Siksi on erityisen tärkeää, että EU:n toimet säilyvät kunnianhimoisina sekä tavoitellun turvallisuuden tason että suunnitellun tavoitteisiin pääsemisen aikataulun osalta. Lokakuussa 2021 Eurooppa-neuvosto keskusteli haitallisen kybertoiminnan huomattavasta kasvusta. Se vahvisti EU:n sitoutumisen avoimen, ilmaisen, vakaan ja turvallisen kybertilan luomiseen ja painotti, että lisääntyvien kyberturvallisuusuhkien takia tarvitaan tehokasta koordinointia ja toimintavalmiutta. Se korosti myös, että on tärkeää lisätä kyberrikollisuuden ja erityisesti kiristyshaittaohjelmiin liittyvien hyökkäysten torjumiseen tähtääviä toimia ja vahvistaa yhteistyötä kumppanimaiden kanssa esimerkiksi monenvälisillä foorumeilla.

Digitaalisilla infrastruktuureilla, teknologioilla ja verkkojärjestelmillä voidaan harjoittaa liiketoimintaa, kuluttaa tuotteita ja nauttia palveluista. Ympäristömme kasvava digitalisaation aste altistaa meidät kuitenkin myös hyökkäyksille. Sekä marraskuussa 2021 julkaistussa Europolin järjestäytynyttä verkkorikollisuutta koskevassa uhkakuva-arviossa että EU:n kyberturvallisuusviraston (ENISA) lokakuussa 2021 julkaisemassa vuotuisessa Threat Landscape -raportissa todetaan, että kyberrikollisuuden ja kyberhyökkäysten laajuus on kasvanut, niitä esiintyy useammin ja ne ovat entistä kehittyneempiä. Kuluneen vuoden aikana Euroopan maiden hallituksiin kohdistui ainakin 198 kyberhyökkäystä, mikä tekee julkishallinnosta suosituimman hyökkäysten kohteen. Erittäin taitavia vihamielisiä toimijoita, joilla on hyvät resurssit, löytyy niin EU:sta kuin sen ulkopuolelta. Nämä tahot käyttävät hyväksi globaalin internetin rajatonta luonnetta sekä voimassa olevan lainsäädännön aukkoja. Kyberhyökkäykset ja kyberrikollisuus kulkevat usein käsi kädessä. Tämän ovat osoittaneet useat tapaukset, joissa rikolliset käyttävät hyväkseen haavoittuvuuksia rahan kiristämiseksi. Ne ovat myös uhkia, joiden luonne muuttuu jatkuvasti. Kyberrikolliset saattavat vain haluta käyttää hyväksi lisääntyviä mahdollisuuksia saada rahaa toiminnallaan, mutta muiden vihamielisten valtioiden tai tahojen toiminnan taustalla vaikuttavat monimutkaiset geopoliittiset ja ideologiset tekijät taloudellisen hyödyn lisäksi. ENISAn keräämät tiedot osoittavat, että valtioiden tukemien hakkereiden julkisen ja yksityisen sektorin toimitusketjuihin kohdistamat hyökkäykset olivat entistä hienostuneempia ja niiden vaikutukset entistä suurempia.

Myös Schengen-alueen turvallisuuden vahvistamiseen tähtäävää työtä lisätään. Jäsenvaltioiden läheinen yhteistyö on ensiarvoisen tärkeää Schengen-alueen turvallisuudelle kokonaisuutena. Komissio on valmistellut merkittävän uuden toimenpidepaketin, jolla pyritään tältä osin vahvistamaan poliisiyhteistyötä ja Schengen-alueen turvallisuutta.

