EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.12.1998 
KOM(1998)7261opull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
•• •• LISÄTOIMISTA NAISILLA KÄYTÄVÄN KAUPAN 
TORJUMISEKSI 

JOHDANTO 
TAUSTAA 
Komission annettua vuoden 1996 lopussa ensimmäisen tiedonantonsa naisilla käytävästä 
kaupasta seksuaalista hyväksikäyttöä varten1 asiasta on esitetty julkisuudessa yhä 
huolestuneempia kannanottoja ja alan kansainvälinen yhteistyö on samaan aikaan 
lisääntynyt merkittävästi. 
Varsinkin Euroopan unionin toimielimet (neuvosto, parlamentti ja komissio) sekä 
eurooppalaiset kansalaisjärjestöt ovat pyrkineet aktiivisesti lisäämään yleistä tietoisuutta 
tästä naisten ihmisoikeuksia rikkovasta laittomasta toiminnasta. Tämä on johtanut 
lukuisten aloitteiden tekemiseen joko Euroopan unionin tasolla tai yhteistyössä yhteisön 
ulkopuolisista maista tulevien kumppaneiden ja erityisjärjestöjen kanssa. 
Tästä ennennäkemättömästä aktiivisuudesta huolimatta on runsaasti todisteita siitä, että 
EU:n jäsenvaltioihin ja muihin teollistuneisiin maihin tuodaan edelleen paljon naisia 
lainvastaisesti. Heidät pakotetaan usein työskentelemään prostituoituina monesti orjuutta 
muistuttavissa olosuhteissa. Suurin osa näistä naisista tulee EU:n jäsenyyttä hakeneista 
maista tai niiden kautta. 
Naisilla käytävää kauppaa harjoittavat usein ammattimaiset rikollisjärjestöt. Uusia 
verkostoja luodaan lakkaamatta, ja käytetyt menetelmät tulevat yhä 
häikäilemättömämmiksi. Tämä on erittäin huolestuttava suuntaus Euroopan unionin 
kannalta. Alalla kahden viime vuoden aikana toteutetut hankkeet sekä monien eri alojen 
asiantuntijoiden välinen tietojenvaihtoja tutkimustyö ovat auttaneet ymmärtämään, mistä 
tämänkaltaisessa järjestäytyneessä rikollisuudessa on kyse, ja antaneet mahdollisuuden 
yksilöidä joitakin toiminnassa esiintyviä puutteita. 
Tämän uuden tiedonannon tavoitteena on: 
- varmistaa, että naisilla käytävä kauppa seksuaalista hyväksikäyttöä varten pysyy EU:n 
poliittisen asialistan tärkeimpien aiheiden joukossa, ja että jäsenvaltioita kannustetaan 
panemaan oikeudelliset velvoitteensa kokonaisuudessaan täytäntöön 
- lujittaa kansainvälistä ja eurooppalaista yhteistyötä, johon sekä hallitukset että 
kansalaisjärjestöt osallistuvat lähtö-, kauttakulku-ja kohdemaissa 
- laajentaa monialaista lähestymistapaa, jonka keskeisiä tekijöitä ovat ennaltaehkäisy, 
tutkimus, lainvalvonta, ihmiskaupan harjoittajien tehokas rankaiseminen ja uhrien 
auttaminen 
- ilmoittaa unionin jäsenyyttä hakeneille maille jo liittymisen valmisteluvaiheessa 
selvästi, että niiden on jo nyt toteutettava naiskaupan torjumisen edellyttämät 
kansalliset toimenpiteet ja toimittava yhteistyössä EU.n kanssa. 
KOM(96) 567 lopullinen, 20.11.1996. 
Tiedonanto on vastaus Euroopan parlamentin pyyntöihin (Waddingtonin mietintö, 
27.11.1997) laatia ennen vuoden 1998 loppua tiedonanto saavutetusta edistyksestä 
vuonna 1996 annettuun ensimmäiseen tiedonantoon verrattuna. Tarkoituksena on näin 
ollen: 
- antaa tietoja naisilla käytävän kaupan torjumisen edistymisestä 
- yksilöidä toiminnassa esiintyviä puutteita 
- suositella uusia kohdennettuja aloitteita ja syventämään eri toimijoiden parhaillaan 
toteuttamaa toimintaa. 
SOVELTAMISALA 
Komission vuonna 1996 antaman tiedonannon mukaan naiskaupalla tarkoitetaan naisten 
kuljettamista yhteisön ulkopuolisista maista Euroopan unioniin (jäsenvaltioiden välillä 
mahdollisesti myöhemmin tapahtuvat siirrot mukaan luettuina) seksuaalista 
hyväksikäyttöä varten. Tiedonannossa huomautettiin, että naiset voivat tulla Euroopan 
unioniin laittomasti tai laillisesti2. 
Tiedonannossa todettiin lisäksi seuraavaa: 
"Ihmiskauppa seksuaalista hyväksikäyttöä varten kattaa naiset, joita on peloteltu 
ja/tai kohdeltu väkivaltaisesti kaupankäynnin yhteydessä. Sillä, onko mukaanmeno 
tapahtunut alkuvaiheessa omalla suostumuksella, ei ole merkitystä, koska jotkut 
menevät mukaan ihmiskauppaketjuun tietäen joutuvansa työskentelemään 
prostituoituina, mutta joutuvat sittemmin luopumaan perusoikeuksistaan 
olosuhteissa, jotka muistuttavat orjuutta."3 
Komissio katsoo, että vaikka määritelmää ei voidakaan pitää täydellisenä, se kattaa 
naiskaupan tärkeimmät osa-alueet4. On kuitenkin tärkeää ottaa huomioon naiskaupan 
uusimmat suuntaukset käsittelemällä myös tapauksia, joissa naiset kuljetetaan ulkomaille 
ja pakotetaan sen jälkeen joko harjoittamaan muunlaista maksullista 
seksipalvelutoimintaa kuin prostituutiota tai joissa naiset pakotetaan menemään naimisiin 
maksullista seksuaalista hyväksikäyttöä varten. 
•» 
4 Joko siksi, että he tulevat raaista, joiden kansalaisilta ei vaadita viisumia tultaessa jäsenvaltioon 
lyhytaikaista oleskelua varten, tai siksi, että heillä on viisumi lyhytaikaista oleskelua varten tai jopa 
pitempiaikainen työlupa, jonka turvin harjoitetaan itse asiassa prostituutiota. 
Tämä määritelmä perustuu suurelta osin määritelmään, joka sisältyy 24 päivänä helmikuuta 1997 
vahvistettuun yhteiseen toimintaan ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön vastaisesta 
toiminnasta (97/154/YOS; EYVL L 63, 4.3.1997, s. 2). 
Kuten ensimmäisessä tiedonannossa, myöskään tässä tiedonannossa ei käsitellä kysymystä niistä 
naisista, jotka matkustavat yli rajojen työskentelemään prostituoituina ilman kolmannen osapuolen 
pakottamista, eikä puututa Euroopan unionissa muilla aloilla esiintyvään pimeän työvoiman 
ongelmaan. 
NAISKAUPAN NYKYTILANNE 
Naiskauppaan liittyvien tilastotietojen keruussa ilmenevistä jatkuvista vaikeuksista 
huolimatta useimmat naiskaupan torjuntaan osallistuvat toimijat ovat yhtä mieltä siitä, 
että naiskaupassa on kyse yhä kasvavasta ongelmasta. Tiettyjen kolmannen maailman 
alueiden (Pohjois- ja Keski-Afrikka, Latinalainen Amerikka ja Aasia) ja läntisten 
kohdemaiden välillä vanhastaan käyty naiskauppa jatkuu edelleen. Huolestuttavimpana 
seikkana voidaan kuitenkin pitää EU:hun Keski- ja Itä-Euroopan maista tulevien naisten 
määrän kasvua. Suurimmasta osasta näitä maita on niiden kansallisten 
lainvalvontaviranomaisten mukaan tullut vaihtelevassa määrin sekä naiskaupan lähtö- ja 
kauttakulkumaita että kohdemaita. Monet uusista itsenäisistä valtioista tulevat naiset 
luodaan ensin EU.n jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja sieltä 
myöhemmin edelleen EU:n jäsenvaltioihin. Naiskauppa koskee jossain määrin kaikkia 
jäsenvaltioita. 
Useiden jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ovat kiinnittäneet huomiota myös 
naiskauppaa harjoittavien laajojen rikollisverkostojen ilmaantumiseen. Ihmiskauppa ja 
muut rikollisuuden muodot näyttävät olevan yhteydessä toisiinsa. Ihmiskauppaa 
harjoittavien rikollisjärjestöjen hankkimat suuret voitot johtavat väistämättä 
rahanpesutoimintaan ja usein laillista toimintaa harjoittavien peiteyritysten 
perustamiseen. Uusimpana suuntauksena näyttäisi eri lähteistä saatujen tietojen mukaan 
olevan se, että naiset siirretään säännöllisesti jäsenvaltiosta toiseen, jotta asiakkaat voivat 
käyttää uusien prostituoitujen palveluita ja jotta poliisi- tai sosiaaliviranomaisten olisi 
vaikeampi löytää naiskaupan uhreja. 
NAISKAUPAN HARJOITTAJIEN KÄYTTÄMÄT MENETELMÄT 
Naisten värvääminen tapahtuu monin eri tavoin. Naiskaupan harjoittajat käyttävät 
hyväkseen naisten heikkoa sosiaalista ja taloudellista asemaa ja houkuttelevat heitä 
lupaamalla heille suuria ansioita lännessä. Heidän annetaan ymmärtää, että tarjousten 
hyväksyminen voisi helpottaa paitsi naisten omaa, myös heidän perheensä taloudellista 
ahdinkoa. Naiskaupan harjoittajat lähestyvät naisia julkaisemalla sanomalehdissä 
tanssijoille, tarjoilijoille, klubiemännille jne. suunnattuja työpaikkailmoituksia tai 
puhuttelemalla naisia suoraan diskoissa ja baareissa. Naisia värvätään myös 
avioliittotoimistojen kautta. Vaikka jotkut naiset ymmärtäisivätkin joutuvansa 
työskentelemään prostituoituina, he eivät tiedä, että joutuvat usein orjuutta muistuttaviin 
olosuhteisiin eivätkä pääse pakoon hyväksikäyttäjiltään. 
Sen jälkeen kun naiset on kuljetettu kohdemaahan, on useita keinoja pakottaa heidät 
aloittamaan työt prostituoituina tai jatkamaan prostituutiota. Naiset joutuvat usein 
korvaamaan hyväksikäyttäjilleen asiakirjoista ja matkoista aiheutuneet kustannukset, tai 
heidän passinsa ja rahansa otetaan heiltä pois tai hyväksikäyttäjät aiheuttavat heille 
huumeriippuvuuden. Usein naisia uhataan väkivallalla ja he myös joutuvat sen kohteeksi. 
