FI Euroopan unionin virallinen lehti C 81/160

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevasta oikeudellisesta kehyksestä sekä asetusten (EU) N:o 1288/2013, (EU) N:o 1293/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1306/2013 sekä päätöksen N:o 1313/2013/EU muuttamisesta”

(COM(2017) 262 final – 2017/0102(COD))

(2018/C 081/21)

Esittelijä: Pavel TRANTINA (CZ–III) Toinen esittelijä: Antonello PEZZINI (IT–I)

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 20.6.2017 Euroopan unionin neuvosto, 20.6.2017 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 artiklan 4 kohta ja 166 artiklan 4 kohta Vastaava erityisjaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 27.9.2017 Hyväksyminen täysistunnossa 19.10.2017 Täysistunnon nro 529 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 124/0/1

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ehdotukseen ja pitää sitä hyvänä alkuna laajemmalle keskustelulle, mutta katsoo kuitenkin, että ehdotuksessa on monia selkeytystä ja parannusta kaipaavia kohtia. ETSK suhtautuu myönteisesti siihen, että oikeusperustaan on sisällytetty joitakin painopisteitä, joita kansalaisyhteiskunnan järjestöt ovat korostaneet useissa komission järjestämissä kuulemisissa (kuten rahoituksen lisääminen, paikallinen vapaaehtoistyö, keskittyminen heikommista lähtökohdista tulevien tai erityistarpeisten nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamiseen, keskittyminen palvelujaksojen laadun varmistamiseen ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen).

1.2 ETSK katsoo, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta rahoitettavien hankkeiden lisäarvo liittyy viestiin eurooppalaisesta solidaarisuudesta. Aiemmista aloitteista poiketen solidaarisuusjoukko-hankkeiden tavoitteena on saada osallistujat ja heidät vastaanottavat yhteisöt täysin tietoisiksi unionin kansalaisuudesta ja luoda näiden keskuudessa tunne kuulumisesta samaan yhtenäiseen unioniin. Komitea pitää keskeisen tärkeänä solidaarisuusjoukkojen innovatiivisuutta, joka pohjautuu siihen, että solidaarisuusjoukkojen perustana ovat eurooppalaiseen identiteettiin liittyvät arvot ja että nämä arvot kytketään osaksi hankesuunnittelua ja muunnetaan konkreettisiksi saavutuksiksi. Arvot on määritelty selkeästi EU:n perussopimuksessa: ne ovat rauha, ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, ihmisoikeudet – vähemmistöihin kuuluvien ihmisoikeudet mukaan luettuina –, suvaitsevaisuus, syrjimättömyys, naisten ja miesten tasa-arvo, oikeusvaltioperiaate ja sosiaalisen markkinatalouden periaatteiden kunnioittaminen ja soveltaminen.

1.3 ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen tästä uudesta nuoriin kohdistuvasta investoinnista, mutta on huolissaan siitä, että investointi on toteutettu pitkälti kohdentamalla uudelleen eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun määrärahat Erasmus+-ohjelmasta vuodesta 2018 alkaen. ETSK katsoo, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen budjettiin tehtävien investointien ei pidä tapahtua sellaisten onnistuneiden ohjelmien kustannuksella, jotka tarjoavat jo korvaamattoman arvokkaita mahdollisuuksia nuorille, kuten erityisesti Erasmus+-ohjelma, joka on jo valmiiksi alirahoitettu. Komitea pyytää siksi, että ohjelmaan investoitaisiin lisää ”tuoretta rahaa”.

1.4 ETSK on hyvin huolissaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen tavoitteiden yhdistämisestä nuoria koskeviin työllisyyspolitiikkoihin. ETSK kehottaa siksi harkitsemaan uudelleen työ- ja harjoittelujaksojen sisällyttämistä ohjelmaan. ETSK ehdottaa, että työ- ja harjoittelujaksoja tarjottaisiin muiden jo olemassa olevien työllisyyteen ja harjoitteluihin keskittyvien EU:n ohjelmien kautta siten, että niiden yhteydessä vahvistetaan solidaarisuusnäkökulmaa. Euroopan solidaarisuusjoukkojen keskittäminen pelkkään vapaaehtoistyöhön lisäisi selkeyttä ja auttaisi kohdentamaan toimet ja välttymään siltä, että solidaarisuusjoukot sekoitettaisiin muihin nuorten saatavilla oleviin EU:n ohjelmiin.

