EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.07.1997 
KOM(97)2008 lopull. 
Komission lausunto 
Bulgarian hakemuksesta 
Euroopan unionin jäseneksi 

Sisältö 
A. JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Lausunnon taustaa 
Lausunnon sisältö 
b) Euroopan unionin ja Bulgarian suhteet 
Historiallinen ja geopoliittinen tausta 
Bulgarian kanta Euroopan unioniin 
Sopimussuhteet 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Kauppasuhteet 
Yleisarvio 
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentin ja lainsäädäntövallan rakenne 
Parlamentin toiminta 
Toimeenpanovallan rakenne 
Toimeenpanovallan toiminta 
-2-
Tuomiovallan rakenne 
Tuomiovallan toiminta 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
1.3 Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Vapauttaminen 
Vakauttaminen 
Rakennemuutos 
Rahoitusala 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
Johdanto 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
2.3 Yleisarvio 
-3-
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
Neljä vapautta 
Yleinen toimintaympäristö 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Palveluiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Yleisarvio 
Kilpailu 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaalinen ala 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastot 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
-4-
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvä politiikka 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
-5 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
4.1 Hallinnon rakenteet 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
4.3 Yleisarvio 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
Liitteet 
Parlamentin kokoonpano 
Yhtenäismarkkinat: Valkoisessa kirjassa vahvistetut toimenpiteet 
Tilastotiedot 



A.JOHDANTO 
a) Esipuhe 
Jäsenyyshakemus 
Bulgaria jätti hakemuksensa Euroopan unionin jäsenyydestä 14 päivänä joulukuuta 1995, 
ja ministerineuvosto päätti 29 päivänä tammikuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen O artiklan mukaisen menettelyn täytäntöönpanemisesta; tässä artiklassa 
määrätään komission kuulemisesta. 
Edellä sanotun huomioon ottaen komissio antaa tämän lausunnon vastauksena 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston esittämään 
pyyntöön antaa lausunto mahdollisimman nopeasti vuoden 1996 maaliskuussa alkaneen 
hallitusten välisen konferenssin päätyttyä vuoden 1997 kesäkuussa. 
Lausunnon taustaa 
Bulgarian jättämää jäsenyyshakemusta käsitellään samanaikaisesti yhdeksän muun 
assosioituneen maan hakemuksen kanssa. Bulgarian liittyminen Euroopan unioniin on 
nähtävä osana historiallista kehitystä, jossa Keski- ja Itä-Euroopan maat pääsevät yli 40 
vuotta kestäneestä maanosan kahtia jakautumisesta ja liittyvät unionin luomaan rauhan, 
vakauden ja hyvinvoinnin alueeseen. 
Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto teki 
seuraavat päätelmät: 
"Jäseniksi haluavista Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneista maista tulee unionin jäseniä. 
Liittyminen tapahtuu heti, kun maa kykenee täyttämään jäsenyydestä koituvat velvoitteet 
täyttämällä taloudelliset ja poliittiset edellytykset. Jäsenyys edellyttää seuraavaa: 
- hakijamaassa on vakaat toimielimet, jotka takaavat kansanvallan, oikeusvaltion, 
ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelun, 
- toimivan markkinatalouden olemassaolo ja kyky selviytyä kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa, 
- kyky vastata jäsenyyden mukanaan tuomiin velvoitteisiin, mukaan lukien poliittisen, 
talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. 
Unionin kyky ottaa vastaan uusia jäseniä Euroopan yhdentymisen vauhdin pysyessä 
ennallaan on myös tärkeä seikka sekä unionin että hakijamaiden yhteisen edun kannalta." 
Tässä julistuksessa esitettiin poliittiset ja taloudelliset arviointiperusteet Keski- ja Itä-
Euroopan assosioituneiden maiden unioniin liittymistä koskevien hakemusten 
käsittelemiseksi. 
Madridissa vuoden 1995 joulukuussa kokoontunut Eurooppa-neuvosto viittasi liittymistä 
valmistelevan strategian yhteydessä tarpeeseen "luoda sellaiset edellytykset, jotka 
mahdollistavat hakijamaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen erityisesti 
- markkinatalouden kehittämisen, 
- hakijamaiden hallinnollisten rakenteiden mukauttamisen, ja 
- vakaan taloudellisen ja valuuttapoliittisen ympäristön luomisen avulla." 
Lausunnossaan komissio käsittelee Bulgarian jättämää hakemusta erikseen, mutta 
samojen arviointiperusteiden mukaisesti kuin muitakin hakemuksia, joista se antaa 
lausunnon samanaikaisesti. Kyseinen menettelytapa noudattaa Madridissa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston ilmaisemaa toivomusta hakijamaiden tasa-arvoisesta kohtelusta. 
Yksittäisten lausuntojen lisäksi komissio antaa neuvostolle erikseen "Agenda 
2000" -tiedonantonsa yhteydessä yleisarvioinnin liittymistä koskevista hakemuksista ja 
suositukset unionin onnistunutta laajentumista koskevaksi strategiaksi. Samanaikaisesti 
komissio antaa arvioinnin laajentumisen vaikutuksista unionin politiikkaan. 
Lausunnon sisältö 
Lausunnon rakenteessa otetaan huomioon Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston tekemät päätelmät. Siinä: 
- kuvataan Bulgarian ja unionin tähänastisia suhteita erityisesti assosiaatiosopimuksen 
puitteissa, 
- eritellään tilanne Eurooppa-neuvoston esittämien poliittisten edellytysten osalta 
(demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
- arvioidaan Bulgarian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston 
esittämien taloudellisten edellytysten osalta (markkinatalous, kyky selviytyä 
kilpailupaineesta), 
- käsitellään kysymystä Bulgarian kyvystä omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat 
velvoitteet, toisin sanoen unionin säännöstö sellaisena kuin se on ilmaistu Euroopan 
unionista tehdyssä sopimuksessa sekä johdettu oikeus ja unionin politiikat, ja 
- arvioidaan lopuksi yleisesti Bulgarian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä unionin 
jäsenyyttä koskevien edellytysten osalta ja annetaan liittymisneuvotteluja koskeva 
suositus. 
Arvioidessaan Bulgariaa taloudellisilla perusteilla ja sen kykyä omaksua säännöstö 
komissio teki myös tulevaisuutta koskevan arvioinnin; komissio on pyrkinyt arvioimaan 
Bulgarian kohtuudella odotettavissa olevan kehityksen tulevien vuosien aikana ennen sen 
liittymistä unioniin ottaen huomioon sen, että myös säännöstö kehittyy jatkuvasti. Tämän 
vuoksi ja ennakoimatta liittymisen varsinaista ajankohtaa lausunto käsittää noin viiden 
vuoden keskipitkän aikavälin. 
Lausuntoa valmistellessaan komissio on saanut runsaasti tietoa Bulgarian tilanteesta 
Bulgarian viranomaisilta sekä hyödyntänyt monia muita tietolähteitä, mukaan lukien 
jäsenvaltiot ja useat kansainväliset järjestöt. 
b) Euroopan unionin ja Bulgarian suhteet 
Historiallinen ja geopoliittinen tausta 
Bulgaria, joka rajoittuu Mustaanmereen idässä, Tonavaan pohjoisessa ja vuoristoihin 
Kreikan ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian rajoillaan, on pinta-alaltaan 111 
000 km ja väkiluvultaan 8,3 miljoonaa. Bulgarian valtio on ollut olemassa vuodesta 681, 
ja Bulgaria on merkittävällä tavalla edistänyt slaavilaisen kulttuurin kehittymistä. 
Bulgaria itsenäistyi osmanien valtakunnasta 1878, ja vuoteen 1946 se oli 
perustuslaillinen monarkia. Bulgaria osallistui ensimmäiseen Balkanin sotaan vuonna 
1912 osmanien valtakuntaa vastaan ja seuraavana vuonna toiseen Balkanin sotaan, jossa 
se menetti huomattavan osan alueestaan. Bulgaria liittoutui Saksan kanssa ensimmäisessä 
maailmansodassa, mutta menetti lisää maa-alueita sodan ratkaisuissa. Bulgaria oli jälleen 
pitkään liittoutuneena Saksan kanssa toisessa maailmansodassa; se vastusti kuitenkin 
menestyksellisesti juutalaisten pakkosiirtoja alueeltaan. Vuonna 1944 Bulgaria siirtyi 
liittoutuneiden joukkoihin. Kaksi vuotta myöhemmin maan sotaa edeltävät rajat 
vahvistettiin uudelleen. 
Sodan jälkeen Bulgaria oli jonkin aikaa neuvostojoukkojen miehittämä. Syyskuussa 1946 
kansanäänestyksen jälkeen monarkia lakkautettiin ja Bulgaria julistettiin 
kansantasavallaksi. Kommunistinen puolue oli ottanut maassa täyden vallan. Vuonna 
1956 Todor Zhivkov tuli valtaan, jota kesti runsaat 30 vuotta. Erittäin keskittynyt 
talouspolitiikka antoi etusijan kansallistetulle teollisuudelle, mikä johti nopeasti 
teollisuuden osuuden kasvuun kansantaloudessa. Maatalouteen määrättiin kollektiivit ja 
osuuskunnat järjestettiin uudelleen maatalousteollisiksi suuryksiköiksi. Vuodesta 1970 
lähtien talouskasvu hidastui ja pysähtyi täysinl980-luvun jälkipuoliskolla. 
Vuoden 1989 marraskuussa kommunistien valta Bulgariassa romahti. Siirtyminen 
demokratiaan, muiden entisten kommunistimaiden vastaavan kehityksen innoittamana, 
oli nopea ja rauhanomainen. Todor Zhivkov syrjäytettiin virasta, ja väliaikainen hallitus 
johti maata sen sodan jälkeen ensimmäisiin vapaisiin vaaleihin. Sittemmin Bulgarian 
poliittisessa elämässä on ollut toistuvia hallitusmuutoksia ja se on keskittynyt kahteen 
leiriin, mutta perustuslaillista järjestystä on noudatettu, eikä väkivaltaisuutta ole 
esiintynyt. Kesäkuussa 1990 pidetyt vaalit voitti Bulgarian sosialistinen puolue (BSP), 
kommunistipuolueen seuraaja. BSP:n hallitus joutui kuitenkin talouskriisin vuoksi 
eroamaan marraskuussa 1990, ja sen korvasi tiettyyn ohjelmaan keskittynyt hallitus. 
Lokakuussa 1991 pidetyt uudet vaalit johtivat kokoomushallitukseen, jonka johdossa oli 
Demokraattisten voimien liitto (UDF). Tämäkin koalitio korvattiin puolueista 
riippumattomalla hallituksella seuraavana vuonna. Vuonna 1994 pidetyissä vaaleissa 
enemmistön sai BSP:n johtama hallitus, joka kuitenkin joutui uusien talousongelmien 
vuoksi eroamaan helmikuussa 1997, ja sen tilalle tuli väliaikainen hallitus. Presidentti 
Stoyanovilla, joka oli valittu kaksi kuukautta aikaisemmin UDF:n tuella, oli tärkeä 
tehtävä johtaa maa alkaneessa poliittisessa kriisissä uusiin vaaleihin huhtikuussa 1997, 
jotka toivat enemmistön UDF:lle ja sen liittolaisille. 
Kaikkien hallitusten yksimielisenä strategisena tavoitteena vuodesta 1990 on koko ajan 
ollut maan yhdentäminen Euroopan unioniin. Bulgarian hakemus unionin jäseneksi, jota 
koko kansallinen parlamentti tuki lähes yksimielisesti, jätettiin 14. joulukuuta 1995. 
-9-
Hakemuksen liitteenä olevassa hallituksen muistiossa todetaan: "Bulgarian jäsenyys 
Euroopan unionissa on strateginen tavoite ja kansallista etua koskeva kysymys. Se 
lujittaa demokraattisten uudistusten tuloksia, joita on toteutettu vuoden 1990 alusta, ja se 
on niiden onnistumisen poliittinen tunnustus. Euroopan unionin jäsenyys tulee olemaan 
tärkeä tekijä maan talouden kehittämisessä edelleen. Demokraattisen kehityksen 
vakiinnuttaminen ja markkinatalouden perustaminen Bulgariaan vastaavat naapurimaiden 
ja koko Euroopan etua. Niillä tulee olemaan myönteinen vaikutus mantereen 
turvallisuuteen ja vakauteen. Bulgarian pyrkimys EU:n täysjäseneksi heijastaa maan 
tahtoa ja valmiutta olla toteuttamassa visiota yhdistynestä Euroopasta, jossa vallitsee 
rauha, turvallisuus ja yhteiskunnallinen oikeudenmukaisuus." 
Presidentti Stoyanov vieraillessaan Euroopan parlamentissa 29. tammikuuta 1997 totesi: 
"Haluaisin vahvistaa tämän korkea-arvoisen foorumin edessä päätöksemme kulkea tietä, 
joka johtaa Euroopan unioniin yhdentymiseen ja yhteisten eurooppalaisten arvojen 
toteuttamiseen. Tämä on Bulgarian politiikan tärkein kysymys, ja siitä on erittäin laaja 
yksimielisyys poliitikkojen keskuudessa. Yhteistyön kehittämisen tärkeimmät 
liikkeellepanevat voimat ja Bulgarian täydellisempi yhdentäminen Euroopan unioniin 
ovat Eurooppa-sopimuksen johdonmukainen täytäntöönpano ja unionin hyväksymä 
strategia assosioituneiden valtioiden valmistelemiseksi täysjäsenyyteen sekä valkoisen 
kirjan suositukset yhteismarkkinoihin osallistumisesta." 
Toukokuun 21. päivänä 1997 uusi pääministeri Kostov totesi kansalliskokoukselle 
pitämässään avajaispuheessa: "Bulgarian Euroopan valinta on ilmaus yksimielisyydestä, 
joka on muotoutunut Bulgarian yhteiskunnan viimeisten seitsemän vuoden aikana 
kokeman pitkän ja tuskallisen vaelluksen aikana." 
Sopimussuhteet 
Euroopan yhteisön ja Bulgarian diplomaattisuhteet luotiin vuonna 1988. Kauppaa ja 
yhteistyötä koskeva sopimus allekirjoitettiin toukokuussa 1990. Eurooppa-sopimus 
allekirjoitettiin 8. maaliskuuta 1993 ja se tuli voimaan 1. helmikuuta 1995. Väliaikainen 
sopimus, joka koskee Eurooppa-sopimuksen kauppaan liittyviä näkökohtia, tuli voimaan 
31. joulukuuta 1993 ja korvasi vuoden 1990 sopimuksen. 
Eurooppa-sopimus on nyt Bulgarian ja Euroopan unionin suhteiden oikeusperusta. Sen 
tavoitteena on luoda poliittisen vuoropuhelun kehys, edistää sopimuspuolten kauppa- ja 
taloussuhteiden laajentamista, luoda perusta yhteisön antamalle tekniselle ja 
rahoitusavulle, ja toimia tarkoituksenmukaisena kehyksenä, jolla tuetaan Bulgarian 
asteittaista yhdentymistä Euroopan unioniin. Sopimuksen institutionaalinen rakenne luo 
tarvittavan järjestelmän suhteiden kaikkien kysymysten täytäntöönpanoon, hoitoon ja 
valvontaan. Alakomiteat tarkastelevat teknisen tason kysymyksiä. Assosiaatiokomitea 
korkeiden virkamiesten tasolla käy perusteellisia keskusteluja erilaisista kysymyksistä ja 
löytää usein ratkaisuja ongelmiin, joita syntyy sopimusta sovellettaessa. 
Assosiaationeuvosto tarkastelee suhteiden yleistä tilaa ja näkymiä ja antaa 
mahdollisuuden tarkastella Bulgarian edistymistä sen valmistautuessa liittymään 
unioniin. 
Maaliskuussa 1995 edellinen hallitus toteutti ministeriöiden välisen koordinoinnin 
Euroopan yhdentymispolitiikan edistämiseksi. Tähän järjestelyyn kuuluu pääministerin 
johtama ministerikomitea, ministeritason komitea, jonka puheenjohtajana on Euroopan 
-10-
yhdentymiseen liittyvistä asioista vastaava hallitussihteeri, erilaisia teknisiä työryhmiä ja 
Euroopan yhdentymistä käsittelevä sihteeristö. Nykyinen hallitus harkitsee muutoksia 
näihin järjestelyihin. 
Liittymistä valmisteleva strategia 
Eurooppa-sopimuksen ia valkoisen kirjan täytäntöönpano 
Eurooppa-sopimuksella luotu institutionaalinen rakenne on kaikilta osiltaan 
toimintakykyinen, ja se toimii sovitun aikataulun mukaan. Assosiaationeuvosto on 
kokoontunut kolmesti ja assosiaatiokomitea kahdesti. Yhdeksän monialaista alakomiteaa 
on perustettu, ja ne kokoontuvat säännöllisesti. Euroopan unionin ja Bulgarian 
parlamentaarinen sekakomitea on kokoontunut kolmesti. 
Täytäntöönpano-ongelmia on esiintynyt Bulgarian hyvittämisessä sopimuksen 
myöhäisen voimaantulon vuoksi, sovitettaessa yhteen Bulgarian vientiin sovellettavia 
tariffeja ja kiintiöitä Visegrad-maihin tapahtuvaan vientiin sovellettaviin tariffeihin ja 
kiintiöihin, ja mukautettaessa Eurooppa-sopimus Uruguayn kierroksen tuloksiin ja 
unionin viimeisimpään laajennukseen. Kaikki nämä ongelmat on ratkaistu. 
Komission vuonna 1995 julkaisemassa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa 
esitetään säännökset, jotka unionin jäsenyyttä hakeneiden maiden on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöään ja pantava täytäntöön voidakseen soveltaa yhteisön 
säännöstöä sekä yksilöitiin sisämarkkinoiden toteuttamiseksi välttämättömät edellytykset 
(ensimmäisen vaiheen toimenpiteet), joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota. 
Vastauksena näihin vaatimuksiin Bulgarian hallitus hyväksyi "Strategian valkoisen 
kirjan suositusten täytäntöönpanemiseksi" toukokuussa 1996. Tässä asiakirjassa on laaja 
katsaus olemassa olevaan Bulgarian lainsäädäntöön tarkasteltuna yhteisön säännöstön 
vaatimusten pohjalta. Siinä esitetään myös aikataulu lainsäädännön lähentämiseksi ja 
yksilöidään vastuulliset hallituksen toimielimet. Oikeusministeriön (jonka hiljattain 
muutettu uusi nimi on oikeudellisten ja Euroopan yhdentymistä koskevien asiain 
ministeriö) alaisuuteen on perustettu lainsäädäntöneuvosto varmistamaan lainsäädännön 
yhdenmukaisuus Euroopan unionin lakien ja käytäntöjen kanssa. Uusi hallitus on 
luvannut kansallisen strategian nopeuttaakseen valmistautumista Euroopan unionin 
jäsenyyteen. 
Bulgaria edistyy hyvin Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa. Kauppaan liittyvissä 
kysymyksissä on ollut vain muutamia ongelmia. Bulgarian sisäisten 
koordinointijärjestelmien heikkous on vaikeuttanut sopimuksen hyödyntämistä kaikilta 
osin, mutta uusi hallitus on sitoutunut korjaamaan nämä puutteet. 
Suunnitelmallinen vuoropuhelu 
Bulgaria on osallistunut suunnitelmalliseen vuoropuheluun, jota se pitää välineenä 
valmistautuessaan liittymään Euroopan unioniin. Bulgaria on esittänyt kantansa 
erilaisissa kokouksissa, mukaan luettuna Bulgarian liittymistä valmistelevaa politiikkaa 
selostava asiakirja. 
Phare 
-n 
Vuosina 1990-1995 Phare-ohjelman kokonaisbudjetti oli 476 miljoonaa ecua, ja 
määräraha vuodelle 1996 oli 62,5 miljoonaa ecua. Kahden viime vuoden aikana 
sopimusten osuus on noussut 70 prosenttiin budjetista. Uudistusten liikevoiman 
puuttumisen vuoksi yritysten rakennemuutoksia sekä rahoitusalaa, yksityistämistä ja 
maataloutta varten annettava apu on ollut vähemmän onnistunutta, mutta tämä on 
muuttumassa uuden hallituksen aloitettua uudistusohjelmansa. 
Kreikan kanssa tehtävää raja-alueyhteistyötä koskevan ohjelman toteuttaminen on 
viivästynyt huomattavasti, koska Bulgaria ei ole voinut sovittaa yhteen rakentavaa 
alueellista rooliaan hallinnollisten ja johtoon liittyvien toimenpiteiden kanssa. Yli 40 
miljoonaa ecua on jäänyt käyttämättä, eikä vuosiksi 1996 ja 1997 ole osoitettu 
budjettivaroja. 
Osallistuminen yhteisön ohjelmiin 
Vuonna 1996 Bulgaria kelpuutettiin osallistumaan Eurooppa-sopimuksen 
lisäpöytäkirjassa mainittuihin yhteisön ohjelmiin. Keskustelut on aloitettu Bulgarian 
osallistumisesta Nuorten Eurooppa- ja SAVE-ohjelmiin vuodesta 1998. Socrates- ja 
Leonardo-ohjelmiin osallistumisen valmistelut on myös aloitettu. 
Kauppasuhteet 
Euroopan unionin ja Bulgarian taloudelliset suhteet ovat kehittyneet myönteisesti 
kuluneiden kuuden vuoden aikana. Euroopan unionin tuonti Bulgariasta lisääntyi 260 
prosenttia näiden vuosien aikana, ja oli 1,83 miljardia ecua vuonna 1995. Tärkeimmät 
tuotteet ovat rauta, teräs, epäjalot metallit, tekstiilit, kemian teollisuuden tuotteet ja 
maataloustuotteet. Euroopan unionin vienti lisääntyi 37 prosenttia kyseisenä kautena, ja 
oli 2,05 miljardia ecua vuonna 1995. Tärkeimmät alat ovat koneteollisuus ja laitteet, 
maataloustuotteet, tekstiilit ja kemikaalit. Bulgarian neljä pääkauppakumppania 
Euroopan unionissa ovat Saksa, Yhdistynyt kuningaskunta, Italia ja Kreikka. 
Kaupankäynti on vähäistä Bulgarian ja sen naapureiden välillä, jotka eivät ole unionin 
jäseniä. 
Yleisarvio 
Vuodesta 1989 lähtien Euroopan unionin ja Bulgarian suhteet ovat kehittyneet 
myönteisesti. Mitään merkittäviä poliittisia esteitä ei ole ilmennyt, vaikka Bulgarian on 
muutettava perustuslakiaan siten, että unionin jäsenmaiden kansalaiset voivat hankkia 
(muuta kuin perittyä) maaomaisuutta, sekä tiukennettava rajatarkastuksiaan. Bulgarian 
edistyminen yhdentymisessä on kuitenkin vaikeutunut maan omien poliittisten ja 
taloudellisten ongelmien sekä hallintorakenteiden jatkuvan heikkouden vuoksi. Uusi 
hallitus on sitoutunut poistamaan näitä ongelmia. 
12-
B. JÄSENYYDEN ARVIOINTIPERUSTEET 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi joukon Keski- ja Itä-Euroopan 
hakijamaiden liittymistä koskevia niin sanottuja poliittisia arviointiperusteita. Näiden 
mukaan hakijamaissa olisi oltava "vakaat toimielimet, joilla turvataan demokratia, 
laillisuusperiaate, ihmisoikeudet ja vähemmistöjen kunnioittaminen ja niiden suojelu". 
Euroopan yhteisöjen komissio on käyttänyt useita tietolähteitä tehdäkseen siltä pyydetyn 
poliittisia oloja koskevan arvioinnin. Näitä tietolähteitä ovat muun muassa Bulgarian 
viranomaisten vastaukset komission huhtikuussa 1996 lähettämään kyselyyn, 
kahdenvälisten kokousten seuranta, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja komission 
edustuston tekemät analyysit, kansainvälisten järjestöjen (erityisesti Euroopan neuvoston 
ja ETYJ:n) tekemät arvioinnit ja valtiosta riippumattomien järjestöjen kertomukset. 
Tässä analyysissä paneudutaan julkisen vallan rakenteen ja toiminnan pääasiallisiin 
piirteisiin sekä perusoikeuksien suojelujärjestelmiin. Siinä ei tyydytä viralliseen 
kuvaukseen, vaan pyritään demokratian ja oikeusvaltion todellisen toiminnan 
kuvaamiseen. 
Tämä arviointi koskee tilannetta vuoden 1997 kesäkuussa. Siinä ei tarkastella 
yksityiskohtaisesti muutoksia, jotka ovat voineet tapahtua kommunistihallinnon 
sortumisen jälkeen tai joita suunnitellaan tulevaisuutta varten, vaikka aikomus uudistaa 
jokin ala on useimmiten otettu huomioon. Hallinnon tilanteeseen, jota käsitellään 
tarkemmin 4 osastossa, viitataan ainoastaan lyhyesti. 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Bulgaria hyväksyi vuoden 1991 heinäkuussa pidetyllä kansanäänestyksellä uuden 
perustuslain, mikä oli merkki siirtymisestä parlamentaariseen demokratiaan. Bulgarian 
toimielimet toimivat säännönmukaisesti; lainsäädäntövallan, toimeenpanovallan ja 
tuomiovallan käyttäjät ovat varoneet toimivaltansa ylittämistä ja toimineet yhteistyössä. 
Parlamentti koostuu yhdestä kamarista - kansalliskokous - johon valitaan 240 jäsentä 
neljäksi vuodeksi suhteellisella vaalitavalla. Bulgariassa ei ole erityisiä sääntöjä 
vähemmistöjen edustuksesta parlamentissa. Viime vaaleissa parlamenttiin valittiin 15 
turkkilaisen vähemmistön edustajaa. 
Perustuslain 99 artiklan 5 kohdan mukaisesti tasavallan presidentti voi hajottaa 
kansalliskokouksen, jos tämä ei voi muodostaa hallitusta. Presidentti ei voi kuitenkaan 
käyttää tätä oikeutta toimikautensa kolmen viimeisen kuukauden aikana. Näitä 
säännöksiä on sovellettu vuoden 1997 tammikuussa. 
13-
Parlamentin jäsenet nauttivat perinteistä koskemattomuutta. Perustuslain 79 artiklan 3 
kohdan mukaisesti kansalliskokous voi perustaa tutkintavaliokuntia, joilla on laaja 
tutkintatoimivalta. 
Bulgariassa on monipuoluejärjestelmä, kuten käy ilmi siitä, että 34 puoluetta tai 
vaaliliittoa osallistui vuoden 1997 huhtikuussa pidettyihin parlamenttivaaleihin. Puolueet 
saavat rahoitusta valtion talousarviosta vaalikampanjoiden järjestämiseen. Bulgarian 
perustuslaissa kielletään puolueiden perustaminen etnisin, rodullisin tai uskonnollisin 
perustein. Tämä säännös ei ole kuitenkaan estänyt oikeuksien ja vapauksien liikettä 
(MRF), joka edustaa suurilta osin turkkilaisvähemmistön etuja, osallistumasta ilman 
esteitä poliittiseen elämään sekä vaaleihin. Perustuslakituomioistuin vahvisti vuoden 
1996 joulukuussa, että kyseisen puolueen perustaminen ei ollut perustuslain vastaista. 
Lainsäädäntövalta on kansalliskokouksella. Aloiteoikeus kuuluu kansalliskokouksen 
lisäksi hallitukselle. Hallituksella on säädösvalta ainoastaan silloin, kun siirtämisestä 
säädösvallan soveltamisalaan on säädetty laissa sekä lain soveltamisen osalta. 
Yksittäisillä ministereillä on sama oikeus. 
Kansalliskokous voi päättää kansanäänestyksen järjestämisestä. 
Parlamentin toiminta 
Vuosien 1994 ja 1997 parlamenttivaalit olivat vapaat ja rehelliset, ja kummallakin 
kerralla valta vaihtui. 
Parlamentti toimii tyydyttävissä olosuhteissa: sen toimivaltaa kunnioitetaan ja oppositio 
osallistuu säännönmukaisesti sen toimintaan. 
Toimeenpanovallan rakenne 
Tasavallan presidentti valitaan suoralla kaksivaiheisella enemmistövaalilla viiden vuoden 
toimikaudeksi, jonka voi uusia kerran. Häntä avustaa samaan aikaan valittu 
varapresidentti. Tasavallan presidentille kuuluu valtionpäämiehen perinteinen toimivalta. 
Presidentti voi palauttaa parlamentin hyväksymän lain toiseen käsittelyyn. 
Kansalliskokous voi hylätä uudelleenkäsittelypyynnön yksinkertaisella enemmistöllä. 
Presidentti voidaan erottaa tehtävistään ainoastaan valtiopetoksen tai perustuslain 
rikkomisen tapauksessa (perustuslain 103 artikla). Kansalliskokouksen on silloin 
esitettävä asiaa perustuslakituomioistuimelle, joka äänestää erottamispyynnöstä. 
Hallitus vastaa toiminnastaan parlamentille, joka voi kaataa tämän yksinkertaisella 
enemmistöllä. Hallitus muodostuu pääministeristä, jonka parlamentti nimittää tasavallan 
presidentin ehdotuksesta. Parlamentti nimittää ja erottaa ministerit pääministerin 
ehdotuksesta (perustuslain 84 artikla); yksittäiset ministerit voidaan saattaa poliittiseen 
vastuuseen toimistaan. 
Maan hallinnollinen järjestelmä perustuu keskushallinnon hajautettuihin tasoihin eli 
alueisiin (9), joiden maaherrat vastaavat julkishallinnon toiminnan yhteensovittamisesta. 
Bulgarian paikallishallinnon ainoan tason muodostavat kunnat (255), joiden johtoelimet -
kunnanjohtajat ja kunnanvaltuustot - valitaan neljäksi vuodeksi. Vuonna 1991 annetussa 
laissa säädetään kuntien toimivallasta paikallisten julkisten palvelujen hallinnossa. 
14 
Bulgariassa ei ole julkishallinnon henkilöstöä koskevaa säännöstöä, vaikka sellaisesta 
säädetään perustuslaissa. 
Hallitus valvoo armeijaa, salaista palvelua ja poliisivoimia. Vuonna 1994 perustettiin 
valtion turvallisuuden kansallinen neuvosto, joka on tasavallan presidentin johtama 
neuvoa-antava elin. 
Toimeenpanovallan toiminta 
Keskeiset julkiset toimielimet toimivat säännönmukaisesti lukuisista 
ministerinvaihdoksista huolimatta (Bulgarialla on ollut 7 hallitusta vuodesta 1990). 
Vuoden 1996 joulukuusta vuoden 1997 tammikuuhun kestänyt poliittinen kriisi 
ratkaistiin perustuslaissa säädettyjen menettelyjen mukaisesti. 
Vaikka paikallishallintojen itsehallinnosta säädetään perustuslaissa, tämä on edelleen 
rajoitettu taloudellisella tasolla, ja paikallishallinnot ovat vielä laajalti riippuvaisia valtion 
budjettivaroista. Uusi hallitus on sitoutunut lisäämään paikallishallintojen taloudellista ja 
rahoituksellista riippumattomuutta. 
Bulgarialla on vakavia korruptioon liittyviä ongelmia. Uusi hallitus ja uusi tasavallan 
presidentti ovat julistaneet, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta on 
ensisijaisen tärkeä osa toimintasuunnitelmiaan. Julkishallinnon henkilöstöä koskevien 
sääntöjen puuttuminen on myötävaikuttanut hallinnon joutumiseen puoluesidonnaisen 
valvonnan järjestelmään, jossa vallan siirtyminen puolueelta toiselle johtaa muutoksiin 
hallinnon kaikilla tasoilla. Erittäin laaja harkintavalta ja toimivaltojen jaon sekavuus ovat 
edistäneet korruption kehittymistä. Bulgarian on näin ollen luotava avoimet 
julkishallinnon menettelyt erityisesti julkisten hankintojen osalta ja perustettava 
puolueeton ja ammattitaitoinen julkinen virkamieskunta. 
Salaista palvelua ei valvota riittävästi eikä parlamentti valvo sen toimintaa. Ainoa 
toimielin, joka vaikuttaa tässä asiassa on valtion tilintarkastusvirasto, joka vastaa salaisen 
palvelun toiminnan tilintarkastuksesta. Uusi hallitus on ilmoittanut aikovansa lujittaa 
salaisen palvelun siviilivalvontaa. 
Tuomiovallan rakenne 
Bulgarian oikeuslaitoksen riippumattomuus on taattu tietyissä määrin. Tuomarit 
nimitetään vakituiseen virkaansa kolmen vuoden koeajan jälkeen ja heidät voidaan 
erottaa ainoastaan jos he syyllistyvät rikokseen tai eivät kykene hoitamaan tehtäviään. 
Heidän toimiaan valvoo tuomarikunnan korkein neuvosto, joka on 25 jäsenestä 
muodostuva riippumaton elin (kansalliskokous valitsee 11 jäsentä, tuomarikunta valitsee 
toiset 11 ja korkeimman muutoksenhakutuomioistuimen presidentti, korkeimman 
hallinto-oikeuden presidentti sekä virallinen syyttäjä valitsevat kukin yhden jäsenen) ja 
joka vastaa myös oikeuslaitoksen talousarviosta. Presidentti nimittä korkeimman 
muutoksenhakutuomioistuimen ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit 
tuomarikunnan korkeimman neuvoston ehdotuksesta seitsemän vuoden toimikaudeksi, 
jota ei voida uusia. Tuomarit eivät voi liittyä poliittisiin puolueisiin ja he nauttivat 
samasta koskemattomuudesta kuin parlamentin jäsenet. 
Tuomarikunnan korkeimmalla neuvostolla on samanlaiset tehtävät syyttäjien suhteen 
kuin tuomareiden suhteen. Tasavallan presidentti nimittää virallisen syyttäjän 
-15-
tuomarikunnan korkeimman neuvoston ehdotuksesta seitsemän vuoden toimikaudeksi, 
jota ei voida uusia. Virallinen syyttäjä on lainmukaisuuden valvoja ja antaa 
menetelmäoppisia suuntaviivoja syyttäjille (perustuslain 126 artikla). 
Hallinnollisten toimien valvonnasta vastaavat yleiset tuomioistuimet, joiden päätöksistä 
voidaan valittaa äskettäin perustettuun korkeimpaan hallinto-oikeuteen. 
Bulgarialla ei ole oikeusasiamiestä. 
Perustuslakituomioistuin muodostuu 12 tuomarista, jotka nimitetään yhdeksän vuoden 
toimikaudeksi, jota ei voida uusia. Kansalliskokous, tasavallan presidentti ja korkeimman 
oikeuden tuomarit nimittävät kukin neljä jäsentä. Perustuslakituomioistuin valvoo lakien 
ja sopimusten perustuslain mukaisuutta sekä presidentin- ja parlamenttivaaleja, ratkaisee 
julkisen vallan käyttäjien välisiä toimivaltakiistoja ja antaa oikeudellisesti sitovia 
tulkintoja perustuslain säännöksistä. Viidesosa kansalliskokouksen jäsenistä, tasavallan 
presidentti, hallitus, korkein hallinto-oikeus, korkein muutoksenhakutuomioistuin, 
virallinen syyttäjä ja joissakin tapauksissa kunnanvaltuustot voivat kääntyä 
perustuslakituomioistuimen puoleen. Kansalaiset eivät voi suoraan saattaa asioita 
perustuslakituomioistuimen käsiteltäväksi, vaan ainoastaan jos riita-asia on edennyt 
korkeimpaan oikeuteen asti ja tämän pyynnöstä (perustuslain 150 artikla). 
Tuomiovallan toiminta 
Bulgarian oikeuslaitos toimii edelleen laajalti epätyydyttävällä tavalla. Tuomioistuimet 
ovat ylityöllistettyjä ja tuomioiden antaminen kestää liian pitkään, vaikka Bulgaria on 
äskettäin ottanut käyttöön tiettyihin rikoksiin sovellettava nopeutetun rikosoikeudellisen 
menettelyn. Pätevien tuomareiden puute, matala palkkataso, menettelyjen 
monimutkaisuus ja sovellettavien uusien sääntöjen suuri määrä selittävät osittain tätä 
tilannetta. Tilanne on erityisen vakava rikosoikeudellisissa asioissa, joissa osaa 
menettelyistä ei saateta päätökseen. Uusi hallitus on sisällyttänyt vuosia 1997 - 2000 
koskevaan ohjelmaansa osan, jossa käsitellään oikeuslaitoksen uudistamista. 
Bulgaria ei ole vielä perustanut perustuslaissa säädettyä korkeinta 
muutoksenhakutuomioistuinta. Korkein oikeus hoitaa korkeimmalle 
muutoksenhakutuomioistuimelle kuuluvia tehtäviä siihen asti, kun tämä perustetaan. 
Bulgarian olisi täydennettävä oikeusjärjestelmäänsä, jotta nykyinen epätyydyttävä tilanne 
ei jatkuisi liian pitkään. 
Perustuslakituomioistuimella on viime vuosina ollut rakentava rooli varmistaessaan 
perustuslain ja eri toimielinten toimivallan kunnioittamisen. Se on vuodesta 1990 antanut 
noin 100 päätöstä. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Bulgariassa on otettu käyttöön sisäisiä normeja ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen 
oikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi. Samassa tarkoituksessa sovelletaan tiettyjä 
kansainvälisiä yleissopimuksia, joista tärkeimpiä ovat Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimus ja sen tärkeimmät lisäpöytäkirjat. Kyseinen kokonaisuus 
muodostaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen F artiklan mukaisesti osan yhteisön 
-16-
säännöstöä: kaikkien Euroopan unioniin liittymistä haluavien valtioiden on ratifioitava 
kyseiset tekstit ennen liittymistä. 
Bulgaria on ollut Euroopan neuvoston jäsen vuodesta 1992 ja se on ratifioinut Euroopan 
ihmisoikeusyleissopimuksen sekä sen lisäpöytäkirjat n:o 1, 2 ja 11 vuoden 1992 
syyskuussa. Bulgaria myöntää yksityishenkilöille mahdollisuuden saattaa asioita 
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsiteltäväksi jos he katsovat, että heidän kyseisen 
yleissopimuksen mukaisia oikeuksiaan on loukattu. 
Muista tärkeimmistä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelemisesta 
tehdyistä yleissopimuksista Bulgaria on ratifioinut kidutuksen vastaisen yleissopimuksen. 
Sen sijaan se ei ole allekirjoittanut Euroopan sosiaalista peruskirjaa eikä vähemmistöjä 
koskevaa puiteyleissopimusta. Bulgaria on allekirjoittanut Yhdistyneiden Kansakuntien 
tärkeimmät ihmisoikeuksia koskevat yleissopimukset, mutta se ei ole ratifioinut niitä. 
Perustuslain 5 artiklan mukaisesti säännönmukaisesti ratifioidut kansainväliset 
sopimukset ovat osa Bulgarian sisäistä oikeutta ja ne ovat etusijaisia suhteessa niiden 
kanssa ristiriidassa oleviin lakeihin. 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Bulgarian perustuslaissa tunnustetaan jokaisen henkilön oikeus saada oikeutta. Tämän 
oikeuden toteuttamista tuetaan oikeusapujärjestelmällä; rikosoikeudellista menettelyä 
koskevissa säännöissä ei kuitenkaan säädetä tämän oikeuden soveltamisesta alustavissa 
tutkimuksissa, minkä seurauksena varattomimmat henkilöt jäävät ilman oikeusapua 
menettelyn tässä vaiheessa. Toisaalta tapauksissa, joissa poliisivoimat syyllistyvät 
pahoinpitelyyn asianomainen ei voi aloittaa oikeustoimia, jos oikeuslaitos kieltäytyy 
siitä. 
Bulgaria ei ole poistanut kuolemantuomiota, mutta tasavallan presidentin päättämä 
lykkäys on ollut voimassa vuoden 1990 heinäkuusta. 
Oikeus olla joutumatta pidätetyksi mielivaltaisesti turvataan perustuslaissa. Poliisilla on 
oltava oikeuslaitoksen lupa ennen kuin se voi suorittaa pidätyksen. Tämä vaatimus 
voidaan poistaa kiireellisissä tapauksissa, mutta silloin oikeusviranomaisten on päätettävä 
pidätyksen laillisuudesta 24 tunnin kuluessa. Turvaamistoimenpiteenä suoritetun 
vangitsemisen kesto on enintään kaksi kuukautta; sitä voidaan kuitenkin jatkaa kuuteen 
kuukauteen virallisen syyttäjän päätöksellä. Olisi myös mainittava sellaisten nuorten 
rikollisten tilanne, jotka pidetään niin sanotuissa työkasvatuslaitoksissa oikeudellisen 
menettelyn perussääntöjä ja erityisesti puolustuksen oikeuksia kunnioittamatta. 
Vaalioikeudet on turvattu kaikille yli 18-vuotiaille kansalaisille. 
Yhdistymis- ja kokoontumisvapaus on myös turvattu perustuslaissa ja se toteutuu ilman 
vaikeuksia. Bulgariassa oli vuonna 1994 lähes 4 800 yhdistystä. Valtiosta 
riippumattomiin järjestöihin sovellettavaa verotusjärjestelmää olisi parannettava 
erityisesti niille osoitettujen lahjoitusten ja muiden tulolähteiden osalta. 
Sananvapaus ilmenee Bulgariassa sekä painettujen että audiovisuaalisten 
tiedotusvälineiden suurena määränä (maassa on lähes 30 radioasemaa, kolme valtion 
televisiokanavaa sekä yksi maanlaajuinen ja useita paikallisia yksityisiä kanavia). 
-17-
Audiovisuaalisten tiedotusvälineiden tilanne ja riippumattomuus olivat uhattuina silloin, 
kun kansalliskokous hyväksyi vuonna 1996 uuden lain, jolla alan valvontaelinten 
toimivaltaa laajennettiin. Perustuslakituomioistuin on kuitenkin kumonnut suuren osan 
lain sisällöstä ja uutta lakiluonnosta valmistellaan parhaillaan. 
Valtion televisiokanavien ja radioasemien puolueettomuutta on usein kyseenalaistettu sen 
vuoksi, että oppositio sai huomattavasti vähemmän lähetysaikaa kuin hallituspuolueet 
sekä vuoden 1996 marraskuun presidentinvaaleissa että vuoden 1997 huhtikuun 
parlamenttivaaleissa. 
Omistusoikeus on nykyisin turvattu; pakkolunastusta voidaan käyttää ainoastaan yleisen 
edun nimissä ja silloinkin siitä on suoritettava oikeudenmukainen korvaus etukäteen. 
Henkilöille, joiden omaisuus joutui entisen kommunistisen hallinnon pakkolunastamaksi, 
palautetaan omaisuus tai maksetaan korvauksia, jos he ovat jättäneet asiaa koskevan 
pyynnön ennen vuoden 1993 kesäkuuta. Kaupunkialueilla sijaitsevien kiinteistöjen 
palauttaminen on sujunut hyvin; sen sijaan maaomistusten palauttaminen on pahoin 
myöhästynyt, ja uusi hallitus on sitoutunut korjaamaan tilanteen. Kiinteistörekisteri, jossa 
on edelleen epätarkkuuksia, saatetaan ajan tasalle palautusten yhteydessä. Uskonnollisilta 
yhteisöiltä takavarikoidun omaisuuden palauttaminen alkoi vuonna 1991 ja se on 
jatkunut ilman suurempia ongelmia. 
Perustuslain 22 artiklan mukaisesti ulkomaalaiset eivät saa omistaa muutoin kuin 
perintönä saatuja maita. Hallitus on ilmoittanut aikovansa esittää parlamentille ennen 
vuoden 1997 loppua perustuslain muutosluonnoksen, jolla myönnetään oikeus omistaa 
maata sellaisten valtioiden kansalaisille, jotka myöntävät saman oikeuden Bulgarian 
kansalaisille. 
Yksityiselämän kunnioittaminen on turvattu laissa ja kotietsintöihin tarvitaan lupa. Tätä 
oikeutta rajoittavat käytännössä tämän säännön lukuisat poikkeukset sekä 
väärinkäytökset, joihin poliisivoimat usein syyllistyvät. 
Vaikka Bulgaria on ratifioinut Geneven yleissopimuksen, turvapaikanhakijoita koskevat 
sisäiset menettelyt eivät ole kansainvälisten standardien mukaisia. Uutta lakia 
valmistetaan parhaillaan kyseisten vaikeuksien korjaamiseksi sekä turvapaikanhakijoiden 
ja pakolaisten aseman ja oikeuksien paremmin määrittämiseksi. 
Useat järjestöt ovat ilmoittaneet tapauksista, joissa poliisivoimat ovat syyllistyneet 
epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun. Nämä tapaukset eivät ole aina johtaneet 
syytteiden nostamiseen. Myös vankiloiden tilanne on erittäin vaikea, lähinnä 
taloudellisten varojen puutteen vuoksi. 
Lasten oikeuksien osalta orpokotien lapset elävät edelleen vaikeissa olosuhteissa, mikä 
johtuu kyseisten laitosten taloudellisten varojen puutteesta. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Oikeudesta vähimmäistoimeentuloon ja sosiaaliturvaan säädetään perustuslaissa. 
Yhdistymisvapaus tumiustetaan ja sitä kunnioitetaan käytännössä. Järjestäytymisaste on 
30 - 50 prosenttia. 
18 
Lakko-oikeus tunnustetaan vuonna 1992 annetuissa työtä koskevissa säännöissä paitsi 
väestölle oleellisten palvelujen osalta. Poliittisin tarkoituksin järjestetyt lakot olivat 
alussa kiellettyjä, kunnes perustuslakituomioistuin kumosi tämän kiellon vuoden 1996 
syyskuussa. Bulgarian hallitus ei aseta esteitä lakko-oikeuden toteuttamiselle. 
Bulgariassa taataan opetuksen ja uskonnon vapaus. Vaikka idän ortodoksinen uskonto 
tunnustetaan perustuslaissa maan perinteiseksi uskonnoksi kirkko ja valtio on erotettu 
toisistaan (perustuslain 13 artikla). Bulgarian muut tärkeimmät uskonnot (erityisesti 
katolilaiset, muslimit ja juutalaiset) saavat valtion rahoitusta. 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
Vähemmistöt muodostavat 15-18 prosenttia Bulgarian väestöstä; suurimmat ryhmät 
ovat turkkilaiset (9,4 prosenttia) ja romanit (3,4 - 7 prosenttia eri arvioiden mukaan). 
Olisi myös mainittava pomak-vähemmistö, joka muodostuu slaavinkielisistä 
muslimeista. 
Bulgaria ei ole allekirjoittanut vähemmistöjä koskevaa puiteyleissopimusta, mutta on 
ilmoittanut aikovansa tehdä niin lähiaikoina. Se ei ole myöskään yhtynyt vähemmistöjen 
kollektiivisten oikeuksien tunnustamista koskeva Euroopan neuvoston parlamentaarisen 
edustajakokouksen suositukseen n:o 1201, joka ei ole oikeudellisesti sitova. 
Turkkilaisvähemmistöä sorrettiin kommunistihallinnon aikana vuoteen 1989, mutta sen 
tilanne on parantunut huomattavasti viime vuosina. Kyseisen vähemmistön suhteet 
muuhun väestöön näyttävät myös parantuneen. Parlamentissa on turkkilaisvähemmistön 
edustajia (15 vuonna 1997 valittua MRF:n jäsentä). Vuoden 1995 paikallisvaaleissa MRF 
sai 25 kunnanjohtajaa ja yli 1 000 edustajaa kunnanvaltuustoihin. Turkkilaisvähemmistö 
saa opetusta omalla kielellä. Sen sijaan laissa ei säädetä vähemmistöjen oikeudesta 
asioida omalla kielellä sellaisten alueiden viranomaisten kanssa, joilla he muodostavat 
merkittävän osuuden väestöstä. 
Romaneihin kohdistuu edelleen useita syrjintämuotoja arkielämässä ja he joutuvat 
erittäin usein poliisivoimien tai yksityishenkilöiden pahoinpitelemiksi ilman, että 
syyllisiä rangaistaan. Romanit elävät vaikeissa sosiaalisissa oloissa, jotka tosin johtuvat 
sekä sosiologisista seikoista että valtaväestön harjoittamasta syrjinnästä. Melkein 
yksinomaan tähän vähemmistön kuuluvien katulasten tilanne on esimerkki tämän 
kohtaamista erityisongelmista. Hallituksen olisi toteutettava tarvittavat toimet, jotta 
tämän väestönosan kokemat erityisvaikeudet voidaan tosiasiallisesti ottaa huomioon. 
Tässä yhteydessä olisi hyödyllistä tuntea tämän vähemmistön tilanne paremmin ja 
suorittaa luotettava arvio Bulgariassa asuvien romanien lukumäärästä ja sosiaalisista 
oloista (työttömyysaste, terveydenhoitoa koskevat tilastot, koulutustaso), joista ei tällä 
hetkellä ole tarkkoja lukuja käytettävissä. 
1.3 Yleisarvio 
Bulgarian demokraattisten toimielinten vakaus näyttää olevan nykyisin turvattu. Näitä 
toimielimiä on vielä lujitettava laillisuusperiaatteen noudattamisen parantamiseksi 
-19 
kaikilla valtiokoneiston tasoilla. Vaalit ovat vapaat ja rehelliset, ja ne johtivat vuosina 
1994 ja 1997 vallan vaihtumiseen. 
Perusoikeuksien kunnioittamisessa on edelleen puutteita, vaikka vuoden 1997 vaalien 
jälkeen valtaan tullut uusi hallitus on ilmoittanut toteuttavansa myönteisiä uudistuksia. 
Ponnistuksia on myös tehtävä korruption torjunnassa, oikeuslaitoksen toiminnan 
parantamisessa ja yksilön vapauksien suojelemisessa erityisesti ottaen huomioon lukuisat 
väärinkäytökset, joihin poliisivoimat ja salainen palvelu syyllistyvät. 
Turkkilaisvähemmistö näyttää sopeutuneen hyvin; samaa ei voi kuitenkaan sanoa 
romaneista. 
Uuden hallituksen valtaantulon myötä tapahtuneista parannuksista voidaan olettaa, että 
Bulgaria kykenee täyttämään Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston 
asettamat poliittiset edellytykset. 
-20-
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
Bulgarian taloudellisia oloja ja näkymiä tarkastellessaan komissio on pitänyt 
lähtökohtanaan erityisesti Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joissa todettiin, että Euroopan unionin jäsenyys 
edellyttää toimivaa markkinataloutta ja kykyä selviytyä unionissa vallitsevista 
kilpailutekijöistä ja markkinavoimista. 
Tässä lausunnon osastossa esitetään ensin tiivis katsaus talouden tilanteesta ja taustasta ja 
tarkastellaan tämän jälkeen toisaalta Bulgarian edistymistä talouden rakennemuutoksen 
keskeisillä aloilla (hinta- ja kauppajärjestelmän vapauttaminen, talouden vakauttaminen, 
rakennemuutos, rahoitusalan uudistukset) ja toisaalta maan taloudellista ja sosiaalista 
kehitystä. Lopuksi annetaan yleisarvio Bulgarian tilanteesta suhteessa Eurooppa-
neuvoston esittämiin arviointiperusteisiin ja selvitys jatkouudistusten mahdollisuuksista 
ja painopisteistä. 
2.1 Taloudellinen tilanne 
Tausta 
Bulgarian väkiluku on 8,3 miljoonaa ja bruttokansantuote (BKT) oli 35 miljardia ecua 
vuonna 1995 (ostovoimapariteetilla ilmaistuna) ennen seuraavana vuonna tapahtunutta 
laskua. Sen asukasmäärä on siten noin 2 prosenttia Euroopan unionin väestömäärästä, 
mutta talous ainoastaan 0,5 prosenttia unionin taloudesta. Näin ollen Bulgarian asukasta 
kohti laskettu BKT on noin 24 prosenttia unionin keskiarvosta. 
Vuonna 1995 keskimääräinen kuukausipalkka oli matala, vain noin 80 ecua kuukaudessa. 
Vuoden 1996 ja vuoden 1997 alun valuuttakurssimuutokset vähensivät suuresti palkkojen 
reaaliarvoa. Keskipalkka oli yhdessä vaiheessa ainoastaan 10 ecua kuukaudessa. 
Bulgaria liittyi Maailman kauppajärjestöön (WTO) vuonna 1996, ja se pyrkii liittymään 
Keski-Euroopan vapaakauppasopimukseen (CEFTA). 
Edistyminen talouden rakennemuutoksessa 
Bulgaria aloitti markkinatalouteen siirtymisen useimpia Keski- ja Itä-Euroopan maita 
myöhemmin ja heikoimmin edellytyksin. Talousuudistukset aloitettiin vasta vuonna 
1991, jolloin maassa jo oli syvä talouskriisi. Vuoden 1990 maaliskuussa Bulgaria 
ilmoitti, että se ei pystynyt hoitamaan ulkomaanvelkaansa. Samalla se tosiasiallisesti 
sulki itsensä kansainvälisen rahoituksen ulkopuolelle. 
Keskinäisen taloudellisen avun neuvoston SEVin hajoaminen ja Persianlahden sota 
aiheuttivat lisäiskuja Bulgarian taloudelle, sillä erittäin merkittävä osa Bulgarian 
ulkomaankaupasta käytiin SEVin kanssa, ja Bulgarialla oli tärkeät kaupalliset suhteet 
Irakiin. Lisäksi uudistusohjelman varhaisessa vaiheessa tapahtunut Jugoslavian 
hajoaminen oli taloutta koetteleva ulkoinen tekijä. Hajoamista seurannut Serbia-
Montenegron kauppasaarto katkaisi Bulgarian tärkeimmän maakuljetusreitin läntisille 
markkinoille. 
Bulgarian talousuudistuksen alku oli myöhäinen mutta kunnianhimoinen. Vuoden 1991 
helmikuussa useimpien tavaroiden hinnat vapautettiin, yritystukia karsittiin 
-21-
voimakkaasti, yhtenäinen kelluva valuuttakurssi otettiin käyttöön, valtion 
ulkomaankauppamonopoli kumottiin ja luotiin kaksitasoinen pankkijärjestelmä. Myös 
markkinatalouden lainsäädännöllisen perustan luomisessa edistyttiin nopeasti: vuoden 
1992 puolivälissä suuri osa lainsäädäntöä oli jo voimassa. Huomattavana poikkeuksena 
oli konkurssilainsäädäntö. 
Bulgarian uudistusten heikkoutena on ollut rakennemuutos. Edistys monopolien 
purkamisessa ja valtion yritysten uudelleenjärjestelyssä pysähtyi selkeän poliittisen tuen 
puuttumisen vuoksi. Yksityistäminen on ollut erittäin hidasta. Yritys- ja rahoitusalalla oli 
tuskin minkäänlaisia sääntöjä. Suunnitelmatalous kumottiin, mutta sen sijaan ei otettu 
käyttöön toimivan markkinatalouden perusvälineitä kuten selkeästi määriteltyä ja 
täytäntöönpantavaa omistusoikeutta. Kuusi vuotta markkinatalouteen siirtymisen 
alkamisesta Bulgaria on edelleen rakenneuudistuksen alkuvaiheessa. Sisäisten ja 
ulkoisten rahoituskriisien uhkaamat viranomaiset yrittivät aloittaa rahoitus- ja yritysalan 
rakenneuudistuksen uudelleen vuoden 1996 puolivälissä. 
