Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) /* KOM/97/0142 lopull. - COD 97/0119 */



Virallinen lehti nro C 173 , 07/06/1997 s. 0010



Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (97/C 173/11) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 142 lopull. - 97/0119(COD) (Komission esittämä 30 päivänä huhtikuuta 1997) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa tarkoitettua menettelyä, sekä katsovat, että olisi hyväksyttävä monivuotinen puiteohjelma kaikesta yhteisön toiminnasta tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, mukaan lukien esittely, Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (1), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 616/96/EY (2), 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laadituttaa ulkopuolisen arvion viiden vuoden aikana ennen viidennen puiteohjelman ehdotuksen esittämistä toteutettujen yhteisön toimien hallinnoimisesta ja edistymisvaiheista; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle, komissio on 10 päivänä heinäkuuta 1996 antanut tiedonannon (3) viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista, jossa se korosti, että viidennen puiteohjelman on vastattava ensi sijassa taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; mainitun tiedonannon jälkeen julkaistiin 20 päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen valmisteluasiakirja (4), jossa täsmennettiin suunniteltuja tavoitteita ja toteuttamisvälineitä, ja 12 päivänä helmikuuta 1997 toinen valmisteluasiakirja (5), jossa esiteltiin yksityiskohtaisesti viidennen puiteohjelman mahdollinen sisältö, yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan tavoitteet liittyvät nykyisiin haasteisiin, joihin yhteisön on vastattava, ja tilaisuuksiin, joihin se haluaa tarttua; näitä ovat ensisijaisesti yhteiskunnan ongelmat, teollisuuden kilpailukyky, työpaikkojen luominen, elämänlaatu, tietämyksen maailmanlaajuistuminen, osallistuminen yhteisön politiikkojen kehittämiseen ja toteuttamiseen perustamissopimuksen 130 f artiklan 1 kohdan mukaisesti ja yhteisön asema tieteen ja teknologian osaamiskeskuksena maailmassa, viidennessä puiteohjelmassa on sen vuoksi keskityttävä perustamissopimuksen 130 g artiklassa määritetyn ensimmäisen toimen rajalliseen määrään aihealueita, joihin kuuluu yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa, toimia, joilla tällainen toiminta yhdistetään johdonmukaiseksi, yhteen kantavaan aiheeseen kohdistetuksi strategiseksi kokonaisuudeksi, jäljempänä "avaintoimintakokonaisuudet", sekä tuki tutkimusinfrastruktuureille, viidenteen puiteohjelmaan on lisäksi kuuluttava perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisissa toisessa, kolmannessa ja neljännessä toimessa aihealueita, jotka liittyvät niiden erityisaloihin, ja lisäksi sellaisia, joita sovitetaan yhteen laaja-alaisina ja jotka tukevat ensimmäisen toimen samantyyppistä toimintaa ja ovat vuorovaikutuksessa sen kanssa, tämä lähestymistapa edellyttää yhteisön tieteellisten, teknisten ja teknologisten huippuvalmiuksien ylläpitämistä ja vahvistamista ottaen huomioon myös sen suurten kansainvälisten kumppanien tekemä työ; tällaisia valmiuksia ovat sekä aineelliset ja aineettomat infrastruktuurit että yhteistyössä tarvittavat inhimilliset voimavarat, samassa yhteydessä olisi korostettava työpaikkoja tarjoavia pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja siirtoa, innovatiivisuutta ja tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta, yhteisön politiikan ja toimien muotoilemisessa ja toteuttamisessa on otettava huomioon yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamistavoite; puiteohjelman on edistettävä yhteisön sopusointuista kehitystä mainitun tavoitteen mukaisesti ja samalla pidettävä korkeaa tieteellistä tasoa olennaisena perusteena; sen vuoksi on tärkeää vahvistaa yhteisvaikutuksia yhtäältä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ja toisaalta sen toiminnan välillä, jota yhteisö toteuttaa rakenteellisiin tarkoituksiin tarkoitettujen rahastojen avulla, sikäli kuin perustamissopimuksen 3 b artiklassa lausutun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa viidennessä puiteohjelmassa toistettuja yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan tavoitteita, kun niiden saavuttaminen edellyttää ratkaisevaa määrää inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta ja jäsenvaltioiden väliset rajat ylittävää taitojen yhdistelyä; näiden tavoitteiden synnyttämien kerrannaisvaikutusten vuoksi ne voidaan siten toteuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä päätöksessä rajoitutaan vähimpään tavoitteen saavuttamiseksi tarpeelliseen eikä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tätä varten, yhteisön rahoitusosuutta puiteohjelman toimissa voidaan vaihdella erityisohjelmien tasolla toiminnan laadun ja markkinoiden läheisyyden mukaan asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa ja noudattaen kansainvälisiä sääntöjä sekä yhteisön puitteita tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (6), erityisesti niiden 5.12 ja 5.13 kohtaa, viidennen puiteohjelman muodostavien aihealueiden valintaa varten vahvistetuissa perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käytettävä viidennen puiteohjelman toteuttamisessa, sen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, viidennen puiteohjelman toteutuksessa on noudatettava oikeaa tasapainoa aihealueiden sisällä, erityisesti yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvän toiminnan ja avaintoimintakokonaisuuksien välillä, viidennen puiteohjelman eri aihealueiden välillä sekä viidennen puiteohjelman ja muiden siihen suoraan tai epäsuorasti liittyvien välineiden välillä, yhteinen tutkimuskeskus osallistuu puiteohjelman toteuttamiseen niillä toiminnan alueilla, joilla se voi tarjota puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja yhteisön eri alojen politiikan toteuttamiseen tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tukea; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana tutkimustöihin, jotka kuuluvat epäsuoraan toimintaan, on tarpeen ottaa huomioon tietojen ja teknologioiden kehitys ja niiden soveltamisen eettiset näkökohdat, ja tutkimustoimintaa on harjoitettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita ja yksityiselämän suojelua, Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 130 p artiklan nojalla annettavan vuosikertomuksen lisäksi avoimuutta ja tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, jotka mahdollistavat viidennen puiteohjelman toteuttamisvaiheen järjestelmällisen tutkimisen ja puiteohjelman arvioinnin, EY:n perustamissopimuksen ja Euratomin perustamissopimuksen perusteella tehtävän tutkimustoiminnan välisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskevasta puiteohjelmasta on annettava samaan aikaan ja sen on koskettava samaa ajanjaksoa kuin tämä puiteohjelma, ja tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Hyväksytään ajanjaksoksi 1998-2002 monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä "viides puiteohjelma", joka koskee kaikkia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alaan kuuluvia yhteisön toimia, mukaan lukien esittelytoimet. 2. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä yhteisön tointa. Ensimmäinen yhteisön toimi koskee seuraavia kolmea aihealuetta: a) elävän luonnon ja ekosysteemin varojen tutkimus, b) käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen, c) kilpailukykyisen ja kestävän kasvun kehittäminen. Toinen, kolmas ja neljäs yhteisön toimi koskevat seuraavia aihealueita: a) yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen, b) innovointi ja pienten ja keskisuurten yritysten osallistuminen, c) inhimillisten voimavarojen lisääminen. Nämä kolme viimeksi mainittua aihealuetta otetaan huomioon myös ensimmäisessä yhteisön toimessa. 