2002/l_271/l_27120021009fi00010011.pdf.

[9] Statement from the 4th Baltic Sea States Summit on the Threat of Communicable Diseases, Pietari, 10. kesäkuuta 2001; nähtävissä osoitteessa: http://www.cbss.st/documents/ meetingshead_government/stpetersburg2002/.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Selvitetään merkittäviin tartuntatauteihin, erityisesti tuberkuloosiin ja HI-virukseen/aidsiin, liittyviä ongelmia. Kiinnitetään erityistä huomiota lasten ja nuorten terveysongelmiin sekä niiden sosiaalisiin ja taloudellisiin syihin.

- Edistetään kansanterveydellisiin kysymyksiin liittyvää kansainvälistä yhteistyötä ja laajennetaan sitä niin, että se kattaa koko pohjoisen ulottuvuuden alueen osalta myös terveysongelmiin vaikuttavat sosiaaliset tekijät, ympäristöstä kansalaisten terveyteen kohdistuvat vaikutukset ja terveysalan palvelujen rakenneuudistuksen.

3.3. Ympäristö, ydinturvallisuus ja luonnonvarat

3.3.1. Ympäristö

Alueen laajat ympäristöongelmat tunnetaan hyvin, myös sellaiset kysymykset kuin ilmastonmuutoksen erityisen voimakkaat vaikutukset kaikkein pohjoisimmilla alueilla tai herkässä meriekosysteemissä ja arktisella alueella ilmenevät pilaantumisen haitalliset vaikutukset.

Yksikään maa tai organisaatio ei voi yksin ratkaista näitä valtioiden rajat ylittäviä ongelmia. Ympäristönormien ja -politiikan yhdenmukaistamista sekä yhteistyötoimien rahoitusta varten tarvitaan yhteistä koordinoitua toimintaa. Pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuus tarjoaa käyttökelpoisen esimerkin siitä, kuinka yhteistyöllä voidaan puuttua tuloksekkaasti pikaista toimintaa vaativiin ongelmiin. Tässä työssä pohjoiseen ulottuvuuteen kuuluvien kumppanien olisi perehdyttävä huolellisesti Euroopan unionin, HELCOMin, Baltic 21 -ohjelman ja Arktisen neuvoston laatimiin seurantakertomuksiin.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Lujitetaan EU:n ja Venäjän vuoropuhelua ympäristökysymyksistä kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen yhteydessä ja pyritään ympäristöalan kansainvälisten yleissopimusten noudattamiseen kaikilta osin.

- Seurataan epäpuhtauksien, ensisijaisesti kemikaalien, hitaasti hajoavien orgaanisten yhdisteiden, raskasmetallien sekä myrkyllisten jätteiden ja yhdyskuntajätteiden, esiintymistä sisävesissä ja arktisella alueella sekä Barentsin meressä ja Itämeressä ja pyritään saamaan se hallintaan. Erityistä huomiota kiinnitetään myös ilman pilaantumiseen ja puhtaampien tuotantojärjestelmien edistämiseen.

- Hyödynnetään mahdollisimman hyvin monenvälisiä rahoitusmekanismeja, kuten pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuutta ja Pohjoismaiden ympäristökehitysrahastoa.

3.3.2. Ydinturvallisuus

Ydinjätteen varastointiin ja sijoittamiseen pohjoisen ulottuvuuden alueelle liittyvä valtava ongelma aiheuttaa suurta huolta (tämä koskee myös käytöstä poistetuista sukellusveneistä ja jäänmurtajista peräisin olevaa ydinpolttoainetta, riittämättömiä varastoja tai niiden puuttumista kokonaan sekä muita jätteitä kuten sekajätteitä ja nestemäisiä jätteitä).

Pohjoisen ulottuvuuden alueella painopisteitä ovat ydinenergian turvallinen käyttö sekä käytetystä ydinpolttoaineesta ja radioaktiivisesta jätteestä huolehtiminen turvallisesti. Suurimpia ongelmia ovat turvallisten varastojen löytäminen jäänsärkijöistä ja ydinsukellusveneistä poistetulle ydinpolttoaineelle, monenlaisista radioaktiivisista jätteistä huolehtiminen sekajäte ja nestemäinen jäte mukaan luettuina sekä käytöstä poistetuista sukellusveneistä huolehtiminen. Nopeaa toimintaa alueella edellyttävät myös riskialttiiden reaktorien sulkeminen ja poistaminen käytöstä. Tärkeimpänä tavoitteena on saavuttaa riittävä turvallisuus koko alueella.

Tästä syystä nykyisessä toimintasuunnitelmassa tuetaan eri maiden viranomaisten tiivistä monenvälistä yhteistyötä; tähän liittyy myös lainsäädäntöaloitteita, kuten Venäjän ydinalan ympäristöohjelmaa koskeva monenvälinen sopimus. Toiminta käsittää hankkeiden täytäntöönpanon tehokkaasti ja ripeästi pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden tukirahaston ydinturvaikkunan kautta sekä parannetut seurantamenettelyt ydinmateriaalin seurantaa varten ja sitä koskevan tehokkaan tieto- ja asiantuntijavaihdon.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Pannaan hankkeet täytäntöön pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden tukirahaston ydinturvaikkunan kautta mahdollisimman nopeasti sen jälkeen, kun Venäjän federaation ydinalan ympäristöohjelmaa koskeva monenvälinen sopimus on allekirjoitettu. Ensisijaisia kysymyksiä ovat käytetystä ydinpolttoaineesta ja ydinjätteestä huolehtiminen sekä ydinvoimalaitosten ja ydinsukellusveneiden poistaminen käytöstä.

- Tehostetaan säteilyn seurantaa ja ympäristön suojaamista säteilyltä yhteistyötä lisäämällä, mihin kuuluu myös alueella tapahtuvien ydinonnettomuuksien hallintaa koskevien kansallisten suunnitelmien koordinoinnin tehostaminen.

3.3.3. Luonnonvarat

Alueella on runsaat luonnonvarat, joista tärkeimpiä ovat öljy, mineraalit ja puu. Näillä luonnonvaroilla on ratkaiseva merkitys paikallisten yhteisöjen taloudelliselle kehitykselle, mutta niihin kohdistuu huomattava paine. Luonnonvarojen kestävä käyttö on ehdoton edellytys sille, että alueen pitkän aikavälin taloudelliset mahdollisuudet voidaan hyödyntää vaikuttamatta kielteisesti alueen herkkään ekologiseen tasapainoon tai kyseisistä luonnonvaroista riippuvaiseen alkuperäisväestöön.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraavaan keskeiseen tavoitteeseen (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Pyritään osaltaan säilyttämään pohjoiset ja arktiset ekosysteemit ja niiden biologinen monimuotoisuus elinkykyisinä, elinvoimaisina ja kykenevinä tukemaan ihmisen sosioekonomisia tarpeita, kannustetaan metsien ja kalakantojen vastuulliseen ja kestävään käyttöön ja tuetaan paikallisten toimijoiden, yhteisöjen, pk-yritysten ja alkuperäisväestön aktiivista osallistumista päätöksentekoon.

3.4. Rajat ylittävä yhteistyö

Rajat ylittävällä yhteistyöllä on edistettävä koko pohjoisen ulottuvuuden alueen taloudellista kehitystä ja integroitumista. Aitoon kumppanuuteen perustuvan yhteistyön aloittaminen raja-alueiden välillä on lähinnä alueiden itsensä tehtävä, ja yhteistyötä tuetaan soveltuvilla EU:n rahoitusvälineillä niin hyvin kuin mahdollista. Venäjän kanssa pohjoisen ulottuvuuden alueella tehtävän raja-alueyhteistyön helpottamiseksi on lisäksi tarpeen koordinoida EU:n myöntämiä varoja ja kahdenväliseen yhteistyöhön perustuvia varoja.

Lisättäessä Venäjän rajoilla tehtävää työtä pohjoisen ulottuvuuden alueella, perustana voidaan käyttää alueella nykyisin sovellettavia erilaisia raja-alueyhteistyön järjestelyjä kuten Euroregions-alueita ja Nida-aloitteeseen perustuvaa Venäjän ja Liettuan yhteistyötä.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Toteutetaan raja-alueyhteistyöhön liittyviä aloitteita mm. seuraavilla ensisijaisilla aihealueilla: taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, ympäristönsuojelu, liikenne ja televiestintä, rajanylitykset ja rajavalvonta, kansanterveys ja kulttuurivaihto.

- Tehostetaan Euroopan unionin ja muiden lähteiden, kuten kansainvälisten rahoituslaitosten ja Pohjoismaiden ministerineuvoston, ohjaamien rahoitusohjelmien koordinointia. Venäjän federaation tulisi osallistua toimien yhteisrahoitukseen niin paljon kuin mahdollista. Euroopan komissio pyrkii kaikin tavoin parantamaan EU:n ohjelmien, etenkin Phare- ja Interreg-ohjelmien, koordinointia, mihin sisältyy myös uuden naapuruuspolitiikan välineen mahdollinen perustaminen tiedonannossa "Laajempi Eurooppa - naapuruus" esitetyn mukaisesti.

