Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Miten voidaan taata säällinen työ nuorille ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen laatimalla kansallisia elpymissuunnitelmia asianmukaisesti”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2022/C 152/05)

Esittelijä: Nicoletta MERLO

Täysistunnon päätös 25.3.2021 Oikeusperusta työjärjestyksen 32 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen jaostossa 24.11.2021 Hyväksyminen täysistunnossa 8.12.2021 Täysistunnon nro 565 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 152/13/48

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin ja pitää niitä ennennäkemättömänä mahdollisuutena edistää muutosta sekä investointeja kestävään kasvuun ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseen. Tähän tilaisuuteen on tartuttava osallistavalla hallinnolla, joka edellyttää vuoropuhelua, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä.

1.2 Komitea pitää valitettavana, että työmarkkinaosapuolia ja sidosryhmiä ei ole kaikissa jäsenvaltioissa kuultu mielekkäällä ja kohdennetulla tavalla kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien laadinnan yhteydessä. ETSK kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla taataan työmarkkinaosapuolten, järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja nuorisojärjestöjen jäsennelty ja merkityksellinen osallistuminen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon ja seurantaan. Työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun turvaaminen ja vahvistaminen kansallisella tasolla on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistaa julkisten varojen asianmukainen käyttö osallistavaan elpymiseen.

1.3 ETSK ehdottaa parhaiden käytäntöjen keräämisen arviointia ja systematisointia kansallisella tasolla, missä työmarkkinaosapuolten ja nuorisojärjestöjen kuuleminen erityisten neuvottelukuntien kautta sekä työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu ovat tuottaneet erinomaisia tuloksia nuorisopolitiikan alalla ja toimenpiteissä laadukkaiden työpaikkojen ja uramahdollisuuksien luomiseksi nuorille.

1.4 Komitea kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan laadukkaan ja osallistavan ohjauksen ja neuvonnan tarjoamisen kaikille – erityisesti vammaisille – nuorille koulunkäynnin varhaisesta vaiheesta alkaen, jotta heille voidaan antaa enemmän tietoa jatkokoulutuksesta ja myöhemmin uramahdollisuuksista työmarkkinoiden vihreän ja digitaalisen siirtymän puitteissa.

1.5 ETSK suhtautuu myönteisesti toimenpiteisiin, joiden avulla tehdään yhä laajemmin tunnetuksi ammatillisen koulutuksen roolia ja ominaisluonnetta innovatiivisten käytäntöjen, STEM-taitojen, elinikäisen oppimisen ja tehokkaan työhön sijoittumisen edistäjänä, sillä nämä ovat keskeisiä keinoja kuroa umpeen nykyistä osaamisvajetta. Lisäksi on tärkeää parantaa osaamisen arviointia, jotta tulevaisuuden työmarkkinoiden osaamistarpeet voidaan tunnistaa etukäteen. Olisi toteutettava asianmukaisia järjestelyjä sen varmistamiseksi, että ammatillinen koulutus on myös vammaisten henkilöiden saatavilla. Lähtökohtana tulee olla kunkin yksilön kykyjen tunnustaminen ja sen mahdollistaminen, että kaikki kansalaiset voivat hankkia henkilökohtaisen kehityksensä kannalta hyödyllisiä ammatillisia valmiuksia. Samalla voidaan vastata yritysten nimenomaisiin tarpeisiin saada työntekijöitä avoimiin, ammattitaitoa edellyttäviin työpaikkoihin.

1.6 ETSK suosittaa, että tietyille ryhmille, erityisesti työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville henkilöille, annetaan yksilöllistä tukea. Tuen avulla olisi voitava hoitaa kokonaisvaltaisesti kuntoon kaikki esimerkiksi asumiseen, majoitukseen, liikkumiseen ja terveyteen liittyvät asiat, jotka niin ikään vaikuttavat työmarkkinoille integroitumiseen.

1.7 ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä varmistaa aktiivisen työvoimapolitiikan kannalta keskeisten julkisten työvoimapalvelujen tehokkuus ja riittävyys kohdennetuilla investoinneilla ja tarvittaessa uudistuksilla, jotta näiden palvelujen avulla voidaan tukea kaikkia ihmisiä – etenkin heikoimmassa asemassa ja kauimpana työmarkkinoilta olevia – työnhaussa tai uranvaihdossa.

1.8 ETSK pitää valitettavana, ettei nuorisotakuun tarjoamia mahdollisuuksia tärkeimpänä toimintapoliittisena välineenä nuorisotyöttömyyden lisääntymisen torjumiseksi ole täysin hyödynnetty. ETSK kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan vahvistetun nuorisotakuun täytäntöön panemiseksi, mukaan lukien työmarkkinoille integroitumista edistävä laadukas koulutus, ja Euroopan komissiota esittämään yleiskatsauksen toimista, joita kansallisella tasolla on toteutettu vahvistettua nuorisotakuuta koskevien neuvoston suositusten täytäntöön panemiseksi ja tehokkaiden synergioiden varmistamiseksi kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien kanssa.

