Tullitulojen menetys on laskettu vuoden 2015 tietojen perusteella, jolloin vaikutus talousarvioon on 311 miljoonaa euroa (80 % 390 miljoonasta eurosta). Tullitulojen menetys jaetaan yhteensä seitsemän vuoden ajalle. EU poistaa 97,7 prosenttia Kanadasta peräisin olevien tavaroiden tuontia koskevista EU:n tullitariffeista sopimuksen tullessa voimaan ja sen jälkeen asteittain 3, 5 ja 7 vuoden kuluessa vielä 1 prosenttia.

Kanada on maailmanlaajuisesti yksi EU:n vanhimmista ja läheisimmistä strategisista kumppaneista. Yhteisillä arvoilla on pitkä historia, ja osapuolet tekevät tiivistä yhteistyötä monilla globaaleilla osa-alueilla, kuten ympäristöasioissa, ilmastonmuutoksessa, energiaturvallisuudessa ja alueellisessa vakaudessa. Kanada on maailman 11. suurin talous ja 12. suurin EU:n kauppakumppani. CETA:n myötä Kanada myöntää eurooppalaisille yrityksille parhaimman kohtelun, minkä se on koskaan myöntänyt yhdellekään kauppakumppanille ja saattaa siten EU:n toimijoiden toimintaedellytykset tasapuolisiksi Kanadan markkinoilla. Avaamalla markkinat CETA tukee EU:n kasvua ja työllisyyttä ja hyödyttää eurooppalaisia kuluttajia.

(2)Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välistä laaja-alaista talous- ja kauppasopimusta on sovellettu väliaikaisesti neuvoston päätöksen N:o [XX] mukaisesti [XX] alkaen sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan myöhemmin päätökseen.

CETA:n myötä yritysten on helpompi liikutella henkilöstöään tilapäisesti EU:n ja Kanadan välillä. Tämä helpottaa eurooppalaisten yritysten toimintaa Kanadassa. Myös asiantuntijapalvelujen tarjoajien on helpompi tarjota tilapäisesti lakiasiain-, tilinpito-, arkkitehti- ja muita sen tyyppisiä palveluja.

Sopimuksessa tarjotaan kehys ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi säänneltyjen ammattien, kuten arkkitehtien, kirjanpitäjien ja insinöörien osalta. EU:n ja Kanadan asianomaisilla ammattialajärjestöillä on täten kehys, jossa asetetaan edellytykset vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten neuvottelemista varten kunkin ammattikunnan osalta. EU:n ja Kanadan on tämän jälkeen vahvistettava nämä edellytykset ja tehtävä sopimukset.

Kaikista EU:n tekemistä sopimuksista CETA:ssa mennään pisimmälle palvelujen ja sijoitusten osalta. Eurooppalaisilla yrityksillä tulee olemaan enemmän mahdollisuuksia tarjota Kanadassa erikoistuneita meriliikennepalveluja, kuten ruoppausta, tyhjien konttien siirtoa ja tietynlaisen rahdin laivausta. Eurooppalaiset yritykset tulevat niin ikään hyötymään uusista eduista sijoitushankkeiden hyväksytyksi saamisessa ja oikeuksiensa vaatimisessa epäoikeudenmukaisen kohtelun tapauksessa tasapuolisen ja tehokkaan riitojenratkaisujärjestelmän puitteissa. Kaikilla palvelualoilla, kuten ympäristöpalvelujen, televiestinnän ja rahoituksen alalla, markkinoille pääsy on taattu sekä liittovaltion että – ensimmäistä kertaa – provinssien tasolla. EU suojaa CETA:ssa julkiset palvelut – niin kuin muissakin tekemissään kauppasopimuksissa. Tältäkin osin kanadalaisten sijoittajien ja palveluntarjoajien on noudatettava sovellettavia EU:n määräyksiä.

Tullien poistamisen tai pienentämisen myötä CETA hyödyttää konkreettisesti Euroopan kuluttajia ja yrityksiä – EU on saavuttanut siinä joitakin pisimmälle meneviä leikkauksia kaikkiin sen tekemiin kauppasopimuksiin verrattuna. Tämä tarjoaa merkittäviä markkinamahdollisuuksia eurooppalaisille yrityksille, myös pk-yrityksille. Mikä merkittävintä, useimmat tullit poistetaan kokonaan CETA:n tullessa voimaan. Tullien leikkaaminen ei alenna EU:n standardien tasoa tai muuta niitä. Kanadasta tulevan tuonnin on täytettävä EU:n määräykset.

Sopimuksen täytäntöönpanon varmistamiseksi on toteutettava tiettyjä toimenpiteitä. Toimenpiteet on valmisteltava ajoissa, jotta sopimusta voidaan soveltaa. Niihin kuuluu komission täytäntöönpanoasetuksen antaminen unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 58 artiklan 1 kohdan nojalla sopimuksessa tarkoitettujen tullikiintiöiden avaamiseksi.

EU ja Kanada julkaisivat yhteisen tutkimuksensa tiiviimmän EU:n ja Kanadan välisen taloussuhteen kustannusten ja hyötyjen arvioinnista (”Assessing the Costs and Benefits of a Closer EU-Canada Economic Partnership” lokakuussa 2008. Tutkimuksen tekohetkellä katsottiin, että tavaroiden ja palvelujen kaupan vapauttaminen hyödyttäisi sekä EU:ta että Kanadaa. Koko tutkimusraportti on saatavilla kauppapolitiikan pääosaston sivustolla:

EU:n ja Kanadan yhteisessä tutkimuksessa avustivat professori Walid Hejazi (Rotman Business School, University of Toronto), joka suunnitteli tutkimuksen, ja professori Joe Francois (University of Linz), joka vastasi tutkimuksen taloudellisesta mallintamisesta.

CETA:lla on samanlaiset tavoitteet ja olennaisin osin sama sisältö kuin Singaporen kanssa tehdyllä vapaakauppasopimuksella. Näin ollen unionin toimivalta on molemmissa tapauksissa sama. Koska Singaporen kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen yhteydessä on esiintynyt epäilyjä unionin toimivallan laajuudesta ja luonteesta, komissio pyysi unionin tuomioistuimelta lausuntoa SEUT-sopimuksen 218 artiklan 11 kohdan mukaisesti (asia A-2/15). Asiassa A-2/15 komissio katsoo, että unionilla on yksinomainen toimivalta tehdä vapaakauppasopimus Singaporen kanssa yksin ja vaihtoehtoisesti vähintään jaettu toimivalta niillä aloilla, joilla unionin toimivalta ei ole yksinomainen. Monilla jäsenvaltioilla on kuitenkin erilainen näkemys. Näin ollen komissio on päättänyt ehdottaa CETA:n tekemistä sekasopimuksena. Tämä ei kuitenkaan vaikuta komission asiassa A-2/15 ilmaisemaan näkemykseen. Kun tuomioistuin antaa lausuntonsa asiassa A-2/15, on tarpeen tehdä asianmukaiset päätelmät.

CETA on täysin yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, mukaan lukien kansainväliseen kauppaan vaikuttavat politiikat. Tältä osin CETA ei alenna EU:n lainsäädännön tasoa tai muuta sitä, eikä se myöskään alenna EU:n standardien tasoa tai kevennä taikka lakkauta niitä millään säännellyllä alalla. Kaiken Kanadasta tulevan tuonnin on oltava EU:n sääntöjen ja määräysten mukaista (tekniset määräykset ja tuotestandardit, terveys- ja kasvinsuojelutoimia sekä elintarvikkeita ja turvallisuutta koskevat määräykset, terveys- ja turvallisuusstandardit, muuntogeenisiä organismeja koskevat säännöt, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja jne).

EU:lla ja Kanadalla on pitkäaikainen kaupallinen ja taloudellinen yhteistyösuhde, jota on kehitetty vuoden 1976 EU:n ja Kanadan kaupallista ja taloudellista yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, vuoden 1996 yhteisen toimintasuunnitelman ja EU:n ja Kanadan vuoden 1998 kauppa-aloitteen puitteissa. EU ja Kanada ovat lisäksi tehneet useita kahdenvälisiä alakohtaisia sopimuksia, jollaisia ovat esimerkiksi vuoden 1996 sopimus tiede- ja teknologiayhteistyöstä, vuoden 1998 sopimus vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta tunnustamisesta, vuoden 1999 eläinlääkintäsopimus, vuoden 1999 kilpailusopimus, vuoden 2003 sopimus viinien ja alkoholijuomien kaupasta, vuoden 2009 sopimus siviili-ilmailun turvallisuudesta sekä vuoden 2009 kattava lentoliikennesopimus.

CETA-neuvottelut saatiin päätökseen ja parafoitiin pääneuvottelijoiden tasolla 1. elokuuta 2014. EU:n ja Kanadan huippukokouksessa 26. syyskuuta 2014 puheenjohtaja Barroso, puheenjohtaja Van Rompuy ja pääministeri Harper ilmoittivat yhdessä, että CETA-neuvottelut on saatu päätökseen, minkä jälkeen sopimuksen teksti asetettiin julkisesti saataville samana päivänä. CETA:n oikeudellisesti tarkistettu teksti julkaistiin 29. helmikuuta 2016, ja se on saatavilla sivustolla

Neuvoston antamien neuvotteluohjeiden pohjalta Euroopan komissio on neuvotellut laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen (CETA), jolla pyritään luomaan nykyaikaiset ja suotuisat taloussuhteet Kanadan kanssa. Kanada on Euroopan unionille strateginen kumppani, jonka kanssa unionilla on yhteisiin arvoihin ja etuihin perustuva historia ja jonka kanssa unioni haluaa vahvistaa positiivisen ja eteenpäin suuntautuvan suhteen tulevaisuutta varten. Sopimuksen on tarkoitus avata uusia kauppa- ja sijoitusmahdollisuuksia Euroopan unionin ja Kanadan välillä parantamalla erityisesti tavaroiden ja palvelujen markkinoille pääsyä ja talouden toimijoita koskevia kauppasääntöjä.

EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 5.7.2016 COM(2016) 443 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus neuvoston päätökseksi

Kanadan sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen laaja-alaisen talous- ja kauppasopimuksen tekemisestä







LAAJA-ALAINEN TALOUS- JA KAUPPASOPIMUS (CETA) KANADAN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, IRLANTI, HELLEENIEN TASAVALTA,

ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, KROATIAN TASAVALTA, ITALIAN TASAVALTA,

KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARI, MALTAN TASAVALTA,

ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA,

SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA,

VÄLILLÄ, jäljempänä yhdessä ’osapuolet’, jotka ovat päättäneet: EDELLEEN vahvistaa tiivistä taloussuhdettaan ja rakentaa toimintansa 15 päivänä huhtikuuta 1994 Maailman kauppajärjestön perustamisesta tehdystä Marrakeshin sopimuksesta ja muista monenvälisistä ja kahdenvälisistä yhteistyövälineistä johtuville oikeuksille ja velvollisuuksille; LUODA laajemmat ja turvalliset markkinat tavaroilleen ja palveluilleen vähentämällä kaupan ja sijoitusten esteitä tai poistamalla ne; LAATIA selkeät, avoimet, ennakoitavat ja kumpaankin osapuolta hyödyttävät säännöt kaupalleen ja sijoituksilleen; JA

VAHVISTAVAT UUDELLEEN vahvan sitoutumisensa demokratiaan ja perusoikeuksiin, sellaisina kuin ne on vahvistettu Pariisissa 10 päivänä joulukuuta 1948 tehdyssä Ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, ja ovat samaa mieltä siitä, että joukkotuhoaseiden leviäminen aiheuttaa merkittävän uhan kansainväliselle turvallisuudelle; TUNNUSTAVAT kansainvälisen turvallisuuden, demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen merkityksen kansainvälisen kaupan ja talousyhteistyön kehitykselle; TUNNUSTAVAT, että tämän sopimuksen määräyksillä säilytetään osapuolten oikeus säännellä omaa aluettaan ja niiden joustavuus, kun ne pyrkivät saavuttamaan oikeutettuja poliittisia tavoitteita, jotka liittyvät esimerkiksi kansanterveyteen, turvallisuuteen, ympäristöön sekä yleiseen moraaliin ja kulttuurin monimuotoisuuden edistämiseen ja suojelemiseen;

VAHVISTAVAT sitoutumisensa Pariisissa 20 päivänä lokakuuta 2005 tehtyyn UNESCO:n yleissopimukseen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä ja tunnustavat, että valtioilla on oikeus pitää voimassa, kehittää ja panna täytäntöön kulttuuria koskevia toimintalinjoja, tukea omaa kulttuuriteollisuuttansa erilaisen kulttuuri-ilmaisun monimuotoisuuden vahvistamiseksi ja suojella kulttuuri-identiteettiään myös käyttämällä sääntelytoimenpiteitä ja taloudellista tukea; TUNNUSTAVAT, että tämän sopimuksen määräyksillä suojellaan sijoituksia ja sijoittajia niiden tekemien sijoitusten osalta ja että niillä on tarkoitus edistää kumpaankin osapuolta hyödyttävää yritystoimintaa heikentämättä osapuolten oikeuksia toteuttaa sääntelyä omalla alueellaan yleisen edun mukaisesti;

VAHVISTAVAT UUDELLEEN sitoutumisensa kestävän kehityksen edistämiseen ja kansainvälisen kaupan kehittämiseen tavalla, jolla edistetään kestävää kehitystä sen taloudellisessa, sosiaalisessa ja ympäristömerkityksessä; ROHKAISEVAT alueellaan toimivia yrityksiä tai yrityksiä, jotka kuuluvat niiden oikeudenkäyttövaltaan, kunnioittamaan yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia kansainvälisesti tunnustettuja ohjeita ja periaatteita, mukaan luettuina OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille, ja noudattamaan vastuullisen yritystoiminnan hyviä käytäntöjä; PANEVAT tämän sopimuksen TÄYTÄNTÖÖN tavalla, joka on yhteensopiva niiden työ- ja ympäristölainsäädännön kanssa ja jolla parannetaan niiden työ- ja ympäristösuojelun tasoa ja joka rakentuu osapuolten työ- ja ympäristökysymyksiä koskevien kansainvälisten sitoumusten varaan; TUNNUSTAVAT, että innovaatioiden ja kaupan välillä on vahva yhteys, tunnustavat innovaatioiden merkityksen tulevalle talouskasvulle ja vahvistavat sitoutuneensa rohkaisemaan innovaatioalan ja siihen liittyvien tutkimuksen ja kehittämisen sekä tieteen ja teknologian alojen yhteistyön laajentamista ja edistämään tämän alan julkisen ja yksityisen sektorin tahojen osallistumista; OVAT SOPINEET seuraavaa:

ENSIMMÄINEN LUKU YLEISET MÄÄRITELMÄT JA ALKUMÄÄRÄYKSET

A JAKSO Yleiset määritelmät 1.1 ARTIKLA Yleisesti sovellettavat määritelmät Jollei toisin määrätä, tässä sopimuksessa yleisesti sovellettavalla hallinnollisella päätöksellä tarkoitetaan hallinnollista päätöstä tai tulkintaa, jota sovelletaan kaikkiin henkilöihin ja tosiasiallisiin tilanteisiin, jotka yleisesti kuuluvat sen soveltamisalaan, ja jolla vahvistetaan toimintasääntö mutta johon eivät sisälly a) hallinnollisessa tai tuomioistuintyyppisessä menettelyssä annettu määritys tai päätös, jota sovelletaan toisen osapuolen tiettyyn henkilöön, tavaraan tai palveluun erityistapauksessa; tai b) päätös, jolla annetaan tiettyä toimea tai käytäntöä koskeva ratkaisu;



maataloussopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta maataloudesta; maataloustuotteella tarkoitetaan maataloussopimuksen liitteessä 1 lueteltua tuotetta;

polkumyynnin vastaisella sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VI artiklan soveltamisesta; CETA-yhteyspisteillä tarkoitetaan 26.5 artiklan (CETA-yhteyspisteet) nojalla perustettuja yhteyspisteitä; CETA-sekakomitealla tarkoitetaan 26.1 artiklan (CETA-sekakomitea) nojalla perustettua CETA-sekakomiteaa; CPC:llä tarkoitetaan väliaikaista yhteistä tavaraluokitusta sellaisena kuin Yhdistyneiden kansakuntien tilastokomissio on sen hyväksynyt (Statistical Papers, Series M, N°77, CPC prov, 1991); kulttuuriteollisuudella tarkoitetaan henkilöitä, jotka toimivat seuraavissa: a) kirjojen, aikakauslehtien tai sanomalehtien julkaiseminen, jakelu tai myynti painetussa tai koneellisesti luettavassa muodossa, ei kuitenkaan kun edellä mainittujen painaminen tai ladonta on ainoa toiminta; b) elokuva- tai videotallenteiden tuottaminen, jakelu, myynti tai esittäminen;

c) ääni- tai videotallenteiden tuottaminen, jakelu, myynti tai esittäminen; d) musiikin julkaiseminen, jakelu tai myynti painetussa tai koneellisesti luettavassa muodossa; tai e) radioviestintä, jonka lähetykset on tarkoitettu yleisön suoraan vastaanotettaviksi, sekä kaikki radio-, televisio- ja kaapelilähetystoiminta sekä kaikki satelliittiohjelma- ja yleisradiopalvelut;

tullilla tarkoitetaan tullia tai muuta maksua, jota sovelletaan tavaran tuonnissa tai sen yhteydessä, myös tuontiin sovellettavaa tai sen yhteydessä kannettavaa lisäveroa tai -maksua; tulliin eivät sisälly a) 2.3 artiklan (Kansallinen kohtelu) mukaista sisäistä veroa vastaava maksu; b) toimenpide, jota sovelletaan GATT 1994 -sopimuksen VI tai XIX artiklan, polkumyynnin vastaisen sopimuksen, tukisopimuksen, suojalausekesopimuksen tai riitojen ratkaisemista koskevan sopimuksen 22 artiklan määräysten mukaisesti; tai c) palkkio ja muu maksu, joka kannetaan GATT 1994 -sopimuksen VIII artiklan kanssa yhteensopivasti; tullausarvoa koskevalla sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen 1994 VII artiklan soveltamisesta;



päivällä tarkoitetaan kalenteripäiviä, myös viikonloppuja ja vapaapäiviä; riitojen ratkaisemista koskevalla sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 2 sisältyvää riitojen ratkaisusta annettuja sääntöjä ja menettelyjä koskevaa sopimusta; yrityksellä tarkoitetaan joko voiton tuottamiseksi tai muuta tarkoitusta varten, sovellettavan lainsäädännön mukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä, yksityisessä tai julkisessa omistuksessa tai määräysvallassa olevaa yksikköä, myös yhtiötä, säätiötä, henkilöyhtiötä, yksityistä elinkeinon harjoittajaa, yhteisyritystä tai muuta yhdistystä; voimassa olevalla tai nykyisellä tarkoitetaan tämän sopimuksen voimaantullessa voimassa olevaa; GATS-sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1B sisältyvää palvelukaupan yleissopimusta;

GATT 1994 -sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää tullitariffeja ja kauppaa koskevaa yleissopimusta 1994; osapuolen tavaralla tarkoitetaan GATT 1994 sopimuksen määritelmän mukaisia kotimaisia tuotteita tai osapuolten sopimuksen mukaisia tavaroita, ja niihin kuuluvat kyseisen osapuolen alkuperätavarat; harmonoidulla järjestelmällä tarkoitetaan harmonoitua tavarankuvaus- ja koodausjärjestelmää, mukaan luettuina sen yleiset tulkintasäännöt, jaksokohtaiset huomautukset, lukukohtaiset huomautukset ja alanimikekohtaiset huomautukset;



nimikkeellä tarkoitetaan harmonoidun järjestelmän nimikkeistön nelinumeroista koodia tai jonkin koodin neljää ensimmäistä numeroa; toimenpiteisiin kuuluvat osapuolen lait, asetukset, säännöt, menettelyt, päätökset, hallinnolliset toimet, vaatimukset, käytännöt tai muussa muodossa olevat toimenpiteet; kansalaisella tarkoitetaan luonnollista henkilöä, joka on 1.2 artiklan määritelmän mukainen osapuolen kansalainen tai osapuolen alueella pysyvästi asuva henkilö; alkuperätavaroilla tarkoitetaan alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevassa pöytäkirjassa vahvistettujen sääntöjen vaatimusten täyttämistä; osapuolilla tarkoitetaan yhtäältä Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita niiden omilla, Euroopan unionista tehdystä sopimuksesta ja Euroopan unionin toiminnasta tehdystä sopimuksesta johtuvilla toimivaltansa aloilla, jäljempänä ’EU-osapuoli’, sekä toisaalta Kanadaa; henkilöllä tarkoitetaan luonnollista henkilöä tai yritystä;

osapuolen henkilöllä tarkoitetaan osapuolen kansalaista tai yritystä; tullietuuskohtelulla tarkoitetaan tämän sopimuksen mukaisen tullin soveltamista alkuperätavaroihin tullien poistoluettelon mukaisesti; suojalausekesopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää suojalausekkeita koskevaa sopimusta; terveys- ja kasvinsuojelutoimella tarkoitetaan terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen liitteessä A olevassa 1 kohdassa tarkoitettua toimenpidettä;



tukisopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää tukia ja tasoitustulleja koskevaa sopimusta; palveluntarjoajalla tarkoitetaan henkilöä, joka tarjoaa tai haluaa tarjota palvelua; terveys- ja kasvinsuojelusopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta terveys- ja kasvinsuojelutoimista; valtionyrityksellä tarkoitetaan yritystä, joka on osapuolen omistuksessa tai määräysvallassa; alanimikkeellä tarkoitetaan harmonoidun järjestelmän nimikkeistön kuusinumeroista koodia tai jonkin koodin kuutta ensimmäistä numeroa; tariffiluokituksella tarkoitetaan tavaran tai aineen luokitusta harmonoidun järjestelmän luvun, nimikkeen tai alanimikkeen mukaisesti;

tullien poistoluettelolla tarkoitetaan liitettä 2-A (Tullien poistaminen); kaupan teknisiä esteitä koskevalla sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1A sisältyvää sopimusta kaupan teknisistä esteistä; alueella tarkoitetaan aluetta, jolla tätä sopimusta sovelletaan 1.3 artiklassa määrätyllä tavalla;



kolmannella maalla tarkoitetaan maata tai aluetta, joka on tämän sopimuksen maantieteellisen soveltamisalueen ulkopuolella; TRIPS-sopimuksella tarkoitetaan WTO-sopimuksen liitteeseen 1C sisältyvää teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyä sopimusta; valtiosopimusoikeutta koskevalla Wienin yleissopimuksella tarkoitetaan 23 päivänä toukokuuta 1969 Wienissä tehtyä valtiosopimusoikeutta koskevaa Wienin yleissopimusta; WTO:lla tarkoitetaan Maailman kauppajärjestöä; ja WTO-sopimuksella tarkoitetaan Maailman kauppajärjestön perustamisesta 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehtyä Marrakeshin sopimusta.





1.2 ARTIKLA Osapuolikohtaiset määritelmät Jollei toisin määrätä, tässä sopimuksessa kansalaisella tarkoitetaan a) Kanadan osalta luonnollista henkilöä, joka on Kanadan lainsäädännön mukaisesti Kanadan kansalainen; b) EU-osapuolen osalta luonnollista henkilöä, jolla on jonkin jäsenvaltion kansalaisuus; ja keskushallinnolla tarkoitetaan a) Kanadan osalta Kanadan hallitusta; ja b) EU-osapuolen osalta Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioiden kansallisia hallituksia.





1.3 ARTIKLA Maantieteellinen soveltamisala Jollei toisin määrätä, tätä sopimusta sovelletaan a) Kanadan osalta: i) Kanadan maa-alueeseen, ilmatilaan, sisävesiin ja aluemereen; ii) Kanadan talousvyöhykkeeseen, kuten sen kansallisessa lainsäädännössä on määritelty, yhdenmukaisesti Montego Bayssa 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen, jäljempänä ’UNCLOS’, V osan kanssa; sekä iii) Kanadan mannerjalustaan, kuten sen kansallisessa lainsäädännössä on määritelty, yhdenmukaisesti UNCLOS:in VI osan kanssa; b) Euroopan unionin osalta alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta niissä määrätyin edellytyksin. Tavaroiden tullikohtelua koskevien määräysten osalta tätä sopimusta sovelletaan myös niihin Euroopan unionin tullialueen sellaisiin alueisiin, jotka eivät kuulu tämän alakohdan ensimmäisen virkkeen soveltamisalaan.



B JAKSO ALKUMÄÄRÄYKSET

1.4 ARTIKLA Vapaakauppa-alueen perustaminen Osapuolet perustavat vapaakauppa-alueen, joka on GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan ja GATS-sopimuksen V artiklan mukainen. 1.5 ARTIKLA Suhde WTO-sopimukseen ja muihin sopimuksiin Osapuolet vahvistavat WTO-sopimuksen ja muiden sellaisten sopimusten mukaiset, joiden osapuolia ne ovat, oikeutensa ja velvollisuutensa toisiinsa nähden.



1.6 ARTIKLA Viittaukset muihin sopimuksiin

Kun tässä sopimuksessa viitataan toisiin sopimuksiin tai säädöksiin tai tähän sopimukseen liitetään viittaamalla muita sopimuksia tai säädöksiä joko kokonaisuudessaan tai osittain, tällaisiin viittauksiin sisältyvät a) niihin liittyvät liitteet, pöytäkirjat, alaviitteet, tulkintaa koskevat huomautukset ja selittävät huomautukset; ja b) jatkosopimukset, joiden osapuolia osapuolet ovat, tai muutokset, jotka sitovat osapuolia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viittauksella vahvistetaan voimassa olevat oikeudet. 1.7 ARTIKLA Viittaukset lainsäädäntöön Kun tässä sopimuksessa viitataan lainsäädäntöön joko yleisesti tai viittaamalla tiettyyn säädökseen, asetukseen tai direktiiviin, viittaus koskee lakeja sellaisina kuin ne ovat mahdollisesti muutettuina, jollei toisin ilmaista.



1.8 ARTIKLA Velvollisuuksien laajuus 1. Kukin osapuoli on täysin vastuussa kaikkien tämän sopimuksen määräysten noudattamisesta.

2. Kukin osapuoli varmistaa, että kaikki tämän sopimuksen määräysten täytäntöönpanoa varten tarvittavat toimenpiteet toteutetaan, mukaan lukien näiden määräysten noudattaminen kaikilla hallintotasoilla. 1.9 ARTIKLA Veteen liittyvät oikeudet ja velvollisuudet 1. Osapuolet tunnustavat, että luonnontilainen vesi, järvien, jokien, tekoaltaiden, pohjavesikerrostumien ja altaiden vesi mukaan luettuna, ei ole tavara eikä tuote. Tämän vuoksi ainoastaan kahdettakymmenettätoista (Kauppa ja kestävä kehitys) ja kahdettakymmenettäneljättä lukua (Kauppa ja ympäristö) sovelletaan tällaiseen veteen. 2. Kullakin osapuolella on oikeus suojella ja säilyttää luonnollisia vesivarojaan. Mikään tässä sopimuksessa ei velvoita osapuolta sallimaan veden kaupallista käyttöä mihinkään tarkoitukseen, mukaan luettuna sen ottaminen, talteenotto tai ohjaaminen vientiin pakkaamattomana. 3. Jos osapuoli sallii jonkin vesilähteen kaupallisen käytön, sen on tapahduttava tämän sopimuksen kanssa yhteensopivalla tavalla.



1.10 ARTIKLA Siirrettyä julkista valtaa käyttävät henkilöt

Ellei tässä sopimuksessa toisin määrätä, kukin osapuoli varmistaa, että henkilö, jolle osapuoli on siirtänyt sääntely-, hallinto- tai muuta julkista valtaa jollakin hallintotasolla, toimii tällaista valtaa käyttäessään tässä sopimuksessa vahvistettujen, osapuolta koskevien velvollisuuksien mukaisesti. TOINEN LUKU TAVAROIDEN KANSALLINEN KOHTELU JA MARKKINOILLE PÄÄSY 2.1 ARTIKLA Tavoite Osapuolet vapauttavat tavarakaupan tämän sopimuksen määräysten mukaisesti asteittain siirtymäkauden aikana, joka alkaa tämän sopimuksen tullessa voimaan.



2.2 ARTIKLA Soveltamisala

Tätä lukua sovelletaan osapuolen tavarakauppaan, sellaisena kuin se on määritelty ensimmäisessä luvussa (Yleiset määritelmät ja alkumääräykset), jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä. 2.3 ARTIKLA Kansallinen kohtelu 1. Kukin osapuoli myöntää kansallisen kohtelun toisen osapuolen tavaroille GATT 1994 -sopimuksen III artiklan mukaisesti. Tätä varten GATT 1994 -sopimuksen III artikla sisällytetään tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä. 2. Kanadassa muun hallintotason kuin liittovaltion ja Euroopan unionissa jäsenvaltion hallintotason tai jäsenvaltiossa toimivan hallintotason osalta 1 kohdassa tarkoitetaan kohtelua, joka on vähintään yhtä suotuisa kuin tällaisen hallintotason samankaltaisille, suoraan kilpaileville tai korvaaville, tapauksen mukaan Kanadan tai jäsenvaltion, tavaroille myöntämä kohtelu.



3. Tätä artiklaa ei sovelleta toimenpiteeseen, mukaan lukien toimenpiteen jatkaminen, nopea uusiminen tai muuttaminen, joka koskee Kanadan valmisteveroja, joita sovelletaan absoluuttiseen alkoholiin, sellaisena kuin se on lueteltu tullinimikkeessä 2207.10.90 Kanadan myönnytysluettelossa (Luettelo V), joka on 15 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn tullitariffeja ja kauppaa koskevan vuoden 1994 yleissopimuksen Marrakeshin pöytäkirjan, jäljempänä ’Marrakeshin pöytäkirja’, liitteenä, ja jota käytetään vuoden 2001 Excise Act lain (S.C. 2002, c. 22.) säädösten nojalla valmistusteollisuudessa. 2.4 ARTIKLA Tuontitullien pienentäminen ja poistaminen 1. Kukin osapuoli pienentää toisen osapuolen alkuperätavaroiden tulleja tai poistaa ne liitteessä 2-A esitettyjen tullien poistoluetteloiden mukaisesti. Tämän luvun soveltamiseksi ’alkuperätavaroilla’ tarkoitetaan alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevassa pöytäkirjassa vahvistettujen sääntöjen mukaisia kumman tahansa osapuolen alkuperätavaroita.

