Ehdotus neuvoston päätös lisätutkimusohjelmasta, joka yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle /* KOM/2003/0756 lopull. - CNS 2003/0287 */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS lisätutkimusohjelmasta, joka yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle (Komission esittämä) PERUSTELUT 1. Neuvosto vahvisti 24. tammikuuta 2000 Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä koskevan nelivuotisen lisätutkimusohjelman, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle vuosina 2000-2003. Ohjelman on siten määrä päättyä 31. joulukuuta 2003. 2. Tässä tiedonannossa esitellään uusi kolmivuotisohjelma (2004-2006). 3. Euroopan atomienergiayhteisö ja Alankomaat tekivät 25. heinäkuuta 1961 sopimuksen Pettenin suurvuoreaktorista 99 vuoden ajaksi. Sen toteuttamiseksi osapuolet tekivät 31. lokakuuta 1962 pitkäaikaisen (99 vuoden) vuokrasopimuksen, joka antaa omaisuuteen kohdistuvan oikeuden (bail emphyotéotique). 4. Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, lämpöydinfuusiota varten tehtävässä materiaalitutkimuksessa, perustutkimuksessa sekä lääketieteellisessä tutkimuksessa ja sovelluksissa. - Suurvuoreaktoria käytetään edelleen aktiivisesti nykyisten reaktoreiden turvallisuuden parantamiseen. Sitä käytetään mm. ohjelmissa, jotka koskevat reaktoreiden ikääntymistä ja käyttöikää, ydinjätteen transmutaatiota jätteen varastoinnin turvallisuuden parantamiseksi ja polttoaineen turvallisuuden parantamista. Plutoniumia sisältävää polttoainetta (U:n ja Pu:n oksidien seosta ja korkean lämpötilan reaktorin polttoainetta) tutkitaan ydinasekelpoisen plutoniumin eliminoimiseksi. - Suurvuoreaktoria käyttää myös joukko eurooppalaisia tutkimuslaitoksia, jotka pyrkivät kehittämään hoitoa pahanlaatuisiin aivokasvaimiin hyödyntämällä boorineutronisieppaushoitotekniikkaa. Suurvuoreaktori tukee myös muuta lääketieteellistä tutkimusta, kuten uusien isotooppien tuottamista ja muiden teknisten boorineutronisieppaushoitosovellusten kehittämistä esimerkiksi melanooman ja muiden sairauksien hoitoa varten. - Lämpöydinfuusiotekniikan alalla suurvuoreaktorilla on toteutettu useita hankkeita tulevaisuuden fuusioreaktorien rakenne- ja hyötömateriaalien testaamiseksi. Materiaalien kehittämisessä keskitytään korkeissa lämpötiloissa saavutettaviin alhaisiin aktivoitumisominaisuuksiin, koska ne edistävät tulevaisuuden fuusiovoimaloiden ympäristötehokkuutta ja termistä hyötysuhdetta. Nämä kokeilut tukevat fuusiomateriaalien pitkän aikavälin eurooppalaista kehittämisohjelmaa. - Perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuudelle. Tutkimusaiheina ovat ainetta rikkomattomat arviointitekniikat, joissa käytetään hyväksi neutronisuihkuja ja neutronien ominaisuuksia. Toimintaa koordinoidaan, tuloksia levitetään ja yhdenmukaistamista tuetaan eurooppalaisen verkoston kautta. - Suurvuoreaktori tuottaa myös tarvittavat isotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on laatunsa ja luotettavuutensa takia tärkeä laite kaikille alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, sillä useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä ja Euroopan omavaraisuus on elintärkeä. - Suurvuoreaktorin yhteydessä toimii myös koulutuslaitos väitöskirjaa valmisteleville opiskelijoille ja väitelleille tohtoreille sekä väitelleille apurahatutkijoille, jotka tekevät tutkimusta kansallisen tai eurooppalaisen ohjelman kautta. 