FI Euroopan unionin virallinen lehti C 277/61

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Ehdotus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelmaa (Life) koskevaksi asetukseksi”

2012/C 277/08

ALUEIDEN KOMITEA

— pitäisi tämän alan merkittävien haasteiden johdosta ohjelman määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen.

— tukee uutta ”integroituihin hankkeisiin” perustuvaa lähestymistapaa; kehottaa kuitenkin edistämään sidosryhmien pääsyä ja osallistumista integroituihin hankkeisiin, lisäämään meriympäristön, maaperän ja melun integroitujen hankkeiden ensisijaisiin aloihin sekä luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa sekä Natura 2000 -hankkeen rahoituksessa käytettävien toteutusjärjestyksen sisältävien toimintasuunnitelmien kanssa.

— katsoo, että alv:n poistaminen tukikelpoisena kustannuksena saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea ehdottaa, että alv tulisi hyväksyä tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:sta voida saada palautusta.

— suosittaa, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin koko- tai osa-aikaisesti.

— ehdottaa, että osarahoitusosuuden yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään) ja syrjäisimmillä alueilla.

— vaatii, että Life-ohjelmaan olisi oltava pääsy myös EU:n merentakaisilla mailla ja alueilla, jotka kuuluvat merentakaisten alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen piiriin (neuvoston päätös 2001/822/EY), sillä ne edustavat suurta osaa luonnon monimuotoisuudesta EU:ssa.

Esittelijä Kay TWITCHEN (UK, NI), Essexin kreivikunnanvaltuutettu Viiteasiakirja Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelman (Life) perustamisesta COM(2011) 874 final – 2011/0428 COD

I POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

A Yleisiä huomioita

1. toistaa näkemyksensä siitä, että Life-ohjelma on merkittävä väline tuettaessa sellaisten paikallis- ja aluetason ympäristöpolitiikkojen ja -hankkeiden rahoitusta, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja että se on auttanut viemään eteenpäin paikallis- ja alueviranomaisten toimia. Ohjelmalla on myös edistetty kumppanuussuhteiden solmimista ja näin vahvistettu yhteistyörakenteita, mikä on helpottanut kokemusten ja tietojen vaihtoa paikallis- ja aluetasolla.

2. suhtautuu myönteisesti aikomukseen jatkaa Life-ohjelmaa EU:n uudella rahoituskaudella. Komitea katsoo, että näin varmistetaan entistä tehokkaammat toimet, luodaan yhteisvaikutuksia koordinoimalla unionin ja jäsenvaltioiden toimia sekä lisätään ympäristö- ja ilmastotoimien tunnettavuutta.

3. yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan ympäristö- ja ilmastotoimien tulisi olla EU:n useimpien politiikkojen olennainen osa. EU:n tärkeimmät rahoitusvälineet eivät kuitenkaan vastaa kaikkiin ympäristönsuojeluun ja ilmastonmuutoksen torjuntaan liittyviin erityistarpeisiin. Siksi tarvitaan jatkossakin erillinen ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma, joka perustuu Life+-asetuksen (EY) N:o 614/2007 saavutuksiin aikajaksona 2007–2013. Ohjelma täydentää näin ollen valtavirtaistamista edistävää lähestymistapaa ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi EU:n talousarvion puitteissa niin, että siitä rahoitetaan ympäristö- ja ilmastohankkeita, jotka eivät voi saada rahoitusta muualta.

4. panee merkille, että nykyistä Life-ohjelmaa koskevassa arvioinnissa on tuotu esiin, että strategisen fokusoinnin puuttuminen heikentää ohjelman vaikutuksia. Siksi uuden ohjelman myötä otetaan käyttöön joustava ylhäältä alaspäin etenevä lähestymistapa ja perustetaan kaksi erillistä alaohjelmaa, jotka kattavat ympäristö- ja ilmastotoimet selkeästi yksilöidyin painopistein.

5. pitää tässä yhteydessä tärkeänä, että ohjelman toimeenpanossa taataan riittävä joustavuus. Painopisteiden asettaminen ei saa johtaa liian suuriin rajoituksiin tai liian tiukkoihin kriteereihin. Ratkaiseva merkitys on nykyisen ohjelman tapaan oltava ehdotettujen hankkeiden laadulla.

6. katsoo, että Life-asetuksessa tulisi mainita erityisesti tarve pyrkiä aikaansaamaan synergiaetuja eri osa-alueiden välillä, toisin sanoen varmistamaan, että Life-ohjelmasta rahoitetut ilmastohankkeet vaikuttavat myönteisesti luonnon monimuotoisuuteen ja että ohjelmasta rahoitetut ympäristöhankkeet ovat ilmaston kannalta kestävällä pohjalla. Koska komissio on viitannut kummankin alaohjelman mahdollisiin keskinäisiin synergiaetuihin ja jotta hankkeet voivat hyödyttää useita tavoitteita, on tärkeää varmistaa, että tämä seikka on kunnossa.

7. toistaa kehotuksensa (1) siitä, että LIFE-ohjelmassa tuetaan jatkossakin viestintä- ja tiedotushankkeita ja keskitytään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat. Tässä yhteydessä komitea pitää tervetulleena ehdotettua ”Hallinto ja tiedottaminen” -painopistealaa kummassakin alaohjelmassa.

8. suhtautuu myönteisesti ehdotukseen siitä, että molemmat Life-alaohjelmat sisällytetään niiden johdonmukaisuuden varmistamiseksi yhteen ainoaan monivuotiseen työohjelmaan, jossa sovelletaan yhtä ainoaa yhteistä täytäntöönpanosäännöstöä ja jonka osalta tehdään yksi ainoa ehdotuspyyntö, ja että niitä käsitellään Life-komiteassa yhdessä. Komitea katsoo, ettei eri osaohjelmien menettelyiden ja painopisteiden tulisi erota toisistaan.

