EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 18.11.1997 
KOM(97) 550 lopull. 
97/0302 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002) 
ja 
^ttffiNLIITXYYISTÄ TOIMENPITEISTÄ 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
JOHDANTO 3 
1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JÄSEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN 6 
1.1 Yleiset periaatteet 6 
1.1.1 Horisontaaliset toimet 7 
1.1.2 Aihepiirikohtaiset ohjelmat 7 
1.1.3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen 
1.2 Puite-ohjelman rakenne 8 
1.2.1 Lainsäädäntö 8 
1.2.2 Elimet 8 
1.2.3 Hallintoja valvonta 9 
1.3 Toimet ja ohjelmat 10 
1.3.1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II) 10 
1.3.2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III) 12 
1.3.3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan strategian ja yhteisön 
toimintasuunnitelman täytäntöönpano (verta* liite IV) 14 
1.3.4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V) 16 
1.3.5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön kannustaminen (vertaa liite VI) 17 
1.3.6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö Venäjän ja Uusien itsenäisten 
valtioiden kanssa ja radioaktiivisten aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan 
torjunta (vertaa liite VI)) 18 
1.4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien osuuksien yhteensovittaminen 21 
1.4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen 
1.4.2 Euroopan laajuiset verkot 
1.4.3 Muut politiikat tai ohjelmat 
1.5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät 
2. YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN ENERGIAA KOSKEVIEN OSUUKSIEN YHTEENSOVITTAMISEN 
PARANTAMINEN 23 
PÄÄTELMÄT 24 
LIITTEET 
-2 
EHDOTUS: 
Neuvoston Päätös 
energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta (1998 - 2002) 
ja siihen liittyvistä toimenpiteistä 
PERUSTELUT 
JOHDANTO 
Energiapolitiikkaa koskevien keskustelujen yhteydessä toimielimissä on esitetty toistuvasti 
toivomus siitä, että perustettaisiin energiapolitiikan alan toimia koskeva puiteohjelma. 
Neuvosto esitti lopulta asiaa koskevan virallisen pyynnön1. Tarkastellessaan komission 
tiedonantoa "Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin'^ Euroopan 
parlamentti3 ja talous- ja sosiaalikomitea4 esittivät samanlaisen toivomuksen. 
Energia on elintärkeä ala unionin taloudelle ja sen kansalaisten hyvinvoinnille, ja energia-
alan tapahtumiin on vastattava sopivalla energia-alan strategialla. Denverin 
huippukokouksessa tehty päätös, jonka mukaan Moskovassa järjestetään keväällä 1998 
yksinomaan energiakysymyksille omistettu G8-maiden huippukokous, on myös 
osoitus energia-alan ja kaikkien siihen liittyvien ongelmien vaatiman huomion suuruudesta. 
Neuvoston erityisestä pyynnöstä 23. huhtikuuta 1997 annetusta tiedonannosta 
"Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" käy selkeästi ilmi seuraava 
tilanne: 
(1) Unioni kohtaa - ja joutuu kohtaamaan yhä enemmän - energia-alan strategiaan 
liittyviä merkittäviä haasteita: 
(a) Jos nykyinen suuntaus jatkuu eikä mitään tehdä, energian saannin 
riippuvuusaste ulkopuolisista maista voi kasvaa vuoteen 2020 mennessä hiilen 
osalta nykyisestä 50 prosentista 80 prosenttiin, maakaasun osalta 70 prosenttiin 
ja raakaöljyn osalta 90 prosenttiin. Kaksi viimeksi mainittua pysyvät 
ennusteiden mukaan Euroopan hyödynnetyimpinä energialähteinä. Lisäksi 
energian saannin riippuvuus on yhteydessä geopoliittiseen tilanteeseen, jonka 
kehitysnäkymiä on vaikea arvioida, ja tässä yhteydessä on myös tärkeää 
huomata, että YUTP:n poliittinen komitea antoi neuvoston analysointi- ja 
suunnitteluryhmän (COPLAn) tehtäväksi keskittyä vuoden 1997 toisella 
l Neuvoston päätöslauselma, annettu 8 päivänä heinäkuuta 1996, valkoisesta kirjasta "Euroopan 
unionin energiapolitiikka" (EYVL N:o C 224, 1.8.1996) ja neuvoston asetus (EY) N:o 701/97 
SYNERGIA-ohjelmasta (EYVL N.o L 104, 22.4.1997). 
2 KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997 
3 viite EP 
4 viite TSK 
vuosipuoliskolla tarkastelemaan energia-alan uuden geopolitiikan merkitystä 
Euroopan unionille. EU tarvitsee toimitusvarmuutta painottavan strategian, 
joka perustuu erilaisiin energialähteisiin ja unionin alueella esiintyvien 
uusiutuvien energialähteiden edistämiseen yhdistettynä taloudelliseen 
energiakäyttöön; tämän strategian tukemiseksi tarvitaan enemmän 
kansainvälistä yhteistyötä ja Euroopan laajuisen energiaverkon perusrakenteiden 
kehittämistä unionin yhdistämiseksi ulkopuolisiin toimittajiin. 
(b) On tarpeen tukea voimakkaasti unionin yritysten kilpailukykyä. Yritykset ovat 
joutuneet liian usein kärsimään energiakustannuksista, jotka ovat korkeammat 
kuin niiden muualla kuin Euroopassa olevien kilpailijoiden, erityisesti 
amerikkalaisten, energiakustannukset (on esimerkiksi arvioitu, että kemian 
alalla Euroopan teollisuuden energiakustannukset ovat 45 prosenttia 
korkeammat kuin amerikkalaisten yritysten vastaavat kustannukset). 
(c) Talouselämän nopean maailmanlaajuistumisen ja työpaikkojen luomisen tarpeen 
vuoksi eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn parantaminen on keskeinen 
kysymys; on myös edistettävä nettotyöpaikkoja luovia aloja kuten uusiutuvat 
energialähteet ja energian säästäminen. Ottaen huomioon Euroopan 
kansalaisten huolestumisen ja yhteisön allekirjoittamat kansainväliset 
sitoumukset on huolehdittava siitä, että energiamarkkinoiden kehittyminen sopii 
yhteen ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa. Euroopan kaupunkien 
keskustojen hälyttävät saastetasot sekä ilmastonmuutoksen ympäristö- ja 
terveysvaikutukset muistuttavat hallituksia ja kansalaisia siitä, että 
energiavalinnoissa on toteutettava kiireellisiä ja kauaskantoisia toimenpiteitä. 
Tätä tarvetta korostavat nykyiset ilmastonmuutosyleissopimuksen yhteydessä 
käydyt keskustelut ja Kioton konferenssin jälkeen toteutettavat toimenpiteet. 
Tällaiset päätökset edellyttävät kuluttajakäyttäytyrnisessä syvällistä muutosta, 
joka on saatava aikaan kysyntään ja tarjontaan kohdistuvalla tietoisella 
politiikalla. 
2. Yhteisöllä on käynnissä energia-alalla lukuisia, mutta hajanaisia toimia, jotka 
jakautuvat. 
(a) joko itse energiapolitiikan alalla eri aikoina ja eri yhteyksissä laadittuihin eri 
ohjelmiin5 
(b) tai yhteisön eri politiikkoihin, kuten ympäristöä, verotusta, ulkosuhteita6, 
sisämarkkinoita ja tutkimusta koskeviin politiikkoihin, rakennepolitiikkoihin tai 
jopa maatalouspolitiikkaan. 
Tämä tilanne on seurausta yhteisön energia-alan kysymyksiä koskevan lähestymistavan 
kehittymisestä ajan mittaan sekä pyrkimyksestä käsitellä monimutkaisen ongelman kaikkia 
osatekijöitä. Tätä tarkoitusta varten käyttöön otetuilla välineillä on voitu vastata tarpeisiin, 
5 SAVE, ALIENER, SYNERGIA jne. 
6 PHARE-ja TACIS-ohjelmien erityisesti energiaa käsittelevät osat 
ja välineiden yleistä toimivuutta voidaan kaiken kaikkiaan pitää tyydyttävänä. 
Hajanaisuuden seurauksena voi kuitenkin olla: 
• tietty avoimuuden puute osapuolten välillä 
• päällekkäisten toimintojen vaara 
• eri toimien välisen epäjohdonmukaisuuden vaara 
• hallinnolliset vaikeudet 
• voimavarojen parhaan mahdollisen käytön estyminen 
• mahdollisuuksien hukkaaminen yhteisvaikutusten luomiseksi ja toimien toisiaan 
täydentävyyden maksimoimiseksi. 
Jotta yhteisön energiapolitiikka voisi vastata asianmukaisesti kohtaamiinsa haasteisiin ja 
vaikeuksiin, sitä on keskitettävä ja yhdennettävä entistä enemmän. Kaasun ja sähkön 
sisämarkkinoiden toteuttaminen kilpailuun ja avoimuuteen perustuvien markkinoiden 
periaatteen mukaisesti on näiden vaatimusten kannalta ratkaiseva tekijä. 
Yhteisön toteuttamien toimien tasolla tehokkaan politiikan ensimmäinen edellytys on 
toimien keskittäminen. Energia-alalla tämä edellyttää keskittymistä kolmeen 
ensisijaiseen tavoitteeseen, joita ovat: 
• toimitusvarmuus 
• kilpailukyky 
• ympäristönsuojelu. 
Jokaisen energia-alan toimen, toteutettiinpa se varsinaisen energiapolitiikan yhteydessä tai 
jonkin muun yhteisön politiikan alalla, bn edistettävä näiden tavoitteiden toteutumista. 
Jos kuhunkin tavoitteeseen kuitenkin pyritään ainoastaan "toiminnallisella" tasolla, rajat 
tulevat nopeasti vastaan ja voidaan ajautua jopa tavoitteiden välisiin ristiriitoihin. Koska 
energiapolitiikan toimintaympäristö on monimutkainen, tyydyttävän tasapainon löytäminen 
poliittisten, taloudellisten ja yhteiskunnallisten haasteiden välillä on ehkä 
välttämättömämpää kuin muilla aloilla. Ainoastaan todella yhdennetyn lähestymistavan 
avulla kaikki ratkaistavia ongelmia koskevat tiedot voidaan ottaa asianmukaisella tavalla 
huomioon, mistä on osoituksena erityisesti auto oil -ohjelman täytäntöönpanoa koskeva 
strategia. 
Lisäksi on erittäin tärkeää, että Agenda 2000 -asiakirjassa sanotaan, että yhteisön 
politiikan ulkoiset näkökohdat, esimerkiksi ympäristö- ja energiakysymykset, tulevat 
olemaan entistä enemmän yhteisön ulkosuhteiden erottamaton osa. 
Energiapolitiikalle on annettava ensisijainen asema. Jotta unionin myöntämästä tuesta 
voitaisiin saada mahdollisimman suuri hyöty, energiapolitiikan alaan kuuluvat toimet on 
toteutettava seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: 
• jokaiseen yhteisön toimen on edistettävä suoraan yhden tai useamman edellä 
mainitun ensisijaisen tavoitteen saavuttamista, 
• kaikkien sellaisten toimien, joihin sisältyy energiaa koskeva osa-alue, 
yhteensovittamista on parannettava merkittävästi, 
• eri osapuolten välistä yhteistyötä on edistettävä yhteisön toimielimissä ja 
jäsenvaltioissa toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen, 
• tilanteisiin on pystyttävä vastaamaan nopeasti, 
• menettelyjä on selkeytettävä ja yksinkertaistettava, 
• toimia on lujitettava tärkeysjärjestyksen ja tarpeiden mukaan. 
Lisäksi on tärkeää, että tätä yhtenäisyyteen ja yhteensovittamiseen perustuvaa 
lähestymistapaa noudatetaan kaikilla tasoilla: 
• yhteisön varsinaisessa energiapolitiikassa: energia-alan puiteohjelma on laadittu tämä 
huomioon ottaen (vertaa 1 luku), 
• moniin muihin yhteisön politiikkoihin sisältyvien energiaa koskevien osa-alueiden 
välillä; lähestymistavan noudattaminen varmistetaan perustamalla komissioon 
asianmukaiset rakenteet (vertaa 2 luku), ja entistä yhteensovittamistasoa on 
vahvistettava, ja 
• jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten kanssa7. 
Lisäksi olisi pyrittävä varmistamaan se, että ohjelmasta muodostuu ulospäin 
johdonmukainen ja yhtenäinen kuva. Sen vuoksi komissio yksilöi kaikille ohjelman 
yhteydessä järjestettäville tiedotusta ja viestintää koskeville toimille avainkohdat ja 
kohderyhmät. Jäsenvaltioissa sijaitsevien tiedotusverkostojen avulla järjestetään myös 
suurelle yleisölle suunnattuja toimia. 
1. ENERGIAPOLITIIKAN LUJITTAMINEN JA SEN YHTENÄISYYDEN PARANTAMINEN 
1.1 Yleiset periaatteet 
Energia-alan puiteohjelman ensisijaisena tarkoituksena on varmistaa 
energiapolitiikan alalla käynnistettyjen toimien yhtenäisyys ja tehokkuus, ja 
se muodostaa siten välineen, jolla voidaan järkiperäistää tämän politiikan alaan 
välittömästi kuuluvia ohjelmia. Kuten edellä mainittiin, kyseiset ohjelmat on 
Jäsenvaltioiden ja muiden asianosaisten yhteistyön olisi kehityttävä asianmukaisissa puitteissa, joista 
määrätään ensinnäkin neuvoa-antavan energiakomitean perustamisesta 8 päivänä marraskuuta 1996 
tehdyssä komission päätöksessä 96/642 sekä toiseksi ehdotuksessa neuvoston päätökseksi 
KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan yhteistyön järjestämisestä. 
määritelty ja toteutettu eri aikoina ja eri yhteyksissä; ne on nyt sisällytettävä 
entistä yhdennetympään ja avoimempaan, viideksi vuodeksi vahvistettuun 
puiteohjelmaan. 
Tämä lähestymistapa perustuu horisontaalisten toimien ja 
aihepiirikohtaisten toimien tai ohjelmien välisiin yhteyksiin. Nämä kaksi 
toiminnan luokkaa, jotka esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä 1.3 osassa, 
ovat toisiaan täydentäviä, ja ne on organisoitu niin, että niissä keskitytään 
ensisijaisiin tavoitteisiin, jotka otetaan huomioon jatkossa kaikkien toimien 
täytäntöönpanossa. 
Ohjelmaan varatut määrärahat (vertaa 1.5 osa) määräytyvät nykyisten 
rahoitusnäkymien perusteella. Niiden kattaman ajanjakson jälkeen 
uudelleenarviointi- ja/tai lujittamistoimien on perustuttava ensisijaisiin 
poliittisiin tarpeisiin ja tavoitteisiin. 
1.1.1 Horisontaaliset toimet 
Kyseessä olevat toimet ovat luonteeltaan sellaisia, että ne koskevat kaikkia 
erityisohjelmia ja edistävät yleisesti ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista. 
Vaikka jokaisella toimella onkin oma päämääränsä, niiden avulla voidaan 
myös taata puiteohjelman tasolla aihepiirikohtaisten ohjelmien yhteydessä 
käynnistettyjen toimien yhteensovitettu toteuttaminen ja edistää 
yhteensovittamista muiden yhteisön politiikkojen kanssa. Horisontaaliset 
toimet kattavat. 
• tulevaisuutta koskevat tutkimukset ja markkinoiden seurannan 
• kansainvälisen energia-alan yhteistyön. 
1.1.2 A ihepiirikohtaiset ohjelmat 
Nämä ohjelmat koskevat unionin energiapolitiikan erityisiä ensisijaisia 
aihepiirejä, ja ne ovat perusteltuja, koska ne myötävaikuttavat kaikkien 
ensisijaisten energia-alan poliittisten tavoitteiden toteuttamiseen. Niissä 
korostetaan erityisesti ympäristöä säästäviä teknologioita ja kestävää 
kehitystä: 
1. uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä sekä yhteisön tätä alaa 
koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa vuoteen 
2010 asti, 
2. energiatehokkuuden ja energiansäästön edistämistä, 
3. kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistämistä, 
4. ydinvoima-ala yhteistyötä turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyötä uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetusta, laittoman 
kaupan torjunta mukaan lukien. 
-7-
1.1.3 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien 
osuuksien yhteensovittaminen 
Tämä koskee erityisesti kahdenlaisia toimia, jotka ovat energia-alalla erittäin 
tärkeitä sekä sisältönsä että käytettyjen varojen suuruuden vuoksi, mutta joihin 
on sovellettava erityistä menettelyä ja joita ei sen vuoksi ole sisällytetty 
sellaisenaan tähän puiteohjelmaan: 
• tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tuki 
• Euroopan laajuiset energiaverkot. 
Huomiota kiinnitetään kuitenkin myös kaikkien muiden sellaisten politiikkojen 
tai ohjelmien yhteensovittamisen parantamiseen, joiden toiminta-alaan kuuluu 
energiakomponentteja, kuten ulkosuhteet (PHARE, TACIS, MEDA), 
rakennerahastot tai investointituki. 
1.2 Puiteohjelman rakenne 
1.2.1 Lainsäädäntö 
Puiteohjelman täytäntöönpano peaistuu 
• peruspäätökseen, jossa määrillään yleiset puitteet, puiteohjelman 
toteuttamisajanjakso, tärkeimmät rahoitusta koskevat kysymykset sekä 
täytäntöönpanosta vastaavat elimet. Tämän päätöksen liitteessä esitetään 
resurssien alustava jakautuminen yksittäisten erityistoimien kesken, ja 
• mahdollisiin erityissäännöksiin, joilla tarkennetaan kunkin kyseessä olevan 
toimen päämäärät, sisältö ja yksityiskohdat ja jotka tarvittaessa korvaavat 
vastaavat tällä hetkellä voimassa olevat tai juuri hyväksymismenettelyssä 
olevat säädökset (vertaa liitteet II - VII). 
Itse puiteohjelmasta tehtävä päätös perustuu perustamissopimuksen 235 
artiklaan. Erityistoimet, jotka kohdistuvat erityisesti ympäristöä säästävien 
teknologioiden edistämiseen, perustuvat 130 s artiklan 1 kohtaan, ja muut 
erityistoimet 235 artiklaan. Lähestymistavan määrittelyssä ja 
täytäntöönpanossa tarvittavan selkeyden sekä toimien yhtenäisyyden 
takaamiseksi on tärkeää, että kyseisiä tekstejä pidetään erottamattomana 
kokonaisuutena. 
1.2.2 Elimet 
Entistä suuremman yhtenäisyyden tavoittelemista koskevan pääperiaatteen 
noudattaminen edellyttää sitä, että päätösmenettelyn tehokkuuteen 
kiinnitetään erityistä huomiota; tehokkuus taas perustuu entistä parempaan 
yhteensovittamiseen, joustavuuteen ja tiedonkulkuun. 
Tämän vuoksi perustetaan yksi ainoa neuvoa-antava komitea puiteohjelman 
toimia (horisontaalisia toimia ja aihepiirikohtaisia ohjelmia) varten. Tämä 
komitea toimii yhdessä kaikkien asianosaisten elimien kanssa, mukaan lukien 
jäljempänä mainitut komiteat. Komitea edistää aktiivisesti yhteisön eri 
politiikkojen alalla toteutettujen energia-alan toimien yhteensovittamista ja 
tarkastelee toimien yhteensovittamista komission säännöllisesti laatiman 
kertomuksen perusteella. 
Kun otetaan huomioon käsiteltävien kysymysten moninaisuus ja tekninen 
monimutkaisuus, on kuitenkin taattava työmenetelmien ja organisaation 
suurin mahdollinen joustavuus, niin että voidaan turvautua kaikkeen 
tarvittavaan asiantuntemukseen. Komitean on otettava tämä huomioon 
työjärjestyksessään. 
Tietyt erityistä tarkoitusta varten perustetut elimet jatkavat toimintaansa 
entiseen tapaan. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat komiteat. 
- energia-alan neuvoa-antava komitea8 
- yhteisön energiatavoitteita koskeva komitea9 
- suuntaviivoja koskeva komitea (Euroopan laajuiset energiaverkot); 
- TTK:n hallintoa koskevat elimet, jotka on perustettu neljänteen ja 
viidenteen TTK-puiteohjelmaan liittyvien menettelyjen yhteydessä. 
1.2.3 Hallinto ja valvonta 
Lähestymistavan, välineiden ja elimien yhdentämisen avulla voidaan -
erityisesti välttämällä päällekkäiset toiminnot - varmistaa: 
• määrärahojen paras mahdollinen hallinto, joka taataan myös kustannus­
hyötyanalyyseilla, 
• kaikkien osapuolten osalta täydellinen avoimuus (toimielimet, jäsenvaltiot, 
yritykset). 
Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio tarkastelee 
vuosittain puiteohjelman ja sen erityisosien täytäntöönpanotilannetta ja 
sopeuttaa täytäntöönpanoa tarvittaessa. Puiteohjelman soveltamiskauden 
kolmantena vuonna, ja joka tapauksessa ennen puiteohjelman muutoksia tai 
uutta puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio antaa 
riippumattomien asiantuntijoiden tehtäväksi yleisen ulkoisen arvion laatimisen 
puiteohjelmaan liittyvien yhteisön toimien toteuttamisesta. 
8 Komission päätös 96/642, tehty 8 päivänä marraskuuta 1996, neuvoa-antavan energiakomitean 
perustamisesta, EYVL N:o L 292, 15.11 1996 
9 Ehdotus neuvoston päätökseksi KOM(97) 436 sovittuja yhteisön energiatavoitteita koskevan 
yhteistyön järjestämisestä 
-9 
1.3 Toimet ja ohjelmat 
Puiteohjelman toteuttaminen johtaa kaikkien edellä 1.1.1. ja 1.1.2. kohdissa 
mainittujen toimien ja ohjelmien tuntuvaan järkiperäistämiseen. Tämän 
jakson tarkoituksena on esitellä kyseiset toimet ja/tai ohjelmat sekä yksilöidä 
kehittämis- tai lujitta m is toi met, joista voitaisiin päättää poliittisten 
tarpeiden ja tavoitteiden kehityksen mukaisesti. Agenda 2000 -asiakirjassa 
mainittujen liittymistä edeltävän strategian vahvistamista koskevien komission 
suositusten perusteella unionin jäsenyyttä hakeville maille annetaan tilaisuus 
osallistua kaikkiin tässä puiteohjelmassa toteutettaviin toimiin ja ohjelmiin. 
Horisontaaliset toimet 
1.3.1 Ennusteet ja markkina-analyysit (vertaa liite II) 
Energiapolitiikan alalla korostuu ennen kaikkea se, että politiikkaa ei voida 
suunnitella ottamatta huomioon keskipitkän ja pitkän aikavälin 
muutosnäkymiä. Myös komissio painotti energiaa koskevassa valkoisessa 
kirjassaan10 tämän seikan tarpeellisuutta, ja neuvosto ja Euroopan parlamentti 
vahvistivat saman näkemyksen tarkasteltuaan kyseistä asiakirjaa. 
Tutkimukset, analyysit, ennusteet ja muu tähän liittyvä työ (tulosten 
levittäminen ja niistä keskustelu) on jo olennainen osa energiapolitiikan 
määrittelyyn liittyvää komission toimintaa. Komissio tukeutuu tässä työssä 
asiantuntemukseen, jota se on ollut kehittämässä alan maineikkaimmissa 
eurooppalaisissa keskuksissa. Näin voidaan erityisesti välttää päällekkäiset 
toiminnot sekä hyödyntää mahdollisimman edullisesti komission eri yksiköiden 
ja/tai jäsenvaltioiden rahoittamien tutkimusten tuloksia ja asiantuntemusta. 
Edistystä tarvitaan kuitenkin yhteisten tutkimusten alalla: energia-alan 
tutkimus on tällä hetkellä muutostilassa, mikä hankaloittaa tutkimuksen 
tekemistä entisestään. Taloudellisesti merkitseviä muutoksia tapahtuu kaiken 
aikaa seurauksena energiamarkkinoiden asteittaisesta vapauttamisesta, 
ympäristövaatimusten merkityksen lisääntymisestä sekä tekniikan näkymistä, 
jotka edellyttävät sellaisten uusien ajattelumallien ja erilaisten 
tutkimusmenetelmien kehittämistä ja soveltamista, joissa otetaan huomioon 
TTK-ohjelmassa tehty työ. Uuden analyysin on mentävä puiteohjelman 
suhteen entistä pidemmälle, ja sen on lujitettava komission ja jäsenvaltioiden 
välistä yhteistyötä ennusteiden tekemisessä ja liitettävä yhteiseen 
tutkimustyöhön yritykset, akateemiset tahot ja muut tahot, joilla on alan tietoa 
ja kokemusta. Ohjelman ja ehdotettujen toimien olennaisena päämääränä tähän 
tarpeeseen vastaamiseksi on se, että kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla 
tehtävät energia-alan päätökset voitaisiin tehdä yhteiseen analyysiin perustuen. 
Päämääränä ei ole suinkaan yhdenmukaistaminen vaan näkemyksien 
yhdistäminen, niin että päättäjillä olisi samanlaiset viitetiedot seuraavista 
aiheista: 
10 "Euroopan unionin energiapolitiikka", KOM(95) 682 lopullinen, 13.12.1995 
- 10 
• talousalan tutkimukset ja analyysit 
• energia-alaa koskevat ennusteet 
• energiajärjestelmien dynamiikka. 
Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota yhteisen rahan 
käyttöönottoon ottaen huomioon öljyn "euro-hinnoittelun" odotettavissa 
oleva positiivinen vaikutus kilpailukykyyn. 
Tämä toimi, jonka tarkoituksena on tarkasteltavien tekijöiden entistä parempi 
yhteensovittaminen, perustuu komission, jäsenvaltioiden ja muiden energia-
alan toimijoiden väliseen aktiiviseen kumppanuuteen, ja siksi on kehitetty 
työohjelma, joka on laajasti ottaen koko energia-alalle tärkeä. Yhtenäisten 
analysointimenettelyjen käyttöönoton ansiosta voidaan entistä helpommin 
yksilöidä ensisijaisia tavoitteita - toimitusvarmuus, kilpailukyky ja 
ympäristönsuojelu - koskevat tärkeimmät kysymykset. 
Tämän ohjelman tärkeimmät toiminta-alat ovat siten 
(a) energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien 
tärkeimpien ongelmien yksilöiminen Euroopan tasolla; pääpaino on tällöin 
seuraavissa seikoissa: 
• ilmastonmuutoksen synnyttämiin haasteisiin vastaamisen strategiat 
energia-alalla ja yleisemmin ympäristökysymykset (mukaan lukien 
mahdollisiin ratkaisuihin liittyvien kustannusten arviointi) 
• energiamarkkinoiden ja vastaavien rakenteiden vapauttamisen 
dynamiikka, erityisesti yritysten tulevaisuuden ja käyttäytymisen kannalta 
• energiamarkkinoiden maailmanlaajuiset suuntaukset ja niiden vaikutukset 
Euroopan unionin ulkoiseen riippuvuuteen (erityisesti Aasiassa ja 
Latinalaisessa Amerikassa odotettavissa oleva energian kysynnän 
merkittävä kasvu) 
(b) analyysien kehittäminen siten, että energia-alan suuntaukset ja mahdolliset 
skenaariot voidaan määritellä vertailukelpoisesti kaikissa jäsenvaltioissa ottaen 
huomioon erityisesti markkinoiden rakennemuutoksen ja ilmastonmuutoksen 
aiheuttamat haasteet. 
Näitä kysymyksiä koskevan toimen tarpeellisuus liittyy selkeästi energia-alan 
ensisijaisiin tavoitteisiin, erityisesti ympäristönäkökohtiin (neuvosto painotti 
niitä vielä kerran 27. toukokuuta 1997 pidetyssä kokouksessa) ja energia-alan 
sisämarkkinoiden toteuttamiseen; energia-alan sisämarkkinat muodostavat 
eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta ratkaisevan tekijän. 
Tämän toimen avulla voidaan edistää valkoisessa kirjassa hahmoteltujen 
energia-alan tavoitteiden saavuttamista, ja se pohjautuu jo käynnissä olevaan 
toimintaan. Näiden toimien täytäntöön panemiseksi tarvittavat 
vuosimäärärahat esitetään liitteessä II olevassa rahoitusselvityksessä. 
-11-
1.3.2 Kansainvälinen energia-alan yhteistyö (vertaa liite III) 
Kansainvälisellä ulottuvuudella on yhä suurempi merkitys unionin 
energia-alaan liittyvissä kysymyksissä. 
Unionin entistä suurempi riippuvuus ulkopuolisista energian toimittajista tuo 
esiin ennen kaikkea kysymyksen toimitusvarmuudesta. Tilannetta vaikeuttaa 
lisäksi se, että kehitysmaihin on syntynyt markkinat, joilla energian 
kysyntä kasvaa nopeasti, kun taas Euroopan markkinat laajenevat enää vain 
hitaasti. Eurooppalaisten yritysten kilpailukyky on avainkysymys ottaen 
huomioon nämä uudet markkinat. Energiankulutukseen liittyvien suurten 
ympäristöongelmien laajentuminen maailmanlaajuiselle tasolle on tehnyt 
välttämättömäksi tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, jossa otetaan huomioon 
kaikkien osapuolten tilanne ja erityisesti energian asema kestävän taloudellisen 
kehityksen avaintekijänä. Lisäksi olisi välittömästi ryhdyttävä valmistautumaan 
muutoksiin, joita unionin laajentuminen väistämättä tuo mukanaan unionin 
energiapolitiikkaan. 
SYNERGIA-ohjelma muodostaa energia-alan puiteohjelman tärkeimmän 
ulkoisen osan. 
Se on yhteisön sisäisen politiikan ja ulkoisten toimien yhdysside ja eräs 
tärkeimmistä välineistä yhteisön yritysten tukemisessa niiden pyrkiessä suurille 
ulkomarkkinoille. Tässä yhteydessä on tärkeää korostaa sitä, että uusiutuviin 
energialähteisiin ja energiatehokkuuden parantamiseen liittyvät teknologiat 
muodostavat unionille merkittävän teollisen voimavaran ja mahdollisuuden 
luoda työpaikkoja. Näitä mahdollisuuksia edistäisi se, että jäsenvaltioille 
avautuisi uusia markkinoita kolmansissa maissa. 
Verrattuna muihin yhteisön välineisiin, joiden avulla voidaan toteuttaa ulkoisia 
energia-alan toimia, SYNERGIA-ohjelma keskittyy erityisesti energia-alan 
puiteohjelman kolmen tavoitteen - maailmanlaajuisen kilpailukyvyn, 
toimitusvarmuuden ja ympäristönsuojelun - saavuttamiseen kansainvälisesti. 
Lisäksi SYNERGIA-ohjelman tarkoituksena on lujittaa yhteisön energia-alalla 
toteuttamien eri kansainvälisten toimien yhteensovittamista entistä suuremman 
tehokkuuden saavuttamiseksi sekä varmistaa näiden toimien yhtenäisyys alan 
kansainvälisten järjestöjen toimien kanssa. 
Kun puiteohjelmassa toisaalta otetaan entistä paremmin huomioon kaikki 
energianäkökohdat ja toisaalta keskipitkän aikavälin strategia, SYNERGIA-
ohjelmalla tuetaan energiapolitiikan muotoiluun, suunnitteluun ja 
täytäntöönpanoon liittyvien yhteistyötoimien rahoitusta yhteistä etua 
koskevilla aloilla. Ohjelman varoista ei kuitenkaan rahoiteta tutkimukseen ja 
teknologiseen kehittämiseen, esittelyhankkeisiin tai energiainfrastruktuureihin 
tehtäviin investointeihin liittyviä toimia. Tällaisia hankkeita voidaan todellakin 
rahoittaa muiden yhteisön välineiden avulla. SYNERGIA-ohjelma ei ole 
myöskään kolmansia maita hyödyttävä taloudellisen tuen tai yhteistyön väline. 
SYNERGIA-ohjelman toimet koskevat ensisijaisesti energia-alan haasteiden 
12-
edessä olevia kolmansia maita, erityisesti Keski- ja Itä-Euroopan maita, uusia 
itsenäisiä valtioita, Välimeren alueen kolmansia maita, Latinalaisen Amerikan 
ja Aasian maita sekä Lornen yleissopimuksen allekirjoittaneita Afrikan, 
Karibian ja Tyynenmeren maita. Lisäksi SYNERGIA-ohjelman yhteydessä 
voidaan tehdä yhteistyötä alan kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi 
Kansainvälisen energiajärjestön, Latinalaisen Amerikan energiajärjestön), 
kansainvälisten rahoituslaitosten (EIP:n, Maailmanpankin, EBRD:n) tai 
kehittyneiden maiden (USA:n, Japanin, Norjan ja niin edelleen) kanssa yhteistä 
etua koskevien toimien aloittamiseksi kolmansissa maissa. Ohjelmassa 
suuntaudutaan entistä selkeämmin yhteisön etujen huomioonottamiseen. 
Unioni voi näin ollen käynnistää toimet useimmissa tapauksissa pelkästä 
omasta aloitteestaan, myös energian tarjonnan eikä ainoastaan kysynnän alalla. 
SYNERGIA-ohjelmaa koskevan päätöksen liitteenä on edellä mainittujen 
suuntaviivojen mukaan käynnistettävä monivuotinen toimintaohjelma sekä 
luettelo tärkeimmistä edunsaajamaista. Kyseisen monivuotisen ohjelman 
nojalla laaditaan vuosittain erityisiä toimintasuunnitelmia, joissa otetaan 
huomioon: 
• yhteisön muut ohjelmat ja välineet 
• jäsenvaltioiden tietyissä kolmansissa maissa toteuttamat toimet 
• jäsenvaltioiden kansallisten teollisuusalojen esittämät toiveet 
• edunsaajamaiden esittämät toiveet. 
Erilaisten täydentävyyksien huomioon ottamiseksi toimintasuunnitelmat 
laaditaan komissiossa kuullen asianomaisia yksiköitä, minkä jälkeen ne 
toimitetaan energia-alan puiteohjelmaa koskevalla neuvoston päätöksellä 
perustetun komitean käsiteltäväksi. Komitealle esitetään myös säännöllisin 
väliajoin kertomukset eri ohjelmien täytäntöönpanosta. 
Seuraavat yhteistyömuodot ovat mahdollisia: 
• energiapolitiikan alan neuvonta 
• asiantuntijoiden lähettäminen kolmansien maiden elimiin 
• energia-alan tulevaisuutta koskevat tutkimukset 
• kansainvälisten energiapolitiikan alan tutkimus- ja neuvontaverkkojen 
tukeminen 
koulutustoimet (kurssit, seminaarit, tekninen konsultointi) 
energia-alan kansainvälisiä toimia koskevien yhteisön välineiden 
yhteensovittaminen 
tiedottaminen (esitteet, jäsenlehdet) 
13 
• vuoropuhelun sekä tietojen ja kokemusten vaihdon edistäminen esimerkiksi 
konferenssien ja seminaarien avulla. 
SYNERGIA-ohjelman varoista voitaisiin kattaa tietty yksittäinen hanke 
kokonaisuudessaan silloin, kun hanke koskee ainoastaan yhteisön etua, tai 
ohjelma voisi olla osana yhteisrahoitusta, jossa on mukana toinen osapuoli. 
Tämän ohjelman rahoituksen on oltava riittävä, jotta sillä olisi merkitystä 
unionin politiikan sisäisten ja ulkoisten näkökohtien yhtenäisyyden ja 
täydentävyyden parantamisessa komission Agenda 2000 -asiakirjan11 
yhteydessä korostamalla tavalla. Tarvittava rahoitus eritellään liitteessä III 
olevassa rahoitusselvityksessä. 
Aihepiirikohtaiset ohjelmat 
1.3.3 Uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja alaa koskevan 
strategian ja yhteisön toimintasuunnitelman täytäntöönpano (vertaa 
liite IV) 
Uusiutuvat energialähteet edistävät ympäristönsuojelua ja energian 
toimitusvarmuutta monipuolistamalla käytössä olevia energialähteitä. Niiden 
käytön yleistyminen edistää myös muiden yhteisön tärkeimpien tavoitteiden 
saavuttamista, kuten aluekehitystä, taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta, työllisyyttä ja kilpailukykyä. 
Tämän toiminnan, johon sisältyvät komission ALTENER II -ohjelmaa12 
koskevassa ehdotuksessa jo esittämät pääkohdat, tavoitteena on 
myötävaikuttaa uusiutuvien energialähteiden käytön kasvuun ja lisätä 
siten uusiutuvien energialähteiden merkitystä yhteisön energiataseessa 
edistämällä muun muassa valkoisen kirjan13 sekä uusiutuvia energialähteitä 
vuonna 2010 koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa 
tarvittavien oikeudellisten, sosiaalis-taloudellisten ja hallinnollisten edellytysten 
luomista. Komissio hyväksyy kyseisen toimintasuunnitelman vuonna 1996 
julkaistun vihreän kirjan14 synnyttämien laajojen keskustelujen jälkeen. 
Kun edellytykset on määritelty, on entistä helpompaa kannustaa uusiutuvista 
energialähteistä saatavan energian tuotantoon sekä sen käytön edistämiseen 
suunnattuja yksityisiä ja julkisia investointeja. Uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuksien lisäämistä tuetaan kohdennetuilla toimilla, joiden 
tarkoituksena on lisätä toimijoiden luottamusta hankkeiden valmistelun ja 
11 Agenda 2000, nide I, ensimmäinen jakso, luku IV.2 "Vahva ja yhtenäinen Eurooppa" 
12 KOM(97) 87 lopullinen, 12.03.1997 
13 KOM(97)... 
14 "Tulevaisuuden energia: uusiutuvat energialähteet - yhteisön strategiaa koskeva vihreä kirja", 
KOM(96) 576 lopullinen, 20.11.1996 
-14-
esittelyn kautta sekä kehittämällä uusia rahoitusmahdollisuuksia (kuten 
kolmansien osapuolten rahoitus). 