Vuoden 1997 huhtikuun vaalien jälkeen virkaan astunut hallitus on selkeästi sitoutunut 
nopeisiin uudistuksiin. Edistys riippuu siitä, miten hallinnon rajallinen henkilöstö pystyy 
panemaan täytäntöön lähes testaamattomia oikeudellisia menettelyjä ja säännöksiä. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset 
Hidas yksityistäminen ja epävakaa poliittinen, taloudellinen ja oikeudellinen ympäristö 
heijastuvat alhaisena ulkomaisten suorien sijoitusten määränä. Vuoden 1996 loppuun 
mennessä ulkomaisten suorien sijoitusten kumulatiivinen kokonaismäärä vuodesta 1989 
alkaen oli alle 400 miljoonaa ecua, eli noin 40 ecua henkeä kohti, mikä vastasi 
keskimäärin alle yhtä prosenttia BKT:sta vuosittain (lähde: Euroopan jälleenrakennus-ja 
kehityspankki, EBRD). Vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina ulkomaiset suorat 
investoinnit lisääntyivät merkittävästi. Lisääntyminen liittyy erityisesti suurten valtion 
yritysten yksityistämiseen. 
Talouden rakenne 
Keskusjohtoisen suunnitelmatalouden aikana valtio omisti lähes kaikki tuotannon, 
jakelun ja vaihdon välineet, ja se vastasi lähes kokonaan talouden tuotannosta. Useimpiin 
muihin siirtymätalouksiin verrattuna suunnitelmataloutta seurannut yksityissektorin 
kasvu on ollut suhteellisen hidasta. Vuonna 1996 yksityissektorin osuus BKT:stä oli noin 
45 prosenttia. 
Maatalous muodosti ainoan poikkeuksen valtion omistukseen. Tällä alalla valtion 
kollektiiveilta vuokrattujen yksityisten palstojen osuus kokonaistuotannosta oli lähes 50 
prosenttia, vaikka niiden maa-ala oli vain 28 prosenttia viljelysmaasta. Maatalouden 
osuus bruttoarvonlisästä on nyt noin 12,6 prosenttia, mutta sen osuus 
kokonaistyöllisyydestä on yli yksi viidesosa. Maatalous on merkittävä kovan valuutan 
nettoansaitsija: noin viidennes viennistä on maatalouteen perustuvia tuotteita, kun taas 
niiden osuus tuonnista on vähemmän kuin yksi kymmenesosa. 
-22-
Talouden rakenteen tärkeimmät tunnusluvut 
(kaikki tiedot koskevat vuotta 1996, ellei muuta ilmoiteta) 
Väestö 
BKT asukasta kohti 
% EU-15:n keskiarvosta 
Maatalouden osuus: 
bruttoarvonlisästä 
työllisyydestä 
Ulkomainen bruttovelka/BKT miljoonaa 
PPS-ecua*(1995) 
% (1995) 
% (1995) 
% (1995) 
Tavaroiden ja palveluiden % (1995) 
Ulkomaiset suorat sijoitukset(kanta)1 miljardia ecua 
/asukas 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD 8,3 
4 200 
24 
14 
22 
99 
45(*) 
0,4 
40 
Ulkomaisten suorien sijoitusten kanta on muunnettu käyttämällä vuoden 1996 lopun valuuttakurssia ecu 
= 1,25299 USD 
(*) 1995 
Maatalouden tuotanto on heikentynyt merkittävästi 1990-luvulla. Useat tekijät ovat 
vaikuttaneet tähän. Epäsymmetrinen hintojen vapauttaminen vapautti 
tuotannontekijöiden hinnat mutta valtio sai edelleen puuttua maataloustuotteiden 
hintoihin kuluttajahintojen nousun rajoittamiseksi. Maauudistus ei ole tapahtunut 
ongelmitta. Politiikalla pyrittiin palauttamaan viljelysmaa sen kollektivisointia edeltäville 
omistajille. Vaikka suurin osa maasta palautettiin nopeasti entisille omistajille, 
maatalouskoneet jäivät kollektiivitilojen omistukseen. Kollektiivit puolestaan myivät 
omaisuuttaan sattumanvaraisesti. Lisäksi lopullisen maanomistusoikeuden myöntäminen 
on ollut hidasta, minkä vuoksi ihmiset eivät ole voineet myydä maataan tai käyttää sitä 
vakuutena. Vuonna 1995 maanpalautuslakiin tehdyillä muutoksilla pyrittiin rajoittamaan 
yksityisen maan myyntiä ja suosimaan osuuskuntien uudelleen muodostamista. 
Erityisesti maatalouspolitiikan ja yleisesti talousuudistuksen riittämättömyys ilmeni 
äkillisesti vuoden 1996 vehnäpulana. Politiikalla pyritään nyt pikaisesti korjaamaan 
tehdyt virheet. Maan palauttamista ja elintarviketeollisuuden yksityistämistä nopeutetaan. 
Useimpien ruokien hinnat on vapautettu jälleen. 
Valtion yritykset hallitsevat edelleen Bulgarian teollisuutta; yksityiset yritykset 
vastaavat alle viidesosasta tuotantoa. Kaiken kaikkiaan rakenneuudistus ja 
yksityistäminen ovat edenneet vain vähän. Vuonna 1994 tapahtunut tuotannon 
paraneminen pysähtyi vuoden 1995 lopulla. Tuotannon elpyminen keskittyi sellaisille 
aloille kuin kemianteollisuus ja metallurgia, jotka olivat erityisen energiaintensiivisiä ja 
vientisuuntautuneita. Näillä aloilla voitiin hyödyntää tuettua energiaa ja vuoden 1994 
23-
keväällä tapahtuneen Bulgarian levin arvon jyrkän heikentymisen ansiosta tapahtunutta 
ulkoisen kilpailukyvyn paranemista. Vuonna 1995 tapahtunut levin arvon todellinen 
vahvistuminen hävitti hintaedun. Vuonna 1996 vallinneen metallien vähäisen 
kansainvälisen kysynnän seurauksena Bulgaria ei kyennyt hyödyntämään levin arvon 
uutta heikentymistä viennin edistämiseksi. Lisäksi vuoden 1996 puolivälistä alkanut 
öljyn ja kaasun hintojen nouseminen maailmanmarkkinatasolle heikensi suuresti 
Bulgarian energiaintensiivisen tuotannon kilpailukykyä. 
Vuoden 1996 puoliväliin jatkunut keinotekoinen energian alihinnoittelu edisti energian 
tuhlausta: Bulgarian arvioidaan käyttävän kahdesta neljään kertaan enemmän energiaa 
tuotantoyksikköä kohti kuin Euroopan unionin taloudet. Energian liiketaloudellisesti 
kannattavan hinnoittelun pitäisi vähentää tätä eroa, kun teollisuus (ja yksityiset käyttäjät) 
vähentävät energiankulutustaan. 
Kaupungeissa sijaitsevan omaisuuden palautus toteutettiin uudistuksen suhteellisen 
varhaisessa vaiheessa. Tämän seurauksena syntyi suhteellisen dynaaminen yksityinen 
vähittäiskaupan ala. Suuri osa siirtymäaikana Bulgariaan suuntautuneista ulkomaisista 
suorista sijoituksista on tehty palvelualaan (liikennettä ja viestintää lukuun ottamatta). 
Julkiset palvelut ovat väistämättä huonontuneet viime vuosina tehtyjen julkisten menojen 
leikkausten vuoksi. Televiestintäpalvelut ovat huonot. Aikomuksesta myydä valtion 
televiestintäyhtiön osake-enemmistö on ilmoitettu. Järjestelmän parantamisen kannalta 
erittäin tarpeellisten sijoitusten pitäisi seurata myyntiä. Useat käynnissä olevat hankkeet 
alkavat tuottaa tuloksia. 
Pääasiassa valtion omistuksessa oleva pankkiala oli syvässä kriisissä vuonna 1996. 
Kriisin syitä käsitellään jäljempänä. 
Vapauttaminen 
Hintajärjestelmä 
Vuonna 1991 toteutettiin laaja-alainen hintojen vapauttaminen, jota jatkettiin vuonna 
1992. Siihen mennessä lähes kaikki hinnat oli periaatteessa vapautettu valtion 
valvonnasta. Poikkeuksia olivat energia sekä julkisten palvelulaitosten tuottamat tavarat 
ja palvelut. "Hintaseurantaa" sovellettiin 13 peruselintarvikkeeseen, vaikka käytännössä 
tämä ei näyttänyt rajoittavan näiden tavaroiden hintojen nousua. 
Niiden tavaroiden määrä, johon tätä välillistä valvontaa sovellettiin, nostettiin noin 30 
tavaraan vuosina 1993 ja 1994. Parlamentin vuoden 1995 syyskuussa hyväksymä 
hintalaki oli askel taaksepäin hintojen määräytymisessä markkinoiden mukaan, joka on 
yksi markkinatalouden kulmakivistä. Kyseisellä lailla hallitukselle annettiin valtuudet 
säännellä tavaroiden ja palvelujen hintoja. Vuoden 1996 alussa arvioitiin, että noin 50 
prosenttiin tavaroista (jotka painotettiin niiden kuluttajahintaindeksikorin osuuden 
perusteella) sovellettiin jonkinlaista virallista ohjausta tai valvontaa. Vehnän 
keinotekoisen alhainen hinta vaikutti vuoden 1996 ja 1997 leipäpulaan. Vuoden 1997 
alusta useimpien tavaroiden ja palvelujen hinnat on vapautettu uudelleen. 
Kauppajärjestelmä 
24 
Vuosina 1990 ja 1991 toteutetun valtion ulkomaankauppamonopolin purkamisen jälkeen 
Bulgariassa on ollut vapaa kauppajärjestelmä. Kauppaan sovelletaan tuskin mitään 
määrällisiä rajoituksia muista kuin terveyttä ja turvallisuutta koskevista syistä. 
Merkittävä poikkeus on vuonna 1994 käyttöön otettuja edelleen voimassa oleva vehnän 
vientikielto. Tämän kiellon puutteellinen täytäntöönpano oli yksi leipäpulaan vaikuttanut 
tekijä. 
Bulgaria on hiljattain hyväksytty WTOn jäseneksi, ja se pyrkii liittymään CEFTAan. 
Eurooppa-sopimuksen kaupan vapauttamista koskevien määräysten lisäksi Bulgarialla on 
vapaakauppasopimus myös EFTAn kanssa. 
Syvenevän talouskriisin koettelema hallitus ilmoitti vuoden 1996 puolivälissä tuonnin 
lisämaksun käyttöönotosta. Tämä oli osa sen epäonnistunutta yritystä pysyä 
Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa valmiusluottojärjestelyn puitteissa sovitun 
budjettialijäämän rajoissa. Lisämaksu poistetaan vähitellen neljän vuoden kuluessa. 
Valuuttakurssijärjestelmä 
Kuluvan vuoden heinäkuun 1 päivänä Bulgaria otti käyttöön valuuttakomitean valvoman 
kiinteän valuuttakurssin, jossa lev sidottiin Saksan markkaan. Tämä korvasi kelluvan 
valuuttakurssin järjestelmän, joka otettiin käyttöön Bulgarian talousuudistuksen alussa 
vuonna 1991. Aluksi tehty päätös antaa valuutan kellua pikemminkin kuin sitoa se kovan 
valuutan "koriin" oli pääasiassa käytännön sanelema: keskuspankilla ei ollut kiinteän 
valuuttakurssin puolustamiseksi tarvittavia varantoja. 
Vaikka valuuttamarkkinat ovat hyvin vapaat siinä mielessä, että ulkomaan valuutan 
ostoon tai myyntiin liittyy vain muutamia muodollisuuksia, markkinat ovat melko pienet. 
Liiketoimien päivittäinen arvo on tavallisesti noin 20 miljoonaa dollaria tai vähemmän. 
Osittain tämän vuoksi kelluvalle valuuttakurssille tyypillistä oli äkillisten heikentymisten 
katkaisemat vakauden ajanjaksot (joita seurasi valuuttakurssin reaalinen vahvistuminen). 
Erittäin jyrkkiä tarkistuksia tapahtui vuoden 1994 keväällä sekä vuoden 1996 huhti-
toukokuusta vuoden 1997 helmikuuhun. 
Valuuttakurssin epävakaus aiheutti selvästi vaikeuksia tuottajille, kuluttajille ja 
päätöksentekijöille. Kuitenkin sellaisten talouspolitiikkojen puuttuessa, joilla olisi 
saavutettu makrotalouden pysyvä vakaus, kelluva valuuttakurssipolitiikka oli Bulgaria 
ainoa realistinen vaihtoehto. Valuuttakomiteajärjestelyn onnistunut soveltaminen riippuu 
oleellisesti sitä tukevasta lyhyen aikavälin finanssipolitiikasta. Keskipitkän ja pitkän 
aikavälin talouden vakaus ja kasvu edellyttävät kattavan rakenneuudistuksen päättäväistä 
täytäntöönpanoa. 
Sisäiset (ekyät 
Vapauttamista seuranneen hintojen nousun jälkeen inflaatio vakiintui 4—6 prosentin 
kuukausitasolle vuosina 1991—1994. Vuoden 1994 keväällä tapahtunutta äkillistä levin 
arvon heikkenemistä seurannut tilapäinen inflaation kiihtyminen hajotti tämän kuvion. 
Vuonna 1995 ja vuoden 1996 ensimmäisinä kuukausina inflaatio hidastui; vuosittainen 
inflaatiovauhti laski alle 30 prosentin pitkän valuuttakurssivakauden ansiosta. Vuoden 
1996 huhti-/toukokuussa alkanut valuuttakurssin romahdus pysäytti tämän suotuisan 
-25-
kehityksen. Kuluttajahinnat nousivat 310 prosentilla vuonna 1996. Valuuttakurssikriisin 
syvenemistä seurasi lyhytaikainen hyperinflaatio vuoden 1997 alkuvaiheessa. 
Bruttokansantuote laski jyrkästi ensimmäisinä siirtymävuosina. Talouskasvu alkoi 
uudelleen vuonna 1994 ja jatkui vuoteen 1995. Vuoden jälkipuoliskolla esiintyi taas 
merkkejä uudesta talouden laskusuunnasta. Tämä kehitys voimistui vuonna 1996, jolloin 
BKT laski noin 10 prosentilla. Vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina talouden 
taantuma oli niin syvä, että Bulgariassa on odotettavissa toinen jyrkkä reaalisen BKT:n 
lasku tämän vuoden aikana. Jonkinasteinen tuotannon paraneminen on kuitenkin 
todennäköisesti odotettavissa vuoden 1997 toisella neljänneksellä tapahtuneen talouden 
vakauden kasvun seurauksena. 
Työttömyys nousi nopeasti keskusjohtoisen suunnitelmatalouden päättymisen jälkeen. 
Työvoimasta 10 prosenttia oli työttömänä vuoden 1991 lopussa. Katon asettaminen 
valtion yritysten palkkamenoille johti merkittävään työllisyyden heikkenemiseen. 
Virallinen työttömyys huipentui vuoden 1994 alkupuolella, jolloin työttömiä oli 14 
prosenttia työvoimasta. Työttömyys laski sitten noin 10 prosenttiin, jonka jälkeen se taas 
kääntyi nousuun vuoden 1996 puolivälissä. 
Julkiselle taloudelle leimallista 1990-luvulla on ollut valtion tulojen ja menojen 
merkittävä väheneminen suhteessa BKT:hen sekä suuret budjettialijäämät. Vuosina 
1990-1993 alijäämä oli selkeästi yli 10 prosenttia BKT:sta ennen kuin se laski noin 6 
prosenttiin vuonna 1994 ja 1995. Ulkomaisen ja kotimaisen velan korkojen maksut 
rasittavat suuresti julkista taloutta: vuonna 1996 korkomaksut olivat yli 20 prosenttia 
BKT:stä. Vuonna 1996 budjettialijäämä saatiin pysymään noin 10 prosentissa BKT:ta 
vain menojen huomattavilla leikkauksilla. Esimerkiksi eläkkeitä ja julkisen sektorin 
palkkoja ei tarkistettu vuoden viimeisenä neljänneksenä, jonka aikana hinnat nousivat yli 
60 prosentilla. Vuoden 1997 alussa vallinneen poliittisen kriisin ja vaalien vuoksi ja 
koska haluttiin varmistaa talousarvion ja valuuttakomiteajärj estelyn välinen 
johdonmukaisuus, vuoden 1997 talousarvion hyväksyminen lykättiin vuoden puoliväliin. 
Budjettialijäämän ennakoidaan olevan 6,2 prosenttia BKT:stä vuonna 1997. 
Talouden kehitys 
Reaalinen BKT:n kasvuprosentti % 
Inflaatio 
vuosikeskiarvo % 
j oulukuusta j oulukuuhun % 
Työttömyys vuoden lopussa % 
ILO: n määritelmä 
Julkisen talouden rahoitusasema %/BKT 
Vaihtotase %/BKT 
Velka/vienti % 
Ulkomaiset suorat sijoitukset maahan %/BKT 1994 
1,8 
87 
122 
20,5 
-4,9 
-0,3 
220 
1,0 1995 
2,1 
62 
33 
14,7 
-5,2 
-0,2 
151 
0,8 i 
1996 
-10,9 
123 
311 
13,7 
-11,5 
-0,2 
159 
1,6 
26 
Lähteet: Komissio, kansalliset lähteet, EBRD, IMF 
Ulkoiset tekijät 
Vuonna 1997 Bulgaria pystyi välttämään ulkomaanvelkansa maksamatta jäämisen 
ainoastaan kansainvälisen yhteisön tuen ansiosta. 
Valuuttavarantojen puutteen vuoksi Bulgaria joutui jo vuonna 1990 ilmoittamaan, että 
sen oli toistaiseksi lykättävä ulkomaisen velan hoitoa. Vaikka yksityisistä sijoittajista 
koostuvan Lontoon klubin kanssa vuonna 1994 tehty sopimus velan ja velanhoidon 
vähentämisestä vähensi merkittävästi ulkomaista velkaa, Bulgaria oli edelleen raskaasti 
velkaantunut maa. Ulkoisen velan osuus BKT:stä oli noin 80 prosenttia vuoden 1995 
lopussa. Bulgarian talouden kutistuminen vuonna 1996 kasvatti osuuden taas 100 
prosenttiin. 
Velanhoito on Bulgarialle huomattavan vaikeaa keskipitkällä aikavälillä, vaikka vuoden 
1997 ensimmäisinä kuukausina alkanut ulkomaisten suorien sijoitusten lisääntyminen 
jatkuisikin lähivuosina. 
Rakennemuutos 
Ulkomaankauppa 
Bulgarian kaupan suunta on muuttunut merkittävästi. Vuonna 1990 EU:n kanssa 
käytävän kaupan osuus oli vain 5 prosenttia viennistä ja alle 10 prosenttia tuonnista. 
Vuoteen 1996 mennessä EU:n kanssa käytävän ulkomaankaupan osuus on noussut noin 
35 prosenttiin. 
Taloussiirtymän alussa SEV-maat olivat Bulgarian tärkeimmät 
ulkomaankauppakumppanit. Joidenkin arvioiden mukaan yli neljä viidesosaa kaupasta 
käytiin näiden maiden kanssa, ja jopa 60 prosenttia kokonaiskaupasta käytiin 
Neuvostoliiton kanssa. Lisäksi suurin osa Bulgarian viennistä SEV-maihin oli 
tuotantohyödykkeitä, joille ei ollut kysyntää siirtymämaiden talouden taantuman 
alkuvaiheessa. Tämän vuoksi SEVin hajoamisen vaikutus Bulgariaan oli erityisen suuri. 
Siihen liittyi vielä vuonna 1990 Bulgarian ilmoittama yksipuolinen velanhoidon 
lykkääntyminen. Viimeksi mainitun toimenpiteen vuoksi Bulgaria ei voinut saada 
lyhytaikaisia kauppaluottoja. Kaikkien näiden tekijöiden seurauksena kaupankäynti 
väheni merkittävästi, eli noin 50 prosentilla. 
Tilastosyiden vuoksi kaupan hyödykekoostumuksen muutosta on vaikea arvioida, mutta 
se näyttää olleen huomattava. Koneiden vienti on vähentynyt merkittävästi suhteellisesti 
laskettuna, kun taas kemikaalien ja epäjalojen metallien osuus viennistä oli noussut 
vuoden 1992 30 prosentista lähes 40 prosenttiin vuonna 1995. Kyseisten tuotteiden 
viennin kasvu johtui paljolti tilapäisistä tekijöistä, kuten vuoden 1994 keväällä 
tapahtuneesta suuresta levin arvon heikentymisestä yhdistyneenä jatkuvaan tuetun 
energian saantiin. Vuoden 1996 puolivälissä tapahtunut energian hintojen nousu 
maailmanmarkkinatasolle poisti tämän keinotekoisen ja talouden kannalta kestämättömän 
edun. Vaikka Bulgarian vienti hyötyi vuonna 1996 jyrkästä levin arvon heikkenemisestä 
27 
aiheutuvasta hintakilpailun parantumisesta, viennin määrä on vähentynyt suuresti, jopa 
10—15 prosentilla. Vähenemiseen on vaikuttanut muun muassa taloudellisen toiminnan 
keskeytyminen, joka johtui jäljempänä yksityiskohtaisemmin käsitellyn 
pankkijärjestelmän murtumisesta. 
Työmarkkinat 
Vuosien 1994 ja 1995 työllisyyden paranemisen piirre oli yleisesti nuorempien ja 
ammattitaitoisempien työntekijöiden työllistyminen. Tämä oli myönteistä siinä mielessä, 
että taloudessa syntyi uusia työpaikkoja, ja kielteistä siinä mielessä, että työttömiksi jäi 
suuri määrä vanhempia, vähemmän ammattitaitoisia tai ammattitaidottomia työntekijöitä, 
joiden työllistymisen voidaan odottaa olevan sitä vaikeampaa mitä kauemmin he ovat 
työttöminä. 
Vuonna 1997 uudelleen aloitetussa rakenneuudistuksessa aktiivinen 
työmarkkinapolitiikka on keskeisessä asemassa. Työpaikkansa menettäneiden 
uudelleenkoulutukseen on panostettava suuresti, tai muutoin tarpeeksi pätevän työvoiman 
puutteesta voi tulla este talouskasvulle. Lisäksi merkittävän väestönosan tosiasiallinen 
poissulkeminen korkeampien palkkojen ja paremman elintason piiristä voisi synnyttää 
taloudellista ja yhteiskunnallista epävakautta. 
Julkinen talous 
Valtion tulojen ja menojen osuus BKT:stä on pienentynyt huomattavasti viime vuosina. 
Tulot pienenivät vuoden 1990 53 prosentista BKT:stä vuoden 1996 alle 35 prosenttiin 
BKT:stä. Menot pienenivät vuoden 1990 65,7 prosentista BKT:stä vuoden 1996 alle 50 
prosenttiin BKT:stä. Vuoden 1996 menoista kaksi viidesosaa oli korkomenoja. 
Talousarvion perusjäämä, eli ilman korkomenoja, on ollut suuresti ylijäämäinen vuodesta 
1994 alkaen. 
Valtion tuloista ja menoista johtuvaan BKT-osuuden pienenemiseen on yhdistynyt 
verojen ja menojen rakenteen merkittävä muuttuminen. Yritysvoittojen verotus ja muut 
kuin veroluontoiset tulot ovat menettäneet suhteellista merkitystään, kun taas välillisestä 
verotuksesta (arvonlisävero tuli voimaan vuonna 1994) on tullut tärkeämpi tulonlähde. 
Menopuolella pääomasijoituksia sekä huolto- ja toimintakuluja on leikattu huomattavasti. 
Sekä sosiaalisten siirtojen että korkomenojen osuus julkisista menoista vuoteen 1995 asti 
oli noin 25—30 prosenttia, vaikka niiden osuus BKT:stä on pysynyt suhteellisen 
vakaana. Vuonna 1996 julkistettujen rakenneuudistustoimenpiteiden hidas toteuttaminen 
vaikuttaa johtuvan osittain julkishallinnon puutteellisista voimavaroista, johon yhdistyy 
heikko poliittinen sitoutuminen talousuudistuksen toteuttamiseen. 
Yritykset: yksityistäminen ja rakennemuutos 
Bulgarian yrityssektorin vaikeudet johtuvat yksityistämisen ja rakennemuutoksen 
hitaudesta. Koska valtion yritysten johtajille ei tarjottu tarpeeksi houkuttelevia 
kannustimia, valtion yritysten pääomarakenteen heikentäminen tai "voittojen 
yksityistäminen" oli laajalle levinnyttä. Osittain tämän vuoksi velkojat eivät ole 
halunneet aloittaa konkurssimenettelyjä, sillä selvitystilassa monien valtion yritysten arvo 
28 
olisi hyvin vähäinen. Velkojan näkökulmasta katsottuna on ollut kannattavampaa pitää 
yritys pystyssä ja toivoa, että valtio vastaisi sen veloista. 
Yksityistämisen hitaus johtui osittain velvollisuuksien liiallisesta jakautumisesta valtion, 
vastaavien ministeriöiden, paikallisviranomaisten, yksityistämisviraston ja 
suuromaisuuden yksityistämisen keskuksen kesken ja osittain poliittisen tahdon 
puuttumisesta. Vuoden 1996 lokakuussa aloitettu suuromaisuuden yksityistämisen 
ohjelma antaa mahdollisuuden lujittaa markkinauudistuksen kannattajien asemaa. 
Ohjelman mahdollinen heikkous on se, että valtiolle jää päätöstenteon estämiseen 
tarvittava osakevähemmistö suurimmassa osassa myytäviä yrityksiä. Aiemmista vuosista 
jyrkästi poiketen nykyinen hallitus on luvannut yksityistää kaikki liikeyritykset ja puolet 
julkisista palvelulaitoksista sen toimikauden ensimmäisellä puoliskolla. 
Joillakin talouden aloilla on syntynyt suuri määrä pieniä yksityisiä yrityksiä. Pienet 
yksityiset yritykset hallitsevat nyt muun muassa rakennusalaa ja vähittäiskauppaa. 
Yksityisen sektorin kehittymistä on kuitenkin estänyt valtion yritysten alan ja 
rahoitusalan tilanne sekä valtion tarve saada lainaa budjettivajeen rahoittamista varten. 
Nämä olosuhteet ovat rajoittaneet yksityiselle sektorille myönnettävän rahoituksen 
määrää ja pitäneet korot kestämättömän korkeina. Tappiota tekevien valtion yritysten 
jatkuvaan toimintaan alettiin puuttua vakavasti vasta vuonna 1996; nämä pyrkimykset 
ovat alkaneet tuottaa selvää tulosta. 
Sijoitukset ovat pudonneet erittäin alhaiselle tasolle: kiinteiden sijoitusten osuus BKT:stä 
oli alle 15 prosenttia vuonna 1996. Tämä johtuu monista syistä, joita ovat hidas 
yksityistäminen yhdistyneenä valtion yritysten johtajien motivoitumattomuuteen johtaa 
yrityksiä tehokkaasti, pankkijärjestelmän huonot luotonantokäytännöt, yksityisten 
sijoitusten tekemiseen tarvittavien varojen puute, julkisten sijoitusten leikkaukset ja 
talouspoliittinen epävarmuus. Uuden hallituksen ohjelman onnistuneen toteuttamisen 
pitäisi poistaa suurin osa näistä esteistä tai pienentää niitä. 
Rahoitusala 
Bulgarian rahoitusalan ongelmat liittyvät yritysalan tilanteeseen. Harkitsematon 
luotonanto, vähäinen valvonta ja "tiukkojen budjettirajoitteiden" puuttuminen eli ajatus 
siitä, että velat on maksettava, johtivat kasvaviin tappioihin näillä aloilla. Tämä 
puolestaan pysäytti kehityksen kohti makrotaloudellista vakautta. Tappiota tekevien 
valtion yritysten velka pankeille vuoden 1995 lopulla arvioitiin noin 20 prosentiksi 
BKT:stä. 
Bulgarian samoin kuin suurimman osan muita siirtymätalouksia perintöön 
suunnitelmatalouden ajoilta kuului järjestämättömät luotot ja kokemattomuus lainaajien 
luottokelpoisuuden arvioinnissa. Hidas rakenneuudistus sekä käynnissä olevien 
uudistusten puutteellinen ja osittainen toteuttaminen pahensivat näitä vaikeuksia. 
Aiempaa pankkien pääomarakenteen vahvistamista ei täydennetty toimilla 
järjestämättömien luottojen uudelleenesiintymisen estämiseksi. 
Tämän vuoksi syntyi yrityssektorille levinnyt oletus, että valtio lopulta vastaisi 
maksukyvyttömien pankkien ja yritysten veloista. Pankkivalvonnan ja lainsäädännön 
heikkoudet ovat osaltaan vaikuttaneet järjestämättömien lainojen ongelman syntymiseen 
myös yksityisellä pankki- ja yrityssektorilla. 
-29-
Bulgarian keskuspankki, joka piti korot korkealla valuuttakurssin tukemiseksi, suhtautui 
yleensä suvaitsevasti näihin käytäntöihin. Sääntelyn puutteellisuudet, tehoton 
pankkivalvonta ja ehkäpä tietty haluttomuus toimia irrallaan talouden muilla osa-alueilla 
toteutettavista rakennetoimista vaikuttivat osaltaan siihen, että keskuspankki antoi suuria 
määriä vakuudettomia luottoja liikepankeille niiden romahtamisen ehkäisemiseksi. Tämä 
taas myötävaikutti valuuttakurssin epävakauden alkamiseen vuoden 1996 alussa. Kun 
keskuspankki jäädytti vakuudettoman luotonannon, pankki- ja yrityssektorin heikkous 
tuli nopeasti ilmi. Useiden pankkien varat jäädytettiin ja niiden toiminta keskeytettiin. 
Monen pankin selvitystilaanasettamis- tai konkurssimenettelyt aloitettiin. Viiveet näiden 
menettelyjen onnistuneessa päätökseen saattamisessa ovat paljastaneet puutteita 
oikeusjärjestelmässä. 
Toimintaa jatkaneiden pankkien tila oli yleensä heikko. Pankkien huonoista 
luotonantokäytännöistä johtuva luottamuksen puute johti siihen, että niillä ei ollut varoja 
edes lyhytaikaisten luottojen myöntämiseen. Tällä oli vakavia seurannaisvaikutuksia 
yritysten toiminnalle. Yritykset eivät saaneet lainaa vientitavaroiden valmistukseen 
tarvittavien raaka-aineiden ostamiseen. Kyvyttömyys ostaa tuontitavaroita selittää 
suurelta osin Bulgarian viennin vähenemisen vuonna 1996. Tuloksena ollut tulojen ja 
tuotannon pieneneminen myötävaikuttivat syvään talouden taantumaan. 
Vuoden 1996 ja vuoden 1997 ensimmäisten kuukausien erittäin korkea inflaatio johti 
valtavaan omaisuuden uusjakoon velkojilta velallisille. Yritysten velkojen ja pankkien 
järjestämättömien luottojen reaaliarvo pieneni huomattavasti. 
Keskuspankin riippumattomuus vahvistettiin lailla vuonna 1991, mutta lainsäädännön 
myöhemmät muutokset murensivat riippumattomuutta jossain määrin. Vuoden 1996 
lopussa ja vuonna 1997 lailla velvoitettiin myöntämään suuria lainoja talousarviota 
varten. Tämä vaikutti osaltaan inflaation kiihtymiseen. 
Ennen valuuttakomiteajärjestelyn käyttöönottoa keskuspankki pystyi käyttämään kaikkia 
tavanomaisia rahapolitiikan välineitä. Kevyt finanssipolitiikka ja pankkijärjestelmä sekä 
rakenneuudistuksen hitaus vaikeuttivat rahapolitiikan tehokkuutta. Heinäkuun 1. päivänä 
käyttöönotettu valuuttakomiteajärj estely rajoitti merkittävästi keskuspankin 
mahdollisuuksia harjoittaa harkinnanalaista rahapolitiikkaa, sillä sen on varmistettava, 
että sen ulkomaan valuutan varanto on riittävän suuri turvaavaan liikkeellä olevan 
kotimaan valuutan määrä. Valuuttakomiteajärj estelyn onnistunut toiminta on talouden 
vakauden palauttamisen avaintekijä. 
Pääomamarkkinat ovat alikehittyneet. Arvopaperimarkkinat ovat vasta syntymässä eikä 
niitä voida pitää yrityssektorin vaihtoehtoisena rahoituslähteenä. Valtion omistuksessa 
olevat vakuutusyhtiöt ovat markkinoilla hallitsevassa asemassa vaikka joitakin yksityisiä 
yrityksiä on syntynyt. Ulkomaiset vakuuttajat eivät ole vielä tulleet 
vakuutusmarkkinoille. Lyhytaikaisten välineiden markkinat rajoittuvat pankkienvälisille 
markkinoille. Toiminta on vähentynyt pankkijärjestelmän tämänhetkisten vaikeuksien 
vuoksi. 
Taloudellinen ja sosiaalinen kehitys 
Sosiaaliset tunnusluvut 
30-
Bulgarian väkiluku on noin 8,3 miljoonaa. Viime vuosina väkiluku on pienentynyt jonkin 
verran. Syntyvyys on alle 9 henkeä tuhatta henkeä kohti ja se alenee edelleen, kun taas 
kuolleisuus on noussut 13 henkeen tuhatta henkeä kohti. Noin yksi viidesosa väestöstä on 
alle 15-vuotiaita, ja noin 15 prosenttia väestöstä on 65-vuotiaita tai sitä vanhempia. 
Laajasti ottaen tämä vastaa EU:n väestörakennetta. 
Noin puolet väestöstä on saanut keskiasteen koulutuksen. Keskivertoaikuinen on käynyt 
koulua noin 9—10 vuotta. Talouskriisin seurauksena terveydenhuoltojärjestelmällä on 
suuria rahoitusvaikeuksia, mikä on johtanut lääkkeiden sekä hoitovälineiden ja -laitteiden 
puutteeseen. 
Vuoden 1996 ja 1997 talouskriisi vaikutti suuresti väestöön. Julkisen sektorin palkat ja 
eläkkeet laskivat jyrkästi, mikä vaikutti vakavasti elintasoon. Tuloista ruoan 
hankkimiseen käytetty osuus kasvoi noin puoleen kotitalouksien menoista. Talouksien 
käyttäessä suhteellisesti enemmän tuloista ruokaan muu kulutus väheni. Vuoden 1996 
kolmannella neljänneksellä lihan, kananmunien sekä hedelmien ja vihannesten kulutus 
henkeä kohti oli noin 15 prosenttia vuoden 1995 vastaavaa ajankohtaa pienempi. 
Ainoastaan maidon ja perunoiden kulutus pysyi lähes samana vuoteen 1995 verrattuna. 
Vuoden 1996 loppupuolella arvioitiin, että 40 prosenttia väestöstä asui virallisen 
köyhyysrajan alapuolella. Tilanne on parantunut jossain määrin maaliskuusta 1997 
alkaneen talouden vakautumisen seurauksena. Tästä huolimatta laajojen väestönosien 
taloudellinen tilanne pysyy vaikeana vielä pitkän aikaa. 
Alueelliset ja alakohtaiset erot 
Noin kaksi kolmasosaa väestöstä asuu kaupungeissa. Elintaso kaupungeissa oli 
huomattavasti korkeampi ainakin vuoden 1996 puoliväliin asti: hyperinflaation vaikutus 
maalla-asuvaan väestöön on voinut olla vähäisempi, koska sillä on ainakin mahdollisuus 
kasvattaa ruokaa omiin tarpeisiin. Työvoimaan osallistumisaste on korkeampi ja 
työttömyysaste alhaisempi kaupungeissa kuin maaseudulla, eli huomattavasti suurempi 
osuus kaupunkiväestöä on työllistä. 
Myös koulutuksen taso on huomattavasti parempi kaupungeissa. Maaseudun 
aikuisväestöstä noin kolme neljäsosaa on saanut ainoastaan peruskoulutuksen. 
Kaupunkiväestön kohdalla vastaava luku on 35 prosenttia. Naisten koulutustaso ja 
naisten työvoimaan osallistumisaste on yleensä alhaisempi kuin miesten, mutta erot eivät 
ole merkittäviä. 
Vuoden 1996 puoliväliin mennessä alueiden välisessä työttömyydessä oli syntynyt suuria 
eroja. Työttömyysaste vaihteli suurempien kaupunkien selvästi alle 10 prosentista 
joidenkin maaseutu- ja vuoristoalueiden 20 prosenttiin. Meneillään oleva laajamittainen 
teollisuuden rakenneuudistus aiheuttaa todennäköisesti suuria nousuja alueellisissa 
työttömyysluvuissa, sillä suuri osa teollisuuden työpaikoista keskittyy yhdessä paikassa 
sijaitsevaan yksittäiseen tuotantolaitokseen. Tällainen työttömyys keskittyy myös tietyille 
aloille, mikä lisää mahdollisuutta vanhentuneita taitoja omaavien työntekijöiden 
alueellisiin keskittymiin. 
2.2 Talous jäsenyyden näkökulmasta 
31-
Johdanto 
Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto määritteli liittymistä 
koskevat edellytykset, jotka Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden on 
täytettävä. Taloudelliset edellytykset ovat: 
• toimiva markkinatalous; 
• kyky selviytyä kilpailupaineesta j a markkinavoimista unionissa. 
Nämä edellytykset ovat toisiinsa sidoksissa. Ensiksi, toimiva markkinatalous selviytyy 
paremmin kilpailupaineesta. Toiseksi, unionin jäsenyyttä ajatellen toimivat markkinat 
ovat sisämarkkinat. Ilman yhdentymistä sisämarkkinoihin jäsenyys Euroopan unionissa 
menettäisi taloudellisen merkityksensä sekä Bulgarian että sen kumppaneiden kannalta. 
Yhteisön säännöstön ja erityisesti sisämarkkinoita koskevan säännöstön käyttöönotto on 
tämän vuoksi erittäin tärkeää jäsenyyttä hakeneelle maalle, jonka on sitouduttava 
pysyvästi jäsenyyteen liittyviin taloudellisiin velvoitteisiin. Tätä peruuttamatonta 
sitoutumista tarvitaan sen varmistamiseksi, että laajentuneet Euroopan unionin markkinat 
toimivat edelleen kaikin puolin yhteisten sääntöjen mukaisesti. 
Valmiudella ottaa käyttöön yhteisön säännöstö on useita ulottuvuuksia. Toisaalta 
Bulgarian on pystyttävä vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä taloudellisista velvoitteista 
siten, että yhtenäismarkkinat toimivat sulavasti ja oikeudenmukaisesti. Toisaalta 
Bulgarian kyky hyötyä täysimääräisesti sisämarkkinoiden kilpailupaineesta edellyttää, 
että taloudellinen ympäristö on pohjimmiltaan suosiollinen ja että Bulgarian talous on 
joustava ja sillä on riittävästi inhimillistä ja fyysistä pääomaa, erityisesti riittävä 
infrastruktuuri. Niiden puuttuessa kilpailupainetta saatetaan pitää liian suurena joillakin 
yhteiskunnan aloilla, ja vaaditaan suojatoimenpiteitä, jotka heikentäisivät 
yhtenäismarkkinoita toteutuessaan. 
Hakijamaan valmius ja vakaa päätös ottaa yhteisön säännöstö käyttöön ja panna se 
täytäntöön on erittäin tärkeää, koska siitä aiheutuvat kustannukset ja hyödyt saattavat 
jakaantua epätasaisesti ajallisesti sekä eri toimialojen ja sosiaaliryhmien kesken. Unionin 
jäsenyyden edellyttämien talouspolitiikan muutosten laatua koskeva laaja-alainen 
yksimielisyys ja talousuudistusten jatkuva täytäntöönpano eturyhmien painostuksesta 
huolimatta vähentävät riskiä, että maa ei pysty noudattamaan sitoumustaan täyttää 
jäsenyyteen liittyvät taloudelliset velvoitteet. 
Julkishallinnon tasolla unionin jäsenyys edellyttää hallinnollista ja oikeudellista 
valmiutta saattaa useita aloja koskeva tekninen lainsäädäntö osaksi kansallista 
oikeusjärjestelmää ja panna se täytäntöön, koska sitä tarvitaan vapaan liikkuvuuden 
esteiden poistamiseksi unionissa ja koska sillä varmistetaan tällä tavoin 
yhtenäismarkkinoiden toimivuus. Näitä asioita tarkastellaan jäljempänä olevissa luvuissa. 
Yksittäisten yritysten tasolla yhteisön säännöstön käyttöönoton vaikutus niiden 
kilpailukykyyn riippuu niiden kyvystä sopeutua uuteen talouden ympäristöön. 
Toimiva markkinatalous 
Markkinatalous edellyttää, että tarjonnan ja kysynnän välinen tasapaino saavutetaan 
markkinavoimien vapaan vuorovaikutuksen avulla. Markkinatalous on toimiva, kun 
-32-
oikeusjärjestelmä, mukaan lukien omistusoikeutta koskevat säännökset, on olemassa ja se 
voidaan panna täytäntöön. Vakaalla makrotaloudella ja talouspolitiikan olennaisia osia 
koskevalla tietyntasoisella konsensuksella helpotetaan ja parannetaan markkinatalouden 
toimivuutta. Hyvin kehittynyt rahoitusala ja huomattavien markkinoille pääsyn ja niiltä 
poistumisen esteiden puuttuminen auttaa parantamaan talouden tehokkuutta. 
Epäonnistuminen markkanauudistuksen lupaavan alun varaan rakentamisessa merkitsee 
sitä, että Bulgarian tilanne monilla aloilla ei ole muuttunut paljoakaan siitä, mikä se oli 
uudistuksen alkaessa kuusi vuotta sitten. On vaikea löytää leipäjonojen viimeaikaista 
uudelleenilmaantumista kuvaavampaa symbolia tielle, joka Bulgarian on vielä kuljettava 
ennen kuin markkinatalous toteutuu. 
Hintojen vapauttamisessa alussa toteutetut uudistukset peruttiin osittain vuonna 1995. 
Vasta aivan hiljattain hinnat on taas vapautettu. 
Vuoden 1997 ensimmäisinä kuukausina vallinnut hyperinflaatio johti laajamittaiseen' 
omaisuuden uusjakoon säästäjiltä lainanottajille. Yksi hyperinflaation sivuvaikutus oli 
pankki- ja yrityssektorin tervehdyttäminen, vaikkakin ne ovat edelleen melko heikkoja. 
Rahoitusjärjestelmän toiminta on suurelta osin huono. Se ei ole täyttänyt tärkeintä 
tehtäväänsä markkinataloudessa, mikä on säästäjien ja sijoittajien välittäjänä toimiminen. 
Suuri osa pankkien toiminnasta on pikemminkin näyttänyt keskittyneen uusien lainojen 
myöntämiseen sellaisten yritysten pystyssä pitämiseksi, joiden velat ovat rästissä. 
Osasyy pankkien ja yritysten toimintaan on vahvan oikeudellisen toimielinrakenteen 
puuttuminen. Markkinataloudessa suurin osa taloudellisten toimijoiden riita-asioista 
voidaan ratkaista tuomioistuinten puoleen kääntymättä. Tämän mahdollistaa laajalle 
levinnyt ymmärrys säännöistä sekä niiden soveltamisesta tarvittaessa. Bulgariassa tämä 
markkinatalouden osa on pääasiallisesti puuttunut. Valtion aloitteesta toistuvasti 
tapahtunut luottotappioiksi kirjaaminen johti siihen, että sekä lainanottajat että 
lainanantajat luottivat siihen, että valtio tulee tarvittaessa apuun. Tämä voi selittää, -miksi 
vuonna 1994 annettua konkurssilakia ei sovellettu ennen kuin valtio kääntyi suurinta osaa 
maksukyvyttömiä pankkeja ja yrityksiä vastaan vuonna 1996. 
Maanpalauttamisessa ilmenneistä viiveistä johtunut omistusoikeuden puutteellinen 
määrittely haittasi Bulgarian maatalouden kehittymistä ja esti tosiasiallisesti 
maanmyyntimarkkinoiden syntymisen. Kokemus vuoden 1996 energian hintojen 
noususta osoittaa, että ihmiset voivat reagoida hintojen muutokseen odottamattomalla 
tavalla silloin, kun tehokkaita keinojen maksujen täytäntöönpanoon ei ole käytettävissä. 
Institutionaalinen ja poliittinen epävakaus ja erityisesti yksimielisyyden puute siitä, mikä 
on taloudellisen toiminnan ja talouspolitiikan suunnan edellyttämä oleellinen 
oikeusperusta, on luonut epävarmuuden ilmapiirin. 
Vaikka yksityiselle yrittämiselle ei ole olemassa muodollisia esteitä, kyseinen 
taloudellinen ilmapiiri on omiaan estämään uusiin yrityksiin ryhtymisen. Myös 
pankkialan puutteellisuudet ovat rajoittaneet kotimaisten yritysten 
toimintamahdollisuuksia. 
Kun äkillinen taloudellinen epävakaus yhdistyy institutionaaliseen epävakauteen, mikä 
oli Bulgarian tilanne suurimman osan vuotta 1996 ja vuoden 1997 alussa, suuri osa 
33 
markkinatalouden toiminnalle ja kehittymiselle oleellisesta toiminnasta pysähtyy. Erittäin 
suuren ja vaihtelevan inflaation synnyttämä epävarmuus ei motivoi säästämään eikä 
sijoittamaan ja heikentää näin maan tulevaisuudennäkymiä. 
Julkisen talouden heikkouden vuoksi julkishallinnolla ei ole riittävästi varoja. 
Veronkanto on tehotonta. Maanpalauttamisen hitaus johtuu osittain hallinnon 
heikkoudesta. Asiasta vastaavat ministeriöt eivät vaikuta pystyvän riittävän tehokkaasti 
valvomaan valtion yritysten johtajia. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Koska mahdolliseen jäsenyyteen on vielä muutama vuosi aikaa ja ennen kuin Bulgaria on 
ottanut käyttöön ja pannut täytäntöön suurimman osan yhteisön lainsäädäntöä, on vaikeaa 
antaa lopullista arviota maan kyvystä täyttää tämän arviointiperusteen vaatimukset. On 
kuitenkin mahdollista yksilöidä tiettyjä Bulgarian kehityksen ominaisuuksia, joista 
ilmenee jossain määrin sen todennäköinen kyky selviytyä kilpailupaineesta ja 
markkinavoimista unionissa. 
Kyky selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa edellyttää vakaata 
makrotalouden kehystä, jossa yksittäiset taloudelliset toimijat voivat tehdä päätöksiä 
olosuhteissa, joissa voidaan kohtuullisesti ennakoida tulevaa. On oltava riittävästi 
inhimillistä ja fyysistä pääomaa, mukaan lukien infrastruktuuri, sellaisen perustan 
luomiseksi, että yksittäiset yritykset pystyvät mukautumaan kasvavaan 
kilpailupaineeseen yhtenäismarkkinoilla. Yritysten on tehtävä investointeja 
tehokkuutensa parantamiseksi, jotta ne voivat sekä kilpailla kotimarkkinoilla että hyötyä 
suurtuotannon eduista, jotka saavutetaan pääsyllä yhtenäismarkkinoille. Tämä 
mukautumiskyky on sitä suurempi, mitä enemmän yrityksillä on käytettävissä 
investointirahoitusta, mitä parempi on niiden työvoiman laatuja mitä enemmän niillä on 
menestystä innovaatioiden alalla. 
Lisäksi talous pystyy paremmin vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista, mitä 
korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unioniin nähden ennen siihen 
liittymistä. Mitä yhdentyneempi maa jo on unioniin nähden, sitä vähemmän jäsenyys 
edellyttää ylimääräisiä rakennemuutoksia. Taloudellisen yhdentymisen taso liittyy sekä 
niiden tavaroiden valikoimaan että määrään, joilla käydään kauppaa jäsenvaltioiden 
kanssa. Yhtenäismarkkinoille pääsystä saatavat suorat edut voivat myös olla suurempia 
sektoreilla, joilla on huomattava osuus pieniä yrityksiä, koska kaupan esteet vaikuttavat 
niihin suhteellisesti enemmän. 
Hitaan markkinatalouteen siirtymisen vuoksi Bulgarian kyky selviytyä kilpailupaineesta 
on heikko. Bulgarian keskusjohtoisen suunnitelmatalouden muuttaminen unionissa 
menestyväksi markkinataloudeksi edellyttää useiden vuosien aikana tehtäviä huomattavia 
sijoituksia maan tuotantokyvyn parantamiseen sekä fyysisen infrastruktuurin merkittävää 
parantamista. Vaikka Bulgaria parhaillaan kehittääkin televiestintäverkkoaan, suuri osa 
laitteistosta on vanhanaikaista ja televiestintäpalveluja on kehitettävä. Myös maantie- ja 
rautatieverkko ovat kärsineet sijoitusten puutteesta vuodesta 1991 aloitetuista suurista 
investointihankkeista huolimatta. Tarvittavien taitojen muuttuminen ja julkishallinnon 
mukauttaminen yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin edellyttävät suurten sijoitusten 
tekemistä ihmisiin. Vaikka koulutuksen taso Bulgariassa on perinteisesti korkea, ala 
34-
kärsii yhteiskunnan tarpeisiin vastaamaan kykenevän järjestelmän kehittämiseen 
vaadittavien voimavarojen puutteesta. 
Bulgarian siirtymiselle leimallista on ollut sekä julkisten että yksityisten sijoitusten 
vähäisyys. Talouden heikko tulos yhdistyneenä rakenneuudistuksen hitaaseen 
edistymiseen on vähentänyt verotuloja. Tämä yhdessä kevyen finanssipolitiikan kanssa 
on johtanut suureen valtion kotimaiseen velkaan. Tämän velan hoitoon käytettyjä varoja 
ei voitu käyttää julkisiin investointeihin. Yksityisten sijoitusten vähäisyyden syyt ovat 
moninaisemmat ja olennaisemmat. Ne johtuvat markkinatalouden edellyttämien 
institutionaalisten avaintekijöiden heikkoudesta. 
Mahdollisilla sijoittajilla on ollut vastassa epäsuotuisa taloudellinen ja institutionaalinen 
ympäristö. Lukuun ottamatta lähes koko vuotta 1995 ja vuoden 1996 ensimmäisiä 
kuukausia inflaatio Bulgariassa on ollut korkea ja se on usein vaihdellut melkoisesti 
kuukaudesta toiseen. Joidenkin alojen lainsäädäntöä on muutettu usein, ja lainsäädännön 
täytäntöönpano on ollut puutteellista. Maanpalauttamisen hitaus sekä konkurssikin" 
hyväksyminen ja täytäntöönpano on jo mainittu. Omistusoikeuslakia ja 
viljelysmaankäyttöä koskevaa lakia on muutettu yli kymmenen kertaa. Ulkomaisten 
sijoitusten verokohtelu on muutettu. 
Taloudelliset toimijat ovat epävarmoja ja kykenemättömiä suunnittelemaan toimintaansa 
usein tehtyjen muutosten vuoksi. Epävarmuus omistusoikeuden täytäntöönpanosta on 
estänyt sijoitusten tekoa. Pankkijärjestelmän ja julkishallinnon (veronkanto) 
heikkoudesta johtunut epäonnistuminen asettaa yrityksille "tiukat budjetti vaatimukset" 
lisäsi valtion puuttumista hintojen määrittämiseen ja antoi valtion yritysten johtajille 
vinoutuneita kannustumia. Tämän vuoksi rakenneuudistus on ollut liian hidas, minkä 
vuoksi yksittäiset yritykset hallitsevat suuria osia tuotannonaloista. 
Jatkuvan poliittisen epävakauden ja kaksiselitteisen suhtautumisen markkinauudistuksiin 
luoma epävarmuuden ilmapiiri on osaltaan vaikuttanut korruptiolle otollisten 
olosuhteiden syntymiseen. Julkishallinnon virkamiesten osallistuminen valtion yritysten 
hallinnointiin synnyttää mahdollisia eturistiriitoja heidän hallituspolitiikan 
toteutusvelvollisuutensa suhteen. 
Bulgarian talouskehitys vuonna 1996 paljasti vakavia heikkouksia sen teollisuuden 
kilpailukyvyn perustassa. Vuoden 1995 myönteiseen vientitulokseen eniten 
myötävaikuttaneiden alojen osalta kävi ilmi, että niiden kilpailuetu riippui keinotekoisista 
ja kestämättömistä edellytyksistä. 
Ensimmäinen edellytys oli halpa energia. Bulgarialaisten yritysten polttoaineesta sekä 
sähkö- ja muusta voimasta maksamia hintoja tuettiin voimakkaasti vuoden 1996 
puoliväliin asti. Toinen etu johtui keväällä 1994 tapahtuneesta levin arvon suuresta 
heikentymisestä. Tämä väliaikainen kilpailuetu kuitenkin poistui valuutan reaaliarvon 
vahvistuessa vuonna 1995. Muiden tekijöiden pysyessä muuttumattomina vuonna 1996 
tapahtuneen levin arvon jyrkän heikentymisen olisi voitu olettaa antavan viennille 
voimakkaan sysäyksen. Se että näin ei käynyt johtuu osittain taloudellisen toiminnan 
suhteellisesta vähentymisestä Euroopan unionissa. Tämän ei kuitenkaan pitäisi hämärtää 
pääasiaa eli sitä, että jatkuvasti ja nopeasti heikentyvä valuutta ei voi olla kestävän ja 
kansainvälisen kilpailukyvyn perusta. Tämä on erityisen tärkeää ajateltaessa mahdollista 
jäsenyyttä Euroopan unionissa. 
-35-
Bulgarian suhteellisen heikko kilpailuasema johtuu myös kapeasta teollisesta pohjasta: 
vienti on keskittynyt liiaksi pieneen määrään teollisuuden perustuotteita. Tämä tilanne 
liittyy jo yksilöityihin puutteisiin maan siirtymisessä markkinatalouteen. 
Myös ulkomaisten suorien sijoitusten erittäin vähäinen määrä on hidastanut 
kilpailukyvyn paranemista. Siirtymässä pisimmälle edenneissä maissa näiden sijoitusten 
merkitys tuotantokyvyn nykyaikaistamisessa ja näin ollen tehokkuuden ja kilpailukyvyn 
lisäämisessä on ollut huomattava. Sijoitusten tekemistä yleisesti ehkäisseiden jo 
yksilöityjen tekijöiden lisäksi yksityistämisen hitaus on pitänyt ulkomaisen pääoman 
sijoitusmahdollisuudet pieninä. 
Ulkomaiset suorat sijoitukset voivat olla merkittävä teknologian siirron ja innovaation 
lähde. Tämä on erityisen tärkeää siirtymätalouksille, sillä sisäiset tutkimukseen ja 
kehittämiseen myönnettävät varat ovat rajalliset sekä julkisen talouden leikkausten että 
rakenneuudistuksen vuoksi. Bulgariaan on suuntautunut vähän ulkomaisia suoria 
sijoituksia, ja ilmoitetut tutkimus- ja kehittämismenot ovat vähentyneet lähes 
kolminkertaisesti vuoden 1980 lopulta. Tutkimus- ja kehittämistoiminta näyttää 
kärsineen myös koordinoimattomasta politiikasta, johon kuuluu kannustimien puute 
yksityisen tutkimuksen tekemiseen. Alalla on esiintynyt merkittävää "aivovientiä". 
