[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.3.2007

KOM(2007) 116 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Eures-verkoston toiminnasta vuosina 2004–2005 (komission esittämä asetuksen (ETY) N:o 1612/68 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti) ”Eures-verkoston merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa”

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Eures-verkoston tärkeimmät kehitysaskelet vuosina 2004–2005 4

3. Eures-suuntaviivat 2004–2005 – tärkeimmät saavutukset 4

4. Rahoitus 10

5. Tulevaisuuden haasteet ja näkymät 11

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Eures-verkoston toiminnasta vuosina 2004–2005 (komission esittämä asetuksen (ETY) N:o 1612/68 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti) ”Eures-verkoston merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa” (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

JOHDANTO

Eures-verkoston (Euroopan työnvälitysverkoston) tarkoituksena on helpottaa liikkuvuutta Euroopan työmarkkinoilla tarjoamalla palveluita sellaisille työntekijöille ja työnantajille, jotka haluavat hyödyntää työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa asetuksen (ETY) N:o 1612/68 mukaisesti.

Euroopan työllisyysstrategialla edistetään alueellista liikkuvuutta Euroopan työmarkkinoiden toimivuuden parantamiseksi. Kesäkuussa 2003 annetuissa työllisyyspolitiikan suuntaviivoissa todetaan, että työskentely- ja koulutusmahdollisuuksien avoimuutta kansallisella ja Euroopan tasolla olisi parannettava tehokkaan työnvälityksen tukemiseksi. Samoissa suuntaviivoissa korostetaan erityisesti, että kaikkien työnhakijoiden EU:ssa olisi vuoteen 2005 mennessä pystyttävä näkemään kaikki jäsenvaltioiden työvoimapalveluissa ilmoitetut avoimet työpaikat. Uusissa talous- ja työllisyyspolitiikan yhdennetyissä suuntaviivoissa vuosiksi 2005–2008 puolestaan pidetään liikkuvuutta keskeisenä tekijänä uudistetun Lissabonin strategian onnistumiselle. Heinäkuussa 2005 annetuissa jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntavoissa liikkuvuudelle annetaan vieläkin suurempi paino. Suuntaviivassa 20 todetaan, että liikkuvuus on keskeisen tärkeää, jotta yhä useammat löytäisivät parempia työpaikkoja, ja kehotetaan poistamaan työntekijöiden Euroopan laajuisen liikkuvuuden esteet perussopimusten mukaisesti.[1] Heinäkuussa 2005 annetussa komission ehdotuksessa yhteisön Lissabon-ohjelmasta yhteisö sitoutuu poistamaan esteitä työvoiman liikkuvuudelta ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden helpottamiseksi ja Euroopan laajuisten työmarkkinoiden tarjoamien työmahdollisuuksien avaamiseksi.[2]

Eures-verkoston laajentuminen kymmeneen uuteen jäsenvaltioon on verkoston tärkein kehitysaskel tämän raportin kattamalla jaksolla (2004–2005). Osa raportista on näin ollen omistettu Eures-rakenteen kehittämiselle kyseisissä maissa. Koska kaikki Eures-verkoston jäsenten ja yhteistyökumppaneiden toteuttamat toimet perustuvat tiettyihin perusperiaatteisiin, sen toimintaa vuosina 2004–2005 on arvioitava vertaamalla varsinaisia saavutuksia niihin erityisiin tavoitteisiin ja prioriteetteihin, jotka tälle viitekaudelle oli asetettu. Raportti on tämän vuoksi ryhmitelty niiden kymmenen Eures-prioriteetin mukaan, jotka ovat ohjanneet verkoston kehittämistä vuosina 2004–2005. Raportin valmistelussa on hyödynnetty verkoston edellisen ulkoisen arvioinnin tuloksia vuodelta 2005.

Eures-verkoston tärkeimmät kehitysaskelet vuosina 2004–2005

Laajentuminen

Vuoden 2002 toisella puoliskolla Eures-koordinointitoimisto käynnisti Eures-verkoston jäsenyyteen tähtäävät valmistelut kymmenen uuden jäsenvaltion työvoimapalveluissa. Kussakin maassa nimitettiin Eures-johtajia, jotka kutsuttiin osallistumaan tarkkailijoina Eures-työryhmään heinäkuusta 2003 lähtien. Eures-koordinointitoimisto toimitti työvoimapalveluille tarkat luettelot Eures-verkon täytäntöönpanoa koskevista tavoitteista ja järjesti kokouksia vanhojen ja uusien jäsenvaltioiden työvoimapalvelujen välillä tiedonvaihdon helpottamiseksi. Eures-koordinointitoimisto avusti teknisten toimien toteutuksessa, esim. kansallisten avoimia työpaikkoja sisältävien tietokantojen linkittämisessä Eures-tietokantaan, koulutti Eures-johtajia EU:n tukien hallinnoinnissa ja koulutti ensimmäiset uudet Eures-neuvojien ryhmät vuonna 2004.