Rahoituskelpoiset erityistoimet, joihin sisältyy innovatiivisten ja ympäristöä 
säästävien, arvonsa ja tehonsa jo osoittaneiden teknologioiden 
markkinaosuuksien lisääminen, koskevat seuraavia aloja: 
• uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja toimintasuunnitelman 
seuranta- ja täytäntöönpanotoimet sekä tämän ohjelman yhteydessä 
toteutettujen toimenpiteiden arviointitoimet, 
• uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuksien lisääminen helpottamalla 
muun muassa asiantuntijoiden neuvojen saamista, markkinanäkymien 
tarkastelua, hankkeiden sijoituspaikkaan liittyviä valintoja ja 
rahoitussuunnitelmien laadintaa; hankkeet koskevat erityisesti biomassaa ja 
jätteitä, sähköä ja lämpöä tuottavia aurinkoenergiajärjestelmiä, rakennusten 
aurinkoenergiajärjestelmiä, pienimuotoisia vesivoimahankkeita, 
tuulienergiaa ja geotermistä energiaa, 
• tuotteiden ja laitteistojen standardoinnin edistäminen, 
• uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen liittyvien infrastruktuurien 
ulottaminen koskemaan paikallista ja alueellista suunnittelua, arviointia ja 
suunnittelua, tiedottamista, opetusta ja koulutusta; 
• tietojen levittäminen yhteensovittamisen lisäämiseksi yhteisön tasolla, 
kansainvälisellä, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla 
toteutettujen toimien välillä sekä kokemuksen ja tietämyksen saattamiseksi 
yhteiseen käyttöön; 
• tutkimukset tai muut toimet erilaisten uusiutuvien energialähteiden 
käyttömahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden 
täytäntöönpanemiseksi tai täydentämiseksi. 
Uusiutuvien energialähteiden osuus energia-alan ensisijaisista energiatarpeista 
kattaa tällä hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja vastaa noin 70:tä miljoonaa 
ekvivalenttiöljytonnia. Komissio ehdotti edellä mainitussa vihreässä kirjassa 
uusiutuvien energialähteiden käytön huomattavaa lisäämistä vuoteen 2010 
mennessä. Ohjeelliseksi tavoitteeksi on ehdotettu uusiutuvien energialähteiden 
osuuden kaksinkertaistamista vuoteen 2010 mennessä: Tämä on vahvistettu 
kuulemismenettelyissä ja sisällytetty valkoiseen kirjaan. 
Tämä ohjelma muodostaa uusiutuvia energialähteitä koskevan strategian ja 
toimintasuunnitelman täytäntöönpanon keskeisen osan. Toimille 
myönnettävien määrärahojen on oltava merkittäviä, jotta toimilla voitaisiin 
myötävaikuttaa merkittävästi kyseisen yhteisön tavoitteen saavuttamiseen. 
Yksityiskohtainen esitys määrärahoista on liitteessä IV olevassa 
rahoitusselvityksessä. Vuodesta 2000 alkaen myönnettäväksi kaavaillun 
lisäyksen avulla on tarkoitus hyödyntää valkoisen kirjan ja 
toimintasuunnitelman tarjoamat edut uusien rahoitusnäkymien rajoissa. Lisäksi 
on korostettava sitä, että uusiutuvien energialähteiden lisääntyvä käyttö 
-15-
edistää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta erityisesti paikallisten 
energiavarojen hyödyntämisen kautta. 
1.3.4 Energiatehokkuuteen kannustaminen (vertaa liite V) 
Energiavarojen varovainen ja järkevä loppukäyttö on keskipitkällä ja pitkällä 
aikavälillä kustannustehokkuussuhdetta ajatellen paras mahdollinen ratkaisu 
hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi. 
Neuvoston joulukuussa 1996 hyväksymä SAVE II -ohjelma15 on 
osoittautunut tehokkaaksi muuhun kuin teknologian alaan liittyväksi 
ohjelmaksi edistettäessä energian taloudellista käyttöä kaikilla käyttöaloilla. 
Edellinen ohjelma (SAVE I) oli jo osoittautunut tärkeäksi tukivälineeksi 
yhteisön energiatavoitteiden toteuttamisessa; sen avulla on toteutettu 
monenlaisia toimia, kuten lainsäädäntötoimia, pilottihankkeita, tutkimuksia, 
energiatehokkuuden alalla saavutetun edistyksen seurantaa ja arviointia, 
tietojen levittämistä sekä innovatiivisia rahoitusjärjestelmiä ja 
hankintasopimusten tekemistä koskevia järjestelmiä. 
Neuvosto ja komissio ovat hyväksyneet SAVE-ohjelman yhteydessä yhdeksän 
direktiiviä kodinkoneiden, rakennusten ja teollisuuden energiatehokkuudesta. 
Tätä lainsäädäntöohjelmaa ja muiden alojen toimenpiteitä on jatkettava. 
Sähköllä on erityinen merkitys energia-alalla, sillä sen osuus primaarienergian 
kulutuksesta on noin 35 prosenttia ja hiilidioksidipäästöistä 30 prosenttia. 
Sähkön loppukäyttöön sisältyy merkittäviä tehokkuuden 
parantamismahdollisuuksia kaikessa toiminnassa (kotitalouksissa ja 
teollisuudessa). Entinen PACE-ohjelma (yhteisön sähkön käytön 
tehostamiseen tähtäävä toimintaohjelma), jonka neuvosto hyväksyi vuonna 
1989, on sisällytetty kokonaan SAVE II -ohjelmaan. PACE-ohjelmassa 
määrättiin joukosta toimia, joiden tarkoituksena oli muun muassa parantaa 
erilaisten laitteiden (kodinkoneiden, sähkömoottorien) energiatehokkuutta 
sekä edistää kuluttajille suunnattua tehokkaiden sähkölaitteiden ostamiseen ja 
käyttöön liittyvää tiedottamista Näitä toimia, joiden vaikutus 
hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen on merkittävä, on jatkettava uuden 
energia-alan puiteohjelman yhteydessä. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä 
erityistä huomiota energianhallinnan edistämistoimiin alueellisella ja 
paikallisella tasolla, ja näiden toimien kehittämisessä voitaisiin hyödyntää 
yhteistyötä "Huomisen kaupunki" -hankkeen kanssa. 
Unionin laajentumisen yhteydessä energiatehokkuuteen liittyvien 
toimenpiteiden todelliset hyödyt tulevat entistä ilmeisemmiksi sitä mukaa kuin 
hakijamaiden hintapolitiikka ja niissä käytetyt mittarijärjestelmät lähentyvät 
markkinatalouden mekanismeja. 
15 Neuvoston päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1996, yhteisön energiatehokkuuden edistämistä 
koskevasta monivuotisesta ohjelmasta (SA VE II), EYVL N:o L 335, 24.12.1996 
16 
Näiden tavoitteiden toteuttaminen, jotka ovat erityisen tärkeitä 
ympäristönäkökohdille annetun suuren merkityksen takia, edellyttää, että 
SAVE II -ohjelmalle (jonka soveltamiskautta, sellaisena kuin se vahvistettiin 
16 päivänä joulukuuta 1996 tehdyllä päätöksellä, muutetaan energia-alan 
puiteohjelman soveltamiskauden mukaisesti) myönnettyjä määrärahoja lisätään 
asianmukaisesti uusien rahoitusnäkymien mukaisesti. Arvioidut rahoitustarpeet 
esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä V olevassa rahoitusselvityksessä. 
1.3.5 Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön 
kannustaminen (vertaa liite VI) 
Kiinteät polttoaineet vaikuttavat merkittävästi unionin energiataseeseen, ja 
niillä tuotetaan 30 prosenttia sähköstä. Niillä on ensiarvoinen merkitys 
toimitusvarmuuden kannalta ja koska ne ovat olennainen osa sisämarkkinoiden 
toteuttamista, ne itse asiassa säätelevät muiden polttoaineiden, kuten 
maakaasun, hintoja. Energiataseen moninaisuuden ja kaikkien energialähteiden 
käyttömahdollisuuksien ylläpitäminen on oleellista toimitusvarmuuden 
kannalta, mutta myös unionin energiapolitiikassa noudatettavan kolmen 
ensisijaisen tavoitteen välisen tasapainon kannalta. Edellytyksenä tälle on 
kuitenkin kiinteitä polttoaineita hyödyntävien puhtaampien ja tehokkaampien 
teknologioiden markkinaosuuden kasvu, jotta saastepäästöjä voitaisiin 
vähentää. 
Kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen palamiseen perustuviin 
teknologioihin sisältyy runsaasti mahdollisuuksia vähentää hiilidioksidipäästöjä 
sekä happamoitumisongelmia aiheuttavia rikkidioksidi- ja typpioksidipäästöjä. 
Energia-alan puiteohjelmassa ehdotettu toimi (CARNOT) on suunniteltu 
tämän tavoitteen toteuttamiseksi Yhteisöltä vaaditaan huomattavaa panosta 
kyseisten teknologioiden yleistymisen edistämiseksi, ja sen on kannustettava 
alan yrityksiä laatimaan tarvittavia pitkän aikavälin strategioita erityisesti 
nykyisten lämpövoimalaitosten korvaamiseksi. 
Kannustaminen kiinteiden polttoaineiden puhtaaseen ja tehokkaaseen käyttöön 
on lisäksi erityisen ajankohtaista unionin tulevan mahdollisen laajentumisen 
vuoksi. Suurin osa hakijamaista on nimittäin merkittäviä kiinteiden 
polttoaineiden tuottajia tai kuluttajia: Puolassa kivihiili ja ruskohiili 
muodostavat 76 prosenttia primaari energian kulutuksesta ja 94 prosenttia 
sähköntuotannosta. T zekin tasavallan osalta nämä luvut ovat 62 prosenttia ja 
76 prosenttia ja Unkarin osalta 19 prosenttia ja 27,5 prosenttia. Vaikka näissä 
maissa onkin toteutettu uudistuksia energialähteiden monipuolistamiseksi, on 
todennäköistä, että kiinteiden polttoaineiden tuotannon suuri osuus säilyy. 
Näitä polttoaineita käyttävien voimalaitosten muuntaminen käyttämään muita 
polttoaineita on sekä hakijamaiden että unionin etujen mukaista niin 
taloudelliselta kannalta kuin ympäristön kannaltakin. Ruskohiilen polttamiseen 
tarkoitettujen voimaloiden muuntaminen Saksan uusissa osavaltioissa on hyvä 
esimerkki Keski- ja Itä-Euroopan maiden ruskohiilivarojen laajentuneen 
Euroopan energianhankinnalle tarjoamista mahdollisuuksista. Teknologinen 
yhteistyö "puhtaan hiilen" käytön alalla edistää Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
yhdentymistä Euroopan unioniin 
17-
Euroopan taloudelliseen ja sosiaaliseen laajentumiseen suuresti vaikuttanut 
EHTYn perustamissopimuksen voimassaolo päättyy vuonna 2002. 
EHTYstä saatu kokemus muodostaa perustan, jota yhteisön on hyödynnettävä 
kokonaisuudessaan. Erityisen tärkeää on varmistaa, että EHTYn 
perustamissopimuksen perusteella rahoitetun tai meneillään olevan 
tutkimuksen tulokset hyödynnetään riittävästi. Tässä ehdotettavassa toimessa 
saatetaan uusia ympäristöä säästävämpiä teknologioita lähemmäksi 
markkinoita. 
Kiinteiden polttoaineiden puhdasta ja tehokasta käyttöä edistävät toimet ovat 
kasvua ja työllisyyttä käsitelleessä Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa 
tehtyjen päätelmien mukaisia. Neuvosto myönsi varoistaan rahoitusta hiili- ja 
teräsalan tutkimukselle EHTYn perustamissopimuksen päättyessä. Energia-
alan puiteohjelmassa ehdotettu CARNOT-toimi täydentää tätä tulevaa 
tutkimustoimintaa. 
On myös osoittautunut, että kyseisten teknologioiden osalta ulkoisten 
markkinoiden, kuten esimerkiksi Kiinan, ASEAN-maiden ja Intian 
kasvunäkymät tarjoavat runsaasti mahdollisuuksia eurooppalaisille 
yrityksille, ja kasvu voi myös edistää maailmanlaajuisen ongelman 
muodostavien kasvihuonekaasupäästöjen vähenemistä. 
Tähän ohjelmaan tarvittavaa rahoitusta koskevat yksityiskohdat esitetään 
liitteessä VI olevassa rahoitusselvityksessä. 
1.3.6 Ydinvoima-alan yhteistyö turvallisuusasioissa, teollisuusyhteistyö 
Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa ja radioaktiivisten 
aineiden kuljetus, mukaan lukien laittoman kaupan torjunta) (vrt. 
liite VII) 
Ydinvoima-alalla on käynnissä useita komission toimintaohjelmia, 
pääasiallisesti tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja koulutuksen, 
ydinturvallisuuden, terveyden suojelemisen, teknisen avun ja Keski- ja Itä-
Euroopan maiden sekä uusien itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän 
yhteistyön, radioaktiivisten aineiden kuljetuksen sekä turvavalvonnan 
{ydinmateriaalivalvonnan) täytäntöönpanon aloilla. Suurin osa näistä toimista 
ei kuulu ensisijaisesti varsinaisen energiapolitiikan alaan, mutta kolme tointa 
(yhteistyö turvavalvonnan alalla, teollisuusyhteistyö uusien itsenäisten 
valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus, laittoman kaupan 
torjunta mukaan lukien) sitä vastoin kuuluu suoraan tämän politiikan alaan ja 
muodostaa siten energia-alan puiteohjelman erityisosan. 
Kun otetaan huomioon Euratomin perustamissopimukseen sisältyvät 
määräykset, näiden toimien täytäntöönpano ei edellytä erityisten 
muodollisten säädösten hyväksymistä. On kuitenkin varmistettava, että 
näiden kiistatta tarpeellisten toimien rahoitus jatkuu keskeytyksettä. 
Yhteistyö ydinaineita koskevan kirjanpidon ja valvonnan alalla 
(ydinmateriaalivalvonta) uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle 
annettavan teknisen avun yhteydessä 
18 
Näiden toimien tavoitteena on edistää ydinmateriaalien kirjanpito- ja 
valvontajärjestelmän kehittämistä ja sen tietokoneistamista kaikilla tasoilla, 
voimalaitoksen ja laitosalueen, alueellisten keskusten, yritysten pääkonttorien 
ja kansallisten järjestelmien tasolla. 
Euratomin turvavalvonnan johto aloitti vuonna 1993 yhteistyön Venäjän 
ydinvoima-alasta vastaavien tahojen kanssa, ja vuodesta 1994 alkaen on 
laadittu konkreettisia ohjelmia. Tämän yhteistyön tulokset ovat eittämättä 
rohkaisevia, mutta toimia on jatkettava vielä kauan tavoiteltujen päämäärien 
saavuttamiseksi. Venäjän osallistuminen on koulutuksen ja perehdyttämisen 
lisäksi toteutunut seitsemän valvontaharjoituksen ja kahden 
toimenpidetyöryhmän muodossa. On havaittu, että venäläisten osallistujien 
tiedot ja tekninen kokemus ovat huomattavia, mutta uudenaikaisiin 
organisaatiomenetelmiin, arviointiin ja logistiikkaan liittyvät koulutustarpeet 
ovat Venäjällä edelleen merkittäviä. Seitsemän venäläistä asiantuntijaa opiskeli 
järjestelmäsuunnittelua kukin kahdeksan viikon ajan Luxemburgissa lokakuun 
1993 ja maaliskuun 1994 välisenä aikana. Tämän jälkeen heidän panoksensa ja 
johtopäätöksensä tutkittiin ja arvioitiin. Euroopan unionissa järjestettiin kaksi 
seminaaria ja Pietarissa ydinturvallisuuden valvontaa koskeva konferenssi. 
On siis hyödyllistä jatkaa ydinturvallisuutta koskeviin tekniikkoihin, 
menetelmiin, kuljetus- ja huolintajärjestelyihin ja arviointiin liittyviä koulutus-
ja perehdyttämistoimia. Tämän vuoksi on jatkettava Venäjän ja Euratomin 
välistä tämän alan yhteistyötä erityisesti radioaktiivisten aineiden laittoman 
kaupan torjumiseksi. Näitä toimintoja laajennetaan edelleen, kun uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa solmittavat kumppanuus- ja yhteistyösopimukset 
tulevat voimaan. 
Talousarvion osalta kyseiset toimet rahoitetaan TACIS-ohjelman varoista, 
mutta koska komissio on päättänyt16, että toimien hallinnon olisi kuuluttava 
energiapolitiikasta vastaaville yksiköille, on ehdotettu, että tarkasteltaisiin 
vastaavien määrärahojen ottamista uudelleen mukaan erityisesti 
energiapolitiikan alaan kuuluvaan budjettikohtaan. 
Teollisuusyhteistyö Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa. 
Ydinenergia kattaa nykyisin, välttämättömät turvallisuusehdot huomioon 
ottaen, merkittävän osan yhteisön sähkönkulutuksesta, ja sen 
ympäristövaikutukset ovat merkittävät. Ydinenergian käyttö ei kuitenkaan ole 
mahdollista, elleivät asianmukaiset teollisuuden turvallisuutta ja toimintakykyä 
koskevat vaatimukset täyty. Tällainen tilanne vallitsee yhteisössä, mutta on 
perusteltua kysyä, mikä on tilanne tietyissä unionin naapurimaissa, erityisesti 
Venäjällä, Ukrainassa ja tietyissä jäsenyyttä hakeneissa maissa, jotka saattavat 
tulevaisuudessa lisätä ydinenergian käyttöä maiden taloudellisessa 
kehityksessä tapahtuvan edistyksen mukaisesti. On siis tärkeää, että nykyisin 
toiminnassa olevien ydinvoimaloiden turvallisuutta parantavien lyhyen 
16 Komission päätös C(97) 2879, 24.9.1997 Euratomin ydinturvallisuuden valvontatoimien 
rahoittamisesta 
19 
aikavälin erityistoimenpiteiden lisäksi selvitetään, miten voidaan varmistaa 
pitkällä aikavälillä, että ydinvoiman käyttöön liittyy kaikki Euroopan unionissa 
vaadittaviin turvallisuustakuisiin verrattavat turvallisuustakuut. 
Komissio on muutaman vuoden ajan suorittanut tutkimuksia ja johtanut 
työryhmiä eurooppalaisten ydinvoimateollisuuden edustajien kanssa 
keskittyen tässä vaiheessa pääasiassa Venäjään, ja sen tarkoituksena on 
lisätä paikallisen ydinvoimateollisuuden nykytilanteen tuntemusta ja määritellä 
mahdollinen lähestymistapa turvallisuuden perusteelliseksi parantamiseksi. 
Lähestymistapa perustuu ydinturvallisuusperiaatteen levittämiseen teollisuuden 
alalla tapahtuvan yhteistyön kautta, mikä kiinnostaa erityistä valtioita, jotka 
haluavat käyttää enemmän ydinvoimaa. Komissio ja Venäjän viranomaiset 
tarkastelevat tällä hetkellä teollisuuden edustajien kanssa toteutettavan 
yhteistyön teknisiä, taloudellisia ja lainsäädännöllisiä esteitä. Tämän on määrä 
johtaa vuoden 1998 alkuun mennessä toimintaa koskevien suuntaviivojen 
määrittelyyn ja sellaisten ehdotusten tekemiseen, joiden toteuttamatta 
jättäminen olisi vahingollista. Työ edellyttää sellaisten tutkimusten 
rahoittamista, joissa tarkastellaan aiempaa tarkemmin erityisongelmia 
(esimerkiksi investoinneilta vaadittavia edellytyksiä ja erityisiä 
lainsäädännöllisiä vaikeuksia) ja pyritään löytämään keinoja yleisluonteisten 
ongelmien ratkaisemiseksi. Komission päämääränä on helpottaa 
teollisuusyhteistyön aloittamista mahdollisimman laajalti; tämä ei tarkoita 
kuitenkaan teollisuusyhteistyötä koskevien erityishankkeiden toteuttamista, 
mikä kuuluu kyseessä olevien toimijoiden vastuulle 
Radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Ydinenergian käyttö sähkön tuotannossa ja radioaktiivisten aineiden lisääntyvä 
käyttö terveydenhoidon, teollisuuden ja tutkimuksen alalla edellyttävät sitä, 
että varmistetaan näiden aineiden kuljetus väestön ja alan työntekijöiden 
kannalta tyydyttävissä turvallisuusolosuhteissa. Radioaktiivisten aineiden 
kuljettamisen kehityksen, teknologian ja tietämyksen kehityksen sekä 
radiologista suojelua koskevien entistä tiukempien velvoitteiden huomioon 
ottamiseksi kansainvälinen ja kansallinen lainsäädäntö sekä yhteisön 
lainsäädäntö on mukautettava uusiin olosuhteisiin ja vaatimuksiin. 
Komissio perusti vuonna 1982 Euroopan parlamentin pyynnöstä pysyvän 
asiantuntijaryhmän, jonka jäsenet ovat radioaktiivisten aineiden kuljetuksen 
asiantuntijoita ja jonka tehtävänä or. antaa komissiolle neuvoja suoritettavien 
tutkimusten ja kokeilujen alalla sekä lainsäädännön kehittämisen suhteen. 
Ryhmän viimeisimmässä suosituksessa edellytettiin asianmukaisella tavalla 
rahoitetun monivuotisen ohjelman toteuttamista. Ohjelman olisi jakauduttava 
kuuteen toiminnan alaan, jotka voisivat saada rahoitusta yhteisön tason 
toimien puitteissa. Ohjelman tarkoituksena on: 
• sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen yksilöimällä tarpeelliset 
yhdenmukaistamistoimenpiteet 
20 
• 
• lainsäädännön myöhemmän kehityksen edistäminen kokeilutoiminnan ja 
tietojen kehittämisen avulla 
kuljetuksen aikana ilmenneiden tapahtumien arviointi ja siitä saatujen 
kokemusten hyödyntäminen tulevaisuutta varten 
• hätätoimenpiteiden ja sitä koskevan koulutuksen yhteensovittamisen 
parantaminen 
• yhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden 
kanssa, jotta niitä autettaisiin parantamaan kyseisissä maissa tapahtuvien 
kuljetusten turvallisuutta 
• yleisölle suunnatun tiedottamisen parantaminen ja kansalaisten auttaminen 
ymmärtämään alan tapahtumia entistä paremmin. 
Edellä mainittujen ydinvoima-alan toimien eri luokille tarkasteltavaksi 
ajanjaksoksi ehdotetut määrärahat hahmotellaan liitteessä VI olevassa 
rahoitusselvityksessä. 
1.4 Muiden yhteisön politiikkojen ja ohjelmien energiaa koskevien 
osuuksien yhteensovittaminen 
1.4.1 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen (TTK) tukeminen 
Tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä sekä esittelyllä on merkittävä 
osuus korkean energiahyötysuhteen tarjoavien menetelmien sekä fossiilisten ja 
uusiutuvien energialähteiden ja ydinenergian käytön hyödyntämiseen 
tarkoitettujen uusien tekniikkojen kehittämisessä. Perustamissopimuksen 
130 f- p artiklan nojalla perustettuun tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevaan neljänteen puiteohjelmaan sisältyy muita energiamuotoja kuin 
ydinenergiaa koskeva tutkimus- ja kehittämistoimi (JOULE-ohjelma) sekä 
esittelyä koskeva toimi (THERMIE-ohjelma). Näiden toimien avulla voidaan 
toteuttaa merkittäviä toimenpiteitä uusien energiatekniikkojen alalla yhdessä 
jäsenvaltioiden teollisuusalojen, tutkimuskeskusten ja yliopistojen kanssa. 
Lisäksi on käynnistetty EUKATOM-sopimukseen perustuva TTK-ohjelma 
ydinturvallisuuden ja hallitun lämpöydinfuusion alalla yhdessä yhteisen 
tutkimuskeskuksen kanssa. Näiden toimien toteuttamiseen liittyvät 
toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen 
huomioon niiden toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. On kuitenkin selvää, 
että energia-alan TTK-toimet liittyvät tiiviisti tämän puiteohjelman perusteella 
toteutettaviin toimiin, jotka kohdistuvat enemmänkin markkinoihin. On siis 
ponnisteltava erityisesti komission yksiköiden ja muiden asiaankuuluvien 
elinten välisen yhteensovittamisen lujittamiseksi asianmukaisella tasolla. Tämä 
tarkoittaa erityisesti virallisen yhdyselimen perustamista energia-alan komitean 
ja viidennen TTK-puiteohjelman yhteydessä perustettavan vastaavan 
rakenteen välille. 
-21 -
1.4.2 Euroopan laajuiset energiaverkot 
Euroopan laajuiset verkot ovat taloudellisen kehityksen, sisämarkkinoiden 
toimivuuden ja yhteisön yhteenkuuluvuuden lujittamisen keskeisiä tekijöitä. 
Euroopan yhteisö on perustamissopimuksen (129 b, c ja d artikla) nojalla 
antanut itselleen verkkoja koskevan toimivallan, ja se on aloittanut energia-
alalla sähköä ja maakaasua koskevien infrastruktuurien kehittämispolitiikan 
ottaen huomioon myös ne myönteiset vaikutukset, jotka tällä politiikalla on 
yhteisölle energian toimitusvarmuuden ja kansainvälisen yhteistyön kannalta. 
Yhteisön yhteenkuuluvuusperiaatteen johdosta komissio kiinnittää erityistä 
huomiota saarten, saaristojen ja yhteisön syrjäisimpien alueiden 
erikoisolosuhteista aiheutuviin energia-alan ongelmiin17. 
Kuten tutkimuksen yhteydessä, tämän toimen toteuttamiseen liittyvät 
toimintatavat, elimet ja täytäntöönpanovälineet pidetään ennallaan ottaen 
huomioon toimen toimintaympäristö ja erityiset rakenteet. Tämänhetkiset 
erityisponnistelut koskevat komission yksiköiden ja muiden asianomaisten 
elinten välisen yhteensovittamisen parantamista asianmukaisella tasolla. 
1.4.3 Muut politiikat tai ohjelmat 
Joihinkin muiden politiikkojen kuten ulkosuhteiden (esimerkiksi PHARE-, 
TACIS- tai MEDA-ohjeimien yhteydessä), rakennerahastojen tai 
investointitukien toiminta-alaan kuuluu myös huomattava energia-alaa 
koskeva osa. Tällöin kiinnitetään erityistä huomiota myös komission kyseisistä 
asioista vastaavien osastojen yhteistyön ja yhteensovittamisen parantamiseen. 
1.5 Yleiset rahoitukseen liittyvät tekijät 
Energiapolitiikan määrärahat sellaisenaan ovat eittämättä vähäiset, eivät 
ainoastaan otsakkeeseen 3 kuuluviin muihin lukuihin verrattuina vaan myös 
tiettyjen yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutetuille energia-alan toimille 
myönnettyihin määrärahoihin verrattuina. 
Energiapolitiikkaa koskevan yhtenäisen lähestymistavan tarkoituksena on 
ennen kaikkea toimien järkeistäminen ja paras mahdollinen 
yhteensovittaminen. Monivuotisen puiteohjelman perustaminen ja sen 
keskittäminen kolmeen ensisijaiseen päätavoitteeseen helpottaa voimavarojen 
hallintoa ja niiden entistä avoimempaa ja tarkempaa käyttöä, jotka johtavat 
siten entistä tehokkaampiin toimiin käytettävissä olevan rahoituksen avulla. 
On kuitenkin tärkeää, että unionilla on asianmukaiset välineet sen energia-alan 
ensisijaisten poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi ja että tiettyjä 
lisäyksiä suunniteltaisiin jo nyt seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen 
yhteydessä. Tämä panoksen suurentaminen onkin komission Agenda 200018 -
17 Vertaa esimerkiksi komission kertomus POSEIMA-ohjelman täytäntöönpanosta, KOM(94) 476 
lopullinen, 09.12.1994 
18 Agenda 2000, nide I, "Uusi rahoituskehys" 
-22-
asiakirjaa koskevassa tiedonannossaan määrittelemän rahoituskehyksen 
mukaista, jonka otsakkeessa 3 määrätään yksityiskohtaisesti tietyistä kaikkien 
jäsenvaltioiden yhteisiin tavoitteisiin kuuluvien ja ilmeistä lisäarvoa sisältävien 
sisäpolitiikkojen kehittämisestä; tässä yhteydessä esitetään tiettyjä ensisijaisia 
ohjelmia, jotka koskevat erityisesti laajentumista, innovaatiota ja ympäristön 
huomioonottavien tekniikkojen käyttöönottoa ja joille myönnettyjä 
määrärahoja saatetaan lisätä BKT:n kasvua enemmän. Koska uusiutuvien 
energialähteiden edistämistoimilla (ALTENER-ohjelma) ja 
energiatehokkuuteen kannustamisella (SAVE-ohjelma) voi olla myönteisiä 
vaikutuksia ympäristönsuojelun alalla ja myös työpaikkojen luomisessa, 
näitä ohjelmia korostetaan aivan erityisesti. 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään - ohjeellisesti ja rajoittamatta sitä, 
mitkä ensisijaiset poliittiset tavoitteet hyväksytään - eri toimien ja ohjelmien 
jakautuminen. Talousarviot esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä olevassa 
rahoitusselvityksessä. 
Energia-markkina-
analyysit ja seuranta 
Energia-alan 
kansainvälinen yhteistyö 
Uusiutuvat energian­
lähteet 
Energia­
tehokkuus 
Kiinteät polttoaineet 
Ydinturvalli-suus 
Yhteensä 
Ydinturvalli-suus B7-535 1998 
1,50 
7,00 
14,4 
> 
12,5 
0,81 
0,5 
36,7 
2,5 1999 
1,53 
7,14 
15,6 
12,8 
0,81 
0,51 
38,39 
2,5 2000 
1,56 
7,28 
17 
13,9 
0,82 
0,52 
41,08 
2,5 2001 
1,59 
7,42 
17 
14,6 
0,83 
0,53 
41,97 
2,5 2002 
1,62 
7,57 
17,1 
14,6 
0.84 
0,54 
42,27 
2,5 Yhteensä 
7,8 
36,4 
81,1 
68,4 
4,1 
2,6 
200,4 
12,5 
2. YHTEISÖN ERI POLITIIKKOJEN ENERGIAA 
YHTEENSOVITTAMISEN PARANTAMINEN KOSKEVIEN OSUUKSIEN 
Kuten johdannossa mainittiin, huhtikuussa 1997 annetussa tiedonannossa 
"Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan toimiin" korostettiin moniin 
yhteisön tärkeisiin politiikkoihin liittyvän energiaa koskevan osa-alueen merkitystä 
myös rahoitukselliselta kannalta. Yhteensovittamismenettelyt toimivat jo esimerkiksi 
rakennepolitiikassa. Todellinen yhdentyminen on kuitenkin mahdollista käynnistää 
ainoastaan siten, että kiinnitetään erityistä huomiota kaikki osapuolet kattavan 
23 
yhteensovittamisen sekä kaikkien toimien yhtenäisyyden lujittamiseen erityisesti 
komission ja sen yksiköiden tasolla. 
Tämän vuoksi on toteutettu joitakin toimenpiteitä: 
(1) Sisäisten menettelyjen mukaisesti komissio on tehnyt virallisen päätöksen 
tähän alaan liittyvien pääjohtajien verkoston perustamisesta. Verkoston 
tehtävänä on taata se, että 
• poliittiset tai toiminnalliset suuntaviivat, joihin sisältyy energiaulottuvuus, 
määritellään kaikkien osapuolien kuulemisen ja avoimuuden periaatteiden 
mukaisesti ja 
• näiden suuntaviivojen toteuttamiseen tarkoitettuja toimia ja niihin 
osoitettavia voimavaroja sovitetaan jatkuvasti yhteen, ja niitä arvioidaan 
sen mukaan, miten ne vaikuttavat, energiapolitiikan ensisijaisiin 
tavoitteisiin. 
(2) Pääjohtajien verkosto laatii vuosittain yhteenvedon yhteisön eri politiikkojen 
perusteella käynnistetyistä energia-alan toimista. Kertomus annetaan 
tarkasteltavaksi energia-alan puiteohjelman perusteella perustetulle komitealle 
sekä muille asianosaisille komiteoille, ja kertomus julkistetaan sitten. Täten 
varmistetaan myös, että muut Euroopan unionin toimielimet saavat tietoja. 
Otetaan käyttöön virallisemmat menettelyt, jotta yhteistyö ja yhteensovittaminen 
kaikkien komiteoiden välillä, jotka käsittelevät energiaulottuvuuden omaavia 
politiikan aloja tai ohjelmia, olisi parempi. Käyttöön otetaan myös automaattisia 
tiedonvaihtotapoja. 
Yhden komitean perustamisen tämän puiteohjelman soveltamisalaan kuuluvia 
energia-alan toimia ja ohjelmia varten odotetaan helpottavan yhteisön tasolla 
toteutettavien toimien yhteensovittamista ja yhdenmukaisuutta Olisi tärkeää, että 
jäsenvaltiot tarkastelisivat omia järjestelmiään parantaakseen yhteyksiä kansallisten 
ja yhteisön elinten välillä. 
PÄÄTELMÄT 
Komission tiedonanto kokonaiskatsauksesta energiapolitiikkaan ja energia-alan 
toimiin muodosti ensimmäisen vaiheen komission vastauksissa neuvoston ja 
jäsenvaltioiden selkeästi ilmaisemiin, yhteisön energiapolitiikan yhtenäistä 
lähestymistapaa koskeviin toiveisiin. 
Kun otetaan huomioon energia-alan ratkaiseva merkitys Euroopan unionin 
taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle sekä se, miten tärkeää on määritellä 
unionille johdonmukainen, avoin ja tehokas energiapolitiikka, komissio katsoo, että 
energia-alan monivuotisen puiteohjelman toteuttamisella ehdotetulla tavalla tämä 
lähestymistapa muunnetaan käytännön toimiksi, ja se vastaa toiminnallisella tasolla 
asianmukaisesti toimielimissä ja jäsenvaltioissa todettuihin tarpeisiin. 