1.9 ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyviin järjestelyihin, joilla tuetaan laadukasta koulutusta oppisopimuskoulutus tai työharjoittelu mukaan lukien, koska nämä ovat tehokas keino vähentää koulunkäynnin varhaista keskeyttämistä ja niiden avulla voidaan varmistaa nuorten (ja muiden) parempi integroituminen työmarkkinoille. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston suosituksen laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista ( 1 ) . Palkattomat harjoittelut tulee kuitenkin kieltää. Harjoittelun laatupuitteita koskevan neuvoston suosituksen tulevan tarkistuksen yhteydessä olisi varmistettava, että kaikille harjoittelijoille maksetaan asianmukainen korvaus. ETSK ehdottaa myös, että kehitetään laadukkaan työharjoittelun eurooppalaiset puitteet, jotta voidaan taata tällaisten oppimiskokemusten koulutuksellinen arvo.

1.10 ETSK kehottaa jäsenvaltioita käyttämään elvytysvaroja investointeihin, joilla edistetään laadukkaiden työpaikkojen luomista ja nuorten täydennyskoulutusta tarvittavilla aloilla. Erityisesti tulee painottaa vakituisten työsopimusten ja säällisten työolojen ja -ehtojen tarjoamista, sillä se vähentää epävarmuuden riskiä. Lisäksi komitea korostaa tarvetta kaventaa sosiaaliturvavajetta ja kannustaa jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta ( 2 ) sekä ottamaan käyttöön nykyaikaisen järjestelmän, jossa huomioidaan kaikki työnteon muodot ja jonka avulla pystytään takaamaan riittävä toimeentulo tuleville eläkeläisille ja erityisesti niille henkilöille, joiden työurat ovat tai tulevat olemaan katkonaisia.

1.11 Jotta tuilla ei edistettäisi epävarmoja työsuhteita, ETSK pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että palkkaamistukien saamisen ehtona on toistaiseksi voimassa olevien sopimusten tekeminen tai vakautusohjelmien toteuttaminen. Työhönottokannustimien avulla voidaan lisäksi edistää työllistymismahdollisuuksien luomista niin sanotusti epäedullisessa asemassa oleville työnhakijoille sekä irtisanottujen työntekijöiden uudelleensijoittumista auttamalla heitä siirtymään uusille aloille ja uusiin ammatteihin.

1.12 ETSK katsoo, että varsinkin nuorten psykososiaalisiin ja mielenterveysongelmiin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota. Mielenterveysongelmiin liittyvästä leimasta tulee pyrkiä eroon ennaltaehkäisyn ja valistuksen avulla kouluista alkaen ja myöhemmin myös yrityksissä, ja alan palveluntarjoajille ja tukitahoille tulee osoittaa riittävästi rahoitusta.

1.13 ETSK toteaa, että työmaailmassa edelleen vallitseva sukupuolten eriarvoisuus tekee nuorista naisista alttiimpia covid-19-pandemian taloudellisille seurauksille. Komitea on ilahtunut eräiden jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä, jotka liittyvät naisten työllisyyden ja yrittäjyyden edistämiseen, asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseen investointien avulla ja lastenhoitojärjestelmien, erityisesti varhaiskasvatuksen, uudistamiseen. Näitä hyviä käytäntöjä tulee levittää yhä laajemmalle EU:ssa kaikkien naisten ja erityisesti nuorten äitien työllisyyden tukemiseksi.

2. Taustaa

2.1 Covid-19-pandemialla on ollut ja on edelleen valtava vaikutus eurooppalaisiin yhteiskuntiin ja talouksiin. Euroopan unioni on ottanut merkittäviä askelia kohti elpymistä: jäsenvaltiot ovat ensimmäistä kertaa valinneet sen vaihtoehdon, että kriisiin ei vastata säästötoimilla vaan eurooppalaisen solidaarisuuden ja lähentymisen avulla.

2.2 Elpymis- ja palautumistukivälineestä (jäljempänä ”tukiväline”), joka muodostaa suurimman osan Next Generation EU -välineestä, myönnetään 672,5 miljardia euroa lainoina ja avustuksina jäsenvaltioiden toteuttamien uudistusten ja investointien tukemiseksi. Tällä ennennäkemättömällä summalla pyritään lievittämään covid-19-pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia ja parantamaan Euroopan talouksien ja yhteiskuntien kestävyyttä, häiriönsietokykyä ja valmiuksia kohdata vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteet ja hyödyntää siihen liittyvät mahdollisuudet.

2.3 Asiaa koskevan sopimuksen mukaan kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi osoitettava vähintään 37 prosenttia menoista ilmastotavoitteiden tukemiseen ja 20 prosenttia menoista digitaalisen siirtymän tukemiseen. Lisäksi kaikissa investoinneissa ja uudistuksissa on kunnioitettava ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta, jolla varmistetaan, etteivät ne aiheuta merkittävää haittaa ympäristölle. Kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien odotetaan myös auttavan vastaamaan tehokkaasti eurooppalaisen ohjausjakson maakohtaisissa suosituksissa yksilöityihin asiaan liittyviin haasteisiin. Mitään vähimmäismääriä ei kuitenkaan ole osoitettu tätä varten, eikä varojen käyttöä eri painopistealueilla, kuten nuorisopolitiikan alalla, seurata erityisesti.

2.4 Työmarkkinaosapuolten oikea-aikainen ja merkityksellinen osallistaminen koko eurooppalaisen ohjausjakson ajan eri tasoilla ja kaikilla politiikan aloilla, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti työllisyyteen ja työmarkkinoihin, on keskeistä, jotta voidaan parantaa osallistumista toimintapolitiikkojen, myös kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien mukaisten toimenpiteiden, suunnitteluun. Työmarkkinaosapuolten välinen vuoropuhelu on menestyksekkään ja oikeudenmukaisen päätöksenteon liikkeellepaneva voima, jos sen yhteydessä kyetään esittämään tehokkaita ratkaisuja ja ottamaan huomioon mahdollisesti meneillään olevat poliittiset muutokset ja työehtosopimusneuvottelujen uudistukset.

