Luonnos: neuvoston päätös ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä /* KOM/2003/0394 lopull. */





Luonnos: NEUVOSTON PÄÄTÖS ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Tausta ja tavoitteet 1.1 Ammatillista koulutusta koskeva yhteisön politiikka Ammatillisen koulutuksen yhteisön tason politiikasta on määrätty perustamissopimuksessa. [1] Jo vuonna 1963 neuvosto teki päätöksen yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista, [2] ja kyseinen päätös on ollut pääasiallinen viiteasiakirja kaikille viimeksi kuluneiden 40 vuoden aikana toteutetuille aloitteille. Aloitteita ovat olleet muun muassa Petra-, Comett-, Eurotecnet-, Force- ja Leonardo da Vinci -ohjelma sekä Europass-Training. Vuonna 1975 perustettiin [3] Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) näissä samoissa puitteissa. [1] Vuoden 1957 perustamissopimuksen viite on 128 artikla; konsolidoidussa versiossa se on 150 artikla. [2] Neuvoston päätös 1963/266/ETY, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista, EYVL 63, 20.4.1963, s. 1338. [3] Neuvoston asetus (ETY) N:o 337/75, annettu 10 päivänä helmikuuta 1975, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta, EYVL L 39, 13.2.1975, s. 1. Ammatillisen koulutuksen alan yhteisöaloitteiden tavoitteet, soveltamisala, rakenne ja käytettävissä olevat resurssit ovat muuttuneet vuosien mittaan kuvastaen muuttuvaa sosiaalista ja taloudellista tilannetta ja Euroopan yhdentymisen eri vaiheita. Tästä kehityksestä ovat osoituksena useat neuvoston päätöslauselmat ja poliittiset asiakirjat kuten vuonna 1983 annettu ammatilliseen koulutukseen liittyvää politiikkaa koskeva neuvoston päätöslauselma [4], 1990-luvulla julkaistut oppimisyhteiskuntaa ja tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevat komission asiakirjat [5], vuonna 2001 annettu eurooppalaista elinikäisen oppimisen aluetta koskeva komission tiedonanto [6] sekä hiljattain annetut neuvoston päätöslauselma [7] ja Kööpenhaminan julistus [8] ammatillisen koulutuksen alan yhteistyön tehostamisesta. [4] Heinäkuun 11. päivänä 1983 annettu ammatilliseen koulutukseen liittyvää politiikkaa Euroopan yhteisössä 1980-luvulla koskeva neuvoston päätöslauselma, EYVL C 193 , 20.7.1983 s. 2. [5] Euroopan komission valkoinen kirja koulutuksesta - Kohti kognitiivista yhteiskuntaa, KOM(1995) 590 lopullinen. [6] Komission tiedonanto "Eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen toteuttaminen", KOM(2001) 678 lopullinen. [7] Neuvoston päätöslauselma, annettu 19 päivänä joulukuuta 2002, ammatillisen koulutuksen tehostetun yhteistyön edistämisestä Euroopassa, EYVL C 13, 18.1.2003, s. 2. [8] Kööpenhaminassa 29.-30. marraskuuta 2002 kokoontuneitten EU:n ammatillisesta koulutuksesta vastaavien ministerien ja komission julistus ammatillisen koulutuksen yhteistyön tehostamisesta Euroopassa. Tarve vahvistaa yhteistyötä kuvastaa sitä, että yleissivistävä ja ammatillinen koulutus tunnustetaan ratkaisevan tärkeiksi tekijöiksi luotaessa enemmän ja parempia työpaikkoja ja pyrittäessä Lissabonissa vuonna 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamaan tavoitteeseen tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietopohjaiseksi taloudeksi. Tämän jälkeen on käynnistetty koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevat työt. [9] [9] Neuvoston päätelmät, annettu 14 päivänä helmikuuta 2002, koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita koskevan selvityksen seurannasta Eurooppa-neuvostolle keväällä 2002 esitettävän neuvoston ja komission yhteisen selvityksen valmistelemiseksi, EYVL C 58, 5.3.2002, s. 1. Yhteistyötä on vahvistettava myös laajentumisen valmistelua varten. Ehdokasmaat ja Euroopan talousalueen maat osallistuvat jo useimpiin yhteisön ohjelmiin. Ne allekirjoittivat Kööpenhaminan julistuksen ja osallistuvat aktiivisesti sen jatkotoimiin sekä koulutusjärjestelmien tavoitteita koskevaan työhön. 