Joissakin tapauksissa naisia on löydetty bordelleihin suljettuina. Naiskaupan harjoittajat 
uhkaavat usein ilmoittaa naisten perheille heidän työskentelevän prostituoituina 
ulkomailla. Naiset tuntevat myös olevansa loukussa asemassaan laittomina 
maahanmuuttajina. Rikollisjärjestöillä on sitä paitsi sitäkin suurempi vaikutusvalta 
uhreihin, jos ne valvovat koko ketjua värväämisestä varsinaiseen seksuaaliseen 
hyväksikäyttöön asti. 
TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET 
Naiskaupan alalla toteutettavassa toiminnassa olisi keskityttävä ensisijaisesti auttamaan 
tämän ihmisoikeuksien räikeän ja alentavan rikkomisen uhreja5. Osapuolet ovat suurelta 
osin yhtä mieltä siitä, että torjuntaa ei voida toteuttaa tehokkaasti ilman monialaista ja 
koordinoitua lähestymistapaa, jossa ovat mukana kaikki asianomaiset toimijat 
(kansalaisjärjestöt, sosiaaliviranomaiset, oikeuslaitos sekä lainvalvonta- ja 
maahanmuutto viranomaiset) ja johon sisältyy sekä kansallista että kansainvälistä 
yhteistyötä. Ilmiötä on lisäksi lähestyttävä kokonaisvaltaisesti koko kauppaketjun osalta 
(värvärit, kuljettajat, hyväksikäyttäjät, muut välittäjät ja asiakkaat). On kehitettävä myös 
asianmukaisia ehkäiseviä ja estäviä toimenpiteitä sekä sellaisia toimenpiteitä, joiden 
tarkoituksena on tukea uhreja ja palauttaa heidän itsekunnioituksensa ja eheytensä. 
Komissio teki vuonna 1996 antamassaan tiedonannossa näiden lähtökohtien perusteella 
joitakin monialaisia ja alakohtaisia ehdotuksia6 ja korosti tarvetta laajentaa yhteistyötä 
yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. Komission suosituksissa asetettiin pääpaino 
jäsenvaltioiden ensisijaiseen ja jatkuvaan vastuuseen, sillä monet kysymykset täytyy tai 
on parasta ratkaista kansallisella tasolla. Aihe ulottuu kuitenkin yli rajojen, joten tarvitaan 
toimintaa myös Euroopan unionin tasolla, sekä yhteisön että oikeus- ja sisäasioita 
koskevan kolmannen pilarin puitteissa. 
Tämä toinen tiedonanto on lisäksi nähtävä osana laajempia toimenpiteitä, joilla EU pyrkii 
torjumaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden muita vakavia ilmenemismuotoja 
valtion- ja hallitusten päämiesten kesäkuussa 1997 pidetyssä Amsterdamin 
huippukokouksessa vahvistaman toimintasuunnitelman mukaisesti. Amsterdamin 
sopimuksen voimaantulo tarjoaa komissiolle paremmat lähtökohdat noudattaa 
naiskaupan torjunnassa lähestymistapaa, jonka mukaan se käsittelee kaikkiin kolmeen 
pilariin kuuluvia asioita, vaikkakin toissijaisuusperiaatteen asettamissa rajoissa. 
Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisesta 14. heinäkuuta 
1998 annetussa tiedonannossa korostettiin, että komissio on sitoutunut noudattamaan 
uusia aloiteoikeuksiaan toimielinten välisen aktiivisen yhteistyön hengessä. 
OSA I: MONIALAISIA AIHEITA KOSKEVAT SAAVUTUKSET JA 
JATKOTOIMENPITEET 
1.1: YHTEISTYÖ JA KOORDINOINTI 
I.l.a: EU:n jäsenvaltioissa ja niiden välillä 
Komission marraskuussa 1996 antamassa tiedonannossa ehdotettiin lähestymistapaa, 
jonka mukaan alan koordinointia ja yhteistyötä on lisättävä jäsenvaltioissa ja niiden 
välillä, ja EU ja jäsenvaltiot ovat tukeneet tätä aloitetta sekä yhteisessä toiminnassa7, joka 
5 Tämä lähestymistapa on täysin yhdenmukainen EU:n ja sen jäsenvaltioiden tukemalle Yhdistyneiden 
Kansakuntien toiminnalle asetettujen tavoitteiden kanssa (Beijingin julistuksen ja 
toimintasuunnitelman seuranta ja täytäntöönpano). 
6 Maahanmuuton, poliisi- ja oikeusasioissa tehtävän yhteistyön, sosiaalipolitiikan ja työllisyyden aloilla. 
7 Ks. EYVL L 63, s. 2 (97/154/YOS). 
vahvistettiin helmikuussa 1997, että 3. huhtikuuta 1997 annetussa Haagin 
ministeri j u listukscssaK. 
• Helmikuussa 1997 hyväksytyssä yhteisessä toiminnassa todetaan erityisesti, että 
jäsenvaltioiden on varmistettava, että torjunnasta vastaavien viranomaisten toiminta 
on asianmukaisesti yhteensovitettua ja mahdollistaa asioiden käsittelyn monien eri 
alojen kannalta (II osasto - H kohta). 
• Haagissa kokoontuneiden ministereiden julistuksessa annetaan suosituksia, jotka 
tukevat EU:n jäsenvaltioiden välistä monialaista yhteistyötä (II-l), ja esitetään 
mahdollisuus nimittää kansallisia esittelijöitä (HI-1-4), jotka laativat hallituksille 
mietintöjä naiskaupan estämistä ja torjumista koskevien kansallisten politiikkojen 
tehokkuudesta sekä kansallisten esittelijöiden säännöllisestä yhteistyöstä. 
Vaikka jäsenvaltiot eivät ole sitoutuneet laatimaan virallisia selvityksiä siitä, kuinka ne 
ovat noudattaneet yhteisen toiminnan mukaisia velvoitteitaan vuoden 1999 loppuun 
mennessä, jotkin jäsenvaltiot (esimerkiksi Itävalta ja Italia) ovat jo antaneet uusia lakeja, 
joilla pannaan täytäntöön edellä mainitut toimenpiteet. Jäsenvaltiot ottavat yhteisen 
toiminnan 11 osaston I kohdan mukaisesti myös kansalaisjärjestöt mukaan eri 
viranomaisten toteuttamaan toimintaan. Komissio kannustaa jäsenvaltioita, joilla ei vielä 
ole naiskauppaa käsitteleviä koordinointiyksiköltä, perustamaan kyseiset yksiköt ja 
ottamaan kansalaisjärjestöt mukaan näihin yhteistyöjärjestelyihin. Komissio vahvistaa 
myös omia sisäisiä koordinointijärjestelyitään lähestymistavan yhtenäisyyden 
varmistamiseksi9. 
l.l.b: Yhteistyö ja koordinointi kansainvälisten tai alueellisten organisaatioiden ja 
muiden yhteisön ulkopuolisista maista tulevien kumppaneiden kanssa 
Monet kansainväliset organisaatiot ja muut yhteisöt ovat toimineet naisiin kohdistuvan 
väkivallan kaikkien muotojen tai erityisesti naiskaupan torjumisen alalla. 
• YK on tehnyt useita tärkeitä aloitteita tästä asiasta10. YK:n rikoksentorjunnan ja 
rikosoikeuden toimikunnassa on aloitettu ihmiskauppaa koskevan pöytäkirjan 
laatiminen kansainvälistä järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan yleissopimuksen 
mukaisesti. 
8 Ks. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(1998) 2160 liite 1. 
9 Komissio nimitti vuonna 1996 sisä- ja oikeusasioiden työryhmän vastaamaan naiskaupan torjunnan 
koordinnoinnista. 
10 Esimerkiksi naisten asemaa käsittelevän toimikunnan toiminta, ihmisoikeustoimikunnan 
erityisesittelijöiden raportit ja taloudellisen ja sosiaalisen toimikunnan vuosina 1997 ja 1998 pidettyjen 
istuntojen päätelmät, joissa kehotettiin edistämään tasa-arvon valtavirtaistamista, antamaan aiheesta 
lainsäädäntöä ja ottamaan käyttöön asianmukaisia lainvalvonta- ja oikeusmekanismeja» jotta voitaisiin 
auttaa naisia, jotka ovat joutuneet väkivallan uhreiksi tai joiden ihmisoikeuksia on loukattu 
esimerkiksi ottamalla heidät kaupankäynnin kohteiksi. Myös Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous 
pyrkii toimimaan näiden ongelmien parissa erityisesti antamalla aiheesta vuosittain päätöslauselman. 
• G8-maiden valtion- ja hallitusten päämiehet sopivat Birminghamissa 15.-17. 
toukokuuta 1998 pidetyssä huippukokouksessa naisilla ja lapsilla käytävän kaupan 
torjumista koskevien periaatteiden ja toiminsuunnitelman laatimisesta. 
• Euroopan neuvostossa kokoontuneet valtion- ja hallitusten päämiehet ilmoittivat 
lokakuussa 1997 pidetyssä huippukokouksessaan asettaneensa tavoitteekseen naisiin 
kohdistuvan väkivallan ja naisten kaikkinaisen seksuaalisen hyväksikäytön 
torjumisen. Monialainen asiantuntijaryhmä11 on vuodesta 1997 laatinut aloitteita 
ihmisillä käytävästä kaupasta12. 
• Myös Kansainvälinen siirtolaisjärjestö (IOM) on osallistunut naiskaupan torjuntaan. 
Se on toteuttanut useita alueellisia tutkimuksia naiskaupasta ja harjoittanut tilastollista 
tutkimusta (helmikuu 1998). IOM on lisäksi käynnistänyt pikatietojärjestelmää 
koskevan pilottihankkeen (lokakuu 1998) ja järjestänyt maalis-kesäkuussa 1998 
tiedotuskampanjan Ukrainassa (ks. jäljempänä). 
• Kansainvälinen rikospoliisijärjestö Interpol toimii naiskaupan torjumiseksi erityisesti 
keräämällä ja vaihtamalla tietoja naiskaupan harjoittajista, kehityssuuntauksien 
tutkimisesta kansainvälisellä tasolla, toimintatavoista ja kauppaverkoistoihin 
kuuluvista maista sekä huolehtimalla lainsäädännön ajantasaistamisesta ja 
järjestämällä alan asiantuntijoille seminaareja13. Interpol osallistuu myös 
kansainvälisiin tutkimuksiin. 
• Myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (ETYJ) toimii tämän aiheen 
parissa14. ETYJ on todennut, että kyse on ilmiöstä, joka ulottuu ETYJ:in rajojen 
ulkopuolelle, ja että naisilla ja tytöillä käytävä kauppa on osa maailmanlaajuista 
järjestäytynyttä rikollisuutta. 
Komissio ja EU:n jäsenvaltiot ovat osallistuneet aktiivisesti näiden kansainvälisten ja 
alueellisten organisaatioiden työryhmien ja komiteoiden työskentelyyn kehittääkseen 
täydentäviä politiikkoja meneillään olevaa toimintaa koskevien tietojen vaihdon, 
meneillään olevaan toimintaan liittyvien kokemusten ja tutkimushankkeiden välityksellä. 
