(2)Romaniaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Romanian edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositustennoudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteidensa saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio katsoi analyysinsa perusteella, että Romanian makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuustekijät liittyvät erityisesti kustannuskilpailukykyyn ja vaihtotaseen alijäämän kasvuun tilanteessa, jossa finanssipolitiikka on elvyttävää ja liiketoimintaympäristö ennakoimaton.

(3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Pandemia on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

(4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

(5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

(6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa, että työpaikoilla on asianmukaiset terveys- ja turvallisuusolosuhteet, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

(7)Covid-19-kriisi on korostanut sisämarkkinoiden tarjoamaa joustavuutta sopeutua poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

(8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön. Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Romaniaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

(9)Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Romanian eri alueiden välillä investointien ja työvoiman tuottavuuden merkittävien puutteiden sekä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Tähän liittyy riski, että alueelliset erot Romaniassa kasvavat, mikä kääntää jo havaitun suuntauksen, jonka mukaan pääkaupungin ja muun maan sekä kaupunki- ja maaseutualueiden väliset erot ovat vähentyneet hieman. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

(10)Romania toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa 8 päivänä toukokuuta 2020 ja vuoden 2020 lähentymisohjelmansa 14 päivänä toukokuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Romaniaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa osiota.

(12)Neuvosto päätti 3 päivänä huhtikuuta 2020, että Romaniassa on liiallinen alijäämä, koska se ei noudattanut alijäämäkriteeriä vuonna 2019. Päätös perustui hallituksen päivitettyihin finanssipoliittisiin tavoitteisiin, joissa otetaan huomioon talousarvion toteuttamista tänä vuonna koskevat tiedot tähän mennessä. Vuoden 2019 julkisen talouden alijäämän toteutuma (4,3 % suhteessa BKT:hen) vahvistaa, että alijäämäkriteeriä ei noudatettu. Se oli tulosta julkisen talouden epätasapainon jatkuvasta lisääntymisestä, joka johtui vuodesta 2016 lähtien toteutetusta elvyttävästä finanssipolitiikasta vahvan talouskasvun aikana. Järjestelmälliset ja toistuvat poikkeukset kansallisista finanssipoliittisista säännöistä kyseisenä aikana tekivät näistä säännöistä suurelta osin tehottomia. Romania on lisäksi toistuvasti jättänyt toteuttamatta tehokkaita toimia niiden suositusten johdosta, jotka neuvosto on antanut sille merkittävän poikkeaman menettelyn yhteydessä. Neuvosto antoi 3 päivänä huhtikuuta 2020 myös suosituksen Romanian julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi viimeistään vuonna 2022.

(13)Romanian julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys oli vaarassa jo ennen covid-19-pandemian puhkeamista suuren julkisen talouden alijäämän ja ikääntymisen kustannusten, erityisesti eläkkeiden, ennakoidun merkittävän kasvun vuoksi. Vanhuuseläkkeitä korotettiin 15 prosenttia syyskuussa 2019, ja kesällä 2019 hyväksytyn eläkelain mukaan niiden on määrä nousta 40 prosenttia syyskuussa 2020, minkä lisäksi ne lasketaan uudelleen ylöspäin syyskuussa 2021. Eläkemenojen on siis määrä lisääntyä huomattavasti vuosina 2020–2022. Julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä lisää entisestään covid-19-pandemian vaikutus talouden toimeliaisuuteen ja vaikutuksen lieventämiseksi tarvittavat julkisen talouden toimet. Aiemmat finanssipoliittiset päätökset ovat jättäneet Romanialle vähäiset finanssipoliittiset puskurit covid-19-pandemian vaikutusten hoitamiseen.

(14)Vuoden 2020 lähentymisohjelmassa julkisen talouden rahoitusaseman ennakoidaan heikkenevän siten, että alijäämä, joka oli 4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2019, kasvaa 6,7 prosenttiin vuonna 2020, kun taas julkisen talouden velan suhteessa BKT:hen odotetaan vuonna 2019 kasvavan 35,2 prosentista 40,9 prosenttiin vuonna 2020. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin. Lisäksi julkisen talouden ennusteisiin liittyy maakohtaisia riskejä. Joitakin tuloeriä ei ilmeisestikään ole arvioitu perustana olevien makrotalouden ennusteiden mukaisesti, kun taas joidenkin juoksevien menoerien väheneminen näyttää perustuvan sellaisiin vakauttamistoimenpiteisiin, joita ei ole täsmennetty ohjelmassa.

