Neuvoston 14 päivänä huhtikuuta 1999 vahvistama Yhteinen kanta (EY) N:o 21/1999 neuvoston asetuksen (EY) N:o .../1999 antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta



Virallinen lehti nro C 134 , 14/05/1999 s. 0009



Neuvoston 14 päivänä huhtikuuta 1999 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 21/1999 neuvoston asetuksen (EY) N:o .../1999 antamiseksi Euroopan sosiaalirahastosta (1999/C 134/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 125 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen(1), ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2), noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä(3), sekä katsoo, että 1) rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä ... päivänä ... kuuta ... annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o .../1999(4) korvataan asetus (ETY) N:o 2052/88(5) sekä asetus (ETY) N:o 4253/88(6); lisäksi olisi korvattava asetuksen (ETY) N:o 2052/88 soveltamisesta Euroopan sosiaalirahaston osalta 19 päivänä joulukuuta 1988 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 4255/88(7), 2) rakennerahastoja kokonaisuudessaan koskevat yleiset säännökset vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o .../1999; samoin olisi määriteltävä ne tukikelpoiset toiminnot, joita Euroopan sosiaalirahasto, jäljempänä "rahasto", voi rahoittaa osana kyseisen asetuksen 1 artiklan ensimmäisen alakohdan 1, 2 ja 3 alakohdassaa tarkoitettuja tavoitteita 1, 2 ja 3, jäljempänä "tavoitteet 1, 2 ja 3", sekä osana yhteisöaloitetta työmarkkinoihin liittyvän kaikenlaisen syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi ja osana innovatiivisia toimia ja teknistä tukea, 3) rahaston tehtävä olisi määritettävä sille perustamissopimuksessa annettujen tehtävien mukaisesti sekä inhimillisten voimavarojen kehittämistä ja työllisyyttä koskevien yhteisön vahvistamien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti, 4) kesäkuussa 1997 Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja kasvusta ja työllisyydestä 16 päivänä kesäkuuta 1997 annettu päätöslauselma(8)käynnistivät Euroopan työllisyysstrategian, vuosittain vahvistettavia työllisyyttä koskevien suuntaviivojen ja kansallisten työllisyyspolitiikkaa koskevien toimintaohjelmien laatimismenettelyn toteuttamisen, 5) rahaston toiminta-ala olisi määriteltävä uudelleen erityisesti siksi, että rakennerahaston tavoitteet on järjestelty uudelleen ja yksinkertaistettu, jotta voitaisiin tukea Euroopan työllisyysstrategiaa ja siihen liittyviä kansallisia työllisyyspoliittisia toimintasuunnitelmia, 6) olisi määriteltävä yhteinen kehys rahaston osallistumiselle rakennerahaston kaikkiin kolmeen tavoitteeseen, jotta näin varmistettaisiin toimien yhdenmukaisuus ja toisiaan täydentävyys näissä tavoitteissa työmarkkinoiden toiminnan parantamiseksi ja inhimillisten voimavarojen kehittämiseksi, 7) jäsenvaltiot ja komissio varmistavat, että rahastosta tuetut toimet ohjelmoidaan ja toteutetaan kaikkien tavoitteiden osalta edistämään miesten ja naisten yhtäläisiä mahdollisuuksia ja muitaheikommassa asemassa olevien ryhmien ja henkilöiden integroitumista työmarkkinoille ja pysymistä työmarkkinoilla, 8) jäsenvaltiot ja komissio varmistavat myös, että tietoyhteiskunnan sosiaalinen ulottuvuus ja sen työllisyysnäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon toteutettaessa rahastosta tuettavia toimia, 9) olisi huolehdittava siitä, että työelämän muutoksia koskevissa toimissa otetaan huomioon talous- tai tuotantojärjestelmien muutoksista tai kehityksestä johtuvat sekä mies- että naistyöntekijöiden yleiset tarpeet, ja että toimista ei hyödy yksittäinen yritys tai tietty teollisuudenala; erityistä huomiota on kiinnitettävä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä koulutukseen pääsyn helpottamiseen ja työn organisoinnin kehittämiseen, 10) olisi myös varmistettava, että rahasto vahvistaa edelleen työllisyyttä