Voimassa olevista 140:stä kauppaa suojaavasta toimenpiteestä 104 on polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, 4 tasoitustullitoimenpiteitä ja 32 suojatoimenpiteitä (kaikki suojatoimenpiteet eivät kuitenkaan vaikuta EU:n vientiin). Vuonna 2014 käyttöön otetuista 34 uudesta toimenpiteestä 19 on polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, 1 tasoitustullitoimenpide ja 14 suojatoimenpiteitä. Vuonna 2014 käynnistetyistä uusista tutkimuksista 23 on suojatoimenpidetutkimuksia, 17 polkumyyntitutkimuksia ja yksi tukia koskeva tutkimus. Uusien suojatoimenpidetutkimusten määrä näytti vuonna 2013 olevan laskusuunnassa erityisesti polkumyyntitutkimusten määrään verrattuna. Tämä suuntaus ei ole jatkunut vuonna 2014. Suojatoimenpidetutkimuksia pantiin itse asiassa vireille vuonna 2014 yhtä paljon kuin vuonna 2012 (23), ja uusien tutkimusten määrä on ollut suurempi vain vuonna 2009, jolloin vireille pantiin 31 uutta suojatoimenpidetutkimusta.

Vaikka voimassa olevien toimenpiteiden määrä on vähentynyt 140:een (152 vuonna 2013) lähinnä tiettyjen toimenpiteiden voimassaolon päättymisen vuoksi, vuonna 2014 otettiin käyttöön 34 uutta toimenpidettä (27 vuonna 2013) ja pantiin vireille 41 uutta tutkimusta (43 vuonna 2013). Siksi on odotettavissa, että kaupan suojakeinojen käyttö on vilkasta myös vuonna 2015.

WTO:n jäsenillä on oikeus käyttää kaupan suojakeinoja. EU käyttää itse näitä välineitä säännöllisesti (suojatoimenpiteitä lukuun ottamatta), mutta soveltaa niiden yhteydessä tasapainoista ja maltillista lähestymistapaa ja jopa WTO-sitoumuksiaan pidemmälle meneviä tiukkoja normeja. EU odottaa kauppakumppaneidensa noudattavan WTO:n puitteissa asetettuja vaatimuksia näitä välineitä käyttäessään. Komissio on sen vuoksi jatkanut kaupan suojakeinojen käyttöön liittyvien hyvien toimintatapojen edistämistä kauppakumppaneidensa keskuudessa ja on myös tehostanut tilanteen seurantaa.

Kaupan suojakeinojen käyttö on lisääntynyt viime vuosina erityisesti maailmanlaajuisten talouskriisien seurauksena. Kun kotimainen kulutus vähenee talouskriisien aikana tietyillä aloilla, yritykset pyrkivät luonnollisesti löytämään tuotannolleen muita markkinoita ja keskittyvät vientimarkkinoihin. Siksi on ratkaisevan tärkeää, ettei näitä vientimahdollisuuksia heikennetä perusteettomilla kaupan suojakeinoilla, jotka rajoittavat aiheettomasti markkinoille pääsyä.

Kaupan suojakeinoja on kolmenlaisia: polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, tasoitustullitoimenpiteet ja suojatoimenpiteet. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja tasoitustullitoimenpiteiden tarkoituksena on torjua hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen, kuten polkumyynnillä tapahtuvan tai tuetun tuonnin, kielteisiä vaikutuksia, kun taas suojatoimenpiteillä pyritään väliaikaisesti suojaamaan tuotannonaloja tuonnin ennakoimattoman ja merkittävän kasvun kielteisiltä vaikutuksilta. Suojatoimenpiteet eroavat kahdesta muusta välineestä myös siinä suhteessa, että niitä sovelletaan tuontiin sen alkuperämaasta riippumatta, kun taas polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ja tasoitustullitoimenpiteet ovat maakohtaisia (ja jopa yrityskohtaisia).

