Kertomus

Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä keskuksen vastaukset

(2001/C 372/02)

SISÄLLYS

>TAULUKON PAIKKA>

TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSKERTOMUS

1. Tämä kertomus annetaan Euroopan ympäristökeskuksen johtokunnalle neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90(1) 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti.

2. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan ympäristökeskuksen tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttamisesta on vastannut ympäristökeskuksen toiminnanjohtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen(2) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 14 artiklassa tarkoitettujen varainhoitoa koskevien sisäisten säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.

3. Tilintarkastustuomioistuin on toimittanut tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja yhteisön näkökulmasta. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kirjanpitoaineiston ja soveltanut muita tarpeelliseksi katsomiaan tarkastusmenetelmiä. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen avulla riittävän perustan jäljempänä esitettyä kantaa varten.

4. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUKSEN (KÖÖPENHAMINA) TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA 31. JOULUKUUTA 2000 PÄÄTTYNEEN VARAINHOITOVUODEN OSALTA

Talousarvion toteuttaminen ja talousarviotilit

5. Varainhoitovuoden 2000 määrärahojen ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen toteuttaminen on esitetty taulukossa 1(3).

6. Varainhoitovuoden lopulliset määrärahat olivat 18,9 miljoonaa euroa, joiden osalta tehtiin maksusitoumuksia 18,8 miljoonan euron (99 prosenttia) arvosta. Toimintamäärärahat (III osasto) (9 miljoonaa euroa) sidottiin lähes kokonaisuudessaan (8,9 miljoonaa euroa).

7. Varainhoitovuoteen 2001 siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä oli 5,4 miljoonaa euroa (29 prosenttia maksusitoumuksista), ja ne koskevat lähinnä toimintamäärärahoja, joista siirrettiin 4,4 miljoonaa euroa (50 prosenttia maksusitoumuksista); määrä oli pienempi kuin edeltävänä varainhoitovuonna (5,4 miljoonaa euroa, 59 prosenttia maksusitoumuksista). Varainhoitovuodelta 1999 siirretystä 6 miljoonan euron kokonaismäärästä noin 11 prosenttia peruuntui vuoden 2000 lopussa. Keskuksen olisi jatkettava toimiaan määrärahasiirtojen määrän rajoittamiseksi mahdollisimman pieneksi.

8. Joulukuussa 2000 tehtiin 105000 euron suuruinen maksusitoumus käännöstoiminnan ja termipalveluiden rahoittamiseksi vuoden 2001 ensimmäisellä vuosipuoliskolla. Varainhoitovuotta 2001 koskevat menot olisi pitänyt rahoittaa kyseisen vuoden talousarviomäärärahoista. Maksusitoumuksen perustana ei lisäksi ollut ainoatakaan tilausta.

Tilinpäätös ja tilinpito

Tilinpito

9. Taulukossa 2 esitetään varainhoitovuoden 2000 tulostili ja taulukossa 3 tase 31. joulukuuta 2000.

10. SI2-kirjanpitojärjestelmään ei vielä sisälly perittävien määrien kirjaamiseen tarkoitettua menetelmää; järjestelmää olisi täydennettävä.

Käyttöomaisuuteen liittyvä kirjanpito ja omaisuusluettelo

11. Ympäristökeskuksen varainhoitoasetuksessa ei ole säännöksiä käyttöomaisuuteen liittyvästä kirjanpidosta. Siihen ei sisälly arviointia tai poistoja koskevia sääntöjä. Keskuksen olisi liitettävä komission joulukuussa 2000 antamat säännökset(4) omiin säännöksiinsä, jotta se voisi välttää esimerkiksi inventoitavan omaisuuden arviointiin liittyvät ongelmat (ks. kohta 12).

12. Oman varainhoitoasetuksensa 52 artiklan mukaan keskuksen on laadittava irtaimesta ja kiinteästä omaisuudestaan pysyvä omaisuusluettelo. Keskuksen inventointijärjestelmä ei ole tyydyttävä. Käytössä on kaksi omaisuusluetteloa, joista toinen koskee kalusteita ja erilaisia laitteita ja toinen atk-laitteistoja; luettelot ovat kuitenkin laadultaan hyvin eritasoisia. Atk-laitteistoja koskeva luettelo on puutteellinen. Laitteistosta huomattava osa on sellaisia, joiden kohdalla ei mainita hankintavuotta, sijoituspaikkaa tai arvoa. Kalusteita ja erilaisia laitteita koskeva luettelo on kattavampi, mutta niiden arvo on ilmoitettu ainoastaan paikallisena valuuttana.

Perintämääräykset

13. Tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava saatavia koskeva ennakkoarvio kaikista sellaisista toimenpiteistä tai tilanteista, joista aiheutuu keskukselle saatavia (keskuksen varainhoitoasetuksen 23 artikla). Ennakkoarviot toimitetaan tilinpitäjälle saatavan kirjaamiseksi pro memoria -merkintänä. Kun saatava on todettu, tulojen ja menojen hyväksyjä laatii perintämääräyksen (24 artikla); perintämääräys on toimitettava tilinpitäjälle, joka huolehtii siitä, että perittävät varat maksetaan keskukselle (25 artikla).

14. Keskus laatii perintämääräyksen, kun saatava on todettu, mutta saamisennusteita ei sitä vastoin laadita. Tästä seuraa, että suoritettavia perintätoimia ei kyetä hallinnoimaan asianmukaisesti. Keskus totesi joulukuussa 1999, että vuokrasta maksettu takaisin perittävissä oleva vero oli noin 3865000 Tanskan kruunua (519000 euroa). Saamisennusteen puuttuessa kirjanpitomerkintää ei ollut tehty. Maaliskuussa 2000 keskus sai 3000000 Tanskan kruunun suuruisen shekin ja tuolloin laadittiin samansuuruinen perintämääräys. Saamisennusteen puuttuessa 31. joulukuuta 2000 perimättä olevaa määrää, 865662 Tanskan kruunua (116067 euroa), ei merkitty kirjanpitoon; kyseinen määrä perittiin vuoden 2001 alussa.

15. Kun keskus laatii perintämääräyksen, se ei toimita velalliselle järjestelmällisesti velkomiskirjettä varmistaakseen, että kyseinen määrä suoritetaan. Kuudesta tarkastetusta perintämääräyksestä kahden osalta ei ollut laadittu velkomiskirjettä; tästä syystä velalliset eivät olleet suorittaneet maksuja.

Tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten seuranta

16. Tilintarkastustuomioistuin toi esille keskusta koskevassa vuoden 1999 kertomuksessa(5) puutteita, joita sopimuksiin liittyvässä varainhoidossa ilmenee etenkin maksupyyntöjen käsittelyn osalta. Vuonna 2000 suoritettuihin maksuihin liittyvien asiakirjojen perusteella voitiin havaita, että taloushallintoa koskevassa aineistossa ei aina ole maksupyyntöjen tueksi tositteita, vaan - keskuksen sitoumuksista huolimatta - yksinomaan todistus siitä, että työt on tosiasiassa suoritettu suunnitelmien mukaisesti.

Henkilöstöhallinto

Henkilöstöpolitiikka

17. Keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja määräyksiä. Kuten 7 päivänä toukokuuta 1990 annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 17 artiklan 3 kohdassa säädetään, johtokunta päättää soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä yhteisymmärryksessä komission kanssa(6). Keskus soveltaa tavallisesti komission antamia yleisiä säännöksiä, vaikka se ei ole nimenomaisesti liittänyt niitä sisäisiin säännöksiinsä.

18. Keskus laati vuoden 1999 lopulla henkilöstöpolitiikkaansa koskevan yleisen asiakirjan ja teki useita soveltamista koskevia päätösehdotuksia, joita sen johtokunta ei ollut hyväksynyt vielä marraskuussa 2000. Lisäksi keskuksen sisäisiin säännöksiin lisättiin joulukuussa 1999 useita henkilöstösääntöihin liittyviä yleisiä täytäntöönpanosäännöksiä.

Palvelukseen ottamista koskevat menettelyt

19. Keskuksen johtokunta ei ole hyväksynyt yhtään asiakirjaa, josta ilmenisivät palvelukseen ottamista koskevat menettelyt. Keskus järjestää yleensä väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamista varten avoimen menettelyn, jota koskeva kilpailuilmoitus julkaistaan laajasti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, yhteisön toimielimissä, muissa elimissä ja tiedotusvälineissä. Tutkituista 31 tapauksesta kolmessa toimihenkilöiden kanssa tehtiin sopimus ilman avointa valintamenettelyä. Kolmen muun toimihenkilön kanssa tehtiin väliaikaisen toimihenkilön työsopimus, vaikka heidän nimensä eivät olleet edelleen voimassa olevissa varallaololuetteloissa.

20. Keskus soveltaa komennuksella oleviin kansallisiin asiantuntijoihin komissiossa käytössä olevaa järjestelmää. Tutkituista kahdeksasta tapauksesta kahdessa asiantuntijoista päätettiin ilman valintamenettelyä. Keskus maksoi eräälle asiantuntijalle määrän, joka vastaa 40:tä prosenttia hänen palkastaan kotimaassa; määrä oli tarkoitettu kattamaan kyseisen henkilön lasten koulunkäyntikulut. Säännöksiin ei sisälly mainittua käytäntöä.

Keskuksen henkilöstötilanteen ja toiminnan kehittyminen

21. Keskuksen henkilöstöön, johon sovelletaan henkilöstösääntöjä, kuuluu vakinaisia ja väliaikaisia toimihenkilöitä. Budjettivallan käyttäjä päättää tällaisten toimien määrästä vuosittain samalla, kun se hyväksyy talousarvion. Talousarviosta voidaan myöntää varoja myös ylimääräisten toimihenkilöiden, joiden työsuhde kestää enintään vuoden, ja komennuksella olevien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottamista varten. Myös paikallisten toimihenkilöiden palvelukseen ottaminen on mahdollista, mutta keskus ei ole käyttänyt kyseistä mahdollisuutta.

22. Taulukossa 4 on esitetty keskuksen henkilöstömäärän kehitys ja henkilöstön jakautuminen. Henkilöstömäärän kasvu on viime vuosina tasaantunut.

23. Keskukseen on sen perustamisen jälkeen otettu palvelukseen 133 toimihenkilöä. Ketään ei ole otettu suoraan palvelukseen vakinaisena toimihenkilönä. Henkilöstöstä 54 prosenttia otettiin palvelukseen väliaikaisina toimihenkilöinä ja 46 prosenttia ylimääräisinä toimihenkilöinä tai komennuksella olevina kansallisina asiantuntijoina. Vuoden 2000 lopussa 78 prosenttia toimihenkilöistä oli vakinaisia tai väliaikaisia; suurin osa oli väliaikaisia toimihenkilöitä. Muut olivat ylimääräisiä toimihenkilöitä tai komennuksella olevia kansallisia asiantuntijoita.

24. Palvelukseen ottamiseen nykyisin sovellettavan menettelyn analysointi osoittaa, että

- useimmissa tapauksissa toimihenkilöitä otetaan palvelukseen väliaikaisiksi toimihenkilöiksi menettelyin, jotka vastaavat avoimia kilpailuja; palvelukseen ottamisen jälkeen heillä on mahdollisuus hakeutua vakinaiseen toimeen sellaisen kilpailun kautta, josta ilmoitetaan rajoitetusti,

- muut toimihenkilöt otetaan palvelukseen ensin ylimääräisinä toimihenkilöinä; he voivat myöhemmin saada väliaikaisen toimihenkilön toimen avoimen kilpailun perusteella.