- Edistetään edelleen paikallisten toimijoiden, yhteisöjen ja hallintoviranomaisten osallistumista vahvistaen toissijaisuutta ja hankkeiden paikallista omistajuutta. Parempia tuloksia voidaan saavuttaa käyttämällä hyväksi kolmikantayhteistyöstä saatuja kokemuksia ja alueellisissa ja pienaluetta koskevissa elimissä, kuten Itämerenvaltioiden yhteistyöelimessä, BSSSC (Baltic Sea States Sub-regional Co-operation), Itämeren alueen kaupunkien liitossa, UBC (Union of Baltic Cities) ja Barentsin alueneuvostossa, olevaa asiantuntemusta.

- Käsitellään keskeisimpiä Kaliningradin alueen ongelmia, jotka liittyvät sen tulevaan asemaan EU:n sisällä olevana Venäjän erillisalueena. EU, Venäjän federaatio ja muut kumppanit toteuttavat rajat ylittäviä hankkeita, jotka liittyvät taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen, ympäristökysymyksiin, terveydellisiin kysymyksiin, järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan sekä rajanylityksiä koskevaan asianmukaiseen infrastruktuuriin ja tehokkaaseen rajavalvontaan.

3.5. Oikeus- ja sisäasiat

3.5.1. Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta

Järjestäytynyt rikollisuus on edelleen huomattava ongelma alueella, ja sen torjuminen edellyttää kaikkien kumppanimaiden yhteisiä ponnisteluja. Koordinoitua ja tehokasta toimintaa edellyttäviä ongelmia ovat muun muassa talousrikollisuus, rahanpesu, laiton maahanmuutto ja ihmiskauppa.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraaviin keskeisiin tavoitteisiin (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Parannetaan koordinointia kansallisten viranomaisten ja poliisivoimien välillä voimavarojen käytön optimoimiseksi, kehitetään konkreettisia käytännön toimia EU:n ja Venäjän välillä ja lisätään lainsäädännön täytäntöönpanon valvontaan liittyvää yhteistyötä.

- Käsitellään ihmis- ja huumekaupan ongelmaa sekä puututaan lapsiin ja naisiin kohdistuvaan rikollisuuteen.

- EU ja Venäjän federaatio pyrkivät panemaan nopeasti ja tuloksellisesti täytäntöön järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen EU:n ja Venäjän toimintasuunnitelman ja muut aloitteet, jotka on suunniteltu integroimaan niiden kansallisten ja alue- ja paikallistason viranomaisten toimintaa ja asiantuntemusta, edistävät tietojenvaihtoa kokemuksistaan ja painopisteistään sekä parantavat rikoksen uhreille annettavaa tukea.

3.5.2. Yhdennetty rajavalvonta

Toimivan rajavalvonnan kehittäminen on ratkaiseva edellytys sille, että pystytään välttämään uusien Eurooppaa jakavien linjojen syntyminen ja samalla osaltaan turvaamaan keskinäinen turvallisuus, lain noudattaminen ja rajat ylittävät yhteydet. Tällä toimintaohjelmalla tuetaan seuraavia tavoitteita: turvallisuuden ja tehokkaan valvonnan edistäminen EU:n ja Venäjän välisellä rajalla laittomien rajanylitysten estämiseksi mutta myös lainmukaisen kaupan ja matkustamisen helpottamiseksi, odotusaikojen lyhentäminen, infrastruktuurin parantaminen, yhteistyön lisääminen asianomaisten rajavalvontaviranomaisten välillä sekä lainsäädännön, vaatimusten ja menettelyjen yhdenmukaistaminen.

Rajavalvonnan tehostamisen taloudellisia näkökohtia on käsitelty edellä 3.1. kohdassa. Lisäksi pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraavaan keskeiseen tavoitteeseen (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Torjutaan laitonta maahanmuuttoa ja muuta rajat ylittävää rikollisuutta ja helpotetaan lainmukaista kauppaa ja matkustamista rajavalvontaa tehostamalla ja yhdentämällä.

3.5.3. Pelastuspalvelu

Yleistä turvallisuutta ja hallintomenettelyihin osallistumista koskevien tarkoituksenmukaisten vaatimusten ja menettelyjen turvaaminen on pohjoisen ulottuvuuden alueella erityisen tärkeää; ensisijaisena tavoitteena on muodostaa yhteinen tila, jossa ihmiset tuntisivat olonsa turvalliseksi.

Tämän vuoksi uusi toimintasuunnitelma tukee pelastuspalvelun parantamista koskevaa tavoitetta painopisteinä erityisesti Itämeren ja Barentsin alueet ja Euro-Itämeri-ohjelman kehittäminen edelleen.

On tärkeää luoda yhteys kansalaisyhteiskunnan ja hallinnon ja talouselämän päätöksenteon välille, yhdenmukaistaa lainsäädäntöä sekä vaihtaa kokemuksia ja asiantuntemusta turvallisuuskäytännöistä ja pelastustoimista.

Edellä lueteltuihin painopisteisiin liittyvässä työssä pohjoisen ulottuvuuden kumppanit pyrkivät seuraavaan keskeiseen tavoitteeseen (erityistoimet esitetään liitteessä):

- Tehostetaan ja tuetaan turvamenettelyjen yhdenmukaistamista edistäen samalla pelastuspalvelua, hyvää hallintoa ja yleisön suoraa osallistumista hankesuunnitteluun.

3.6. Monialaiset aihepiirit: Kaliningrad ja arktinen alue

Kuten edellä todettiin, Kaliningrad ja arktinen alue ovat merkittäviä erityisalueita, joilla on omat erityistarpeet. Jotta nämä tarpeet tulisivat otetuksi kattavasti huomioon, alueita tarkastellaan tässä monialaisina kysymyksinä ja niitä arvioidaan toimintasuunnitelman kunkin keskeisen toiminnanalan osalta.

3.6.1. Kaliningrad

Vastuu Kaliningradin oblastin (Venäjän hallintoalue) kehittämisestä kuuluu tietenkin Venäjälle. Kun otetaan huomioon Kaliningradin erityisasema Euroopan unionin alueen sisällä sijaitsevana Venäjän erillisalueena, on kuitenkin erityisen tärkeää edistää vuoropuhelua ja yhteistyötä Kaliningradin ja sen ympärillä olevien pohjoiseen ulottuvuuteen kuuluvien kumppanien välillä.

Kaikki tähän toimintasuunnitelmaan sisältyvät viisi ensisijaista toiminnanalaa ovat Kaliningradille tärkeitä. Olipa kyse taloudesta, inhimillisistä voimavaroista, ympäristöstä, rajat ylittävästä yhteistyöstä tai oikeus- ja sisäasioista, pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvä toiminta on tärkeää, sillä sen ansiosta Kaliningrad voi käyttää täysin hyödyksi EU:n laajentumisen tarjoamat mahdollisuudet.

Talouden alalla keskeisiä asioita ovat toimintakehyksen vahvistaminen kauppaa ja investointeja varten, hallintouudistuksen tukeminen, yritysten välisten yhteyksien parantaminen ja pk-yritysten kehittäminen sekä ongelmitta sujuvan rajavalvonnan takaaminen. Energian toimitusvarmuuteen ja alueellisten liikenneverkkojen kehittämiseen kiinnitetään myös huomiota.

Tarkoitus on myös tukea toimia, jotka liittyvät inhimillisten voimavarojen kehittämiseen muun muassa seuraavilla aloilla: ammatillinen ja yritysalan koulutus, koulutusvaihto ja muut koulutukseen liittyvät yhteishankkeet, tutkimus, kulttuuri ja nuoriso sekä kansanterveyden uhkien torjumiseksi tehtävä yhteistyö.

Ympäristöongelmiin puututaan ja tavoitteena on ratkaista nykyiset ongelmat (erityisesti veden ja maaperän pilaantuminen, yhdyskuntajätteet ja kemikaalit) ja edistää kestävää kehitystä alueella tulevaisuudessa. Vastaamista näihin haasteisiin voivat helpottaa pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden tukirahasto sekä rahoitus, joka saadaan kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja kahdenvälisin järjestelyin muilta pohjoiseen ulottuvuuteen kuuluvilta kumppaneilta.

Kaliningradin ja sen EU:hun kuuluvien naapurialueiden rajat ylittävällä yhteistyöllä on erityistä merkitystä talous-, sosiaali- ja ympäristöaloilla sekä edistettäessä henkilöiden välisiä yhteyksiä paikallisella tasolla.

