Bryssel 2.2.2005

SEK(2005) 149 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvoston on ohjelmaa tarkasteltuaan annettava siitä lausunto. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, joita neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet kymmenen jäsenvaltiota eivät osallistu yhteisen rahan käyttöön, mutta niiden on määräajassa täytettävä lähentymiskriteerit, mukaan luettuna julkisen talouden kestävyyttä koskeva kriteeri, jotta ne voivat ottaa euron käyttöön.

EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot sitoutuivat toimittamaan lähentymisohjelmansa 15 päivään toukokuuta 2004 mennessä ja ensimmäisen tarkistetun ohjelman vuoden 2004 lopulla. Viro toimitti 1 päivänä toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelman, joka kattoi vuodet 2004–2008. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 5 päivänä heinäkuuta 2004. Viro toimitti tarkistetun lähentymisohjelmansa 1 päivänä joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat laatineet tarkistuksesta teknisen arvion, joka perustuu komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen, vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskeviin käytännesääntöihin[2], yhteisesti sovittuun potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmään, talouspolitiikan vuosien 2003–2005 laajoissa suuntaviivoissa annettuihin suosituksiin sekä periaatteisiin, jotka määritetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 annetussa komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille[3]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Viro toimitti lähentymisohjelmasta ensimmäisen tarkistuksen Euroopan komissiolle 1 päivänä joulukuuta 2004. Tarkistettu ohjelma kattaa vuodet 2004–2008. Ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevia käytännesääntöjä.

- Ohjelmassa esitetyssä makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotanto kasvaa 5,6 prosenttia vuonna 2004. Kokonaistuotannon ennustetaan kasvavan 5,9 prosenttiin vuonna 2005 ja säilyvän 6 prosentissa vuosina 2006–2008. Tämä on hieman vähemmän kuin komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteessa arvioidaan vuosiksi 2004–2006. Ennusteen mukaan kasvu on 5,9 prosenttia vuonna 2004, 6 prosenttia vuonna 2005 ja 6,2 prosenttia vuonna 2006. Molemmat ennusteet jäävät alle arvioiden, jotka komissio esitti tuotannon potentiaalisesta kasvusta vuosiksi 2004–2007. Ohjelmassa esitettyä skenaariota voidaan pitää realistisena, kun huomioon otetaan tätä nykyä käytettävissä olevat tiedot ja erityisesti se, että vuoden 2004 kolmen ensimmäisen neljänneksen aikana tosiasiallinen kasvu oli 6,3 prosenttia vuositasolla edellisvuoteen verrattuna. Samoin on todettava, että Viron viranomaisten aiemmat ennusteet ovat olleet realistisia. Maksutaseen merkittävä alijäämä on tulevaisuudessakin pääasiallinen makrotalouden epätasapainoon vaikuttava tekijä Virossa. Pääosin tämä johtuu huomattavista investointitarpeista, joita taloudessa on EU:n keskimääräisen tulotason saavuttamiseksi. Vaikka ohjelmassa ennakoidaan maksutaseen alijäämän supistuvan huomattavasti kauppataseen rakenteellisen kohenemisen myötä, nykysuuntaukset ja kauppaa koskevien tietojen epäluotettavuus antavat aihetta varovaisuuteen.

- Viro liittyi ERM II:een 28 päivänä kesäkuuta 2004 ja soveltaa tavanomaista vaihteluväliä. Se on samalla edelleen yksipuolisesti sitoutunut nykyiseen valuuttakatejärjestelmään. Viron kruunun luja sitominen euroon tiukan budjettikurin tukemana on nopeasti auttanut hidastamaan Viron talouden inflaatiota viime vuosina. Vuotuinen YKHI-inflaatio kasvoi 3 prosenttiin vuonna 2004 lähinnä EU:hun liittymisestä aiheutuneiden vaikutusten vuoksi, mutta sen odotetaan laskevan keskipitkällä aikavälillä. Viron rahamarkkinoiden ja pankkien antolainauskorot ovat historiallisen matalalla, mikä kuvastaa euroalueen kehityssuuntauksia ja korkojen jatkuvaa lähentymistä.

- Ohjelmatarkistuksessa pyritään lähellä tasapainoa olevaan tai hieman ylijäämäiseen julkisen talouden rahoitusasemaan koko ohjelmakaudella. Vuonna 2004 julkisen talouden ylijäämäksi ennustetaan 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodesta 2005 pyritään julkisen talouden tasapainoon. Taloudellisen toimeliaisuuden vilkastuessa julkisten investointien ja kulutuksen odotetaan laskevan suhteessa BKT:hen, vaikka nimelliset menot lisääntyvät molempien osalta. Samanaikaisesti tulojen prosentuaalinen osuus suhteessa BKT:hen alenee ennen kaikkea käynnissä olevan verouudistuksen nettovaikutusten vuoksi. Vaikka ohjelman kokonaisstrategia on muuttumaton toukokuun 2004 ohjelmaan verrattuna, vuoden 2004 ennakoitua julkisen talouden ylijäämää on tarkistettu ylöspäin 0,7 prosentista 1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vaikka kokonaistuotannon kasvuennusteita on korotettu koko ohjelmakaudella, ne vaikuttavat vieläkin varovaisilta.

- Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan ohjelmassa pitkälti tasapainossa. Varovainen makrotalouden skenaario antaa yhtäältä olettaa, että tulot voivat olla odotettua suuremmat ja menot hieman budjetoitua pienemmät. Viro on esittänyt viime vuosina maltillisia ennusteita ja ylittänyt toistuvasti julkisen talouden tavoitteet. Toisaalta taas ei voida kokonaan sulkea pois suunnitelluista veronalennuksista johtuvaa odottamatonta tulojen vähenemistä tai ulkoisista häiriöistä aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia kasvukehitykseen.

- Riskiarvioinnin perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.

- Velkasuhteen arvioidaan olleen 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja täten alhaisin EU:ssa. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde supistuu edelleen 1,9 prosenttiyksikköä ennen ohjelmakauden loppua.

- Ohjelmassa tarkistetaan lyhyesti hallituksen rakenneuudistusohjelmaa, jossa keskitytään maan perusrakennetta kehittäviin toimenpiteisiin (myös EU:n varoja hyödyntäen), koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmiin, aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan sekä innovaation ja tutkimuksen edistämiseen. Ohjelmassa myös kaavaillaan toimenpiteitä, joilla voidaan edelleen vahvistaa talousarvioprosessia monivuotisella talousarviokehyksellä ja lisätä nimellisten menokattojen avoimuutta ja luotettavuutta järjestelmällisillä arviointimekanismeilla. Paikallishallinnon alijäämät on tarkoitus saada kuriin parantamalla lainanoton koordinointia keskushallinnon kanssa, tekemällä talousarviokehyksen laatiminen kauden puoliväliä varten pakolliseksi, ottamalla käyttöön vuotuisten alijäämien enimmäismäärät ja tekemällä varantojen kartuttaminen pakolliseksi. Uudistuksista useimmat ovat jo käynnissä tai lainlaadintavaiheessa, ja niiden voidaan kohtuudella odottaa parantavan Viron talouden kasvuedellytyksiä, tehostavan työnteon kannustimia, luovan uusia työpaikkoja ja ehkäisevän veronkiertoa sekä parantavan budjettipolitiikan kurinalaisuutta eri alojen ministeriöissä ja paikallishallinnossa. Jo vuonna 2004 on nähty rohkaisevia alustavia tuloksia varsinkin työmarkkinoilla.

- Viron asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suotuisalta. Tärkeä tekijä tässä suhteessa ovat väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvat julkiset menot. Julkisen talouden velkasuhde on alhainen, käytössä on huomattavat julkisen talouden rahoitusvarat ja sovelletaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa, joka on täysin yhdenmukainen lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteen kanssa. Tämän lisäksi eläke- ja terveydenhoitojärjestelmiä uudistetaan uskottavalla ja perusteellisella tavalla ja näin pyritään pidemmällä aikavälillä julkisen talouden paineiden vähentämiseen. Kaikkien näiden toimien pitäisi pystyä takaamaan julkisen talouden kestävä kehitys tulevaisuudessa.

- Tarkistuksen mukainen talouspolitiikka on pääpiirteissään yhdenmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Vuoden 2004 arvioitua suurempi ylijäämä noudattaa suositusta välttää myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Kun kuitenkin otetaan huomioon, ettei maksutaseen alijäämä todennäköisesti supistunut kovinkaan paljon (jos lainkaan) vuonna 2004, julkisen talouden ylijäämän nopea kaventaminen voi osoittautua finanssipoliittiselta näkökannalta riittämättömäksi korjaamaan maksutaseen epätasapaino.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO

Viron tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[4] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

Neuvosto tarkasteli [17 päivänä helmikuuta 2005] Viron tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2008. Ohjelma noudattaa vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien tarkistettujen käytännesääntöjen tietovaatimuksia.

Ohjelman perustana olevan makrotalouden skenaarion mukaan kokonaistuotannon kasvu nopeutuu 5,6 prosentista vuonna 2004 keskimäärin 6,0 prosenttiin muina ohjelmavuosina. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan realistisia kasvuoletuksia. Ohjelman inflaatioennusteet lienevät myös realistisia.