(15)Romania on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 lähentymisohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 1,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteitä ovat muun muassa työntekijöille maksettavat tekniset työttömyysetuudet ja vastaavat etuudet muille työntekijäryhmille, terveydenhuollon laitteiden menot ja muut menot covid-19-pandemian torjumiseksi sekä covid-19-tartunnan saaneiden potilaiden parissa työskentelevien terveydenhuoltoalan työntekijöiden bonukset. Lisäksi hallitus on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näitä toimenpiteitä ovat veronmaksun lykkäykset, alv-palautusten nopeuttaminen, pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) lainatakaukset, kotitalouksien ja pk-yritysten pankkilainojen maksuaikojen kulumisen väliaikainen keskeyttäminen sekä pk-yritysten vuokrien ja energialaskujen lykkääminen. Romanian hallituksen toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-pandemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan.

(16)Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan Romanian julkisen talouden rahoitusasema on –9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja –11,4 prosenttia vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Komission ennusteen mukaan julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 46,2 prosenttia vuonna 2020.

(17)Romania julisti hätätilan 16 päivänä maaliskuuta 2020. Kaikki koulut ja kaupat ensisijaisen tärkeitä tuotteita myyviä kauppoja lukuun ottamatta määrättiin olemaan kiinni 25 päivästä maaliskuuta 2020, ja rajanylitystä koskevat rajoitukset tulivat voimaan. Liikkuminen julkisilla alueilla oli sallittua vain rajoitetuissa tapauksissa, ja yli 65-vuotiaisiin sovellettiin vielä tiukempia toimenpiteitä. Romania myös kielsi matkustamisen tiettyihin maihin ja asetti useita kaupunkeja tiukkaan karanteeniin. Tämä tilanne on aiheuttanut vahinkoa talouden tuotantosektorille, koska sulkutoimenpiteillä on ollut vakavia kielteisiä vaikutuksia talouden toimeliaisuuteen. Teollisuudessa useat valmistajat lopettivat tuotannon maaliskuussa, millä oli voimakkaita heijastusvaikutuksia keskeisiin aloihin, kuten autoalaan. Samanlainen kehitys on havaittavissa vähittäiskaupassa sekä hotelli-, ravintola- ja matkailualalla. Yhteisvaikutus ajaa talouden taantumaan vuonna 2020. Hätätila päättyi 14 päivänä toukokuuta 2020, ja Romania ilmoitti purkavansa rajoituksia asteittain. Käyttöön otettiin 15 päivästä toukokuuta 2020 alkaen toimenpiteitä, jotka koskevat liikkuvuuden vapauttamista kaupungeissa, vähittäiskaupan osittaista avaamista sekä kasvosuojusten pakollista käyttöä suljetuissa julkisissa ja kaupallisissa tiloissa, julkisessa liikenteessä ja työpaikoilla. Jotkin autonvalmistajat käynnistivät toimintaansa asteittain uudelleen toukokuun 2020 alussa. Hallitus valmistelee lisätoimenpiteitä talouden käynnistämiseksi uudelleen.

(18)Pandemia on aiheuttanut terveydenhuoltojärjestelmälle ennennäkemättömän paineen. Kriisi koettelee järjestelmää, jolle ovat tyypillisiä rakenteelliset heikkoudet, kuten terveydenhuoltomenojen niukkuus ja eriarvoisuus hoidon saatavuudessa. Tässä tilanteessa keskeisenä haasteena on parantaa terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä ja kapasiteettia reagoida häiriöihin. Romania osti välittömästi kriisin alettua kriittisiä lääkinnällisiä tuotteita ja sisällytti covid-19-tautiin liittyvät terveydenhoitokustannukset vakuuttamattomien henkilöiden vähimmäisetuuspakettiin. Terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskykyä heikentävät alan merkittävä työvoimapula (esimerkiksi perhelääkäreitä on liian vähän), vanhentuneet terveydenhuoltolaitokset, lääkinnällisten tuotteiden puute, terveydenhuollon työntekijöiden riittämätön koulutus sekä hoidon eri tasojen välisen jatkuvuuden ja integroinnin heikkoudet. Terveydenhuollossa raportoitiin olevan yhä enemmän täyttämättömiä tarpeita jo ennen covid-19-kriisiä, ja on todennäköistä, että terveydenhuollon saatavuus on entisestään heikentynyt. Pandemia on myös paljastanut alueellisia eroja sekä kuilun pienituloisten ja vanhusten terveydenhuollon kattavuudessa. Pidemmällä aikavälillä väestön ikääntyminen ja muuttoliike ovat haasteita, jotka aiheuttavat lisäpaineita terveydenhuoltojärjestelmän selviytymiskyvylle. Covid-19-pandemia on osoittanut, että yhtä tärkeää on puuttua rakenteellisiin kysymyksiin, kuten ennaltaehkäisevän hoidon, avohoidon ja yhteisöperustaisen hoidon kehittämiseen, hyvin kohdennetuin julkisin toimenpitein. Romanian terveydenhuoltojärjestelmän vahvistamiseksi tarvitaan pitkän aikavälin investointeja, joilla turvataan terveydenhuollon työntekijät ja laitteet, tehostetaan teknologista ja soveltavaa tutkimusta ja parannetaan terveyspalvelujen kattavuutta ja saatavuutta kaikille kansalaisille, myös kaupunkialueiden ulkopuolisilla alueilla, esimerkiksi sähköisten terveyspalvelujen avulla.