1.2 Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea Yhteisestä ammatillista koulutusta koskevasta politiikasta vuonna 1963 tehdyn päätöksen neljännen periaatteen mukaisesti komissiolla on ammatillisen koulutuksen alan tehtäviä hoitaessaan apunaan neuvoa-antava kolmikantainen komitea, jonka kokoonpanosta ja säännöistä neuvosto päättää saatuaan komission lausunnon. Neuvosto hyväksyi samana vuonna ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt. [10] [10] Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt, 63/688/ETY, EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090. Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavassa komiteassa on kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallinnon, kaksi työntekijäjärjestöjen ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa (1 artikla). Komissiota avustetaan siten, että annetaan lausuntoja yleisesti tärkeistä tai ammatillisen koulutuksen periaatteellisista kysymyksistä (10 artikla). Neuvoa-antava komitea on ollut aktiivinen niin kauan kuin yhteisössä on harjoitettu ammatillisen koulutuksen alan politiikkaa. Se on antanut lausuntoja poliittisista asiakirjoista, yksittäisistä hankkeista kuten Cedefopin perustamisesta sekä ammatillisen koulutuksen alan yhteisön toimintaohjelmien valmistelusta, arvioinnista ja hyödyntämisestä. Lisäksi neuvoa-antavasta komiteasta - ainoa nimenomaan ammatillista koulutusta käsittelevä neuvoa-antava kolmikantainen elin - on tullut keskustelu- ja ajatuksenvaihtofoorumi komission ja edellä mainittujen kolmen ryhmän kesken sekä kyseisten ryhmien välillä. Neuvoa-antava komitea on olennainen osa laajaa työmarkkinaosapuolten kuulemista, johon kuuluu muun muassa Euroopan sosiaalinen vuoropuhelu - keskeinen piirre eurooppalaista taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen mallia. Nyt koulutusalan yhteistyötä on vahvistettava enemmän kuin koskaan, ja niinpä kolmikantaelintä ilman muuta tarvitaan edelleen yleistä Euroopan unionin tason kuulemista varten. Komiteaa, etenkin sen kokoonpanoa ja toimintapuitteita, on kuitenkin uudistettava perusteellisesti. Vuonna 1963 hyväksyttyjä sääntöjä muutettiin hieman vuonna 1968, jotta jäsenet saattoivat jatkaa jäseninä toimikautensa päätyttyä siihen asti, että uudet jäsenet saatiin nimitettyä. [11] Säädöksen 63/688/ETY 1 artiklan 1 kohdassa säädetään jäsenmäärästä, ja näin ollen sitä oli muutettava aina yhden tai useamman uuden jäsenvaltion liittyessä Euroopan yhteisöön (Euroopan unioniin). [12] [11] Neuvoston päätös 68/189/ETY, 9.4.1968, EYVL L 91, 12.4.1968, s. 26. [12] Liittymisehdoista ja perustamissopimusten muutoksista tehty asiakirja - Tanskan kuningaskunnan, Irlannin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan liittyminen Euroopan yhteisöihin, EYVL L 73, 27.3.1972, s. 14; Nykysääntöjen mukaan komiteassa pitäisi olla 150 jäsentä sitten, kun Euroopan unionissa on 25 jäsenvaltiota. Tällöin siitä tulisi erittäin kankea elin, joka tuskin kykenisi hoitamaan tehokkaasti neuvoa-antavaa tehtäväänsä. Lisäksi komitean koosta riippumatta sen työskentelymenetelmiä ja toimintapuitteita on uudistettava sen perustamisen jälkeen tapahtuneiden suurten muutosten edellyttämällä tavalla, ja tämä olisi hyvä hyväksyä virallisesti