Eures-koordinointitoimistolta saadun tuen lisäksi kaikilla uusien jäsenvaltioiden työvoimapalveluilla oli yhteistyökumppanina työvoimapalvelu vanhasta jäsenvaltiosta. Yhteistyö alkoi henkilökohtaisella tasolla työvoimapalvelujen johtajien yhteistyökumppanuudesta ja johti monissa tapauksissa erityyppiseen käytännön yhteistyöhön kahden organisaation välillä (esim. yhteisten työpaikkamessujen järjestäminen, uusien jäsenvaltioiden Eures-neuvojien kouluttaminen).

Eures-koordinointitoimiston puolesta tehtyjen maakohtaisten tutkimusten mukaan suurin osa uusien jäsenvaltioiden työvoimapalveluista katsoi, että ne olivat riittävästi valmistautuneet liittymään Eures-verkostoon 1. toukokuuta 2004. Samoin uusien jäsenvaltioiden Eures-neuvojista 60 prosenttia katsoi olevansa täysin valmiita tehtäviinsä verkostossa.

Yleisarviointi ensikokemuksista, jotka liittyvät Eures-rakenteen perustamiseen uusiin jäsenvaltioihin, osoittaa että kaikissa kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa Eures-verkoston täytäntöönpano on käynnistynyt hyvin. Kaikissa jäsenvaltioissa on aktiivinen tiedotusohjelma, joka on kohdennettu Eures-hankkeen eri toimijoihin ja sidosryhmiin. Eures-neuvojien tietoa ja kokemusta on syvennetty lisäkursseilla, opinnoilla, seminaareilla ja tapaamisilla muiden maiden Eures-toimijoiden kanssa. Työnhakijoita on lähestytty tiedotuspäivien, työpaikkamessujen, neuvonnan, koulu- ja yliopistovierailujen ja erityistapahtumien kautta. Tiedotustoimien täydennykseksi on käytetty lehtisiä ja ilmoitustauluja korkeakouluissa ja paikallisissa työvoimatoimistoissa. Useissa raporteissa todetaan, että tiedotusvälineitä on hyödynnetty hyvin Eures-tiedon levittämisessä kansalaisille.

Eures-suuntaviivat 2004–2005 – tärkeimmät saavutukset

Eures-suuntaviivoissa asetetaan prioriteetit Eures-verkoston strategista kehittämistä varten vuosiksi 2004–2007. Eures-verkoston toimintaa vuosina 2004–2005 arvioidaan näin ollen näiden kymmenen suuntaviivan perusteella.

Suuntaviiva 1: Vauhditetaan EURES-verkoston yleistymistä julkisissa työvoimapalveluissa Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella

Eures-verkoston yleistyminen julkisissa työvoimapalveluissa on jatkuva prosessi, jota näissä palveluissa perinteisesti käsitellään eri tavoin. Monissa tapauksissa on nimitetty useampia Eures-neuvojia ja -avustajia sekä lisätty työaikaa, jota viimeksi mainitut voivat käyttää Eures-kysymyksiin. Joissakin työvoimapalveluissa on asetettu etusijalle Eures-kysymyksiin liittyvä koulutus esimiehille ja vakituiselle henkilöstölle, jotta koko työvoimapalvelun henkilöstö pystyisi antamaan asiakkaille perustietoa Eures-asioista. Joissakin työvoimapalveluissa on kiinnitetty enemmän huomiota Eures-asioihin siirtämällä Eures-neuvojat organisaation keskustasolta alue- tai paikallistason työvoimatoimistoihin ja annettu neuvojille palvelukeskeisempi asema. Useissa työvoimapalveluissa on päätetty luoda rakenteeseen kansainvälinen työvoimatoimisto, joka vastaa pelkästään kansainväliseen liikkuvuuteen liittyvistä asioista.