1 ' Asiantuntijaryhmän puheenjohtajana toimii naisten ja miesten välisen tasa-arvon ohjauskomitean 
edustaja. 
1 - Asiantuntijaryhmä tutkii muun muassa mahdollisuutta tehdä ihmiskauppaa koskeva uusi yleissopimus. 
Parlamentaarinen edustajakokous hyväksyi lisäksi maaliskuussa 1997 asiasta mietinnön. Euroopan 
neuvosto järjesti kesäkuussa 1998 kansainvälisen seminaarin, jonka pääaiheena oli kansalaisjärjestöjen 
rooli ihmiskaupan torjunnassa. 
13 Interpol järjesti 20.-21. lokakuuta 1998 Wienissä naiskauppaa koskevan kansainvälisen konferenssin. 
14 ETYJ: in parlamentaarinen edustajakokous (joka pidettiin Tukholmassa 9. heinäkuuta 1996) ilmaisi 
Tukholman julistuksessaan olevansa huolestunut naisilla ja tytöillä käytävästä kaupasta. Monet 
kokoukseen osallistuneet valtiot ja kansalaisjärjestöt ottivat jälleen esiin naiskaupan ja naisiin 
kohdistuvan väkivallan ETYJ: in neljännessä täytäntöönpanokokouksessa, jossa käsiteltiin 
inhimilliseen ulottuvuuteen liittyviä aiheita (Varsova, 26. lokakuuta-6. marraskuuta 1998). 
Komissio on tukenut kahta STOP-ohjelmaan (ks. jäljempänä kohta 1.2) kuuluvaa IOM:n 
käynnistämää hanketta. Lisäksi on pyritty aloittamaan pilottihankkeeseen perustuva 
yhteistyö YK:n rikoksentorjunnan ja rikosoikeuden toimikunnan kanssa. 
Komissio ja Euroopan neuvosto toimivat yhteistyössä Octopus II -hankkeessa, jonka on 
tarkoitus alkaa tammikuussa 1999 ja jonka tavoitteena on järjestäytyneen rikollisuuden ja 
lahjonnan torjuntaa koskevien unionin säännösten täytäntöönpano ja saattaminen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä kymmenessä Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneessa Keski- ja 
Itä-Euroopan maassa15. Myös Interpol ja Europol ovat aloittaneet yhteistyön (Ks. myös 
poliisiyhteistyötä koskeva osa II.3). 
• Transatlanttiseen vuoropuheluun sisältyvä yhteistyö 
Uuden transatlanttisen toimintaohjelman yhteydessä on aloitettu naiskaupan ehkäisemistä 
koskeviin kampanjoihin perustuva yhteistyö. Osapuolet ovat päättäneet, että EU järjestää 
Puolassa tiedotuskampanjan (jonka kansalaisjärjestö "La Strada" panee täytäntöön Phare-
ohjelmaan sisältyvän demokratiaohjelman varoin) ja Yhdysvallat toteuttaa puolestaan 
IOM:n tuella tiedotuskampanjan Ukrainassa (ks. edellä)16. Tiedotuskampanjat alkoivat 
huhtikuussa 1998 ja päättyivät virallisesti kesäkuussa 1998. Toiminta jatkui kuitenkin 
käytännössä syyskuuhun 1998. Koska ensimmäiset ehkäisykampanjat onnistuivat erittäin 
hyvin, on päätetty tukea muissa lähtö- ja kauttakulkumaissa toteutettavia vastaavia 
kampanjoita17. 
Jäsenvaltioiden ja komission toimenpiteet: 
• tukea koordinointia ja osallistua tiiviisti kansainvälisten ja alueellisten 
organisaatioiden toimintaan 
• kehittää yhteishankkeita komission sekä kansainvälisten ja alueellisten 
organisaatioiden kanssa. 
15 Oikeus- ja sisäasioita koskevasta horisontaalisesta Phare-ohjelmasta myönnetään hankkeelle 1,5 
miljoonaa ecua, ja Euroopan neuvoston rahoitusosuus on puolestaan 0,9 miljoonaa ecua. Myös 
Albanialle, Kroatialle, Moldovalle, Venäjälle, entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle ja 
Ukrainalle tarjotaan mahdollisuus osallistua hankkeeseen 
,6 Ohjelma käynnistettiin virallisesti marraskuussa 1997, kun neuvoston puheenjohtajamaana toiminut 
Luxemburg järjesti 15 jäsenvaltiota, Yhdysvaltoja sekä Puolan ja Ukrainan viranomaisia, Euroopan 
komissiota, La Stradaa ja IOM:ää edustaneille asiantuntijoille seminaarin. Seminaarissa määriteltiin 
kahdessa rinnakkaisessa kampanjassa käytettävät menetelmät, niiden yhteydessä välitettävät sanomat 
sekä kampanjoiden laajuus. Varsovassa pidettiin 13. maaliskuuta 1998 lisäksi kokous, jonka 
tarkoituksena oli organisoida komission ja EU.n jäsenvaltioiden valtuuskuntien osallistuminen 
hankkeeseen niiden lähetystöjen ja konsulaattien kautta. 
17 Yhdysvallat järjesti kokouksen LVivissa (Ukrainassa) kampanjoiden alustavien tulosten arvioimiseksi 
(ks. myös osa II1.1 KIE-maat ja uudet itsenäiset valtiot). 
EU:n ja komission toimenpiteet: 
• järjestää ja tukea Yhdysvaltain kanssa lähtö- ja/tai kauttakulkumaina 
toimivissa yhteisön ulkopuolisissa maissa toteutettavia naiskaupan 
ehkäisykampanjoita. 
1.2: TIEDOTUS, TIEDOT, TUTKIMUSTYÖ JA KOULUTUS 
Tähän mennessä saavutettujen tulosten kannalta tärkeä tekijä on neuvoston luoma 
monivuotinen STOP-rahoitusohjelma18. Ohjelmalla muodostetaan "puitteet koulutus-, 
tiedotus-, opiskelu- ja vaihtotoiminnalle"19 osana "ongelman lähestymistä 
yhteensovitetulla ja monialaisella tavalla"20. Ohjelma, jonka hallinnoimisesta vastaa 
komissio jäsenvaltioiden edustajista muodostuvan komitean tuella, on ainoa vastaava 
rahoitusväline Euroopassa. Ohjelman talousarvio on ensimmäisten viiden 
toimintavuoden aikana 6,5 miljoonaa ecua. Tavoitteena on ihmisillä käytävän kaupan ja 
lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaavien henkilöiden koulutuksen ja 
yhteistyön edistäminen. Vuodesta 1996 on tuettu useita naiskauppaa koskevia 
hankkeita21. 
Yksi suurimmista ongelmista naiskaupan alalla on luotettavien tilastojen ja tietojen 
puuttuminen, mikä vaikeuttaa ilmiön todellisen laajuuden arviointia ja asianmukaisten ja 
kohdennettujen strategioiden laatimista naiskaupan torjumiseksi. STOP-ohjelma onkin 
tukenut 10M:n toteuttamaa tutkimusta, joka on ollut yleisesti saatavilla toukokuusta 1998 
lähtien22. Tutkimuksessa tarkastellaan erityisesti syitä nykyisten tilastojen ja tietojen 
heikkoon laatuun. Heikko laatu johtuu esimerkiksi siitä, että kyse on vaietusta ilmiöstä, 
tiedonkeruu ei ole järjestelmällistä, naiskauppaa ei yleensä mielletä selkeästi 
rangaistavaksi teoksi, eri valtiot käyttävät erilaisia standardeja naiskauppaan liittyvien 
käsitteiden ja määritelmien arvioinnissa sekä siitä, että kansallisten laitosten väliltä 
puuttuu tiedonvälitys-ja tietojenvaihtomekanismit. 
Tiedotus on olennainen osa naiskaupan torjuntaa ja uhrien auttamista. Koska 
ehkäisykampanjat toteutetaan alkuperä- ja kauttakulkumaissa, tätä näkökohtaa tutkitaan 
yksityiskohtaisemmin osassa III (yhteistyö yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa). 
Naiskaupan uhreilla on oltava ulottuvillaan tietoja siitä, kuinka he voivat hakea apua. 
1 s Yhteinen toiminta 96/700/YOS, 29. marraskuuta 1996. 
19 Yhteinen toiminta, johdanto-osan viides kappale. 
20 Yhteinen toiminta, johdanto-osan neljäs kappale. 
21 Kyseiset hankkeet ovat edistäneet asiantuntemuksen ja tietotaidon vaihtoa ja siirtoa, eri 
ammattiryhmien välistä hyödyllistä vaihtotoimintaa ja Euroopan laajuisten verkostojen luomista, sillä 
se, että hankkeet ulottuvat koko Euroopan alueelle, on tärkeä ehto STOP-ohjelman mukaisen 
rahoituksen saamiselle. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(1998) 2160 liitteessä 2 on 
lisätietoja STOP-ohjelmasta. 
22 IOlvLn loppuraportti sellaisten EU:n jäsenvaltioissa saatavilla olevien tietojen ja tilastojen 
analysoinnista, jotka koskevat ihmisillä ja erityisesti naisilla ja lapsilla käytävää kauppaa seksuaalista 
hyväksikäyttöä varten. 
Tietoja voidaan antaa sosiaali- ja terveysviranomaisten sekä kansalaisjärjestöjen kautta. 
STOP-ohjelmalla voidaan tukea heitä tiettyyn pisteeseen saakka. Koska kansalaisjärjestöt 
oval kuitenkin uhrien kannalta avainasemassa, komissio on sitä mieltä, että uhreja olisi 
luettava ensisijaisesti nykyisestä DAPHNE-ohjelmasta, joka on suunnattu erityisesti 
kansalaisjärjestöjen toiminnan tukemiseen. Komissio tekikin asiasta 20. toukokuuta 1998 
ehdotuksen23 neuvoston päätökseksi yhteisön keskipitkän aikavälin toimintaohjelmasta 
(DAPHNE-ohjelma) (2000-2004) lapsiin, nuoriin ja naisiin kohdistuvaan väkivaltaan 
liittyvän jäsenvaltioiden toiminnan tukemiseksi yhteisön tasolla. Ohjelman päätavoitteita 
ovat Euroopan laajuisten verkkojen perustaminen ja vahvistaminen sekä 
kansalaisjärjestöjen innovatiivisten hankkeiden toteuttaminen. Naiskauppa on yksi 
tärkeimmistä DAPHNE-ohjelman kattamista aiheista. DAPHNE-ohjelmaan sisältyviin 
aiheisiin kuuluu myös tiedotus, jonka välityksellä kansalaisjärjestöt antavat uhreille 
tietoja siitä, kuinka he voivat puolustaa oikeuksiaan ja saada tukea kansalaisjärjestöiltä. 
