Neuvoston 14 päivänä huhtikuuta 1997 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 19/97 kahdeksannen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/.../EY antamiseksi kesäaikasäännöksistä



Virallinen lehti nro C 157 , 24/05/1997 s. 0008



Neuvoston 14 päivänä huhtikuuta 1997 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 19/97 Kahdeksannen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 97/. . ./EY antamiseksi kesäaikasäännöksistä (97/C 157/03) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100a artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), noudattavat perustamissopimuksen 189b artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsovat, että kesäaikasäännöksistä 30 päivänä toukokuuta 1994 annetulla seitsemännellä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 94/21/EY (4) otettiin käyttöön koko yhteisössä yhteinen päivämäärä ja kellonaika kesäajan alkamiselle vuosina 1995, 1996 ja 1997; seitsemännellä direktiivillä pidettiin vuonna 1995 voimassa kaksi eri päivämäärää kesäajan päättymiselle, joista toinen on voimassa muissa jäsenvaltioissa kuin Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja toinen Irlannissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa, mutta vuosille 1996 ja 1997 otettiin kuitenkin käyttöön yhteinen päivämäärä ja kellonaika kesäajan päättymiselle, koska jäsenvaltiot soveltavat kesäaikasäännöksiä, on sisämarkkinoiden toiminnan kannalta tärkeää edelleenkin vahvistaa kesäajan alkamiselle ja päättymiselle koko yhteisössä voimassa oleva yhteinen päivämäärä ja kellonaika, toissijaisuusperiaatteen kannalta yhteisön toiminta on ilmeisesti tarpeen aikataulun täydellisen yhdenmukaistamisen varmistamiseksi, jotta voidaan helpottaa liikenteen ja viestinnän sujumista, ajankohta, jonka jäsenvaltiot katsovan sopivimmaksi kesäajan päättymiselle, on lokakuun loppu; tämä ajankohta olisi näin ollen pidettävä voimassa, seitsemännen direktiivin 4 artiklassa säädetään, että Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat 1 päivään tammikuuta 1997 mennessä vuodesta 1998 alkaen sovellettavat säännökset, maantieteellisistä syistä ei kesäaikaa koskevia yhteisiä säännöksiä ole aiheellista soveltaa jäsenvaltioiden merentakaisiin alueisiin, ja aikataulujen laatimiseen liittyvistä syistä erityisesti liikenteen ja viestinnän alalla on aiheellista vahvistaa kesäaikaa koskeva aikataulu riittävän pitkäksi ajaksi eteenpäin, ja näin ollen olisi annettava säännökset vuosiksi 1998, 1999, 2000 ja 2001, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan 'kesäajalla' vuodenaikaa, jona kelloa on siirretty muuhun vuoteen verrattuna kuusikymmentä minuuttia eteenpäin. 2 artikla Kesäaika alkaa kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2001 kello 1 aamuyöllä (GMT) maaliskuun viimeisenä sunnuntaina eli: - vuonna 1998: 29 päivänä maaliskuuta, - vuonna 1999: 28 päivänä maaliskuuta, - vuonna 2000: 26 päivänä maaliskuuta, - vuonna 2001: 25 päivänä maaliskuuta. 3 artikla Kesäaika päättyy kaikissa jäsenvaltioissa vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2001 kello 1 aamuyöllä (GMT) lokakuun viimeisenä sunnuntaina eli: - vuonna 1998: 25 päivänä lokakuuta, - vuonna 1999: 31 päivänä lokakuuta, - vuonna 2000: 29 päivänä lokakuuta, - vuonna 2001: 28 päivänä lokakuuta. 4 artikla Vuodesta 2002 alkaen sovellettavat säännökset annetaan 1 päivään tammikuuta 2001 mennessä komission ehdotuksesta, jonka se tekee 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä. 5 artikla Tätä direktiiviä ei sovelleta jäsenvaltioiden merentakaisiin alueisiin. 6 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1997. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiiviin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 7 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty . . . Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL N:o C 342, 14.11.1996, s. 5. (2) EYVL N:o C 30, 30.1.1997, s. 20, (lausunto annettu 25. syyskuuta 1996). (3) Euroopan parlamentin lausunto annettu 28. marraskuuta 1996 (EYVL N:o C 380, 16.12.1996, s. 20), neuvoston yhteinen kanta vahvistettu 14 päivänä huhtikuuta 1997 ja Euroopan parlamentin päätös tehty . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL N:o L 164, 30.6.1994, s. 1. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO Komissio toimitti 26 päivänä huhtikuuta 1996 neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100a artiklaan perustuvan ehdotuksen kahdeksanneksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kesäaikasäännöksistä (1). Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 28 päivänä marraskuuta 1996 (2) ja talous- ja sosiaalikomitea 25 päivänä syyskuuta 1996 (3). Neuvosto vahvisti yhteisen kannan 14 päivänä huhtikuuta 1997 perustamissopimuksen 189b artiklan mukaisesti. II EHDOTUKSEN TARKOITUS Komission ehdotuksessa säädetään kesäajan alkamista ja päättymistä koskevien päivämäärien ja kellonaikojen vahvistamisesta koko yhteisössä vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2001. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY Neuvoston yhteinen kanta vastaa komission ehdotusta. Kesäajan alkamista ja päättymistä koskevat päivämäärät ja kellonajat on vahvistettu neljäksi vuodeksi. Vuosina 1998, 1999, 2000 ja 2001 kesäaika alkaa kaikissa jäsenvaltioissa kello 1 aamuyöllä (GMT) maaliskuun viimeisenä sunnuntaina ja päättyy kello 1 aamuyöllä (GMT) lokakuun viimeisenä sunnuntaina. Yhteisessä kannassa säädetään, että vuodesta 2002 alkaen sovellettavat säännökset annetaan 1 päivään tammikuuta 2001 mennessä komission ehdotuksesta, jonka se tekee 1 päivään tammikuuta 2000 mennessä. Neuvosto ja komissio katsoivat kuitenkin, että kesäaikajärjestelmän sosiaalisten ja taloudellisten vaikutusten vuoksi on perusteltua harkita asiaa syvällisesti, ennen kuin kahdeksas direktiivi hyväksytään. Tässä tarkoituksessa neuvosto panee merkille, että komissio sitoutui toimittamaan sille yksityiskohtaisen kertomuksen 30 päivään kesäkuuta 1999 mennessä. Neuvosto ja komissio sopivat tarkastelevansa perusteellisesti kesäaikajärjestelmän seurauksia sekä Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisiä kellonaikojen koordinointiin liittyviä institutionaalisia seikkoja yhteistyössä asianomaisten alojen edustajista ja jäsenvaltioiden kansallisista asiantuntijoista muodostuvan työryhmän kanssa. IV EUROOPAN PARLAMENTIN TEKEMÄT TARKISTUKSET Neuvosto ei hyväksynyt komission ehdotuksen mukaisesti Euroopan parlamentin ehdottamaa kolmea tarkistusta: - Euroopan parlamentin tarkistuksia 1 ja 2, joissa muutetaan ehdotuksen 2 ja 3 artiklaa siten, että kesäaikajärjestelmän soveltaminen ei olisi enää pakollista sellaisenaan. Neuvosto katsoo, että nämä tarkistukset ovat ristiriidassa yhdenmukaistamistavoitteen kanssa, joka on olennainen osa direktiiviä. Lisäksi jos kesäaikajärjestelmää ei sovelleta kaikissa jäsenvaltioissa, tämä saattaa aiheuttaa liikenteen ja viestinnän aloilla vakavia häiriöitä, jotka ovat samankaltaisia kuin silloin, jos yhdenmukaistamista ei toteutettaisi. - Euroopan parlamentin tarkistus 3, joka tuo direktiiviin uuden 3a artiklan, jossa säädetään komission valvovan, että naapurijäsenvaltioiden väliset aikaerot eivät ylitä yhtä tuntia. Neuvosto katsoo, että tämä kysymys kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan ja sen vuoksi sitä ei ole syytä osoittaa komission tehtäväksi. (1) EYVL N:o C 342, 14.11.1996, s. 5. (2) EYVL N:o C 380, 16.12.1996, s. 20. (3) EYVL N:o C 30, 30.1.1997, s. 20.