Viro pyrkii lähellä tasapainoa olevaan tai hieman ylijäämäiseen julkisen talouden rahoitusasemaan koko ohjelmakaudella. Vuoden 2004 osalta ohjelmassa pyritään julkisen talouden 1 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen, mikä on 0,3 prosenttia enemmän kuin viime toukokuun ohjelmassa arvioitiin. Vuodesta 2005 pyritään edellisen ohjelman tavoin julkisen talouden tasapainoon. Julkisten investointien odotetaan kasvavan vuonna 2004 yhdellä prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen eli 4,4 prosenttiin. Tämän jälkeen investointien odotetaan alenevan 3,9 prosenttiin vuoteen 2008 mennessä. Taso ylittää siis reilusti EU:n keskiarvon (2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004).

Julkisen talouden ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan ohjelmassa pitkälti tasapainossa. Varovainen makrotalouden skenaario antaa yhtäältä olettaa, että tulot voivat olla odotettua suuremmat ja menot hieman budjetoitua pienemmät. Viro on esittänyt viime vuosina maltillisia ennusteita ja ylittänyt toistuvasti julkisen talouden tavoitteet. Toisaalta taas ei voida kokonaan sulkea pois suunnitelluista veronalennuksista johtuvaa odottamatonta tulojen vähenemistä tai ulkoisista häiriöistä aiheutuvia kielteisiä vaikutuksia kasvukehitykseen. Riskit huomioon ottaen ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa riittävältä varmistamaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen keskipitkän aikavälin tavoite, lähellä tasapainoa oleva julkisen talouden rahoitusasema, säilytetään koko ohjelmakaudella 2004–2008. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa.

Velkasuhteen arvioidaan olevan 4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon ja täten alhaisin EU:ssa. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 1,9 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

Viron asema julkisen talouden pitkäaikaisen kestävyyden kannalta vaikuttaa suotuiselta huolimatta väestön ikääntymisestä ennusteiden mukaan aiheutuvista huomattavista julkista menoista. Julkisen talouden velkasuhde on matala, käytössä on huomattavat julkisen talouden rahoitusvarat ja sovelletaan keskipitkän aikavälin julkisen talouden strategiaa, joka on täysin yhdenmukainen lähellä tasapainoa olevan tai ylijäämäisen julkisen talouden rahoitusaseman tavoitteen kanssa. Tämän lisäksi eläke- ja terveydenhoitojärjestelmiä uudistetaan uskottavalla ja perusteellisella tavalla ja näin pyritään julkisen talouden paineiden vähentämiseen pidemmällä aikavälillä. Kaikkien näiden toimien pitäisi pystyä takaamaan julkisen talouden kestävä kehitys tulevaisuudessa.

Tarkistuksen mukainen talouspolitiikka on pääpiirteissään yhdenmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Vuoden 2004 arvioitua suurempi ylijäämä noudattaa suositusta välttää myötäsyklistä finanssipolitiikkaa. Kun kuitenkin otetaan huomioon, ettei maksutaseen alijäämä todennäköisesti supistunut kovinkaan paljon (jos lainkaan) vuonna 2004, julkisen talouden ylijäämän nopea kaventaminen voi osoittautua finanssipoliittiselta näkökannalta riittämättömäksi korjaamaan maksutaseen epätasapaino.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO joulukuu 2004 | 5,6 | 5,9 | 6,0 | 6,0 | 6,0 |

KOM lokakuu 2004 | 5,9 | 6,0 | 6,2 | – | – |

LO toukokuu 2004 | 5,3 | 5,8 | 5,6 | 5,9 | 5,8 |

YKHI-inflaatio* (%) | LO joulukuu 2004 | 3,3 | 3,2 | 2,5 | 2,8 | 2,8 |

KOM lokakuu 2004 | 3,4 | 3,5 | 2,8 | – | – |

LO toukokuu 2004 | 3,1 | 3,0 | 2,8 | 2,8 | 2,8 |

Julkisen talouden rahoitusasema (suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 | 1,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

KOM lokakuu 2004 | 0,5 | 0,2 | 0,1 | – | – |

LO toukokuu 2004 | 0,7 | 0,0 | 0,0 | 0,0 | 0,0 |

Perusjäämä (suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 | 1,3 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 |

KOM lokakuu 2004 | 0,8 | 0,4 | 0,3 | – | – |

LO toukokuu 2004 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 |

Julkisen talouden bruttovelka (suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 | 4,8 | 4,6 | 4,3 | 3,1 | 2,9 |

KOM lokakuu 2004 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | – | – |

LO toukokuu 2004 | 5,4 | 5,1 | 4,7 | 3,4 | 3,2 |

Huom: *ohjelmassa viitataan kansalliseen kuluttajahintainflaatioon, ei YKHI-inflaatioon Lähteet: Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2004 talousennuste (KOM). |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta. Ecofin-neuvoston 10.7.2001 hyväksymä 27.6.2001 päivätty asiakirja EFC/ECFIN/404/01- EV 1.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavalla Internet-sivulla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.