24-
EUROOPAN KOMISSIO 
Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA PUITEOHJELMASTA 
(1998-2002) 
O r 
Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS ENERGIA-ALAN TOIMIEN MONIVUOTISESTA 
PUITEOHJELMASTA (1998-2002) 
97/0302 (CNS) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon4, 
sekä katsoo, että 
komissio esitti 13 päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa Euroopan 
unionin energiapolitiikka5 neuvostolle näkemyksensä tulevasta energiapolitiikasta 
yhteisössä, 
komissio esitti ... 1997 antamassaan valkoisessa kirjassa6 neuvostolle näkemyksensä uusia 
teknologioita korostavan yhteisön strategian sekä uusiutuvia energialähteitä koskevan, 
vuoteen 2010 ulottuvan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta ja seurannasta, 
neuvosto hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 19967 SAVE Il-ohjelman, jolla pyritään 
pienentämään C02-päästöjä vahvistamalla energiatehokkuuteen liittyviä aloitteita 
yhteisössä, 
KOM(95)682, 13.12.1995 
6 KOM(97).... 
7 Neuvoston päätös (EY) 16.12.1996, EYVL No L 335, 24.12.1996 
2 - ~ ^ 
neuvosto ja Euroopan parlamentti tekivät 26 päivänä huhtikuuta 1994 päätöksen 
Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja 
esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998)8 sekä päätöksen Euroopan atomienergia­
yhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta9; komissio 
teki 30 päivänä huhtikuuta 1997 ehdotuksen viidennestä TTK-puiteohjelmasta10, 
komissio hyväksyi ja antoi neuvostolle 14 päivänä toukokuuta 1997 tiedonannon ilmaston 
muutoksiin liittyvistä energianäkökohdista11, 
puhtaamman tekniikan käyttö edistää osaltaan niiden tavoitteiden toteutumista, jotka 
sisältyvät yhteisön strategiaan happamoitumisen estämiseksi12, 
energia-alalla on keskeinen merkitys yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen 
kannalta, 
energiansaannin riippuvuus yhteisön ulkopuolisista tuottajista kasvaa yhteisössä lähi­
vuosina merkittävästi, 
energian hintataso on erityisen tärkeä eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta, 
kansalaisten elämänlaadun kannalta on tärkeää valvoa energian tuotannon ja kulutuksen 
kehityksen yhteensovittamista ympäristönsuojelun tavoitteiden kanssa, 
on erityisesti tärkeää vähentää C02~päästöjä, 
ulkoisiin hankintamarkkinoihin liittyvän poliittisen epävarmuuden vuoksi yhteisön täytyy 
luoda yhtenäinen ja tehokas energiapolitiikka, jossa otetaan huomioon talouden 
keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysnäkymät, 
tätä tarkoitusta varten on keskitettävä energiapolitiikkaan liittyvät toimet tiettyjen 
ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen, 
ottaen huomioon yhteisöön kohdistuvat strategiset haasteet energiapoliittisten tavoitteiden 
on erityisesti liityttävä toimitusvarmuuteen, energiamarkkinoiden yhdentämiseen, 
eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen sekä kestävään taloudelliseen 
kehitykseen, jossa otetaan huomioon myös ympäristönsuojelun vaatimukset, 
näiden päämäärien toteuttaminen tasapainoisesti edellyttää erityisen huomion 
kiinnittämistä kaikkien energiaan liittyvien toimien avoimuuteen, yhtenäisyyteen ja 
koordinointiin, 
8 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EY) 1110/94, EYVL N:o L 126, 18.5.1994, s. 1 
9 Neuvoston päätös 268/94 (Euratom), EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s.31 
10 KOM(97) 142 lopullinen 
11 KOM(97) 196 lopullinen 
12 KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997 
-3- on 
/S* J 
neuvosto korosti tätä tarvetta 8 päivänä heinäkuuta 1996 tekemässään, edellä mainittua 
valkoista kirjaa Euroopan unionin energiapolitiikka koskevassa päätöksessä13, 
energia-alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevan ohjelman14 hyväksymisen 
yhteydessä neuvosto piti tarpeellisena, että komissio laatii tiedonannon kaikista yhteisön 
energiaan liittyvistä ohjelmista, minkä jälkeen voitaisiin tehdä ehdotus energia-alan 
puiteohjelmasta, 
komission laatimasta tiedonannosta Kokonaiskatsaus energiapolitiikkaan ja energia-alan 
toimiin15 kävi ilmi, että yhteisössä on käynnissä lukuisia energia-alan toimia, mutta näitä 
toimia toteutetaan hajanaisesti joko itse energiapolitiikkaan kuuluvissa eri ohjelmissa tai 
yhteisön eri politiikkojen yhteydessä, 
on tärkeää huolehtia budjettivarojen hallinnosta, yhteensovittamisesta ja optimaalisesta 
käytöstä, 
vain aidosti yhtenäisen lähestymistavan avulla voidaan ottaa riittävästi huomioon kaikki 
ratkaistaviin ongelmiin liittyvät näkökohdat, 
tätä yhdenmukaisuutta ja koordinointia painottavaa lähestymistapaa on sovellettava niin 
energiapolitiikan alalla kuin muihinkin yhteisön politiikkoihin sisältyviin energiaan liittyviin 
tekijöihin, 
tätä varten on määriteltävä ja käynnistettävä monivuotinen puiteohjelma yhteisön 
energiapolitiikkaan liittyville toimille, 
tämä puiteohjelma on toteutettava horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten ohjelmien 
avulla, 
horisontaalisiin toimiin kuuluvat markkinaennusteet ja -analyysit ja kansainvälinen energia-
alan yhteistyö, 
aihepiirikohtaiset ohjelmat koskevat uusiutuvien energialähteiden käytön edistämistä ja 
näitä energialähteitä suosivan strategian käyttöönottoa yhteisössä, energiatehokkuuden 
edistämistä, kiinteiden polttoaineiden alan elvyttämistä ja ydinenergian 
käyttöturvalli suutta, 
TTK-puiteohjelmaan liittyvien energia-alan toimien asiayhteyden ja erityisrakenteiden 
vuoksi säilytetään nykyiset rakenteet ja täytäntöönpanomenettelyt tämän puiteohjelman 
menettelytapojen mukaisina, mutta yhteistyötä ja koordinointia muiden rakenteiden kanssa 
on vahvistettava, 
edellä mainitut toimet tai ohjelmat on tarvittaessa pantava täytäntöön yksittäisillä 
toimenpiteillä, jotka tarpeen vaatiessa korvaavat tällä hetkellä voimassa olevat säädökset, 
13 EYVL N:o C 224, 1.8.1996 
14 14.4.1997 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 701/97, EYVL No L 104, 22.4.1997 
15 KOM(97) 167 lopullinen, 23.4.1997 
28 
yhdenmukaisuuden lisäämisen periaate edellyttää yhden ainoan neuvoa-antavan komitean 
perustamista koko puiteohjelmaa ja siihen kuuluvia toimenpiteitä varten, 
koska käsiteltävät kysymykset ovat monenlaisia ja teknisesti monimutkaisia, on komitean 
samoin kuin komissionkin varmistettava, että soveltuvia asiantuntijoita käytetään apuna 
tarpeen mukaan, 
komitea avustaa komissiota varmistamaan mahdollisimman suuren avoimuuden ja parhaan 
mahdollisen tiedonkulun eri tahojen välillä sekä valvomaan yhteisön eri politiikkojen 
yhteydessä toteutettavien energia-alan toimenpiteiden yhtenäisyyden vahvistamista, 
riippumattomien asiantuntijoiden on toimien järjestelmällisen ja säännöllisen arvioinnin 
lisäksi arvioitava puiteohjelman puolivälissä energia-alan puiteohjelmaa ja sen erityis­
ohjelmia, 
toimien keskittäminen toimitusvarmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevan 
kolmen ensisijaisen tavoitteen saavuttamiseen helpottaa voimavarojen aiempaa 
avoimempaa ja tehokkaampaa hyödyntämistä, 
poliittiset valinnat ja tavoitteiden asettaminen tärkeysjärjestykseen saattavat johtaa 
lisärahoitukseen, 
erityisesti uusiutuvia energialähteitä (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuutta (SAVE-
ohjelma) koskevien ensisijaisten alojen rahoitusta voidaan joutua harkitsemaan uudelleen 
seuraavien rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä, 
peaistamissopimuksen 3 b artiklassa määriteltyjen toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuus­
periaatteen mukaisesti edellä selostetut energiapolitiikan ensisijaiset tavoitteet sekä 
energia-alan toimien vahvistaminen ja koordinointi niin itse energiapolitiikan alalla kuin 
muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä on niiden luonteen takia pyrittävä saavuttamaan 
yhteisön tasolla, ja tässä päätöksessä rajoitutaan näiden tavoitteiden saavuttamiseksi 
tarpeellisiin vähimmäisvaatimuksiin, ja 
perustamissopimus ei tarjoa tämän energiapolitiikan kaikkien osatekijöiden koordinointiin 
tähtäävän päätöksen hyväksymiseksi muita kuin 235 artiklassa tarkoitettuja toimi­
valtuuksia; erityisohjelmat, joiden avulla tämä puiteohjelma toteutetaan, hyväksytään 
niiden tavoitteiden kannalta sopivimman oikeusperustan pohjalta; tämä koskee erityisesti 
erityisohjelmia, joiden tavoitteena on perustamissopimuksen 130 r artiklassa tarkoitettu 
luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
1. Perustetaan yhteisön energia-alan toimien monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä 
"puiteohjelma", ajanjaksolle 1998-2002. 
2. Puiteohjelman avulla pyritään ensinnäkin toteuttamaan seuraavat ensisijaiset 
tavoitteet: 
5- 29 
- energian toimitusvarmuus, 
- kilpailukyky, 
- energiamarkkinoiden kehityksen ja ympäristönsuojelun tavoitteiden yhteen­
sovittaminen. 
3. Puiteohjelmalla pyritään myös vahvistamaan kaikkien energiapolitiikkaan 
kuuluvien yhteisön energia-alan toimien avoimuutta, yhtenäisyyttä ja koordinointia 
sekä niveltämään ne tehokkaasti muiden yhteisön politiikkojen puitteissa toteutet­
tuihin toimiin. 
2 artikla 
1. Ilman että tällä olisi vaikutusta tutkimuspolitiikkaan tai Euroopan laajuisiin 
verkkoihin kuuluviin energia-alan toimenpiteisiin, puiteohjelma toteutetaan 
seuraavien kuuden horisontaalisen tai aihepiirikohtaisen erityisohjelman avulla: 
a) ohjelman kehittäminen yhdessä jäsenvaltioiden kanssa markkinoiden kehi­
tyksen ja suuntausten säännölliseen seurantaan, jotta energiapolitiikkaa 
koskevat päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin pohjalta; 
b) energia-alan kansainvälisen yhteistyön vahvistaminen puiteohjelman 
soveltamisalan rajoissa yhtäältä energialähteiden monipuolistamiseksi ja 
toisaalta kansainvälisten markkinoiden avoimuuden ja vakauden 
lisäämiseksi, etenkin kaasun ja bensiinin osalta; 
c) uusien ja uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja uusiutuvia 
energialähteitä koskevan, vuoteen 2010 ulottuvan yhteisön strategian ja 
toimintasuunnitelman laatiminen; 
d) energiavoimavarojen järkevän ja tehokkaan käytön edistäminen; 
e) myötävaikuttaminen hiilialan elvyttämiseen käyttämällä ympäristöä 
säästävää tekniikkaa; 
f) ydinenergian käyttöturvallisuuden vahvistaminen. 
2. Kunkin erityisohjelman kesto on sama kuin tämän puiteohjelman soveltamisaika, ja 
kussakin ohjelmassa päätetään, miten se toteutetaan. 
3. Puiteohjelman täytäntöönpano voi sen soveltamisalueen rajoissa johtaa 
täydentäviin ohjelmiin ja yhteisön osallistumiseen useamman jäsenvaltion 
toteuttamiin ohjelmiin. Se voi myös johtaa yhteistyöhön kolmansien maiden tai 
kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
3 artikla 
1. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien 
asettamissa rajoissa. 
30 
2. Yhteisön osallistumiseen puiteohjelman rahoitukseen sovelletaan Euroopan 
yhteisöjen yleiseen tulo- ja menoarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 
säännöksiä. 
4 artikla 
1. Komission tehtävänä on puiteohjelman toteuttaminen ja kuhunkin erityisohjelmaan 
liittyviin toimiin ja toimenpiteisiin sovellettavien suuntaviivojen määritteleminen. 
2. Komissiota avustaa puiteohjelman osalta neuvoa-antava komitea, joka muodostuu 
jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 
Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. 
Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, 
jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, 
että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. 
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean 
lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
5 artikla 
1. Komissio tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteutumisen 
edistymistä. Se arvioi puiteohjelman yleistä täytäntöönpanoa ja tehokkuutta 
samoin kuin sitä, miten puiteohjelma osaltaan edistää yhteisön politiikan 
tavoitteiden toteutumista. Se arvioi myös sitä, vastaavatko tavoitteet, tärkeys­
järjestys ja rahoitusvarat yhä tilanteen kehitystä. Tarpeen vaatiessa komissio tekee 
ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentä­
miseksi. 
2. Puiteohjelman kolmannen soveltamisvuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen 
seuraavaa puiteohjelmaa koskevien ehdotusten esittämistä, komissio pyytää 
riippumattomilta asiantuntijoilta kokonaisarviota puiteohjelmaan liittyvien toimien 
toteuttamisesta. Tämän arvioinnin tulokset esitetään yhdessä komission huomau­
tusten kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja 
alueiden komitealle. 
3. Komissio valitsee edellisissä kohdissa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat tasa­
puolisesti. 
6 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
-7- 3 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI: 
Ehdotus päätöksiksi energia-alan toimien monivuotisen puiteohjelman ja siihen 
liittyvien toimenpiteiden määrittelemiseksi ja toimeenpanemiseksi (1998-2002). 
2. BUDJETTIKOHDAT: 
B4-1 ja osittain B7-535 
3. OIKEUSPERUSTA: 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s tai 235 artikla (ks. yksittäiset 
päätökset) 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Energia on elintärkeä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle. Kuitenkin 
tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan joko eri aikoina ja eri 
yhteyksissä laadituissa ohjelmissa tai yhteisön eri politiikoissa, kuten 
esimerkiksi ulkosuhteissa, rakennepolitiikoissa tai tutkimuksessa. Tämä 
hajanaisuus johtaa avoimuuden puutteeseen, toimintojen päällekkäisyyteen tai 
eri toimien väliseen epäjohdonmukaisuuteen. 
Yhtenäisen lähestymistavan kehittämisen ja erityisesti yhteisön energia-alan 
toimien monivuotisen puiteohjelman käyttöönoton tarkoituksena on vastata 
sekä jäsenvaltioiden että komission havaitsemaan tarpeeseen varmistaa näiden 
toimien entistä suurempi avoimuus, koordinointi ja tehokkuus. Näin on 
myös helpompi selvittää, mitä toimintoja on vahvistettava toimitus­
varmuutta, kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevien ensisijaisten 
tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Puiteohjelmaan kootaan kaikki ne ohjelmat ja toimet, jotka tällä hetkellä 
kuuluvat energia-asioiden pääosaston alaisuuteen. Juridisesti puiteohjelma 
muodostuu peruspäätöksestä, joka määrittelee yleiset puitteet, sekä 
erityispäätöksistä, joissa määritellään erityistoimien sisältö ja joilla nämä 
toimet pannaan täytäntöön (ks. tämän ehdotuksen liitteet II-IV ja niihin 
liittyvät rahoitusselvitykset). Yhteisön eri politiikkoihin sisältyvien energia-
alan toimien yhtenäisyyden varmistamiseksi komissio perustaa tämän alan 
pääjohtajien verkoston. 
-8 3?. 
4.2 Toimenpiteen kesto 
1998-2002 
Toimenpiteen uusimista koskevat säännöt on esitetty asiaa koskevan 
päätösehdotuksen 5 artiklassa. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS: 
5.1 Ei-pakolliset menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 Mahdolliset tulolajit 
Eräät assosioituneet valtiot voivat osallistua aihepiirikohtaisten ohjelmien 
rahoitukseen näissä ohjelmissa määrätyllä tavalla (ks. erilliset 
rahoitusselvitykset). 
6. MENOLAJI: 
Riippumatta osallistumisesta muiden yhteisön politiikkojen yhteydessä toteutettaviin 
energia-alan toimiin, esimerkiksi TTK ja Euroopan laajuiset verkot, Euroopan 
yhteisö osallistuu seuraavien toimenpiteiden rahoitukseen: 
- energia-alan markkina-analyysit ja -ennusteet 
- energia-alan kansainvälinen yhteistyö 
- uusiutuvien energialähteiden käytön edistäminen ja tätä koskevan strategian ja 
toimintasuunnitelman laatiminen yhteisön tasolla 
- energiatehokkuuden edistäminen 
- kiinteiden polttoaineiden puhtaan ja tehokkaan käytön edistäminen 
- ydinvoima-ala (turvallisuutta koskeva yhteistyö, teollisuusyhteistyö uusien 
itsenäisten valtioiden kanssa, radioaktiivisten aineiden kuljetus mukaan lukien 
laittoman kaupan torjunta). 
Menettelytavat ja yhteisön rahoitusosuus on esitetty yksityiskohtaisesti näiden eri 
toimien rahoitusselvityksissä. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Energia-alan puiteohjelmassa vahvistetaan koko puiteohjelmaa koskeva 
enimmäismäärä sekä sen jakautuminen horisontaalisten toimien ja aihepiirikohtaisten 
33 
ohjelmien kesken. Nämä summat kattavat sekä itse toimien rahoituksen että 
henkilöstö- ja hallintokustannukset. 
7.2 Otsakkeeseen 3 kuuluvien kustannusten jakautuminen (miljoonaa ecua) 
Energia-alan markkina-analyysit 7,8 
ja -ennusteet 
Energia-alan kansainvälinen 36,4 
yhteistyö 
Uusiutuvien energialähteiden 81,1 
käytön edistäminen 
Energiatehokkuuden 68,4 
edistäminen 
Kiinteiden energialähteiden 4,1 
puhtaan polttotekniikan 
markkinaosuuden kasvattaminen 
Ydinturvallisuus 2,6 
YHTEENSÄ 200,4 
I 
7.3 Maksumäärärahojen aikataulu 
Energia-alan puiteohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää, että maksujen 
jakautuminen suunnitellaan koko ohjelmakaudeksi. 
Kehittämällä yhtenäinen lähestymistapa energiapolitiikkaan pyritään ensisijaisesti 
järkeistämään ja koordinoimaan entistä paremmin eri toimenpiteet. Luomalla 
energia-alalle monivuotinen puiteohjelma ja keskittämällä se kolmen ensisijaisen 
tavoitteen saavuttamiseen voidaan helpottaa hallintoa ja selkeyttää ja tarkentaa 
voimavarojen käyttöä, mistä on seurauksena toimenpiteiden tehokkuuden 
lisääntyminen nykyisellä rahoituspohjalla. 
On joka tapauksessa tärkeää, että unioni varaa energia-alan ensisijaisten 
poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat varat ja että eräitä 
vahvistuksia kaavaillaan jo tässä vaiheessa otettavaksi huomioon seuraavien 
rahoitusnäkymien laatimisen yhteydessä. Ponnistelujen lisääminen on myös 
komission Agenda 2000-tiedonannossa16 esittämän uuden rahoituspuitteen 
suuntaviivojen mukaista. Kyseisen tiedonannon otsakkeessa 3 mainitaan 
nimenomaisesti sellaisten sisäisten politiikkojen kehittäminen, joiden tavoitteet ovat 
yhteisiä kaikille jäsenvaltioille ja joiden kehittäminen yhteisön tasolla loisi 
16 Agenda 2000, nide. I "Uusi rahoituspuite" 
-10 34 
lisäarvoa. Tässä yhteydessä mainitaan muutamia ensisijaisia ohjelmia, jotka 
liittyvät laajentumiseen, innovaatioon sekä ympäristöä säästävän tekniikan 
käyttöönottoon, ja joihin suunnattavien varojen tulisi kasvaa BKT:n kasvua 
nopeammin. Erityisesti ehdotetaan panostamista uusiutuvien energialähteiden 
käyttöä edistäviin toimiin (ALTENER-ohjelma) ja energiatehokkuuden lisäämiseen 
(SAVE-ohjelma), sillä näiden ohjelmien avulla voidaan paitsi edistää ympäristön­
suojelua luoda myös uusia työpaikkoja. 
Energia-alan 
markkina-analyysit 
ja -ennusteet 
Energia-alan 
kansainvälinen 
yhteistyö 
Uusiutuvat 
energialähteet 
Energiatehokkuus 
Kiinteät polttoaineet 
Ydinturvallisuus B4-
1020 
Yhteensä 
Ydinturvallisuus B7-
535 1998 
1,50 
7,00 
14,4 
12,5 
0,80 
0,5 
36,7 
2,5 1999 
1,53 
7,14 
15,6 
12,8 
0,81 
0,51 
38,39 
2,5 2000 
1,56 
7,28 
17 
13,9 
0,82 
0,52 
41,08 
2,5 2001 
1,59 
7,42 
17,1 
14,6 
0,83 
0,53 
41,97 
2,5 2002 
1,62 
7,57 
17,1 
14,6 
0,84 
0,54 
42,27 
2,5 YHTEENSÄ 
7,8 
36,4 
81,1 
68,4 
4,1 
2,6 
200,4 
12,5 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET: 
Ohjelmaan liittyy lukuisia rahoituksen ja hallinnon valvontaa koskevia säädöksiä, 
jotka on mukautettu kulloinkin kyseessä olevan toimen ominaispiirteisiin. Nämä 
toimenpiteet jakautuvat koko prosessin keston ajalle, ja niihin kuuluu: 
Ennen sopimuksen allekirjoittamista: 
- tarjousten, ehdotusten tai tukihakemusten laadun ja rahoituksen analysointi 
- päällekkäisten toimintojen välttämiseksi työhön osallistuu useita komission 
yksiköitä 
Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen: 
- tositteiden tarkastus usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset vastuuhenkilöt) 
ennen maksujen suorittamista ja komission asianomaisten yksiköiden kuuleminen 
tulosten suhteen 
- maksun suorittaminen töistä niiden hyväksymisen jälkeen ennen sopimuksen 
solmimista määritellyn rahoitusosuuden mukaisesti ja ottaen huomioon toimen 
-11- 3 F 
lopullinen rahoitusta koskeva selvitys; matka- ja oleskelukustannuksista voidaan 
vaatia tositteet 
- sisäinen rahoitustarkastajan suorittama tarkastus 
- paikan päällä suoritettu tarkastus, jossa tositteita tutkimalla voidaan havaita 
virheet tai väärinkäytökset. 
Työn tuloksesta tehdään selkoa energia-alan puiteohjelman komitealle samoin kuin 
muille asianosaisille tahoille. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI: 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä: 
Unioni on yhä enenevässä määrin energiastrategiaa koskevien suurten 
haasteiden edessä: 
• lisääntyvä riippuvuus ulkopuolisista tahoista tilanteessa, jossa 
geopoliittinen kehitys on vaikeasti ennakoitavissa 
• tarve tukea Euroopan teollisuuden kilpailukykyä 
• tarve valvoa energiamarkkinoiden kehityksen yhteensopivuutta 
ympäristönsuojelua koskevien tavoitteiden kanssa 
Kuitenkin tällä hetkellä yhteisön energia-alan toimet ovat hajallaan: 
• joko yhteisön eri politiikoissa t 
• tai energiapolitiikan piirissä, mutta eri ajankohtina ja yhteyksissä 
perustetuissa eri ohjelmissa 
Tästä hajanaisuudesta on seurauksena avoimuuden puute, päällekkäisten 
toimintojen vaara ja/tai vaara eri toimien välisestä epäjohdonmukai­
suudesta, eräitä hallinnollisia ongelmia sekä voimavarojen tehottoman 
käytön uhka. 
Monivuotisen energia-alan puiteohjelman perustamisella pyritään: 
• kohentamaan nykytilannetta niin, että yhteisön energiapolitiikkaa 
kohtaaviin haasteisiin voidaan vastata vankalta perustalta 
• lujittamaan unionin energiapolitiikan menestyksekkään harjoittamisen 
edellyttämiä toimia 
Nämä toimet pannaan täytäntöön seuraavien suuntaviivojen mukaisesti: 
• kaikissa yhteisön toimissa otetaan huomioon toimitusvarmuutta, 
kilpailukykyä ja ympäristönsuojelua koskevat ensisijaiset tavoitteet 
12 3(5 
• kaikkien energiaan liittyvien toimien välistä koordinaatiota parannetaan 
merkittävästi 
• eri tahojen välistä yhteistyötä edistetään niin yhteisön toimielimissä kuin 
jäsenvaltioissakin 
• menettelytapojen selkeytetään ja yksinkertaistetaan 
Tästä yleisestä tilanteen kohentumisesta hyötyvät kaikki asianosaiset tahot, 
niin toimielimet, kansallinen ja paikallinen hallinto kuin alan yrityksetkin, 
mukaan lukien lukuisat pk-yritykset. 
9.2 Toimenpiteen perustelut: 
Vuonna 1997 tehdyssä kaikkien energia-alan ohjelmien arvioinnissa todettiin, 
että näiden ohjelmien tavoitteet on suurelta osin saavutettu. Monivuotisen 
energia-alan puiteohjelman käynnistäminen on osa pyrkimystä toimien 
yhtenäisyyden ja tehokkuuden lisäämiseksi ottaen huomioon unionin 
kohtaamien energia-alan haasteiden strateginen merkitys ja erityisesti 
ympäristönsuojelun näkökohdat. Kiotossa pidetyn ilmastonmuutosta 
käsittelevän konferenssin seuranta sekä vuoteen 2010 ulottuvan, uusiutuvia 
energialähteitä käsittelevän yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman 
täytäntöönpano ovat tässä suhteessa ratkaisevassa asemassa. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: 
Toimia arvioidaan säännöllisesti ja järjestelmällisesti. Komissio 
tarkastelee vuosittain puiteohjelman ja sen erityisohjelmien edistymistä. 
Tärkeysjärjestyksen muuttuessa tehdään ehdotuksia puiteohjelman ja/tai 
erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. Puiteohjelman 
kolmannen vuoden aikana, ja joka tapauksessa ennen uutta puiteohjelmaa 
koskevan ehdotuksen tekemistä, komissio pyytää riippumattomilta 
asiantuntijoita yleisen ulkoisen arvion puiteohjelmaan liittyvien yhteisön 
toimien toteutuksesta. 
10. HALLINTOMENOT 
(Yksityiskohtaisempia tietoja on kunkin alaohjelman rahoitusselvityksessä.) 
10.1 Vaikutus työpaikkojen määrään 
Työsuhteen laji 
Virkamiehet tai 
määräaikaiset A 
B Toimen hallinnointiin 
tarvittava henkilöstö 
vakinaiset 
virat 
30,5 
10 määräaikai­
set toimet joista 
PO:n tai kyseisen 
yksikön nykyisestä 
henkilöstöstä 
22 
7,5 lisähenkilöstöä 
8,54 kesto 
13-n 
toimenhaltijat C 
Muut 
Yhteensä 15 
55,5 kans. asian­
tuntijat: 7 
asiantun­
tijat: 6 
ulkopuo­
liset: 3 
16 
Lisähenkilöstön osalta on ilmoitettava, millä aikatau 10 
5 
2 
2 
48,5 
ulia ne tarvitaan. 2 
2,5 
2 
4 
1,5 
16 5 
vuotta 
Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen 
kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan 
huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset 
varat. 
Alustavaan talousarvioesitykseen sisältyy varainhoitovuodeksi 1998 yksi A-virka. 
10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus 
(ecua) 
Summa Laskutapa 
Virkamiehet 1 648 000 103 000 ecua x 16 
Määräaikaiset toimenhaltijat kansalliset asiantuntijat = 40 000 x 2 
Muut (budjettikohta ilmoitettava) palvelujen tarjoajat = 120 000 x 4 
AO 1520 kansalliset asiantuntijat tilapäinen henkilöstö = 80 000 x 3 
AO 1178 palvelujen tarjoajat 80 000 
AO 1175 tilapäinen henkilöstö 480 000 
240 000 
Yhteensä | 2 448 000 | 
Summat vastaavat ylimääräisestä henkilöstöstä aiheutuvia kustannuksia koko toimenpiteen ajalta, jos 
toimenpiteen kesto on määrätty, ja 12 kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty. 
10.3 Muiden toimintakulujen lisääntyminen 
(ecua) 
Budjettikohta 
(numero ja otsake) Summa Laskutapa 
AO 1300 Työmatkat 
AO 25 Komiteat, ryhmät, 
asiantuntijoiden kokoukset 
Yhteensä 420 000 
366 200 1996/1997 saatavissa 
tilastotietojen perusteella olevien 
786 200 
Summat vastaavat toimen kokonaiskustannuksia, jos toimen kesto on määrätty, ja kustannuksia 12 
kuukauden jaksolta, jos kestoa ei ole määrätty. 
-14 38 
energiaseu-
rantakeskus 
Synergia 
Altener 
Save 
Kiinteät 
polttoaineet 
Ydinvoima 
Yhteensä Tarve 
A 
2 
6 
11 
10 
1 
0,5 
30,5 B 
1 
1 
3 
3 
0,5 
1,5 
10 C 
1 
4 
5 
5 
0 
0 
15 Nykytilanne 
A 
2 
6 
6 
6,5 
1 
0,5 
22 B 
1 
1 
1,5 
2 
0,5 
1,5 
7,5 C 
1 
4 
2 
3 
0 
0 
10 Uusi 
A 
0 
0 
2,5 
1,5 
0 
0 
4 B 
0 
0 
1 
1 
0 
0 
2 c 
0 
0 
1,5 
1 
0 
0 
2,5 1 kans. asiant. 
1 kans. asiant. 
2 kans. asiant. 
3 kans. asiant. 
ulkopuoliset 
1178 2 asiantuntijaa (Alt) 2 asiantuntijaa (SAVE) 
1175 1 tilapäinen työntekijä (Alt) 1,5 tilapäinen työntekijä (SAVE) + 1,5 
asiantuntija kans. 
Kohde 1 AO 1B00 Komiteat 
energiaseurantakeskus 50 000 20 000 
Synergia 120 000 46 200 
Altener 130 000 108 000 
Save 100 000 216 000 
Kiinteät polttoaineet 10 000 0 
Ydinvoima 10 000 0_ 
1 420 000 1 390 200" 
15 
3 f) 
EUROOPAN KOMISSIO 
LIITE II 
ENERGIA-ALAN TUTKIMUKSIA, ANALYYSEJÄ, ENNUSTEITA JA 
MUITA NIIHIN LIITTYVIÄ TÖITÄ KOSKEVA MONIVUOTINEN 
OHJELMA 
(1998-2002) 
40 
RAHOITUSSELVITYS 
1. Toimen nimi 
"Euroopan energiaseurantakeskus" -Markkina-analyysit, -ennusteet ja -seuranta 
2. Budjettikohta 
B4-1040 
3. Oikeusperusta 
Tämän toimen edellyttämät määrärahat ovat pienet. 
4.1. Toimen yleistavoite 
Yleistavoite on kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa säännöllinen 
energiamarkkinoiden ja energia-alan suuntauksien seurantaohjelma, jotta energia-alaa 
koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella. 
Seurantaohjelman tärkeimmät kohdat ovat alustavasti 
1. - tärkeimpien energian tulevaa kysyntää ja tuotantoa sekä energiapolitiikkaa koskevien 
Euroopan tason ongelmien yksilöiminen ja analysointi kiinnittäen huomiota erityisesti 
a) - ilmastonmuutoksista ja ympäristönsuojelusta energia-alalle aiheutuvien 
ongelmien ratkaisustrategioihin 
b) - energiamarkkinoiden vapautumisen dynamiikkaan ja siihen, miten tämä 
vapautuminen vaikuttaa yritysten tulevaisuuteen ja niiden käyttäytymiseen energian 
sisämarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä, mikä edellyttää tehokkaita markkinoiden 
seurantakeinoja 
c) - ulkoiseen toimitusriippuvuuteen vaikuttaviin maailman energiamarkkinoiden 
suuntauksiin (erityisesti energiakysynnän odotettavissa olevaan huomattavaan 
lisääntymiseen Aasiassa ja Etelä-Amerikassa). 
2. - analyysikapasiteetin lisääminen, jotta voitaisiin arvioida vertailukelpoisella tavalla 
energiasuuntauksia ja skenaarioita kaikissa jäsenvaltioissa ottaen huomioon 
markkinarakenteiden muutokset ja ilmastonmuutoksesta ja ympäristöongelmista 
aiheutuvat haasteet. 
Toimen tavoitteena on uusien energiapoliittisten valintojen hahmottelu keskipitkän ja 
pitkän aikavälin ennustemallien pohjalta sekä sellaisen analyysimenetelmän kehittäminen 
yhteisön käyttöön, joka vastaisi paremmin Euroopan unionin analyysi- ja 
tiedonvaihtotarpeita. Erityisesti keskityttäisiin 
-2 4-1 
- komission ja jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön sekä asianomaisten tahojen kuten 
yritysten, yliopistojen ja muiden tiedon ja kokemuksen lähteiden välisten yhteyksien 
luomiseen 
- huolehtimaan siitä, että nämä työt täydentävät vastaavia selvityksiä, joita tehdään 
jäsenvaltioissa tai kansainvälisissä organisaatioissa kuten kansainvälisessä 
energiajärjestössä. 
Erityistä huomiota kiinnitetään energian sisämarkkinoiden konsolidoimiseen, energian 
saannin varmuuteen, ympäristönsuojeluun ja energiateollisuuden taloudelliseen 
kehittämiseen. 
Jäsenvaltioita koskevat energia-alan analyysit ja ennusteet ulotetaan koskemaan myös 
unionin jäsenyyttä hakeneita KIE-maita. 
4.2. Toimen kesto ja sen uusimista koskevat säännöt 
Tämä on tiettyjä tutkimuksia ja niihin liittyviä töitä koskeva toimi, jonka tavoitteena on 
kehittää yhteisön tasolla analyysien ja ennusteiden laatimista energia-alan toimenpiteistä ja 
ongelmakentästä. Toimi sisältyy energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002). 
5. Menoluokka 
Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 
6. Menolajit 
- markkinoiden ja niiden kehittymisen analyysiä sekä tämän toimen arviointia ja uusia 
suuntaviivoja koskevien tutkimusten rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen (tukea 
saavat järjestöt voivat myös ostaa tutkimus- ja analyysituloksia ja tietokoneohjelmia 
sekä kustantaa niiden kehittämistä jne.) 
- tiedotustoiminnan (konferenssit, seminaarit ja julkaisut mukaan lukien paino- ja 
käännöskulut jne.) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen 
- energia-alaa koskevien täydentävien analyysien suorittamiseen tarvittavien 
tietotekniikkakulujen (esimerkiksi tietojen keruu, talletus tietokantoihin, tilastokäsittely 
ja julkistaminen) rahoitus, yhteisrahoitus tai tukeminen. 
7. Taloudelliset vaikutukset 
7.1. Toimen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja yhteenlaskettujen 
kustannusten välinen suhde). 
Näiden töiden luonne ei vaihtele vuosittain. Tutkimukset määritellään komission 
tavoitteiden mukaan, ja niiden tarkoitus on vastata jäsenvaltioiden, neuvoston ja Euroopan 
parlamentin esittämiin poliittisiin kysymyksiin. 
Euroopan energiamarkkinoiden analyysit 
keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 11 x 5 vuotta, 
josta 
useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet 10 000-20 000 ecua ja 
42 
alakohtaiset tutkimukset aihepiireittäin ja/tai polttoainetta kohti 40 000 -
300 000 ecua, esim. kaasu- ja/tai sähkömarkkinoiden vapautuminen, jalostus, 
hinnat ja verot 
Maailmanmarkkinoiden analyysit 
keskimääräiset kulut ovat 50 000 ecua x 10 x 5 vuotta, 
josta 
useille asiakkaille tehtävät tutkimukset ja ennusteet alueittain 10 000-20 000 
ecua ja 
aiheen, polttoaineen ja alueen mukaan tehtävät alakohtaiset tutkimukset 
40 000 - 300 000 ecua, esim. toimitusvarmuus, geopoliittinen strategia, 
kuluttajien ja tuottajien vuoropuhelu 
Taloudellisten analyysiverkkojen tuki 
osallistumiskustannukset keskimäärin 66 000 ecua x 3 x 5 vuotta, 
jolla rahoitetaan 
energiapoliittisia tutkimuskeskuksia ja 
yhteistyötä teollisuuden kanssa Euroopan tasolla (Eurogas, Eurelectric, 
Europia) 
Muut toimintakulut 
seminaarit tai työpajat 80 000 ecua x 1 x 5 vuotta, 
konferenssit x 120 000 ecua x 1 x 5 vuotta ja 
tiedotus- ja julkaisukulut keskimäärin 50 000 ecua x 2 x 5 vuotta, mukaan 
lukien 
"Annual Energy Review'n" julkaiseminen 
7.2. Kustannusten jakautuminen toimen eri osa-alueiden mukaan (miljoonaa 
ecua) 
Erittely 
Euroopan 
energiamarkkinoiden analyysit 
Maailmanmarkkinoiden 
analyysit 
Taloudellisten 
analyysiverkkojen tuki 
Muut toimintakulut, mm. 
lukien puiteohjelman 
yleisarvioina 
YHTEENSÄ 1998 
0,5 
0,5 
0,2 
0,3 
1,5 1999 
0,53 
0,5 
0,2 
0,3 
1,53 2000 
0,56 
0,5 
0,2 
0,3 
1,56 2001 
0,59 
0,5 
0,2 
0,3 
1,59 2002' 
0,62 
0,5 
0,2 
0,3 
1,62 Yhteensä 
2,8 
2,5 
1,0 
1,5 
7,8 
Huomautuksia. 
Töiden luonne ei muutu, joten budjettimäärärahat pysyvät ennallaan vuosina 1999-2Q02. 
43 
7.3. Budjetin B osaan sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin ym. liittyvät 
toimintakulut 
maksusitoumusmäärärahat, miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
Konferenssit, 
työpajat, tiedotus 
ja julkaisut 1998 
0,3 1999 
0,3 2000 
0,3 2001 
0,3 2002 
0,3 Yhteensä 
1,5 
7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu 
Maksusitoumus­
määrärahat 1998 
1,5 1999 
1,53 2000 
1,56 2001 
1,59 2002 
1,62 Yhteensä 
7,8 
8. Petostenvastaiset toimenpiteet ja niiden täytäntöönpano 
Ennen kuin sopimukset allekirjoitetaan 
- tarjoukset, ehdotukset tai tukipyynnöt analysoidaan laadun ja rahoituksen suhteen ja 
- komission muita yksiköitä kuullaan, jotta vältettäisiin töiden päällekkäisyys. 
Sopimusten allekirjoittamisen jälkeen 
- kulutositteet tarkastetaan ennen maksua usealla tasolla (rahoitushallinto, tekniset 
vastuuhenkilöt) ja komission muita yksiköitä kuullaan tuloksista 
- rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen 
- asiakirjat tarkastetaan paikan päällä virheiden ja väärinkäytösten havaitsemiseksi 
- energia-alan puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklassa tarkoitetulle komitealle ja 8. 
marraskuuta 1996 tehdyllä komission päätöksellä N:o 96/642/EY perustetulle energia-
alan neuvoa-antavalle komitealle tiedotetaan käsitellyistä kysymyksistä. 
44 
9. Kustannustehokkuusanalyysi 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
Yhteys yleistavoitteeseen 
Tällä toimella pyritään parantamaan Euroopan unionin energiatasetta analysoimalla 
energiatilannetta ja valmistelemalla energiapolitiikan suuntaviivoja, erityisesti niitä, joiden 
avulla on vastattava ilmastonmuutos- ja ympäristöhaasteisiin. 
Lisäksi tämän toimen avulla on tarkoitus selvittää, miten voidaan paremmin ennustaa 
Euroopan unionin energiatalouden kehittymistä kansainvälisessä yhteydessä. Toimi edistää 
siten energian sisämarkkinoiden toteutumista, energian ja ympäristön välisten suhteiden 
hallintaa sekä energia-alan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa. Yhteisön tasolla toimi 
lisää jäsenvaltioiden suorittamien osa-analyysien arvoa yhdistämällä niistä saatavat 
tulokset. 