5. Uutta lisätutkimusohjelmaa koskevan ehdotuksen rahoitusselvityksessä mainitaan ainoastaan ohjelmaan osallistuvista kahdesta jäsenvaltiosta, Alankomaista ja Ranskasta tulevat määrärahat. Kyseiset kaksi jäsenvaltiota osallistuvat uuteen ohjelmaan yhteensä 30,6 miljoonan euron määrärahalla. Siihen sisältyy varaus reaktorin käytöstä poistamista varten. Vuonna 2001 aloitetun suurvuoreaktorin toimiluvan uusinnan puitteissa kaavaillaan, että YTK:n hallussa oleva nykyinen toimilupa lakkaa vuoden 2004 puoleen väliin mennessä, ja uusi toimilupa annetaan kolmannelle osapuolelle, joka tähän asti on vastannut reaktorin käytöstä YTK:n kanssa tehdyn sopimuksen nojalla. YTK ja sen kumppanit ovat ryhtyneet yhdessä analysoimaan ja tutkimaan pitemmän aikavälin vaihtoehtoja suurvuoreaktorin tulevaa hyödyntämistä varten. Tätä silmällä pitäen vuosina 2004-2006 työskennellään aktiivisesti prosessin saamiseksi loppuun ja tarvittaessa uusien oikeudellisten puitteiden laatimiseksi suurvuoreaktorin toiminnan takaamiseksi vuoden 2006 jälkeen. 2003/0287(CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS lisätutkimusohjelmasta, joka yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio antoi tieteellis-teknistä komiteaa kuultuaan, ottaa huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnan lausunnon, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Lisätutkimusohjelma, jossa on mukana suurvuoreaktori, on eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa yksi tärkeimmistä unionin käytettävissä olevista keinoista myötävaikuttaa ydinteknologian turvallisuuteen, lämpöydinfuusiota varten tehtävään materiaalitutkimukseen, perustutkimukseen, lääketieteelliseen tutkimukseen ja sovelluksiin sekä koulutukseen näillä alueilla. (2) Tämän lisätutkimusohjelman rahoitus tulee suoraan Alankomailta ja Ranskalta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään 1 päivästä tammikuuta 2004 lukien kolme vuotta kestävä suurvuoreaktorin käyttöä koskeva lisäohjelma, jäljempänä "ohjelma", jonka tavoitteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Ohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahoitus on noin 30,6 miljoonaa euroa. Tämän määrän jakautuminen esitetään liitteessä II. Siihen sisältyy varaus reaktorin käytöstäpoistoa varten. 3 artikla Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta ja käyttää siinä yhteisen tutkimuskeskuksen palveluja. Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnalle toimitetaan tiedot ohjelman toteuttamisesta. 4 artikla Komissio antaa vuosittain ennen 15 päivää kesäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta. 5 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on: 1. Suurvuoreaktorin käyttö yli 250 päivänä vuodessa neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten. 2. Reaktorin järkevä käyttö suurvuoreaktorin tukea edellyttävien tutkimuslaitosten tarpeiden mukaan eri aloilla, kuten olemassa olevan ydinreaktorin turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen ja lääketieteellisten hoitomenetelmien testaus, fuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, sekä mahdollisuus kehittää ydinpolttoainetta ydinasekelpoisen plutoniumin eliminoimiseksi. LIITE II RAHOITUKSEN JAKAUTUMINEN Lisätutkimusohjelman rahoittavat Alankomaat ja Ranska. Rahoitus jakautuu seuraavasti: Alankomaat: 29,75 miljoonaa euroa Ranska: 0,9 miljoonaa euroa Yhteensä: 30,65 miljoonaa euroa SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Osasto 10 --Suora tutkimustoiminta Toiminnan ala(t): 10 04 - AIKAISEMPIEN PUITEOHJELMIEN JA MUIDEN TOIMIEN LOPPUUN SAATTAMINEN Toimenpiteen nimi: HFR-lisäohjelma (2004-2006) 1. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT Alamomentti 10 04 04 -- Suurvuoreaktorin (HFR) käyttö Alamomentti 10 04 04 02 -- HFR-lisäohjelma (2004-2006) 2. NUMEROTIEDOT 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): milj. euroa maksusitoumusmäärärahoina Tämä ohjelma ei edellytä komissiolta suoraa rahoitusta talousarviosta. Osallistuvilta mailta saatava rahoitus on 30,6 miljoonaa euroa. 