Myös Välimeren alueen aktiivisuus on lisääntynyt vuonna 2014. Siellä käynnistettiin 7 uutta tutkimusta (vuonna 2013 uusia tutkimuksia oli 4). Uusien tutkimusten määrä on kuitenkin sen osalta edelleen vähäisempi kuin vuonna 2012 (11 uutta tutkimusta).

Latinalaisen Amerikan aktiivisuus on selvästi kasvamassa, sillä siellä on viimeisten kolmen vuoden aikana käynnistetty uusia tutkimuksia seuraavasti: 6 vuonna 2012, 10 vuonna 2013 ja 12 vuonna 2014.

Aktiivisin maa vuonna 2014 oli Intia. Intian käyttöön ottamia toimenpiteitä on voimassa yhteensä 26 (4 suojatoimenpidettä, 22 polkumyynnin vastaista toimenpidettä). Vuonna 2014 se otti käyttöön 4 uutta polkumyynnin vastaista toimenpidettä ja 4 uutta suojatoimenpidettä ja käynnisti lisäksi 7 uutta suojatoimenpidetutkimusta ja 3 uutta polkumyyntitutkimusta. Intian jälkeen aktiivisimpia maita ovat Kiina ja Yhdysvallat, joilla molemmilla on 18 voimassa olevaa toimenpidettä (Kiinalla 16 polkumyynnin vastaista toimenpidettä ja 2 tasoitustullitoimenpidettä ja Yhdysvalloilla 17 polkumyynnin vastaista toimenpidettä ja yksi tasoitustullitoimenpide). Kiina otti vuonna 2014 käyttöön 4 uutta toimenpidettä (3 polkumyynnin vastaista toimenpidettä ja yhden tasoitustullitoimenpiteen) ja aloitti yhden polkumyyntitutkimuksen. Yhdysvallat otti käyttöön yhden uuden polkumyynnin vastaisen toimenpiteen, eikä pannut vireille yhtään uutta tutkimusta.

3.Toistuvat ongelmat

3.1.Suojatoimenpiteiden käyttö

Uusien suojatoimenpidetutkimusten lisääntyvä määrä antaa edelleen aihetta huoleen. Vuonna 2014 kolmannet maat panivat vireille 23 uutta suojatoimenpidetutkimusta, kun määrä vuonna 2013 oli 18. Tämä kehityssuunta on erityisen huolestuttava siksi, että monien tutkimusten osalta on kyseenalaista, noudatetaanko niissä suojalausekkeista tehdyn WTO-sopimuksen tiukkoja sääntöjä. Kuten edellisissä kertomuksissa jo todettiin, suojatoimenpide on kaupan suojakeinoista rajoittavin, joten sitä olisi käytettävä ainoastaan todella poikkeuksellisissa tilanteissa. Vaikka kaikki suojatoimenpidetutkimukset eivät vaikuta suoraan EU:n vientiin, komissio ryhtyy järjestelmällisesti toimiin lähes kaikissa tutkimuksissa voidakseen jo vireillepanovaiheessa huomauttaa vakavista puutteista, joita moniin niistä liittyy.

Näissä suojatoimenpidemenettelyissä ja -tutkimuksissa on monia yhteisiä puutteita. Kolmannet maat eivät useinkaan osoita, että kyse on ennakoimattomasta kehityksestä, tai reagoivat tuonnin kasvuun, joka ei ole äskettäinen, äkillinen, jyrkkä ja riittävän merkittävä. Lisäksi vahinkoon liittyvät tekijät ovat usein kyseenalaisia ja syy-yhteys epäselvä. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että suojatoimenpidetutkimuksissa vahinkokynnyksenä on vakava haitta/vahinko, joka on korkeampi vaatimus kuin polkumyynti- ja tukitutkimuksissa edellytetty merkittävä vahinko. Komission ja tuotannonalan yhteisistä toimista huolimatta toimenpiteet otetaan useimmissa tapauksissa käyttöön. Asiaan puuttuminen on kuitenkin ainakin joissakin tapauksissa johtanut vähemmän rajoittaviin toimenpiteisiin (alempi tulli, suurempi kiintiö, toimenpiteiden lyhyempi kesto tai nopeampi lieventäminen).