Kohderyhmä 
Energiamarkkinoiden seurannan osalta komission ja jäsenvaltioiden päättävät tahot. 
Energian tuotantoa, kuljetusta ja kulutusta koskevissa asioissa yhteisön ja OECD-maiden 
ja viime kädessä koko maailman väestö. 
9.2. - Toimen perustelut 
Vihreän kirjan (KOM(94) 659 lopullinen, 11.1.1995) 86 kohdassa sanotaan, että 
"yhdenmukaisuus on ensinnäkin pyrittävä takaamaan analyysien tasolla. 
Energiapolitiikassa on seurattava markkinoiden kehitystä, jotta se voisi joka hetki 
mukautua siihen. Euroopan unionin sisämarkkinoiden kehitys tulee riippumaan yhä 
enemmän kulutuksen, tuotannon ja kuljetusten kehittymisestä koko maailmassa. Nämä 
analyysit tehdään yrityksissä ja kansainvälisissä järjestöissä. 
On suotavaa, että myös Euroopan unionilla olisi käytössään analyysimenetelmät yhteisön 
päätöstenteon ja hallinnon selventämiseksi. Tarkoituksena ei ole tehdä päällekkäistä työtä, 
vaan hyödyntää edellä mainittujen tutkimusten tuloksia. On selvää, että sisämarkkinoiden 
toimintasääntöjen soveltamisen ja tutkimuksen, ympäristön, kansainvälisen yhteistyön, 
verkkojen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden painopisteiden 
mukauttamisen on perustuttava yhteisesti hyväksyttyyn ongelmien ja 
markkinasuuntauksien analyysiin. Korkeakoulujeen, teollisuuden, kuluttajien ja hallinnon 
avoin ja julkinen yhteistoiminta takaisi johdonmukaisen analyysin energiapolitiikan 
kehittämisessä." 
Vihreää kirjaa koskevan 1. kesäkuuta 1995 annetun neuvoston päätöslauselman N:o 
7802/95 6 kohdassa sanotaan, että "[neuvosto] on sitä mieltä, että sisämarkkinoiden 
toimivuus edellyttää jäsenvaltioiden keskinäisen neuvonpidon ja yhteistyön lisäämistä 
yhteisön puitteissa ja sellaisten analyysimenetelmien käyttöönottoa yhteisön tasolla, joiden 
avulla voidaan helpottaa yhteisön päätöksentekoprosessia erityisesti 
markkinatalousmekanismien osalta". 
Valkoisen kirjan (KOM(95) 682 lopullinen, 20. joulukuuta 1995) 134 kohdassa 
sanotaan: 
45 
"Komissio aikoo toteuttaa heti vuonna 1996 seuraavat aloitteet niiden rajoittamatta 
tulevan hallitustenvälisen konferenssin tuloksia: energia-alan suuntausten säännöllinen 
seurantaohjelma yhteistyössä jäsenvaltioiden, teollisuuden ja muiden tahojen kanssa, jotta 
energiaa koskevat poliittiset päätökset voitaisiin tehdä yhteisen analyysin perusteella". 
Tämä ehdotus, joka perustuu voimassa oleviin perustamissopimuksiin, on tarpeen, jotta 
poliittinen prosessi saataisiin entistä yhteistyöhaluisemmaksi ja avoimemmaksi. 
Toimi on perusteltu myös siksi, että analyysimenetelmät edistävät osaltaan 
- yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikan hoitoa siten, että voidaan saavuttaa yhteisiä 
tavoitteita, kuten energia-alan sisämarkkinoiden toteutuminen, ympäristön laadun 
parantaminen ja toimitusvarmuus, 
- Euroopan unionin poliittista yhdentymistä, kun tunnetaan paremmin 
maailmanmarkkinoiden pitkän aikavälin kehitysnäkymät, 
- jäsenvaltioiden asiantuntemuksen ja niissä tehtyjen tutkimusten hyödyntämistä 
asettamalla ne yhteiseen perspektiiviin. 
Energiamarkkinoita koskevien tutkimusten avulla voidaan mitata kansallisten 
toimintaperiaatteiden ja yhteisön tavoitteiden yhdenmukaisuutta, ja tutkimukset ovat 
perusta pitkän aikavälin näkymien tarkastelulle. 
Komissio tekee analyysejä yhteisön tasolla täydentäen jäsenvaltioissa tehtyjä analyysejä ja 
kokoaa tutkimukset yhteen. 
Toimintatavat 
Suunniteltujen toimenpiteiden ja toimintatarpeen mukaan julkaistaan tarjous- tai 
ehdotuspyyntöjä tai myönnetään tukia. Yhteistyöhankkeita suositellaan voimakkaasti, jotta 
voitaisiin suunnitella toisiaan täydentäviä hankkeita ja hyötyä monitieteisestä 
asiantuntemuksesta ja siitä syntyvästä luovuudesta ja jotta edistettäisiin yhteisten 
lähestymistapojen ja yhteisymmärryksen muodostumista. 
9.3. Toimen seuranta ja arviointi 
Energia-alan puiteohjelmassa tarkoitetulle komitealle ja energia-alan neuvoa-antavalle 
komitealle, jotka perustettiin 8. marraskuuta 1996 tehdyllä päätöksellä N:o 96/642/EY, 
tiedotetaan säännöllisesti töiden tuloksista. 
Äskettäisessä vuosia 1993-1995 koskevassa budjettilinjan B4-1040 arvioinnissa esitettiin 
seuraavat kaksi suositusta: 
Puitesopimuksia olisi tehtävä entistä useammin sellaisista tehtävistä, joita tehdään 
toistuvasti. Näitä ovat esimerkiksi tulostietojen mallintaminen sekä konferenssien 
järjestäminen. 
Jäsenvaltioiden energiaministeriöt ovat nykyisin melko passiivisia Euroopan tason 
analyysien ja ennusteiden teossa. Jotta lisäarvoa voitaisiin täysimääräisesti hyödyntää 
yhteisön tasolla, jäsenvaltioita olisi rohkaistava toimimaan tiiviimmin yhdessä esimerkiksi 
pienissä ryhmissä yhteisten alakohtaisten ongelmien käsittelemiseksi. Mallintamisen ja 
-7-40 
analyysien teon asiantuntemusta pitäisi entistä enemmän käyttää yhdessä ja levittää. 
10. HALLINTOMENOT 
Tarvittavien hallintoresurssien tosiasiallinen käyttöön saaminen riippuu varojen 
kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä 
otetaan huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja 
ylimääräiset varat. 
10.1 Vaikutus henkilöstön määrään 
Työsuhteen laji 
A- virkamiehiä 
B- taitoimi-
C- henkilöitä 
Muuta 
henkilöstöä 
Yhteensä Toimen hallintoon 
osoitettava henkilöstö 
vakinaisia 
virkoja 
2 
1 
1 
4 määräaikai­
sia toimia 
1 
kansallinen 
asiantuntija 
1 joista 
PO:n tai 
kyseisen yksikön 
olemassa olevaa 
henkilöstöä 
2 
1 
1 
1 kansallinen 
asiantuntija 
5 lisähenkilöstöä kesto 
5 
vuotta 
5 
vuotta 
10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus 
Ei vaikutusta. 
47 
10.3 Muut toimesta johtuvat vuosittaiset toimintamenot 
Budjettikohta Määrät Laskutapa 
(N: o ja otsikko) 
A-1300 Virkamatka-, matka- 50 000 Rahoitusta, konferensseja ja 
ja muut niihin liittyvät kulut työpajoja koskevaan tukeen 
liittyvät virkamatkat 
A-2500 varainhoitovuoden 1996 
Puiteohjelmakomitean 20 000 perusteella 
asiantuntijoiden kokouskulut 
Yksi kokous, johon osallistuu yksi 
edustaja kustakin 15 jäsenvaltiosta 
ja 5 ulkopuolista osanottajaa 
Yhteensä 70 000 Määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden nykyisiin määrärahoihin. 
-9 4 8 
EUROOPAN KOMISSIO 
LIITE III 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS 
ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ 
KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA OHJELMASTA 
(1998-2002) 
^ 
EHDOTUS: NEUVOSTON ASETUS ENERGIA-ALAN KANSAINVÄLISEN 
YHTEISTYÖN EDISTÄMISTÄ KOSKEVASTA MONIVUOTISESTA 
OHJELMASTA (SYNERGIA-OHJELMA) ( 1998-2002) 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksena), 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^2), 
sekä katsoo, että 
yhteisön teollisuuden kilpailukykyyn ja toimitusvarmuuteen sekä ympäristönsuojeluun 
liittyvistä syistä energiakysymysten on oltava tärkeä osa unionin kansainvälistä toimintaa, 
yhteisössä on laadittu energia-alan toimenpiteitä koskeva monivuotinen puiteohjelma, 
yhteisö on sitoutunut energia-alan kansainvälisen yhteistyöhön liittymällä energiaperus­
kirjasta tehtyyn sopimukseen ja ilmastonmuutoksesta tehtyyn yleissopimukseen, 
kehitys-ja yhteistyöministerien neuvoston päätelmissä 18 päivänä marraskuuta 1992, jotka 
koskivat puhtaan ja tehokkaan energiateknologian edistämiseksi tehtävän kehitys­
yhteistyön suuntaviivoja, painotettiin, että kaikkien kehitysmaiden kanssa harjoitettavan 
energia-alan yhteistyön keskeinen tavoite on tehokkaan energiapolitiikan toteuttaminen, 
kuten valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka 8 päivänä heinäkuuta 1996 
annetussa neuvoston päätöslauselmassa korostettiin, unionin ulkopuolella tapahtuva 
kehitys vaikuttaa yhä enemmän energia-alan kehitykseen yhteisössä, joten on pyrittävä 
varmistamaan, että yhteisö kehittää yhdessä kolmansien maiden kanssa yhtenäisen ja 
johdonmukaisen lähestymistavan energia-alan kysymyksiin, 
yhteisö osallistuu kansainvälisiin energia-alan toimiin useiden ohjelmien yhteydessä; näiden 
toimien johdonmukaisuuden varmistamiseksi niiden koordinointia on vahvistettava, 
on tärkeää koordinoida yhteisön muut energia-alan toimet ja varmistaa, ettei ohjelmassa 
käsitellä samoja kysymyksiä kuin muissa yhteisön, jäsenvaltioiden, kolmansien valtioiden 
tai kansainvälisten järjestöjen energiapoliittisissa ohjelmissa, 
O) 
(2) 
$0 
ohjelman tärkeimmät tavoitteet, erityisesti kansainvälisten toimintaohjelmien koordinointi, 
voidaan niiden laaja-alaisuuden vuoksi saavuttaa parhaiten yhteisön tasolla, 
yhteisön energiapolitiikan alalla harjoittamaan kansainväliseen yhteistyöhön liittyviä toimia 
varten on tarpeen laatia erityiset oikeudelliset puitteet, 
valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka annetussa päätöslauselmassa 
neuvosto muistutti, että poliittiset suhteet ja kauppasuhteet ovat erityisen tärkeitä 
energiapolitiikan osia, ja tästä syystä yhteisön energia-alan kansainvälistä yhteistyötä 
koskevat toimenpiteet olisi tehokkaammin otettava osaksi sen harjoittamaa ulkopoli­
tiikkaa, 
ohjelmaan sisältyvän energia-alan yhteistyön tulisi parantaa yhteisön yritysten 
kilpailukykyä, lisätä toimitusvarmuutta, edistää kestävää kehitystä ja parantaa 
energiatehokkuutta; tällaista yhteistyötä voidaan toteuttaa yhteistyöhankkeiden ja 
hankkeiden yhteisrahoituksen avulla, 
tämän yhteistyön on perustuttava suhteellisen väljään ohjelmaan, ja sitä koskevia 
sopimuksia voidaan tehdä kyseisten valtioiden tai kansainvälisten tutkimuskeskus-
verkostojen kanssa, ja 
koska kyseinen yhteistyö kuuluu unionin ulkosuhteiden alaan, sitä koskevat 21 päivänä 
joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 
varainhoitoasetuksen IX osaston erityissäännökset, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN. 
1 artikla 
Yhteisö toteuttaa energia-alan toimia koskevassa puiteohjelmassa kolmansien valtioiden 
kanssa yhteisen edun mukaisilla aloilla erityisen yhteistyöohjelman, jäljempänä 
' S YNERGIA-ohjelma,. 
Tämä ohjelma koskee: 
• kolmansien valtioiden energiapolitiikan suunnittelun, kehittämisen ja toteuttamisen 
avustamista, 
• yhteisön ja kolmansien maiden välisen teollisuusyhteistyön edistämistä energia-alalla, 
• yhteisön ulkoisten energia-alan toimien koordinoinnin vahvistamista. 
KI 
2 artikla 
SYNERGIA-ohjelma on tarkoitettu kaikille valtioille, jotka eivät ole yhteisön jäseniä, ja 
erityisesti niille maille ja alueille, jotka ovat yhteisön ulkosuhteissa ensisijaisen tärkeitä 
yhteisön poliittisten ja taloudellisten intressien ja energian toimitusvarmuutta koskevien 
seikkojen vuoksi. 
3 artikla 
1. SYNERGIA-ohjelma toteutetaan 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän 
joulukuuta 2002 välisenä aikana. 
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat varainhoitovuosittain rahoitusnäky­
mien rajoissa. 
4 artikla 
1. Ohjelma edistää niiden yhteisön tärkeimpien energia-alan tavoitteiden 
saavuttamista, jotka on esitetty valkoisessa kirjassa Euroopan unionin 
energiapolitiikka. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö voi myös ylläpitää 
suhteita kansainvälisiin energia-alan järjestöihin. Ohjelman toteuttamiseksi 
tehtävistä toimenpiteistä säädetään energia-alan toimenpiteiden monivuotisesta 
puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan säännösten mukaisesti. Tutkimus-, 
kehitys- ja esittelyhankkeille ei voida myöntää rahoitusta. 
2. •' Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi yhteisö osallistuu erityisesti seuraavien 
toimien rahoitukseen: 
- energiapolitiikan alan neuvonta ja koulutus, 
- energia-alan analyysit ja ennusteet, 
- konferenssien ja seminaarien järjestäminen energiapoliittisen vuoropuhelun 
vahvistamiseksi ja tietojenvaihdon edistämiseksi, 
- rajojen yli ulottuvan alueyhteistyön tukeminen, 
- energia-alan yhteistyön edellytysten parantaminen, 
- kansainvälisten energia-alan toimien toteuttamiseen käytettävien yhteisön 
instrumenttien koordinointi sekä muut samankaltaiset kansainväliset ohjelmat. 
3. Yhteistyö kattaa myös kyseisten toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, seuran­
taan ja toteuttamisen arviointiin liittyvät kulut sekä tiedottamisesta aiheutuvat 
kulut. 
- 4 - *-* *J 
5 artikla 
1. Yhteisön rahoitusosuudet voidaan antaa apurahoina, jotka myönnetään vaiheittain 
sitä mukaa kun hankkeet etenevät. 
2. SYNERGIA-ohjelman rahoitusta myönnetään vasta kun on tarkistettu, ettei toimia 
voida rahoittaa muista ohjelmista. 
3. Rahoituspäätöksissä sekä kaikissa niihin perustuvissa sopimuksissa määrätään 
nimenomaisesti muun muassa, että edunsaajat hyväksyvät komission ja tilintarkas­
tustuomioistuimen tarvittaessa paikan päällä suorittamat tarkastukset. 
6 artikla 
1. Edellä 3 artiklassa mainittuna ajanjaksona toteutettava alustava ohjelma esitetään 
liitteessä. Ohjelmassa määritellään yhteisön harjoittaman yhteistyön päätavoitteet, 
suuntaviivat ja tärkeysjärjestys 4 artiklassa ehdotetuilla aloilla. 
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun ohjelmaan perustuva toimintaohjelma vahvistetaan 
energia-alan toimien puiteohjelmasta annetun neuvoston päätöksen 4 artiklassa 
säädetyn menettelyn mukaisesti. Tämä toimintaohjelma sisältää luettelon 
tärkeimmistä hankkeista, jotka rahoitetaan 4 artiklassa luetelluilla aloilla. Ohjelman 
sisältö määritellään siten, että jäsenvaltioilla on käytettävissään tarpeelliset tiedot, 
jotta edellä kuvattua menettelyä noudattaen asetettu komitea voi antaa 
lausuntonsa. 
3. Kolmansien valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voidaan tehdä 
erityissopimuksia 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa ja sen keston ajaksi 
kyseessä olevien maiden kanssa toteutettavan yhteistyön pääpiirteiden ja ohjelman 
toimeenpanoa koskevan neuvottelumenettelyn määrittelemiseksi. 
4. Sopimuksia voidaan tehdä myös 1 kohdassa tarkoitetun ohjelman puitteissa 
kansainvälisten tutkimuskeskusverkostojen kanssa, jotta niiden osuus kyseisessä 
ohjelmassa esitettyjen tavoitteiden toteuttamisessa voitaisiin määritellä. 
7 artikla 
1. Komissio huolehtii toimien toteuttamisesta 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun 
toimintaohjelman mukaisesti. 
2. Palveluja koskevat sopimukset tehdään pääsääntöisesti Euroopan yhteisön yleiseen 
talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 118 artiklan mukaisesti 
rajoitetuilla tarjouspyynnöillä. 
Neuvottelumenettelyllä tehtäviä sopimuksia voidaan tehdä toimista, joiden 
kustannukset ovat alle 50 000 ecua. 
53 
Hankintasopimukset, jos niitä tarvitaan palveluja koskevien sopimusten 
täydentämiseksi ja jos ne rajoittuvat SYNERGIA-ohjelman tavoitteisiin, tehdään 
avointen tarjouspyyntöjen perusteella, lukuun ottamatta mainitun varainhoito­
asetuksen 116 artiklan soveltamisalaan kuuluvia tapauksia. 
Tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin voivat osallistua yhtäläisin ehdoin kaikki 
jäsenvaltioiden ja edunsaajina olevien valtioiden luonnolliset ja oikeushenkilöt. 
Komissio voi tapauskohtaisesti hyväksyä muiden maiden luonnollisten ja 
oikeushenkilöiden osallistuminen, jos kyseiset ohjelmat tai hankkeet edellyttävät 
erityisiä avustusmuotoja, joita on erityisesti saatavilla näissä maissa. 
Yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä kiinteän omaisuuden ostoa. 
Komissio voi tapauskohtaisesti sallia kyseisten kolmansien valtioiden yritysten 
osallistumisen yhteisesti rahoitettavia hankkeita koskeviin tarjouspyyntöihin ja 
sopimuksiin; komissio antaa tästä selvityksen 9 artiklassa tarkoitetussa 
kertomuksessa. 
8 artikla 
1. Komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa yhteisön ja yksittäisten 
jäsenvaltioiden edunsaajavaltioissa toteuttamien asiantuntijatoimien tehokkaan 
yhteensovittamisen jäsenvaltioiden toimittamien tietojen perusteella. 
2. Koordinointia ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden rahoittajien 
kanssa kannustetaan. 
3. Komissio tarkastelee mahdollisuuksia edistää SYNERGIA-ohjelman, jäsen­
valtioiden kahdenvälisen yhteistyön, muiden kansainvälisten järjestöjen ohjelmien 
ja muiden yhteisön ohjelmien yhteisrahoitusta. Päällekkäisyyksien välttämiseksi 
komissio varmistaa erityisesti, että SYNERGIA-ohjelman ja muiden yhteisön 
kansainväliseen energiayhteistyöhön liittyvien instrumenttien puitteissa toteutettava 
toiminta sovitetaan yhteen ja että ne täydentävät toisiaan. Komissio valvoo myös 
SYNERGIA-ohjelman ja muiden kansainvälisten järjestöjen toteuttamien energia-
alan ohjelmien tai toimien päällekkäisyyden välttämistä. 
9 artikla 
1. Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2000 mennessä riippumattomien 
asiantuntijoiden tekemään ulkopuoliseen arviointiin perustuvan kertomuksen 
ohjelman toteuttamisesta kahden edeltävän varainhoitovuoden ajalta. 
2. Komissio esittää 31 päivään joulukuuta 2002 mennessä ohjelman toteuttamista ja 
sen tuloksia kolmansissa maissa ja jäsenvaltioissa käsittelevän kertomuksen, johon 
liitetään kertomuksen pohjana oleva, riippumattomien asiantuntijoiden laatima 
arviointikertomus. 
£ 54 
3. Komissio esittää vuosittain kertomuksen ulkoisista energia-alan toimista, jotka on 
toteutettu yhteisön eri instrumenttien puitteissa. 
4. Nämä kertomukset osoitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 
10 artikla 
Tämä asetus kumoaa ja korvaa neuvoston asetuksen (EY) N:o /... 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
5 n 
Liite 
TOIMINTAOHJELMASUUNNITELMA 
SYNERGIA-ohjelman toteuttamisessa ja toimintaohjelman laatimisessa on otettava 
huomioon seuraavassa esitetyt suuntaviivat. 
SYNERGIA-ohjelman tehtävänä on auttaa toteuttamaan seuraavia yhteisön energia-alan 
tavoitteita, jotka on esitetty valkoisesta kirjasta Euroopan unionin energiapolitiikka 
annetussa neuvoston päätöslauselmassa: 
- yleinen kilpailukyky 
- toimitusvarmuus 
- ympäristönsuojelu. 
Kuhunkin näistä tavoitteista liittyy merkittävä ulkoinen tekijä, kuten valkoisessa kirjassa 
selvästi osoitetaan. SYNERGIA-ohjelmassa toteutetaan näitä tavoitteita vastaavia toimia 
ja varmistetaan samalla koordinointi yhteisössä harjoitettavien kansainvälisten 
yhteistyötoimien kanssa. 
SYNERGIA-ohjelman suuntaviivat on laadittu tältä pohjalta. 
I. YHTEISÖN ENERGIA-ALAN TAVOITTEISIIN LIITTYVÄT 
YHTEISTYÖALAT 
A. Kaikkiin kolmeen tavoitteeseen tähtäävät toimet: 
- kolmansille maille annettava energiapoliittinen neuvonta 
- energiatehokkuuden edistäminen kolmansissa maissa 
- paikallisten ja erityisesti uusiutuvien paikallisten energialähteiden 
kehittäminen 
- energia-alan alueellisen yhdentymisen edistäminen 
- yhteisön ohjelmien yhdenmukaisuuden edistäminen tietyillä alueilla (esim. 
Mustanmeren, Välimeren ja Persianlahden alueet) 
B. Yleinen kilpailukyky: 
- eurooppalaisten toimijoiden markkina-aseman lujittamiseen tähtäävän 
yhteistyön edistäminen tärkeimmillä energia-alan markkinoilla, erityisesti 
Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa 
- kolmansien maiden energia-alan organisointia koskeva neuvonta 
- tuki energia-alan vapauttamiselle ja kilpailulle avaamiselle sekä kolmansille 
maille annettava apu niiden energiapolitiikan laatimisessa tässä uudessa 
tilanteessa, erityisesti energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen mukaisesti 
56 
- eurooppalaisten yritysten kolmansiin maihin suunnattujen energia-alan 
investointien edistäminen 
C. Toimitusvarmuus: 
- vuoropuhelu energiaa tuottavien ja vievien maiden kanssa: Persianlahden 
maat, Venäjä sekä Amerikan, Aasian ja Afrikan tuottajamaat 
- vuoropuhelun kannustaminen Euroopan yhteisön ja Euroopan 
energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen allekirjoittajamaiden, erityisesti 
kauttakuljetusmaiden ja sellaisten tuottajamaiden, jotka ovat myös 
kauttakuljetusmaita, välillä siten, että autetaan panemaan Euroopan 
energiaperuskirjasta tehdyn sopimuksen määräykset täytäntöön 
- osallistuminen alan kansainvälisten elinten työhön ja niiden työn 
tukeminen, ministeritason sekä tuottajien ja kuluttajien konferenssit, 
kansainvälinen energiajärjestö (IEA) 
- suotuisien investointiolosuhteiden edistäminen kolmansissa maissa 
energian tuotannossa ja siirrossa kansainvälisen oikeuden säännösten 
mukaisesti ja erityisesti Euroopan energiaperuskirjan ja Maailman 
kauppajärjestön periaatteiden pohjalta 
D. Ympäristö: 
- kolmansien maiden energia-alan päättäjille ja työntekijöille annettava 
ympäristötietoisuutta edistävä koulutus 
- yhteisön energia- ja ympäristöalan kokemuksen ja tiedon levittäminen 
- ympäristöä säästävän teknologian käytön edistäminen erityisesti kivihiilen 
poltossa suurissa kuluttajamaissa, kuten Kiinassa, ottamalla huomioon sen 
vaikutukset energiapolitiikkaan 
- sellaisten pyrkimysten vahvistaminen ja tukeminen, joilla pyritään saamaan 
kolmannet maat ottamaan huomioon ympäristönäkökohdat energia­
politiikassa ja -suunnittelussa 
- kolmansien maiden kannustaminen ja auttaminen sellaisen energian-
hankintaa ja -käyttöä koskevan kansallisen energiapolitiikan suunnittelussa 
ja toteutuksessa, jossa otetaan huomioon ympäristön erityispiirteet 
II. TÄRKEIMMÄT MAANTIETEELLISET ALUEET JA YHDENMUKAISUUS 
YHTEISÖN KANSAINVÄLISTEN YHTEISTYÖOHJELMIEN KANSSA 
A. Tehtävä ja painopisteet: 
Energia-alan kansainvälisissä suhteissa SYNERGIA-ohjelma: 
- edistää energia-alan yhteistyötä suhteissa kolmansiin maihin 
57 
- pyrkii siihen, että sen sisältämät energia-alan tavoitteet otetaan huomioon 
yhteisön muihin ohjelmiin kuuluvissa ulkoisissa yhteistyötoimissa 
- helpottaa muista yhteisön yhteistyövälineistä rahoitettavien energia­
hankkeiden esille kehittämistä. 
B. Tärkeimmät maantieteelliset alueet 
SYNERGIA-ohjelmassa keskitytään yhteisön ulkosuhteiden kannalta 
tärkeimpiin maantieteellisiin alueisiin ja pyritään saavuttamaan tiettyjä näiden 
suhteiden tärkeimpiä tavoitteita. 
SYNERGIA-ohjelma koskee seuraavia alueita: 
- Keski- ja Itä-Eurooppa 
- uudet itsenäiset valtiot 
- yhteisön ulkopuoliset Välimeren maat 
- Latinalainen Amerikka: painopisteitä ovat Mercosur-maat, Chile, Meksiko 
ja Venezuela 
- Aasia: Kiina, Intia ja ASEAN-maat 
- Afrikka. 
10-
58 
YKSITYISKOHTAINEN RAHOITUSSELVITYS 
ALAMOMENTTI B4-1041 
1. TOIMENPITEEN NIMI: 
Kansainvälisen yhteistyön edistäminen energia-alalla (SYNERGIA-ohjelma) 
2. BUDJETTIKOHTA: 
B4-1041 
3. OIKEUSPERUSTA: 
Neuvoston asetus (EY) N: o 701/97, annettu 14 päivänä huhtikuuta 1997, energia-
alan kansainvälisen yhteistyön edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-
ohjelma) (EYVL N:o L 104, 22.4.1997, s. 1). 
Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) energia-alan kansainvälisen yhteistyön 
edistämistä koskevasta ohjelmasta (SYNERGIA-ohjelma) 14 päivänä huhtikuuta 
1997 annetun asetuksen No 701/97 voimassaolon jatkamisesta. 
Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002). 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS: 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Euroopan yhteisön sisäistä energia-alan politiikkaa täydentävä kansainvälinen 
yhteistyöohjelma on entistä tärkeämpi, kun otetaan huomioon energia-alan 
kehitys maailmanlaajuisesti lähivuosina: 
- Euroopan lisääntyvä riippuvuus energiansaannissa 
- energian kysynnän erittäin voimakas kasvu kehitysmaissa 
- ympäristöongelmien, erityisesti kasvihuonekaasupäästöjen lisääntyvä 
vaikutus energiavalintoihin. 
Tavoite on edistää kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelussa ja 
toteutuksessa yhteistyötä, jonka on määrä edistää Euroopan unionin energia­
strategian tavoitteiden toteuttamista. Niitä ovat: 
- maailmanlaajuinen kilpailukyky 
- energian toimitusvarmuuden takaaminen Euroopassa 
- ympäristön huomioon ottaminen. 
Tämä toimi myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteutumiseen siten, että 
käynnistetään hankkeita, joiden tarkoitus on erityisesti: 
- parantaa energiatehokkuutta kolmansissa maissa 50 
- edistää ympäristöä säästävän teknologian käyttöä 
- edistää paikallisten ja erityisesti uusiutuvien energiavarojen hyödyntämistä 
- tukea kolmansien maiden alueellista energia-alan yhdentymistä ja alan 
avautumista kilpailulle 
- edistää energiapolitiikkaa koskevaa vuoropuhelua ja yhteydenpitoa 
Euroopan, kolmansien maiden - etenkin tuottajamaiden - ja kansain­
välisten energia-alan järjestöjen välillä 
- tukea Euroopan energia-alan yritysten pääsyä kolmansien maiden 
markkinoille 
- vahvistaa energia-alan asiantuntijoiden ja päätöksentekijöiden välisiä 
yhteyksiä sekä yhteisön sisällä että yhteisön ja kolmansien maiden välillä. 
Tämä toimi tukee myös Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja auttaa osaltaan 
luomaan puitteita energiahankkeiden suuntaamiseksi ja valmistelemiseksi sekä 
valmistelemaan Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymistä unioniin. 
Vuosiohjelman laatiminen yhteistyössä komission muiden yksiköiden ja 
jäsenvaltioiden edustajien kanssa antaa mahdollisuuden kohdistaa 
SYNERGIA-ohjelma ensisijaisiin kysymyksiin ottaen huomioon myös 
Euroopan parlamentin asetukseen ehdottama liite. 
4.2 Toimenpiteen kesto 
Viisi vuotta: tammikuun 1 päivästä 1998 joulukuun 31 päivään 2002. 
5. MENOJEN LUOKITUS: 
Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat 
6. MENO-/TULOLAJI: 
MENOT 
Tutkimusten rahoittaminen, tekninen asiantuntija-apu ja neuvonta, koulutus-, 
edistämis- ja tiedotustoimet, konferenssien, seminaarien, workshopien, teknisten 
vierailujen ja koulutusvierailujen järjestäminen, yhteistyöelinten tai energiapoliittisten 
elinten tukeminen sekä muut energiapolitiikkaa tukevat toimet. 
Ohjelman edistämiseen, sen tulosten levittämiseen, ulkopuolisten asiantuntijoiden 
suorittamaan arviointiin ja energia-alan yhteistyötä tukevien elimien toimintaan 
liittyvät kulut. 
Yhteisön osuus ei yleensä ylitä 50 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista, ja 
yhteisö voi osallistua rahoitukseen yhdessä kolmansien maiden, jäsenvaltioiden tai 
kansainvälisten organisaatioiden kanssa. 
Seuraavissa tapauksissa yhteisön rahoitus voi kuitenkin olla jopa 100 prosenttia: 
kolmansien maiden viranomaislaitoksiin lähetettyjen kokopäivätoimisten asiantunti-
12 GO 
joiden rahoitus ja ainoastaan yhteisön etua koskevissa asioissa toteutetut toimet 
(esimerkiksi esitutkimukset, selvitystehtävät, eurooppalaiset energiakeskukset, 
toimien arviointi). 
TULOT 
Euroopan energiaperuskirjan osallistujavaltioilta takaisinmaksuna saadut mahdolliset 
tulot käytetään uudelleen 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen 
yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL N:o L 356, 
31.12.1977, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, 
Euratom, EHTY) N:o 2335/95 (EYVL N:o L 240, 7.10.1995, s. 12), 27 artiklan 2 
kohdan b alakohdan säännösten mukaisesti. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET: 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten toimien 
kustannusten ja kokonaiskustannusten välinen yhteys) 
• Horisontaaliset toimet 
eurooppalaisten tai kolmansien maiden asiantuntijoiden lyhytaikaiset 
komennukset: matkakulut, palkkiot ja päivärahat: 
240 komennusta à 100 000 ecua 
ohjelman aikana ja sen päätyttyä tehtävä ohjelman arviointi, 
keskimääräinen kustannus 150 000 ecua = 300 000 ecua 
• Energia-alan analyysit 
analyysien keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 64 
• Yhteistyö kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemisessa 
asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (6 kuukautta), keskimääräiset 
kustannukset 100 000 ecua x 63 
• Rahoitustuki energia-alan elimille 
asiantuntijoiden pitkäaikaiset komennukset (1 vuosi), keskimääräiset 
kustannukset 200 000 ecua x 30 
kolmansista maista Eurooppaan järjestettävät tekniset vierailut ja 
koulutusvierailut, 25 osallistujaa vierailua kohti, keskimääräiset 
kustannukset 20 000 ecua x 150 vierailua 
• Teollisen yhteistyön tukeminen 
seminaarit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 10 
eurooppalaisten valtuuskuntien vierailut kolmansissa maissa, 
keskimääräiset kustannukset 74 000 x 10 
• Seminaarit, konferenssit ja tiedotustilaisuudet 
seminaarit ja workshopit, keskimääräiset kustannukset 100 000 ecua x 20 
konferenssit 200 000 ecua x 15 
• Tiedotus- ja koulutustoimet 
(tuet ja apurahat) 
7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan 
-13-6 
Erittely 
Horisontaaliset toimet 
Energia-alan analyysit 
Yhteistyö kolmansien 
maiden energiapolitiikan 
suunnittelemiseksi 
Teollisuusyhteistyön 
tukeminen 
Taloudellinen tuki energia-
alan elimille 
Seminaarit, konferenssit ja 
tiedotustilaisuudet 
Tiedotus- ja koulutustoimet 
YHTEENSÄ 1998 
0,5 
1,2 
1,2 
0,3 
1,8 
1 
1 
7,00 1999 
0,5 
1,3 
1,2 
0,34 
1,8 
1 
1 
7,14 2000 
0,58 
1,3 
1,3 
0,3 
1,8 
1 
1 
7,28 2001 
0,5 
1,3 
1,3 
0,4 
1,8 
1 
1,12 
7,42 2002 
0,62 
1,3 
1,3 
0,4 
1,8 
1 
1,15 
7,57 YH­
TEENSÄ 
2,7 
6,4 
6,3 
1,74 
9 
5 
5,27 
36,4 
Huomautuksia: 
Budjetin mahdolliset lisävarat vuodesta 2000 lähtien kohdennetaan kolmen tyyppisiin 
toimiin: 
- tuki teollisuusyhteistyölle, jolla pyritään kasvattamaan alan eurooppalaisten yritysten 
markkinaosuutta kolmansissa maissa 
- kolmansien maiden energiapolitiikan suunnittelemiseksi tehtävä yhteistyö, jonka 
tavoitteena on, että kolmannet maat ottaisivat huomioon yhteisön energia-alan 
tavoitteet 
- otsakkeessa "horisontaaliset toimet" esitetty toteutettavien toimien arviointi- ja 
seurantamenojen kasvu. 
7.3 Osaan B sisältyvien operationaalisiin selvityksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät 
kulut 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
Tiedotus ja 
julkaisut 1998 
0,2 1999 
0,2 2000 
0,2 2001 
0,2 2002 
0,2 Yhteensä 
1 
7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu 
-14- 6° 
Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. 
Maksusitoumusmäärärahat ja maksumäarähat alustavasti (miljoonaa ecua) 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärä­
rahat 
1997 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 
Yhteensä 1998 
7 
6 
1 
7 1999 
7.14 
6 
1.14 
7.14 2000 
7.28 
6 
1.28 
7.28 2001 
7.42 
6 
1.42 
7.42 2002 
7.57 
6.5 
1.07 
7.57 Yhteensä 
36.4 
6 
7 
7.14 
7.28 
7.92 
1.07 
36.4 
Kolmansien maiden energia-alan elimille suunnattava rahoitustuki vähenee sitä mukaa 
kun niiden omavaraisuus kasvaa. 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA TOTEUTETTAVIEN 
TOIMIEN SEURAUKSET) 
Töistä maksetaan sen jälkeen, kun ne on hyväksytty. Maksuperusteena käytetään 
ennen sopimuksen tekemistä arvioitua prosenttimäärää, ja taloudellinen 
loppukertomus otetaan tässä huomioon. Matkakustannuksista ja päivärahoista 
voidaan vaatia tositteet. Asiakirjoihin perustuvat tai paikan päällä tehtävät 
tarkastukset ovat mahdollisia. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Erityistavoitteet 
Tässä voidaan erottaa: 
• erityistavoitteet, joihin SYNERGIA-ohjelma myötävaikuttaa olematta 
ainoa tuloksista vastaava 
• suoraan SYNERGIA-ohjelmasta johtuvat tavoitteet. 
