Keskitetyt toimet luvattoman kauttakulun estämiseksi keskisen Länsi-Balkanin käytävän kautta on siirtänyt polttopisteen muille vaihtoehtoisille reiteille. Vuoden 2018 ensimmäisen neljänneksen aikana muuttoliikkeen on raportoitu lisääntyneen Albanian, Montenegron ja Bosnia ja Hertsegovinan kautta kohti Kroatian rajaa ja edelleen Sloveniaan. Lisäksi on näyttöä siitä, että Serbiassa olevat muuttajat siirtyvät tälle reitille välttääkseen tehostetut tarkastukset Serbian ja Kroatian, Serbian ja Unkarin sekä Serbian ja Romanian välisillä rajoilla. Vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana Bosnia ja Hertsegovina raportoi 533 laitonta rajanylitystä maahan. Tulijoista suurin osa oli syyrialaisia, libyalaisia, pakistanilaisia ja afganistanilaisia.

Vuoden 2018 ensimmäisinä kuukausina paine on kasvanut tietyillä reiteillä, ja tulijoiden määrät ovat joissakin paikoissa kasvaneet yhtäkkiä ja toisinaan hyvin jyrkästi. Vaikka paineet ovat edelleen suuret, vuonna 2017 alkanut laskusuuntaus on jatkunut keskisen Välimeren reitillä vuoden 2018 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Kokemusten mukaan sääolojen parantuessa kesällä muuttajien määrät todennäköisesti kasvavat äkkiä, ja erityisesti on kiinnitettävä huomiota reitteihin, joilla tulijoiden määrät ovat viime vuosina vaihdelleet. Kokemus on myös osoittanut, että muuttovirrat siirtyvät reitiltä toiselle ja että valppautta ja koordinointia tarvitaan yleisesti.

Kertomuksessa todetaan, että tarvitaan jatkuvia toimia, jotta voidaan vastata muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin. Lisäksi siinä määritellään, miltä osin nykyiset toimet ovat riittämättömiä ja missä tarvitaan lisätoimia. Kuten aiemmissa kertomuksissa on todettu, nykytilanne vahvistaa sen, että Eurooppaan kohdistuva muuttopaine johtuu rakenteellisista tekijöistä. Syyrian tilanteen kaltaiset pitkittyneet konfliktit tuskin vähenevät jatkossakaan. Lisäksi ilmastonmuutos luo uusia syitä, jotka ajavat ihmiset liikkeelle. Väestörakenteen kehitys osoittaa. että väestö EU:n naapurustossa kasvaa pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi on entistäkin tärkeämpää, että EU:lla on käytössään välineet tilanteen hallitsemiseksi.

Erityisen ongelman muodostaa asianmukaisen suojan tarjoaminen ilman huoltajaa oleville alaikäisille sekä saarilla että Kreikan mantereella. Suojaa odottaa tällä hetkellä yli 2 000 alaikäistä (osa perheestään eroon joutuneita lapsia), ja näistä osa oleskelee järjestelykeskuksissa ja osa on otettu huostaan suojelutarkoituksessa. Käynnissä on ehdotuspyyntö, jossa on saatu tarjouksia 1 785 majoituspaikasta. Kreikan viranomaiset ovat tehneet useita sopimuksia, mutta kaikkien kumppaneiden, myös kuntien ja kansalaisjärjestöjen, on toteutettava lisätoimia kestävän kansallisen järjestelmän käyttöön ottamiseksi. Tätä täydennettäisiin uudella sijaishoitoa koskevalla lainsäädännöllä, joka kattaisi myös ilman huoltajaa olevat alaikäiset maahantulijat. Lakiehdotus on parhaillaan Kreikan parlamentin käsittelyssä. Lastensuojeluviranomaisia on otettu palvelukseen, koulutettu ja sijoitettu järjestelykeskuksiin.

Hotspot-lähestymistapa on edelleen keskeinen osa EU:n Kreikalle myöntämää tukea. Tukea vastaanottokapasiteetin lisäämiselle jatketaan. Vastaanottokapasiteetti on kokonaisuudessaan hieman lisääntynyt (6 292 paikasta 6 338 paikkaan) Kosin järjestelykeskukseen perustettujen lisäpaikkojen ansiosta. Maasta poistettavia henkilöitä varten on edelleen 710 paikkaa, ja näissä keskuksissa on yli 200 säilöön otettua henkilöä.