2.5 Tukivälineellä täydennetään muita nuoriin kohdistettuja toimia ( 3 ) , ja se noudattaa tiiviisti komission vuosien 2019–2024 painopisteitä, joissa todetaan selvästi, että EU:n on luotava houkuttelevampi investointiympäristö ja kasvua, joka luo laadukkaita työpaikkoja erityisesti nuorille ja pienyrityksiin ( 4 ) . Euroopan komission uusi ALMA-ohjelma (Aim, Learn, Master, Achieve) ( 5 ) , joka on työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville suunnattu uusi Erasmus-tyyppinen järjestelmä, jonka kautta nuoret eurooppalaiset voivat lähteä lyhytaikaiseen työharjoitteluun toiseen jäsenvaltioon ja hankkia siten työkokemusta, voi tuottaa myönteisiä tuloksia, jos osallistujille taataan laatuvaatimusten mukaisesti mm. sosiaalinen suojelu, ohjaus ja valvonta sekä kohtuullinen palkka.

2.6 Euroopan komissio julkaisi 22. tammikuuta uudet suuntaviivat, joita EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava kansallisia elpymis- ja palautumissuunnitelmia laatiessaan voidakseen käyttää niin kutsuttua elpymisrahastoa. Suuntaviivoissa todetaan, että nuorten hyväksi toteutettavat julkiset politiikat eivät ole enää vain suunnitelmien ”horisontaalinen” tavoite eli näkökohta, joka on otettava huomioon muiden päätavoitteiden saavuttamisessa, vaan niistä on tullut Next Generation EU -välineen ennakkoedellytys ja ehdoton prioriteetti ja ne on sisällytettävä suunnitelmiin kokonaisena pilarina eikä ainoastaan suunnitelmien läpileikkaavana prioriteettina.

2.7 EU-maiden oli määrä toimittaa kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmansa virallisesti 30. päivään huhtikuuta 2021 mennessä. Komissio on kuitenkin pidentänyt tätä määräaikaa ja sopinut, että maat voivat toimittaa suunnitelmia vuoden 2022 puoliväliin saakka. Lokakuun 15. päivään 2021 mennessä oli toimitettu 26 suunnitelmaa.

2.8 Tukiväline tarjoaa jäsenvaltioille ainutlaatuisen tilaisuuden torjua kansanterveyskriisiä sekä jatkaa digitalisaatiota ja siirtymistä vähähiiliseen talouteen, luoda vahvaa sosiaalista hyvinvointia ja edistää yhteenkuuluvuutta. Sen avulla on aidosti mahdollista saada aikaan konkreettisia muutoksia nuorten työntekijöiden hyväksi, jotta heistä ei tulisi ”menetettyä” sukupolvea, jolla ei ole oikeudenmukaisia mahdollisuuksia tulevaisuuden Euroopassa. Kansallisella ja EU:n tasolla tarvitaan kuitenkin kipeästi hallintoa, joka on osallistavaa ja jossa työmarkkinaosapuolten välisellä vuoropuhelulla ja yhteistyöllä kansalaisyhteiskunnan kanssa on vahva ja merkityksellinen vaikutus.

2.9 Covid-19-kriisi on lisännyt entisestään eriarvoisuutta ja heikentänyt erityisesti nuorten työntekijöiden asemaa. Eräiden jäsenvaltioiden kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien sukupolvikohtaisten toimenpiteiden analyysin perusteella ja täten hyvien käytäntöjen ja heikkouksien yksilöinnin pohjalta ETSK esittää tässä oma-aloitteisessa lausunnossa suosituksia siitä, miten voidaan taata nuorille säällinen työ ja varmistaa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistaminen panemalla hankkeita täytäntöön.

3. Yleistä

3.1 Eurooppalaiset nuoret kuuluvat pandemiasta eniten kärsineiden joukkoon. Kouluja, korkeakouluja ja ihmisten kohtaamispaikkoja on suljettu, ja tämä on vienyt nuorilta mahdollisuuksia saada koulutusta, harrastaa kulttuuria ja pitää yllä yhteyksiä. Yksi kuudesta nuoresta on menettänyt työpaikkansa covid-19-pandemian taloudellisten seurausten vuoksi. ( 6 ) Elokuussa 2021 EU:n nuorisotyöttömyysaste oli 16,5 prosenttia. ( 7 ) Useissa maissa nuoriin kohdistuneet vaikutukset ovat olleet erityisen ankaria, minkä vuoksi työttömyysasteet ovat nousseet jyrkästi – muutamina esimerkkeinä mainittakoon Espanja (40,5 prosenttia), Italia (29,7 prosenttia), Bulgaria (18,3 prosenttia) ja Ranska (19,6 prosenttia). Tämän lisäksi tietty osuus työttömistä nuorista jää yleensä huomioimatta virallisissa tiedoissa, koska he joko jättävät hakematta työttömyysetuuksia tai eivät ilmoittaudu työvoimatoimistoihin ja hankkivat sen sijaan elantonsa näennäisesti itsenäisinä ammatinharjoittajina, alustatyöntekijöinä tai harmaassa taloudessa. Näin ollen voidaan olettaa, että todelliset luvut voivat olla vielä Eurostatin ilmoittamia lukuja huonommat.