2. Jokaisesta tavarasta ilmoitetaan liitteessä 2-A se tullin perustaso, johon 1 kohdan mukaisesti sovelletaan perättäisiä tullinalennuksia. 3. Niiden tavaroiden osalta, joihin sovelletaan liitteessä 2-A annetussa osapuolen tullien poistoluettelossa lueteltuja tullietuuksia, kukin osapuoli soveltaa toisen osapuolen alkuperätavaroihin osapuolen luettelon mukaisesti laskettua tullia tai osapuolen soveltamaa suosituimmuustullia sen mukaan, kumpi niistä on pienempi.



4. Osapuolen pyynnöstä osapuolet voivat neuvotella tarkastellakseen osapuolten väliseen tuontiin sovellettavien tullien poistamisen nopeuttamista ja poistamisen alan laajentamista. CETA-sekakomitean päätös tietyn tavaran tullien poistamisen nopeuttamisesta tai tullien poistamisesta menee kyseiselle tavaralle liitteessä 2-A olevien osapuolten tulliluetteloiden mukaisesti määritetyn tullin tai vaiheluokan edelle, kun kukin osapuoli on hyväksynyt päätöksen sovellettavien oikeudellisten menettelyidensä mukaisesti. 2.5 ARTIKLA Tullien palautus-, lykkäämis- ja keskeyttämisjärjestelyiden rajoitus 1. Jollei jäljempänä olevista 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, osapuoli ei saa hyvittää, lykätä tai keskeyttää maksettua tai maksettavaa tullia, jos ei-alkuperätavara tuotiin sen alueelle nimenomaan sillä edellytyksellä, että kyseistä tavaraa tai identtistä, vastaavaa tai samanlaista korvaavaa tavaraa käytetään aineksena valmistettaessa toista tavaraa, joka tämän jälkeen viedään toisen osapuolen alueelle tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun nojalla. 2. Edellä olevaa 1 kohtaa ei sovelleta osapuolen pysyvään tai tilapäiseen tullien alentamis-, keskeyttämis- tai palautusjärjestelmään, jos tällainen alennus, keskeytys tai palautus ei ole nimenomaisesti riippuvainen jonkin tavaran viennistä. 3. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan, kun tämän sopimuksen voimaantulosta on kulunut kolme vuotta.





2.6 ARTIKLA Vientiin sovellettavat tullit, verot sekä muut palkkiot ja maksut Osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa toiseen osapuoleen suuntautuvaan tavaran vientiin sovellettavia tai siihen liittyviä tulleja, veroja tai muita palkkioita tai maksuja tai mitään sisäisiä veroja, palkkioita ja maksuja, jotka koskevat toiseen osapuoleen vietävää tavaraa ja jotka ylittävät sisäiseen myyntiin tarkoitettuja tavaroita koskevat sisäiset verot, palkkiot ja maksut. 2.7 ARTIKLA Vallitsevan tilan säilyttäminen 1. Tämän sopimuksen tultua voimaan osapuoli ei saa korottaa sopimuksen voimaantulohetkellä voimassa olevaa osapuolten alkuperätavaroihin sovellettavaa tullia tai ottaa käyttöön uutta tällaista tullia. 2. Sen estämättä, mitä edellä 1 kohdassa määrätään, osapuoli voi a) muuttaa tämän sopimuksen ulkopuolista tullia sellaisen tavaran osalta, jolle ei ole tämän sopimuksen mukaisesti haettu tullietuuskohtelua; b) korottaa tullin liitteen 2-A luettelossaan vahvistetulle tasolle, jos se on ensin yksipuolisesti alentanut kyseistä tullia; tai





c) pitää voimassa tämän sopimuksen tai WTO-sopimuksen mukaisen minkä tahansa muun sopimuksen nojalla sallitun tullin tai korottaa sitä. 3. Sen estämättä, mitä edellä 1 ja 2 kohdassa määrätään, ainoastaan Kanada voi soveltaa erityistä suojatoimea WTO:n maataloussopimuksen 5 artiklan nojalla. Erityistä suojatoimea voidaan soveltaa ainoastaan tavaroihin, jotka on luokiteltu kohtiin, joissa on merkintä ”SSG” liitteeseen 2-A sisältyvässä Kanadan luettelossa. Tämän erityisen suojatoimen käyttö on rajattu tuontiin, jota ei koske tullietuus, ja, kun kyseessä on tuonti, johon sovelletaan tariffikiintiötä, markkinoille pääsyä koskevan sitoumuksen ylittävään tuontiin. 2.8 ARTIKLA Tullietuuskohtelun tilapäinen keskeyttäminen 1. Osapuoli voi 2–5 kohdan mukaisesti keskeyttää tilapäisesti tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun toisen osapuolen henkilön viemältä tai tuottamalta tavaralta, jos osapuoli a) objektiivisiin, uskottaviin ja todennettavissa oleviin tietoihin perustuvan tutkimuksen tuloksena päättelee, että toisen osapuolen henkilö on järjestelmällisesti rikkonut tullilainsäädäntöä saadakseen tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun; tai



b) päättelee, että toinen osapuoli järjestelmällisesti ja perusteettomasti kieltäytyy 6.13 artiklan (Yhteistyö) 4 kohdan mukaisesta yhteistyöstä tullilainsäädännön rikkomisia koskevassa tutkimuksessa, ja yhteistyötä pyytävällä osapuolella on objektiivisten, uskottavien ja todennettavissa olevien tietojen pohjalta kohtuullinen syy todeta, että toisen osapuolen henkilö on järjestelmällisesti rikkonut tullilainsäädäntöä saadakseen tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun. 2. Osapuoli, joka on tehnyt edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätelmän, a) ilmoittaa asiasta toisen osapuolen tulliviranomaisille ja antaa tiedot ja näytön, joihin päätelmä perustuu;

b) käy toisen osapuolen viranomaisten kanssa neuvotteluja, jotta päästäisiin kummankin hyväksyttävissä olevaan ratkaisuun, jossa käsitellään päätelmän perusteena olevat huolenaiheet; ja c) antaa kyseiselle toisen osapuolen henkilölle kirjallisen ilmoituksen, johon sisältyvät päätelmän perustana olevat tiedot. 3. Jos viranomaiset eivät pääse kummankin hyväksyttävissä olevaan ratkaisuun 30 päivässä, päätelmän tehnyt osapuoli voi toimittaa asia tulliyhteistyösekakomitean käsiteltäväksi.



4. Jos tulliyhteistyösekakomitea ei ole ratkaissut asiaa 60 päivän kuluttua, päätelmän tehnyt osapuoli voi tilapäisesti keskeyttää tämän sopimuksen mukaisen tullietuuskohtelun toisen osapuolen kyseisen henkilön kyseisen tavaran osalta. Tilapäinen keskeyttäminen ei koske tavaraa, joka on jo kuljetuksessa osapuolten välillä päivänä, jona tilapäinen keskeyttäminen tulee voimaan. 5. Edellä olevan 1 kohdan mukaista tilapäistä keskeyttämistä soveltava osapuoli voi käyttää sitä vain ajan, joka on oikeassa suhteessa sen taloudellisiin etuihin kohdistuvaan vaikutukseen, joka johtuu 1 kohdan mukaisen päätelmän tekoon johtaneesta tilanteesta, ja enintään 90 päivän ajan. Jos osapuolella on objektiivisten, uskottavien ja todennettavissa olevien tietojen pohjalta kohtuullinen syy uskoa, että olosuhteet, jotka alun perin johtivat keskeyttämiseen, eivät ole 90 päivän kuluttua muuttuneet, osapuoli voi uusia keskeyttämisen vielä enintään 90 päiväksi. Alkuperäinen keskeyttäminen ja kaikki keskeyttämisen uusimiset edellyttävät määräajoin käytäviä neuvotteluja tulliyhteistyösekakomiteassa. 2.9 ARTIKLA Palkkiot ja muut maksut 1. GATT 1994 sopimuksen VIII artiklan mukaisesti osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa osapuolen tavaran tuontia tai vientiä koskevia tai sen yhteydessä kannettavia palkkioita tai maksuja, jotka eivät määrältään vastaa tarjottujen palveluiden likimääräisiä kustannuksia tai jotka merkitsevät kotimarkkinatuotteiden välillistä suojelua tai tuonnin tai viennin verotusta.



2. Selkeyden vuoksi todetaan, että 1 kohta ei estä osapuolta ottamasta käyttöön 1.1 artiklan (Yleisesti sovellettavat määritelmät) tullia koskevan määritelmän a–c alakohdassa tarkoitetuttua tullia tai maksua.

2.10 ARTIKLA Korjauksen tai muutoksen jälkeen uudelleen tuodut tavarat 1. Tätä artiklaa sovellettaessa korjaus- tai muutostöillä tarkoitetaan kaikkea käsittelyä, joka kohdistuu tavaraan sen toiminnallisten puutteiden tai sille aiheutuneiden aineellisten vahinkojen korjaamiseksi ja joka merkitsee tavaran saattamista alkuperäiseen toimintaansa tai sen varmistamista, että tavara on sen käyttöä koskevien teknisten vaatimusten mukainen, ja jota ilman tavaraa ei voitaisi enää käyttää tavanomaisella tavalla siihen tarkoitukseen, johon se oli tarkoitettu. Tavaroiden korjaamiseen tai muuttamiseen sisältyy kunnostus ja ylläpito mutta ei toiminta tai prosessit, joilla a) tuhotaan tavaran olennaiset ominaispiirteet tai luodaan uusi tai kaupallisesti erilainen tavara; b) muunnetaan puolivalmis tavara valmiiksi tavaraksi; tai c) olennaiselta osin muutetaan tavaran toimintaa.



2. Ellei alaviitteessä 1 toisin määrätä, osapuoli ei saa soveltaa tullia tavaraan, joka tulee uudelleen sen alueelle, sen alkuperästä riippumatta sen jälkeen, kun kyseinen tavara on tilapäisesti viety sen alueelta toisen osapuolen alueella korjausta ja muuttamista varten riippumatta siitä, olisiko tällainen korjaus tai muutos voitu tehdä sen osapuolen alueella, josta tavara vietiin korjausta tai muutosta varten., 3. Edellä olevaa 2 kohtaa ei sovelleta tavaraan, joka on tuotu tullivarastoon, vapaakauppa-alueille tai vastaavaan asemaan ja joka tämän jälkeen viedään korjausta varten eikä tuoda uudelleen tullivarastoon, vapaakauppa-alueille tai vastaavaan asemaan. 4. Tavaran alkuperästä riippumatta osapuoli ei saa periä tullia tavarasta, joka on tuotu tilapäisesti toisen osapuolen alueelta korjausta tai muutosta varten.

2.11 ARTIKLA Tuonti- ja vientirajoitukset 1. Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, kumpikaan osapuoli ei saa ylläpitää tai ottaa käyttöön toisen osapuolen minkään tavaran tuontiin tai toisen osapuolen alueelle tarkoitettuun vientiin tai vientimyyntiin sovellettavia kieltoja tai rajoituksia, paitsi GATT 1994 -sopimuksen XI artiklan mukaisesti. Tätä varten GATT 1994 -sopimuksen XI artikla sisällytetään tähän sopimukseen ja otetaan osaksi sitä.



2. Jos osapuoli ylläpitää tai ottaa käyttöön jonkin tavaran tuontiin kolmannesta maasta tai vientiin kolmannen maan alueelle sovellettavan kiellon tai rajoituksen, kyseinen osapuoli voi a) rajoittaa toisen osapuolen alueelta tapahtuvaa kyseisen kolmannen maan jonkin tavaran tuontia tai kieltää tällaisen tuonnin; tai b) rajoittaa jonkin tavaran vientiä kyseiseen kolmanteen maahan toisen osapuolen alueen kautta tai kieltää tällaisen viennin. 3. Jos osapuoli ottaa käyttöön tai pitää voimassa rajoituksen, joka koskee jonkin tavaran tuontia kolmannesta maasta, osapuolet käyvät toisen osapuolen pyynnöstä neuvotteluja, jotta voidaan välttää aiheeton puuttuminen toisen osapuolen hinnoittelu-, markkinointi- tai jakelujärjestelyihin tai niiden vääristyminen. 4. Tätä artiklaa ei sovelleta toimenpiteeseen, tällaisen toimenpiteen jatkaminen, nopea uusiminen tai muuttaminen mukaan luettuina, joka koskee seuraavia: a) kaikkien puulajien tukkien vienti. Jos osapuoli luopuu johonkin kolmanteen maahan vietävien tukkien vientilupia koskevasta vaatimuksesta, kyseinen osapuoli luopuu pysyvästi toiseen osapuoleen vietävien tukkien vientilupia koskevasta vaatimuksesta;

b) kolmen vuoden ajan tämän sopimuksen voimaantulosta jalostamattoman kalan vienti Newfoundland ja Labradorin sovellettavan lainsäädännön mukaisesti;



c) Kanadan valmistevero, joka koskee absoluuttista alkoholia, sellaisena kuin se on lueteltuna tullinimikkeessä 2207.10.90 Kanadan myönnytysluettelossa (Luettelo V), jota käytetään vuoden 2001 Excise Act säädöksen (S.C. 2002, c. 22.) säännösten nojalla valmistusteollisuudessa; ja d) sellaisten käytettyjen ajoneuvojen tuonti Kanadaan, jotka eivät ole Kanadan turvallisuus- ja ympäristövaatimusten mukaisia. 2.12 ARTIKLA Muut tavarakauppaan liittyvät määräykset Kukin osapuoli pyrkii varmistamaan, että toisen osapuolen tavara, joka on tuotu ja myyty tai tarjottu myyntiin laillisesti jossakin tuojaosapuolen alueella, voidaan myydä tai tarjota myyntiin myös kaikilla muilla tuojaosapuolen alueilla. 2.13 ARTIKLA Tavarakauppakomitea

1. Jäljempänä olevan 26.2 artiklan (Erikoistuneet komiteat) 1 kohdan a alakohdan nojalla perustetun tavarakauppakomitean tehtäviin kuuluvat: a) edistää osapuolten välistä tavarakauppaa muun muassa tämän sopimuksen mukaista tullien poistamisen nopeuttamista ja muita asianmukaisia kysymyksiä koskevien neuvottelujen avulla;



b) suositella CETA-sekakomitealle harmonoituun järjestelmään liittyvien tämän sopimuksen määräysten lisäyksiä tai muutoksia; ja c) käsitellä viipymättä kysymykset, jotka liittyvät tavaroiden liikkeeseen osapuolten tuontisatamien kautta. 2. Tavarakauppakomitea voi esittää CETA-sekakomitealle päätösluonnoksia tietyn tavaran tullien poistamisen nopeuttamisesta tai poistamisesta kokonaan. 3. Jäljempänä olevan 26.2 artiklan (Erikoistuneet komiteat) 1 kohdan a alakohdan nojalla perustettu maatalouskomitea a) kokoontuu 90 päivän kuluessa siitä, kun osapuoli on esittänyt kokouspyynnön; b) tarjoaa osapuolille foorumin keskusteluille tämän sopimuksen piiriin kuuluvista maataloustuotteita; ja c) siirtää mahdollisesti ratkaisematta jääneet b alakohdan asiat tavarakauppakomitean käsiteltäväksi. 4. Osapuolet panevat merkille maatalouskysymyksiä koskevan yhteistyön ja tietojenvaihdon Kanadan ja Euroopan unionin maataloutta koskevan vuosittaisen vuoropuhelun puitteissa, joka on perustettu kirjeenvaihtona 14 päivänä heinäkuuta 2008. Tarvittaessa maataloutta koskevaa vuoropuhelua voidaan käyttää 3 kohdan toteuttamista varten.