EU on myös vahvasti tukenut monen eri sidosryhmän kanssa tehtävää yhteistyötä, sillä se uskoo, että se on välttämätöntä kybertilan pitämiseksi avoimena, vakaana ja turvallisena. Marraskuussa 2021 Pariisin rauhanfoorumiin osallistunut puheenjohtaja von der Leyen ilmoitti päätöksestä tukea foorumissa esitettyä vetoomusta luotettavan ja turvallisen kybertilan puolesta. EU:n lisäksi yli 80 valtiota, 700 yritystä ja 350 kansalaisyhteiskunnan organisaatiota on sitoutunut tekemään yhdessä töitä kybertilan tuomien haasteiden kohtaamiseksi ja sen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi.

Pandemia on korostanut terveydenhuollon elintärkeyttä ja vahvan terveysturvajärjestelmän tarvetta. Euroopan terveysunionin ehdotusten tavoitteena on parantaa EU-tasolla ihmisten terveyteen kohdistuvien vaarojen torjuntaa ja ehkäisemistä, reagointivalmiutta ja niihin reagoimista. Ehdotukset myös osoittavat, että EU tahtoo päättäväisesti suojella tätä ratkaisevan tärkeää sektoria. Keskeisimpien virastojen valtuuksien päivittämisestä on jo päästy sopuun, ja sama tehdään pian rajat ylittävien terveysuhkien osalta. EU:n terveyshätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustaminen syyskuussa 2021 on myös tuonut uuden ulottuvuuden tähän työhön, ja viranomaisen toimintaa tuetaan uudella hätätilanteita ja nopeaa reagointia vaativia tilanteita koskevalla järjestelmällä, joka otetaan käyttöön tarvittaessa.

Neuvottelut edistyvät finanssialan digitaalista operatiivista häiriönsietokykyä koskevan asetuksen osalta. Se tähtää finanssialan toimijoiden yleisen digitaalisen operatiivisen häiriönsietokyvyn parantamiseen. Neuvosto muodosti yleisnäkemyksen asiasta 24. marraskuuta, ja Euroopan parlamentti aikoo hyväksyä neuvotteluvaltuudet ennen vuoden loppua. Kun ne on hyväksytty, nämä toimenpiteet muodostavat EU:lle ja sen jäsenvaltioille vankan ja kestävän oikeudellisen kehyksen, jolla voidaan vastata näihin haasteisiin tehokkaammin, kunhan neuvotteluiden lopputulos on riittävän kunnianhimoinen.

Komission suositus yhteisen kyberturvallisuusyksikön perustamisesta nosti EU:n kyvyn reagoida ja palautua nopeasti keskeiseksi asiaksi. Yhteinen kyberturvallisuusyksikkö toisi yhteen jäsenvaltiot ja asiaankuuluvat EU:n toimielimet, virastot ja elimet ja voisi koordinoida yhteistyötä operatiivisella tasolla. Yksikkö saattaisi yhteen kyberturvallisuustoimista vastaavat eri toimijat kaikilta kyberturvallisuuden aloilta EU:ssa (häiriönsietokyky, lainvalvonta, kyberdiplomatia ja kyberpuolustus). Lokakuun 19. päivänä neuvosto ilmoitti ryhtyvänsä kartoittamaan yhteistä kyberturvallisuusyksikköä koskevan aloitteen mahdollisuuksia. Tavoitteena on täydentää komission suositusta, joka koskee koordinoitua reagointia laajamittaisiin kyberturvallisuuspoikkeamiin ja -kriiseihin. Asian valmistelu on aloitettu ja ENISA on järjestänyt useita työpajoja, joissa on keskusteltu tavoitteista ja seuraavista askeleista komission suosituksen mukaisesti ja ottaen huomioon puheenjohtajavaltio Slovenian asiakirjan, jossa käsitellään yhteisen kybertuvallisuusyksikön tulevaa kehitystä.