3.2 Lisäksi covid-19-kriisi on pahentanut entisestään työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien tilannetta. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on Euroopassa, erityisesti Italian, Kreikan, Bulgarian ja Romanian kaltaisissa maissa, hälyttävän paljon, ja määrä on jälleen kasvussa koulunkäynnin keskeyttämisten, asianmukaisen ohjauksen puuttumisen, työpaikkojen menetysten ja työllistymismahdollisuuksien puuttumisen vuoksi. Tämä heikossa asemassa olevien nuorten ryhmä on muita suuremmassa vaarassa syrjäytyä, ajautua köyhyyteen ja jäädä pysyvästi työelämän ulkopuolelle.

3.3 Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien ryhmä on laaja, ja siihen kuuluu monenlaisia ihmisiä, kuten työttömiä, koulunkäynnin keskeyttäneitä, heikossa asemassa olevia vastavalmistuneita, jotka eivät ole vielä löytäneet työpaikkaa, ja muita työelämän ulkopuolella eri syistä olevia nuoria. Työttömät ovat vain yksi osa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien laajempaa ryhmää, ja nämä kaksi ryhmää limittyvät eri aikoina ja eri maissa eri tavoin. ( 8 )

3.4 Se, että työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on paljon, on suuri menetys talouksillemme ja yhteiskunnillemme. Näiden ihmisten tyytymättömyys tai syrjäytyminen on myös suuri poliittinen riski demokraattisten yhteiskuntiemme vakaudelle. Koulutus- ja sosiaalijärjestelmien kyvyttömyys ehkäistä tätä ilmiötä tai vähentää työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien määrää osoittaa, ettei yhtäläisiä mahdollisuuksia ole onnistuttu edistämään Euroopan laajuisesti sellaisilla tehokkailla toimintapolitiikoilla, joilla on laaja kannatus.

3.5 Nykyinen kriisi vaikuttaa erityisesti epätyypillisissä ja monimuotoisissa työsuhteissa toimiviin työntekijöihin ( 9 ) (satunnaistyö, palvelusetelillä maksettava työ, alustatalouden työ, keikkatyö, yhteisöllinen työ jne.) ( 10 ) , ja ikävä kyllä nuoret muodostavat valtaosan näissä työmuodoissa toimivien ryhmästä. Tällaiset työt voivat olla matalapalkkaisia, niissä voi olla epäsäännölliset työajat, heikko työsuhdeturva ja vain vähän tai ei lainkaan sosiaalista suojelua (palkalliset lomat, eläke, sairausloma jne.), eivätkä ne useinkaan oikeuta työttömyysetuuksiin tai eri maissa käyttöön otettuihin lyhennettyä työaikaa koskeviin järjestelyihin. ( 11 ) Kyseisenlaisia töitä on pääasiassa aloilla, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut erityisen voimakkaasti, kuten matkailu-, tukkukauppa-, vähittäiskauppa-, majoitus- ja elintarvikealoilla. ( 12 ) Toisaalta uudet työnteon muodot voivat tarjota mahdollisuuden maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuville nuorille, myös vammaisille nuorille, sekä opiskelijoille ja nuorille vanhemmille, ja niissä tuleekin taata kohtuullinen palkka ja sosiaaliturva.

3.6 Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa olisi määriteltävä ja huomioitava myös muut työllistymistä haittaavat esteet, jotka voivat liittyä esimerkiksi liikkumismahdollisuuksiin, digitaaliseen lukutaitoon, terveyteen ja asunnon tai sosiaaliturvan puutteen takia epävarmoihin elinoloihin. ETSK katsoo, että jäsenvaltiot voisivat seurata näitä nuorten työmarkkinoillepääsyn esteitä laadullisesti ja määrällisesti ja esittää kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan konkreettisia ehdotuksia niiden poistamiseksi.

4. Erityistä

4.1 Covid-19-pandemian jälkeinen elpyminen olisi nähtävä mahdollisuutena. Kriisi on ravistellut taloutta ja myös työmarkkinoita.

4.2 Kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat tarjoavat ennennäkemättömän tilaisuuden edistää ja tukea muutosta. Tähän tilaisuuteen on tartuttava osallistavalla hallinnolla, joka edellyttää vuoropuhelua, avoimuutta ja läpinäkyvyyttä. Kansallisista elpymis- ja palautumissuunnitelmista rahoitettaviin toimenpiteisiin olisi otettava mukaan paikallisviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta nuorisojärjestöjä unohtamatta, jotta saadaan luotua osallistava hallintotapa, jonka avulla voidaan saavuttaa yhteisymmärrys kyseisistä suunnitelmista ja varmistaa, että niihin luotetaan ja niitä pidetään oikeudenmukaisina.

4.3 ETSK katsoo, että jäsenvaltioiden olisi varmistettava työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ja erityisesti nuorisojärjestöjen jatkuvat kuulemiset silloin, kun on kyse nuorille työntekijöille sekä työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville räätälöityjen toimenpiteiden suunnittelusta, toteuttamisesta ja seuraamisesta. Näin on mahdollista arvioida nuoremman sukupolven näkökulmasta, edistävätkö toimintapolitiikat ja missä määrin nuorten koulutusta, uranäkymiä ja mahdollisuuksia siirtyä juohevasti työmarkkinoille.