Sekä STOP- että DAPHNE-ohjelmista voidaan tukea myös naiskaupan eri osa-alueita 
koskevia tutkimushankkeita. Tähän mennessä on tehty vain harvoja tutkimuksia 
naiskaupan ehkäisemisestä ja ilmiön taustoista. Jatkossa olisikin kiinnitettävä entistä 
ttftfemmän huomiota tähän osa-alueeseen, joka käsittää "kysyntäpuoleen" (asiakkaat ja 
poUsitliaaliscl asiakkaat) keskittyvän toiminnan. Tällainen toiminta muodostuu 
esimerkiksi asiakkaiden ja potentiaalisten asiakkaiden tietoisuuden parantamisesta sekä 
nuorille suunnatuista naisten ihmisoikeuksia, keskinäistä kunnioitusta ja naisten ja 
miesten tasa-arvoa koskevista tiedotuskampanjoista 
Olisi lisäksi kannustettava tutkimustyötä, joka koskee uuden tietotekniikan, esimerkiksi 
Internetin, laittoman sisällön torjumiseen tarvittavia tekniikoita, sillä ihmiskaupan 
harjoittajat voivat käyttää myös tätä tekniikkaa laittomiin tarkoituksiin24. 
Kansalaisjärjestöjen toimenpiteet: 
• DAPHNE-ohjelman käyttöönoton jälkeen kansalaisjärjestöjen olisi 
käytettävä tätä välinettä mahdollisimman laajasti uhreille suunnatun 
tiedotuksen ja tiedotusverkkojen laajentamiseen sekä parhaiden käytäntöjen 
ja koulutuksen tukemiseen. 
Jäsenvaltioiden ja komission toimenpiteet: 
• Komissio lisää naisille suunnatun tiedotuksen kautta tietoisuutta naiskaupan 
olemassaolosta ja antaa aiempaa enemmän tietoja kaikista naiskaupan 
torjumiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. 
• Komissio siirtää jäsenvaltioiden suostumuksella uhrien 
avunsaantimahdollisuuksista tiedottamista ohjaavien STOP-ohjelman 
nykyisten suuntaviivojen painopisteen kohdennetumpaan tutkimustyöhön, 
23 KOM( 1998) 335 lopullinen. 
24 EU on ottanut käyttöön kokonaisvaltaisen strategian Internetin itsesäätelyjärjestelmän kehittämiseksi 
ja sen laittoman sisällön torjumiseksi; katso erityisesti 24. syyskuuta 1998 annettu neuvoston suositus 
98/560/EY ja komission ehdotus Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskevaksi 
toimintasuunnitelmaksi. 
9 
jonka aiheita voisivat olla esimerkiksi prostituoitujen asiakkaiden profiili ja 
kauppaketjun eri vaiheet, jotta voitaisiin määrittää entistä enemmän 
toiminnallisia tietojenvaihtojärjestelmiä koskevia hankkeita ja tukea 
kohdennetumpaa koulutusyhteistyötä. 
• Komissio tukee STOP-ohjelmasta joitakin meneillään olevia tutkimuksia 
selvittääkseen mahdolliset kytkökset lapsiseksimatkailun ja erittäin nuorilla 
naisilla käytävän kaupan laajenemisen välillä. 
OSA 11: ERITYISTOIMINTA-ALAT 
11.1: MAAHANMUUTTO JA SIIHEN LIITTYVÄT SEIKAT 
Tähänastisten tietojen mukaan maahanmuuttoon liittyvillä seikoilla (kuten viisumi, 
väliaikainen oleskelulupa sekä jäsenvaltioiden alueelle saapumisen ja siellä oleskelun 
valvonta) on suuri merkitys ihmiskaupan torjunnassa. Erityisesti maahanmuuttoasioita 
käsittelevien virkamiesten, kuten suurlähetystöissä ja konsulaateissa työskentelevien sekä 
viisumien myöntämisestä vastaavien virkamiesten, koulutus on ratkaisevan tärkeää. Se 
voisi käsitellä esimerkiksi kommunikointia mahdollisten viisuminhakijoiden kanssa, jotta 
nämä saataisiin tietoisiksi vaaroista ja ympäröivästä todellisuudesta, ja väärien tai 
väärennettyjen asiakirjojen paljastamista sekä ihmiskauppiaiden mahdollisista 
taktiikoista ja verkostoista tiedottamista.25 
EU:n jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
H Käynnistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston ohjelmien 
avulla (Odysseus- ja Stop-ohjelmat) maahanmuuttoa ja väärien tai 
väärennettyjen asiakirjojen paljastamista koskevia koulutushankkeita 
naisilla käytävän kaupan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. 
Vaikka maahanmuutto- ja oikeusasioiden kehittäminen esitellään selvyyden vuoksi 
toisistaan erillään, nämä kaksi alaa liittyvät kiinteästi yhteen erityisesti uhrien suojelua 
koskevissa kysymyksissä. 
Erityisen selvä yhteys vallitsee ihmiskaupan uhreihin sovellettavan asianmukaisen 
maahanmuuttopolitiikan tarpeen ja ihmiskauppiaiden tuomitsemista koskevien 
tuomioistuinten parempien valmiuksien välillä. Hyvin usein vastaanottajamaassa 
laittomasti oleskelevat uhrit pelkäävät kotimaahan palauttamista, mikä estää heitä 
toimimasta yhteistyössä viranomaisten kanssa ihmiskauppiaita vastaan. 
Ihmiskauppiaiden syytteeseen asettamisessa saavutettavien merkittävien parannusten 
seurauksena viranomaiset voivat estää uhrien automaattisen karkottamisen 
vastaanottajamaasta ja tarjoavat uhreille oikeusapua sekä asianmukaisen 
todistajansuojelun. 
15 Kommunikointitapoja koskevalla koulutuksella ei kuitenkaan pitäisi leimata koko 
maahanmuuttavien naisten ryhmää. 
10 
Vuoden 1997 helmikuussa hyväksytyssä yhteisessä toiminnassa säädetään, että "kukin 
jäsenvaltio varmistaa, että uhrit ovat tarvittaessa jäsenvaltion rikosoikeusjärjestclmän 
käytettävissä todistaakseen rikosoikeudenkäynnissä, mikä voi tarvittaessa edellyttää 
väliaikaisen oleskelun sallimista". Kyseinen säännös ei velvoita jäsenvaltioita 
myöntämään väliaikaista oleskelulupaa. Tällainen mahdollisuus sisältyy tosin joidenkin 
jäsenvaltioiden (muun muassa Belgian, Italian ja Alankomaiden) lainsäädäntöön tai 
hallintokäytäntöön. Komissio on vakuuttunut siitä, että näitä seikkoja on kehitettävä 
edelleen kaikissa jäsenvaltioissa. Vuoden 1996 tiedonannossaan komissio kannatti 
periaatetta, jonka mukaan uhreille myönnetään väliaikainen oleskelulupa silloin, kun he 
ovat valmiita toimimaan todistajina oikeudenkäynneissä. Komissio haluaa nyt edetä 
askeleen pidemmälle ja aikoo esittää vuonna 1999 asiaa koskevan virallisen 
lainsäädäntöehdotuksen ottaen huomioon uusien kansallisten lakien soveltamisesta 
saadut kokemukset, joiden ansiosta tulevaisuuden järjestelmistä johtuvat mahdolliset 
väärinkäytökset voitaisiin välttää. 
Tämän lisäksi komissio aikoo käsitellä laajempaa kysymystä uhreille annettavasta 
oikeusavustaja todistajansuojeluohjelmista. Komission vuoden 1999 tiedonanto uhreille 
annettavasta avusta sisältää ihmiskaupan uhrien erityisasemaa koskevia ehdotuksia, sillä 
uhrien tuen ja luottamuksen saavuttaminen on olennaisen tärkeää, jotta nämä suostuvat 
todistamaan tuomioistuimissa hyväksikäyttäjiään vastaan. Tähän voisi liittyä sekä 
uhreille että heidän omaisilleen tarjottu asianmukainen suojelu, jotta nämä voivat valvoa 
oikeuksiaan tuomioistuimessa, saavat tietoa tutkimusten etenemisestä ja voivat palata 
maahan, josta he ovat kotoisin. 
Komission toimenpiteet: 
• Esittää vuonna 1999 lainsäädäntöehdotus väliaikaisten oleskelulupien 
myöntämisestä uhreille, jotka ovat valmiita toimimaan todistajina. 
• Laatia vuonna 1999 tiedonanto uhreille, mukaan lukien ihmiskaupan uhrit, 
annettavasta avusta. 
II.2: RIKOSLAINSÄÄDÄNTÖ JA OIKEUDELLINEN YHTEISTYÖ 
Alan keskeisimpänä edistysaskeleena voidaan pitää vuoden 1997 helmikuussa 
hyväksytyn yhteisen toiminnan säännöksiä, sillä yhteisen toiminnan päätavoitteena on 
kehittää jäsenvaltioiden rangaistusmääräyksiä ja oikeudellista yhteistyötä ihmiskaupan 
torjunnassa. 
Seuraavat seikat liittyvät yhteisessä toiminnassa säädettyihin kansallisella tasolla 
toteutettaviin toimenpiteisiin: 
- Sellaisen käyttäytymisen säätäminen rangaistavaksi, jossa taloudellisen voiton 
tavoittelemiseksi tapahtuu hyväksikäyttöä, jossa käytetään pakottamista tai vilppiä tai 
väärinkäytetään määräys- tai vaikutusvaltaa tai harjoitetaan muunlaista painostusta 
siten, että kyseisellä henkilöllä ei ole muuta todellista vaihtoehtoa kuin alistua 
painostukseen tai väärinkäyttöön. 
11 
- Taloudellisen voiton tavoittelemiseksi tapahtuva ihmiskauppa, jonka tarkoituksena on 
henkilöiden seksuaalinen hyväksikäyttö. 
- Oikeushenkilöiden hallinnollinen ja rikosoikeudellinen vastuu. 
- Näistä rikoksista annettavat tehokkaat, suhteutetut ja varoittavat rangaistukset.26 
Oikeudellisen yhteistyön parantamiseen tähtäävistä toimenpiteistä sanotaan seuraavaa: 
Jäsenvaltiot harjoittavat keskenään mahdollisimman laajaa oikeudellista yhteistyötä 
seksuaalista hyväksikäyttöä ja ihmiskauppaa koskevien rikosten tutkinnassa ja niiden 
syytteeseenpanossa sekä antavat toisilleen virka-apua näihin liittyvien tietojen 
vaihtamiseksi. 
Vuonna 1959 tehdyn keskinäistä oikeusapua rikosasioissa koskevan eurooppalaisen 
yleissopimuksen uudelleentarkastelu yleissopimuksen 5 artiklaan esitettyjen 
varaumien osalta, jotka koskevat mahdollista kaksoisrangaistavuuden vaatimusta, 
rikoksen törkeyttä jne. sellaisten rangaistustoimenpiteiden kuten esimerkiksi 
kotietsinnän ja takavarikon osalta. 
- Virka-apupyyntöjen käsittelyä on nopeutettava, ja menettelyn etenemisestä on 
annettava tietoja pyynnön esittäneelle jäsenvaltiolle. 