9.1.1 Ohjelman tavoitteet 
• ennustettujen kasvihuonekaasupäästöjen lisääntymisen vähentäminen 
maailmanlaajuisesti energiatehokkuutta, uusia tekniikoita, uusiutuvia 
energialähteitä ja suunnittelua edistävillä toimilla 
15 
• eurooppalaisten yritysten energia-alan investointien ja viennin lisääminen 
kolmansiin maihin 
• kolmansien maiden energiaverkkojen keskinäisen yhteenliittämisen samoin 
kuin kolmansien maiden ja Euroopan energiaverkkojen yhteenliittämisen 
helpottaminen 
• assosioituneiden maiden Euroopan unioniin liittymisen valmistelu 
lähentämällä niiden ja EUn energiapolitiikkaa 
• kolmansien maiden Euroopan unioniin suuntautuvan energianviennin 
säilyttäminen ennallaan tai sen lisääminen huolimatta näiden maiden 
sisäisen kysynnän kasvusta 
9.1.2 Yksittäisiin toimiin liittyvät tavoitteet 
Seminaarien, konferenssien ja tiedotustilaisuuksien sekä yhteistyöelimille 
myönnettävän taloudellisen tuen osalta: 
• yhteyksien lisääminen eurooppalaisten ja kolmansien maiden julkisen ja 
yksityisen sektorin päättäjien välillä 
• kolmansien maiden vastuuhenkilöiden keskinäisten yhteyksien edistäminen 
• muiden yhteistyötoimien toteuttaminen yhteisön ja kolmansien maiden 
välillä 
• Euroopan energiatilannetta koskevan tiedon levittäminen 
Kolmansien maiden energiapolitiikan suunnitteluun liittyvän yhteistyön ja 
energia-alan analyysien osalta: 
• Euroopan unionin osallistumisen varmistaminen kolmansien maiden 
energia-alan suunnitelmien ja sääntelyn valmisteluun 
Koulutus- ja tiedotustoimien osalta: 
• alan ammattilaisten kouluttaminen kolmansissa maissa esittämällä heille 
Euroopan unionin näkemykset 
Kohderyhmä: 
Kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön valtiot, energia-alan 
valtionlaitokset, yritykset ja väestö. 
9.2 Toimenpiteen perustelut: 
Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan perusteena ovat seuraavat seikat: 
• vain yhteisö voi varmistaa, että Euroopan unionin etuja ja yrityksiä tuetaan 
suosimatta jotakin jäsenvaltiota 
ff 4 
-16-
• yhteisö on nimetty neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa nimen­
omaisesti energia-alaa koskevissa yhteyksissä, mm. G-24:ssä ja tehtäessä 
sopimuksia tiettyjen kolmansien maiden kanssa, 
• yhteisön tasolla toteutettavan toimen avulla voidaan täydentää 
jäsenvaltioiden tasolla toteutettuja toimia ja vahvistaa niiden vaikutusta 
• Euroopan yhteisö voi parhaiten edustaa kaikkien jäsenvaltioiden etuja 
• Euroopan yhteisön tasolla toteutettavan toimen kautta voidaan hyödyntää 
moniin jäsenvaltioihin hajaantunut asiantuntemus. 
Verrattuna muihin yhteisön kansainvälisiin yhteistyöohjelmiin SYNERGIA-
ohjelmassa voidaan ottaa huomioon yhteisön energia-alan edut ja pyrkiä 
parantamaan eri maantieteellisiä alueita kattavien ohjelmien välistä 
koordinaatiota. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi: 
Huomattakoon, että jo nykyään kustakin maantieteellisestä alueesta vastaavat 
virkamiehet hallinnoivat, seuraavat ja arvioivat vastuullaan olevaa hanketta. 
Valitut suoritusten osoittimet 
Koska SYNERGIA on yhteistyöohjelma energiapolitiikan suunnittelemiseksi, 
on vaikea määritellä määrällisiä osoittimia sen toimien vaikutuksille. 
Lisäksi energiapoliittisten toimien vaikutukset näkyvät tuotanto- tai 
kulutusluvuissa vasta keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. 
On kuitenkin mahdollista käyttää osoittimia, jotka soveltuvat kohdassa 9.1 
esitettyihin kahdentyyppisiin tavoitteisiin. 
Yleisten tavoitteiden osoittimet: 
• kasvihuonekaasupäästöjen tason vertaaminen ennusteisiin 
• energiatehokkuusindeksin kehitys maittain 
• paikallisen tuotannon, erityisesti uusiutuvien energiamuotojen osuuden 
lisääminen 
• eurooppalaisten energia-alan sijoitusten määrän ja eurooppalaisen viennin 
kehitys 
• kolmansien maiden energiaviennin kehitys suhteessa niiden kotimaisen 
kysynnän kehitykseen 
• kolmansien maiden keskinäisten ja Euroopan unionin ja kolmansien maiden 
energiaverkkojen yhteenliittämiseen tehdyt sijoitukset. 
Yksittäisten toimien tavoitteille: 
-17 o 5 
• SYNERGIA-ohjelman avulla järjestettyjen konferenssien tai kokousten 
osanottajamäärä sekä mahdollisesti näistä kohtaamisista alkunsa saaneiden 
kaupallisten yhteyksien ja hankkeiden määrä 
• niiden maiden lukumäärä, jotka ovat hyötyneet eurooppalaisesta 
kokemuksesta energiapolitiikkansa suunnittelussa 
• koulutettujen ammattilaisten määrä 
• eri hankkeista tietoa saaneiden henkilöiden määrä 
• yhteistyötoimet, jotka on aloitettu SYNERGIA-ohjelmassa toteutetun 
hankkeen seurauksena. 
Arviointia koskevat määräykset ja arviointien aikataulu 
Ehdotuksessa neuvoston päätökseksi esitetään kahta kertomusta, jotka 
perustuvat ulkopuolisten asiantuntijoiden tekemään arviointiin. 
Ensimmäinen, kahden toimintavuoden jälkeen laadittava kertomus keskittyy 
lähinnä ohjelman toteutukseen. 
Toinen kertomus laaditaan ohjelmaan päätyttyä, ja siinä tarkastellaan myös 
ohjelman vaikutuksia kyseisissä maissa. 
Riippumattomat asiantuntijat voivat myös suorittaa rahoitettujen hankkeiden 
tarkastuksia. 
9.4 Kustannustehokkuus 
Jotta tätä lukua voitaisiin verrata muiden ohjelmien vastaavaan lukuun, on 
otettava huomioon, että hankkeiden hallinnointi ja seuranta ovat suoraan 
yksikön virkamiesten vastuulla, eikä niitä anneta tehtäväksi ulkopuolisille. 
Lisäksi SYNERGIA-ohjelmalle ovat luonteenomaisia yhteisön aloitteesta 
toteutettavat toimet sekä toimet, joiden avulla hankitaan muissa ohjelmissa 
käytettäviä tietoja (esim. Euro-Välimeri -foorumi). Virkamiehet osallistuvat 
tavallista näkyvämmin näiden hankkeiden täsmentämiseen ja niistä 
neuvottelemiseen. 
10. HALLINTOMENOT 
Tarvittavien hallintovarojen käyttöönotto tapahtuu varojen myöntämistä 
koskevan komission vuotuisen päätöksen perusteella, ottaen huomioon 
erityisesti budjettivallan käyttäjän myöntämät lisähenkilöstö ja -määrärahat. 
18 66 
10.1 Vaikutus työpaikkojen määrään 
Työsuhteen tyyppi 
Virkamiehet tai A 
määräaikaiset B 
toimenhaltijat C 
Muut 
Yhteensä Toimen hallinnointiin 
tarvittavat virat 
pvsvvät 
virat 
2,5 
1 
2 
5,5 määräaikaiset 
toimet 
0,5 
1 kansallinen 
asiantuntija 
1,5 joista 
PO:n tai kyseisen 
yksikön nyky-
henkilöstöstä 
3 
1 
2 
1 kansallinen 
asiantuntija 
7 lisä­
henkilöstöä kesto 
10.2 Henkilöstöä varten varattava kokonaisrahoitus 
Ohjelman hallinnomtikulujen voidaan siten arvioida olevan 7 x 103 000 ecua 
= 721 000 ecua. 
10.3 Muut toimintakulut 
Budjettikohta 
(numero ja otsake) Summat Laskutapa 
A-130 Työmatkakulut, 
matkakulut ja muut niihin 
liittyvät menot 120 000 
46 200 
A-2510 Puiteohjelmalla 
perustetun komitean 
erityiskokous "kansainvälinen 
yhteistyö" 
166 200 
Yhteensä Arvio perustuu 
varainhoitovuoden 1997: n 
yhdeksän ensimmäisen 
kuukauden toteutumiseen. 
Kaksi vuotuista kokousta, 
joihin osallistuu kustakin 
jäsenvaltiosta kaksi edustajaa, 
keskimääräiset kustannukset 
770 ecua. Näiden kokousten 
pitäisi olla yhteisiä muiden 
erityisohjelmien kokousten 
kanssa. 
Ilmoitetut määrärahat sisältyvät ohjelman 
yksiköiden nykyisiin määrärahoihin. hallinnoinnista vastaavien 
6*> 
19 
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
LIITE IV 
Ehdotus. 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN 
KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ 
(1998 - 2002) 
68 
Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
MONIVUOTISESTA OHJELMASTA UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN 
KÄYTÖN EDISTÄMISEKSI YHTEISÖSSÄ 
- ALTENER II -
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 
1 kohdan 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, 
noudattaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä 
menettelyä4 ja toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa 
sekä katsoo, että 
yhteisön perustamissopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön toimien yhtenä tavoitteena 
on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, 
yhteisön perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan terveyden suojelua koskevat 
vaatimukset kuuluvat osana yhteisön muuhun politiikkaan, ja tämä ohjelma edistää 
osaltaan terveyden suojelua, 
neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi CO2-
kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko 
yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä 
istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan yleissopimukseen liittyvää Kioton konferenssia 
varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä 7,5 
prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 mennessä vuoden 1990 
tasoon verrattuna, 
tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi, 
erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8 
69 
prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi 
lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä, 
neuvoston päätöksellä 93/398/ETY5, joka tehtiin 24 päivänä kesäkuuta 1993, perustettiin 
C02-päästöjen ja muiden kasvihuonekaasupäästöjen valvontajärjestelmä, 
neuvosto totesi 25-26 päivänä kesäkuuta 1996 pitämässään kokouksessa, että 
ilmastonmuutoksia käsittelevän hallitusten välisen paneelin (IPCC) toisessa 
arviointikertomuksessa, . joka liittyy Berliinin mandaatin mukaisen pöytäkirjan 
aikaansaamiseksi käytäviin neuvotteluihin, katsotaan valtaosan todisteista viittaavan 
siihen, että ihmisen toiminta vaikuttaa selvästi maailmanlaajuiseen ilmastonmuutokseen; 
samalla neuvosto korosti tarvetta ryhtyä pikaisiin ja mahdollisimman laajoihin toimiin ja 
totesi, että käytettävissä on merkittäviä mahdollisuuksia ennalta ehkäiseviin toimiin; lisäksi 
neuvosto pyysi komissiota yksilöimään, mihin toimiin on ryhdyttävä yhteisön tasolla, 
komissio esitti 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa6 ja 13 päivänä 
joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa7 Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
näkemyksensä yhteisön tulevasta energiapolitiikasta sekä uusiutuvien energialähteiden 
asemasta, 
Euroopan parlamentti pyysi 4 päivänä heinäkuuta 1996 hyväksymässään 
päätöslauselmassa8 komissiota toteuttamaan yhteisön toimintasuunnitelman uusiutuvien 
energialähteiden käytön edistämiseksi, 
komissio käynnisti 20 päivänä marraskuuta 1996 antamallaan vihreällä kirjalla9 
Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet uusiutuvia energialähteitä koskevan 
yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman kehittämisen ja jatkototeutuksen, 
yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklan mukaan yhteisö kehittää ja harjoittaa 
toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii 
erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja sekä muita heikommassa asemassa 
olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; nämä toimet kattavat muun muassa energia-alan, 
neuvosto hyväksyi 13 päivänä syyskuuta 1993 tekemällään päätöksellä 93/500/ETY10 
yhteisön ohjelman uusiutuvien energianlähteiden käytön edistämisestä yhteisössä 
(ALTENER); ohjelman tavoitteena on vähentää C02-päästöjä kasvattamalla uusiutuvien 
energialähteiden markkinaosuutta sekä niiden osuutta yhteisön primaarienergian 
kokonaistuotannosta; tämä ohjelma päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997, 
5 EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31 
6 KOM (94) 649, 11.1. 1995 
7 KOM(95) 682, 13.12.1995 
8 A4-0188/96- EP 251.039 
9 KOM (96) 576 lopull., 20.11.1996 
10 EYVL N:o L 235, 18.9.1993 70 
yhteisö on todennut, että ALTENER-ohjelma on tärkeä osa yhteisön strategiaa, jonka 
tavoitteena on C02-päästöjen vähentäminen, 
komissio on tehnyt ehdotuksen11 neuvoston päätökseksi monivuotisesta ohjelmasta 
uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä (ALTENER II), 
energia-alan toimia varten on laadittu monivuotinen puiteohjelma, 
Euroopan parlamentin ja neuvoston 26 päivänä huhtikuuta 1994 tekemällä päätöksellä 
1110/94/EY12 perustettiin neljäs tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn 
toimien puiteohjelma; uusiutuvien energialähteiden alaa koskeva politiikka on tärkeä 
väline puiteohjelmassa kehitettävien uusien energiateknologioiden käyttämistä ja 
edistämistä varten; ALTENER II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä väline, 
komissio on esittänyt neuvostolle ja Euroopan parlamentille viidettä TTK-puiteohjelmaa 
koskevat ehdotuksensa13, 
uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen vaikuttaa myönteisesti sekä 
ympäristöön että energian saannin varmuuteen; tiivis kansainvälinen yhteistyö on 
suotavaa, jotta saavutettaisiin parhaat mahdolliset tulokset, 
tehostettu ALTENER II -ohjelma on olennaisen tärkeä väline uusiutuviin energialähteisiin 
liittyvien mahdollisuuksien kehittämisessä, 
ohjelman toteutuksen tulisi tapahtua kiinteässä yhteistyössä niiden yhteisön muiden 
toimien ja ohjelmien kanssa, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden käytön 
edistämiseen, ja 
on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata ALTENER II -ohjelma Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneille maille kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston14 päätelmien ja toukokuussa 1994 neuvostolle annetun asiaa 
koskevan komission tiedonannon15 mukaisesti, sekä Kyprokselle, 
1 i KOM(97) 87 lopullinen, 12.3.1997 
12 EYVL N:o L 126, 18.5.1994 
13 
14 
15 KOM 
71 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
1. Yhteisö toteuttaa energia-alan puiteohjelmassa ALTENER II -erityisohjelman, 
jäljempänä "ohjelma", uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi 
yhteisössä. Tämän ohjelman tavoitteena on: 
(a) auttaa luomaan tarvittavat edellytykset, erityisesti lainsäädännölliset, 
sosioekonomiset ja hallinnolliset edellytykset, uusiutuvia energialähteitä 
koskevan yhteisön toimintasuunnitelman toteuttamiselle, 
(b) edistää uusiutuvista energialähteistä saatavan energian tuotantoon ja 
käyttöön tehtäviä yksityisiä ja julkisia investointeja. 
Nämä kaksi tavoitetta edistävät osaltaan seuraavien yhteisön yleisten tavoitteiden 
saavuttamista: COs-päästöjen vähentäminen, uusiutuvien energialähteiden osuuden 
kasvattaminen energiataseessa, energia-alan tuontiriippuvuuden vähentäminen, 
energian saannin varmuus, taloudellinen kehitys, taloudellinen ja sosiaalinen 
yhteenkuuluvuus sekä alueellinen ja paikallinen kehitys. 
2. Ohjelman perusteella myönnetään yhteisön rahoitustukea toimille, jotka ovat 
tämän päätöksen tavoitteiden mukaisia. 
3. ALTENER II -ohjelma alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä 
2002. 
4. Vuotuiset määrärahat ohjelman toteuttamista varten hyväksyy rahoitusnäkymien 
asettamien rajojen mukaisesti budjettivallan käyttäjä. 
2 artikla 
Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimia ja 
toimenpiteitä: 
a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää 
yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien 
kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden 
kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä 
uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvattamisen kannalta 
suotuisampien lainsäädännöllisten, sosioekonomisten ja hallinnollisten edellytysten 
analysointi ja tarvittavan lainsäädännön valmistelu; 
b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja 
välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet 
liittyvät: 
- paikallis- ja aluesuunnitteluun, 
70 
- suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, 
- uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin, 
- tiedotukseen, 
- kasvatukseen ja koulutukseen; 
c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon 
vaihtoa tavoitteena parantaa kansainvälisten, yhteisönlaajuisten, kansallisten, 
alueellisten ja paikallisten toimien koordinointia; keskitetyn järjestelmän luominen 
uusiutuvia energialähteitä koskevan tiedon keräämistä ja levittämistä varten; 
d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja 
taitotiedon vaihtoa 
e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja antamalla apua hankkeiden 
valmistelussa ja esittelyssä sekä niiden toteuttamisessa. 
Näiden kohdennettujen toimien tavoitteena on helpottaa ja vauhdittaa investointeja 
uuteen toimintakapasiteettiin, jolla tuotetaan energiaa uusiutuvista energialähteistä; 
tämä tapahtuu antamalla rahoitustukea, jolla vähennetään uusiutuvia 
energialähteitä hyödyntävien hankkeiden oheiskustannuksia ja palveluista koituvia 
kustannuksia sekä poistetaan nykyisiä ei-teknisiä esteitä. 
Tällä tuella autetaan muun muassa asiantuntevan neuvonnan hankkimisessa, 
markkinanäkymien analysoinnissa, hankkeiden toteutuspaikan valinnassa, 
rakennus- ja toimilupien haussa, rahoitussuunnitelman laatimisessa, 
tarjouspyyntöjen valmistelussa, käyttöhenkilökunnan koulutuksessa, laitosten 
käyttöönotossa jne. 
Kohdennetut toimet koskevat seuraavilla aloilla toteutettavia hankkeita: 
- biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet, 
polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet13 , nestemäiset 
biopolttoaineet ja biokaasu, 
- aurinkolämpö- ja auringon fotoenergiajärjestelmät, 
- rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, 
- pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, 
- tuulienergia, 
- geoterminen energia; 
f) toimet: 
16 Komission tiedonanto yhteisön jätehuoltostrategian tarkistamisesta (KOM(96) 399 lopull., 30.7.1996 
6 
uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja 
toimintasuunnitelman toteuttamisen seuranta 
toimintasuunnitelman toteuttamiseksi tehtyjen aloitteiden tuki, jolla pyritään 
erityisesti tehostamaan toimien yhteensovittamista ja yhteisvaikutusta mukaan 
lukien kaikki yhteisön rahoittamat toiminnat 
yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymisen seuranta uusiutuvien 
energialähteiden kehittämisessä 
tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimien ja toimenpiteiden vaikutuksen 
ja kustannustehokkuuden arviointi. Arvioinnissa on otettava huomioon myös 
ympäristönäkökohdat ja sosiaaliset näkökohdat. 
3 artikla 
Kaikista 2 artiklan a, c ja f alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin 
liittyvistä kustannuksista vastaa yhteisö. 
Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan b ja d alakohdassa tarkoitettujen 
toimien ja toimenpiteiden rahoituksesta saa olla enintään 50 prosenttia niiden 
kokonaiskustannuksista; jäljelle jäävä osuus rahoitetaan joko julkisella tai 
yksityisellä rahoituksella tai näiden kahden yhdistelmillä. 
Tämän ohjelman mukainen osuus 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien ja 
toimenpiteiden rahoituksesta vahvistetaan vuosittain kunkin kohdennetun toimen 
osalta 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 
4 artikla 
1. Ohjelman toteuttamisesta vastaa komissio. 
2. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden rahoittamiseen 
sovellettavat ehdot ja suuntaviivat määritellään vuosittain ottaen huomioon: 
- painopistealueet, jotka yhteisö ja jäsenvaltiot määrittävät uusiutuvien 
energialähteiden käytön edistämistä koskevissa ohjelmissaan, 
- tekijät, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kannattavuuteen ja 
kehitysmahdollisuuksiin sekä niiden työllisyys- ja ympäristövaikutuksiin, 
erityisesti C02-päästöjen vähentämiseen, 
- edellä 2 artiklan e alakohdassa tarkoitettujen toimien osalta avunannon 
suhteelliset kustannukset, todennäköisesti aikaansaatavan tuotantokapasiteetin 
määrä sekä alueiden ja/tai valtioiden rajojen yli koituvat hyödyt, 
- Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan periaatteet sekä 
ympäristönsuojeluun myönnettäviä valtion tukia koskevat yhteisön suuntaviivat. 
5 artikla 
7 7' 
Komissiota avustaa energia-alan toimien monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn 
neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea. 
6 artikla 
1. Komissio esittää ohjelman toisen vuoden aikana Euroopan parlamentille, neuvostolle, 
talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen toimenpiteistä, joita 
on toteutettu uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisön tasolla ja 
jäsenvaltioissa erityisesti 1 artiklassa asetetut tavoitteet huomioon ottaen. Tähän 
kertomukseen liitetään ehdotukset ohjelmaan tehtävistä tarkistuksista, jotka 
mahdollisesti ovat tarpeen näiden tulosten perusteella. 
2. Komissio arvioi ohjelman päättyessä tämän päätöksen soveltamisesta saadut tulokset 
sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Se laatii asiasta kertomuksen 
Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden 
komitealle. 
7 artikla 
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat voivat osallistua tähän ohjelmaan niiden 
yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten 
mukaisesti, jotka on mainittu assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa tai varsinaisissa 
assosiointisopimuksissa. Kypros voi osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen turvin ja 
samojen edellytysten mukaisesti kuin ne, joita sovelletaan EFT A/ET A-maihin, Kyproksen 
kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. 
8 artikla 
Tämä päätös kumoaa ja korvaa neuvoston päätöksen (EY) N:o 
9 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä, 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
75 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMEN NIMI 
ALTENER II. Monivuotinen ohjelma uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi 
yhteisössä. 
2. BUDJETTIKOHTA 
B4-1030 
3. OIKEUSPERUSTA 
Neuvoston päätös 93/500/ETY, tehty 13 päivänä syyskuuta 1993 (EYVL N:o L 235, 
18.9.1993, s. 41). ALTENER I -ohjelma. 
Monivuotista ohjelmaa uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiseksi yhteisössä 
(ALTENER II) koskeva 22 päivänä toukokuuta 1997 esitetty ehdotus neuvoston 
päätökseksi (EYVLN:o C 192, 24.6.1997, s. 16). 
Energia-alan toimien puiteohjelmaa (1998-2002) koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi. 
4. TOIMEN KUVAUS 
4.1. Toimen yleistavoite 
Komissio pitää ALTENER-ohjelman jatkamista tarpeellisena. Ohjelma edesauttaa 
merkittävästi ympäristöä säästävien uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntymistä ja 
muodostaa tärkeän osan komission strategiasta C02-päästöjen vähentämiseksi. Tämä 
tavoite on yhteisön perustamissopimuksen 130 r ja 130 s artiklan mukainen. 
Uusiutuvien energialähteiden osuus Euroopan yhteisön primaarienergian tarpeesta on tällä 
hetkellä hieman alle 6 prosenttia, ja uusiutuvista energialähteistä saatavan energian määrä 
on noin 70 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia. Tiedonannossaan vihreästä kirjasta 
Tulevaisuuden energia: Uusiutuvat energialähteet - Yhteisön strategiaa koskeva vihreä 
kirja komissio ehdottaa uusiutuvien energialähteiden käytön merkittävää lisäämistä 
vuoteen 2010 mennessä. Vihreää kirjaa hyväksyttäessä esitettiin tavoitteeksi uusiutuvien 
energialähteiden osuuden kaksinkertaistaminen vuoteen 2010 mennessä. Komissio 
valmistelee tiedonantoa valkoisesta kirjasta Uusiutuvia energialähteitä koskeva yhteisön 
strategia vuodelle 2010 sekä siihen liittyvästä toimintasuunnitelmasta. ALTENER II -
ohjelmalla on tärkeä merkitys tämän strategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman 
toteuttamisessa ja seurannassa. 
ALTENER II -ohjelman tarkoituksena on myötävaikuttaa merkittävällä tavalla siihen, että 
yhteisö asettama tavoite saavutetaan. Uusiutuvien energialähteiden käytön lisääminen lisää 
myös yhteisön sisäistä sosiaalista yhteenkuuluvuutta, edistää paikallisten energiavarojen 
16 
hyödyntämistä ja vauhdittaa uusien energiateknologioiden (joista monia on kehitetty 
komission rahoituksella) pääsyä markkinoille. 
Komissio ehdottaakin tämän vuoksi ALTENER-ohjelman jatkamista siten, että uudessa 
ohjelmassa otetaan huomioon monet riippumattoman asiantuntijaryhmän suosituksista, 
ALTENER-konferenssin päätelmät sekä ne kokemukset, jotka komissio on saanut 
toteuttaessaan ALTENER-ohjelmaa ja muita energiaan liittyviä toimia. 
4.2. Toiminnan säädetty kestoaika ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt 
Toiminnan kesto on viisi vuotta alkaen tammikuun 1. päivästä 1998 ja päättyen joulukuun 
31. päivään 2002. 
5. MENOJEN LUOKITUS 
Ei-pakolliset menot /jaksotetut määrärahat. 
6. MENO-/TULOLAJI 
ALTENER II -ohjelmalle ehdotettu talousarvio on 81,1 miljoonaa ecua. 
ALTENER I -ohjelman talousarvio oli alun perin 40 miljoonaa ecua, mutta rahoitusta 
lisättiin ohjelman loppuun mennessä noin 46,4 miljoonaan ecuun. Vuosina 1994, 1995 ja 
1996 käytettiin kokonaistalousarvioista 72 prosenttia. Vuoden 1993 toiminta jäi 
käytännössä ainoastaan neljän kuukauden mittaiseksi - ohjelma hyväksyttiin vasta 18. 
syyskuuta 1993 -ja vuonna 1997 käytettävissä oleva rahoitus on 8,2 miljoonaa ecua. 
ALTENER II koostuu kuudesta toimi- ja toimenpidetyypistä, jotka koskevat uusiutuvia 
energialähteitä: 
A ALTENER I -TOIMIEN LAAJENTAMINEN: 
(a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on toteuttaa ja täydentää 
yhteisön toimenpiteitä uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien 
kehittämiseksi. Näihin kuuluu alakohtaisten strategioiden ja markkinastrategioiden 
kehittäminen, normien ja standardien määritteleminen, yhteishankinnat sekä 
lainsäädäntö; 
(b) kokeilutoimet, joiden tavoitteena on luoda tai laajentaa infrastruktuureja ja 
välineitä uusiutuvien energialähteiden kehittämistä varten; nämä kokeilutoimet 
liittyvät: 
- paikallis- ja aluesuunnitteluun, 
- suunnittelussa ja arvioinnissa tarvittaviin välineisiin, 
- uusiin rahoitus- ja markkinavälineisiin, 
- tiedotukseen, 
- kasvatukseen ja koulutukseen; 
10 77 
(c) komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja taitotiedon 
vaihtoa; keskitetyn järjestelmän luominen uusiutuvia energialähteitä koskevan 
tiedon keräämistä ja levittämistä varten; 
(d) muiden kuin komission ehdottamat toimenpiteet, joilla edistetään kokemusten ja 
taitotiedon vaihtoa; 
B UUSI TOIMI UUSIUTUVIEN ENERGIALÄHTEIDEN 
MARKKINAOSUUDEN KASVATTAMISEKSI 
(e) kohdennetut toimet, joilla helpotetaan uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuden kasvua ja edistetään investointeja seuraavilla aloilla: 
- biomassa, mukaan lukien energiatuotantoon soveltuvat viljelylajikkeet, 
polttopuu, maa- ja metsätalouden jätteet, yhdyskuntajätteet, nestemäiset 
biopolttoaineet ja biokaasu, 
- aurinkolämpöjärjestelmät ja auringon fotoenergiajärjestelmät, 
- rakennusten passiiviset ja aktiiviset aurinkoenergiajärjestelmät, 
- pienen mittakaavan (< 10 MW) vesivoimahankkeet, 
- tuulienergia, 
- geoterminen energia, 
C. UUDET TOIMET UUSIUTUVIA ENERGIALÄHTEITÄ KOSKEVAN 
YHTEISÖN STRATEGIAN TOTEUTTAMISEKSI, SEURAAMISEKSI JA 
VALVOMISEKSI 
(f) toimet, joiden tarkoitus on: 
- uusiutuvien energialähteiden kehittämistä koskevan yhteisön strategian ja 
toimintasuunnitelman täytäntöönpanon valvominen 
- toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi tehtyjen aloitteiden tuki erityisesti 
edistämällä toimien yhteisvaikutusta 
- yhteisön ja sen jäsenvaltioiden edistymisen valvominen uusiutuvien 
energialähteiden kehittämisessä 
- tämän ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden arviointi. 
Rahoitustukea myönnetään seuraavasti: 
- 100 prosenttiin asti kuluista, jotka liittyvät a, c ja f kohdassa tarkoitettuihin toimiin 
- 30-50 prosenttia b ja d kohdassa tarkoitettujen toimien kokonaiskustannuksista, jolloin 
jäljelle jäävistä kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot tai yksityiset yritykset. 
Rahoitustuen määrä 2 artiklan e kohdan perusteella toteutettaville toimille määrätään 
vuosittain. 
Ohjelma on valittujen toimien kannalta luonteeltaan ohjeellinen, ja sen painopistealueet ja 
suuntaviivat vahvistetaan vuosittain. 
Vuotuisista suuntaviivoista pyydetään lausuntoa neuvoa-antavalta komitealta, joka 
koostuu jäsenvaltioiden edustajista. 
- il-78 
Kaikesta rahoituksesta on tehtävä sopimus komission ja rahoitettavan toimen 
vastuuhenkilön tai koordinoijan välillä. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
Vuosittaiset maksusitoumusmäärärahat ohjelman toteuttamista varten osoittaa 
budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Budjettivallan käyttäjä 
vahvistaa vuosittain määrärahojen suuruuden. 
Ehdotettu ohjeellinen talousarvio on 81 100 000 ecua. 
Määrärahat riippuvat tällä hetkellä voimassa olevista rahoitusnäkymistä. Vahvistettaessa 
seuraavia rahoitusnäkymiä voidaan uusiutuvien energialähteiden edistämiseen 
tarkoitettujen ensisijaisten toimien rahoitusta mahdollisesti harkita uudelleen. 
7.1. Kustannusten arvioiminen (yksikkökustannusten määrittely) 
Yksityiskohtaisista taulukoista ja erittelyistä sekä toimien perusteluista käy ilmi, kuinka 
toiminnan kokonaiskustannukset on laskettu. 
2 artiklan a alakohdan mukaiset toimet: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien 
mahdollisuuksien kehittämistä koskevien yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja 
täydentäminen 
Alakohtaiset tutkimukset: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset, mutta 
tutkimusten on nyt katettava kaikki jäsenmaat sekä KIE-maat. (Tutkimukset koskivat 
aiemmin tehty 12 jäsenmaata, ja ne on nyt laajennettava käsittämään 15 jäsenmaata.) 
Yhdenmukaistaminen: Sama lähestymistapa kuin alakohtaisissa tutkimuksissa. 
Tutkimuskohteina ovat muun muassa sähköverkkoon liittymisen hyväksymismenettelyjen 
ja ehtojen sekä jäsenvaltioissa voimassa olevien määräysten yhdenmukaistaminen 
hankekohtaisesti strategian toteuttamisessa. 
Standardit: Perustana ovat aiemmat keskimääräiset kustannukset eli noin 500 000 
ecua/valtuutus. 
70 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen | 1998 | 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
2 artikla a alakohta: uusiutuviin energialähteisiin liittyvien mahdollisuuksien kehittämistä koskevien 
yhteisön toimenpiteiden toteuttaminen ja täydentäminen 
* Alakohtaisia ja 
markkinastrategioita koskevat 
tutkimukset 
* Yhdenmukaistaminen 
* Normien ja standardien 
kehittäminen 
Välisumma (2 artiklan a alakohta) 500 
1000 
500 
2 000 500 
500 
1000 
2 000 1000 
1500 
1500 
2 000 1000 
1500 
1500 
2 000 1000 
1500 
1500 
2 000 4 000 
6 000 
6 000 
10 000 
2 artiklan b alakohdan mukaiset toimet: infrastruktuurit ja välineet uusiutuvien 
energialähteiden kehittämistä varten 
Infrastruktuurit ja suunnittelu: Vähintään yksi hanke vuodessa 10 valtiossa ja vähintään 
kaksi hanketta viidessä valtiossa kolmen infrastruktuurityypin alalla. Paikallis- ja aluetason 
suunnittelua sekä koulutus- ja tiedotusinfrastruktuureja on voimistettava. 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen 1998 1999 | 2000 2001 2002 
2 artikla b alakohta: toimet, jotka liittyvät uusiutuvien energialähteiden kehittämisessä 
tarvittaviin infrastruktuureihin ja välineisiin 
* Paikallis- ja aluetason suunnittelu 
* Hankkeet, joissa kehitetään välineitä 
suunnittelua, seurantaa ja arviointia 
varten 
* Uusiin rahoitusvälineisiin ja 
markkinavälineisiin liittyvät hankkeet 
* Tiedotukseen sekä kasvatus- ja 
koulutusohjelmiin liittyvien 
infrastruktuurien kehittäminen 
Välisumma (2 artiklan b alakohta) 1500 
1000 
1000 
1000 
4 500 1600 
1 100 
1 100 
1 100 
4 900 1900 
1000 
1 100 
1 100 
5 000 1900 
1000 
1 100 
1 100 
5 000 1900 
1000 
1 100 
1 100 
5 000 Yhteensä 
8 800 
5 100 
5 100 
5 400 
24 400 
2 artiklan c alakohdan mukaiset toimet: Tiedon levittäminen 
Yhteisön tapahtumat ja julkaisut: Vuosittain järjestetään neljä infrastruktuureja 
käsittelevää ja neljä alakohtaisia kysymyksiä käsittelevää sopimuspuolten kokousta. 
Edistämiskustannukset, tiedotteet, esitteet jne. "Käynnistyskampanjan" edistäminen. 
Erityistehtäviä varten luotavat tilapäiset verkot: ALTENER I -ohjelmassa rahoitusosuus 
kolmen biomassaverkoston kustannuksista oli ainoastaan 30 prosenttia, ja kustannukset 
olivat 1,2 miljoonaa ecua vuonna 1995 ja miljoona ecua vuonna 1996. Toimea on 
laajennettava muihin energiamuotoihin ja rahoitusosuutta on lisättävä. 
-13 o 
O 0 
Keskitetty järjestelmä tiedon keräämistä ja levittämistä varten (virtuaalisen keskuksen 
'Agores' perustaminen): Koska tämä on uusi toimi, kustannusarvio perustuu niihin 
kokemuksiin, joita saatiin EnR-verkoston kerätessä ja käsitellessä jäsenvaltioilta saatua 
tietoa ALTENER-ohjelmaa varten, sekä tämän toiminnan kustannuksiin. Lisäksi 
kustannusarviossa on otettu huomioon ohjelman piiriin kuuluvien maiden, tehtävien ja 
kysymysten määrän lisääntyminen. Toimea vahvistetaan asteittain laajentamalla sitä uusiin 
valtioihin ja kohdennettuihin toimintoihin. 
Kansallisten, alueellisten ja paikallisten tiedotustoimien tuki, jota toteutetaan yhdessä mm 
jäsenvaltioiden paikallisviranomaisten kanssa: Tukea myönnetään vähintään kahdelle 
kansalliselle tapahtumalle vuodessa (tuen enimmäismäärä 50 %). 
Verkoille, yhteenliittymille ja muille toimijoille myönnettävä tuki: Lähes kaikki alan 
teollisuuden eri yhteenliittymät tai liitot järjestävät tapahtuman kerran vuodessa ja 
muutamat niistä kansainvälisen tapahtuman joka toinen vuosi. Rahoitustuki on 30 000 -
100 000 ecua. Lisäksi voidaan tukea julkaisuja tai tiedotustoimia. 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
2 artiklan c ja d alakohta: tiedonlevitys + yhteisrahoitettu tiedonlevitys 
* Yhteisön tapahtumat ja julkaisut, 
"käynnistyskampanjan" edistäminen 
* Tilapäiset verkostot, jotka luodaan 
biomassaan, jätteisiin, nestemäisiin 
biopolttoaineisiin, auringon 
lämpöenergiaan, auringon 
fotoenergiaan, rakennuksiin ym. 
liittyviä erityistehtäviä varten 
* Keskitetty järjestelmä tiedon 
keräämistä ja levittämistä varten 
* Tuki yhteistyössä jäsenvaltioiden 
paikallisviranomaisten kanssa 
toteutettaville kansallisille, alueellisille 
ja paikallisille toimille, mukaan lukien 
ETA, KIE-maat ja Kypros 
* Tuki olemassa oleville verkostoille, 
yhteenliittymille ja muille toimijoille 
Välisumma (2 artiklan c ja d alakohta) 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 400 
750 
750 
500 
400 
2 800 500 
750 
750 
500 
500 
3 000 500 
750 
750 
500 
500 
3000 500 
750 
750 
500 
500 
3000 2 400 
3 750 
3 750 
2 500 
i 
2 400 
14 800 
2 artiklan e alakohdan mukaiset toimet: Kohdennetut toimet, joilla edistetään 
uusiutuvien energialähteiden markkinaosuuden kasvua ja vauhditetaan 
investointeja 
Rahoitusta annetaan oheistoimiin, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuden kasvua ja helpotetaan investointeja. Tätä toimintaa varten ehdotetut 
rahoitussummat perustuvat teollisuuden tekemiin laskelmiin, ja niissä on otettu huomioon 
eri alojen kehitysennusteet sekä arviot eri oheiskustannuksista. Tästä ohjelmasta 
14 
Si 
oheiskustannuksiin myönnettävän tuen määrän päättää komissio ehdotuspyyntövaiheessa. 