Nyt komissio on esittänyt myös ehdotuksen viisumitietojärjestelmän oikeuskehyksen tarkistamisesta. Ehdotuksena tarkoituksena on parantaa turvallisuutta rajoilla ja EU:n sisällä tehostamalla viisumihakemusten käsittelyyn liittyviä tarkastuksia yhteentoimivuuden avulla ja varmistamalla sujuva tiedonkulku. Komissio seuraa edelleen luvattomaan muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita maissa, joiden kansalaisilta ei enää vaadita viisumia, ja toteuttaa tarvittaessa ennakoivia toimenpiteitä.

EU:n on osoittanut jatkuvasti mittavaa tukea pakolais- ja muuttoliikekriisin hoitamiseen. Tuki on ollut tehokkainta silloin kun se on yhdistänyt kaikki toimijat. EU:n ja sen virastojen suorat tukitoimet ja taloudellinen tuki ovat olleet tehokkaimpia silloin, kun niihin on yhdistetty jäsenvaltioiden asiantuntemusta ja resursseja. Komission ehdottama maahanmuuttoalan yhteyshenkilöitä koskevan lainsäädännön tarkistaminen tehostaa myös osaltaan tarpeellista koordinointia ja parantaa EU:n yhteisten toimien tehokkuutta. Jäljempänä esitetyt toimet kuvaavat, miten tärkeää on säilyttää tuen tehokkuus ja lisätä entisestään koordinointia.

Vaikka saapuneita oli vähemmän kuin huippuvuonna 2015, turvapaikkahakemusten käsittely on edelleen kesken hyvin suuressa osassa tapauksia, ja tämä aiheuttaa painetta kansallisissa turvapaikkajärjestelmissä. EU jatkaa tukeaan jäsenvaltioille tilanteen ratkaisemiseksi. Vuonna 2017 EU:ssa jätettiin 43 prosenttia vähemmän turvapaikkahakemuksia kuin vuonna 2016. Vuonna 2017 jätetyistä 685 000 hakemuksesta 160 000 koski lapsia.Vuonna 2018 EU:n jäsenvaltioissa on jätetty 29. huhtikuuta mennessä 186 522 kansainvälistä suojelua koskevaa hakemusta, joista 5 257 koskee ilman huoltajaa olevia alaikäisiä.

Läntisen Välimeren / Atlantin reittiä saapuvien määrä on kasvanut edelleen. Tämä näkyy myös kuolleeksi tai kadonneeksi kirjattujen henkilöjen määrässä (6. toukokuuta 2018 jo 217 henkilöä). Espanjaan oli 29. huhtikuuta 2018 mennessä saapunut (läntisen Välimeren reitin, Atlantin reitin sekä Ceutan ja Melillan kautta) yhteensä 6 623 henkilöä, mikä on 22 prosenttia enemmän kuin samalla ajanjaksolla vuonna 2017 (5 429). Tätä reittiä vuonna 2018 saapuneissa on eniten marokkolaisia (17 %), guinealaisia (14 %), malilaisia (10 %), norsunluurannikkolaisia(7 %) ja gambialaisia (6 %).

Samanaikaisesti EU jatkaa tuen tarjoamista Länsi-Balkanin reitillä sijaitseville valtioille keskittymällä parantamaan muuttajien ja pakolaisten vastaanotto-olosuhteita ja ‑valmiuksia sekä kehittämällä valmiuksia muuttoliikkeen hallintajärjestelmien lujittamiseksi. Videokonferensseja, joihin osallistuvat komissio, jäsenvaltiot, EU:n virastot ja Länsi-Balkanin kumppanit, on järjestetty edelleen joka toinen viikko. Niiden tarkoituksena on helpottaa yhteistyötä ja tietojen jakamista muuttoliikennetilanteesta Länsi-Balkanin reitillä. Komission 17. huhtikuuta 2018 antamassa vuotuisessa laajentumispaketissa painotettiin valtioiden tarvetta vahvistaa toimiaan, jotta niillä on tehokkaat valmiudet vastata muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin.