Vuoden 2005 loppuun mennessä työvoimapalveluissa työskentelevät Eures-neuvojat käyttivät Eures-asioiden hoitamiseen keskimäärin 71 prosenttia työajastaan. Työmarkkinaorganisaatioissa tai muissa kumppanuusorganisaatioissa raja-alueilla työskentelevien Eures-neuvojien osalta luku oli 61 prosenttia.

Kaikki Eures-jäsenet toimittavat joka kolmas vuosi Eures-koordinointitoimistolle kolmivuotisen toimintasuunnitelman, jossa kuvataan tärkeimpiä suuntaviivojen kattamalla kaudella toteutettavia Eures-toimia. Suurin osa vanhojen jäsenvaltioiden työvoimapalveluista ja kaikki uusien jäsenvaltioiden työvoimapalvelut olivat sisällyttäneet Eures-verkoston yleistymisen toimintasuunnitelmiinsa, mutta varsinainen edistyminen vaihtelee maittain. Vuonna 2005 tehty tutkimus osoitti, että vanhojen jäsenvaltioiden Eures-neuvojista 48 prosentille Eures-asiat olivat keskeinen osa päivittäistä työskentelyä paikallisissa työvoimatoimistoissa. Uusissa jäsenvaltioissa luku oli merkittävästi korkeampi, 76 prosenttia. Vanhoissa jäsenvaltioissa vain 32 prosenttia Eures-neuvojista katsoi, että heidän työvoimapalvelussa työskentelevät kollegansa tunsivat hyvin Eures-asiat, kun taas uusissa jäsenvaltioissa vastaava luku oli 66 prosenttia. Vaikka asiassa on jonkin verran edistyttykin, monet vanhojen jäsenvaltioiden Eures-neuvojat katsovat, että Eures-asiat jäävät edelleen sivuosaan julkisissa työvoimapalveluissa. Tilanne on hieman eri uusissa jäsenvaltioissa, koska monissa näissä maissa ollaan edelleen kehittämässä työvoimapalveluita ja Eures-asiat otetaan helpommin keskeiseksi osaksi kehittämisprosessia. Toinen merkittävä tekijä uusissa jäsenvaltioissa on se, että Eures-verkostoa saatetaan pitää helpommin suorana ratkaisuna joihinkin työmarkkinaongelmiin.

Vaikka Eures-asioiden sisällyttämisessä työvoimapalveluihin onkin edistytty, merkittäviä haasteita ovat edelleen useiden paikallis- ja aluetoimistojen esimiesten sitoutumisen ja tuen puute, joka johtuu pääosin keskittymisestä paikallisiin tai alueellisiin työttömyystavoitteisiin. Tilanteen korjaamiseksi vuoden 2005 Eures-koulutusohjelmaan sisällytettiin kaksi esimiehille tarkoitettua erityisseminaaria.

Suuntaviiva 2: Viimeistään vuonna 2005 kaikkien julkisissa työvoimapalveluissa ilmoitettujen avointen työpaikkojen on oltava työnhakijoiden saatavilla kaikkialla Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella sekä tehokkaassa käytössä työhönoton ja työhön sijoittumisen vahvistamiseksi

Jotta tavoite saavutettaisiin mahdollisimman kustannustehokkaasti ja käyttäjäystävällisesti, viitekaudella päätettiin korvata Eures-keskustietokanta, johon Eures-jäsenet ovat ilmoittaneet valittuja kansallisia avoimia työpaikkoja, uudella hajautetulla järjestelmällä, johon voidaan ilmoittaa suoraan lähes kaikki kansalliset avoimet työpaikat osallistuvissa maissa. Hanke kehitettiin uuden verkkopalvelutekniikan kautta, joka mahdollistaa sen, että Eures-portaalin hakukone pystyy etsimään reaaliaikaisesti kunkin kansallisen työvoimapalvelun avoimia työpaikkoja sisältävästä tietokannasta työpaikkoja käyttäen tiettyjä käyttäjän antamia parametrejä, kuten haluttu työ, maa, työsopimuksen kesto, koulutustaso, työkokemus, aloituspäivä, sekä luokiteltuja asiasanoja (työpaikka, ammattitaito).

Eures-jäsenet olivat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta liittäneet kansalliset tietokantansa uuteen ympäristöön vuoden 2005 loppuun mennessä. Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalista on tullut yksi Euroopan komission suosituimmista verkkosivuista, ja siellä on ollut keskimäärin yli 500 000 kävijää kuukaudessa 2004–2005. Uusi vaihtojärjestelmä käynnistettiin virallisesti Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuoden avajaiskonferenssissa helmikuussa 2006 Brysselissä.