Yhteiset ponnistelut järjestäytyneen rikollisuuden, salakuljetuksen, laittoman muuttoliikkeen ja ihmiskaupan torjumiseksi edistävät molemminpuolista turvallisuutta ja lakien noudattamista kaikkien parhaaksi.

Euroopan komissio on jo panostanut voimakkaasti monille edellä mainituista aloista ja aikoo jatkaa ja tehostaa näitä toimia uuden toimintasuunnitelman elinaikana. Esimerkiksi Venäjää koskevaan Tacis-tavoiteohjelmaan, joka kattaa vuodet 2004-2006, sisältyy Kaliningradia koskeva toimenpidekokonaisuus, jonka kustannukset kyseisten kolmen vuoden osalta ovat noin 25 miljoonaa euroa ja joka koskee keskeisesti sellaisia aloja kuin hallintouudistus ja liiketoiminnan kehittäminen, kansanterveys, koulutus ja rajat ylittävä yhteistyö. Tämän lisäksi Venäjän kansallisen Tacis-ohjelman ja pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden kautta toteutetaan laaja-alaisempia toimia, jotka tuovat etua myös Kaliningradille.

3.6.2. Arktinen alue

Alueen pohjoisimpiin alueisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota pitäen mielessä ankarat ilmasto-olot, herkkä ympäristö, jota yhä enemmän uhkaa monenlainen pilaantuminen, korkeat infrastruktuurikustannukset yhdistettäessä harvaan asuttuja alueita toisiinsa pitkien välimatkojen yli sekä kaukana pohjoisessa elävän alkuperäisväestön terveysongelmat.

Kaikki tähän toimintasuunnitelmaan sisältyvät viisi ensisijaista toiminnanalaa ovat merkityksellisiä myös arktiselle alueelle, mutta talous, inhimilliset voimavarat ja ympäristö ovat niistä tärkeimmät. Tulevaisuudessa on kuitenkin erityisen tärkeää lisätä näihin aiheisiin liittyvää kansainvälistä yhteistyötä ja ottaa kumppaneiksi mukaan Yhdysvallat ja Kanada, joiden on ratkaistava vastaavia ongelmia oman arktisen ja subarktisen alueensa suhteen.

Ratkaisevan tärkeää on edistää arktisen alueen taloudellista kehitystä. Kehityksen on kuitenkin tapahduttava niin, että alueen herkkä ympäristö otetaan huomioon kokonaisvaltaisesti ja että paikalliset väestöryhmät ja alueen alkuperäisväestö osallistuvat päätöksentekoon kaikilla tasoilla. Infrastruktuuriin liittyvät kysymykset ovat erityisen tärkeitä; etenkin olisi pyrittävä hyödyntämään parannettujen tieto- ja viestintätekniikkaverkkojen tarjoamat mahdollisuudet, kun yritetään voittaa etäisyyksien ja ilmaston asettamia rajoitteita.

Tieto- ja viestintäteknologialla on myös keskeinen merkitys etäoppimisen muodossa tapahtuvalle inhimilliselle kehitykselle ja paikallisten kulttuurien, alkuperäiskielten ja kulttuuriperinnön säilyttämiselle. Arktinen yliopisto on hyvä esimerkki tähän alaan liittyvästä aloitteesta.

Tehostettua ympäristön seurantaa sekä yhteisiä ponnisteluja arktisen alueen suojelemiseksi kemikaaleilta, hitaasti hajoavilta orgaanisilta yhdisteiltä ja ydinsaasteilta voimistetaan tukeutumalla Arktisen neuvoston ja Barentsin euro-arktisen neuvoston tutkimustyöhön. Arktinen alue on myös tärkeä globaali laboratorio, ja pohjoisen ulottuvuuden kumppanit tukevat edelleen työtä tällä alalla muun muassa EU:n TTK-ohjelmien ja Pohjoismaiden ministerineuvoston kautta.

Monet tähän toimintasuunnitelmaan sisällytetyt alat ovat erityisen tärkeitä Grönlannille, kuten komissio myöntää neuvostolle ja Euroopan parlamentille hiljattain antamassaan tiedonannossa [10]. Aina kun on mahdollista ja tarkoituksenmukaista, Grönlanti olisi otettava mukaan pantaessa toimintaohjelmaa täytäntöön yhteisön ohjelmilla, joihin osallistuminen on Grönlannille mahdollista.

[10] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - EU:n ja Grönlannin välisen neljännen kalastuspöytäkirjan välitarkistus, KOM(2002) 697, 3.12.2002.

Pohjoista aluetta laajemmin tarkasteltaessa EU aikoo myös jatkaa yhteistyötä Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa, Yhdysvaltojen kanssa uuden transatlanttisen toimintaohjelman [11] ja Kanadan kanssa pohjoisesta yhteistyöstä annetun yhteisen julkilausuman [12] kehyksessä. Tällä työllä voidaan kehittää suotuisaa synergiaa sellaisilla aloilla kuin ympäristö, energia, ydinturvallisuus, kansanterveys, alkuperäisväestö ja kestävän kehityksen edistäminen napaseudulla ja siihen ulottuvilla alueilla.

[11] Uuden transatlanttisen toimintaohjelman, joka allekirjoitettiin Madridissa 3. joulukuuta 1995 (New Transatlantic Agenda), teksti on kokonaisuudessaan nähtävissä englanninkielisenä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/us/new_transatlantic_agenda/text.htm.

[12] Yhteinen julkilausuma pohjoisesta yhteistyöstä annettiin Ottawassa 16. joulukuuta 1999 pidetyssä EU:n ja Kanadan huippukokouksessa. Julkilausuma on nähtävissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/canada/summit_12_99/north_cooperation.htm.

4. Seuranta- ja arviointimekanismit

Pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintaohjelman yhteydessä on tarkoitus toteuttaa monenlaisia toimia ja kaikkien kumppanien on työskenneltävä yhdessä toistensa työtä täydentäen ja läheisyyttä edistäen. Tämän vuoksi tarvitaan riittävät ja nopeat mekanismit, joilla voidaan seurata edistymistä, arvioida saavutuksia ja yksilöidä puutteet. Mekanismit voivat olla toimivia vain, jos kaikki asianomaiset kumppanit ovat antaneet niihin panoksensa.

Ajantasainen helposti saatavilla oleva tieto pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvistä toimista ja saavutuksista parantaa myös työn näkyvyyttä hankkeeseen osallistuviin kumppaneihin päin (ja yleisölle yleensä), sillä sen perusteella voidaan määritellä selkeästi, mitä on saavutettu ja kenen toimesta, mitä on meneillään tai valmisteilla ja mitä on vielä tehtävä.

Euroopan komissio on jo ensimmäisen toimintasuunnitelman yhteydessä tuottanut pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvistä toimista kaksi vuosikertomusta [13]. Kolmas kertomus on tarkoitus esittää ennen vuoden 2003 loppua. Nämä asiakirjat ovat tärkeitä, sillä ne antavat EU:n neuvostolle ja Euroopan parlamentille tietoa siitä, kuinka pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa on edistytty, ja liittävät kyseiset toimielimet kokonaisvaltaisesti seuranta- ja arviointimekanismeihin. Muut kertomukset, kuten pohjoisen alueen kysymyksiä koskevan EU:n ja Kanadan yhteistyön vuosikertomus [14], voivat myös olla avuksi arvioitaessa yksittäisissä kysymyksissä pohjoisen ulottuvuuden alueella saavutettua edistystä.

[13] A Northern Dimension for the Policies of the Union, Luxemburgissa 9. huhtikuuta 2001 pidetyn ministerikokouksen esittämä asiakirja, http://europa.eu.int/comm/ external_relations/north_dim/conf/formin2/invent_01.pdf, ja 2002 Annual Progress Report on the Implementation of the Northern Dimension Action Plan, komission valmisteluasiakirja, SEK(2002) 1296, 26.11.2002, http://europa.eu.int/comm/ external_relations/north_dim/doc/progrep02.pdf.

[14] Vuosikertomuksia pohjoisen alueen kysymyksiin liittyvästä EU:n ja Kanadan yhteistyöstä on annettu vuonna 1999 annetun pohjoista yhteistyötä koskevan julkilausuman jälkeen (katso alaviite 13). Viimeisin kertomus pohjoisen alueen kysymyksiin liittyvästä EU:n ja Kanadan yhteistyöstä hyväksyttiin Ottawassa 19. joulukuuta 2002 pidetyssä EU:n ja Kanadan huippukokouksessa. Asiakirja on nähtävissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/canada/sum12_02/index.htm

3.