sen perussäädöksessä. Näin ollen vuonna 1963 hyväksytyt ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt [13] olisi korvattava uusilla säännöillä, jotta selvitään laajentumisen seurauksista ja uudenaikaistetaan komitean työskentelymenetelmiä. [13] Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt, 63/688/ETY, EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090. Oheisen päätösluonnoksen mukaisesti neuvoa-antavalla elimellä on samat tehtävät ja se noudattaa samaa kolmikantaperiaatetta ja tasapuolista edustusta, mutta sen kokoonpano, organisaatio ja toiminta toteutetaan siten, että se voi toimia tehokkaasti laajentuneessa unionissa ja nopeiden yhteiskunnallisten muutosten aikakaudella. Työmarkkinaosapuolia ja hallituksia edustavia neuvoa-antavan komitean jäseniä on kuultu uusia sääntöjä koskevasta luonnoksesta. 1.3 Säädöksen oikeudellinen muoto Komission mielestä neuvoa-antavan komitean perustehtävä säilyy ennallaan, mutta on parempi laatia uudet säännöt kuin lisätä nykyisiin sääntöihin useita muutoksia. Edellä mainitun päätöksen 63/226/ETY neljännen periaatteen viimeisessä kappaleessa todetaan: "komissiota avustaa sille määrättyjen ammatillista koulutusta koskevien tehtävien suorittamisessa kolmikantainen neuvoa-antava komitea, jonka kokoonpanon ja säännöt neuvosto määrää saatuaan komission lausunnon". Asianmukainen säädös on näin ollen neuvoston päätös, jossa säädetään komitean kokoonpanosta ja säännöistä, kun komissio on antanut tässä tiedonannossa olevan lausunnon. 2. Uusien sääntöjen sisältö 2.1 Soveltamisala ja uuden komitean tehtävät Päätösehdotuksen 2 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komitean tehtävänä on avustaa komissiota ammatillisen koulutuksen alan yhteisön politiikan täytäntöönpanossa. Päätösehdotuksen 2 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että komitea toteuttaa tehtäväänsä antamalla lausuntoja yleisistä kysymyksistä ja erityistoimista sekä vaihtamalla näkemyksiä ja kokemuksia. Uuden komitean keskeinen tehtävä on pääpiirteissään sama kuin vuonna 1963 perustetulla komitealla. Vuoden 1963 komitean yleistehtävä (komission avustaminen) todetaan päätöksen 63/266/ETY sisältämässä neljännessä periaatteessa ja erityistehtävä (lausuntojen antaminen) todetaan sen sääntöjen 10 artiklassa (63/688/ETY). On aiheellista määritellä komitean tehtävät selkeästi yhdessä erillisessä artiklassa. Sitä paitsi 2 artiklan 2 kohdan a alakohdassa todetaan, että komiteaa kuullaan sekä yleisistä kysymyksistä että erityistoimista, ja 2 artiklan 2 kohdan b alakohdassa todetaan, että komitean asema keskustelu- ja ajatuksenvaihtofoorumina tukee lausunnonantoa. Päätösehdotuksen 2 artiklan 3 kohdassa vahvistetaan, että on komission vastuulla toimittaa komitealle tarvittavat tiedot. 2.2 Komitean kokoonpano Nykyisessä komiteassa on vuoden 1963 oikeusperustan mukaisesti 90 varsinaista jäsentä (kaksi eturyhmää kohti kustakin jäsenvaltiosta) ja 45 varajäsentä (yksi eturyhmää kohti kustakin jäsenvaltiosta). Kuten edellä mainittiin, jos tätä kokoonpanoperiaatetta sovelletaan vuoden 2004 laajentuneeseen unioniin, komiteassa on 150 jäsentä ja 75 varajäsentä. Tällöin se olisi liian suuri ja tehoton. Uudessa komiteassa on tämän vuoksi noudatettava sellaista kokoonpanomallia, että taataan komitean joustavuus, jotta se voi työskennellä tehokkaasti, säilyttäen kuitenkin kaikkien kolmen osapuolen ja kaikkien jäsenvaltioiden tasaveroinen edustus. Päätösehdotuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään tämän vuoksi, että komiteassa on yksi edustaja kustakin eturyhmästä jäsenvaltiota kohti eikä kahta edustajaa kuten nykyisin. Tämä tarkoittaisi 25 jäsenvaltion Euroopan unionissa komiteaa, jossa on 75 varsinaista jäsentä (ja sama määrä varajäseniä): kolme kustakin jäsenvaltiosta, jolloin siinä olisi kolme samankokoista (25 jäsenen) eturyhmää. 