Sen jälkeen loputkin tietokannat yhdistettiin järjestelmään, ja katseltavissa olevien avoimien työpaikkojen määrä kohosi noin 1 000 000:aan. Lisäksi on tehty paljon työtä tiiviissä yhteistyössä Eures-jäsenten kanssa portaalin tarjoamien tietojen laadun parantamiseksi. Eures-verkoston sisäisen viestinnän helpottamiseksi portaalia on täydennetty ulkoisella extranet-osiolla, jota voivat käyttää kaikki Eures-jäsenet ja -yhteistyökumppanit.

Eures-portaalin tulevassa kehittämisessä keskitytään mm. käyttöliittymän parantamiseen ja joihinkin uusiin toimintoihin, kuten personalisoidut ”My Eures” -tilit, online-uutiskirjeet, tiiviimmät yhteydet Eures-tietokannan sähköisten ansioluetteloiden ja Europass-järjestelmän välillä sekä synergia tutkijoiden liikkuvuuden portaalissa olevien avointen työpaikkojen kanssa.

Tilastoja Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalin käytöstä esitetään liitteessä 1.

Suuntaviiva 3: Parannetaan merkittävästi tiedon tarjontaa työmarkkinoiden liikkuvuuden kaikilta näkökannoilta työntekijöiden liikkuvuutta koskevat oikeudet mukaan luettuina ja varmistetaan liikkuvuuden esteiden seuranta, jotta esteet voitaisiin poistaa

Kansalaiset saavat tietoa työmarkkinoihin liittyvästä liikkuvuudesta sekä yhteisön että jäsenvaltion tasolla. Eures-verkosto tarjoaa tietoa elin- ja työoloista, työmarkkinoista sekä työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen liittyvistä oikeuksista kaikissa jäsenvaltioissa. Viimeksi mainitusta aiheesta laadittiin erillinen yksityiskohtainen osio 1. toukokuuta 2004 tapahtuneen laajentumisen yhteydessä (ks. myös suuntaviiva 7). Vuonna 2005 solmittujen hyödyllisten yhteyksien seurauksena luotiin kansalaisten neuvontapalvelun[3] kanssa erityinen yhteistyökumppanuus, jonka puitteissa Eures-verkon käyttäjillä on suora pääsy neuvontapalveluun ja he voivat pyytää henkilökohtaisia neuvoja esimerkiksi tutkintojen tunnustamisesta, verotuksesta ja sosiaaliturvasta. Myös Sinun Eurooppasi -portaali[4] on hyödyllinen Eures-verkoston kannalta. Komissio on havainnut tämän portaalin ja Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalin täydentävyyden, ja synergiaetuja hyödynnetään käyttäjien eduksi.

Jäsenvaltioissa tietoa näistä seikoista jaetaan laajasti julkisten työvoimapalvelujen verkkosivujen, tiedotteiden ja muiden painotuotteiden kautta samoin kuin lehdissä olevien Eures-mainosten kautta. Julkiset työvoimapalvelut ja Eures-kumppaniorganisaatiot seuraavat päivittäisessä työssään maahan ja maasta suuntautuvan liikkuvuuden esteitä ja toteuttavat toimia niiden poistamiseksi mahdollisuuksien mukaan.

Suuntaviiva 4: EURES-palveluja on tarjottava kaikille henkilöille riippumatta näiden asuinvaltiosta Euroopan unionissa ja Euroopan talousalueella ja palvelujen käyttämisen mahdollisuus on taattava mahdollisimman monelle

Suuntaviivassa esitetään keskeinen periaate, joka erottaa Eures-verkoston muista työmarkkinoiden palveluntarjoajista. Vuosina 2004–2005 kaikki Eures-jäsenet ja -kumppanit ovat varmistaneet, että kaikkien henkilöiden yhdenvertaista kohtelua – asuinmaasta EU:ssa tai ETA:ssa riippumatta – on noudatettu palvelujen tarjoamisessa.