Puheenjohtaja von der Leyen on painottanut, että on tarpeen luoda yhteiseen uhkakuva-arvioon perustuva ja kattava lähestymistapa, jotta muuttuvia uhkia voidaan torjua tehokkaasti. Ulkoasiainedustajan marraskuussa 2021 esittelemä strateginen kompassi, josta jäsenvaltiot suunnitelmien mukaan sopivat maaliskuussa 2022, tulee ohjaamaan EU:n turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Strateginen kompassi perustuu vuonna 2020 ensimmäistä kertaa tehtyyn koko EU:n käsittävään uhkakuva-analyysiin ja määrittelee, miten EU:n strategista riippumattomuutta voidaan parantaa ja miten EU:sta tulee vahva kansainvälinen kumppani. Kompassissa määritellään konkreettiset tavoitteet seuraaville 5–10 vuodelle koskien sitä, miten reagoidaan nopeasti kriisitilanteissa, miten kansalaisia voidaan suojata nopeasti muuttuvilta uhkilta, mihin tarvittaviin valmiuksiin on sijoitettava ja millaisia kumppaneita tarvitaan yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

Tällä saralla tapahtui merkittävää edistystä, kun tietoverkkorikollisuutta koskevan yleissopimuksen (Budapestin yleissopimus) toista lisäpöytäkirjaa koskevat Euroopan neuvoston neuvottelut saatiin virallisesti päätökseen ja Euroopan neuvoston ministerikomitea hyväksyi lisäpöytäkirjan 17.11.2021. Komissio hyväksyi ehdotukset valtuuttaa jäsenvaltiot unionin edun nimissä allekirjoittamaan ja ratifioimaan lisäpöytäkirjan nopeasti, ja se työskentelee nyt tiiviisti Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, jotta jäsenvaltiot voisivat allekirjoittaa ja ratifioida lisäpöytäkirjan mahdollisimman pian. Lisäpöytäkirjassa annetaan toiminnanharjoittajille ympäri maailmaa välineitä, joilla ne voivat vahvistaa kyberrikollisuuteen ja sähköiseen todistusaineistoon liittyvää yhteistyötä, ja todetaan, että tehokkaan rajat ylittävän yhteistyön tarkoitus rikosoikeudellisissa asioissa on hyödyttää annettujen vahvojen suojatoimenpiteiden avulla perusoikeuksien suojelemista. Lisäpöytäkirjassa on myös suojatoimenpiteitä yksityisyyden ja henkilötietojen suojelemiseen.

Komission ehdottaman tekoälysäädöksen käsittely on alkanut oikeus- ja sisäasioiden neuvostossa ja televiestinsäneuvostossa. Slovenian puheenjohtajakauden aikana on järjestetty työpajoja esimerkiksi lainvalvontaviranomaisille kaikista monimutkaisimpien asioiden selkeyttämiseksi. Kesäkuussa 2021 Euroopan tietosuojaneuvosto ja Euroopan tietosuojavaltuutettu julkaisivat yhteisen lausunnon komission ehdotuksesta, jossa ne totesivat, että tekoälyn käytön yleisen kiellon tulisi koskea myös biometrisiä tunnistamisjärjestelmiä julkisilla paikoilla. Euroopan parlamentti antoi 6.10.2021 päätöslauselman, jossa se korostaa tosiaikaisiin biometrisiin tunnistamisjärjestelmiin liittyvä riskejä ja tekoälysovellusten algoritmien vinoumien riskiä ja painottaa, että erityisesti lainvalvonnassa ja rajojen ylittämisessä tarvitaan ihmisen valvontaa ja vahvoja oikeudellisia valtuuksia.

Tilannetietoisuuden parantaminen ja häiriönsietokyvyn lisääminen ovat myös keskeisessä asemassa hybridiuhkien torjunnassa. Euroopan ulkosuhdehallinnon alaisen EU:n tiedusteluanalyysikeskuksen hybridianalyysikeskus on laatinut yli 100 raporttia hybridiuhkista, myös kuusi hybridiuhkiin liittyvien trendien analyysia. Komission yksiköt ja Euroopan ulkosuhdehallinto ovat kartoittaneet alakohtaisia lähtötasoja sellaisten keinojen kehittämiseksi, joilla voidaan arvioida hybridiuhkien aiheuttamille häiriöille alttiiden alojen valmiutta. Tämä on ensimmäinen askel kohti sitä, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten edistymistä hybridiuhkilta suojautumisessa voidaan seurata.