Tällä toiminnalla on hyvin tärkeä merkitys "käynnistyskampanjan" toteuttamisessa, jota 
komissio suunnittelee uusiutuvia energialähteitä koskevassa valkoisessa kirjassa. 
Tarkoituksena on mm. täydentää esittelyhankkeiden jälkeen ohjelmissa havaittuja aukkoja 
sekä edistää investointeja. 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
2 artikla e alakohta: Kohdennetut toimet, joilla edistetään uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuden kasvua ja investointeja 
* Vuosittaiset tarjous- ja 
ehdotuspyynnöt, muutokset, uudet 
tavoitteet 
* Kohdennetut toimet: 
-Alue 1 : biomassa, biokaasu, 
biopolttoaineet 
-Alue 2: auringon lämpöenergia ja 
fotoenergia 
-Alue 3 : aurinkoenergian käyttö 
rakennuksissa 
-Alue 4: pienvesivoima 
-Alue 5: tuulienergia 
-Alue 6: geoterminen energia 
Välisumma (2 artiklan e alakohta) 100 
1000 
750 
500 
500 
500 
250 
3 600 100 
1000 
1000 
1000 
500 
500 
300 100 
1500 
1 500 
1 100 
500 
500 
300 
4 400 5 50 100 
1 500 
1500 
1 100 
500 
500 
300 
5 500 100 
1500 
1 500 
1200 
500 
500 
300 
5 600 500 
6 500 
6 250 
4 900 
2 500 
2 500 
1450 
24 600 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
2 artiklan f alakohta: Uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman 
toteuttaminen 
* Jäsenvaltioiden ja yhteisön 
strategiatoimenpiteiden seuranta; 
toimintasuunnitelman toteuttamisen 
edistymistä koskevat selvitykset 500 500 500 500 500 2 500 
* Tuki toimintasuunnitelman 
toteuttamiseksi tehdyille aloitteille 250 450 450 450 450 2 050 
* Yhteisön, jäsenvaltioiden ja 
assosioituneiden maiden uusiutuvien 
energialähteiden kehittämisen 
seuranta; tilastot 300 300 300 300 300 2 500 
* Ohjelman jatkuva arviointi ja 
seuranta 250 250 250 250 250 1250 
YHTEENSÄ 1300 1500 1500 1500 1500 7 300 
-15 82 
7.2 Kustannusten jakautuminen 
(maksusitoumusmäärärahat) toimenpiteen osatekijöiden mukaan 
tuhatta ecua 
Kustannusten jakautuminen 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
2 artiklan a alakohta: uusiutuviin 
energialähteisiin liittyvien 
mahdollisuuksien kehittämistä 
koskevien yhteisön 
toimenpiteiden toteuttaminen ja 
täydentäminen 2 000 2 000 2 00d 2 ooq 2 oori îoood 
2 artiklan b alakohta: uusiutuvien 
energialähteiden kehittämisessä 
tarvittaviin infrastruktuureihin ja 
välineisiin liittyvät toimet 4 500 4 900 5 000 5 000 5 000 24 40A 
artiklan c ja d alakohta: tiedon 
levittäminen 3 000 2 800 3 000 3 00CH 3 000 14 80Q 
2 artiklan e alakohta: kohdennetut 
toimet, joilla edistetään 
uusiutuvien energialähteiden 
markkinaosuuden kasvua ja 
investointeja 3 600 4 400 5 500 5 500 5 60fl 24 60d 
2 artiklan f alakohta: uusiutuvia 
energialähteitä koskevan 
jäsenvaltioiden ja yhteisön 
strategian ja toimintasuunnitelman 
seuranta ja edistymistä koskevat 
selvitykset 1300 1 500 1500 1 5001 1 50d 7 30d 
Yhteensä 14 400 15 600 17 00d 17 00d 17 lOOl 81 10Q 
Sijoitusten ja oheiskustannusten vertailu 
Uusiutuvan 
energianlähteen 
tyyppi 
Biomassa 
Auringon fotoenergia 
Auringon Kokonais-
yksikkö-
kustannukset 
ecu/kW 
800 
4 000 
250/m2 Oheis­
kustan­
nukset 
(prosent­
teina) 
% 
10 
20 Oheis­
kustan­
nukset 
(ecuina) 
ecua/k\V 
80 
800 
10 25/m2 Tukikelpoisten 
oheiskustan­
nusten arvio 
ennakoitujen 
resurssien 
mukaan 
milj. ecua 
18 
6 
8 Sijoitus­
ten 
arviointi 
(ei 
tukikel­
poista) 
milj. ecua 
180 
30 
80 Tuotan­
tokapa­
siteetti 
MW 
225 
7,5 
320 milj. 
16 
83 
lämpöenergia 
Aurinkotalot 100 20 20 40 m 
400 
Pienvesivoima 1 100 25 275 14 14,5 
Tuulienergia 800 15 120 26,5 33,5 
Geoterminen energia 2 000 10 200 20 10 
Yhteensä 50 392,5 
2 artiklan f alakohdan mukaiset toimet: Uusiutuvia energialähteitä koskevan 
yhteisön strategian ja toimintasuunnitelman toteuttaminen 
Jäsenvaltioiden ja yhteisön strategiatoimenpiteiden valvominen; toimintasuunnitelman 
edistymisen seuranta: seurantajärjestelyt on luotava ja otettava käyttöön asteittain 
kansallisten laitosten (energiavarastojen) muodostamalle perustalle. Kustannukset ovat 
arviolta 200 000 - 300 000 ecua vuodessa. Selvitysten kustannuksiksi arvioidaan 15 000 
ecua vuodessa maata kohti. Järjestelmää laajennetaan asteittain KIE-maihin. 
Toimintasuunnitelman aloitteille myönnettävä tuki: Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 
15 000 ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi 
arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin. 
Yhteisön ja jäsenvaltioiden uusiutuvien energialähteiden kehittämisen seuranta: Euroopan 
yhteisöjen tilastotoimisto on arvioinut tilastoja varten tehtyjen selvitysten kustannuksiksi 
20 000 ecua maata kohti vuodessa. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja muille 
osa-aloille kuten työllisyys ja koulutus. 
Ohjelman jatkuva arviointi ja seuranta. Kustannuksiksi arvioidaan keskimäärin 15 000 
ecua vuodessa; lisäksi koordinoinnin järjestämisestä aiheutuviksi kustannuksiksi 
arvioidaan 25 000 ecua. Toimintaa laajennetaan asteittain KIE-maihin ja tehostetaan 
ohjelman ja strategian edistymisen mukaan. 
7.3 Osaan B kuuluvat tutkimuksista, asiantuntijoiden käytöstä, kokouksista ym. 
aiheutuvat toimintakustannukset 
tuhatta ecua 
Erittely Talousarvio 
- Tutkimukset 50 000 
- Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset 25 000 
- Konferenssit ja kongressit 25 000 
- Tiedotus- ja julkaisutoiminta , ™ 000 
Yhteensä 250 000 
i 
-17-84 
7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu 
Maksusitoumusmäärärahat 1998 
14 400 1999 
15 600 2000 
17 000 2001 
17 000 2002 
17 100 Yhteensä 
81 100 
8. TOIMENPITEET PETOSTEN EHKÄISEMISEKSI (JA 
TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TULOKSET) 
Tehtyjen sopimusten osalta korvaukset maksetaan todellisten kulujen perusteella (lukuun 
ottamatta tutkimusten aiheuttamia kustannuksia, joista maksetaan kiinteä korvaus 
hyväksyttyjen tulosten perusteella). Koska valtaosa ALTENER-hankkeiden 
kustannuksista ei liity investointeihin, kustannuksia korvataan useimmissa tapauksissa 
hyväksyttyjen tulosten perusteella. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 ALTENER II -ohjelmassa toteutettavan toiminnan erityistavoitteet 
1. Yhteisö toteuttaa toimia ja toimenpiteitä käsittävän viisivuotisen ohjelman edistääkseen 
uusiutuvien energialähteiden käyttöä yhteisön alueella. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: 
Erityistavoitteet Keinot Kohderyhmä 
Toteuttaa ja täydentää 
yhteisön toimenpiteitä, joilla 
pyritään kehittämään 
uusiutuviin energialähteisiin 
liittyviä mahdollisuuksia Alakohtaiset 
markkinastrategiat Päättäjät, teollisuus, hankkeiden 
toteuttajat 
Yhdenmukaistaa uusiutuvien 
energialähteiden markkinoita Normien ja standardien 
kehittäminen ja lainsäädän­
nöllisten, sosioekonomisten ja 
hallinnollisten edellytysten 
yhdenmukaistaminen Teollisuus, tuottajat, käyttäjät 
Lisätä luottamusta uusiutuviin 
energialähteisiin ja kasvattaa 
niiden markkinaosuutta sekä 
parantaa alan kansainvälistä 
toimintavalmiutta ja 
kilpailukykyä tukemalla 
infrastruktuureja Kansallinen, alueellinen ja 
paikallinen suunnittelu 
Suunnittelussa ja arvioinnissa 
tarvittavien välineiden ja 
menetelmien kehittäminen 
Uusien rahoitus-ja 
markkinavälineiden 
kehittäminen 
Tietoinfrastruktuurit Kansalliset, alueelliset ja 
paikalliset viranomaiset, päättäjät 
Päättäjät, hankkeiden toteuttajat, 
teollisuus, tuottajat 
Rahoituslaitokset, hankkeiden 
toteuttajat, sijoittajat, tuottajat, 
käyttäjät 
Päättäjät, käyttäjät 
18 85 
Lisätä luottamusta uusiutuviin 
energialähteisiin ja kasvattaa 
niiden markkinaosuutta 
tehostamalla kansainvälisellä, 
yhteisön, kansallisella, 
alueellisella ja paikallisella 
tasolla saadun kokemustiedon 
levittämistä sekä eri tasoilla 
toteutettavien toimien 
koordinointia 
Vauhdittaa investointeja 
lisäämällä uusiutuvia 
energialähteitä hyödyntävän 
energiatuotannon 
toimintakapasiteettia 
Toteuttaa uusiutuvia 
energialähteitä koskevaa 
yhteisön strategiaa Opetuksen ja koulutuksen 
infrastruktuurit. 
Yhteisön laajuiset, kansalliset 
ja alueelliset tapahtumat ja 
julkaisut 
Tilapäiset ja erityisverkostot 
taitotiedon vaihtoa varten 
Keskitetty järjestelmä tiedon 
keräämistä ja levittämistä 
varten 
Tuki nykyisille verkostoille 
Hankkeille annettava 
rahoitustuki, jolla vähennetään 
oheiskustannuksia ja 
palveluista koituvia 
kustannuksia 
- Yhteisön strategioiden 
valvonta jäsenvaltioissa ja 
selvitykset 
toimintasuunnitelman 
edistymisestä 
- Toimintasuunnitelman 
toteuttaminen siten, että 
pyritään erityisesti 
tehostamaan yhteisvaikutusta 
yhteisön ja jäsenvaltioiden 
muiden toimien kanssa 
- Yhteisön ja 
jäsenvaltioiden edistymisen 
seuranta uusiutuvien 
energialähteiden Yliopistojen ja teknillisten 
oppilaitosten opiskelijat, 
uudelleenkoulutukseen osallistuvat 
työntekijät, teknikot, arkkitehdit, 
insinöörit, koulut, käyttäjät 
Päättäjät, teollisuus, hankkeiden 
toteuttajat, tuottajat, käyttäjät 
Hankkeiden toteuttajat, 
suunnittelijat 
Kansainväliset, kansalliset, 
alueelliset ja paikalliset 
viranomaiset, päättäjät, teollisuus, 
hankkeiden toteuttajat, tuottajat, 
käyttäjät 
Teollisuus, tuottajien ja käyttäjien 
yhteenliittymät 
Julkiset ja yksityiset hankkeiden 
toteuttajat, sijoittajat, tuottajat ja 
käyttäjät 
Yhteisön toimielimet, 
jäsenvaltioiden viranomaiset, 
päättäjät 
Yhteisön toimielimet, 
jäsenvaltioiden viranomaiset 
Yhteisön toimielimet, 
jäsenvaltioiden viranomaiset, 
päättäjät, teollisuus, hankkeiden 
toteuttajat, tuottajat, käyttäjät 
-19 86 
kehittämisessä 
9.2. Toiminnan perustelut 
Kustannukset 
Jotta uusiutuvien energialähteiden osuutta yhteisön sisäisestä energian 
kokonaiskulutuksesta voitaisiin kasvattaa merkittävästi, on tehtävä enemmän 
investointeja. Lisäinvestoinnit olisivat TERES II -kertomuksen mukaan 180 miljardia ecua 
vuoteen 2020 mennessä. Näin mittava rahoitus Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden 
talousarvioista ei tule kysymykseen. Ainoa mahdollisuus on riippumaton rahoitus, johon 
osallistuvat yhteisön puitteissa kaikki taloudelliset toimijat. Komissio osallistuu työhön 
luomalla yhdenmukaiset markkinaolosuhteet sekä tukemalla toimia, joiden liitännäis- ja 
kerrannaisvaikutukset voidaan osoittaa objektiivisesti. 
Tuloksiksi odotetaan, että 
- markkinoilla olevien uusiutuvien energialähteiden laatu paranee, 
- hankkeiden toteuttajien ja sijoittajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan 
kasvaa, 
- käyttäjien ja kuluttajien luottamus uusiutuvia energialähteitä kohtaan kasvaa, 
- erityisolosuhteet huomioon ottavia ratkaisuja kehitetään ja riittäviä infrastruktuureja 
rakennetaan, 
- uusiutuvat energialähteet ovat riittävän hyvin saatavilla markkinoilla, 
- toteutetaan laajamittaisia uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita, 
- uusiutuviin energialähteisiin liittyviä tehokkaita strategioita otetaan käyttöön ja niitä 
valvotaan, 
- varmistetaan, että toimet täydentävät toisiaan. 
9.3. Toiminnan seuranta ja arviointi 
Komissiota avustaa hankkeiden arvioinnissa ja valintaperusteiden määrittämisessä neuvoa-
antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja eri maiden asiantuntijoista. 
Päätöksen 2 artiklan e kohdassa tarkoitettuja toimia varten muodostetaan neuvoa-antavan 
komitean jäsenistä tekninen työryhmä, joka kokoontuu vuosittain. 
Valitut suoritusosoittimet ovat seuraavat: 
Yleiset osoittimet: 
- C02-päästöjen vähentäminen, 
- uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen yhteisön sisäisessä energian 
kokonaiskulutuksessa, 
- uusiutuvia energialähteitä hyödyntävän energiatuotannon kapasiteetin lisääminen, 
- edistyminen uusiutuvia energialähteitä koskevan yhteisön strategian ja 
toimintasuunnitelman toteutuksessa Euroopan yhteisössä ja jäsenvaltioissa. 
20 87 
Erityisosoittimet: 
- kehitettyjen normien ja standardien määrä (2 artiklan a kohta), 
- luottamusta lisäävien rahoitus- ja markkinavälineiden määrä ja kattavuus (2 artiklan a ja 
b kohta), 
- luottamusta lisäävien tiedotteiden ja tiedotustoimien määrä ja kattavuus (2 artiklan c ja 
d kohta), 
- toiminnassa olevien infrastruktuurien määrä ja tyyppi (2 artiklan b kohta) (tehdään 
selvitys), 
- paikallisten, alueellisten ja kansallisten suunnitelmien määrä ja kattavuus (2 artiklan b 
kohta), 
- edistämiskampanjoiden tai tiedotustoiminnan laajuus ja niiden kohderyhmät (2 artiklan 
c ja d kohta) (tehdään selvitys), 
- käyttöön otettu uusi kapasiteetti (2 artiklan e kohta) (ks. kohta 7.1, 2 artiklan e kohta), 
- kohdennettujen hankkeiden onnistumisaste (2 artiklan e kohta), 
- hankkeissa mukana olevien pk-yritysten osuus (2 artiklan e kohta), 
- jäsenvaltioissa toteutetut toimenpiteet (2 artiklan f kohta). 
Suunnitellaan seurantajärjestelmä, jossa esitetään, miten edellä lueteltuja osoittimia varten 
kerättyjä tietoja käytetään ja miten tulokset todennetaan. 
* Oheiskustannukset vaihtelevat teknologiasta riippuen. Yhteisön tuen määrästä 
kohdennettujen toimien (2 artikla) tukikelpoisille kustannuksille päätetään vuosittain 
kunkin teknologian osalta 3 artiklan 3 kohdan ja 4 artiklan 2 kohdan mukaan. 
Arviointimenetelmät ja -jaksot 
Komissio arvioi jatkuvasti uusiutuvien energialähteiden kehittämistä jäsenvaltioissa ja 
esittää tietyin väliajoin kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Lisäksi 
komissio laatii jatkuvasti kertomuksia ALTENER-ohjelman neuvoa-antavalle komitealle, 
joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu kolme tai neljä kertaa vuodessa. 
Komissio on antanut puolueettoman konsulttiryhmän tehtäväksi arvioida ALTENER I -
ohjelma. Uudessa ALTENER II -ohjelmassa on otettu huomioon lukuisia tämän 
asiantuntijaryhmän esittämiä suosituksia. Komissio on lisäksi laatinut kertomuksen 
tuloksista, joita oli saavutettu ALTENER I -ohjelman kolmannen toimintavuoden loppuun 
mennessä. Tämä kertomus toimitetaan neuvoston 13. syyskuuta 1993 tekemän päätöksen 
(93/500/ETY) 8 artiklan mukaisesti neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 
ALTENER II -ohjelman toisen toimintavuoden aikana käynnistetään ohjelman arviointi 
siten, että välikertomus saavutetuista tuloksista voidaan esittää ennen uuden 
budjettikehyksen esittelyä. 
10. HALLINTOMENOT 
Tarvittavan hallintohenkilöstön osoittaminen riippuu vuosittain tehtävästä varojen 
kohdentamista koskevasta komission päätöksestä, jota tehtäessä otetaan erityisesti 
21 88 
huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymät ylimääräisen henkilöstön määrä sekä 
ylimääräiset varat. 
10.1 Vaikutus henkilöstötarpeeseen 
ALTENER-ohjelmassa kehitetään yhteisön strategia uusiutuvia energialähteitä varten, ja 
se on ainoa yhteisön ohjelma, jonka tarkoitus on yksinomaan edistää uusiutuvien 
energialähteiden markkinaosuuden lisäämistä. Esihankkeita, tutkimuksia, normeja, 
tiedonlevitystä ja erityisverkkojen seurantaa koskevien sopimusten teknisestä hallinnosta 
vastaavien hallintovirkamiesten on myös valmisteltava komission tiedonannot ja 
säädösehdotukset uusiutuvien energialähteiden edistämiseksi sekä laadittava yhteisön 
strategia ja toimintasuunnitelma ja seurattava ja valvottava niitä. Menettelyjä ja 
neuvotteluja, joiden tuloksia ovat unionin muille toimielimille esitettävät 
säädösehdotukset, voidaan pitää mittavana työnä, joka vie noin 30 % henkilöstön 
työajasta. Loput 70 % kuluvat ALTENER-ohjelmassa toteutettavien hankkeiden 
tekniseen hallinnointiin (lokakuussa 1997 meneillään on noin 190 hanketta). ALTENER-
hankkeet koskevat seitsemää tärkeää energia-alaa - biomassa, pienvesivoima, tuulienergia, 
aurinkolämpövoima, auringon fotoenergia, rakennusten aurinkosähkö ja geoterminen 
energia - sekä neljää esihanketta - paikallis- ja aluesuunnittelu, tieto- ja 
koulutusinfrastruktuurit, uudet markkinarahoitusvälineet ja menetelmien kehittäminen 
suunnittelutyöhön ja arvioinnin seurantaan. 
ALTENER-ohjelman hallintoon on varattava ainakin yksi vastuuhenkilö kullekin osa-
alalle, jotta voitaisiin kehittää kunnolla aluekohtaisia strategioita ja seurata kaikkia 
toimintoja. 
Viran tai 
toimen tyyppi 
Virkamiehet 
tai 
määräaikainen 
henkilöstö 
Muu 
henkilöstö A 
B 
C Toiminnan 
hallintoon 
osoitettu 
henkilöstö 
Vakinaiset 
virat 
8,5 
2,5 
3,5 Määrä­
aikaiset 
toimet 
2 kansal­
lista asian­
tuntijaa 
2 asian­
tuntijaa 
2 tilapäistä 
työntekijää josta 
pääosaston 
henkilöstöä 
6 
1,5 
2 
2 tilapäistä 
työntekijää lisähenkilöstöä 
tai pääosaston 
muuta 
henkilöstöä 
2,5 
1 
1,5 
2 kansallista 
asiantuntijaa 
2 asiantuntijaa Kesto 
5 vuotta 
22 8i) 
10.2 Lisähenkilöstön kokonaisrahoitusvaikutus 
Ohjelman hallinnon kokonaislisäkustannukset voidaan arvioida seuraavasti: 
Virkamiehet: 
5x5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (katso kohta 10.1) 
Asiantuntijat (A0-1178) 
2x5 vuotta x 120 000 ecua = 
Kansalliset asiantuntijat (AO-1520) 
2x5 vuotta x 40 000 ecua = 
YHTEENSÄ = 
10.3 Muut toimintakulut 1 802 500 ecua 
1 200 000 ecua 
400 000 ecua 
3 402 500 ecua 
Budjettikohta Määrä vuodessa Laskutapa 
(otsikon n:o) 
A-1300 Virkamatka-, 130 000 ecua Sopimuspuolien kokoukset 
matka- ja muut niihin kunkin toimen osalta, 
liittyvät kulut hankkeiden seuranta 
A-2510 Uusiutuviin 108 000 ecua 900 ecua x 30 henkilöä x 4 
energialähteisiin liittyvät kokousta 
puiteohjelmakomitean 
erityiskokoukset (neljä 
kertaa vuodessa) 
Yhteensä 238 000 ecua 
Kokonaiskustannukset koko ohjelman ajalle ovat 238 000 x 5 = 1 190 000 ecua. 
Nämä määrärahat sisältyvät ohjelman hallinnosta vastaavien yksiköiden määrärahoihin. 
23 90 
EUROOPAN KOMISSIO 
LIITE V 
EHDOTUS: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
ENERGIATEHOKKUUTTA EDISTÄVÄSTÄ 
MONIVUOTISESTA OHJELMASTA 
(1998-2002) 
91 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 s artiklan 
1 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon3, 
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä4 yhteistoiminnassa 
Euroopan parlamentin kanssa, 
sekä katsoo, että 
perustamissopimuksen 130 r artiklassa määrätään, että yhteisön ympäristöpolitiikan yhtenä 
tavoitteena on varmistaa luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö, 
neuvosto teki 16 päivänä joulukuuta 1996 päätöksen N:o 737/96 yhteisön 
energiatehokkuutta edistävästä monivuotisesta SAVE II -ohjelmasta5, 
neuvosto asetti 29 päivänä lokakuuta 1990 pidetyssä istunnossaan tavoitteeksi C02-
kokonaispäästöjen vakiinnuttamisen vuoden 1990 tasolle vuoteen 2000 mennessä koko 
yhteisössä; neuvosto vahvisti vuoden 1997 maaliskuussa ja kesäkuussa pidetyissä 
istunnoissaan ilmastonmuutosta koskevaan puitesopimukseen liittyvää Kioton 
konferenssia varten neuvottelukannan, jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjä on 
vähennettävä 7,5 prosentilla vuoteen 2005 mennessä ja 15 prosentilla vuoteen 2010 
mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna, 
tarvitaan lisätoimia, jotta C02-päästöjä voitaisiin vähentää yhteisössä merkittävästi, 
erityisesti koska energiankulutuksesta johtuvien C02-päästöjen on arvioitu kasvavan 5-8 
prosenttia vuosina 1995-2000, jos talouskasvu jatkuu tavanomaisena; tämän vuoksi 
lisätoimenpiteet ovat välttämättömiä, 
päätöksellä 93/389/ETY6 otettiin käyttöön yhteisön C02-päästöjen ja muiden 
kasvihuonekaasupäästöjen seurantajärjestelmä, 
komissio korosti 8 päivänä helmikuuta 1990 antamassaan energiaa ja ympäristöä 
koskevassa tiedonannossa energiatehokkuutta tulevaisuudessa tehtävien aloitteiden 
kulmakivenä pyrittäessä vähentämään energian haitallisia ympäristövaikutuksia, 
l 
2 
3 
4 
5 EYVL N:oL 335, 24.12.1996 
6 EYVL N:o L 167, 9.7.1993, s. 31 
32 
energianhallinnan kehittämistä tarvitaan kiireellisesti, jotta edistettäisiin 
ympäristönsuojelua, lisättäisiin energian saannin varmuutta ja tuettaisiin kestävää 
kehitystä, 
komissio on esittänyt 11 päivänä tammikuuta 1995 antamassaan vihreässä kirjassa sekä 13 
päivänä joulukuuta 1995 antamassaan valkoisessa kirjassa neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille näkemyksensä Euroopan yhteisön energiapolitiikan tulevaisuudesta ja 
energiansäästö- ja energiatehokkuustoimenpiteiden merkityksestä, 
perustamissopimuksen 130 a artiklassa määrätään, että yhteisö kehittää ja harjoittaa 
toimintaansa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseksi ja pyrkii 
erityisesti vähentämään eri alueiden välisiä kehitystasoeroja sekä muita heikommassa 
asemassa olevien alueiden jälkeenjääneisyyttä; energia olisi sisällytettävä näihin 
pyrkimyksiin, 
neuvosto hyväksyi päätöksellä 91/565/ETY7 yhteisön energiatehokkuusohjelman (Save), 
jolla pyrittiin energiatehokkuutta suosivien infrastruktuurien vahvistamiseen yhteisössä; 
kyseisen ohjelman voimassaoloaika päättyi 31 päivänä joulukuuta 1995, 
yhteisö tunnusti Save-ohjelman tärkeäksi tekijäksi C02-päästöjen vähentämistä 
koskevassa yhteisön strategiassa; Euroopan yhteisön alueellisista energiaohjelmista 8 
päivänä toukokuuta 1991 annetussa komission tiedonannossa, neuvoston kyseisestä 
tiedonannosta tekemissä päätelmissä sekä 16 päivänä heinäkuuta 1993 annetussa 
Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että näitä toimintoja olisi jatkettava, 
laajennettava ja käytettävä yhteisön energiastrategian tukemiseen; tämä alueellista 
toimintaa koskeva aloite olisi kokonaisuudessaan sisällytettävä uuteen Save II -ohjelmaan, 
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N: o 1110/94/EY8 vahvistettiin 
teknologista tutkimusta, kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien neljäs puiteohjelma; 
energiatehokkuuspolitiikka on tärkeä väline käytettäessä ja edistettäessä puiteohjelmassa 
kehitettävää uutta energiateknologiaa; Save II -ohjelma on tätä ohjelmaa täydentävä 
toimintaväline, 
komissio on esittänyt Euroopan parlamentille ja neuvostolle viidettä TTK-puiteohjelmaa 
koskevat ehdotuksensa9, 
Save II -ohjelman tavoitteena on parantaa loppukulutuksen energiaintensiteettiä vielä 
yhdellä prosenttiyksiköllä vuodessa sen lisäksi, mikä muuten olisi saavutettu, 
neuvosto totesi 15 ja 16 päivänä joulukuuta 1994 pitämässään istunnossa, että tavoitteena 
oleva C02-päästöjen vakiinnuttaminen voidaan saavuttaa vain yhteensovitetuilla, 
energiatehokkuutta ja taloudellista energian käyttöä edistävillä toimenpiteillä, jotka 
perustuvat energian tuottamisen, muuntamisen, siirtämisen ja kuluttamisen kaikilla tasoilla 
ilmenevään kysyntään ja tarjontaan ja joissa hyödynnetään uusiutuvia energiamuotoja; 
paikalliset energianhallintaohjelmat kuuluvat tällaisiin toimenpiteisiin, 
7 EYVL N:oL 307, 8.11.1991, s. 34 
8 EYVL N:oL 126, 18.5.1994, s. 1 
9 KOM (97) 
93 
energiapolitiikkaa koskevasta komission vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa 
Euroopan parlamentti kehotti määrittelemään tavoitteet ja laatimaan energiatehokkuutta ja 
energiansäästöä koskevan yhteisen ohjelman siten, että ne sopivat yhteen Rio de 
Janeirossa (1992) ja Berliinissä (1995) sovittujen kasvihuonekaasupäästöjä koskevien 
tavoitteiden kanssa, kehotti laatimaan Save II -ohjelman ja kehotti komissiota 
selventämään tehtäväänsä energian säästön ja energiatehokkuuden alalla suunnittelemalla 
käytännön hankkeita, 
energiatehokkuuden parantamisella on myönteinen vaikutus sekä ympäristöön että 
energiahuollon varmuuteen; nämä vaikutukset ovat luonteeltaan yleismaailmallisia; tämän 
vuoksi tarvitaan tiivistä kansainvälistä yhteistyötä mahdollisimman hyvien tulosten 
saavuttamiseksi, 
C02-päästöjä voitaisiin vähentää 180-200 miljoonaa tonnia vuoteen 2000 mennessä 
parantamalla loppukysynnän energiaintensiteettiä viisi prosenttia enemmän, kuin on 
normaalisti arvioitu, 
Save II -ohjelma on tärkeä ja tarpeellinen väline aiempaa paremman energiatehokkuuden 
edistämiseksi, 
päällekkäisyyden välttämiseksi ja synergian saavuttamiseksi ohjelman täytäntöönpanossa 
on huolehdittava siitä, että tehdään tiivistä yhteistyötä muiden energiatehokkuuden 
edistämiseen suoraan liittyvien yhteisön ohjelmien kanssa, 
on poliittisesti ja taloudellisesti suotavaa avata Save II -ohjelma assosioituneille Keski- ja 
Itä-Euroopan maille (KIE-maat) kesäkuussa 1994 Kööpenhaminassa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmien ja komission asiasta neuvostolle toukokuussa 1994 
antaman tiedonannon mukaisesti, sekä assosioituneille Välimeren maille ja Kyprokselle, 
yhteisön tuen tehokkaan käytön varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että hankkeet 
arvioidaan perusteellisesti etukäteen, sekä seuraa ja arvioi järjestelmällisesti tukea saavien 
hankkeiden edistymistä ja tuloksia, ja 
aiotaan toteuttaa energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN. 
1 artikla 
1. Yhteisö toteuttaa osana energia-alan puiteohjelmaa monivuotisen erityisohjelman, jossa 
valmistellaan ja toteutetaan kustannustehokkaalla tavalla toimia ja toimenpiteitä 
energiatehokkuuden edistämiseksi yhteisössä. Tämän ohjelman yleistavoitteena on: 
a) edistää energiatehokkuuteen liittyviä toimenpiteitä kaikilla aloilla, 
b) edistää energiansäästöön tähtääviä yksityisten ja julkisten kuluttajien sekä teollisuuden 
investointeja 
c) luoda olosuhteet loppukulutuksen energiaintensiteetin parantamiselle. 
QA 
2. Yhteisön rahoitusta myönnetään osana yhteisön energiatehokkuutta edistävää Save II -
ohjelmaa, jäljempänä "ohjelma", tämän päätöksen tavoitteiden mukaisiin toimiin. 
2 artikla 
Ohjelmasta rahoitetaan seuraavia energiatehokkuuteen liittyviä toimia ja toimenpiteitä: 
a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna täytäntöön tai täydentää 
energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi 
vapaaehtoisia sopimuksia, standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja 
lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista energiatehokkuuteen ja 
tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi 
perusteeksi, 
b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on nopeuttaa 
energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai parantaa energian kulutustapoja ja 
joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat 
yhteisön laajuiset verkot tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen 
ja/tai yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla, 
c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon edistämiseksi ja joiden 
tarkoituksena on edistää kansainvälisten, yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten 
toimintojen koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin, 
d) edellä c alakohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin komission 
ehdottamina, 
e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä jäsenvaltioissa sekä 
ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta, 
f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja kaupungeissa sekä 
jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden 
alalla. 
3 artikla 
1. Kaikki 2 artiklan a, c ja e alakohdassa tarkoitettuihin toimiin ja toimenpiteisiin liittyvät 
kustannukset maksetaan Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. 
2. Yhteisön osuus 2 artiklan b, d, ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden 
rahoituksesta voi olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista. 
3. Jäljellejäävä osuus 2 artiklan b, d ja f alakohdassa mainittujen toimien ja toimenpiteiden 
rahoituksesta voidaan järjestää julkisista varoista tai yksityisellä rahoituksella tai näiden 
yhdistelmällä. 
4 artikla 
1) Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 31 päivänä 
joulukuuta 2002. 
2) Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien puitteissa. 
95 
5 artikla 
1. Komissio vastaa ohjelman rahoitusjärjestelyistä ja ohjelman toteuttamisesta. Komissio 
myös varmistaa, että ohjelman toimiin sovelletaan ennakkoarviointia, seurantaa ja 
jälkiarviointia, mihin hankkeen päätyttyä sisältyy myös vaikutusten, toteuttamisasteen ja 
alkuperäisten tavoitteiden toteutumisen arviointi. 
2. Rahoituksen saajien on puolivuosittain sekä hankkeen päätyttyä annettava komissiolle 
kertomus. 
3. Kaikkien 2 artiklassa tarkoitettujen toimien ja toimenpiteiden tukemiseen sovellettavat 
edellytykset ja suuntaviivat vahvistetaan vuosittain ottaen huomioon: 
- kustannustehokkuuden arviointiperusteet, säästömahdollisuudet ja 
ympäristövaikutukset, erityisesti C02-päästöjen vähentäminen, 
- jäljempänä 7 artiklassa mainittu luettelo ensisijaisista kohteista, 
- jäsenvaltioiden välinen koheesio energiatehokkuuden alalla. 
Jäljempänä 6 artiklassa tarkoitettu komitea auttaa komissiota määrittelemään kyseiset 
edellytykset ja suuntaviivat. 
6 artikla 
Komissiota avustaa ohjelman täytäntöönpanossa energia-alan toimia koskevasta 
monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu 
komitea. 
7 artikla 
Komissio laatii vuosittain luettelon ohjelman ensisijaisista rahoituskohteista. Tässä 
luettelossa otetaan huomioon kunkin jäsenvaltion vuosittain toimittamien yhteenvetojen 
perusteella, miten Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät toisiaan. 
Ensisijaisina pidetään niitä aloja, joilla Save II -ohjelma ja kansalliset ohjelmat täydentävät 
toisiaan eniten. 
Edellä 6 artiklassa tarkoitettu komitea avustaa komissiota sen laatiessa luetteloa 
ensisijaisista kohteista. 
8 artikla 
1. Ohjelman jokaisen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle kertomuksen ohjelman edistymisestä sekä sellaiset ehdotukset 5 artiklan 3 
kohdan mukaisesti määriteltyjen suuntaviivojen muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen 
edellisen vuoden tulosten perusteella. 
2. Ohjelman kolmannen toimintavuoden jälkeen komissio antaa Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle kertomuksen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasoilla toteutetuista 
energiatehokkuutta edistävistä toimenpiteistä sekä saavutetuista tuloksista erityisesti 1 
artiklassa esitettyjen tavoitteiden osalta. Kertomukseen liitetään ohjelmaa koskevat 
muutosehdotukset, jotka voivat olla tarpeen näiden tulosten perusteella. 
96 
3. Ohjelman voimassaolon päätyttyä komissio tekee kokonaisarvion tämän päätöksen 
soveltamisessa saavutetuista tuloksista sekä kansallisten ja yhteisön toimien 
yhdenmukaisuudesta. Komissio antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, 
neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle ja ilmoittaa erityisesti, 
missä määrin 1 artiklassa esitetyt tavoitteet on saavutettu. 
9 artikla 
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön 
ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen 
edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän 
ohjelmaan lisämäärärahojen turvin Euroopan vapaakauppaliiton maihin sovellettavin 
säännöin ja näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 
10 artikla 
Tällä päätöksellä kumotaan ja korvataan 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty neuvoston 
päätös N:o 737/96. 
11 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
97 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma; uudet toimet energiatehokkuuden 
parantamiseksi Euroopan unionissa. 
2. BUDJETTIKOHTA 
B4-1031 
3. OIKEUSPERUSTA 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 s artiklan 1 kohta. 
Neuvoston päätös 91/565/EY, tehty 29. lokakuuta 1991 (EYVL N:o L 307, 
8.11.1991, s. 34). SAVE I-ohjelma. 
Neuvoston päätös 96/737/EY, tehty 16. joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 335, 
24.12.1996, s. 50). SAVE II -ohjelma. 
Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimia koskevasta monivuotisesta 
puiteohjelmasta (1998-2002). 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Toimenpiteen yleistavoitteena on tehostaa jäsenvaltioiden 
energiatehokkuusalotteita, jotta lopullinen energiansäästö olisi 100 miljoonaa 
öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 mennessä. Tämä merkitsee 
energian loppukulutuksen vähentämistä 12 prosentilla ja C02-päästöjen 
vähentämistä 15 prosentilla vuoden 1990 tasoon verrattuna. Jos Euroopan 
unionin tasolla ei ole otettu käyttöön sopivaa verotoimenpidettä, tämä 
puiteohjelman osa eli energiatehokkuuteen liittyvä SAVE-ohjelma on yksi 
harvoista yhteisön välineistä, jolla C02-päästöjä voidaan vielä tuntuvasti 
vähentää vuoteen 2010 mennessä. Päästöjen vähentäminen riippuu suoraan 
siitä, miten tehokkaasti ohjelmaa toteutetaan. Koska SAVE-ohjelman 
sääntelytoimenpiteet lisäksi rajoittuvat olennaiseen, on suotavaa tehostaa 
ohjelman muita toimintatapoja. Näistä syistä ja EU:n tulevaa laajentumista 
silmällä pitäen aikaisempaa tuntuvasti suurempi talousarvio on tarpeen 
ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. 