Suuntaviiva 5: Otetaan aktiivisesti yhteyttä työnantajiin ja tuetaan valtioiden välistä rekrytointia

Tiivis yhteys Eures-verkoston ja työnantajien välillä on keskeinen tekijä ja edellytys sille, että Eures-palveluita suunnataan työnantajien tarpeiden mukaan. Eures-jäsenet ja -kumppanit toteuttivat monenlaisia tälle kohderyhmälle suunnattuja toimia vuosina 2004–2005. Näihin toimiin sisältyivät mm. rekrytointimessut, kauppakamarien ja muiden työnantajaorganisaatioiden (myös työmarkkinaorganisaatioiden) kanssa tehtävä yhteistyö, tiedotustilaisuudet, edistämiskampanjat, tiedotteiden ja julisteiden jakaminen, harjoittelijoiden sijoittaminen ulkomaisiin yrityksiin, yhteistyö työnantajien kanssa korkeakouluissa, Euroopan työmarkkinoita käsittelevien oppaiden laatiminen työnantajille, yritysvierailut ja aamukahvit työnantajien kanssa.

Eures-verkoston palvelutarjonnan uskottavuus on ratkaisevan tärkeää verkoston onnistumisen kannalta, ja useat julkiset työvoimapalvelut (esim. Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan) ovat ottaneet käyttöön palvelusopimuksia toteuttaessaan kansainvälisiä rekrytointihankkeita tietylle työnantajalle.

Lisätäkseen työnantajien aktiivista osallistumista Eures-verkoston toimintaan Eures-koordinointitoimisto päätti käynnistää uudelleen työnantajille suunnattuja palveluita käsittelevän Eures-työryhmän toiminnan vuoden 2005 viimeisellä neljänneksellä. Ryhmän toimeksiantona on edistää työantajille suunnattujen palvelujen kehittämistä Eures-verkoston sisällä ja yhteistyötä Eures-verkoston ja työnantajien välillä, jotta työvoiman liikkuvuus EU- ja ETA-maissa lisääntyisi.

Suuntaviiva 6: Autetaan selvittämään työvoiman puutteet ja pullonkaulat, joiden vaikutuksia voidaan lieventää valtioiden välisellä työvoiman liikkuvuudella, sekä kehitetään ja koordinoidaan korjaavia toimia

Useimmissa julkisissa työvoimapalveluissa on luotu mekanismeja, joilla kerätään tietoa työmarkkinasuuntauksista työvoiman ylitarjonnan, puutteen ja pullonkaulojen kartoittamiseksi ja ennakoimiseksi. Eures-jäsenet tekevät yhteistyötä toistensa kanssa kahdenvälisten rekrytointihankkeiden kautta ja pyrkivät hyödyntämään Euroopan työvoiman liikkuvuutta torjuakseen työmarkkinoiden epätasapainoa. Eures-jäsenten välillä – ja 1. toukokuuta 2004 lähtien myös uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välillä – toteutettiin monia kahdenvälisiä rekrytointihankkeita vuosina 2004–2005.

Helmikuussa 2006 julkaistussa komission kertomuksessa siirtymäjärjestelyistä[5] todettiin, että työvoiman liikkuvuus 10 uudesta EU-maasta vaikutti yleisesti myönteisesti niiden vanhojen jäsenvaltioiden työmarkkinoihin, jotka avasivat työmarkkinansa, helpottamalla työvoimapulaa tietyillä alueilla. Eures-verkoston kautta rahoitettuja kahdenvälisiä rekrytointihankkeita toteutetaan työmarkkinatarpeiden perusteella, ja voidaan todeta, että niiden kautta on pystytty puuttumaan työmarkkinoiden epätasapainoon.

Suuntaviiva 7: Tarjotaan laajentumisen yhteydessä helposti saatavilla olevaa ja ajantasaista tietoa työntekijöiden oikeuksista vapaaseen liikkuvuuteen uusia jäsenvaltioita koskevien siirtymäkausien aikana

Eures-verkosto osallistui aktiivisesti tiedottamiseen vuoden 2004 laajentumisen yhteydessä. Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaaliin luotiin uusi osio, jossa käsiteltiin työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen siirtymäjärjestelyjen aikana. Osiossa on oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen koskevien tietojen lisäksi maakohtaista tietoa erityisaiheista kuten maahantuloedellytyksistä, työluvista, tiedon saannista ja rekrytointimenettelyistä. Sen on tarkoitus toimia käytännön oppaana työnhakijoille, jotka muuttavat eri maahan, ja työnantajille, jotka rekrytoivat eri maista, ja Eures-koordinointitoimisto saa tiedot valtioiden työvoimapalveluilta tai asiasta vastaavilta ministeriöiltä. Eures-portaalin vapaata liikkuvuutta käsittelevä osio on ainutlaatuinen ja siellä on paljon kävijöitä. Kansalaiset saavat tietoa siirtymäjärjestelyistä myös Eures-neuvojilta asiakasneuvonnan kautta.