KOLMAS LUKU KAUPAN SUOJAKEINOT A JAKSO Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustoimenpiteet 3.1 ARTIKLA Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ja tasoitustoimenpiteitä koskevat yleiset määräykset 1. Osapuolet vahvistavat uudelleen GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan, polkumyynnin vastaisen sopimuksen ja tukisopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa. 2. Alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevaa pöytäkirjaa ei sovelleta polkumyynnin vastaisiin ja tasoitustoimenpiteisiin.





3.2 ARTIKLA Avoimuus 1. Kukin osapuoli soveltaa polkumyynnin vastaisia ja tasoitustoimenpiteitä asianmukaisten WTO-vaatimusten ja oikeudenmukaisen ja avoimen prosessin mukaisesti. 2. Osapuoli varmistaa, että väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja joka tapauksessa ennen lopullisten toimenpiteiden käyttöönottoa ilmoitetaan täysimittaisesti ja tarkoituksenmukaisella tavalla kaikki ne huomioon otettavat olennaiset tosiseikat, joihin päätös lopullisten toimenpiteiden soveltamisesta pohjautuu. Tämä ei kuitenkaan rajoita polkumyynnin vastaisen sopimuksen 6 artiklan 5 kohdan ja tukisopimuksen 12 artiklan 4 kohdan soveltamista. 3. Sillä edellytyksellä, että tutkimuksen toteuttaminen ei tarpeettomasti lykkäänny, kullekin asianomaiselle osapuolelle on tarjottava mahdollisuus puolustaa täysimittaisesti etujaan polkumyyntitutkimuksen tai tasoitustulleja koskevan tutkimuksen aikana. 3.3 ARTIKLA Yleisen edun huomioon ottaminen ja alhaisempi tulli 1. Kunkin osapuolen viranomaisten on otettava huomioon osapuolen lainsäädännön mukaisesti toimitetut tiedot siitä, olisiko polkumyynti- tai tasoitustullin määrääminen yleisen edun mukaista.





2. Otettuaan huomioon 1 kohdassa tarkoitetut tiedot, osapuolen viranomaiset voivat harkita, olisiko määrättävän polkumyynti- tai tasoitustullin suuruudeltaan vastattava koko polkumyyntimarginaalia tai tukea vai vähäisempää määrää osapuolen lainsäädännön mukaisesti. B JAKSO Yleiset suojatoimenpiteet 3.4 ARTIKLA Yleisiä suojatoimenpiteitä koskevat yleiset määräykset 1. Osapuolet vahvistavat uudelleen GATT 1994 -sopimuksen XIX artiklan ja suojalausekesopimuksen mukaiset yleisiä suojatoimenpiteitä koskevat oikeutensa ja velvollisuutensa. 2. Alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevaa pöytäkirjaa ei sovelleta yleisiin suojatoimenpiteisiin.



3.5 ARTIKLA

Avoimuus 1. Viejäosapuolen pyynnöstä osapuolen, joka panee vireille suojatoimia koskevan tutkimuksen tai aikoo toteuttaa väliaikaisia tai lopullisia suojatoimenpiteitä, on välittömästi toimitettava a) suojalausekesopimuksen 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tiedot WTO:n suojakomitean määräämässä muodossa; b) tarvittaessa kotimaisen tuotannonalan tekemän valituksen julkinen versio; ja c) julkinen raportti, jossa esitetään havainnot ja perustellut päätelmät kaikista merkityksellisistä tosiseikoista ja suojatoimia koskevassa tutkimuksessa tarkastellusta lainsäädännöstä. Julkiseen raporttiin on sisällytettävä tarkastelu, jossa vahinko yhdistetään sen aiheuttaneisiin tekijöihin, ja siinä on esitettävä yleisten suojatoimenpiteiden määrittelyyn käytetyt menetelmät. 2. Toimittaessaan tietoja tämän artiklan mukaisesti tuojaosapuoli tarjoutuu järjestämään neuvotteluja viejäosapuolen kanssa toimitettujen tietojen tarkastelemiseksi.



3.6 ARTIKLA Lopullisten toimenpiteiden käyttöönotto 1. Yleisiä suojatoimenpiteitä käyttöön ottava osapuoli pyrkii ottamaan ne käyttöön niiden kahdenväliseen kauppaan vähiten vaikuttavalla tavalla.

2. Tuojaosapuoli tarjoutuu järjestämään neuvotteluja viejäosapuolen kanssa 1 kohdassa tarkoitetun seikan tarkastelemiseksi. Tuojaosapuoli ei saa ottaa käyttöön toimenpiteitä, ennen kuin on kulunut 30 päivää siitä, kun tarjous neuvottelujen pitämiseksi esitettiin. C JAKSO Yleiset määräykset 3.7 ARTIKLA Riitojenratkaisumekanismin ulkopuolelle jättäminen Tähän lukuun ei sovelleta kahdennenkymmenennenyhdeksännen luvun (Riitojenratkaisu) määräyksiä.



NELJÄS LUKU KAUPAN TEKNISET ESTEET

4.1 ARTIKLA Soveltamisala ja määritelmät 1. Tätä lukua sovelletaan sellaisten teknisten määräysten, standardien ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden valmisteluun, hyväksymiseen ja soveltamiseen, jotka voivat vaikuttaa osapuolten väliseen tavarakauppaan. 2. Tätä lukua ei sovelleta a) valtion elinten omia tuotanto- tai kulutusvaatimuksiaan varten laatimiin hankintaeritelmiin; tai b) terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn sopimuksen liitteessä A määriteltyyn terveys- tai kasvinsuojelutoimeen. 3. Ellei tässä sopimuksessa, mukaan luettuina siihen 4.2 artiklan mukaisesti sisällytetyt kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen määräykset, määritellä standardoinnin ja vaatimustenarviointimenettelyiden yleisiä termejä tai anneta niille muuta merkitystä, niillä on yleensä Yhdistyneiden kansakuntien järjestelmässä hyväksytyllä määritelmällä kansainvälisten standardointijärjestöjen niille antama merkitys, kun otetaan huomioon niiden asiayhteys ja tämän luvun tavoitteet ja päämäärä.



4. Tämän luvun viittaukset teknisiin määräyksiin, standardeihin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin sisältävät niiden muutokset ja lisäykset niiden sääntöihin tai niiden kattamiin tuotteisiin, lukuun ottamatta luonteeltaan vähäpätöisiä muutoksia tai lisäyksiä. 5. Edellä olevan 1.8 artiklan (Velvollisuuksien laajuus) 2 kohtaa ei sovelleta kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen 3, 4, 7, 8 ja 9 artiklaan, sellaisina kuin ne on sisällytetty tähän sopimukseen.

4.2 ARTIKLA Kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen sisällyttäminen tähän sopimukseen 1. Sisällytetään seuraavat kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen määräykset tähän sopimukseen ja otetaan ne osaksi sitä: a) 2 artikla (Teknisten määräysten laatiminen, hyväksyminen ja soveltaminen keskushallinnon elinten toimesta); b) 3 artikla (Teknisten määräysten laatiminen, hyväksyminen ja soveltaminen paikallishallinnon ja yksityisten elinten toimesta); c) 4 artikla (Standardien laatiminen, hyväksyminen ja soveltaminen); d) 5 artikla (Keskushallinnon elinten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt);



e) 6 artikla (Keskushallinnon elinten vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tunnustaminen), rajoittamatta vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden tulosten vastavuoroisesta hyväksymisestä tehdyn pöytäkirjan ja farmaseuttisten tuotteiden hyviä tuotantotapoja koskevan noudattamis- ja valvontaohjelman vastavuoroisesta tunnustamisesta tehdyn pöytäkirjan mukaisia osapuolen oikeuksia tai velvollisuuksia; f) 7 artikla (Paikallishallinnon elinten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt);

g) 8 artikla (Yksityisten elinten vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt); h) 9 artikla (Kansainväliset ja alueelliset järjestelmät); i) Liite 1 (Tässä sopimuksessa käytettävät käsitteet ja määritelmät); ja j) Liite 3 (Standardien laatimista, hyväksymistä ja soveltamista koskevat menettelyohjeet ). 2. Käsitteellä ’jäsen’ on tähän sopimukseen sisällytetyissä määräyksissä sama merkitys tässä sopimuksessa kuin kaupan teknisiä esteitä koskevassa sopimuksessa. 3. Kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen 3, 4, 7, 8 ja 9 artiklan osalta voidaan vedota kahdenteenkymmenenteenyhdeksänteen lukuun (Riitojenratkaisu) tapauksissa, joissa osapuoli katsoo, että toinen osapuoli ei ole päässyt tyydyttävään tulokseen näiden artikloiden mukaisesti ja että sen kauppaetuihin kohdistuu merkittävä vaikutus. Tässä suhteessa tulosten on oltava samanarvoisia kuin jos kyseinen elin olisi osapuoli.



4.3 ARTIKLA Yhteistyö Osapuolet vahvistavat yhteistyötään teknisten määräysten, standardien, metrologian, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden, markkinavalvonnan tai valvonta- ja täytäntöönpanotoimien alalla, jotta osapuolten välistä kauppaa voidaan helpottaa kahdennessakymmenennessäensimmäisessä luvussa (Sääntely-yhteistyön) määrätyn mukaisesti. Tähän voi sisältyä yhteistyön edistäminen ja tukeminen metrologiasta, standardoinnista, testauksesta, sertifioinnista ja akkreditoinnista, markkinavalvonnasta tai valvonta- ja täytäntöönpanotoimista vastaavien osapuolten julkisten tai yksityisten organisaatioiden välillä; ja erityisesti akkreditoinnista ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnista vastaavien osapuolten elinten osallistumisen tukeminen yhteistyöjärjestelyihin, joilla edistetään vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulosten hyväksymistä.

4.4 ARTIKLA Tekniset määräykset 1. Osapuolet sitoutuvat tekemään mahdollisimman laajaa yhteistyötä varmistaakseen, että niiden tekniset määräykset ovat keskenään yhteensopivia. Tätä varten, jos osapuoli ilmaisee kiinnostusta sellaisen teknisen määräyksen laatimiseen, joka on alaltaan vastaava tai samanlainen kuin jo olemassa oleva määräys tai määräys, jota toinen osapuoli parhaillaan valmistelee, kyseinen toinen osapuoli antaa pyynnöstä osapuolelle siinä määrin kuin se on mahdollista merkitykselliset tiedot ja tutkimukset, joihin se on tukeutunut valmistellessaan teknistä määräystään, riippumatta siitä, onko se jo hyväksytty vai valmisteilla. Osapuolet tunnustavat, että voi olla tarpeen selkeyttää tietyn pyynnön alaa ja päästä siitä sopimukseen ja että luottamuksellisia tietoja voidaan jättää ilmoittamatta.

2. Osapuoli, joka on laatinut teknisen määräyksen, jonka se katsoo vastaavan tavoitteeltaan ja tuotealaltaan toisen osapuolen teknistä määräystä, voi pyytää, että toinen osapuoli tunnustaa teknisen määräyksen vastaavuuden. Osapuoli esittää pyynnön kirjallisesti ja antaa yksityiskohtaiset perusteet sille, miksi teknistä määräystä olisi pidettävä vastaavana, mukaan lukien perusteet, jotka koskevat tuotteen alaa. Osapuolen, joka ei hyväksy teknisen määräyksen vastaavuutta, on pyynnöstä annettava toiselle osapuolelle päätöksensä perusteet. 4.5 ARTIKLA Vaatimustenmukaisuuden arviointi Osapuolet noudattavat pöytäkirjaa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden tulosten vastavuoroisesta hyväksymisestä ja pöytäkirjaa farmaseuttisten tuotteiden hyviä tuotantotapoja koskevan noudattamis- ja valvontaohjelman vastavuoroisesta tunnustamisesta.



4.6 ARTIKLA

Avoimuus 1. Kukin osapuoli varmistaa menettelyiden avoimuuden teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden laadinnassa, jotta osapuolten asianomaiset henkilöt voivat osallistua soveltuvassa varhaisessa vaiheessa, kun muutoksia voidaan vielä tehdä ja huomautukset ottaa huomioon, lukuun ottamatta tapauksia, joissa esiintyy tai uhkaa esiintyä kiireellisiä turvallisuuteen, terveyteen, ympäristön suojeluun tai kansalliseen turvallisuuteen liittyviä ongelmia. Jos teknisten määräysten tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden kehittämistä koskeva neuvotteluprosessi on julkinen, kukin osapuoli sallii toisen osapuolen henkilöiden osallistuminen ehdoin, jotka ovat yhtä suotuisat kuin sen omille henkilöille myönnetyt ehdot. 2. Osapuolet edistävät tiiviimpää yhteistyötä niiden alueella toimivien standardointielinten välillä, jotta voidaan helpottaa muun muassa elinten välistä tiedonvaihtoa niiden toiminnasta ja standardien yhdenmukaistamista yhteisen edun ja vastavuoroisuuden pohjalta kyseisten standardointielinten sopimien toimintatapojen mukaisesti. 3. Sen jälkeen, kun osapuoli on toimittanut ehdotuksen teknisiksi määräyksiksi ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiksi WTO:n ilmoitusten keskusrekisteriin, se on pyrittävä varattava vähintään 60 päivän ajanjakso, jonka aikana toinen osapuoli voi toimittaa kirjallisia huomautuksia, lukuun ottamatta tapauksia, joissa esiintyy tai uhkaa esiintyä kiireellisiä turvallisuuteen, terveyteen, ympäristön suojeluun tai kansalliseen turvallisuuteen liittyviä ongelmia. Osapuoli tarkastelee myönteisesti kohtuullista pyyntöä, joka koskee huomautusten esittämiseen varatun ajan jatkamista.