Europolin alainen ihmisten salakuljetusta tutkiva eurooppalainen keskus on tukenut edelleen operatiivista yhteistyötä ihmisten salakuljetukseen puuttumiseksi Länsi-Balkanin reitillä. Europol järjesti vuoden 2018 ensimmäisellä neljänneksellä 11 operatiivista kokousta, joissa keskityttiin Länsi-Balkanin alueeseen. Se on myös vastannut 28 ensisijaisen tärkeän tapauksen hallinnoinnista. Länsi-Balkanin maissa järjestettiin myös seitsemän yhteistä toimintapäivää, joiden ansiosta onnistuttiin pidättämään salakuljettajia. Europol on seurannut edelleen kasvavaa suuntausta, jossa maahantulijoita salakuljetetaan kuorma-autoissa ja suurissa ajoneuvoissa. Alueen valtiot ovat vahvistaneet rajavalvontaansa ja valvontavalmiuksiaan ja lähettäneet partioita tietyille rajaosuuksille.

Komissio on saamassa valmiiksi sisäiset menettelyt allekirjoittaakseen Albanian kanssa sopimuksen, joka parafoitiin jo helmikuussa 2018. Sopimuksella annetaan Euroopan raja- ja merivartiovirastolle mahdollisuus tarjota apua ulkorajojen valvonnan alalla sekä lähettää nopeasti operatiivisia ryhmiä Albanian alueelle, jos muuttovirroissa tapahtuu äkillisiä muutoksia. Vastaavanlaisesta järjestelystä päästiin teknisellä tasolla sopimukseen 30. huhtikuuta entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. Neuvotteluja käydään parhaillaan Serbian kanssa, ja komissio on ehdottanut tällaisia sopimuksia koskevien neuvottelujen käynnistämistä myös Montenegron sekä Bosnia ja Hertsegovinan kanssa.

Tuki Syyriassa ja sen naapurialueilla on edelleen ensisijaisen tärkeää. EU on myöntänyt Jordanialle ja Libanonille kriisin alkamisesta lähtien yli 1 miljardi euroa tukeakseen kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevia ihmisiä humanitaarisen rahoituksen kautta, tarjotakseen koulutusta ja terveydenhuoltoa ja parantaakseen pakolaisten ja vastaanottavien yhteisöjen toimeentulomahdollisuuksia. Libanonille osoitettu tuki sai myös kannatusta kahdessa kansainvälisessä ministeritason konferenssissa, jotka koskivat turvallisuutta ja investointeja. Huhtikuussa 2018 järjestetyssä Bryssel II -konferenssissa, joka käsitteli Syyrian ja sitä ympäröivän alueen tulevaisuuden tukemista ja jonka puheenjohtajina toimivat EU ja Yhdistyneet kansakunnat, vahvistettiin jälleen EU:n tuki poliittiselle ratkaisulle Syyriassa sekä sen sitoutuminen vastaamaan merkittäviin tarpeisiin. Konferenssissa vahvistettiin 560 miljoonan euron rahoitus sekä vuonna 2018 että vuonna 2019. Yhteensä konferenssissa saatiin liikkeelle 6,2 miljardin euron avustukset kansainväliseltä yhteisöltä vuoteen 2020 saakka, ja tästä kolme neljäsosaa tulee EU:lta ja sen jäsenvaltioilta.

Turvapaikkahakemusten hidas käsittely Kreikassa haittaa edelleen julkilausuman nojalla tehtäviä palautuksia Turkkiin. Koska vaarana on, että tulijoiden määrä lisääntyy kesällä, on erittäin tärkeää, että Kreikan viranomaiset puuttuvat tähän kiireesti. EU tukee edelleen Kreikan turvapaikkavirastoa ja muutoksenhakukomiteoita.

Turkki on tehnyt loistavaa työtä tarjotessaan suojan ja tukea yli 3,5 miljoonalle rekisteröidylle syyrialaispakolaiselle, ja EU on osoittanut sitoutuneensa tukemaan Turkkia tässä haasteessa. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä tuetaan edelleen pakolaisten ja vastaanottavien yhteisöjen tarpeita Turkissa tiiviissä yhteistyössä Turkin viranomaisten kanssa. Se on osoittautunut yhdeksi EU:n nopeimmista ja tehokkaimmista tukimekanismeista, ja maksuja on suoritettu 1,9 miljardia euroa. Koordinointivälineestä autetaan yli 1,3:a miljoonaa pakolaista kuukausittaisilla käteissuorituksilla ja tuetaan satojentuhansien henkilöiden koulutusta ja terveydenhuoltoa. Välineen toisen, 3 miljardin euron erän käyttöön ottaminen on alkanut. Nopealla toteutuksella varmistetaan ensimmäisestä erästä rahoitettujen koordinointivälineen toimien saumaton jatkuminen ja erityisesti lisärahoitus, jota tarvitaan koulutuksen tukemiseksi ja jonka on oltava käytettävissä ennen seuraavan lukuvuoden alkua.