Suuntaviiva 8: Tuetaan vankasti rajat ylittävien työmarkkinoiden kehittymistä

Eures-verkostolla on tärkeä asema rajaseuduilla, joilla Eures-neuvojat antavat tietoja ja neuvoja työntekijöille ja työnantajille, jotka haluavat työskennellä ja rekrytoida rajatylittävästi. Suurin osuus valtioiden rajat yli tapahtuvasta työmatkaliikenteestä keskittyy suhteelliseen pieneen osaan ETA-maita, erityisesti Belgian, Luxemburgin, Alankomaiden, Saksan, Ranskan ja Sveitsin eri alueiden välille; Sveitsi on tehnyt virallista yhteistyötä Eures-verkoston kanssa vuodesta 2002. Käytettävissä olevat tilastot ja arviot työmatkaliikenteestä osoittavat, että uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden välinen samoin kuin uusien jäsenvaltioiden välinen liikenne on hieman lisääntynyt. Eures-verkosto tukee noin 20:tä virallisesti tunnustettua rajatylittävää yhteistyökumppanuutta samoin kuin muita rajatylittävän toiminnan muotoja, joilla saatetaan valmistella maaperää tulevalle kumppanuudelle. Eures-verkoston keskeinen piirre on työmarkkinaosapuolten aktiivinen osallistuminen sen toimintaan, erityisesti rajatylittäviin toimiin. Rajatylittävien kumppanuuksien toiminta-avustusten hallinnointi siirrettiin julkisten työvoimapalvelujen hoidettavaksi 1. huhtikuuta 2004.

Vuonna 2005 rahoitettiin uusia rajatylittäviä toimia Saksan ja Tšekin, Saksan ja Puolan, Suomen ja Viron sekä Slovakian, Tšekin ja Puolan välillä.

Eures-peruskirjassa määritellään seuraavat neljä perustehtävää rajatylittäville kumppanuuksille: vaihtaa keskenään tietoja avoimista työpaikoista ja työhakemuksista samoin kuin elin- ja työoloista, huolehtia alueen Eures-neuvojien suorista ja säännöllisistä yhteyksistä, laatia ja päivittää alueen koulutusmahdollisuuksia koskevia luetteloita sekä kehittää hankkeita, joilla pyritään parantamaan alueen työmarkkinoita, myös tekemällä yhteistyötä muiden asiaan liittyvien ohjelmien kanssa.

Vuosina 2004–2005 yhteistyökumppanuudet tuottivat paljon tiedotusmateriaalia, kuten esimerkiksi lehtisiä ja kirjasia, etnisille vähemmistöille, ikääntyneille työntekijöille, opiskelijoille ja vastavalmistuneille suunnattua erityismateriaalia, uutiskirjeitä, verkkosivuja, lehdistöpaketteja, mainoksia sanomalehdissä, CD-ROMeja ja TV- ja radiolähetyksiä (kaikilla kumppanuuksilla on oma verkkosivu, joka usein on tärkein tiedonvälityskanava). Eures-neuvojien välisestä tiedonvaihdosta on enenevässä määrin tulossa yksi vakiintuneista työskentelytavoista kumppanien keskuudessa. Työpaikkaoppaiden julkaisua on kehitetty samoin kuin rajatylittäviä koulutuksen tarjoajien, koulutusasiantuntijoiden ja henkilöresurssiasiantuntijoiden verkostoja. Liikkuvuuden esteistä on laadittu raportteja yhteistyökumppaneiden aloitteesta. Jotta raja-alueilta saataisiin kerättyä järjestelmällisesti relevantteja työmarkkinatietoja ja markkinoiden avoimuutta saataisiin parannettua, jotkin kumppanuudet ovat luoneet omia työmarkkinoiden seurantajärjestelmiä. Useat kumppanuudet tekevät yhteistyötä muiden asiaan liittyvien EU-ohjelmien, erityisesti Interreg-ohjelman kanssa. Tähän sisältyy pääasiassa työpaikkaoppaiden tai ammattikoulutusmahdollisuuksia koskevien luetteloiden kaltaisia toimia.