ja ammattipätevyyttä tukemalla ennakointia mahdollisuuksien mukaan, sekä neuvontaa, verkottumista ja koulutusta koko yhteisössä; tuettujen toimien on tämän vuoksi oltava monialaisia ja koko talouselämän kattavia eikä lähtökohtaisesti tietyille teollisuuden aloille tai toimialoille suunnattuja, 11) tukikelpoiset toimet olisi määriteltävä uudelleen, jotta poliittiset tavoitteet voidaan toteuttaa tehokkaammin kaikkien tavoitteiden yhteydessä, joiden edistämiseen rahasto osallistuu; ne menot, joihin rahaston tukea voidaan myöntää, olisi määriteltävä osana yhteistyöhön osallistumista, 12) tukisuunnitelmien ja tukimuotojen sisältöä on täydennettävä ja tarkennettava erityisesti tavoitteen 3 uudelleenmäärittelyn vuoksi, 13) rahaston myöntämän tuen täytäntöönpanossa otetaan kaikilla tasoilla huomioon yhteisön sosiaali- ja työllisyyspoliittiset painopistealueet sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa vahvistetut painopistealueet, 14) voidaan antaa säännöksiä, joiden perusteella paikalliset ryhmät, valtioista riippumattomat järjestöt mukaan lukien, voivat saada vaivattomasti ja nopeasti rahastosta tukea yhteiskunnallisen syrjäytymisen torjuntaa koskevien toimien toteuttamiseen, ja siten lisätä toimintavalmiuttaan kyseisellä alalla, 15) yhteisön kannalta erittäin merkittävillä ja komission aloitteesta toteutettavilla toimilla on tärkeä tehtävä pyrittäessä saavuttamaan asetuksen (EY) N:o .../1999 1 artiklassa mainitut yhteisön rakenteellisten tukitoimien yleiset tavoitteet; kyseisten aloitteiden on ensi sijassa edistettävä rajat ylittävää yhteistyötä ja toimintamallien uudistamista, 16) rahasto osallistuu asetuksen (EY) N:o .../1999 22 ja 23 artiklan mukaisen teknisen avun, innovatiivisten toimien sekä valmistelua, seurantaa, arviointia koskevien toimien ja valvonnan tukemiseen, 17) olisi vahvistettava soveltamissäännösten antamista koskeva toimivalta ja säädettävä siirtymäsäännöksistä, ja 18) asetus (ETY) N:o 4255/88 olisi kumottava, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tehtävä Rahasto tukee Euroopan sosiaalirahastolle ("rahasto"), perustamissopimuksen 123 artiklassa annetun tehtävän sekä rakennerahastoille perustamissopimuksen 130 b artiklassa annettujen tehtävien ja asetuksen (EY) N:o .../1999 säännösten mukaisesti työttömyyden ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tähtääviä toimenpiteitä edistääkseen korkeaa työllisyyttä, miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, kestävää kehitystä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rahasto edistää erityisesti eurooppalaisen työllisyysstrategian ja vuosittaisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen soveltamiseksi toteutettavia toimenpiteitä. 2 artikla Soveltamisala 1. Rahasto tukee ja täydentää työmarkkinoiden sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen tähtääviä jäsenvaltioiden toimenpiteitä seuraavilla toiminta-aloilla erityisesti monivuotisten kansallisten työllisyyttä koskevien toimintasuunnitelmien yhteydessä: a) kehittämällä ja tukemalla aktiivista työvoimapolitiikkaa työttömyyden torjumiseksi ja miesten ja naisten pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi, pitkäaikaistyöttömien työmarkkinoille palaamisen helpottamiseksi sekä nuorten ja työmarkkinoille palaavien miesten ja naisten työelämään siirtymisen tukemiseksi; b) edistämällä kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, ottaen erityisesti huomioon ne, joita uhkaa sosiaalinen syrjäytyminen; c) edistämällä ja parantamalla - ammatillista koulutusta, - koulutusta sekä - neuvontaa osana elinikäistä oppimista koskevaa politiikkaa, - työmarkkinoille pääsyn ja työelämään siirtymisen helpottamiseksi ja parantamiseksi, - työllistyvyyden parantamiseksi ja ylläpitämiseksi sekä - ammatillisen liikkuvuuden edistämiseksi; d) edistämällä työntekijöiden ammattitaitoa, koulutusta ja joustavuutta, innovaatiota ja sopeutuvuutta työn organisointiin, tukemalla yrittäjyyttä, helpottamalla työpaikkojen luomista sekä kehittämällä ja lisäämällä inhimillisten voimavarojen valmiuksia tutkimuksen, tieteen ja teknologian alalla; e) parantamalla erityistoimin naisten pääsyä työmarkkinoille ja osuutta niistä mukaan lukien urakehitys, uudenlaiset työllistymismahdollisuudet ja yrittäjyys sekä vähentämällä sukupuolisidonnaista vertikaalista ja horisontaalista erottelua työmarkkinoilla. 