-Näihin kuuluu joukko toimenpiteitä, kuten: EU:n taloudellisen tuen antaminen EU:n virastojen Frontexin ja EASOn antama operatiivinen tuki asianomaisille jäsenvaltioille alkuperämaihin ja kauttakulkumaihin kohdistettu diplomaattinen työ sen estämiseksi, etteivät näiden maiden kansalaiset tule huijatuiksi pakotteiden kohdistaminen niihin, jotka tekivät rajojen laittoman ylityksen mahdolliseksi EU:n ulkorajoilla. Euroopan unionin alueelle suuntautuvaa ihmiskauppaa tai ihmisten salakuljetusta helpottavien tai harjoittavien liikenteenharjoittajien vastaisia toimenpiteitä on ehdotettu asetusluonnoksessa. Turvapaikkoihin ja palautuksiin liittyviä erityistoimia on ehdotettu, jotta voidaan auttaa asianomaisia jäsenvaltioita vastaamaan kriisiin EU:n arvoja ja vaatimuksia kunnioittaen. Schengenin rajasäännöstöön ehdotetut muutokset täydentävät näitä keinoja määrittämällä välineellistämisen EU:n oikeuskehyksessä.

Europolin covid-19-pandemian aikana havaitsemat rikollisuuden suuntaukset osoittavat, että järjestäytynyt rikollisuus pysyi aktiivisena liikkumiskielloista ja rajoituksista huolimatta ja mukautti toimintaansa niin, että se pystyi hyväksikäyttämään olosuhteita voiton tekemiseksi. Rikollinen talous on vahvistunut samalla, kun laillinen talous on heikentynyt. Kansainvälinen lainvalvontaviranomaisten yhteistyö osoittaa päivittäin, että järjestäytyneen rikollisuuden verkostot ovat maailmanlaajuisia ja että rikolliset ovat erittäin verkottuneita keskenään. Tähän kansainväliseen haasteeseen vastaamiseen tarvitaan kansainvälisiä sitoumuksia järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, myös lisätoimia kumppanuuksien ja yhteistyön kehittämiseksi naapurimaiden ja muiden maiden kanssa.

Komissio esitteli 20.7.2021 kunnianhimoisen säädösehdotuspaketin, jolla vahvistettaisiin EU:n rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa (AML/CFT) koskevat säännöt . Pakettiin kuuluu myös kryptovaluuttoja koskevia toimia, jotka ovat linjassa uusimpien rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) kehittämien kansainvälisten standardien kanssa. Esimerkiksi kaikki kryptovarapalveluiden tarjoajat tuotaisiin EU:n rahanpesun estämistä koskevan lainsäädännön piiriin, mikä velvoittaisi ne ilmoittamaan asiakkaidensa tekemistä epäilyttävistä kaupoista ja siirroista. Komissio ehdottaa myös, että kryptovarapalveluiden tarjoamat anonyymit kryptolompakot kiellettäisiin. Paketti on osa komission sitoumusta suojella EU:n kansalaisia ja EU:n taloudellista järjestelmää terrorismin rahoitukselta. Tavoitteena on parantaa epäilyttävien maksutapahtumien ja epäilyttävän toiminnan havaitsemista ja tukkia porsaanreikiä, joita rikolliset käyttävät laittomasti saadun rahan pesemiseen tai terrorismin rahoittamiseen rahoitusjärjestelmän kautta.

Koska EU:n kumppaneiden ja naapurimaiden turvallisuus on välttämätöntä Euroopan sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi, Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio tekevät tiiviisti yhteistyötä tärkeimpien kolmansien maiden ja kansainvälisten organisaatioiden kanssa käymällä säännöllistä terrorismin torjuntaa koskevaa vuoropuhelua turvallisuutta ja terrorismin torjuntaa koskevan yhteistyön vahvistamiseksi. Samalla on myös tehty joukko sopimuksia, joilla helpotetaan tiedon ja henkilötietojen vaihtoa, mikä taas mahdollistaa operatiivisen tason yhteistyön Europolin kanssa.