- Toimivaltaisten paikallisten viranomaisten on tarvittaessa voitava toimittaa virka-
apupyyntöjä suoraan toisilleen. 
Jäsenvaltioiden on määrä tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa lainsäädäntöään vuoden 1999 
loppuun mennessä. Vuoden 1998 lokakuussa kokoontunut epävirallinen oikeus- ja 
sisäasioiden neuvosto sitoutui kuitenkin poliittisesti nopeuttamaan tätä prosessia. 
Eräs suurimpia ongelmia on se, että useimpien jäsenvaltioiden lainsäädännössä ei 
erikseen käsitellä ulkomailta tuotujen naisten seksuaalista hyväksikäyttöä." 
Komissio kuitenkin uskoo, että rikoslainsäädännön ja oikeudellisen yhteistyön alalla 
voitaisiin toteuttaa asianmukaisia seurantatoimia sen jälkeen kun neuvosto on suorittanut 
arvioinnin vuoden 1997 helmikuussa hyväksytyn yhteisen toiminnan sisältämien 
velvoitteiden täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. 
Lisäksi komissio on vakuuttunut siitä, että on tärkeää, että jäsenvaltiot ajavat aktiivisesti 
YK:n ihmiskauppaa koskevan pöytäkirjan laatimista, jotta yhteistyö toteutuisi 
maailmanlaajuisesti.2" 
27 Näihin kuuluvat vapauden menetys, johon voi liittyä rikoksen johdosta tapahtuva luovuttaminen 
luonnollisten henkilöiden osalta, rikoksen tekovälineiden ja rikoksen tuottaman hyödyn 
menetetyksi tuomitseminen sekä mahdollisesti rikoksen tekemiseen käytettyjen tai tarkoitettujen 
tilojen sulkeminen. 
Ateenan yliopistossa vuonna 1998 Stop-ohjelman puitteissa tehty tutkimus jäsenvaltioiden 
oikeusjärjestys- ja oikeuskäytännöistä osoitti, että jäsenvaltioiden oikeusolojen välillä on 
huomattavia eroavuuksia. 
12 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Yhteensovittaa kantansa tulevan YK:n ihmiskauppaa koskevan pöytäkirjan 
osalta tavoitteena kyseisen pöytäkirjan määräysten lähentäminen tai 
vähintään niiden yhteensopivuuden varmistaminen EU:n välineiden kanssa, 
erityisesti vuoden 1997 helmikuussa hyväksytyn yhteisen toiminnan kanssa. 
II.3: POLIISIASIAIN YHTEISTYÖ 
Ensimmäisessä tiedonannossaan komissio kiinnitti huomiota siihen, että on välttämätöntä 
kehittää lainvalvontaviranomaisten kansainvälistä yhteistyötä järjestäytyneiden 
rikollisverkostojen, joilla on vakiintuneet rajat ylittävät yhteydet, torjumiseksi. 
Toimiakseen tehokkaasti kansallisilla lainvalvontaviranomaisilla on myös oltava 
asianmukaiset tutkintavaltuudet.2' Useat jäsenvaltiot ovat perustaneet marraskuun 1996 
jälkeen yksiköitä, jotka ovat erikoistuneet naisilla käytävän kaupan torjuntaan. 
Kansainvälisen yhteistyön alalla Europolin huumeyksikön (EDU) valtuutusta 
laajennettiin vuoden 1996 syyskuussa koskemaan ihmiskauppaa, ja sitä pyydettiin myös 
perustamaan erityisviranomaisten hakemisto (luettelo yhteyselimistä 
lainvalvontatarkoituksia varten). Europolin huumeyksikkö on alkanut vaihtaa 
ihmiskauppaa koskevia tietoja Haagissa työskentelevien jäsenvaltioiden 
yhteyshenkilöiden välityksellä.30 Vuoden 1999 työohjelmassaan EDU ilmoitti selkeästi 
aikomuksenaan olevan kiinnittää huomiota ensisijaisesti ihmiskauppaan ja ehdotti muun 
muassa seuraavia aloitteita: 
Laaditaan selvitys ihmiskaupan pääsuuntauksista ja määritellään tavoitteet yhteisten 
tutkimusten käynnistämiseksi ja tukemiseksi alan päärikollisjärjestöjen torjumiseksi. 
- Käynnistetään hakijamaiden tilannetta koskeva hanke, jossa käsitellään kaikkia 
asianomaisia tahoja (kansalaisjärjestöjä, sosiaali-, oikeus-, lainvalvonta- ja 
maahanmuuttoviranomaisia), ja jonka päätavoitteena on tietojen ja asiantuntemuksen 
vaihto. 
28 Ks. neuvoston 5. lokakuuta 1998 tekemät päätelmät, joissa jäsenvaltioiden edellytetään 
hyväksyvän yhteisiä kantoja sekä YK:n yleissopimukseen kansainvälisen järjestäytyneen 
rikollisuuden torjumisesta että kyseiseen yleissopimukseen liittyviin pöytäkirjoihin. 
29 Vuoden 1997 helmikuussa hyväksytyssä yhteisessä toiminnassa jäsenvaltioilta edellytetään 
erityisesti asianmukaisia tutkintavaltuuksia ja -menetelmiä, jotta ne voivat tehokkaasti tutkia 
rikoksia ja nostaa niistä syytteet. Komissio ehdotti jäsenvaltioille ensimmäisessä tiedonannossaan 
myös, että näiden olisi harkittava lainvalvontaviranomaisten erikoisyksiköiden ja/tai kansallisten 
yhteyselimien perustamista. 
30 Tämän lisäksi Europolin huumeyksikkö järjesti Haagissa vuoden 1998 maaliskuussa ja 
lokakuussa kaksi asiantuntijakokousta ihmiskaupasta, joihin osallistui jäsenvaltioiden ja 
kansalaisjärjestöjen edustajia. Lokakuussa järjestettyyn kokoukseen osallistui hakijamaiden 
edustajia. 
13 
Saatetaan ajan tasalle sen hyvien toimintatapojen ohjesääntö, poliisitekniikat ja 
-menetelmät (liittyy Interpolin ohjesääntöön). 
Toteutetaan ihmiskauppaa koskeva koulutusohjelma. 
Laaditaan EU:n tilanteesta raportti, jolla luodaan perusta unionin tulevalle toiminnalle 
kyseisellä rikollisuuden alalla. 
Jäsenvaltioiden, Europolin ja komission toimenpiteet: 
• Jäsenvaltioiden olisi pohdittava erikois- tai koordinointiyksiköiden 
perustamisen hyödyllisyyttä ihmiskaupan torjunnan alalla. 
• Europolia olisi kannustettava tiivistämään toiminnallisia yhteyksiään 
Interpoliin tässä asiassa. 
• Komission olisi Stop-ohjelman avulla ja yhteisymmärryksessä 
jäsenvaltioiden kanssa edistettävä ihmiskaupan, erityisesti naisilla käytävän 
kaupan, torjuntaan erikoistuneiden lainvalvontaviranomaisten koulutusta ja 
asiantuntijavaihtoa samalla kun se yhteensovittaa toimintaansa Europolin 
kanssa täydentävien toimintamallien kehittämiseksi koulutusasioissa. 
11.4: UHREILLE ANNETTAVA SOSIAALIAPU JA TYÖLLISYYSKYSYMYKSET 
Ihmiskaupan uhreille annettava erityinen sosiaaliapu ja määrätyissä ammateissa 
toimivien henkilöiden työolojen tarkempi hallinnollinen valvonta ovat tärkeitä 
ihmiskaupan torjuntakeinoja. Pitkän aikavälin ehkäisevät toimenpiteet ovat kuitenkin 
tarpeen, jotta kansalaisten asenteet naisten seksuaalista hyväksikäyttöä kohtaan 
muuttuisivat. Yhteisö voi kuitenkin toteuttaa eurooppalaisia sosiaali- ja koulutusalan 
erityisohjelmia ja tarjota nykyisten politiikkojensa ja rahoitusvälineidensä avulla31 yleistä 
tukea muukalaisvihan torjumiseksi sekä naisten ja miesten välisen tasa-arvon, 
sukupuolten välisen keskinäisen kunnioittamisen ja ihmisoikeuksien ja ihmisarvon 
kunnioittamisen edistämiseksi. 
H.4.a: Uhreille annettava sosiaaliapu 
Seksuaalista hyväksikäyttöä varten kaupatut naiset tulevat yleensä sekä aineellisesti että 
henkisesti haavoittuvista yhteiskuntapiireistä. Seksuaalinen hyväksikäyttö on aiheuttanut 
syviä fyysisiä ja/tai psyykkisiä vaurioita kaikille näille naisille, joista osa kärsii edelleen 
terveysongelmista. Tämän takia on erittäin tärkeää auttaa kyseisiä uhreja heidän ollessaan 
yhteydessä kansalaisjärjestöihin tai sosiaaliviranomaisiin sekä heidän terveytensä että 
persoonallisen identiteettinsä palauttamiseksi ennalleen asianmukaista apua antamalla. 
Tällainen sosiaaliapu, kuten muun muassa Haagissa annetussa ministerien julistuksessa 
tähdennetään, ei saa merkitä ainoastaan turvallisten vastaanotto- ja kuntoutuskeskusten 
tarjoamista uhrien suojelemiseksi hyväksikäyttäjiltä, vaan myös luottamuksellista 
lääkärien, sosiaaliviranomaisten ja psykologien antamaa hoitoa sekä oikeusapua. 
31 Naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia koskeva keskipitkän aikavälin yhteisöohjelma 
(1996-2000). 
14 
Lisätukea tarvitaan myös työelämään uudelleen sopeuttamisen ja koulutuksen aloilla tai 
kotimaahan palauttamisen yhteydessä. 
Komissio uskoo Euroopan parlamentin näkemysten32 mukaisesti, että uhrit tarvitsevat 
kipeästi sosiaaliapua, jonka tarjoajana voivat olla erityisesti kansalaisjärjestöt." Nämä 
järjestöt ovat osoittaneet kykynsä löytää uutta luovia tapoja tavoittaa ja auttaa 
seksuaalisen hyväksikäytön uhreja. Ne ovat myös alkaneet järjestäytyä ja toimia 
yhteistyössä Euroopan tasolla. Julkinen tuki on kuitenkin usein riittämätöntä niin 
kansallisella kuin paikallisellakin tasolla. Useiden Euroopan tasolla toteutettavien 
yhteisöohjelmien avulla voidaan antaa sosiaaliapua ihmiskaupan uhreille siitä huolimatta, 
että kyseisiä ohjelmia ei alun perin ollut tarkoitettu ihmiskaupan uhreja varten eikä niiden 
voida toissijaisuusperiaatteen perusteella katsoa korvaavan jäsenvaltioiden toimintaa. 