Komission vuosina 2001 ja 2002 antamissa kertomuksissa esitettiin kattava yleiskatsaus pohjoisen ulottuvuuden tavoitteisiin ja painopisteisiin liittyvästä Euroopan yhteisön toiminnasta, mutta näissä suppeissa kertomuksissa ei voitu antaa kokonaiskuvaa niistä asiaan liittyvistä toimista, joita muut pohjoisen ulottuvuuden kumppanit olivat toteuttaneet. On tärkeää korjata tämä seikka toisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä. Koordinointiroolinsa mukaisesti Euroopan komissio laatii nämä vuosikertomukset kaikilta kumppaneilta saamiensa tietojen pohjalta.

Vuosikertomusten lisäksi (ja aineistoksi, jonka pohjalta tulevat kertomukset voidaan laatia) on hyödyllistä pohtia Internetiin perustettavaa järjestelmää, jossa olisi nopeasti ajantasaistetut tiedot keskeisestä toiminnasta. Tällainen järjestelmä, jonka toimivuus määräytyisi hyvin pitkälle kaikkien kumppanien aktiivisuuden mukaan, voitaisiin suunnitella tämän toisen toimintasuunnitelman voimaantulon yhteydessä.

Säännöllisen ja kattavan raportoinnin pohjalta pohjoisen ulottuvuuden kumppanit voivat arvioida säännöllisesti toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymistä ja saavutettuja tuloksia. Tätä varten olisi vuosittain kutsuttava koolle korkean tason virkamiesten kokous, jossa arvioitaisiin toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja saavutettua edistystä sekä yksilöitäisiin alat, joilla vielä ehkä tarvittaisiin lisäkimmoketta. Virkamiesten tehtävänä olisi myös antaa poliittista ohjeistusta toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja sen tulevaa kehittämistä varten. Vuonna 2005 järjestettävä korkeiden virkamiesten kokous voisi antaa suosituksia toiseen toimintasuunnitelmaan liittyvistä jatkotoimista ja vuoden 2006 jälkeen käsiteltävistä kysymyksistä.

Nämä korkeiden virkamiesten kokoukset olisi järjestettävä yleensä keväisin ja osanottajiin olisi kuuluttava edustajat Euroopan unionin toimielimistä, EU:n jäsenvaltioista, kumppanimaista, pohjoisen ulottuvuuden alueellisista elimistä ja kansainvälisistä rahoituslaitoksista. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten, yritysmaailman ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistumista olisi tuettava.

Jotta kansalaisyhteiskuntaryhmät voisivat osallistua laajasti toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymisen arviointiin, olisi hyvä, jos Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjestäisi vuosittain toimintaohjelman täytäntöönpanoa käsittelevän foorumin, joka kokoaisi yhteen komiteassa edustettuina olevien sosiaalisten ja taloudellisten järjestöjen edustajat. Perustana käytettäisiin vuosina 2001 ja 2003 järjestetyistä vastaavista foorumeista saatuja hyviä kokemuksia. Samoin olisi hyvä, jos EU:n alueiden komitea voisi järjestää säännöllisesti vastaavia foorumeja, joissa pohjoisen ulottuvuuden alueen paikallis- ja aluetason viranomaisten edustajat voisivat tavata toisiaan.

ANNEX 1

The Second Northern Dimension Action Plan, 2004-06

Specific activities to be pursued in addressing the priority objectives

set in the Action Plan

The priority objectives to be addressed under the Second Northern Dimension Action Plan are set out in the main text, for each of the five priority sectors included in the Action Plan. This annex, which represents an integral part of the Action Plan, elaborates on these objectives by setting out the specific activities, in terms of both dialogue and cooperation actions, which Northern Dimension partners will pursue in implementing the Action Plan and addressing these priority objectives.

Many of the activities listed here have been proposed by EU Member States, partner countries or regional bodies in the context of the wide consultation process carried out by the Commission from November 2002 to March 2003. Others have been proposed by the Commission, building on and strengthening existing EU dialogues or programmes. The active implementation of these activities, by Northern Dimension partners as a whole or bilaterally, by the different regional bodies and other stakeholders, will ensure that the wide range of issues covered by the Northern Dimension are most effectively addressed.

The list of activities given here should not however be considered as exhaustive, since there are other initiatives under implementation or being developed by individual partners that can also contribute effectively to the achievement of the key Action Plan objectives. It will be important in reviewing progress towards these objectives that all relevant activities are kept in mind.

In the implementation of all the objectives of the Action Plan, a key role will be played by the EU-Russia PCA dialogue, by Community programmes such as Tacis, Phare and INTERREG, and in the future by Structural Funds (also for the new Member States) and by the activities of all Northern Dimension partners, including regional bodies and other stakeholders.

Northern Dimension activities, by priority objective, 2004-06

1. Economy, Business, Infrastructure

1.1. Trade, Investment promotion and business co-operation

To improve the framework conditions required for the establishment of a favourable business climate, including inter alia the removal of technical and other barriers to trade and investment and enhanced networking and co-operation among the business community across the region.

* Continued effective pursuit by the European Union and the Russian Federation of the Partnership and Co-operation Agreement dialogue in fields related to economic reform, regulatory convergence and competition policy. Continued efforts in the framework of the creation of a EU/Russia Common European Economic Space, building on the joint concept which should be agreed by end-2003. This means, inter alia, removal of non-tariff barriers to trade.

To support economic reforms and regulatory convergence in Russia, reinforcing the transparency and predictability of trade relations.

* Enhanced co-operation among all partners to identify and remove obstacles to trade and investment through appropriate studies, benchmarking and reporting.

* Strengthened dialogue, networking and co-operation among the business community across the region (all partners), including notably activities carried out through such bodies as EU-Russian Industrialists' Round Table, the ScanBelt project supported by the Nordic Council of Ministers and the BaltPartenariat of the Baltic Sea Chambers of Commerce Association.

* Strengthened dialogue, networking and co-operation among consumers' groups and regulatory bodies across the region, building on the work being carried out by the Nordic Council of Ministers.

To promote the creation and development of SMEs, especially Russian SMEs, and their adjustment to the European market. Northern Dimension Partners will work to facilitate SMEs' access to capital, encourage the exchange of best practice and training and promote better knowledge of regulations.

* Continued promotion and development of SMEs on the basis of the European Charter for Small Enterprises, adopted by the Feira European Council in June 2000 [15] and the Nordic Charter for Small Innovative Companies, Entrepreneurs and Independent Inventors adopted by the Nordic Ministers of Industry on 7 October 2002.

[15] http://europa.eu.int/comm/enterprise/ enlargement/charter/index.htm.

* Enhanced participation of SMEs and other stakeholders from Member States, acceding countries, Iceland and Norway in the EU Multi-annual Programme for Enterprise and Entrepreneurship in order to improve the business environment and implement the European Charter. This must be done through the exchange of best practice and the stimulation of the debate between public authorities and the business community on the most efficient policy tools and measures to foster business development. Through the European Investment Fund it is now possible for financial institutions in Member States and acceding Countries to operate in the sector of risk capital and borrowing to SMEs. Support is provided by the network of Euro-Info Centres, 68 of which presently cover the Northern Dimension region [16].

[16] http://europa.eu.int/comm/enterprise/ networks/eic/eic.html.

* Continued support provided to Nordic SMEs by the Nordic Project Fund (Nopef - Nordic Council of Ministers), through loans and grants for co-financing of feasibility studies aiming at an investment into a new market. During the period 2004 - 2006 Nopef will start at least 300 new feasibility studies in Northwest Russia, Estonia, Latvia and Lithuania. The result will be around 120 new investments, especially in Northwest Russia, Estonia, Latvia and Lithuania, but also in Poland and Ukraine. Russia will in 2004-2006 continue to be the main market of Nopef with 25% of the feasibility studies.

* Continued support provided by the CBSS Working Group on Economic Co-operation in benchmarking and circulating information on best practice through its Internet gateway system [17].

[17] www.balticmarket.org.

* Pursuit of the stimulation of competitive and innovative business through projects such as CONNECT, supported by INTERREG until May 2005, involving 25 regional technology transfer agencies in Norway, Germany, Denmark, Sweden, Finland, Estonia, Latvia and Lithuania.

To support industrial enterprises in their moves towards more sustainable production, in order to improve economic performance while addressing environmental concerns and offering socio-economic opportunities to the indigenous peoples of the region.

* Continued financial support to be provided by the Nordic Finance Group, consisting of the Nordic Investment Bank (NIB), the Nordic Environment Finance Corporation (NEFCO), the Northern Development Fund (NDF) and the Nordic Project Fund (Nopef) to companies and SMEs working on cleaner production programmes.

* Continued effective implementation of Cleaner Production programmes, such as training courses, introduced in the Russian part of the Barents Euro-Arctic Region, under the supervision of the Barents Euro-Arctic Council and with financial support from NEFCO Revolving Fund for Cleaner Production.

* Pursuit of dialogue and networking by all Northern Dimension partners on economic incentives and eco-efficiency tools, implementation of international conventions and agreements to promote management of environmental issues in industry.