2.3 Komitean rakenne ja toiminta Nykyisen neuvoa-antavan komitean toimintaa säädellään kahdella oikeudellisesti sitovalla välineellä, nimittäin neuvoston 18. joulukuuta 1963 hyväksymillä säännöillä (63/688/ETY) ja neuvoston 14. kesäkuuta 1965 hyväksymällä työjärjestyksellä. Toimintapuitteet ovat vakiintuneet vuosien varrella ilman virallista perustaa. Ne eivät ole ristiriidassa edellä mainittujen sääntöjen eivätkä työjärjestyksen kanssa. Säännöissä tai työjärjestyksessä ei edellytetä, että komitean työ järjestetään eturyhmittäin tai että pieni johtoryhmä valmistelee komitean kokoukset. Näistä on kuitenkin tullut komitean nykyisen toimintamallin avaintekijöitä. Käytännössä eturyhmiä on seuraavat kolme: kansallisten hallitusten edustajat, ammattijärjestöjen edustajat ja työnantajajärjestöjen edustajat. Ennen täysistuntoja eturyhmät käyvät sisäisiä keskusteluja, joiden tuloksista esittelijät raportoivat täysistunnossa. Lisäksi yksittäiset jäsenet voivat pyytää puheenvuoron. Kokoukset valmistelee johtoryhmä, johon kuuluu edustajia komissiosta ja kustakin eturyhmästä. Eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten edustajat ovat jo monta vuotta toimineet aktiivisesti komiteassa, muun muassa koordinoimalla omien ryhmiensä kuulemisia. He myös osallistuvat komitean kokouksiin tarkkailijoina. Työntekijöitä, työnantajia ja kansallisia hallituksia edustaviin eturyhmiin perustuva rakenne on osoittautunut toimivaksi, eivätkä sidosryhmät moiti sitä. Näin ollen on syytä virallistaa se periaatteessa, ja määrätä toimintaan liittyvistä yksityiskohdista uudessa työjärjestyksessä. Tämä tehdään päätöksen 5 artiklassa. Päätösehdotuksen 5 artiklassa säädetään myös, että kukin eturyhmä nimittää esittelijän ja koordinoijan edustamaan ryhmää valiokunnassa, joka määritellään samassa artiklassa. Valiokunta muodostaa komitean toimintaa pysyvästi koordinoivan elimen, joka ottaa hoitaakseen nykyisen epävirallisen johtoryhmän tehtävät. Eturyhmät voivat täysin itsenäisesti valita koordinoijansa, joiden ei tarvitse olla komitean jäseniä. Tällä tavoin eturyhmien toimintaa koordinoimaan voidaan saada Euroopan laajuisten organisaatioiden edustajia. 2.4 Komitean kokoukset Päätösehdotuksen 6 artiklassa määritellään kokousjärjestelyjä koskevat puitteet mutta ei muuteta nykyisiä sääntöjä ja käytäntöjä ja jätetään toimintaa koskevat yksityiskohdat määriteltäviksi uudessa työjärjestyksessä. Lisäksi säädetään mahdollisuudesta perustaa työryhmiä. Päätösehdotuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaan kokousten puheenjohtajana toimii ammatillisesta koulutuksesta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja tai hänen valtuuttamansa henkilö. Kokousten puheenjohtajana toimivan komission edustajan olisi oltava vähintään johtajatason virkamies, jotta säilytetään komitean kokousten asianmukainen poliittinen painoarvo. 2.5 Päätöksentekomenettely Ehdotuksessa säilytetään pääpiirteissään entisten sääntöjen (63/688/ETY) 11 artiklan mukaiset äänestyssäännöt. Lisäksi 7 artiklan 3 kohdassa lisätään mahdollisuus nopeutettuun päätöksentekomenettelyyn (joka määritellään myöhemmin työjärjestyksessä), jotta komitea olisi tehokkaampi ja kykenisi reagoimaan nopeasti komission pyyntöihin. 