3. Edellä 2 kohdassa mainittujen aihealueiden ja niihin liittyvien tavoitteiden valintaan johtaneet perusteet esitetään liitteessä 1. Niitä on noudatettava toteutettaessa viidettä puiteohjelmaa. 4. Yhteisön toimien päälinjat, niiden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 2 artikla 1. Suurin mahdollinen kokonaismäärä, jolla yhteisö osallistuu viidennen puiteohjelman rahoitukseen, on [. . .] miljoonaa ecua. 2. Liitteessä III vahvistetaan jokaisen 1 artiklassa tarkoitetun yhteisön toimen osuus ja täsmennetään alustava jako 1 artiklan 2 kohdassa määritetyn ensimmäisen yhteisön toimen aihealueiden kesken. 3 artikla 1. Viides puiteohjelma toteutetaan seitsemällä erityisohjelmalla, joista kolme vastaa ensimmäisen yhteisön toimen kolmea aihealuetta, kolme liittyy toiseen, kolmanteen ja neljänteen yhteisön toimeen ja yksi erityisohjelma koskee erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta. Jokaisessa erityisohjelmassa täsmennetään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan kesto ja päätetään tarpeellisiksi arvioiduista keinoista. 2. Viidennen puiteohjelman toteuttamisesta voi tarvittaessa seurata 130 k artiklan mukaisia täydentäviä toimintaohjelmia, yhteisön osallistuminen 130 l artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämistyötä koskeviin toimintaohjelmiin tai 130 n artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten ja järjestelmien perustaminen. Se voi myös johtaa 130 m artiklan mukaiseen yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4 artikla Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä varten tarkoitettuja määrärahoja koskevien säännösten mukaisesti, täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä IV. 5 artikla 1. Komissio tutkii vuosittain asianmukaisesti pätevien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien toteuttamisvaiheen erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio arvioi erityisesti, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitus edelleen muuttuneeseen tilanteeseen. Tarvittaessa komissio antaa ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 2. Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toiminnan toteutuksesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset kuin myös huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 3. Edellisessä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat valitsee komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. 6 artikla Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita. (1) EYVL N:o L 186, 18.5.1994, s. 1. (2) EYVL N:o L 86, 4.4.1996, s. 69. (3) KOM(96) 332 lopullinen. (4) KOM(96) 595 lopullinen. (5) KOM(97) 47 lopullinen. (6) EYVL N:o C 45, 17.2.1996, s. 5. LIITE I YHTEISÖN TOIMIIN LIITTYVIEN TEEMOJEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAPERUSTEET Euroopan yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan toteuttaminen perustuu kahden periaatteen varaan: korkeaan tieteelliseen ja teknologiseen laatuun ja tutkimustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. Koska Euroopan julkisten varojen paras mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyöty-suhteen ottamista huomioon, viidennen puiteohjelman teemat ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan yhteisten, kolmeen luokkaan jaettujen perusteiden nojalla. Yhteiskunnallisiin tarpeisiin liittyvät perusteet: - työllisyystilanteen parantaminen - elämänlaadun ja terveyden kehittäminen - ympäristönsuojelu kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita vastaavien unionin tärkeimpien yhteiskunnallisten päämäärien saavuttamiseksi. Talouskehitykseen ja tieteellisiin ja teknologisiin näkymiin liittyvät perusteet: - aloja, jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät jatkuvasti - aloja, joilla Euroopan yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa kilpailukykyään - aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian mittavaan kehitykseen. Eurooppalaiseen lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: - on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa olevia toisiaan täydentäviä taitoja on yhdistettävä - yhden tai useamman Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteutumista edistetään merkittävästi - käsitellään Euroopan yhteisön tasolla ilmeneviä ongelmia tai standardointinäkökohtiin taikka Euroopan alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, jotta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida saavuttaa yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä vaan joihin päästään tehokkaammin toimimalla yhteisön tasolla toteuttamalla tämän tason tutkimustoimintaa. Perusteet valitaan ja niitä täydennetään tarvittaessa viidennen puiteohjelman toteuttamiseksi, erityisohjelmien määrittämiseksi ja tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn kuuluvien toimintojen valitsemiseksi. LIITE II YHTEISÖN TOIMINNAN PÄÄPERIAATTEET TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET I. VIIDENNEN PUITEOHJELMAN TEEMAT JA JÄSENTELY Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä tointa: - ensimmäiseen toimeen kuuluvat tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat, - toisella toimella pyritään edistämään yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla, - kolmas toimi tähtää tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja näiden tulosten hyödyntämiseen, - neljännen toimen kohteena on tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen kannustaminen. 1. Ensimmäisen toimen sisältö ja jäsentely Tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn ohjelmiin kuuluu - "avaintoimintakokonaisuuksia", - yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa, - tutkimusinfrastruktuureja tukevaa toimintaa. Lisäksi näissä ohjelmissa toteutetaan johdonmukaisesti ja koordinoiden toimintaa toisen, kolmannen ja neljännen toimen kanssa näiden toimien tavoitteita edistävää toimintaa kunkin toimen omalla alueella. a) Avaintoimintakokonaisuudet Avaintoimintakokonaisuuksien tarkoituksena on ottaa käyttöön kokonaisvaltaisesti eri tieteenalojen voimavarat, teknologia ja tietotaito sekä eri puolilla olevat aiheeseen liittyvät valmiudet. Avaintoimintakokonaisuudet ovat luonteeltaan eurooppalaisia ja kokoavat aiheensa ympärille mahdollisimman suuren määrän julkista ja yksityistä työtä. Avaintoimintakokonaisuudet ovat syntyneet ratkaistavien ongelmien ja selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja sosiaalisten päämäärien mukaan tehdyn strategisen valinnan tuloksena. Tällaiseen avaintoimintakokonaisuuteen kuuluu kaikki tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tutkimustoiminta, niin perustutkimus, kehitystyö kuin esittelykin. b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Tätä toimintaa harjoitetaan rajatussa joukossa liitteessä I esiteltyjen perusteiden nojalla valittuja aloja, ja se täydentää avaintoimintakokonaisuuksia. Tavoitteena on ensisijaisesti ylläpitää ja kehittää ideoiden ja tiedon syntymistä ja teknologisia valmiuksia Euroopan yhteisön tasolla muutamilla tutkimuksen ja yleisteknologian aloilla, joilla on useita soveltamismahdollisuuksia ja jotka eivät kuulu avaintoimintakokonaisuuksiin. c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Tavoitteena on edistää Euroopan yhteisön tutkimusinfrastruktuurien parasta mahdollista käyttöä ja hyödyntämistä ja vahvistaa Euroopan tutkimusverkoston johdonmukaisuutta. 2. Toisen, kolmannen ja neljännen toimen sisältö ja jäsentely Horisontaalinen tutkimus sijoittuu toisaalta Euroopan yhteisön tutkimuspolitiikan ja toisaalta sen ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan, koulutuspolitiikan, yksilöiden liikkuvuuden kannustamispolitiikan sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikan yhtymäkohtaan. Kaikkiin kolmeen toimeen kuuluu - yhteisön ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan ja inhimillisten voimavarojen politiikan yleisiin tavoitteisiin liittyvää erityistä toimintaa, joka ei kuulu ensimmäisen toimen teemoihin, - koordinointi-, tuki- ja johtamistoimintaa sekä muuta vastaavaa toimintaa, jonka tarkoituksena on taata ensimmäisen toimen teemoihin kuuluvana harjoitetun toiminnan johdonmukaisuus. 