Komissio antaa jatkuvaa tukea jäsenvaltioille niiden pyrkimyksissä varmistaa, että julkiset tilat ovat turvallisia. Toinen Digital Autumn School on the Protection of Public Spaces -niminen julkisten tilojen turvaamista koskeva verkkokoulutus on järjestetty ja sidosryhmät ovat saaneet uusinta tietoa parhaista käytännöistä.

Jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja koordinointia terrorismin uhrien suojelussa ja avun tarjoamisessa uhreille haittaavat esteet ovat myös edelleen ongelma. Komissio arvioi parhaillaan direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja se on käynnistänyt rikkomusmenettelyn 24 jäsenvaltiota vastaan heinäkuun 2021 jälkeen, koska nämä eivät ole saattaneet direktiiviä asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöään. Pilottihankkeena perustettu terrorismin uhreja avustava EU:n asiantuntijakeskus on auttanut jäsenvaltioita ja uhreille tukea antavia kansallisia organisaatioita EU:n terrorismin uhreja koskevien sääntöjen käytännön noudattamisessa. Pilottihankkeen tuloksiin kuuluu Terrorismin uhreja koskeva EU:n käsikirja, kansallisia käsikirjoja sekä kansallisesti järjestettyjä koulutuksia, joihin on ottanut osaa yli 750 henkilöä.

Europolin kesäkuussa 2021 julkaisemassa selvityksessä terrorismitilanteesta ja -suuntauksista todettiin, että jäsenvaltiot pitävät edelleen jihadistiterrorismia suurimpana terrorismin uhkana EU:ssa. Selvityksessä todetaan, että yleisin jihadistisen terrorismin tyyppi EU:ssa, Sveitsissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on ollut julkisilla paikoilla tehdyt ja siviileihin kohdistetut hyökkäykset. Kaikki vuonna 2020 jihadistien tekemät hyökkäykset teki yksittäinen henkilö, joka toimi yksin. Selvityksessä mainitaan myös, että useat vuonna 2020 pidätetyistä epäillyistä olivat olleet yhteydessä EU:n ulkopuolisiin terroristiryhmiin verkossa. Isis ja Al-Qaida jatkoivat yksittäisten henkilöiden yllyttämistä hyökkäyksiin länsimaissa, mikä osoittaa, että ulkoinen ja sisäinen turvallisuus ovat tiiviisti sidoksissa toisiinsa. Elokuussa oikeus- ja sisäasioiden neuvosto totesi, että EU ja sen jäsenvaltiot tekevät kaikkensa varmistaakseen, että Afganistanin tilanne ei aiheuta uusia turvallisuusuhkia EU:n kansalaisille. Toimia on aloitettu sen varmistamiseksi, että kaikki mahdolliset keinot otetaan käyttöön mahdollisiin uhkiin vastaamiseksi.

Huumausaineiden torjunnassa kansanvälinen yhteistyö on tärkeässä asemassa. Esimerkkejä viimeaikaisista yhteyksistä ovat syyskuussa 2021 käyty EU:n ja Yhdysvaltojen välinen vuoropuhelu, lokakuussa käyty EU:n ja Länsi-Balkanin välinen huumausaineita koskenut vuoropuhelu sekä kesäkuun EU:n ja Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön välinen yhteistyö ja yhteistyömekanismi. EU:n ja Iranin välinen sekä EU:n ja Kolumbian välinen vuoropuhelu ovat suunnitteilla.