4.4 ETSK suhtautuu myönteisesti jäsenvaltioiden tähän mennessä tekemiin aloitteisiin, joiden tavoitteena on arvioida julkisen politiikan sukupolvikohtaisia vaikutuksia: Itävallassa on ollut vuodesta 2013 lähtien voimassa ”nuorisotestiä” (Jugendcheck) ( 13 ) koskeva laki, jonka mukaan kaikkien uusien lainsäädäntö- ja sääntelyehdotusten osalta on arvioitava niiden mahdollisia vaikutuksia lapsiin ja nuoriin muun muassa kansallisen nuorisoneuvoston osallistumisen kautta, ja Italiassa nuorisopolitiikkaministeriö on äskettäin perustanut COVIGE-komitean ( 14 ) , joka koostuu julkishallinnon johtajista ja edustajista, korkeakoulujen professoreista ja nuorisopolitiikan asiantuntijoista, mukaan lukien kansallinen nuorisoneuvosto, ja jonka on tarkoitus arvioida etu- ja jälkikäteen kaikkien julkisten politiikkojen sukupolvikohtaisia vaikutuksia erityisten indikaattorien ja mallien sekä muiden EU-maiden parhaisiin käytäntöihin vertaamisen avulla.

4.5 ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot toteuttavat samankaltaisia toimenpiteitä tai tarkastelevat hyväksyttäväksi tulevia ja jo hyväksyttyjä toimintapolitiikkoja käytännössä ja sukupolvinäkökulmasta. Tässä yhteydessä tulee varmistaa nuorten asianmukainen osallistaminen kuulemisiin.

4.6 Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) tekemässä tutkimuksessa ( 15 ) ennustetaan, että vuoteen 2022 mennessä EU:ssa menetetään tai jää syntymättä lähes 7 miljoonaa työpaikkaa covid-19-pandemian vuoksi mutta tietyt alat ( 16 ) , kuten terveydenhuolto, tiede- ja innovaatioalat, tietotekniikka-ala ja digitaalinen viestintä, tulevat kasvamaan merkittävästi ja niille saattaa syntyä paljon työpaikkoja. Pandemia on suosinut sellaisten alojen ja ammattien työpaikkoja, jotka ovat riittävän joustavia, jotta niissä voidaan mukautua lähikontaktien välttämistä ja etätyötä koskeviin uusiin normeihin. Tämä jatkuu todennäköisesti myös pandemian jälkeen, ja työnteko – joka on perinteisesti edellyttänyt fyysistä tilaa – muuttanee luonnettaan ( 17 )

4.7 OECD:n raportin ( 18 ) mukaan pandemia voi myös vaikuttaa lasten ja nuorten oppimisasenteisiin. Säännöllisen koulunkäynnin keskeytyminen on johtanut siihen, että monen lapsen osaaminen on kehittynyt odotettua vähemmän. Pandemia voi lisätä lyhyellä aikavälillä koulupudokkuutta, ja vähäisempi osallistuminen voi johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siihen, ettei nykyiselle opiskelijasukupolvelle kehity myönteistä suhtautumista oppimiseen – ja tämä syvien rakennemuutosten aikana, jolloin yksilöiden olisi päivitettävä osaamistaan koko elämänsä ajan. Lisäksi raportissa tunnistetaan mahdollinen syy sukupuolten eriarvoisuuteen koulutusmahdollisuuksissa. Raportissa kehotetaan lisäämään kiireellisesti investointeja elinikäiseen oppimiseen, sillä se auttaa ihmisiä sopeutumaan ulkoisiin häiriöihin ja selviytymään niistä.

4.8 ETSK katsoo, että nopeasti muuttuvassa työmaailmassa, jota globalisaatio ja covid-19-pandemian seuraukset muokkaavat, on ratkaisevan tärkeää ehkäistä osaamisen kohtaanto-ongelmaa keskittymällä osaamiseen ja pehmeisiin taitoihin. Tätä varten olisi suunnattava riittävästi resursseja koulutukseen ja ohjaukseen, koulutusmaailman ja työelämän välisten yhteyksien ja siirtymien kehittämiseen muun muassa edistämällä sellaisia välineitä kuin koulunkäyntiä ja työtä yhdistelevä opetus, harjoittelut ja oppisopimuskoulutus sekä elinikäisen oppimisen ohjelmien tunnetuksi tekemiseen kaikille keskeisille sidosryhmille keskittyen etenkin heikossa asemassa oleviin ryhmiin ja erityisesti nuoriin, työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleviin sekä niihin, joiden työpaikat ovat suurimmassa vaarassa muutoksen takia. Toimintapoliittiseksi vastaukseksi soveltuu sellainen yhdennetty aktiivisen työmarkkinapolitiikan toimenpidepaketti, johon on nivottu julkiset työvoimapalvelut ja koulutusjärjestelmät osallistavan ja kestävän elpymisen edistämiseksi.

4.9 Sidosryhmien kesken vallitsee laaja yhteisymmärrys siitä, että uraohjaus ei ole koskaan ollut tärkeämpää, erityisesti sellaisille nuorille, jotka todennäköisesti alkavat etsiä työtä heti keskiasteen koulutuksen päätettyään. ETSK yhtyy niihin, jotka vaativat voimakkaita investointeja uraohjaukseen ( 19 ) , sillä näyttö viittaa siihen, että siitä on paljon hyötyä opiskelijoiden auttamiseksi selviytymään nopeasti muuttuvilla työmarkkinoilla, jotka eivät välttämättä vastaa heidän odotuksiaan tai joilla tarvitaan mahdollisesti erilaisia taitoja kuin mitä heillä jo on.