9. on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tätä ehdotusta laatiessaan järjestänyt laaja-alaisia kuulemismenettelyjä ja ottanut huomioon monet sidosryhmien ja AK:n esittämät näkökohdat. (2)

B Indikaattorit

10. on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 3 artiklassa painotetaan indikaattorien määrittelemistä Life-ohjelman onnistumisen mittaamiseksi. Komitea suosittaa, että mukaan otetaan myös indikaattoreita, joilla mitataan ja edistetään hyvää hallintotapaa ja viestintää kaikissa Life-hankkeissa. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa kohdennettuja – ja näin ollen tehokkaampia – viestintätapoja ja toimia valmiuksien kehittämiseksi kunkin Life-hankkeen yhteydessä.

C Ympäristö-alaohjelma (Life ”Ympäristö”)

Painopisteala: ympäristö ja resurssitehokkuus

11. panee merkille, että asetusehdotuksen 10 artiklassa jätetään huomiotta markkinoille saattamiseen tähtäävä yksityisen sektorin innovointi, koska sitä käsitellään Horisontti 2020 -puiteohjelmassa. Tämä mahdollistaa sen, että Life-ohjelmassa keskitytään paikallis- ja alueviranomaisten ekoinnovointiin sekä sellaisten ratkaisujen löytämiseen, joiden täytäntöönpano tapahtuu usein parhaiten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyhteistyönä. AK pitää näin ollen tervetulleena siirtymistä kohti julkisen sektorin innovointia sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mahdollisuutta.

Painopisteala: luonnon monimuotoisuus

12. on tyytyväinen siihen, että ehdotetun asetuksen 11 artiklassa sallitaan AK:n esityksen (3) mukaisesti toistuvat toimet edellyttäen, että hankkeet pohjautuvat esimerkillisiin menettelytapoihin, joita voidaan soveltaa myös toisilla alueilla, ja että hankkeiden osalta noudatetaan niiden valvontaa ja suurelle yleisölle kohdennettua tulosten julkaisua koskevia vaatimuksia.

13. katsoo, että tuki integroitujen hankkeiden kautta toimintajärjestystä koskeviin puitteisiin Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi on keskeinen osatekijä tulevaisuudessa Life-ohjelman ”Luonnon monimuotoisuus” -painopistealalla. AK esittää, että kunkin jäsenvaltion institutionaalisen kehyksen mukaisesti alueviranomaisten tulisi kantaa vastuu toimintajärjestystä koskevien puitteiden kehittämisestä, ja ottaa huomioon Euroopan komission käynnistämät viimeaikaiset aloitteet Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseksi (4).

Painopisteala: ympäristöhallinto ja -tieto

14. suhtautuu erittäin myönteisesti siihen, että tukea ympäristöhallintoon on vahvistettu Life-ohjelmassa tekemällä siitä painopisteala ehdotetussa asetuksessa (12 artikla). AK katsoo, että tämä lisää mahdollisten hallintohankkeiden tunnettavuutta ja että paikallis- ja alueviranomaiset hyötyvät merkittävästi tästä uudesta painopistealasta. AK on kehottanut edistämään Life-ohjelmassa paikallis- ja alueviranomaisten hallinnollisten valmiuksien vahvistamista sekä keskittymään aiempaa enemmän tietoisuuden lisäämiseen, kestävää kehitystä koskeva valistus mukaan luettuna, sekä sellaisten hankkeiden edistämiseen, joihin paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat ja joilla on huomattava vaikutus EU:n tasolla (5).

15. katsoo, että tällä painopistealalla tulisi edistää tietojenvaihtoa EU:n ympäristölainsäädännön täytäntöönpanosta ja valvonnasta tukemalla verkostoja, koulutusta ja parhaiden käytänteiden vaihtohankkeita erityisesti alalla aktiivisten paikallis- ja alueviranomaisten välillä unionin tasolla.

D Ilmastotoimet-alaohjelma (Life ”Ilmasto”)

16. suhtautuu myönteisesti siihen, että on perustettu uusi Ilmastotoimet-alaohjelma, jolla voidaan osaltaan edistää vähähiilisiä, resurssitehokkaita ja ilmaston kannalta kestäviä toimia ja investointeja. Komitea pitää tätä tervetulleena, kun otetaan huomioon EU:n kansainväliset sitoumukset vähentää kasvihuonekaasupäästöjä Kioton pöytäkirjan puitteissa ja tuleva maailmanlaajuinen ilmastosopimus, jota koskevat neuvottelut on määrä saattaa päätökseen vuoteen 2015 mennessä, sekä tavoitteet, jotka EU on asettanut itselleen ilmasto- ja energiapaketissa, Eurooppa 2020 -strategiassa sekä etenemissuunnitelmassa vähähiiliseen talouteen siirtymiseksi vuoteen 2050 mennessä (6).

17. toteaa kuitenkin, että ehdotettu talousarvio on melko pieni osa koko Life-ohjelmasta (25 prosenttia). Life ”Ilmasto” -alaohjelman mahdollisuudet vähentää kasvihuonekaasupäästöjä merkittävästi ovat näin ollen hyvin rajalliset. Sen avulla tulisi siksi tukea useiden ympäristöhyötyjen saavuttamista, joista esimerkkeinä mainittakoon ilmanlaadun takaamisen kannalta oleelliset ja biologisesti hyvin monimuotoiset luontoalueet (turvesuot ja metsäalueet) tai ”vihreän infrastruktuurin” luominen yhdennettynä lähestymistapana biologisen monimuotoisuuden suojelemiseen ja ilmastonmuutoksen vaikutusten vaimentamiseen.

18. suhtautuu myönteisesti siihen, että integroitujen hankkeiden tukipisteenä ovat ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevat strategiat sekä toimintasuunnitelmat.

19. on tyytyväinen painopistealan ”Ilmastohallinto ja -tieto” tavoitteisiin (16 artikla) ja näkisi komitean selkeänä tehtävänä ilmastoasioita koskevan tietoisuuden edistämisen.