3. Yhteinen tutkimuskeskus Yhteinen tutkimuskeskus on tieteellinen ja tekninen elin, jota komissio tarvitsee valtuuksiensa harjoittamiseen. Tämän toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet liittyvät erityisesti aloihin, joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta Euroopan tasolla, sekä aloihin, jotka vastaavat unionin politiikan tärkeimpiä tavoitteita. Toiminta vastaa jäljempänä kuvattuja viidennen puiteohjelman tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita, mutta sen on myös vastattava yhteisön politiikan vaatimuksia ja kehitystä eri aloilla silloin, kun politiikka tuo mukanaan erityisiä tutkimus- ja kehitystarpeita ja varsinkin silloin, kun yhteisen tutkimuskeskuksen puolueettomuutta tarvitaan. II. TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET ENSIMMÄINEN TOIMI 1. Elävän luonnon ja ekosysteemin tutkimus Elämänlaadun ja terveyden tason parantaminen ja ympäristöä rasittavien ongelmien parempi hallinta ovat suuria haasteita, joihin unioni aikoo vastata tukemalla tietojen syventämistä ja tekniikan kehittämistä elävän luonnon ja ympäristön aloilla. Tällä alalla saavutettava edistys vahvistaa myös yhteisössä toimivien yritysten kilpailukykyä. Kehitys avaa uusia mahdollisuuksia aloilla, joilla yhteisöllä on jo avuja, kuten bioteknologiassa, maatalouden tuotteita jalostavassa teollisuudessa sekä terveyden ja ympäristön aloilla. a) Avaintoimintakokonaisuudet i) Elävä luonto ja ekosysteemi (I): terveys ja ravinto Tämän toimintakokonaisuuden tavoitteena on edistää sellaisten tietojen, teknologioiden ja menetelmien kehittämistä - esimerkiksi bioteknologian alaan kuuluvien - joiden avulla kuluttajille voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, tasapainoista ja monipuolista ravintoa. Tämä edellyttää etenkin - uusien jalostusmenetelmien kehittämistä elintarvikkeiden laadun parantamiseksi, - tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten aineiden havaitsemistestien ja torjumismenetelmien kehittämistä, - tutkimuksia ravinnon merkityksestä terveyden ylläpidossa erityisesti ravitsemustieteen, epidemiologian ja kansanterveyden aloilla. ii) Elävä luonto ja ekosysteemi (II): virustautien ja muiden tartuntatautien hallinta Tämän toimintakokonaisuuden päätavoitteet ovat AIDSin vastainen työ ja ns. uusien kulkutautien (nykyään jälleen esiintyvän tuberkuloosin ja uusien tai mutanttikantojen aiheuttamien tautien) hallinta. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin: - rokotteiden kehittäminen varsinkin virustauteja vastaan, - hoito- ja ennaltaehkäisystrategiat, - kansanterveys- ja hoitojärjestelmiin liittyvät näkökohdat. iii) Elävä luonto ja ekosysteemi (III): "solutehdas" Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa Euroopan yhteisön yrityksiä hyödyntämään biotieteiden ja -teknologioiden kehitystä erityisesti terveyden ja ympäristön aloilla. Sen tavoitteena on kehittää monitieteistä teknologiaa, joka perustuu mikro-organismien, kasvien ja eläinten ominaisuuksien käyttöön solutasolla ja sitä alemmalla tasolla. Tavoitteena on kehittää uusia vahvasti lisäarvollisia biomolekyylejä, jotka voivat osaltaan parantaa elämänlaatua ja terveyden tasoa, muun muassa: - uusia terveyttä edistäviä tuotteita (esimerkiksi antibiootteja ja syöpälääkkeitä), - biologisia jätteidenkäsittelymenetelmiä, - uusia biologisia menetelmiä maatalouden raaka-aineita jalostavaa teollisuutta varten. iv) Elävä luonto ja ekosysteemi (IV): vesihuolto ja veden laatu Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus tuottaa vesivarojen järkiperäiseen hallintaan tarvittavaa tietoa ja teknologiaa kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Kyseeseen tulevista aloista ovat etusijalla: - käsittely- ja puhdistustekniikat, - pohja- ja pintavesien laadun ja korkeuden valvontatekniikat, - seuranta-, hälytys- ja viestijärjestelmät, - vesivarojen sääntelyteknologia sekä arideille ja semiarideille vyöhykkeille tarkoitettu teknologia. v) Elävä luonto ja ekosysteemi (V): terveyden ja ympäristön vuorovaikutus Tämän toimintakokonaisuuden tavoitteena on vähentää ympäristön laadun heikkenemisen kielteisiä vaikutuksia terveyteen. Siinä käsitellään esimerkiksi ilman saastumisen, raskasmetallien ja myrkyllisten aineiden, melun, ilmastonmuutosten ja sähkömagneettisen säteilyn ehkäisemistä ja niiden terveysvaikutuksia ja haitallisten tekijöiden vaikutuksia työpaikoilla. Siihen kuuluu lähinnä - epidemiologista työtä, - uusien diagnosointi-, vaaranarviointi- ja ennaltaehkäisymenetelmien kehittämistä, - terveydelle vahingollisten syiden ja seurausten vähentämiskeinojen kehittämistä. vi) Elävä luonto ja ekosysteemi (VI): maaseutu- ja rannikkoympäristön yhtenäinen kehittäminen Tarkoituksena on levittää tietoa ja teknologiaa, jota tarvitaan sellaisten innovatiivisten tuotanto- ja hyödyntämismallien käyttöönottoon, jotka sopivat yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan uusiin suuntauksiin. Samalla on tarkoitus tuottaa yhteisön lainsäädäntötyölle tieteellinen pohja. Kyseeseen tulevia aloja ovat ensisijassa seuraavat: - maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn uudet tuotanto- ja hyödyntämisjärjestelmät, joissa otetaan huomioon kannattavuus, luonnonvarojen kestävä hallinta, tuotteiden laatu ja työllisyys, - käyttö muuhun tarkoitukseen kuin elintarvikkeina, - valvontamenetelmät, - sellaisten uusien kestävän kehityksen mallien laatiminen maaseutu- ja rannikkoalueita varten, jotka perustuvat kunkin alueen erityismahdollisuuksien hyödyntämiseen, toiminnan ja tilankäytön eriyttämiseen ja paikallisen väestön ottamiseen mukaan toimintaan. b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Työssä keskitytään ensisijaisiin tutkimuksiin, joilla tuetaan: - ikään liittyvien tautien ja ongelmien (esim. Alzheimerin taudin), rappeuttavien tautien (erityisesti syövän ja diabeteksen), sydän- ja verisuonitautien, perinnöllisten sairauksien ja harvinaisten sairauksien torjuntaa sekä perimän tutkimusta ja neurotieteitä, - terveydenhuoltojärjestelmien parantamista, työterveyden ja -turvallisuuden parantamista ja huumeisiin liittyviä kansanterveydellisiä ongelmia ehkäisevää toimintaa, - suurimpia luonnonuhkia ja tekniikasta aiheutuvia uhkia ehkäisevää toimintaa kehittämällä ennuste-, ennaltaehkäisy-, vaikutusten arviointi- ja seurausten lieventämistekniikoita, - "ilmastonmuutoksen" prosessia ja siihen maalla, merellä ja ilmakehässä liittyvien vuorovaikutusten ymmärtämistä ja sen ekosysteemeissä aiheuttamien vaikutusten ymmärtämistä, - yleisten maanhavainnointiteknologioiden (earth observation technologies), varsinkin satelliittiteknologian (1), kehittämistä ympäristön seurantaa ja luonnonvarojen ja ekosysteemien hallintaa varten, - biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimusta kunnioittaen inhimillisiä perusarvoja (2), - biotieteiden ja -teknologian kehittämisen sosiaalis-taloudellisten näkökohtien ja ympäristön muutosten tutkimusta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten tutkimusta) kestävän kehityksen kannalta. c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Etusijalle asetetaan biologisen materiaalin tietokantojen ja kokoelmien, kliinisten, kokeilukeskusten, merentutkimuslaitosten ja ilmastontutkimuksen laskentakeskusten optimaalinen käyttö koko Euroopan yhteisössä. 2. Käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen Tietoyhteiskunnan toteutuminen avaa Euroopan yhteisön kansalaisille ja yrityksille paljon uusia toiminnan mahdollisuuksia kaupan, työelämän, liikenteen, ympäristön, koulutuksen, terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. Tutkimustyötä, teknologian kehittämistä ja sen omaksumista on siis jatkettava herkeämättä, jotta tietoyhteiskunnan kaikki mahdollisuudet voidaan käyttää hyväksi. Avaintoimintakokonaisuuksien teknologioiden kirjo tarjoaa mahdollisuuden keskittää suunniteltu toiminta joustavasti ja toteuttaa se dynaamisesti taloudellisten ja yhteiskunnallisten painopisteiden mukaan. Kaikessa toiminnassa käsitellään myös yleisesti kiinnostavia aiheita, kuten käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, kustannustehokkuutta ja yhteentoimivuutta sekä sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia. a) Avaintoimintakokonaisuudet i) Tietoyhteiskunta (I): kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut Tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on tarjota käyttäjille mahdollisuus saada helposti ja mahdollisimman edullisesti käyttöönsä laadukkaita yleishyödyllisiä palveluita ja kannustaa näitä palveluita tarjoavaa teollisuutta. Se koskee ensisijaisesti seuraavia: - terveydenhuolto ja vanhukset: lääketieteen tietotekniset järjestelmät, nopeat ja varmat terveydenhuoltoverkot ja etälääketiede, kehittyneet rajapinnat ja etäohjatut järjestelmät, joiden avulla vanhukset ja vammaiset voivat osallistua yhteiskuntaan, - julkishallinto: multimediaa ja etäohjattuja palveluja käyttävät järjestelmät, - ympäristö: älykkäät analyysi-, valvonta-, hallinta- ja hälytysjärjestelmät, - liikenne: hallintaan ja liikenteeseen liittyviin etäohjattuun palveluihin tarvittavat kehittyneet älykkäät järjestelmät. ii) Tietoyhteiskunta (II): uudet työtavat ja sähköinen kaupankäynti Tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoitus on mahdollistaa yritysten tehokkaampi toiminta ja kannustaa tavaroiden ja palvelujen kaupan tehostamista. Ensisijaisia aiheita ovat: - joustavat ja liikkumisen sallivat työtavat ja etätyö sekä yksilöitä että yhteis- tai ryhmätyötä varten ja työtavat, jotka perustuvat simulaatioon ja virtuaalitodellisuuteen, - hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja kuluttajia varten, yhteensopivat maksujärjestelmät, - tieto- ja verkkosuoja, todentamistekniikat, teollis- ja tekijänoikeuksien ja koskemattomuuden suoja sekä tekniikat, jotka parantavat yksityiselämän suojaa. iii) Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aineisto Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on helpottaa koko eliniän kestävää kouluttautumista, kannustaa luovuuteen, edistää kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta ja parantaa tietotekniikan tuotteiden ja tietoalan palveluiden toimintoja ja helppokäyttöisyyttä tulevaisuudessa. Siinä korostetaan älykkäiden koulutusjärjestelmien kehittämistä sekä multimedia-aineiston - myös audiovisuaalisen aineiston - innovatiivisten muotojen ja niiden jäsentely- ja käsittelyvälineiden kehittämistä. Toimintakokonaisuus rakentuu kolmen päälinjan varaan: - interaktiivinen elektroninen toimittaminen, jossa käytetään uusia julkaisujen laatimis- ja jäsentelymenetelmiä ja tiedon kohdennettua jakelua, ja kulttuurisisällön käyttömahdollisuus esimerkiksi sähköisten kirjastojen ja virtuaalimuseoiden kautta, - koulutus ja ammattikoulutus: järjestelmät, palvelut ja ohjelmat, joiden avulla voidaan kehittää ja esitellä sellaisia oppimismenetelmiä, joissa käytetään multimediaa, laajakaistaviestintää, simulaatiota ja virtuaalitodellisuutta, - tietokonelingvistiikan uudet menetelmät, jotka tekevät tieto- ja viestintäjärjestelmistä helppokäyttöisempiä, - edistyneet tiedon saantiin, suodattamiseen ja analysointiin käytettävät tekniikat, jotka auttavat tietotulvan hallinnassa ja helpottavat multimedia-aineiston käyttöä erityisesti maantieteellisissä tietojärjestelmissä. iv) Tietoyhteiskunta (IV): keskeinen teknologia ja infrastruktuurit Tällä avaintoimintakokonaisuudella pyritään edistämään korkeatasoista teknologiaa tietoyhteiskunnan avainaloilla, nopeuttamaan sen omaksumista ja laajentamaan sen käyttöalaa. Toiminta koskee ensisijaisesti seuraavia: - tieto-, viestintä- ja verkkoteknologia ja niiden käyttöönotto ja soveltaminen, - ohjelma- ja järjestelmäteknologiat ja -tekniikat, muun muassa korkeatasoiset tilastot, - matka- ja henkilöviestintä ja niiden järjestelmät, erityisesti satelliittivälitteiset palvelut, - ihmisen eri aisteja käyttävät käyttäjäliittymät, - oheislaitteet, osajärjestelmät ja mikrojärjestelmät, - mikroelektroniikka (piirien suunnitteluun ja valmistukseen sekä sovellusten kehittämiseen tarvittavat tekniikat, taidot, laitteet ja materiaalit). b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Kaikissa avaintoimintakokonaisuuksissa käsitellään myös yleisesti kiinnostavia aiheita, kuten käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, kustannustehokkuutta ja yhteentoimivuutta sekä sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia. Tutkimustyö on visiointityyppistä tutkimusta, jossa käsitellään tulevia tai syntymässä olevia teknologioita ja sovelluksia, ja se koskee ensisijaisesti: - tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelyteknologioita, - simulointia ja havainnollistamista reaaliajassa ja suuressa mittakaavassa sekä virtuaaliläsnäoloon liittyvää teknologiaa, - kvantti-, fotoni- ja bioelektroniikkateknologioita ja suuren mittakaavan integrointiteknologiaa, erittäin suorituskykyistä tietoteknologiaa ja huipputehokkaita älyverkkoja. c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Ensisijaisesti tuetaan kehittyneitä ja nopeita telemaattisia verkkoja, joita tarvitaan kaikilla tieteen ja teknologian aloilla, esimerkiksi kehittynyttä Internet 2:ta. 3. Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen Pyrkimällä kehittämään ja levittämään tietoa ja teknologiaa, joiden avulla voidaan luoda ja kehittää "puhtaita" ja korkealaatuisia menetelmiä ja valmistaa samanlaisia tuotteita, jotka ovat kilpailukykyisiä huomisen markkinoilla, voidaan lisätä kasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä yhteisössä ja tarjotaan yrityksille tilaisuus mukauttaa toimintaansa tarvitulla tavalla. Tavoite kuuluu yhteen tehokkaiden energiajärjestelmien ja -palvelujen ja taloudellisten, turvallisten, luontoa ja elinympäristöä kunnioittavien liikennejärjestelmien kehittämisen kanssa. a) Avaintoimintakokonaisuudet i) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (I): tuotteet, menetelmät, organisointi Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on edistää sellaisten innovatiivisten ja korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä, jotka vastaavat kansalaisten ja markkinoiden tarpeisiin, ja sellaisten uusien tuotanto- ja valmistusmenetelmien kehittämistä, jotka käyttävät voimavaroja taloudellisesti ja ovat ympäristöystävällisiä tuotantotavasta riippumatta. Työssä keskitytään varsinkin seuraaviin: - uusien suunnittelu-, valmistus-, tarkastus- ja tuotantotekniikoiden luominen, kehittäminen ja yhdistäminen käyttäen erityisesti mikrotekniikkaa, - tietoyhteiskunnan teknologiaa "älykästä" valmistusta varten, johon kuuluvat joustavat tehdasjärjestelmät ja joustavat ostojen ja jakelun hallintajärjestelmät, käyttöön ja ylläpitoon käytettävät salautetut järjestelmät ja etäohjatut palvelut sekä simulaatio- ja yhteistyötekniikat, - luonnonvarojen käyttötekniikat ja jätevesien vähentämistekniikat, jätteiden kierrätysteknologia ja puhtaiden tuotantomenetelmien ja tuotteiden kehittäminen, jotka perustuvat elinkaarianalyysin käsitteeseen, - uudet tuotannon ja työn organisointitavat ja taitojen käyttötavat (mm. sosiaalis-taloudelliset analyysit). ii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (II): kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus Tavoitteena on taata henkilöiden ja tavaran liikkuvuus tehokkaasti ja ilman ympäristöhaittoja. Tämä avaintoimintakokonaisuus auttaa tavoitteen saavuttamista edistämällä sellaisen liikennejärjestelmän luomista, joka koostuisi turvallisesta, älykkäästä, tehokkaasta ja yhteentoimivasta henkilöiden ja tavaroiden rautatie-, maantie-, ilma- ja meriliikenteestä, joka olisi laajalti