(19)Viime vuosien nopea talouskasvu on parantanut sosiaalisia oloja. Kotitalouksien käytettävissä olevat bruttotulot kasvoivat 5,7 prosenttia vuonna 2019. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, 31,2 prosenttia vuonna 2019, oli EU:n suurimpia, vaikka se onkin pienentynyt tasaisesti. Pandemian vaikutus talouteen voi kuitenkin johtaa sosiaalisten olojen heikkenemiseen. Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen, esimerkiksi lasten ja työssäkäyvien köyhyyden sekä tuloerojen, odotetaan lisääntyvän. Suurin riski kohdistuu heikoimmassa asemassa oleviin väestöryhmiin, kuten epätyypillisen tai pimeän työn tekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin, romaneihin, vammaisiin, vanhuksiin ja asunnottomiin. Sosiaaliseen suojeluun liittyvien toimenpiteiden kattavuus ja riittävyys sekä vero- ja etuusjärjestelmän tehokkuus tulojen uudelleenjaossa ovat edelleen rajallisia. Maaseudulla ja epävirallisilla asuinalueilla asuvilla lapsilla on vähäiset mahdollisuudet laadukkaaseen varhaiskasvatukseen, riittävään ravitsemukseen, terveydenhuoltoon ja asumiseen. Sosiaalisilla tulonsiirroilla on hyvin vähäinen vaikutus köyhyyden vähentämiseen, eikä useimpien sosiaalietuuksien perustana käytettyä viiteindeksiä ole päivitetty vuoden 2008 jälkeen. Vähimmäistoimeentulotuen riittävyys on edelleen EU:n heikoimpia. Vaikka vähimmäistoimeentulotuen uudistus hyväksyttiin jo vuonna 2016, sen toteuttamista on lykätty edelleen vuoteen 2021. Sosiaalipalvelut ja muut keskeiset palvelut ovat edelleen suurelta osin riittämättömiä esimerkiksi vesihuollon, sanitaation, energian ja asumisen osalta. Lisäksi alueellinen jakautuminen on epätasaista, ja maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä maan eri alueiden välillä on huomattavia eroja. Tämä voi rajoittaa kapasiteettia torjua pandemian vaikutusta. Yhteisötalouden mahdollisuuksia parantaa sosiaalisia oloja ei ole vieläkään hyödynnetty.

(20)Työmarkkinoiden kehitys pysyi myönteisenä vuonna 2019, mutta maan eri alueiden, maaseutu- ja kaupunkialueiden sekä sosioekonomisten ryhmien välillä on edelleen eroja. Työmarkkinoiden ulkopuolella on paljon erityisesti naisia, nuoria, matalan osaamistason työntekijöitä, vammaisia ja ikääntyneitä. Covid-19-pandemia todennäköisesti pahentaa nykyisiä haasteita yhdessä nopeasti kasvavan työttömyyden ja työmarkkinoiden ulkopuolelle jääneiden suuren määrän kanssa. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 6,5 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 5,4 prosenttiin vuonna 2021. Pimeä työ on edelleen haaste. Sen kielteiset vaikutukset saattavat korostua nykytilanteessa, mikä tuo esiin tarpeen tukea siirtymistä viralliseen työhön. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää tarjota oikea-aikaisia ja räätälöityjä palveluja, joilla vastataan heikossa asemassa olevien, kriisistä kärsivien väestöryhmien ja työntekijöiden tarpeisiin. Hiljattain käynnistetyn teknisen työttömyyden järjestelmän lisäksi työmarkkinoiden häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi on ratkaisevan tärkeää kehittää yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa lyhyellä ja pitkällä aikavälillä näille työntekijöille työajan lyhentämisjärjestelyjä sekä toimeentulotukitoimenpiteitä, joustavia työjärjestelyjä ja etätyötä.