EU:n ja Turkin julkilausumalla on edelleen valtava merkitys Kreikan saarille suuntautuvien luvattomien ja vaarallisten ylitysten vähentämisessä, henkien pelastamisessa merellä sekä kansainvälistä suojelua tarvitsevien syyrialaisten uudelleensijoittamisen edistämisessä. Jatkossa sen menestys riippuu kaikkien osapuolten sitoutumisesta ja jatkuvasta toiminnasta. On ratkaisevan tärkeää, että Turkki jatkaa tehokkaita lainvalvontapyrkimyksiään purkaakseen salakuljetusverkostot ja lopettaakseen luvattomat rajaylitykset sekä Kreikan saarille että mantereelle ja että se jatkaa yhteistyötä Kreikasta tapahtuvien palautusten ja takaisinoton yhteydessä joko EU:n ja Turkin julkilausuman tai Kreikan ja Turkin kahdenvälisen pöytäkirjan puitteissa.

Bulgariaa koskeva merkittävä tukiohjelma jatkuu, ja vuodeksi 2018 osoitetaan 13 miljoonan euron lisärahoitus, jolla täydennetään kansallisista ohjelmista myönnettyä 97,2 miljoonan euron rahoitusta ja hätäapuna vuoden 2015 alusta lähtien myönnettyä 172 miljoonan euron tukea. Joidenkin hätäapuun sisältyvien, rajavalvonnassa käytettävien laitteiden hankintaa tarkoitettujen avustusten toteuttaminen on hidastunut tarjousmenettelyn viivästymisen vuoksi. Sen sijaan kansallisten ohjelmien rahoitusta toteutetaan hyvää vauhtia. Myös Bulgariassa esiintyy puutteita Euroopan raja- ja merivartioviraston henkilöstön lähettämisessä, sillä asiantuntijoita on tällä hetkellä 130, mikä on 57 vähemmän kuin määritelty tarve.

Kreikan ja Turkin välisellä maarajalla lisääntynyt paine on osoittanut, että tukea tällä rajalla on tehostettava. Turkin ja Kreikan välisen nykyisen yhteistyön lisäksi Euroopan raja- ja merivartiovirasto on valmis vahvistamaan läsnäoloaan ja tehostamaan yhteisiä operaatioita. Tämä edellyttäisi luonnollisesti jäsenvaltioilta lisää yhteistyötä.

EU:n virastot ovat jatkaneet tärkeää tehtäväänsä Kreikan viranomaisten tukemisessa. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto oli lähettänyt Kreikkaan 30. huhtikuuta mennessä 63 kansallista asiantuntijaa, joiden apuna on 27 väliaikaista toimihenkilöä ja 85 puitesopimuksen perusteella palkattua tulkkia. Europolin 13 vierailevaa virkamiestä ja kaksi Europolin henkilöstöön kuuluvaa työntekijää oli 7. toukokuuta sijoitettu viiteen paikkaan Kreikassa tekemään ylemmän tason turvatarkastuksia. Europolin toimintaa kehitetään myös toimintasuunnitelmalla, jolla pannaan täytäntöön hiljattain toteutetun arvioinnin suositukset. Euroopan raja- ja merivartiovirasto puolestaan on lähettänyt yhteensä 573 henkilöä 14. toukokuuta mennessä. Tämä tuki ei vieläkään riitä täyttämään tarpeita, ja epävarmuus jäsenvaltioiden kiertävien virkamiesten korvaamisesta saa aikaan pitkän aikavälin epävakautta avussa, jota EU kykenee tarjoamaan.

Yhteinen Themis-operaatio on jatkunut. Sillä autetaan Italiaa puuttumaan luvattomaan maahantuloon yli keskisen Välimeren, pelastamaan ihmishenkiä merellä sekä ehkäisemään ja paljastamaan rajatylittävää rikollisuutta. Operaation toiminta-alue kattaa nyt Adrianmeren ja sen lainvalvontakomponenttia, erityisesti terrorismin ja vierastaistelijoiden torjuntaa, on vahvistettu. Tällä hetkellä Euroopan raja- ja merivartiovirasto tukee 27 jäsenvaltion avulla Italiaa, jonne on lähetetty 428 rajavartijaa ja miehistön jäsentä, kaksi ilma-alusta, yksi helikopteri, yksi merivartioalus, seitsemän rannikkovartioalusta, neljä rannikkovartiovenettä ja 14 liikkuvaa toimistoa.