* Continued implementation of initiatives such as the COMPASS project (Competitive Alternatives for Sustainable Private Sector Investments in the Baltic Sea Region) led by Northern German Laender, with INTERREG funding.

* Strengthened attention to be paid by all Northern Dimension partners to indigenous interests in relation to economic activities, and in particular extractive industry, with a view to protecting inherited rights of self-determination, land rights and cultural rights of indigenous peoples of the region.

To facilitate trade and economic relations along the old and new border of the European Union, through the improvement of integrated border management. Clearance time for border crossings of goods should be reduced to a maximum of two hours. Northern Dimension partners will achieve this objective particularly by encouraging the convergence of custom legislation, by fighting corruption, and through the modernisation of border-crossing infrastructure and the rationalisation of procedures at borders.

* Continued effective implementation of Tacis projects assisting the modernisation of border-crossing points along the border of the enlarged Union.

* Continued construction or modernisation of Polish border-crossings, in particular along the border with the Kaliningrad Oblast. Grzechotki - Mamonovo II border crossing and modernisation of GoRdap - Gusev crossing.

* Continued construction or modernisation of Lithuanian border-crossings, in particular along the border with the Kaliningrad Oblast. Border inspection posts constructed with Phare assistance in Kybartai (rail) and Panemune (road).

* Enhanced co-operation between Northern Dimension national administrations, in particular through the Task Force II for Customs Co-operation under the Working Group for Economic Co-operation of the BEAC and the CBSS Working Group for Economic Co-operation, the Baltic Sea Region Border Control Conference (BSR-BCCC), the Baltic Sea Chambers of Commerce Association (BCCA) and the Business Advisory Council (BAC).

* Implementation of projects such as Telematics in Foreign Trade Logistics and Delivery Management (TEDIM), aimed at developing logistics and related information processing in Baltic Sea region. TEDIM development areas relate to border crossing IT procedures, information management on rail and at sea, logistical service networks and harmonising this potential. Participating companies provide project funding, but funding has also been available from EU TEN Transport, INTERREG, Phare and Tacis.

* Strengthened co-operation for the introduction or improvement of integrated border management with the full engagement of all parties involved, according to the methodology of the Laufzettel project, developed within the framework of the Baltic Sea Customs Conference (BSCC).

1.2. Energy

To help develop the electricity and natural gas networks in the Northern Dimension region, thus contributing to the competitive operation of the EU internal energy market and to the security of energy supplies across Europe. Northern Dimension partners will work to improve the co-ordination of energy production and supply, and to achieve full integration of the accession countries in the EU priority axes for energy networks and into a Common European Energy Market.

* Continued efforts by the European Commission to identify the priorities for energy infrastructures. These will be established in the revised Guidelines for Trans-European Energy Networks (TEN-E), to be adopted by the Commission in 2003. The full integration of the accession countries in the EU priority axes for energy networks will be also analysed in the course of 2003, including the increased transportation of oil by pipelines. The Commission's recent Communication on energy policy for the enlarged European Union [18] sets guidelines to face up to the challenges of growing external energy dependence between the EU and its neighbouring countries. It also examines the need to address infrastructure issues on a regional level, to diversify sources of energy, at both geographical and technological level, and to broaden the basis for energy trade in Europe and its adjoining countries.

[18] Commission Communication On the Development of Energy Policy for the Enlarged European Union its neighbours and partner countries, COM(2003)262 Final of 13 May 2003.

* Continued preparations for an electricity connection (Power Bridge) between Lithuania and Poland.

* Further encouragement to the development of mutually beneficial regional electricity market, through European Commission participation in the joint committee of Baltic Sea states on electric power industry BALTREL [19], on the basis of the 2002 study: "Towards a Common electricity Market in the Baltic Sea region", which presented an analysis of the main issues for the development of an open electricity market in the Baltic Sea region.

[19] BALTREL - Baltic Ring Electricity Co-operation Committee, gathering 18 organisations with operations in 11 countries. For more information : http://www.baltrel.com/ .

* Further encouragement to the work of Baltic Gas with thirteen participating gas companies to further develop the gas pipeline and gas storage infrastructure in the region.

* Enhanced dialogue in the framework of the Baltic Sea Region Energy Co-operation (BASREC), encompassing Denmark, Poland, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Russia, Finland, Sweden, Norway and Iceland. The European Commission is represented by the Directorate General for Energy and Transport.

* Continued implementation of projects such as BalticCHAIN [20] (funded by the INTERREG Programme) on provision of legislative information to generate concrete projects and establish structures such as a Project Preparation Fund or Guarantee Agencies.

[20] BalticCHAIN - Baltic Clearing House and Information Network

The European Union and the Russian Federation will continue their work to strengthen the EU-Russia Energy Dialogue [21], launched at the EU-Russia Summit of October 2000 with the purpose to improve energy cooperation.

[21] http://europa.eu.int/comm/ energy_transport/en/lpi_en_3.html.

* Continued EU-Russia dialogue and implementation of joint projects in the following areas: improvement of the energy legal framework, security of the energy transport networks, new energy transport infrastructure, legal security for long term energy supplies, technology co-operation and energy efficiency.

* Identification and development of opportunities for energy saving initiatives in the Russian Federation using Kaliningrad, Archangelsk and Astrakhan (the latter outside the Northern Dimension region) as pilot regions. A huge potential for energy saving exists in the Russian Federation amounting to an estimated annual saving of 400 Million ton oil equivalent (Mtoe).

* Implementation of the North European Gas Pipeline [22], which is part of one of the EU's TEN-E priority axes and also one of the projects defined as being of "common interest" in the EU-Russia Energy Dialogue. An important element of the North European Gas Pipeline is the possibility of building spur lines, from the main trunk, connecting with the Swedish East Coast close to Stockholm and to the Kaliningrad Oblast. Spur lines to the new Member States should also be taken into consideration.

[22] The North European Gas Pipeline would bring gas from Northern Russia to Germany and then onwards to the Netherlands and the UK.

To ensure that the development and utilisation of energy resources will be made more efficient and environmentally friendly, Northern Dimension partners will also endeavour to ensure safe transportation of energy materials, to explore the possibilities for increased use of renewable energy and to establish a testing ground for flexible mechanisms under the Kyoto Protocol in the Baltic Sea Region.

* Continued attention to be paid to the safe transport of oil by ship from ports at the Baltic Sea, such as, Ventspils in Latvia and Butinge in Lithuania, Primorsk and potentially from Murmansk in Russia. Concrete initiatives to improve the situation are addressed under Maritime Safety (see below). This question will be addressed more globally in the context of the projects of common interest under the EU-Russia Energy Dialogue.

* Continuation of the work of the Energy Efficiency Centres (Murmansk, Kirovsk, Petrozavodsk, and Arkhangelsk), which are also Barents Energy Focal Points. The centres are engaged in a range of promotional and informational activities, and they serve a valuable function as contact points between energy companies, authorities, consultants and lenders.

* Promote and improve the use of wind energy, inter alia through the "Wind Energy in the Baltic Sea Region" INTERREG project, which will run until January 2006, promoted by the Northern German Laender.

* Increased co-operation among all Northern Dimension partners, including local/regional authorities, with a view to establishing a testing ground for flexible mechanisms under the Kyoto Protocol in the Baltic Sea Region as an instrument for deepened energy co-operation, investment and policy co-ordination in the whole area.

1.3. Transport

To address bottlenecks and choke points in the Northern Dimension region, creating at the same time an environmentally friendly transport network integrating accession countries. The basis for such a work will be provided by the Commission revision of the Guidelines for the Trans-European Transport Network (TEN-T) and the Commission White Paper "European Transport Policy for 2010" [23].

[23] European Transport Policy for 2010: Time to Decide, COM(2001)370 final, 12 September 2001, available at: http://europa.eu.int/comm/ energy_transport/en/lb_en.html.

* Continued work of the High Level Group, established by the European Commission and chaired by K. Van Miert (former Vice-President of the Commission), composed of representatives from Member States and Accession countries. The Group will assist the Commission with the preparation of a proposal for a far-reaching revision of the Decision (1692/96) related to the Community priorities for the development of the TEN-T.

* Strengthened integration of accession Countries in the TEN-T system, in accordance to the principles and objectives laid out in a Commission Communication to be issued in 2003.

* Strengthened implementation of Pan-European Corridors and Areas, notably Pan-European Corridors I and IA (Helsinki to Warsaw and to Gdansk, via Tallinn, Riga and Kaunas), and Corridor IX (Helsinki to St Petersburg, Moscow and Pskov, Kiev, and on to Chisinau and to Alexandropoulis), as well as the links from Kaliningrad and Klaipeda via Vilnius to Minsk.