E Integroidut hankkeet

20. suhtautuu myönteisesti, kuten sen aiemmissa lausunnoissa todetaan (7), ehdotukseen ryhtyä toteuttamaan pitkäkestoisesti niin sanottuja integroituja hankkeita, joiden avulla ratkaistaan laajalla alueella (erityisesti alueellisesti, alueiden välisesti tai maakohtaisesti monenlaisia eri ongelmia luomalla strategiset ja järjestelmälliset suhteet EU:n muihin rahoituslähteisiin. Life-hankkeilla olisi jatkossakin merkittävä katalyyttinen arvo.

21. katsoo, että integroiduilla hankkeilla parannetaan ympäristö- ja ilmastopolitiikan täytäntöönpanoa ja sisällyttämistä muihin politiikanaloihin sekä myös monitasoisen hallinnon periaatteen soveltamista varmistamalla muiden EU:n, kansallisten ja yksityisten varojen koordinoitu käyttö ympäristö- tai ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi. Niissä keskitytään ympäristö- ja ilmastosuunnitelmien ja -strategioiden täytäntöönpanoon laajemmalla alueella kuin tavallisesti, kun kyse on Life+-ohjelmasta.

22. suhtautuu myönteisesti siihen, että 18 artiklan d kohdan luettelossa integroituja hankkeita koskevista ensisijaisista aloista on suurelta osin otettu huomioon AK:n aiemmat suositukset (vesihuolto, luonnon ja biodiversiteetin suojeleminen, kestäväpohjainen resurssien käyttö ja jätehuolto). Komitea kuitenkin katsoo, että meriympäristö, maaperä ja melu tulisi lisätä näihin ensisijaisiin aloihin.

23. ilmaisee huolensa siitä, että integroidut hankkeet voivat olla monimutkaisia laatia ja hallinnoida erityisesti, kun otetaan huomioon määräaikojen, valintakriteerien, hakemusmenettelyiden ja -mallien, hallinnointiedellytyksien sekä raportointijärjestelyiden laaja kirjo. Tämä on erityisen haasteellisia pienille paikallisyhteisöille, minkä johdosta komitea pitää tervetulleena sitä, että ehdotetussa asetuksessa säädetään teknisestä avusta integroitujen hankkeiden valmistelun ja esittelyn tukemiseksi.

24. kehottaa luomaan asianmukaisia mekanismeja, joilla varmistetaan Life-ohjelman koordinoiminen yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien EU:n muiden rahastojen kanssa erityisesti kumppanuussopimuksissa, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 14 artiklassa, sekä yhteisen strategiakehyksen kaikkia rahastoja koskevan ehdotetun uuden lähestymistavan kanssa, joka koskee paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita ja paikallisia kehittämisstrategioita, kuten säädetään ehdotetun yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 28 ja 29 artiklassa.

25. odottaa, että tämä laajempien Life-hankkeiden uusi luokka sisältää yksittäisten Life- ja muiden hankkeiden kehittämiseen tarkoitetut puitteet ja suuntaviivat sekä suunnitelman, jossa selvitetään, kuinka ehdotettujen toimien rahoitukseen voidaan yhdistää muuta EU-, valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason rahoitusta sekä yksityisiä investointeja. Hankkeiden kesto voisi olla erityistapauksissa pidempi, ja voimassaoloaikana pitäisi voida kehittää ja panna täytäntöön yksittäisiä toisiinsa liittyviä Life-hankkeita.

26. pitää samalla merkittävinä perinteisiä pienimuotoisempia hankkeita, jotka ovat mahdollisia sellaisille pienemmille yhteisöille, joilla on heikommat mahdollisuudet toteuttaa integroitu hanke. Komitea on näin ollen tyytyväinen siihen, että niillä on edelleen oma sijansa uudessa ohjelmassa. Sen mielestä kyseisiin hankkeisiin varattuja kokonaismäärärahoja ei tule pienentää.

27. toteaa, että tarvitaan likimääräinen maantieteellinen peruste, mutta katsoo, ettei sen tulisi olla ensisijainen kriteeri, sillä sen perusteella rahoitusta voitaisiin suunnata pois keskeisistä hankkeista vain, jotta jossain muualla täytettäisiin nimellinen kansallinen kiintiö. Komitea suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen ottaa naapurimaat mukaan näihin hankkeisiin.

28. katsoo, että sidosryhmien osallistumista integroituihin hankkeisiin tulisi edistää nykyistä enemmän.

F Yksinkertaistaminen, ohjelmasuunnittelu ja delegoidut säädökset

29. panee merkille, että Euroopan komissio on pyrkinyt vastaamaan komitean aiemmassa lausunnossaan (8) esittämiin kehotuksiin edistää hallinnon yksinkertaistamista, monivuotinen ohjelmasuunnittelu mukaan luettuna, sekä lisätä tietotekniikkavälineiden käyttöä. Kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja käyttämällä voidaan vähentää byrokratiaa, mikä on kannatettavaa. Komitea on kuitenkin huolissaan siitä, että sitoutuminen yksinkertaistamiseen on ilmaistu hyvin väljästi lähinnä pyrkimyksenä johdanto-osan 26 kappaleessa.

30. suhtautuu erittäin myönteisesti integroitujen hankkeiden kaksivaiheisen valintamenettelyn käyttöönottoon, jolloin mahdolliset hakijat voivat toimittaa tiivistelmän komissiolle etukäteishyväksyntää varten. Tämä merkitsee, että tarjoajat, joiden menestyminen ei ole todennäköistä, tuhlaavat vähemmän voimavaroja. Tämä on myös sopusoinnussa AK:n suosituksen kanssa (9).