EU:n virastot toteuttavat toimenpiteitä mukauttaakseen henkilöstömääriään ja kohdentaakseen toiminnan Italiassa vastaamaan nykyisiä tarpeita. Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirastolla oli 30. huhtikuuta sijoitettuna Italiaan 38 kansallista asiantuntijaa, joiden tukena on 54 väliaikaista työntekijää ja 98 kulttuurivälittäjää. Työtä hiljattain saapuneiden muuttajien kanssa tukee 428 Euroopan raja- ja merivartioviraston asiantuntijaa. Europolin 15 vierailevaa virkamiestä ja kolme Europolin henkilöstöön kuuluvaa oli 7. toukokuuta 2018 sijoitettuna viiteen eri paikkaan Italiassa tekemään ylemmän tason turvatarkastuksia. Italiassa on myös lisätty säilöönottovalmiuksia, sillä Potenzan säilöönottokeskuksen 96 paikan kokonaiskapasiteetti on saatu käyttöön.

– Libya ja sitä ympäröivä alue sekä reitin varrella olevat maat

EU jatkaa toimiaan parantaakseen niitä kauhistuttavia olosuhteita, joissa monet muuttajat ja pakolaiset Libyassa oleskelevat, sekä puuttuakseen siirtolaisten salakuljetukseen. EU:n rahoittamilla ohjelmilla pyritään vastaamaan siirtolaisten ja pakolaisten välittömiin tarpeisiin, auttamaan siirtolaisia palaamaan kotiin tai löytämään turvallinen reitti niille, jotka tarvitsevat suojelua Euroopassa, uudelleensijoittamisen avulla, sekä tekemään pitkäjänteistä työtä yhteisöjen vakauttamiseksi.

Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö on tähän mennessä tarjonnut EU:n tuella lähes 41 000 siirtolaiselle huopia, patjoja ja hygieniapakkauksia maihinnousupaikoilla, säilöönottokeskuksissa ja vastaanottavissa yhteisöissä Libyassa. Lääketieteellistä apua on tarjottu yli 14 500:lle haavoittuvassa asemassa olevalle siirtolaiselle. Etelä-Libyassa on muuttoliikkeen resurssi- ja hallintamekanismista autettu yli 950:tä siirtolaista. YK:n lastenavun rahasto (Unicef) on myös tarjonnut erityistä apua toimittamalla säilöönottokeskuksiin talvivaatteita sekä välttämättömiä tarvikkeita selviytymistä ja kunnollisia elinoloja varten, myös vapaa-ajantoimintaa ja koulutustoimintaa. Käynnissä on myös yhteinen toiminta lasten vapauttamisen puolesta ja vaihtoehtojen löytämiseksi säilöönotolle. YK:n kehitysohjelma on perustanut yrittäjyyskampuksen auttaakseen nuoria yrittäjiä.

EU on jatkanut tukeaan Libyan paikallisviranomaisille kaikkialla maassa keskeisen infrastruktuurin kunnostamiseksi, jotta peruspalvelut olisivat sekä paikallisen väestön että siirtolaisten saatavilla. Keskustelut jatkuvat EU:n ja täytäntöönpanokumppaneiden (italialainen yhteistyökumppani, Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma ja Unicef) maaliskuussa 2018 hyväksytyn uuden 50 miljoonan euron ohjelman täytäntöönpanemiseksi paikallisviranomaisten tukemiseksi. Ohjelmalla lisätään Libyan paikallisviranomaisten valmiuksia tarjota peruspalveluja, kuten terveydenhuoltoa, koulutusta, viemäröintiä ja vesihuoltoa.

UNHCR:n puututtua asiaan vuonna 2018 säilöönottokeskuksista oli 4. toukokuuta mennessä vapautettu 1 006 pakolaista ja turvapaikanhakijaa. Toiminta on nopeutunut, sillä vuonna 2017 vapautettuja oli yhteensä 1 428. UNHCR on tähän mennessä toteuttanut 486 valvontakäyntiä säilöönottokeskuksiin vuonna 2018. EU:n tuki on myös antanut UNHCR:lle mahdollisuuden tehdä pakolaisille ja turvapaikanhakijoille 15 216 lääkärintarkastusta ja pyrkiä samalla edistämään heidän vapauttamistaan.