4.10 Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on horisontaalinen viittaus nuoriin ammatillisen koulutuksen yhteydessä. Myös työpaikalla tapahtuva harjoittelu ja oppiminen, kuten oppisopimuskoulutus ja työharjoittelu, jotka ovat nuorille yleensä ratkaisevan tärkeitä kanavia työelämään, on häiriintynyt kriisin aikana voimakkaasti, vaikka häiriöiden laajuus vaihteleekin suuresti toimialoittain ja alueittain. Ammatillisen koulutuksen nykyaikaistamisen pitkäaikaisena puolestapuhujana ETSK suhtautuu myönteisesti kansallisiin pyrkimyksiin etsiä ja edistää vaihtoehtoisia ratkaisuja käytännön taitojen opettamiseksi (esimerkiksi työharjoittelu- ja työssäoppimissopimukset) sekä etäoppimisen laajentamiseksi. Eräät maat ovat myös ryhtyneet uusiin toimintapoliittisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että teknillisen ja ammatillisen koulutuksen järjestelmät ovat paremmin valmistautuneita mahdollisiin tuleviin häiriöihin ( 20 )

4.11 Tiedotusstrategiat ovat olennainen osa elpymissuunnitelmia ja edellyttävät kohdennettuja investointeja nuorisopalvelujen tarjoajiin ja julkisiin työvoimapalveluihin. Viimeaikaisten havaintojen mukaan lähes puolet työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista ei ole tietoisia heille tarjolla olevista valtiovallan tukitoimenpiteistä ( 21 )

4.12 Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on vahvistettava investointeja nuorisopalvelujen tarjoajiin ja edistettävä nuorisopalvelujen tarjoajien ja julkisten työvoimapalvelujen välistä horisontaalista yhteistyötä. Tehokkailla ja vaikuttavilla julkisilla työvoimapalveluilla on tärkeä rooli tuettaessa ihmisiä, joiden on vaikea työllistyä, ja pyrittäessä varmistamaan, että työpaikasta toiseen siirtyminen on sujuvaa. Jotta muita haavoittuvammat työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat tavoitettaisiin, tarvitaan kuitenkin yhteistyötä julkisten työvoimapalvelujen ja erilaisten paikallisten toimijoiden välillä järjestöistä ja oppilaitoksista aina mielenterveysalan asiantuntijoihin. Tämä edellyttää tehokasta ja asianmukaista tietojen ja tietoaineistojen jakamista ja tarkoittaa sitä, että julkisten työvoimapalvelujen tarjoajien ja työvoimaneuvojien on käytettävä enemmän aikaa kyseisten kumppanuuksien hallinnointiin ( 22 )

4.13 Nuorisotakuu, jota rahoitetaan nykyisin ESR+:sta siten, että vähintään 12 prosenttia varoista on käytettävä sellaisissa jäsenvaltioissa, joissa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevia on EU:n keskiarvoa enemmän ( 23 ) , on edelleen tärkein väline nuorisotyöttömyyden torjumiseksi EU:ssa. Lokakuussa 2020 hyväksytty neuvoston suositus ( 24 ) ohjelman vahvistamisesta sisältää luettelon toimenpiteistä, joiden avulla voidaan varmistaa ohjelman puitteissa esitettävän tarjonnan laatu, parantaa kohderyhmien tavoittamista ja tehostaa tulosten seurantaa ohjelman arvioinnin parantamiseksi. Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on näin ollen arvioitava nuorisotakuun kansallisia täytäntöönpanosuunnitelmia ja luotava yhteyksiä niiden ja kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien välille. Jos näin ei tehdä, menetetään tilaisuuksia ja luodaan toimenpiteitä, jotka eivät tarjoa ratkaisuja työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville.

4.14 ETSK toteaa, että nuorisotakuun kansallisten täytäntöönpanosuunnitelmien viimeisin päivitys on peräisin vuodelta 2014 ja että kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä alkaneet päivittää kansallisia nuorisostrategioitaan vahvistetun nuorisotakuun huomioon ottamiseksi. ( 25 ) Jäsenvaltioiden on tehostettava toimiaan, otettava kertyneet kokemukset huomioon ja hyödynnettävä strategisesti EU:n rahoitusta, jotta tästä välineestä saadaan todella vaikuttava ja toimiva.

4.15 On kehitettävä erityisesti nuoriin työntekijöihin keskittyviä elpymistoimia, joilla torjutaan nuorisotyöttömyyttä ja epävarmaa työtä ( 26 ) nuorten keskuudessa luomalla laadukkaita työpaikkoja ja suojellaan niitä monia epätyypillisessä työssä olevia työntekijöitä ( 27 ) , joilla ei ole riittävää sosiaaliturvaa. Nuorten startup- ja muun yrittäjyyden tukemiseksi ja lisäämiseksi olisi lisäksi harkittava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan nuoria itsenäisiä ammatinharjoittajia.