31. suhtautuu myönteisesti siihen, että monivuotisten työohjelmien kesto on vähintään kaksi vuotta, kuten 24 artiklassa ehdotetaan. Komitea katsoo näiden monivuotisten työohjelmien avulla voitavan varmistaa, että Life-ohjelma vastaa EU:n painopisteisiin strategisemmin ja poliittisemmin. AK kehottaa komissiota ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset mukaan työohjelmien laatimiseen, jotta ohjelmista saataisiin käytännönläheisiä.

32. on kuitenkin huolissaan siitä, että monivuotisten ohjelmien väliarvioinnin mahdollisuus, josta säädetään 24 artiklan 3 kohdassa, voisi johtaa edunsaajien kannalta ennakoimattomuuteen. Arvioinnin yhteydessä tehtyjen muutosten on siksi oltava laajuudeltaan mahdollisimman vähäisiä.

33. toteaa, että nykyisessä ohjelmassa kansallisten yhteyspisteiden tulokset ovat vaihdelleet ja että se on eräissä tapauksissa epäkohta, joka on johtanut kansallisella tasolla myönnettyjen määrärahojen vajaakäyttöön (AK on aiemmin kehottanut parantamaan kansallisille yhteyspisteille tarjottavaa koulutusta (10)).

34. painottaa, että tarkastelumenettelyssä ja Life-komitean (29 artikla) toiminnassa tulee noudattaa avoimuutta ja osallistavuutta.

35. panee merkille, että ehdotetussa asetuksessa säädetään delegoiduista säädöksistä, jotka koskevat erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavia tulosindikaattoreita (3 artikla), unionin edun mukaisuutta koskevan vaatimuksen soveltamista (19 artiklan 1 kohta) sekä ”maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien” soveltamista integroituihin hankkeisiin (19 artiklan 3 kohta). AK on omaksunut kriittisen kannan komiteamenettelyn lisääntyneeseen käyttöön ympäristöpolitiikassa, sillä EU:n päätöksenteon ja toimintaprosessin osalta se ei ole riittävän avoin paikallis- ja alueviranomaisia ajatellen. (11) Siksi komitea suosittaa, että Euroopan komissio kuulee paikallis- ja alueviranomaisia asianmukaisesti valmistellessaan delegoituja säädöksiä.

G Osarahoitus ja tukikelpoiset menot

36. panee merkille, että Euroopan komissio on vastannut komitean aiemmassa lausunnossaan (12) esittämiin kehotuksiin nostaa osarahoituksen enimmäisosuus nykyisestä 50 prosentista 70 prosenttiin (ja vastaavasti 80 prosenttiin, kun kyse on integroiduista ja valmisteluhankkeista).

37. ehdottaa, että ylärajaa tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa määritellään (13)) ja syrjäisimmillä alueilla. Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen.

38. pahoittelee, ettei Euroopan komissio ole ottanut huomioon aiemmassa lausunnossa (14) esitettyjä kehotuksia, joiden mukaan paikallis- ja alueviranomaisten tulisi voida jatkossakin ottaa pysyvän henkilöstön menot huomioon omina varoina. Pysyvän henkilöstön aiheuttamien kustannusten poissulkemisella olisi huomattava kielteinen vaikutus erityisesti sellaisten pienten valtiollisten ja valtiovallasta riippumattomien organisaatioiden hankkeiden laatuun ja kannattavuuteen, jotka ovat riippuvaisia pysyvän henkilöstön ja sen asiantuntemuksen jatkuvuudesta ja joiden henkilöstö työskentelee usein osa-aikaisesti useiden hankkeiden parissa yhtä aikaa.

39. katsoo, että tämä yhdessä sen kanssa, että alv poistetaan tukikelpoisten kustannusten joukosta, kuten 20 artiklassa ehdotetaan, saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea muistuttaa, että muissa EU:n rahastoissa alv hyväksytään tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:stä voida saada palautusta.

40. huomauttaa tosin erään tutkimuksen tuloksista, jotka näyttävät osoittavan, että komission ehdottamien paljon korkeampien osarahoitusosuuksien vaikutukset tasapainottavat useimmissa hankkeissa tukikelpoisen rahoituksen eräiden osatekijöiden poistamista. Komitea on niin ikään tietoinen siitä, että työaikaa koskeva kysymys on aiheuttanut monia kiistoja komission tarkastajien ja edunsaajien välillä ja johtanut siihen, että komissio on perinyt takaisin suuria summia toisinaan pitkän ajan kuluttua hankkeiden päättymisestä.

41. suosittaa kuitenkin, että pysyvän henkilöstön aiheuttamat kustannukset pidetään jatkossakin tukikelpoisina sillä edellytyksellä, että asiakirjoin osoitetaan kyseisen henkilöstön saaneen todella siirron hankkeeseen kuuluviin tehtäviin.

H Määrärahat

42. panee merkille, että Life-ohjelmaa varten myönnettäviä määrärahoja ehdotetaan korotettavaksi 2,1 miljardista eurosta 3,6 miljardiin euroon. Vaikka korotus on ohjelman kannalta huomattava, se jää suhteellisen vaatimattomaksi ja on vain 0,3 prosenttia EU:n kokonaistalousarviosta.

43. pitäisi kuitenkin tämän alan merkittävien haasteiden johdosta näiden määrärahojen huomattavasti suurempaa korotusta tervetulleena. Komitea on tietoinen siitä, ettei täsmällisestä summasta voida sopia, ennen kuin neuvottelut monivuotisesta rahoituskehyksestä on saatu päätökseen.

44. suhtautuu myönteisesti entistä parempaan johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden rahoituslähteiden kanssa, mutta katsoo, ettei Life-ohjelman rahoituksen tulisi vaikuttaa kyseisiin rahastoihin (esim. rakennerahastot).

45. suhtautuu myönteisesti siihen, että Ympäristö-alaohjelma suunnataan 50-prosenttisesti luonnon monimuotoisuuteen, mikä vastaa AK:n esitystä. (15)

46. suhtautuu myönteisesti 17 artiklan uuteen säännökseen, jonka mukaan Life-ohjelma voidaan yhdistää innovatiivisiin rahoitusvälineisiin. Komitea katsoo, että tämä on erityisen merkityksellistä ”Ympäristö ja resurssitehokkuus” -painopistealan kannalta. Se muistuttaa, että kyseisiä välineitä tulisi käyttää ainoastaan hankeavustusten lisäksi eikä niiden sijasta.