2. Rahasto ottaa 1 kohdassa tarkoitettujen toiminta-alojen puitteissa huomioon seuraavat tehtävät: a) paikallisen kehityksen tukeminen, mukaan lukien paikalliset työllisyysaloitteet ja alueelliset työllisyyssopimukset; b) tietoyhteiskunnan sosiaalinen ulottuvuus ja sen työllisyysnäkökohdat, erityisesti kehittämällä toimintapoliittisia menettelytapoja ja ohjelmia, joilla hyödynnetään tietoyhteiskunnan työllistämismahdollisuudet ja varmistetaan yhtäläiset mahdollisuudet käyttää sen tarjoamia palveluita ja etuja; c) yhtäläisten mahdollisuuksien politiikan mukainen miesten ja naisten tasa-arvo (valtavirtaistaminen). 3 artikla Tukikelpoiset toimet 1. Rahastosta annetaan taloudellista tukea ennen kaikkea yksityishenkilöille annettavana apuna seuraavia inhimillisten voimavarojen kehittämistä koskevia toimia varten, jotka voivat olla osa työmarkkinoille siirtymistä koskevaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa: a) koulutus ja ammatillinen koulutus - mukaan lukien oppivelvollisuuden suorittamista vastaava ammatillinen koulutus - oppisopimuskoulutus, valmentava koulutus perustaitojen opettaminen ja parantaminen mukaan lukien, ammatillinen uudelleenkoulutus, toimet työllistyvyyden edistämiseksi työmarkkinoilla, opastus, neuvonta ja jatkuva koulutus; b) työllistämistuki ja tuki itsensä työllistämiseksi; c) akateeminen jatkokoulutus ja johtajien tutkimuksen, tieteen ja teknologian kehityksen alalla ja teknisen henkilöstön koulutus tutkimuslaitoksissa ja yrityksissä; d) uusien työllistymismahdollisuuksien edistäminen erityisesti osuus- ja yhteisötalouden alalla. 2. Edellä 1 kohdassa määriteltyjen toimien tehokkuuden parantamiseksi seuraavia toimenpiteitä voidaan tukea: a) rakenteiden ja järjestelmien kehittämiseen tarkoitetut tukitoimet: i) ammatillisen koulutuksen, koulutuksen sekä ammattitaidon hankkimiseen liittyvän koulutuksen kehittäminen ja parantaminen, johonsisältyy opettajien, kouluttajien ja muun henkilökunnan kouluttaminen, sekä työntekijöiden koulutukseen ja pätevöitymiseen pääsyn parantaminen; ii) työvoimapalvelujen uudistaminen ja niiden tehostaminen; iii) työelämän ja koulutus- ja tutkimuslaitosten välisten yhteyksien kehittäminen; iv) työllisyyden ja ammattitaitovaatimusten muutoksia koskevien ennustejärjestelmien kehittäminen - mahdollisuuksien mukaan - erityisesti uusien työmallien ja työn uudelleen organisoinnin kannalta ottaen huomioon tarve sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä ja antaa ikääntyneille työntekijöille mahdollisuus tehdä täysipainoista työtä eläkkeelle siirtymiseen saakka. Varhaiseläkejärjestelmän rahoittaminen on kuitenkin poissuljettu; b) lisätoimenpiteet: i) tuki edunsaajille tarkoitettujen palvelujen kehittämistä varten, mukaan lukien huollettaville järjestettävät hoitopalvelut ja -välineet; ii) sosio-pedagogisten taitojen kehittäminen työelämään siirtymisen helpottamiseksi kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti; iii) valistus, tiedottaminen ja tietoiskut. 3. Rahasto voi rahoittaa asetuksen (EY) N:o .../1999 2 artiklan 4 kohdan 2 alakohdan mukaisia toimia. 