Muun muassa Integra-ohjelman avulla, jonka tarkoituksena on edistää sellaisten ryhmien 
sopeuttamista työelämään, jotka ovat suurimmassa vaarassa syrjäytyä työmarkkinoilta, 
on tuettu hankkeita yhteistyössä julkisten viranomaisten, kansalaisjärjestöjen, pk-
yritysten, työmarkkinaosapuolten ja yhdistysten kanssa. 
Aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevan ohjelman ja terveyden 
edistämistä kansanterveyden alalla koskevan ohjelman on myös katsottu olevan 
hyödyllisiä ihmiskaupan uhreille annettavan tuen osalta. 
Komissio järjesti vuoden 1998 helmikuussa seminaarin ammatillista koulutusta koskevan 
Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa. Seminaarin (jonka nimi oli "Means of promoting 
reintegration of women who are victims of the traffic in human beings") tarkoituksena oli 
määrittää sekä uhrien että heidän yhteiskunnallisesta ohjauksestaan ja ammatillisesta 
koulutuksestaan vastaavien henkilöiden koulutustarpeet ja luoda tarvittavat verkostot. 
Seminaarissa asiasta kiinnostuneilla toimijoilla oli mahdollisuus esittää hanke-
ehdotuksia. Näitä hankkeita valitaan parhaillaan. 
Lisäksi komissio on tukenut Daphne-aloitteen avulla (joka käynnistettiin vuoden 1997 
toukokuussa; ks. myös edellä osani kohta 1.2) useita uutta luovia valtioiden välisiä 
hankkeita uhrien kuntoutuksessa ja uudelleen sopeuttamisessa. Se on esimerkiksi 
kannustanut kehittämään WAVE 1998 -liikettä (Women Against Violence in Europe) ja 
erityisesti laatimaan CD-ROM -muodossa ja Internetissä olevan tietopankin. Tämä 
tietopankki tarjoaa tietoa väkivallan uhreille, myös ihmiskaupan uhreiksi Euroopan 
unionin alueella ja useissa hakijamaissa joutuneille, tarkoitetuista kuntoutuskeskuksista.14 
Kansalaisjärjestöjen toimenpiteet: 
32 Colombo Svevon mietintö, tammikuu 1996. 
33 On huomattava, että useimmat kansalaisjärjestöt eivät ole ainoastaan erikoistuneet naisilla 
käytävän kaupan uhrien hoitoon, vaan ne myös antavat apua ja tietoa prostituutioon liittyvistä eri 
kysymyksistä (ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(1998) 2160 liitteessä 3 oleva 
luettelo joistakin kansalaisjärjestöistä jäsenvaltioittain). 
34 Ks. myös komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SEC(98) 2160 liite 1. 
15 
• Kehittää Daphne-aloitteen tuella edelleen keskinäistä yhteistyötä ja yleensä 
Euroopan laajuista verkottumista. 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Tukea vastaanotto- ja kuntoutuskeskuksia, ellei niitä ole jo perustettu. 
• Tarjota lisätukea sosiaali- ja terveydenhuoltoalan työntekijöille 
suunnattuihin paikallisiin ja kansallisiin koulutusohjelmiin. 
Komission toimenpiteet: 
" Mainostaa asiaankuuluville kohderyhmille Integra-ohjelman, Leonardo da 
Vinci -ohjelman ja yhteisön terveyden edistämistä koskevien ohjelmien 
tarjoamia mahdollisuuksia. 
• Kannustaa tulevan monivuotisen Daphne-ohjelman (2000-2004) ehdotusten 
mukaisesti lisäämään tukea kansalaisjärjestöille, jotta nämä voivat laajentaa 
toimintaansa esimerkiksi uhreille annettavan oikeudenkäyntiavun alalla. 
II.4.b: Työllisyys ja siihen liittyvät kysymykset 
Komissio määritti ensimmäisessä tiedonannossaan jäsenvaltioiden tarpeen kiinnittää 
huomiota au pair -tyttöjen, baarien ja tanssipaikkojen työntekijöiden sekä seksibaarien ja 
hieromalaitosten työntekijöiden työoloihin. Komissio myös esitti jäsenvaltioille 
suosituksia huolehtia sosiaali- ja terveystarkastusvirastojen sekä 
lainvalvontaviranomaisten toiminnan asianmukaisesta yhteensovittamisesta uhrien 
löytämiseksi ja auttamiseksi. Komission tietojen mukaan jäsenvaltiot eivät ole 
noudattaneet johdonmukaisesti näitä suosituksia, vaikka niillä on käytettävissään tietyt 
keinot työnantajien valvomiseksi. Lisäksi komissio pitäisi hyödyllisenä sitä, että 
jäsenvaltiot tarkistaisivat avioliittotoimistojen ja seuralaispalveluiden välittäjien 
toimintaa koskevia voimassa olevia oikeussäännöksiään ja hallintovalvontaansa sekä 
-toimenpiteitään, sillä kyseisiä palveluita saatetaan käyttää joissakin tapauksissa 
ihmiskauppiaiden toiminnan peittämiseen. 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Huolehtia sosiaali- ja terveystarkastusvirastojen sekä 
lainvalvontaviranomaisten toiminnan asianmukaisesta yhteensovittamisesta. 
• Tarkistaa edellä mainittua toimintaa koskevia voimassa olevia 
oikeussäännöksiä sekä hallinnollista valvontaa ja ehtoja. 
Komission toimenpiteet: 
• Laatia vuonna 1999 vertaileva tutkimus edellä mainittua toimintaa 
koskevista voimassa olevista oikeussäännöksistä ja -käytännöistä. 
OSA III: YHTEISTYÖ YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN KANSSA 
16 
Vaikka Euroopan unionin sekä kansallisella että alueellisella tasolla jo toteuttamat eri 
aloitteet ovat olleet välttämättömiä, niiden todellinen, pitkäaikainen vaikutus jää 
huomattavan vähäiseksi, jos lähtö- ja kauttakulkumaat eivät lisäksi toteuta 
pitkällemeneviä toimia. Näiden valtioiden viranomaisten olisi kiinnitettävä suurempaa 
huomiota tähän. Pääasialliset syyt, jotka saavat naiset kuuntelemaan värvääjien 
valheellisia lupauksia ja asettamaan itsensä alttiiksi ihmiskaupalle, liittyvät köyhyyteen, 
työttömyyteen ja lähtömaan tarjoamiin olemattomiin mahdollisuuksiin. Kyseisten 
valtioiden taloudellisen tilanteen heikkenemisellä on ollut välitön vaikutus naisilla 
käytävään kauppaan.35 Koulutuksen puute ja sukupuoleen perustuva syrjintä ovat myös 
merkittäviä ihmiskaupan syitä. Yhteisön kehitysyhteistyön tärkeimmät tavoitteet ovat 
köyhyyden torjunta, ihmisoikeuksien edistäminen, sukupuolten tasa-arvon 
valtavirtaistaminen ja demokratia sekä kestävä kehitys. Tämän lisäksi toimintamallia 
voitaisiin täydentää edistämällä erilaisia pilottihankkeita (kuten tiedotuskampanjoita) 
ihmiskaupan alalla.'6 
Kuten yleisessä johdannossa todetaan, naisilla käytävän kaupan viimeisimmät 
suuntaukset osoittavat, että kolmannesta maailmasta perinteisesti suuntautuva kauppa on 
jatkunut samalla kun naisilla käytävä kauppa Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaista sekä 
uusista itsenäisistä valtioista Euroopan unionin alueelle on viime vuosina lisääntynyt 
voimakkaasti. 
Välineitä, joita jo käytetään yhteistyöohjelmissa hallintoviranomaisten kanssa tai 
paikallisten kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen (erityisesti kun 
kyse on ihmisoikeuksista, naisten ja miesten väliseen tasa-arvoon tähtäävistä politiikoista 
ja oikeudesta vedota tuomioistuimeen), olisi edelleen kehitettävä kaikkien merkittävien 
alkuperämaiden kanssa. Erityistä huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä hakijamaiden 
kanssa tehtävän yhteistyön tukemiseen osana niiden liittymistä Euroopan unioniin. 
1II.1 : KESKI- JA ITÄ-EUROOPPA JA UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
Seuraavat kolme toimintamuotoa voidaan ottaa huomioon tarkasteltaessa Euroopan 
unionin, uusien itsenäisten valtioiden ja jäsenyyttä hakeneiden Keski- ja Itä-Euroopan 
maiden välistä yhteistyötä naisilla käytävän kaupan torjumiseksi: 
- Ensinnäkin toimet, joilla tuetaan avainsektorien (esim. lainvalvontaviranomaiset 
ja tuomioistuimet) hallintorakenteiden parantamista. Ilman tällaisia rakenteita 
järjestäytynyttä rikollisuutta, naiskauppa mukaan lukien, harjoittavien 
rikollisjärjestöjen tutkiminen ja syyttäminen on vaikeaa. 
Tätä alaa koskeva liittymistä valmisteleva strategia on kehittynyt merkittävästi 
ensimmäisen tiedonannon antamisen jälkeen. Erityisesti maaliskuussa 1998 
hyväksytyissä "liittymistä valmistelevissa kumppanuuksissa" kiinnitetään suurta 
36 Samoin kuin tietenkin ulkomailta työtä etsivien vierasmaalaisten salakuljetukseen. 
Olisi hyödyllistä, jos komission edustustot ja unionin jäsenvaltioiden suurlähetystöt ja konsulaatit 
osallistuisivat tiedotuskampanjoihin. 
17 
37 
39 
40 huomiota jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden hallinnollisten ja oikeudellisten 
valmiuksien kehittämiseen37 ja määritellään kunkin maan toimintalinjat, mukaan 
lukien järjestäytyneen rikollisuuden torjunta. 
Oikeus- ja sisäasioiden ala on yksi jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden 
hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien vahvistamiseksi määritellyistä 
painopistealueista. Jäsenvaltioiden ja KIE-maiden viranomaisten välisiä 
kummitoimintahankkeita aletaan toteuttaa vuonna 1999. Monet tällä alalla 
valituiksi tulleet hankkeet edistävät järjestäytyneen rikollisuuden ja naisilla 
käytävän kaupan torjunnan tehokkuutta.3* Lisäksi komissio aikoo vuonna 1999 
tukea jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden poliisien kouluttamista Euroopan 
poliisioppilaitosten liiton (AEPC) välityksellä. Yksi koulutusmoduuli käsittelee 
erityisesti ihmisillä käytävän kaupan torjuntaa. 
Komissio tarkastelee parhaillaan, onko Tacis-ohjelman puitteissa mahdollista 
auttaa uusia itsenäisiä valtioita parantamaan hallinnollisia ja oikeudellisia 
valmiuksiaan. 