SAVE I ja II -ohjelmia toteutettaessa havaittiin, että mitä lähempänä 
kuluttajaa toimia toteutettiin, sitä tehokkaampia ne olivat. 
98 
4.2 Toimenpiteen kesto 
Toimenpide kestää viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun). 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat 
6. MENO-/TULOLAJI 
Ohjelma koostuu kuudentyyppisistä toimista: 
a) tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna 
täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä 
yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia, 
standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja 
lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista 
energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan 
energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi, 
b) alakohtaiset, kohdennetut kokeilutoimet, joiden tarkoituksena on 
nopeuttaa energiatehokkuuteen tähtääviä investointeja ja/tai kehittää 
energian käyttömuotoja ja joiden toteuttajia ovat järjestöt tai julkiset 
ja yksityiset yritykset sekä olemassa olevat yhteisön laajuiset verkot 
tai näiden hankkeiden toteuttamiseksi muodostetut järjestöjen ja/tai 
yritysten tilapäiset ryhmittymät yhteisön tasolla, 
c) toimenpiteet, joita komissio ehdottaa kokemustenvaihdon 
edistämiseksi ja joiden tarkoituksena on edistää kansainvälisten, 
yhteisön, kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintojen 
koordinointia asiaankuuluvin tiedonlevityskeinoin, 
d) edellä c kohdassa mainitun kaltaiset toimenpiteet, mutta muiden kuin 
komission ehdottamina, 
e) energiatehokkuuden edistymisen seuranta yhteisössä ja yksittäisissä 
jäsenvaltioissa sekä ohjelman yhteydessä toteutettavien toimien ja 
toimenpiteiden jatkuva arviointi ja seuranta, 
f) erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja 
kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen 
koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla. 
Tuen osuus on 100 % 4 artiklan a, c ja e alakohdissa tarkoitettuihin toimiin liittyvien 
kustannusten osalta. 
Yhteisrahoitusosuus on 30-50 % 4 artiklan b, d ja f alakohdissa tarkoitettujen 
jäsenvaltioille suunnattujen tukitoimien osalta. 
Tuettavat toimet sisällytetään alustavaan monivuotiseen ohjelmaan, jonka 
painopisteet ja toimintaohjelmat vahvistetaan vuosittain. 
99 
Jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea antaa ohjelmista 
lausuntonsa. 
Kaikesta rahoituksesta tehdään sopimus komission ja rahoitettavan hankkeen 
vastuuhenkilön tai koordinaattorin välillä. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
Ehdotetut määrät hyväksytään voimassa olevien rahoitusnäkymien puitteissa. Tulevia 
rahoitusnäkymiä vahvistettaessa energiatehokkuuteen tähtäävien ensisijaisten toimien 
rahoitusta voidaan tarkistaa. 
Alustava talousarvioesitys on 68,4 miljoonaa ecua. 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Globaali ilmastonmuutos on vaikea haaste meille kaikille. Ilmastonmuutosta 
koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien puitesopimuksen sopimuspuolten 
kolmas konferenssi pidetään Kiotossa joulukuussa 1997. Neuvosto on 
vahvistanut konferenssia varten teollistuneiden maiden neuvottelukannan, 
jonka mukaan tärkeimpien kasvihuonekaasujen päästöjä on vähennettävä 
15 % vuoteen 2010 mennessä ja vähintään 7,5 % vuoteen 2005 mennessä 
vuoden 1990 tasoon verrattuna. Päästöjen tämänhetkinen kehitys viittaa 
siihen, että nykyisen politiikan ja toimenpiteiden jatkuessa CO2- päästöt 
kasvavat arviolta 8 % vuoteen 2010 mennessä, minkä vuoksi päästöjen 
reaalinen vähentämistarve voi hyvinkin olla 23 %. Toimia tarvitaan useilla 
politiikan alueilla, erityisesti energian tuotannossa ja käytössä, kuten 
tuoreessa komission tiedonannossa Euroopan unionin käsitykset Kioton 
ympäristökonferenssin kysymyksistä todetaan. SAVE II on lyhenne sanoista 
Specific Actions for Vigorous Energy Efficiency (erityistoimet 
energiatehokkuuden parantamiseksi). Euroopan unionin neuvosto hyväksyi 
SAVE II -ohjelman 16. joulukuuta 1996 (päätöksellä 96/737/ETY) yhtenä 
kolmesta unionin laajuisesta energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävästä 
ohjelmasta. Toiset kaksi ohjelmaa (JOULE ja THERMIE) suuntautuvat 
teknologiaan ja ulottuvat tutkimuksesta energiateknologian esittelyyn ja 
levittämiseen. Näissä ohjelmissa energiatehokkuus on vain yksi edistettävistä 
tekniikan aloista. SAVE on ainoa yhteisön ohjelma, joka keskittyy pelkästään 
energiatehokkuuden parantamiseen. 
7.1.1 Tutkimukset ja muut toimet, joiden tarkoituksena on panna 
täytäntöön tai täydentää energiatehokkuuden parantamiseen tähtääviä 
yhteisön toimenpiteitä (esimerkiksi vapaaehtoisia sopimuksia, 
standardointielimille annettavia valtuutuksia, yhteishankintoja ja 
lainsäädäntöä), tutkimukset energian hinnoittelun vaikutuksista 
energiatehokkuuteen ja tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan 
energiatehokkuus yhteisön ohjelmien yhdeksi perusteeksi 
Tutkimukset ovat tarpeen niiden teknisten selvitysten valmistelemiseksi, joita 
tarvitaan pätevien energiatehokkuusstandardien ja tarvittaessa lainsäädännön 
kehittämiseksi. Merkintöjen ja laitestandardien aloilla tehtävää työtä on jo 
osittain viety päätökseen, mutta toimia olisi edelleen jatkettava. Yksin 
10 
100 
kuumavesisäiliödirektiivin (92/42/ETY) potentiaaliset hyödyt vastaavat 
miljardia ecua vuodessa (12 jäsenvaltion energiansäästö yli 11 
öljyekvivalenttitonnia vuodessa vuoteen 2010 saakka). Jäljempänä olevassa 
taulukossa esitetyt budjettimäärärahat ovat viime vuosien kokemuksiin 
perustuvia arvioita. On tehtävä arviolta 30 tutkimusta, joiden kustannukset 
ovat keskimäärin 200 000 ecua tutkimusta kohti, jotta SAVE-toimia 
voitaisiin jatkaa seuraavilla aloilla: 
• rakennukset, liikenne ja kysynnänhallinta, 
• lämmön ja sähkön yhteistuotanto, 
• laitemerkinnät ja energian loppukäytön EY-tehokkuusstandardit, 
• vapaaehtoiset sopimukset, 
• energian loppukäytön kansainväliset tehokkuusstandardit, 
• muihin lainsäädäntötoimiin johtavat tutkimukset, 
• tutkimukset, joilla pyritään vakiinnuttamaan energiatehokkuus EU:n 
nykyisten strategisten ohjelmien yhdeksi perusteeksi. 
Toiminta on kehittynyt yhteisön ohjelmien myötä. Sellaisilla ohjelmilla kuin 
Euroopan kehitysrahaston tukema VALOREN (nykyään osa INTERREG-
ohjelmaa) on erinomaiset mahdollisuudet luoda energiatehokkuudesta 
paikallisen kehityksen moottori. Tämän hyvin myönteisen kokemuksen 
pohjalta pitäisi jatkaa eteenpäin. 
7.1.2 Alakohtaiset kohdennetut kokeilutoimet 
SAVE-ohjelmassa on annettu vuoden 1997 loppuun mennessä tukea arviolta 
350 alakohtaiselle kokeilutoimelle. Ohjelmassa on keskitytty koulutukseen, 
tiedotukseen, integroituun resurssi suunnitteluun, liikenteeseen, rakennuksiin, 
lämmön ja sähkön yhteistuotantoon sekä valvontaan ja kohdentamiseen. 
Toimiin kuuluu myös kansainvälisiä hankkeita, joihin osallistuu useita 
jäsenvaltioita. Kokemus on osoittanut, että SAVE-ohjelman rajallisen 
talousarvion vuoksi ehdotuksista hyväksytään vuosittain - niiden 
laadukkuudesta huolimatta - todennäköisesti vain 20 %. Yksittäisen 
kokeiluhankkeen keskimääräiset kustannukset ovat kuuden viime vuoden 
kokemuksen perusteella 100 000 ecua. Kun alakohtaisiin toimiin osallistuu 
useampi kuin yksi jäsenvaltio, kustannukset ovat suuremmat (keskimäärin 
arviolta 200 000 ecua/hanke). Viiden vuoden kokonaistalousarvio on 28 
miljoonaa ecua, jolla voidaan tukea 140 tointa kaikissa jäsenvaltioissa eli 9 
kokeilutointa jäsenvaltiota kohti. 
7.1.3 Tiedonlevitys 
Kuluttajalle suunnatulla tiedotuksella on tärkeä merkitys jaettaessa valistusta 
aikaisempaa paremmasta energiankulutuskäyttäytymisestä. Useimmista 
SAVE-hankkeista on saatavissa tietoa CORDIS-tietokannasta, jota yleisö voi 
käyttää maksutta Internetin kautta. Tiedotusta pitäisi kuitenkin lisätä, jotta 
n 
101. 
SAVE-ohjelman toimista saatuja tuloksia voitaisiin levittää entistä paremmin 
ja jäsenvaltioita valistaa energiatehokkuuskysymyksissä. Tämä 
tiedotustoiminta koordinoitaisiin tarkasti niiden tulosten kanssa, jotka 
saadaan SAVE-ohjelmassa tehtävistä aloitteista. Toiminnan talousarvio on 
9,1 miljoonaa ecua. Arvio perustuu aikaisempien vuosien kokemukseen ja 
tarpeeseen levittää tietoa kaikissa jäsenvaltioissa. Talousarviosta noin 45 % 
on varattu komission ehdottamiin toimiin, kuten konferensseihin, Internet-
sivuihin, tietokantoihin, sopimuspuolten kokouksiin sekä julkaisuihin, ja 55 % 
kolmansien osapuolten, kuten kansallisten energiavirastojen, konsulttien ja 
yliopistojen, ehdottamiin ja yhteisrahoittamiin tiedotustoimiin. 
7.1.4 Energiatehokkuuden edistymisen seuranta kansallisella ja EU.n tasolla 
sekä ohjelman yhteydessä käynnistettyjen toimien ja toimenpiteiden 
jatkuva arviointi ja seuranta 
SAVE-ohjelmaa varten on kehitetty useita tärkeitä analyysivälineitä. Näihin 
kuuluvat jäsenvaltioiden välisessä eri alojen energiatehokkuusvertailussa 
hyödylliset energiaindikaattorit, MURE II -mallin laajentaminen koskemaan 
toimintaa energiatehokkuuden alalla, tietokanta SAVE-ohjelmassa tehtävistä 
ja jäsenvaltioiden aloitteista sekä käyttäjäystävällisen menetelmän 
kehittäminen tiedon saamiseksi energiaintensiteetistä siten, että tiedosta käy 
erikseen ilmi sellainen energiaintensiteetin paraneminen, joka johtuu 
pelkästään energiatehokkuudesta. Kaikkia näitä toimia pitäisi jatkaa, ja ne 
pitäisi laajentaa koskemaan myös Keski- ja Itä-Euroopan maita ja Kyprosta. 
Tällöin energiatehokkuuden kehitystä voitaisiin seurata koko Euroopassa, 
mikä on ensiarvoisen tärkeää EU:n ympäristövelvoitteiden kannalta. Tulevien 
vuosien painopisteitä on SAVE-ohjelman kokeiluhankkeiden ja koko 
ohjelman arviointi EU:n muiden toimielinten vaatimusten täyttämiseksi. 
Edellä mainittujen välineiden parantaminen ja ajanmukaistaminen maksaa noin 
200 000 ecua vuodessa. Tähän on lisättävä energiatehokkuuden seuranta 
unionin jäsenyyttä hakeneissa maissa. Tämä energiatehokkuuskehityksen 
seuranta ja kaikkien SAVE-toimien arviointi maksavat seuraavien viiden 
vuoden aikana arviolta 2,5 miljoonaa ecua. 
7.1.5 Erityistoimet energianhallinnan edistämiseksi alueellisesti ja 
kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden välisen ja alueiden välisen 
koheesion parantamiseksi energiatehokkuuden alalla 
Tällä toiminnalla autetaan alueiden, saarien ja kaupunkien paikallisia 
viranomaisia perustamaan energianhallinnasta vastaavia elimiä, joiden 
päätehtävänä on panna täytäntöön alueelliset ja paikalliset toimintaperiaatteet 
ja luoda edellytykset parhaalle mahdolliselle energian käytölle. Näin ohjelma 
auttaa sisällyttämään energiakysymykset paikallisiin kestävän kehityksen 
mukaisiin suunnitelmiin ja edistää paikallisia ja alueellisia ympäristötoimia. 
Paikallisia energiavarastoja pitäisi edelleen perustaa ja paikallisten, alueellisten 
ja kansallisten viranomaisten välistä energiayhteistyötä parantaa, jotta 
paikallisia viranomaisia voitaisiin valistaa ja energiatehokkuuden vaikutusta 
ympäristönsuojeluun lisätä. Aikaisempien vuosien kokemuksen perusteella 
yhden paikallisen energiaviraston tukemiseen kolmen vuoden ajan riittää noin 
175 000 ecua, joten 22,8 miljoonalla eculla voidaan perustaa 130 uutta 
paikallisvirastoa eli keskimäärin 9 virastoa jäsenvaltiota kohti. Unioniin 
voidaan perustaa 1 600 energianhallinnasta vastaavaa paikallista virastoa yli 
12 
1 O O 
7.2 100 000 asukkaan hallintoalueille. Komissio on toistaiseksi osallistunut 140 
viraston perustamiseen. Nykyistä vaihetta on pidettävä kokeilujaksona; kun 
virastoista saatavat hyödyt tunnustetaan, yhä useammat paikalliset 
viranomaiset haluavat perustaa oman energianhallinnasta vastaavan viraston. 
Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan (miljoonaa 
ecua) 
Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. 
1 
2 
3 
4 
5 
6 
7 2 artiklan mukaiset toimet 
Tutkimukset ja muut toimet, joiden 
tarkoituksena on panna täytäntöön 
tai täydentää energiatehokkuuden 
parantamiseen tähtääviä yhteisön 
toimia 
Alakohtaiset kohdennetut 
kokeilutoimet 
Tiedonlevitys (komission 
ehdottamat toimet) 
Tiedonlevitys (muiden kuin 
komission ehdottamat toimet) 
Energiatehokkuuden edistymisen 
seuranta yhteisössä ja yksittäisissä 
jäsenvaltioissa sekä ohjelman 
yhteydessä toteutettavien toimien ja 
toimenpiteiden jatkuva arviointi ja 
seuranta 
Erityistoimet energianhallinnan 
edistämiseksi alueellisesti ja 
kaupungeissa sekä jäsenvaltioiden 
välisen ja alueiden välisen koheesion 
parantamiseksi energia-tehokkuuden 
alalla 
Yhteensä 
7.3 Budjetin B osaan kuuluvat 1998 
1,0 
5,0 
1,0 
1,0 
0,5 
4,0 
12,5 
tutkimusl 1999 
1,0 
5,0 
1,0 
1,0 
0,5 
4,3 
12,8 
ten, asia 2000 
1,4 
5,5 
1,0 
1,0 
0,5 
4,5 
13,9 
ntuntijoic 2001 
1,3 
6,2 
0,6 
1,0 
0,5 
5 
14,6 
en, kok 2002 
1,3 
6,3 
0,5 
1,0 
0,5 
5 
14,6 
ousten y Yhtee 
nsä 
milj. 
ecua 
6,0 
28,0 
4,1 
5,0 
2,5 
22,8 
68,4 
m. 
kustannukset 
milj. ecua 
Kustannusten jakautuminen Talousarvio 
- Tutkimukset 0,050 
(määritelty 2 artiklan a alakohdassa)* | ; 
13 103 
- Asiantuntijoiden ja arvioijien kokoukset (kaikkien 2 0,025 
artiklassa mainittujen toimien osalta) 
- Konferenssit ja seminaarit (... määritellyt toimet) 0,025 
- Tiedotus ja julkaisut 0,150 
YHTEENSÄ 0,250 
7.4 Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu 
milj. ecua 
1998 
12,5 1999 
12,8 2000 
13,9 2001 
14,6 2002 
14,6 YHTEENSÄ 
68,4 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET (JA 
TÄYTÄNTÖÖNPANON TULOKSET): NnDEN 
Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja 
tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu 
hyväksyttyjen tulosten perusteella). 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI: 
9.1 Energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyvien toimien 
erityistavoitteet; energiatehokkuutta koskeva SAVE-ohjelma 
SAVE-ohjelman tarkoituksena on parantaa loppukulutuksen 
energiaintensiteettiä EUssa yhdellä prosentilla vuodessa sen lisäksi, mikä 
muuten olisi saavutettu. 
Toimenpiteen kohderyhmä 
Julkiset ja yksityiset elimet, yliopistot, energiatehokkuutta edistävät 
kansalliset, alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, kaikki 
energiatehokkuuden edistämiseen osallistuvat toimialat (esim. konsultit, 
kodinkoneiden valmistajat, lämmityslaitteiden asentajat ja arkkitehdit) ja viime 
kädessä Euroopan unionin koko väestö. 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Kustannukset 
Jotta saataisiin aikaan yhden öljyekvivalenttitonnin pysyvä energiansäästö 
vuodessa, on investoitava keskimäärin 1 000 ecua. Jotta vuosittainen 
energiansäästö olisi 100 miljoonaa öljyekvivalenttitonnia, on siis investoitava 
noin 100 miljardia ecua. Tällaista rahoitusta ei saada Euroopan unionin ja 
jäsenvaltioiden talousarvioista. Ainoa mahdollisuus on, että kaikki talouden 
toimijat osallistuvat yhdessä rahoitukseen yhteisön tarjoamissa puitteissa. 
14 
104 
Komissio yhteisrahoittaa vain sellaisia toimia, joiden lisäarvo voidaan kiistatta 
todeta. 
Liitännäisvaikutukset 
SAVE-ohjelmassa tuettavien hankkeiden on 
- parannettava energiaintensiteettiä, 
- edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa, 
- vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin, 
- parannettava Euroopan unionin maksutasetta, 
- vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla, 
- lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava 
unionia energianmarkkinoiden häiriöiden varalta ja 
- edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista 
koheesiota. 
Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi 
teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien 
hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti. 
Säädöksillä on suurimmat mahdolliset kerrannaisvaikutukset. Myös 
suoritusstandardeilla saadaan aikaan paljon kerrannaisvaikutuksia. 
Muunlaisten yhteisrahoitettavien toimien osalta kerroin on vähintään 2 tai 3. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Valittuja suoritusten osoittimia 
- C02-päästöjen väheneminen, 
- yhteisön energiaintensiteetin paraneminen, 
- ehdotettujen, hyväksyttyjen ja kansallisiksi toimenpiteiksi muutettujen 
toimenpiteiden määrä, 
- koulutukseen käytettyjen henkilötyöpäivien määrä vuodessa, 
- yleisön käytöön saatettujen ohjelmistojen ja tietokantojen määrä, 
- konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä. 
Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja 
toteuttamisaikataulu 
Komissio seuraa jatkuvasti energiaintensiteetin kehitystä yhteisössä ja 
raportoi asiasta säännöllisesti neuvostolle. 
105 
Komissio raportoi säännöllisesti myös SAVE-ohjelman neuvoa-antavalle 
komitealle, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu neljästi 
vuodessa. 
Lisäksi komissio teettää ulkopuolisten asiantuntijoiden työryhmällä 
arvioinnin. Arviointi toimitetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
oheisen neuvoston päätöksen 7 artiklan mukaisesti. 
Arvioinnissa on tarkasteltava myös: 
- ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia 
mahdollisuuksia parannuksiin, 
- käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja 
- miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai 
voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa. 
10. HALLINTOMENOT 
Tarvittavan henkilöstön tosiasiallinen käyttöönotto perustuu vuotuiseen 
voimavarojen jakamista koskevaan komission päätökseen, jossa otetaan huomioon 
budjettivallan käyttäjän vahvistama lisähenkilöstömäärä ja lisämäärärahat. 
10.1 Vaikutus virkojen määrään 
SAVE-ohjelma liittyy EU.n energiatehokkuusstrategiaan, ja se on ainoa 
pelkästään energiatehokkuuden parantamiseen tähtäävä yhteisön ohjelma. 
Virkamiehet hallinnoivat kokeiluhankkeista tai tutkimuksista tehtäviä 
sopimuksia, mutta laativat myös tiedonantoja sekä säädösehdotuksia 
kodinkoneiden ja kuumavesisäiliöiden energiatehokkuudesta, integroidusta 
resurssisuunnittelusta, lämmön ja sähkön yhteistuotannosta jne. 
Säädösehdotuksiin liittyvät menettelyt ja ehdotusten käsittely kaikissa EU:n 
toimielimissä vievät aikaa. Työajasta arvioidaankin menevän 30 % 
säädösehdotusten laatimiseen ja seurantaan. Loput 70 % työajasta käytetään 
SAVE-sopimusten hallinnointiin (lokakuussa 1997 oli voimassa 162 
sopimusta). 
SAVE-toimet jakautuvat kymmeneen alueeseen (rakennukset, liikenne, 
teollisuus, koulutus ja tiedotus, kysynnänhallinta ja kolmansien osapuolten 
tarjoama rahoitus, kodinkoneet, lämmön ja sähkön yhteistuotanto sekä 
energiatehokkuuspolitiikka). SAVE-ohjelman kannalta on tarpeen, että 
kullakin alueella työskentelee yksi henkilö, joka vastaa 
energiatehokkuusstrategiasta ja siihen liittyvien toimenpiteiden seurannasta. 
Viran laji Toiminnan hallinnointiin 
tarvittava henkilöstö 
vakinaiset väliaikaiset mistä 
asianomaisen 
pääosaston lisähenkilöstö kesto 
16 
10g 
Virkamiehet 
tai 
määräaikaiset 
toimenhaltijat A 
B 
C 
Muu henkilöstö 8,0 
3,0 
4,0 
3,0 
kansallista 
asiantuntijaa 
2,0 
asiantuntijaa 
3,0 muuta 
väliaikaista 
toimihenkilöä tai yksikön 
henkilöstö 
6,5 
2,0 
3,0 
3,0 
kansallista 
asiantuntijaa 
1,5 
asiantuntijaa 1,5 
1,0 
1,0 
2,0 
asiantuntijaa 
1,5 muuta 
väliaikaista 
toimihenkilöä 5 
vuotta 
5 
vuotta 
10.2 Lisähenkilöstöstä aiheutuvat taloudelliset kokonaisvaikutukset 
Ohjelman lisähenkilöstöstä aiheutuvat arviolta kaikkiaan seuraavat 
hallintokustannukset: 
Virkamiehet: 
3,5 x 5 vuotta x 103 000 ecua x 0,70 (ks. kohta 10.1) = 1,261,750 ecua 
Asiantuntijat (A0-1178): 2x5 vuotta x 120 000 ecua = 1,200,000 ecua 
Väliaikaiset (A0-1175): 1,5 x 5 vuotta x 80 000 ecua = 600,000 ecua 
Yhteensä 3,061,750 ecua 
10.3 Muut toimintakustannukset 
Budjettikohta Vuosittaiset määrät Laskentamenetelmä 
(N:o ja otsikko) 
A-1300 Virkamatka-, matka-ja 0,100 miljoonaa ecua sopimusten seuranta*, 
niihin liittyvät kulut paikalliset virastot**, 
A-2510 Energiatehokkuutta 0,216 miljoonaa ecua sopimuspuolten kokoukset, 
käsittelevät erityiskokoukset SAVE-ohjelman järjestämiin 
(neljästi vuodessa) ja merkintöjä tiedostustoimiin osallistuminen 
käsittelevän komitean kokoukset jne. * * * 
(neljästi vuodessa) puiteohjelman 
komiteassa 900 ecua/henkilö x 30 henkilöä 
x 8 kokousta 
17 
1Q1 
Yhteensä 0,316 miljoonaa ecua 
* Lokakuussa 1997 oli voimassa 162 SAVE-sopimusta. 
** Lokakuuhun 1997 mennessä SAVE-ohjelmasta oli tuettu 140 energianhallintavirastoa. 
*** SAVEn on tiedotettava asianosaisille energiatehokkuutta koskevista 
lainsäädäntötoimista (kuten merkintöjä, kodinkoneiden energiatehokkuutta ja uutta 
lämmön ja sähkön yhteistuontantostrategiaa koskevista direktiiveistä jne.). 
Kokonaiskustannukset ohjelman koko keston ajalle ovat: 
0,316 x 5 vuotta = 1,58 miljoonaa ecua 
Mainitut kustannukset sisältyvät ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden nykyisiin 
määrärahoihin. 
18 198 
EUROOPAN KOMISSIO 
LIITE VI 
EHDOTUS: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
KIINTEIDEN POLTTOAINEIDEN TEHOKASTA JA SAASTUTTAMATONTA 
KÄYTTÖÄ EDISTÄVÄSTÄ MONIVUOTISESTA TEKNOLOGISTEN TOIMIEN 
OHJELMASTA (1998-2002) 
l(P[ 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen1, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, 
ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavan komitean lausunnon, 
ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, 
ottaa huomioon energiaa koskevan valkoisen kirjan, jossa asetetaan energiapolitiikan 
tavoitteiksi taloudellinen kilpailukyky, ympäristönsuojelu, energian saannin varmuus ja 
työllisyys, 
sekä katsoo, että 
yhteisössä on saatavissa kiinteitä polttoaineita, ja kaikkialla maailmassa olevat 
käyttökelpoiset, runsaat ja monipuoliset kivihiilen lähteet takaavat sen, että kyseiset 
polttoaineet ovat halpa energialähde nyt ja tulevaisuudessa, 
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän saastuttamattomalla ja tehokkaalla 
teknologialla edistetään monipuolisten energian päälähteiden käyttöä ja parannetaan 
yhteisön energiapolitiikan tavoitteiden tasapainoa, 
kiinteitä polttoaineita käytetään yhä enemmän maailman sekä kehittyneillä että kehittyvillä 
alueilla, mikä lisää saaste- ja C02-päästöjä; olisi ponnisteltava kaikin tavoin kyseisten 
päästöjen vähentämiseksi edistämällä päästöiltään puhdasta ja tehokasta teknologiaa sekä 
parhaan käytettävissä olevan teknologian soveltamista jo käytössä oleviin ja uusiin 
kiinteitä polttoaineita käyttäviin laitoksiin, 
hiilen, ligniitin ja muiden kiinteiden polttoaineiden päästöiltään puhtaaseen 
hyödyntämiseen tarkoitettujen laitteiden valmistus ja tarjoaminen käytettäväksi sekä 
Euroopan yhteisössä että sen ulkopuolella voi auttaa edistämään työllisyyttä, 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 r artiklan mukaan yhteisön ympäristötoimilla 
olisi parannettava ympäristön laatua ja varmistettava luonnonvarojen harkittu ja järkevä 
käyttö, ja päästöiltään puhtaiden hiiliteknologioiden käyttöönotto edistää näitä tavoitteita, 
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja 
päästöiltään puhtaamman teknologian edistämisellä voidaan huomattavasti auttaa 
vähentämään perinteisestä fossiilisten polttoaineiden käytöstä aiheutuvia saastepäästöjä 
1 EYVL N:o 
2 EYVL N:o 
110 
Euroopan unionissa; päästöiltään puhtaamman teknologian käyttö edistää yhteisön 
tavoitteita happamoitumisen estämiseksi3, 
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän aikaisempaa tehokkaamman ja 
päästöiltään puhtaamman teknologian edistäminen auttaa vähentämään 
kasvihuonekaasujen ja globaalin ilmastonmuutoksen vaaraa; tästä syystä on suotavaa 
tehdä laajaa yhteistyötä, jotta merkittäviä tuloksia saataisiin aikaan, 
koska Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa ei määrätä muista toimivaltuuksista, 
jotka koskisivat jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetun ohjelman energianäkökohtia, on 
toimittava perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla, 
neuvosto on hyväksynyt valkoisen kirjan, jossa linjataan yhteisön energiapolitiikan uudet 
tavoitteet jäsenvaltioiden politiikan yhdenmukaistamiseksi ja lähentämiseksi; valkoisessa 
kirjassa todetaan, että uusi päästöiltään puhdas hiiliteknologia voi edistää monien erilaisten 
polttoaineiden käyttöä siten, että niillä on edelleen tärkeä osuus yleisessä energiataseessa 
mutta aikaisempaa parempi ympäristöimago, 
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian edistäminen ja 
käyttö tuovat taloudellisia etuja, kun maailmanlaajuisesti toimivien unionin yritysten 
työllistämismahdollisuudet kasvavat, 
ympäristön saastumisen hillitsemiseksi kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen 
käytettävää puhdasta teknologiaa olisi kehitettävä pidemmälle, jotta käyttöön saataisiin 
entistä parempia "parhaita tekniikoita" kohtuullisin kustannuksin, 
tietyt maat, joiden odotetaan liittyvän Euroopan unioniin tulevina vuosina, ovat hyvin 
voimakkaasti riippuvaisia kiinteiden polttoaineiden tuotannosta ja käytöstä 
energiatarpeensa tyydyttämiseksi; noudattaakseen Euroopan unionin 
ympäristölainsäädäntöä kyseisten maiden on uudistettava ja parannettava 
energiateknologiaansa, 
joillakin jäsenvaltioilla on omia ohjelmia, jotka liittyvät kiinteiden polttoaineiden 
hyödyntämisessä käytettävään päästöiltään puhtaaseen teknologiaan; nämä ohjelmat pitäisi 
voida koordinoida keskenään ja Euroopan unionin vastaavien ohjelmien kanssa, 
on myös tärkeää edistää muun energian kuin ydinenergian TTK-erityisohjelman 
rahoituksella kehitettävien tekniikoiden käyttöönottoa, 
on vahvistettu energia-alan toimia koskeva monivuotinen puiteohjelma, 
Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin teollisuus ovat tuoneet julki voimakkaan 
halunsa toimia kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän puhtaan teknologian 
kehittämiseksi, jotta kyseistä teknologiaa voitaisiin käyttää unionissa ja muualla 
maailmassa, 
Amsterdamin Eurooppa-neuvosto painotti kiinteisiin polttoaineisiin liittyvän tutkimuksen 
ja kehittämisen merkitystä ja kehotti jatkamaan nykyisin Euroopan hiili- ja teräsyhteisön 
KOM(97) 88 lopullinen, 12.3.1997 
11^ 
perustamissopimuksen nojalla tuettavaa alan tutkimusta myös kyseisen sopimuksen 
raukeamisen jälkeen vuonna 2002, 
on tarpeen saattaa teollisuuden käyttöön tulokset, jotka on saatu Euroopan hiili- ja 
teräsyhteisön rahoittamasta tutkimuksesta, jonka jatkamistarpeen Amsterdamin Eurooppa­
neuvosto on tunnustanut, 
päästöiltään puhtaan hiiliteknologian edistäminen, esittely ja hyödyntäminen koko 
yhteisössä todennäköisesti lujittaa yhteisön taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, 
kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 a artiklassa edellytetään, 
näistä syistä on tarkoituksenmukaista ottaa huomioon yhteisön alustavat tavoitteet ja 
säätää voimavaroista, joiden avulla voidaan edistää kyseisten tavoitteiden saavuttamista 
ottaen huomioon kunkin jäsenvaltiot erityisedellytykset, ja 
olisi säädettävä viisivuotisesta ohjelmasta, 
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 
1 artikla 
Jäsenvaltioiden on pyrittävä edistämään energiapolitiikassaan - tarkoituksenmukaisissa 
yhteyksissä - kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävää päästöiltään puhdasta 
teknologiaa sen varmistamiseksi, että parasta käytettävissä olevaa teknologiaa käytetään 
kiinteiden polttoaineiden käytöstä aiheutuvien päästöjen, muun muassa 
hiilidioksidipäästöjen, rajoittamiseksi. Jäsenvaltioiden on otettava huomioon päästöiltään 
puhdasta hiiliteknologiaa koskevat yhteisön alustavat tavoitteet. Energiakomitean (katso 7 
artikla) on määrä tarkistaa kyseisiä tavoitteita vuosittain. 
2 artikla 
Yhteisö tukee kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään 
puhtaan teknologian käyttöä edistäviä toimia energia-alan puiteohjelmaan 
kuuluvassa CARNOT-erityisohjelmassa (kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen 
käytettävän päästöiltään puhtaan teknologian levittämiseen ja käyttöön tähtäävät 
toimet), jäljempänä "ohjelma". 
Ohjelman kesto on viisi vuotta, ja se alkaa 1 päivänä tammikuuta 1998 ja päättyy 
31 päivänä joulukuuta 2002. 
Budjettivallan käyttäjä vahvistaa vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien 
puitteissa. 
3 artikla 
Ohjelmassa rahoitetaan kahdenlaisia päästöiltään puhtaaseen hiiliteknologiaan liittyviä 
toimia: 
11^ 
-•- -*- AJ 
a) Toimenpiteet sellaisen tietoverkon perustamiseksi, jonka tarkoituksena on 
parantaa markkinoita koskevaa ja teknistä tietoa kansallisten, yhteisön tasolla, 
toteutettavien ja kansainvälisten toimien välillä luomalla tarkoituksenmukaiset 
keinot tiedonvaihtoa, esteiden poistamista ja tässä artiklassa säädettyjen toimien 
vaikutuksen arviointia varten. 
b) Teollisuuden strategisen yhteistyön tukemiseen tähtäävät toimenpiteet, kuten 
yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja 
neuvotteluryhmittymät, joiden tavoitteena on edistää energiatarkoituksiin, 
erityisesti lämmön ja sähkön tuotantoon, käytettävän päästöiltään puhtaan 
hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa. Toimenpiteisiin sisältyy eurooppalaisen 
kiinteiden polttoaineiden hyödyntämiseen käytettävän päästöiltään puhtaan 
teknologian viennin edistäminen. 
4 artikla 
Yhteisö huolehtii kaikista 3 artiklan a kohdassa tarkoitettuihin toimiin liittyvistä 
kustannuksista. 
Yhteisön osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta on 30-50 
prosenttia niiden kokonaiskustannuksista. 
Jäljelle jäävä osuus 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen toimien rahoituksesta voidaan 
järjestää julkisella tai yksityisellä rahoituksella tai näiden yhdistelmällä. 
5 artikla 
Komissio vahvistaa vuosittain 3 artiklan b kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden 
suuntaviivat kuullen 7 artiklassa tarkoitettua komiteaa. 
Jäsenvaltioiden on toimitettava 3 artiklassa tarkoitetuista aloitteista ja ne toteuttavista 
elimistä vuosittain luettelo komissiolle, joka päättää yhteisön rahoituksen määrästä ja 
ehdoista 7 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Komissio allekirjoittaa 
tukitoimenpiteitä koskevat sopimukset kyseisten elinten kanssa. 
6 artikla 
Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta. 
Edellä 3 artiklan a ja b kohdassa tarkoitettuja toimia toteuttaessaan komissio soveltaa 7 
artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä. 
113 
7 artikla 
Komissiota avustaa energia-alan monivuotisesta puiteohjelmasta tehdyn neuvoston 
päätöksen 4 artiklassa tarkoitettu komitea. 
8 artikla 
1. Ohjelman kolmantena toimintavuonna komissio antaa Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle kertomuksen saavutetuista tuloksista. Kertomukseen liitetään ehdotukset 
muutoksiksi, jotka voivat olla tarpeen kyseisten tulosten perusteella. 
2. Ohjelman päätyttyä komissio arvioi saavutetut tulokset, sen, miten tämä päätös on 
pantu täytäntöön, sekä kansallisten ja yhteisön toimien yhdenmukaisuuden. Komissio 
antaa tästä kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle 
sekä alueiden komitealle. 
9 artikla 
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat yhteisön 
ohjelmiin osallistumisesta tehtyjen assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen 
edellytysten, muun muassa rahoitusmääräysten, mukaisesti. Kypros voi osallistua tähän 
ohjelmaan lisämäärärahojen turvin EFTA-maihin sovellettavin säännöin ja asianomaisten 
maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti. 