4. Jos osapuoli saa toiselta osapuolelta huomautuksia ehdotuksestaan tekniseksi määräykseksi tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyksi, sen on vastattava näihin huomautuksiin kirjallisesti, ennen kuin tekninen määräys tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely hyväksytään. 5. Kukin osapuoli julkaisee tai muutoin saattaa yleisesti saataville joko painettuna tai sähköisesti vastaukset tai tiivistelmä vastauksista saamiinsa merkittäviin huomautuksiin viimeistään päivänä, jona se julkaisee hyväksytyn teknisen määräyksen tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn. 6. Kukin osapuoli antaa toisen osapuolen pyynnöstä tietoja sellaisen teknisen määräyksen tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn tavoitteista, oikeusperustasta ja perusteista, jotka osapuoli on hyväksynyt tai aikoo hyväksyä. 7. Osapuoli tarkastelee myönteisesti toisen osapuolen esittämää kohtuullista pyyntöä, joka on saatu ennen ehdotetulle tekniselle määräykselle huomautusten esittämistä varten varatun jakson päättymistä ja joka koskee kyseisen teknisen määräyksen hyväksymispäivän ja sen soveltamispäivän välisen ajanjakson määrittämistä tai sen pidentämistä, lukuun ottamatta tapauksia, joissa viivästys tekisi oikeutettujen tavoitteiden saavuttamisen tehottamaksi. 8. Kukin osapuoli varmistaa, että sen hyväksymät tekniset määräykset ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt ovat yleisesti saatavilla virallisilla www-sivustoilla. 9. Kun osapuoli ottaa haltuunsa tuontisatamassa toisen osapuolen alueelta tuodun tavaran sillä perusteella, että tavara ei ole teknisen määräyksen vaatimusten mukainen, osapuoli ilmoittaa ilman aiheetonta viivytystä tuojalle syy tavaran hallussapitoon.





4.7 ARTIKLA Luvun hallinnointi 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä tämän luvun piiriin kuuluvissa kysymyksissä. Osapuolet sopivat, että 26.2 artiklan 1 kohdan a alakohdan nojalla perustettu tavarakauppakomitea a) hallinnoi tämän luvun täytäntöönpanoa; b) käsittelee ripeästi kumman tahansa osapuolen esiin tuomat, standardien, teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyiden laatimiseen, hyväksymiseen tai soveltamiseen liittyvät kysymykset; c) edistää osapuolen pyynnöstä keskustelua toisen osapuolen toteuttamasta riskien tai vaarojen arvioinnista; d) tukee osapuolten standardointielinten ja vaatimustenmukaisuuden arviointielinten yhteistyötä; e) vaihtaa tietoja standardeista, teknisistä määräyksistä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä, myös kolmansien osapuolten tai kansainvälisten elinten laatimista, kun tämä on yhteisen edun mukaista; f) tarkastelee tätä lukua WTO:n kaupan teknisiä esteitä käsittelevän komitean toiminnan tai kaupan teknisiä esteitä koskevan sopimuksen kehittymisen pohjalta ja antaa tarvittaessa tämän luvun muuttamista koskevia suosituksia CETA-sekakomitean harkittavaksi;





g) toteuttaa muita toimia, joiden osapuolet katsovat auttavan niitä panemaan tämä luku ja kapan teknisiä esteitä koskeva sopimus täytäntöön ja helpottamaan kauppaa osapuolten välillä; ja h) raportoi asianmukaisesti CETA-sekakomitealle tämän luvun täytäntöönpanosta. 2. Jos osapuolet eivät pysty ratkaisemaan tämän luvun piiriin kuuluvaa asiaa tavarakauppakomitean välityksellä, CETA-sekakomitea voi osapuolen pyynnöstä perustaa teknisen erityistyöryhmän etsimään ratkaisuja kaupan helpottamiseksi. Jos osapuoli ei hyväksy toisen osapuolen pyyntöä teknisen työryhmän perustamiseksi, sen on pyynnöstä selvitettävä päätöksensä syyt. Osapuolet johtavat teknistä työryhmää yhdessä. 3. Kun osapuoli on pyytänyt tietoja, toinen osapuoli toimittaa tällaiset tiedot tämän luvun määräysten mukaisesti kirjallisesti tai sähköisesti kohtuullisen ajan kuluessa. Osapuoli pyrkii vastaamaan jokaiseen tietopyyntöön 60 päivän kuluessa.



VIIDES LUKU TERVEYS- JA KASVINSUOJELUTOIMET 5.1 ARTIKLA Määritelmät

1. Tässä luvussa sovelletaan seuraavia määritelmiä: a) terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen liitteessä A esitettyjä määritelmiä; b) Codex Alimentarius komissiossa, jäljempänä ’Codex’, hyväksyttyjä määritelmiä; c) Maailman eläintautijärjestössä, jäljempänä ’OIE’, hyväksyttyjä määritelmiä; d) kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen, jäljempänä ’IPPC’, mukaisesti hyväksyttyjä määritelmiä; e) ’tietyiltä haitallisilta säännellyiltä organismeilta suojellulla alueella’ tarkoitetaan virallisesti määriteltyä Euroopan unionin maantieteellistä aluetta, jossa kyseistä organismia ei esiinny sen esiintymiselle suotuisista olosuhteista huolimatta ja vaikka sitä esiintyy Euroopan unionin muissa osissa; ja



f) ’osapuolen toimivaltaisella viranomaisella’ tarkoitetaan jotakin liitteessä 5-A lueteltua viranomaista. 2. Edellä olevan 1 kohdan osalta terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen mukaiset määritelmät ovat etusijalla, jos Codexissa, OIE:ssa ja IPPC:ssa hyväksyttyjen määritelmien ja terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen mukaisten määritelmien välillä on ristiriitaa. 5.2 ARTIKLA

Tavoitteet Tämän luvun tavoitteena on a) suojella ihmisten, eläinten tai kasvien elämää ja terveyttä ja samalla helpottaa kauppaa; b) varmistaa, että osapuolten terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ei luoda perusteettomia kaupan esteitä; ja c) edistää terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen täytäntöönpanoa. 5.3 ARTIKLA Soveltamisala Tätä lukua sovelletaan kaikkiin terveys- ja kasvinsuojelutoimiin, jotka voivat suoraan tai välillisesti vaikuttaa osapuolten väliseen kauppaan.





5.4 ARTIKLA Oikeudet ja velvollisuudet Osapuolet vahvistavat terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa. 5.5 ARTIKLA Mukautukset alueellisiin edellytyksiin 1. Eläinten, eläintuotteiden ja eläinten sivutuotteiden osalta a) osapuolet tunnustavat vyöhykejaon käsitteen ja ovat päättäneet soveltaa tätä käsitettä liitteessä 5B lueteltuihin tauteihin; b) jos osapuolet päättävät periaatteista ja ohjeista, jotka koskevat alueellisten olojen tunnustamista, niiden on sisällytettävä nämä liitteeseen 5C; c) edellä olevan a alakohdan soveltamiseksi viejäosapuolen tekemän vyöhykejakopäätöksen on oltava perustana tuojaosapuolen terveystoimelle, jota sovelletaan viejäosapuoleen, jonka alueella esiintyy jotakin liitteessä 5B lueteltua tautia, sillä edellytyksellä, että tuojaosapuoli hyväksyy, että viejäosapuolen vyöhykejakopäätös on tehty niiden periaatteiden ja ohjeiden mukaisesti, jotka osapuolet ovat esittäneet liitteessä 5C, ja että se perustuu asianmukaisiin kansainvälisiin standardeihin, ohjeisiin ja suosituksiin. Tuojaosapuoli voi soveltaa lisätoimia saavuttaakseen terveyden suojelun asianmukaisen tason;





d) jos osapuoli katsoo, että sillä on jotakin liitteessä 5B luettelematonta tautia koskeva erityisasema, se voi pyytää tämän aseman tunnustamista. Tuojaosapuoli voi pyytää elävien eläinten, eläintuotteiden ja eläinten sivutuotteiden tuontia varten lisätakeita, jotka ovat asianmukaisia tuojaosapuolen tunnustamaan tilaan näiden, mukaan luettuina liitteessä 5E nimetyt erityisehdot; ja e) osapuolet tunnustavat lohkomiskäsitteen ja sopivat yhteistyöstä tässä kysymyksessä. 2. Kasvien ja kasvituotteiden osalta a) kun tuojaosapuoli ottaa käyttöön tai pitää voimassa kasvinsuojelutoimen, sen on otettava huomioon muun muassa alueen tuhoojatilanne, kuten viejäosapuolen määrittämät tuhoojista vapaa alue, tuhoojista vapaa tuotantopaikka, tuhoojista vapaa tuotantoyksikkö, alue, jolla esiintyy vain vähän tuhoojia, ja suoja-alue; ja b) jos osapuolet päättävät periaatteista ja ohjeista, jotka koskevat alueellisten olojen tunnustamista, niiden on sisällytettävä nämä liitteeseen 5C.



5.6 ARTIKLA Vastaavuus 1. Tuojaosapuoli hyväksyy viejäosapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimet sen omia toimia vastaaviksi, jos viejäosapuoli osoittaa puolueettomasti, että sen toimet vastaavat tuojaosapuolen terveys- ja kasvinsuojelun asianmukaista tasoa. 2. Liitteessä 5D vahvistetaan periaatteet ja ohjeet, joilla vastaavuus määritetään, tunnustetaan ja ylläpidetään.

3. Liitteessä 5E vahvistetaan a) alue, jonka osalta tuojaosapuoli tunnustaa viejäosapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimen omaansa vastaavaksi; ja b) alue, jonka osalta tuojaosapuoli tunnustaa, että täsmennettyjen erityisedellytysten täyttyminen yhdessä viejäosapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimen kanssa vastaa tuojaosapuolen terveys- ja kasvinsuojelun asianmukaisen tasoa. 4. Tämän luvun soveltamiseksi sovelletaan1.7 artiklaa (Viittaukset lainsäädäntöön), ellei tästä artiklasta, liitteestä 5-D ja liitteen 5-E yleisistä huomautuksista muuta johdu.



5.7 ARTIKLA Kauppaa koskevat edellytykset 1. Tuojaosapuoli tarjoaa saataville terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevat yleiset tuontivaatimukset kaikkien hyödykkeiden osalta. Jos osapuolet yhdessä nimeävät jonkin hyödykkeen ensisijaiseksi, tuojaosapuoli määrittää tälle hyödykkeelle terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevat erityiset tuontivaatimukset, elleivät osapuolet toisin päätä. Nimetessään hyödykkeitä, jotka ovat ensisijaisia, osapuolet tekevät yhteistyötä varmistaakseen käytettävissä olevien voimavarojen tehokkaan hallinnon. Erityisiä tuontivaatimuksia olisi sovellettava viejäosapuolen koko alueeseen. 2. Tuojaosapuoli käynnistää 1 kohdan mukaisesti viipymättä tarvittavan menettelyn, jolla laaditaan terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevat erityiset tuontivaatimukset hyödykkeelle, joka on nimetty ensisijaiseksi. Kun nämä erityiset tuontivaatimukset on laadittu, tuojaosapuoli toteuttaa viipymättä tarvittavat toimet, joilla mahdollistetaan näiden tuontivaatimusten mukainen kauppa. 3. Terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien erityisten tuontivaatimusten laatimiseksi viejäosapuoli tuojaosapuolen pyynnöstä a) toimittaa kaikki tuojaosapuolen tarvitsemat tiedot; ja

b) tarjoaa tuojaosapuolelle kohtuullisen pääsyn tarkastus-, testaus- ja auditointitoimintaan ja muiden asiaankuuluvien prosessien toteuttamiseen.



4. Jos tuojaosapuolella on luettelo jonkin hyödykkeen tuontia varten hyväksytyistä yksiköistä tai laitoksista, sen on hyväksyttävä viejäosapuolen alueella sijaitseva yksikkö tai laitos ilman kyseisen yksikön tai laitoksen ennakkotarkastusta, jos a) viejäosapuoli on hakenut tällaista yksikön tai laitoksen hyväksyntää asianmukaisin takein; ja b) liitteessä 5F vahvistettuja edellytyksiä ja menettelyitä noudatetaan. 5. Edellä olevan 4 kohdan osalta tuojaosapuoli julkaisee luettelon hyväksytyistä yksiköistä tai laitoksista. 6. Osapuoli hyväksyy yleensä säännellyn hyödykkeen lähetyksen ilman hyödykkeen lähetyskohtaista esitullausta, elleivät osapuolet toisin päätä. 7. Tuojaosapuoli voi edellyttää, että viejäosapuolen asianomainen toimivaltainen viranomainen osoittaa objektiivisesti tuojaosapuolta tyydyttävällä tavalla, että tuontivaatimukset voidaan täyttää tai että ne täyttyvät. 8. Osapuolten olisi noudatettava liitteessä 5G vahvistettua menettelyä, joka koskee kasvien terveyttä koskevia erityisiä tuontivaatimuksia.





5.8 ARTIKLA Auditointi ja tarkastus 1. Luottamuksen ylläpitämiseksi tämän luvun täytäntöönpanon osalta osapuoli voi toteuttaa toisen osapuolen toimivaltaisen viranomaisen valvontaohjelmaa tai sen osaa koskevan auditoinnin tai tarkastuksen taikka nämä kummatkin. Osapuoli vastaa auditointiin tai tarkastukseen liittyvistä omista kustannuksistaan. 2. Jos osapuolet päättävät auditoinnin tai tarkastuksen tekemistä koskevista periaatteista ja ohjeista, niiden on sisällytettävä ne liitteeseen 5H. Jos osapuoli toteuttaa auditoinnin tai tarkastuksen, sen on tehtävä se liitteeseen 5H mahdollisesti sisältyvien periaatteiden ja ohjeiden mukaisesti. 5.9 ARTIKLA Vientitodistus 1. Jos elävien eläinten tai eläintuotteiden lähetyksen tuontiin edellytetään virallista terveystodistusta ja jos tuojaosapuoli on hyväksynyt viejäosapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimen omaansa vastaavaksi tällaisten eläinten tai eläintuotteiden osalta, osapuolet käyttävät tällaiseen todistukseen liitteessä 5I määrättyä eläinten terveyttä koskevaa vakuutusta, elleivät osapuolet toisin päätä. Osapuolet voivat myös käyttää vakuutusmallia muihin tuotteisiin, jos ne niin päättävät.



2. Liitteessä 5I vahvistetaan periaatteet ja ohjeet vientitodistuksia varten, mukaan lukien sähköiset todistukset, todistusten peruuttaminen tai korvaaminen, käytettävät kielet sekä vakuutusmallit. 5.10 ARTIKLA

Tuontitarkastukset ja maksut 1. Liitteessä 5J vahvistetaan tuontitarkastuksia ja -maksuja koskevat periaatteet ja ohjeet, myös tuontitarkastusten toteuttamistiheys. 2. Jos tuontitarkastuksissa ilmenee asiaankuuluvien tuontivaatimuksien vastaisuuksia, tuojaosapuolen toteuttamien toimien on perustuttava riskinarviointiin eikä niillä saa rajoittaa kauppaa enempää kuin osapuolen terveys- ja kasvinsuojelun asianmukaisen tason saavuttaminen edellyttää. 3. Tuojaosapuoli ilmoittaa aina, kun se on mahdollista, tuojalle tai sen edustajalle vaatimustenvastaisesta lähetyksestä ja vaatimustenvastaisuuden syistä ja tarjoaa tuojalle tai sen edustajalle mahdollisuus hakea päätökseen muutosta. Tuojaosapuoli ottaa huomioon kaikki asiaankuuluvat tiedot, jotka on toimitettu päätöksen tarkastelua varten. 4. Osapuoli voi kerätä maksuja kustannuksista, joita koituu rajatarkastusten toteuttamisesta, ja tällaisten maksujen ei pitäisi ylittää kustannuksia, jotka niillä katetaan.