4 artikla Tukitoimenpiteiden keskittäminen 1. Ottaen huomioon erityisesti kansallisissa työllisyyttä koskevissa toimintasuunnitelmissa vahvistetut kansalliset painopistealueet sekä ennakkoarviointi määritetään strategia, joka kattaa kaikki merkitsevät toiminta-alat. Jotta rahastosta myönnetyn tuen vaikutus olisi mahdollisimman suuri, rahaston toimet keskitetään kyseisen strategian mukaisesti ja ottaen huomioon 2 artiklan 1 kohdassa mainitut toiminta-alat rajattuun määrään aloja tai aiheita sekä suunnataan tärkeimpiin tarpeisiin ja tehokkaimpiin toimiin. Kyseiseen rahoitustoimenpiteeseen varattuja rahaston määrärahoja käytettäessä valitaan yhteistyöhön osallistumista noudattaen ne toiminta-alat, joita painotetaan. Edellä 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut toimet otetaan huomioon kansallisten painopistealueiden mukaisesti. 2. Rahaston tukitoimia suunniteltaessa varataan kohtuullinen määrä kyseiseen tukitoimeen varatuista rahaston määrärahoista asetuksen (EY) N:o .../1999 27 artiklan mukaisesti jaettavaksi pieninä apurahoina valtioista riippumattomille järjestöille, joille myönnettävään tukeen liittyy tarvittaessa erityisehtoja, ja paikallisille yhteistyöhön osallistujille. 5 artikla Yhteisöaloite 1. Asetuksen (EY) N:o .../1999 20 artiklan ja mainitun asetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti rahasto osallistuu työmarkkinoilla esiintyvän kaikenlaisen syrjinnän ja eriarvoisuuden torjuntaan tähtäävän yhteisöaloitteen toteuttamiseen (Equal). 2. Rahaston yhteisöaloitteeseen osallistumisesta tehdyillä päätöksillä voidaan asetuksen (EY) N:o .../1999 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti tämän asetuksen 3 tai 2 artiklassa tarkoitettu soveltamisala ulottaa toimiin, joita voidaan rahoittaa asetusten (EY) N:o .../1999(9), (EY) N:o .../1999(10) ja (EY) N:o .../1999(11) mukaisesti, jotta kaikki aloitteeseen sisältyvät toimet voidaan toteuttaa. 6 artikla Innovatiiviset toimet ja tekninen apu 1. Komissio voi rahoittaa asetuksen (EY) N:o .../1999 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti jäsenvaltioissa tai yhteisön tasolla sellaisia valmistavia toimenpiteitä sekä seuranta- ja arviointitoimenpiteitä, jotka ovat tarpeen tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi. Tällaisia toimia voivat olla: a) innovatiiviset toimet ja pilottihankkeet, jotka koskevat työmarkkinoita, työllisyyttä ja ammatillista koulutusta; b) tutkimukset, tekninen apu ja sellaisten kokemusten vaihto, joilla on kerrannaisvaikutuksia; c) tekninen apu valmisteluun, toteuttamiseen, seurantaan ja arviointiin sekä rahastosta rahoitettava toimien valvonta; d) toimet, jotka työmarkkinaosapuolten käymän sosiaalisen vuoropuhelun puitteissa on suunnattu kahdessa tai useammassa jäsenvaltiossa toimivien yritysten henkilökunnalle ja jotka koskevat rahaston rahoittaman toiminnan alaan liittyvän erityistiedon välittämistä; e) tiedottaminen eri asianomaisille osapuolille, rahaston tukitoimenpiteiden lopullisille edunsaajille ja yleisölle. 2. Asetuksen (EY) N:o .../1999 22 artiklan 2 kohdan mukaisesti laajennetaan tämän artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen toimien soveltamisala rahaston osallistumispäätöksellä toimenpiteisiin, jotka voidaan rahoittaa asetusten (EY) N:o .../1999, (EY) N:o .../1999 ja (EY) N:o .../1999 nojalla kaikkien asianomaisissa innovatiivisissa toimissa tarvittavien toimenpiteiden toteuttamiseksi. 7 artikla Tukihakemukset Tukihakemukseen on liitettävä yhteistyöhön osallistumista noudattaen laadittu ATK-lomake, josta ilmenevät kutakin tuen muotoa vastaavat toimet siten, että seuranta on mahdollista maksusitoumuksesta aina loppusuoritukseen asti. 8 artikla Soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Komissio antaa tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt asetuksen (EY) N:o .../1999 49 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 9 artikla Siirtymäsäännökset Asetuksen (EY) N:o .../1999 52 artiklan siirtymäsäännöksiä sovelletaan soveltuvin osin myös tähän asetukseen. 10 artikla Neuvosto tarkastelee komission ehdotuksesta tätä asetusta uudelleen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Neuvosto tekee päätöksensä ehdotuksesta perustamissopimuksen 130 d artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen. 11 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (ETY) N:o 4255/88 1 päivästä tammikuuta 2000. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 12 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty ... Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 176, 9.6.1998, s. 39 ja EYVL C 74, 18.3.1999, s. 7. (2) EYVL C 407, 28.12.1998, s. 74. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 19. marraskuuta 1998 (EYVL C 379, 7.12.1998, s. 173), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 14. huhtikuuta 1999 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL L ... (5) EYVL L 185, 15.7.1988, s. 9, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94 (EYVL L 337, 24.12.1994, s. 11). (6) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3193/94. (7) EYVL L 374, 31.12.1988, s. 21. asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2084/93 (EYVL L 193, 31.7.1993, s. 39). (8) EYVL C 236, 2.8.1997, s. 3. (9) Neuvoston asetus (EY) N:o .../1999, annettu ..., Euroopan aluekehitysrahastosta (EYVL L ...). (10) Neuvoston asetus (EY) N:o .../1999, annettu ..., Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maatalouden kehittämiseen (EYVL L...). (11) Neuvoston asetus (EY) N:o .../1999, annettu ..., kalastusalan rakenteellisista tukitoimenpiteistä (EYVL L ...). NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio antoi 20. maaliskuuta 1998 neuvostolle EY:n perustamissopimuksen 125 artiklaan perustuvan ehdotuksen asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta. 2. Euroopan parlamenttia ja talous- ja sosiaalikomiteaa kuultiin perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti, ja ne antoivat lausuntonsa 19. marraskuuta 1998 ja 10. syyskuuta 1998. 3. Euroopan parlamentin lausunnon perusteella komissio antoi muutetun ehdotuksen 2. helmikuuta 1999. 4. Neuvosto vahvisti 14. huhtikuuta 1999 yhteisen kantansa perustamissopimuksen 189 c artiklan mukaisesti. II TAVOITE Asetusehdotuksen tavoitteena on määrittää toiminnat, joita voidaan rahoittaa Euroopan sosiaalirahastosta. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Yleiset huomautukset Amsterdamin Eurooppa-neuvoston päätelmien ja sen kasvusta ja työllisyydestä antaman päätöslauselman sekä Luxemburgin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston perusteella kehitettiin Euroopan yhteisön tason työllisyysstrategia. Sen pohjana ovat vuosittaiset suuntaviivat ja kansalliset toimintasuunnitelmat. Tässä yhteydessä neuvosto määritteli yhteisessä kannassaan uudelleen sosiaalirahaston soveltamisalan rakennerahastojen uudelleenjärjestelyn ja niiden tavoitteiden yksinkertaistamisen perusteella tukeakseen Euroopan työllisyysstrategiaa ja siihen liittyviä kansallisia suunnitelmia. Rahaston toiminta jäsentyy viiden poliittisen alan ympärille: - kehitetään ja tuetaan aktiivista työvoimapolitiikkaa työttömyyden torjumiseksi ja välttämiseksi, - edistetään kaikkien yhtäläisiä mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille, - edistetään ja parannetaan koulutusta ja ammatillista koulutusta, - edistetään työntekijöiden ammattitaitoa, koulutusta ja joustavuutta, - parannetaan naisten työmarkkinoille pääsyä ja osuutta niistä. 2. Euroopan parlamentin tekemät tarkistukset 2.1 Komission hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Komissio sisällytti muutettuun ehdotukseensa seuraavat Euroopan parlamentin ehdottamat tarkistukset: 4, 6, 7, 8, 11, 66, 18, 19, 67, 23, 68, 27 ja 31. Se hyväksyi osittain myös tarkistukset 3, 12, 65, 15, 34 ja 38. 2.2 Euroopan parlamentin tarkistukset, joita komissio ei hyväksynyt Komissio ei sisällyttänyt muutettuun ehdotukseensa tarkistuksia 5, 9, 10, 13, 16, 20, 22, 25, 26, 28, 29, 30, 32, 33, 35, 36, 37, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 46, 47, 48 sekä osia tarkistuksista 3, 12, 65, 15, 34 ja 38. 2.3 Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi tarkistukset 7, 8, 11, 12, 18, 19, 23, 27 ja 31 sekä osittain tarkistukset 3, 6, 12, 65, 15, 66, 67 ja 68. 