10 artikla 
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
114 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Kiinteiden polttoaineiden saastuttamatonta käyttöä edistävä teknologisten toimien 
ohjelma4 
2. BUDJETTIKOHTA 
B4-1004 
3. OIKEUSPERUSTA 
Ehdotus neuvoston päätökseksi energia-alan toimien puiteohjelmasta (1998-2002) 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Hiiliala voi tuntuvasti edistää Euroopan unionin energiapolitiikan tavoitteita, 
jos ryhdytään toimiin hiilen hyödyntämiseen käytettävän tehokkaan ja 
päästöiltään puhtaan teknologian käytön lisäämiseksi teollisuudessa. Tällöin 
hiiliala voisi 
- lisätä energian yhden päälähteen (jonka osuus sähköntuotannosta on 
30 %) saannin varmuutta, parantaa sen kilpailukykyä Euroopassa ja lisätä 
energiavaihtoehtoja kohtuullisin ja vakain hinnoin, 
- vähentää arviolta 25 prosentilla sähköntuotannosta peräisin olevia C02-
päästöjä parantamalla tuotannon tehokkuutta, 
- tukea yhteisön strategiaa happamoitumisen ja muun saastumisen 
torjumiseksi. 
Yhteisön tasolla toteutettavat toimet puhtaan hiiliteknologian edistämiseksi 
täydentävät Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimuksen 
hiiliteollisuuden erikoisasemaa korostavaa näkemystä ja helpottavat unionin 
jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden mukautumista unionin 
ympäristönormeihin. 
Lisäksi toimet mahdollistavat sen, että teollisuus voi soveltaa EHTYn 
teknisestä tutkimusohjelmasta ja kansallisista TTK-ohjelmista tuettavan TTK-
4 Kiinteitä polttoaineita ovat antrasiitti, kivihiili, ligniitit, turve, emulsio ja öljyjohdosten raskas 
fraktio. 115 
työn tuloksia. Uudessa ohjelmassa ei ole varsinaisia TTK-toimia, sillä ne 
sisältyvät kokonaisuudessaan edellä mainittuihin ohjelmiin. 
4.2 Toimenpiteen kesto 
Viisi vuotta (vuoden 1998 alusta vuoden 2002 loppuun) 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
Ei-pakolliset jaksotetut määrärahat 
6. MENO-/TULOLAJI 
Ohjelma koostuu kahdenlaisista toimista: 
a) Sellaisen tietoverkon luomiseen tähtäävät toimenpiteet, jonka tavoitteena 
on edistää kaupallisia mahdollisuuksia ja teknistä tietojen vaihtoa 
kansallisten, yhteisön ja kansainvälisten toimien välillä. 
b) Strategista teollisuusyhteistyötä edistävät toimenpiteet, kuten 
yritystyöryhmät ja seminaarit, teollisuusvierailut, tutkimukset, arvioinnit ja 
yhteistyöryhmittymät, joiden tavoitteena on edistää puhtaan 
hiiliteknologian käyttöä teollisuudessa sekä eurooppalaisen teknologian 
vientiä. 
Kohdassa a mainittuihin toimiin liittyvissä kustannuksissa tuen osuus on 100 %. 
Kohdassa b mainituissa toimissa yhteisrahoitusosuus voi olla enintään 50 %. 
7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Budjettivallan käyttäjä vahvistaa määrän vuosittain. 
Ehdotettu määrä on 4,10 miljoonaa ecua ohjelman keston ajalle. 
Määrä jakautuu seuraavasti: 
Horisontaaliset toimet 
- Tietoverkon luomista edistävät toimenpiteet aiempaa paremman 1,54 
teknisen ja markkinoita koskevan tiedon tuottamiseksi, milj. 
Tarvittavat tiedot koottaisiin tietokantoihin, jotka olisivat ecua 
käytettävissä esimerkiksi Internetissä. Verkossa olisi kutakin 
jäsenvaltiota kohti yksi jäsen, joka hoitaisi samalla 
verkkopalvelinta ja jakaisi tietoa. Verkko koordinoitaisiin muiden 
nykyisten verkkojen (esim. Innovation Relay Centres ja OPET-
verkosto) kanssa. 
- Työryhmien sekä sellaisten konferenssien järjestäminen, jotka 2,56 
llfi 
7.2 käsittelevät puhtaan hiiliteknologian käyttöönoton rahoitusta ja milj. 
tiedon levittämistä kyseisestä teknologiasta. Toimiin sisältyisi ecua 
kymmenen markkinatutkimusta (muun muassa IGCC-
tekniikoista, ultrasuperkriittisistä järjestelmistä, NOx-
järjestelmistä, SOx-järjestelmistä, atmosfäärisestä kiertoleiju-
kerrostekniikasta, paineistetusta kiertoleijukerrostekniikasta, 
paineistetusta stationaarisesta leijukerrostekniikasta ja hiilen 
jauhentamisesta pienin kustannuksin) sekä kahdeksan 
teknistaloudellista yritystyöryhmää pohtimaan rahoitusta 
teknologian käyttöönoton helpottamiseksi. 
- Lisäksi tuetaan toimia, joilla edistetään hiilen puhtaan 
polttoteknologian vientiä. Toimet voisivat olla edellä kuvailtujen 
tyyppisiä tai 
- esimerkiksi työryhmiä, joiden tehtävänä on selvittää 
kansainvälisen yhteistyön mahdollisuudet ja kehittyneeseen 
teknologiaan tehtävien investointien mahdolliset esteet sekä 
energiatehokkuuden että ympäristöpäästöjen valvonnan kannalta. 
EU:sta tehtäisiin kolmansiin maihin neljä ja kolmansista maista 
EUhun seitsemän teollisuusvierailua. Kuhunkin vierailuun 
osallistuisi kolmisenkymmentä teollisuuden edustajaa, ja ne 
suuntautuisivat käytössä oleviin teollisuuslaitoksiin. Tämä 
edistäisi yrityssuhteita ja helpottaisi päätöksentekoa. Toimien 
rahoitus kattaisi kaikki koordinointikustannukset sekä osan 
kolmansista maista EUhun tehtävien vierailujen matkakuluista 
yhteisön alueella. 
Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan 
(miljoonaa ecua) 
1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
Tietoverkon luomista 
tukevat toimenpiteet 
Muut 
edistämistoimet 0,3 0,31 0,31 0,31 0,31 
0,50 0,51 0,51 0,52 0,53 1,54 
2,56 
YHTEENSÄ 0,80 0,82 0,82 0,83 0,84 4.10 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
TULOKSET) (JA NIIDEN TÄYTÄNTÖÖNPANON 
Sopimusten mukaiset maksut suoritetaan toteutuneiden kustannusten perusteella ja 
tarkastusten jälkeen (lukuun ottamatta tutkimuksia, joista suoritetaan kiinteä maksu 
hyväksyttyjen tulosten perusteella). 
117 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Energia-alan puiteohjelmaan (1998-2002) sisältyvien toimien 
erityistavoitteet 
Ohjelman tarkoituksena on täydentää niitä jäsenvaltioiden ja teollisuuden 
toimia, joilla pyritään saavuttamaan yhteisön tavoite 
kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi 15 prosentilla vuoteen 2010 
mennessä vuoden 1990 tasoon verrattuna sekä torjumaan happamoitumista. 
Tarkoituksena on myös auttaa vähentämään C02-päästöjä maailmanlaajuisesti 
toimittamalla teknologiaa kolmansiin maihin. 
Toimenpiteen kohderyhmä 
- tehokasta ja päästöiltään puhdasta teknologiaa edistävät kansalliset, 
alueelliset ja kaupunkien virastot ja elimet, 
- Euroopan unionin sähköteollisuus ja hiilen polttolaitteiden valmistajat, 
- kolmansien maiden, erityisesti Kiinan, Intian, muun Aasian sekä muiden 
paljon hiiltä käyttävien alueiden virastot, hallitukset ja teollisuus. 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Kustannukset 
Komission käytössä olevien tutkimusten mukaan Euroopan unionin uusiin 
päästöiltään puhtaisiin hiililaitoksiin tarvitaan ohjelman toteuttamisen aikana 
15,8 miljardin ecun investoinnit. Investoinnit käytettäisiin pääasiassa 
kotimaisen, taloudellisesti tyydyttävissä olosuhteissa tuotettavan kivihiilen ja 
ligniitin hyödyntämiseen. Euroopan unionin riippuvuus energiantuonnista 
kasvaa ennustusten mukaan 70 prosentiin vuoteen 2020 mennessä, joten 
yhteisön omien resurssien taloudellinen hyödyntäminen on ensiarvoisen 
tärkeää. 
S02-päästöjen vähentäminen yhdellä tonnilla maksaa 500 ecua. Yhteisön 
strategia happamoitumisen torjumiseksi tähtää polttolaitoksista peräisin 
olevien S02-päästöjen vähentämiseen 9 miljoonalla tonnilla vuodessa 
(vuosina 1990-2010), joten päästöiltään puhtaan hiiliteknologian soveltamisen 
potentiaaliset hyödyt olisivat jo S02-päästöjen vähentymisen vuoksi 4,5 
miljardia ecua vuodessa. NOx-päästöjen vähentymisestä johtuvat hyödyt 
olisivat tätäkin suuremmat. 
Mitä C02-päästöihin tulee, viiden prosentin parannus hiileen pohjautuvan 
sähköntuotannon hyötysuhteessa merkitsisi C02-päästöjen vähenemistä 100 
miljoonalla tonnilla vuodessa. 
Liitännäisvaikutukset 
Ohjelmassa tuettavien hankkeiden on 
- edistettävä tuntuvasti ympäristösuojelua ja kasvihuoneilmiön hallintaa, 
10 118 
- vaikutettava tasapainottavasti maailman energiahintoihin, 
- parannettava Euroopan unionin maksutasetta, 
- vahvistettava Euroopan teollisuuden kilpailuasemaa maailmanmarkkinoilla, 
- lisättävä Euroopan unionin energiansaannin varmuutta ja vahvistettava 
unionia energiamarkkinoiden häiriöiden varalta ja 
- edistettävä sisämarkkinoiden toteuttamista sekä taloudellista ja sosiaalista 
koheesiota. 
Erittäin energiatehokkaan teknologian saatavuus mahdollistaa lisäksi 
teknologian toimitukset kolmansiin maihin ja parantaa siten resurssien 
hallintaa ja ympäristönsuojelua maailmanlaajuisesti. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Valittuja suoritusten osoittimia 
- C02-päästöjen väheneminen, 
- ehdotettujen, hyväksyttyjen ja teollisiksi toimenpiteiksi muutettujen 
aloitteiden määrä, 
- yksityiset investoinnit, 
- konferenssien, seminaarien, tiedotteiden ja muiden julkaisujen määrä, 
- luodun tietoverkon käyttöaste. 
Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu 
Komissio raportoi säännöllisesti ohjelman komitealle, joka koostuu 
jäsenvaltioiden edustajista ja kokoontuu työjärjestyksensä mukaisesti. 
Nämä raportit toimitetaan myös neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
liitteenä olevan neuvoston päätösehdotuksen 7 artiklan mukaisesti. 
Arvioinnissa tarkastellaan: 
- ohjelman entisiä ja nykyisiä suuntaviivoja, jotta voitaisiin tutkia 
mahdollisuuksia parannuksiin, 
- käytettyjen keinojen ja saatujen tulosten välistä yhteyttä ja 
- miten nämä ohjelmat ja muut käytössä olevat välineet täydentävät tai 
voisivat täydentää toisiaan käytännössä ja teoriassa. 
10. HALLINTOMENOT 
Tarvittavat resurssit rahoitetaan ohjelman hallinnointiin osallistuvien yksiköiden 
nykyisistä määrärahoista. 
n 119 
Rahoituskohteet 
3 artiklassa tarkoitetut toimet Talousarvio (milj. ecua) 
Toimien 
nvMrt yhden toimen 
keskimUrliset 
kustMinukxet 1998 1999 2000 2001 2002 Yhteensä 
ecuina: 
a) Markkina- ja teknologia-
tietoverkon luomista edistävät 
toimenpiteet 
- verkon laitteistokustannukset 
- palvelinten (yksityisten tai julkisten) 
kustannukset 
- verkon toimintaan ja tietokannan 
luomiseen liittyvät kustannukset 1 
155 0,20 
0,02 
0,10 0,21 
0,10 0,21 
0,10 0,21 
0,10 0,21 
0,10 0,20 
0,84 
0,50 
YHTEENSÄ 0,30 0,31 0,31 0,31 0,31 1,54 
b) Markkinointi, toteutettavuus-
tutkimukset ja muut investointi-
kannustimet 
- markkinatutkimukset 
- yritystyöryhmät 
c) Puhtaan hiiliteknologian 
(kolmansiin maihin suuntautuvan) 
viennin edistäminen 
- Euroopan teollisuuden edustajien 
vierailut kolmansiin maihin 
- kolmansien maiden teollisuuden 
edustajien vierailut EU:hun 1 
10 0,20 
0,10 0,20 
0,10 0,20 0,21 0,22 
0,30 
0,30 0,20 0,30 
0,30 0,30 0,23 
0,30 0,20 
0,96 
0,60 
0,80 
YHTEENSÄ 0,50 0,50 0,51 0,52 0,53 2,56 
KOKONAISMÄÄRÄ 0,8 0.81 0,82 0,83 0,84 4,10 
Palvelinten määrä 
12 120 
EUROOPAN KOMISSIO 
LIITE VII 
MONIVUOTISET TOIMET YDINTURVALLISUUDEN JA RADIOAKTIIVISTEN 
MATERIAALIEN KULJETUKSEN ALALLA 
(1998 - 2002) 
1 91 
RAHOITUSSELVITYS 
1. Toimenpiteen nimi 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
- Radioaktiivisten materiaalien kuljetus: turvallisuutta, terveydensuojelua ja 
ydinturvateknologioita koskevat kysymykset 
- Siviiliydinalan teollisuusyhteistyö Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KTE-maiden), 
Venäjän ja Ukrainan kanssa 
b. KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden asiantuntijoiden kouluttaminen 
ydinmateriaalivalvonnan alalla - fissiokelpoisten aineiden kirjanpito- ja 
valvontajärjestelmän käyttöönotto Venäjällä. 
2. Budjettikohdat 
a. B4-1020, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio 1998 - 2002 (ydinalan 
teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus) 
b. B7-535, Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuosille 1998 - 2002 
(ydinmateriaalivalvonnan koulutus ja käyttöönotto) 
3. Oikeusperusta 
Euratom-perustamissopimuksen luku III (edellä mainitun a kohdan osalta) ja luku X (b kohdan 
osalta) sekä 
a. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 75 artikla (yhteinen liikennepolitiikka) ja 
ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu 
neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1), 
ydinturvallisuuteen liittyvistä teknologisista ongelmista 22. heinäkuuta 1996 annettu 
neuvoston päätöslauselma (EYVL N:o C 185, 14.8.1996, s. 1) ja Idän ja Lännen 
energia- ja ydinturvallisuusyhteistyöstä 11. heinäkuuta 1996 hyväksytyn Euroopan 
parlamentin asiakirjan N:o 217.774/lopull. päätöslauselma 16, 
b. ydinturvallisuudesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja uusissa itsenäisissä valtioissa 9. 
huhtikuuta 1992 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (EYVLN:o C 125,18. 
toukokuuta 1992, s. 244) ja ydinaineiden laittomasta kaupasta 29. syyskuuta 1994 
annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma (PE-B4-00621) sekä 
ydinaineiden ja radioaktiivisten aineiden laittomasta kaupasta 19. huhtikuuta 1996 
annettu komission tiedonanto (KOM(96) lopull.) 
2- 1 OO 
J- A* fj 
4. Toimenpiteen kuvaus 
4.1. Toimenpiteen yleistavoite 
Toimintaohjelman tavoitteena on vahvistaa ydinturvallisuutta ja ydinmateriaalivalvontaa 
(safeguards). 
a. ydinturvallisuuden vahvistaminen yleensä parantamalla erityisesti 
- radioaktiivisten materiaalien kuljetusolosuhteita seuraavilla aloilla. 
• sisämarkkinoiden toimivuuden edistäminen selvittämällä tarvittavat 
yhdenmukaistamistoimenpiteet 
• lainsäädännön tulevaa kehityksen edistäminen kehittämällä koetoimintaa ja 
tutkimusta tiedon lisäämiseksi 
• kuljetuksissa esiintyneiden tapahtumien arvioiminen ja johtopäätöksien 
tekeminen niistä tulevaisuutta varten 
• hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuus ja henkilöstön koulutus 
• yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa kuljetusten 
turvallisuuden parantamiseksi näissä maissa 
• yleisölle suunnattu alan tiedotus ja valistus, 
- pitkällä aikavälillä ydinvoiman käytön turvallisuutta Itä-Euroopassa, Venäjällä ja 
Ukrainassa. Nämä maat aikovat vakaasti edelleenkin käyttää runsaasti ydinvoimaa. 
Lyhyellä aikavälillä toteutetaan tukiohjelmia, joiden avulla pyritään ratkaisemaan 
yksittäisiä ongelmia; näiden lisäksi kyseisiä maita on autettava kehittämään laatu- ja 
turvallisuusjärjestelmä koko ydinteollisuusketjua varten. Tämä voidaan tehdä vain 
pitkän aikavälin hankkeena unionin ja idän välisenä tiiviinä yhteistyönä. Yhteistyön 
käynnistämisen helpottamiseksi komission olisi tuettava yleisten yhteistyön esteiden 
analyysiä (teollisuuden, rahoituksen ja lainsäädännön alalla) ja edistää sopivalla 
tavalla kokeiluhankkeita. 
b. tehokkaan ja luotettavan ydinmateriaalivalvonnan toteuttaminen uusissa itsenäisissä 
valtioissa ja KIE-maissa näiden maiden kanssa etenkin seuraavien alojen yhteistyön 
avulla: 
- asiantuntijoiden koulutus ja uudelleenkoulutus ydinturvavalvonnan alalla 
- fissiokelpoisten materiaalien kirjanpito- ja valvontajärjestelmän käyttöönotto 
Venäjällä 
- valvontalaitteiden asennus (edellä b kohdassa tarkoitetuissa toimissa). 
4.2. Ohjelman kesto 
Viisi vuotta. Ohjelma alkaa vuonna 1998 ja jatkuu vuoteen 2002. 
5. Menojen luokitus 
Ei-pakolliset menot. 
11 <" 
6. Menolaji 
a. Yhteisrahoitetut tuet yhdessä muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin rahoittajien 
kanssa. Euroopan komissio voi rahoittaa 100-prosenttisesti joitakin hankkeita, joita 
komissio pitää erittäin tärkeinä ja joita ei voi rahoittaa muista lähteistä (esim. yhteistyö 
Itä-Euroopan maiden kanssa). 
b. Tukia tai lisärahoitusta seuraavanlaisille hankkeille: 
- kurssien ja harjoittelujaksojen järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa 
itsenäisissä valtioissa ja/tai KIE-maissa turvavalvonnan asiantuntijoiden 
ammattikoulutukseen, mukaan lukien oleskelukulut (matkakulut ja päivärahat 
jne.) 
- asiantuntijaseminaarien järjestäminen Euroopan unionissa ja/tai uusissa 
itsenäisissä valtioissa 
- asiantuntijavierailut Euroopan unionin ja/tai IVY-maiden ydinvoimalaitoksissa 
- näihin tarkoitettu materiaali-, logistiikka- ja toimistotekniikkatuki 
- käännös- ja tulkkauskulut 
- turvavalvontaosaston henkilöstön ja edellä mainittuja toimintoja varten 
valittujen EU:n asiantuntijoiden virkamatkakulut 
- näytteiden otto, mukaan lukien ydinmateriaalien laittoman kaupan yhteydessä 
otetut näytteet, niiden kuljetus ja analysointi. 
7. Taloudelliset vaikutukset 
7.1. Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja 
yhteenlaskettujen kustannusten välinen suhde) 
Rahoitussuunnitelma tämän monivuotisen ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi on 
seuraava: 
a. B4-1020 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002 
- noin 0,5 miljoonaa ecua vuodessa radioaktiivisten materiaalien kuljetuksiin. 
Radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia käsittelevä pysyvä työryhmä arvioi 
kokouksessaan Brysselissä 23.9.1997 rahoitustarpeen 2 miljoonaksi ecuksi 
vuodessa (nykyisten rahoitusnäkymien kattaman ajanjakson jälkeen) ottaen 
huomioon vuosien 1996 ja 1997 budjetista jo rahoitetun työn sekä kaikki 
vuosina 1998 ja 1999 toteutettavat toimet. 
- 0,1 miljoonaa ecua vuodessa vuodesta 2000 alkaen idän kanssa tehtävään 
ydinalan teollisuusyhteistyöhön. Tämä tarve oli arvioitu 0,5 miljoonaksi ecuksi 
124 
vuodessa Venäjän kanssa tehtävää teollisuusyhteistyötä koskevan tutkimuksen 
tulosten perusteella. 
B7-535 Ohjelman toteuttaminen vuosina 1998-2002 
- Ohjelman kustannukset arvioidaan 2,5 miljoonaksi ecuksi vuodessa tähän 
mennessä KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettuun 
ydinmateriaalivalvonta-apuun myönnettyjen varojen sekä jäljellä olevien 
tavoitteiden perusteella. Kokonaiskustannusten arvioidaan siis olevan 12,5 
miljoonaa ecua. 
7.2. Kustannusten jakautuminen ohjelman eri osa-alueiden mukaan 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
(B4-1020) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
Erittely 1998 1999 2000 2001 2002 
Ydinmateriaalien kuljetus 
Sisämarkkinoiden toimivuus ja yhtenäistäminen 
Kuljetuksissa tapahtuneiden onnettomuuksien 
tutkiminen, hätätoimenpiteet 
KIE-maille ja uusille itsenäisille valtioille annettava 
tuki 
Yleisön tietoisuuden lisääminen 
Välisumma 0,2 
0,2 
0,1 
0,0 
0,5 0,2 
0,2 
0,1 
0,0 
0,5 0,2 
0,1 
0,1 
0,0 
0,4 0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,4 0,1 
0,1 
0,1 
0,1 
0,4 
Teollisuusyhteistyö 
Uusien itsenäisten valtioiden tilanteen arviointi 
Teollisuuden edustajien välisten yhteyksien 
parantaminen 
Välisumma p.m. 
p.m. 
p.m. 0,01 
p.m. 
0,01 0,02 
0,1 
0,12 0,03 
0,1 
0,13 0,04 
0,1 
0,14 
YHTEENSÄ 0,5 0,51 0,52 1 0,53 0,53 
b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja 
uudet itsenäiset valtiot) 
(B7-535) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
Erittely 
Ydinmateriaalialan koulutus 
Lähentäminen Euratomin järjestelmään 
Laiton kauppa 
Lainsäädännön parantaminen 
YHTEENSÄ 1998 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 1999 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2000 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2001 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 2002 
0,75 
0,75 
0,50 
0,50 
2,5 
7.3. Talousarvion osaan B sisältyvät tutkimuksiin, asiantuntijoihin jne. liittyvät 
toimintakulut 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
125 
(B4-1020) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
- Tutkimukset - kokeet 
- Kokeiluhankkeiden tuki 
- Asiantuntijoiden kokoukset 
Yhteensä 1998 
0,4 
0,1 
0,5 1999 
0,41 
0,0 
0,1 
0,51 2000 
0,32 
0,1 
0,1 
0,52 2001 
0,33 
0,1 
0,1 
0,53 2002 
0,34 
0,1 
0,1 
0,54 
b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maa ja 
uudet itsenäiset valtiot) 
(B7-535) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua (nykyiset hinnat) 
1998 1999 2000 2001 2002 
Asiantuntijoiden erikoiskurssien ja 
harjoittelujaksojen järjestäminen 
Seminaarit 
Asiantuntijoiden vierailujen 
järjestäminen EU:n ydinlaitoksiin 
Materiaali-, logistiikka- ja 
toimistotekniikkatuki 
Paikalle tehtyjen virkamatkojen 
kustannukset (mukaan lukien 
operaattorien tuki heidän omassa 
laitoksessaan) 0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0.2 0,75 
0.50 
0,15 
0,8 
0,2 0,75 
0,50 
0,15 
0,8 
0,2 
Yhteensä 2,5 2.5 2,5 2,5 2,5 
7.4. Maksusitoumusmäärärahojen aikataulu ja maksut ecuissa 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
(B4-1020) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua 
Maksusitoumus­
määrärahat 
Maksumäärärahat 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 1998 
0,5 
0,8 
0,8 1999 
0.51 
0,15 
0,36 2000 
0,52 2001 
0,53 2002 
0,54 2003 
2.0 
0,15 
0,37 0,15 
0,38 
0,51 0,52 0,53 0,54 0,15 
0,39 0,15 
0,15 
b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja 
uudet itsenäiset valtiot) 
(B7-535) 
Maksusitoumusmäärärahat miljoonaa ecua 
1998 1999 2000 2001 2002 2003 
Maksusitoumusmäärärahat 2,0 12,0 | 2,0 [2,0 12,0 \ 2,0 
6-126 
Maksumäärärahat 
1998 
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 1,5 
1,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 2,5 
2,5 1,0 
1,0 
8. Petostenvastaiset toimenpiteet (ja niiden toteuttamisen tulokset) 
a. Ehdotuspyyntö toteutetaan joka vuosi ajalla 1998-2002. Komission 
asiantuntijoiden kyseisen alan komitea arvioi ehdotukset ja tekee valinnat 
- tieteellisten ja teknisten ansioiden perusteella ja 
- kutakin hakijaa koskevien rahoitustietojen analyysin perusteella. 
Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen 
• kulut tutkitaan ennen maksamista useilla tasoilla (rahoitushallinto, tieteellinen 
vastuuhenkilö), 
• rahoitustarkastaja tekee sisäisen tarkastuksen ja 
• tutkitaan paikalla asiakirjat virheiden tai väärinkäytösten havaitsemiseksi. 
c. Laskut tarkistetaan todellisten kulujen sekä virkamatkaohjeiden perusteella 
virkamiesten ja asiantuntijoiden matkojen sekä kokous- ja konferenssikulujen 
osalta. 
9. Kustannustehokkuusanalyysi 
9.1. Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
9.1.1. Määrälliset erityistavoitteet 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
- sisämarkkinoiden toimivuuden parantaminen selvittämällä tarvittavat 
yhdenmukaistamistoimenpiteet: 
• pakkauksien turvallisuuden arvioimismenetelmien yhdenmukaistaminen 
säännösten mukaisesti, 
• pakkausstandardien ja materiaalien ominaisturvallisuuden yhdenmukaistaminen. 
- lainsäädännön myöhempään kehittämiseen myötävaikuttaminen kehittämällä 
koetoimintaa ja tutkimusta tiedon lisäämiseksi 
- kuljetuksien aikana sattuneiden tapahtumien arviointi ja johtopäätösten tekeminen 
tulevaisuuden varalle 
1 o n 
- hätätoimenpiteiden yhdenmukaisuuden vahvistaminen ja henkilöstön kouluttaminen 
- yhteistyö KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kanssa niiden tukemiseksi 
kuljetusten turvallisuuden parantamisessa kyseisissä maissa (jotkut niistä 
neuvottelevat todennäköisesti liittymisestä Euroopan unioniin) 
- tiedotuksen parantaminen, yleisen mielipiteen ja yleisön käsityksen parantaminen 
tästä alasta 
Teollisuusyhteistyö 
- teollisuusyhteistyön esteiden tarkka selvittäminen, jossa otetaan huomioon 
teollisuuden, rahoitusalan ja oikeuslaitoksen nykyiset rakenteet sekä idän siirtyminen 
markkinatalouden suuntaan; ratkaisuehdotuksia yhteistyön helpottamiseksi 
- EU:n ja idän teollisuuden edustajien tiedotus- ja yhteysverkon luominen 
b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto KIE-maissa ja 
uusissa itsenäisissä valtioissa 
Koska itäblokki on hajonnut poliittisesti ja ydinmateriaaleja ja radioaktiivisia 
aineita on tuotu laittomasti idästä, on välttämätöntä kouluttaa jatkuvasti paikallisia 
tarkastajia valvomaan näissä maissa sijaitsevien laitosten ydinmateriaaleja 
Euroopan parlamentin päätöslauselmien sekä neuvoston ja komission politiikan 
mukaisesti. 
Tämän jo vuosina 1993 - 1996 aloitetun ohjelman (budjettikohta B4-2001) 
tavoitteena on jatkaa ja kehittää paikan päällä toteutettavia toimia läheisessä 
yhteistyössä työntekijöiden kanssa. Suunnitellut toimet koskevat 
ydinmateriaalikirjanpitoa, todellisten varastonmääritysten tekoa, materiaalien 
tietokoneistettua seurantaa sekä laitoksessa että valvonnasta vastaavassa 
keskusvirastossa, riippumattoman valvonta- ja tarkastuslaitoksen organisoimista 
sekä seuranta- ja mittausjärjestelmien käyttöönottoa. 
Komission mielestä ongelman laajuus edellyttää toimen jatkamista. Tähän 
mennessä käynnistetyt toimet ovat antaneet rohkaisevia tuloksia. 
9.1.2. Kohderyhmä 
- kaikki EU:n sekä KIE-maiden ja uusien itsenäisten valtioiden kansalaiset 
- radioaktiivisia aineita kuljettavat yritykset 
- ydinalan teollisuus 
- kansalliset turvallisuusviranomaiset (ydinmateriaalivalvonta) 
- itsenäisten valtioiden yhteisöstä peräisin olevat ydinturvallisuuden valvonnan 
asiantuntijat ja näiden maiden ydinlaitokset 
- ydinturva-alan kansainväliset järjestöt. 
1 ^H 
JL /w «...> 
9.2. Toimen perustelut 
9.2.1. Yhteisön osallistumisen perustelut 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Komissio perusti vuonna 1982 näiden toimien tukemiseksi Euroopan parlamentin 
pyynnöstä1 radioaktiivisten materiaalien kuljetuksen turvallisuuskysymyksissä 
teknistä pätevyyttä omaavien kansallisten asiantuntijoiden pysyvän työryhmän. 
Kyseinen työryhmä järjestää tietojenvaihdon radioaktiivisten materiaalien 
kansainvälisiä kuljetuksia - sekä jäsenvaltioiden välillä että EUssa ja sen 
ulkopuolella - koskevien säännösten soveltamisesta. Työryhmä tekee komissiolle 
ehdotuksia radioaktiivisten materiaalien kuljetuksia koskevista toimintaohjelman 
suuntaviivoista. Toimintaohjelman tarkoituksena on tuottaa perustietoa 
kansainvälisten säännösten kehittämiseksi. 
Komissiota on myös pyydetty tiedottamaan säännöllisesti Euroopan parlamentille 
ja neuvostolle radioaktiivisten materiaalien kuljetusten alan uusista tapahtumista ja 
tiedottamaan niille em. työryhmän laatimista ehdotuksista. 
Euroopan parlamentti hyväksytti vuonna 1996 radioaktiivisten materiaalien 
kuljetusta koskevan budjettikohdan2. Tähän kohtaan on kirjattu 2 miljoonan ecun 
maksusitoumusmääräraha vuodelle 1996, ja vuodeksi 1997 on kirjattu 0,7 
miljoonaa ecua PO XVIII:n ja PO XIX:n sopimalla sisäisellä määrärahojen 
siirrolla. 
Sitoumukset vuosille 1996 ja 1997 olivat yhteensä 2 661971 ecua (98.59% 
käytettävissä olevista varoista). 
Mainittu pysyvä työryhmä vahvisti viime kokouksessaan Brysselissä 23. syyskuuta 
1997, että se pitää erittäin tärkeänä, että tällä arkaluontoisella alalla toteutetaan 
monivuotisen (viisi vuotta) ohjelma, jolla on myös merkittävä budjetti (2 miljoonaa 
ecua vuodessa). 
Ydinalan teollisuusyhteistyö 
Komissio on tähän mennessä keskittynyt idän ydinturvaongelmien lyhyen aikavälin 
ongelmien ratkaisemiseen. Etupäässä on keskitytty toiminnassa oleviin 
ydinvoimalaitoksiin ja tehty turva-analyysejä, annettu käyttötukea 
(toimintavarmuus) tai avustettu laitteiden ostamisessa lännestä. Koska kyseiset 
maat aikovat edelleen käyttää ydinvoimaa pitkällä aikavälillä, on välttämätöntä 
parantaa osien ja laitteiden valmistusmenetelmiä paikan päällä turvallisuuden 
1 Euroopan parlamentin päätöslauselma, EYVL N:o C 40/43, 15.2.1982 
2 Euroopan yhteisöjen yleinen talousarvio vuodelle 1996, kohta B4-1020 
Of) 
varmistamiseksi laadukkaiden osien avulla. Yksi tapa saada tämä aikaan on lujittaa 
Euroopan unionin ja idän teollisuuden edustajien yhteistyötä ja poistaa sen esteitä. 
Komissio voi puolestaan tehdä yleisiä analyysejä, järjestää yhteyksiä ja tiedottaa, 
jopa tukea kokeiluhankkeita. 
b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvontajärjestelmän käyttöönotto 
(KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot) 
Tämä toimi on yksi tärkeimmistä toimista Euroopan parlamentin päätöslauselman 
ja komission tiedonannon mukaisten Essenin Eurooppa-neuvoston vahvistamien 
tavoitteiden saavuttamiseksi. Se sopii toisaalta täydellisesti unionin globaaleihin 
tavoitteisiin idän ydinvoimalaitosten hyödyntämisedellytysten parantamiseksi. 
Todettakoon myös, että ydinmateriaalien valvonnan parantamisesta ja siihen 
liittyen ydinmateriaalien laittoman kaupan kitkemisestä tehtiin tärkeä julistus G8-
ryhmän kokouksessa Moskovassa huhtikuussa 1996. 
Epävirallisia järjestelmiä on myös otettu käyttöön, jotta varmistettaisiin toimien 
täydentävyys kolmansien maiden (Yhdysvallat, Japani), unionin jäsenvaltioiden 
(Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Ruotsi, Suomi) ja IAEA:n järjestämien 
toimien kanssa sekä PHARE- ja TACIS-ohjelmien kautta järjestettyjen toimien 
kanssa. 
On tärkeää huomata, että päinvastoin kuin PHARE- ja TACIS-ohjelmien 
yhteydessä asiantuntijoiden koulutuksesta ja hankkeiden toteuttamisesta vastaavat 
olennaisesti Euratomin tarkastajat, joilla on vaadittava asiantuntemus. Tehokas 
seuranta edellyttää, että tarkastajat käyvät paikan päällä usein, materiaaleja 
voidaan kuljettaa tarpeen mukaan ja kulloisiinkin tarpeisiin voidaan reagoida 
nopeasti. Nopea toiminta ja suuri joustavuus ovat olennaisia tekijöitä. 
9.2.2. Tuen muoto 
Toimi rahoitetaan rahoitustuella tai osarahoituksella. 
9.3. Toimen seuranta ja jatko 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Tämän toimen avulla on voitava tarkastaa, noudatetaanko nykyisiä sääntöjä oikein, 
ja arvioida, pitääkö niitä kehittää edelleen sekä edistää sisämarkkinoiden 
toteutumista. Komission pitäisi esittää tarvittaessa uusia aloitteita EU:n alueella 
tapahtuvaa kuljetusta koskevan lainsäädännön tai käytänteiden 
yhdenmukaistamiseksi. 
Keski- ja Itä-Euroopan maita ja itsenäisten valtioiden yhteisöä on tuettava, 
erityisesti niitä, jotka tulevat mahdollisesti liittymään Euroopan yhteisöön tai 
toimimaan sen alueella. 
10- . • 130 
Yleisölle on tiedotettava paremmin radioaktiivisten materiaalien kuljetuksesta. 
Tätä tavoitetta ei ole vielä saavutettu. 
Ydinalan teollisuusyhteistyö 
Teollisuuden paikallisiin ongelmiin tutustuminen ja markkinatalouspolitiikan 
tukeminen edistäisivät yleisesti ottaen idän talouden kehittymistä, mikä on myös 
Euroopan unionin edun mukaista. 
b. Asiantuntijoiden kouluttaminen ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-
maat ja uudet itsenäiset valtiot) 
Tulosten osoittimet: 
Tämän toimen avulla voidaan osaltaan taata, että ydinmateriaalit alistetaan idässä 
tiukempaan valvontaan, jonka taso vastaa Euroopan unionin 
ydinmateriaalivalvonnan tasoa. Paras osoitus onnistumisesta on ydinenergian 
käyttö yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin. 
Toteutettujen toimenpiteiden laajuus: 
Esimerkiksi vuonna 1995 (Euroatomin) turvavalvonta suoritti 27 toimenpidettä, 
joista 10 Venäjän alueella. EU:n alueella, pääasiassa Luxemburgissa, järjestettiin 
17 toimenpidettä. Yhteen tai useampaan näistä osallistui 103 asiantuntijaa Idästä. 
Toiminnan laajuus oli yli 850 henkilötyöpäivää. Lisäksi Euratomin henkilöstö on 
osallistunut näihin toimiin. 
10. Hallintokulut 
a. Ydinalan teollisuusyhteistyö ja radioaktiivisten materiaalien kuljetus 
Ehdotetut vuosimäärärahat ovat vuoden 1996 tasoa pienemmät. Henkilöstön 
määrä vuosina 1996 ja 1997 oli 1,5 B ja 0,25 A. Lisää ei tarvita. 
b. Asiantuntijoiden koulutus ja ydinmateriaalivalvonnan käyttöönotto (KIE-maat ja 
uudet itsenäiset valtiot) 
Vuosina 1993 - 1996 komissio pystyi hallinnoimaan budjettikohdasta B4-2001 
rahoitetut toimet ja käyttämään kaikki määrärahat ilman lisähenkilöstöä ja 
huolimatta Euratom-perustamissopimuksen 7 luvusta johtuvista velvoitteista. 
Tässä vaiheessa ei esitetä haettavaksi lisävaroja. 
11 13-

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 550 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 12 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-643-FI-C 
ISBN 92-78-28185-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
132