5.11 ARTIKLA Ilmoitukset ja tietojen vaihto 1. Osapuoli ilmoittaa viipymättä toiselle osapuolelle a) tuhooja- tai tautitilanteen merkittävän muutoksen, kuten liitteessä 5B luetellun taudin esiintymisen tai kehittymisen;

b) epidemiologisesti merkittävän löydöksen eläintaudista, jota ei ole lueteltu liitteessä 5B tai joka on uusi tauti; ja c) merkittävän elintarviketurvallisuuden ongelman, joka liittyy tuotteeseen, jolla käydään kauppaa osapuolten välillä. 2. Osapuolet pyrkivät vaihtamaan tietoja myös muista asiaan liittyvistä aiheista, kuten seuraavista: a) muutos osapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimessa; b) mikä tahansa merkittävä muutos osapuolen toimivaltaisen viranomaisen rakenteessa tai organisaatiossa; c) pyynnöstä osapuolen virallisen valvonnan tulokset ja raportti toteutetun valvonnan tuloksista; d) 5.10 artiklassa vahvistetun tuontitarkastuksen tulokset, jos lähetys on hylätty tai ollut vaatimusten vastainen; ja



e) pyynnöstä riskianalyysi tai tieteellinen lausunto, jonka osapuoli on laatinut ja joka on merkityksellinen tämän luvun kannalta. 3. Jollei yhteinen hallintokomitea toisin päätä, kun 1 tai 2 kohdassa tarkoitetut tiedot on tarjottu saataville antamalla ilmoitus WTO:n ilmoitusten keskusrekisterille tai asianmukaiselle kansainväliselle standardointielimelle sovellettavien sääntöjen mukaisesti, 1 ja 2 kohdan vaatimukset, jotka koskevat näitä tietoja, on täytetty.

5.12 ARTIKLA Tekniset neuvottelut Jos osapuolella on merkittävä huoli elintarviketurvallisuudesta, kasvien tai eläinten terveydestä tai terveys- ja kasvinsuojelutoimesta, jota toinen osapuoli on ehdottanut tai jonka se on toteuttanut, osapuoli voi pyytää teknisiä neuvotteluja toisen osapuolen kanssa. Osapuolen, jota pyyntö koskee, olisi vastattava pyyntöön viipymättä. Kukin osapuoli pyrkii tarjoamaan tarvittavat tiedot, jotta vältetään kaupan häiriöt ja, tapauksen mukaan, päästään kumpaakin osapuolta tyydyttävään ratkaisuun.



5.13 ARTIKLA Kiireelliset terveys- ja kasvinsuojelutoimet 1. Osapuoli ilmoittaa toiselle osapuolelle kiireellisestä terveys- ja kasvinsuojelutoimesta 24 tunnin kuluessa sen täytäntöönpanoa koskevasta päätöksestä. Jos osapuoli pyytää teknisiä neuvotteluja kiireellisen terveys- ja kasvinsuojelutoimen käsittelemiseksi, tekniset neuvottelut on pidettävä 10 päivän kuluessa kiireellisen terveys- ja kasvinsuojelutoimen ilmoittamisesta. Osapuolet ottavat huomioon kaikki teknisten neuvottelujen yhteydessä toimitetut tiedot. 2. Tuojaosapuoli ottaa huomioon tiedot, jotka viejäosapuoli on toimittanut kohtuullisessa ajassa, tehdessään päätöstä lähetyksestä, jota kiireellisen terveys- ja kasvinsuojelutoimen hyväksymishetkellä kuljetetaan osapuolten välillä. 5.14 ARTIKLA

Terveys- ja kasvinsuojelutoimia käsittelevä yhteinen hallintokomitea 1. 26.2 artiklan 1 kohdan d alakohdan nojalla perustettuun terveys- ja kasvinsuojelutoimia käsittelevään yhteiseen hallintokomiteaan, jäljempänä ’yhteinen hallintokomitea’, kuuluu kunkin osapuolen terveys- ja kasvinsuojelutoimista vastaavia sääntelyn ja kaupan alan edustajia.



2. Yhteisen hallintokomitean tehtäviin kuuluvat seuraavat: a) valvoa tämän luvun täytäntöönpanoa ja käsitellä kaikkia tähän lukuun liittyviä asioita sekä tarkastella kaikkia asioita, joita sen täytäntöönpanossa voi tulla esille; b) toimia suunnannäyttäjänä käsiteltävien kysymysten tunnistamisessa, priorisoinnissa, hallinnassa ja ratkaisussa; c) käsitellä kaikki jonkin osapuolen esittämät tuontitarkastusta koskevat pyynnöt; d) vähintään kerran vuodessa tarkastella tämän luvun liitteitä, erityisesti tämän sopimuksen mukaisissa neuvotteluissa saavutetun edistymisen valossa. Tällaisen tarkastelun tuloksena yhteinen hallintokomitea voi päättää muuttaa tämän luvun liitteitä. Osapuolet voivat hyväksyä yhteisen hallintokomitean päätöksen sellaisten omien menettelyidensä mukaisesti, jotka ovat tarpeen muutoksen voimaantuloa varten. Päätös tulee voimaan osapuolten sopimana päivänä; e) valvoa edellä d alakohdassa tarkoitetun päätöksen täytäntöönpanoa sekä edellä d alakohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden toimintaa; f) tarjota foorumi kunkin osapuolen sääntelyjärjestelmää koskevalle säännölliselle tiedonvaihdolle, mukaan lukien terveys- ja kasvinsuojelutoimen tieteellinen ja riskinarviointiperusta; ja g) valmistella ja pitää yllä asiakirjaa, jossa annetaan tarkat tiedot osapuolten välisten, terveys- ja kasvinsuojelutoimien vastaavuuden tunnustamista koskevien keskusteluiden tilasta.





3. Yhteinen hallintokomitea voi muun muassa a) nimetä mahdollisuuksia laajemmalle kahdenväliselle toiminnalle, myös tehostamalla suhteita, mihin voi sisältyä virkamiesvaihto; b) keskustella varhaisessa vaiheessa muutoksesta tai muutosehdotuksesta harkittavana olevaan terveys- ja kasvinsuojelutoimeen; c) tukea osapuolten välistä parempaa yhteisymmärrystä terveys- ja kasvinsuojelusopimuksen täytäntöönpanosta ja edistää osapuolten yhteistyötä terveys- ja kasvinsuojeluasioissa, joita käsitellään monenvälisillä foorumeilla, tapauksen mukaan myös terveys- ja kasvinsuojelutoimia käsittelevässä WTO:n komiteassa ja kansainvälissä standardointielimissä; tai d) tunnistaa varhaisessa vaiheessa aloitteet, joihin sisältyy terveys- ja kasvinsuojelukysymyksiä ja jotka hyötyisivät yhteistyöstä, ja keskustella niistä. 4. Yhteinen hallintokomitea voi perustaa osapuolten asiantuntijatason edustajista koostuvia työryhmiä käsittelemään erityisiä terveys- ja kasvinsuojelukysymyksiä. 5. Osapuoli voi antaa minkä tahansa terveys- ja kasvinsuojelukysymyksen yhteisen hallintokomitean käsiteltäväksi. Yhteisen hallintokomitean olisi tarkasteltava tällaista kysymystä mahdollisimman ripeästi. 6. Jos yhteinen hallintokomitea ei pysty ratkaisemaan kysymystä nopeasti, sen on osapuolen pyynnöstä raportoitava viipymättä CETA-sekakomitealle.



7. Elleivät osapuolet toisin päätä, yhteinen hallintokomitea kokoontuu ja vahvistaa työohjelmansa viimeistään 180 päivän ja työjärjestyksensä viimeistään vuoden kuluttua tämän sopimuksen voimaantulosta.

8. Ensimmäisen kokouksensa jälkeen yhteinen hallintokomitea kokoontuu tarpeen mukaan, yleensä vuosittain. Yhteinen hallintokomitea voi päättää kokoontua video- tai etäkokoukseen, ja se voi myös käsitellä asioita kokouksen ulkopuolella kirjeenvaihtona. 9. Yhteinen hallintokomitea raportoi vuosittain toiminnastaan ja työohjelmastaan CETA-sekakomitealle. 10. Tämän sopimuksen tullessa voimaan kukin osapuoli nimeää yhteyspisteen ja ilmoittaa sen toiselle osapuolelle kirjallisesti, jotta voidaan koordinoida yhteisen hallintokomitean asialistaa ja helpottaa viestintää terveys- ja kasvinsuojelukysymyksistä.



KUUDES LUKU TULLIASIAT JA KAUPAN HELPOTTAMINEN 6.1 ARTIKLA Tavoitteet ja periaatteet 1. Osapuolet tunnustavat tullimenettelyjen ja kaupan helpottamisen merkityksen kehittyvän globaalin kaupankäyntiympäristön kannalta.

2. Osapuolet tekevät mahdollisimman laajasti yhteistyötä ja vaihtavat tietoja, myös tietoja parhaista toimintatavoista, jotta voidaan edistää tämän sopimuksen mukaisten kaupan helpottamista koskevien toimenpiteiden soveltamista ja noudattamista. 3. Kaupan helpottamistoimenpiteet eivät saa estää ihmisten suojelemiseksi toimivia järjestelyjä osapuolen lainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon ja noudattamisen osalta. 4. Tuonti-, vienti- ja kauttakuljetusmenettelyt eivät saa olla hallinnollisesti raskaampia tai enemmän kauppaa rajoittavia kuin on tarpeen oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi,



5. Tuontia, vientiä ja kauttakuljetusta koskevien vaatimusten ja menettelyiden perustana ovat voimassa olevat kansainväliset kauppaa ja tullia koskevat säännöt ja normit, lukuun ottamatta tapauksia, joissa ne olisivat sopimaton tai tehoton keino oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi. 6.2 ARTIKLA Avoimuus 1. Kukin osapuoli julkaisee tai muutoin tarjoaa saataville, myös sähköisin keinoin, lakinsa, asetuksensa, oikeuden päätökset ja hallinnolliset toimintatavat, jotka koskevat tavaroiden tuonti- ja vientivaatimuksia. 2. Kukin osapuoli pyrkii julkaisemaan, myös internetissä, ehdotukset tulliasioita koskeviksi asetuksiksi ja hallinnollisiksi toimintatavoiksi ja antamaan asianomaisille henkilöille mahdollisuuden esittää näkemyksiä ennen niiden hyväksymistä. 3. Kukin osapuoli nimeää ja ylläpitää yhden tai useampia yhteyspisteitä, joissa käsitellään tulliasioita koskevia asianomaisten henkilöiden kyselyitä, ja antaa internetissä tietoa menettelyistä tällaisten kyselyiden tekemistä varten.





6.3 ARTIKLA Tavaroiden luovutus 1. Kukin osapuoli ottaa käyttöön tai pitää voimassa yksinkertaistettuja tullimenettelyjä tavaroiden tehokasta luovutusta varten, jotta helpotetaan osapuolten välistä kauppaa ja pienennetään tuojien ja viejien kustannuksia. 2. Kukin osapuoli varmistaa, että näillä yksinkertaistetuilla menettelyillä a) mahdollistetaan tavaroiden luovutus ajassa, joka ei ole pidempi kuin lainsäädännön noudattamiseksi on tarpeen; b) mahdollistetaan tavaroiden, ja siinä määrin kuin mahdollista valvottujen tai säänneltyjen tavaroiden, luovutus ensimmäisessä saapumispaikassa; c) pyritään mahdollistamaan kiireellistä selvitystä tarvitsevien tavaroiden pikainen luovutus; d) annetaan tuojan tai sen edustajan poistaa tavarat tullin valvonnasta ennen tullimaksujen, verojen ja palkkioiden lopullista määrittämistä ja maksua. Ennen tavaroiden luovutusta osapuoli voi edellyttää, että tuoja tarjoaa riittävän vakuuden takauksen, talletuksen tai muun soveltuvan välineen muodossa; ja e) säädetään sen lainsäädännön mukaisesti yksinkertaistetuista dokumentointivaatimuksista osapuolen määrittelemien vähäarvoisten tavaroiden saapumista varten.





3. Kukin osapuoli voi yksinkertaistetuissa menettelyissään edellyttää yksityiskohtaisempien tietojen toimittamista, tapauksen mukaan, tavaroiden saapumisen jälkeen tapahtuvan kirjanpidon ja tarkastusten muodossa. 4. Kukin osapuoli salli tavaroiden nopeutetun luovutuksen ja, siinä määrin kuin mahdollista ja soveltuvin osin, a) säätää ennen tavaroiden fyysistä saapumista tapahtuvasta tietojen sähköisestä toimituksesta ja käsittelystä, jotta mahdollistetaan tavaroiden luovutus niiden saapuessa, jos riskiä ei ole todettu tai jos satunnaistarkastuksia ei ole määrä tehdä; ja b) säätää tiettyjen tavaroiden selvityksestä vähimmäisasiakirjoin. 5. Kukin osapuoli varmistaa, siinä määrin kuin se on mahdollista, että sen rajavalvontaan ja muuhun tuonnin ja viennin valvontaan osallistuvat viranomaiset ja elimet tekevät yhteistyötä ja koordinoivat toimintaansa, jotta helpotetaan kauppaa muun muassa yhdentämällä tuonnin ja viennin tiedot ja asiakirjavaatimukset ja ottamalla käyttöön yksi piste lähetysten asiakirjojen ja tavaroiden fyysistä kertatarkastusta varten. 6. Kukin osapuoli varmistaa, siinä määrin kuin mahdollista, että sen tavaroita koskevat tuonti- ja vientivaatimukset koordinoidaan helpottamaan kauppaa, riippumatta siitä, hallinnoiko näitä vaatimuksia jokin virasto vai tullihallinto tällaisen viraston puolesta.



6.4 ARTIKLA Tullausarvon määrittäminen 1. Tullausarvoa koskevalla sopimuksella säännellään osapuolten väliseen vastavuoroiseen kauppaan sovellettavaa tullausarvon määritystä.

2. Osapuolet tekevät yhteistyötä, jotta päästäisiin yhteiseen toimintatapaan tullausarvon määrittämiseen liittyvissä kysymyksissä. 6.5 ARTIKLA Tavaroiden luokittelu Osapuolten välisessä tämän sopimuksen piiriin kuuluvassa kaupassa tavaroiden luokitteluun käytetään kunkin osapuolen tariffinimikkeistöä, joka perustuu harmonoituun järjestelmään.