2.6 Jäsenten nimittämismenettely ja toimikauden pituus Komission mielestä komitean jäsenten nykyinen nimittämismenettely (sääntöjen 4 artikla, 63/688/ETY) on tyydyttävä, eikä sitä tarvitse muuttaa. Sitä vastoin päätösehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa säädetään, että jäsenten toimikausi kestää kolme vuotta eikä kaksi, kuten nykyisten sääntöjen 5 artiklan mukaan. Tämä on johdonmukaista muiden kolmikantaisten elinten sääntöjen ja käytäntöjen kanssa, ja sen katsotaan yleisesti olevan sopivan pituinen toimikausi. Ehdotuksen 3 artiklan 3 kohdassa otetaan huomioon tasa-arvonäkökohdat ja korostetaan tarvetta naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen. Siinä myös todetaan, että komitean eri tehtävien hoitamiseksi on katettava riittävällä tavalla kaikki tarvittavat taidot. 3. Komission lausunto Komissio antaa myönteisen lausunnon oheisesta ehdotuksesta, joka koskee ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean sääntöjä. Luonnos: NEUVOSTON PÄÄTÖS ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista 2 päivänä huhtikuuta 1963 tehdyn neuvoston päätöksen [14] ja erityisesti sen neljännen periaatteen viimeisen kappaleen, [14] EYVL 63, 20.4.1963, s. 1338. ottaa huomioon komission lausunnon, [15] [15] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto hyväksyi neuvoston päätöksen 63/266/ETY perusteella 18 päivänä joulukuuta 1963 ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöt (63/688/ETY). [16] [16] EYVL P 190, 30.12.1963, s. 3090. (2) Siitä lähtien, kun ammatillisen koulutuksen neuvoa-antava komitea 40 vuotta sitten perustettiin, se on antanut komissiolle lausuntoja ammatilliseen koulutukseen liittyvistä kysymyksistä, esimerkiksi tiedonannoista ja muista strategisista asiakirjoista, yksittäisistä hankkeista kuten Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen perustamisesta sekä ammatillisen koulutuksen alan yhteisön toimintaohjelmien valmistelusta, arvioinnista ja hyödyntämisestä. (3) Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean perustamisen jälkeen on tapahtunut yhteiskunnallisia, poliittisia ja institutionaalisia muutoksia, ja tuleva laajentuminen avaa uusia näkymiä. Tämän vuoksi on tarkistettava rakentavalla tavalla neuvoa-antavan komitean kokoonpanoa ja organisatorisia puitteita. (4) Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean kolmikantarakenne ja sen tehtävät olisi pääpiirteissään säilytettävä, mutta niihin olisi tehtävä lukuisia muutoksia sen toiminnan tehostamiseksi, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavassa komiteassa (jäljempänä 'komitea') on jäsenvaltiota kohti kolme varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on yksi kansallisen hallinnon edustaja, yksi työntekijäjärjestöjen edustaja ja yksi työnantajajärjestöjen edustaja. 2. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin ainoastaan silloin, kun se jäsen, jonka varajäsen hän on, on estynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan 3 kohdan säännösten soveltamista. 3. Neuvosto nimittää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet. Neuvosto pyrkii takaamaan komitean kokoonpanossa naisten ja miesten tasapuolisen edustuksen ja sen, että komiteassa on sen tehtävien hoitamiseksi tarvittavat taidot. 4. Neuvosto julkaisee tiedoksi varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelon Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2 artikla 1. Komitean tehtävänä on avustaa komissiota ammatillista koulutusta koskevan yhteisön politiikan täytäntöönpanossa. 