intermodaalista koko Euroopan tasolla ja joka vastaisi teollisuuden ja kansalaisten liikkuvuuden tarpeisiin. Tämä edellyttää erityisesti: - sekä modaalisen että intermodaalisen liikenteen hallintajärjestelmien kehittämistä, validoimista ja esittelyä; tähän kuuluvat myös toisen sukupolven satelliittinavigointi- ja satelliittipaikannusjärjestelmät, - tutkimuksia infrastruktuureista ja niiden yhtymäkohdista liikennevälineiden ja järjestelmien kanssa ottaen huomioon ympäristövaikutusten vähentäminen sekä saavutettavuus ja aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikan yhdentäminen, - sosiaalis-taloudellisten suunnitelmien laatimista sekä tavara- että henkilöliikenteestä. iii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (III): ilmailuteollisuuden uudet näkymät Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa vahvistamaan Euroopan yhteisön asemaa ilmailualalla ympäristönsuojelua kunnioittaen edistämällä alan kehittyneimmän teknologian hallintaa. Se koskee erityisesti seuraavia: - kehittyneiden integroitujen suunnittelu- ja tuotantoteknologioiden kehittäminen ja esittely sekä energiankulutuksen, päästöjen ja melun vähentäminen erilaisissa lentokonetyypeissä, - uuden sukupolven lentokonetyyppien teknologinen ja taloudellinen toteutettavuus ja kriittiset teknologiat, - toiminnan turvallisuuden parantamisteknologian kehittäminen. iv) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (IV): meriteknologia Tavoitteena on kannustaa ympäristöä kunnioittaen sellaisten meriympäristön erityistietojen ja -teknologian kehittämistä ja yhdistelyä, joiden avulla unioni voi käyttää täysimittaisesti hyväkseen mahdollisuuksiaan ja vahvistaa teollisuutensa kilpailukykyä todellista "meripolitiikkaa" tukien. Työssä on tarkoitus keskittyä ensisijaisesti teknologiaan, jota tarvitaan - kehittyneiden, turvallisten ja tehokkaiden alusten suunnitteluun, - meren käyttämiseen taloudellisena tavaran ja henkilöiden kuljetusväylänä (kehittyneet satamainfrastruktuurit, alueelliset meriliikennejärjestelmät) yhdessä avaintoimintakokonaisuuden "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus" kanssa, - meren järkiperäiseen ja kestävään käyttöön energian ja mineraalien lähteenä (erityisesti off-shore- ja vedenalainen teknologia). v) Kilpailukykyinen ja kestävä (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut (3) Tällä toimintakokonaisuudella, joka on pitkälti markkinoiden kysynnän ohjaama, on tavoitteena yhteisön energiantarpeen tyydyttäminen vähentäen ympäristöön kohdistuvat vaarat mahdollisimman pieniksi. Siinä edistetään sellaisten kehittyneiden ja sekä tuotannon että kulutuksen kannalta tehokkaiden energiajärjestelmien ja -palvelujen suunnittelua ja kehittämistä, joiden avulla hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjä voidaan vähentää ratkaisevasti ja yhteisön teollisuuden kilpailukykyä voidaan vahvistaa. Tutkimustyö koskee ensisijaisesti seuraavia aiheita: - tärkeimmät uudet ja uusiutuvat energiamuodot ja niiden käyttöönotto etenkin hajautetuissa järjestelmissä, - energian varastointi- ja kuljetustekniikat, - tekniikat fossiilisten polttoaineiden puhdasta tuotantoa ja käyttöä varten sekä järkevää energiankäyttöä varten, - talouden, ympäristön ja energian välistä vuorovaikutusta koskevien strategioiden laatiminen. vi) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (VI): huomisen kaupunki Tämän toimintakokonaisuuden on tarkoitus kehittää harmonisesti kaupunkilaisten elinympäristöä kokonaisvaltaisilla, innovatiivisilla ja edullisemmilla tavoilla, jotka kunnioittavat ympäristöä, perustuvat kehittyneisiin organisaatiomalleihin ja yhdistävät toisiinsa elämänlaadun parantamisen, sosiaalisen tasapainon palauttamisen ja kulttuuriperinnön suojelun ja hyödyntämisen. Työ koskee ensi sijassa seuraavia: - uusia kestävän kehityksen malleja Euroopan kaupunkeja varten, keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalis-taloudellisten suunnitelmien luomista sekä tutkimus- ja esittelytoimintaa, joka keskittyy ensi sijassa kaavoituksen ja arkkitehtuurin, sosiaalisen integraation ja turvallisuuden ongelmiin, energiatehokkuuteen ja energiansäästöön (etenkin rakennuksissa ja liikenteen yhtenäisessä hallinnassa) ja demokraattisten tietoverkkojen kehittämiseen ("digitaalikaupungit"), - taloudellisten, puhtaiden, tehokkaiden ja kestävien talteenotto-, korjaus- ja rakennustekniikoiden kehittäminen ja esittely erityisesti suuria rakennuskomplekseja varten ja kulttuuriperinnön suojelemiseksi, - taloudellisten, puhtaiden, turvallisten ja älykkäiden ajoneuvojen (esim. nollapäästöautojen) tarvitsemien teknologioiden kehittäminen ja esittely kaupunkiympäristössä kestävän liikenteen käsitteen mukaisesti (ks. avaintoimintakokonaisuus "kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus"). b) Yleisteknologian tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta Painopisteinä tutkimustyössä ovat etenkin seuraavat (4): - tuki uusien ja parannettujen teollisuusmateriaalien suunnittelulle ja niiden tuotantomenetelmille: korkeaa lämpötilaa ja painetta kestävät materiaalit (esimerkiksi energiantuotantoa ja moottoreita varten), kevyet materiaalit (liikennettä ja rakentamista varten), erityismateriaalit (optoelektroniikka, biomateriaalit, sondit), jotka suunnitellaan ja kehitetään helposti kierrätettäviksi, - uusien materiaalien ja tuotantoteknologian kehittäminen hiili- ja teräsalalla (5), - mittaus ja testaus, joilla tuetaan standardointia ja petosten vastaista toimintaa ja tuotteiden ja palvelujen laatua (mm. huipputarkkojen mittauslaitteiden, vertailumittausten ja sertifioitujen vertailumateriaalien kehittäminen). c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Painopisteitä ovat teollisuuden tutkimuksen laskentakeskusten, tehokkaiden tuulitunnelien, erikoistuneiden tietokantojen sekä mittaus- ja testauslaboratorioiden verkottaminen ja optimaalinen käyttö Euroopan tasolla. TOINEN TOIMI 1. Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen "Kansainvälisen yhteistyön" toimen tärkeimpänä tavoitteena on toisaalta edistää huomattavasti unionin ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti suhteessa EU:n jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja toisaalta auttaa unionia luomaan yhteistyösuhteita teollisuudessa ja pääsemään uusille markkinoille. Kansainvälisen yhteistyön toimintakokonaisuuden yleiset tavoitteet liittyvät unionin ulkopolitiikan toteuttamiseen ja unionin laajentumiseen uusilla jäsenvaltioilla. Ne ovat seuraavat: - edistää kolmansien maiden ja Euroopan yhteisön laitosten ja tutkijoiden välillä sellaista tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, joka voi hyödyttää merkittävästi ja tasapuolisesti kumpaakin osapuolta ("molemminpuolisen edun" mukainen yhteistyö), - helpottaa Euroopan yhteisöön sijoittautuneiden tutkimuskeskusten ja yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä yhteisön ulkopuolella olevaa, unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä ja teknologista tietoa, - vahvistaa yhteisössä tehdyn tutkimustyön asemaa ja tehtäviä kansainvälisessä tieteellisissä ja teknologisissa piireissä, - valmistella assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maiden) liittymistä Euroopan yhteisöön, tukea Euro-Välimeri-kumppanuutta, vakauttaa KIE-maiden ja entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden inhimilliset valmiudet ja tukea kehityspolitiikkaa, - auttaa eurooppalaisia tutkimuksen alan toimijoita saamaan tietoja yhteisön ulkopuolisista (teollisuusmaiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden) tutkimusvalmiuksista, toiminnasta ja painopisteistä Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja sen läsnäolon lujittamiseksi uusilla markkinoilla. Kansainvälinen tieteellinen ja teknologinen yhteistyötoiminta toteutetaan yhteistyösopimusten ja niiden sisällön mukaisesti "kansainvälisen yhteistyön" erityistoimen kautta ja ottamalla