Toiseksi toimet, joilla tuetaan ihmiskaupan torjuntaan erikoistuneiden 
kansalaisjärjestöjen perustamista ja kehittämistä. Nämä kansalaisjärjestöt 
täydentävät viranomaisten roolia harjoittamalla ihmiskaupan ehkäisy- ja 
avustustoimintaa.39 
Myös Phare- ja Tacis-demokratiaohjelmista on rahoitettu naisilla käytävän 
kaupan torjuntahankkeita. Niissä on keskitytty tiedotuskampanjoiden 
kehittämiseen, sosiaalisen, lääkinnällisen ja psykologisen tuen tarjoamiseen 
kaupankäynnin uhreille, sellaisten kokonaisvaltaisten ohjelmien kehittämiseen, 
joiden tavoitteena on kaupankäynnin uhrien sopeuttaminen yhteiskuntaan ja/tai 
heidän kotimaahansa tarjoamalla ammatillista koulutusta tai oikeudellista apua, 
sekä ihmisoikeuskasvatuksen kehittämiseen. Etenkin La Strada -niminen 
kansalaisjärjestö on kehittänyt toimintaansa Puolassa ja Tsekin tasavallassa, ja nyt 
sen toimintaa ollaan laajentamassa muihin maihin, esimerkiksi Ukrainaan ja 
Bulgariaan. Yksi La Stradan viime ajan menestyksekkäimmistä toimenpiteistä oli 
Puolassa toteutettu tiedotuskampanja, joka osui samaan aikaan Kansainvälisen 
siirtolaisjärj eston Ukrainassa toteuttaman kampanjan kanssa.40 Näillä 
Vuodesta 1998 alkaen noin 30 prosenttia Phare-ohjelman mukaisesta tuesta käytetään 
instituutioiden rakentamiseen. 
38 Hankkeista yhdeksän liittyy oikeudellisten rakenteiden lujittamiseen, kahdeksan rajatarkastuksiin 
ja maahanmuuttoon, neljä lainvalvontaviranomaisten kouluttamiseen ja yksi järjestäytyneen 
rikollisuuden torjuntaan. 
Kouluissa ja yliopistoissa tarjottava kaupankäynnin vaaroja koskeva tiedotus on merkittävä osa 
lähtömaissa toteutettavaa ehkäisypolitiikkaa. Yhtä tärkeää on tarjota opettajille riittävästi 
koulutusta ja asianmukaisia opetusmenetelmiä. Sokrates-ohjelmasta (joka on nyt avoinna myös 
hakijamaille) voitaisiin tarjota tukea asianmukaisia opetusmenetelmiä ja hyvien toimintatapojen 
levitystä varten. 
Nämä kaksi ehkäisykampanjaa olivat käynnissä vuoden 1998 maaliskuusta kesäkuuhun ja ne 
järjestettiin osana uutta transatlanttista toimintaohjelmaa. Yhdysvallat rahoitti Ukrainassa 
18 
kampanjoilla on saavutettu hyviä tuloksia tietoisuuden herättämisessä ja 
kannustettu uusien verkostojen ja yhteistyökumppanuuksien luomiseen. Niiden 
vaikutuksesta on tehty ehdotuksia uudeksi lainsäädännöksi ja muodostettu 
kansallisiin hallintoelimiin pysyviä rakenteita, joiden tavoitteena on naisilla 
käytävän kaupan torjunta. 
Komissio on ehdottanut tulevaisuudessa toteutettavan Daphne-ohjelman 
avaamista jäsenyyttä hakeneille KIE-maille auttaakseen paikallisia 
kansalaisjärjestöjä solmimaan väkivallan torjuntaan tähtääviä kumppanuuksia 
EU:n kansalaisjärjestöjen kanssa. 
Yhdistysten on uusissa itsenäisissä valtioissa ollut vaikeaa järjestää naisilla 
käytävän kaupan torjuntaan tähtäävää toimintaansa (sekä varojen että virallisen 
tuen puutteen vuoksi). 
Kolmanneksi toimet, joilla tuetaan EU:n jäsenvaltioissa ja jäsenyyttä hakeneissa 
KIE-maissa tällä alalla toimivien henkilöiden (tuomarit, viralliset syyttäjät, 
poliisit, valtion virkamiehet, maahanmuuttoasioista ja rajatarkastuksista vastaavat 
virkamiehet) väliseen yhteistyöhön tähtääviä hankkeita. Tämän yhteistyön 
tukemiseksi komissio kannustaa avaamaan Stop-ohjelman kaikille hakijamaille 
vuodesta 2000. 
Komission toimenpiteet: 
• Kannustaa avaamaan Stop-ohjelman jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-
Euroopan maille. 
• Jatkaa Phare-ohjelman hyödyntämistä tavoitteenaan parantaa yhteisön 
säännöstön mukaisesti sisä- ja oikeusasioiden alan oikeudellista kehystä, 
rakenteellisia valmiuksia ja henkilöresursseja, jotta järjestäytynyttä 
rikollisuutta ja erityisesti ihmisillä käytävää kauppaa pystyttäisiin torjumaan 
tehokkaammin. 
• Jatkaa naisilla käytävän kaupan torjuntaa koskevien konkreettisten 
hankkeiden tukemista Phare-demokratiaohjelman avulla. 
• Edistää potentiaalisten uhrien tietoisuuden lisäämistä ja kouluttamista 
Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -ohjelmien yhteydessä. 
EU:n, neuvoston ja komission toimenpiteet: 
• Hyväksyä Daphne-ohjelma, mukaan lukien sen avaamista jäsenyyttä 
hakeneille KIE-maille koskevat määräykset. 
toteutetun kampanjan ja EU rahoitti Phare-demokratiaohjelman avulla Puolassa toteutetun 
kampanjan. Muissa Keski- ja Itä-Euroopan maissa käynnistetään ensi vuonna uusia 
ehkäisykampanjoita. 
19 
• Jatkaa turvautumista asiantuntijatyöryhmiin, joihin osallistuu sekä EU:n että 
jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden edustajia tai jotka koostuvat jäsenyyttä 
hakeneiden KIE-maiden edustajista (esim. järjestäytyneestä rikollisuudesta 
tehdyn liittymistä edeltävän sopimuksen täytäntöönpanoa käsittelevä 
työryhmä ja huumausaineita ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevä 
asiantuntijatyöryhmä) ihmiskaupan torjuntaa, naisilla käytävä kauppa 
mukaan lukien, koskevan yhteistyön kannustamiseksi.41 
• Edistää naisilla käytävää kauppaa koskevien tietojen vaihtoa osana sitä 
järjestäytyneestä rikollisuudesta käytävää vuoropuhelua, jota ollaan 
aloittamassa uusien itsenäisten valtioiden, erityisesti Venäjän ja Ukrainan 
kanssa. 
III.2: YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN KANSSA 
Nykyisissä kehitysmaita koskevissa yhteisön yhteistyöohjelmissa käsitellään naiskaupan 
perimmäisiä syitä, kuten köyhyyttä ja työttömyyttä. 
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) kanssa toteutettavassa 
yhteistyössä on Lomé IV -sopimuksen mukaisesti kiinnitetty enemmän huomiota naisten 
oikeuksien puolustamiseen ja sellaisten erityistoimien tukemiseen, joiden avulla naiset 
otetaan mukaan kehitystyön avaintoimintaan.42 Tämä ilmenee myös neuvoston 
kesäkuussa 1998 komissiolle myöntämistä valtuuksista, jotka koskevat AKT-maiden 
kanssa käytäviä Lomé IV -sopimuksen uusimisneuvotteluja. 
Euroopan kehitysrahastoa ei ole kuitenkaan vielä hyödynnetty riittävästi 
erityishankkeissa, kuten lainsäädännön parantaminen, oikeuslaitoksen ja poliisien 
kouluttaminen naisilla käytävän kaupan torjuntaan sekä ehkäisevät ja tietoisuutta lisäävät 
toimet. Komissio haluaa lisäksi toistaa ehdotuksensa, joka koskee AKT-maiden kanssa 
käytävän vuoropuhelun edistämistä nimittämällä AKT-esittelijän, joka voisi käynnistää 
tällaisen vuoropuhelun seuraavassa yhteisessä edustajakokouksessa. 
Aasian, Latinalaisen Amerikan ja Välimeren maiden kanssa (ALA- ja MED-maat) 
toteutettavassa yhteistyössä on noudatettu samanlaista menettelyä kuin AKT-maiden 
kanssa, eli tuettu naisten oikeuksien puolustamista ja erityisiä kehitystoimia, joihin naiset 
otetaan mukaan. Yhteisön rahoittamien ohjelmien kohteena ovat olleet erityisesti 
41 Brysselissä järjestettiin 13. marraskuuta 1998 huumausaineita ja järjestäytynyttä rikollisuutta 
käsittelevän asiantuntijaryhmän erityiskokous (j°hcm osallistui kaikkien jäsenvaltioiden, 
hakijamaiden ja Norjan edustajia), jonka tavoitteena oli arvioida käytännön toimenpiteitä tämän 
alan oikeudellisen ja lainvalvontayhteistyön kehittämiseksi, mukaan lukien myöhemmässä 
vaiheessa Europolin kanssa mahdollisesti tehtävä yhteistyö. 
42 Katso erityisesti EU:n ja AKT-maiden välisen kumppanuuden haasteita koskevassa komission 
tiedonannossa esitetty kansalaisyhteiskunnan lujittamista ja naisten osallistumista demokratisointi-
ja kehittämistoimintaan koskeva vetoomus (KOM(98) 146 lopullinen). Tiedonannossa vaaditaan 
erityisesti, että naisille on tarjottava tietoja heidän oikeuksistaan sekä keinoista vedota 
oikeusistuimiin ja sosiaaliviranomaisiin. 
20 
kaupunkien köyhät ja vähäosaiset yhteisöt, joissa naiset todennäköisimmin joutuvat 
seksuaalisen hyväksikäytön ja värvääjien uhreiksi. Yhtään erityishanketta ei ole 
kuitenkaan rahoitettu juuri naisilla käytävän kaupan alalla. 
Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Tukea AKT-, ALA- ja MED-maissa toteutettavia koulutukseen, 
ennaltaehkäisyyn ja tietoisuuden lisäämiseen liittyviä tutkimus- ja 
pilottihankkeita, jotka suunnitellaan yhteistyössä kansalaisjärjestöjen, EU:n 
jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
Komission toimenpiteet: 
• Hyödyntää nykyisiä rahoitusyhteistyövälineitä naisilla käytävän kaupan 
torjuntaa koskevissa erityisissä pilottihankkeissa asiaan liittyvien 
budjettikohtien mukaisesti.43 Näiden hankkeiden avulla 
yhteistyökumppaneita olisi rohkaistava käyttämään yhteistyövaroja. 
PÄÄTELMÄT 
Komissio ehdotti marraskuussa 1996 antamassaan ensimmäisessä tiedonannossa 
monitieteellistä ja "monipilarista" lähestymistapaa, jotta kaikkia perustamissopimuksen 
mukaisesti EU:n käytettävissä olevia välineitä pystyttäisiin hyödyntämään (sekä yhteisön 
tasolla että oikeus- ja sisäasioita käsittelevän kolmannen pilarin osalta). Tarkasteltavana 
olevassa tiedonannossa se esitti, että mentäisiin askel pidemmälle kehittämällä 
strategioita ja toimenpiteitä, jotka ulottuvat järjestäytyneen rikollisuuden kaikille tasoille 
ja joihin saadaan mukaan kaikki naiskaupan torjuntaan osallistuvat toimijat. 