25. Edellä esitetty henkilöstöhallintoon liittyvä malli käy ilmi palvelukseenottotapaa analysoitaessa; tällöin havaitaan, että noin 64 prosenttia henkilöstöstä on otettu palvelukseen virallisessa lehdessä julkaistun avoimen kilpailun kautta ja 25 prosenttia puolestaan yhteisön toimielimissä ja muissa elimissä julkaistujen kilpailuilmoitusten kautta. Palvelukseen ottamiseen liittyvät kustannukset ovat olleet keskimäärin noin 2330 euroa palvelukseen otettua toimihenkilöä kohti.

26. Keskuksen palveluksesta lähtemisen perusteella laskettuna henkilöstömäärän keskimääräiseksi vuotuiseksi vaihteluksi saadaan 15 prosenttia (vakinaiset, väliaikaiset ja ylimääräiset toimihenkilöt sekä komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat). Mainitusta määrästä kolme neljäsosaa liittyy sopimusten päättymiseen ja loput sopimusten keskeytymiseen lähinnä kyseisten toimihenkilöiden aloitteesta.

27. Neljäätoista toimihenkilöä koskeneen otoksen perusteella ei havaittu ongelmia kyseisten toimihenkilöiden ammatillisen profiilin ja tehtävien välillä.

28. Tarkastusta varten toimihenkilöt jaettiin kahteen ryhmään:

- tukitoimintoihin osoitettu henkilöstö; kyseiset toiminnot takaavat keskuksen toiminnan jatkuvuuden (esimerkiksi hallinto- ja kirjanpitoyksiköt sekä sihteeristö),

- muu niin sanottu varsinaisiin toimintoihin osoitettu henkilöstö, joka huolehtii keskuksen tavoitteiden saavuttamisesta.

29. Keskimäärin 87 prosenttia ura-alueen A toimihenkilöistä, eli 43 prosenttia koko henkilöstömäärästä, kuuluu varsinaisiin toimintoihin osoitettuun henkilöstöön. Kaikki muut toimihenkilöt ovat tukitoimintoihin osoitettua henkilöstöä.

30. Varsinaisiin toimintoihin ja tukitoimintoihin osoitetun henkilöstön määrän välinen suhde on epäsuotuisa siinä mielessä, että varsinaisiin toimintoihin osoitetun henkilöstön osuus on laskusuuntainen. Vuonna 2000 osuus oli 42 prosenttia eli hieman alhaisempi kuin tarkastetulla ajanjaksolla keskimäärin (43 prosenttia).

31. Taulukossa 5 kuvataan henkilöstöön liittyvien kulujen ja hallintomenojen kehitystä vuosien 1995 ja 2000 välisenä aikana. Palkkakustannukset ovat kasvaneet henkilöstömäärää nopeammin. Ero (noin 10 prosenttia) johtuu suurelta osin automaattisista palkankorotuksista.

32. Muista henkilöstöön liittyvistä kuluista tutkittiin erityisesti täydennyskoulutuksesta johtuvat menot ja hallintomenot etenkin tietotekniikan alalla.

33. Täydennyskoulutuksesta johtuvat menot ovat kasvaneet henkilöstön määrää nopeammin. Hallintomenojen määrä on keskimäärin hieman laskenut alkuperäisten investointien toteuttamisen jälkeen.

34. Saadakseen selville keskuksen toiminnan sekä sen henkilöstömäärän ja henkilöstöön liittyvien kulujen kehittymisen välisen suhteen, tilintarkastustuomioistuin vertasi kahta viimeksi mainittua tekijää niiden toimintamäärärahojen (III osasto) kehitykseen, jotka todellisuudessa käytettiin (varainhoitovuoden määrärahat ja siirretyt määrärahat) yhden vuoden aikana. Vertailun perusteella näyttää siltä, että henkilöstöresurssien käytön ja siitä keskukselle aiheutuvien kustannusten keskimääräinen kasvu on nopeampaa kuin keskuksen työmäärän kasvu. Tätä havaintoa tukee se, että tukitoimintoihin liittyvät menot (I ja II osasto) kasvavat keskimäärin toimintamenoja nopeammin. Keskus ei ole kuitenkaan vielä täysin operatiivinen, eikä sillä ole kokonsa puolesta mahdollisuuksia huomattaviin mittakaavaetuihin aineellisen ja hallinnollisen infrastruktuurinsa osalta. Tässä mielessä sen varsinaisiin toimintoihin osoitetun henkilöstön määrän kasvu suhteessa keskuksen menojen kasvuvauhtiin on tyydyttävää.

Päätelmät

35. Yleisesti ottaen vaikuttaa siltä, että keskus ei ole perustamisensa jälkeen voinut ottaa palvelukseensa talousarvion henkilöstötaulukossa ilmoitettua henkilöstömäärää; keskus on kuitenkin kyennyt korjaamaan tilannetta ottamalla palvelukseen ylimääräisiä toimihenkilöitä ja komennuksella olevia kansallisia asiantuntijoita.

36. Keskus soveltaa väliaikaisten toimihenkilöiden palvelukseen ottamiseen useimmissa tapauksissa menettelyjä, jotka vastaavat yhteisön toimielinten suosittamia avoimia palvelukseenottamismenettelyjä.

37. Kun otetaan huomioon keskuksen toiminnan ja henkilöstötilanteen odotettu kehitys, olisi ehkä suotavaa, että keskus huolehtisi palvelukseen ottamisesta yhdessä toimielinten ja muiden erillisvirastojen kanssa, jotta palkkaaminen tukitoimiin sekä varsinaisiin toimintoihin liittyviin, hallinnollista pätevyyttä edellyttäviin tehtäviin tapahtuisi mahdollisimman laajalta pohjalta. Lisäksi keskuksen olisi yleisesti parannettava henkilöstöalan hallinnointi- ja tietojärjestelmäänsä.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Jan O. Karlsson

presidentti

(1) EYVL L 120, 11.5.1990, s. 4.

(2) Kuten neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90 13 artiklan 3 kohdassa säädetään, keskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit varainhoitovuodelta 2000 laadittiin 30. maaliskuuta 2001 ja toimitettiin tämän jälkeen keskuksen johtokunnalle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilintarkastustuomioistuin sai nämä tilit 9. huhtikuuta 2001. Tilinpäätöksen lyhennetty versio esitetään tämän kertomuksen liitteenä olevissa taulukoissa.

(3) Kaikki tässä kertomuksessa esitetyt taulukot on laskettu mahdollisimman tarkkojen tietojen perusteella. Luvut on esitetty pyöristettyinä, mikä voi antaa vaikutelman laskuvirheistä. Viiva merkitsee sitä, että arvoa ei ole tai se on nolla, ja luku 0,0 sitä, että pyöristämisessä käytetty kynnysarvo ei ole ylittynyt.

(4) Komission asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000 (EYVL L 336, 30.12.2000, s. 75).

(5) EYVL C 373, 27.12.2000.

(6) Päätös EEA/99/DGE/01, tehty 15. joulukuuta 1999.

TAULUKOT 1 - 5

Taulukko 1

Talousarvion toteuttaminen

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko 2

Tulostili varainhoitovuosilta 2000 ja 1999

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen laatima esitys, joka perustuu keskuksen toimittamiin tietoihin.

Taulukko 3

Tase 31. joulukuuta 2000 ja 31. joulukuuta 1999

Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen laatima esitys, joka perustuu keskuksen toimittamiin tietoihin.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Taulukko 4

Henkilöstömäärän kehitys

>TAULUKON PAIKKA>

VT: Vakinaiset toimihenkilöt.

VäT: Väliaikaiset toimihenkilöt.

YT: Ylimääräiset toimihenkilöt.

KKA: Komennuksella olevat kansalliset asiantuntijat.

Taulukko 5

Henkilöstömäärän kehitys ja henkilöstöön liittyvät kulut

>TAULUKON PAIKKA>

Keskuksen vastaukset

Talousarvion toteuttaminen ja talousarviotilit

8. Tilintarkastustuomioistuin viittaa työhön, jota suunniteltiin vuoden 2000 työohjelmassa. Todellisten käännöstarpeiden suhteen oli kuitenkin epävarmuutta, koska nämä tarpeet voivat muuttua sekä määrän että ajoituksen osalta, joten lopullinen päätös tämän työn suorittamisesta lykättiin tehtäväksi myöhemmin kyseisenä vuonna. Huomautettakoon, että käännöskeskukselle toimeksi annettavat työt tilataan työlistan avulla, kun taas ulkopuolisilta alihankkijoilta työt tilataan tilauslomakkeita käyttäen.

Tilinpäätös ja tilinpito

10. Kirjanpitojärjestelmän (SI2) tuloja koskevan osan käyttöönotto ja toimintavalmiiksi saattaminen on meneillään.

Käyttöomaisuuteen liittyvä kirjanpito ja omaisuusluettelo

11. Tilintarkastustuomioistuimen tarkoittamat uudet säännökset (päätös 2000/716/EY) otetaan EYK:ssa käyttöön, ja vuoden 2001 tilinpäätös ja omaisuuden arviointi perustuvat niihin.

12. Vuoden 2001 tilinpäätöstä varten EYK:lla tulee olemaan yksi ainoa, täysin integroitu omaisuusluettelo, joka sisältää omaisuuden arvon, hankintapäivämäärän ja tarvikkeiden sijainnin.

EYK on parhaillaan toteuttamassa pysyvää järjestelmää, jossa omaisuuden arvo lasketaan hankintahetkellä sen sijaan, että tämä suoritetaan vuoden lopussa. Voidaan kuitenkin huomata, että tämän vaikutus omaisuusluettelon arvoon on vähäinen eikä vaikuta alihankkijoille maksettaviin oikeisiin summiin.

Perintämääräykset

13. EYK ymmärtää tarpeen rakentaa SI2-järjestelmään perintä- ja luottotoiminnot sekä parantaa menettelyn muotoa.

Tämä on yksi EYK:n painopistealueista vuonna 2001, varsinkin kun otetaan huomioon, että EYK:n toimintaa rahoitetaan yhä enemmän sopimusten perusteella.

14. Huomautus saamatta olevan 116067 euron suuruisen määrän perimisestä on oikea. Saatava liittyi EYK:n rakennuksen vuokraan, ja perinnän viivästyminen johtui selvitystarpeista EYK:n vuokraaman rakennuksen aikaisempien ja nykyisten omistajien kanssa ja välillä. Asia on nyt saatu selvitetyksi ja perintä on merkitty kirjanpitoon.

Tilintarkastustuomioistuimen aiempien huomautusten seuranta

16. EYK myöntää tarpeen sisällyttää maksupyyntöihin niitä tukevat asiakirjat ja on parantanut ja ottanut käyttöön menettelyjä tämän varmistamiseksi tulojen ja menojen hyväksyjien kanssa.

Lisäksi tositteisiin pääsyä ja niiden liittämistä maksupyyntöihin tarkistetaan parhaillaan ja kehitetään automatisointihankkeen yhteydessä, jota EYK toteuttaa parhaillaan yhdessä muiden virastojen kanssa komission tietotekniikkajärjestelmän pohjalta (CSS-ryhmä SINCOM2-järjestelmän pohjalta).