* Implementation of the satellite navigation system Galileo, which can have a huge potential impact on the transport infrastructure in the Northern Dimension region. The shortcomings of currently available satellite navigation services are accentuated under the particular geographic and demographic conditions of the Northern Dimension countries. Support will have to be given by the European Commission and EU Member States to the implementation of Galileo, designed to overcome these shortcomings and to boost innovation in the region. The system will significantly improve the availability of reliable open and protected navigation services for transport and search and rescue operations. Moreover, Galileo will reduce dependence of critical infrastructures (power generation, banking etc) on time synchronisation services of the GPS system controlled solely by the US government.

* Continued implementation of the 2003-2005 Barents Euro-Arctic Transport Area (BEATA), aimed at producing a series of studies and plans covering coherently the entire Barents Region (forecasts and models of passenger and freight transport). This will eventually lead to a compilation of national transport investment programs that support the regional perspective and elimination of border constraints. The activities will contribute to the development of an efficient, sustainable transport system focusing on the improvement of necessary east-west transport possibilities in the Barents region. Funding provided by national and county financial resources and the INTERREG III B programme Baltic Sea Region.

* Promotion of cross-border rail transport, addressing gauge incompatibility through the standardisation of changeable railcar axles. A full-scale, 2-year demonstration project will commence in autumn 2004 on the Finland-Sweden border. When economically feasible, the construction of standard European track gauges (e.g. between the Polish border and Kaunas, Lithuania) could also be considered.

To increase safety levels within all modes of transport. High priority will be attributed, in particular, to maritime safety, with a view to protecting the marine environment from accidents that threaten sea and coastal ecosystems as well as the socio-economic life of populations involved. Scientific research will support such activities.

* Implementation of the Commission proposal [24] on accelerated phasing in of double hull oil tankers [25], issued following the Prestige accident [26]. The Commission's proposal is based on three main elements: (1) a provision that heavy fuel and heavy grades of oil cannot be carried in single hull tankers when visiting EU ports, (2) an acceleration of the calendar for the phasing-out scheme for the various categories of single hull tankers and (3) a broader application of the technical inspection regime (the so-called Condition Assessment Scheme or CAS) applying to that type of vessels. Attention will be paid to other maritime safety requirements stemming from the severe ice conditions in some parts of the Baltic.

[24] I.e. amendment of EC Regulation 417/2002

[25] COM (2002) 780 final of 20 December 2002

[26] COM (2002) 681 final of 3 December 2002

* Strengthened dialogue and co-operation with Russia, accession countries bordering the Baltic Sea and third countries, since a significant share of the threat of oil spills, which could affect European shores, originates from the transportation of heavy fuel and heavy grades of oil in sub-standard tankers flying the flag of third countries. Such polluting oils shall only be carried by double hull tankers. This is in line with the suggestions made by the Commission in its Communication mentioned above, the Conclusions of Copenhagen European Summit, the Conclusions of the Transport Council of 5-6 December 2002 and the Resolution of the European Parliament of 19 December 2002 [27].

[27] PA5 TA PROV (2002) 0629 On measures to alleviate the effects of the Prestige disaster.

* Implementation of concrete initiatives such as the INTERREG project "Northern Maritime Corridor (NMC)", aimed at establishing a closer partnership between national/regional authorities (including port authorities) and with the business community (manufacturers, shippers, oil companies, etc.) to maximise the regional development effect in the north, the south and along the corridor. The Northern Maritime Corridor is essentially the western extension of the Northern Sea Route as defined and long promoted by the Russian Federation. As with the NMC, the Northern Sea Route contains strong elements of economic development, navigational and environmental safety, in particular as oil tanker traffic from Murmansk increases in the future.

* Carrying out of research projects such as ARCOP (ARCtic Operational Platform) that commenced in January 2003 under Finnish co-ordination and concerned with maritime transport of oil in Arctic waters or SAPITS (SAfety of northern PIpelines and associated Transport Systems) currently under consideration for Tacis funding.

1.4. Telecommunications and Information Society

To promote the co-ordinated development of telecommunications, information society networks and services in the Northern Dimension region, including the regulatory and administrative framework. A co-ordinated effort should be made to support Information and Communication Technologies (ICT) development in Northwest Russia, to help avoid the development of a technology and infrastructure gap.

* Continued implementation of the Northern eDimension Action Plan (NeDAP) through EU programmes and public/private funding at national and regional level. In particular, implementation of co-operative activities with a clear focus on the following priority action lines:

- Infrastructure and faster Internet access;

- Skills and Internet Usage for business, citizens and government; and

- Stimulating the use of the Internet.

* Effective implementation of NeDAP activities in key sectors such as: High Speed Research Networks and advanced broadband applications, ICT Security, eSkills, eCommerce, eGovernment eIndicators and eEnvironment, needed to strengthen the Northern region's leading position in the Information Technology (IT) sector. Continued dialogue and networking, involving all relevant actors, will also be necessary in order to ensure an adequate follow-up of NeDAP, which expires in 2004.

* Improved planning by governments in the Northern Dimension region and the EU neighbouring countries for the adoption of the Information Society and promotion of new technologies by Governments, Business and Citizens.

* Promotion of policies in EU neighbouring countries designed to attract investments into the IT market and to encourage the development of a pro-competitive regulatory framework in the sectors of telecommunications and electronic commerce and reduce the East-West digital divide

* Promotion and support to regional co-operation for the inter-operability of networks (including research networks) and services in the Northern Dimension region and the EU neighbouring countries, including e-commerce services and electronic signatures.

* Continued implementation of Nordunet2, a Nordic Council of Ministers research program on advanced Internet and Internet applications in the sectors of Research and Development.

Bearing in mind the importance of ICT in helping the Northern Dimension region to overcome the disadvantages caused by long distances and a harsh climate, Northern Dimension partners will make every effort to accelerate the transition of the region to an information society, to ensure better living conditions and access to modern services, including telemedicine and e-learning.

* Further promotion of the use of telemedicine by extending a project covering hospitals in Arkhangelsk and Tromso into other areas of Russia. At present, the project includes building a telemedicine studio in Arkhangelsk, as part of a network of 16 studios in the oblast. Initiative financed by the INTERREG programme, Norway and Russian partners.

* Continued implementation of projects on e-learning such as the Barents Virtual University, the University of the Arctic and the Baltic Sea Virtual Campus, a common systems platform for e-learning and virtual study courses, funded through the INTERREG III B programme.

* Promotion of the eBarents Action Plan to survey the possibilities of access to the Internet in remote areas, facilitate development of broadband networks crossing the borders of the Barents Region and develop a plan for wider dissemination of ICT knowledge.

* Enhanced attention to be paid by all Northern Dimension partners to make sure that plans for developing Telecommunications and Network infrastructure as well as e-business take proper account of the interests of indigenous communities and institutions.

2. Human resources, Education, Scientific Research and Public Health

2.1. Human Resources, Education and Culture

To promote the creation of a "knowledge-based region" by promoting joint projects, networking and mobility in the fields of education, research, culture and youth and by bringing learning to remote areas through Internet-based tools.

* Continued support to curriculum development, development of teaching methods and material as well as to the improvement of university management through multilateral co-operation projects involving higher education establishments from EU Member States and the Tempus Partner Countries (including the Russian Federation) as well as to the mobility of academic staff in the said countries through the Tempus III programme; continued support to multilateral projects and student mobility in the field of education and vocational training through Community instruments such as Socrates and Leonardo da Vinci which encompass EU Member States, Acceding and Candidate Countries as well as Norway and Iceland. All these programmes will run until 2006

* Continued use of the Nordic Grant Scheme of the Nordic Council of Ministers to develop long-term collaboration projects in the fields of higher education and research, and in the voluntary sector, through the NORDPLUS Neighbour initiative. The focus will be on Nordic languages, culture and society, and environmental technology. Annual funding of EUR1.3m from 2004-2006 will be provided by partner countries in the Northern Dimension and the Nordic countries.

* Strengthened co-operation and networking with Russian institutions through the Barents Virtual University [28] and the University of the Arctic's multi-lateral structures [29].

[28] http://www.bvuniversity.org/.

[29] http:/ /www.uarctic.org/.

* Launch and implementation of a NCM Action Plan for Education and Scientific Research co-operation with Estonia, Latvia, Lithuania and Northwest Russia aimed at developing a common Nordic-Baltic region for education and research and to further develop Nordic co-operation with Russian authorities and institutions.

* Strengthened development of curriculum, teaching methods and materials at Kaliningrad State University, offering a model for other Russian institutions, through the EuroFaculty-Kaliningrad Project, funded by Denmark, Germany, Norway and Sweden in the CBSS framework.

* Strengthened support to the Baltic Sea Secretariat for Youth Affairs, a hub for information distribution and co-ordination for all youth issues, including the development of a regional youth identity and the encouragement of youth involvement in civil society/business. Funding provided by Sweden, Finland, German Estonia, Lithuania, Norway and Russia.