huomioon tutkimuksen kansainvälinen ulottuvuus puiteohjelman muissa toimissa. a) Kansainvälisen yhteistyön toimintakokonaisuuteen kuuluva erityistoiminta Unionin erilaisten mahdollisten kumppaniensa kanssa harjoittamien suhteiden perusteella määritellyn yhteistyöpolitiikan perusteella toteutetaan toimintaa, joka voidaan jakaa kolmeen luokkaan. Ne liittyvät näiden maiden kohtaamiin erityisongelmiin eivätkä kuulu puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin. "Kansainvälisen yhteistyön" erityistoimintakokonaisuudesta rahoitetaan seuraavaa toimintaa: - Avainyhteistyötoiminta muutamien maaluokkien kanssa: KIE-maat: niiden huippututkimuskeskusten tukeminen. Välimeren kolmannet maat: varsinkin Välimeren hallinnan alueelliset näkökohdat, tuki sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle, johon kuuluu myös tietoyhteiskunta, ja kulttuuriperinnön säilyttäminen. Entisen Neuvostoliiton uudet itsenäiset valtiot: teknologian tutkimus- ja kehitysvalmiuksien tukeminen, kohdennetut erityistoimet (satelliittisovellukset, ympäristöön ja terveyteen liittyvät alueelliset ongelmat). Kehitysmaat (näihin kuuluu myös Välimeren alueen ja nopeasti kehittyvän talouden maita): kestävän kehityksen sosiaalis-taloudellisten mekanismien ja edellytysten tutkimus (esimerkiksi maatalouden raaka-aineiden jalostamista koskeva tutkimus ja energiajärjestelmät); tuki tuottavuusvaatimusten ja ympäristönsuojelun yhdistämiselle kyseisten maiden ekosysteemeissä (esimerkiksi vesihuolto); näissä maissa esiintyvien vakavien sairauksien ehkäiseminen ja torjunta ja niiden kansanterveysjärjestelmien tehokkuuden edistäminen. - Tutkijankoulutus: ohjelmassa perustetaan apurahajärjestelmä, jonka kautta tarjotaan kehitysmaiden (myös Välimeren maiden ja nopeasti kehittyvän talouden maiden) nuorille tutkijoille mahdollisuus työskennellä Euroopan yhteisössä sijaitsevissa laboratorioissa ja osallistua niissä puiteohjelman tutkimustoimintaan. Lisäksi perustetaan toinen apurahajärjestelmä nuorille eurooppalaistutkijoille, jotka menevät Japanin ja Etelä-Korean teollisuuslaboratorioihin. - Yhteensovittaminen COST-toimien ja Eureka-aloitteen kanssa sekä tutkimustoiminnan kanssa tekemisissä olevien kansainvälisten järjestöjen kanssa; muissa puiteohjelmaan kuuluvissa ohjelmissa harjoitettujen toimintojen koordinointi keskenään, yhteisön muiden yhteistyötoimien kanssa ja jäsenvaltioiden yhteistyötoiminnan kanssa. b) Puiteohjelman muissa toimissa toteutettu kansainvälinen yhteistyö Erityisohjelmiin osallistuminen voi tapahtua neljällä eri tavalla: - täysi assosiointi puiteohjelmaan: kolmansien maiden laitokset osallistuvat ohjelmaan yhteisön rahoituksella samankaltaisin edellytyksin kuin jäsenvaltioiden laitokset (ETA-maat, jotkin KIE-maat, Israel, Sveitsi), - osallistuminen kolmansille maille avoimiin ohjelmiin hankekohtaisesti kahden- tai monenvälisten yhteistyösopimusten nojalla; Euroopan yhteisö ei anna rahoitusta kolmannesta maasta olevalle laitokselle (jotkin teollisuusmaat ja voimakkaasti kehittyvän talouden maat); nopeasti kehittyvän talouden maiden osallistumismahdollisuuksia puiteohjelmaan parannetaan, - osallistuminen kolmansille maille avoimiin ohjelmiin hankekohtaisesti ilman erityistä yhteistyösopimusta: periaatteessa Euroopan yhteisö ei rahoita kolmannesta maasta olevan laitoksen osallistumista (KIE-maat, jotka eivät ole assosioituneet erityisohjelmiin, Euroopan alueella sijaitsevat IVY-maat, Välimeren alueen kumppanit), - osallistuminen hankkeisiin, joihin on unionin edun mukaista assosioida osallistujia kolmansista maista; periaatteessa niihin osallistutaan kolmansien maiden rahoituksella tai tietyissä, perustamissopimuksen 130 j artiklan nojalla päätetyissä osallistumissäännöissä määritellyissä hyvin perustelluissa tapauksissa myös yhteisön rahoituksella alaa koskevan erityisohjelman kautta. KOLMAS TOIMI 1. Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen Innovatiivisuus on teollisuuden kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen avaintekijä. Tavoitteena on edistää ja helpottaa tutkimustulosten hyödyntämistä ja suosia innovatiivisten yritysten syntymistä. Pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden levittäjiä ja käyttäjiä. Niiden on saatava helposti käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa ja yhteisön tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Yhteisön tällä alalla toteuttaman toiminnan yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - parantaa ohjelmien tutkimustoiminnan taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta vahvistamalla toimenpiteitä, joiden ansiosta niiden tuloksia voidaan hyödyntää paremmin ja teknologiaa voidaan siirtää ja levittää, - helpottaa ohjelmiin osallistuvien organisaatioiden, erityisesti pk-yritysten, mahdollisuuksia hyötyä innovaatioille tarkoitetuista rahoitusvälineistä ja innovatiivisten yritysten perustamiselle annettavasta tuesta (rahoitussuunnittelu, riskipääoma), - kannustaa pk-yrityksiä osallistumaan tutkimusohjelmiin; tämä pätee sekä tutkimuksen tai huipputeknologian alalla toimiviin pk-yrityksiin että niihin, joilla on vain vähän tai ei ollenkaan tutkimuskapasiteettia mutta joilla on kova teknologian tarve; auttaa erityisesti epäsuotuisilla alueilla toimivia pk-yrityksiä vahvistamaan teknologisia valmiuksiaan, - edistää yhteisön innovaatiopolitiikkaan toteuttamista lisäämällä kansallisiin innovaatiojärjestelmiin eurooppalainen ulottuvuus. Edistäessään innovaatiota ja tukiessaan pk-yritysten osallistumista ohjelmiin yhteisön olisi toimittava toisaalta yhteisön eri toimien kautta ja toisaalta nimenomaan innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevan toimintakokonaisuuden kautta. Kyseeseen tulevan toiminnan tavoitteet ja tarkemmat toteuttamistavat ovat lähinnä seuraavat: a) Toimintakokonaisuuteen "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" kuuluva erityistoiminta i) Innovaatio - yhteisön tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevia tieto- ja apuverkkoja järkiperäistetään ja koordinoidaan yhteisön tasolla; innovaation ja teknologian siirron tukiverkon hallinta yhtenäisesti ohjelmien kanssa ja tiedon keräämis- ja levitysmekanismien vahvistaminen, esim. Cordis-tietopalvelun (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus), - luodaan tukipalvelu auttamaan teollis- ja tekijänoikeusasioissa sekä yksityisrahoituksen saamisessa erityisesti riskipääomarahastoista ja kehitetään tätä palvelua (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus), - yhdessä ohjelmien kanssa määritetään mekanismeja, jotka helpottavat hankkeiden elinkaaren aikana saatujen tulosten ja teknologian hyödyntämistä, yksityisrahoituksen saamista ja saatujen tulosten ja teknologioiden siirtoa niin, että samalla turvataan saatujen tietojen suoja (arvoanalyysi, markkinatutkimukset, koulutus), - tätä varten kehitetään ohjelmiin luotavien "innovaatiosolujen" käsitettä, koordinoidaan niiden toimintaa ja autetaan uusien innovatiivisten yritysten perustamista eurooppalaisten elinten ja rahastojen avulla (Euroopan investointirahaston, Euroopan investointipankin ja Eurotech Capitalin), - keksitään ja määritetään uusia teknologian siirtomenetelmiä, joissa yhdistyvät innovoinnin teknologiset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat, - yksilöidään parhaat käytännöt innovoinnissa ja teknologian siirrossa ja levitetään niitä (innovaation ja pk-yritysten yhteinen toimintakokonaisuus) ja sovitetaan yhteen etenkin innovaatiopolitiikkaa koskevaa tutkimusta ja analysointia. ii) Pk-yritykset Pidetään Euroopan komissiossa kaikkien tutkimusohjelmien keskitettyä palvelupistettä erityisesti pk-yritysten toteuttamia hankkeita koskevia ehdotuksia varten; määritetään pk-yritysten osallistumista ohjelmiin helpottavia yhteisiä välineitä ja hallitaan niitä (käyttäen mahdollisimman paljon sähköistä tiedonsiirtoa mm. aineiston toimittamisessa, ehdotusten jättämisessä ja neuvonnassa). b) Nivoutuminen puiteohjelman muissa toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun toimintaan i) Innovaatio Varmistetaan, että teemakohtaisissa ohjelmissa harjoitetun tämän alan toiminnan toteuttaminen ja hallinto ovat johdonmukaisia toimintakokonaisuuden "innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" toteuttamisen ja hallinnon kanssa, kannustetaan valmistautumista tulosten hyödyntämiseen ja niitä koskevan tiedon levittämiseen jo tutkimusvaiheen aikana. ii) Pk-yritykset Tuki pk-yritysten osallistumiselle "tutkimusyhteistyöhön" ja ohjelmissa toteutettavaan muuhun tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn toimintaan: - "tutkimusyhteistyö", jossa vähintään kolme toisistaan riippumatonta pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta voivat yhdessä uskoa yhteisten teknologisten ongelmiensa ratkaisemisen kolmansille oikeushenkilöille, - pk-yritysten osallistumista tutkimusyhteistoiminnalla tai tutkimusyhteistyöllä toteutettaviin hankkeisiin tuetaan ja rohkaistaan (esimerkiksi "kartoituspalkinnoilla"/exploratory awards). NELJÄS TOIMI 1. Inhimillisten voimavarojen lisääminen Maailma rakentuu yhä enemmän tiedon varaan. Euroopan yhteisö on tässä suhteessa hyvässä asemassa korkeatasoisten tutkijoidensa, insinööriensä ja teknikkojensa ansiosta. Tavoitteena on ylläpitää ja kehittää näitä tiedon edellytyksiä vahvistamalla tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen annettavaa tukea, myös silloin kun on kysymys liikkuvuudesta yrityksiin päin, ja tukemalla tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä. Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteissä vahvat perinteet, joita on käytettävä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja sosiaalisten kehityssuuntien ja tarpeiden tunnistamiseksi. Toimintaa toteutetaan yhteistyössä puiteohjelman muiden vastaavanlaatuisten toimien kanssa, ja sen yleiset tavoitteet ovat seuraavat: - kehittää yhteisön inhimillisiä voimavaroja erityisesti tutkijankoulutuksen ja tutkijoiden liikkuvuuden avulla (myös teollisuuteen ja varsinkin pk-yrityksiin päin) sekä koulutusmenetelmiin ja -teknologiaan liittyvien innovaatioiden avulla uusien työpaikkojen luomiseksi, - auttaa Euroopan yhteisöä muuttumaan tutkijoita ja tutkimukseen sijoittavia kiinnostavaksi kohteeksi sekä edistää eurooppalaista tutkimusta kansainvälisesti, - kannustaa tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä, - kehittää sosiaalis-taloudellista tietopohjaa, jonka avulla voidaan ymmärtää paremmin tärkeimpiä puiteohjelman tavoitteisiin liittyviä yhteiskunnallisia ja taloudellisia näkökohtia ja kehittää yhteisön tiede- ja teknologiapolitiikkaa ja muuta politiikkaa. a) Toimintakokonaisuuteen "inhimillisten voimavarojen lisääminen" kuuluva erityistoiminta Toimintakokonaisuus rakentuu viiden pilarin varaan: i) Euroopan yhteisön inhimillisten tutkimusvoimavarojen vahvistaminen Tavoitteena on perustaa: - tutkijankoulutusverkkoja edistyneillä ja voimakkaasti kehittyvillä tutkimusaloilla; tutkijat voivat vapaasti valita aiheet. Järjestelmässä keskitytään nuorten, väitelleiden tai väitöskirjavaiheessa olevien tutkijoiden koulutukseen, - yhtenäinen Marie Curie -apurahajärjestelmä, johon kuuluvat apurahat nuorille korkeatasoisille tutkijoille, joilla on näyttöä tutkimuskokemuksesta (näitä apurahoja myönnetään tutkijoiden itse valitsemiin aiheisiin), teollisuuden vierailuapurahat, joita myönnetään yrityksille (myös pk-yrityksille) nuorten tutkijoiden kouluttamista varten, sekä vierailuapurahat, jotka on tarkoitettu korkean tason tutkimuskapasiteetin kehittämiseen muita heikommassa asemassa olevilla yhteisön alueilla. Apurahoja koskeviin lisätoimenpiteisiin kuuluu tutkijoiden liikkumisen kannustaminen teollisuudesta akateemisiin piireihin ja päinvastoin sekä väitöskirjaa valmistelevien tutkijoiden apurahat vierailuun huippututkimuskeskuksissa. ii) Suurten tutkimusinfrastruktuurien käytön lisääminen Tarkoituksena on optimoida tutkimusinfrastruktuurien (suurten laitosten, hajautettujen laitosverkkojen ja osaamiskeskusten) hyödyntäminen niillä aloilla, jotka eivät kuulu puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin (esim. talous-, oikeus- ja yhteiskuntatieteissä), tai ottaa mukaan myös sellainen infrastruktuuri, jota ei oteta huomioon muissa toimintakokonaisuuksissa. Sitä varten on tarkoitus helpottaa Euroopan tutkijoiden pääsyä toisissa maissa oleviin infrastruktuureihin ja verkottaa infrastruktuurin käyttäjiä sekä tutkimushankkeita, jotka parantavat infrastruktuurin käyttömahdollisuuksia. iii) Korkean tieteellisen ja teknisen tason edistäminen Tämän toiminnan tavoite on edistää vaihtojärjestelyin tieteen ja teknologian korkeaa tasoa ja tuoda esille tutkimustyön saavutuksia. Tätä varten suunnitellaan korkean tason tieteellisten konferenssien tukemista, Euroopan yhteisön ulkopuolella toimivien yhteisöstä olevien tutkijoiden verkottamista, palkintoja ensiluokkaisesta tutkimustyöstä, suurelle yleisölle osoitettua tiedotustoimintaa ja yhteisön tasolla merkittäviä tutkimustuloksia koskevan tiedon saattamista käyttöön sähköisten verkkojen kautta. iv) Sosiaalis-taloudellinen tutkimus yhteiskunnan tarpeiden palveluksessa Tämä toiminta koskee rajattua määrää aiheita, jotka liittyvät puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin ja joilla on tarkoitus määrittää työpaikkoja synnyttävän talouskehityksen perusteet ja rakentaa aidosti tietoon perustuvaa Euroopan tietoyhteiskuntaa. Työ keskittyy pääasiallisesti teknologian kehityksen, työllisyyden, koulutusta koskevan innovatiivisuuden, oikeudellisen ympäristön ja taloudellisen kilpailukyvyn välisten vuorovaikutusten analyysiin, palvelujen ja "aineettoman" talouden kehityksen sosiaalis-taloudellisten vaikutusten tutkimiseen sekä uusien kasvua, työllisyyttä ja elämänlaatua edistävien kehitysmallien laadintaan ja validointiin. v) Tuki Euroopan tiede- ja teknologiapolitiikan kehitykselle Tukea annetaan luomalla vaihtofoorumi, jollaisena toimii ETAN-verkko (European Technology Assessment Network). Siihen kuuluu poliittisia päättäjiä ja tiede- ja teknologiapolitiikkaan erikoistuneita tutkijoita sekä teknologian arviointi-, seuranta- ja ennustetoimintaa, tieteellisten ja teknologisten valintojen arviointia ynnä tieteen, teknologian ja innovaation tilasto- ja tunnuslukujärjestelmän kehittämistä. b) Nivoutuminen puiteohjelman muissa toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun toimintaan Tähän toimintakokonaisuuteen kuuluvat myös tarvittava koordinointi, tuki ja opastus, jotta muissa puiteohjelman osissa tehtävä samantapainen, kohdassa 1 a mainittuja näkökohtia koskevan tutkimustoiminta olisi johdonmukaista tämän toiminnan kanssa. (1) Kolmen temaattisen ohjelman sisällä toteutettavaa "avaruusteknologian" sovellutuksiin liittyvää toimintaa sovitetaan yhteen erityisjärjestelyllä. (2) Tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on tarkoitus muuttaa ihmisen perimää muuttamalla hedelmöityneitä munasoluja tai vaikuttamalla sikiön kehityksen missään muussa vaiheessa niin, että tämä voisi tehdä muutoksesta periytyvän. Myöskään ei toteuteta "kloonauksena" tunnettua tutkimustoimintaa, jossa munasolun tai alkion solun tuma korvataan yksilön tai alkion solun tumalla tai sellaisella tumalla, joka on saatu jostakin ihmisen alkiovaihetta seuraavasta kehitysvaiheesta. Eläinkokeet ja eläimillä tehtävät testit on mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla menetelmillä. Tässä puiteohjelmassa voidaan toteuttaa eläinten perimän muuttamista ja eläinten kloonaamista vain eettisesti perustelluissa tarkoituksissa ja sillä edellytyksellä, että toiminta toteutetaan eettisissä olosuhteissa, joissa kunnioitetaan eläinten hyvinvointia ja eläinten geneettisen monimuotoisuuden periaatteita. (3) Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva tutkimustoiminta kuvataan yksityiskohtaisesti ehdotuksessa Euratomin perustamissopimukseen perustuvan tutkimus- ja koulutustoiminnan viidenneksi puiteohjelmaksi. (4) Ohjelman "kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" kuuluvat ydinturvallisuutta ja -suojelua koskevat tutkimukset esitellään ehdotuksessa Euratomin viidenneksi puiteohjelmaksi. (5) Puiteohjelmassa on tarkoitus toteuttaa yhä enemmän toimintaa, joka perustuu EHTY:n perustamissopimukseen, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002. LIITE III VIIDES PUITEOHJELMA (1998-2002) RAHAMÄÄRÄT JA NIIDEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV YHTEISÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Euroopan yhteisö osallistuu puiteohjelmassa toteutettavissa ohjelmissa tehtävän tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan toiminnan, jäljempänä "epäsuorat TTK-toimet", rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaa, jäljempänä "suorat TTK-toimet". Liitteessä II kuvatut avaintoimintakokonaisuudet, yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystoiminta, tuki tutkimusinfrastruktuureille ja toimiin 2, 3 ja 4 liittyvä toiminta, toteutetaan epäsuoran tai suoran TTK-toiminnan avulla. 1. Epäsuora TTK-toiminta Epäsuoraan TTK-toimintaan sisältyy viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, koulutusapurahat, verkoille myönnettävä tuki, yhtenäinen toiminta ja liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta on ohjelmien ensisijainen toteuttamisväline. Yhteisö osallistuu näiden toimien rahoittamiseen seuraavasti: a) Kustannustenjakoperiaatteella (shared cost) toteutettava toiminta - Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät hankkeet, esittelyhankkeet ja yhdistelmähankkeet Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvillä hankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden avulla voidaan kerätä sellaista uutta tietoa, joka on todennäköisesti hyödyllistä joko olemassa olevien tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 50 prosenttia. Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista oikeushenkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, rahoitetaan 100 prosenttia tutkimuksesta aiheutuneista tukikelpoisista lisäkustannuksista. Esittelyhankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida sellaisenaan. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 prosenttia. Yhdistelmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä osa sekä esittelyä koskeva osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon verran. - Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukeminen Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille myönnetään tukea Euroopan yhteisön tutkijaryhmien vastaanottamista varten, jotta nämä voivat toteuttaa tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat yhteisön tutkijaryhmien vastaanotosta ja laitoksen antamisesta niiden käyttöön. - Teknologian edistämishankkeet, joiden tarkoituksena on kannustaa ja helpottaa pk-yritysten osallistumista TTK-toimintaan "Tutkimusyhteistyötä" rahoitetaan enintään 50 prosentilla hankkeen tukikelpoisista kustannuksista. "Tutkimusyhteistoimintaa" rahoitetaan palkinnolla, joka kattaa enintään 75 prosenttia TTK-toiminnan kartoitusvaiheen tukikelpoisista kustannuksista, joihin lasketaan kuuluviksi myös hankkeen validointi ja valmistelu, toteutettavuustutkimus ja kumppanien etsiminen, jotka voivat kestää enintään 12 kuukauden pituisen jakson. b) Koulutusapurahat Neljännessä toimessa yhteisön Marie Curie -apurahajärjestelmä yhdistää useita erimuotoisia apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille myönnettävät apurahat, joilla on todistettua kokemusta, vierailuapurahat nuorten tutkijoiden koulutukseen yrityksissä sekä kehitysapurahat. Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, myönnettävien apurahojen saajat saavat avustuksen, jonka tarkoituksena on kattaa ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he saavat avustuksen matkustamisesta aiheutuvia kuluja varten. Yhteisön toisen toimen toteuttamista varten apurahajärjestelmässä voidaan tarjota kehitysmaiden nuorille tutkijoille mahdollisuus työskennellä yhteisön alueella sijaitsevissa laboratorioissa ja toisaalta yhteisön nuoret tutkijat voivat työskennellä Japanissa ja Etelä-Koreassa. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia apurahan tukikelpoisista kustannuksista ja osuuden vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos sijaitsee Euroopan yhteisön alueella. c) Verkoille myönnettävä tuki Aihekohtaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen ympärille valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja innovaatioiden levittämiseen tai siirtämiseen erikoistuneita järjestöjä. Verkkojen tarkoituksena on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden tarpeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa tieteen ja teknologian korkeaa tasoa. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat aihekohtaisten verkkojen koordinoinnista ja toiminnasta. Tutkijankoulutusverkkoja luodaan edistyneillä tai uusilla tutkimusaloilla tutkijoiden vapaasti valitsemien aiheiden ympärille. Niiden pääasiallisena tarkoituksena on nuorten tutkijoiden kouluttaminen ennen tohtorintutkintoa ja sen jälkeen. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. Keskimääräinen enimmäismäärä osallistuvaa kumppania ja vuotta kohden vahvistetaan erityisessä työohjelmassa, josta päätetään neljännen toimen perusteella. d) Yhtenäinen toiminta Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida jo rahoitettuja kansallisia TTK-hankkeita saatujen kokemusten vaihtamiseksi, eri toimijoiden tekemän tutkimustyön kasvattamiseksi, jotta se olisi ratkaisevan laajaa, sekä tulosten levittämiseksi ja käyttäjien tietoisuuden kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät toiminnan yhdistämiseen. e) Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden tarkoituksena on valmistella tai tukea muita epäsuoria TTK-toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, menetelmien tai palvelujen saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta ja myynninedistäminen. Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 100 prosenttia toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman toteuttamista varten, ei voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksien tasoista paitsi kyseisen toimen osalta asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa. Näissä päätöksissä voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria TTK-toimia tai asettaa niille lisäehtoja tai -rajoituksia. Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuorien TTK-toimien rahoitukseen ja niiden tuloksia koskevan tiedon levittämistä, vahvistetaan neuvoston päätöksissä, jotka annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan nojalla. 2. Suora TTK-toiminta Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamaan suoraan TTK-toimintaan kuuluvat säännöllinen tutkimustoiminta ja säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. Säännöllinen tutkimustoiminta on toimintaa, jota varten YTK:lla on käytettävissään asiantuntemusta ja laitteistoja, jotka ovat harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia Euroopan yhteisössä, ja joka edistää yhteisön TTK-politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka on tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa yhteisön eri alojen politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksen nojalla kuuluvia tehtäviä, jotka edellyttävät YTK:n puolueettomuutta. Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti 100 prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat suorasta TTK-toiminnasta. 3. Tämän päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa perustamissopimuksen 130 o artiklan nojalla mahdollisesti annettavissa neuvoston päätöksissä vahvistetaan tarvittaessa yhteisön rahoitusosuutta koskevat yksityiskohdat.