Ampuma-aseiden laittoman kaupan torjuntaa koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa vuosiksi 2020–2025 todetaan, että ampuma-asedirektiivin täysimittainen täytäntöönpano on ensiarvoisen tärkeää. Lokakuussa 2021 julkaistussa komission kertomuksessa arvioitiin aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun direktiivin soveltamista ja todettiin, että ampuma-asedirektiivi paransi ampuma-aseiden luokittelua ja niiden jäljitettävyyttä sekä niihin liittyvää tiedonvaihtoa ja hallinnollisia käytäntöjä. Tähän mennessä kuitenkin vain 10 jäsenvaltiota on pannut direktiivin täytäntöön täysimääräisesti. Kertomuksessa painotetaan, että siviiliaseiden laillisen hankinnan, hallussapidon ja olinpaikkojen valvonnassa on vielä parannettavaa. Näin ollen komissio aikoo tehdä vaikutustenarvioinnin ampuma-asedirektiiviin tehtävistä mahdollisista muutoksista. EU:ssa on noin 35 miljoonaa laitonta ampuma-asetta ja niitä salakuljetetaan usein yli EU:n rajojen. Yhteistyö Länsi-Balkanin maiden kanssa on keskeistä. Syyskuussa 2021 EU:n ja Länsi-Balkanin maiden ministerit kokoontuivat keskustelemaan ampuma-aseista, ja keskusteluissa korostui se, kuinka tärkeää EU:n ja Länsi-Balkanin maiden ampuma-asekaupan torjunnassa Euroopan monialaisessa rikosuhkien torjuntafoorumissa (EMPACT) tekemä tiivis yhteistyö on. Sen jälkeen, kun pienaseita ja kevyitä aseita koskeva kattava alueellinen etenemissuunnitelma hyväksyttiin vuonna 2018, Länsi-Balkanin kumppanit ovat edistyneet tasaisesti oikeudellisten kehysten yhdenmukaistamisessa EU:n ja YK:n ampuma-asesäädösten kanssa sekä toiminnallisessa yhteistyössä ja tiedonvaihdossa EU:n ja sen virastojen kanssa.

Jätteiden laiton kuljettaminen on yksi vakavimmista ympäristörikoksista. Jopa 30 prosenttia jätekuljetuksista on laittomia, ja niiden arvo on 9,5 miljardia euroa vuodessa. Komissio hyväksyi tarkistetun jätteiden siirtoa koskevan asetuksen 17.11.2021. Asetuksella perustetaan EU:n jätteiden siirtojen valvontaryhmä, mikä vahvistaa jätteiden laittoman kuljetuksen torjuntaa, antaa Euroopan petostentorjuntavirastolle OLAFille mahdollisuuden tukea jäsenvaltioiden jätteiden laitonta kuljettamista koskevia kansainvälisiä rikostutkintoja sekä luo vankemmat säännöt hallinnollisille seuraamuksille.

Korruption torjunta on tärkeää vankan oikeussäännöstön ja sen varmistamiseksi, että kansalaisten luottamus julkisiin instituutioihin säilyy. Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption vahva yhteys sekä riski siitä, että nämä tunkeutuvat lailliseen talouteen ja julkisiin instituutioihin, ovat keskeisiä haasteita. Heinäkuun 20. päivänä 2021 julkaistussa toisessa oikeusvaltiokertomuksessa korostettiin, että vaikka korruption torjunta EU:n jäsenvaltioissa on globaalisti edelleen tehokkaimpien joukossa, joissakin jäsenvaltioissa on edelleen haasteita esimerkiksi rikostutkinnoissa, syytteiden nostamisessa ja korruptiosta johtuvien pakotteiden noudattamisessa. Vaikka monet jäsenvaltiot toteuttivat toimenpiteitä korruption ja lahjonnan torjunnan toimintakehysten vahvistamiseksi, kuten hyväksyivät eturistiriitoja, lobbauksen läpinäkyvyyttä ja pyöröovi-ilmiötä koskevia sääntöjä, jäivät osassa jäsenvaltioista korruption torjuntaan annetut resurssit vähäisiksi. Osassa jäsenvaltioista huomiota olisi edelleen kiinnitettävä rikostutkintojen tehokkuuteen, syytteiden nostamiseen ja oikeudenkäynteihin tapauksissa, joissa on kyse korkean tason korruptiosta.