(21)Jatkuva osaamisen kohtaanto-ongelma ja osaamisvaje, jonka taustalla on väestönkehitys ja koulutuksen vähäinen merkitys työmarkkinoilla, rajoittivat Romanian talouden kasvupotentiaalia jo ennen pandemiaa. Oppimistoimiin osallistuvien aikuisten osuus (1,3 % vuonna 2019) on EU:n pienimpiä. Vähäinen osallistuminen varhaiskasvatukseen lisää oppilaiden mahdollisuuksien eriarvoisuutta. Koulutuksen tasa-arvoisuus, osallistavuus ja laatu ovat edelleen merkittäviä haasteita, ja alalla tarvitaan strategisia uudistuksia. Romaniassa on paljon nuoria, jotka ovat lopettaneet koulunkäynnin varhain (15,3 % vuonna 2019) tai jotka ovat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella (14,7 % eli hieman enemmän kuin vuonna 2018). Vieläkään ei ole olemassa koko maan kattavaa integroitua mekanismia, jolla puututtaisiin varhaiseen koulunkäynnin keskeyttämiseen. Koulutustulokset eivät parane etenkään maaseudulla ja köyhillä alueilla. Korkea-asteen koulutukseen osallistuminen on vähäistä, eikä koulutus vastaa edelleenkään riittävästi työmarkkinoiden tarpeisiin. Varsinkin luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan tutkinnon suorittaneiden määrä on edelleen pieni. Romania suoriutuu heikosti useilla digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin (DESI) osa-alueilla, esimerkiksi digitaalisten julkisten palvelujen, koko väestön digiosaamisen ja yritysten digitalisaation aloilla. Digitaaliset perustaidot ja perustason ohjelmisto-osaaminen ovat EU:n heikoimpia. Puutteellisen digitaalisen infrastruktuurin ja opetusmateriaalin sekä riittämättömien digitaalisten taitojen vuoksi covid-19-pandemian aiheuttama siirtyminen etäopiskeluun asettaa haasteita oppilaitoksille, opettajille ja opiskelijoille, erityisesti muita heikommassa asemassa oleville opiskelijoille ja romaneille.

(22)Pandemian ja sen vuoksi toteutettujen sulkutoimien vuoksi toimitusketjut ovat katkenneet koko maassa, yritysten on pitänyt vähentää toimintaansa tai jopa sulkea ovensa, eivätkä ihmiset ole voineet tehdä töitä. Kaupan häiriintyminen ja sulkutoimet vaikuttavat voimakkaasti kaikenkokoisiin yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, minkä lisäksi niillä on likviditeettiongelmia ja niihin kohdistuu konkurssiriski. Hallitus hyväksyi useita toimenpiteitä, joissa yhdistettiin yrityksille annettava räätälöity apu ja kaikkien tilanteesta kärsivien työntekijöiden toimeentuloturva. Kriisistä toipuminen edellyttää lisäresursseja yritysten ja kotitalouksien tukemiseen. Palvelualaan on kiinnitettävä erityistä huomiota, sillä se kärsii eniten. Joidenkin alasektoreiden odotetaan supistuvan valmistusteollisuutta pidemmän aikaa. Hallituksen toimiin kuuluu esimerkiksi 15 miljardin Romanian leun suuruinen julkinen takausjärjestelmä (IMM Invest). Sen kautta myönnetään valtiontakauksia pk-yrityksille näiden korottomiin lainoihin investointien rahoittamiseksi ja käyttöpääoman hankkimiseksi. Takaukset hyödyttävät myös pankkeja, joilla on oltava riittävästi pääomaa ja likviditeettiä, jotta ne voivat varmistaa tarvittavan luottovirran kotitalouksille ja yrityksille. Koska pankkien rooli yritysten – erityisesti innovatiivisten pk-yritysten – luotonantajana on toistaiseksi ollut melko vähäinen, pelkät lainatakaukset eivät ehkä riitä.