4.16 Tutkimus ( 28 ) EU:n jäsenvaltioiden pandemian aikana toteuttamista sosiaalisen suojelun järjestelmien muutoksista osoittaa, että useimmissa tapauksissa on parannettu työntekijöille suunnattujen tulotukitoimenpiteiden, kuten työajan lyhentämisjärjestelyjen, työttömyysetuuksien ja muiden vastaavien järjestelyjen, saatavuutta erityisesti korottamalla etuuksia, höllentämällä tukikelpoisuusehtoja ja pidentämällä etuuksien kestoa. Vaikka nämä toimenpiteet eivät kohdistu erityisesti nuoriin, ne auttavat tukemaan nuoria, jotka ovat muita todennäköisemmin työttöminä ja jäävät usein sosiaalisen suojelun, kuten työttömyysetuuksien, ulkopuolelle työhistorian puuttumisen vuoksi.

4.17 Näistä syistä ja ottaen huomioon, että kaikki tehdyt muutokset ovat väliaikaisia ja että monet niistä ovat jo päättyneet jättäen nuoret jälleen vaille sosiaalista suojelua, ETSK pitää erittäin tärkeänä, että päätöksentekijät keskittyvät luomaan yleisen sosiaalisen suojelun järjestelmän, jossa kaikki työntekijät (tyypillisissä ja epätyypillisissä työsuhteissa olevat, nuoret ja aikuiset) kuuluvat yhtäläisesti sosiaalisen suojelun piiriin. Näiden puutteiden korjaaminen takaisi nuorille suojan köyhyyttä sekä työmarkkinoiden mahdollisia tulevia häiriöitä vastaan.

4.18 ETSK pitää tärkeänä tukea nuoria myös sosiaaliturvan osalta ja kehottaakin kaikkia jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön neuvoston suosituksen sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta ( 29 ) . Siinä suositellaan, että jäsenvaltiot turvaavat riittävän sosiaalisen suojelun saatavuuden työntekijöille kaikissa työn muodoissa.

4.19 On pyrittävä tehokkaammin löytämään keinoja työllisyysturvan ja työn laadun yhteensovittamiseksi dynaamisilla työmarkkinoilla, ja sosiaalisen vuoropuhelun vahvistaminen on keskeistä tehokkaiden toimenpiteiden löytämiseksi. Parhaita käytäntöjä on löydettävissä esimerkiksi 1) Portugalista, missä hallitus keskustelee säännöllisesti työmarkkinaosapuolten ja nuorisojärjestöjen kanssa ja missä sellaiset toimenpiteet kuin työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien kiintiö yrityksissä, joissa on paljon harjoittelupaikkoja, tai palkkaamistuen vähentäminen lyhytaikaisilta sopimuksilta ( 30 ) ovat osaltaan edistäneet nuorten työllisyyttä, sekä 2) Espanjasta, missä sosiaaliturvaa on työmarkkinavuoropuhelun tuloksena laajennettu niin, että myös harjoittelijat ovat sen piirissä ( 31 )

4.20 Epävarmuus, huolet ja ahdistuneisuus, jotka saattavat johtaa masennukseen, yleistyivät nuorten keskuudessa jyrkästi kriisin alkaessa, ja ne lisääntyvät edelleen tietyissä maissa. Oppilaitosten tilapäinen sulkeminen sekä sosiaalisen ja kulttuuri- ja urheilutoiminnan tilapäinen keskeyttäminen heikensivät ihmisten välisiä yhteyksiä, jotka auttavat ylläpitämään hyvää mielenterveyttä. Mielenterveystuen tarjoaminen kouluissa ja yliopistoissa on häiriintynyt monissa maissa pahoin, ja nuoret hakevat tukea yhä enemmän muilta tahoilta, kuten puhelinpalveluista ja nuorisokeskuksista. Lisäksi mielenterveyspalvelut tarjoavat etäkonsultaatioita ja etähoitomuotoja palvelujen jatkuvuuden ylläpitämiseksi. Samaan aikaan sulkutoimet ovat vaikuttaneet voimakkaasti kyseisten palvelujen tarjoajiin eivätkä monet niistä ole pystyneet jatkamaan toimintaansa taloudellisten ja henkilöresurssien puutteen vuoksi. ETSK pitää olennaisen tärkeänä tukea tätä vapaaehtoistyöstä ja hankerahoituksesta erittäin riippuvaista alaa tarjoamalla pysyvämpää rahoitusta, sillä ala on osoittautunut kriisin aikana ratkaisevan tärkeäksi osaksi yhteiskuntiamme.

4.21 Kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa voidaan tehdä nykyistä enemmän sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamiseksi, erityisesti kun on kyse työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista, joita on yleensä suhteessa enemmän nuorten naisten kuin nuorten miesten joukossa. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien naisten osuus oli vuonna 2020 keskimäärin 1,3 kertaa suurempi kuin miesten vastaava osuus, ja työvoimaan kuulumattomien työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien naisten osuus oli jopa 1,7 kertaa suurempi. Kyseinen osuus on erityisen suuri Itä-Euroopan maissa (Bulgaria, Romania, Unkari, Tšekki, Slovakia ja Puola) ja Italiassa. ( 32 ) Näissä maissa suurin osa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista on nuoria vammaisia tai kuuluu tähän ryhmään perhevastuiden vuoksi. Suurempi osuus nuorista naisista käyttää aikaa lasten ja muiden perheenjäsenten hoitamiseen. Nuoret naiset käyttävät lähes kolme kertaa enemmän aikaa palkattomaan hoivatyöhön ja kotitöihin kuin nuoret miehet. Komitea on ilahtunut eräiden jäsenvaltioiden toteuttamista toimenpiteistä, jotka liittyvät naisten työllisyyden ja yrittäjyyden edistämiseen, asianmukaisen sosiaalisen infrastruktuurin kehittämiseen investointien avulla ja lastenhoitojärjestelmien, erityisesti varhaiskasvatuksen, uudistamiseen. Näitä hyviä käytäntöjä tulee levittää yhä laajemmalle EU:ssa kaikkien naisten ja erityisesti nuorten äitien työllisyyden tukemiseksi. Komitea suosittaa, että kehitetään vankka järjestelmä, jolla voidaan seurata vuosittain sukupuolten tasa-arvon edistymistä sekä sen tukemiseen kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien puitteissa osoitettuja ja käytettyjä varoja, samoin kuin asianomaisia indikaattoreita.