I Toissijaisuusperiaate

47. toteaa jälleen, että ympäristöpolitiikka on ala, missä toimivallan käyttö on jaettu Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Siksi toissijaisuusperiaatetta sovelletaan. Komitea katsoo kuitenkin, että koska ehdotettu asetus on pohjimmiltaan jatkoa Life-ohjelmalle, joka on ollut olemassa vuodesta 1992 lähtien, sen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisuuden läpikotainen arviointi ei ole tarpeen. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet vahvistetaan tässäkin yhteydessä, asetusluonnoksen johdanto-osan 34 kappaleessa.

48. kuitenkin a) kannattaa yleisesti ottaen sitä, että ohjelmaa hallinnoidaan jatkossakin keskitetysti, mutta katsoo, että on varmistettava, ettei hankkeiden valinnan ja seurantatehtävien kaltaisten tehtävien siirtäminen toimeenpanovirastolle heikennä jäsenvaltioiden sitoutumista ohjelman toteuttamiseen, ja ettei minkään tehtävän siirto johda Life-hakemusten käsittelyssä tarvittavan tietämyksen ja asiantuntemuksen katoamiseen. b) muistuttaa tärkeästä roolista, joka paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava EU:n ympäristölainsäädännön ja ilmastostrategioiden täytäntöönpanossa valtiotasoa alempana sekä tehtäessä innovaatioita ja parhaita käytänteitä tunnetuksi laajemmalle yleisölle.

II MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 15 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Etenemissuunnitelma – siirtyminen kilpailukykyiseen vähähiiliseen talouteen vuonna 2050” (16) (jäljempänä ’etenemissuunnitelma vuoteen 2050’) tunnustettiin, että ilmastonmuutoksen vaikutusten vähentämistä koskevien uusien lähestymistapojen testaaminen on jatkossakin välttämätöntä, jotta voimme siirtyä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. On myös varmistettava, että ilmastonmuutokseen sopeutuminen otetaan unionin monialaiseksi painopisteeksi. Lisäksi rakentavien tulosten saavuttaminen ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen edellyttää hallinnon kehittämistä ja tiedottamista. Siksi Ilmastotoimet-alaohjelmasta olisi tuettava toimia kolmen erityisen painopistealueen edistämiseksi. Ne ovat ilmastonmuutoksen hillitseminen, ilmastonmuutokseen sopeutuminen sekä ilmastohallinto ja -tieto. Lisäksi on suojeltava metsien ekosysteemien funktioita, kuten metsiä luonnon monimuotoisuuden lähteenä ja hiilidioksidin varastoijana, ja edistettävä metsäperäisten resurssien, kuten biomassan, käyttöä. Life-ohjelmasta rahoitettavilla hankkeilla olisi voitava edistää useamman kuin yhden painopistealueen erityistavoitteita sekä useamman kuin yhden jäsenvaltion osallistumista.

Perustelu

Life-asetuksessa tulisi viitata erityisesti tarpeeseen pyrkiä luomaan synergioita ympäristötavoitteiden – etenkin ilmastotoimien ja luonnon monimuotoisuuden – välille. On myös tärkeää korostaa metsien muodostamien ekosysteemien funktioita, sillä metsistä on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle ja ilmastonmuutoksen hillitsemiselle. Samalla ne lisäävät hiilienabsorbointikapasiteettia.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 26 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja erityistapauksissa 80 prosenttia. Life-ohjelman yksinkertaistamiseksi sekä hakijoille ja tuensaajille aiheutuvan hallinnollisen taakan keventämiseksi kiinteämääräisiä ja kertaluonteisia maksuja olisi käytettävä enemmän ja rahoitus olisi kohdennettava täsmällisempiin menoluokkiin. Tukikelvottomien kustannusten tasapainottamiseksi ja Life-ohjelman tehokkaan tukitason säilyttämiseksi osarahoitusosuuden olisi oltava pääsääntöisesti 70 prosenttia ja prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla ja syrjäisimmillä alueilla.

Perustelu

Yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin taloudellisesti jälkeen jääneillä tai siirtymäalueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään). Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan yleisesti ottaen tärkeimpien EU:n rahastojen osalta 85 prosentin osarahoitusosuutta, minkä johdosta on myös säädettävä mahdollisuudesta soveltaa niihin kyseistä osarahoitusosuutta EU:n muiden ohjelmien, kuten Life-ohjelman, puitteissa. Todettakoon vielä, että syrjäisimpien alueiden netto-osuus EU:n koko alueen luonnon monimuotoisuudesta on kaikkein suurin, sillä alueilla sijaitsee lukuisia unionin mittakaavassa merkittäviä Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 30 kappale

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. Unionin varojen parhaan mahdollisen käytön turvaamiseksi ja eurooppalaisen lisäarvon varmistamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta antaa säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti hankkeiden valinnassa käytettävien tukikelpoisuuskriteereiden, integroitujen hankkeiden maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteereiden ja erityisiin alakohtaisiin painopisteisiin sovellettavien tulosindikaattoreiden osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan järjestää asianmukaisia kuulemisia myös asiantuntijatasolla . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja luonnostellessaan varmistettava, että asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle samanaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

Perustelu

AK on omaksunut kriittisen kannan komiteamenettelyn lisääntyneeseen käyttöön ympäristöpolitiikassa, sillä EU:n päätöksenteon ja toimintaprosessin osalta se ei ole riittävän avoin paikallis- ja alueviranomaisia ajatellen.