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 1.1.2004 - 31.12.2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen (rahoitustoimien) aikataulu (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa Ei sovelleta 2.5. Vaikutukset tuloihin: Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat joidenkin jäsenvaltioiden rahoittaman ohjelman toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). Kaksi jäsenvaltiota (Alankomaat ja Ranska) rahoittavat tämän lisäohjelman. On huomattava, että uutta lisätutkimusohjelmaa koskevassa ehdotuksessa mainitaan ainoastaan ohjelmaan osallistuvista kahdesta jäsenvaltiosta tulevat määrärahat. (miljoonaa euroa yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euratomin perustamissopimus muodostaa toimen oikeusperustan. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1. Toiminnan tavoitteet Euroopan atomienergiayhteisö ja Alankomaat tekivät Pettenin suurvuoreaktoria (HFR) koskevan 99-vuotisen sopimuksen 25. heinäkuuta 1961. Sen toteuttamiseksi osapuolet tekivät 31. lokakuuta 1962 pitkäaikaisen (99 vuoden) vuokrasopimuksen, joka antaa omaisuuteen kohdistuvan oikeuden (bail emphyotéotique). Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, lämpöydinfuusiota varten tehtävässä materiaalitutkimuksessa, perustutkimuksessa ja lääketieteellisessä tutkimuksessa ja sovelluksissa. Suurvuoreaktoria käytetään edelleen aktiivisesti nykyisten reaktoreiden turvallisuuden parantamiseen. Sitä käytetään mm. ohjelmissa, jotka koskevat reaktoreiden ikääntymistä ja käyttöikää, ydinjätteen transmutaatiota jätteen varastoinnin turvallisuuden parantamiseksi ja polttoaineen turvallisuuden parantamista. Plutoniumia sisältävää polttoainetta (U:n ja Pu:n oksidien seosta ja korkean lämpötilan reaktorin polttoainetta) tutkitaan ydinasekelpoisen plutoniumin eliminoimiseksi. Suurvuoreaktoria käyttää myös joukko eurooppalaisia tutkimuslaitoksia, jotka pyrkivät kehittämään hoitoa pahanlaatuisiin aivokasvaimiin hyödyntämällä boorineutronisieppaushoitotekniikkaa. Suurvuoreaktori tukee myös muuta lääketieteellistä tutkimusta, kuten uusien isotooppien tuottamista ja muiden teknisten boorineutronisieppaushoitosovellusten kehittämistä esimerkiksi melanooman ja muiden sairauksien hoitoa varten. Perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien laitosten turvallisuudelle. Tutkimusaiheina ovat ainetta rikkomattomat arviointitekniikat, joissa käytetään hyväksi neutronisuihkuja ja neutronien ominaisuuksia. Lämpöydinfuusiotekniikan alalla suurvuoreaktorilla on toteutettu useita hankkeita tulevaisuuden fuusioreaktorien rakenne- ja hyötömateriaalien testaamiseksi. Materiaalien kehittämisessä keskitytään korkeissa lämpötiloissa saavutettaviin alhaisiin aktivoitumisominaisuuksiin, koska ne edistävät tulevaisuuden fuusiovoimaloiden ympäristötehokkuutta ja termistä hyötysuhdetta. Nämä kokeilut tukevat fuusiomateriaalien pitkän aikavälin eurooppalaista kehittämisohjelmaa. Toimintaa koordinoidaan, tuloksia levitetään ja yhdenmukaistamista tuetaan eurooppalaisen verkoston kautta. 5.1.2. Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Kyseessä on edellisen lisäohjelman uusiminen. Ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot ovat arvioineet tämän uuden lisäohjelman seikkaperäisesti. 5.1.3. Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Ohjelman tulosten arvioinnissa käytettävät määrälliset ja laadulliset mittarit ja perusteet määritellään kullekin hankkeelle erikseen. Arvioinnin tulokset ilmoitetaan YTK:n johtokunnalle ja julkaistaan mahdollisuuksien mukaan vuosikertomuksessa. Suurvuoreaktoria koskevan erillisen vuosikertomuksen (EUR 20773 EN, 2002) lisäksi yhteinen tutkimuskeskus julkaisee vuosittain kertomuksen, jonka keskuksen johtokunta on ensin hyväksynyt; vuoden 2002 toimintaa koskevan kertomuksen viitetiedot ovat KOM (2003) 189 lopullinen ja EUR 20659 EN. 