EU on tehnyt tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja UNHCR:n kanssa varmistaakseen, että mahdollisimman moni haavoittuvassa asemassa oleva ja kansainvälistä suojelua tarvitseva henkilö evakuoidaan Libyasta Nigeriin ja sijoitetaan nopeasti uudelleen. Sen jälkeen kun evakuoinnit keskeytettiin tilapäisesti maaliskuun alussa, koska Nigerin hallitus oli huolissaan siitä, että henkilöiden siirrot edelleen muihin maihin eivät toteutuneet samassa tahdissa kuin tulijoita saapui Nigeriin, UNCHR käynnisti hätäsiirtojärjestelmän uudelleen 10. toukokuuta, jolloin 132 haavoittuvassa asemassa olevaa pakolaista ja turvapaikanhakijaa evakuoitiin ilmateitse. Libyasta Nigeriin evakuoiduista 1 152 henkilöstä UNHCR oli 13. toukokuuta mennessä lähettänyt 475 henkilöä uudelleen sijoitettavaksi, ja näistä 108 henkilöä on jo lähtenyt Nigeristä. Uudelleen sijoitettavia henkilöitä vastaanottavat valtiot ovat hyväksyneet vielä 71 henkilöä, jotka odottavat lähtöä. Tämä tarkoittaa, että uudelleen sijoitettavia henkilöitä vastaanottavat valtiot ovat jo sijoittaneet uudelleen noin 38 prosenttia kaikista näistä henkilöistä. Vaikka tarvitaan lisää lupauksia vastaanottaa Nigeristä uudelleen sijoitettavia henkilöitä, lupausten mukaisten paikkojen määrä ei ole rajoittava tekijä, koska paikkoja on tarjolla jo 2 681. On tärkeää vauhdittaa UNHCR:n tekemiä päätöksiä uudelleensijoittamisesta, jotta lupaukset voidaan toteuttaa ja Libyasta evakuoidut henkilöt voidaan sijoittaa uudelleen mahdollisimman nopeasti vastaanottaviin jäsenvaltioihin. EU tukee täysimääräisesti näitä pyrkimyksiä ja aikoo täydentää UNHCR:lle jo myöntämäänsä 20 miljoonan euron taloudellista tukea. Jäsenvaltioita, jotka eivät ole osoittaneet osaa vastaanottolupauksistaan Nigerille, kehotetaan tekemään niin, ja uudelleen sijoitettavia henkilöitä vastaanottavien jäsenvaltioiden olisi edelleen varmistettava, että siirrot tapahtuvat nopeasti heti UNHCR:n päätösten jälkeen. UNHCR:ää olisi rohkaistava keskittämään uudelleensijoittamista Nigeristä koskevat päätöksensä ensisijaisesti Libyasta evakuoituihin henkilöihin.

Tripolissa helmikuussa järjestetyn Afrikan unionin, EU:n ja Yhdistyneiden kansakuntien korkean tason kolmikantavierailun jälkeen komissio on ollut yhteydessä Libyan viranomaisiin varmistaakseen tehtyjen sitoumusten toteutumisen. Sitoumukset koskevat muun muassa humanitaarisen evakuointioperaation helpottamista poistamalla maastapoistumisviisumit, mahdollisuuden antamista UNHCR:lle toteuttaa täysimääräisesti valtuuksiaan riippumatta kansalaisuuksia koskevista rajoituksista, parannuksia siirtolaisten ja pakolaisten pääsyyn säilöönottokeskuksiin sekä säilöönottokeskusten olojen kohentamista, etenemistä kohti nykyisen kaltaisten säilöönottokeskusten sulkemista, vaihtoehtojen harkitsemista laittoman maahanmuuton kriminalisoinnille ja kaikkien maahan tulleiden siirtolaisten täysimääräisen rekisteröinnin ja jäljityksen varmistamista.

EU ponnistelut tukea kahta Libyan rannikkovartiostoa ovat jatkuneet. EUNAVFOR MED Sophia ‑operaatiossa on tähän mennessä koulutettu noin 191 Libyan laivaston rannikkovartioston henkilöstöön kuuluvaa, muun muassa 5 partioveneen miehistön jäsentä. Koulutuksessa yhdistyi toiminta maalla ja merellä. Kreikassa koulutetaan parhaillaan 22:ta libyalaista henkilöstöön kuuluvaa, ja Espanjassa suunnitellaan seuraavaa moduulia 34 ehdokkaalle heinäkuun 2018 alusta alkaen. Maaliskuussa annetussa ensimmäisessä seurantakertomuksessa painotettiin, että valmiudet ja ammattitaito edistyvät, mutta tehokkaalle seurannalle olisi edelleen hyötyä EUNAVFOR MED -operaation henkilöstön läsnäolosta Libyan laivaston rannikkovartioston toimintakeskuksissa.