Muutosehdotus 4

5 artikla – Kolmansien maiden osallistuminen Life-ohjelmaan

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan: Seuraavat maat voivat osallistua Life-ohjelmaan: a) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia; a) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenvaltiot, jotka ovat Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen sopimuspuolia; b) ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot; b) ehdokasvaltiot, mahdolliset ehdokasvaltiot ja unioniin liittyvät valtiot; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat; d) maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti. d) maat, joista on tullut Euroopan ympäristökeskuksen jäseniä Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90 muuttamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 993/1999 mukaisesti. Osallistumisessa noudatetaan ehtoja, jotka vahvistetaan kahdenvälisissä tai monenvälisissä sopimuksissa yleisistä periaatteista, jotka ohjaavat näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin. Osallistumisessa noudatetaan ehtoja, jotka vahvistetaan kahdenvälisissä tai monenvälisissä sopimuksissa yleisistä periaatteista, jotka ohjaavat näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin.

Perustelu

EU:n 21 merentakaisessa maassa ja merentakaisella alueella sekä Ranskan neljällä syrjäisimmällä alueella elää yhteensä enemmän kotoperäisiä ja uhanalaisia lajeja kuin EU27-maissa. Viisi maailman 34:stä luonnon monimuotoisuuden keskittymästä sijaitsee EU:n merentakaisissa maissa ja merentakaisilla alueilla. Saariekosysteemejä on vain 5 prosenttia kaikista maa-alueista, mutta niissä tiedetään elävän noin kolmannes maailman uhanalaisista lajeista. Biologisen monimuotoisuuden suojelu on varsin heikkoa, sillä lintu- ja luontodirektiivejä ei sovelleta kyseisillä alueilla. Luonnonsuojelun tukemiseen on vaikea saada rahoitusta, sillä nämä syrjäiset seudut jäävät (EU-yhteyksiensä takia) monien kansainvälisten tukijärjestelmien ulkopuolelle. Merentakaisten maiden ja alueiden hankkeiden voitaisiin kattaa niiden neljän jäsenvaltion (Yhdistyneen kuningaskunnan, Alankomaiden, Ranskan ja Tanskan) kansallisista määrärahoista, joilla on merentakaiseksi maaksi tai alueeksi luokiteltuja alueita, eikä tämä siis vaikuttaisi Life-ohjelmasta kaiken kaikkiaan saatavilla olevaan rahoitukseen.

Muutosehdotus 5

8 artikla – Täydentävyys, 3 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien jalähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o … (yhteistä strategista viitekehystä koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä. Komissio ja jäsenvaltiot varmistavat vastuualueidensa rajoissa Life-ohjelman ja Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan meri- ja kalastusrahaston välisen koordinoinnin synergiaetujen luomiseksi, erityisesti kun kyse on 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetuista integroiduista hankkeista, ja Life-ohjelman yhteydessä kehitettyjen ratkaisujen, menetelmien ja lähestymistapojen käytön tukemiseksi. Unionissa koordinointi tapahtuu osana asetuksen (EU) N:o … ( koskeva asetus) 10 artiklassa tarkoitettua yhteistä strategiakehystä.

Perustelu

Kun otetaan huomioon Life-ohjelman merkitys strategisena panoksena Natura 2000 -hankkeen rahoittamiseen, AK esittää, että asetuksessa nimenomaisesti kehotetaan jäsenvaltioita varmistamaan koordinointi myös vahvistamalla hankkeiden toteutusjärjestyksen sisältävät toimintasuunnitelmat. Lisäksi mahdollisia synergiaetuja voisi syntyä Life-ohjelman integroitujen hankkeiden koordinoinnista ehdotetun uuden lähestymistavan kanssa, joka koskee paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita ja paikallisia kehittämisstrategioita, kuten säädetään yhteisiä säännöksiä koskevan asetusluonnoksen 28 ja 29 artiklassa.

Lisäksi täsmennetään yhteistä strategista viitekehystä koskevaan asetusehdotukseen viittaavia ilmaisuja AK:n aiemman lausunnon (CdR 5/2012 rev. 1) mukaisesti.

Muutosehdotus 6

10 artikla – Ympäristö ja resurssitehokkuus -painopistealan erityistavoitteet, b kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla; tukea unionin ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön mukaisten suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien integroitujen lähestymistapojen soveltamista, kehittämistä, testaamista ja esittelyä erityisesti veden, jätteen ja ilman alalla;

Perustelu

Monilla alueilla maaperän saastumisen torjuminen on äärimmäisen tärkeää, ja sen katsotaan liittyvän läheisesti vesien suojeluun ja jätteiden syntymisen ehkäisemiseen.

Muutosehdotus 7

14 artikla – Ilmastonmuutoksen hillitseminen – painopistealueen erityistavoitteet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteet Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteet Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen –painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti Kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi Ilmastonmuutoksen hillitseminen -painopistealueen erityistavoitteena on erityisesti a) edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; a) edistää ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; b) parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; b) parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita hillitsemistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; c) edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; c) edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten hillitsemisstrategioihin ja –toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; d) edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä. d) edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä .

Perustelu

Sen sijaan, että varmistetaan, ettei ilmastohankkeilla ole haitallista vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen, tulee varmistaa, että kyseiset hankkeet vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen myönteisesti, koska ne on sisällytetty Life-ohjelmaan. On todellakin tärkeää huolehtia Life-ohjelman kahden alaohjelman yhtenäisyydestä.