6.6 ARTIKLA Maksut ja palkkiot Kukin osapuoli julkaisee tai tarjoaa muutoin saataville, myös sähköisin keinoin, tiedot kyseisen osapuolen tullihallinnon määräämistä maksuista ja palkkioista. Näihin tietoihin sisältyvät sovellettavat maksut ja palkkiot, maksun tai palkkion täsmällinen peruste, vastaava viranomainen sekä se, miten ja milloin maksu on suoritettava. Osapuoli ei saa määrätä uusia tai muutettuja maksuja ja palkkioita, ennen kuin se on julkaissut nämä tiedot tai muutoin tarjonnut ne saataville. 6.7 ARTIKLA

Riskienhallinta 1. Kukin osapuoli perustaa tarkastelu- ja luovutusmenettelynsä ja tuonnin jälkeiset tarkastusmenettelynsä riskinarvioinnin periaatteille sen sijaan, että jokainen tuotu lähetys tutkittaisiin kattavasti kaikkien tuontivaatimusten noudattamisen suhteen. 2. Osapuolet laativat ja soveltavat tavaroiden tuontia, vientiä ja kauttakuljetusta koskevia valvontavaatimuksia ja -menettelyitä riskinhallinnan periaatteiden pohjalta ja kohdistavat vaatimustenmukaisuuden noudattamista koskevat toimenpiteet huomionarvoisiin toimiin. 3. 1 ja 2 kohdan määräykset eivät estä osapuolta toteuttamasta laadunvalvontaa ja vaatimustenmukaisuuden tarkasteluja, jotka voivat edellyttää laajempia tutkimuksia.



6.8 ARTIKLA Automaatio 1. Kukin osapuoli käyttää tietotekniikkaa, jolla nopeutetaan sen menettelyitä tavaroiden luovutusta varten, jotta helpotetaan kauppaa, myös osapuolten välillä. 2. Kukin osapuoli a) pyrkii tarjoamaan sähköisin keinoin tullilomakkeet, joita tavaroiden tuonti tai vienti edellyttää;

b) sallii, lainsäädäntönsä asettamissa rajoissa, tällaiset sähköisessä muodossa toimitettavat tullilomakkeet; ja c) jos mahdollista, tarjoaa tullihallintonsa kautta sähköisen tiedonvaihdon kaupan alan toimijoiden kanssa. 3. Kukin osapuoli pyrkii a) kehittämään ja ylläpitämään täysin yhteenliitettyjä yhden pisteen järjestelmiä, joilla helpotetaan tulli- ja muussa lainsäädännössä edellytetyn tiedon toimittamista yhtenä sähköisenä toimituksena rajatylittävää tavaroiden liikkumista varten; ja



b) laatimaan Maailman tullijärjestön, jäljempänä ’WCO’, tietomallin ja siihen liittyvien WCO:n suositusten ja ohjeiden mukaisia dataelementtejä ja prosesseja. 4. Osapuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä yhteentoimivien sähköisten järjestelmien kehittämisessä ottamalla huomioon myös WCO:ssa tehdyn työn, jotta osapuolten välistä kauppa voidaan helpottaa. 6.9 ARTIKLA Ennakkopäätökset 1. Kirjallisesta pyynnöstä kukin osapuoli antaa tariffiluokitusta koskevat ennakkopäätökset lainsäädäntönsä mukaisesti.

2. Jollei luottamuksellisuutta koskevista vaatimuksista muuta johdu kukin osapuoli julkaisee, esimerkiksi internetissä, tiedot tariffiluokitusta koskevista ennakkopäätöksistä, jotka ovat merkityksellisiä tariffiluokitussääntöjen ymmärtämiseksi ja soveltamiseksi. 3. Kaupan helpottamiseksi osapuolet sisällyttävät kahdenväliseen vuoropuheluunsa säännölliset päivitykset, jotka koskevat niiden lainsäädännön ja täytäntöönpanotoimenpiteiden muutoksia 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen seikkojen osalta.



6.10 ARTIKLA Uudelleentarkastelu ja muutoksenhaku 1. Kukin osapuoli varmistaa, että tavaroiden tuontia koskevaa hallinnollista toimea tai virallista päätöstä voidaan ripeästi tarkastella uudelleen tuomioistuimessa, välimiesoikeudessa tai hallinnollisissa tuomioistuimessa tai hallinnollisessa menettelyssä. 2. Tuomioistuimen tai hallinnollisen menettelyn mukaisesti toimivan virkamiehen on oltava riippumaton päätöksen tehneestä virkamiehestä tai virastosta, ja sillä on oltava valtuudet pitää voimassa, muuttaa tai kumota päätös osapuolen lainsäädännön mukaisesti. 3. Ennen kuin henkilön edellytetään hakevan muutosta korkeammalla tai oikeudellisella tasolla, kukin osapuoli tarjoaa hallinnollisen muutoksenhaun tai uudelleentarkastelun tason, joka on riippumaton alkuperäisestä toimesta tai päätöksestä vastuussa olevasta virkamiehestä tai virastosta. 4. Kukin osapuoli myöntää henkilölle, joka on saanut sen tullihallinnon 6.9 artiklan mukaisesti tekemän ennakkopäätöksen, olennaisesti samat ennakkopäätöksiä koskevat uudelleentarkastelu- ja muutoksenhakuoikeudet kuin se myöntää alueensa tuojille.





6.11 ARTIKLA Seuraamukset Kukin osapuoli varmistaa, että sen tullilainsäädännössä säädetyt seuraamukset ovat oikeasuhteisia ja syrjimättömiä ja että niiden soveltaminen ei johda tarpeettomiin viivästyksiin. 6.12 ARTIKLA Luottamuksellisuus 1. Kukin osapuoli käsittelee lainsäädäntönsä mukaisesti kaikkia tämän luvun nojalla saatuja, luonteeltaan luottamuksellisia tai luottamukselliselta pohjalta toimitettuja tietoja täysin luottamuksellisina ja suojaa nämä tiedot niiden paljastamiselta, joka voisi vaarantaa tiedot toimittaneen henkilön kilpailuaseman. 2. Jos edellä 1 kohdassa tarkoitettuja tietoja vastaanottavalla tai hankkivalla osapuolella on lainsäädäntönsä mukaisesti velvollisuus ilmoittaa tällaiset tiedot, kyseinen osapuoli ilmoittaa tästä tiedot toimittaneelle osapuolelle tai henkilölle. 3. Kukin osapuoli varmistaa, että tämän luvun nojalla kerättyjä luottamuksellisia tietoja ei käytetä muihin kuin hallinnollisiin ja tulliasioiden täytäntöönpanotarkoituksiin, lukuun ottamatta tapauksia, joissa tähän on saatu luottamukselliset tiedot toimittaneen osapuolen tai henkilön lupa.



4. Osapuoli voi sallia tämän luvun nojalla kerätyn tiedon käyttämisen hallinnollisessa menettelyssä, tuomioistuinmenettelyssä tai tuomioistuintyyppisessä menettelyssä, joka on käynnistetty tämän luvun täytäntöönpanemiseksi annetun tulliasioihin liittyvän lainsäädännön rikkomisen vuoksi. Osapuoli ilmoittaa tietojen tällaisesta käytöstä etukäteen tiedot toimittaneelle osapuolelle tai henkilölle.

6.13 ARTIKLA Yhteistyö 1. Osapuolet jatkavat yhteistyötään kansainvälisillä foorumeilla, kuten WCO:ssa, saavuttaakseen yhteisesti tunnustamansa tavoitteet, myös ne, jotka on asetettu maailmankaupan turvaamista ja helpottamista koskevassa WCO:n kehysnormistossa. 2. Osapuolet tarkastelevat säännöllisesti merkittäviä kaupan helpottamista koskevia kansainvälisiä aloitteita, mukaan luettuna Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin ja Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission laatima kaupan helpottamista koskevien suositusten kokoelma, jotta voidaan tunnistaa alat, joilla lisätoimin voidaan helpottaa osapuolten välistä kauppaa ja edistää yhteisiä monenvälisiä tavoitteita. 3. Osapuolet tekevät yhteistyötä Ottawassa 4 päivänä joulukuuta 1997 tehdyn Euroopan yhteisön ja Kanadan tulliyhteistyötä ja keskinäistä avunantoa tulliasioissa koskevan sopimuksen, jäljempänä ’Kanadan ja EU:n tulliyhteistyösopimus’, mukaisesti.



4. Osapuolet tarjoavat toisilleen keskinäistä apua tulliasioissa Kanadan ja EU:n tulliyhteistyösopimuksen mukaisesti, mukaan luettuina asiat, jotka liittyvät jonkin osapuolen tullilainsäädännön epäiltyyn rikkomiseen, sellaisena kuin se on määritelty mainitussa sopimuksessa, sekä tämän sopimuksen täytäntöönpanoon. 6.14 ARTIKLA Tulliyhteistyösekakomitea 1. Tulliyhteistyösekakomitea, jolle on myönnetty valtuudet toimia CETA-sekakomitean puitteissa 26.2 artiklan (Erikoistuneet komiteat) 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuna erikoistuneena komiteana, varmistaa tämän luvun, alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevan pöytäkirjan sekä 20.43 (Rajatoimenpiteiden soveltamisala) ja 2.8 artiklan (Tullietuuskohtelun tilapäinen keskeyttäminen) asianmukaisen toiminnan. Tulliyhteistyösekakomitea tarkastelee tämän sopimuksen tavoitteiden mukaisesti kysymyksiä, joita nousee esiin näiden määräysten soveltamisen yhteydessä.

2. Tämän sopimuksen piiriin kuuluvissa seikoissa tulliyhteistyösekakomiteaan kuuluu tulli-, kauppa- tai muiden toimivaltaisten viranomaisten edustajia kunkin osapuolen sopivaksi katsomalla tavalla.



3. Kukin osapuoli varmistaa, että sen edustajilla tulliyhteistyösekakomitean kokouksissa on asialistan kysymyksiä vastaava asiantuntemus. Tulliyhteistyösekakomitea voi kokoontua asiantuntijoista muodostuvassa erityskokoonpanossa käsittelemään alkuperäsääntöjä tai alkuperämenettelyitä, nimityksillä ’tulliyhteistyösekakomitea – alkuperäsäännöt’ tai ’tulliyhteistyösekakomitea – alkuperämenettelyt’. 4. Tulliyhteistyösekakomitea voi muotoilla päätöslauselmia, suosituksia tai lausuntoja ja esitellä CETA-sekakomitealle päätösluonnoksia, jotka se katsoo tarpeellisiksi yhteisten tavoitteiden saavuttamisen ja tällä luvulla ja alkuperäsääntöjä ja alkuperämenettelyitä koskevalla pöytäkirjalla sekä 20.43 (Rajatoimenpiteiden soveltamisala) ja 2.8 artiklalla (Tullietuuskohtelun tilapäinen keskeyttäminen) perustettujen järjestelyjen asianmukaisen toiminnan kannalta. SEITSEMÄS LUKU TUET 7.1 ARTIKLA Tuen määritelmä 1. Tässä sopimuksella ’tuella’ tarkoitetaan toimenpidettä, joka liittyy tavarakauppaan ja joka täyttää tukisopimuksen 1 artiklan 1 kohdassa vahvistetut edellytykset.





2. Tätä lukua sovelletaan tukeen vain, jos se on erityinen tukisopimuksen 2 artiklan mukaisesti. 7.2 ARTIKLA Avoimuus 1. Kukin osapuoli ilmoittaa kahden vuoden välein toiselle osapuolelle seuraavat tiedot sen alueella mahdollisesti myönnetyistä tai voimassa pidetyistä tuista: a) tuen oikeusperusta; b) tuen muoto; ja c) tuen määrä tai tukeen talousarviossa varattu määrä. 2. Tukisopimuksen 25 artikla 1 kohdan nojalla WTO:lle annettavien ilmoitusten katsotaan täyttävän 1 kohdassa vahvistetun vaatimuksen. 3. Toisen osapuolen pyynnöstä osapuoli toimittaa viipymättä tiedot ja vastaa kysymyksiin, jotka koskevat palvelukaupalle sen alueella annetun valtiontuen erityisiä muotoja.





7.3 ARTIKLA Avustuksia ja valtiontukea koskevat neuvottelut muilla aloilla kuin maataloudessa ja kalataloudessa 1. Jos osapuoli katsoo, että jokin toisen osapuolen myöntämä palvelukauppaan liittyvä avustus tai valtiontuen erityinen muoto vaikuttaa tai voi vaikuttaa kielteisesti sen etuihin, se voi ilmaista huolensa toiselle osapuolelle ja pyytää asiaa koskevia neuvotteluita. Vastaajana oleva osapuoli tarkastelee pyyntöä kokonaisuudessaan ja myötämielisesti. 2. Neuvottelujen aikana osapuoli voi pyytää lisätietoja toisen osapuolen myöntämästä palvelukauppaan liittyvästä avustuksesta tai valtiontuen erityisestä muodosta, myös sen poliittisista tavoitteista, sen määrästä ja kaikista toimenpiteistä, joilla rajoitetaan sen mahdollista kauppaa vääristävää vaikutusta. 3. Vastaajana oleva osapuoli pyrkii neuvottelujen pohjalta poistamaan tai minimoimaan palvelukauppaan liittyvän avustuksen tai valtiontuen erityisen muodon haitalliset vaikutukset, jotka kohdistuvat pyynnön esittäneeseen osapuoleen. 4. Tätä artiklaa ei sovelleta maataloustuotteita tai kalataloustuotteita koskeviin avustuksiin, eikä sillä rajoiteta 7.4 ja 7.5 artiklan soveltamista.



7.4 ARTIKLA Maataloustuotteiden ja kalastustuotteiden

tukiin liittyvät neuvottelut

1. Osapuolten yhteisenä tavoitteena on toimia yhteistyössä ja pyrkiä sopimukseen, jolla a) edistetään maatalouskauppaa koskevia monenvälisiä sääntöjä WTO:ssa; ja b) autetaan etsimään maailmanlaajuista monenvälistä ratkaisua kalastustukiin. 2. Jos osapuoli katsoo, että jokin toisen osapuolen myöntämä avustus tai valtiontuki vaikuttaa tai voi vaikuttaa kielteisesti sen etuihin maataloustuotteiden tai kalastustuotteiden osalta, se voi ilmaista huolensa toiselle osapuolelle ja pyytää asiaa koskevia neuvotteluita. 3. Vastaajana oleva osapuoli tarkastelee pyyntöä kokonaisuudessaan ja myötämielisesti ja pyrittävä poistamaan tai minimoimaa avustuksen tai valtiontuen haitalliset vaikutukset, jotka kohdistuvat pyynnön esittäneen osapuolen etuihin maataloustuotteiden tai kalastustuotteiden osalta.



7.5 ARTIKLA Maataloustuotteiden vientituki 1. Tässä artiklassa a) vientituella tarkoitetaan maataloussopimuksen 1 artiklan ensimmäisen kohdan e alakohdassa määriteltyä vientitukea; ja

b) koko tullin poistamisella tarkoitetaan, kun tullikiintiöitä on käytössä, joko kiintiötullin tai kiintiön ylittävän osan tullin poistoa. 2. Osapuoli ei saa ottaa käyttöön tai pitää voimassa vientitukea maataloustuotteelle, jota viedään toisen osapuolen alueelle tai sisällytetään toisen osapuolen alueelle vietävään tuotteeseen sen jälkeen, kun toinen osapuoli on poistanut kyseisen maataloustuotteen koko tullin joko välittömästi tai siirtymäkauden jälkeen liitteen 2A (Tullien poistaminen), sen tulliluettelot mukaan luettuina, mukaisesti. 7.6 ARTIKLA Luottamuksellisuus Osapuolen ei edellytetä paljastavan luottamuksellisia tietoja, kun se toimittaa tietoja tämän luvun nojalla.