2. Komitean tehtävänä on erityisesti antaa komissiolle lausuntoja a) ammatilliseen koulutukseen liittyvistä yleisistä ja periaatteellisista kysymyksistä b) kysymyksistä, jotka liittyvät komission toteuttamien tai suunnittelemien ammatillisen koulutuksen alan toimien valmisteluun, täytäntöönpanoon, arviointiin ja hyödyntämiseen. Lisäksi se vaihtaa ammatilliseen koulutukseen liittyviä näkemyksiä ja kokemuksia. 3. Komissio antaa komitealle tarvittavat tiedot. 3 artikla 1. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimittää uudeksi toimikaudeksi. 2. Toimikauden päätyttyä varsinainen jäsen ja varajäsen jatkavat tehtävässään siihen asti, kunnes heidän seuraajansa nimitetään tai toimikautensa uusitaan. 3. Toimikausi voi päättyä ennen kolmivuotiskauden päättymistä jäsenen erotessa tai asianomaisen jäsenvaltion ilmoitettua, että jäsenen toimikausi päättyy. Jäsenen tilalle nimitetään toinen henkilö jäljellä olevaksi toimikaudeksi 1 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 4 artikla 1. Komitean jäsenet ovat jakautuneet kolmeen eturyhmään: jäsenvaltioiden hallinnon, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajiin. 2. Kukin eturyhmä valitsee jäsenistään esittelijän. 3. Kukin eturyhmä nimeää koordinoijan, joka osallistuu komitean, 5 artiklassa perustetun valiokunnan ja eturyhmän kokouksiin. 5 artikla 1. Muodostetaan valiokunta organisoimaan komitean toimintaa. Valiokunnassa on kaksi komission edustajaa sekä kunkin eturyhmän nimittämä esittelijä ja koordinoija tai heidän 8 artiklassa tarkoitetun työjärjestyksen mukaisesti valittu edustajansa. 6 artikla 1. Komitean puheenjohtajana toimii ammatillisesta koulutuksesta vastaavan komission pääosaston pääjohtaja ja hänen estyessään joku hänen nimeämistään kyseisen pääosaston johtajista. Puheenjohtaja ei osallistu äänestyksiin. 2. Komitea kokoontuu vähintään kaksi kertaa vuodessa. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. 3. Puheenjohtaja voi omasta aloitteestaan kutsua asiantuntijoita osallistumaan komitean kokouksiin. 4. Komitea voi perustaa työryhmiä 8 artiklassa tarkoitetun työjärjestyksen mukaisesti. 5. Niiden komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean, valiokunnan ja työryhmien kokouksiin. 6. Komissio huolehtii komitean, valiokunnan ja työryhmien sihteeristötehtävistä. 7. Komitean kokouksiin voivat osallistua tarkkailijoina seuraavat henkilöt: a) Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefopin) johtaja tai hänen valtuuttamansa edustaja b) Euroopan koulutussäätiön johtaja tai hänen valtuuttamansa edustaja c) yksi edustaja eturyhmää kohti Euroopan talousalueen jäsenvaltioista. Puheenjohtaja voi sallia muiden henkilöiden osallistuvan komitean kokouksiin. 7 artikla 1. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä tai edustettuina. Ainoastaan varsinaiset jäsenet tai heitä edustavat varajäsenet osallistuvat äänestyksiin. 2. Komitean lausunnot on perusteltava. Lausunnoista päätetään asianmukaisesti annettujen äänten ehdottomalla enemmistöllä; pyydettäessä lausuntoon on liitettävä vähemmistön mielipiteet kirjallisina. 3. Jäljempänä 8 artiklassa tarkoitetussa työjärjestyksessä määritellään nopeutettu päätöksentekomenettely. 8 artikla Komitea hyväksyy komission lausunnon saatuaan työjärjestyksen, jossa vahvistetaan sen toiminnan käytännön järjestelyt. 9 artikla Perustamissopimuksen 287 artiklan mukaisesti komitean jäsenet eivät saa ilmaista komitean, valiokunnan tai työryhmien työskentelyn kautta saamiaan tietoja, jos komissio ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto tai esitetty kysymys on luonteeltaan luottamuksellinen. Tällaisessa tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission edustajat osallistuvat kokoukseen. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): koulutus ja kulttuuri Toiminta: ammatillinen koulutus Toimenpiteen nimi: ammatillisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean säännöistä 1. BUDJETTIKOHDAT A-7030 A-7031 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (osa B): miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina Ei sovelleta. 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika 2004-[..] (Soveltamisaika on määräämätön) 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM) / maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (ks. kohta 6.1.1) (Ei sovelleta.) b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (ks. kohta 6.1.2) (Ei sovelleta.) c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (ks. kohdat 7.2 ja 7.3) miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa [X] Ehdotus on tehdyn rahoitussuunnitelman mukainen. Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen muuttamista. Ehdotus voi edellyttää toimielinten välisen sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin [17] [17] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. [X] Ehdotus ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI Ehdotuksen vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: (Huom.: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Neuvoston päätös 63/266/ETY, tehty 2 päivänä huhtikuuta 1963, yhteisen ammatillista koulutusta koskevan politiikan toteuttamisen yleisperiaatteista. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve [18] [18] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Nyt koulutusalan yhteistyötä on vahvistettava enemmän kuin koskaan, ja niinpä kolmikantaelintä ilman muuta tarvitaan edelleen yleistä Euroopan unionin tason kuulemista varten. Komiteaa, etenkin sen kokoonpanoa ja toimintapuitteita, on kuitenkin uudistettava merkittävällä tavalla. Nykysääntöjen mukaan komiteassa pitäisi olla 150 jäsentä sitten, kun Euroopan unionissa on 25 jäsenvaltiota. Sellaisena se olisi erittäin kankea elin, joka tuskin kykenisi hoitamaan tehokkaasti neuvoa-antavaa tehtäväänsä. Lisäksi komitean koosta riippumatta sen työskentelymenetelmiä on uudistettava sen perustamisen jälkeen tapahtuneiden suurten muutosten edellyttämällä tavalla, ja tämä olisi hyvä hyväksyä virallisesti sen perussäädöksessä. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet (Ei sovelleta.) 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet (Ei sovelleta.) 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt (Ei sovelleta.) 5.3 Toteuttamistavat (Ei sovelleta.) 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) (Ei sovelleta. Ei vaikutuksia talousarvion B-osaan.) 6.1.1 Rahoitustuki 6.2 Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B-osa (koko ohjelmakaudeksi) [19] [19] Lisätietoja erillisessä ohjeasiakirjassa. (Ei sovelleta. Ei vaikutuksia talousarvion B-osaan.). 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1 Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät edustavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 1 Mainittava komiteatyyppi sekä ryhmä, johon se kuuluu. >TAULUKON PAIKKA> Kustannukset on laskettu nykyisten 15 jäsenvaltion osalta. Henkilöstö- ja hallintoresurssitarpeet rahoitetaan vuosittaisen määrärahojen jakoa koskevan menettelyn yhteydessä pääosaston hallintoon osoitetuista määrärahoista. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä (Ei sovelleta.) 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot (Ei sovelleta.) 9. PETOSTENTORJUNTATOIMET (Ei sovelleta.)