1.5 ETSK ehdottaa keskeisiä asianosaisia laajasti kuultuaan seuraavia asioita (joita käsitellään tarkemmin jäljempänä jaksossa 4) luonnostellun oikeusperustan parantamiseksi: — Vapaaehtoistoiminnan ja solidaarisuustoimen määritelmiä on muutettava. — Mahdollisuus tarjota palvelupaikkoja olisi annettava vain voittoa tavoittelemattomille organisaatioille, säätiöille ja yhteiskunnallisille yrityksille. — Verkkopohjaisesta rekisteröitymisportaalista on tehtävä oikeasti tehokas interaktiivinen ja hallinnollinen työkalu. — Nuorille, myös heikommista lähtökohdista tuleville, on tarjottava lisää tukea ja heitä on autettava valmistautumaan paremmin ennen palvelujaksoaan, ja nuorisojärjestöjä on tuettava tällaisen valmistautumisen järjestämisessä. — Nuorisojärjestöjä ja työmarkkinaosapuolia on osallistettava Euroopan solidaarisuusjoukkojen yhteiseen hallinnointiin. — Nykyisestä Erasmus+-ohjelman lähestymistavasta poiketen saavutettavuutta on parannettava, hallinnollisia rasitteita vähennettävä ja kansallisten toimistojen lähestymistapaa muutettava siten, että niistä tehdään käyttäjäystävällisempiä. ETSK:n ehdotukset ja muut ehdotukset esitetään yksityiskohtaisemmin jäljempänä.

2. Komission aloitteen keskeinen sisältö

2.1 Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ilmoitti nyttemmin Euroopan solidaarisuusjoukoiksi nimettyjen joukkojen perustamista koskevasta aloitteesta syyskuussa 2016 unionin tilasta pitämässään puheessa. Hän määritteli solidaarisuuden yhdeksi Euroopan unionin rakennuspalikoista ja totesi olevansa halukas osallistamaan lisää nuoria solidaarisuustoimiin ja vapaaehtoistyöhön.

2.2 Euroopan solidaarisuusjoukot perustettiin virallisesti 7. joulukuuta 2016, ja niihin on tavoitteena saada ensimmäiset 100 000 osallistujaa vuoteen 2020 mennessä. Euroopan solidaarisuusjoukkojen keskeisenä tavoitteena on vahvistaa eurooppalaisen yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta ja keskinäistä solidaarisuutta tarjoamalla nuorille mahdollisuus osallistua laajaan kirjoon erilaisia solidaarisuuteen perustuvia toimia, kuten esimerkiksi auttamiseen pakolaiskriisin kaltaisissa hätätilanteissa, mutta myös silloin, kun tarvitaan tilapäisiä toimia (esimerkiksi luonnonkatastrofien yhteydessä).

2.3 Jos ehdotus hyväksytään, Euroopan solidaarisuusjoukot käynnistetään (uudelleen) 1. tammikuuta 2018. Niiden talousarvio on 341 miljoonaa euroa, joka jaetaan seuraavan kolmen päätoimen kesken: — Solidaarisuusjaksot, jotka tukevat nuoria, jotka osallistuvat enintään 12 kuukauden pituisiin vapaaehtoistoimiin, harjoittelujaksoihin keskimäärin 2–6 kuukauden ajan ja työjaksoihin asiaankuuluvan kansallisen lainsäädännön mukaisesti 2–12 kuukauden ajan. Lisäksi tuetaan vapaaehtoistiimijaksoja, joissa eri maista kotoisin olevien 10–40 nuoren vapaaehtoisen ryhmät työskentelevät kahdesta viikosta kahteen kuukauteen. — Solidaarisuushankkeet mahdollistavat sen, että vähintään viiden rekisteröityneen osallistujan muodostamat pienryhmät voivat perustaa ja panna täytäntöön paikallisella tasolla omasta aloitteestaan 2–12 kuukauden pituisia solidaarisuushankkeita. — Verkostotoimet mahdollistavat hyvien käytäntöjen vaihtamisen rekisteröityneiden osallistujien ja mukana olevien järjestöjen välillä, palvelujaksojen jälkeisen tuen tarjoamisen ja alumniverkostojen perustamisen. Nämä palvelujaksot ovat 18–30-vuotiaiden nuorten saatavilla. Nykyisin ohjelma on rajattu ainoastaan EU:n 28 jäsenvaltiolle.