Turvallisen viestintäverkon perustaminen Välimerelle meritse tapahtuvaa luvatonta maahanmuuttoa koskevien tietojen vaihtamiseksi alkaa olla lopullaan, ja Välimeren Seahorse ‑verkoston on määrä aloittaa toimintansa vuoden 2018 jälkipuoliskolla.

Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston kokouksessa maaliskuussa 2018 ministerit kannattivat pilottihanketta EU:n virastojen ja EUNAVFOR MED Sophia ‑operaation välisen yhteistyön tehostamiseksi siten, että ne työskentelisivät suoraan yhdessä rikostietoyksikössä, joka olisi osa Sophia-operaation lippulaivahanketta. Rikostietoyksikön olisi aloitettava toimintansa mahdollisimman pian. EU:n yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaation kapasiteettia Libyassa on tarkoitus lisätä siirtämällä enintään 17 henkilöstöön kuuluvaa Tripoliin pysyvästi tai vuorotteluperiaatteen mukaisesti toukokuuhun 2018 mennessä. Tämä perustuu mahdollisuuteen syventää yhteistyötä Libyan viranomaisten kanssa joulukuussa 2017 käynnistyneen kevyen läsnäolon jälkeen.

– Rahoitus

EU:n Afrikka-hätärahastolla on edelleen ratkaiseva rooli EU:n työssä. Toukokuun 8. päivänä 2018 oli hyväksytty 147 ohjelmaa, joiden yhteensä noin 2 593,4 miljoonan euron määrärahat on jaettu kolmeen osioon: Sahelin ja Tšadjärven alue 1 293 miljoonaa euroa (79 ohjelmaa), Afrikan sarvi 820,3 miljoonaa euroa (50 ohjelmaa) ja Pohjois-Afrikka 335 miljoonaa euroa (14 ohjelmaa). Määrään sisältyy myös neljä osioiden välistä ohjelmaa (145,1 miljoonaa euroa). Täytäntöönpanijoiden kanssa on tehty tähän mennessä 235 sopimusta, joiden yhteenlaskettu arvo on 1 611,2 miljoonaa euroa, ja maksujen kokonaisarvo on 650 miljoonaa euroa.

EU:n Afrikka-hätärahastolle tällä hetkellä osoitetut varat ovat 3,39 miljardia euroa, josta yli 2,98 miljardia euroa on peräisin Euroopan kehitysrahastosta ja EU:n talousarviosta. EU:n jäsenvaltiot ja muut avunantajat (Sveitsi ja Norja) ovat luvanneet yhteensä 413,8 miljoonaa euroa. Määrästä on toistaiseksi maksettu 378 miljoonaa euroa. Suurimmat avunantajat ovat edelleen Saksa (157,5 miljoonaa euroa) ja Italia (104 miljoonaa euroa). Jäsenvaltioiden osallistuminen EU:n erityisrahaston Pohjois-Afrikan osioon on ollut ensiarvoisen tärkeää uuden lähestymistavan aikaansaamisessa Libyan osalta. Eurooppa-neuvostossa käytyjen keskustelujen jälkeen jäsenvaltiot lupasivat osoittaa rahaston 178,6 miljoonaa euroa pääasiassa Pohjois-Afrikan osion täydentämiseksi.