Suuntaviiva 9: Varmistetaan EURES-toiminnan tulosten arviointi ja EURES-toiminnan säännöllinen seuranta

Eures-toimia ja sen tuloksia seurataan ja arvioidaan säännöllisesti sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla. Päivittäisestä seurannasta huolehtivat Eures-johtajat kussakin julkisessa työvoimapalvelussa ja koordinaattori kussakin rajatylittävässä kumppanuudessa. Jäsenet ja yhteistyökumppanit raportoivat kerran vuodessa Eures-koordinointitoimistolle kolmivuotisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymisestä ja komission rahoittamien vuotuisten toimien toteuttamisesta. Eures-koordinointitoimisto myös varmistaa, että Eures-verkon toiminnasta ja tuloksista tehdään joka kolmas vuosi riippumaton arviointi, jonka suorittaa tarjouspyynnön perusteella valittu ulkoinen taho.

Jäsenten ja kumppanuuksien Eures-koordinointitoimistolle toimittamien eri raporttien lisäksi kukin Eures-neuvoja raportoi suoraan kuukausittain yhteyksistä kansalaisiin. Lukujen tulkinnassa on oltava erittäin varovainen, mutta niistä näkyy, että verkoston käsittelemät kyselyt ovat lisääntyneet. Vuoden 2004 kuukausiraporttien mukaan Eures-neuvojat olivat yhteydessä 812 271 henkilöön kyseisenä vuonna. Vuonna 2005 määrä oli 1 064 864 eli keskimäärin 88 739 yhteydenottoa kuukaudessa. Ryhmäyhteydenottojen kautta saavutettujen henkilöiden määrä puolestaan kasvoi 144 615:stä (vuonna 2004) 211 724:ään (vuonna 2005) eli nousua oli lähes 50 prosenttia. Noin 7–15 prosenttia päivittäisistä yhteydenotoista tulee työnantajilta ja mittava loppuosuus (85–93 %) työnhakijoilta/työntekijöiltä.

Yhteydenottojen aikana esiin tulevista aiheista työvoimapalveluissa toimivien Eures-neuvojien tilastot vuoden 2005 jälkipuoliskolta osoittavat seuraavaa jakautumista:[6]

Rajatylittävien kumppanuuksien yhteydessä toimivien Eures-neuvojien osalta aiheet jakautuvat hieman eri tavoin; eniten on esitetty kysymyksiä sosiaaliturvasta ja verotuksesta, mikä korostaa rajatylittävien kumppanuuksien merkittävää tehtävää tiedon toimittamisessa rajatyöntekijöille:

Suuntaviiva 10: Tarjotaan EURES-verkostosta asiallista tietoa yleisölle, työmarkkinaosapuolille ja muille asianosaisille

Kuten Eures-peruskirjan kohdassa 2.5 todetaan, komissio – yhdessä muiden Eures-verkoston jäsenten ja yhteistyökumppanien kanssa – on sitoutunut yleiseen viestintästrategiaan, jolla varmistetaan verkoston johdonmukaisuus ja yhtenäisyys käyttäjien kannalta. Eures-verkoston jäsenet kehittävät kokonaisstrategiaa noudattaen omat tiedotussuunnitelmansa ja liittävät ne kansallisiin Eures-toimintasuunnitelmiin. Tällaisen yleisen Eures-tiedotusstrategian kehittäminen aloitettiin helmikuussa 2005 tiiviissä yhteistyössä Eures-verkoston kanssa.

Tiedotusstrategialla ja -suunnitelmalla lisätään tietoa Eures-verkostosta sen kohdeyleisön parissa – Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuodesta 2006 saatujen kokemusten perusteella – ja parannetaan sen todennäköisyyttä, että julkisiin työvoimapalveluihin yhteyttä ottavilla työnhakijoilla ja työnantajilla on paremmat tiedot Eures-verkoston tarjoamista mahdollisuuksista. Se tarjoaa puitteet ideoille ja yhteiset työvälineet, joita verkoston jäsenet voivat käyttää suoraan valtakunnallisesti, alueellisesti ja paikallisesti.

Rahoitus

Kumpanakin vuonna käytettävissä oleva Eures-budjetti oli 17 miljoonaa euroa. Tekniseen apuun ja hallintoon käytettäville menoille asetettiin katto, joka oli 450 000 euroa vuonna 2004 ja 500 000 euroa vuonna 2005. Näiden summien lisäksi Eures-verkosto sai varoja Eftasta (378 773 euroa vuonna 2004 ja 362 250 euroa vuonna 2005) ETA-sopimuksen mukaisesti (Norjan ja Islannin osallistuminen). Todelliset maksusitoumukset ja varojen jakautuminen eri kustannusluokkiin näinä kahtena vuonna esitetään seuraavassa taulukossa.