2.4 Ohjelma kestää kolme vuotta vuodesta 2018 vuoteen 2020. Euroopan solidaarisuusjoukkojen talousarviosta 80 prosenttia osoitetaan vapaaehtoisjaksoihin ja 20 prosenttia työjaksoihin (eli työpaikkoihin ja harjoitteluihin). Ohjelmalle osoitetusta 341 miljoonasta eurosta lähes 58 prosenttia (noin 197,7 miljoonaa euroa) tulee Erasmus+-ohjelmalta. Suurin osa näistä varoista tulee Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu -ohjelmalta (191 miljoonaa euroa).

2.5 Rekisteröityneitä osallistujia pyydetään luomaan internetportaaliin profiili, jossa he ilmoittavat toiveensa työaloista ja palvelujakson tyypistä ja jonka välityksellä he saavat tarjouksia palvelujaksoista julkisilta tai yksityisiltä toimijoilta ja kansainvälisiltä järjestöiltä, joille on myönnetty Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkintä. Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkinnän ja tietokannan käyttöoikeuden saamiseksi järjestön on käytävä läpi hyväksymisprosessi (joka vastaa Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu -ohjelman hyväksymisprosessia), jossa sen on osoitettava noudattavansa Euroopan solidaarisuusjoukkojen perustamiskirjan (1) vaatimuksia (eli muun muassa varmistettava taitojen kehittäminen, turvalliset ja ihmisarvoiset työolot ja asianmukainen koulutus).

2.6 Koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto (EACEA) valvoo Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanoa EU:n tasolla, ja kansalliset Erasmus+-toimistot valvovat Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanoa kansallisella tasolla.

2.7 Vapaaehtoisjaksoissa maksetaan elinkustannukset (ruoka, majoitus), matkakulut, vakuutukset ja noin 155 euroa kuukaudessa kaikille osallistujille. Työ- ja harjoittelujaksoissa työsopimus, palkat ja kirjalliset harjoittelusopimukset määritellään kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Näiden palvelujaksojen osalta voi myös saada taloudellista tukea matkakuluihin.

2.8 Heikommista lähtökohdista tuleville nuorille on suunniteltu taloudellista lisätukea, ja osa vastaanottavien organisaatioiden kustannuksista (kuten hallinnolliset ja hallintoon sekä tukeen liittyvät kustannukset) voidaan myös kattaa. Palvelujaksoa edeltävää tukea (kuten kielen opiskelu) tarjotaan pääasiassa verkossa, mutta organisaatiot voivat täydentää tätä vapaasti omien tukijärjestelmiensä avulla. Kansallisiin Erasmus+-toimistoihin perustetaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskuksia tarjoamaan tukea osallistuville organisaatioille.

3. Yleisiä huomioita Euroopan solidaarisuusjoukoista

3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti nuoriin ja erityisesti nuorten vapaaehtoistöihin keskittyvän uuden ohjelman perustamiseen ja toteaa, että tällainen ohjelma puuttuu EU:n nykyisestä rakenteesta. ETSK suhtautuu myönteisesti myös Euroopan solidaarisuusjoukkojen tarjoamiin erilaisiin palvelujaksoihin, kuten paikallisen tason solidaarisuushankkeisiin, joiden yhteyteen siirtyy tietty osa erittäin onnistuneista aiemmista nuorisoaloitteista.