* Continued provision of information on opportunities through the Barents Youth Co-operation Office in Murmansk, co-financed by Norway, Sweden, Finland and Russia in the BEAC framework.

* Enhanced mobility for students, teachers, researchers and academic personnel by applying the Swedish experience of the Visby Programme [30] elsewhere in the Northern Dimension region.

[30] http://www.si.se/e_visby/ 2544.cs?dirid=11608.

* Promotion of co-operation through the use of e-Learning, Virtual Study facilities and cross-border joint curricula, through the Baltic Sea Virtual Campus, a common systems platform for e-learning and virtual study courses, funded through the INTERREG III B programme.

To promote a dialogue that enables them to develop the region as a dynamic and open cultural area, raising awareness of cultural heritage, including as a promoter for local and regional development.

* In the BEAC framework, preparation of joint actions by national and regional organisations, such as the Barents Regional Council's action plan for multi-lateral co-operation, which includes projects such as the Barents Portal of Cultural Networks and Gateway to Barents, a training centre for project leaders, some of which are funded through INTERREG.

* Promotion of multilateral co-operation and dialogue on cultural projects around the Baltic Sea through the Ars Baltica network [31].

[31] http://www.ars-baltica.net/ .

* Continued use of the Nordic Council of Ministers Culture Programme for Saami cultural co-operation, for providing grants to young artists, for supporting translation of literature from a Nordic to a Baltic language and vice versa and for supporting seminars on inter-cultural co-operation.

* Strengthened regional co-operation on the basis of the report to be presented by the Baltic Sea Monitoring Group on Heritage Co-operation at the 2003 meeting of Ministers of Culture in St Petersburg, including the establishment of a Baltic Sea Forum, as a platform for effective co-ordination of activities.

2.2. Scientific Research

To improve communication and information exchange among all sectors of the scientific community in Russia (including Kaliningrad) and in the enlarged EU, encouraging at the same time the involvement of young researchers. They will improve the dissemination of information to the scientific community at large in the region and create a mechanism for stimulating co-operation between the many scientific institutes and universities in the North.

* Creation of a Northern Dimension Research Network for Science and Technology for the longer-term strengthening and promotion of scientific capacity and co-operation in the north, particularly in view of the enlargement process and the participation of Russia in the 6th EU Framework Programme on Research, Technological Development and Demonstration [32] (RTD).

[32] More information on the 6th EU Framework Programme on RTD is available at: http://europa.eu.int/comm/research/fp6/ index_en.html.

To strengthen research and technology-development activities, particularly in sectors relating to climate change, environmental protection, sustainable management and utilisation of natural resources, safety and security of energy supplies, maritime safety, social and economic developments in the region.

* Enhanced targeted research within a largely northern European consortium will provide a scientific basis for increasing the safety of ice bound shipping. It is expected that this research will be supported within the thematic research priority 1.6.2 Sustainable Surface Transport, objective 4.11 of the in the 6th EU Framework Programme on Research, Technological Development and Demonstration (RTD) and will provide a major contribution to the establishment of a solid knowledge base for the design and maintenance of ice strengthened vessels operating within northern waters.

* Enhanced support will be provided for the integration of risk based ship design. This will focus on strategies and technologies to improve maritime safety in terms of new ship designs, operational procedures and risk-based regulations. A systematic and all-embracing approach to ship safety will lead to a strategic overview of safety and effective use of critical technologies. Important for the environment and also for the northern shipping industry. The participation of Russia and Baltic countries is possible within the financial rules of 6th EU Framework Programme on Research, Technological Development and Demonstration (RTD).

* Enhanced research activity in the High-North, building inter alia on UK research into the role of the high-latitude ocean in decadal climate variability, the sensitivity of marine eco-systems to environmental change, fluctuations in the mass of sea ice and ice sheets, and the role of boreal forests in the Earth System.

* Strengthened emphasis on the circumpolar Arctic through International Polar Year (2007). Discussions are already underway in the international scientific community to define priorities and collaborative efforts. Activities of interest are related to climate change and its impacts, adaptation measures, indigenous communities, pollution pathways, new technologies, etc. In particular, Russia aims to play a strong and visible role in the IPY and is supported in this aim by the European Commission.

* Development of the knowledge required to establish a more harmonised and effective monitoring regime for illicit oil discharges through the OCEANIDES project (3-year duration) that commenced in December 2002 as a contribution to environmental protection in the entire maritime territories of Germany in the Baltic and North Seas and part of the Finnish maritime territory in the Baltic Sea. Co-ordinated by the Joint Research Centre (JRC) of the European Commission, the project includes German, Finnish, Norwegian and British partners.

* Improved effectiveness of fisheries monitoring in the Baltic through a 3-year JRC project to commence during 2003. Providing support to the enlargement process, customers are the fisheries monitoring authorities of Latvia, Poland, Lithuania as well as Denmark, Finland, Sweden and Germany. The effort will focus on integration of monitoring technologies (remote sensing, JRC software tools and modelling activities relating to cod stocks in the Baltic Sea).

* Strengthened international networking on sustainability research, through the Virtual Research Institute for Sustainable Agriculture and the Baltic 21 Institute for Sustainable Industry.

2.3. Public Health

To address the challenges linked to the fight against major communicable diseases, and particularly tuberculosis and HIV/AIDS. In addition to this, special attention will be paid to health problems in children and young people, addressing also the social and economic roots of such diseases.

* Enhanced dialogue and effective implementation of concrete activities through the Task Force on Communicable Diseases Control established in the CBSS framework, through which 150 projects have been undertaken involving regional organisations in disease surveillance, HIV and tuberculosis control, prevention of antimicrobial resistance, support to primary health care and health in prisons.

* Implementation of the BEAC 2003-2007 programme on health and related social issues, principally funded by participating countries.

* Establishment of the Northern Dimension Partnership in Public Health and Social Wellbeing and rapid implementation of concrete projects in the region to address the problems related to communicable and lifestyle-related chronic diseases. Building on a joint concerted action at international level, the Partnership will strongly emphasise the necessity of prevention, working to re-orient public policies and strategies as well as health and social services. The Partnership will have to integrate some existing co-operation systems and structures, with a view to maximising their overall effectiveness on a regional scale.

* Implementation of region-wide projects covering EU Member States, accessing countries, Iceland and Norway on improving information and knowledge on public health issues, enhance the capability of responding rapidly and in a co-ordinated way to health threats, promote health and prevent disease by addressing the health determinants.

* Enhanced exchange of information among all partners of the region on the promotion of healthier lifestyles, the role of education and training on health of children/young people. Development of high quality statistics comparable between countries through the NCM committees on health and social statistics.

* Implementation of some 400 projects between 2004-2006 through the NCM Action Plan for Children and Youth in the 3 Baltic Countries and Russia, to improve the health of children in Russia, particularly street/prison children. Funding provided by central and local authorities and partner NGOs.

* Strengthened co-operation between the 5 Nordic countries, Estonia, Latvia, Lithuania and North West Russia in the framework of a Partnership and Action Plan on combating use of narcotic drugs, funded by the Nordic Council of Ministers.

To enhance and extend international cooperation on public health issues beyond communicable diseases as such, in order to address also the social determinants of health problems, the impact of the environment on citizens' health and the structural reform of health services across the region.

* Promotion of the establishment of a Northern Dimension partnership in Public Health and Social wellbeing to support concerted and wide-ranging joint actions to overcome the serious health and social problems in the area. The partnership could reinforce wide collaboration of countries, organisations, financial institutions, business and industry, communities and civil society. It should be based on long-term sustained commitments by equal partners, with initial impetus coming from the Northern Dimension partner countries themselves.

* Through the 6th EU Framework Programme on RTD and national research programmes, promotion of research on the relationship between the environment, pollution and health, notably by monitoring human exposure to mercury, persistent organic pollutants and other chemicals.

3. Environment, Nuclear Safety and Natural Resources

3.1. Environment

To strengthen the EU-Russia dialogue on environmental issues in the framework of the Partnership and Co-operation Agreement, and work for the full respect of international conventions on environment.

* Enhanced co-operation of all partners to ensure convergence of environmental legislation, standards and norms throughout the region, including Environmental Impact Assessment.

* Improved enforcement of laws, environmental monitoring and capacity building of environmental administration at regional level in Northwest Russia.

* Enhanced commitment of all partners for the implementation of the HELCOM [33] Copenhagen Declaration on maritime safety and reduced pollution and the rapid ratification of the Kyoto Protocol, UN/ECE Espoo, Aarhus and Stockholm Conventions. Cooperation on Kyoto Protocol implementation, in particular via Joint Implementation projects and via the EU initiative on the Global Monitoring for Environment and Security (GMES) [34], identified as a joint EU-Russia field of cooperation in the space sector [35].