Muutosehdotus 8

15 artikla – Ilmastonmuutokseen sopeutuminen – painopistealueen erityistavoitteet

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueen erityistavoitteet Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueen erityistavoitteet Ilmastonmuutokseen sopeutuminen –painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti Ilmastonmuutokseen sopeutuminen -painopistealueella pyritään tukemaan toimia, jotka parantavat kykyä sietää ilmastonmuutosta, ja siksi sen erityistavoitteena on erityisesti a) edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; a) edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan unionin politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanoa ja valmistelua, myös sen valtavirtaistamista eri politiikanaloilla, erityisesti kehittämällä, testaamalla ja esittelemällä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen liittyviä menettelytapoja tai hallintatapoja, parhaita käytäntöjä ja ratkaisuja; b) parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; b) parantaa tietopohjaa, jota tarvitaan kehitettäessä, arvioitaessa, seurattaessa ja toteutettaessa tehokkaita sopeutumistoimia ja -toimenpiteitä, sekä parantaa valmiuksia soveltaa tätä tietoa käytännössä; c) edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; c) edistää integroitujen lähestymistapojen, kuten sopeutumisstrategioihin ja -toimintasuunnitelmiin liittyvien lähestymistapojen, kehittämistä ja täytäntöönpanoa paikallisesti, alueellisesti tai kansallisesti; d) edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä. d) edistää toistettaviksi, siirrettäviksi tai valtavirtaistettaviksi soveltuvien, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tähtäävien innovatiivisten tekniikoiden, järjestelmien, menetelmien ja välineiden kehittämistä ja esittelyä .

Perustelu

Sen sijaan, että varmistetaan, ettei ilmastohankkeilla ole haitallista vaikutusta luonnon monimuotoisuuteen, tulee varmistaa, että kyseiset hankkeet vaikuttavat luonnon monimuotoisuuteen myönteisesti, koska ne on sisällytetty Life-ohjelmaan. On todellakin tärkeää huolehtia Life-ohjelman kahden alaohjelman yhtenäisyydestä.

Muutosehdotus 9

18 artikla – Hankkeet, d kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Hankeavustuksilla voidaan rahoittaa seuraavia hankkeita: …. d) integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla; Hankeavustuksilla voidaan rahoittaa seuraavia hankkeita: …. d) integroidut hankkeet, joita toteutetaan ensisijaisesti luonnon, veden, jätteiden, ilman sekä ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen aloilla;

Perustelu

Painopistealoihin tulisi sisällyttää meriympäristö, maaperä ja melunhallinta.

Muutosehdotus 10

19 artikla – Hankkeiden tukikelpoisuuskriteerit, 3 kohdan ensimmäinen alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus 1. Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset: 1. Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden on täytettävä seuraavat tukikelpoisuusvaatimukset: a) niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista; a) niiden on oltava unionin edun mukaisia siten, että ne edistävät merkittävästi jonkin 3 artiklassa vahvistetun Life-ohjelman tavoitteen saavuttamista; b) niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia; b) niiden lähestymistavan on oltava kustannustehokas, ja niiden on oltava teknisesti ja taloudellisesti johdonmukaisia; c) niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu. c) niiden täytäntöönpanoehdotuksen on oltava hyvin perusteltu. Komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kriteerin soveltamisehtojen osalta, jotta kyseinen kriteeri voidaan mukauttaa 9 ja 13 artiklassa määritettyihin erityisiin painopistealueisiin. Komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun kriteerin soveltamisehtojen osalta, jotta kyseinen kriteeri voidaan mukauttaa 9 ja 13 artiklassa määritettyihin erityisiin painopistealueisiin. 2. Life-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden on mahdollisuuksien mukaan edistettävä eri tavoitteiden välisiä synergiaetuja sekä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä. 2. Life-ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden on edistettävä eri tavoitteiden välisiä synergiaetuja sekä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen käyttöä. 3. Edellä 18 artiklan d alakohdassa tarkoitettuihin integroituihin hankkeisiin otetaan tarvittaessa mukaan sidosryhmiä ja niillä edistetään mahdollisuuksien mukaan koordinointia unionin muiden rahoituslähteiden kanssa ja unionin muiden rahoituslähteiden käyttöä. 3. Edellä 18 artiklan d alakohdassa tarkoitettuihin integroituihin hankkeisiin otetaan mukaan sidosryhmiä ja niillä edistetään mahdollisuuksien mukaan koordinointia unionin muiden rahoituslähteiden kanssa ja unionin muiden rahoituslähteiden käyttöä. Komissio varmistaa maantieteellisen tasapainon yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteiden mukaisesti prosessissa, jossa integroiduille hankkeille myönnetään tukea. Komissiolla valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien osalta kullakin 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla alakohtaisella pistealueella. Komissio varmistaa maantieteellisen tasapainon yhteisvastuun ja vastuunjaon periaatteiden mukaisesti prosessissa, jossa integroiduille hankkeille myönnetään tukea. Komissiolla valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä 30 artiklan mukaisesti maantieteellisen tasapainon soveltamiskriteerien osalta kullakin 18 artiklan d alakohdassa tarkoitetulla alakohtaisella pistealueella. 4. Komissio kiinnittää erityistä huomiota kansainvälisiin hankkeisiin, jos kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ympäristönsuojelun ja ilmastotavoitteiden turvaamiseksi, ja pyrkii varmistamaan, että hankkeisiin osoitetuista budjettivaroista vähintään 15 prosenttia osoitetaan kansainvälisiin hankkeisiin. 4. Komissio kiinnittää erityistä huomiota kansainvälisiin hankkeisiin, jos kansainvälinen yhteistyö on olennaisen tärkeää ympäristönsuojelun ja ilmastotavoitteiden turvaamiseksi, ja pyrkii varmistamaan, että hankkeisiin osoitetuista budjettivaroista vähintään 15 prosenttia osoitetaan kansainvälisiin hankkeisiin.

Perustelu

Sidosryhmien pääsyä ja osallistumista integroituihin hankkeisiin tulisi edistää kaikkialla mahdollisimman paljon.

Vaikka ohjelman puitteissa toteutettavien toimien tulisi jakautua koko EU:n alueelle erityisesti, koska ympäristö- ja ilmastokysymyksillä on usein rajatylittäviä vaikutuksia, ”kansallisten kiintiöiden” kaltaiset käsitteet ovat epätarkoituksenmukaisia, eikä niitä tulisi asettaa yksittäisten ehdotusten todellisen arvon edelle.