2.4 Euroopan parlamentin tarkistukset, joita neuvosto ei hyväksynyt Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 4, 5, 9, 10, 13, 16, 20, 22, 26, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 46, 47 ja 48 sekä osittain tarkistuksia 3, 12, 65, 15, 66, 67 ja 68. 3. Tekstin erittely 3.1 Johdanto-osa Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta lähes kokonaisuudessaan. Neuvosto yhdisti tarkistukset 6 (osittain) ja 7 johdanto-osan 7 kappaleeseen. Neuvosto sisällytti tarkistuksen 11 ainakin sisällöllisesti yhteisen kantansa johdanto-osan 13 kappaleeseen. Neuvosto lisäsi, että kansallisissa toimintasuunnitelmissa vahvistetut painopistealueet on otettava huomioon rahaston myöntämän tuen täytäntöönpanossa. 3.2 1 artikla (Rahaston tehtävä) Neuvosto hyväksyi tarkistuksen 65 osan, jossa tarkennetaan, että rahasto tukee työttömyyden ehkäisemis- ja torjuntatoimenpiteitä. Komissio ei hyväksynyt tarkistuksen 65 muita osia muutetussa ehdotuksessaan. 3.3 2 artikla (Soveltamisala) Artikla vastaa komission muutettua ehdotusta lukuun ottamatta joitakin neuvoston tekemiä muutoksia, joiden avulla otetaan huomioon jäsenvaltioiden erilaiset politiikat, käytännöt ja tarpeet työllisyyden ja inhimillisten voimavarojen aloilla. Neuvosto hyväksyi osan tarkistuksista 15 ja 66 sekä tarkistukset 18 (muutetussa sanamuodossa) ja 19. Sen sijaan neuvosto ei katsonut aiheelliseksi hyväksyä tarkistuksia 16 ja 20 sekä osaa tarkistuksista 15 ja 16. 3.4 3 artikla (Tukikelpoiset toimet) Neuvosto noudatti pääosin komission muutettua ehdotusta lukuun ottamatta joitakin tarkennuksia pääasiassa sanamuotoon. Neuvosto hyväksyi tarkistukset 67, 23, 68 (osittain), 27 ja 31 muutetussa sanamuodossa. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistusta 67, koska "työllistyvyyden" käsitettä on vaikea rajata, ja käytti ilmaisua "toimet työllisyvyyden edistämiseksi työmarkkinoilla". Samoista selkeys- ja tarkkuussyistä neuvosto käytti ilmaisua "osuus- ja yhteisötalouden alalla" eikä Euroopan parlamentin tarkistuksessa 23 käytettyä "kolmannessa järjestelmässä". Lisäksi neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 22, 68 (osittain), 26, 28, 29, 30, 31, 32 ja 33. 3.5 4 artikla (Tukitoimenpiteiden keskittäminen) Neuvosto ei täysin noudattanut komission muutettua ehdotusta. Neuvosto katsoi, että rahaston tuessa olisi otettava huomioon 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut ensisijaiset alat, mutta lisäsi joustavuuden, koska velvollisuus käsitellä kaikkia viittä politiikan alaa olisi jäsenvaltioille liian raskas. Joustavuussyistä neuvosto ei myöskään pitänyt aiheellisena hyväksyä määrärahojen jakamista koskevaa komission ehdotusta, jonka mukaan korostettaisiin erityisesti 2 artiklan 1 kohdan d ja e alakohdissa tarkoitettuja aloja. Sillä rajoitettaisiin mahdollisuuksia tyydyttää ennakkoarvioinneissa ja kansallisissa työllisyyspoliittisissa toimintasuunnitelmissa määritellyt tarpeet. Neuvosto ei myöskään hyväksynyt komission ehdotusta, jonka mukaan välittäjäjärjestöt jakaisivat vähintään 1 prosentin rahaston määrärahoista pieninä apurahoina, koska määrää pidettiin liian sitovana. Neuvosto korvasi sen ilmaisulla "kohtuullinen määrä". Näin ollen neuvosto ei voinut hyväksyä tarkistuksia 34, 35, 36, 37 ja 38 (osittain). Sen sijaan neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin tarkistuksen 38 sen osan, joka koskee "paikallisia yhteistyökumppaneita". 3.6 5 artikla (Yhteisöaloite) Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 39 ja 40. 3.7 6 artikla (Innovatiiviset toimet ja tekninen apu) Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta. Neuvosto ei hyväksynyt tarkistuksia 41, 42, 43, 44 ja 46. 3.8 7, 8, 9, 10, 11 ja 12 artikla Neuvosto noudatti komission muutettua ehdotusta. Neuvosto ei hyväksynyt yhteisessä kannassaan tarkistuksia 47 ja 48.