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Ohjelman pääasiallisena tavoitteena on: - Suurvuoreaktorin käyttö yli 250 päivänä vuodessa neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten. - Reaktorin järkevä käyttö suurvuoreaktorin tukea edellyttävien tutkimuslaitosten tarpeiden mukaan eri aloilla, kuten olemassa olevan ydinreaktorin turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen ja lääketieteellisten hoitomenetelmien testaus, fuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, sekä mahdollisuus kehittää ydinpolttoainetta ydinasekelpoisen plutoniumin eliminoimiseksi. 5.3. Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Vuosina 2004-2006 pohditaan aktiivisesti suurvuoreaktorin uusia toimintapuitteita vuoden 2006 jälkeen. Tänä aikana YTK toteuttaa ohjelmaa Pettenissä toimivan energia-alan tutkimuslaitoksensa kautta. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Ehdotetun ohjelman kustannuksia arvioitaessa on otettu huomioon seuraavat seikat: - Henkilöstömenoja koskeva arvio, joka perustuu ennakoituun keskipitkän aikavälin taloudelliseen kehitykseen eri jäsenvaltioissa, joissa yhteisen tutkimuskeskuksen laitoksia sijaitsee, erityisesti Alankomaissa. - Toimeenpanokustannuksia koskeva arvio (tieteellinen ja tekninen tuki sekä osa yleisiin palveluihin liittyvistä kustannuksista). - Kyseisen ohjelman täytäntöönpanon edellyttämiä toimintamäärärahoja koskeva arvio (toimintaan, laitteisiin ja sopimuksiin välittömästi liittyvät kulut). - Varaus reaktorin käytöstäpoistokustannuksia varten. Yhteisön varoja ei käytetä lisäohjelman täytäntöönpanoon, kuten ei ole tehty aikaisempienkaan lisäohjelmien yhteydessä. Asianomaiset kaksi jäsenvaltiota osallistuvat lisäohjelman rahoitukseen joko suoraan tai tutkimusyhteisöjen kanssa tehtävien sopimusten kautta. Rahoitus jakautuu alustavasti seuraavasti: - Alankomaat 29,75 miljoonaa euroa - Ranska 0,9 miljoonaa euroa Yhteensä 30,65 miljoonaa euroa 6.1.1. Rahoitustuki Maksusitoumusmäärärahat (miljoonaa euroa, kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Ei sovelleta - ei yhteisön rahoitusta 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Tämä henkilöstö rahoitetaan kokonaan lisäohjelmasta. 7.2. Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Tämä henkilöstö rahoitetaan kokonaan lisäohjelmasta. 7.3. Muut toimenpiteestä johtuvat hallintomenot Ei sovelleta - ei yhteisön rahoitusta 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1. Seurantajärjestelmä Sisäisen arviointimenettelyn luonne ja arvioinnin suorittaminen säännöllisin väliajoin ovat todennäköisesti riittävä tae siitä, että komissio voi hoitaa sille kuuluvat velvoitteet. Ohjelman tulosten arvioinnissa käytettävät määrälliset ja laadulliset mittarit ja perusteet määritellään kullekin hankkeelle erikseen. Arvioinnin tulokset ilmoitetaan YTK:n johtokunnalle ja julkaistaan mahdollisuuksien mukaan vuosikertomuksessa. 8.2. Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot Kustakin suoritetusta kokeesta tehdään jälkiarvioraportti. Lisäksi ydinturvallisuudesta vastaaville viranomaisille tehdään kuukausiraportit. Suurvuoreaktorin käytöstä laaditaan vuosikertomus. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstön toteuttama tilintarkastuksen ja sisäisen valvonnan ohjelma, jossa tarkastellaan tieteellisiä ja varainhoidollisia näkökohtia; tulokset raportoidaan YTK:n johtokunnalle, joka raportoi rahoittaville jäsenvaltioille; Euroopan yhteisöjen tilintarkastustuomioistuin voi suorittaa tarkastuksen. Halkeamiskelpoisten materiaalien liikkuvuuden valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n suorittamien tarkastusten piiriin.