Bulgariassa toteutetun markkinauudistuksen epätasaisen edistymisen vuoksi maan 
nykyinen taloudellinen asema on heikko. Vuoden 1996 tapahtumat osoittivat, että 
huolimatta levin arvon jyrkästä heikentymisestä johtuneesta huomattavasti parantuneesta 
hintakilpailukyvystä bulgarialaiset tuotteet eivät yleisesti olleet kilpailukykyisiä 
maailmanmarkkinoilla. 
Näkymät ja tärkeimmät tavoitteet 
Toisen kerran samalla vuosikymmenellä valtion vararikon mahdollisuuden uhkaamat 
Bulgarian viranomaiset ovat hiljattain ilmaisseet lujan sitoutumisensa todelliseen ja 
laajakantoiseen talousuudistukseen. Kuluneiden kuuden vuoden aikana toteutettujen 
tilapäisten toimenpiteiden epäonnistuminen osoittaa kestävän ja johdonmukaisen 
uudistuksen tarpeen. 
Bulgarian tuleva jäsenyys Euroopan unionissa edellyttää, että parhaillaan toteutettavia 
lyhyen aikavälin vakauttamistoimenpiteitä seuraa maan keskipitkän aikavälin kehitystä 
koskevan kattavan strategian tehokas täytäntöönpano. Komissio on aloittanut Bulgarian 
viranomaisten kanssa keskustelut, joiden pitäisi johtaa tällaisen toimintatavan 
valmisteluun. Hyvän edistyksen Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa pitäisi myös 
auttaa tasoittamaan siirtymää Euroopan unionin jäsenyyteen. 
Edistyksen puute markkinasuuntaisen talousuudistuksen toteuttamisessa merkitsee sitä, 
että Bulgaria kohtaa haasteita useilla aloilla. 
Ensimmäinen ja välitön tavoite on saavuttaa luja makrotaloudellinen vakaus. Kun tämä 
on saavutettu, hallituksen on alettava toteuttaa johdonmukaisesti vakauteen pyrkivää 
talouspolitiikkaa sekä makrotalouden että rakenteiden tasolla. 
Maatalouden alalla etusijalla pitäisi olla maanpalautusprosessin päätökseen saaminen ja 
toimivien maanmyyntimarkkinoiden byrokraattisten esteiden poistaminen. Maatalouden 
36 
tukkukauppa ja maataloustuoteyritykset on yksityistettävä ja avattava kilpailulle. Hinta-
ja kauppapolitiikalla pitäisi edistää maanviljelijöiden tulevaan tuotantoon investoimista. 
Aiempi kyvyttömyys saada yritykset ja pankit toimimaan kurinalaisesti muita kuin 
markkinakeinoja käyttämällä on voimakas osoitus siitä, että nopean yksityistämisen 
pitäisi olla etusijalla toiminnassa. Tähän on liitettävä markkinatalouden instituutioiden 
viimeistely ja lujittaminen. Nykyiset pankkien ja yritysten toiminnan lopettamiseksi 
vaadittavat menettelyt ovat pitkälliset. Oikeudellista rakennetta olisi tarkasteltava sen 
varmistamiseksi, että se tarjoaa velkojille riittävät keinot saamistensa turvaamiseksi. 
Myös tuomioistuinten voimavaroja on vahvistettava. 
Sijoitusten taso on erittäin alhainen. Tähän tilanteeseen johtaneiden olosuhteiden -
pääasiassa epävakaa poliittinen, oikeudellinen ja taloudellinen ympäristö - korjaaminen 
on välttämätöntä, jotta Bulgaria voi parantaa tuotannollista kykyään ja saada 
teollisuutensa sellaiseen kuntoon, että se voi kestää kilpailussa yhteismarkkinoilla. 
Sijoitukset liikenteen infrastruktuuriin on suunnattava siten, että Bulgaria voi hyödyntää 
potentiaalisesti merkittävää asemaansa kauttakulkumaana. 
Lainsäädännön johdonmukaisella ja avoimella täytäntöönpanolla ja soveltamisella 
helpotetaan runsaampien ulkomaisten suorien sijoitusten saamista. Tältä osin 
perustuslaissa määrätyn ulkomaalaisten maanomistuskiellon poistaminen olisi 
myönteinen merkki. Ulkomaiset suorat sijoitukset ovat välttämättömiä suurimmalla 
osalla tuotannonaloja tarvittavasta merkittävästä rakenneuudistuksesta. Niiden 
tavanomaisten etujen lisäksi ulkomaiset suorat sijoitukset tarjoaisivat erityistä etua 
Bulgarialle, sillä sijoittajat voisivat käyttää velan ja velanhoidon vähentämisen osana 
Bulgarian liikkeelle laskemia obligaatioita yksityistämisliiketoimien osamaksuina. Tämä 
vähentää maksamattoman velan määrääjä vähentää näin velanhoitoa tulevaisuudessa. 
Viime vuosien suuret budjettialijäämät ovat ollet huomattava kotimaisen säästämisen 
reikä. Ne ovat syöneet varoja, jotka muuten olisi voitu käyttää tuottavien sijoitusten 
rahoittamiseen. Valuuttakomiteajärj estelyn onnistunut täytäntöönpano rajoittaa 
viranomaisten toimintavapautta julkisen talouden alalla. Yksityisen sektorin tehokkaampi 
verottaminen tervehdyttäisi julkista taloutta. Tämä edellyttäisi lisävoimavarojen 
myöntämistä veronkantoa varten. Nopea ja onnistunut vakautus alentaisi korkoja ja loisi 
huomattavia säästöjä velanhoidossa lyhyellä aikavälillä. 
Kyetäkseen kilpailemaan tehokkaasti yritykset tarvitsevat hyvin koulutettua työvoimaa. 
Bulgarian talouden tarvitsema suurisuuntainen rakenneuudistus merkitsee huomattavia 
muutoksia työn luonteessa ja työnantajien vaatimissa taidoissa. Tämä on merkittävä 
haaste koululaitokselle, jonka kyky vastata talouden tarpeisiin on tällä hetkellä rajallinen. 
Myös sellaisen tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan kehittäminen, 
joka edistäisi teknologista innovaatiota ja kehittämistä erityisesti tarjoamalla kannustimia 
toimintaan yksityisellä sektorilla, parantaisi kilpailukykyä. 
Myös aktiivisella työmarkkinapolitiikalla on tärkeä asema alakohtaisessa työn uudelleen 
järjestämisessä. Etusijalla pitäisi olla sellaisen politiikan kehittäminen ja toteuttaminen, 
jolla varmistetaan, että pitkäaikaistyöttömiä ei tosiasiallisesti suljeta työvoiman 
ulkopuolelle ja jolla rajoitetaan pitkäaikaistyöttömien määrän kasvua. Tämä on sitäkin 
37 
tärkeämpää siinä mielessä, että rakenneuudistuksen uudelleenaloittamisen alkuvaiheessa 
työttömien määrä todennäköisesti aluksi kasvaa. 
Hallituksen talous- ja rakenneuudistusohjelman täysimääräinen toteuttaminen vastaa 
pääsääntöisesti näihin haasteisiin. 
2.3 Yleisarvio 
Markkinasuuntautuneeseen talouspolitiikkaan sitoutumisen puute on hidastanut 
Bulgarian edistystä markkinatalouden luomisessa. Kaupan ja hintojen varhainen 
vapauttaminen kumottiin osittain ja hintavalvonta poistettiin vasta tänä vuonna. 
Yksimielisyys talousuudistuksen tarpeesta on alkanut kehittyä vasta viime vuoden lopun 
kriisin ja hiljattain tapahtuneen hallituksen vaihtumisen jälkeen. 
Bulgaria ei kykene selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa 
keskipitkällä aikavälillä. Jos viranomaiset voivat toteuttaa uudistetun sitoutumisensa 
taloussiirtymään menestyksekkäänä ja kestävänä toimintana, Bulgarian tulevaisuuden 
näkymät voivat muuttua nopeasti. Kuusi pääasiassa hukkaan mennyttä vuotta on 
viivästyttänyt Bulgarian kehitystä. Puutteellinen maauudistus on vaikeuttanut 
nykyaikaisen maanviljelyssektorin syntymistä. Hidas yksityistäminen ja talouden 
epävakaus ovat heikentäneet valtion yrityksiä ja viivästyttäneet dynaamisen 
yksityissektorin kehittymistä. 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet 
Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto sisällytti liittymisehtoihin "kyvyn 
ottaa vastuulleen jäsenyyden tuomat velvollisuudet, mukaan lukien liittymisen poliittisen 
ja talous-ja rahaliiton tavoitteisiin". 
Hakiessaan jäsenyyttä perustamissopimuksen perusteella Bulgaria on hyväksynyt 
varauksetta unionin perustavoitteet, mukaan lukien sen politiikat ja niiden 
toteuttamisvälineet. Tässä luvussa tarkastellaan Bulgarian kykyä omaksua jäsenyyden 
velvoitteet eli oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen, joka tunnetaan yhteisön 
säännöstönä, jonka avulla unioni panee tavoitteensa täytäntöön. 
Unionin kehityksen myötä yhteisön säännöstö on kehittynyt asteittain sellaiseksi, että 
siihen liittyy yhä enemmän velvollisuuksia, ja on näin ollen yhä suurempi haaste tuleville 
jäsenille kuin aikaisemmin. Bulgarian kyky panna yhteisön säännöstö täytäntöön on 
keskeistä, jotta se pystyy toimimaan menestyksellisesti unionissa. 
Jäljempänä tarkastellaan jokaisen pääasiallisen unionin toiminta-alueen osalta Bulgarian 
nykyistä tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä. Tilanteen kuvauksen ja analyysin aluksi 
esitetään lyhyt yhteenveto yhteisön säännöstöstä, ja siinä yhteydessä mainitaan oleelliset 
Eurooppa-sopimuksen ja valkoisen kirjan määräykset. Lisäksi jokaisen toiminta-alueen 
osalta on lyhyt arvio Bulgarian kyvystä omaksua jäsenyyden tuomat velvollisuudet 
keskipitkällä aikavälillä. 
3.1 Rajattomat sisämarkkinat 
38-
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa unionin sisämarkkinat 
määritellään alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, 
palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön yhdentymiskehityksessä 
keskeiset yhtenäismarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, jossa kilpailulla 
sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen rooli. 
Euroopan yhteisön perustamissopimukseen kirjattujen vapauksien tosiasiallinen 
täytäntöönpano edellyttää sellaisten tärkeiden periaatteiden kuten syrjimättömyyden tai 
kansallisten sääntöjen vastavuoroista tunnustamista koskevien periaatteiden 
kunnioittamista sellaisina kuin ne ovat selvennettyinä Euroopan yhteisöjen 
tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja yhteisön kutakin alaa koskevien erityissäännösten 
samanaikaista ja tehokasta soveltamista. Näillä erityissäännöksillä pyritään nimenomaan 
varmistamaan erityisesti turvallisuutta ja kansanterveyttä, ympäristönsuojelua ja 
kuluttajansuojaa, ihmisten luottamuksen säilyttämistä palvelualaan sekä tiettyjä 
erikoistuneita ammatteja harjoittavien henkilöiden tarkoituksenmukaisen kelpoisuuden 
varmistamista. Lisäksi se koskee tarvittaessa sääntely- ja valvontamekanismien 
käyttöönottoa tai koordinointia, sillä kaikki sääntöjen hyvän soveltamisen 
varmistamiseksi tarvittavat järjestelmälliset tarkastukset tehdään sisämarkkinoilla eikä 
ulkorajoilla. 
Yhteisön lainsäädännön tehokas saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on tärkeää. 
Yhtä tärkeää on se, että jäsenvaltioiden hallinnollinen ja oikeudellinen koneisto panee 
lainsäädännön oikein täytäntöön ja että yritykset noudattavat sitä. Tämä on välttämätöntä 
sisämarkkinoiden toiminnan kannalta oleellisen keskinäisen luottamuksen syntymiseksi. 
Tämä jakso olisi luettava yhdessä sosiaalipolitiikkaa, ympäristöä ja kuluttajansuojaa sekä 
alakohtaisia politiikkoja käsittelevien jaksojen kanssa. 
Neljä vapautta 
Hakijamaiden yhteisön säännöstön käyttöönotto tapahtuu asteittain: 
- Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Bulgarian assosiaatiosopimus tuli 
voimaan 1 päivänä helmikuuta vuonna 1995. Neljän vapauden ja lainsäädäntöjen 
lähentämisen osalta sopimuksessa määrätään erityisesti tiettyjen vastavuoroisten tai 
yksipuolisten velvollisuuksien välittömästä tai asteittaisesta soveltamisesta. 
Velvollisuudet koskevat erityisesti sijoittautumisoikeutta, kansalaisuuteen perustuvaa 
kohtelua ja vapaakauppaa sekä henkisen omaisuuden ja julkisten hankintojen alaa. 
- komission vuonna 1995 esittämä valkoinen kirja KOM (95) 163 lopullinen, sisältää 
suuntaviivat, joiden tarkoituksena on auttaa hakijamaita valmistautumaan 
yhtenäismarkkinoille yhdentymiseen, kyseisiä lainsäädäntöjä käsitellään rajoitetummin. 
Valkoisessa kirjassa esitetään aiheet ja keskeiset toimenpiteet, jotka suoraan vaikuttavat 
tavaroiden, palvelujen, pääomien ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen sekä niiden 
soveltamiseksi tarvittavat edellytykset, kuten oikeudellinen rakenne ja organisaatio. Siinä 
käsitellään 23:a yhteisön toiminta-alaa ja jaetaan kyseiset toimenpiteet kahteen 
vaiheeseen niiden tärkeyden mukaan, eli vahvistetaan toimintaohjelma liittymistä 
edeltävälle ajalle. Teknisen avun tiedonvaihtotoimisto TAIEX perustettiin antamaan 
täydentävää ja keskitettyä teknistä apua valkoisessa kirjassa käsitellyillä lainsäädännön 
aloilla. Toimisto on hiljattain perustanut lainsäädäntötietokannan. 
-39-
- Euroopan unioniin liittyminen edellyttää hakijamailta koko yhteisön säännöstön 
saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen täytäntöönpanoa. Tältä osin on 
korostettava, että Amsterdamissa kokoontuneelle Eurooppa-neuvostolle jätetyssä 
toimintasuunnitelmassa sisämarkkinoita varten esitetään tärkeimmät toimet, jotka on 
toteutettava 15 jäsenen unionin yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantamiseksi 
yhtenäisvaluutan käyttöönoton huomioon ottamiseksi. Tämä tapahtuu yhteisön 
säännöstön kehittämisen avulla. 
Yleinen toimintaympäristö 
Toimialasta riippumatta yritysten on voitava toimia yhteisten sääntöjen perusteella. 
Yhteiset säännöt ovat tärkeitä, koska niillä määritellään talouden yleinen 
toimintaympäristöjä yleiset kilpailuedellytykset. Tähän alaan kuuluvat lausunnon muissa 
jaksoissa käsiteltyjen kilpailusääntöjen (yritykset ja valtiontuet) ja verosäännösten lisäksi 
julkisten töiden, hankintojen ja palvelujen markkinoiden avaaminen, henkistä omaisuutta 
(myös eurooppalaista patenttia) koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, yhtiöoikeutta 
ja kirjanpito-oikeutta koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen, henkilötietojen suoja 
sekä tuomioistuinten päätösten noudattaminen ja tunnustaminen (Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 220 artiklan määräykset). 
Yleiskuvaus 
Julkisia hankintoja Bulgariassa säännellään tällä hetkellä uudella valtion ja kuntien 
hankintasopimuksia koskevalla lailla. Toimilupia sääntelee laki vuodelta 1996. 
Täytäntöönpano on ministerineuvoston tehtävä, vaikka valtion tilintarkastusvirasto 
valvoo ja ohjaa toimintaa. Bulgaria on aloittanut neuvottelut liittymisestä Maailman 
kauppajärjestön julkisia hankintoja koskevaan sopimukseen sen jälkeen, kun se liittyi 
Maailman kauppajärjestöön joulukuun 1 päivänä 1996. 
Bulgaria on hyväksynyt lainsäädäntöä immateriaalioikeuksien suojelusta, erityisesti 
patenteista (1993) ja tekijänoikeuksista (1993), ja on liittynyt melkein kaikkiin 
asiaankuuluviin kansainvälisiin yleissopimuksiin tällä alalla. Bulgaria on ottanut 
tehtäväkseen toteuttaa TRIPS-sopimuksen (sopimus tekijänoikeuksien kauppaa 
koskevista näkökohdista), joka tuli voimaan heti maan liityttyä Maailman 
kauppajärjestöön joulukuussa 1996. 
Yhtiöoikeutta sääntelee ensisijaisesti kauppalainsäädäntö, joka otettiin käyttöön vuonna 
1991, ja jota on sen jälkeen muutettu. Bulgarian laissa tunnustetaan yritykset, jotka 
kuuluvat kahteen suureen luokkaan: henkilöyhtiöt ja pääomayhtiöt. Vuoden 1996 
kesäkuussa noin 45 000 osakeyhtiötä kuului kaupparekisteriin. Yhtiöt voivat laskea 
liikkeeseen osakkeita rahoituksen hankkimiseksi, laki suojelee osakkeenomistajia. 
Vähimmäispääomavaatimukset on määrätty laissa. Lainanantajien suoja on riittävä. 
Alueoikeudet pitävät yhtiörekistereitä, joissa on avaintiedot kaikista yhtiöistä. Nämä 
tiedot ovat julkisia. Vuosikertomukset julkaistaan Virallisessa lehdessä. 
Kirjanpidon osalta erityistilinpäätöksiä ja konsernitilinpäätöksiä koskevat säännöt ovat 
kirjanpitolaissa (1991, muutettu viimeksi vuonna 1996), valtion 
kirjanpitosuunnitelmassa ja 31 kansallisessa kirjanpitostandardissa. Kaikki sääntelevät 
lait perustuvat Euroopan yhteisön direktiiveihin ja kansainvälisiin 
kirjanpitostandardeihin. Tilintarkastajia koskevia sääntöjä on sekä kirjanpitolaissa että 
-asetuksessa. Bulgarian tilintarkastajia edustaa kauppakamarin hyväksymien 
-40 
tilintarkastajien laitos sen jälkeen, kun kirjanpitolakia viimeksi muutettiin. 
Valtionvarainministeriön nimittämä kurinpitokomissio vastaa valvonnasta. 
Tietosuojan osalta Bulgarian perustuslain 32 artikla takaa, että kansalaisten yksityisyys 
on loukkaamaton ja että heillä on oikeus suojaan, jos heidän yksityis- tai perheasioihinsa 
puututaan laittomasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Julkisia hankintoja koskevan yhteisön säännöstön käyttöönottamiseksi tarvitaan lisää 
ponnisteluja. 
Uusi laki ei yleisesti ottaen takaa riittävää perustaa sen arvioimiseksi, onko eri 
direktiivien soveltamisalaa noudatettu, erityisesti palvelujen ja hyödykkeiden osalta. 
Lisäksi laki ei ole erityisen yksityiskohtainen teknisten vaatimusten ja teknisen 
kapasiteetin sekä rahoituskyvyn osalta. Tällä hetkellä bulgarialaiset yritykset (tai EU:n 
yritykset, joilla on tytäryhtiöitä Bulgariassa) saavat etuuskohtelun julkisten hankintojen 
sopimuksia myönnettäessä. EU:n alueella sijaitsevat yritykset saavat samanlaisen 
kohtelun vasta sen jälkeen, kun Eurooppa-sopimuksessa asetettu siirtymäkausi on 
päättynyt (viimeistään tammikuun 31 päivänä 2005). Lisäksi oikaisu- ja 
korjausmenettelyt eivät näytä olevan täysin yhdenmukaisia EY:n vaatimusten kanssa. 
Vaikka julkisia hankintoja koskevan lain lisämuutoksien odotetaan valmistuvan vuonna 
1997, käyttöönottoa hidastaa yhä täytäntöönpanomenettelyiden puute ja yleensä vähäinen 
tietämys julkisista hankinnoista. Keskipitkällä aikavälillä odotetaan saavutettavan 
täydellinen yhdenmukaisuus. 
Immateriaalioikeuksien suojelun parantamiseksi tarvitaan erityisiä ponnistuksia. Jonkin 
verran edistystä on tapahtunut patenttilakien osalta, mutta huomattavaa kehitystä on 
tehtävä tavaramerkkien, tekijänoikeuden ja sitä lähellä olevien oikeuksien osalta. 
Täytäntöönpanon osalta on edistytty jonkin verran, erityisesti tekijänoikeuslain rajojen 
tasalla tapahtuvan täytäntöönpanon ("border enforcement") osalta. Huomattavaa edistystä 
vaaditaan kuitenkin myös tällä alalla, erityisesti koska teollisen omaisuuden sisäisessä 
valvonnassa ja sen rajojen tasalla tapahtuvassa täytäntöönpanossa on heikkouksia. 
Eurooppa-sopimuksen (67 art.) mukaisesti Bulgarian on yhdenmukaistettava 
lainsäädäntönsä vuoden 1997 loppuun mennessä. Laiton kopionti on yhä suuri 
huolenaihe. 
Yhtiöoikeuden osalta Bulgarian lainsäädäntö näyttää olevan suurelta osin, ellei 
kokonaisuudessaan, yhdenmukainen ensimmäisen, toisen ja kolmannen direktiivin 
kanssa. Lainsäädäntö ei näytä olevan täysin yhdenmukainen yhdennentoista ja 
kahdennentoista direktiivin kanssa. Ongelmia esiintyy yhtiölainsäädännön 
täytäntöönpanossa, johtuen tuomarikunnan puutteellisesta yhtiö- ja kauppalainsäädäntöä 
koskevasta tiedosta ja kokemuksesta. Tämä pätee erityisesti kauppalainsäädännön 
mukaisiin yhtiöiden maksukyvyttömyysmenettelyihin, joihin kuuluu uusia 
menettelytapoja, joissa tuomioistuimet valitsevat ja nimittävät uskottuja miehiä. 
Lainsäädännön toimeenpanoa hidastavat myös puutteellisuudet yksityistämistä ja 
toimilupia koskevassa lainsäädännössä. 
41 
Kirjanpidon suhteen on jo saavutettu korkea yhdenmukaisuusaste direktiivien kanssa, 
mutta ammattikuvan yhdenmukaisuutta lainsäädännön kanssa on parannettava. 
Muutoksia on suunnitteilla tilintarkastukseen, erityisesti pätevyysvaatimusten 
korottamiseksi. 
Tiettyjä siirtymäkauteen liittyviä ongelmia esiintyy uusien sääntöjen käytännön 
soveltamisessa, mukaan lukien pätevien kirjanpitäjien ja tilintarkastajien puute. Tämän 
asian ratkaisu vaatii suuria ponnistuksia keskipitkällä aikavälillä. 
Tietosuojan osalta tekeillä olevan lakiluonnoksen ja uuden teleliikennealaa koskevan lain 
tarkoituksena on saavuttaa yhdenmukaisuus direktiivin 95/46/ETY kanssa. 
Riippumattoman seurantaviranomaisen nimittäminen on suunnitteilla. Liittyminen 
Euroopan neuvoston yleissopimukseen n:o 108 on mahdollista vasta näiden 
lainsäädännöllisten toimenpiteiden täytäntöönpanon jälkeen. 
Päätelmät 
Bulgaria on ottanut käyttöön useita tärkeitä direktiivejä yllä mainituilla aloilla ja tehnyt 
monia muita aloja koskevia lakiluonnoksia. Valkoisen kirjan suosituksien toteuttamiseksi 
tarvitaan yhä suuria ponnistuksia. Bulgarian on ponnisteltava voimakkaasti saattaakseen 
lainsäädäntönsä ja käytäntönsä yhdenmukaisiksi EU:n vaatimusten kanssa julkisten 
hankintojen ja henkisen ja teollisen omaisuuden alalla. 
Yhtiölain osalta Bulgarialla ei näyttäisi olevan suurempia ongelmia yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanemiselle. Kirjanpidon ja tilintarkastuksen osalta tarvitaan suuria 
ponnistuksia olemassa olevan lainsäädännön käytännön soveltamisen varmistamiseksi. 
Tietosuojaa koskevien yhteisön vaatimusten soveltamiseksi ja käyttöönottamiseksi 
tarvitaan yhä huomattavia ponnisteluja. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää kauppaa rajoittavien toimenpiteiden poistamista. 
Kauppaan sovellettavien tullien ja määrällisten rajoitusten lisäksi tämä koskee myös 
kaikkia muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. Nämä ovat toimenpiteitä, joita 
sovelletaan joko koti- tai ulkomaisiin tuotteisiin tai molempiin ja joilla on 
protektionistisia vaikutuksia. Jos tekniset vaatimukset eivät ole yhdenmukaistettuja, 
tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi on Cassis de Dijon-tuomioon 
perustuvan oikeuskäytännön mukaisesti välttämätöntä soveltaa kansallisten säännöstöjen 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta ja hyväksyä periaate, että kansallisten 
vaatimusten on rajoituttava tavoitteisiin suhteutettuihin vaatimuksiin. 
Yhdenmukaistamista varten Euroopan yhteisö on kehittänyt "uuden lähestymistavan". 
Tässä lähestymistavassa uutta on julkishallinnon ja yksityisten riippumattomien elinten 
tarkka tasapainottaminen sekä Euroopan yhteisön lainsäädännön ja eurooppalaisten 
standardien selvästi täydentävä tehtävä. Teknisistä ratkaisuista määräämisen sijaan 
Euroopan yhteisön lainsäädännössä säädetään ainoastaan yleisistä vaatimuksista, jotka 
tuotteiden on täytettävä. 
Eurooppalaisten standardien mukaisesti valmistettujen tuotteiden oletetaan täyttävän 
tällaiset oleelliset vaatimukset, mutta eurooppalaiset standardit eivät ole ainoa tapa 
-42-
osoittaa toteen vaatimusten mukaisuus. "Uusi lähestymistapa" liittyy tuotteiden 
varmentamisen "kokonaislähestymistapaan", joka koskee CE-merkin myöntämistä 
tuotteille. Muiden tuotteiden kuten lääkkeiden, kemikaalien, moottoriajoneuvojen ja 
elintarvikkeiden osalta Euroopan yhteisön direktiiveissä noudatetaan perinteistä 
sääntelykäytäntöä, jonka mukaisesti niissä annetaan yksityiskohtaisia sääntöjä. 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus edellyttää siis myös joidenkin yhteisön yhdenmukaistamista 
koskevien toimenpiteiden saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tältä osin erityistä 
huomiota on kiinnitettävä terveyttä ja turvallisuutta koskevien 
yhdenmukaistamissääntöjen soveltamiseen. Näissä säännöissä määrätään sekä yrityksiä 
että viranomaisia koskevien tarkoituksenmukaisten mekanismien ja organisaatioiden 
käyttöönotosta. 
Rajattomien markkinoiden hyvälle toiminnalle välttämättömiä horisontaalisia direktiivejä 
ovat erityisesti yleistä tuoteturvallisuutta ja tuotevastuuta koskevat direktiivit. Yleiseen 
tuoteturvallisuuteen liittyviä säännöksiä käsitellään kuluttajansuojaa koskevassa jaksossa. 
Maataloustuotteita koskevat erityissäännökset (eläinten ja kasvien terveyttä koskevien 
standardien noudattaminen) esitetään yksityiskohtaisesti maataloutta käsittelevässä 
jaksossa. 
Yleiskuvaus 
Vuodesta 1990 lähtien Bulgaria on noudattanut yleistä kaupan vapauttamisen politiikkaa 
ja aloittanut jonkin aikaa sitten hintojen täydellisen vapauttamisen. Yksityisten 
taloudellisten toimijoiden turvallisen ja avoimen oikeudellisen ympäristön edellytykset 
saavutetaan asteittain. Tällä hetkellä käytössä on ainoastaan hyvin vähän syrjiviä 
toimenpiteitä. 
Eurooppa-sopimuksen 8-37 artikloihin liittyvien tavaroiden vapaan liikkumisen ehtojen 
toteuttamisessa ei ole merkittäviä ongelmia. Bulgaria on poistanut useita määrällisiä 
rajoituksia ja samanlaisen vaikutuksen omaavia toimenpiteitä etuajassa. Tullimaksu 
poistetaan 1. tammikuuta 1998. 
Eurooppa-sopimuksen ja yhteisön säännöstön mukaisten lakien ja asetusten 
toteuttamisesta vastuussa olevien valtion laitosten tehokkuus on yhä kyseenalainen. 
Standardointi ja yhdenmukaisuuden määrittely ovat standardointi- ja metrologiakomitean 
vastuulla, joka on ministerineuvoston alainen valtion elin. Sille kuuluvat standardoinnin, 
sertifioinnin, oikeaksi vahvistamisen ja metrologian sekä suunnittelu- että 
toimeenpanotehtävät. Komitea on liittynyt jäseneksi Euroopan standardointikomiteaan 
(CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomiteaan (CENELEC). 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Huolimatta Bulgarian yleensä hyvistä saavutuksista kaupan alalla, tarvitaan yhä 
toimenpiteitä yhteisön säännöstön täydelliseksi soveltamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi 
niiltä osin, kun on kyse tavaroiden vapaasta liikkumisesta sisämarkkinoilla. Teknisen 
lainsäädännön lähentäminen on alussa ollut hidasta, vaikka toukokuussa 1996 julkaistun 
toimintasuunnitelman mukaan tärkeimpien toimenpiteiden yhdenmukaistaminen on 
suunnitteilla vuodeksi 1998. Vaikka edistyminen uusien lähentymisdirektiivien ja kemian 
-43-
alalla on vähäistä, jonkin verran edistystä on saavutettu elintarvikkeiden ja ajoneuvojen 
alalla, jälkimmäisellä alalla täydellinen yhdenmukaisuus on odotettavissa vuoteen 2000 
mennessä. Lääkkeitä koskevan teknisen lainsäädännön lähentymisaste on hyvä. Johdetun 
oikeuden säännöksiä tarvitaan yleisen lainsäädännöllisen kehyksen toteuttamiseksi. 
Lisäponnisteluja vaaditaan myös tavaramerkkilain samoin kuin tuotteiden leimaamista, 
merkintöjä ja turvallisuutta koskevien lakien täydelliseksi yhdenmukaistamiseksi. 
Nykyinen standardointia koskeva lainsäädäntö ei ole yhdenmukainen EU:n järjestelmän 
kanssa 
Lainsäädäntöä on valmisteilla standardoinnin ja yhdenmukaisuuden määrittelyn aloilla. 
Kun se on otettu käyttöön, tämä lainsäädäntö parantaa huomattavasti yhdenmukaisuutta 
EU:n järjestelmän kanssa ja selventää Bulgarian standardien vapaaehtoista luonnetta. 
Standardoinnin ja yhdenmukaistamisen hallinnollisia rakenteita on vahvistettava tulevan 
lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi. Standardointi- ja metrologiakomitean tulevan 
aseman määrittämiseksi tarvitaan selvennyksiä, erityisesti sen riippumattomuuden osalta 
standardointitoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Pitkähköistä hallinnollisista 
menettelytavoista johtuvat vaikeudet on selvitetty Eurooppa-sopimuksen yhteydessä. 
Bulgarian siviilioikeudesta puuttuu tällä hetkellä asianomistajavastuun käsite viallisten 
tuotteiden aiheuttamista vahingoista, joten se ei voi vastata tämän alan yhteisön 
säännösten vaatimuksiin. 
Yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomilla kansallisella tasolla säännellyillä aloilla 
ei ole tarpeeksi tietoa siitä, kuinka tavaroiden vapaata liikkumista koskevia yhteisön 
oikeuden periaatteita sovelletaan Bulgariassa. 
Tämä tilanne johtuu erityisesti siitä, että sisämarkkinoiden toimintaan liittyvät 
ilmoittamismekanismit puuttuvat, eikä niitä siis voida käyttää unioniin liittymistä 
edeltävissä yhteyksissä. Kyseeseen tulevat erityisesti direktiivi 83/189, jossa säädetään 
kansallisia teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa 
noudatettavasta menettelystä, tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteesta yhteisössä 
poikkeavia toimenpiteitä koskevan tietojenvaihtomenettelyn luomisesta tehty päätös N:o 
3052/95/EY, komissiolle tehtävä menettelyä koskeva valitus tai Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 177 artiklassa määrätty mahdollisuus pyytää tuomioistuimelta 
ennakkoratkaisua. Samoin arvioinnin tekeminen siitä, soveltaako Bulgaria 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, edellyttäisi perusteellisempia tietoja 
kansallisesta lainsäädännöstä sekä kansallisista hallintomenettelyistä, joiden voidaan 
olettaa vaikuttavan tavaroiden markkinoille saattamiseen. 
Päätelmät 
Bulgarian saavutukset Eurooppa-sopimuksen mukaista tavaroiden vapaata liikkuvuutta 
koskevien sitoumuksiensa toteuttamisessa ovat yleensä hyvät. Bulgarian viranomaisten 
on myös taattava, että yhteisön yhdenmukaistamiseen kuulumattomien alojen 
lainsäädäntö ei ole esteenä kaupalle, erityisesti tarkastamalla toteutettavien 
toimenpiteiden laajuuden suhteessa niillä saavutettaviksi aiottuihin tavoitteisiin. Vaikka 
myönteisiä merkkejä on, vaaditaan huomattavia ponnistuksia ennen kuin yhteisön 
säännöstö on täysimittaisesti ja tehokkaasti toteutettu Bulgariassa. 
44 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Eurooppa-sopimuksessa vahvistetaan periaate pääomien vapaasta liikkuvuudesta 
Bulgarian ja Euroopan unionin välillä. Tätä sovelletaan Bulgarian velvoitteiden osalta 
Eurooppa-sopimuksen voimaantulosta Bulgariassa jo toimivien yritysten suoriin 
sijoituksiin ja asteittain siirtymäkauden aikana yhteisön yritysten sivuliikkeiden ja 
agentuurien (sekä itsenäisten ammatinharjoittajien) suoriin sijoituksiin. Sopimuksen 
mukaan sopimuspuolet neuvottelevat keskenään helpottaakseen pääoman liikkumista 
yhteisön ja Bulgarian välillä sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Valkoisessa kirjassa korostetaan pääomien ja rahoituspalvelujen vapaan liikkuvuuden 
välistä yhteyttä. Siinä ehdotetaan järjestystä pääomien vapauttamiselle alkaen pitkän 
aikavälin ja kaupallisiin toimintoihin liittyvistä pääomien liikkeistä ja keskittymistä 
myöhemmin lyhyen aikavälin pääomiin. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian perustuslain mukaan ulkomaisella pääomalla on sama oikeudellinen suoja kuin 
Bulgarian kansalaisten pääomalla. Kansainväliset pääomanvirrat Bulgarian ja unionin 
välillä ovat yhä suhteellisen vaatimattomia. Ulkomaiset investoinnit Bulgariaan olivat 
vähäisiä vuoden 1996 loppuun saakka, mutta ovat sen jälkeen päässeet vauhtiin. 
Kumulatiiviset ulkomaiset suorat investoinnit vuosina 1989-96 on arvioitu 400 
miljoonaksi ecuksi. Ulkomaisen investoinnin houkuttelemiseksi on otettu käyttöön 
merkittävää lainsäädäntöä ja perustettu ulkomaisen investoinnin toimisto. 
Lev on vaihdettava kaikkien vaihtotaseen erien osalta. Pääomaliikkeiden osalta 
ulkomaiset suorat investoinnit ovat yleensä vapaita. Herkkinä pidetyillä aloilla tehtäviin 
sijoituksiin vaaditaan lupa. Voitot ja investoidut pääomat voidaan palauttaa takaisin 
maahan vaihdettavassa valuutassa. 
Ulkomaisten fyysisten henkilöiden tai ulkomaisten laillisten henkilöiden 
kiinteistöhankintoihin Bulgariasta on rajoituksia, paitsi laillisen perimyksen kautta. 
Ulkomaalaisilla on mahdollisuus hankkia maata (paitsi maanviljelysmaata) perustamalla 
maahan yhtiön. 
Ulkomaalaiset voivat pitää lev- ja valuuttatilejä. Valuuttatilien luotottaminen ja 
veloittaminen sekä siirrot näiltä tileiltä siirroille ulkomaille ovat vapaita rajoituksista. 
Luvan saaneet pankit saavat ottolainata ulkomailta ilman keskuspankin lupaa ja maassa 
vakinaisesti asuvat voivat pitää valuuttatalletuksia Bulgariassa. 
Pääoman vienti maasta edellyttää Bulgarian keskuspankin ennakkolupaa. 
EU:n investointiyritysten sivuliikkeiden perustaminen ja pääsy EU:n liikkeellelaskijoiden 
virallisille listoille ei ole tähän mennessä ollut säännösteltyä. EU:n investointiyritysten ei-
kotimaisten tytäryhtiöiden yhdistäminen on arvopaperi-, arvopaperipörssi- ja 
investointiyrityslainsäädännön yleisten säännösten alaista. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Hallituksen tarkoitus on, että pääoman liikkeiden rajoitusten poisto seuraa Eurooppa-
sopimuksen mukaisen lähestymistavan käyttöönottoa ja siinä esitettyjen sitoumusten 
-45-
noudattamista. Jälkimmäinen antaa mahdollisuuden rajoittaa ulossuuntautuvia suoria 
investointeja viiden ensimmäisen vuoden aikana sopimuksen voimaantulosta ja vapauttaa 
asteittain muut pääomanliikkeet. 
Ulkomaalaisten kiinteistöhankinnoille on olemassa rajoituksia, johtuen erityisesti 
perustuslaissa olevasta esteestä ulkomaalaisten maanomistukselle. Vaikka nämä 
rajoitukset ovat yhdenmukaisia Eurooppa-sopimuksen kanssa, ne estävät pääoman 
vapaata liikehdintää. Lisäksi on olemassa hallinnollisia ja menettelyihin liittyviä 
vaikeuksia yritysten rekisteröinnille. 
Päätelmät 
Bulgarian valuutta on vaihdettava melkein kaikkien vaihtotaseen erien osalta, mutta 
pääomanliikkeiden vapauttaminen on rajallista. Vapautetut pääomatransaktiot koskevat 
yksinomaan pääoman maahantuonteja. Rajoitusten lieventäminen erityisesti ulkomaille 
suuntautuvan pääoma liikkeiden osalta on odotettavissa vasta kun on saatu pysyvää 
parannusta aikaan pankkialan rahoitustilanteessa ja toiminnassa ja talouden 
vakauttamisen ja rakenteellisen uudistamisen edistymisessä. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Palvelujen vapaa liikkuvuus perustuu syrjinnän ja erityisesti kansalaisuuteen perustuvan 
syrjinnän kieltoon sekä erilaisten kansallisten säännösten yhdenmukaistamista koskeviin 
sääntöihin. Nämä säännöt koskevat yhtä paljon sekä henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen 
kuuluvaa sijoittautumisoikeutta että palvelujen vapaata tarjoamista. Niiden 
täytäntöönpano edellyttää hallintorakenteiden luomista (pankkivalvontakomiteat, 
audiovisuaalisen toiminnan valvontaviranomaiset, sääntelyviranomaiset) sekä 
jäsenvaltioiden välisen valvontayhteistyön lujittamista (vastavuoroisen tunnustamisen 
järjestelyt). 
Tärkeä osa palveluiden vapaan liikkuvuuden alalla sovellettavaa lainsäädäntöä liittyy 
rahoituspalveluihin. Kyseeseen tulevat myös ongelmat, jotka liittyvät kansallisten 
markkinoiden avaamiseen aloilla, joita monopolit ovat perinteisesti hallinneet. Tällaisia 
aloja ovat muun muassa televiestintä ja osittain myös energia ja liikenne. Viimeksi 
mainittuja aiheita käsitellään lausunnon niitä koskevissa jaksoissa. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian pankkiala on suhteellisen hajanainen. Seitsemän valtion pankkia edustavat yli 
kahta kolmasosaa kokonaisvarannosta. 16 pankkia on erityisvalvonnassa tai 
keskuspankin vaatimassa konkurssitilassa. 
Suurin osa ensimmäisen vaiheen toimenpiteiden edellyttämää lainsäädäntöä on 
yhdenmukaista asiaankuuluvien EY:n direktiivien vaatimusten kanssa. Tärkein säännöstö 
muodostuu pankki- ja luottotoimintalaista ja keskuspankin säännöstä n:o 2 koskien 
pankkitoimilupia, säännöstä n:o 8 pankkien koskien pääoman riittävyyttä ja laista 
talletusten ja tilien valtion suojelusta, johon liittyy keskuspankin sääntö n:o 1 
pankkitalletusvakuutuksesta. Toisen vaiheen toimenpiteitä on pantu täytäntöön vain 
osittain. Laki toimenpiteistä rahanpesua vastaan hyväksyttiin vuonna 1996 mutta se ei ole 
täysin yhdenmukainen. 
46 
Pankkien valvonta on keskuspankin pankkivalvontaosaston vastuulla. 
Bulgarian tärkein arvopaperikauppaa koskeva lainsäädäntö muodostuu arvopapereita, 
arvopaperipörssejä ja investointiyhtiöitä koskevasta laista (SSEICA) sekä ulkomaalaisten 
taloudellista toimintaa ja ulkomaisia investointiyrityksiä koskevasta laista, joka tuli 
voimaan vuonna 1996. Tavarapörssejä ja kauppapaikkoja koskeva lakiluonnos on valmis. 
Ammattimaisten investointipalvelujen tarjonta on luvanvaraista. Investointien välittäjien 
täytyy täyttää erityiset vaatimukset, jotka tukevat markkinoiden vakautta ja investoijien 
etua. Luottolaitokset voivat myös toimia investointien välittäjinä "kokonaislupansa" 
perusteella. Itse asiassa pankeilla on tärkeä rooli markkinoilla, koska arvopaperin 
välittäjien ja meklareiden ammattikunta on vasta syntymässä. 
EU.n investointiyhtiöiden sivuliikkeiden perustaminen sekä pääsy EU:n arvopapereiden 
liikkeellelaskijoiden viralliseen luetteloon ei ole tähän mennessä ollut säänneltyä. 
Arvopapereita, arvopaperipörssejä ja investointiyrityksiä koskevan lain yleiset 
säännökset määrittelevät EU:n investointiyritysten tytäryhtiöiden yhdistämistä. 
Arvopaperi- ja arvopaperipörssikomitea, joka perustettiin vuoden 1996 arvopapereita, 
arvopaperipörssejä ja investointiyrityksiä koskevan lain mukaisesti, valvoo 
arvopaperimarkkinoiden transaktioita. 
Lainsäädännön muutokset vuodelta 1989 mahdollistivat yksityisen alan 
vakuutusyhtiöiden perustamisen. Vakuutuslaki ja asetus pakollisista vakuutuksista tulivat 
voimaan vuonna 1997. Yhdessä ulkomaisen investoinnin suojelulain kanssa vakuutuslaki 
säännöstelee bulgarialaisia ja ulkomaisia vakuutusyhtiöitä. Vakuutuslaki toteaa, että 
"ulkomainen vakuuttaja voi tehdä vakuutuksia ainoastaan sellaisen sivuliikkeen kautta, 
jonka rekisteröity toimisto on Bulgariassa", jos se on rekisteröity kauppalain mukaisesti 
ja jossa sillä on lupa vakuutusvalvontaosastolta, joka on valtiovarainministeriön valvova 
elin. Ulkomaalaiset voivat myös olla yrityksien osakkaita ja hankkia osakkeita saatuaan 
valvontaosaston luvan. Ulkomaisten vakuuttajien enimmäisosakkuus on mahdollinen 
seitsemän vuoden jälkeen. Nämä toimenpiteet ovat osa vakuutusmarkkinoiden asteittaista 
vapauttamista koskevia toimia. Ulkomaisten vakuuttajien toiminnan taso on tähän 
mennessä ollut rajoittunutta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vuosina 1991-1993 hyväksyttiin useita pankkilakeja ja toiminnan vakauden 
valvontamääräyksiä, joilla alalle asetettiin tiukat standardit. Vaikka ne ovat jossain 
määrin yhdenmukaisia unionin järjestelmän kanssa, vakavaraisuutta ja järjestämättömiä 
lainoja koskevat varotoimenpidevaatimukset eivät näissä laeissa toteudu, suurelta osin 
johtuen taloudellisesta ja pankkikriisistä. Valkoisen kirjan luottolaitoslainsäädäntöä 
koskevien toimenpiteiden osalta kaksi neljästä ensimmäisen vaiheen toimenpiteestä on 
muutettava ja kaikki toisen vaiheen toimenpiteet edellyttävät uutta lainsäädäntöä. 
Hallitus on ryhtymässä täydelliseen rahoitusalan uudelleenjärjestelyyn, johon kuuluu 
valuuttalautakunnan asettaminen, pankkilupajärjestelmän järkeistäminen, kirjanpito- ja 
ulkoisen tilintarkastuksen määräysten vahvistaminen, uusi laki pankkien 
vakavaraisuudesta, keskuspankin pankkivalvontaosaston vahvistaminen ja keskuspankin 
-47-
pääoman riittävyyttä, lainojen luokittelua ja maksuvalmiutta koskevien säännösten 
tarkistaminen. Tässä yhteydessä on odotettavissa nopeata edistymistä lainsäädännön 
lähentämisessä vuoden 1997 aikana sellaisilla aloilla kuten konkurssimenettelyt, 
talletusvakuutus ja pankkivalvonta. Bulgarian keskuspankin pankkilakien ja 
valvontamääräysten täytäntöönpano vaatii huomattavia ponnistuksia, mukaan lukien 
henkilökunnan kouluttaminen. 
Arvopaperimarkkinoita koskevien valkoisen kirjan direktiivien täytäntöönpano on yhä 
kesken, erityisesti suurimman osan toisen vaiheen toimenpiteiden osalta. Bulgarian 
viranomaiset ovat kuitenkin valmistaneet joitakin asetusluonnoksia, joilla puutteet pitäisi 
saada korjatuksi merkittäviltä osin, ellei kokonaan. Bulgarian arvopaperimarkkinat ovat 
vielä varhaisessa kehitysvaiheessa ja niihin vaikuttaa markkinoiden järjestäytymisen ja 
sääntelyn puutteellisuus sekä rahoitusmarkkinoiden avoimuuden puute. Olemassa olevat 
yksityistämisrahastot on muutettava investointiyrityksiksi tai yhteisöllisiksi 
investointiyrityksiksi, jotka on vielä perustettava. Virallinen Bulgarian arvopaperipörssi 
perustetaan ennen tämän vuoden loppua. Viime vuonna toiminnassa oli noin 15 
yksityistä sääntelemätöntä arvopaperipörssiä, jotka arvopaperi- ja 
arvopaperipörssikomitea on sulkenut. 
Vaikka valtion vakuutusyritysten laillinen monopoli on poistettu, yksityisten 
vakuutusmarkkinoiden, joille on luonteenomaista avoin kilpailu, on kehityttävä. 
Hallituksen toimenpiteiden täytyy sisältää toimia, joilla yksityisten 
vakuutusmarkkinoiden avoimuus taataan. Tätä varten hallitus hyväksyi kesäkuussa 1997 
vakuutuslakiin muutosesityksen, jolla perustetaan kansallinen vakuutusneuvosto 
tarkoituksena ottaa käyttöön vakaa ja avoin vakuutusjärjestelmä ja taata asiakkaiden ja 
kansalaisten turvallisuus. Valtiovarainministeriön vakuutusvalvontaosastolle on 
annettava vastaavat valtuudet, lakia säätävien ja täytäntöönpanevien elinten on taattava 
tarvittaessa riittävä seuranta. 
-48-
Päätelmät 
Vaikka rahoituspalvelualalla on jonkin verran edistytty ja viranomaiset ovat selvästi 
sitoutuneet jatkotoimenpiteisiin, yhteisön säännöstön täysimääräinen täytäntöönpano 
riippuu taloudellisen ja rakenteellisen uudistusohjelman toteuttamisesta, mukaan lukien 
valvontarakenteen vahvistaminen, jota varten useita toimenpiteitä on äskettäin toteutettu. 
Kehitys vaatii useita vuosia kestävää ponnistelua, ennen kuin Bulgarian 
rahoitusjärjestelmä kykenee selviämään sisämarkkinoiden yhdentymisen vaikutuksista. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
Henkilöiden vapaaseen liikkuvuuteen kuuluu kaksi osa-aluetta, jotka liittyvät eri 
aihepiireihin Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa. Periaatteet esittelevässä 
sopimuksen ensimmäisessä osassa oleva 7 a artikla kuuluu sisämarkkinoiden 
toteuttamisen alaan ja koskee liikkumista ilman jäsenvaltioiden sisärajoilla tehtäviä 
tarkastuksia. Unionin kansalaisuutta koskevassa toisessa osassa olevassa 8 a artiklassa 
jokaiselle unionin kansalaiselle myönnetään henkilökohtainen oikeus liikkua ja oleskella 
vapaasti jäsenvaltioiden alueella tietyin edellytyksin. Rajatarkastusten poistaminen 
koskee kaikkia henkilöitä kansalaisuudesta riippumatta, muuten 7 a artiklalla ei olisi 
mitään tosiasiallista vaikutusta. Kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan 8 a artiklasta 
johtuvia oikeuksia, mutta 7 a artiklasta johtuvia oikeuksia ei ole vielä pantu 
täysimääräisesti täytäntöön unionin tasolla. 
a) Unionin kansalaisten vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten 
ja kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään laillisten työntekijöiden (ja heidän perheenjäsentensä) 
syrjimättömästä kohtelusta. Sopimuksessa määrätään myös mahdollisuudesta yhdistää tai 
siirtää sosiaaliturvaetuuksia ja rohkaistaan jäsenvaltioita tekemään Bulgarian kanssa 
työmarkkinoille pääsyä koskevia kahdenvälisiä sopimuksia. Siirtymäkauden toisen 
vaiheen aikana assosiaationeuvosto tutkii muita keinoja parantaa työntekijöiden 
liikkuvuutta. 
Valkoisessa kirjassa käsitellään lainsäädännöllisiä vaatimuksia, jotta voidaan toteuttaa 
työmarkkinoiden sopusointuinen kehittäminen ja samanaikaisesti ehkäistä kilpailun 
vääristyminen. 
Työntekijöiden vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa 
tunnustetuista perusvapauksista. Oikeus saada harjoittaa joitakin ammatteja (esimerkiksi 
oikeuden tai terveydenhuollon alalla) voi kuitenkin riippua joidenkin erityisesti 
kelpoisuutta koskevien edellytysten täyttämisestä. Kelpoisuusedellytyksiä joko 
yhteensovitetaan tai niihin sovelletaan vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta. 
Sopimuksella taataan myös sijoittautumisvapaus, joka koskee sekä itsenäistä ammattia 
harjoittavien luonnollisten henkilöiden että yrityksien taloudellista toimintaa. 
Asuinpaikan vapaaseen valintaan voidaan siten soveltaa vähimmäisvaatimuksia, jotka 
koskevat varallisuutta ja sosiaaliturvajärjestelmään kuulumista silloin, kun kyseessä ei 
ole ammatillinen toiminta kyseisessä maassa. 
Yleiskuvaus 
-49-
Perustuslaissa taataan kaikille Bulgariassa asuville ulkomaalaisille samat oikeudet ja 
velvollisuudet kuin Bulgarian kansalaisille, poikkeuksena muutama erityisala, joita 
varten vaaditaan Bulgarian kansalaisuus. Vaikka perustuslaki takaa tasa-arvoisen 
kohtelun, käytännössä Bulgaria toteuttaa suhteellisen rajoittavaa 
maahanmuuttopolitiikkaa. Työlupia myönnetään yleensä yhden vuoden ajaksi, mutta 
niitä voidaan jatkaa kahdella lisävuodella ja kokopäivätyöperusteella. 
Opetusministeriö on akateemisten korkeakoulututkintojen vastavuoroisesta 
tunnustamisesta päättävä elin. Vastavuoroista tutkintojen tunnustamista koskevan 
yhteisön säännöstön osalta Bulgaria on pyrkinyt mukauttamaan lainsäädäntöänsä 
suhteessa asiaan kuuluviin direktiiveihin. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Erityisiä oikeudellisia säännöksiä ei ole työntekijän perheenjäsenten maahantulo-
oikeuksien ja asuinpaikkaoikeuksien määrittelemiseksi tai asuinpaikkaoikeuden 
takaamiseksi sellaisissa tapauksissa, jossa työ päättyy joko työntekijästä riippuvista tai 
hänestä riippumattomista syistä, tai työntekijä työttömäksi jouduttuaan ottaa vastaan 
muuta työtä (vapaaehtoisesti tai ei). Työluvan epäämiseksi mainitut perustelut eivät vielä 
vastaa EU:n säännöksiä, jotka koskevat työvoiman liikkuvuutta 48 artiklan mukaisesti. 
Perheenjäsenten oikeudet saada työtä näyttävät kohtuuttoman rajoitetuilta, kaikki 
muutoksenhakuvetoomukset on käsiteltävä hallinnollisella tasolla eikä laillisessa 
tuomioistuimessa. Työntekijän ja hänen perheenjäsentensä ammatillista ja 
yhteiskunnallista integraatiota rohkaisevia toimenpiteitä on vähän, tämä heijastuu maan 
koulutusjärjestelmään osallistumiseen sovellettavista rajoittavista ehdoista. 
Bulgarian ja EU:n jäsenvaltioiden vastavuoroista tutkintojen ja ammatillisten 
pätevyysvaatimusten tunnustamista koskevasta yhteistyöstä on vähän kokemuksia. 
Korkeakoulututkintoja varten perustettiin vuonna 1995 kansallinen tutkintojen 
vahvistamis- ja arviointitoimisto, joka valmistelee pohjaa vastavuoroiselle akateemisten 
tutkintojen tunnustamiselle. Ammatillisia tutkintoja varten ei ole samanlaista elintä. 
Bulgarian ja jäsenvaltioiden ammatillisten opetussuunnitelmien vastaavuuden 
järjestelmällinen selvitys on tehtävä heti, kun asiaankuuluvat tiedot, jotka Bulgarian on 
vielä toimitettava, on tutkittu. Paljon ponnistuksia tarvitaan yhteisön säännöstön käyttöön 
ottamiseksi keskipitkällä aikavälillä ja sen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. 
Päätelmät 
Yhteisön säännöstön siirtäminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja käyttöönotto on 
hyvin rajoittunutta. Huolimatta useilla aloilla tehdystä edistyksestä, vaaditaan suurta 
lainsäädännöllistä, toimenpide- ja hallinnollista uudistusta, jotta Bulgaria voi toteuttaa 
henkilöiden vapaata liikkumista koskevan yhteisön säännöstön täysimääräisesti 
keskipitkällä aikavälillä. 
h) Henkilötarkastusten poistaminen sisärajoilta 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklan mukainen vapaa liikkuvuus, eli 
kansalaisuudesta riippumaton sisärajoilla tehtävien henkilöiden tarkastusten poistaminen, 
ei ole vielä täysin toteutunut Euroopan unionin tasolla. Rajoilla tehtävien henkilöiden 
tarkastusten poistaminen edellyttää useiden liitännäistoimenpiteiden täytäntöönpanoa. 
50-
Jäsenvaltiot eivät ole vielä hyväksyneet ja panneet täytäntöön joitakin näistä 
toimenpiteistä (katso oikeus- ja sisäasioita koskeva erillinen jakso). Tietyt jäsenvaltiot 
ovat kuitenkin toteuttaneet tämän tavoitteen Schengenin yleissopimuksella (seitsemän 
jäsenvaltiota jo soveltaa yleissopimusta ja kuusi valmistelee sen täytäntöönpanoa). 
Tämän tavoitteen toteutumista Euroopan unionissa pyritään helpottamaan 
perustamissopimuksen luonnoksessa, jossa esitellään uusi luku "Vapauden, 
turvallisuuden ja oikeuden alue" ja jolla Schengenin säännöstö otetaan käyttöön 
Euroopan unionissa. 
Bulgaria on ilmaissut tahtonsa ja valmiutensa täyttää Schengenin sopimuksen 
määräykset. Se on aloittanut tätä varten tarvittavat valmistelut ja pyytänyt jäsenvaltioilta 
avustusta erityisesti rajatarkastusten vahvistamisen suhteen. 
Yleisarvio 
1. Yhteenveto Bulgarian edistymisestä valkoiseen kirjaan liittyvän lainsäädännön 
täytäntöönpanossa esitetään liitteessä. Taulukosta ilmenee, että 30. kesäkuuta 1997 
mennessä Bulgaria arvioi saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään 126 valkoisen 
kirjan 899:stä direktiivistä ja asetuksesta. Nämä tiedot koskevat lainsäädäntöä, jonka 
Bulgaria katsoo saattaneensa osaksi kansallista lainsäädäntöään tai jonka osalta se katsoo 
tarkistaneensa sen yhteisön sääntöjen mukaisuuden. Tämän tiedon perusteella ei voida 
kuitenkaan vahvistaa tekstien vastaavuutta, sillä komissio ei tässä vaiheessa pysty 
antamaan siitä lausuntoaan. 
2. Sisämarkkinoihin kuuluvilla aloilla Bulgarian lainsäädäntö ei vastaa kuin hyvin 
vähäiseltä osin yhteisön säännöstöä. Tarvittavan edistyksen laajamittaisuus edellyttää 
erittäin suuria ja pitkäaikaisia ponnisteluja sekä lainsäädännön lähentämiseksi että 
sellaisten rakenteiden aikaansaamiseksi, jotka mahdollistavat niiden täytäntöönpanon. 
Rahoitusalan täydellinen uudelleenjärjestäminen on tärkeydeltään ensimmäisiä tehtäviä 
tarvittavan uskottavuuden tason aikaansaamiseksi sekä suuren yleisön että investoijien 
keskuudessa, ja hallitus tunnustaa tämän tarpeellisuuden. 
3. Bulgarian julkishallinnon heikkous yleensä muodostaa suuren ongelman, joka asettaa 
kyseenalaiseksi sekä lainsäädännön lähentämistoimien tahdin että niiden laadun. 
Sisämarkkinoiden alan lainsäädännön täytäntöönpanolle välttämättömät erilaiset 
rakenteet eivät vielä kyvyltään vastaa tarkoitustaan. Samoja varauksia täytyy tehdä 
taloudellisten toimijoiden ja erityisesti pk-yritysten yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanemiskyvyn osalta. 
4. Maatalouteen liittyviä erityisnäkökohtia huomioon ottamatta unionin sisärajoilla 
tehtävien tarkastusten poistaminen on mahdollista vasta lainsäädäntöjen riittävän 
yhdenmukaistamisen jälkeen. Tämä edellyttää erityisesti hyvään hallintoon perustuvaa 
molemminpuolista luottamusta (esimerkiksi tiettyjä tuotteita koskevat lähtöpaikassa 
tehtävät turvallisuustarkastukset). Tavaroiden liikkuvuuden osalta sisärajattoman alueen 
toteuttaminen 1. tammikuuta 1993 mennessä oli mahdollista ainoastaan poistamalla 
kaikki unionin jäsenvaltioiden jäsenvaltiosta toiseen liikkumisen osalta noudattamat 
muodollisuudet ja tekemät tarkastukset. Tämä koski erityisesti teknisiä tarkastuksia 
(erityisesti tuoteturvallisuustarkastukset), ihmisten, eläinten ja kasvien terveyttä koskevia 
-51 
tarkastuksia, taloudellisia ja kaupallisia tarkastuksia (esimerkiksi väärennösten torjunta), 
turvallisuustarkastuksia (aseet jne.) sekä ympäristötarkastuksia (jätteet jne.). 
Suurimmassa osassa tapauksia muodollisuuksien ja tarkastusten poistaminen voitiin 
toteuttaa ainoastaan hyväksymällä ja toteuttamalla yhteisön toimenpiteitä. Näillä 
toimenpiteillä voitiin yhdenmukaistaa liikkumista tai markkinoille saattamista koskevat 
säännöt (erityisesti tuoteturvallisuuden osalta) ja tarvittaessa siirtää jäsenvaltioiden 
alueella tai markkinoilla tehtävät tarkastukset tai noudatettavat muodollisuudet 
ulkorajoilla tehtäviksi (erityisesti arvonlisä- ja valmisteveron kantamisen, eläinten ja 
kasvien terveystarkastusten sekä tilastotietojen keruun osalta). Osasta Bulgarian nykyisiä 
rajoja tulee unionin ulkoraja. Tämä merkitsee rajatarkastusten vahvistamista (katso 
erillinen tullia koskeva jakso). 
Kyseisillä aloilla tehdyn työn edistymistä ja tahtia koskevan kokonaisarvioinnin 
perusteella on vaikea sanoa, milloin Bulgaria kykenee hyväksymään ja panemaan 
täytäntöön kaikki ne säädökset, jotka ovat välttämättömiä sisärajoilla tehtävien 
tarkastusten poistamiseksi ja näiden tarkastusten teon siirtämiseksi unionin ulkorajoilla 
tehtäviksi. 
5. Bulgaria ei vielä ole antanut yhtenäismarkkinoita koskevan yhteisön säännöstön 
perusosia. Huomattavat ponnistelut ovat tarpeen, jotta se voisi antaa ja panna täytäntöön 
yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön ja saada aikaan sen täytäntöönpanomekanismit. 
Tällä hetkellä ei ole mahdollista muodostaa käsitystä siitä, että Bulgaria kykenisi 
keskipitkällä aikavälillä täysimääräisesti osallistumaan sisämarkkinoihin. 
Kilpailu 
Euroopan yhteisön kilpailupolitiikan perusta on perustamissopimuksen 3 artiklan g 
kohta, jossa määrätään, että yhteisössä on oltava järjestelmä, jolla taataan, ettei kilpailu 
sisämarkkinoilla vääristy. Pääasialliset soveltamisalat ovat kilpailulainsäädäntö ja valtion 
tuet. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteisön ja Tsekin tasavallan kauppasuhteisiin 
sovellettavasta kilpailujärjestelystä, että se perustuu perustamissopimuksen 85 ja 86 
artiklassa (yritysten väliset sopimukset/määräävän aseman väärinkäyttö) ja 92 artiklassa 
(valtion tuki) määrättyihin arviointiperusteisiin ja että kyseisten alojen soveltamista 
koskevat yksityiskohtaiset säännöt on hyväksyttävä kolmen vuoden kuluessa Eurooppa-
sopimuksen voimaantulosta. Lisäksi siinä määrätään, että Tsekin tasavalta saattaa 
kilpailulainsäädäntönsä yhdenmukaiseksi yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Valkoisessa kirjassa viitataan kyseisten määräysten, sulautumisasetuksen säännösten 
(4064/89) ja perustamissopimuksen 37 ja 90 artiklan (monopolit ja erityis- ja 
yksinoikeudet) määräysten asteittaiseen soveltamiseen. 
Yleiskuvaus 
Kilpailulain nykyinen oikeusperusta on toukokuussa 1991 annettu laki kilpailun 
suojelemisesta, missä on kilpailua rajoittavia käytäntöjä, hallitsevan aseman 
väärinkäyttöä, fuusioiden valvontaa ja alkeellisia menettelysääntöjä koskevat lausekkeet. 
Uudella kilpailun suojelua koskevalla lakiluonnoksella pyritään tarkemmin luomaan 
kaikkia aloja koskevat vapaan yrittämisen ehdot, vapaa hinnoittelu ja kuluttajien etujen 
-52-
suoja. Laissa suojataan myös markkinoiden hallitsevan aseman väärinkäyttöä vastaan, 
vilpillistä kilpailua ja muita sellaisia toimia vastaan, joilla on kotimarkkinoilla kilpailua 
rajoittava vaikutus. 
Vuoden 1991 lailla perustettiin kilpailun suojelua käsittelevä komitea, jonka tehtävänä 
on panna täytäntöön Bulgarian kilpailupolitiikka. 
Valtiontukia valvova elin perustettiin valtionvarainministeriön alaisuuteen 25 päivänä 
lokakuuta 1996. Sen toimintaa koskevia sääntöjä ei ole vielä määritelty. 
Voimassa oleva valtiontuki-inventaario edustaa askelta avoimuuden suuntaan. Lisätietoja 
tarvitaan kuitenkin myönnettyjen tukien kokonaismääristä, alakohtaisesta jakautumasta, 
tavoitteesta, annetuista tukimuodoista ja erityisesti valtion ja valtionomisteisten yhtiöiden 
välisistä rahoitussuhteista. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Toistaiseksi maassa ei vielä täysin vallitse taloudellisen kilpailun edellytykset. Kilpailun 
suojelua käsittelevän komitean perustaminen on ollut hidasta, ja sen 
täytäntöönpano valtuuksia ja budjettimäärärahoja on vahvistettava. 
Julkisten yritysten ja erityis- tai yksinoikeuksien perusteella toimivien yritysten osalta 
todettakoon, että tietyt alat kehittyvät nopeammin kuin toiset. Televiestintää vapautetaan 
parhaillaan, ja muiden alojen kuten liikenteen, postipalvelujen ja energiapolitiikan 
vapauttamista muotoillaan parhaillaan. Voimalat, alkoholi, öljy, suola ja kaivostoiminta 
ovat edelleen kaupallisia valtion monopoleja. 
Valtiontukien alalla Bulgaria ei vielä tässä vaiheessa täytä uskottavan valtiontukien 
valvonnan vaatimuksia. Toistaiseksi ei ole voimassa mitään sääntöjä valtiontukien 
valvonnasta ja valtiontukien myöntämistä koskevaa vaadittua avoimuutta ei ole vielä 
saavutettu. Näin ollen ei ole mahdollista tarkastella, onko valtiontuet myönnetty yhteisön 
valtiontukisääntöjen mukaisesti. Vuodesta 1996 alkaen on saatu aikaan edistystä. 
Valtiontukia 135 suurimmalle tappiotatekevälle valtionomisteiselle yritykselle ja 
julkiselle yritykselle (edustaen 78% valtionomisteisten yhtiöiden kokonaistappioista 
vuonna 1995) on merkittävästi vähennettyjä menettelyt tehty avoimeksi, jos tukia vielä 
myönnetään. Sähköä, kaasua, nestemäisiä polttoaineita, juomavettä ja teleyhteyksiä 
jakavien peruspalvelulaitosten palveluhinnat on nostettu kustannuksia vastaaviksi. 
Kaukolämmitystä ja julkista liikennettä koskevia valtiontukia on yhä voimassa. On 
välttämätöntä perustaa valvontaviranomainen, jonka tehtävät ja toimivaltuudet on selvästi 
määritelty. Yhteisön käytännön mukaisen valtiontuki-inventaarion luomiseksi tarvitaan 
huomattavia ponnistuksia. 
Sen lisäksi, että hyväksytään Euroopan yhteisön lainsäädäntöä riittävän lähellä oleva 
lainsäädäntö, kilpailulain uskottavaan täytäntöönpanoon vaaditaan hyvin toimivat 
kilpailuolosuhteita ja valtiontukia valvovat viranomaiset. Lisäksi vaaditaan, että 
tuomioistuinlaitos, julkishallinto ja taloudelliset toimijat ymmärtävät riittävästä 
kilpailulakia ja kilpailupolitiikkaa. 
53 
Päätelmät 
Kilpailulainsäädännön osalta Bulgaria on edistynyt jonkin verran institutionaalisten ja 
lainsäädännöllisten vaatimusten suhteen. Lainsäädännön soveltamiseksi, 
täytäntöönpanemiseksi ja valvomiseksi vaaditaan kuitenkin kestäviä rakenneuudistuksia. 
Valtiontukien osalta edistyminen on ollut vähäistä kaikissa suhteissa huolimatta vuoden 
1996 puolivälistä alkaneista parannuksista. Huomattava määrä lisätyötä on välttämätöntä, 
jotta saavutettaisiin uskottavan valtiontuki valvonnan vaatimukset, erityisesti 
valtiontukien myöntämistä koskeva avoimuus ja jotta perustetaan hyvintoimiva 
valtiontukien valvontaviranomainen, jolla on riittävät valtuudet valvoa valtiontukia ja 
jolla on myös riittävän osaava henkilöstö. 
Lisäksi vaikuttaa siltä, että tietyillä aloilla on voimassa erityis- tai yksinoikeuksia, jotka 
eivät ole yhteisön säännöstön mukaisia. Näitä ongelmia pitäisi käsitellä 
lähitulevaisuudessa. 
Läheinen yhteistyö komission kanssa on välttämätöntä. 
-54 
3.2 Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Nykytilanne 
Tietotekniikka ja televiestintä tarjoavat yhdessä valtavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
mahdollisuuksia. Bulgarialla oli huomattava asema SEVIN tietotekniikkatuotannossa, 
mutta maa ei pystynyt todella toteuttamaan mahdollisuuksiaan teknologisten ja tuotannon 
innovaatioiden puutteen vuoksi. Ennen vuotta 1989 koulutusta yleensä pidettiin kuitenkin 
tärkeänä alueena. Tämän seurauksena näyttää olevan, että tietokoneiden kysyntä on 
ylittänyt normaalit odotukset, kun otetaan huomioon maan BKT/asukas. Jos 
tietoyhteiskuntaan tähtäävää kehitystä mitataan suhteellisesti Internet-palvelimien 
määrällä (25 000 palvelinta eli 0,4/1000 asukasta) Bulgaria ei ole vielä saavuttanut EU-
maiden keskimäärin kaksi vuotta sitten saavuttamaa tasoa. Jos Internet-yhteyksien määrä 
kasvaa samaa vauhtia kuin tietokoneiden kysyntä, nykyisin noin seitsemän vuotta EU.n 
keskitasoa jäljessä oleva tietoliikenneinfrastruktuuri voi jarruttaa tietoyhteiskunnan 
kehittymistä. 
Päätelmät 
Koska Bulgariassa suhtaudutaan epäröivästi alan vapauttamiseen aikaisessa vaiheessa ja 
maan BKT/asukas on yksi alueen alhaisimpia, tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien 
voidaan odottaa toteutuvan myöhemmin kuin KIE-maissa keskimäärin. 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa 
korkealaatuisen koulutuksen kehittämiseen ja toteuttaa ammatillista koulutusta koskevaa 
politiikkaa, millä toimilla pyritään edistämään eurooppalaista ulottuvuutta koulutuksessa 
sekä parantamaan teollisiin muutoksiin mukautumista ja työmarkkinoiden joustavuutta 
ammattikoulutuspolitiikkojen kautta. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä koulutuksen ja ammatillisen pätevyyden 
tason kohottamiseksi. Valkoiseen kirjaan ei sisälly tämän alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Bulgaria käyttää koulutukseen 1,6 prosenttia BKT:sta, joka vastaa 4,0 prosenttia valtion 
talousarviosta. 
Bulgariassa on 1 190 000 koululaista, 240 000 opiskelijaa ja 105 000 opettajaa. 
Suurin koulutusjärjestelmää koskeva ongelma liittyy Bulgarian vakaviin taloudellisiin 
ongelmiin, mikä on merkinnyt talousarviosta osoitettujen varojen supistumista (6,1 
prosentista BKT:sta vuonna 1992 4,5 prosenttiin vuonna 1995) ja on ajoittain johtanut 
jopa koulujen toimintaan, oppikirjojen hankintaan ja opettajien palkkojen maksuun 
tarkoitettujen varojen äkilliseen puutteeseen. 
Talousarvioon liittyvät ongelmat eivät kuitenkaan ole estäneet toimenpiteiden 
toteuttamista koulutusjärjestelmän uudistamiseksi kaikilla tasoilla. Tärkeimpiä 
-55-
lainsäädännöllisiä välineitä ovat olleet vuonna 1991 annetut valtion koulutusta koskevat 
vaatimukset (koulutusalan tavoitteet ja oikeudet), vuonna 1991 annettu akateemista 
itsemääräämisoikeutta koskeva laki ja vuonna 1995 annettu korkea-asteen koulutusta 
koskeva laki. Viimeksi mainittu laki toimi perustana vuonna 1996 perustetulle korkea-
asteen koulutusta käsittelevälle kansalliselle arviointi- ja hyväksymisvirastolle sekä lähes 
korkea-asteen oppilaitosten vaatimukset täyttävien oppilaitosten muuttamiselle korkea-
asteen laitoksiksi ja niiden toiminnan järkeistämiselle. Opetussuunnitelmien 
muuttamisessa toisen asteen koulutuksessa ja sen jälkeisessä koulutuksessa keskitytään 
vahvempaan ammatilliseen painotukseen, jota alueelliset koulutarkastajat valvovat. 
Valtion omistamissa yrityksissä toimivien ammattikoulutuskeskusten sulkeminen sekä 
kasvava työttömyys muodostavat vakavan haasteen ammattikoulutuksen jatkuvuudelle. 
Ohjelmia on käynnistetty nuorten työmarkkinoille pääsyn helpottamiseksi sekä 
koulunkäynnin keskeyttämisen ja sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi. 
Tempus-ohjelma on osaltaan edistänyt korkea-asteen koulutuksen uudistamista 
koskevien tavoitteiden saavuttamista ja luonut perustan yhteistyölle EU:n korkea-asteen 
oppilaitosten kanssa. 
Bulgarian kokonaisväestöstä noin 14 prosenttia on iältään 15-25 vuotiaita. Bulgarian 
nuorisojärjestöt ovat osallistuneet Euroopan nuorisoalan toimintaan vuodesta 1990 
lähtien. Nuorisoalan yhteistyö Keski-Euroopan maiden kanssa sisällytettiin Nuorten 
Eurooppa -ohjelmaan vuodesta 1995 alkaen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Yleissivistävän ja ammatillisen koulutusjärjestelmän tärkeimpänä haasteena on jatkaa 
viime vuosien aikana kehitettyjä rakenteellisia, rahoituksellisia ja opetussuunnitelmia 
koskevia myönteisiä uudistusaloitteita erittäin epäsuotuisista rahoituksellisista ja 
taloudellisista olosuhteista huolimatta. Huomiota vaativia erityisalueita ovat koulutuksen 
rahoituksen uudistaminen edelleen, opettajien tietojen ja taitojen kohentamiseen tähtäävät 
toimet sekä investoinnit koulutuksen perusrakenteisiin. 
Ammattikoulutusjärjestelmän tehokkuus riippuu talous- ja työmarkkinasuhdanteiden 
tuntemisesta sekä elinikäisen oppimisen periaatteeseen perustuvasta aktiivisesta 
työmarkkinapolitiikasta. Erityistoimenpiteitä tarvitaan nuorten ja äskettäin työttömäksi 
jääneiden sosiaalisen syrjäytymisen ehkäisemiseksi koulutuksen avulla. Koulutusta 
koskevaa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua on vahvistettava. 
Bulgarian kyky saada täysi hyöty koulutukseen ja nuorisoon liittyvistä yhteisön 
ohjelmista riippuu Bulgarian talouden kehitystilanteesta ja siitä seuraavasta 
koulutussektorin taloudellisen aseman parantumisesta. 
Päätelmät 
Unioniin liittymistä ajatellen näillä aloilla ei ole odotettavissa suuria ongelmia. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Perustamissopimuksessa ja puiteohjelmassa määrättyjen tutkimuksen ja teknologisen 
kehittämisen yhteisön tason toimien tavoitteena on Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn 
-56-
ja yleisen elämänlaadun parantaminen sekä kestävän kehityksen, ympäristönsuojelun ja 
muiden yhteisten politiikkojen tukeminen. 
Eurooppa-sopimuksessa ja sen lisäpöytäkirjassa määrätään näiden alojen erityisesti 
puiteohjelmassa tehtävästä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei sisälly alaa koskevia 
välittömiä toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Valtion tuki ohjataan tiedeakatemian laitoksille ja korkeakouluille sekä opetuksesta, 
tieteestä ja teknologiasta vastaavan ministeriön ja teollisuusministeriön alaisiin 
rahoitusj ärj estelmiin. 
Vuonna 1995 tällä alalla käytettiin kaikkiaan 0,62 % BKT:sta (kun vielä vuonna 1993 
osuus oli 1,13 %), ja alan henkilöstön määrä väheni noin 18 prosentilla ajalla 1990-1995. 
Teollisuuden tutkimusyksiköissä työskentelevien tutkijoiden määrä on vähentynyt 
huomattavasti. 
Yksityissektorin tutkimushankkeet ovat vähäisiä ja muodostuvat perustutkimuksesta. 
Soveltavaa tutkimusta tehdään pääasiassa Bulgarian tiedeakatemiassa, julkisissa 
tutkimuslaitoksissa tai -yksiköissä tai valtionyrityksissä. 
Säännöllinen yhteistyö Euroopan yhteisön kanssa alkoi vuonna 1992 tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen kolmannessa puiteohjelmassa. Tähän asti yhteistyö on 
keskittynyt pääasiassa COPERNICUS-ohjelmaan (KIE-maiden ja IVY-maiden kanssa 
harjoitettavan yhteistyön erityisohjelma), ja osallistuminen neljänteen puiteohjelmaan on 
melko vähäistä. 
Alan tilastot eivät vielä ole OECD:n standardien mukaiset. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Politiikassa ei vielä tähän mennessä ole löydetty strategista suuntaa. Infrastruktuuri ja 
tutkimuslaitokset ovat kärsineet merkittävästi talousuudistusten puutteesta. 
Innovatiivisuuden kannustaminen ja pienten ja keskisuurten yritysten perustaminen 
edellyttävät toimintasuunnitelmia, ja teknistä innovointia ja kehitystä on edistettävä 
veroj ärj estelyin. 
Bulgariassa on harkittava alan uudelleenjärjestelyjä, sillä se on nykyään hyvin 
keskittynyt, ja osallistumista EU:n ohjelmiin on edistettävä ja kannustettava tarvittavin 
hallinnollisin ja rahoituskeinoin. 
Tämän lisäksi olisi tarkasteltava valtion apurahojen jakoperusteita, julkis- ja 
yksityissektorin hankkeiden asianmukaista arviointia ja koordinointia ja luotettavien 
tilastojen laatimista. 
Bulgarian suurin haaste on vähentää valtion laajaa osallistumista talouselämään. Ellei 
maassa tehdä radikaaleja uudistuksia, rakenteet pysyvät riippuvaisina valtion tason 
päätöksistä ja taloudellisesta tuesta. Koko järjestelmän kilpailukyky on huono, eivätkä 
Bulgarian tutkijat voi osallistua täysimittaisesti kansainväliseen yhteistyöhön. 
57 
Päätelmät 
Bulgarian tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen muuttuminen tehokkaaksi ja 
kilpailukykyiseksi Euroopan tasolla vaatii lisää työtä. Unioniin liittymisen kannalta tällä 
alalla ei kuitenkaan liene odotettavissa erityisiä ongelmia. 
Televiestintä 
Euroopan yhteisön televiestintäpolitiikan tavoitteena on poistaa esteet telelaitteiden, 
-palvelujen ja -verkkojen yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan tieltä, avata 
ulkomaiset markkinat EU:n yrityksille ja tarjota yleisesti saatavia nykyaikaisia palveluja 
kaikille EU:n asukkaille ja yrityksille. Nämä tavoitteet saavutetaan yhdenmukaistamalla 
tarjottavien palvelujen standardit ja edellytykset, vapauttamalla päätelaitteiden, 
palvelujen ja verkkojen markkinat ja antamalla tarpeellinen lainsäädäntö. Vaikka 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat direktiivit on nyt annettu ja tarvittavat 
toimintaperiaatteet vahvistettu, julkisen puhelintoiminnan ja siihen liittyvän 
infrastruktuurin käytön vapauttamista lykätään joissakin jäsenvaltioissa vuodella tai 
kahdella vuodesta 1998. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä, jolla pyritään saamaan standardit ja 
käytännöt kohti Euroopan yhteisön tasoa televiestintä- ja postipolitiikassa, 
standardoinnissa, lainsäädäntöperiaatteissa ja infrastruktuurin uudistamisessa. 
Valkoisessa kirjassa keskitytään tarkastelemaan sääntelyn, verkkojen ja palvelujen 
lähentämistä, jota täydennetään muilla toimilla, jotka vähitellen vapauttavat telealan. 
Yleiskuvaus 
Bulgariassa on kaksi valtionyhtiötä, Bulgarian teleyhtiö BTC ja Bulgarian postiyhtiö 
BPC. Yhtiöitä valvoo postia ja televiestintää käsittelevä komitea CPT, joka on 
ministeriötä vastaava valtion elin, mutta jolla ei ole asemaa Bulgarian 
ministerineuvostossa. 
Bulgarian teleyhtiöllä on yksinoikeudet televerkon käyttöön 1. tammikuuta 2005 ja 
puhelintoimintapalvelujen tarjoamiseen 1. tammikuuta 2003 asti. Matkapuhelinpalveluja 
(yksi analoginen ja yksi digitaalinen verkko sekä noin 40 000 tilaajaa) tarjoaa kaksi 
toimiluvan saanutta operaattoria, joiden on käytettävä Bulgarian teleyhtiön omistamaa 
infrastruktuuria. Toisen GSM-verkon tarjousmenettelyä ollaan valmistelemassa. 
Tarjouskilpailun perusteella toimilupa on myönnetty kolmelle maanlaajuiselle ja viidelle 
alueelliselle henkilöhakupalvelujen tarjoajalle sekä kolmelle datasiirto-operaattorille. 
Bulgarian televerkko on suhteellisen hyvin kehittynyt, ja puhelintiheys oli vuoden 1997 
tammikuussa 37,5 prosenttia (suunnitelma vuodeksi 2000 on 40 prosenttia). 
Puhelinliittymän keskimääräinen jonotusaika on 18 kuukautta. Suurin osa laitteistosta on 
vanhentunutta sähkömekaanista mallia, joka on nyt uusittava perusteellisesti. 
Digitalisointiin on alettu investoida (verkosta oli digitalisoitu 2,8 prosenttia vuoden 1997 
maaliskuuhun mennessä), mutta puheluista saatavat tulot eivät riitä digitalisoinnin 
nopeaan edistymiseen. Hallitus suunnittelee saavuttavansa EU:n nykyiset puhelintiheys-
-58-
ja digitaahsuustasot viidessätoista vuodessa. Tähän voidaan päästä vain ottamalla 
käyttöön taloudellisesti kannattavat tasapainotetut hinnat, jatkamalla telealan 
vapauttamista ja lisäämällä kilpailua sekä investointeja. Hallitus on päättänyt yksityistää 
enemmistön Bulgarian teleyhtiön osakekannasta, ja todennäköisesti yksityistäminen 
alkaa vuoden 1998 alkupuolella. 
Laki velvoittaa Bulgarian postiyhtiötä jakelemaan kirjeet, paketit, maksumääräykset sekä 
sanoma- ja aikakauslehdet. Useat kansalliset ja kansainväliset lähettipalveluyritykset 
tarjoavat suurissa kaupungeissa kannattavia kansainvälisiä lähettipalveluja ja 
aikakauslehtien jakelupalveluja ilman velvoitteita. Tällaisesta tilanteesta syntyy valtion 
postiyhtiölle tappiota, joten kilpailua on säänneltävä paremmin. Bulgarian postiyhtiön on 
lisättävä tulojaan yleispalvelun ylläpitämiseksi ja ollakseen kilpailukykyinen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Telealan vapautuminen 
Maailman kauppajärjestön WTO:n vuoden 1997 neuvotteluissa tehtyjen sitoumusten 
mukaan Bulgarian hallitus poistaa Bulgarian teleyhtiöltä televerkon käytön yksinoikeudet 
1. tammikuuta 2005 mennessä ja puhelintoimintapalvelujen tarjonnan yksinoikeudet 
1. tammikuuta 2003 mennessä. Bulgariassa on kaksi toimiluvan saanutta 
matkapuhelinoperaattoria, joista yksi käyttää analogista ja toinen digitaalista GSM-
verkkoa. Toimiluvan myöntämistä toiselle GSM-verkko-operaattorille suunnitellaan, 
mutta aikataulusta ei ole vielä sovittu. Toimilupa on myönnetty kolmelle maanlaajuiselle 
ja viidelle alueelliselle henkilöhakupalvelujen tarjoajalle sekä kolmelle datasiirto-
operaattorille. Lisäksi kolme yhtiötä huolehtii yleisöpuhelinten tarjonnasta ja kuusi 
operaattoria tarjoaa VSAT-palveluja. Hallitus on päättänyt yksityistää Bulgarian 
teleyhtiön osittain ja jäädä itse sen vähemmistöosakkaaksi. 
Lainsäädännön lähentäminen Euroopan yhteisön lainsäädäntöön 
Parlamentille esitetään heinäkuussa 1997 uusi telelakiluonnos, ja uuden telelain 
antaminen on odotettavissa myöhemmin samana vuonna. Lakiluonnoksessa säädetään 
uuden sääntelyviranomaisen perustamisesta CPT:n valvonnan alaisuuteen. Uudessa laissa 
otetaan käyttöön luvanantojärjestelmä sekä yleispalvelun ja yhteenliittämisen periaatteet. 
Kun lopullinen lakiluonnos on esitetty parlamentille, on tarkastettava, ovatko nämä 
säännökset EU:n lainsäädännön mukaiset. Nykyisin toimilupien myöntäminen perustuu 
kahteen entisen virkamieshallituksen tekemään päätökseen, joilla luvananto valtuudet on 
myönnetty CPT:lle määräajaksi. Nykyiset toimilupaehdot eivät salli kiinteiden johtojen 
kapasiteetin pelkkää jälleenmyyntiä ja puhelintoimintapalvelujen tarjontaa suljetuille 
käyttäjäryhmille. 
Yhteisön säännöstön mukaisen uuden lainsäädännön antamiseen ja sen täytäntöönpanoon 
käytännössä (erityisesti tasapuolisen kilpailun seurantaan) tarvittava hallintokapasiteetti 
vaikuttaa nykyisellään riittämättömältä. On kuitenkin mahdollista, että uuden 
sääntelyviranomaisen perustaminen sen jälkeen, kun uusi laki on annettu, parantaa 
sääntelyn tehokkuutta. 
Infrastruktuuri 
-59 
Vuosina 1991-1996 puhelintiheys on lisääntynyt 25 liittymästä 37:ään sataa asukasta 
kohti. Puhelintiheyden suunnitellaan lisääntyvän 40:een liittymään sataa asukasta kohti 
vuoden 2000 loppuun mennessä. Digitalisointiin on investoitu hitaanlaisesti, ja vuoden 
1996 loppuun mennessä vain 2,27 prosenttia verkosta oli digitalisoitu. Suurin osa 
laitteistosta on vanhentunutta sähkömekaanista mallia, joka on nyt uusittava 
perusteellisesti. Vuoden 1995 lopussa matkapuhelinpalvelujen tilaajia oli noin 20 500, 
mikä vastaa 0,23 prosentin matkapuhelintiheyttä. Kaapelitelevisiotilaajia on 75 000, ja 
palveluja tarjoaa 87 toimiluvan saanutta alueellista operaattoria. Määrä vastaa 1,28 
kaapelitelevisioliittymää sataa asukasta kohti. 
Ulkomaiset investoinnit ovat alalla melko vähäisiä, ja niitä on tehty lähinnä seuraaviin 
keskisuuriin yrityksiin: yleisöpuhelimia tarjoavat BETKOM (josta Bulgarian teleyhtiö 
omistaa 50,9 % ja eräs brittiläinen yhtiö 49,1 %) ja BULFON (josta Bulgarian teleyhtiö 
omistaa 34 % ja kreikkalainen yhtiö 66 %), datasiirtopalveluja tarjoava Sprint Business 
Telecommunications Company (josta Bulgarian teleyhtiö omistaa 40 % ja 
yhdysvaltalainen yhtiö 60 %) ja Radio Telecommunication Company (josta bulgarialaiset 
yritykset omistavat 51 % ja brittiläinen yhtiö 49 %). 
Alan kilpailukyky 
Vuonna 1995 alalla työskenteli 9,4 työntekijää tuhatta liittymää kohti (Irlannissa, 
Portugalissa ja Kreikassa työntekijöitä on keskimäärin noin 6,2). Vuonna 1996 liittymiä 
odottavien lukumäärä oli erittäin suuri ja jonotusaika keskimäärin 18 kuukautta. 
Yritysviestintään tarkoitetun perusliittymän hinta (252 ecua) on alhainen alueen hintoja 
ajatellen. Yhden puhelinliittymän tuottamat tulot olivat vuoden 1995 lopussa alueen 
hinnoista alhaisimpia (70 ecua), mikä oli yksi verkon nykyaikaistamisen ja laajentamisen 
esteistä. Vuoden 1997 alussa vahvistettiin hinnat, joita on siitä lähtien tarkistettu 
kuukausittain, jotta kustannukset saataisiin kokonaan katettua ja investoinnit ja 
käyttökate pysyisivät riittävällä tasolla. On kuitenkin kyseenalaista, voiko Bulgarian 
teleyhtiö saavuttaa puhelintiheyden lisäämis- ja verkkojen digitalisoimistavoitteensa. 
Tämä tekee Bulgarian teleyhtiöstä erittäin haavoittuvan, kun infrastruktuurin ja 
puhelintoiminnan kilpailu alkaa tulevaisuudessa. 
Päätelmät 
Bulgarian olisi vaikeata vapauttaa teleala EU:n mallin mukaisesti, koska ala kehittyy 
hitaasti ja sääntelyuudistus on viivästynyt. Yleisten televerkkojen operaattorin 
kilpailukyky riippuu ratkaisevasti ulkomaisten investointien huomattavasta 
lisääntymisestä ja perusteellisesta sisäisestä rakennemuutoksesta, jolla pyritään 
parantamaan erityisesti yrityksen kaupallista joustavuutta. 
Audiovisuaalinen ala 
Audiovisuaalista alaa koskevan yhteisön säännöstön tavoitteena on sisämarkkinoiden 
yhteydessä toteutettava audiovisuaalisten palvelujen tukeminen ja vapaa liikkuvuus 
Euroopan unionissa sekä eurooppalaisen ohjelmateollisuuden edistäminen. Televisio 
ilman rajoja -direktiiviin, jonka soveltamisala koskee kaikkia yleisradiopalvelun 
harjoittajia lähetystavasta (maanpäällinen, satelliitti-, kaapelilähetystoiminta) tai niiden 
yksityis- tai julkisoikeudellisesta luonteesta riippumatta, sisältyy yhteisön säännöstö, 
jossa määritellään rajat ylittävän yleisradioinnin perussäännöt. Säännöstön pääkohtia 
-60-
ovat: varmistaa televisiolähetysten vapaa liikkuvuus jäsenvaltioiden välillä, edistää 
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten tuotantoa ja levitystä (säätämällä 
eurooppalaisiin teoksiin ja itsenäisten tuottajien teoksiin sovellettavista lähetysaikojen 
vähimmäisosuuksista), määrittää televisiomainontaa koskevat perusstandardit, luoda 
alaikäisten suojelua koskevat säännökset ja mahdollistaa vastineoikeus. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä audiovisuaalisen teollisuuden 
edistämiseksi ja nykyaikaistamiseksi sekä audiovisuaalisen alan politiikan osien 
yhdenmukaistamiseksi. 
Televisio ilman rajoja -direktiivi sisältyy valkoiseen kirjaan ensimmäisen vaiheen 
toimenpiteenä. 
Yleiskuvaus 
Audiovisuaalisen alan oikeusperusta määritellään vuonna 1975 säädetyssä laissa 
televiestinnästä, toimilupia koskevassa laissa vuodelta 1995 sekä radio- ja 
televisiotoimintaa koskevassa laissa vuodelta 1996. Ensin mainituissa kahdessa laissa 
määritellään lähetystaajuuksien jaon ja radiolähetystoiminnan ehdot ja menettelyt. 
Jälkimmäisessä määritellään sähköisten viestintävälineiden perustamista ja toimintaa 
koskevat määräykset. Televiestintää koskeva uusi laki, johon sisältyy myös 
radiolähetystoiminta, on parhaillaan valmisteltavana. Kansalliskokous hyväksyi radio- ja 
televisiotoimintaa koskevan lain heinäkuussa 1996, mutta perustuslakituomioistuin julisti 
monet sen määräyksistä perustuslain vastaisiksi. Lakiehdotusta ollaan parhaillaan 
tarkistamassa, jonka vuoksi sähköisistä viestintävälineistä määrätään osittain vuonna 
1990 annetuilla radio- ja televisiotoiminnan tilapäisillä perussäännöillä. 
Tärkein televisiolähetystoiminnan harjoittaja on 'Bulgarian televisio' (Bulgarian National 
Television), joka on Bulgarian ainoa kansallinen yleisradiopalvelun harjoittaja. 
Yksityisten paikallisten kanavien määrä on kuitenkin kasvussa. 
Elokuvatuotannon valtion monopoli lakkautettiin 1980-luvun lopulla. Kansallinen 
elokuvataiteen keskus vastaa nykyisin bulgarialaisen elokuvataiteen edistämisestä, 
mukaan lukien elokuvien tuotanto ja levitys. Keskus sai vuonna 1996 547 000 ecua 
valtion tukea. Elokuvien levityssektoria hallitsee joukko itsenäisiä pienyhtiöitä. 
Amerikkalaiset ja eurooppalaiset elokuvien levitysyhtiöt eivät ole vielä avanneet 
paikallisia toimipisteitä Bulgariassa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian audiovisuaalinen ala pyrkii uudelleen vakiinnuttamaan asemansa viime 
vuosien huomattavien muutosten jälkeen. Nopea kasvu ja jatkuvat muutokset ovat sille 
ominaisia. Sen kyky sopeutua kunnolla yhteisön säännöstön noudattamiseen edellyttää, 
että parannetaan ohjelmantuotantoteollisuuden mahdollisuuksia vastata mukautetun 
sääntelykehyksen sille asettamiin huomattaviin haasteisiin. 
Bulgarian audiovisuaalisen alan lainsäädäntö ei ole täysin Euroopan unionin vaatimusten 
mukainen. Se on edelleen puutteellinen lainkäyttövallan, eurooppalaisen tuotannon 
edistämisen sekä eräiden mainontaan liittyvien kysymysten osalta. 
Päätelmät 
-61 -
Edellyttäen, että tarvittavat säädökset toteutetaan riittävän nopeasti ja niihin yhdistetään 
alan teollisuudessa tarvittavat rakenteelliset sopeuttamistoimet, on perusteltua odottaa, 
että Bulgarian on mahdollista täyttää audiovisuaalista alaa koskevat Euroopan unionin 
vaatimukset keskipitkällä aikavälillä. 
3.3 Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto. 
Bulgarian liittyessä Euroopan unioniin EMUn kolmas vaihe on jo alkanut. EMUn kolmas 
vaihe merkitsee suuria muutoksia kaikille jäsenvaltioille, myös niille, jotka eivät osallistu 
euro-alueeseen. Kaikki jäsenvaltiot, uudet mukaan lukien, osallistuvat täysin talous- ja 
rahaliittoon ja jokaisen jäsenvaltion talouspolitiikka koskee muita jäsenvaltioita. 
Jäsenvaltiot osallistuvat talouspolitiikan koordinointiin (kansalliset lähentymisohjelmat, 
laajat talouden suuntaviivat, monenvälinen valvonta, liiallista alijäämää koskeva 
menettely). Jäsenvaltioita vaaditaan noudattamaan kasvua ja vakautta koskevaa 
sopimusta, luopumaan kaikesta suorasta keskuspankkirahoituksesta julkisen sektorin 
alijäämän poistamiseksi ja julkisten viranomaisten rahoituslaitoksilta saamista 
suosituimmuusluotoista sekä saattamaan päätökseen pääomaliikkeiden vapauttaminen. 
Liittyminen unionin jäseneksi merkitsee läheisempää raha- ja valuuttapoliittista 
yhteistyötä Euroopan unionin kanssa. Tämä vaatii raha- ja valuuttapolitiikan alueella 
rakenteellisten uudistusten vahvistamista. Jäsenvaltiot, jotka eivät osallistu euro­
alueeseen, voivat harjoittaa itsenäistä rahapolitiikkaa ja osallistua rajoitetusti 
keskuspankkien eurooppalaiseen järjestelmään. Kyseisten valtioiden keskuspankkien on 
oltava riippumattomia ja hintojen vakauden on oltava niiden ensisijainen tavoite. 
Rahapolitiikkaa täytyy harjoittaa markkinoihin perustuvin välinein ja sen on 
"tehokkaasti" välitettävä suuntaukset reaalitalouteen. Tämän vuoksi uudistuksia on 
jatkettava rahapolitiikan tehokkuutta estävien tekijöiden poistamiseksi. Näitä esteitä ovat 
muun muassa kilpailun puute pankkialalla, rahoitusmarkkinoiden heikko kehitys ja 
pankkialan järjestämättömät luotot. Jokaisen jäsenvaltion valuuttapolitiikka koskee 
kaikkia jäsenvaltioita ja jokaisen jäsenvaltion on kyettävä vakauttamaan valuuttansa 
myöhemmin päätettävässä mekanismissa. 
Koska Euroopan unionin jäsenyys merkitsee EMUn tavoitteiden hyväksymistä, 
Bulgarian on täytettävä lähentymisperusteet, vaikka sen ei tarvitse välttämättä tapahtua 
liittymisajankohtana. Vaikka lähentymisperusteiden täyttäminen ei olekaan Euroopan 
unionin jäsenyyden ehtona, perusteet ovat tärkeä vertailukohta vakauteen pyrkiville 
makrotalouspolitiikoille, ja uusien jäsenvaltioiden on aikanaan täytettävä ne pysyvästi. 
Tämän vuoksi järjestelmällisen talouden siirtymän ja markkinatalouteen suuntautuneiden 
rakenneuudistusten menestyksellinen päätökseen saattaminen on olennaisen tärkeää. 
Bulgarian taloudellista tilannetta ja sen edistymistä on jo analysoitu tämän maalausunnon 
aikaisemmissa luvuissa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian keskuspankki on muodollisesti hallituksesta riippumaton pääjohtajan 
nimittämismenettelyn ja rahapolitiikan harjoittamisen suhteen. Aiemmin hallitus 
62 
kuitenkin vaikutti keskuspankin liikepankkien jälleenrahoituspolitiikkaan ja 
budjettialijäämän rahoituspolitiikkaan. Bulgaria on ottanut käyttöön 
valuuttakomiteajärjestelmän. Järjestelmässä liikkeellä olevan maan valuutan levin määrä 
sidotaan keskuspankin valuutta- ja kultavarantoon, ja näin vahvistetaan Bulgarian 
rahapolitiikan parametrit. Keskuspankin virallinen päätavoite on ollut Bulgarian valuutan 
arvon vakaus, mutta valuuttakomiteajärjestelmän käyttöönoton jälkeen keskuspankki ei 
voi enää harjoittaa harkinnanvaraista rahapolitiikkaa. Aiemmin keskuspankki osallistui 
hyvin suuressa määrin budjettialijäämän rahoittamiseen, mutta 
valuuttakomiteajärj estelyssä tälle toiminnalle asetetaan tiukat rajoitukset. 
Keskuspankkilaki muutettiin vuoden 1997 kesäkuussa tarkoituksena lujittaa pankin 
riippumattomuutta ja valvontatehtävää sekä mukauttaa sen tehtävät 
valuuttakomiteaj ärj estelmään. 
Aiempi rahapolitiikka on ollut melko huonoa. Taloussiirtymän alkamisesta lähtien 
keskuspankilla on ollut vaikeuksia ylläpitää hintavakautta. Tämä on pääasiassa johtunut 
siitä, että politiikoilla ei koskaan pyritty kestävään inflaatiota ehkäisevään kehitykseen. 
Inflaatio on kuitenkin vakiintunut sen jälkeen, kun hallitus hyväksyi vuoden 1997 
maaliskuussa Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa sovitun rakenneuudistusohjelman. 
Ohjelmaan kuuluu raha- ja finanssipolitiikan tiukentaminen sekä kuuden valtion 
omistaman pankin yksityistäminen kahden vuoden kuluessa. Ohjelmalla valmisteltiin 
valuuttakomiteajärjestelmän käyttöönottoa vuoden 1997 heinäkuussa. Konkurssilakeja ei 
oltu pantu tehokkaasti täytäntöön, vaikka oikeusmenettelyt ovat lisääntyneet viime 
kuukausina suuren pankin toiminnan lopettaminen vuoksi. Pankkilaki muutettiin 
kesäkuussa. Tavoitteena oli rationalistaa toimilupien myöntäminen, parantaa kirjanpitoa 
ja tilinpäätöstä koskevia määräyksiä ja lujittaa pankkien vakavaraisuutta koskevia 
toimenpiteita. Keskuspankki antoi uuden asetuksen, jossa säädetään kansainvälisesti 
hyväksytyistä standardeista, jotka koskevat pankkien kokonaisvakavaraisuuden 
vähimmäisvaatimuksia. Rahoitusmarkkinat on vielä kehittymättömät ja jakautuneet. 
Järjestämättömät luotot ovat yhä ongelma heikolla pankkialalla, vaikkakin niiden arvo 
aleni hyperinflaation vuoksi. Valuuttakomitea ratkaisee tämän ongelman, sillä 
keskuspankki ei voi enää myöntää suuria määriä jälleenrahoitusta pankeille. 
Vuodesta 1991 valuuttakurssijärjestelmänä on ollut vapaa kellutus. Valuuttavarantojen 
puutteen vuoksi keskuspankin mahdollisuudet toimia valuuttamarkkinoilla ovat usein 
olleet vähäiset. Näin ollen useat valuuttakriisit on ratkaistu korottamalla kotimaisia 
korkoja ja vakavaraisuusvaatimuksia. Epäterveiden noususuhdannepolitiikkojen vuoksi 
Bulgaria on joutunut vakavien kriisien usein katkaiseman heikentyvän valuutan 
kierteeseen. Valuuttakomitean käyttöönotto vakauttaa valuuttakurssin. 
Päätelmät 
On ennenaikaista arvioida, pystyykö Bulgaria osallistumaan euro-alueeseen 
liittymisajankohtana. Se riippuu rakenneuudistuksessa saavutetusta menestyksestä, joka 
mahdollistaa lähentymisperusteiden täyttämisen ja niiden jatkuvan noudattamisen. 
Lähentymisperusteet eivät kuitenkaan ole ehto liittymiselle. 
Bulgarian osallistuminen EMUn kolmanteen vaiheeseen euro-alueeseen kuulumattomana 
jäsenvaltiona voisi aiheuttaa vakavia ongelmia jopa keskipitkällä aikavälillä. Bulgaria on 
edistynyt vain vähän markkinatalouteen siirtymässään. Hallituksen talous- ja 
rakenneuudistuspolitiikan odotetaan kuitenkin vaikuttavan merkittävästi tämän tavoitteen 
-63-
saavuttamiseen. Tässä vaiheessa on vaikea arvioida, milloin Bulgariassa on 
valuuttakomiteajärjestelmän toiminnan aikanaan tapahtuvan toiminnan päättymisen 
jälkeen riippumaton nykyaikainen keskuspankki, joka kykenee pyrkimään 
hintavakauteen markkinavälineisiin perustuvalla tehokkaalla rahapolitiikalla. 
Verotus 
Välittömän verotuksen alalla yhteisön säännöstö koskee pääasiassa yritys- ja 
pääomaverojen tiettyjä näkökohtia. EY:n perustamissopimuksen neljällä vapaudella on 
laajempi vaikutus kansallisiin verojärjestelmiin. 
Välillistä verotusta koskeva säännöstö koostuu ensisijaisesti yhdenmukaistetusta 
lainsäädännöstä arvonlisäveron ja valmisteverojen alalla. Siihen sisältyy kasautumaton 
yleinen kulutusvero (ALV), jota kannetaan kaikissa tavaroiden ja palveluiden tuottamisen 
ja jakelun vaiheissa. Tämä merkitsee kotimaisten ja ei-kotimaisten (tuonnin) 
liiketapahtumien yhtäläistä verotuskohtelua. ALV-säännöstöön sisältyy myös Euroopan 
unionin sisällä verovelvollisten välillä toteutettavien liiketapahtumien verotusta koskevia 
siirtymäsääntöjä. Valmisteverojen osalta säännöstö sisältää yhdenmukaista 
verotusrakennetta ja verojen vähimmäiskantaa koskevat säännöt sekä yhteiset säännöt 
valmisteveron alaisten tuotteiden hallussapidosta ja liikkumisesta (mukaan lukien 
verottomia varastoja koskevat säännöt). Yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen johdosta 
yhteisön sisärajoilta poistettiin kaikki verotarkastukset tammikuussa 1993. 
Jäsenvaltioiden veroviranomaisten keskinäinen avunanto on tärkeä sisämarkkinoiden 
hallinnollisen yhteistyön piirre. Asiasta annettu direktiivi koskee sekä välitöntä että 
välillistä verotusta. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräykset lainsäädännön lähentämisestä välillisen 
verotuksen alalla. 
Valkoisessa kirjassa esitetään ensimmäisenä vaiheena toimenpiteitä, jotka ovat välillistä 
verotusta koskevan yhteisön säännöstön päävaatimusten mukaisia (lähinnä yhteisössä 
vuoteen 1993 sovellettuja toimenpiteitä), ja toisena vaiheena toimenpiteitä, jotka edellä 
mainittujen lisäksi ovat välttämättömiä koko välillistä verotusta koskevan säännöstön 
täytäntöönpanemiseksi. 
Yleiskuvaus 
Välitön verotus 
Kahdessa yhtiöverotusta koskevassa direktiivissä sekä välimiesmenettelyä koskevassa 
direktiivissä säädetään vastavuoroisuuden periaatteella toimivasta mekanismista. 
Vastaavia kansallisia säännöksiä ei siis voida olettaa olevan olemassa ennen jäseneksi 
liittymistä. 
Välillinen verotus 
Arvonlisäveron osuus Bulgarian valtion tuloista oli noin 23 prosenttia ja valmisteveron 
osuus noin 9 prosenttia vuonna 1995. Ennen vuoden 1998 talousarvion esittämistä 
hallitus aikoo esittää laajan verouudistussuunnitelman, jonka toteuttaminen voi merkitä 
muutoksia näihin lukuihin. 
-64-
Arvonlisävero 
Bulgarian nykyinen ALV-järjestelmä otettiin käyttöön 1. tammikuuta 1994, ja se korvasi 
aikaisemman liikevaihtoveron. Bulgariassa sovelletaan yksivaiheista 22 prosentin ALV-
kantaa kaikkiin veronalaisiin liiketapahtumiin, myös tuontiin. Tietyt tavarat ja palvelut 
ovat vapautettuja arvonlisäverosta, eikä niiden osalta voida anoa palautusta. Tietyt 
tuotteet ovat kuitenkin vapautettuja arvonlisäverosta ainoastaan viiden vuoden ajan 
arvonlisäveron toteuttamisesta lukien, eli vuoden 1998 loppuun. 
Verovelvolliset ovat periaatteessa oikeutettuja vähentämään liiketoimintaansa varten 
suorittamiensa tavaroiden ja palvelujen ostojen arvonlisäveron sillä edellytyksellä, että 
maksaja voi esittää vaatimuksensa tueksi ALV-laskun tai vastaavan. Bulgarian ALV-
laissa ei kuitenkaan ole säännöksiä palautusten maksamisesta verovelvollisille, joiden 
kotipaikka ei ole Bulgaria. 
Valmistevero 
Bulgarian nykyinen valmisteverolainsäädäntö tuli voimaan 1. huhtikuuta 1994. 
Valmisteveroa kannetaan hyvin monenlaisista tuotteista, ja niiden joukossa on myös 
tuotteita, joista yhteisössä ei kanneta valmisteveroa (kivennäisöljyt, alkoholi ja 
alkoholijuomat sekä valmistettu tupakka). Useimpien tuotteiden osalta otettiin 1. 
heinäkuuta 1996 käyttöön arvoon perustuvat verokannat verotulojen suojelemiseksi 
korkean inflaation aikana. 
Keskinäinen avunanto 
Verohallinnon ei vielä ole tarvinnut kehittää valmiuksiaan harjoittaa jäsenvaltioiden 
veroviranomaisten välistä keskinäistä avunantoa, sillä se tulisi ajankohtaiseksi vasta 
jäseneksi liittymisen yhteydessä. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Arvonlisävero 
Bulgarian nykyinen ALV-järjestelmä perustuu yhteisön ALV-säännöstön 
perusperiaatteille. Se on kuitenkin suhteellisen suurpiirteinen, eikä sen soveltaminen ole 
johdonmukaista. 
Ulkomaiset kaupan harjoittajat eivät voi rekisteröityä ALV-velvollisiksi Bulgariassa. 
Koska Bulgariassa ei ole mitään järjestelmää ALV:n palauttamiseksi rekisteröimättämille 
ulkomaisille verovelvollisille, ALV merkitsee lisäkustannuksia tällaisille kaupan 
harjoittajille. Verovapaiden liiketapahtumien osalta Bulgarian järjestelmä eroaa 
huomattavasti yhteisön järjestelmästä, joka perustuu tiettyjen liiketapahtumien 
verovapauteen yleisen edun nimissä. 
Bulgarian jäsenyys Euroopan unionissa vaatisi huomattavaa sopeuttamista, jotta maan 
ALV-lainsäädäntö saataisiin yhteisön säännöstön asettamien vaatimusten mukaiseksi 
sekä yhteisön ALV-lainsäädännön yleisten säännösten osalta että sen verojärjestelmän 
osalta, joka on välttämätön yhteisön sisärajoilla tapahtuvien tarkastusten loputtua. 
-65-
Nykyinen hallitus ilmoitti vuonna 1997 huomattavista tarkistuksista Bulgarian 
kansalliseen strategiasuunnitelmaan valkoisen kirjan ALV:tä koskevien suositusten 
nopeaksi toteuttamiseksi. 
Valmistevero 
Bulgarian valmisteverojärjestelmä poikkeaa huomattavasti EU:n vaatimuksista. 
Ensiksikään Bulgariassa ei ole väliaikaisen valmisteverottomuuden järjestelmää, jonka 
mukaan tavarat voivat liikkua verottomasta varastosta toiseen ilman veroa. 
Toiseksi arvoon perustuvalla verokannalla sellaisena kuin sitä nykyisin sovelletaan 
Bulgariassa useimpien valmisteveron alaisten tuotteiden osalta on taipumus kärjistää 
tuotteiden välisiä hintaeroja, ja lisäksi sitä voidaan syyttää kalliimman tuonnin 
syrjinnästä. 
Mahdollisen liittymisen yhteydessä edellä mainittuihin ryhmiin kuulumattomien 
tuotteiden valmisteverot voisivat jäädä voimaan, jos ne eivät aiheuta rajamuodollisuuksia 
jäsenvaltioiden välisessä kaupassa ja jos ne ovat kansallisten tuotteiden ja muista 
jäsenvaltioista peräisin olevien tuotteiden välisen syrjimättömyyden periaatteiden 
mukaisia. 
Yhteisön valmisteverolainsäädännön oikean soveltamisen varmistamiseksi on tärkeää, 
että Bulgaria luo mahdollisimman pian yhteisön mallin mukaisen varasto-järjestelmän, 
vahvistaa valvontamenettelyjään sekä sopeuttaa valmisteverokantansa rakenteen ja tason 
yhteisön sen periaatteen mukaiseksi, jonka nojalla kansallisten ja muista jäsenvaltioista 
peräisin olevien tuotteiden välillä ei harjoiteta syrjintää. 
Bulgarian kansallinen strategiasuunnitelma valkoisen kirjan suositusten 
täytäntöönpanemiseksi ei sisällä selkeää ja yksityiskohtaista aikataulua Bulgarian 
valmisteverolainsäädännön tulevalle tarkistamiselle. Suunnitteilla on palaaminen 
määrään perustuviin verokantoihin, kun hinnat ovat vakautuneet. Olemassa olevat 
tullivarastot voitaisiin tarvittaessa muuttaa verottomiksi varastoiksi, mutta tätä ja kaupan 
harjoittajien rekisteröintiä koskevia määräyksiä ei vielä ole otettu lakiluonnokseen. 
Bulgarian nykyisen hallituksen tarkoituksena on kuitenkin aikanaan yhdenmukaistaa 
tämän alan lainsäädäntö. 
Keskinäinen avunanto 
Jäseneksi liittymisen yhteydessä olisi myös tarpeen toteuttaa jäsenvaltioiden välisen 
hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon mahdollistavat järjestelyt. Ne ovat 
oleellisia sisämarkkinoiden toiminnan kannalta. 
Päätelmät 
Välitöntä verotusta koskeva säännöstö ei tuottane merkittäviä vaikeuksia. 
Vaikka välillisen verotuksen uudistaminen onkin saatu alkuun, vaaditaan jatkuvia 
ponnistuksia, jotta Bulgarian lainsäädäntö voitaisiin mukauttaa arvonlisäveroa ja 
valmisteveroja koskevaan yhteisön säännöstöön keskipitkällä aikavälillä. 
-66 
Keskinäiseen avunantoon osallistuminen lienee mahdollista aloittaa verohallinnon 
kehittäessä tämän alan asiantuntemustaan. 
Yhteisön säännöstön keskeiset periaatteet liittyvät virallisten tilastojen 
puolueettomuuteen, luotettavuuteen, avoimuuteen, (yksittäisten tietojen) 
luottamuksellisuuteen ja tilastotietojen levittämiseen. Lisäksi on olemassa joukko 
periaatteita ja käytäntöjä, jotka koskevat eurooppalaisten ja kansainvälisten 
luokitteluiden, kansantalouden tilinpitojärjestelmien, yritysrekistereiden ja erilaisten 
tilastoluokkien käyttöä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tehokkaan ja luotettavan tilastoinnin 
kehittämiseksi kansainvälisten standardien ja luokitteluiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei käsitellä alaa. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian tilastolaitos (NSI) on Bulgarian virallisten tilastotietojen tuottamisesta ja 
levittämisestä vastaava kansallinen elin. Menetelmiä ja toimintoja koskevissa asioissa 
sitä neuvoo korkein tilastoneuvosto (SSC). 
Bulgarian virallisen tilastoinnin oikeusperustana on laki tilastoinnista vuodelta 1991. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian lainsäädäntö on yleisesti ottaen yhteensopiva Euroopan unionissa nykyisin 
sovellettavien standardien kanssa. 
Eräät puolueettomuutta, avoimuutta ja luottamuksellisuutta koskevat kysymykset 
kaipaavat selvennystä, ja puutteita esiintyy ulkomaankaupan, liikennettä koskevan ja 
alueellisen tilastoinnin, rahoituskirjanpidon, yritysrekisterin ja siihen liittyvien yrityksiä 
koskevien tutkimusten kattavuuden aloilla; on myös otettava käyttöön kansainvälisesti 
vertailukelpoiset luokittelut. 
Päätelmät 
Bulgarialta vaaditaan jatkuvia ponnisteluja, jos se aikoo pystyä noudattamaan Euroopan 
unionin virallisia tilastointia koskevia vaatimuksia keskipikällä aikavälillä. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Euroopan yhteisön teollisuuspolitiikalla pyritään parantamaan EY:n teollisuuden 
kilpailukykyä ja näin parantamaan elintasoa ja työllisyyttä. Sen tavoitteena on vauhdittaa 
teollisuuden mukautumista rakennemuutoksiin ja luoda aloitteellisuutta, yritysten 
kehittämistä ja teollista yhteistyötä suosiva ilmapiiri kaikkialla yhteisössä. Lisäksi 
pyritään paremmin hyödyntämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
-67-
koskevien politiikan alojen mahdollisuudet teollisuudessa. Euroopan yhteisön 
teollisuuspolitiikka on luonteeltaan horisontaalista. Alakohtaisten tiedonantojen avulla 
pyritään saamaan horisontaaliset toimintamallit käyttöön yksittäisillä aloilla. EY:n 
teollisuuspolitiikassa nivelletään yhteen useiden yhteisön eri politiikkojen tarjoamia 
välineitä, ja se käsittää sekä markkinoiden toimintaan liittyviä välineitä (tuotemäärittelyt, 
markkinoille pääsy, kauppapolitiikka, valtiontuet ja kilpailupolitiikka) että toimia, jotka 
liittyvät teollisuuden kykyyn mukautua muutoksiin (muun muassa vakaa 
makrotaloudellinen ympäristö, teknologia ja koulutus). 
Jotta hakijamaiden teollisuus selviytyisi kilpailun ja markkinavoimien paineesta 
unionissa, sen kilpailukyvyn on oltava tietyllä tasolla liittymiseen mennessä. On voitava 
todeta hakijamaiden noudattavan avoimiin markkinoihin ja kilpailumarkkinoihin 
tähtäävää politiikkaa perustamissopimuksen 130 artiklan (Teollisuus) määräysten 
mukaisesti. Eurooppa-sopimusten mukaiset EY:n ja hakijamaiden yhteiset toimet 
tuotannonalojen välisen yhteistyön, investointien, teollisuuden standardoinnin ja 
vaatimustenmukaisuuden arvioinnin alalla ovat tärkeä osoitus oikeanlaisesta 
kehityksestä. 
Yleiskuvaus 
Talouselämän siirtymäprosessin aikana Bulgarian makrotaloudellinen ympäristö on 
muuttunut hyvin epävakaaksi, perinteisiä markkinoita on menetetty ja kilpailu 
lisääntynyt. Näistä syistä teollisuustuotanto väheni ja sen osuus BKT:sta laski 33 
prosentista 28 prosenttiin vuosina 1991-1995, mikä on 3,3 mrd ecua eli suunnilleen sama 
kuin Luxemburgin teollisuustuotannon arvo. Teollisuus työllistää yhteensä noin miljoona 
henkeä, toisin sanoen 33 % työvoimasta. Teollisuusyrityksistä kolme neljäsosaa on 
pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ja nämä tarjoavat 16 % teollisuuden työpaikoista. 
Suurimpia työllistäjiä ovat (useimmiten vielä valtion omistamat) suuryritykset. Bulgarian 
teollisuudelle on tyypillistä laaja valtion omistus, kapasiteetin vajaakäyttö, suuret tappiot 
ja velat, investointien ja tuotannon taantuminen sekä kansainvälisen kilpailukyvyn puute 
koko teollisuudessa. 
68 
Bulgarian teollisuus: tärkeimmät tuotannonalat vuonna 1995 
Tuotannonala Osuus 
teollisuuden 
jalostusarvosta 
(%) 
Kemianteollisuus ja öljynjalostus 
Elintarvikkeet 
Koneenrakennus ja metallituotteet 
Rauta- ja muiden metallien valmistus 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuus 
Sähkötekniikka ja elektroniikka 
Puu-, sellu- ja paperiteollisuus 
Rakennustarvikkeet 
Lasi- ja posliiniteollisuus 
Nahka- j a j alkineteollisuus 17,0 
16,5 
13,6 
9,8 
6,1 
5,2 
5,0 
2,6 
1,8 
1,2 
Yhteensä 78,8 
Muut tuotannonalat (mm. rakennusteollisuus) 21,2 
Teollisuustuotannon osuus BKT.sta (%) lukuun 28 
ottamatta rakennusteollisuutta 
Kemianteollisuus ja öljynjalostus eivät kärsineet kovin paljon taantumasta, koska 
peruskemikaalien vienti perinteisille kansainvälisille markkinoille lisääntyi ja koska 
jotkin osa-alueet (mm. lääketeollisuus) pysyivät kannattavina kriisistä huolimatta. 
Tärkeimmät markkina-alueet ovat Venäjä ja muut IVY-maat. Natriumkarbonaattia 
viedään lähinnä EU:hun. Uusia markkinoita on syntymässä Aasiassa (Etelä-Koreassa). 
Vahvat vientiyritykset, joihin kuuluu muun muassa kaksi omien tuotteidensa 
(kalsinoidun soodan ja karbamidin) maailmanluokan tuottajaa, on nyt yksityistetty. 
Bulgarialla on vahvat perinteet maatalouden alalla, erityisesti hedelmien ja vihannesten 
viljelyssä, ja elintarviketeollisuuden kehittäminen on ollut maalle looginen ratkaisu. Ala 
on houkutellut joitakin ulkomaisia sijoittajia, jotka ovat halunneet hyödyntää 
vientiedellytyksiä ja edullisia paikallisia tuotantomahdollisuuksia. 
69 
Koneenrakennusalan ja konetekniikan tuotanto oli aikaisemmin suunnattu SEV-
maihin. Alan elpyminen tulee olemaan erittäin vaikeaa. Alan kokonaistilanne on 
vakiintunut tuotannon vähennyttyä alhaiselle tasolle, mutta kriisi on koetellut rajusti 
monia yrityksiä. Nämä ovat suurimpia tappioita tekeviä yrityksiä. Toisaalta niillä on 
vahvuuksia, kuten hyvin ammattitaitoinen työvoima, ja joillakin osa-alueilla kiinnostavaa 
osakepääomaa, johon on tehty jonkin verran ulkomaisia suoria sijoituksia. 
Rautametalliteollisuudessa teräksen tuotanto on selvästi vakiintunut. Bulgarian 
terästeollisuus on keskikokoinen verrattuna muihin KIE-maihin. Heikko kysyntä koti- ja 
vientimarkkinoilla ja laatuongelmat ovat osasyinä taantumaan, joka johtuu osittain myös 
nykyaikaistamisen, yksityistämisen ja rakenneuudistuksen tarpeesta. 
Sama koskee myös muiden kuin rautametallien valmistusta, jossa suurin osa viennistä 
suuntautuu EU:hun, muihin KIE-maihin ja Lähi-itään. Uusi kasvu ei ala kovin pian. 
Hallitus on omaksunut jyrkemmän linjan energian hinnoitteluun, mikä poistaa alalta 
yhden sen tärkeimpiä etuja. 
Tekstiili- ja vaatetusteollisuuden asema on epävakaa, ja se oli yksi siirtymäkauden 
pahimmin kolhimia aloja. Aasialaiset valmistajat ovat alalla kovia kilpailijoita. Alhaiset 
työvoimakustannukset, ammattitaitoinen työvoima ja korkea laatustaso voivat kuitenkin 
yhdessä houkutella ulkomaisia sijoittajia. 
Sähkötekninen ja elektroniikkateollisuus ovat kriittisessä tilanteessa, ja 
uudelleenjärjestelyjä tarvitaan pikaisesti. Lähes kaikki tuotanto oli ennen tarkoitettu 
Neuvostoliittoon, ja lukuun ottamatta muutamia yrityksiä, jotka hankkivat jo aikoinaan 
aseman länsimarkkinoilla, alan yritykset eivät onnistuneet toteuttamaan 
rakenneuudistusta eivätkä sopeutumaan uuteen tilanteeseen. 
Teollisuuden yksityistäminen on toistaiseksi ollut hidasta, koska suuryritysten 
yksityistäminen on viivästynyt. Yksityissektorilla syntyy vain noin 14 % 
teollisuustuotannosta. Vuoden 1996 puoliväliin mennessä yksityistämismenettely oli 
aloitettu noin 1400:ssa valtion omistamassa yrityksessä, jotka muodostivat 20 % valtion 
omaisuudesta. 370 yrityksestä oli tuolloin jo yksityistetty yli kaksi kolmasosaa. 
Ulkomaisten investointien osuus yksityistämisestä saaduista tuloista on arvioitu yhdeksi 
neljäsosaksi. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian taloudellinen tilanne on ollut viime aikoihin asti erittäin vaikea. 
Valuuttakomitean perustaminen vakauttanee pian taloutta jonkin verran, mutta kriisin 
taustalla olevat tekijät voidaan ratkaista vain perusteellisilla ja kestävillä uudistuksilla. 
Aikaisemmat vakauttamispyrkimykset ovat törmänneet valtionyritysten suuriin 
tappioihin ja heikkoon pankkisektoriin. Näiden ongelmien ratkaiseminen vie aikansa. 
Joidenkin toimialojen yksityistäminen on vaiketa hallitsevan energiavaltaisuuden takia. 
Yksityistäminen voi ensin johtaa raskaan teollisuuden supistumiseen. Teräsalalla on 
jatkettava rakennemuutoksia, ja alan suurimman valmistajan on myös toteutettava laaja 
rahoituksen uudelleenjärjestely. Energian hinnoittelu on edelleen ongelmana. Lisäksi 
paha velkatilanne rajoittaa pankkijärjestelmän mahdollisuuksia tarjota pääomaa. Tässä 
tilanteessa ei ole yllättävää, että investointiaste on matala (11 % BKT:sta) ja että 
70 
ulkomaiset suorat sijoitukset ovat olleet vaatimattomia. Peruspääoman puute saattaa 
haitata ratkaisevasti uudelleenjärjestely-ja monipuolistamispyrkimyksiä. 
Bulgarian heikohko kilpailuasema liittyy sen kapeaan teollisuuspohjaan ja viennin 
keskittymiseen muutamiin perusteollisuuden toimialoihin. Monet tärkeimmistä 
vientialoista eivät ehkä ole pitkällä aikavälillä elinkelpoisia eivätkä kestävästi 
kilpailukykyisiä. Monilla tuotannonaloilla on suuria ongelmia uudelleenjärjestelyissä ja 
sopeutumisessa markkinatilanteeseen, mm. tekstiiliteollisuudessa, koneiden 
valmistuksessa ja metallinjalostuksessa, kaivosteollisuudessa, sähkötekniikassa, 
elektroniikassa j a laivanrakennuksessa. 
Teollisuuden heikkoutta ja hidasta rakenneuudistusta korostavat vielä julkisen sektorin 
yritysten raskaat tappiot. Teollisuuden tuottama tappio oli yhteensä arviolta 4 prosenttia 
kokonaismyynnistä vuonna 1995, kun se vielä vuonna 1993 oli 15 prosenttia. Tappiota 
tuottaville suuryrityksille annettavia valtion tukia on vähennetty jyrkästi, ja ilman 
vakuuksia myönnetyt pankkiluotot, jotka olivat osasyy pankkikriisiin, sekä budjetin 
alijäämä on suurelta osin saatu hallintaan. 
Koska kotimaisia resursseja on saatavilla niukasti (teollisuuteen tehdyt investoinnit, 
joiden osuus BKT:sta oli 11 % vuosina 1990-1993, laskivat 6 prosenttiin vuonna 1994), 
ulkomaisten investointien saaminen on erittäin tärkeää. Tämä edellyttää yleisen 
sijoitusilmapiirin merkittävää parantumista. 
Hallituksen rakenneuudistusohjelmassa vuodelle 1997 määrätään huomattavasta 
yksityistämisestä ja uudelleenjärjestelyistä monilla tuotannonaloilla kansainvälisten 
rahoituslaitosten kanssa sovitussa tiukassa aikataulussa. Siihen kuuluu kaikkien 
markkinaympäristössä toimivien valtion omistamien yritysten ja monien julkisten 
laitosten yksityistäminen kahdessa vuodessa. Ohjelman toteuttaminen on edellytyksenä 
kestävän ja kilpailukykyisen teollisen rakenteen luomiselle. 
Päätelmät teollisuuden kilpailukyvystä 
Vaikka politiikassa on viime aikoina tapahtunut positiivisia muutoksia, yhdentyminen 
Euroopan markkinoihin toisi Bulgarian teollisuudelle vakavia ongelmia keskipitkällä 
aikavälillä. Monilla aloilla tarvitaan vielä paljon uudelleenjärjestelyjä ja yksityistämistä. 
Uudelleenjärjestely- ja monipuolistamispyrkimyksiä voi vielä haitata vakavasti 
peruspääoman puute, joka johtuu ulkomaisten investointien vähäisyydestä ja vaikeasta 
velkatilanteesta, joka rajoittaa pankkijärjestelmän mahdollisuuksia tarjota pääomaa. 
Teollisuustuotteiden vapaata liikkuvuutta koskevaa säännöstöä arvioidaan erikseen 
sisämarkkinoita käsittelevässä jaksossa. 
Maatalous 
Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on ylläpitää ja kehittää nykyaikaista 
maatalousjärjestelmää, jolla varmistetaan maatalousväestön kohtuullinen elintaso sekä 
kuluttajien kohtuuhintaisten elintarvikkeiden saanti ja taataan tavaroiden vapaa 
liikkuvuus Euroopan yhteisössä. Erityistä huomiota kiinnitetään ympäristöön ja 
maaseudun kehittämiseen. Yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) hallinnoidaan yhteisillä 
markkinajärjestelyillä, joita täydennetään eläinlääkintää, kasvien terveyttä ja eläinten 
ruokintaa koskevilla säädöksillä sekä elintarvikehygieniaa koskevilla säädöksillä. Myös 
-71-
rakennepolitiikan alalla on lainsäädäntöä, joka kehitettiin alunperin ensisijaisesti 
maatalouden nykyaikaistamiseksi ja monipuolistamiseksi, mutta jossa on viime aikoina 
korostunut yhä enemmän ympäristö ja rakennepolitiikan alueellinen eriyttäminen. 
Vuoden 1992 uudistusten jälkeen maatilojen tukeen tarkoitettu rahoitus on tullut yhä 
enemmän suorista tukimaksuista, joilla korvataan pienentyneitä maatalouden tukihintoja. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään Bulgarian ja Euroopan yhteisön välisen 
maatalouskaupan perustasta, ja sillä pyritään Bulgarian maatalousalan sekä 
maataloustuotteita jalostavan teollisuuden ja kasvinsuojeluvaatimusten 
nykyaikaistamista, rakenteellista uudistamista ja yksityistämistä koskevan yhteistyön 
edistämiseen. Valkoinen kirja kattaa eläinlääkinnän, kasvinsuojelun ja eläinten ruokinnan 
tarkastukset sekä yksittäisten hyödykkeiden kaupan pitämisen vaatimukset. Tällaisen 
lainsäädännön tarkoituksena on suojella kuluttajia, kansanterveyttä sekä eläinten ja 
kasvien terveyttä. 
Yleiskuvaus 
Maatalouden tilanne 
Maataloustuotannon arvo oli vuonna 1995 noin 1,29 prosenttia unionin tuotannon 
arvosta. 
Vuonna 1995 maatalouden osuus BKT:sta oli noin 12,6 prosenttia ja noin 22 prosenttia 
työvoimasta. Maatalousala on kokonaisuudessaan noin 6,2 miljoonaa hehtaaria, josta 4,0 
hehtaaria on peltoviljelymaata, pääasiassa viljaa (55 %) ja laidunmaata (18 %). 
Merkittävä osa maasta on kuitenkin viime vuosina ollut poissa viljelykäytöstä 
uudistusten ja alhaisten tuottajahintojen johdosta. 
Entisten yksityisomistajien (lähes 1,7 miljoonaa) perijät ovat vaatineet noin 5,1 
miljoonan hehtaarin (82 % Bulgarian kokonaismaatalousmaasta) suuruisen alan 
yksityisen omistusoikeuden palautusta vuonna 1991 rajusti uudistetun maatalousmaasta 
annetun lain nojalla. Huhtikuuhun 1997 mennessä maavaatimuksiin perustuvia 
todistuksia omistusoikeudesta oli annettu 50 prosentille palautuskelpoisesta 
kokonaismaa-alasta (2,4 miljoonaa hehtaaria), ja hallitus on ilmoittanut todistusten 
antamista nopeuttavista toimenpiteistä, joilla pyritään siihen, että kaikki todistukset 
annetaan 30. kesäkuuta 1998 mennessä. Todistukset oikeuttavat ostamaan ja myymään 
maata, vaikka ainoastaan 8 prosenttia omistajista on saanut notaarin vahvistaman 
virallisen omistusoikeuden. Laillisen omistusoikeuden puute muodostaa merkittävän 
esteen investoinneille ja toimivien maanhankintamarkkinoiden kehittämiselle. Maan 
leasing-vuokrauksen määrittelevä ja pitkäaikaisten vuokrasopimusten 
solmimismahdollisuuksia parantava maanomistuslaki hyväksyttiin syyskuussa 1996. 
Suurin osa yksityisistä maatiloista on pinta-alaltaan alle kaksi hehtaaria, ja ne on usein 
jaettu erillisiin palstoihin, jotka ovat yleensä liian pieniä ollakseen taloudellisesti 
elinkelpoisia varsinaisessa maanviljelykäytössä, mutta tarjoavat merkittävän sosiaalisen 
suojan siirtymäkaudella. Kotitalouksien käytössä olevista palstoista 1 600 000 on alle 
hehtaarin suuruisia ja ne kattavat noin 15 prosenttia kokonaisalasta, perhetiloista 400 000 
on 1-10 hehtaarin suuruisia; suurempia kuin 10 hehtaarin perhetiloja on hyvin vähän. 
Suurin osa yksityistetystä maasta on vuokrattu muunlaisille yhteisöllisille 
viljelijäryhmille (3 000 yksityistä osuuskuntaa, keskimäärin 700-800 hehtaaria) usein 
-72-
vuoden pituisilla sopimuksilla; valtiontiloista ja valtionrekisterissä olevista yrityksistä 
toimii edelleen 2 000. Osuuskunnilla on suurin piirtein 33 prosenttia maasta, yksityisillä 
maatiloilla 12 prosenttia ja valtiolla 10 prosenttia. 
Sekä peltoviljely että karjantuotanto on taantunut huomattavasti (± 50 %) vuodesta 1990. 
Vuodesta 1995 vuoteen 1996 tuotanto on kylvetyn alan pienenemisen ja erittäin 
heikkojen satojen johdosta laskenut jyrkemmin rehunsiementen (ohra ja maissi) ja 
vehnän (53 prosentilla 3,4 miljoonasta tonnista vuonna 1995 1,8 miljoonaan tonniin 
1996) sekä auringonkukan osalta (30 prosentilla 760 000 tonnista vuonna 1995 530 000 
tonniin 1996). Viljapula on kiihdyttänyt varastojen kiihtyneen hupenemista, 
tuontitarvetta sekä johtanut nautakarjan ja sikojen jatkuvaan vähenemiseen ja 
merkittäviin hinnannousuihin. 
Monivuotisten viljelmien (hedelmäpuut ja viiniköynnökset) tuotanto on myös laskenut 
huomattavasti ensimmäisten siirtymävuosien markkinavaikeuksien ja myöhemmin 
maareformin aikaisen hoidon puutteen johdosta. 
Vuonna 1995 Bulgaria tuotti 78 000 tonnia naudanlihaa, 257 000 tonnia sianlihaa, 74 000 
tonnia kananlihaa ja 1 128 000 tonnia lehmänmaitoa (2 135 000 tonnia vuonna 1985). 
Karjantuotanto ei laskenut prosentuaalisesti yhtä paljon kuin peltoviljelytuotanto. 
Lypsylehmien ja siipikarjan osalta oli havaittavissa jopa vähäistä tuotannon kasvua 
vuonna 1995. Sika- ja lammaskanta väheni 11,5 prosentilla valtiontilojen poistojen 
ylittäessä 13 prosentin nousun yksityisten omistamien sikojen määrässä. Maidontuotanto 
kasvoi vuoteen 1995 verrattuna kuudella prosentilla tammikuusta syyskuuhun vuonna 
1996 ja lihantuotanto lähes 70 prosentilla (pääasiassa rehupulasta johtuneiden 
teurastusten vuoksi). 
Yksityistämisvauhti alku- ja lopputuotannon aloilla on ollut erittäin hidas. Vuoden 1995 
loppuun mennessä on yksityistetty vasta alle 10 prosenttia maatalous- ja 
elintarviketeollisuuden yksityistettävistä yrityksistä. Useimpien valtion omistamien 
yritysten taloudellinen tilanne on kriittinen. Hallitus on yhdessä kansainvälisten 
rahoituslaitosten kanssa hyväksynyt laajamittaiset yksityistämistavoitteet: toukokuun 
loppuun mennessä yksityistettävistä 45:stä maatalousalan valtionyrityksestä oli 
määräpäivään mennessä yksityistetty tai asetettu suoritustilaan puolet ja 13 muusta 
yrityksestä on avattu tarjouskilpailu. Vuoden 1997 loppuun mennessä on suunniteltu 
yksityistettävän vielä 60 maatalousalan yritystä. 
Bulgaria on jo usean vuoden ajan vienyt elintarvikkeita, ja maataloustuotteiden osuus 
pääasiassa SEV-maihin ja Lähi-Itään suuntautuneesta kokonaisviennistä on perinteisesti 
ollut huomattava. Maatalouskaupan määrä romahti pääasiassa Neuvostoliiton hajoamisen 
ja entisen Jugoslavian sodan vuoksi. Euroopan yhteisön kanssa käytävä kauppa on sen 
sijaan noussut erityisen merkittäväksi. 
Maataloustuotteiden osuus kokonaisviennistä vuonna 1995 oli 21 prosenttia, mikä on 779 
miljoonaa ecua (josta 218 miljoonaa ecua Euroopan unioniin), Maataloustuotteiden osuus 
kokonaistuonnista oli 7,5 prosenttia, mikä on 291 miljoonaa ecua (josta 226 miljoonaa 
ecua Euroopan unionista). 
-73-
Pääasiallisia vientituotteita (65 %) ovat tupakka, viini, vihannesjalosteet, hedelmät ja 
elävät eläimet. Näiden hyödykkeiden alhaisemman tuotantotason vuoksi tilastojen 
uskotaan vuonna 1996 olevan huomattavasti heikommat kuin vuonna 1995. 
Maatalouspolitiikka 
Maatalouspolitiikkaa ovat siirtymäkauden alusta asti leimanneet pääasiassa lyhytaikaiset 
toimenpiteet, kuten lyhytaikaiset ja kausiluonteiset korkotuetut lainat, joiden 
tarkoituksena on ollut varmistaa tuotannon jatkuminen maareformin myllerryksessä, sekä 
sisämarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitetut tilapäistoimenpiteet rajoilla. Hintojen 
vapauttaminen aloitettiin helmikuusta 1990, mutta 13 tärkeimmän elintarvikkeen hintoja 
seurattiin niin kutsutulla hintavastinejärjestelmällä, joka korvattiin vuonna 1993 
kattohinnoilla. Tämä politiikka ja muut oheistoimenpiteet laskivat tuottajien 
tuotantohintoja, jotka pysyivät maailmanmarkkinahintoja alhaisempina, mutta ei 
tuottajien hankintahintoja tai vähittäishintoja, mistä syystä maanviljelijät ovat siirtyneet 
tuottamaan vapaasti hinnoiteltavia lajeja. Vehnää, vehnäjauhoja, leipää ja ruokaöljyä 
lukuun ottamatta kaikkien hyödykkeiden hinnat on vapautettu maaliskuusta 1997. 
Vuoden 1996 talousarviossa maatalousmenot olivat yhteensä 17,3 miljardia levaa (100 
miljoonaa ecua), josta 13 prosenttia käytettiin vähittäisostohintojen tukemiseen (vehnä, 
tupakka, maissi ja sokerijuurikas), 23 prosenttia maatalousrahaston korkotukiin ja loppu 
tavanomaisiin hallinnollisiin toimiin kuten muun muassa maatalousneuvontaan, 
eläinlääkintään ja muihin valtion palveluihin, siitokseen ja jalostukseen, kasteluun, 
tutkimukseen ja kehitykseen. 
Hallitus hyväksyi vuonna 1996 maatalouden ja elintarviketeollisuuden strategiaa 
koskevan asiakirjan. Sen täytäntöönpano eteni hyvin hitaasti, ja 
ulkomaankauppapolitiikassa tapahtui suuria muutoksia, kun valtion monopolit poistettiin 
ja ulkomaankauppa vapautettiin. Tuotteiden yleinen lupajärjestelmä lakkautettiin; tuonti 
ja vienti perustuu nyt tulliselvityksiin. Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden osalta on 
edelleen olemassa erilaisia säännöksiä, joihin kuuluvat muun muassa väliaikaiset 
vientikiellot, viennin ja tuonnin määrälliset rajoitukset, vienti-ja tuontiverot, vapautukset 
tuontitullista ja joissakin tapauksissa vähimmäisvientihinnoista. Nämä ovat kaikki 
osaltaan laskeneet tuottajahintoja ja lisänneet Bulgarian talouden eristäytymistä 
kansainvälisistä hinnoista ja kilpailusta. 
Vuonna 1997 tehtiin uusia muutoksia maataloustukeen tuotannon laskun 
pysäyttämiseksi. Hallitus on ilmoittanut, että sellaisten tuottajien, jotka ottavat 
käyttöpääomalainoja maatalousrahastosta 50 prosentin korkotuella ja suostuvat tekemään 
ennakkoon toimitussopimuksia vuoden 1997 sadosta, vehnän vähimmäisostohintojen ei 
anneta laskea alle 80 prosenttiin maailmanmarkkinahinnoista. Auringonkukan tuottajille 
annetaan vastaavanlaista tukea. Yhä harvempien hyödykkeiden voittomarginaalia 
valvotaan. Vientirajoituksia poistetaan ja tuontitariffeja alennetaan. 
Tuottajahinnat ovat yleisesti maailmanmarkkinahintoja alhaisempia. Bulgarian ja 
Euroopan yhteisön hintatasossa on merkittävä ero. Vuonna 1995 hinnat Bulgariassa 
olivat noin 50 prosenttia voimassa olevista Euroopan yhteisön hinnoista. Tästä 
keskiarvosta oli kuitenkin merkittäviä poikkeuksia, ja esimerkiksi tomaatin hinta oli 11 
prosenttia EU:n hinnoista, vehnän 44 prosenttia (valvottu hinta), maissin (valvomaton) 
57 prosenttia sekä sian-ja siipikarjanlihan (tuontitavara) 80 prosenttia. 
-74-
Useimpia Eurooppa-sopimuksen perinteiseen kaupankäyntiin perustuneita etuuskohtelun 
alaisia kiintiöitä ei ole käytetty loppuun. Parhaillaan käydään neuvotteluja maatalouden 
perustuotteita ja jalosteita koskevien sopimusten mukautuksista sekä taloudellisesti 
merkittävien kauppatavaroiden, kuten viinin ja kalatuotteiden, lisäämisestä muodollisiin 
sopimuksiin. 
Vuoden 1997 alusta otettiin käyttöön uusi tullitariffi, kun Bulgaria liittyi Maailman 
kauppajärjestöön (WTO). Elintarvikkeiden ja maatalouden tariffinimikkeistä 23 
prosenttiin tehtiin muutoksia; nettovaikutukset tariffitasoihin vaikuttavat 
merkityksettömiltä. Useimmat tullit ovat edelleen huomattavasti sidottuja tasoja 
alempana, lukuun ottamatta voita, sokeria ja tuoreita viinirypäleitä. Vastaavasti WTO:n 
rekisteröimä kauppajärjestelmä mahdollistaa Euroopan yhteisön suojatasoa huomattavasti 
korkeamman tariffisuojatason Bulgariassa. Neuvottelut Keski-Euroopan 
vapaakauppasopimukseen liittymisestä ovat käynnissä. 
Valkoisen kirjan ensimmäisessä vaiheessa määritettyä lainsäädäntöä ollaan juuri 
ottamassa käyttöön. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Maataloustuotannossa on kasvukykyä, mutta tässä vaiheessa on erittäin vaikea ennustaa 
elpymisvauhtia muutamana seuraavana vuotena. Koska maareformi ja yksityistäminen 
ovat pahasti kesken, toimivia maanhankintamarkkinoita ei ole vielä syntynyt. Maaseudun 
rahoitus- ja pankkipalveluja on kehitettävä. 
Elintarviketeollisuuden alalla Bulgariassa tarvitaan merkittäviä rakennemuutoksia ja 
investointeja, jotta se olisi kilpailukykyinen ei yksinomaan Euroopan yhteisön 
markkinoilla vaan ensinnäkin kotimarkkinoilla. Ilman yksityistämistä alku- ja 
lopputuotannon alojen toimintaedellytykset eivät edelleenkään ole kilpailukykyisiä, mikä 
vääristää hinnanmuodostusta. 
Maataloushintojen vapauttaminen kaikilla tasoilla on hallituksen haastavin tehtävä 
lyhyellä aikavälillä samoin kuin uudistusten nopeuttaminen esimerkiksi maan ja 
maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden yksityistämisen osalta. Se, miten 
nopeasti tämä voidaan toteuttaa, riippuu kuluttajiin kohdistuvista vaikutuksista. 
Euroopan yhteisön pääasiallisia markkinapolitiikan välineitä ei sovelleta Bulgariassa. 
Näihin kuuluu sellaisia keskeisiä välineitä kuten maitokiintiöt, peltoviljelyjärjestelmän 
pääkohdat (perusala, maan viljelykäytöstä poistaminen, tasaustuet ja kalatalousalan 
palkkiot) sekä tietyt maaseudun ja rakenteiden kehittämisohjelmat. 
Näiden toimenpiteiden hallinnointi ja valvonta edellyttää suhteellisen kehittyneitä 
hallintojärjestelmiä kuten asianmukaista maarekisteriä sekä karjan tunnistus- ja 
rekisteröintijärjestelmää. Yleisesti on selvää, että hallinnon kapasiteettia olisi näillä 
aloilla kehitettävä huomattavasti, jos tällaisia toimenpiteitä haluttaisiin soveltaa 
Bulgariassa. 
Tässä vaiheessa on vaikea ennustaa, miten maatalouden tukihinnat kehittyvät Bulgariassa 
ennen liittymistä. Tämä riippuu monista tekijöistä kuten kansantaloudesta, 
vientimarkkinoiden tilanteesta ja hintatukitason kehittymisestä unionissa. 
75 
Tietyt hintatuet ja niihin liittyvät vuonna 1996 ja sitä ennen toteutetut toimenpiteet eivät 
vaikuta yhteisön politiikan mukaisilta. Muihin tärkeisiin Euroopan yhteisön 
toimenpiteisiin, kuten maaseudun kehittämispolitiikkaan ja sen toimenpiteisiin liittyvä 
lainsäädäntöjä riittävä kansallisesta talousarviosta saatava tuki puuttuvat edelleen. 
Bulgaria soveltaa moitteettomasti unionin kanssa käytävää maataloustuotteiden kauppaa 
koskevia Eurooppa-sopimuksen määräyksiä. 
Lainsäädännön yhdenmukaistaminen Valkoisen kirjan mukaisen ensimmäisen vaiheen 
yhteisön säännöstön kanssa on alkuvaiheissaan. Neuvottelut eläinlääkintää ja 
kasvinsuojelua koskevasta sopimuksesta on aloitettu. Muutamia poikkeuksia lukuun 
ottamatta eläinlääkintäalan lainsäädäntö ei vastaa yhteisön vaatimuksia, mutta Bulgaria 
on esittänyt kunnianhimoisen aikataulun, jonka mukaan suurin osa lainsäädännöstä 
saataisiin vastaamaan yhteisön vaatimuksia vuoden 1998 loppuun mennessä. 
Bulgariassa on eläinlääkintävalvonnan ja -tarkastusten perusrakenteet. 
Eläinlääkintäpalvelujen rakenteelliset muutokset yhdessä karjatilojen lisääntyvän 
pirstoutumisen kanssa vaikeuttavat tarkastuksia ja yleistä taudinvalvontaa. 
Maantieteellisen sijaintinsa ja heikon rajavalvonnan vuoksi on suuri vaara, että 
eläintaudit tulevat Bulgariaan ulkopuolelta. Bulgariassa myös rokotetaan klassista 
sikaruttoa vastaan, ja rokotuspolitiikasta olisi luovuttava, vaikkakin se on vaikeata. 
Rajatarkastusasemien laitteet ja tilat ovat edelleen riittämättömiä yhteisön 
eläinlääkintävalvontaan. Niillä ei ole vielä elävien eläinten ja eläinperäisten tuotteiden 
tarkastusmahdollisuuksia, ja rajoilla tarkastetaan yleensä vain todistukset ja muut 
asiakirjat; useimmat fyysiset tarkastukset tehdään vasta määräpaikassa 
Bulgarian viranomaisten on pystyttävä takaamaan sisäisenä toimenpiteenä Bulgarian 
eläinten terveystilanne tiettyjen vaatimusten osalta. Tilojen rekisteröintijärjestelmä ja 
eläinten tunnistusjärjestelmä on mukautettava Euroopan yhteisön järjestelmiä vastaaviksi. 
Kokeista ja analyyseistä vastaavilla laitoksilla ei ole riittäviä välineitä yhteisön 
lainsäädännössä edellytettyjen kokeiden tekemiseksi; myös eläinsuojelulainsäädäntöä on 
kehitettävä. Tiettyjen elintarvikkeita jalostavien laitosten toimintaedellytyksiä on 
vahvistettava erityisesti kansallisia markkinoita varten, eläinlääkärintarkastusten 
ja -todistusten osalta on kehitettävä hyväksyttävissä olevat menettelyt sekä tuontia että 
vientiä varten ja eläinlääkintäalan rakenteiden, resurssien, henkilöstön ja koulutuksen on 
oltava riittäviä. 
Uudehko siemeniä ja kasvullista lisäysaineistoa koskeva lainsäädäntö edellyttää 
luultavasti täydentävää lainsäädäntöä sekä tarkastus- ja täytäntöönpanotoimenpiteitä. 
Koska Bulgarialle on myönnetty yhteisön lainsäädännön mukainen vastaavuus useiden 
tärkeimpien lajien osalta, ainakin osan sen tuotannosta voidaan olettaa vastaavan EU:n 
vaatimuksia. 
Kasvien terveyden alalla Bulgaria on valmistellut Euroopan yhteisön lainsäädäntöä 
lähentyvää lainsäädäntöä. Lainsäädännön hyväksymiselle ei ole asetettu aikataulua. 
Hallintorakenteet sekä valvonta- ja tarkastusmenettelyt vaikuttavat riittämättömiltä 
asianmukaisen suojatason takaamiseen. Eläinten ruokintaa koskeva lainsäädäntö ei ole 
täysin kattava eikä Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen. Bulgarian viranomaiset 
eivät ole esittäneet lainsäädäntötyön valmistumisaikataulua. 
-76 
Kasvinsuojelutuotteiden lainsäädäntöä on tähän mennessä lähennetty yhteisön 
lainsäädäntöön hyvin vähän, jos lainkaan. 
Päätelmät 
Yhteisön säännöstöön mukautumisessa on edistytty varsin rajoitetusti. Maatalouden ja 
maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden uudelleenjärjestely sekä 
maatalouspolitiikan uudistaminen edellyttää jatkuvia ponnisteluja yhteisön säännöstön 
soveltamisen valmistelemiseksi Bulgariassa. 
Erityisesti seuraaviin seikkoihin on kiinnitettävä huomiota: 
- eläinlääkintä- ja kasvinsuojeluvaatimusten hyväksyminen, täytäntöönpano ja voimaan 
saattaminen sekä laitosten kunnostaminen yhteisön vaatimusten noudattamiseksi; tämä 
on erityisen tärkeää tarkastus- ja valvontamenettelyjen osalta unionin ulkorajojen 
suojelemiseksi, 
- hallintorakenteiden vahvistaminen, jotta taataan YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ja 
voimaan saattamista varten tarvittava kapasiteetti, 
- maatalouden ja maataloustuotteita jalostavan elintarviketeollisuuden rakenteiden 
muutokset kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
Jäsenyysvelvoitteiden täyttäminen edellyttää perustavanlaatuisia uudistuksia Bulgariassa. 
Kalastus 
Yhteinen kalastuspolitiikka käsittää yhteiset markkinajärjestelyt, rakennepolitiikan, 
sopimukset kolmansien maiden kanssa, kalavarojen hoidon ja säilyttämisen sekä 
tutkimuksen tämän toiminnan tueksi. 
Eurooppa-sopimuksessa on määräyksiä yhteisön kanssa käytävästä kalastustuotteiden 
kaupasta sekä yhteistyöstä. Valkoiseen kirjaan ei kuulu alan toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Vuonna 1995 kokonaissaalis oli 2500 tonnia, joka saatiin kokonaisuudessaan 
Mustaltamereltä. Avomerilaivastoon kuului 6 syvänmeren pakastintroolaria ja 
Mustallamerellä kalastaa 16 alusta, joista viisi on yksityisomistuksessa. Vuonna 1995 
syvänmerenkalastuksesta ei tullut lainkaan saalista, kun vuonna 1994 sitä saatiin 5000 
tonnia. Vain kaksi syvänmeren alusta toimi jatkuvasti vuonna 1995, ja ne jakoivat kulut 
muita kuin Bulgarian kiintiöitä käyttävien ulkomaisten toimijoiden kanssa. 
Sisävesikalastuksen tuotanto vuonna 1994 oli 4000 tonnia (suurimmaksi osaksi karppia 
ja taimenta), jonka arvo oli 4 miljoonaa ecua. Kahdessakymmenessä valtion yrityksessä 
työskenteli 500 henkeä ja lisäksi kuusi yksityistä vesiviljely-yritystä tuotti 
erittelemättömän määrän. Bulgarian viranomaiset eivät antaneet tietoja omistuksesta, 
tuotannosta ja työvoimasta vuonna 1995, mutta arvioivat tuotannon pudonneen 
valtionyritysten taloudellisten ongelmien ja vasta aloittelevien yksityisten yritysten 
investointien puutteen takia. 
-77 
Bulgaria on yhteisön kauppakumppani, ja sieltä tuodaan 0,08 prosenttia yhteisön 
kalastustuotteiden kokonaistuonnista (alkuperästä riippumatta) ja 3,2 prosenttia 
hakijamaiden kalastustuotteiden tuonnista yhteisöön (arvon mukaan laskettuna). 
Bulgariaan viedään 0,34 prosenttia yhteisön kalastustuotteiden kokonaisviennistä ja 4,1 
prosenttia yhteisön näiden tuotteiden viennistä hakijamaihin (arvon mukaan laskettuna). 
Bulgarialla on kalastussopimukset Mauritanian (1971), Kanadan (1978), Mosambikin 
(1971) ja Ukrainan (1993) kanssa. Entisen Neuvostoliiton kanssa tehtyjen Mustaamerta 
(1959 - yleinen; 1978 - sardelli ja katkaravut) sekä Barentsin merta (1978) koskevien 
kalastussopimusten kerrotaan olevan yhä voimassa. Yhteistyösopimus Venäjän 
federaation kanssa on keskeytetty. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian tuotanto- ja ulkomaankauppaluvut ovat pieniä verrattuna yhteisön vastaaviin 
lukuihin, eikä niillä todennäköisesti ole suurta vaikutusta koko yhteisöön. Tehtyjen 
kalastussopimusten ja Bulgarian kansainvälisten ja alueellisten kalastusjärjestöjen 
jäsenyyden osalta käytettävissä olevien tietojen perusteella odotettavissa ei ole suuria 
ongelmia yhteisön jäsenyydelle. Hiljattain Bulgariasta saadut tiedot kiintiöiden 
lisäämiseen ja tutkimukseen käytettävien varojen vähentämisestä saattavat johtaa 
vaikeuksiin yhteisön velvoitteiden ja kansainvälisten velvoitteiden noudattamisessa. 
Pääasiaksi muodostuu syvänmeren laivaston kapasiteetin mukauttaminen ja koko alan 
nykyaikaistaminen. 
Kansalliset taloudelliset ongelmat johtavat luultavasti syvänmeren aluksista luopumiseen 
kokonaan ja useimpien valtion vesiviljely-, merikalastus- ja jalostusyritysten 
yksityistämiseen vuosina 1997/1998. Tulevaisuudessa kehitys keskittyy luultavasti 
makeanveden vesiviljelyyn ja mahdollisesti merikalojen viljelyyn Mustallamerellä. 
Näiden mahdollisuuksien kehittäminen ja tehokkaan, yksityisomistukselle perustuvan 
vesiviljelykapasiteetin luominen on voimakkaasti riippuvaista vientituloista. 
Kalastusala on vanhentunut ja vaatii nykyaikaistamista. Bulgarian olisi perustettava 
kalastushallinto, joka pystyy panemaan täytäntöön yhteistä kalastuspolitiikkaa -
erityisesti kalavarojen hoidon, kalastusalusrekisterin pidon, alan rakennepolitiikan 
soveltamisen, markkinajärjestelyn hallinnon ja tilastotietojen kokoamisen osalta - sekä 
yhteisön terveys-, hygienia-ja ympäristöpolitiikkaa. 
Päätelmät 
Nykyaikaistaminen ja yhteisön säännöstön täytäntöönpano vaativat huomattavia 
ponnistuksia. Kalastusala ei aiheuttane suuria ongelmia keskipitkällä aikavälillä. 
Energia 
Euroopan unionin energiapolitiikan tärkeimpiä tavoitteita ovat komission valkoisen 
kirjan Euroopan unionin energiapolitiikka mukaisesti kilpailukyvyn vahvistaminen, 
energian saannin varmuus ja ympäristönsuojelu. Yhteisön energiasäännöstön tärkeimpiä 
osia ovat perustamissopimusten määräykset sekä johdettu oikeus, joka koskee erityisesti 
kilpailua ja valtion tukea, energian sisämarkkinoita (esim. direktiivit sähköstä, hintojen 
avoimuudesta, kaasun- ja sähkönsiirrosta, hiilivedyistä, luvista ja suunnitelmista 
-78-
hätätilanteiden varalle, kuten varmuusvarastointivelvoitteista), ydinenergiaa sekä 
energiatehokkuus- ja ympäristömääräyksiä. Muita tärkeitä energiapolitiikan osa-alueita 
ovat Euroopan laajuisten energiaverkkojen kehittäminen ja energia-alan tutkimuksen ja 
kehittämisen tukeminen. Parhaillaan ollaan vapauttamassa kaasualaa, kehittämässä 
energiatehokkuuteen liittyvää yhteisön säännöstöä ja toteuttamassa Auto Oil -ohjelmaa. 
Yhteisön ydinenergiasäännöstö on kehittynyt alkuperäisestä Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksesta laajaksi oikeudellisten ja poliittisten 
keinojen järjestelmäksi, johon kuuluvat myös kansainväliset sopimukset. Nykyään 
säännöstö koskee terveys- ja turvallisuuskysymyksiä (esim. säteilysuojelua), 
ydinlaitosten turvallisuutta, radioaktiivisen jätteen käsittelyä, investointeja (esim. 
Euratomin rahoitusinstrumentteja), tutkimuksen edistämistä, ydinenergian 
yhteismarkkinoita, toimituksia, turvavalvontaa ja kansainvälisiä yhteyksiä. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä Euroopan energiamarkkinoiden 
yhtenäistämiseksi asteittain, ja se sisältää määräyksiä avunannosta asiaan liittyvillä 
politiikan aloilla. Valkoisessa kirjassa, jolla valmistellaan KIE-maiden liittymistä 
energian sisämarkkinoihin, painotetaan, että tärkeimpiä sisämarkkinadirektiivejä on 
sovellettava kaikilta osin yhdessä Euroopan yhteisön kilpailulainsäädännön kanssa. 
Ydinalan osalta valkoisessa kirjassa käsitellään ydinenergiatoimituksia, turvavalvontaa ja 
ydinj ätekulj etuksia. 
Yleiskuvaus 
Bulgaria tuo ulkoa yli 70 prosenttia energiastaan. Öljy ja kaasu (joiden osuudet 
energiataseesta ovat 26 % ja 17 %) ja ydinpolttoaine tuodaan pääasiassa Venäjältä. 
Venäjältä tuodaan myös suurin osa hiilestä, jonka osuus tuontienergiasta on vähäinen. 
Kotimaiset kiinteät polttoaineet (erityisesti huonolaatuinen ligniitti) louhitaan 
epätaloudellisesti, ja ne ovat suurimpia ympäristön pilaantumisen aiheuttajia. 
Vesivoiman merkitys energia-alalla on vähäinen; uraanin louhinta lopetettiin vuonna 
1990. 
Energia-alan osuus Bulgarian bruttokansantuotteesta on 15 %. Ala on kahdesta neljään 
kertaa Euroopan unionin keskiarvoa tehottomampi, mikä edistää osaltaan saastumista. 
Tilanteeseen ovat syinä alhaisten hintojen perinne, energiatehokkuuden lisäämiseen 
tähtäävän politiikan puuttuminen ja vanhentunut teknologia. 
Bulgarian kautta kulkee tärkeitä energian (erityisesti kaasun) toimituksia alueella, johon 
kuuluu mm. Kreikka. Maan alueellinen merkitys voi pitkällä aikavälillä lisääntyä 
Burgasin satamaan (Mustameri) tuotavan öljyn sekä Keski-Aasiasta ja Iranista 
tulevaisuudessa tuotavan kaasun vuoksi. Bulgarian yhdistäminen Länsi-Euroopan 
yhteiseen sähköjärjestelmään (UCPTE) on toteutettavissa teknisesti, mutta siihen 
vaaditaan huomattavia investointeja eikä se siksi tapahtune lyhyellä aikavälillä. 
Romanian, Bulgarian, Kreikan, Serbian ja Albanian sähköverkkojen äskettäin toteutettu 
synkroninen koeyhteys on esivaiheena tulevalle yhdistämiselle UCPTE-järjestelmään. 
Bulgarialla on Kozlodujissa ydinvoimalaitos, joka tuottaa noin 40 % Bulgarian sähköstä. 
Laitos koostuu kuudesta neuvostorakenteisesta reaktorista: yksiköt 1-4 ovat VVER 440-
230 -reaktoreita ja yksiköt 5 ja 6 VVER1000-320 -reaktoreita. VVER 440-230 
-79 
-reaktoreiden rakenne- ja valmistusstandardeja ei pidetä Euroopan unionissa yleisesti 
hyväksyttyjen turvallisuustavoitteiden mukaisina. VVER 1000-320 -reaktorit ovat 
uudempaa, paranneltavissa olevaa mallia. Reaktoreihin on vuodesta 1990 lähtien tehty 
suuria investointeja niiden turvallisuuden parantamiseksi jäljellä olevan käyttöiän aikana. 
Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin johdolla vuonna 1993 tehdyn 
ydinturvarahastosopimuksen nojalla Bulgaria sitoutui lopettamaan reaktoreiden 1-4 
käytön heti, kun saatavilla on muuta energiaa. Vuonna 1993 otaksuttiin, että kyseiset 
neljä reaktoria voitaisiin sulkea tällöin. Bulgarian hallitus ei kuitenkaan ole vielä 
vahvistanut kantaansa käytöstäpoiston uuteen aikatauluun. Tällä hetkellä ei ole tiedossa 
suunnitelmia yksiköiden 1-4 sulkemiseksi ennen niiden rakenteellisen käyttöiän loppua 
(vuosina 2004 ja 2011). 
Kahden VVER 1000-320 reaktorin rakenne- ja valmistusstandardien katsotaan vastaavan 
Euroopan unionissa yleisesti hyväksyttyjä turvallisuustavoitteita VVER 440-230 
-reaktoreita paremmin. Investoinnit VVER 1000-320 -reaktoreiden uudistamiseksi on 
määrä aloittaa vuonna 1998. 
Kahden muun VVER 1000 -reaktorin rakentaminen Belenessä keskeytettiin vuonna 1990 
varojen puutteessa. Hallituksen mukaan Belenen ydinvoimalan rakentamisesta on 
luovuttu kokonaan. Maassa on käytössä myös yksi tutkimusreaktori. 
Ydinvoimasektoria valvoo atomienergian rauhanomaisen käytön komitea (CUAEPP), 
jonka tehtävistä säädetään atomienergian rauhanomaista käyttöä koskevassa laissa. Viime 
vuosina CUAEPP on saanut huomattavaa teknistä apua muun muassa Euroopan unionilta 
työmenetelmien kehittämiseen ja henkilöstön koulutukseen. 
Ydinpolttoaine tuodaan Venäjältä. Ennen se valmistettiin kotimaisesta uraanista tiettyyn 
pisteeseen itse ja vietiin silloiseen Neuvostoliittoon käsiteltäväksi. Bulgariassa ei ole 
uraanin rikastuslaitoksia eikä ydinpolttoaineen valmistuslaitoksia. Käytettyä polttoainetta 
ei tätä nykyä viedä takaisin Venäjälle, vaan se varastoidaan altaaseen voimala-alueella. 
Suunnitteilla on järjestelmä kuivavälivarastointia varten. Lisäksi on kehitettävä 
periaatteet käytetyn polttoaineen lopullista varastointia varten. Käytetyn polttoaineen 
käsittelystä ja laitosten käytöstä poistamisesta aiheutuvia kustannuksia ei tällä hetkellä 
oteta huomioon sähkötariffeissa. Tarkoitusta varten on perustettu rahasto, mutta siihen ei 
vuoden 1997 alkuun mennessä ollut osoitettu varoja. Kozlodujin ydinvoimalaitoksen ja 
muiden tuottajien radioaktiiviselle jätteelle tarvitaan uusi keskussijoituspaikka. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Johdonmukainen kokonaisvaltainen energiapolitiikka on vielä kehittämättä. Hallituksen 
vuonna 1995 laatima energia-alan kehittämisstrategia vuosiksi 1995-2010/2020 keskittyi 
sähköntuotanton kapasiteetin lisäämiseen, mutta siinä ei juurikaan tarkasteltu muita 
energiasektoreita eikä yksilöity tarvittavien investointien todennäköisiä rahoituslähteitä. 
Nykyinen hallitus määrittelee työohjelmassaan energia-alan ensisijaisen tärkeäksi maan 
kannalta. Ohjelmassa todetaan, että hallitus keskittyy energia-alan lainsäädännön 
vahvistamiseen, energiatehokkuuden parantamiseen, energia-alan julkisten laitosten 
rakenneuudistukseen ja asteittaiseen yksityistämiseen sekä energian hankinnan ja käytön 
monipuolistamiseen. 
80 
Energia-alan kilpailulainsäädäntö ei vielä vastaa energian sisämarkkinoista annettuja 
direktiivejä, joita sovelletaan yhdessä Euroopan unionin kilpailulainsäädännön kanssa. 
Vaikka vuonna 1991 annettu "laki kilpailun suojelemisesta" onkin periaatteessa 
sovellettavissa energia-alalla, tällä hetkellä ei ole voimassa erityisesti energia-asioita 
koskevaa lainsäädäntöä. Tästä syystä onkin olennaisen tärkeää, että annetaan ja pannaan 
täytäntöön energialaki. Toimilupia koskevassa laissa säädetään syrjimättömästä 
hiilivetyvarojen käyttöoikeuksista, ja sikäli ollaankin jo edetty kohti Euroopan unionin 
sääntöjen noudattamista. 
Tärkeimmät energiantuotannosta, -siirrosta ja -jakelusta vastaavat yhtiöt ovat 
vertikaalisesti yhdennettyjä valtion monopoleja; hallitus on kuitenkin ilmoittanut 
aloittavansa yksityistämisen. Myös öljykaupan vapauttaminen on syytä panna merkille. 
Energian hintoja on viime aikoina korotettu huomattavasti. Näyttää siltä, että huhtikuusta 
1997 kaasun hinnat ovat kattaneet kokonaan kustannukset ja että sähkön hinnat ovat 
kattaneet toimintakustannukset mutta eivät vielä investointi- eivätkä 
ympäristökustannuksia, joihin kuuluvat ydinreaktorien käytöstä poistamiseen ja 
ydinjätteen käsittelyyn liittyvät kustannukset. Kaukolämmityksen kustannuksia tuetaan 
edelleen sosiaalisista syistä. Koska hinnat eivät aikaisemmin ole olleet eivätkä vielä 
nykyisinkään ole riittävällä tasolla, energia-alan rakenneuudistus on ollut vaikeaa. 
Tiedossa ei ole yksityiskohtaisia suunnitelmia, joiden tarkoituksena olisi noudattaa 
hätätilanteisiin varautumista koskevia Euroopan yhteisön vaatimuksia, kuten velvoitetta 
ylläpitää 90 päivän öljyvarastoa. Maan vaikea taloudellinen tilanne todennäköisesti estää 
kokoamasta tätä öljyvarastoa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. 
Kiinteiden polttoaineiden alalla laadittiin vuonna 1996 rakenteellinen uudistuspolitiikka, 
jossa on otettava huomioon myös politiikan sosiaaliset ja alueelliset vaikutukset. Valtion 
tuki on arvioitava Euroopan yhteisön sääntöjen perusteella. 
Bulgarian on ryhdyttävä laajoihin toimiin, jotta se pystyisi noudattamaan 
energiatehokkuutta (esim. laitemerkintöjä ja vähimmäistehokkuusvaatimuksia) ja 
ympäristötekijöitä (esim. polttoaineen laatua) koskevia Euroopan yhteisön standardeja. 
Mukautuminen voi olla vaikeaa maan jalostamoille, sillä niiden on kilpailtava Euroopan 
markkinoilla, joilla on jo saavutettu kyllästymisaste. 
Bulgarian liittyminen unioniin voisi kaiken kaikkiaan lisätä Euroopan unionin 
riippuvuutta Venäjän uraanista ja rikastuslaitoksista. Liittymisen jälkeen tehtävissä 
toimitussopimuksissa sovellettaisiin kuitenkin yhteistä ydinmateriaalien 
hankintapolitiikkaa, jonka mukaan saannin varmuus saavutetaan monipuolistamalla 
lähteitä. 
Unioniin liittyessään Bulgarian olisi noudatettava erityisesti niitä Euratomin 
perustamissopimuksen määräyksiä, jotka koskevat ydinmateriaalien hankintaa, 
ydinenergian yhteismarkkinoita, turvavalvontaa, terveyttä ja turvallisuutta sekä 
kansainvälisiä sopimuksia. Bulgaria on kyseisten alojen kaikkien kansainvälisten 
ydinenergiasopimusten sopimuspuoli, mutta se ei ole vielä saattanut niitä kaikkia osaksi 
kansallista oikeusjärjestystään. Lainsäädäntöä olisi tarkistettava, jotta Bulgaria voisi 
noudattaa hankintaa ja omistusoikeutta koskevia Euratomin perustamissopimuksen 
määräyksiä. Bulgarialla on täysimittainen turvavalvontasopimus Kansainvälisen 
-81-
atomienergiajärjestön (IAEA) kanssa, joten yhteisön lainsäädännön soveltaminen ei 
tuottane suuria vaikeuksia tällä alueella. Ydinturvallisuusongelmaan on puututtava ja on 
sovittava (tarvittaessa ydinreaktoreiden sulkemista koskevista) järkevistä ohjelmista sekä 
toteutettava ne ajallaan. Lähivuosina olisi ryhdyttävä antamaan jatkuvaa tukea 
turvallisuusviranomaiselle, jonka tehtäväalue on huomattavan laaja. 
Päätelmät 
Yhdentymisen valmistelu vaatii Bulgarialta energia-alan toimien huomattavaa 
tehostamista. Perusteellista huomiota vaativat erityisesti monopolien (mm. tuonti- ja 
vientimonopolien) uudelleenjärjestely, pääsy verkkoihin, energian hinnoittelu, 
hätätilanteisiin varautuminen (mm. pakollisten öljyvarastojen kokoaminen), kiinteiden 
polttoaineiden alan valtiontuki ja rakenneuudistus sekä energiatehokkuutta ja 
polttoaineiden laatua koskevien standardien kehittäminen. Euratomin 
perustamissopimusta noudattaakseen Bulgarian on pantava täytäntöön joitakin 
kansainvälisiä ydinenergiasopimuksia ja tarkistettava lainsäädäntöään. 
Ydinturvallisuus vaatii jatkuvaa erityishuomiota. Sopimuksen mukaiset järkevät 
(tarvittaessa reaktoreiden sulkemista koskevat) ohjelmat on pantava nopeasti täytäntöön. 
Ydinjätekysymykseen on löydettävä pitkäaikaisempia ratkaisuja. 
Liikenne 
Yhteisön liikennepolitiikka koostuu seuraavien kolmen pääalueen politiikoista ja 
aloitteista: 
- laadun parantaminen kehittämällä kilpailukykyisiä liikennejärjestelmiä ja 
liikennejärjestelmäkokonaisuuksia, jotka perustuvat kehittyneisiin tekniikoihin ja 
jotka vaikuttavat osaltaan myös ympäristöä ja turvallisuutta koskeviin tavoitteisiin; 
- yhtenäismarkkinoiden toiminnan parantaminen tehokkaiden, vaihtoehtoisten ja 
helppokäyttöisten liikennepalvelujen tarjonnan edistämiseksi alentamatta työehtoja 
alalla; 
- yhteisön ulkopuolisten suhteiden laajentaminen parantamalla liikenneyhteyksiä 
kolmansiin maihin ja edistämällä Euroopan unionin liikenteenharjoittajien pääsyä 
muille liikenteen markkinoille (Yhteinen liikennepolitiikka - Toimintaohjelma 1995-
2000). 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön 
lainsäädäntöön ja liikenteen rakenteen muuttamiseen ja sen uudenaikaistamiseen 
tähtäävästä yhteistyöstä, liikennemarkkinoille pääsyn parantamisesta, 
kauttakulkuliikenteen helpottamisesta ja yhteisön liikenteen standardeja vastaavan tason 
saavuttamisesta. Valkoisessa kirjassa tarkastellaan toimia, joilla toteutetaan 
sisämarkkinoiden edellytykset liikenteen alalla, ja näihin kuuluu muun muassa kilpailu, 
lainsäädännön yhdenmukaistaminen ja standardit. 
Yleiskuvaus 
Bulgarialla on pitkä yhteinen raja Kreikan kanssa, ja sen kautta kulkee perinteinen reitti 
Lähi-idästä Keski- ja Länsi-Eurooppaan. Bulgarian alueen halki kulkee kolme 
-82-
yleiseurooppalaista liikennekäytävää, jotka määriteltiin yleiseurooppalaisessa 
kokouksessa Kreetalla. Neljäs käytävä on Tonava, joka muodostaa suurimman osan 
Bulgarian ja Romanian rajasta. Entisessä Jugoslaviassa käyty sota lisäsi Kreikasta tulevaa 
ja Kreikkaan suuntautuvaa kauttakulkuliikennettä ja sai Lähi-idästä tulevan ja sinne 
menevän kauttakulkuliikenteen kulkemaan kiertotietä. Tämä kehitys aiheutti 
ruuhkautumista Bulgarian pääteillä, rajanylityspaikoilla ja Tonavan ylityspaikoilla. 
Bulgarian talousvaikeuksien vuoksi kaikkien liikennemuotojen tavara- ja 
matkustajaliikenteen kysyntä laski jyrkästi. Poikkeuksena olivat merikuljetukset sen 
vuoksi, että Bulgarian laivasto alkoi liikennöidä muualla kuin Mustallamerellä, ja 
lentoliikenne. Liikenteen alan kokonaiskysyntä ei ole vielä palautunut aikaisemmalle 
tasolle, vaikka se onkin nyt alkanut jälleen kasvaa. Tärkeä muutos eri liikennemuotojen 
välillä tapahtui rahtiliikenteessä, jossa tieliikenteen osuus kasvoi merkittävästi muihin 
liikennemuotoihin verrattuna. 
Bulgarian on nyt investoitava tieverkon perusteelliseen parantamiseen, ja lisäksi olisi 
kehitettävä aikaisemmin hyvin vähäistä rajanylityksen infrastruktuuria. Koska 
infrastruktuuriin ja liikennekalustoon ei viime vuosikymmenen aikana ole investoitu, 
ongelmia esiintyy erityisesti siksi, että suurin osa joukkoliikennekalustosta on tuotava 
muualta. Suuri osa nykyisestä kalustosta on peräisin entisestä Neuvostoliitosta, joten 
standardeista poikkeavan tai vanhentuneen kaluston uusimiseen tarvitaan huomattavia 
investointeja. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Sisämarkkinoiden toteuttamista ajatellen Bulgaria on tehnyt paljon työtä yhteisön 
säännöstön mukaisen lainsäädännön antamiseksi. Kansainvälisen liikenteen alalla 
Bulgariassa osittain jo sovelletaan Euroopan yhteisön sääntöjen kaltaisia sääntöjä 
erityisesti sisävesiliikenteen navigoinnissa ja yhdistetyissä kuljetuksissa. Ilmailua 
koskevaa lakiluonnosta ollaan muuttamassa, jotta se noudattaisi kokonaan yhteisön 
sääntöjä. Suuria investointeja ja täytäntöönpanotyötä kuitenkin tarvitaan erityisesti 
liikenneturvallisuuden alalla. Turvallisuuslainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanoa on 
vahvistettava. Lisäksi kaluston uusiminen voi aiheuttaa ylittämättömiä rahoitusongelmia. 
Meriliikenteessä ollaan jäljessä yhteisön säännöstöstä erityisesti turvallisuuden kannalta, 
jossa Bulgarialla on vielä jonkin verran matkaa unionin normeihin. 
Maanteiden tavarakuljetuksissa Bulgariassa ei ole kokonaan otettu käyttöön nykyistä 
yhteisön lainsäädäntöä. Unioniin liittymistä valmistelevana aikana on seurattava muun 
muassa tieliikenneturvallisuutta parantavia toimia, painoja, mittoja ja käyttäjämaksuja. 
On varmistettava, että mitat ja painot ovat kaikilta osin yhteisön sääntöjen mukaisia, jotta 
Bulgarian tieverkko pystyy vastaanottamaan EU:n ajoneuvoja. 
Rautatieliikenteessä ja maanteiden matkustajaliikenteessä on vähemmän yhteisön 
säännöstön mukaisen lainsäädännön antamista koskevia ongelmia kuin muilla liikenteen 
aloilla, vaikka selvennykset ovatkin tarpeen ja rautatieliikenteessä on vielä paljon 
tehtävää. Sen sijaan juuri näiden alojen markkinoiden toimivuus näyttää epävarmalta, 
koska rakennemuutokset (yksityisyritysten mallin mukainen johtaminen, kilpailun 
aloittaminen jne.) ovat vasta alullaan. 
83 
Bulgarian viranomaiset pitävät yhtenä tavoitteenaan yhtenäisen ja kilpailukykyisen 
liikennejärjestelmän kehittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamisessa suurimmat haasteet 
ovat todennäköisesti liikenneturvallisuuden saaminen oikealle tasolle ja 
liikennejärjestelmän optimaalinen käyttö. Bulgariassa on edistytty ilahduttavasti 
liikenneturvallisuuden alalla, vaikka se onkin vielä kaukana yhteisön normeista erityisesti 
lento-, meri- ja tieliikenteessä. Liikennejärjestelmän yhtenäisyyden tavoitetta ajatellen 
liikenne Bulgarian maanteillä kasvaa luultavasti jatkuvasti, ja Bulgarian on panostettava 
rautatieliikenteen ja sisävesiväylien käyttöön, koska sen tieverkko on heikompi kuin 
rautatieverkot ja sisävesiliikenteen verkot. 
Siirtyminen rautatie- ja vesiliikennettä suosineesta suunnitelmataloudesta 
markkinatalouteen, jossa käyttäjä voi vapaasti valita liikennemuodon, johtaa liikenteen 
siirtymiseen maanteille. Tämä muutos on Bulgariassa vasta alkanut. Hallituksen 
ohjelmassa on asetettu etusijalle mahdollisimman monien markkinatalouden 
periaatteiden toteuttaminen liikenteen alalla. Näihin periaatteisiin kuuluu myös Bulgarian 
valtion rautateiden (BDZ) ja Balkan Airin rakennemuutos ja yksityistäminen osana 
valtion yleistä vetäytymistä liikenneyritysten omistajuudesta ja johdosta. 
Bulgaria aikoo sijoittaa omasta talousarviostaan 0,6 miljardia ecua vuosina 1995-1999 
kansainvälisen liikenteen käyttämään infrastruktuuriin ja lähinnä yleiseurooppalaisiin 
liikennekäytäviin parantaakseen yhteyksiään jäsenvaltioiden ja naapurimaidensa kanssa. 
Määrä on lähes 1,2 prosenttia bruttokansantulosta, mutta se ei todennäköisesti riitä, kun 
otetaan huomioon tieverkoston nykytila ja erityisesti, miten kaukana se on yhteisön 
tavarakuljetuksia hoitavien tieliikenneajoneuvojen teknisistä ominaisuuksista. Jos määrää 
leikataan talousarvion rajoitusten vuoksi, tilanne voi heikentyä entisestään. 
Päätelmät 
Bulgaria on edistynyt yhteisön säännöstön mukaisen liikennelainsäädännön antamisessa. 
Maan omia sääntöjä on nopeasti yhdenmukaistettava yhteisön säännöstön kanssa, ja 
meriliikenne, lentoliikenne ja maanteiden tavarakuljetukset lienevät ongelmallisimpia 
erityisesti turvallisuuden kannalta. Muilla liikenteen aloilla, erityisesti 
rautatieliikenteessä, yhteisön säännöstön todellista voimaan saattamista on vielä 
valvottava. 
On myös valvottava, että käytettävissä on tarvittavat keinot tulevan, unionin jäsenyyttä 
hakeviin maihin ulottuvan Euroopan laajuisen liikenneverkon perustan toteuttamiseksi ja 
että tieverkoston nykyiset puutteet korvataan ja seuraukset yhteisön säännöstön 
noudattamisesta kaluston uusimisessa otetaan nopeasti huomioon. Lisäksi on tärkeää 
lujittaa pian ja johdonmukaisesti Bulgarian hallintorakenteita, joihin kuuluvat 
valvonnasta ja esimerkiksi turvallisuudesta vastaavat viranomaiset. 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Euroopan unionin yrityspolitiikan tavoitteena on edistää pk-yritysten kehitykselle 
suotuisan toimintaympäristön syntymistä kaikkialla unionissa, parantaa yritysten 
kilpailukykyä ja rohkaista niitä toimimaan myös Euroopan ja koko maailman tasolla. 
Politiikalle on luonteenomaista toissijaisuusperiaatteen vahva noudattaminen. Yhteisön 
täydentävät tehtävät määritellään ja toteutetaan Euroopan unionin monivuotisen pk-
yritysohjelman avulla. Ohjelma muodostaa oikeus- ja rahoitusperustan yhteisön pk-
-84-
yrityspolitiikan yksittäisille toimille. Yhteisön säännöstö sisältää toistaiseksi vain 
alakohtaisia suosituksia, mutta myös muiden alojen lainsäädäntö (esim. kilpailu-, 
ympäristö- ja yhtiölainsäädäntö) vaikuttaa pk-yrityksiin. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä pk-yritysten kehittämiseksi ja 
vahvistamiseksi erityisesti yksityisellä sektorilla. Yhteistyö koskee muun muassa 
tiedonsaantia sekä avunantoa oikeudellisissa, hallinnollisissa ja verotukseen liittyvissä 
kysymyksissä. Valkoinen kirja ei sisällä erityisesti pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Yksityinen sektori oli vielä 1980-luvun lopulla lähes olematon, mutta vuoteen 1995 
mennessä sen osuus jalostusarvosta oli kasvanut 38 prosentiin ja kokonaistyövoimasta 
arviolta 41 prosenttiin. Vuoden 1996 loppuun mennessä oli rekisteröity jo 321 000 
yksityisyritystä (määrä oli lisääntynyt huomattavasti kolmen edellisvuoden aikana), kun 
vastaavasti julkisessa omistuksessa olevia yrityksiä oli rekisteröity vain 20 000. 
Yksityisyritysten koosta ei kerätä tietoja, mutta kaikkien saatavilla olevien tietojen 
perusteella yritysten valtaenemmistö on alle viiden työntekijän pienyrityksiä. Useimmat 
yksityisyritykset joko käyvät kauppaa tai tarjoavat palveluita yksityisille ja yrityksille. 
Yksityisyritysten toiminnan laajentumisen tiellä ovat pääasiassa epävakaat taloudelliset 
olosuhteet, korkeat korot, ankara ja vaihteleva verotus sekä lainsäädäntöön liittyvä 
epävarmuus. Bulgariassa ei ole voimassa erityisesti pk-yrityksiä koskevaa lainsäädäntöä. 
Teollisuusministeriön johdolla perustettiin vuonna 1991 pk-yritysrahasto avustamaan 
yksityisten pienyritysten perustamista halpakorkoisilla lainoilla. PHARE-tuella on 
perustettu alueellisen kehityksen virastoja ja yritysten tukikeskuksia sekä pk-yritysten 
luottojärjestely. Pk-yritykset saavat jonkin verran tukea myös hallituksesta 
riippumattomilta elimiltä, kuten teollisuus- ja kauppakamarilta. Maata johtaneet 
hallitukset ovat toistuvasti ilmaisseet tukensa kansallisen pk-yritysviraston 
perustamiselle; asiaa koskeva hallituksen määräys annetaan tiettävästi 
lähitulevaisuudessa. 
Kaiken kaikkiaan olisi edelleen jatkettava nykyistä työtä, joka tähtää pk-yritysten 
vahvistamiseen liittymistä edeltävänä aikana. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Yksityisen sektorin kasvuesteiden poistamiseksi Bulgarian on ryhdyttävä määrätietoisiin 
toimiin, jotta se voisi vakauttaa makrotaloudellista ympäristöä, yksinkertaistaa 
lainsäädäntöä ja hallinnollisia menettelyjä, vahvistaa tukijärjestelyjä sekä kehittää 
verotusta ja edistää pk-yritysten rahoituksen saantia. Toimet vievät useita vuosia. 
Aikaisempi talouspolitiikka ja oikeudellinen, verotuksellinen ja hallinnollinen ympäristö 
eivät tukeneet pk-yritysten kehitystä. Koska Bulgarian suuret valtionyhtiöt kaipaavat 
rakenneuudistusta, pk-yrityksille olisi luotava asianmukaiset kannustin-ja tukijärjestelyt. 
Hallituksen viimeaikaiset aloitteet ovat olleet tältä osin rohkaisevia. 
Päätelmät 
Bulgarian yhdentymiseen ei liity pk-yrityssektorin kannalta erityisiä ongelmia. 
-85-
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Tvöllisvvs ja sosiaaliset kysymykset 
Yhteisön sosiaalipolitiikkaa on kehitetty eri tavoilla, esimerkiksi lakisäännöksillä, 
Euroopan sosiaalirahaston avulla ja erityisaloihin, mm. kansanterveyteen, köyhyyden 
vastustamiseen ja vammaisiin kohdistetuilla toimilla. Yhteisön säännöstö kattaa 
työterveyden ja työturvallisuuden, työoikeuden ja työolot, naisten ja miesten tasa-arvoiset 
mahdollisuudet, siirtotyöläisten sosiaaliturvan yhteensovittamisen, ja tupakkatuotteet. 
Unionin sosiaalilainsäädännössä asetetaan vähimmäisvaatimukset. Lisäksi 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu eurooppalaisella tasolla on sisällytetty sopimukseen 
Euroopan unionista (118 b artikla), ja pöytäkirjassa sosiaalipolitiikasta viitataan 
työmarkkinaosapuolten kuulemiseen ja yhteiskunnallista vuoropuhelua helpottaviin 
toimenpiteisiin. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään kansallisen lainsäädännön lähentämistä yhteisön 
oikeuteen ja yhteistyötä työterveyden ja työturvallisuuden tason parantamisessa, 
työmarkkinapolitiikassa ja sosiaaliturvajärjestelmän uudenaikaistamisessa. Siinä 
edellytetään myös Bulgariassa laillisesti työllistettyjen yhteisön työntekijöiden kohtelua 
ilman kansallisuuteen perustuvaa syrjintää suhteessa heidän työoloihinsa. Valkoisessa 
kirjassa edellytetään lainsäädäntöä lähentäviä toimenpiteitä yhteisön säännöstön kaikilla 
aloilla. 
Yleiskuvaus 
Bulgariassa yhteiskunnallisten ja taloudellisten ongelmien käsittely 
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun avulla on vielä alkioasteella. 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on pääasiassa kolmen osapuolen välistä 
neuvottelua, johon osallistuvat ammattiliitot, työntekijät ja valtio, ja jossa lopullinen 
päätösvalta jää asianomaiselle hallituksen elimelle. Tämä tapahtuu "Kolmen osapuolen 
kansallisen yhteistyöneuvoston" puitteissa. Viime aikoihin saakka ammattiliitot ovat 
olleet haluttomia osallistumaan kolmen osapuolen välisiin yhteistyöjärjestelyihin 
hallituksen määräävän aseman vuoksi. Bulgariassa on kaksi suurehkoa ammattiliittoa, 
jotka ovat Euroopan Ammatillisen Yhteistyöjärjestön (EAY) jäseniä, ja neljä muuta 
arvostettua ammattiliittoa. Työnantajien puolella on useita yksityisen ja julkisen alan 
etuja edustavia järjestöjä. Edistyminen yksityistämiskehityksessä saattaa auttaa luomaan 
tasapainoisempaa työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua. 
Ylimenokauden jälkeen valtiosektori on rappeutunut dramaattisesti, yksityissektorin 
kasvu on ollut hitaahkoa ja työttömyys on noussut jyrkästi. Vuonna 1996 se oli laskenut 
13,7 prosenttiin vuoden 1994 20,5 prosentista ILO:n mukaan. 
Bulgaria on aloittanut nykyaikaisen työmarkkinapolitiikan, -säännösten ja -laitosten 
kehittämisen. Tätä kehitystä on jatkettava hallituksen rakennemuutosuudistuksen 
yhteydessä. 
Vaikka sosiaaliturvaiäriestelmä kattaa suurimman osan sosiaalisista uhkatekijöistä, 
sairaudet, onnettomuudet ja terveydenhuolto- ja toimeentulotukijärjestelmät, 
tämänhetkinen korvausten taso ei ole riittävä suojaamaan köyhyydeltä. Vuoden 1996 
lopussa yli 40 prosenttia väestöstä eli virallisen köyhyysrajan alapuolella. 
-86-
Sosiaalivakuutuksen piirissä olevien ihmisten määrä on laskenut vuoden 1990 neljästä 
miljoonasta alle kolmeen miljoonaan vuonna 1994, mutta luvut ovat jälleen nousussa. 
Sosiaaliturvaan käytetty osuus BKT:stä on suhteellisen alhainen, noin 10 prosenttia 
vuonna 1995 (vähentynyt vuoden 1990 12 prosentista). Jatkuvat ponnistelut ovat tarpeen 
sen varmistamiseksi, että sosiaaliturvan toimenpiteitä kehitetään edelleen. 
Yleinen terveystilanne Bulgariassa on vakava. Terveydenhuoltojärjestelmää uhkaavat 
suuret vaikeudet, muun muassa lääkkeiden ja peruslääkintätarvikkeiden ajoittainen puute. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vaikka Bulgaria on alkanut mukauttaa lainsäädäntöään, joka liittyy tiettyihin EU:n 
työterveys ja -turvallisuuskäytäntöihin, vuoden 1989 kehysdirektiivin vaatimukset ja 
periaatteet eivät täyty. On epäselvää, missä määrin riippumaton tarkastusjärjestelmä on 
käytettävissä työterveys- ja työturvallisuusstandardien tasapuolisen ja kunnollisen 
käyttöönoton varmistamiseksi. Käytössä olevalla järjestelmällä ei ole valtuuksia eikä 
varoja kunnolliselle työterveys- ja työturvallisuusstandardien täytäntöönpanolle. 
Suuria tarkistuksia tarvitaan työlainsäädännön alalla sekä lainsäädännön että 
täytäntöönpanorakenteiden tasolla. Lainsäädäntö, jolla varmistetaan työntekijöiden ja 
heidän edustajiensa asianmukaiset neuvotteluasemat sellaisissa tilanteissa kuten 
työntekijöiden joukko vähentäminen tai yrityksen luovuttaminen, on epätäydellinen. 
Samoin puuttuvat erityisjärjestelyt työntekijöiden suojelemiseksi työnantajan 
maksukyvyttömyys- ja joukkoirtisanomistapauksissa. Työehtoja kuten työsopimuksia, 
nuorten suojelemista työpaikoilla ja työaikaa koskevia lakeja ja asetuksia on 
täydennettävä ja pantava asianmukaisesti täytäntöön. 
Tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta Bulgarian lainsäädäntö kattaa naisten ja miesten 
välisen syrjinnän kieltävän EY:n lainsäädännön perussäännökset. Naisia suosivia lakeja 
ei kuitenkaan aina sovelleta käytäntöön ja naisten asema näyttää huonontuneen. 
Työtuomioistuimia ei ole, eikä ole selvää, voidaanko syrjintätapauksia viedä tavalliseen 
oikeuteen. 
Bulgarialla ei näytä olevan mitään esteitä työvoiman vapaata liikkumisoikeutta koskevan 
yhteisön säännöstön täytäntöönpanolle. Oikeus työvoiman vapaaseen liikkuvuuteen 
edellyttää kuitenkin muutoksia kansalliseen lainsäädäntöön, erityisesti työnsaannin ja 
kansallisuuteen perustuvan syrjivän kohtelun poistamisen osalta. 
Siirtotyöläisten sosiaaliturvan osalta unioniin liittyminen ei periaatteessa aiheuta 
suurempia ongelmia, vaikkakin tietyt tekniset mukautukset ovat tarpeen. Tärkeämpää on 
hallinnon kyky soveltaa yksityiskohtaisia yhteensovittamissääntöjä yhteistyössä muiden 
maiden kanssa. Bulgarian on kehitettävä tarpeelliset hallinnolliset rakenteet 
työskennelläkseen yhteenso vittamisj ärj estelmässä. 
Bulgariassa on hyväksytty lainsäädäntö, joka kattaa EY-direktiivit savukepakkausten 
varoitusmerkinnöistä ja enimmäistervapitoisuudesta. 
Päätelmät 
EY-standardien mukaisuus on alhaisella tasolla ja olemassa olevia toimintatapoja ei aina 
sovelleta EY:n käytännön mukaisesti. Sosiaalinen järjestelmä on uudistuksen tarpeessa ja 
-87-
työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä. Hyvin huomattavia ponnisteluja 
tarvitaan tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi. Lainsäädännön 
yhdenmukaistaminen ja yhteisön säännöstön käyttöönotto vaatii huomattavaa edistymistä 
ennen kuin Bulgaria kykenee ottamaan vastaan EU-jäsenyyden velvoitteet. 
Aluepolitiikka ja koheesio 
Perustamissopimuksen XIV osaston määräysten mukaisesti yhteisö tukee koheesion 
lujittamista pääasiassa rakennerahastojen välityksellä. Bulgarian edellytetään käyttävän 
näitä välineitä tehokkaasti, ja noudattavan samalla sen liittymisen aikaan voimassa olevia 
periaatteita, tavoitteita j a menettelyj ä. 
Eurooppa-sopimuksessa edellytetään yhteistyön harjoittamista aluekehityksen ja alueiden 
käytön suunnittelun aloilla erityisesti paikallisten, alueellisten ja kansallisten 
viranomaisten välisen tiedonvaihdon sekä virkamies- ja asiantuntijavaihdon avulla. 
Valkoisessa kirjassa ei ole erityisedellytyksiä. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian BKT henkeä kohti vuonna 1995 oli noin 24 prosenttia EU:n keskiarvosta, ja 
todellinen työttömyysaste 14 prosenttia. Pahimman työttömyysalueen, Montanan, 
tilastoitu työttömyysaste (19,6 %) on 15 prosenttiyksikköä korkeampi kuin Sofiassa 
(4,5 %). 
Alueellisella tasolla parhaillaan toteutettavaan rakenteiden mukautukseen vaikuttaa kaksi 
päätekijää: 
- alueellisesti erilainen teollisuuden ja maatalouden taantuma. Teollisuustuotannon 
taantuma on ollut merkittävintä Haskovon, Russen ja Varnan alueilla. Maatalouden 
taantuma on vaikuttanut eniten Bourgasin, Varnan ja Plovdivin alueilla. 
- muun muassa infrastruktuurien ja inhimillisten voimavarojen vaihtelevuudesta 
johtuvat alueelliset erot taloudellisen kehityksen ennakkoedellytyksissä. 
Rajaseutualueet aiheuttavat myös joitakin ongelmia väestökatonsa ja eristyneisyytensä 
vuoksi. 
Bulgaria on jaettu yhdeksään alueeseen, jotka ovat valtionhallinnon alaisia 
hallintoyksiköltä. 255 itsehallinnollista kuntaa muodostaa itsehallinnon toimeenpanon 
perustana olevat hallinto- ja alueyksiköt. Bulgaria valmistelee parhaillaan hallinnollista 
uudistusta, jossa edellä mainitut 9 aluetta korvattaisiin 12-20 piirillä, joille mahdollisesti 
myönnettäisiin itsehallinto-oikeus. 
Vuonna 1994 hyväksyttyjen kansallisten aluekehitysohjeiden mukaisesti 
rakennemuutospolitiikkaa toteutetaan kansallisella tasolla alakohtaisesti; alueelliset 
ongelmat voidaan ottaa erityisesti huomioon. Euroopan yhteisön käytäntöihin perustuva 
aluepolitiikan lainsäädäntö on valmisteltavana ja aluekehitysrahaston perustamista 
suunnitellaan. 
Aluekehityksestä ja rakentamisesta vastaava ministeriö on johtava hallitustason toimielin. 
Se on perinteisesti keskittynyt erityisesti vesivaroihin sekä kaasuun, sähköön ja veteen 
liittyvien infrastruktuurien kehittämiseen, rakentamiseen, energiayhteyksiin ja alueiden 
käytön suunnitteluun. 
Rajat ylittäviä toimia, infrastruktuureja ja paikallisviranomaisia varten on perustettu 
neuvoa-antava neuvosto alakohtaisen politiikan välityksellä toteuttavien 
aluekehitysaloitteiden koordinoimiseksi. 
Pääasiallinen aluekehitystoimi Bulgariassa on kriisikunnille annettava taloudellinen tuki. 
Euroopan yhteisön rakennepolitiikan rahoitukseen käytettäviä mahdollisia kansallisia 
rahoitusosuuksia Bulgarian kehitykseen liittyvistä menoista ei ole vielä mahdollista 
määrittää. Tämän vuoksi Bulgarian osarahoituskykyä ei voida vielä arvioida riittävän 
luotettavasti. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian aluekehitysaloitteet pannaan täytäntöön alakohtaisen politiikan osana. 
Lisääntyvistä alueellisista eroista ja aktiivisen aluepolitiikan tarpeesta kaikilla 
hallintotasoilla ollaan kuitenkin yhä tietoisempia. 
Tällä hetkellä aluepolitiikan strategiat, hallinnollinen viitekehys ja budjetti välineet eivät 
ole kuitenkaan johdonmukaisia, eikä aluekehitysrahastoa, jonka piti aloittaa toimintansa 
tammikuussa 1997, ole vielä perustettu. 
Päätelmät 
Bulgarian viranomaiset ovat osoittaneet olevansa yhä tietoisempia tarpeesta kasvavien 
alueellisten erojen hoitamiseen tehokkaalla aluepolitiikalla. Bulgarian hallinnollista 
kykyä integroitujen aluekehitysohjelmien hoitamiseen on kuitenkin parannettava. 
Erityisesti hallinto- ja budjettimenettelyjä on tehostettava. Ennen kuin Bulgaria voi 
soveltaa yhteisön sääntöjä ja kanavoida Euroopan yhteisön rakennepoliittista tukea 
tehokkaasti tarvitaan vielä merkittäviä uudistuksia, joihin kuuluu tehokkaan 
ministeriöiden välisen koordinoinnin järjestäminen ja asianmukaisten kansallisten 
rahoitusosuuksien käyttöönotto. 
3.6 Elämän laatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Euroopan unionin perustamissopimuksien mukaisen ympäristöpolitiikan tavoitteena on 
kestävä kehitys, joka perustuu EU:n politiikan eri aloihin sisällytettyyn ympäristön 
suojeluun, ennaltaehkäisyyn, aiheuttamisperiaatteeseen, ympäristövahinkojen 
torjumiseen niiden syntypaikassa ja vastuunjakamiseen. Yhteisön säännöstössä on noin 
200 säädöstä, jotka koskevat muun muassa veden ja ilman pilaantumista, jätteiden ja 
kemikaalien käsittelyä, bioteknologiaa, säteily suojausta ja luonnonsuojelua. 
Jäsenvaltioiden on valvottava, että ympäristövaikutukset arvioidaan ennen kuin 
tietynlaisille valtion tai yksityisille hankkeille annetaan toteuttamislupa. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään, että Bulgarian maankäyttöpolitiikan on oltava 
kestävän kehityksen periaatteen mukaista, ja siinä on otettava aina huomioon 
-89-
ympäristönäkökohdat. Sopimuksessa määrätään myös, että ympäristö kuuluu 
kahdenvälisen yhteistyön alaan, ja sitä koskeva lainsäädäntö on lähennettävä yhteisön 
vastaavaan lainsäädäntöön. 
Valkoisessa kirjassa käsitellään vain pientä osaa yhteisön ympäristöalan säännöstöstä, 
nimittäin tuotelainsäädäntöä, joka liittyy suoraan tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian ympäristöongelmat ovat hyvin vakavia, eikä niiden ratkaisemiseksi ole vielä 
todella paneuduttu. Bulgariassa on paljon ilmansaastepäästöjä, erityisesti rikkidioksidia 
ja hiukkaspäästöjä lämpövoimalaitoksista, raskaasta teollisuudesta, kotitalouksien 
lämmityksestä ja moottoriajoneuvoista. Paikallisen ilman laatu on huomattava 
terveysriski. Jätteet ovat merkittävä ongelma: jätehuoltokäytänteet, erityisesti jätteiden 
loppusijoitustoimet, ovat alkeellisia, ja polttolaitokset ovat sääntelemättömiä. Maaperän 
saastuminen ja eroosio ovat myös vakavia ongelmia. Pohjaveden laatu on yleensä hyvää 
juomavedeksi. Paikallisia ongelmia on kuitenkin metallien ja lannoitteista peräisin 
olevien sulfaattien ja nitraattien aiheuttaman saastumisen takia. Bulgarian luonto on 
monimuotoisuudessaan vaikuttava, ja Bulgariassa on perinteisesti annettu suuri arvo 
luonnon säilyttämiselle. 
Ympäristöministeriö perustettiin vuoden 1990 jälkeen, ja ympäristöalan puitelaki 
annettiin vuonna 1990, jonka jälkeen sitä on muutettu. Siinä otettiin mm. käyttöön 
aiheuttamisperiaate ja ympäristö vaikutusarvioinnit. Ympäristöstrategia laadittiin vuonna 
1992 ja ajantasaistetuin vuonna 1994. Strategiassa määrätään institutionaalisesta sekä 
oikeusjärjestelmän ja sääntelyn kehittämisestä sekä yksilöidään kiireellisintä toimintaa 
edellyttäviä aloja kuten lyijyn ja muiden raskasmetallien päästöt ilmaan sekä juomaveden 
ja elintarvikkeiden mahdollinen saastuminen. Kansallinen ympäristönsuojelurahasto 
perustettiin vuonna 1995, ja sen varat saadaan pääasiassa teollisuuden saasteille ja 
polttoaineille määrätyistä sakoista ja veroista. Rahastosta myönnetään rahoitustukea ja 
lainoja kunnille ja yrityksille ympäristötoimenpiteitä varten. Ympäristöasioihin on 
Bulgariassa tähän mennessä osoitettu vähän rahaa. 
Lainsäädäntö, johon kuuluvat ympäristövaikutusten arviointia koskevat säännökset, on 
edelleen riittämätön. Ilmaa pilaavia päästöjä koskevat normit ovat riittämättömät 
joidenkin aineiden osalta, eikä olemassa olevia normeja panna täytäntöön 
yhdenmukaisesti. Ilman pilaantumista koskeva lakiluonnos on kuitenkin laadittu, ja siinä 
ehdotetaan lupajärjestelmän käyttöönottamista. Vettä pilaavia päästöjä koskevat normit 
ovat riittämättömät, vaikka uusi vesilaki on laadittu. Lukuun ottamatta vaarallisia jätteitä, 
joille on olemassa joitakin säännöksiä, yätehuollolle ei ole johdonmukaista kansallista 
politiikkaa tai lainsäädäntöä. Jätehuoltokäytänteille ei ole virallista valvontajärjestelmää 
eikä jätteiden poltolle erityisiä lakeja. Äskettäin laaditussa jätelakiluonnoksessa ei 
luetella kaikkia jätetyyppejä. Kemiallisia aineita ja maanviljelyksen aiheuttamaa 
saastumista koskevia säännöksiä ei ole tai niitä pitäisi ajantasaistaa. Sama koskee 
säteilysuojausta, jossa lisäksi puuttuu turvallisuuskulttuuri. Rovi Hanin radioaktiivisen 
jätteen säilytyspaikka ei täytä EU:ssa yleisesti hyväksyttyjä turvallisuusvaatimuksia. 
Hallituksen ohjelmaan sisältyy uusi ympäristöstrategia, uutta lainsäädäntöä, johon kuuluu 
vesi-ja luonnonsuojelulakeja, sekä ympäristöinvestointien verohelpotuksia. 
90 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Vaikka Bulgarian koko ympäristölainsäädäntöä ollaan muuttamassa ja vaikka uudet lait 
tuntuvat olevan EY:n normien mukaisia tai näyttävät lähentyvän niitä (esim. 
vesilakiluonnos), lähentymisaste on vielä alhainen useimmilla aloilla muun muassa ilman 
ja veden laadun, jätehuollon, kemiallisten aineiden, säteilysuojauksen ja luonnonsuojelun 
aloilla. Ympäristövaikutusarviointia koskevia säännöksiä on vielä kehitettävä, koska 
viime aikoina tehdyt muutokset ovat heikentäneet huomattavasti sen vaikutusta. Erityistä 
huomiota pitäisi kiinnittää ilmaa, jätteitä ja vettä koskevien puitedirektiivien sekä 
ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämiseksi annetun 
direktiivin (IPPC-direktiivi) nopeaan saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä 
rahoitusstrategioiden vahvistamiseen suuria investointia vaativien vesi-, ilma- ja jätealan 
lainsäädäntöä varten. 
EY:n ympäristönormien voimaan saattamisessa Bulgarian on tehtävä vielä enemmän 
työtä. Kansallista ympäristönseurantaverkkoa on vahvistettu viime vuosina, mutta 
säännösten tosiasiallinen täytäntöönpano edellyttää myös asiaankuuluvaa poliittista 
tahtoa ja riittävää henkilöstöä valtion ja kunnan toimielimissä. Hyvin merkittäviä 
investointeja tarvitaan EY:n normien tosialliseksi täytäntöön panemiseksi useimmilla 
aloilla, erityisesti veden laatua, kaupunkijätteitä ja teollisuuden nykyaikaistamista 
koskevissa asioissa. Hallintokapasiteetin rakentamiseen tarvitaan myös paljon työtä, jotta 
Bulgaria voisi saattaa EY:n lait kokonaan osaksi kansallista lainsäädäntöään sekä panna 
ne täytäntöön. Unioniin liittymistä koskevaan Bulgarian ympäristöalan strategiaan pitäisi 
kuulua täytäntöönpanoaikataulut EY:n ympäristöalan säännösten voimaan saattamiseksi. 
Se aloitettaisiin muun muassa edellä mainittujen puitedirektiivien ja IPPC-direktiivin 
täytäntöönpanolla. 
Päätelmät 
EY:n säännösten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edellyttää myönteistä 
käännettä taloudellisessa kehityksessä. Lisäksi ympäristökysymyksiä, mittavia 
investointeja ja laaja-alaisen, kustannustehokkaan ja hyvin kohdennetun 
ympäristöstrategian kehittämistä ja asianmukaisia täytäntöönpanorakenteita on 
painotettava entistä enemmän ja jatkuvasti. Jos tällaista strategiaa noudatetaan, Bulgarian 
pitäisi pystyä saattamaan yhteisön ympäristösäännökset kokonaan osaksi kansallista 
lainsäädäntöään keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Kuitenkin monien pitkäkestoisia ja 
määrältään huomattavia investointeja sekä huomattavaa hallinnollista työtä vaativien 
säännösten (esim. kaupunkien jäteveden käsittely, juomavesi, jätteidenkäsittelyä ja ilman 
pilaantumista koskevan lainsäädännön tietyt näkökohdat) tosiasialliseen noudattamiseen 
päästään vasta hyvin pitkällä aikavälillä. 
•*^'***** ****J »***J*> vj ** 
Yhteisön säännöstö kattaa kuluttajien taloudellisten etujen suojaamisen (johon sisältyy 
harhaanjohtavan mainonnan, hintojen ilmoittamisen, kulutusluottojen, kohtuuttomien 
sopimusehtojen, etämyynnin, matkapakettien, muualla kuin elinkeinonharjoittajan 
toimititiloissa tapahtuvan myynnin ja kiinteistöjen osa-aikaisen käyttöoikeuden valvonta) 
ja tavaroiden yleisen turvallisuuden sekä kosmetiikka-alan, tekstiilien nimitysten ja 
lelujen erityisalat. 
91 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään lainsäädännön lähentämisestä yhteisön oikeuden 
kanssa sekä yhteistyöstä, jonka päämääränä on Bulgarian ja Euroopan yhteisön 
kuluttajansuojajärjestelmien täydellinen vastaavuus. Valkoisen kirjan ensimmäisen 
vaiheen toimenpiteissä keskitytään tuoteturvallisuuden parantamiseen, mukaan lukien 
kosmetiikka, tekstiilit ja lelut, sekä kuluttajan taloudellisten etujen suojaamiseen, 
erityisesti harhaanjohtavaa mainontaa, kulutusluottoja, kohtuuttomia sopimusehtoja ja 
hintojen ilmoittamista koskevilla toimenpiteillä. Toisen vaiheen toimenpiteet liittyvät 
matkapaketteihin, muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa tapahtuvaan myyntiin 
ja kiinteistöjen osa-aikaiseen käyttöoikeuteen. Euroopan yhteisön uusi lainsäädäntö, joka 
on otettu käyttöön äskettäin (etämyynti) tai otetaan pian käyttöön (vertaileva mainonta, 
hintojen ilmoittaminen), on myös otettava huomioon. 
Yleiskuvaus 
Bulgarian perustuslaissa viitataan kuluttajansuojaan ja kilpailun vapauteen talouden 
perusperiaatteina. Kuluttajansuojaa koskeva lakiluonnos on ollut käsiteltävänä jo jonkin 
aikaa. Sitä valmisteltaessa alaa säännellään useilla erityislaeilla. 
Bulgariassa ei ole erityistä toimielintä, joka vastaisi kuluttajapolitiikan luomisesta ja 
kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön voimaansaattamisesta. Useat ministeriöt 
osallistuvat kuluttajalainsäädännön valmisteluun ja valvontaan, mutta yksittäistä 
koordinoinnista vastaavaa elintä ei ole olemassa. Vuonna 1990 perustettu kuluttajaliitto 
on Bulgarian ainoa erityisesti kuluttajien etuja hoitava elin. Se on riippumaton 
yhteenliittymä, johon kuuluu kuluttajajärjestöjä ja -ryhmiä, ja se vastaa kuluttajien 
neuvonnasta ja tiedottamisesta sekä kampanjoista ja hallituksen painostamisesta. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgariaan pitää perustaa kuluttaja-asioita valvova riippumaton elin. Vaikka suunnitellun 
kuluttajansuojalain käyttöönotto voi korjata useita puutteita, vielä jää jäljelle monia 
aukkoja. Kuluttajien taloudellisten etujen suojelemiseksi on tehtävä huomattavia 
muutoksia hintojen ilmoittamista, harhaanjohtavaa mainontaa, kohtuuttomia 
sopimusehtoja ja kulutusluottoja koskevaan voimassa olevaan lainsäädäntöön. Uutta 
lainsäädäntöä on otettava käyttöön muualla kuin elinkeinonharjoittajan toimitiloissa 
tapahtuvan myynnin, etämyynnin ja matkapakettien alalla. 
Koska Bulgarian lainsäädännössä ei ole tuoteturvallisuuden standardeja koskevia yleisiä 
säännöksiä, uuden kuluttajansuojalain käyttöönotto olisi edistysaskel lainsäädännön 
lähentämisessä Euroopan yhteisön lakiin. Tiettävästi ei ole olemassa vaatteiden ja 
tekstiilien merkintöjä koskevaa lainsäädäntöä, ja lelujen turvallisuutta koskevaan 
lainsäädäntöön on tehtävä mukautuksia. Kosmetiikka-alan lainsäädäntö on yleisesti 
ottaen lähellä yhteisön oikeutta, mutta tarvitaan joitakin muutoksia täyden vastaavuuden 
varmistamiseksi. 
Valkoisen kirjan täytäntöönpanoa koskevassa kansallisessa strategia-asiakirjassaan 
Bulgarian viranomaiset ilmoittavat, että kuluttajansuojadirektiivien saattaminen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä pitäisi saada päätökseen vuoden 1998 loppupuolella. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottamiseen on liityttävä tehokkaan ja riippumattoman, 
viranomaisten tukeman kuluttajaliikkeen kehittäminen. 
92 
Päätelmät 
Jos Bulgarian on tarkoitus noudattaa EU:n standardeja kuluttajien etujen suojaamiseksi, 
sen on nopeutettava kuluttajapolitiikan lainsäädännön valmistelua huomattavasti. Vaikka 
Bulgaria on aloittanut lähentämisprosessin Eurooppa-sopimuksen mukaisesti, yhteisön 
säännöstön pääperiaatteita ei ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Yhdenmukaisuuden saavuttaminen pitkällä aikavälillä vaatii sitoutumista ja huomattavia 
ponnisteluja. 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
Nykyiset säännökset 
Oikeus- ja sisäasioita (YOS) koskeva yhteisön säännöstö perustuu pääasiassa Euroopan 
unionista tehdyn sopimuksen (SEU) VI osastossa (sen K artiklassa) määrättyyn 
yhteistyöhön, ns. "kolmanteen pilariin", mutta siihen liittyvät läheisesti myös eräät 
"ensimmäisen pilarin" (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen) määräykset ja 
lainsäädäntötoimenpiteet. 
Yhteisön säännöstön soveltamisalaan kuuluvat oikeus- ja sisäasioiden alalla ensisijaisesti 
turvapaikkakysymykset, yhteisön ulkorajojen valvonta, maahanmuuttoasiat, tulli- ja 
poliisiyhteistyö vakavien rikosten, mm. huumekaupan, torjumiseksi sekä oikeudellinen 
yhteistyö rikos- ja yksityisoikeuden alalla. Sopimuksessa Euroopan unionista 
määritellään tällaisessa yhteistyössä noudatettavat pääperiaatteet, joita ovat erityisesti 
Euroopan yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sekä vuonna 
1951 tehty pakolaisten oikeusasemaa koskeva Geneven yleissopimus. Lisäksi yhteistyön 
perustana käytetään tähän alaan liittyviä kansainvälisiä sopimuksia, joita on tehty mm. 
Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja Haagin konferenssin piirissä. 
Kolmanteen pilariin liittyvän yhteisön säännöstön lainsäädännöllinen sisältö on erilainen 
kuin ensimmäisessä pilarissa, sillä sen muodostavat sopimukset, yhteiset toiminnat, 
yhteiset kannat ja päätöslauselmat (mukaan lukien vielä neuvoteltavina olevien 
luonnosten hyväksytyt osat). Neuvosto on hyväksynyt useita yhteisön sopimuksia (mm. 
vuonna 1990 tehdyn Dublinin sopimuksen sekä rikoksen johdosta tapahtuvaa 
luovuttamista, petoksia ja Europolia koskevat sopimukset), ja ne ovat parhaillaan 
kansallisten kansanedustuslaitosten ratifioitavina; eräät muut sopimukset, mm. ulkorajoja 
koskeva sopimus, ovat edelleen neuvoston käsiteltävinä eri vaiheissa. Oikeus- ja 
sisäasioita koskeva yhteisön säännöstö sisältää itse lainsäädännön ja sen 
täytäntöönpanotoimenpiteet ja edellyttää runsaasti käytännön yhteistyötä. 
Uusi sopimus 
Kun Amsterdamissa hallitusten välisen konferenssin työn tuloksena laadittu uusi sopimus 
tulee voimaan, yhteistyökehys useilla edellä mainituilla aloilla muuttuu kokonaan. 
Uudessa sopimuksessa vahvistetaan pyrkimys tehdä unionista "vapauden, turvallisuuden 
ja oikeuden alue", ja siksi kyseiset alat ja erityisesti henkilöiden vapaa liikkumisoikeus 
sekä turvapaikka-ja maahanmuuttokysymykset sisällytetään yhteisön toimialaan. 
93 
Erityisesti henkilöiden vapaan liikkumisoikeuden osalta uudessa sopimuksessa 
määrätään, että Schengenin säännöstö sisällytetään Euroopan unioniin, ja edellytetään, 
että kukin yhteisön jäsenyyttä hakeva maa hyväksyy kyseisen säännöstön 
kokonaisuudessaan. 
Rikosoikeudelliset ja poliisiasiat jäävät edelleen hallitusten välisen yhteistyön piiriin, 
mutta uudessa sopimuksessa vahvistetaan niihin liittyviä yhteistyömenettelyjä. 
Eurooppa-sopimus ja Valkoinen kirja 
Eurooppa-sopimus sisältää määräyksiä yhteistyöstä huumeiden väärinkäytön ja 
rahanpesun torjumiseksi. 
Valkoisessa kirjassa ei suoranaisesti käsitellä kolmanteen pilariin liittyviä asioita, mutta 
siinä viitataan sellaisiin ensimmäiseen pilariin kuuluviin asioihin kuin rahanpesu ja 
henkilöiden vapaa liikkumisoikeus, jotka liittyvät läheisesti oikeus- ja sisäasioihin. 
Lisäksi viitataan Brysselin ja Rooman sopimuksiin. 
Yleiskuvaus 
Yleiset edellytykset yhteistyölle oikeus-ja sisäasioissa 
Bulgaria liittyi Euroopan neuvostoon vuonna 1992, ja lokakuussa 1996 se ratifioi 
tärkeimmät ihmisoikeussopimukset, vähemmistöjä koskevaa sopimusta lukuun ottamatta. 
Tuomiovallan riippumattomuudesta säädetään oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti. 
Oikeus- ja sisäasioita käsittelevien hallintoelimien uudistus on edistynyt jonkin verran, 
mutta paljon on vielä tehtävä mm. oikeusvaltioon kohdistuvan kunnioituksen 
juurruttamiseksi, rakenteellisten ja henkilöstövoimavaroihin liittyvien puutteiden 
korjaamiseksi sekä hallintoelimissä esiintyvän korruption karsimiseksi. Bulgarian 
lainsäädännössä annetaan tietosuojan osalta vain vähimmäistakeet, ja maa ryhtyykin 
Euroopan neuvoston kehotuksesta valmistelemaan kattavaa tietosuojajärjestelmää. (Ks. 
myös erillinen jakso sisämarkkinoista). 
Turvapaikkakysymykset 
Bulgaria liittyi vuonna 1951 tehtyyn Geneven yleissopimukseen ja sen vuonna 1967 
tehtyyn pöytäkirjaan vuonna 1992. Sopimus on nyt voimassa, ja sen toimeenpanosta 
säädetään asetuksella, jonka säännökset koskevat pakolaisten asemaa ja 
turvapaikkamenettelyjä; näitä asioita hallinnoi alueellisia turvapaikka- ja 
pakolaiskysymyksiä käsittelevä kansallinen virasto. Vuonna 1995 tehtiin noin 850 
pakolaisaseman myöntämistä koskevaa hakemusta. Nykyiset menettelyt eivät vastaa 
kansainvälisiä normeja monessakaan suhteessa, etenkään hakijoiden kuulemisen ja 
karkottamismenettelyjen osalta. Näistä kysymyksistä vastaavilla virkamiehillä ja 
valtiosta riippumattomalla henkilöstöllä on niukasti tietoa ulkomaiden olosuhteista ja 
-94-
lainsäädännöstä, ja voimavaroista on suuri pula. Valmisteilla on uusi lakiehdotus, jossa 
turvapaikkamenettelyjen sääntelyä pyritään tehostamaan. 
Maahanmuuttokysymykset/Rajavalvoma 
Vuodesta 1989 lähtien monet bulgarialaiset ovat hakeneet työtä yhteisön jäsenvaltioista, 
erityisesti Saksasta ja Kreikasta. Bulgariasta on tulossa kauttakulkumaa yhteisön 
ulkopuolisista maista (Aasiasta ja Afrikasta sekä uusista itsenäisistä valtioista) tuleville 
siirtolaisille, jotka pyrkivät kohti Euroopan unionin jäsenvaltioita. Niiden huolestuttavien 
piirteiden vuoksi, jotka liittyvät näihin muuttovirtoihin sekä maahanmuuttojärjestelmiin 
kohdistuviin väärinkäytöksiin ja muihin asiaan kuuluviin tekijöihin, kuten Balkanin 
reitillä käytävään huumekauppaan, Euroopan unioni päätti liittää Bulgarian ja Romanian 
luetteloon niistä maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi. Bulgarian viranomaiset 
pyrkivät nyt toteuttamaan toimenpiteet, jotka tiukentaisivat tehokkaasti 
viisumijärjestelmää. Myös maahanpääsyä vaikeutetaan tiukentamalla oleskelu- ja 
työlupien saamista sekä kansalaisuuden myöntämistä koskevia sääntöjä erityisesti 
riskimaiden kansalaisten osalta. Maaliskuussa 1997 Bulgarian hallitus päätti toteuttaa 
Euroopan unionin/Euroopan talousalueen jäsenvaltioiden kansalaisia koskevan 
viisumivapauden. Samalla tiukennetaan sekä lainvalvonta- ja karkottamismenettelyjä että 
laittomasta maahanmuutosta langetettavia tuomioita; myös laittomia siirtolaisia 
kuljettaville liikenteenharjoittajille on säädetty rangaistuksia. Bulgaria on tehnyt 
takaisinottoa koskevan sopimuksen Saksan, Kreikan, Ranskan, Espanjan, Puolan, 
Slovakian, Slovenian ja Liettuan kanssa ja valmistelee vastaavia sopimuksia Portugalin, 
Benelux-maiden, Tanskan, T§ekin tasavallan ja Romanian kanssa. Tällaista sopimusta ei 
ole tehty Turkin kanssa. Bulgarian rajahallintojärjestelmää uudistetaan ottamalla 
käyttöön yhteisiä tiedonvaihtojärjestelmiä, asiakirjojen tarkistuksia ja parantamalla 
valvontaa. Vastuu rajavalvonnasta on tällä hetkellä jaettu toisaalta sotavoimille (Turkin-
vastaisella rajalla; järjestely on jäänne Varsovan liiton ajalta) ja toisaalta rajavartiostolle, 
mutta yhtä yhtenäistä, kansallista yksityisrajavartiostoa ollaan nyt perustamassa. 
Poliisiyhteistyö 
Järjestäytynyt rikollisuus on lisääntynyt Bulgariassa huomattavasti vuodesta 1990 
lähtien, ja sitä esiintyy monilla eri aloilla naiskaupasta, suojelutoiminnasta ja muusta 
laittomasta liiketoiminnasta kiristykseen, talousrikoksiin ja mm. huumeiden 
salakuljetukseen. Useimmat rikollisjoukkiot ovat paikallisia, mutta osalla on myös tiiviitä 
yhteyksiä ulkomaisiin ryhmittymiin. Hallitus on laatimassa koordinoitua kansallista 
ohjelmaa järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi ja aikoo tarkistaa rikoslainsäädäntöä, 
jotta tällaisiin rikoksiin voitaisiin puuttua tehokkaammin. Työtä johtaa sisäministeriön 
alainen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen keskusvirasto. Koordinointi muiden 
yksiköiden (tulli, varainhoito, oikeuslaitos) kanssa on ollut heikkoa, mutta hallitus pyrkii 
parantamaan sitä. Bulgaria on liittynyt vuonna 1990 tehtyyn rahanpesua koskevaan 
yleissopimukseen, ja toukokuussa 1996 maassa hyväksyttiin rahanpesua koskeva laki. 
Tarvitaan kuitenkin vielä paljon työtä, ennen kuin järjestelmä toimii tehokkaasti 
käytännössä. (Ks. myös erillinen jakso sisämarkkinoista.) Bulgaria on ratifioinut 
tärkeimmät terrorismia koskevat sopimukset. Bulgariassa ei katsota olevan sisäisen 
terrorismin uhkaa, mutta on havaittu terroristien käyttävän sitä jonkin verran 
kauttakulkumaana. 
Huumeet 
-95-
Bulgaria on huomattava huumekaupan kauttakulkumaa, ja myös kotimainen kysyntä 
lisääntyy. Bulgarian kautta viedään lähinnä heroiinia, mutta takavarikoiden perusteella 
myös kannabiksen kauppa on lisääntymässä. Maassa viljellään jonkin verran 
oopiumiunikkoa. Bulgaria on liittynyt tärkeimpiin huumeita koskeviin kansainvälisiin 
sopimuksiin. Hallitus on perustamassa kansallista neuvostoa, jonka tehtävänä on 
huumeiden väärinkäyttöä ja huumekauppaa koskevan kokonaisstrategian toteuttaminen. 
Se on laatinut lakiehdotuksia narkoottisten ja synteettisten huumeiden sekä huumeiden 
esiasteiden valvonnan lisäämiseksi, ja poliisivoimiin ja tulliin on perustettu erityisiä 
huumeyksiköitä. 
Oikeudellinen yhteistyö 
Bulgaria on ratifioinut tärkeimmät rikosoikeudelliset sopimukset ja laki 
rikosoikeudenkäyntimenettelystä mahdollistaa yhteistyön oikeusasioissa, mutta 
sopimusten täytäntöönpanosäännökset eivät ole kunnossa. Siviilioikeuden alalla 
menettelysäännöt mahdollistavat tietyt yhteistyön muodot, ja Bulgaria on ratifioinut 
kaupallisissa yhteyksissä käytettävää välimiesmenettelyä koskevan sopimuksen, mutta 
sen on vielä liityttävä Haagin sopimuksiin. Yleensä ottaen Bulgarian oikeusjärjestelmä 
kärsii vakavasta voimavarojen puutteesta ja sillä on niukasti kokemusta oikeudellisesta 
yhteistyöstä ja muiden maiden oikeusjärjestelmistä. Hallintoelinten perustaminen ja 
oikeudellisten rakenteiden toimintaa koskevien sääntöjen laatiminen on käynnissä. 
Bulgarian oikeusjärjestelmää koskeva uudistusohjelma hyväksyttiin joulukuussa 1996. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgariassa on aloitettu yhteisön vaatimusten toteuttamiseen tähtäävä työ kaikilla oikeus-
ja sisäasioiden aloilla. Lainsäädännön osalta useimmat (mutta eivät kaikki) keskeiset 
toimenpiteet ovat joko kunnossa tai niitä valmistellaan. Viisumijärjestelmää koskevat 
vaikeudet yhteisön jäsenvaltioiden kanssa pakottavat Bulgarian hallituksen tiukentamaan 
viisumin myöntämistä ja maahanpääsyä koskevia sääntöjä lähemmäs yhteisön 
vaatimuksia, mutta poikkeamia yhteisön säännöstöön nähden on vielä jäljellä. 
Järjestäytynyt rikollisuus ja huumekauppa aiheuttavat maalle suuria ongelmia. Hallitus 
on paneutunut ongelman ratkaisemiseen ja jonkin verran menestystä onkin saavutettu, 
mutta tehtäväkenttä on laaja. Bulgarian virkamiehistöllä on yleensä ottaen niukasti jos 
lainkaan kokemusta yhteistyöstä Euroopan unionin vastaavien virkamiesten ja 
toimielinten kanssa. Ottaen huomioon Bulgariaa oikeus- ja sisäasioiden alalla 
koettelevien ongelmien rajat ylittävän luonteen (maahanmuuttopolitiikka, huumeet, 
järjestäytynyt rikollisuus) sekä Balkanilla sijaitsevat naapurimaat, sen on kehitettävä 
kyseisillä aloilla tehokkaampia alueellisen yhteistyön muotoja. 
Päätelmät 
Ottaen huomioon Bulgariaa oikeus- ja sisäasioiden alalla koettelevien ongelmien 
laajuuden, maan on vaikea toteuttaa yhteisön säännöstöä (nykyistä ja tulevaa) 
keskipitkällä aikavälillä. Tätä varten tarvitaan mittavaa, pitkäjänteistä työtä, jossa tulisi 
keskittyä oikeus- ja sisäasioita käsittelevien hallintoelinten tehokkuuden parantamiseen. 
-96 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Yhteisön monenväliset ja kahdenväliset kauppapoliittiset sitoumukset ja niiden 
autonomiset kauppapoliittiset puolustusvälineet muodostavat pääosin tällä alalla yhteisön 
säännöstön. 
Eurooppa-sopimuksessa on monilla aloilla määräyksiä, jotka vaativat sopimuspuolia 
toimimaan Maailman kauppajärjestön/GATTin periaatteiden mukaisesti tai muiden asian 
kannalta oleellisten kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. 
Valkoisessa kirjassa ei ole tätä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
Bulgaria on Maailman kauppajärjestön jäsen ja sillä on tarkkailijan asema julkisia 
hankintoja koskevassa sopimuksessa. Liityttyään unioniin sen olisi noudatettava WTO:n 
sellaisten useammankeskisten sopimusten määräyksiä, joissa yhteisö on sopimuspuolena. 
Bulgarialla ei ole nykyisin käytössä määrällisiä rajoituksia tekstiili- ja vaatetuotteille. 
Kun Bulgaria liittyy unioniin, yhteisön tekstiilituotteita koskeva politiikka ulotettaisiin 
koskemaan Bulgariaa. Kaikkia yhteisön rajoituksia, jotka ovat yhä voimassa sinä päivänä 
kun Bulgaria liittyy unioniin, olisi mukautettava sopivin määrin Bulgarian unioniin 
liittymisen huomioon ottamiseksi. 
Bulgarialla on käytössä maksutasetta koskevia rajoituksia, jotka on poistettava ennen 
unioniin liittymistä. Bulgarian viranomaiset ovat suostuneet siihen, että asteittainen 
lopettaminen alkaa heti, kun maksutasetilanne kohentuu. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Liityttyään unioniin Bulgarian pitäisi soveltaa yhteisön yhteistä tullitariffia ja yhteisön 
maatalouspolitiikan määräyksiä ulkoisesta kaupasta. Uruguayn kierroksen jälkeinen 
painotettu keskimääräinen suosituimmuustulli teollisuustuotteille on Bulgarian osalta 
16,4 prosenttia ja yhteisön osalta 3,6 prosenttia. Vapaakaupan asteittainen soveltaminen 
Bulgarian ja yhteisön välillä liittymiseen mennessä vähentää kuitenkin alemman yhteisön 
yhteisen tullitariffin soveltamisen vaikutusta kotimaiseen teollisuuteen. 
Suhteissaan kansainvälisten järjestöjen kanssa Bulgarian pitäisi varmistaa se, että sen 
toimet ja sitoumukset noudattavat Eurooppa-sopimusta ja varmistaa tulevien 
velvollisuuksiensa yhdenmukainen täytäntöönpano yhteisön jäsenenä. 
Liityttään unioniin Bulgariasta tulisi yhteisön useiden suosituimmuuskohtelua koskevien 
sopimusten sopimuspuoli. Bulgarian ja kolmansien maiden väliset sopimukset 
suosituimmuuskohtelusta olisi yleensä lakkautettava liittymisajankohtana. 
Bulgarian romurautaa koskevat vientirajoitukset on määrä poistaa vuoden 1997 loppuun 
mennessä. 
97-
Palvelujen kaupan ja sijoittautumisen alalla Bulgaria on aloittanut toimet, joilla se saisi 
monenväliset sitoumuksensa tarpeen vaatiessa mahdollisimman yhdenmukaisiksi 
yhteisön sitoumusten kanssa. 
Liityttyään unioniin Bulgarian pitäsi kumota kansallinen kauppapolitiikan 
puolustusvälineitä koskeva lainsäädäntönsä, ja yhteisön vastaavaa lainsäädäntöä 
sovellettaisiin sen sijaan. 
Kokemus aikaisemmista unioniin liittymisistä on osoittanut, että olemassaolevien 
polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden automaattinen ulottaminen koskemaan uusia 
jäsenvaltioita aiheuttaa sen, että kolmannet maat aiheuttavat ongelmia asettamalla 
kyseenalaiseksi tällaisen lähestymistavan asian kannalta oleellisten WTO-määräysten 
kanssa. On myös nähty, että unioniin liittyminen mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden 
kiertämisen, jotka komissio on ottanut käyttöön kauppapolitiikan puolustusvälineinä. 
Näin tapahtuu kun ennen liittymistä huomattavat määrät toimenpiteen alaisia tuotteita 
viedään tulevan jäsenvaltion alueelle ja liittymisen tapahduttua ne lasketaan 
automaattisesti vapaaseen liikkeeseen laajentuneella tullialueella. Nämä kaksi ongelmaa 
pitäisi käsitellä Bulgarian unioniin liittymistä valmistelevan vaiheen aikana. 
Bulgaria on jäsen kahdessa neljästä voimassaolevasta joukkotuhoaseita koskevassa 
ydinsulkuj ärj estelyssä, se on hakenut jäsenyyttä kolmanteen ja se on ilmaissut olevansa 
kiinnostunut liittymään neljänteen. Bulgarian odotetaan piakkoin hyväksyvän yhteisön 
valvontaluettelo siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista tavaroista. Aseiden vienti on 
myös valvottua. On vaikea arvioida, missä määrin viennin valvonta pannaan tehokkaasti 
täytäntöön ja ovatko tietyt varaukset perusteltuja, mutta Bulgarialla ei näytä olevan 
mitään suurempia vaikeuksia soveltaa tällä alueella yhteisön lainsäädäntöä. 
Päätelmät 
Bulgarian pitäisi pystyä vastaamaan yhteisön vaatimuksiin tällä alalla lähivuosina. 
Kehitysyhteistyö 
Yhteisön säännöstö kehitysyhteistyön alalla koostuu pääasiallisesti Lomén 
yleissopimuksesta, joka on voimassa vuoden 2000 alkuun. 
Eurooppa-sopimus ja valkoinen kirja eivät sisällä tätä alaa koskevia määräyksiä. 
Yleiskuvaus 
Bulgarialla on suosituimmuusasemaan perustuvia kauppasopimuksia tiettyjen AKT-
valtioiden kanssa. Bulgaria myöntää yleisessä tullietuusjärjestelmässään tietyntasoisen 
etuuskohtelun alennettujen tullien muodossa tietyille AKT-valtioille sekä 
tuontitullittomuuden vähiten kehittyneinä maina pidetyille AKT-valtioille. 
Bulgarian talousarvio ei sisällä kehitysyhteistyömäärärahoja, vaikka maa on osallistunut 
kehitysmaiden tukemiseksi tarkoitettuihin kansainvälisiin toimiin, mukaan lukien 
humanitaarisen avun myöntäminen. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
-98-
Unioniin liittymisen jälkeen Bulgarian olisi sovellettava etuuskohteluun perustuvaa 
kauppajärjestelmäänsä AKT-valtioihin ja rahoitettava muiden jäsenvaltioiden kanssa 
Euroopan kehitysrahastoa (EKR), joka antaa rahoitusapua Lomén yleissopimuksen 
mukaisesti. 
Bulgarialla ei yleisesti pitäisi olla vaikeuksia soveltaa Lomén kauppajärjestelmää. 
Tavanomaisesti uudet jäsenvaltiot liittyvät Lomén yleissopimuksen sopimuspuoliksi 
unioniin liittymispäivänä erillisellä pöytäkirjalla. 
Päätelmät 
Bulgarialla on hyvät edellytykset täyttää Euroopan unionin vaatimukset tällä alalla 
lähivuosina. 
Tulli 
Tullialan säännöstö on yhteisön tullikoodeksi ja sen soveltamista koskevat säännökset, 
EY:n yhdistetty nimikkeistö, yhteinen tullitariffi mukaan luettuna kauppaa koskevat 
etuudet, tariffikiintiöt ja tariffisuspensiot, sekä muu tullia koskeva lainsäädäntö, johon ei 
sovelleta tullikoodeksia. 
Eurooppa-sopimus koskee vapaakauppa-alueen perustamista yhteisön kanssa ja tullien 
asteittaista poistamista monilta tuotteilta sopimuksen voimaantulopäivästä aikataulun 
mukaisesti. 
Valkoiseen kirjaan sisältyvät ensimmäinen vaihe, toimenpiteet Eurooppa-sopimuksen 
perusteella vahvistetetun vapaakaupan lujittamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi, mukaan 
luettuna muun muassa tullikoodeksin ja yhdistetyn nimikkeistön mukainen lainsäädäntö. 
Toinen vaihe koskee koko yhteisön lainsäädännön käyttöönottoa maan liittämiseksi 
tulliliittoon jäsenyyden toteutuessa. 
Yleiskuvaus 
Euroopan unioniin liittyessään Bulgarian tulliviranomaisia vaaditaan ottamaan kaikki 
vastuu unionin ulkorajan suojelemisesta ja valvomisesta. Välillistä verotusta koskevien 
säädösten soveltamisen lisäksi tulliviranomaiset vastaavat muun muassa yhteisön 
yhteisen kauppapolitiikan, yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan 
täytäntöönpanosta ja toteuttamisesta yhteisön ulkorajalla. 
Bulgarian kyky soveltaa täysin yhteisön säännöstöä edellyttää mahdollisuutta hyväksyä 
ja panna täytäntöön yhteisön lainsäädäntö sekä riittävää perusrakenteiden sekä välineiden 
ja laitteiden tasoa, erityisesti kun on kyse tietokoneistamisesta ja tutkimusvälineistä, ja 
sellaisen tehokkaan tulliorganisaation perustamista, jossa on riittävä määrä pätevää ja 
motivoitunutta henkilökuntaa, jolla on korkea moraali viranhoidossaan. 
Bulgarian tullilainsäädäntö on vuodelta 1960. Tullialan teknisten ohjelmien turvin 
Bulgaria on vähitellen laatimassa yhteisön tullikoodeksin kanssa yhdenmukaista 
lainsäädäntöä. 
99 
Bulgaria yhdenmukaisti kansallisen tavaranimikkeistönsä yhteisön yhdistetyn 
nimikkeistön kanssa 1996. Bulgarian tullihallinolla ei vielä ole yhdennettyä tullitariffia. 
Tämän vuoksi on vaikeaa verrata Bulgarian tulleja yhteisen tullitariffin tulleihin. 
Bulgariassa ei vielä tunneta sitovaa ennakkotietojärjestelmää. 
Bulgaria otti käyttöön 1 tammikuuta 1997 Euroopan maiden välisen 
alkuperäkumulaatiota koskevan uuden järjestelmän. 
Bulgaria on hakenut oikeutta päästä EY:n ja EFTA:n yhteistä passitusmenettelyä sekä 
hallinnollista yhtenäisasiakirjaa koskevien yleissopimusten sopimuspuoleksi. Yhteisön 
erityistyöryhmä avustaa Bulgariaa tällä alalla, mutta kehityksen esteenä ovat vakuuksiin 
liittyvät vaikeudet. Passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen liittyminen vaatii 
huomattavaa lisävalmistelua. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Bulgarian on tarpeellista mukauttaa kansalliset menettelynsä vastaamaan yhteisön 
lainsäädäntöä suspensioj ärj estelyistä ja taloudellisesti vaikuttavista tullimenettelyistä. 
Bulgarian liittyessä unioniin eräitä teknisiä siirtymäjärjestelyjä olisi toteutettava 
erityisesti sellaisten toimintojen osalta, jotka alkavat ennen liittymispäivää, mutta 
saatetaan päätökseen sen jälkeen. 
Kauppasuhteissaan Euroopan unionin kanssa Bulgarian olisi poistettava jäljellä olevat 
vaikutukseltaan tulleja vastaavat maksut kuten tullausmaksu, jota edelleen kannetaan, 
vaikka se on Eurooppa-sopimuksen vastainen. 
On tärkeätä, että Bulgarian tulliviranomaiset voivat osallistua asianmukaisesti erilaisiin 
tietokoneistettuihin järjestelmiin, jotka ovat välttämättömiä järjestelmien hoitamiseksi 
tulliliitossa ja sisämarkkinoilla, sovellettaessa tullia ja välillistä verotusta koskevia 
säännöksiä sekä hoidettaessa tietokoneistettuja järjestelmiä keskinäisen hallinnollisen 
avun antamiseksi tullia, maataloutta ja välillistä verotusta koskevissa asioissa. 
Unioniin liittyessään Bulgarian olisi poistettava tullivalvonta Euroopan unionin 
jäsenvaltioihin ja muihin unioniin liittyneihin maihin rajoittuvilta rajoiltaan. Strategisessa 
suunnittelussa olisi otettava huomioon ne varat, jotka tarvitaan vahvistamaan 
rajanylityspaikkoja Bulgarian ja unioniin kuulumattomien maiden välisillä rajoilla. 
Vaikeuksia on syntynyt siitä, että Eurooppa-sopimusta ei ole mahdollisesti noudatettu 
arkojen alojen tuotteiden jälleenviennissä Euroopan unionin ulkopuolelle. 
Päätelmät 
Bulgarian tullihallinnon organisaatiota ollaan muuttamassa. On tarpeen saattaa 
organisaatio vastaamaan niitä vaatimuksia, jotka nykyaikaisen tullihallinnon on 
täytettävä. Alhaiset palkat vaikeuttavat henkilöstön hankkimista. 
Vaikuttaa epätodennäköiseltä, että Bulgaria olisi valmis täyttämään Euroopan unionin 
tullihallinnon vaatimukset lähivuosina. 
100-
Yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka 
Bulgaria on vuodesta 1989 muuttanut uiko- ja turvallisuuspolitiikkansa suunnan 
eurooppalaista ja euroatlanttista yhdentymistä kohti. Bulgarian peräkkäiset hallitukset 
ovat myös pitäneet suhteiden parantamista naapurimaiden kanssa ensisijaisen tärkeänä. 
Bulgaria on osallistunut aktiivisesti Euroopan unionin yhteisen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikan mukaisiin vuoropuhelua koskeviin järjestelyihin ja on pyydettäessä 
tukenut Euroopan unionin toimintaa tässä yhteydessä. Bulgaria on Yhdistyneiden 
Kansakuntien, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (ETYJ), Euroopan neuvoston 
ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen jäsen. Se on Länsi-Euroopan unionin 
(WEU) liitännäiskumppani, se osallistuu Pohjois-Atlantin yhteistyöneuvoston (NACC) ja 
rauhankumppanuusohjelman toimintaan ja on selvästi ilmaissut halunsa liittyä Länsi-
Euroopan unionin ja NATOn jäseneksi mahdollisimman pian. Se on osallistunut Bosnian 
jälleenrakentamistoimintaan sekä Yhdistyneiden Kansakuntien monikansallisiin 
joukkoihin Bosniassa lähettämällä 50 poliisitarkkailijaa. Se osallistuu myös useiden 
alueellisten järjestöjen toimintaan, mukaan lukien Mustanmeren taloudellinen yhteistyö, 
Romanian ja Kreikan kanssa tehdyt kolmikantaiset järjestelyt sekä Keskieurooppalainen 
aloite. Vuonna 1996 se teki asiaa koskevan aloitteen isännöimällä Sofiassa 
ministeritasoisen kokouksen, jossa annettiin julistus alueellisesta yhteistyöstä. 
Bulgarialla ei ole aluekiistoja Euroopan unionin jäsenvaltioiden tai Romanian kanssa. 
Suhteet Turkin kanssa ovat parantuneet huomattavasti viime vuosina Bulgarian 
demokraattisten muutosten ja etnisten jännitteiden pienentymisen ansiosta. Maiden 
välillä on kuitenkin vielä. ratkaisemattomia kysymyksiä, mukaan lukien rajojen ja 
mannerlaatan rajojen määrittäminen, lentotiedotusalueiden määrittäminen, 
merenkulkuj ärj estelyt Bosporin salmella ja kulttuuriasiat. Kaikista näistä kysymyksistä 
neuvotellaan parhaillaan, joten on epätodennäköistä, että ne aiheuttaisivat vakavia 
ongelmia kahdenvälisissä suhteissa. 
Bulgaria oli ensimmäinen maa, joka tunnusti entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian 
itsenäisyyden 15 päivänä tammikuuta 1992. Suhteet ovat sittemmin kehittyneet, ja 
entisen Jugoslavian tasavalta Makedonia on Bulgarian tärkeä kauppakumppani. Vaikka 
maat eivät ole allekirjoittaneet kahdenvälistä perussopimusta niin sanotun "kielikiistan" 
vuoksi (Bulgaria ei tunnusta makedonian kieltä erilliseksi kieleksi), Bulgarian hallitus 
ilmoitti äskettäin aikomuksestaan ratkaista tämä asia. 
Suhteet Jugoslavian liittotasavallan kanssa eivät edistyneet entisen Jugoslavian alueella 
esiintyneiden aseellisten selkkausten aikana, kun Bulgaria liittyi Yhdistyneiden 
Kansakuntien turvallisuusneuvoston käyttöön ottamaan pakotejärjestelmään. Bulgarian ja 
Jugoslavian liittotasavallan suhteet ovat edistyneet asteittain siitä lähtien, kun kauppaa ja 
taloudellista yhteistyötä koskeva sopimus allekirjoitettiin vuonna 1995, mutta rajan 
määrittämisestä ei ole vielä päästy yksimielisyyteen ja Bulgaria on huolissaan 
Jugoslavian liittotasavallassa olevan bulgarialaisvähemmistön kohtelusta. 
Bulgarialla on mittava ulkoasiainhallinto, jonka avulla se kykenee vaikuttamaan 
tehokkaasti Euroopan unionin jäsenenä. Sillä on 87 ulkomaanedustustoa ja sen 
diplomaattisen henkilöstön määrä on 588. 
-101 
Bulgaria tukee ydinaseiden sekä biologisten ja kemiallisten aseiden leviämisen estämistä 
ja on allekirjoittanut kaikki tärkeimmät asevalvonnasta tehdyt kansainväliset sopimukset. 
Tärkeimpien viennin valvontajärjestelmien jäsenenä tai jäsenehdokkaana se valvoo 
tarkasti teknologian kaksikäyttötuotteita. Bulgarian asevoimat ovat siirtymässä 
demokraattiseen valvontaan ja niiden rakennetta ollaan uudistamassa NATOn 
vaatimusten täyttämiseksi. Puolustusteollisuuden perusta on taantunut huomattavasti 
viime vuosina ja myös sen rakennetta ollaan uudistamassa NATOn vaatimusten 
täyttämiseksi. 
Bulgarian hallitus vahvisti jäsenyyshakemuksensa liitteenä olevassa muistiossa olevansa 
valmis ja kykenevä osallistumaan täysipainoisesti ja aktiivisesti yhteiseen uiko- ja 
turvallisuuspolitiikkaan. 
Bulgarian tähänastista uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan arvion perusteella on 
odotettavissa, että Euroopan unionin jäsenenä se pystyy tehokkaasti täyttämään 
velvollisuutensa tällä alalla. 
3.9 Varainhoitoa koskevat kysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Yhteisön politiikkojen täytäntöönpano edellyttää erityisesti maatalouden ja 
rakennerahastojen alalla julkisten menojen tehokkaita hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä, joihin sisältyvät petostentorjuntaa koskevat säännökset. 
Lainsäädäntöjen lähentäminen on lisäksi tarpeen, jotta omien varojen järjestelmä ja 
siihen liittyvät riittävät kirjanpitoa koskevat säännökset voitaisiin ottaa käyttöön. 
Eurooppa-sopimuksessa määrätään yhteistyöstä tilintarkastuksen ja varainhoidon 
valvonnan alalla, mihin sisältyy yhteisön tarvittaessa antama tekninen apu. Valkoiseen 
kirjaan ei sisälly alaa koskevia toimenpiteitä. 
Yleiskuvaus 
Tilintarkastusvirasto (National Audit Office, NAO) on korkein ulkoinen tarkastuselin. Se 
perustettiin alun perin vuonna 1880, mutta sen toiminta keskeytettiin vuonna 1947. 
Virasto perustettiin uudelleen lailla vuonna 1995. Se toimii valtion talousarviosta 
rahoitettavana, toimeenpanovallasta riippumattomana oikeushenkilönä, joka vastaa 
toiminnastaan suoraan parlamentille. Viraston pääosasto toimii Sofiassa. Sen yhdeksän 
aluetoimistoa, jotka kattavat 28 toimintasektoria, sijaitsevat muissa merkittävissä 
kunnissa. Tilintarkastusvirasto tarkastaa valtion ja kuntien talousarvioiden lisäksi 
kaikkien budjettirahoitusta saavien elinten sekä budjettivaroilla perustettujen tai valtion 
takaamien säätiöiden ja rahastojen kirjanpidon. Tarkastusten perusteella tehdyt havainnot 
ovat tarkastuskohteita oikeudellisesti velvoittavia. 
Valtion varainhoidon valvonta (State Financial Control) toimii hallintorakenteessa 
oikeushenkilönä, joka muodostaa oman budjettiyksikkönsä valtiovarainministeriön 
yhteydessä. Se suorittaa ennalta ehkäiseviä ja jälkitarkastuksia ja muodostuu pääosastosta 
ja 28 aluetoimistosta. Kokonaistoiminnan tarkastamisen lisäksi se valvoo ministeriöiden 
ja muiden julkisten hallintoelinten sisäisten tarkastusyksikköjen toimintaa. 
-102-
Sisäiset ja ulkoiset varainhoidon valvontaelimet suorittavat sekä asiakirja-aineistoon 
perustuvia että materiaalitarkastuksia, mukaan lukien paikalla tehdyt tarkastukset. 
Vero- ja tullihallinnot toimivat oikeushenkilöinä, joilla on oma budjettinsa 
valtiovarainministeriön yhteydessä. Verohallinto suorittaa ennaltaehkäiseviä, ajantasaisia 
ja jälkitarkastuksia. Se muodostuu pääosastosta sekä alueellisista ja paikallisista 
verotoimistoista. Tullihallinto suorittaa tuonnin ja viennin sekä rajat ylittävän 
ulkomaanvaluutan ennaltaehkäiseviä tarkastuksia. Se vastaa tuontitullien määräämisestä 
ja kannosta. 
Petostentorjunnasta vastaa tuomioistuinten, syyttäjälaitoksen ja poliisin muodostama 
oikeuslaitos. Valtion varainhoidon valvontaosasto tutkii myös petostapauksia. 
Järjestäytyneen rikollisuuden keskusrutkintatoimisto (Central Office for Control of 
Organised Crime) toimii sisäasiainministeriön alaisuudessa. 
Nykytilanteen ja tulevaisuuden arviointi 
Tilintarkastusviraston oikeusperusta takaa hallintoelimen riippumattomuuden ja luo 
asianmukaisen perustan sen toimintojen itsenäiselle kehittämiselle ja täytäntöönpanolle. 
Tämän perustan toteuttaminen käytännössä on kuitenkin ollut hidasta, mikä johtuu 
budjettivaroihin ja logistiikkaan liittyvistä rajoitteista. 
Valtionhallinnon sisäisessä varainhoidon valvonnassa on samanlaisia ongelmia kuin 
koko julkishallinnossa. Sen perusteellinen arviointi ja uudelleenjärjestäminen on 
välttämätöntä. Samoin tarvitaan varainhoidon valvonnan menetelmiin liittyvien 
suuntaviivojen määrittelyä. Hallinnossa ei ole viranomaista, joka vastaisi keskitetysti 
petostentorjunnasta. 
Lisää yhteistyötä komission kanssa tarvitaan sen määrittämiseksi, täyttävätkö 
kirjanpitomenettelyt täysin asetuksen 1552/89 vaatimukset. Tehokkaan veronkannon 
varmistamiseksi on vero-ja tulliyksiköt järjesteltävä uudelleen. 
Maatalouspolitiikkojen rahoittaminen on aloitettu vasta äskettäin. Maksujärjestelmä on jo 
otettu käyttöön, mutta tarpeelliset järjestelyt maksujen valvonnan osalta eivät ole 
Euroopan yhteisön säännösten mukaisia. 
Koska Euroopan unionin jäsenvaltioiden noudattaman aluepolitiikan kaltainen politiikka 
puuttuu, alueellisen kehityksen ja sen rahoituksen varainhoidollisista valvontavälineistä 
on vaikeata laatia arviota. Tällä alalla on tarpeen perustaa tehokkaat seurannan, 
valvonnan ja tilintarkastuksen rakenteet. 
Päätelmät 
Mikäli nykyistä toimintalinjaa jatketaan, tilintarkastusviraston (NAO) on mahdollista 
toimia keskipitkällä aikavälillä Euroopan yhteisön standardien mukaisesti. 
Tarvitaan huomattavia ponnistuksia, jotta varainhoidon valvontaa ja tilintarkastusta 
voitaisiin vahvistaa. 
-103 
Vaikutukset yhteisön talousarvioon 
Tiedonannossa "Agenda 2000" esitetään kokonaisrahoitusta koskeva kehys, johon sen 
mukaan pitäisi sisältyä tulevien laajentumisten vaikutus talousarvioon keskipitkällä 
aikavälillä siten, että varmistetaan sen yhdenmukaisuus yhteisön politiikkojen 
ehdotettujen suuntalinjojen kanssa järkevissä budjettirajoissa. 
Tässä vaiheessa olisi vaikeata, ja varmasti ennenaikaista, arvioida tarkasti ja 
maakohtaisesti niitä vaikutuksia, jotka ehdokasmaiden liittymisellä on talousarvioon. 
Vaikutus talousarvioon riippuu suurelta osin monesta eri tekijästä: 
- ajankohdasta, jolloin ehdokasmaan liittyminen toteutuu 
- yhteisön politiikkojen tulevasta kehityksestä, erityisesti yhteisen maatalouspolitiikan 
uudistamisen jatkamisen ja rakennetoimien alalla asetettavien uusien suuntaviivojen 
osalta tehtävistä päätöksistä 
- ehdokasmaissa tapahtuvasta kehityksestä kasvun, niiden kilpailu- ja tuotantokyvyn 
lujittamisen sekä säännöstön omaksumiskyvyn osalta 
- siirtymätoimenpiteistä, joista neuvotteluissa voidaan päättää. 
Tässä voidaan ainoastaan esimerkinomaisesti esittää joihinkin talousarvion osa-alueisiin 
kohdistuvien vaikutusten suuruusluokkaa koskevia arvioita sekä kokonaisarvio. 
Menot 
Olettaen, että yhteistä maatalouspolitiikkaa uudistetaan komission esittämien 
suuntaviivojen mukaisesti, Bulgarian liittyminen merkitsisi kyseistä uudistusta täysin 
sovellettaessa ja ainoastaan markkinoihin kohdistuvien interventiotoimenpiteiden osalta 
menojen lisääntymistä noin 1 prosentilla nykyisten 15 jäsenvaltion ennustettavissa 
olevista vastaavista menoista. 
Rakennetoimien yhteydessä Bulgarian osalle tulevat määrärahat saattaisivat asteittaisen 
nousun jälkeen olla noin 4 prosenttia maan BKT:sta. 
Muiden yhteisön sisäisten politiikkojen soveltaminen unioniin vasta liittyneisiin maihin 
merkitsisi varmastikin suurempaa lisämenoa kuin mitä niiden suhteellinen painoarvo 
unionin BKT:ssa on, koska joidenkin politiikkojen toteuttamisesta aiheutuvat lisämenot 
riippuvat osittain asianomaisen väestön koosta, maantieteellisestä soveltamisalasta tai 
niiden jäsenvaltioiden lukumäärästä, joiden kanssa yhteensovittamista ja 
yhdenmukaistamista koskevia toimia toteutetaan. Mainittakoon esimerkinomaisesti, että 
Bulgarian BKT on nykyisin 0,2 prosenttia unionin BKT:sta. 
Bulgarian liittymisen ei sitä vastoin pitäisi aiheuttaa merkittäviä lisämenoja unionin 
ulkoisten toimien osalta. 
Toisaalta on otettava huomioon, että jokaisen ehdokasmaan liittyminen merkitsee miden 
menojen päättymistä, jotka sille on saatettu osoittaa yhteisön talousarviosta liittymistä 
edeltävien ohjelmien mukaisesti esimerkiksi Phare-ohjelman kautta. 
104 
Bulgarian liittymisestä kolmella edellä mainitulla alalla aiheutuvien vuosittaisten 
menojen voidaan edellä mainittujen seikkojen perusteella arvioida sijoittuvan yhteensä 
1,0 ja 1,2 miljardin ecun välille vuosina 2005 - 2006 (vuoden 1997 hintoina). 
Tulot 
Olettaen, että omien varojen järjestelmää sovelletaan täysin, unioniin vasta liittyneiden 
maiden yhteisön talousarviosta maksettavaksi tulevan osuuden olisi oltava BKT-ja ALV-
tulojen osalta - ottaen huomioon jälkimmäisten osalta tasoitussäännöt - likimain sama 
kuin niiden osuus unionin BKT:sta. Bulgarian tapauksessa se on noin 0,2 prosenttia. 
Bulgarian osuus perinteisistä omista varoista riippuu sen kauppavirtojen rakenteesta 
liittymisajankohtana. 
Bulgarian nykyistä tullijärjestelmää on tarpeen mukauttaa perinteisten omien varojen 
toteamisen, valvonnan ja käyttöönasettamisen varmistamiseksi yhteisön säännösten 
mukaisesti. BKT-tulon asianmukainen laskeminen merkitsee huomattavia parannuksia 
kansallisten tilien luotettavuuteen, yhdenmukaisuuteen ja kattavuuteen. Kyseiset 
tilastolliset parannukset ovat välttämättömiä ALV: a koskevan omien varojen 
määräytymisperusteen vahvistamiseksi, joka edellyttää Bulgarian ALV-järjestelmän 
täydellistä mukauttamista yhteisön direktiiveihin. 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
Madridin Eurooppa-neuvoston päätelmissä joulukuussa 1995 todettiin yhtenäisen 
integroitumisen Euroopan unioniin edellyttävän Keski- ja Itä-Euroopan mailta muun 
muassa hallinnon rakenteiden mukauttamista. Tässä osastossa tarkastellaan Bulgarian 
julkista hallintoa oikeusjärjestelmän keskeisiä piirteitä sivuuttamatta ja arvioidaan maan 
tämänhetkisiä ja näköpiirissä olevia edellytyksiä suoriutua nykyaikaisen demokraattisen 
valtion sille asettamista tehtävistä, etenkin yhteisön säännöstön soveltamiseen liittyvien 
asioiden hallinnoinnista. 
4.1 Hallinnon rakenteet 
Osastossa 1 on esitetty Bulgarian valtiosäännön mukaiset toimielimet, miden 
valtaoikeudet ja tehtävät, myös paikallisen ja alueellisen tason elinten osalta. 
Keskushallintoon kuuluu 16 ministeriötä, ministerineuvosto, joka yhteensovittaa 
toimintaa, sekä joukko erityisalojen politiikkojen muotoilusta ja täytäntöönpanosta 
vastaavia erityisvirastoja. Euroopan unioniin liittymistä koskevia asioita yhteensovittaa 
ulkoasiainministeriön Euroopan integraatiota käsittelevä osasto. 
Julkisen hallinnon tärkeimmät oikeusperustat ovat perustuslaki ja julkista hallintoa 
koskeva työlaki. Perustuslakiin sisältyi suunnitelma julkista hallintoa koskevasta laista, 
mutta sitä ei ole vielä saatettu kansalliskokouksen käsiteltäväksi. 
-105 
Vaikka julkinen hallinto on periaatteessa poliittisesti riippumaton, käytännössä uuden 
hallituksen tai uuden ministerin aloittaessa toimintansa monien toimien haltijat 
ministeriöissä ja paikallishallinnossa vaihdetaan aina hallinnon keskitasolla asti. 
Vuonna 1996 keskushallinnon palveluksessa oli noin 128 000 henkeä; sen jälkeen on 
toteutettu huomattavia henkilöstöleikkauksia ja saman linjan on tarkoitus jatkua vuonna 
1997 hallituksen rakenneuudistusohjelman yhteydessä. Yksityisellä sektorilla palkkataso 
on paljon julkista hallintoa korkeampi. Virkamiesten toimeentulo on usein riippuvainen 
sivutulolähteistä. 
Nykyinen hallitus on ottanut julkisen hallinnon uudistamisen erääksi 
painopistealueistaan. Se pyrkii julkista hallintoa koskevan lain hyväksymisen lisäksi 
uudistamaan valtionhallintoa ja luomaan avoimen kansalaisille tiedottamisen politiikan. 
Hallitus on myös aloittanut lahjonnan laaja-alaisen torjunnan, mitä tukee 
kansalliskokouksen toukokuussa 1997 hyväksymä yksimielinen julistus asiasta. 
Paikallishallinnon osalta hallitus aikoo saada vuoden 1997 loppuun mennessä valmiiksi 
paikallisen itsehallinnon uuden lainsäädännöllisen perustan, jonka myötä kuntien 
taloudellinen ja rahoituksellinen riippumattomuus laajenee. 
Euroopan integraatiopolitiikan yhteensovittamisen parantamiseksi hallitus harkitsee 
parhaillaan erityisen elimen perustamista nykyisten järjestelyjen lisäksi. (Ks. myös 
johdannosta Euroopan unionin ja Bulgarian suhteita käsittelevä jakso). 
106 
4.2 Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Kommunistikaudella Bulgariaa hallittiin keskitetyn suunnitelmallisuuden avulla. 
Kommunistinen järjestelmä kumosi oikeusvaltion koskemattomuuden ja alisti sekä 
oikeuden että hallinnon puolueen politiikan välikappaleeksi. Tässä tilanteessa yleinen 
mielipide alkoi pitää hallintoa ja lainkäyttöä yhä enenevässä määrin poliittisen valvonnan 
välineinä. 
Nykyinen hallintorakenne on yleisesti ottaen käyttökelpoinen. Sen käytännön 
toimintakykyyn liittyy kuitenkin huomattavia ongelmia. Uudelleenjärjestelyt ja 
tehokkaiden johto- ja koulutusmenetelmien käyttöönottaminen ovat tarpeen. 
Päätöksenteko on tällä hetkellä keskitettyä ja yhteensovittaminen ja tiedonvaihto 
ministeriöiden sisällä ja niiden kesken on rajoitettua. 
Bulgarian edetessä kohti EU-jäsenyyttä monissa sen tärkeimmistä ministeriöistä on 
tarpeen toteuttaa merkittäviä uudistuksia ja uudelleenjärjestelyjä. Varsinkin tilintarkastus-
ja varainhoidon valvontaelimet vaativat kehittämistä. Politiikkojen tehokas toteuttaminen 
edellyttää hallituksen elinten välisen vastuunjaon tarkistamista sekä sisäisiä uudistuksia 
yksittäisissä laitoksissa. Näiden ongelmien myötä korostuu se, kuinka tärkeää on 
hallituksen sitoutuminen hallinnon uudistamiseen. 
Julkista hallintoa koskevan selkeän oikeusperustan puuttuminen on vakava puute. 
Julkista hallintoa koskevan lain hyväksyminen saattaisi johtaa julkisen sektorin aseman 
vakiintumiseen ja edistäisi sen poliittista riippumattomuutta, 
Julkinen hallinto ei yleisesti ottaen kärsi henkilöstöpulasta. Kuilu yksityisen ja julkisen 
sektorin palkkojen välillä, urakehitysmahdollisuuksien puuttuminen sekä julkisen 
hallinnon vähäinen arvostus ja sitä kohtaan tunnettu luottamuspula ovat kuitenkin 
tekijöitä, jotka vaikuttavat siihen, että ura julkisessa hallinnossa ei houkuttele nuoria, 
mahdollisesti alalle aikovia eikä monia lahjakkaita jo virassa olevia virkamiehiä. Maassa 
tarvitaan uudenlaisia rekrytointi- ja urasuunnittelupolitiikkoja. Niitä tarvitaan myös 
laajentamaan sitä tällä hetkellä rajallista joukkoa pitkälle pätevöitynyttä henkilöstöä, joka 
kykenee käsittelemään monimutkaisia Euroopan integraatioon liittyviä kysymyksiä sekä 
vastustamaan yksityiselle sektorille suuntautuvan "aivovuodon" ongelmaa 
yleisemminkin. 
Menneisyyden taakka sekä laajalle levinneet väärinkäytökset murentavat julkista 
hallintoa kohtaan tunnettua yleistä luottamusta. Kansalliskokous ja hallitus tunnustavat 
lahjontaongelman vakavuuden. Sen voittamiseksi tarvitaan kattava ohjelma, johon 
sisältyy lainsäädännön ja hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistaminen, valtion 
omaisuuden yksityistämisen nopeuttaminen sekä muita toimenpiteitä, jotka kaventavat 
valtiolla talouselämässä edelleen olevaa johtoroolia, joka johtaa julkisen hallinnon 
sekaviin ja epätoivottuihin toimintatapoihin. 
Hallituksen suunnitelmat julkisen hallinnon uudistamiseksi ovat oikeansuuntaisia. 
Merkittävä haaste tälle politiikalle on saada aikaan Bulgarian koko julkisessa hallinnossa 
johtamisen, koulutuksen ja yleisten valmiuksien aloilla tarvittavat perustavanlaatuiset 
parannukset. Jos kuitenkin päämäärään pyritään pitkäaikaisin ja yhteisin ponnistuksin, 
merkittävää edistystä pitäisi tapahtua. Kaikki tämä on toteutettava ottaen huomioon 
-107 
hallituksen taloudellinen ja rakenneuudistusohjelma, johon kuuluu hallintokulujen 
huomattava pienentäminen. 
Bulgarian hallinnon edellytyksiä panna täytäntöön ja valvoa yhteisön säännöstön 
mukaista lainsäädäntöä rajoittavat edellä kuvatut vaikeudet. Bulgarian 
integraatiopolitiikan alalla tarvitaan nykyista vahvempi institutionaalinen rakenne. 
Nykyinen koordinointirakenne on hajanainen. Sitä vaivaa myös voimavarojen puute, 
erityisesti henkilöstön osalta, eikä sillä tällä hetkellä ole pysyvää edustusta hallituksen 
tasolla. Yhteisön säännöstön voimaantulon mahdollistamiseksi on perustettu tai 
valmisteltu useita laitoksia. Monilla aloilla on kuitenkin edelleen tarpeen vahvistaa tai 
luoda erityisiä elimiä yhteisön säännöstön täytäntöönpanemiseksi. 
Yhteisön säännöstön täytäntöönpanon avainalueet 
Yhteisön oikeuden yhtenäinen soveltaminen: Yhteisön säännöstön soveltaminen 
käytäntöön edellyttää sitä, että jäsenvaltioiden oikeusviranomaiset pystyvät soveltamaan 
perustamissopimuksen määräyksiä säännöstön yhtenäisyydestä ja sen soveltamisesta sekä 
turvaamaan yleisesti yhtenäismarkkinoiden ja yhteisön eri politiikkojen toimivuuden. 
Tarvitaan korkeatasoisia ja hyvin koulutettuja oikeusviranomaisia, jotta tuomioistuimet 
noudattavat yhteisön oikeutta myös suoraan sovellettavan lainsäädännön osalta ja 
tapauksissa, joissa yhteisöjen tuomioistuimeen voidaan vedota EY:n 
perustamissopimuksen 177 artiklan nojalla. 
Bulgarian oikeusjärjestelmässä on merkittäviä heikkouksia, erityisesti henkilöstön ja sen 
asiantuntemuksen osalta. Tässä tilanteessa komissio epäilee suuresti yhteisön säännöstön 
käytännön soveltamisen onnistumista. 
Yhtenäismarkkinat: Bulgarian kyky toteuttaa moitteettomasti yhteisön vaatimukset 
yhtenäismarkkinoiden osalta, etenkin tavaroiden ja palveluiden vapaan liikkumisen 
osalta, edellyttää sellaisten korkeasti kehittyneiden ja toimivien sääntely-, standardointi-, 
sertifiointi- ja valvontaviranomaisten löytymistä, jotka osaavat toimia EY:n säännösten 
mukaisesti. Tätä on tarkasteltu luvussa 3.1 (jaksossa "Neljä vapautta"). 
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteuttamisedellytysten tilanne Bulgariassa on hallinnon 
osalta vielä monelta osin epätyydyttävä, vaikka viime aikoina on saavutettu edistystä. 
Standardointi- ja hyväksyntätointa on vahvistettava alan tulevan lainsäädännön 
täytäntöönpanemiseksi. Standardointi- ja metrologiakomitean (1 350 henkeä) tuleva 
asema, etenkin sen riippumattomuus standarditoimien täytäntöönpanossa, on selvitettävä. 
Henkilöstölle on annettava lisäkoulutusta. Palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta tilanne 
on parantunut, mutta paljon on vielä tehtävä. Pankkitarkastuksessa on riittävä (ja 
kasvava) henkilöstö (90), arvopaperiliikenteestä vastaavassa virastossa työskentelee 180 
henkeä ja vakuutustoiminnan sääntelyelin perustetaan lähiaikoina. Joitakin 
täytäntöönpanoelimiä on vahvistettava huomattavasti, esimerkkinä teollis- ja 
tekijänoikeuksiin liittyviä asioita hoitavat elimet, vaikka viime aikoina parannusta on 
tapahtunutkin. 
Euroopan unionin tämän alan vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan vielä merkittäviä 
parannuksia. 
-108 
Kilpailu: Kuten luvussa 3.1 (jaksossa "Kilpailu") on todettu, kilpailulakien 
täytäntöönpano edellyttää yrityskeskittymiä ja valtiontukia valvovan elimen perustamista 
sekä oikeuslaitoksen, julkisen hallinnon ja taloudellisten toimijoiden riittävää kilpailulain 
ja kilpailupolitiikan ymmärtämystä. 
Keskeinen viranomainen alalla on Bulgarian kilpailunsuojelukomitea, jolla on 50 
työntekijää. Asiantuntemuksen tasoa on nostettava, varsinkin henkilöstömäärän ollessa 
näin vaatimaton. Euroopan yhteisön vaatimusten täyttäminen edellyttää komitean 
täytäntöönpanovallan vahvistamista (mikä edellyttää sen institutionaalisen aseman 
lujittamista) sekä henkilöstön että taloudellisten voimavarojen lisäämistä. 
Televiestintä: Yhteisön säännöstön markkinoiden vapauttamista koskevien asetusten 
täytäntöönpanemiseksi tarvitaan televiestintäsääntelyä ja -politiikkaa toteuttava elin, 
jonka on oltava tosiasiallisesti riippumaton alalla toimivista yrityksistä. 
Tämä elin on Bulgariassa posti- ja televiestintäkomitea, jolla on riittävät 120 työntekijää. " 
Televiestintää koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää komitean 
saattamista täysin riippumattomaksi alalla toimivista yrityksistä ja 
lupienmyöntämispolitiikan tasapuolisuus on turvattava. 
Välillinen verotus: Välillistä verotusta koskevan yhteisön säännöstön käytännön 
hallinnointi edellyttää, että siitä vastaava elin kykenee panemaan EY:n lainsäädännön 
täytäntöön arvonlisäveron ja valmisteverojen yhtenäistämisen osalta sellaisessa 
toimintaympäristössä, jossa unionin sisärajat on kumottu ja jossa valmisteverot 
perustuvat verottomiin varastoihin ja sen jäsenvaltion tasoon, jossa tavara luovutetaan 
kulutukseen. Tästä suoriutumiseen tarvitaan korkeatasoista, hyvin koulutettua, hyvin 
varastettua ja ehdottoman rehellisesti toimivaa yksikköä. 
Asianomainen viranomainen Bulgariassa on valtiovarainministeriö, jolla on 11 000 
työntekijää (tulli- ja valmisteverohallinto mukaan lukien). Koulutetun henkilöstön 
yksityiselle sektorille siirtymisestä osittain johtuvan henkilöstön suuren vaihtuvuuden 
takia on vaikea arvioida nykyisen henkilöstön pätevyyttä. Alaa koskevan yhteisön 
säännöstön hallinnoinnin käytännön toteutumisen vuoksi on tarpeen vahvistaa 
henkilöstön ammatillista pätevyyttä eri toimien avulla, joihin sisältyvät mm. koulutus ja 
palkkatason korottaminen. 
Maatalous: Maatalouden osalta hallintoa koskevat vaatimukset liittyvät ennen kaikkea 
eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastuksiin, kansanterveyden suojeluun ja 
maataloustuotteiden vapaaseen liikkuvuuteen ja edellytyksiin hallinnoida YMP:n erilaisia 
mekanismeja ja vaatimuksia, joihin kuuluu mm. korkealaatuinen varainhoidon valvonta 
ja tilastointi. Näitä näkökohtia käsitellään luvussa 3.4 (jaksossa "Maatalous") ja 
tilastoinnin yleisiä normeja luvussa 3.3 ("Tilastointi"). 
Eläinlääkinnän ja kasvinsuojelun tarkastusten hallinnolliset edellytykset eivät Bulgariassa 
ole riittävät. Vaikka Bulgariassa on alan toimivat infrastruktuurit, tarkastusten ja tautien 
valvonnan suorittamista vaikeuttavat eläinlääkintäviranomaisissa toteutetut rakenteelliset 
muutokset sekä eläinyksiköiden pirstoutumisen lisääntyminen. Lisäksi rajatarkastusten 
puutteiden vuoksi maahan on havaittu useaan otteeseen levinneen tauteja ulkopuolelta, 
mikä viittaa merkittäviin vaaroihin tällä alalla. Valtion eläinlääkintä- ja eläinten terveyttä 
käsittelevien viranomaisten sekä maatalousministeriön eläinlääkintäalan 
109-
rajavalvontaosaston palveluksessa on noin 4 900 henkeä, mikä on riittävä määrä. YMP:n 
yleisten vaatimusten täyttämiseksi vaadittavat hallinnolliset rakenteet eivät ole kunnossa. 
Euroopan yhteisön alalle asettamien vaatimusten täyttämiseksi tarvitaan varsin suuria 
parannuksia koko alan laajuudelta. 
Liikenne: Euroopan yhteisön sisämarkkinoiden ja kilpailua koskevien vaatimusten 
soveltaminen liikenteen alalla, tarvittavien infrastruktuuriin liittyvien säännösten 
kehittäminen sekä muut yhteisön säännöstön näkökohdat asettavat haasteita uusien 
jäsenvaltioiden hallinnolle. 
Vastaava viranomainen on Bulgarian liikenneministeriö, jolla on 1 380 työntekijää. 
Turvatarkastusten täytäntöönpanoon on näin kiinnitettävä erityistä huomiota, kun 
turvallisuuskysymykset ovat muutenkin ratkaisematta. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Keskeinen yhteisön säännöstön hallinnolle asettama, 
vaatimus koskee riittävää tarkastuskapasiteettia, erityisesti työsuojelun osalta. 
Bulgariassa työsuojelutarkastuksessa toimii noin 530 työntekijää; henkilöstön määrääjä 
sen asiantuntemusta sekä sen riippumattomuutta on lisättävä. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Keskeiset vaatimukset hallinnolle ovat asianmukaiset ja 
toimivat hallinnolliset yksiköt sekä henkilöstön pätevyys ja rehellisyys yhteisön varojen 
hallinnoinnissa. 
Keskeinen hallintoelin aluepolitiikassa on Bulgarian aluekehitys- ja rakennusministeriö 
(noin 150 henkeä). Ministeriöllä on heikot tiedot esimerkiksi EU:n avustusohjelmien 
hallinnoinnista. Rahoitustarkastuksen osalta tilanne ei ole tyydyttävä (ks. jäljempänä 
"Varainhoidon valvonta"). Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi 
edellyttää huomattavia parannuksia erityisesti ministeriöiden ja eri hallinnon tasojen 
toimien yhteensovittamisen osalta. 
Ympäristö: Koska Euroopan yhteisön ympäristöpolitiikassa ympäristönsuojelu on 
sisällytetty yhteisön eri politiikkoihin, hallinnolle asetetaan laaja-alaisia vaatimuksia 
monen sellaisenkin elimen osalta, joka tavallisesti ei ole tekemisissä ympäristönsuojelun 
kanssa. Päävastuu kuitenkin kuuluu ympäristöministeriölle ja sen alaisille eri elimille. 
Bulgarian ympäristöministeriön henkilöstövahvuus on 140. Valvontaa suorittavat 
yhteinen kansallinen ympäristön ja kestävän kehityksen keskus, täytäntöönpanosta 
vastaavat ministeriö ja 16 tarkastuskeskusta.. Henkilöstöä on yhteensä 2 800. Nämä 
järjestelyt tarjoavat perustan yhteisön säännöstön käytännön hallinnoinnille, mutta 
toimeenpanovaltaa on huomattavasti vahvistettava. 