[33] The Helsinki Commission, or HELCOM, works to protect the marine environment of the Baltic Sea from all sources of pollution through intergovernmental co-operation between Denmark, Estonia, the European Community, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden. HELCOM is the governing body of the "Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area" - more usually known as the 1992 Helsinki Convention, entered into force on 17 January 2000. More information available at: http://www.helcom.fi/ .

[34] COM(2001)609 final

[35] A joint statement was signed in 2001 between the European Commission, the European Space Agency and the Russian Aviation and Space Agency under the EU-Russia Partnership and Co-operation Agreement (PCA).

To monitor and tackle pollutants throughout the region, principally chemicals, POPs, heavy metals, toxic and urban waste, in order to reduce their impact on the Barents and Baltic Seas, on inland waters and on the Arctic. Particular attention will also be paid to the problem of air pollution and to the promotion of cleaner production systems.

* Enforcement or development of national legislation ensuring convergence with European regulations or directives on (inter alia) chemicals, toxic and urban waste, water and sea pollution, safety of oil transport by sea.

* Enhanced attention to the monitoring of pollutants in the region, on the basis of reports and researches carried out by the European Environment Agency, the Arctic Council, HELCOM and Baltic 21 [36]. Of particular relevance in this framework:

[36] More information on Baltic 21, the CBSS initiative aimed at developing and implementing a regional Agenda 21 in the Baltic Sea Region is available at: http://www.ee/baltic21/ .

- AMAP [37] monitoring of persistent organic pollutants in the Arctic, studying their effect on Arctic species and integrate information on the effects on health.

[37] Arctic Monitoring and Assessment Programme, a working group of the Arctic Council (http://www.amap.no/ ).

- PAME [38] Working Group strategic plan to be developed over next 2 years, led by Iceland and Canada.

[38] Protection of the Arctic Marine Environment, a working group of the Arctic Council (http://www.pame.is/ ).

- Update of the NEFCO/AMAP report on priority environmental hot spot in the Russian part of the Barents region, to be presented by NEFCO in August 2003.

* Continued implementation of projects financed in the framework of EU programmes such as Tacis, LIFE and INTERREG. Among others:

- Tacis EUR24 M contribution to the construction of a South West Wastewater Treatment Plant in St Petersburg. Support to similar activities in Kaliningrad.

- Improve Water Quality Management in coastal zones through INTERREG project due for completion by 2005.

- Integrate coastal zone development through "BaltCoast" INTERREG project, due for completion in 2005.

* Implementation of the Baltic Sea Joint Comprehensive Environmental Action Programme (JCP), aimed at reducing pollution in the Baltic Sea catchment area in order to restore the ecological balance of the Baltic Sea. Participants: HELCOM Contracting Parties, other countries in the catchment area, NGOs and IFIs. Individual Hot Spot owners in co-operation with local, regional, national programmes and international donors and financing institutions finance the activities encompassed by the programme.

* Implementation of projects in the framework of the 2001-2004 Nordic Environmental Action Plan of the Nordic Council of Ministers Projects, including inter alia:

- Nordic-Baltic co-operation on chemicals: EU Accession Support Workshop Programme on actual Chemicals Control Issues, in the framework of the Baltic countries Regional Projects on Chemicals Control (BACCON).

- Air Quality Assessment in the Baltic Countries, as a Consequence of Local Pollution and Long Range Transport - a Co-operation between Nordic and Baltic Countries within the Framework of EMEP's 20 Years Assessment [39].

[39] EMEP: Co-operative Programme for Monitoring and Evaluation of the Long-Range Transboundary Air Pollutants in Europe

* Implementation of the Arctic Council Action Plan to Eliminate Pollution in the Arctic [40], established by the Arctic States, entailing several projects including on cleaner production, and control/elimination of PCBs, obsolete pesticides and dioxins.

[40] More information on the Arctic Council Action Plan To Eliminate Pollution of the Arctic (ACAP) is available at: http://www.arctic-council.org/ activities.html

acap.

To make full use of multilateral funding mechanisms, such as the Northern Dimension Environmental Partnership and the Nordic Environmental Development Fund.

* Continued effective implementation of the projects included in the "Environmental Window" of the Northern Dimension Environmental Partnership Support Fund. Strengthened dialogue and co-operation among the International Financial Institutions operating in the region, and especially NIB, EBRD, EIB and NEFCO.

* Implementation of environmental projects in the framework of the Nordic Environmental Development Fund (NMF) established by the Nordic Council of Ministers in 1995 and managed by NEFCO. The fund has a total capital of approximately EUR 40 million. The annual contribution to the fund amounts to around EUR 5 million. The fund is intended to complement and supplement other financing organisations, particularly IFIs and bilateral sources. Local participation in the financing is required.

3.2. Nuclear Safety

To implement the projects included in the Nuclear Window of the Northern Dimension Environmental Partnership Support Fund without delay, following the signature of the agreement establishing a Multilateral Nuclear Environmental Programme in the Russian Federation (MNEPR). Priority will be given to the management of spent nuclear fuel and nuclear waste, decommissioning of nuclear facilities and nuclear powered submarines.

* Conclusion and implementation of the MNEPR agreement, which provides for the necessary legal framework for carrying out multilateral and bilateral nuclear-related projects in the Russian Federation.

* Effective and rapid implementation of the first projects encompassed by the Nuclear Window of the Northern Dimension Environmental Partnership Support Fund, including [41]:

[41] More information on the Northern Dimension Environmental Partnership, including details on the projects mentioned in the text is available at: http://europa.eu.int/comm/ external_relations/north_dim/ndep/infomemo.pdf.

- Infrastructure at Andreeva Bay;

- Spent nuclear fuel management at Andreeva Bay;

- Building 5 at Andreeva Bay;

- Radioactive waste management at Andreeva Bay;

- The Lepse;

- Interim storage facility for spent nuclear fuel;

- Interim storage facility for radioactive waste;

- Repository for short and intermediate level short-lived radioactive waste (at Novaya Zemlya);

* Continued implementation of bilateral (mainly Norwegian-Russian) projects to support the dismantling of Russian submarines and infrastructure development for clean up at Andreeva Bay.

* Continued implementation of the programme for the decommissioning of the Ignalina (Lithuania) nuclear power plant.

To strengthen monitoring and the protection of environment from radiation through increased co-operation, including improved co-ordination of national plans for dealing with nuclear safety incidents in the region.

* Strengthened networking and exchange of information between the members of the CBSS on radiation monitoring data, on the basis of the Agreement signed at the CBSS Ministerial meeting held in Hamburg on 7 June 2001Continued implementation of such agreement through the CBSS Working Group on Nuclear and Radiation Safety, including common communication exercises with the CBSS countries and CEC as participants.

* Strengthened national emergency plans, with priority given to preparedness of coherent and integrated international actions within the region and increased civilian co-operation with Russia to improve safety and safeguarding of nuclear installations and waste sites.

* Enhanced role of the Arctic Monitoring and Assessment Programme of the Arctic Council in monitoring the radiation levels in the Arctic region and providing scientific advice to decision-makers on the initiatives to be taken to combat effectively these problems.

3.3. Natural Resources

To help ensure that Nordic and Arctic eco-systems and their bio-diversity shall remain viable, vigorous and able to sustain human socio-economic needs, and to encourage the responsible and sustainable utilisation of forests and fish stocks, with the active participation of local actors, communities, SMEs and indigenous peoples in the decision-making process.

* Implementation of projects within the framework of the Nordic Environment Programme for Agriculture and Forestry of the Nordic Council of Ministers, including:

- Methanoxidation as integrated environment indicator;

- Status for environmental regulations of Agriculture in the Baltic Sea Region;

- Traditional Rural Biotopes and Landscapes- Management in the Nordic and Baltic Countries.

* Implementation of projects in the Nordic Forest Research Co-operation Committee (SNS) of the Nordic Council of Ministers. Such activities include, among others:

- Technology and the Nordic Forest Sector (a pilot study for 2003);

- Nordic IUFRO thinning experiments in Norway spruce (2003-2005);

- The potential of Larch wood for exterior use (2003-2005);

- Structural timber quality in Norway spruce: Genetic variation and rapid measurement technique (2003-2005).

* Ensured follow up on the EU initiative on Forest Law Enforcement, Governance and Trade (FLEGT) in the Northern Dimension area.

* Continued development of the NOVA-BOVA University, a Nordic Council of Ministers platform for Nordic co-operation and for exploring new ways to forge a networking university without boundaries) NOVA University - The Nordic forestry, Veterinary and Agricultural University - is a platform for efficient and innovative Nordic co-operation, exploring new ways to forge a networking university without boundaries. The BOVA University includes NOVA and the Baltic countries. The aims of BOVA is the same as for NOVA. The BOVA secretariat is placed in Lithuania.

* Enhanced promotion of the role of reg