Komissio on tietoinen siitä, että näiden yhteiskunnan ja naisten ihmisoikeuksien 
suojelemiseen ihmiskauppiailta tähtäävien kunnianhimoisten toimien toteuttaminen on 
todellinen haaste. 
43 Budjettikohdat "Kansanvaltaistamiskehitys", "Naiset ja kehitys", "Valtioista riippumattomien 
järjestöjen yhteisrahoitus", "Hajautettu yhteistyö", "Aidsin torjunta", "Huumeidenvastainen 
toiminta", "Väestönkasvu". 
21 
LIITE 
TÄYDELLINEN LUETTELO TIEDONANNOSSA EHDOTETUISTA TOIMENPITEISTÄ 
OSA I: MONIALAISIA AIHEITA KOSKEVAT SAAVUTUKSET JA 
JATKOTOIMENPITEET 
1.1: YHTEISTYÖ JA KOORDINOINTI 
I.l.a: EU:n jäsenvaltioissa ja niiden välillä 
1.1.b: Kansainvälisten tai alueellisten organisaatioiden ja muiden yhteisön 
ulkopuolisista maista tulevien kumppanien kanssa 
Jäsenvaltioiden ja komission toimenpiteet: 
• Tukea koordinointia ja osallistua tiiviisti kansainvälisten ja alueellisten 
organisaatioiden toimintaan. 
• Kehittää yhteishankkeita komission sekä kansainvälisten ja alueellisten 
organisaatioiden kanssa. 
EU:n ja komission toimenpiteet: 
• Järjestää ja tukea Yhdysvaltain kanssa lähtö- ja/tai kauttakulkumaina toimivissa 
yhteisön ulkopuolisissa maissa toteutettavia naiskaupan ehkäisykampanjoita. 
1.2: TIEDOTUS, TIEDOT, TUTKIMUSTYÖ JA KOULUTUS 
Kansalaisjärjestöjen toimenpiteet: 
• Daphne-ohjelman käyttöönoton jälkeen kansalaisjärjestöjen olisi käytettävä tätä 
välinettä mahdollisimman laajasti uhreille suunnatun tiedotuksen ja 
tiedotusverkkojen laajentamiseen sekä parhaiden käytäntöjen ja koulutuksen 
tukemiseen. 
Jäsenvaltioiden ja komission toimenpiteet: 
• Komissio lisää naisille suunnatun tiedotuksen kautta tietoisuutta naiskaupan 
olemassaolosta ja antaa aiempaa enemmän tietoja kaikista naiskaupan 
torjumiseksi toteuttamistaan toimenpiteistä. 
• Komissio siirtää jäsenvaltioiden suostumuksella uhrien 
avunsaantimahdollisuuksista tiedottamista ohjaavien Stop-ohjelman nykyisten 
suuntaviivojen painopisteen kohdennetumpaan tutkimustyöhön, jonka aiheita 
voisivat olla esimerkiksi prostituoitujen asiakkaiden profiili ja kauppaketjun eri 
vaiheet, jotta voitaisiin määrittää entistä enemmän toiminnallisia 
22 
tietojenvaihtojärjestelmiä koskevia hankkeita ja tukea kohdennetumpaa 
koulutusyhteistyötä. 
• Komissio tukee Stop-ohjelmasta joitakin meneillään olevia tutkimuksia 
selvittääkseen mahdolliset kytkökset lapsiseksimatkailun ja erittäin nuorilla 
naisilla käytävän kaupan laajenemisen välillä. 
OSA II: ERITYISTOIMINTA-ALAT 
II. 1 : MAAHANMUUTTO JA SIIHEN LIITTYVÄT SEIKAT 
EU:n jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Käynnistää Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston ohjelmien avulla 
(Odysseus- ja Stop-ohjelmat) maahanmuuttoa ja väärien tai väärennettyjen 
asiakirjojen paljastamista koskevia koulutushankkeita naisilla käytävän kaupan 
ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. 
Komission toimenpiteet: 
• Esittää vuonna 1999 lainsäädäntöehdotus väliaikaisten oleskelulupien 
myöntämisestä uhreille, jotka ovat valmiita toimimaan todistajina. 
• Laatia vuonna 1999 tiedonanto uhreille, mukaan luettuina ihmiskaupan uhrit, 
annettavasta avusta. 
II.2: RIKOSLAINSÄÄDÄNTÖ JA OIKEUDELLINEN YHTEISTYÖ 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Yhteensovittaa kantansa tulevan YK:n ihmiskauppaa koskevan pöytäkirjan osalta 
tavoitteena kyseisen pöytäkirjan määräysten lähentäminen tai vähintään niiden 
yhteensopivuuden varmistaminen EU:n välineiden kanssa, erityisesti 
vuoden 1997 helmikuussa hyväksytyn yhteisen toiminnan kanssa. 
II.3: POLIISIASIAIN YHTEISTYÖ 
Jäsenvaltioiden, Europolin ja komission toimenpiteet: 
• Jäsenvaltioiden olisi pohdittava erikois- tai koordinointiyksiköiden perustamisen 
hyödyllisyyttä ihmiskaupan torjunnan alalla. 
• Europolia olisi kannustettava tiivistämään ammattiyhteyksiään Interpoliin tässä 
asiassa. 
• Komission olisi Stop-ohjelman avulla ja yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden 
kanssa edistettävä ihmiskaupan, erityisesti naisilla käytävän kaupan, torjuntaan 
erikoistuneiden lainvalvontaviranomaisten koulutusta ja asiantuntijavaihtoa 
samalla, kun se yhteensovittaa toimintaansa Europolin kanssa täydentävien 
toimintamallien kehittämiseksi koulutusasioissa. 
23 
II.4: UHREILLE ANNETTAVA SOSIAALIAPU JA TYÖLLISYYSKYSYMYKSET 
II.4.a: Uhreille annettava sosiaaliapu 
Kansalaisjärjestöjen toimenpiteet: 
Kehittää Daphne-aloitteen tuella edelleen keskinäistä yhteistyötä ja yleensä 
Euroopan laajuista verkottumista. 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Tukea vastaanotto- ja kuntoutuskeskuksia, ellei niitä ole jo perustettu. 
• Tarjota lisätukea sosiaali- ja terveydenhuoltoalan työntekijöille suunnattuihin 
paikallisiin ja kansallisiin koulutusohjelmiin. 
Komission toimenpiteet: 
• Mainostaa asiaankuuluville kohderyhmille Integra-ohjelman, Leonardo da Vinci 
-ohjelman ja yhteisön terveyden edistämistä koskevien ohjelmien tarjoamia 
mahdollisuuksia. 
• Kannustaa tulevan monivuotisen Daphne-ohjelman (2000-2004) ehdotusten 
mukaisesti lisäämään tukea kansalaisjärjestöille, jotta nämä voivat laajentaa 
toimintaansa esimerkiksi uhreille annettavan oikeudenkäyntiavun alalla. 
II.4.b: Työllisyys ja siihen liittyvät kysymykset 
Jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Huolehtia toiminnan asianmukaisesta yhteensovittamisesta sosiaali- ja 
terveystarkastusvirastojen sekä lainvalvontaviranomaisten välillä. 
• Tarkistaa edellä mainittua toimintaa koskevia voimassa olevia oikeussäännöksiä 
sekä hallinto valvontaa ja-toimenpiteitä. 
Komission toimenpiteet: 
• Laatia vuonna 1999 vertaileva tutkimus edellä mainittua toimintaa koskevista 
voimassa olevista oikeussäännöksistä ja -käytännöistä. 
OSA III: YHTEISTYÖ YHTEISÖN ULKOPUOLISTEN MAIDEN KANSSA 
III. 1 : KESKI- JA ITÄ-EUROOPPA JA UUDET ITSENÄISET VALTIOT 
Komission toimenpiteet: 
• Kannustaa avaamaan Stop-ohjelma jäsenyyttä hakeneille Keski- ja Itä-Euroopan 
maille. 
24 
• Jatkaa Phare-ohjelman hyödyntämistä tavoitteenaan parantaa yhteisön säännöstön 
mukaisesti sisä- ja oikeusasioiden alan oikeudellista kehystä, rakenteellisia 
valmiuksia ja henkilöresursseja, jotta järjestäytynyttä rikollisuutta ja erityisesti 
ihmisillä käytävää kauppaa pystyttäisiin torjumaan tehokkaammin. 
• Jatkaa naiskaupan torjuntaa koskevien konkreettisten hankkeiden tukemista 
Phare-demokratiaohjelman avulla. 
• Edistää potentiaalisten uhrien tietoisuuden lisäämistä ja kouluttamista Sokrates- ja 
Nuorten Eurooppa -ohjelmien yhteydessä. 
EU:n, neuvoston ja komission toimenpiteet: 
• Hyväksyä Daphne-ohjelma, mukaan lukien sen avaamista jäsenyyttä hakeneille 
KIE-maille koskevat määräykset. 
• Jatkaa turvautumista asiantuntijatyöryhmiin, joihin osallistuu sekä EU:n että 
jäsenyyttä hakeneiden KIE-maiden edustajia tai jotka koostuvat jäsenyyttä 
hakeneiden KIE-maiden edustajista (esim. järjestäytyneestä rikollisuudesta 
tehdyn liittymistä edeltävän sopimuksen täytäntöönpanoa käsittelevä työryhmä ja 
huumausaineita ja järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevä asiantuntijatyöryhmä) 
ihmisillä käytävän kaupan torjuntaa, naisilla käytävä kauppa mukaan lukien, 
koskevan yhteistyön kannustamiseksi. 
• Edistää naisilla käytävää kauppaa koskevien tietojen vaihtoa osana sitä 
järjestäytyneestä rikollisuudesta käytävää vuoropuhelua, joka ollaan aloittamassa 
uusien itsenäisten valtioiden, erityisesti Venäjän ja Ukrainan kanssa. 
III.2: YHTEISTYÖ KEHITYSMAIDEN KANSSA 
Yhteisön ja jäsenvaltioiden toimenpiteet: 
• Tukea AKT-, ALA- ja MED-maissa toteutettavia koulutukseen, ennaltaehkäisyyn 
ja tietoisuuden lisäämiseen liittyviä tutkimus- ja pilottihankkeita, jotka 
suunnitellaan yhteistyössä kansalaisjärjestöjen, EU:n jäsenvaltioiden ja 
kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
Komission toimenpiteet: 
• Hyödyntää nykyisiä rahoitusyhteistyövälineitä naisilla käytävän kaupan torjuntaa 
koskevissa erityisissä pilottihankkeissa asiaan liittyvien budjettikohtien 
mukaisesti. Näiden hankkeiden avulla yhteistyökumppaneita olisi rohkaistava 
käyttämään yhteistyövaroja. 
25 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 726 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 06 05 04 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-760-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg