[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 17.10.2008

KOM(2008) 652 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Maailmanluokan klustereita Euroopan unioniin –

{SEK(2008) 2637}

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE

Maailmanluokan klustereita Euroopan unioniin –

laajapohjaisen innovaatiostrategian toteuttaminen

JOHDANTO

Kestävän kasvun ylläpito ja työpaikkojen luominen on EU:ssa yhä voimakkaammin huippuosaamisen ja innovoinnin varassa: ne ovat Euroopan kilpailukyvyn päämoottoreita. Tätä taustaa vasten EU hyväksyi vuonna 2006 laajapohjaisen innovaatiostrategian[1] ja otti klusterien lujittamisen Euroopassa yhdeksi niistä yhdeksästä strategisesta painopisteestä, jolla innovointia edistetään.[2]

Tammikuussa 2008 julkaistu eurooppalaisia klustereita käsittelevä muistio,[3] joka rakentuu alueellisesta, kansallisesta ja EU:n tason klusteripolitiikasta saaduille kokemuksille, oli merkittävä virstanpylväs toiminnassa, jolla edistetään klusterien kehittämistä. EU:n valtion- ja hallitusten päämiehet korostivat puolestaan, että innovoinnin toimintaedellytysten parantamiseen suunnattuja toimia olisi koordinoitava paremmin ”muun muassa tieteen ja teollisuuden välisten tiiviimpien yhteyksien ja maailmanluokan innovaatioklusterien avulla sekä kehittämällä alueellisia klustereita ja verkostoja”.[4]

Klusteri voidaan määritellä karkeasti ryhmäksi, jonka muodostavat toisiaan lähellä sijaitsevat yritykset, muut talouden toimijat ja instituutiot, joiden toiminta on saavuttanut sellaisen laajuuden, että ne pystyvät kehittämään erikoistunutta osaamista ja erikoistuneita palveluja, resursseja, tavarantoimittajia ja taitoja.[5] Klusteripolitiikkaa muotoillaan ja toteutetaan politiikan kohdealan ja tavoitteenasettelun mukaan paikallisesti, alueellisesti tai valtakunnallisesti. Yhteisön tehtävänä on helpottaa ja täydentää näitä toimia etenkin parantamalla toimintaedellytyksiä, edistämällä huippututkimusta ja -koulutusta ja yrittäjyyttä, edesauttamalla parempien yhteyksien luomista teollisuuden (eritoten pk-yritysten) ja tutkimustoiminnan välille sekä tukemalla toimintatapoihin liittyvää keskinäistä oppimista ja klusterien yhteistyötä ympäri EU:ta. Tässä suhteessa on olennaista edistyä sisämarkkinoiden toteuttamisessa ja kilpailukykyisen eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämisessä.

Tässä tiedonannossa hahmotellaan toimintapuitteita, joilla päästäisiin parempaan täydentävyyteen ja synergiaan toiminnan eri tasojen välillä tarkoituksena tukea yhä useampien maailmanluokan klusterien kehittämistä EU:ssa.

1. KLUSTERIEN PUOLESTA EU:SSA – SAAVUTUKSIA

Klusterit ovat pääosin markkinavetoinen ilmiö. Useimmat menestyvät klusterit syntyvät spontaanisti luonnollisten kilpailuetujen tai markkinavoimien vaikutuksesta taikka puhtaasti sattumalta. Jäsenvaltioissa on kuitenkin harjoitettu etenkin 1990-luvun lopusta lähtien erityistä klusteripolitiikkaa, jonka ansiosta tulevaisuuteen suuntautuvalla politiikalla, liikemaailman aloitteilla taikka huippuyliopistoilla ja -tutkimuslaitoksilla on yhä useammassa tapauksessa ollut olennainen rooli vahvojen klusterien syntymisessä. Ne ovat toimineet katalysaattoreina ja auttaneet vapauttamaan alueiden taloudellista ja tieteellistä potentiaalia.

Klusteripolitiikan yleinen kehittäminen on EU:ssa vasta alkuvaiheessaan mutta vauhdittumassa. Politiikkaa lähestytään eri puolilla EU:ta eri tavoin, eikä yhtä patenttiratkaisua tunnu olevan olemassa. Vaikka klusterien tukemiseen käytetään eri paikoissa erilaisia välineitä ja mekanismeja, niillä pyritään yhä useammin tukemaan rakennemuutosta, elvyttämään tiettyjä aloja kuten meriteollisuutta[6] sekä luomaan puitteet muilla aloilla toteutettavalle politiikalle, esimerkiksi tutkimus-, innovaatio- ja aluepolitiikalle. Klusterit ovatkin nykyään merkittävä osa Euroopan taloudellista todellisuutta. Esimerkiksi Euroopan klusterien seurantakeskus[7] on kirjannut noin 2 000 tilastollisesti merkittävää klusteria, jotka määritellään samassa paikassa sijaitsevien toimialojen ja palvelujen alueellisiksi keskittymiksi. Tämän perusteella 38 prosenttia Euroopan työvoimasta on tällaisiin klustereihin kuuluvien yritysten palveluksessa, ts. erittäin keskittyneillä toimialoilla.

Yhteisö toki tunnustaa täysin klusterien markkinavetoisen luonteen, mutta se on auttanut tukemaan klusterien syntymistä ja niihin liittyvää huippuosaamista. Taloudellisesta kehityksestä vastaavat viranomaiset ovat 1980-luvun alusta lähtien käyttäneet koheesiopolitiikan välineitä innovaatiostrategioiden kehittämiseen. Niihin on kuulunut myös klusterien tukeminen. Tämä on nyt mukana myös Euroopan kasvu- ja työllisyysstrategiassa,[8] joka on EU:n uudistussuunnitelma. Tutkimukseen ja innovointiin on kuluvalla ohjelmakaudella (2007–2013) osoitettu noin 86 miljardia euroa, joka vastaa 25:tä prosenttia koheesiorahaston kokonaisvaroista.[9]

Neuvoston 6. lokakuuta 2006 hyväksymissä yhteisön koheesiopolitiikan strategisissa suuntaviivoissa[10] kaudelle 2007–2013 nimenomaisesti kehotetaan jäsenvaltioita ja alueita edistämään vahvoja klustereita taloudellisissa uudistusstrategioissaan. Myös EU:n tarkistetuissa valtiontukipuitteissa tunnustetaan julkisen tuen mahdollinen käyttökelpoisuus ja sallitaan tietyt klusterien kehittämiseen suunnattavat kohdennetut tukitoimet.[11]

Regions for Economic Change (Alueet talouden muutosten edistäjinä) -aloitteen[12] kautta komissio avustaa alueiden valtionrajat ylittävien verkostojen toimia, joilla ne pyrkivät parantamaan alueen innovaatiojärjestelmiä ja joissa klusteripolitiikalla voi olla suuri merkitys. Tietämyksen alueet -hankkeella,[13] joka toteutetaan tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä osana Euroopan tutkimusalue -politiikkaa,[14] on tarkoitus vahvistaa Euroopan alueiden tutkimuspotentiaalia. Sitä varten luodaan tutkimukseen perustuvia strategioita, kannustetaan korkeakouluja, tutkimuskeskuksia, yrityksiä ja alueviranomaisia perustamaan tutkimuslähtöisiä klustereita sekä tuetaan osapuolten yhteistyötä. Seitsemännen puiteohjelman Valmiudet-erityisohjelmaan kuuluvan tutkimusinfrastruktuureja koskevan ohjelman tavoitteena on koko Euroopan etua palvelevien olemassa olevien ja uusien laadukkaiden tutkimusinfrastruktuurien optimaalinen käyttö ja kehitys.[15] Jäsenvaltiot voivat siis luottaa saavansa EU:n eri välineistä huomattavaa tukea tutkimukseen ja innovointiin klusterien kehittäminen mukaan luettuna.

Eri jäsenvaltioiden ja alueiden klusteriohjelmien tiiviimpää yhteistyötä on yleisesti ottaen onnistuttu edistämään varsin hyvin, kuten klusteritoimia tukevista yhteisymmärryspöytäkirjoista ja yhteisistä pilottihankkeista näkyy. Eurooppalainen klusteriallianssi[16] on erityisen merkittävällä tavalla auttanut kokoamaan yhteen suuren määrän ministeriöitä ja viranomaisia, jotka vastaavat klusteripolitiikan muotoilusta ja toteuttamisesta. Eri viranomaiset tekevät nykyään entistä tiiviimpää yhteistyötä. Sen tuloksena on otettu ensimmäiset askelet käytännön klusteripolitiikkayhteistyön käynnistämiseksi koko EU:ssa.

EU tarjoaa myös arvoketjun myöhemmässä vaiheessa täydentävänä toimena konkreettista tukea rajatylittävälle yhteistyölle varsinaista toimintaa varten. Kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelman yhteydessä toteutettavassa Europe INNOVA -aloitteessa[17] pyrkimyksenä on ennen muuta kehittää yhteistyössä uusia tai parempia välineitä, joilla klusteriorganisaatiot voivat tukea innovatiivisia pk-yrityksiä. Näin tehostetaan klusterien yritystukipalveluja Euroopassa. Aloite on auttanut lisäämään EU:n klusterien välisiä yritysyhteyksiä: on järjestetty klusterien välisiä vierailuja ja kontaktitapahtumia sekä valmisteltu yhteistyösopimuksia, joilla perustetaan avoimia toimialakohtaisia yritysfoorumeja klustereita varten.[18]

Ottaen huomioon pk-yritysten keskeisen merkityksen EU:n tulevan kehityksen kannalta myös Eurooppa-neuvosto on korostanut tukea innovatiivisten pk-yritysten integroitumiselle klustereihin. Tarkoituksena on etenkin tukea pk-yritysten kansainvälistymisstrategioita hiljattain käynnistetyn eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen[19] mukaisesti.

2. EDESSÄ OLEVAT HAASTEET JA UUDEN TOIMINNAN TARVE

Euroopassa on kyllä klustereita, mutta markkinoiden itsepintaisen pirstaleisuuden, teollisuuden ja tutkimustoiminnan heikkojen yhteyksien sekä riittämättömän EU:n sisäisen yhteistyön vuoksi unionin klustereilla ei aina ole tarvittavaa kriittistä massaa ja innovointikapasiteettia, jotta ne voisivat kestävällä tavalla vastata globaaliin kilpailuun ja kehittyä maailmanluokan toimijoiksi.

Kun kansainvälinen kilpailu kovenee, myös paineet huippuosaamisen hankkimiseen kasvavat. Voimakkaissa klustereissa yhdistyvät hedelmällisellä tavalla dynaaminen yrittäjätoiminta, tiiviit yhteydet osaamiseltaan huipputason laitoksiin ja lisääntyvät synergiaedut innovaatiotoiminnan eri toimijoiden välillä. Ne antavat panoksensa osaamistalouden rakentamiseen ja auttavat siis saavuttamaan myös kasvua ja työllisyyttä edistävän Lissabonin kumppanuuden tavoitteet. Huippuosaamisen tavoittelu olisi siksi nostettava ensisijaisten tavoitteitten joukkoon.

Talouden uudistuessa syntyy ajan mittaan uusia klustereita toisten menettäessä kilpailuetuaan. Kyse on terveestä markkinalähtöisestä prosessista, eikä huonosti toimivia klustereita tulisi pitää keinotekoisesti hengissä. Niistä ei saisi tulla kanavia tuille, jotka haittaisivat kilpailua ja jopa uusien, kilpailukykyisten klusterien syntymismahdollisuuksia. Uudet klusterialoitteet on muotoiltava huolellisesti, ja niillä on oltava erittäin selvä toimintaperiaate, joka perustuu täsmällisesti määriteltyihin liiketoiminnallisiin intresseihin, alueellisiin vahvuuksiin, erityisosaamiseen, kansainvälisesti huippuluokan osaamiskeskuksiin ja markkinoiden kehityksen ennakointiin. Jos nämä edellytykset eivät täyty, klusterialoite tuskin onnistuu. Haasteena onkin, miten vältetään sellaisten klusterialoitteitten sikiäminen, joilla ei juurikaan ole mahdollisuuksia menestyä pitemmän päälle.

Päättäjien olisi kaikilla toiminnan tasoilla keskityttävä luomaan parhaat mahdolliset toimintaedellytykset, jotka tukevat innovointia, huippuosaamista ja yhteistyötä koko EU:ssa. Sen tueksi tarvitaan yhteisiä toimia, joilla lisätään eri toimintalinjojen, ohjelmien ja hankkeitten synergiaa ja täydentävyyttä.

3. LISÄÄ MAAILMANLUOKAN KLUSTEREITA EU:HUN

Kilpailukyvyn vahvistamiseksi Euroopassa on tavoiteltava huippuosaamista kaikilla tasoilla ja hyödynnettävä klusterien tarjoama potentiaali mahdollisimman hyvin.

Komission olennaisena tehtävänä klusterien laadukkuuden tukemisessa on täydentää alueellista ja kansallista klusteripolitiikkaa poistamalla EU:n sisäisen kaupan ja liikkuvuuden esteitä. Toimivat sisämarkkinat tarjoavat parhaat edellytykset kansainvälisen yhteistyön lisäämiselle sekä investointien, tutkijoiden ja huippuosaajien liikkuvuudelle. Tätä kaikkea tarvitaan, jotta EU:ssa voidaan kehittää vahvempia klustereita. Esimerkiksi komission hiljattain käynnistämä ”eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten” auttanee poistamaan tutkijoiden liikkuvuuden tiellä EU:ssa vielä olevia esteitä.[20]

Komissio on jo ilmoittanut[21] aikovansa lisätä toimiaan, joilla huolehditaan siitä, että yhteisön eri rahoitusvälineet toimivat nykyistä strategisemmin ja johdonmukaisemmin, jotta jäsenvaltiot voivat sovittaa välineiden käytön omiin strategisiin tavoitteisiinsa ja olosuhteisiinsa. Jotta yhteisön välineiden vaikutukset olisivat mahdollisimman tehokkaat, niitä on käytettävä johdonmukaisesti suhteessa alueellisiin ja kansallisiin klusterien tukemiseksi toteutettuihin toimiin, kuten alueiden komitea on suositellut.[22]

3.1. Parempaa klusteripolitiikkaa

Jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan klusteripolitiikan nivomista kasvua ja työllisyyttä edistävään Lissabonin kumppanuuteen liittyviin kansallisiin uudistusohjelmiinsa ja raportoimaan vuosittain saavutuksistaan. Se auttaa päättäjiä muotoilemaan tuloksekasta kansallista ja alueellista klusteripolitiikkaa ja edistämään osaamisen ja hyvien toimintamallien jakamista EU:ssa. Tässä yhteydessä on syytä korostaa, että uudet koheesio-ohjelmat on sovitettu läheisesti yhteen kansallisten uudistusohjelmien kanssa ja että ne tarjoavat paljon apua uudistusohjelmien toteuttamiseen.

Euroopan klusterien seurantakeskus puolestaan tarjoaa päättäjille puolueetonta ja vertailukelpoista tietoa klusteripolitiikasta ja klusterien suhteellisista vahvuuksista EU:ssa. Tätä jäsenvaltioille tarjottavaa klustereihin liittyvää kartoituspalvelua, jolla edistetään näyttöön perustuvaa politiikkaa ja keskinäistä oppimista, ollaan nyt parantamassa.[23]

Huippulaadun tavoitteluun tarvitaan myös valtakunnallisia ja alueellisia tukiohjelmia, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon klustereihin liittyvät kansainväliset näkökohdat niin EU:ssa kuin laajemminkin. Komissio kehottaakin jäsenvaltioita ja alueita tiivistämään politiikkaan liittyvää yhteistyötään, koska siten voitaisiin auttaa parantamaan alkuvaiheen koordinointia jäsenvaltioiden kesken alue- ja valtakunnan tasolla tapahtuvassa uusien klusterialoitteitten suunnittelussa tai jo käynnistettyjen hankkeitten kehittelyssä. Sitä varten komissio tukee edelleen Euroopan klusteriallianssin toimia, joilla tämä edistää toimintatapoihin liittyvää keskinäistä oppimista, hyvien käytäntöjen ja kokemusten jakamista sekä yhteisten käytännön välineiden kehittämistä. Niistä on apua toimivamman ja tehokkaamman klusteripolitiikan kehittämisessä EU:n alueella.[24]

Klusteripolitiikkayhteistyön tiivistämisen tiellä olevien käytännön esteitten poistamisessa voi olla apua eurooppalaisista alueellisen yhteistyön yhtymistä.[25] Yhtymät on kehitetty koheesiopolitiikan yhteydessä alun perin koheesiopolitiikan ohjelmien hallintoa varten. Komissio kehottaa lisäksi jäsenvaltioita ja alueita hyödyntämään paremmin yhtenäismarkkinoitten tarjoamia mahdollisuuksia klusteriohjelmien suunnittelussa esimerkiksi laajentamalla innovaatioseteleitten käyttöä tukipalvelujen ostamisessa valtionrajojen toiselta puolelta.

Auttaakseen jäsenvaltioita kehittämään entistä strategisemman näkemyksen kriittisen massan ja maailmanluokan laadun saavuttamiseksi komissio perustaa CIP-ohjelman yhteydessä eurooppalaisen klusteripolitiikkaa käsittelevän ryhmän.[26] Ryhmän avulla voidaan jakaa tietoja klusteripolitiikasta ja selvittää, miten jäsenvaltioita voitaisiin paremmin auttaa tukemaan uusien maailmanluokan klusterien syntymistä.

3.2. Tuki kansainväliselle klusteriyhteistyölle

Vaikka yhtenäismarkkinoita onkin pyritty lujittamaan, EU:n klusterit eivät voi laskea pelkästään sen varaan, että luontaiset keskittymiä luovat voimat riittäisivät houkuttelemaan kykyjä ja muita voimavaroja, samaan tapaan kuin esimerkiksi USA:n klusterit pystyvät. EU:n klusterit voivat paikata osaa näistä puutteista luomalla vahvempia yhteyksiä muihin klustereihin, jotka tarjoavat täydentäviä vahvuuksia. Klusterien yhteyksien merkitystä korostavat myös muutokset globaalissa taloudellisessa toimintaympäristössä. Kun yritykset kansainvälistävät toimintaansa, on tärkeää, että myös niitä tukevat klusterihankkeet ja -organisaatiot kansainvälistyvät.

Vaikka klusteriyritykset ja -organisaatiot kilpailevat keskenään – etenkin jos ne toimivat samalla alalla –, on monestakin syystä kannattavaa sekä kilpailla että tehdä yhteistyötä. Yritystasolla harjoitettava kansainvälinen klusteriyhteistyö antaisi mahdollisuuden parantaa klusterien laadukkuutta vielä lisää. Ne voisivat vaihtaa tietämystä, markkinatuntemusta ja pätevää henkilökuntaa, avata tutkimus- ja testaustiloja yhteiskäyttöön ja kehittää uusia, parempia palveluja klusteroituneille yrityksille. Tästä olisi apua yhteisen eurooppalaisen tutkimus- ja innovaatioalueen kehittämisessä. Maailmanluokan klusterien syntyminen ja kasvu edellyttää sitä, että eurooppalaiset yritykset ovat valmiita tekemään yhteistyötä ensiluokkaisten osaamiskeskittymien kanssa – niin Euroopassa kuin muuallakin. Tällaista avoimuutta tarvitaan myös kilpailukyvyn säilyttämiseen yhä globaalimmassa liiketoimintaympäristössä. Klusteriyhteistyö voi lisäksi auttaa toteuttamaan niitä yhteisiä visioita, joita eurooppalaiset teknologiayhteisöt ovat luoneet strategisissa tutkimuslinjauksissaan.[27]

Yhteisön seuraavan sukupolven klusterihankkeilla – joita toteutetaan Europa INNOVA- ja Tietämyksen alueet -aloitteitten ja koheesiopolitiikkaan nyt kuuluvan Euroopan alueiden välisen yhteistyön[28] tavoitteen yhteydessä – edistetään kaikkia osapuolia vahvistavaa klusterien yhteistyötä EU:ssa sekä uusien maailmanluokan klusterien perustamista Eurooppaan etenkin sellaisille aloille, joilla on suurta innovaatiopotentiaalia. Sellaisia ovat muiden muassa edelläkävijämarkkinat-aloitteesta[29] tuettavat alat sekä esimerkiksi merenkulku.[30] Näissä uusissa klusterikumppanuuksissa kehitettyjä ja testattuja, hyväksi havaittuja ja käyttökelpoisia välineitä sisällytetään mahdollisimman laajasti uuden Enterprise Europe Network -verkoston[31] toimintaan ja levitetään sitä kautta.

Euroopan luovuuden ja innovoinnin teemavuosi 2009 tarjoaa hyvän tilaisuuden edistää klusterien avointa suhtautumista tutkimuslaitoksiin ja kansainvälisiin kumppaneihin. Komissio tukee yhdessä jäsenvaltioiden kansallisten tai alueellisten kumppanien kanssa eurooppalaisten innovointiviikkojen järjestämistä. Teemaviikoilla voitaisiin tuoda esiin teollisuuden ja tiedeyhteisön kansainvälisten yhteyksien etuja klusterien yhteydessä.

3.3. Klusteriorganisaatioiden huippulaadun puolesta

Klusterihankkeiden hallinnoinnista huolehtivat yhä useammin siihen erikoistuneet laitokset, klusteriorganisaatiot. Niitä voi olla erimuotoisia: voittoa tavoittelemattomia yhdistyksiä, julkisia elimiä, yrityksiä. Yritykset ja muut klustereissa mukana olevat innovointiin liittyvät sidosryhmät tarvitsevat tehokkaita, ammattimaisia ja asiaan soveltuvia tukipalveluja saadakseen klusteriorganisatiostaan täyden hyödyn. Klusterien hallinnoijien taitoja ja ammattimaisuutta ei kuitenkaan ole tähän mennessä kunnolla tunnustettu. Tehokkaat ja ammattimaiset klusteriorganisaatiot ovat ratkaisevassa asemassa, jotta yrityspalvelujen laatua voidaan parantaa ja klusterihankkeet voivat saavuttaa tilanteen, jossa ne tulevat toimeen omillaan.

Klusterien hallinnointi olisikin tunnustettava uudeksi ammatilliseksi toiminnaksi, joka edellyttää harjoittajaltaan tiukkoja laatustandardeja ja ammattimaisuutta, jotta tämä voi tarjota klustereissa yhteistyötä tekeville yrityksille ja laitoksille tehokkaasti näiden tarvitsemia palveluja ja jotta korkeakoulujen, yritysten ja viranomaisten suhteita voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Komissio tukee tällaisia pyrkimyksiä, joita on jo käynnistetty eräillä EU:n alueilla.

Komissio käynnistää CIP-ohjelman puitteissa eurooppalaisen pilottihankkeen, jolla tähdätään huippulaatuun klusteriorganisaatioissa tarjoamalla erityisiä koulutusohjelmia ja tehostamalla klusterien hallinnoijien yhteistyötä. Jos hanke onnistuu, sen tuloksena voitaisiin ajan myötä perustaa omarahoitteinen, voittoa tavoittelematon eurooppalainen klusterinhallinnoijien yhdistys, joka kehittäisi laadukkaille klusteriorganisaatioille Euroopan laadunhallintajärjestön EFQM:n laatumalliin[32] pohjautuvan eurooppalaisen laatuleiman, jota yhdistys sitten hallinnoisi. Eurooppalainen laatuleima auttaisi klusteriorganisaatioita keräämään lisää yksityistä ja julkista rahoitusta ja parantamaan näkyvyyttään ja tunnettuuttaan ympäri maailmaa.

3.4. Innovatiiviset pk-yritykset integroitava paremmin klustereihin

Klusterit tarjoavat pk-yrityksille hedelmällisen ympäristön, jossa ne voivat innovoida ja rakentaa yhteyksiä suurempiin yrityksiin ja kansainvälisiin kumppaneihin. Vaikka klustereille onkin hyötyä kansainvälisten suuryritysten läsnäolosta, huippulaadun ja laajamittaisen innovoinnin saavuttamiseksi on erityisen tärkeää integroida klustereihin dynaamisia ja innovatiivisia pk-yrityksiä. Poliittisten päättäjien olisi siksi otettava pk-yritysten suuri potentiaali huomioon klusteripolitiikan muotoilussa.

Klusteriorganisaatiot tarjoavat (etenkin pienille ja keskisuurille) yrityksille runsaasti erilaisia räätälöityjä tukipalveluja, jotka hyvin tehokkaasti täydentävät käytössä olevia pk-yritysten tukimuotoja. Ne esimerkiksi auttavat pk-yrityksiä tekemään yhteistyötä keskenään ja suurempien yritysten ja tutkimuslaitosten kanssa, edistävät teollis- ja tekijänoikeuksien ja teknologian siirtoa[33] sekä tukevat kansainvälistymistoimia.

Euroopan klusterien seurantakeskus auttaa pk-yrityksiä integroitumaan klustereihin tarjoamalla lisää tietoa klusterihankkeiden tarjoamista palveluista. Siitä on hyötyä yrityksille ja investoijille, kun ne etsivät sijoituskohteita ja strategisia kumppaneita EU:ssa.

Entistä parempia ja räätälöityjä pk-yrityksille suunnattuja tukipalveluja, joita klusteriorganisaatiot tarjoavat tai välittävät, kehitetään pilottiprojekteina ja testataan Europe INNOVA -aloitteen yhteydessä. Jos ne osoittautuvat toimiviksi, niitä levitetään laajalti EU:n tasolla Euroopan klusteriallianssin ja Enterprise Europe Network -verkoston kautta. Tämän pitäisi parantaa jäsenvaltioiden innovaatiotukijärjestelmien tehoa ja vaikuttavuutta ja keventää samalla pk-yritysten taakkaa.

Enterprise Europe Network -verkostoa pyydetään järjestämään vuonna 2009 tiiviissä yhteistyössä klusteriorganisaatioiden kanssa tiedotuskampanjan, jossa kerrotaan yrityksille ja etenkin innovatiivisille pk-yrityksille käytössä olevista tukijärjestelyistä, joilla tuetaan etenkin tietämyksen siirtämistä ja kansainvälistymistä.

PÄÄTELMÄT

Klustereilla on EU:ssa merkittävä osuus kilpailukyvyn, innovoinnin ja työpaikkojen luomisen tukijana. Jotta klusterien tarjoamista eduista saataisiin kaikki irti, EU:n olisi nyt lisättävä jäsenvaltioille ja alueille antamaansa tukea laadukkuuden tukemiseksi kaikilla tasoilla ja rohkaistava toimijoita yhteistyöhön unionin koko alueella, jotta unioniin saataisiin lisää maailmanluokan klustereita.

Klusterien pitäisi olla avoimia ja joustavia ja pystyä houkuttelemaan parhaat kyvyt ja parhaan asiantuntemuksen, mitä maailmassa on tarjolla. Alueellisilla, kansallisilla ja EU:n tason toimilla olisi autettava klustereita solmimaan tiiviimpiä ja tehokkaampia yhteyksiä niin toisiinsa kuin johtaviin tutkimuskeskuksiin Euroopassa ja muualla. Klusteriorganisaatioita puolestaan kehotetaan parantamaan tukipalvelujaan ja pk-yritysten integroimista klustereihin.

Tämä tiedonanto on osa pyrkimyksiä luoda klusterien tukemiselle nykyistä tehokkaammat toimintapuitteet EU:hun.

Liite: Toimintasuunnitelma maailmanluokan klusterien tueksi EU:ssa

Komissio aikoo

- tukea jäsenvaltioiden ja alueiden toimia, joilla ne parantavat klusteripolitiikkaansa, antamalla puolueetonta tietoa klustereista ja klusteripolitiikasta sekä tukemalla toimintatapoihin liittyvää keskinäistä oppimista eri puolilla EU:ta

- parantaa klusterien tukemiseen käytettävien eri yhteisön välineiden keskinäistä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä – toissijaisuusperiaatetta täysin noudattaen

- perustaa erityisen eurooppalaisen klusteripolitiikkaa käsittelevän ryhmän antamaan komissiolle ja jäsenvaltioille neuvoja sellaisista strategisista linjauksista, joilla tuettaisiin maailmanluokan klusterien syntymistä Eurooppaan ja autettaisiin niitä kasvamaan

- edistää yhteisen eurooppalaisen tutkimus- ja innovointialueen kehittämistä helpottamalla klusterien käytännön kansainvälistä yhteistyötä

- käynnistää eurooppalaisen pilottihankkeen laadukkaiden klusteriorganisaatioiden hyväksi

- parantaa tiedotusta klusteriorganisaatioiden pk-yrityksille tarjoamista innovoinnin tukipalveluista etenkin Euroopan klusterien seurantakeskuksen ja Enterprise Europe Network -verkoston kautta

- tukea kilpailukyky- ja innovaatio-ohjelman yhteydessä uusien tai parempien välineiden kehittämistä tavoitteena auttaa pk-yrityksiä osallistumaan innovatiivisten klusterien toimintaan.

Komissio kehottaa jäsenvaltioita

- sisällyttämään klusteripolitiikkansa täysipainoisesti kansallisten uudistusohjelmiensa kilpailukyky-osioon, ottamaan huomioon EU:n tason näkökohdat ja raportoimaan politiikastaan

- parantamaan tukeaan pk-yritysten osallistumiselle klusterien toimintaan jatkamalla pk-yrityksiä tukevassa Small Business Act -aloitteessa tehtyjen suositusten toteuttamista

- tehostamaan toimiaan, joilla lisätään klusteripolitiikkaan liittyvien eri toimintalinjojen, ohjelmien ja hankkeitten synergiaa ja täydentävyyttä.

[1] Ks. komission tiedonanto Tietämyksestä käytännön toimiin: laajapohjainen innovaatiostrategia EU:lle , KOM(2006) 502 lopullinen. Saatavana osoitteessa http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/fi/com/2006/com2006_0502fi01.pdf.

[2] Kilpailukykyneuvoston päätelmät (4.12.2006): http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/91989.pdf.

[3] Ks. http://www.proinno-europe.eu/NWEV/uploaded_documents/European_Cluster_Memorandum.pdf.

[4] Brysselissä 13. ja 14. maaliskuuta 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät: http://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ec/99410.pdf.

[5] Ks. tähän tiedonantoon liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa käsitellään klusterien ja klusteripolitiikan käsitteitä ja niiden roolia kilpailukyvyn ja innovoinnin edistäjinä ja esitellään keskeisiä tilastollisia tuloksia ja saatuja kokemuksia (SEC(2008) 2637).

[6] Ks. merenkulkualan klustereita käsittelevä komission yksiköiden valmisteluasiakirja osoitteessa http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/Maritime_clusters_SEC_2007_1406.pdf.

[7] Ks. http://www.clusterobservatory.eu tai tiedonantoon liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja.

[8] Ks. kasvua ja työllisyyttä koskevat yhdennetyt suuntaviivat osoitteessa http://ec.europa.eu/growthandjobs/guidelines/index_en.htm

[9] Ks. komission yksiköiden valmisteluasiakirja Regions delivering innovation through Cohesion Policy (SEC(2007) 1547, 14.11.2007).

[10] Ks. http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/2007/osc/index_fi.htm.

[11] Ks. yhteisön puitteet tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1), kohta 5.8 (Tuki innovaatioklustereille), jossa vahvistetaan erityiset säännöt klusterien toiminnan edistämiseen tarkoitetulle investointi- ja toimintatuelle. Sääntöjä ei kuitenkaan sovelleta yksinomaisesti, joten klusterit saattavat voida saada muunkinlaista tukea. Lisätietoja valtiontukiuudistuksesta: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/reform/reform.cfm.

[12] Lisätietoja aloitteesta: http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/interregional/ecochange/index_en.cfm.

[13] Lisätietoja aloitteesta: http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/regions-knowledge_en.html.

[14] Komission vihreässä kirjassa Eurooppalainen tutkimusalue: uudet näköalat (KOM(2007) 161, 4.4.2007) todetaan selkeästi, että eurooppalaisen tutkimusalueen ”tulisi vähitellen rakentua vahvaksi tutkimus- ja innovaatioklusterien verkostoksi”.

[15] Lisätietoja tutkimusinfrastruktuureihin liittyvistä Euroopan tason toimista: http://cordis.europa.eu/fp7/capacities/research-infrastructures_en.html.

[16] Lisätietoja Eurooppalaisesta klusteriallianssista ja siihen liittymisestä: http://www.proinno-europe.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=223&parentID=0.

[17] Lisätietoja Europe INNOVA -aloitteesta: http://www.europe-innova.org.

[18] Lisätietoja raportissa Europe INNOVA Innovation and Clusters: The experience of 11 Networks osoitteessa www.europe-innova.org/index.jsp?type=page&cid=10337&lg=en.

[19] Ks. komission tiedonanto ”Pienet ensin” – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (”Small Business Act”) , KOM(2008) 394, osoitteessa http://ec.europa.eu/enterprise/entrepreneurship/sba_en.htm.

[20] Ks. komission tiedonanto Paremmat uranäkymät ja suurempi liikkuvuus: eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten (KOM(2008) 317 lopullinen): http://ec.europa.eu/research/era/specific-era-initiatives_en.html.

[21] Tiedonanto Euroopan alueiden kilpailukyvyn parantaminen tutkimus- ja innovaatiotoiminnan avulla (KOM(2007) 474 lopullinen): http://eur-lex.europa.eu/20LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0474:FIN:FI:PDF.

[22] Ks. alueiden komitean 75. täysistunnossaan 19. kesäkuuta 2008 antama lausunto klustereista ja klusteripolitiikasta (CdR 70/2008 rev.1 EN/o (ECOS-IV-024)).

[23] Ks. tiedonantoon liittyvä klustereita käsittelevä komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SEC(2008) 2637).

[24] Neuvosto suhtautui myönteisesti ”Euroopan klusteriallianssia koskevaan komission aloitteeseen, jolla pyritään kannustamaan käytännön yhteistyötä alueviranomaisten välillä” ja kehotti komissiota laatimaan ”analyysin siitä, miten klusterien kansainvälistä ulottuvuutta voitaisiin edistää”. 4. joulukuuta 2006 kokoontuneen kilpailukykyneuvoston päätelmät löytyvät osoitteesta http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/intm/91989.pdf.

[25] Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1082/2006, annettu 5. heinäkuuta 2006 (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 19): http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/regulation/newregl0713_fi.htm.

[26] Ks. komission päätös K(2008) 6091.

[27] Lisätietoja: http://cordis.europa.eu/technology-platforms/home_en.html.

[28] Euroopan alueiden välinen yhteistyö -tavoite korvaa aiemman Interreg-yhteisöaloitteen ja vahvistaa sitä. Sen tavoitteena on integroitu aluekehitys, alueidenvälinen yhteistyö ja hyvien toimintatapojen vaihto. Erityisesti painotetaan innovointia. Innovaatiotoiminnan tukemiseen on varattu kaudelle 2007–2013 kaikkiaan 2 miljardia euroa EU:n 27 jäsenvaltiota varten. Mukana ovat myös useita alueita yhdistävät klusterienväliset toimet.

[29] Ks. komission tiedonanto Aloite edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi Eurooppaan (KOM(2007) 860 lopullinen): http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm.

[30] Tiedonannossaan Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka (ns. sininen kirja, KOM(2007) 575, 10.10.2007) komissio ilmoitti aikovansa tukea meriklusterien verkottumista.

[31] Lisätietoja Enterprise Europe Network -verkostosta: http://www.enterprise-europe-network.ec.europa.eu/index_en.htm.

[32] Lisätietoja EFQM-mallista: http://www.efqm.org/.

[33] Palveluissa olisi hyvä ottaa huomioon vastikään annettu komission suositus henkisen omaisuuden hallinnoinnista tietämyksensiirtotoimissa sekä korkeakoulujen ja muiden julkisten tutkimusorganisaatioiden käytännesäännöistä (K(2008) 1329, 10.4.2008).