7.7 ARTIKLA Audiovisuaalipalveluita ja kulttuuriteollisuutta koskevien avustusten ja valtiontuen sulkeminen pois Tätä sopimusta ei sovelleta avustuksiin tai valtiontukeen, jotka kohdistuvat Euroopan unionin audiovisuaalisiin palveluihin ja Kanadan kulttuuriteollisuuteen. 7.8 ARTIKLA

Suhde WTO-sopimukseen Osapuolet vahvistavat uudelleen GATT 1994 -sopimuksen VI artiklan, tukisopimuksen ja maataloussopimuksen mukaiset oikeutensa ja velvollisuutensa. 7.9 ARTIKLA Riitojen ratkaiseminen Tämän luvun 7.3 ja 7.4 artiklaan ei sovelleta tämän sopimuksen riitojenratkaisumenettelyä koskevia määräyksiä.



KAHDEKSAS LUKU SIJOITUKSET A JAKSO

Määritelmät ja soveltamisala 8.1 ARTIKLA Määritelmät Tätä lukua sovellettaessa julkista valtaa käytettäessä toteutetulla toiminnalla tarkoitetaan toimintaa, jota ei toteuteta kaupallisesti eikä kilpailtaessa yhden tai useamman talouden toimijan kanssa; ilma-alusten korjaus- ja huoltopalveluilla tarkoitetaan sellaisia toimia, jotka on tehty ilma-alukseen tai sen osaan sen ollessa poissa liikenteestä, eivätkä ne sisällä niin sanottua linjahuoltoa;



lentoasemapalveluilla tarkoitetaan palkkio- tai sopimusperusteisesti tapahtuvaa lentoaseman infrastruktuurin, terminaalit, kiitotiet, rullaustiet ja asematasot, pysäköintitilat ja lentoaseman sisäiset liikennejärjestelmät mukaan luettuina, käyttöä ja hallintaa. Selkeyden vuoksi todetaan, että lentoasemapalveluihin eivät sisälly lentoasemien tai lentoaseman maa-alueiden omistaminen tai niihin tehtävä sijoitukset tai mitkään muut yrityksen hallituksen toteuttamat toiminnot. Lentoasemapalveluihin eivät sisälly lennonvarmistuspalvelut; takavarikoinnilla tarkoitetaan riitaosapuolen omaisuuden haltuun ottamista, jotta turvataan tai varmistetaan välitystuomion noudattaminen; tietokonepohjaisella paikanvarausjärjestelmällä tarkoitetaan tietokonejärjestelmällä tuotettuja palveluja, jotka sisältävät tietoja lentoyhtiöiden aikatauluista, tarjonnasta, hinnoista ja hintasäännöistä, ja jonka kautta voidaan tehdä varauksia tai myydä lippuja;

luottamuksellisella tai suojatulla tiedolla tarkoitetaan a) liikesalaisuuksia; tai b) tietoja, jotka on suojattu niiden ilmaisemiselta yleisölle; i) vastaajan tietojen tapauksessa vastaajan lainsäädännön mukaisesti; ii) muiden tietojen tapauksessa sellaisen lainsäädännön tai sääntöjen nojalla, jotka tuomioistuin määrää sovellettaviksi tällaiseen tietojen ilmaisemiseen;



tämän sopimuksen piiriin kuuluvalla sijoituksella tarkoitetaan osapuolen osalta sijoitusta, joka a) tehdään osapuolen alueella; b) tehdään sijoituksen tekemisen ajankohtana sovellettavan lainsäädännön mukaisesti; c) on suoraan tai epäsuorasti toisen osapuolen sijoittajan omistuksessa tai määräysvallassa; ja d) on voimassa tämän sopimuksen voimaantulopäivänä tai tehdään tai hankitaan sen jälkeen;

riitaosapuolella tarkoitetaan sijoittajaa, joka käynnistää F jakson mukaisen menettelyn, tai vastaajaa. F jakson soveltamista varten ja rajoittamatta 8.14 artiklan soveltamista osapuoli ei sisälly sijoittajan käsitteeseen**; riitaosapuolilla tarkoitetaan sekä sijoittajaa että vastaajaa; kieltämisellä tarkoitetaan määräystä, jolla kielletään toimi tai rajoitetaan sitä; yrityksellä tarkoitetaan 1.1 artiklassa (Yleisesti sovellettavat määritelmät) määriteltyä yritystä sekä yrityksen sivuliikettä tai edustustoa;



maahuolintapalveluilla tarkoitetaan palkkio- tai sopimusperusteisesti tapahtuvaa palveluiden tarjontaa seuraaviin tarkoituksiin: maahuolinnan hallinto ja valvonta, myös lastin valvonta ja viestintä; matkustajien käsittely; matkatavaran käsittely; rahdin ja postin käsittely; asematasopalvelut ja ilma-aluspalvelut; polttoaine- ja öljynhuolinta; ilma-alusten linjahuolto, lentotoiminta ja miehistön avustaminen; pintakuljetukset; tai ateriapalvelut. Maahuolintapalveluihin eivät sisälly turvapalvelut tai lentoaseman keskitetyn infrastruktuurin, kuten matkatavaran käsittelyjärjestelmän, jäänpoistolaitteistojen, polttoaineen jakelujärjestelmien tai lentoaseman sisäisten liikennejärjestelmien käyttö tai hallinto; ICSID:llä tarkoitetaan sijoituksia koskevien riitaisuuksien kansainvälistä ratkaisu- ja sovittelukeskusta; ICSID:n täydentävillä säännöillä tarkoitetaan sijoituksia koskevien riitaisuuksien kansainvälisen ratkaisu- ja sovittelukeskuksen sihteeristön toteuttaman käsittelyn hallinnointia koskevia täydentäviä sääntöjä; ICSID-yleissopimuksella tarkoitetaan Washingtonissa 18 päivänä maaliskuuta 1965 tehtyä yleissopimusta valtioiden ja toisten valtioiden kansalaisten välisten sijoituksia koskevien riitaisuuksien ratkaisemisesta; teollis- ja tekijänoikeuksilla tarkoitetaan tekijänoikeutta ja lähioikeuksia, tavaramerkkioikeuksia, maantieteellisen merkinnän oikeuksia, teollismallioikeuksia, patenttioikeuksia, integroitujen piirien mallien oikeuksia, julkistamattoman tiedon suojaan liittyviä oikeuksia ja kasvinjalostajien oikeuksia; sekä, jos tällaisista oikeuksista säädetään osapuolen lainsäädännössä, hyödyllisyysmallioikeuksia. CETA-sekakomitea voi päättää muiden henkisen omaisuuden luokkien lisäämisestä tähän määritelmään;





sijoituksella tarkoitetaan kaikenlaisia omaisuuseriä, jotka sijoittaja omistaa tai joita sijoittaja hallitsee suoraan tai epäsuorasti, joilla on sijoituksille tyypilliset ominaispiirteet, joihin sisältyy tietty kesto ja muita ominaispiirteitä, kuten pääoman tai muiden varojen sitoumukset, tuotto- tai voitto-odotukset tai riskin kantaminen. Sijoitusmuotoihin voivat kuulua seuraavat: a) yritys; b) osakkeet, pääomat ja muut yrityksen pääoman muodot; c) velkakirjat, obligaatiot ja muut yrityksen velkainstrumentit; d) yrityslaina; e) kaikki muut osuudet yrityksessä; f) etu, joka perustuu seuraaviin: i) osapuolen lainsäädännön nojalla tai sopimuksen mukaisesti myönnetty käyttöoikeus, myös oikeus etsiä, viljellä, tuottaa tai hyödyntää luonnonvaroja, ii) avaimet käteen-, rakennus-, tuotanto- tai tulonjakosopimus; tai iii) muut samanlaiset sopimukset;





g) teollis- ja tekijänoikeudet; h) muu irtain omaisuus, aineellinen tai aineeton, tai kiinteä omaisuus ja siihen liittyvät oikeudet; i) rahasaatavat tai sopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaateet. Selkeyden vuoksi todetaan, että rahasaataviin eivät sisälly i) rahasaatavat, jotka johtuvat pelkästään kaupallisista sopimuksista, jotka koskevat osapuolen alueella luonnollisen henkilön tai yrityksen harjoittamaa toisen osapuolen alueella olevalle luonnolliselle henkilölle tai yritykselle suuntautuvaa tavaroiden tai palveluiden myyntiä; ii) tällaisten sopimusten kotimainen rahoitus; tai iii) mikään i tai ii alakohtaan liittyvä määräys, tuomio tai välitystuomio. Sijoitettuja tuottoja käsitellään sijoituksina. Mitkään muutokset siinä muodossa, jossa varat sijoitetaan tai sijoitetaan uudelleen, ei vaikuta niiden käsittelyyn sijoituksena; sijoittajalla tarkoitetaan osapuolta, osapuolen luonnollista henkilöä tai yritystä, lukuun ottamatta sivuliikettä tai edustustoa, joka pyrkii tekemään, tekee tai on tehnyt sijoituksen toisen osapuolen alueelle;





Tämän määritelmän soveltamista varten osapuolen yritys on a) kyseisen osapuolen lainsäädännön mukaisesti perustettu tai muulla tavoin järjestetty yritys, jolla on merkittävää liiketoimintaa kyseisen osapuolen alueella; tai b) kyseisen osapuolen lainsäädännön mukaisesti perustettu tai muulla tavoin järjestetty yritys, joka on kyseisen osapuolen luonnollisen henkilön tai a alakohdassa tarkoitetun yrityksen suorassa tai epäsuorassa omistuksessa tai määräysvallassa; paikallisesti sijoittautuneella yrityksellä tarkoitetaan vastaajan lainsäädännön mukaisesti perustettua tai muulla tavoin järjestettyä oikeushenkilöä, joka on toisen osapuolen sijoittajan suorassa tai epäsuorassa omistuksessa tai määräysvallassa; luonnollisella henkilöllä tarkoitetaan a) Kanadan osalta luonnollista henkilöä, joka on Kanadan kansalainen tai Kanadassa pysyvästi asuva; ja b) EU-osapuolen osalta luonnollista henkilöä, jolla on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisuus kyseisen valtion lakien mukaisesti, ja Latvian osalta lisäksi myös luonnollista henkilöä, joka asuu pysyvästi Latvian tasavallassa, joka ei ole Latvian tasavallan tai minkään muun valtion kansalainen mutta jolla on Latvian tasavallan lakien ja asetusten mukaisesti oikeus saada muukalaispassi;



luonnollinen henkilö, joka on Kanadan kansalainen ja jolla on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalaisuus, katsotaan yksinomaan sen osapuolen luonnolliseksi henkilöksi, joka on hänen ensisijainen tai vahvin kansalaisuutensa; luonnollinen henkilö, joka on jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion kansalainen tai joka on Kanadan kansalainen ja joka myös asuu vakituisesti toisessa osapuolessa, katsotaan yksinomaan sen osapuolen luonnolliseksi henkilöksi, jonka kansalainen hän on;

New Yorkin yleissopimuksella tarkoitetaan New Yorkissa 10 päivänä kesäkuuta 1958 tehtyä Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimusta ulkomaisten välitystuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta; muulla kuin riitaosapuolena olevalla sopimuksen osapuolella tarkoitetaan Kanadaa, jos Euroopan unioni tai Euroopan unionin jäsenvaltio on vastaaja, tai Euroopan unionia, jos Kanada on vastaaja; vastaajalla tarkoitetaan Kanadaa tai Euroopan unionin tapauksessa joko kyseistä Euroopan unionin jäsenvaltiota tai Euroopan unionia 8.21 artiklan mukaisesti; tuotolla tarkoitetaan kaikkea sijoituksen tai uudelleensijoituksen antamaa tuottoa, voitot, rojaltit sekä korot ja muut maksut ja luontoissuoritukset mukaan luettuina; lentoliikennepalvelujen myynnillä ja markkinoinnilla tarkoitetaan kyseisen lentoliikenteen harjoittajan mahdollisuuksia myydä ja markkinoida vapaasti lentoliikennepalveluitaan, mukaan lukien kaikki markkinoinnin osat, kuten markkinatutkimus, mainonta ja jakelu, mutta siihen ei sisälly lentoliikennepalveluiden hinnoittelu tai niihin sovellettavat ehdot;

kolmannen osapuolen rahoituksella tarkoitetaan kaikkea sellaisen luonnollisen tai oikeushenkilön tarjoamaa rahoitusta, joka ei ole riitaosapuoli mutta joka tekee sopimuksen riitaosapuolen kanssa rahoittaakseen osittain tai kokonaan menettelyn kustannukset joko lahjoituksena tai avustuksena tai riidan tuloksesta riippuvaista korvausta vastaan. tuomioistuimella tarkoitetaan 8.27 artiklan nojalla perustettua tuomioistuinta; UNCITRALin välimiesmenettelysäännöillä tarkoitetaan YK:n kansainvälisen kauppaoikeuden toimikunnan välimiesmenettelysääntöjä; ja UNCITRALin avoimuussäännöillä tarkoitetaan sijoittajan ja valtion välisen sopimuspohjaisen sovittelun avoimuutta koskevia UNCITRALin sääntöjä.



8.2 ARTIKLA

Soveltamisala 1. Tätä lukua sovelletaan toimenpiteeseen, jonka osapuoli on ottanut käyttöön tai pitänyt voimassa alueellaan ja joka koskee a) toisen osapuolen sijoittajaa; b) tämän sopimuksen piiriin kuuluvaa sijoitusta; ja c) 8.5 artiklan osalta kaikkia sijoituksia sen alueella.



2. Tämän sopimuksen piiriin kuuluvan sijoituksen tekemisen tai hankkimisen osalta B ja C jaksoa ei sovelleta toimenpiteeseen, joka liittyy seuraaviin: a) lentoliikennepalvelut, lentoliikenteen tukipalvelut ja muut lentoliikenteen keinoin tarjotut palvelut, lukuun ottamatta seuraavia: i) ilma-alusten korjaus- ja huoltopalvelut; ii) lentoliikennepalvelujen myynti ja markkinointi; iii) tietokonepohjaiseen paikanvarausjärjestelmään (TPJ) liittyvät palvelut;

iv) maahuolintapalvelut; v) lentoasemapalvelut; tai b) julkista valtaa käytettäessä toteutettu toiminta. 3. EU-osapuolen osalta B ja C jaksoa ei sovelleta toimenpiteeseen, joka koskee audiovisuaalisia palveluita. Kanadan osalta B ja C jaksoa ei sovelleta toimenpiteeseen, joka koskee kulttuuriteollisuutta.



4. Sijoittaja voi esittää tämän luvun nojalla kanteita ainoastaan 8.18 artiklan mukaisesti ja F jaksossa vahvistettuja menettelyitä noudattaen. B jaksossa vahvistettuja velvollisuuksia koskevat kanteet eivät kuulu F jakson soveltamisalaan. C jakson mukaiset kanteet, jotka koskevat tämän sopimuksen piiriin kuuluvan sijoituksen tekemistä tai hankkimista, eivät kuulu F jakson soveltamisalaan. D jaksoa sovelletaan ainoastaan tämän sopimuksen piiriin kuuluvaan sijoitukseen ja sijoittajiin niiden tämän sopimuksen piiriin kuuluvan sijoituksen osalta. 5. Tämä luku ei vaikuta Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 2009 ja Ottawassa 18 päivänä joulukuuta 2009 tehdystä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Kanadan