On myös ensiarvoisen tärkeää estää EU:n varoihin kohdistuvia petoksia. Euroopan parlamentti julkaisi 26. lokakuuta kaksi mietintöä, joissa se ilmaisi huolensa siitä, että covid-19-pandemia loi uusia mahdollisuuksia petoksia tekeville ja järjestäytyneelle rikollisuudelle, ja kiinnitti huomiota ehkäisevien toimenpiteiden tärkeyteen, korruption riskin ennakointiin ja siihen vastaamiseen kriisitilanteissa. Mietinnöissä korostettiin myös unionin taloudellisen toimintaympäristön avoimuuden tarvetta. Syyskuussa 2021, alle neljä kuukautta toimintansa käynnistämisen jälkeen, Euroopan syyttäjävirasto EPPO oli jo saavuttanut huomionarvioisia tuloksia ja aloittanut tutkintoja mahdollisissa petostapauksissa, joissa oli kyse yhteensä noin 4,5 miljardista eurosta . Europol käynnisti 15.10.2021 uuden EU:n kattavan Sentinel-operaation, jonka tavoitteena on torjua Next Generation EU ‑elpymisvälineen nojalla myönnettyihin varoihin kohdistuvia petoksia. Operaatioon osallistuu EPPO, Eurojust, OLAF ja 23 jäsenvaltiota. Operaatio kestää ainakin vuoden ja keskittyy ennalta ehkäisevään tiedustelutiedon jakoon, tiedonvaihtoon sekä erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineeseen kohdistuvien petosten torjuntaan tähtäävien operaatioiden koordinoinnin tukemiseen.

Maahanmuuttajien salakuljetus on rikollista toimintaa, jossa pyritään käyttämään hyväksi haavoittuvassa asemassa olevia ihmisiä. Ihmisten salakuljettajista 50 prosenttia osallistuu muuhunkin rikolliseen toimintaan. Maahanmuuttajien salakuljettamisen estäminen ja torjunta on EU:n turvallisuusunionistrategian järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevan EU:n strategian, ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian (2021–2025) sekä uuden muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksen keskeinen tavoite, jonka saavuttaminen vaatii jatkuvaa kansainvälistä yhteistyötä ja koordinointia. Ensimmäisen maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaisen EU:n toimintasuunnitelman (2015–2020) puitteissa saavutettujen tulosten pohjalta komissio on hyväksynyt yhdessä ulkoasiainedustajan kanssa uudistetun maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaisen EU:n toimintasuunnitelman vuosiksi 2021–2025.

Maahanmuuttajien salakuljetuksen vastaisen EU:n toimintasuunnitelman (2021–2025) tärkeimmät teemat -Kehitetään ihmissalakuljetuksen vastaisia operatiivisia kumppanuuksia, joihin liittyy konkreettisia välineitä, osana kattavia, tasapainoisia, räätälöityjä ja molempia osapuolia hyödyttäviä muuttoliikekumppanuuksia, jotka perustuvat luottamukseen ja keskinäiseen yhteistyöhön. -Parannetaan niiden oikeudellisten kehysten täytäntöönpanoa, jotka koskevat salakuljettajia koskevien pakotteiden asettamista ja suojelua hyväksikäytöltä. -Vahvistetaan oikeudellista yhteistyötä maahanmuuttajien salakuljetustapauksissa kehottamalla jäsenvaltioita hyödyntämään enemmän Eurojustin tukea rajat ylittävissä tutkinnoissa muodostamalla yhteisiä tutkintaryhmiä sekä hyödyntämään maahanmuuttajien salakuljetukseen erikoistuneiden syyttäjien kohderyhmää. -Reagoidaan salakuljetusta helpottaviin alati muuttuviin verkkokäytäntöihin ja -välineisiin parantamalla operatiivista yhteistyötä ja tiedonvaihtoa kansallisten viranomaisten ja EU:n virastojen välillä. -Lisätään tutkimusta ja datankeruuta, jotta voidaan ymmärtää paremmin muuttoliikkeen trendejä, rikollisverkostojen luonnetta ja laajuutta, salakuljetuksen vastaisen politiikan vaikutusta ja rikollisverkostojen toimintatapoja.

Eurojust järjesti vuosittaisen maahanmuuttajien salakuljetusta koskevan kokouksensa 4.‑5.11.2021. Kokouksessa tiivistettiin myös asiaan liittyvää yhteistyötä EuroMed Justice ‑ohjelmaan osallistuvien Länsi-Balkanin maiden ja Välimeren alueen eteläisen naapuruston kumppaneiden kanssa. Vuoden 2021 loppupuoliskon aikana Eurojust antoi myös tukea useille suurille maahanmuuttajien salakuljetuksen torjuntaan tähtääville operaatioille .

Ihmiskaupan torjuntaa koskevan EU:n strategian mukaisesti komissio arvioi parhaillaan ihmiskaupan torjuntaa koskevaa direktiiviä ja pohtii muun muassa, millaisia EU-tason perussääntöjä tarvitaan, että hyväksikäytettyjen ihmiskaupan uhrien palveluiden käyttämisestä saadaan rangaistavaa. Viidestoista ihmiskaupan vastainen EU:n teemapäivä järjestettiin 18.10.2021, ja sen tavoitteena oli lisätä tietämystä ihmiskaupasta. Samana päivänä oikeus- ja sisäasioiden verkosto julkaisi yhteisen kertomuksen ihmiskaupan uhrien tunnistamisesta ja suojelemisesta. Marraskuussa 2021 Europol ja Frontex koordinoivat laajalle kansainväliselle ihmiskaupan torjuntaan tähtäävälle toiminnalle annettua tukea. Itävallan ja Romanian johtamaan toimintaan otti osaa 29 valtiota ja sen aikana yli 14 000 lainvalvonnan ammattilaista valvoi salakuljetusreittejä teillä ja lentoasemilla. Sen tuloksena tehtiin 212 pidätystä, minkä lisäksi tunnistettiin 89 epäiltyä salakuljettajaa.

Lapsiin kohdistuva seksuaalinen hyväksikäyttö niin verkossa kuin sen ulkopuolella on yksi vakavimmista rikoksista ja sen jatkuva torjunta on EU:lle ja sen jäsenvaltioille ensiarvoisen tärkeää. Sisäministerit keskustelivat 12.11.2021 siitä, millaisilla politiikoilla ja käytännöillä voitaisiin kasvattaa tietoutta tästä vakavasta rikoksesta ja sen torjunnasta. He keskustelivat myös siitä, millaisilla keinoja tarvitaan, että näitä rikoksia voidaan tutkia onnistuneesti ja kunnioittaa kuitenkin samalla kaikkien käyttäjien perusoikeuksia. Keskusteluissa pohdittiin myös tapoja, joilla voidaan suojella uhreja niin, että lapsen oikeudet otetaan jatkuvasti huomioon. Väliaikainen lainsäädäntö, jolla pyritään varmistamaan, että verkkopalvelujen tarjoajat voivat jatkaa vapaaehtoisia käytäntöjään verkossa tapahtuvan lapsiin kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön havaitsemiseksi ja siitä ilmoittamiseksi ja lapsiin kohdistuvaa hyväksikäyttöä koskevan aineiston poistamiseksi niiden järjestelmistä, astui voimaan 3.8.2021. Komissio jatkaa työtään tehokkaampaa lapsiin kohdistuvan seksuaalisen hyväksikäytön torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa sekä lasten oikeuksia koskevassa kattavassa EU:n strategiassa esitettyjen aloitteiden toteuttamiseksi ja valmistelee myös pysyvää lainsäädäntöä, jonka avulla lapsiin kohdistuvaa seksuaalista hyväksikäyttöä voidaan torjua tehokkaammin.