Bryssel 8. joulukuuta 2021. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Neuvoston suositus laadukkaan ja tehokkaan oppisopimuskoulutuksen eurooppalaisista puitteista, 15. maaliskuuta 2018 (EUVL C 153, 2.5.2018, s. 1).

(2) Neuvoston suositus sosiaalisen suojelun saatavuudesta – Sosiaalinen suojelu vastaamaan tulevaisuuden vaatimuksia (EUVL C 387, 15.11.2019, s. 1).

(3) EU:n nuorisostrategia (2018) (EUVL C 456, 18.12.2018, s. 1), Nuorisotyöllisyyden tukipaketti (2020), Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu (2020) (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1), ALMA (2021), Euroopan nuorison teemavuosi (todennäköisesti vuonna 2022)

(4) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024_fi

(5) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1549&langId=fi

(6) Nuoriksi määritellään tavallisesti 15–29-vuotiaat henkilöt.

(7) Eurostat.

(8) Konle-Seidl, R. ja Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Euroopan parlamentti, Luxemburg.

(9) https://www.eurofound.europa.eu/topic/non-standard-employment

(10) https://www.eurofound.europa.eu/publications/blog/new-forms-of-employment-in-europe-how-new-is-new

(11) Eurofound (2021), COVID-19: Implications for employment and working life, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(12) Spasova, S., Bouget, D., Ghailani, D. ja Vanhercke, B. (2017), Access to social protection for people working on non-standard contracts and as self-employed in Europe.

(13) https://national-policies.eacea.ec.europa.eu/youthwiki/chapters/austria/54-young-peoples-participation-in-policy-making

(14) https://www.giovani.gov.it/it/comunicazione/notizie/comitato-per-la-valutazione-dell-impatto-generazionale-delle-politiche-pubbliche/

(15) https://www.cedefop.europa.eu/en/news-and-press/news/coronavirus-impact-jobs-eu-sectors-and-occupations-skills-forecast-analysis

(16) https://ec.europa.eu/eures/public/four-job-sectors-high-demand-result-covid-19-pandemic-2021-02-19_fi

(17) Cedefopin ennuste osaamistarpeista ja työpaikoista (englanniksi).

(18) https://www.oecd.org/skills/covid-19-pandemic-highlights-urgent-need-to-scale-up-investment-in-lifelong-learning-for-all-says-oecd.htm

(19) https://www.oecd.org/education/career-readiness/Investing%20in%20Career%20Guidance_en.pdf

(20) Skills development in the time of COVID-19: Taking stock of the initial responses in technical and vocational education and training, Kansainvälinen työjärjestö, Geneve, 2021.

(21) Moxon, D., Bacalso, C. ja Șerban, A. (2021), Beyond the pandemic: The impact of COVID-19 on young people in Europe, Bryssel, Euroopan nuorisofoorumi.

(22) PES partnership management, Eamonn Davern (syyskuu 2020).

(23) https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1099&langId=fi

(24) Neuvoston suositus ”Silta työelämään – entistä vahvempi nuorisotakuu” ja nuorisotakuun perustamisesta 22 päivänä huhtikuuta 2013 annetun neuvoston suosituksen korvaaminen (EUVL C 372, 4.11.2020, s. 1).

(25) Konle-Seidl, R. ja Picarella, F. (2021), Youth in Europe: Effects of COVID-19 on their economic and social situation, Euroopan parlamentti, Luxemburg.

(26) Euroopan parlamentin 4. heinäkuuta 2017 antama päätöslauselma työoloista ja epävarmoista työsuhteista (2016/2221(INI)) (EUVL C 334, 19.9.2018, s. 88).

(27) Kansainvälinen työjärjestö, World Social Protection Report 2020–22: Social protection at the crossroads – in pursuit of a better future, Geneve, ILO, 2021.

(28) EAY:n tutkimuslaitos ETUI (2021), Non-standard workers and the self-employed in the EU: Social protection during the Covid-19 pandemic.

(29) Neuvoston suositus, annettu 8 päivänä marraskuuta 2019, sosiaalisen suojelun saatavuudesta työntekijöiden ja itsenäisten ammatinharjoittajien kannalta.

(30) https://www.iefp.pt/apoios-a-contratacao

(31) Lakiesitys 121/000066 eläkkeiden ostovoiman takaamisesta ja muista toimenpiteistä julkisen eläkejärjestelmän taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden vahvistamiseksi (congreso.es).

(32) https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Statistics_on_young_people_neither_in_employment_nor_in_education_or_training