3.2.Kaupan suojakeinojen käyttö kehittyvissä talouksissa

WTO:n kaupan suojakeinoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen johtaa perusteettomiin toimenpiteisiin, joilla ei saavuteta haluttua tavoitetta. Komissio havaitsi, että osa kehittyvistä talouksista turvautuu helposti suojatoimenpiteisiin riippumatta siitä, onko kyse polkumyynnillä tapahtuvasta tai tuetusta tuonnista. Erityisesti tapauksissa, joissa lähinnä yhdestä lähteestä tuleva tuonti kasvaa, sopivin väline on usein polkumyynti- tai tasoitustulli, jotka molemmat ovat maakohtaisia ja mahdollistavat kohdennetun reagoinnin kyseessä olevaan hyvän kauppatavan vastaiseen käytäntöön.

Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä ja tasoitustullitoimenpiteistä poiketen suojatoimenpiteet vaikuttavat kaikista lähteistä tulevaan tuontiin ja saattavat sen vuoksi haitata tervettä kilpailua. Viime vuoden aikana enimmäkseen kehittyvän talouden maissa käynnistettyjen monien suojatoimenpidetutkimusten lähempi tarkastelu osoittaa, että ne liittyivät usein yrityksiin, joilla oli joko määräävä asema paikallisilla markkinoilla tai jotka olivat voimakkaasti lisäämässä kapasiteettiaan. Suojatoimenpiteiden käyttö ei selvästikään ole perusteltua tällaisissa tilanteissa.

Komissio on myös huomannut, että näillä käytännöillä on taipumusta ”levitä” joillakin alueilla. Tämä koskee erityisesti Välimeren aluetta: Marokko on käyttänyt kaupan suojakeinoja säännöllisesti vuodesta 2012 lähtien ja Egypti, Tunisia ja Jordania ovat ryhtyneet seuraamaan sen esimerkkiä. Turkki puolestaan käyttää kaupan suojakeinoja erittäin aktiivisesti mutta perinteisemmällä tavalla.

3.3.Avoimuuden puute

Keskeinen seikka jokaisessa kaupan suojakeinoihin liittyvässä tutkimuksessa on asianomaisten osapuolten puolustautumisoikeus. Tutkintaviranomaisten on varmistettava, että saatavilla on tarkoituksenmukaista ei-luottamuksellista asiakirja-aineistoa, johon osapuolet voivat tutustua hyvissä ajoin. Aineistossa on oltava ei-luottamuksellinen versio kustakin asiakirjasta ja/tai tiivistelmät luottamuksellisesti toimitetuista tiedoista. Valitettavasti monissa tutkimuksissa, erityisesti jos valituksen tekijöitä on vain yksi tai muutamia, ei-luottamuksellinen asiakirja-aineisto sisältää erittäin vähän tietoja. Tällaisissa tapauksissa komissio puuttuu asiaan varmistaakseen, että tutkintaviranomaiset toimittavat tietoja ainakin indekseinä tai vaihteluvälineinä, jotta osapuolten olisi mahdollista saada jonkinlainen yleiskuva tilanteesta.





4.Toiminta WTO:ssa

Komissio pyrkii toiminnallaan WTO:ssa varmistamaan, että WTO:n sääntöjä noudatetaan kaikilta osin.

Jos WTO:n muiden jäsenten käyttöön ottamat toimenpiteet rikkovat WTO:n sääntöjä, komissio voi pyytää WTO-paneelin perustamista.

Esimerkiksi elokuussa 2013 komissio pyysi paneelin perustamista tutkimaan Kiinan käyttöön ottamia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, jotka koskivat tiettyjen teräsputkien tuontia. Asiaa käsiteltiin pääasiassa vuonna 2014, ja menettely johti EU:n kannalta myönteiseen lopputulokseen (lisätietoja asiasta jäljempänä). Vuonna 2014 komissio pyysi myös paneelin asettamista tutkimaan Venäjän kevyiden hyötyajoneuvojen tuonnissa käyttöön ottamia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tämä menettely jatkuu koko vuoden 2015.