Siitä huolimatta merkittävä rahoitusvaje on todennäköinen jo vuonna 2018. Asiasta keskusteltiin strategianeuvoston kokouksessa 24. huhtikuuta 2018. Rahaston kolmen osion odotettavissa olevien toimien arvoksi arvioidaan noin 2 miljardia euroa. Toimiin kuuluvat muun muassa työn jatkamista Libyassa koskevat keskeiset toimet sekä tuetun vapaaehtoisen paluun ja evakuointien toteutustahdin ylläpitäminen. Vaikka jäljellä olevilla varoilla voidaan kattaa joitakin ensisijaisia toimia, kolmen osion osalta on määritelty noin 1,2 miljardin euron rahoitusvaje, jos nykyinen tavoitetaso aiotaan säilyttää. Pohjois-Afrikan osalta ensisijaisia painopisteitä ovat edelleen muuttoliikkeen tuloksellisen hallinnan edistäminen, myös haavoittuvassa asemassa olevien siirtolaisryhmien suojelu, vapaaehtoinen paluu, yhteisöjen vakauttaminen, yhdennetty rajaturvallisuus ja tuki työperäiselle maahanmuutolle. Toiminnalla Afrikan sarvessa sekä Sahelin ja Tšadjärven alueella on välitön vaikutus EU:n Pohjois-Afrikan toimien tehokkuuteen. Se on myös välttämätöntä sen varmistamiseksi, että EU:n lähestymistapa on aidosti kattava. Jäsenvaltiot ovat tunnustaneet hankejatkumon arvon ja sopineet toimien priorisoimisesta edelleen seuraavilla aloilla: palauttaminen ja uudelleenkotoutuminen, pakolaisten tilanteeseen reagointia koskeva kokonaisvaltainen kehys, luotettavat asiakirjat ja väestörekisterit, ihmiskauppaan puuttuminen, merkittävät vakauttamispyrkimykset Somaliassa, Sudanissa ja Etelä-Sudanissa sekä tuki muuttoliikevuoropuheluille. Samaan aikaan erityisrahaston hallintoneuvosto päätti, että rahaston on jatkettava toimiaan vuoden myös 2018 jälkeen ja että tätä varten on täydennettävä sen resursseja.

Ulkoisen investointiohjelman ensimmäisessä pilarissa Euroopan kestävän kehityksen rahaston takuurahaston osalta yhteensä 12 tukikelpoista rahoituslaitosta on ehdottanut yli 46:ta investointiohjelmaa viiden investointiosion osalta, joita varten on käytettävissä 1,5 miljardin euron takuurahasto. Saatujen ehdotusten yhteenlaskettu määrä on kaikkien viiden osion osalta yli 3,5 miljardia euroa. Komission ensimmäisiä päätöksiä ohjelmien hyväksymisestä odotetaan alkukesästä. Investointiohjelman Afrikan ja naapuruuspolitiikan investointijärjestelyjen osalta on käynnissä rahoitusta yhdistäviä toimia.

– Reitin varrella sijaitsevat maat

Yhteistyö monien afrikkalaisten kumppanien kanssa on tehostunut. Poliittisesta kuohunnasta huolimatta yhteistyö Etiopian viranomaisten kanssa Vallettan julkilausumaan sisältyvän viiden pilarin osalta on jatkunut sujuvasti. Muuttoliikevuoropuhelu ja yhteistyö Guinean ja Gambian kanssa etenevät vakaasti, ja maaliskuussa järjestettiin Euroopan raja- ja merivartioviraston onnistunut seminaari parhaista käytännöistä palauttamiseen liittyvien toimien järjestämisessä. Norsunluurannikon kanssa käynnistettiin uudelleen muuttoliikevuoropuhelu. Nigerian kanssa jatketaan keskustelua muuttoliikettä ja liikkuvuutta koskevasta paketista, joka kattaa kasvun ja investoinnit, rajaturvallisuuden ja digitaalisen tunnistamisen, salakuljetuksen, ihmiskaupan sekä uudelleenkotouttamisen ja takaisinoton.

Jatkuvan operatiivisen yhteistyön ohella lisätuki Nigerille kohdistuisi toimiin, joilla puututaan muuttoliikkeen uusiin reitteihin lähellä Nigerian rajaa sekä taloudellisia korvauksia koskevien ohjelmien vahvistamiseen. Niger isännöi maaliskuussa 2018 ministeritason konferenssia, johon osallistuivat kaikki keskeiset toimijat keskustelemaan ja edistämään yhteistyötä ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan torjumiseksi. Niger, Tšad, Libya ja Sudan pääsivät myös sopimukseen yhteistyön käynnistämisestä yhteisten rajojen turvaamiseksi ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi.

Myös työtä salakuljetusverkostojen hajottamiseksi Afrikan sarvessa on tehostettu kehittämällä edelleen EU:n Afrikka-hätärahastosta rahoitettavaa alueellista operaatiokeskusta osana Khartumin prosessia. Sen avulla tehostetaan yhteistä tutkimustoimintaa maiden kesken. Muuttoliikkeen parempaan hallintaan tähtäävään ohjelmaan Afrikan sarvessa on osallistunut yli 400 valtionhallinnon virkamiestä, jotka ovat saaneet muuttoliikettä ja rajaturvallisuutta koskevaa koulutusta. Muuttajien oikeuksia koskevaa koulutusta on saanut noin 150 valtionhallinnon ja kansalaisjärjestöjen sidosryhmää.