3.2 ETSK toivoo, että tämän ohjelman avulla voidaan kehittää laajempi EU:n tason vapaaehtoistyöstrategia ohjelmaan osallistuville 100 000 nuorelle ja myös noin 100 miljoonalle nuorelle ja aikuiselle EU:n kansalaiselle, jotka tekevät parhaillaan vapaaehtoistöitä eri puolilla Eurooppaa. Kuten ETSK on jo korostanut EU:n politiikoista ja vapaaehtoistyöstä antamassaan lausunnossa (2), EU:n toimielimiltä tarvitaan koordinoidumpaa lähestymistapaa vapaaehtoistyötä koskevaan politiikkaan. Vapaaehtoistyö olisi tunnustettava monialaiseksi politiikanalaksi, ja sitä olisi koordinoitava Euroopan komission erityisyksikössä ja edistettävä asianmukaisin poliittisin rakentein muissa EU:n toimielimissä. Euroopan vapaaehtoistoiminnan toimenpideohjelma (PAVE) tarjoaa tähän liittyen useita innoittavia ehdotuksia vapaaehtoistyön kehittämiseksi edelleen EU:n ja jäsenvaltioiden sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen tasolla. Euroopan solidaarisuusjoukot voisivat myös vahvistaa ja edistää vapaaehtoistyön kansallisten rakenteiden luomista ja poistaa monia esteitä, joita esiintyy yhä rajatylittävässä vapaaehtoistyössä.

3.3 Euroopan solidaarisuusjoukkojen on tarkoitus edistää eurooppalaisia sosiaalisia arvoja. ETSK on kuitenkin hyvin huolissaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen tavoitteiden yhdistämisestä nuoria koskeviin työllisyyspolitiikkoihin. Tällaisen lähestymistavan vaarana on palkatun työn korvaaminen eurooppalaisten nuorten tekemällä palkattomalla työllä. ETSK on tältä osin huolissaan siitä, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen oikeusperustaa koskevassa asiakirjassa ehdotettu vapaaehtoistoiminnan määritelmä (kokopäiväinen palkaton vapaaehtoispalvelu, jota tehdään jatkuvasti viitenä päivänä viikossa seitsemän tuntia päivässä) on hyvin lähellä työjakson kuvausta. Vapaaehtoistoiminta ei kuitenkaan tavallisesti ole kokopäiväistä, vaan sitä tehdään pikemminkin vapaaehtoisen vapaa-ajalla.

3.4 ETSK ehdottaa, että työ- ja harjoittelujaksoja tarjottaisiin muiden jo olemassa olevien työllisyyteen ja harjoitteluihin keskittyvien EU:n ohjelmien kautta siten, että niiden yhteydessä vahvistetaan solidaarisuusnäkökulmaa. Euroopan solidaarisuusjoukkojen keskittäminen pelkkään vapaaehtoistyöhön lisäisi selkeyttä ja auttaisi kohdentamaan toimet ja välttymään siltä, että solidaarisuusjoukot sekoitettaisiin muihin nuorten saatavilla oleviin EU:n ohjelmiin.

3.5 Jos työ- ja harjoittelujaksot säilytetään kuitenkin osana Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaa, ETSK toivoisi, että laatuvaatimuksia (työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen laatua koskeva eurooppalainen peruskirja European Quality Charter on Internships and Apprenticeships sekä eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhdessä valmistelema oppisopimuskoulutuksen toimintakehys Framework of Actions for Apprenticeships) noudatetaan ja että maksettavat korvaukset määritellään täysin kansallisen palkkalainsäädännön ja/tai sovellettavien työehtosopimusten mukaisesti. Vain voittoa tavoittelemattomien organisaatioiden, säätiöiden ja yhteiskunnallisten yritysten tulisi voida tarjota palvelupaikkoja. Lisäksi olisi varmistettava, että oppisopimuskoulutuksessa olevat ja harjoittelijat saavat työhönohjausta, sekä tarjottava sairaus- ja sosiaalivakuutuksen sisältäviä sopimuksia ja määriteltävä selvät yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen liittyvät tavoitteet.