Talousarviositoumukset 2004–2005

2004 | 2005 |

Rajatylittävä yhteistyökumppanuus[7] | 6 041 161 | 6 010 614 |

Kansalliset Eures-toimet | 7 076 048 | 7 209 086 |

Muu toiminta | 3 543 512 | 3 438 288 |

Yhteensä | 16 660 721 | 16 657 988 |

Erityisesti Eures-verkostolle suunnattua EU-budjettia täydennetään julkisten työvoimapalvelujen merkittävällä panoksella (varsinkin Eures-neuvojien palkkojen osalta) verkoston ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi.

Tulevaisuuden haasteet ja näkymät

EU:hun vuonna 2004 liittyneiden maiden onnistunut integroituminen EU:n työmarkkinoille on edelleen haaste, koska työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen sovellettavat siirtymätoimenpiteet ovat edelleen voimassa joissakin maissa 1. toukokuuta 2006 jälkeenkin. Verkosto jatkaa vuonna 2004 aloitettua toimintaa, jotta työnantajat ja työnhakijat saisivat tietoa siirtymätoimenpiteiden vaikutuksesta työntekijöiden liikkuvuuteen EU:ssa. Myös Romanian ja Bulgarian integroiminen Eures-verkostoon on merkittävä tulevaisuuden haaste. Näiden kahden maan Eures-johtajat nimitettiin vuonna 2005, ja he ovat osallistuneet Eures-työryhmän kokouksiin tarkkailijoina vuoden 2005 syyskuusta lähtien. Romanian ja Bulgarian julkisten työvoimapalvelujen henkilöstö otettiin mukaan uusille Eures-neuvojille tarkoitettuun koulutukseen keväällä 2006, jotta he voisivat levittää Eures-verkostoon ja kansainväliseen liikkuvuuteen liittyvää tietoa työvoimapalveluissa ennen liittymistä. Uusien jäsenvaltioiden liittymisen myötä verkostossa on kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että kansainvälisessä työvoiman liikkuvuudessa noudatetaan täysimittaisesti sovellettavia perustyönormeja. Muita tärkeitä poliittisia tavoitteita ovat seuraavat: kiinnitetään enemmän huomiota työvoimapalvelujen tarjoamiin palveluihin Euroopan työmarkkinaolojen parantamiseksi ja Euroopan työllisyysstrategian tavoitteiden saavuttamiseksi, tarkastellaan mahdollisuuksia hyödyntää Eures-portaalia ja -verkostoa välineenä, jolla tuetaan laillista maahanmuuttoa EU:ssa, kuten laillista maahanmuuttoa koskevassa toimintapoliittisessa suunnitelmassa[8] todetaan sekä edistetään ammattitutkintojen tunnustamista koskevien eurooppalaisten puitteiden täytäntöönpanoa (puitteet on tarkoitus hyväksyä vuoden 2007 jälkipuoliskolla).

Euroopan työntekijöiden liikkuvuuden teemavuoden järjestäminen vuonna 2006 oli tässä mielessä erinomainen mahdollisuus kiinnittää ihmisten huomiota Eures-verkoston tehtäviin ja tavoitteisiin ja lisätä sen näkyvyyttä eri sidosryhmien parissa. Tähän liittyen vuonna 2006 käynnistettiin kattava tiedotus- ja viestintästrategia, johon sisältyy monenlaisia tiedotus- ja esittelytoimia.

Annex 1 to the EURES Activity Report 2004-2005

Statistics on the use of the European Job Mobility Portal

Table 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006

[pic] Graph 1: Number of visits at the EURES Job Portal per month Sept. 2004 – Mar. 2006

[pic]

Table 2: Number of job vacancies on the EURES Job Portal Feb. 2005 – Apr. 2006

[pic]

[1] Neuvoston päätös 2005/600/EY, tehty 12. heinäkuuta 2005, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista.

[2] KOM(2005) 330.

[3] http://ec.europa.eu/citizensrights

[4] http://ec.europa.eu/youreurope

[5] KOM(2006) 48.

[6] Ennen heinäkuuta 2005 Eures-neuvojat eivät raportoineet näin yksityiskohtaisesti yhteydenottojen aikana esiin tulleista aiheista.

[7] Merkittävä osa rajatylittävästä toiminnasta, jolla valmistellaan tulevia rajatylittäviä yhteistyökumppanuuksia, rahoitetaan kansallisista Eures-suunnitelmista.

[8] KOM(2005) 669 lopullinen.