Tulevien tukikelpoisten integroitujen ja monivuotisten hankkeiden ei tulisi pienentää jo toteutettaviin ja hyödyllisyytensä osoittaneisiin hankkeisiin varattuja määrärahoja. Paikallis- ja alueyhteisöjen, joilla ei välttämättä ole riittäviä resursseja toteuttaa komission ehdotuksessa tarkoitettuja integroituja hankkeita, on lisäksi helpointa hyödyntää juuri tämäntyyppisiä toimia. Olisi myös johdonmukaista, että kaikissa Life-ohjelmasta rahoitettavissa hankkeissa edistettäisiin ympäristömyönteisten julkisten hankintojen käyttöä.

Muutosehdotus 11

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 1 kohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on enintään 70 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Edellä 18 artiklan d ja f alakohdassa tarkoitettujen hankkeiden osarahoitusosuus on poikkeuksellisesti enintään 80 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista .

Perustelu

Yläraja tulisi nostaa 85 prosenttiin vähemmän kehittyneillä alueilla (kuten nämä rakennerahastoasetuksissa määritellään). Kyseisillä alueilla on usein ratkaiseva merkitys pyrittäessä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden väheneminen. Syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan yleisesti ottaen tärkeimpien EU:n rahastojen osalta 85 prosentin osarahoitusosuutta, minkä johdosta on myös säädettävä mahdollisuudesta soveltaa niihin kyseistä osarahoitusosuutta EU:n muiden ohjelmien, kuten Life-ohjelman, puitteissa. Todettakoon vielä, että syrjäisimpien alueiden netto-osuus EU:n koko alueen luonnon monimuotoisuudesta on kaikkein suurin, sillä alueilla sijaitsee lukuisia unionin mittakaavassa merkittäviä Natura 2000 -verkostoon kuuluvia alueita.

Muutosehdotus 12

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 2 kohta, arvonlisäveroa koskeva ensimmäinen alakohta

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus Arvonlisäveroa ei katsota tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa. Arvonlisävero katsoa tukikelpoiseksi kustannukseksi 18 artiklassa tarkoitetuissa hankkeissa.

Perustelu

AK katsoo, että alv:n poistaminen tukikelpoisten kustannusten joukosta saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Komitea muistuttaa, että muissa EU:n rahastoissa alv hyväksytään tukikelpoiseksi kustannukseksi, mikäli edunsaajat pystyvät osoittamaan, ettei alv:sta voida saada palautusta.

Muutosehdotus 13

20 artikla – Osarahoitusosuudet ja hankkeiden menojen tukikelpoisuus, 3 kohta (uusi)

Komission ehdotus AK:n muutosehdotus

Perustelu

AK katsoo, että henkilöstön poistaminen tukikelpoisten kustannusten joukosta saa todennäköisesti monet mahdolliset hakijat luopumaan ehdotuksen laatimisesta. Ehdotettu teksti mahdollistaa jälleen tämän tukikelpoisuuden siten kuin Life+-asetuksessa (EY) N:o 614/2007 säädetään (julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä L 309, 20.11.2008) (ks. 5 artikla).

Ehdotetun muutoksen ensimmäisen osan tavoitteena kuitenkin on, että palkkakustannukset otetaan huomioon eikä vain anneta mahdollisuutta ottaa ne huomioon määrittelemättä tarkkoja kriteerejä. Vaatimus lisähenkilöstön palkkaamisesta kyseisten hankkeiden toteuttamiseksi ei sitä paitsi ole realistinen vaihtoehto pienille viranomaistahoille ja toimijoille, joilta se estäisi usein hankkeiden toteuttamisen, etenkin kun usein tarvitaan aiheeseen hyvin perehtynyttä henkilöstöä. Siksi esitetään, että ehdoksi asetetaan vain se, että kyseinen henkilöstö todella siirretään toteuttamaan rahastotukea saavaa hanketta.

Lisäksi on syytä selventää, että hankkeeseen erityisesti tarkoitetut virkamiehet voivat olla joko koko- tai osa-aikaisia, jotta tässä kohdin ei ole syrjintää laskettaessa niiden virkamiesten aiheuttamia kustannuksia, jotka todellisuudessa työskentelevät rahoitettujen hankkeiden parissa. Life-ohjelman aiemmilta kausilta saadun kokemuksen perusteella tiedetään, että hankkeiden toteuttaminen edellyttää usein virkamiesten osa-aikaista, mutta välttämätöntä osallistumista, minkä vuoksi on tarpeen, että tällaiset kustannukset voidaan ottaa huomioon hankkeiden rahoituksessa.

Bryssel 19. heinäkuuta 2012 Alueiden komitean puheenjohtaja Mercedes BRESSO

(1) CdR 6/2011 fin (kohta 74).

(2) Alueiden komitean sihteeristön laatima arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, toukokuu 2011; CdR 6/2011 fin.

(3) CdR 6/2011 fin (kohta 56).

(4) Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEC(2011) 1573 final.

(5) CdR 6/2011 fin; alueiden komitean sihteeristön laatima arviointiraportti EU:n LIFE+-välineen alueellisista vaikutuksista, toukokuu 2011.

(6) COM(2010) 2020 final ja COM(2011) 112 final.

(7) CdR 6/2011 fin (kohdat 6, 25, 65–69).

(8) CdR 6/2011 fin (kohdat 33 ja 37).

(9) CdR 6/2011 fin (kohta 38).

(10) CdR 6/2011 fin (kohta 18).

(11) CdR 25/2010 fin, CdR 159/2008 fin, CdR 47/2006 fin.

(12) CdR 6/2011 fin (kohta 35).

(13) COM(2011) 615 final, CdR 6/2011 fin (kohta 15).

(14) CdR 6/2011 fin (kohta 34).

(15) CdR 6/2011 fin (kohdat 9 ja 14).

(16) COM(2011) 112 final, 8. maaliskuuta 2011.