3.6 Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanoa olisi valvottava, ja nuorisojärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten olisi osallistuttava valvontaan. Niillä molemmilla olisi oltava erityinen rooli sen varmistamisessa, että vapaaehtoistoiminta ja mahdolliset työjaksot erotetaan selvästi toisistaan.

3.7 ETSK on vakuuttunut siitä, että Euroopan solidaarisuusjoukot olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön Erasmus+-ohjelman alaisuudessa sen sijaan, että perustettaisiin täysin uusi ohjelma, jota hallinnoitaisiin Erasmus+-ohjelman rakenteiden avulla. Tämä voisi auttaa myös sovittamaan Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu -ohjelman jäljelle jäävän osan edellytykset täysin yhteen Euroopan solidaarisuusjoukkojen kanssa. Lisäksi se tarkoittaisi, että ohjelmaa ei uhkaisi lopettaminen vuoden 2020 jälkeen. Lisärahoitusta ja -tukea tarvitaan joka tapauksessa.

3.8 ETSK pitää vuosien saatossa saamiensa kokemuksien perusteella tärkeänä — varmistaa, että kaikki voittoa tavoittelemattomia solidaarisuustoimia tukevat aloitteet vastaavat kohdeyhteisön todellisia ja selvästi määriteltyjä tarpeita — välttää päällekkäisyyttä, hallinnon raskautta ja esteitä hyvin toimivissa järjestelmissä, kuten eurooppalaisessa vapaaehtoispalvelussa — asettaa etusijalle ruohonjuuritason aloitteet, jotka vastaavat paikallisten yhteisöjen tarpeita, sen sijaan, että painotettaisiin valmistautumista ja koulutusta sekä pidempää sopeutumisaikaa edellyttäviä rajatylittäviä aloitteita — harkita tällaisiin aloitteisiin ja muihin toimiin osallistujilta vaadittavan vähimmäisiän madaltamista 16 vuoteen — hyväksyä vapaaehtoistoimet vain, jos ne ovat Euroopan vapaaehtoistoiminnan toimenpideohjelman (PAVE) ja vapaaehtoisten oikeuksia ja velvollisuuksia koskevassa eurooppalaisessa peruskirjassa määriteltyjen laatuvaatimusten mukaisia — antaa epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20. joulukuuta 2012 annetun neuvoston suosituksen mukaisesti todistuksia toimien suorittamisesta, jotta työllistettävyys paranee — tarjota organisaatioille ja yksilöille tukitoimia vapaaehtoistoimien järjestämistä koskevien valmiuksien kehittämistä varten — säilyttää Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyvä joustavuus tarjoamalla osa-aikaisia toimia, jotta vammaiset vapaaehtoiset ja henkilöt, joiden on vaikeampi matkustaa, voivat osallistua paikallisiin hankkeisiin — tunnistaa mahdolliset synergiaedut Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyvien hankkeiden ja paikallisten tai kansallisten ohjelmien välillä — osallistaa keskeisiä sidosryhmiä ohjelman valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin — helpottaa vammaisten ja sosiaalisesti heikossa asemassa olevien (myös lastenkodissa varttuneiden, syrjäisillä seuduilla asuvien jne. nuorten) pääsyä ohjelmaan — huolehtia erityisen tarkasti turvallisuusvaatimusten täyttymisestä, kun on kyse ohjelmista, joihin liittyy työskentelyä suoraan lasten parissa — tehdä ohjelmaa tunnetuksi laajasti ja tehokkaasti, jotta saavutetaan myös sellaiset ihmiset, jotka eivät itse muuten hakeutuisi sen piiriin.

4. Erityisiä huomioita Euroopan solidaarisuusjoukoista

4.1 Vapaaehtoistoiminnan ja solidaarisuustoimien määritelmät

Nykyiseen asiakirjaan sisältyvä vapaaehtoistoiminnan määritelmä on rajoittava eikä vastaa Euroopassa tehtävän vapaaehtoistyön monimuotoisuutta. Vapaaehtoistoiminnalla tarkoitetaan asiakirjassa nyt ”kokopäiväistä [eli jatkuvasti viitenä päivänä viikossa ja seitsemän tuntia päivässä harjoitettavaa] palkatonta enintään 12 kuukauden mittaista vapaaehtoispalvelua”. Tämä asia voitaisiin ratkaista esimerkiksi käyttämällä termiä ”vapaaehtoistoiminta” kuvaamaan kaikkia toimia, joissa nuoret toimivat vapaaehtoisina (esimerkiksi vapaaehtoisjaksoja, ryhmässä tehtävää vapaaehtoistyötä ja vapaa-ajan vapaaehtoishankkeita).

Myös solidaarisuustoimien määritelmä on yhtä epämääräinen ja hyvin laaja, mikä saa pohtimaan, millaisia hankkeita Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa on tarkoitus suorittaa.

4.2 Palvelupaikkojen tarjoaminen

Nykyisessä ehdotuksessa ei ole erotettu virallisesti toisistaan vapaaehtois- ja työ- tai harjoittelujaksoja, mikä aiheuttaa tarpeetonta sekaannusta näiden kahden tilanteen eli vapaaehtoistoiminnan ja työn välillä. Samojen laatuvaatimusten soveltaminen kaikkiin toimiin ja kaikkiin osallistuviin organisaatioihin saa myös pohtimaan tarjousten laadunvarmistusta, sillä voittoa tuottavia yrityksiä, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja muita julkisia ja yksityisiä organisaatioita hyväksyttäessä on tarkoitus käyttää samoja perusteita. ETSK on tämän johdosta vakaasti sitä mieltä, että mahdollisuus tarjota palvelupaikkoja olisi annettava vain voittoa tavoittelemattomille organisaatioille, säätiöille ja yhteiskunnallisille yrityksille.

4.3 Euroopan solidaarisuusjoukkojen vaikutus Erasmus+-ohjelmaan

ETSK suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen tästä uudesta nuoriin kohdistuvasta investoinnista, mutta on huolissaan siitä, että investointi on toteutettu pitkälti kohdentamalla uudelleen eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun määrärahat Erasmus+-ohjelmasta vuodesta 2018 alkaen. Tämä herättää kysymyksen komission painopisteistä, kun otetaan huomioon, että Erasmus+-ohjelman nykyisen nuoria koskevan lohkon muissa osissa hakijoiden onnistumisaste laskee nopeasti ja monet laadukkaat hankkeet jäävät yhä ilman rahoitusta (kuten todetaan myös ETSK:n tiedonannossa Erasmus+-ohjelmasta (3)). ETSK katsoo, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen budjettiin tehtävien investointien ei pidä tapahtua sellaisten muiden ohjelmien kustannuksella, jotka tarjoavat jo korvaamattoman arvokkaita mahdollisuuksia nuorille, kuten erityisesti Erasmus+-ohjelma, joka on jo valmiiksi alirahoitettu. Myös Erasmus+-ohjelman tulevaisuus ja sen laaja, virallisen ja epävirallisen koulutuksen yhdistävä elinikäistä oppimista koskeva ulottuvuus voivat olla vaarassa.

4.4 Verkkopohjainen rekisteröitymisportaali oikeasti tehokkaana interaktiivisena ja hallinnollisena työkaluna

ETSK katsoo, että verkkopohjainen rekisteröitymisportaali voi todellakin yksinkertaistaa menettelyjä ja tehdä Euroopan solidaarisuusjoukoista helpommin saavutettavia nuorille. Valinta- ja seurantamenettelyjen laadusta ja oikeudenmukaisuudesta ei kuitenkaan saada takeita, jos rekisteröintiin, osallistujien valintaan ja palvelujaksoa edeltävään tukeen liittyvissä asioissa tukeudutaan liikaa portaaliin. Valintaprosessin passiivinen luonne (eli se, että osallistujien on odotettava, että hyväksytyt organisaatiot ottavat heihin yhteyttä) vie osallistujilta vaikutusmahdollisuudet, luo epätasapainoisen suhteen osallistujien ja vastaanottavien organisaatioiden välille ja voi aiheuttaa turhautumista Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevaa ohjelmaa kohtaan.

ETSK kehottaa siksi muuttamaan portaalia merkittävästi siten, että siitä tehdään interaktiivinen molemmille osapuolille ja että sen avulla voidaan tukea hallinnon yksinkertaistamista hankkeiden koko elinkaaren aikana – alkaen kiinnostuksen rekisteröinnistä ja ulottuen vastaanottavien organisaatioiden aktiiviseen etsintään, hakemiseen, valintaan, valmistautumiseen, suoritukseen ja arviointiin ja jopa alumnien verkostoitumismahdollisuuksiin. Olisi varmistettava, että mitään tietoja ei tarvitse syöttää kahta kertaa.

Kaikille – myös niille, joiden ei ole helppo käyttää internetiä – on taattava yhdenvertaiset mahdollisuudet. Tällaisia henkilöitä varten on oltava saatavilla verkon ulkopuolista tukea.

4.5 Palvelujaksoa edeltävä valmistautuminen, mukaan lukien heikommista lähtökohdista tulevien nuorten tukeminen

Pelkän verkkokoulutuksen tarjoaminen ennen palvelujaksoa ei riitä takaamaan hyvää kokemusta. ETSK katsoo, että nuorille – etenkin niille nuorille, joiden lähtökohdat ovat jostakin syystä heikommat – olisi tarjottava enemmän tukea ja valmistautumismahdollisuuksia ennen heidän palvelujaksoaan ja että nuorisojärjestöt kykenevät kokemuksensa ansiosta toimimaan tukiorganisaatioina ohjelman kaikissa vaiheissa ja niille olisi tarjottava asianmukaisia kannustimia tällaista toimintaa varten.

4.6 Nuorisojärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten osallistaminen Euroopan solidaarisuusjoukkojen yhteiseen hallinnointiin

Jotta ohjelma voi onnistua, keskeisiä sidosryhmiä on osallistettava sen suunnitteluun alusta asti. Nykyisessä ehdotuksessa ei edistetä nuorisojärjestöjen ja muiden vapaaehtoisjärjestöjen tai työmarkkinaosapuolten osallistamista Euroopan solidaarisuusjoukkojen täytäntöönpanoon, yhteiseen hallinnointiin ja seurantaan. Ehdotuksessa asetetaan ohjelman hallinnointiin liittyen etusijalle kansalliset Erasmus+-toimistot hyvin pitkälti Eurooppalainen vapaaehtoispalvelu -ohjelmaa vastaavan rakenteen mukaisesti. Myös talousarvion kohdentamisesta keskeisten toimien mukaan päätetään komission vuotuisissa työohjelmissa kulloistenkin vaatimusten perusteella. ETSK on yhä sitä mieltä, että nuorisojärjestöjä ja muita kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, myös työmarkkinaosapuolia, olisi kuultava säännöllisesti aloitteen ohjelmasuunnittelussa, täytäntöönpanossa ja seurannassa neuvoa-antavien ryhmien kautta ja muiden virallisten ja epävirallisten keinojen avulla. Nuoria olisi myös osallistettava kaikilla tasoilla (EU-, valtio- ja paikallistasoilla) seuranta- ja arviointiprosessissa esimerkiksi sellaisen työkalun avulla, jolla nuoret voisivat arvioida kokemustaan.

4.7 Saavutettavuus, hallinnollinen rasitus ja kansalliset toimistot

Kuten ETSK huomauttaa Erasmus+-ohjelman väliarvioinnista antamassaan tiedonannossa (4), Erasmus+-ohjelmaan hakeminen ja osallistuminen on yhä haasteellista vapaaehtoisvoimin toimiville organisaatioille, joiden toiminta ei ole täysin ammattimaista. Tähän liittyvän työn absoluuttinen määrä ei ole välttämättä aina kohtuuton, mutta rajallisten henkilöstöresurssien ja taloudellisten resurssien vuoksi nämä organisaatiot joko luopuvat hakemisesta tai etsivät vähemmän rasittavia vaihtoehtoisia toimintatapoja. Siksi on äärimmäisen tärkeää, että kansalliset toimistot muuttavat lähestymistapansa mahdollisimman käyttäjäystävällisiksi, jotta voidaan houkutella ja tukea mahdollisia Euroopan solidaarisuusjoukkoihin hakevia ja mahdollisia vastaanottaja-organisaatioita näiden ponnisteluissa. Vähemmän viralliset valvontatoimet ja epävirallisen ohjauksen lisääminen edesauttaisivat merkittävästi ohjelman onnistumista. Kansalliset toimistot tarvitsevat tätä varten asianmukaista tukea, ja niille tulee osoittaa lisärahoitusta hakijoiden henkilökohtaisen opastuksen järjestämiseksi.

4.8 Muita pohdittavia asioita

a) Kuinka voimme taata, että tieto aloitteesta tavoittaa kaikki nuoret, kaikki alueet ja kaikki organisaatiot uusien ja erityisesti sellaisten osallistujien osalta, jotka ovat haavoittuvammassa asemassa? Vai tuleeko tästä ohjelmasta eräänlainen ”suljettu ohjelma” muutamalle onnekkaalle osallistujalle?

b) Kuinka voimme varmistaa, että heikommassa asemassa olevat nuoret voivat oikeasti osallistua tähän ohjelmaan? On ratkaisevan tärkeää tarjota taloudellista tukea tiedotustoimille, jotka on kohdistettu ohjelmaan osallistuville organisaatioille. Tukevien organisaatioiden rooli on keskeinen tiedotustoimien ylläpitämisen ja niitä seuraavan osallistamisen tukemisen kannalta. Ohjelman avulla olisi lisättävä nuorten toimimista yhteiskunnan palveluksessa myös Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyvän toiminnan ulkopuolella.

c) Osallistujille on taattava laadukas ohjelma, mutta miten voimme arvioida solidaarisuuden laatua (yksittäisten hankkeiden tuloksia)?

d) Olisiko Euroopan solidaarisuusjoukot valtavirtaistettava osaksi muita EU:n ohjelmia? Myös paikallisen vapaaehtoistyön ulottuvuus voitaisiin sisällyttää osaksi opiskelijoiden liikkuvuutta koskevia Erasmus+-ohjelmia ja yhdistää Euroopan solidaarisuusjoukkoihin.

e) Mitä objektiivisia kriteereitä komissio käyttää käytettävissä olevan talousarvion määrittelemiseksi vuosittain kutakin erityistä toimea varten? Kunkin toimen kysynnän tasoon perustuva talousarvion määritteleminen auttaisi vähentämään joihinkin toimiin kohdistuvia paineita ja tukisi toisaalta nuorten ja osallistuvien organisaatioiden vetäytymisen torjuntaa.

f) Kuinka voimme varmistaa, että rahoitushakemukset ovat tarpeeksi joustavia vapaaehtoisjärjestöille ja nuorisoryhmille? Yksinkertaistettu prosessi auttaisi varmistamaan, että mikrotukia (alle 5 000 euroa) voitaisiin myöntää milloin tahansa ilman kiinteitä määräaikoja ja yksinkertaistetulla hakulomakkeella.

Bryssel 19. lokakuuta 2017. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Georges DASSIS

(1) https://europa.eu/youth/solidarity/charter_fi

(2) ETSK:n lausunto aiheesta ”Tiedonanto EU:n politiikasta ja vapaaehtoistyöstä: valtioiden rajat ylittävän vapaaehtoistoiminnan tunnustaminen ja edistäminen EU:ssa”, EUVL C 181, 21.6.2012, s. 150.

(3) SOC/552: Erasmus+-ohjelman väliarviointi, hyväksytty 31. toukokuuta 2017.

(4) SOC/552: Erasmus+-ohjelman väliarviointi: viimeinen kappale vain englanniksi saatavilla olevan teknisen liitteen kohdassa ”Has the administrative burden of managing Erasmus+ projects in your field of work been reduced?” (Onko toimialanne Erasmus+-hankkeisiin liittyvä hallinnollinen taakka keventynyt?).