Henkilöstöhallinto

Henkilöstöpolitiikka

18. Johtokunnan kanssa on saatettu pätevään muotoon joukko sisäisiä päätöksiä, mutta on myönnettävä, että tätä ei ole tehty kaikilta osin. Koska päätavoitteena on, että säännökset ovat vastaavanlaisia kuin komission sisäiset säännöt, ja koska harmonisointia muiden EU:n elinten kanssa pidetään tärkeänä, EYK pyrkii myös noudattamaan yhteisön henkilöstösääntöjä ja täytäntöönpanosäännöksiä ottaen huomioon, että niitä parhaillaan tarkistetaan ja kehitetään uudistusprosessin yhteydessä, varsinkin henkilöstöpolitiikan alueella.

EYK ehdottaa johtokunnalle hyväksyttäväksi näiden komission sääntöjen käyttöönottoa, joita sitten noudatetaan täysin, ja erityisiä päätöksiä niissä tapauksissa, joissa EYK poikkeaa komission lähestymistavoista.

Palvelukseen ottamista koskevat menettelyt

19. EYK noudattaa palvelukseen ottamisessa yleisiä menettelyjä. Nämä menettelyt saatetaan johtokunnan hyväksyttäviksi, kuten edellä kohdassa 18 todetaan henkilöstöpolitiikan osalta.

EYK ilmoittaa jatkossakin laajalti väliaikaisten toimihenkilöiden työpaikoista.

Nimittävä viranomainen rekrytoi ja nimitti kyseiset kolme ehdokasta suoraan viraston toiminnan alkuvaiheessa (1996). Kaksi näistä ehdokkaista (jotka ovat nyt EYK:n entisiä työntekijöitä) otettiin palvelukseen, kun EYK:n varainhoidon valvoja oli valinnut heidät ja ehdottanut heitä. Kolmas tilintarkastustuomioistuimen tarkoittama henkilö otettiin palvelukseen suoraan tarkoituksena varmistaa EYK:n toiminta, erityisesti tietotekniikan infrastruktuuri, kun hän oli osoittautunut erinomaiseksi ja asialle omistautuneeksi konsultiksi työryhmälle ja EYK:lle. Kolme muuta mainittua työntekijää otettiin joka tapauksessa palvelukseen parhaiden ehdokkaiden joukosta listoilta, jotka laadittiin toimista, joissa tekninen tausta on samanlainen ja joihin vaaditaan samaa asiantuntemusta/taitoja.

20. EYK soveltaa komennuksella olevien kansallisten asiantuntijoiden rekrytoinnissa samaa järjestelmää kuin komissio. Tässä voidaan huomata, että sysäyksenä komennuksella olevien kansallisten asiantuntijoiden rekrytointiin oli alun perin pikemminkin jäsenvaltioiden "tarjonta" kuin EYK:n "kysyntä". EYK on kuitenkin viime vuosina ilmoittanut laajalti jäsenvaltioille alueista, joilla tietty pätevyys olisi tärkeää ja täydentäisi saatavilla olevia taitoja, ja näin EYK aikoo tehdä vastakin.

EYK on todellakin noudattanut positiivista erityiskohtelua tapauksissa, joissa kansallisten asiantuntijoiden peruspalkat ovat huomattavasti keskimääräistä alhaisemmat. Tähän menettelyyn ryhdyttiin komission yksiköiden neuvosta.

Keskuksen henkilöstötilanteen ja toiminnan kehittyminen

23. Kehittyvään henkilöstöpolitiikkaamme kuuluu, että vakinaisten toimien lukumäärä pyritään pitämään mahdollisimman pienenä. Tällä hetkellä mahdollisuutta rekrytoida vakinaiseen toimeen harkitaan vain toimielinten ja virastojen välisen liikkuvuuden mahdollistamiseksi. EYK:n palveluksessa on tällä hetkellä vain kaksi vakinaista työntekijää.

29. Katsomme, että monet EYK:n ura-alueisiin B ja C kuuluvat henkilöstön jäsenet osallistuvat huomattavasti ja suoraan varsinaiseen toimintaan, joten ei ole helppoa määrittää varsinaista toimintaa ja tukitoimintoja suorittavien työntekijöiden lukumäärää.