Kuluttajansuoja: Alaa koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää 
vastuun keskittämistä erityiselle valtion virastolle, joka laatii ja panee täytäntöön 
kuluttajapolitiikkaa ja kuluttajansuojaa koskevan lainsäädännön. 
Bulgariassa kilpailunsuojakomitea, joka on kilpailuviranomainen, vastaa kuluttaja-
asioista laaja-alaisesti, mutta ei yksin. Valtiosta riippumattomat kuluttajaelimet ovat 
edelleen liian heikkoja. Kuluttajapolitiikan tarkasta alasta ja päämääristä on epäselvyyttä. 
Tämä selittää osaltaan kuluttajalakien täytäntöönpanossa kohdatut vaikeudet, ja muita 
-110-
mainittavia syitä ovat asiantuntevan henkilöstön puuttuminen, organisaatioiden puutteet 
ja oikeusviranomaisten riittämätön tietoisuus kuluttajakysymysten merkityksestä. 
Oikeus- ja sisäasiat: Oikeus- ja sisäasioiden hoito kuuluu oikeus- ja 
sisäasiainministeriöille. Hallintoelinten on hoidettava turvapaikka- ja 
maahanmuuttoasioita, rajahallintoa sekä poliisialan ja oikeudellista yhteistyötä. Tarvitaan 
ensisijaisesti riittävän suurta ja riittävästi koulutettua henkilöstöä, joka on ehdottoman 
rehellistä. 
Bulgarian turvapaikka- ja pakolaisvirasto ei pysty tällä hetkellä noudattamaan EU:n 
normeja esimerkiksi karkotusten osalta. Rajahallinto kuuluu sekä armeijalle että 
rajavartiostolle, mistä voi aiheutua yhteensovittamisongelmia. Poliisin yhteistyötä muihin 
lain täytäntöönpanoelimiin on lisättävä (niin maan sisällä kuin ulkopuolellakin). Alaa 
koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää hallinnon nykyisten 
rakenteiden lujittamista ja kehittämistä, puitteiden luomista yhteensovittamisen 
parantamiseksi, kattavaa koulutusohjelman käynnistämistä ja määrätietoista lahjonnan ' 
torjumista. 
Tulli: Alaa koskevan yhteisön säännöstön soveltaminen edellyttää riittävää 
infrastruktuuria ja välineistöä, mukaan lukien tietokoneistaminen ja tutkimuspanostus, ja 
tehokkaan tulliorganisaation luomista sekä riittävän suurta, riittävästi koulutettua ja 
motivoitunutta henkilöstöä, joka on ehdottoman rehellistä. 
Bulgarian tullihallintoon kuuluu 4 100 henkeä. Suuri vaihtuvuus vaikeuttaa henkilöstön 
tehokkuuden ja määrän riittävyyden arvioimista. Yhteisön säännöstön käytännön 
hallinnointi edellyttää perusteellista organisaation ja talouden muutosta. Lahjontaan on 
käytävä kiireellisesti käsiksi. 
Varainhoidon valvonta: Yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen edellyttää 
petostentorjuntayksiköiden kehittämistä, erikoistuneen henkilöstön kouluttamista 
(tutkimuksista vastaavat virkamiehet, tuomarit) ja tiettyjen yhteistyöjärjestelmien 
vahvistamista. Yhteisöpolitiikkojen toteuttaminen edellyttää etenkin maatalouden ja 
rakennerahastojen osalta tehokkaita julkisten varojen käytön hallinnointi- ja 
valvontajärjestelmiä petostentorjuntasäännöksineen. On olennaista pitää sisäinen ja 
ulkoinen tarkastus hallinnollisesti selvästi erillisinä. Poliisi- ja oikeusviranomaisten on 
kyettävä käsittelemään tehokkaasti yhteisön taloudellisiin etuihin vaikuttavaa 
monimuotoista kansainvälistä talousrikollisuutta (petolliset menettelyt, lahjonta ja 
rahanpesutoiminta mukaan lukien). 
Bulgarian pääasiallinen ulkoista tarkastusta suorittava virasto on tilintarkastusvirasto, 
jonka henkilöstömäärää ollaan nostamassa 440:een, mikä on riittävä vahvuus. Alaa 
koskevan yhteisön säännöstön käytännön hallinnointi edellyttää kuitenkin nykyisen 
toimielinjärjestelmän perusteellista tarkastelemista ja muokkaamista sekä menetelmiä 
koskevien suuntaviivojen määrittelemistä. 
4.3 Yleisarvio 
Bulgarian hallintorakenteiden osalta tarvitaan huomattavia, yhteisvoimin toteutettuja ja 
pitkäaikaisia uudistusponnistuksia, jotta niiden kapasiteetti riittäisi yhteisön säännöstön 
tehokkaaseen hallinnointiin keskipitkällä aikavälillä. 
ill 
Tässä vaiheessa on vaikea arvioida lopullisesti oikeuslaitoksen edellytyksiä soveltaa 
yhteisön oikeutta. 
-112 
C. TIIVISTELMÄ JA PÄÄTELMÄT 
Bulgaria jätti Euroopan unioniin liittymistä koskevan hakemuksensa 14. joulukuuta 1995. 
Hakemuksen jättäminen on osa historiallista kehitysvaihetta, jossa Euroopan 
jakautuminen päättyy ja joka osoittaa demokratian juurtumisen Bulgariaan. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen O artiklan mukaisesti komissio on Euroopan 
unionin neuvoston pyynnöstä laatinut Bulgarian jäsenyyshakemusta koskevan lausunnon. 
Bulgaria on valmistautunut liittymiseen pääasiassa vuoden 1995 helmikuussa voimaan 
tulleen Eurooppa-sopimuksen määräysten perusteella. Viranomaiset ovat pitäneet 
tärkeänä liittymistä valmistelevan strategian toisessa oleellisessa osassa eli vuoden 1995 
toukokuussa annetussa sisämarkkinoita koskevassa valkoisessa kirjassa suositeltujen 
toimenpiteiden soveltamista panemalla täytäntöön vuoden 1996 toukokuussa valkoisen 
kirjan soveltamista koskevan ohjelman. 
Jäsenyyshakemusta on arvioitu Kööpenhaminassa vuoden 1993 kesäkuussa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittelemien arviointiperusteiden mukaisesti. 
Päätelmien lopussa todetaan, että seuraavat edellytykset täyttävät Keski- ja Itä-Euroopan 
maat voivat liittyä Euroopan unioniin: 
demokratian, laillisuusperiaatteen noudattamisen, ihmisoikeudet sekä 
vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen ja niiden suojan takaavat vakaat 
toimielimet, 
toimiva markkinatalous sekä edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien 
paineista Euroopan unionissa, 
edellytykset täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet, joista tärkeimpiä ovat 
sitoutuminen poliittisen, taloudellisen ja rahaliiton tavoitteisiin. 
Näiden kolmen arviointiperusteen - poliittiset perusteet ja taloudelliset perusteet sekä 
edellytykset ottaa käyttöön yhteisön säännöstö - arviointi perustuu myös julkishallinnon 
ja oikeuslaitoksen edellytyksiin panna täytäntöön demokratian ja markkinatalouden 
periaatteet sekä soveltaa yhteisön säännöstöä ja varmistaa sen noudattaminen. 
Noudatetun menetelmän mukaisesti jokaisesta hakijamaasta on tehty keskipitkän 
aikavälin tulevaisuutta koskeva arviointi, jossa on otettu huomioon tähänastinen 
edistyminen ja jo aloitetut uudistukset. Poliittisten edellytysten osalta komissio on 
tarkastellut nykytilannetta toimielinrakenteen kuvaamisesta demokratian todelliseen 
toimintaan. 
1) Poliittiset arviointiperusteet 
Bulgariaan on luotu demokraattiset toimielimet, ja ne näyttävät tällä hetkellä toimivan 
vakaasti. Toimielimiä on vahvistettava niin, että laillisuusperiaate otetaan paremmin 
huomioon valtiokoneiston kaikilla tasoilla. Vaalit ovat vapaat ja niissä on noudatettu 
rehelliset, ja ne ovat mahdollistaneet vallanvaihdon vuosina 1994 ja 1997. 
Perusoikeuksien noudattamisessa on joitakin puutteita, vaikka huhtikuussa 1997 
pidettyjen vaalien jälkeen nimitetty uusi hallitus onkin julkistanut joukon myönteisiä 
-113-
uudistuksia. Työtä on vielä tehtävä huomattavasti korruption kitkemiseksi, 
oikeuslaitoksen toiminnan parantamiseksi ja yksilön oikeuksien suojelemiseksi, koska 
vielä monissa tapauksissa on todettu poliisin ja salaisen palvelun tekemiä 
väärinkäytöksiä. 
Turkkilaisvähemmistö näyttää yhdentyneen hyvin valtaväestöön, mutta romanien 
(mustalaisten) tilanne ei ole yhtä hyvä. 
Uuden hallituksen valtaantulon jälkeen tapahtunut poliittinen kehitys merkinnee, että 
Bulgaria edistyy hyvin Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien 
poliittisten ehtojen täyttämisessä. 
2) Taloudelliset arviointiperusteet 
Bulgaria käynnisti rakenneuudistusprosessin vuonna 1991, mutta on siinä vieläkin vasta 
alussa. Uusi hallitus on antanut muun muassa Kansainväliselle valuuttarahastolle (IMF), 
Maailmanpankillle ja Euroopan komissiolle selkeän sitoumuksen toteuttaa nopeasti 
uudistuksia hintojen vapauttamiseksi ja omaisuuden yksityistämiseksi. Tällä politiikalla 
olisi korjattava viime kuukausien kriisitilanne, jolle antavat leimansa kasvun 
väheneminen (-10,9% vuoden 1996 bruttokansantulosta), julkisen alijäämän 
paheneminen, hyperinflaatio (311% vuonna 1996) ja kansallisen valuutan arvon 
aleneminen. 
Bulgariassa on 8,3 miljoonaa asukasta, ja maan bruttokansantuote asukasta kohti on 24 % 
Euroopan unionin keskiarvosta. Maataloudessa työskentelee yli 20 % aktiiviväestöstä, ja 
alan osuus jalostusarvosta on 13 %. Maataloudella on edelleen suuria rakenteellisia 
vaikeuksia äskettäin toteutetusta yksityistämisestä huolimatta. Bulgarian kauppa 
Euroopan unionin kanssa on lisääntynyt voimakkaasti ja on nyt 35 % Bulgarian 
ulkomaankaupasta. 
Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamien taloudellisten 
arviointiperusteiden osalta tilanne Bulgariassa on seuraava: 
Bulgarian toimia markkinatalouteen siirtymiseksi on haitannut se, ettei maassa ole 
selkeästi sitouduttu markkinamekanismien luomiseen tähtääviin taloudellisiin 
uudistuksiin. Kaupan ja hintojen nopea vapauttaminen on osittain kyseenalaistettu, eikä 
hintavalvontaa ollut lakkautettu ennen kuluvaa vuotta. Yksimielisyys talousuudistusten 
välttämättömyydestä alkoi kehittyä vasta viime vuoden lopun kriisin ja äskettäisen 
hallituksen vaihdon jälkeen. 
Bulgaria ei kykene keskipitkällä aikavälillä selviytymään kilpailun ja 
markkinavoimien paineista unionissa. Jos viranomaiset pystyvät muuttamaan uuden 
sitoumuksensa talousmuutoksiin onnistuneeksi ja kestäväksi toiminnaksi, Bulgarian 
talousnäkymät voivat muuttua. Maa on kuitenkin jäänyt kehityksestä jälkeen kuuden 
melko hukkaan menneen vuoden takia. Keskeneräinen maareformi on haitannut 
uudenaikaisen maatalousalan syntyä, ja yksityistämisen hitaus ja epävakaa talous ovat 
heikentäneet yritysten tilannetta ja hidastaneet dynaamisen yksityisen sektorin kehitystä. 
3) Edellytykset täyttää iäsenvvteen liittyvät velvoitteet 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa on arvioitu eri tekijöiden perusteella: 
-114-
Eurooppa-sopimus, jossa määrätään erityisesti sijoittautumisoikeuteen, 
kansalaisuuden perusteella tapahtuvaan kohteluun, vapaakauppaan, henkiseen 
omaisuuteen ja julkisiin hankintoihin liittyvistä velvoitteista, 
yhtenäismarkkinoiden luomiseksi tarvittavien valkoisessa kirjassa lueteltujen 
toimenpiteiden toteuttaminen, 
yhteisön muun säännöstön asteittainen saattaminen osaksi kansallista 
lainsäädäntöä. 
Bulgaria on tehnyt paljon työtä täyttääkseen Eurooppa-sopimuksessa sille asetetut 
velvoitteet. Sopimuksen täytäntöönpano on sujunut suuremmitta ongelmitta, ja 
soveltamisaikataulua on noudatettu. Suurin osa sopimuksen täytäntöönpanoon liittyneistä 
ongelmista on ratkaistu. Kansallisten koordinointielinten heikkouden vuoksi sopimuksen 
kaikkia mahdollisuuksia ei ole kuitenkaan voitu hyödyntää, ja uusi hallitus onkin 
päättänyt vahvistaa näitä järjestelmiä. Bulgaria on saattanut osaksi kansallista 
lainsäädäntöään vain hyvin pienen osan valkoisen kirjan edellyttämistä asetuksista ja 
direktiiveistä. 
Yhtenäismarkkinoiden perustekijöiden, kuten kilpailun osalta Bulgarian lainsäädäntö 
vastaa yhteisön säännöstöä vain vähän lukuun ottamatta kuitenkaan tiettyä osaa 
tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevasta lainsäädännöstä. Vielä toteutettavien 
toimenpiteiden laajuus edellyttää erittäin suurta ja pitkäjännitteistä työtä niin lakien 
lähentämisessä yhteisön säännöstöön kuin niiden täytäntöönpanossa tarvittavien 
rakenteiden perustamisessa. Rahoitussektorin täydellinen uudistaminen yleisön ja 
sijoittajien luottamuksen palauttamiseksi on tärkein asia, ja hallitus on sen tunnustanut. 
Yleisesti ottaen julkishallinnon heikkous on suuri ongelma, joka asettaa kyseenalaiseksi 
sekä lainsäädännön lähentämisen nopeuden että lakien laadun. Lainsäädännön täytäntöön 
panemiseksi yhtenäismarkkinoiden alalla tarvittavat eri rakenteet eivät pysty nykyisin 
suoriutumaan tehtävästään. 
Jos Bulgaria jatkaa yhteisön lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöään 
ja uudenaikaistamistoimia, sillä ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia yhteisön muun 
säännöstön täytäntöön panemisessa keskipitkällä aikavälillä seuraavilla aloilla: koulutus, 
nuorisoja ammatillinen koulutus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, kalastus, pienet 
ja keskisuuret yritykset, ulkomaankauppa ja kehitysyhteistyö. 
Sen sijaan Bulgarian on vielä edistyttävä huomattavasti televiestintä- (erityisesti hintojen 
osalta), audiovisuaali, verotus, tilasto, kuluttajansuoja-ja tullitarkastusaloilla. 
Yhdentyminen eurooppalaisiin markkinoihin voisi tuottaa Bulgarian teollisuudelle suuria 
vaikeuksia keskipitkällä aikavälillä, sillä useilla aloilla on vielä paljon tarvetta 
rakenneuudistuksiin ja yksityistämiseen. 
Ympäristön osalta on toteutettava erittäin merkittäviä toimenpiteitä, joihin kuuluu 
laajoja investointeja ja hallinnon vahvistaminen lainsäädännön tehokkaan 
täytäntöönpanon varmistamiseksi. Yhteisön koko säännöstön käyttöönotto voi tapahtua 
vasta erittäin pitkällä aikavälillä, ja se edellyttää julkisten menojen lisäämistä. 
115-
Bulgaria on edistynyt jossain määrin liikennettä koskevan yhteisön säännöstön 
saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä, mutta viimeaikaiset vaikeudet ovat 
jarruttaneet tätä prosessia suuresti. Bulgarian on tehostettava toimiaan erityisesti meri- ja 
ilmaliikenteen sekä maanteiden tavarakuljetusten osalta. Bulgarian on myös tehtävä 
tarvittavat investoinnit Euroopan laajuisiin verkkoihin, jotka ovat yhtenäismarkkinoiden 
hyvän toiminnan keskeisiä osia. 
Bulgarian on vielä tehtävä paljon, jotta sen normit olisivat Euroopan unionin normien 
mukaisia työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla. Erityisesti on edistyttävä palkansaajien 
suojelun ja työntarkastusrakenteiden alalla. Kummallakaan alalla ei ole tehtäviensä 
suorittamiseen tarvittavaa riippumattomuutta eikä varoja. 
Alue- ja koheesiopolitiikassa Bulgarian on tehtävä huomattava valmistelutyö erityisesti 
rahoitustarkastuksen alalla ja tämän tyyppisten politiikkojen käyttöönottoon liittyvien eri 
toimijoiden koordinoinnissa ennen kuin se pystyy käyttämään rakennerahastoja. 
Bulgarian on toteutettava perusteellisia uudistuksia maataloudessa ennen kuin se pystyy 
täyttämään liittymisvelvoitteet. Huomattavaa edistystä on tapahduttava maatalouden 
rakenteiden, maatalous- ja elintarviketeollisuuden, maatalouspolitiikan sekä terveys- ja 
laaduntarkastusten aloilla. Erityisesti on myös tehtävä työtä yhteisen maatalouspolitiikan 
täytäntöönpanosta vastaavien hallintorakenteiden kehittämiseksi. 
Energia-alalla on tehtävä lisää työtä Euroopan yhdentymiseen valmistautumiseksi 
erityisesti monopolien toiminnan, hintojen määräämisen ja valtion interventioiden osalta 
kiinteiden polttoaineiden alalla. Bulgaria omistaa Koslodujssa ydinvoimalaitoksen, joka 
tuottaa noin 40 % maan käyttämästä sähköstä, ja sen on nykyaikaistettava keskipitkällä 
aikavälillä uudistuskelpoiset yksiköt, jotta ne olisivat kansainvälisesti hyväksyttyjen 
normien mukaiset. Bulgarian on myös pidettävä lupauksensa niiden yksiköiden 
sulkemisesta, joita ei voi uudistaa, vuonna 1993 tehdyn sopimuksen ehtojen mukaisesti. 
Bulgarian on myös tehtävä useita muutoksia lakeihinsa, jotta voitaisiin taata yhteisön 
ydinvoimasäännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja voitaisiin noudattaa 
voimassa olevia kansainvälisiä järjestelmiä. 
Ottaen huomioon kyseisten alojen kokonaisarvio, on vaikea arvioida tällä hetkellä, 
milloin Bulgaria pystyisi ottamaan käyttöön ja panemaan täytäntöön tarvittavat 
toimenpiteet sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamiseksi ja niiden siirtämiseksi 
unionin ulkorajoille. 
Bulgarian osallistuminen talous- ja rahaliiton kolmanteen vaiheeseen, joka edellyttää 
talouspolitiikkojen yhteensovittamista ja pääomanliikkeiden täydellistä vapauttamista, on 
varsin ongelmallista tässä vaiheessa, koska merkittäviä rakenneuudistuksia on vielä 
tehtävä. On liian varhaista arvioida, pystyykö Bulgaria osallistumaan 
liittymisajankohtana euroalueeseen: lähentymisedellytysten täyttyminen riippuu 
meneillään olevien rakenteellisten uudistusten onnistumisesta. Tämä ei ole kuitenkaan 
jäsenyyden edellytys. 
Bulgarialla on edessään erityisen suuria haasteita oikeus- ja sisäasioissa, koska sillä on 
suuria vaikeuksia näillä aloilla. Jotta se pystyisi saattamaan yhteisön säännöstön osaksi 
kansallista lainsäädäntöään, sen on parannettava huomattavasti näitä asioita koskevien 
toimien täytäntöönpanosta vastaavien elinten tehokkuutta. 
-116-
Bulgarian pitäisi pystyä mukautumaan vaikeuksitta ulkopolitiikan ja yhteisen 
turvallisuuspolitiikan velvoitteisiin. 
Bulgaria on parantanut selvästi suhteitaan naapureihinsa ja selvittänyt lähes kaikki 
naapurien kanssa mahdollisesti esiintyneet kiistat. 
4) Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky 
Bulgarian hallintorakenteet edellyttävät paljon pitkäjänteisiä uudistuksia, jotta se pystyisi 
panemaan yhteisön säännöstön tosiasiallisesti täytäntöön. 
Oikeuslaitoksen kyky varmistaa yhteisön oikeuden yhdenmukainen soveltaminen on 
tärkeä tekijä erityisesti yhtenäismarkkinoiden toteutumisen kannalta. Tässä vaiheessa on 
vaikea arvioida tätä alaa. 
117 
PÄÄTELMÄT 
Tekemänsä arvioinnin perusteella komissio esittää seuraavat päätelmät: 
- uuden hallituksen valtaantulon seurauksena tilanne on hiljattain parantunut, ja 
tämän perusteella voidaan arvioida Bulgarian olevan lähellä poliittisten 
arviointiperasteiden täyttämistä, 
- Bulgarian edistymistä markkinatalouteen siirtymisessä on rajoittanut se, ettei 
markkinatalouteen tähtäävään talouspolitiikkaan ole selkeästi sitouduttu; Bulgaria ei 
kyenne selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa keskipitkällä 
aikavälillä, 
havaitusta edistymisestä huolimatta Bulgaria ei ole erityisesti 
sisämarkkinalainsäädännön osalta saattanut yhteisön säännöstön olennaisia säädöksiä 
osaksi kansallista lainsäädäntöään eikä pannut niitä täytäntöön; on myös kyseenalaista, 
kykenisikö Bulgaria huolehtimaan liittymiseen kuuluvista velvoitteista keskipitkällä 
aikavälillä; lisäksi ympäristön, liikenteen, energian, sisäasioiden, oikeuslaitoksen ja 
maatalouden aloilla on tehtävä huomattavia investointeja; yleisesti ottaen suurisuuntaiset 
uudistukset ovat välttämättömiä, jotta Bulgaria voi luoda rakenteet, joiden avulla kyetään 
soveltamaan yhteisön säännöstöä käytännössä. 
Näiden päätelmien mukaisesti komissio suosittelee, että jäsenyysneuvottelut Bulgarian 
kanssa aloitetaan heti, kun se on edistynyt riittävästi Kööpenhaminan Eurooppa-
neuvoston määrittelemien jäsenyyden edellytysten täyttämisessä. 
Vahvistetulla liittymistä valmistelevalla strategialla Bulgariaa autetaan valmistautumaan 
mahdollisimman nopeasti liittymistä koskevien velvoitteiden täyttämiseen ja korjaamaan 
lausunnossa yksilöityjä puutteita. Komissio antaa kertomuksen Bulgarian edistymisestä 
viimeistään vuoden 1998 lopussa. 
118-
LIITTEET 
BULGARIAN PARLAMENTIN NYKYINEN KOKOONPANO 
Kansalliskokous N:o 38 (19 päivänä huhtikuuta 1997 pidettyjen vaalien perusteella) 
Puolue Paikat Prosenttiosuus äänistä 
Demokraattisten voimien liitto 137 57,1 
Demokraattinen vasemmisto (pääpuolue: Bulgarian 58 24,2 
sosialistipuolue) 
Kansallisen pelastuksen liitto 19 7,9 
Eurovasemmisto 14 5,8 
Bulgarian liike-elämän liitto 12 5,0 
24Ö ÏÔ<M) 
119 
Single Market: White Paper measures 30-06-97 
This table is based on information provided by the Bulgarian authorities and confirmed by them as correct as at the end of June 1997. it docs not 
indicate the Commission's agreement with their analysis. The table includes directives and regulations cited in the White Paper which total soo 
These have been listed in accordance with the categorization used in the White Paper and in relation to the policy areas covered. The tabic 
shows the number of measures for which the Bulgarian authorities have notified the existence of adopted legislation having some degree o I 
compatibility with the corresponding White Paper measures. 
White Paper chapters 
1 .Free Movement of Capital Bu|garia 
Number of White Paper measures 
2.FM and Safety of Industrial Products Bul&aria 
Number of White Paper measures 
3.Compctition Bu'garia 
Number of White Paper measures 
4.Social policy and action Bulgaria 
Number of White Paper measures 
5. Agriculture Bu|saria 
Number of White Paper measures 
6.Transport Bu|earia 
Number of White Paper measures 
7.Audiovisual Bu|earia 
Number of White Paper measures 
8.Environment Bu|8aria 
Number of White Paper measures 
^Telecommunication Bu|earia 
Number of White Paper measures 
1 O.Direct Taxation Bulgaria 
Number of White Paper measures 
11 .Free movement of goods Bulgaria 
Number of White Paper measures 
H.Public Procurement Bu|earia 
Number of White Paper measures 
B.Financial services Uu|earia 
Number of White Paper measures 
KProtection of personal data Bu|earia 
Number of White Paper measures 
15.Company Law Bu|earia 
Number of White Paper measures 
16. Accountancy Bulgaria 
Number of White Paper measures 
17.Civil law Bu|earia 
Number of White Paper measures 
18.Mutual rec. of prof. Quai. Bu'saria 
Number of White Paper measures 
19.1ntellectual property Bu,earia 
Number of White Paper measures 
20.Energy Bulgaria 
Number of White Paper measures 
21.Customslaw Bulgaria 
Number of White Paper measures 
22.1ndirect Taxation Bu,earia 
Number of White Paper measures 
23.Consumer Protection Bu|saria 
Number of White Paper measures 
Total Bulgar,a 
Number of White Paper measures Dire< 
Stage 
I 
3 
3 
17 
56 
0 
3 
3 
12 
18 
93 
1 
19 
1 
1 
1 
31 
1 
9 
2 
2 
0 
0 
4 
5 
6 
13 
0 
0 
2 
2 
3 
3 
0 
1 
2 
2 
3 
5 
2 
10 
0 
2 
8 
15 
1 
8 
78 
295 :tives 
Stage 
II/IH 
1 
l 
1 
104 
0 
0 
6 
15 
7 
46 
0 
15 
0 
0 
0 
7 
0 
7 
0 
2 
0 
0 
0 
1 
3 
8 
0 
2 
2 
3 
2 
2 
1 
1 
0 
16 
2 
3 
0 
2 
0 
I 
2 
54 
0 
3 
27 
293 Regul 
Stage 
I 
0 
0 
0 
4 
0 
1 
2 
0 
16 
62 
0 
8 
0 
0 
1 
7 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
3 
0 
14 
0 
0 
0 
0 
19 
99 ations 
Stage 
II/IH 
0 
0 
1 
î 
0 
0 
0 
2 
0 
2 
0 
13 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
184 
0 
6 
0 
0 
2 
ill Total 
4 
4 
19 
165 
0 
4 
11 
29 
41 
203 
1 
55 
1 
1 
2 
45 
1 
16 
2 
4 
0 
0 
4 
6 
9 
21 
0 
2 
4 
6 
5 
5 
1 
2 
2 
18 
6 
II 
2 
15 
0 
201 
10 
75 
1 
II 
126 
899 
Source: TAIEX 
A%o 
Tilastotiedot 
Jollei muuta ole mainittu, tämän liitteen tiedot on kerätty Bulgarian tilastolaitokselta, 
jonka kanssa Eurostat ja jäsenvaltioiden tilastolaitokset ovat jo useiden vuosien ajan 
tehneet yhteistyötä Phare-ohjelmassa. Yhteistyöhön kuuluu säännöllinen tietojen keruu ja 
levittäminen, jolla pyritään yhteisön säännösten ja toimintamallien soveltamiseen 
tilastoalalla. Jäljempänä olevien tietojen laadinnassa on mahdollisuuksien mukaan 
noudatettu EU:n määritelmiä ja normeja, jotka joissain tapauksissa poikkeavat 
kansallisesta käytännöstä. Nämä tiedot saattavat tämän vuoksi toisinaan poiketa muihin 
raportin osiin sisältyvistä tiedoista, jotka yleensä perustuvat hakijamaiden 
kyselylomakkeessa ilmoittamiin tarkistettuihin tietoihin. Kyselylomake toimitettiin 
hakijamaille huhtikuussa 1996. Tietojen yhdenmukaisuutta yhteisön tilastollisten 
normien kanssa ei kuitenkaan vielä voida taata, joten luvut eivät välttämättä ole 
vertailukelpoisia yhteisön tilastojen lukujen kanssa, erityisesti niiden tilastotietojen 
osalta, joita ei ole toimitettu Eurostatin kautta vaan jotka on saatu suoraan hakijamailta. 
Lukuja on täydennetty tilastotietojen sisältöä ja ominaisuuksia koskevilla metodologisilla 
selityksillä aina, kun se on ollut mahdollista. Tilastot perustuvat toukokuusta 1997 
lähtien saatavilla olleisiin tietoihin. 
/itî- n^-
PERUSTIEDOT 
Kokonaispinta-ala 
Vlikiluku (viitejakson lopussa) 
- yhteensä 
- naisia 
- miehiä 
Väestöntiheys 
Kaupunkiviestö 
Kuolleisuus 
Syntyvyys 
Tulot ja BKT asukasta kohti 
-kuukausikeskiansio palkansaajaa kohti 
-BKT asukasta kohti 
Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisäyksestä 
-maatalous 
-teollisuus 
-rakentaminen 
-palvelut 1990 1993 1994 1995 1996 
78.1 
67.1 
14.4 
32.9 
4.5 
48.2 11099.0 11099.0 11099.0 
1000 
8460.0 
4308.0 
4152.0 8427.0 
4297.0 
4130.0 8385.0 
4281.0 
4104.0 
lkmlft kohti 
75.5 
osuus koko väestöstä, % 
67.8 
1000 henkeä kohti 
12.9 
10.0 13.2 
9.4 13.6 
8.6 
76 
osuus bruttoarvonlisäyksestä, % 
13.9 
28.4 
5.2 
52.5 11099.0 
8340.0 
75.1 
14.0 
8.7 
-123-
share of branch GVA in 1990 
Bo.o 
.14.4 share of branch GVA in 1995 
• 0.0 
i48.2 g -agriculture 
SJI -industry 
• -construction 
i32.9 -services 
Others 152.5 
share of branch GVA in 1990 = Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1990 
- agriculture = maatalous 
- industry = teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services = palvelut 
- others = muut 
share of branch GVA in 1995 - Toimialan osuus BAL:stä vuonna 1995 
- agriculture - maatalous 
- industry - teollisuus 
- construction = rakentaminen 
- services - palvelut 
- others - muut 13.9 
4» 128.4 
,5.2 g -agriculture 
sj -industry 
• -construction 
g -services 
• -Others 
Tuotantorakenne: toimialan osuus bruttoarvonlisftyksestft: Vuoden 1990 tiedot koskevat vuotta 1991. 
-124 
KANSANTALOUDEN TILINPITO 
1991 1992 1993 1994 1995 
I 000 000, kansallisena valuuttana 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote (käypiin hintoihin) 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa 
tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 
Kulutusmenot 
-kotitaloudet ja kotitalouksia palvelevat voittoa 
tavoittelemattomat yhteisöt 
-julkisyhteisöt 
Kiinteän pääoman bruttomuodostus 
Tavaroiden ja palveluiden vienti 
Tavaroiden ja palveluiden tuonti 135711 
5.8 
73.1 
54.1 
19.0 
18.2 
43.5 
39.2 200832 298934 548015 
1 000 000 000 ecua 
6.6 9.2 8.5 
ostovoimakorjattu, asukasta kohti 
3886.8 4129.5 
muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 
-7.3 
-3.1 
1.0 
-14.9 
-7.3 -1.5 
-3.6 
-0.8 
-12.5 
-17.5 
osuus BKTsta, % 
85.9 
65.6 
20.3 
16.2 
47.1 
52.9 92.3 
73.5 
18.9 
13.0 
38.2 
45.8 1.8 
-4.5 
-2.6 
-11.9 
1.1 
91.2 
74.0 
17.2 
13.8 
45.1 
45.7 867691 
9.9 
4209.8 
2.1 
-2.9 
-1.6 
-8.2 
8.8 
85.8 
70.3 
15.5 
14.2 
44.7 
44.9 
-125-
BKT (muutos ed. vuoteen verrattuna, %) 
4.0 
2.0 
0.0 
-2.0 
-4.0 
-6.0 
-8.0 1991 1994 
_. VH©!»; ""-;» i> *,vp 
126 
TÄRKEIMMÄT 
INDIKAATTORIT TALOUDEN 
Inflaatioaste 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) 
- yhteensä 
- alle 25-vuotiaita 
-25-
Ulkomaan bruttovelka 
Maksutase 
-tavaroiden vienti 
-tavaroiden tuonti 
-kauppatase 
-palvelut, netto 
-tulot, netto 
-vaihtotase 
-pääoma-ja rahoitustase (pl. valuuttavaranto) 
-valuuttavaranto 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
muutos edelliseen vuoteen verrattuna, % 
23.8 338.5 79.4 56.1 87.1 62.1 123 
edeltftva vuosi-100 
89.1 
80.6 108.5 
107.1 105 
116 99.0 
86.7 
osuus työvoimasta, % 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
USD 1000 000 000 
USD 1 000 000 
6113 
-7427 
-1314 
237 
-758 
-1710 
762 
878 3737 
-3769 
-32 
-86 
-28 
-77 
157 
-311 3956 
-4169 
-212 
-95 
-96 
-360 
981 
-591 3727 
-4612 
-885 
-57 
-192 
-1098 
834 
247 3935 
-3952 
-17 
11 
-193 
-32 
303 
-344 5345 
-5224 
121 
153 
-432 
-26 
120 
-234 
Inflaatioaste: Vuosikeskiarvon prosentuaalinen muutos edelliseen vuoteen verrattuna - kokonaisindeksi (tiedot perustuvat 
kansallisiin KHI:hin, jotka eivät ole täysin vertailukelpoisia). 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksi: Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu- ja 
vesihuolto (NACE:n pääluokat C,D ja E) Teollisuustuotannon vuosikohtainen indeksi perustuu kattavaan tutkimukseen, jossa 
on kerätty tietoja (julkisilta ja yksityisiltä) teollisuusalan yrityksiltä. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Tiedot perustuvat kansantalouden tilinpitojärjestelmään (SNA). Tiedot on 
tarkistettuja vuotia 1996 koskevat tiedot ovat alustavia. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmiin mukainen): Työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia. 
Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
Tiedot koskevat julkisen sektorin palveluksessa olevia työntekijöitä (kattava kyselytutkimus). 
Ulkomaan bruttovelka: luku perustuu OECD:n laatimiin ulkomaanvelkatilastoihin. 
Maksutase- Tiedot on saatu Kansainvälisen valuuttarahaston tietokannasta, eikä niiden ja yhteisön tilastotietojen välistä 
vertailukelpoisuutta voida taata, koska maksutase perustuu pääosin valuuttarahaston laatimiskäytäntöön. Tavaroiden 
kauppatase on laadittu maksutaseen periaatteiden mukaisesti. Vienti ja tuonti ovat molemmat fob-hinta.s.a. Nettotulo 
sisältää tulot suorista sijoituksista, portfoliosijoituksista ja muista sijoituksista sekä työntekijöille maksetuista korvauksista. 
Vaihtotase on Kansainvälisen valuuttarahaston viidenteen käsikirjaan sisältyvän määritelmän mukainen, eikä se sisällä 
pääoman siirtoja. Valuuttavaranto: kohdassa on ilmoitettu valuuttavarannon muutos vuoden aikana, (+) merkitsee lisäystä 
ja (-) vähennystä. 
-127-
ULKOMAANKAUPPA 
1993 1994 1995 1996 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin) 
- tuonti 
- vienti 
- kauppatase 
Ulkomaankaupan volyymi-indeksit 
- tuonti 
- vienti 
Tuonti SITC:n mukaan (kftypiin hintoihin) 
- (0+1 ) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. 
- 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
- 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
- 8 erinäiset valmiit tavarat 
Vienti SITC:n mukaan (kftypiin hintoihin) 
- (0+1) elintarvikkeet ja elävät eläimet, juomat ja tupakka 
- 2 raaka-aineet, ravinnoksi kelpaamattomat 
- 3 poltto-ja voiteluaineet 
- 4 eläin-ja kasviöljyt, jne. 
- 5 kemialliset aineet ja tuotteet 
-6 valmistetut tavarat pääasiassa valmistusmateriaalin mukaan 
luokiteltuina 
- 7 koneet, laitteet ja kuljetusvälineet 
- 8 erinäiset valmiit tavarat 
Ulkomaankaupan hintaindeksit 
- tuonti 
- vienti I 000 000, kansallisena valuuttana 
131523.1 
102877.4 
-28645.7 
114.3 
94.6 
8.8 
4.4 
37.4 
0.3 
10.1 
13.2 
19.6 
5.9 
18.1 
5.7 
8.7 
0.8 
14.8 
25.1 
17.2 
9.5 
96.5 
105 227010.3 
216194.4 
-10815.9 380012.1 
359663.6 
-20348.5 
edeltävä vuosi » 100 
160.9 
181.9 152.6 
148 
osuus koko tuonnista, % 
9.8 
5.6 
28.3 
0.3 
10.4 
16.9 
20.3 
5.4 7.3 
6.2 
27 
0.2 
12.8 
18.1 
19.3 
5.8 
osuus koko viennistä, % 
19.5 
5.6 
7.1 
0.5 
14.7 
27.2 
12.2 
9.4 19.8 
5 
6.1 
0.9 
16.9 
28 
11.3 
9.3 
edeltävä vuosi - 100 
164.4 
165.7 149.1 
145.5 
Tuonti ja vienti (kftypiin hintoihin), ulkomaankaupan volyymi-indeksit ja ulkomaankauppa SITC:n mukaan (kftypiin 
hintoihin): Kauppaa koskeviin tietoihin ei sisälly suora jälleenvienti, palveluiden kauppa, kauppa tullivapaiden alueiden 
kanssa eikä lisenssien, taitotiedon ja patenttien kauppa. Tiedot perustuvat erityiseen kaupan järjestelmään, ja ne päivitetään 
säännöllisin väliajoin. Kaupan luokitukset: Tavarakaupan virtojen kirjaamisessa käytetään yhdistettyä nimikkeistöä (CN) ja 
yhtenäistä hallinnollista asiakirjaa. Tuonti kirjataan cif-hintaisena ja vienti fob-hintaisena. Tullitilastoja käytetään 
ulkomaankaupan tietojen seurannassa. Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat USA:n dollareiksi käyttämällä 
Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
Ulkomaankaupan hintaindeksit: Hintaindeksien laskennassa on vuodesta 1995 käytetty yksikköarvomenetelmää ja Laspeyres'n 
kaavaa. Tähän asti laskennassa käytettiin Paaschen kaavaa ja indeksit perustuivat kaikista loppukäyttöön tarkoitetuista 
vienti- ja tuontitavaroista poimittuun otokseen, johon eivät kuuluneet erityislähetykset, jalostus tai jälleenvienti. 
128 
ULKOMAANKAUPPAKUMP-
PANIT 
1993 1994 1995 1996 
Tuonti tftrkeimpien tuontimaiden mukaan (kftypiin hintoihin) osuus koko tuonnista, % 
muut maat 
Vienti tftrkeimpien vientimaiden mukaan (kftypiin hintoihin) 
muut maat RU 
DE 
UA 
IT 
US 
RU 
DE 
GR 
MK 
IT 29.3 
11.6 
5.3 
4.6 
3.9 
45.3 RU 
DE 
IT 
GR 
UA 26.4 
12.8 
5.4 
4.8 
4.2 
46.4 RU 
DE 
IT 
GR 
UA 28.1 
12.4 
5.8 
4.4 
3.3 
46 
osuus koko viennistä, % 
13.6 
6.6 
6.2 
6.1 
5.9 
61.6 RU 
MK 
DE 
GR 
IT 13.5 
10.3 
8.9 
7.8 
7.6 
51.9 RU 
DE 
IT 
MK 
GR 10 
8.6 
8.1 
8.1 
6.9 
58.3 
129 
Tärkeimmät vientimaat vuonna 1995 Tärkeimmät tuontimaat vuonna 1995 
Structure of export by main partners 
in 1995 RU 
10.0% 
58.3% Structure of import by main partners 
in 1995 
46.0% 
UAGR 
3.3%4% 5.8% 
DE Saksa RU Venäjä 
IT 
GR 
MK Italia 
Kreikka UA 
US 
Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia Ukraina 
Yhdysvallat 
130 
SOSIAALISET INDIKAATTORIT 
1991 1992 1993 1994 1995 
Väkiluku 1. tammikuuta 
Väestön ikftjakauma (1.1.1995) 
0-14 
15-24 
25-44 
45-64 
65-
Elftvftnft syntyneet 
Kuolleet 
Vuotta nuorempana kuolleet 
- vuotta nuorempana kuolleet 
- kuolleena syntyneet 
Avioliitot 
Avioerot 
Yleinen avioituvuusluku 
Yleinen eronneisuusluku 
Luonnollinen väestönkasvu 
Nettomuuttoluku 
Väestönkasvu 
Kokonaishedelmftliisyysluku 
Imeväiskuolleisuus 
Sikiökuolleisuus 
Elinajanodote 
- miehet 
- naiset 
Elinajanodote 
- miehet 
- naiset 1000 
8669.3 
95910 
110423 
1624 
612 
48820 
11044 
5.44 
1.23 
-1.68 
-6.87 
-8.55 
1.57 
16.93 
6.34 8595.5 8484.9 8459.7 
osuus koko väestöstä, % 
kokonaismäärä 
89134 
107998 
1420 
654 
44806 
9465 84400 
109540 
1310 
587 
40022 
7104 
I 000 henkeä kohti 
5.26 
1.11 
-2.21 
-10.74 
-12.95 
1.53 
15.93 
7.28 4.7 
0.8 
-2.96 
-0.01 
-2.97 
1.46 
15.52 
6.91 
syntymästä 4.5 
0.9 
16.3 
Väkiluku 1. tammikuuta: Vuosien 1989-1992 luvuton laskettu uudelleen vuoden 1992 väestölaskennan tulosten perusteella. 
Väestön ikftjakauma (1.1.1995): Saatavilla vain vuotta 1994 koskevat tiedot. 
Nettomuuttoluku Kattavaa muuttotutkimusta ei ole tehty: tilastolliset poikkeamat sisältävä jäännös. Vuosien 1989-1992 luvut on 
laskettu uudelleen vuoden 1992 väestölaskennan tulosten perusteella. 
Väestönkasvu: Vuosien 1989-1992 nettomuutto- ja väkiluvut on laskettu uudelleen vuoden 1992 väestölaskennan tulosten 
perusteella. 8427 
18.6 
14.6 
27.2 
25.0 
14.6 
4.4 
1.3 
14.8 
67.1 
74.9 
12.6 
15.5 
131 
TYÖMARKKINAT 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen) 
Työllisten vuosikeskiarvo 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen) 
- yhteensä 
- alle 25-vuotiaita 
-25-
Työttömiksi ilmoittautuneet (viitejakson lopussa) 1993 1994 1995 1996 
osuus 15 vuotta täyttäneistä, % 
55.4 52.4 51.5 51.8 
1000 
3221.8 3241.6 3282.2 3279.5 
osuus työvoimasta, % 
21.4 
47 
17.3 20.5 
44.9 
16.8 14.7 
37.7 
11.6 13.7 
33.5 
11.3 
osuus taloudellisesti aktiivisesta väestöstä, % 
16.4 12.8 11.1| 12.5 
Keskimääräinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) 
- maa-, riista-, metsä-ja kalatalous 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 
- rakentaminen 
- kuljetus, varastointi ja tietoliikenne 
Kuukausiansioindeksi 
- reaalinen 
- nimellinen 1993 1994 1995 1996 
edeltävä vuosi - 100 
60.8 
96.6 
86.8 
104.6 
75.8 
92.4 
157.8 68.1 
93.9 
90.7 
101.3 
81.4 
93.3 
153.5 76.1 
95.6 
94 
101 
85.2 
93.3 
153.2 94.2 
100.2 
87.7 
102 
94.7 
100.3 
174.7 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen): - työvoiman prosentuaalinen osuus 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus 
perustuu työvoimatutkimukseen ja sitä määritettäessä on noudatettu seuraavia ILO:n määritelmiä ja suosituksia: 
Työvoima jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät henkilöt. 
Työlliset kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka viitejakson aikana työskentelivät vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta 
korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös 
asevoimien palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki kolme ILO:n käyttämään työttömän 
henkilön määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, (i) jotka ovat ilman työtä, (ii) hakevat työtä aktiivisesti ja (iii) voivat ottaa 
työpaikan vastaan kahden viikon kuluessa. 
ILO:n menetelmän mukaiset tiedot koskevat syyskuuta 1993, lokakuuta 1994, lokakuuta 1995 ja marraskuuta 1996. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien prosentuaalinen osuus työvoimasta. Työttömyysaste on johdettu 
työvoimatutkimuksen tuloksista ja sitä määritettäessä on noudatettu lLO:n määritelmiä ja suosituksia: 
Tiedot koskevat julkisen sektorin palveluksessa olevia työntekijöitä (kattava kyselytytkimus). 
Työllisten vuosikeskiarvo: Vain vuositiedot (kattava kyselytutkimus, jonka piiriin kuuluvat kaikki julkisen ja yksityisen sektorin 
työntekijät) 
Keskimftftrftinen palkansaajia kuvaava indeksi toimialoittain (NACE) Tiedot koskevat julkisen sektorin palveluksessa olevia 
työntekijöitä (kattava kyselytytkimus). Koska kansallinen toimialaluokitus poikkeaa yhteisön toimialaluokituksesta (NACE), 
luvut ovat estimaatteja. 
Työttömiksi ilmoittautuneet (jakson lopussa): Työttömiksi ilmoittautuneiden osuus prosentteina - työttömiksi ilmoittautuneiden 
prosenttuaalinen osuus taloudellisesti aktiivisesta siviiliväestöstä, jota koskevat tiedot on saatu otantaan perustuvasta 
työvoimatutkimuksesta. 
132 
JULKINEN TALOUS 
Valtion talousarvio 
- valtion tulot 
- avustukset 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 
Valtion talousarvio 
- valtion sulautetut menot 
-julkisyhteisöjen sulautetut menot 
- valtion sulautettu ali/ylijäämä 
-julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1 000 000, kans valuuttana 
22265 
471 
25028 
29228 
-2292 
-2040 49497 
450 
54497 
65052 
-4550 
-4156 71554 
209 
81591 
98315 
-9828 
-11454 99875 
92 
133877 
152181 
-33910 
-33652 209321 
117 
235905 
261775 
-26467 
-27066 314624 
920 
360607 
398725 
-45063 
-44951 
osuus BKTsta, % 
40.2 
47.9 
-3.4 
-3.1 40.6 
49.0 
-4.9 
-5.7 44.8 
50.9 
-11.3 
-11.3 43.0 
47.8 
-4.8 
-4.9 41.4 
45.8 
-5.2 
-5.2 
Valtion talousarvio: Valtion ja julkisyhteisöjen taloutta koskevat tiedot perustuvat Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisemaan 
valtioiden taloutta käsittelevään tilastolliseen vuosikirjaan (Government Finance Statistics Yearbook 1996, GFSY). Mukaan 
on otettu myös vuosikirjaan sisältyvät Bulgariaa koskevat tiedot 
Koska tilastollinen vuosikirja ei sisällä julkisyhteisöjen tilastoja, vaan tilastot on laadittu erikseen kullekin hallinnon 
tasolle, tässä esitetyt sulautetut tiedot perustuvat valtion- ja paikallishallinnon tietoihin, jotka on mukautettu sulauttamalla 
julkisen sektorin sisäiset siirrot. 
Vaikka tilastot kattavat vuosikirjassa julkaistut valtion-ja paikallishallinnon tiedot, täydellistä kattavuutta ei välttämättä 
saavuteta, sillä tiettyjen valtion- tai paikallishallinnon yksiköiden tiedot voivat puuttua tilastoista. Kattavuutta voidaan 
arvioida vertaamalla tilastolliseen vuosikirjaan sisältyvää valtiokohtaista Kattavuutta koskevaa huomautusta valtion- ja 
paikallishallinnon yksiköiden luetteloon. 
Tässä ilmoitettu ali/ylijäämä on saatu vähentämällä tuloista ja avustuksista menot. Laskennassa ei ole otettu huomioon 
antolainausta, josta on vähennetty takaisinmaksut (katso jäljempänä). 
Taulukkoja laadittaessa tehty julkisen sektorin sisäisten siirtojen nettouttaminen koskee ainoastaan tulon- ja 
pääomansiirtoja, jotka koostuvat yksilöidyistä avustuksista sekä valtionhallinnon eri tasojen välisistä tulon- ja 
pääomansiirtojen muotoisista tukipalkkioista. Muita hallinnon eri tasojen välisiä taloustoimia, kuten verojen ja työnantajan 
sosiaaliturvamaksujen maksua tai vastavuoroista tavaroiden ja palveluiden hankintaa, ei yleensä luokitella julkisen sektorin 
sisäisiksi siirroiksi, joten niitä ei ole sulautettu. Aina ei ole selvää, johtuuko tulon- tai pääomansiirtoja koskevien tietojen 
puuttuminen siitä, ettei siirtoja ole tehty, vai siitä, ettei tehdyistä siirroista ole saatu tietoa. Tietojen puuttuminen tulkitaan 
kuitenkin kaikissa tapauksissa osoitukseksi siitä, ettei siirtoa ole tapahtunut. 
a. Valtion menot koostuvat julkisyhteisöjen rahamääräisistä, tavaroiden ja palveluiden hankinnasta 
aiheutuneista kulutus-ja investointimenoista, korkomenoista sekä tulon-ja pääomansiirroista. Niihin eivät kuulu muut kuin 
rahamääräiset taloustoimet. 
b. Ali/ylijäämä on laskettu vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot. Tämä 
ali/ylijäämän laskentamenetelmä eroaa edellä mainitussa tilastollisessa vuosikirjassa käytetystä menetelmästä, jossa 
ali/ylijäämä saadaan vähentämällä rahamääräisistä tuloista ja avustuksista rahamääräiset menot ja nettolWPtPnanto Kun 
yhtälöstä jätetään pois nettoluotonanto (joka koostuu tilastollisessa vuosikirjassa sovellettavan menetelmän mukaan 
rahoitusvaroja ja -velkoja koskevista toimista, jotka eivät liity vakavaraisuuteen vaan tietyn poliittisen tarkoituksen 
toteuttamiseen), saadaan ali/ylijäämä lähemmäs kansantalouden tilinpidon nettoluotonotto/nettoluotonanto -käsiteparia. 
Nettoluotonannon poisjättäminen aiheuttaa myös sen, etteivät yksityistämisestä saadut tulot (jotka tilastollisen vuosikirjan 
menetelmän mukaan luokitellaan takaisinmaksuiksi) vaikuta taulukossa ilmoitetun ali/ylijäämän määräytymiseen (eivätkä 
näin vähennä alijäämää). 
133 
RAHOITUSSEKTORI 
1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 
Raha-aggregaatit 
- Raha(M I ) 
- Quasi money 
Koko valuuttavaranto (lukuun ottamatta kultaa, jakson 
lopussa) 
Lyhytaikaiset keskikorot 
- talletus 
- antolainaus 
Virallinen diskonttokorko (jakson lopussa) 
USA:n dollarin kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa 
ecun kurssi 
viitejakson keskikurssi 
kurssi viitejakson lopussa USD 1000 000 000(10*9) 
48.30 
181.62 75.13 
333.98 
USD 1000 000(10*6) 
% vuodessa 
52 
USD t = BGL.. 
ECU 1 - BGL.. 72 107.89 
463.42 177.28 
787.33 
34 180 
Raha-aggregaatit (jakson lopussa): Raha (Ml): sisältää avistatalletukset ja yleisön hallussa olevan rahan. - Quasi money sisältää aikatalletukset, säästötalletukset ja 
ulkomaanvaluutta määräiset talletukset.Vuoden 1996 tiedot ovat marraskuulta 1996. 
Virallinen diskonttokorko (vuoden lopussa): Vuoden 1996 tiedot ovat marraskuulta 1996. Joulukuusta 1996 Bulgarian National Bank noteeraa kuukausikorot. 
l)SA:n dollarin kurssi: Kansainvälisen valuuttarahaston valuuttakurssit julkaisusta: "Statistiques Financières Internationales". 
Alk 
INFLAATION 
(12 kk) KEHITYS 
Kuluttajahintaindeksin prosentuaalinen muutos edeltävän vuoden vastaavaan kuukauteen verrattuna (t/t-12) 
1993 
1994 
1995 
1996 tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu 
83.1 81.3 84.1 85.3 74.4 71.6 68.5 70.8 71.6 68.3 64.9 63.9 
59.1 58.8 61.6 89.3 93.9 94.0 93.3 98.4 112.1 117.6 119.7 122.0 
122.1 120.4 112.1 76.1 66.2 60.5 61.9 54.7 46.0 40.0 36.0 32.9 
30.9 28.5 26.4 28.8 42.2 70.2 106.7 140.7 172.9 210.5 232.0 310.8 
Inflation (% change of CP1) 
* I ! I I * * I ! £ 3 & g S * 1 
Inflaatio (KHI.n muutos, %) 
Jan = Tammikuu Mar = Maaliskuu May = Toukokuu Jul = Heinäkuu 
Nov = Marraskuu Sep = Syyskuu 
Inflaation kehitys (12 kk): Inflaatioaste (12 kk) ilmoittaa KHI:n prosentuaalisen muutoksen edeltävän vuoden vastaavaan 
kuukauteen verrattuna. Inflaatioaste perustuu kansallisiin KHI:hin, eivätkä hakijamaiden indeksit ole keskenään täysin 
vertailukelpoisia. Ne eivät myöskään ole täysin vertailukelpoisia yhteisön YKHl.en kanssa (indeksien laatimisessa 
käytetään erilaisia menetelmiä, käsitteitä ja menettelytapoja). 
^ 
TEOLLISUUS 
BKT:n jakautuminen toimialoittain (NACE, kftypiin hintoihin) 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu- ja vesihuolto 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE) 
- yhteensä 
- kaivostoiminta ja louhinta 
- teollisuus 
- sähkö-, kaasu-ja vesihuolto 1993 1994 1995 1996 
osuus BKTsta,% 
edeltävä vuosi - 100 
89.1 
104.5 
86.8 
100.8 108.5 
101.6 
111 
92.9 105 
103 
105.1 
105.4 99 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit toimialoittain (NACE): Teollisuustuotantoon kuuluu kaivostoiminta ja louhinta, teollisuus sekä sähkö -, kaasu- ja vesihuolto 
(NACE:n pääluokat C,D ja E). Teollisuustuotannon vuosikohtainen indeksi perustuu kattavaan tutkimukseen, jossa on kerätty tietoja (julkisilta ja yksityisiltä) 
teollisuusalan yrityksiltä. Vuotta 1996 koskevat tiedot ovat alustavia. 
si-hL 
INFRASTRUKTUURI 
Rautateiden rataverkko 
Moottoriteiden pituus 
Asukkaiden lukumftftrft henkilöautoa kohti 1985 1990 1995 1996 
km/1 000 km2 
38.7 38.7 38.7 38.7 
km 
221 273 314 314 
asukkaita 
8.4 6.6 5.1 
/)?} 
MAATALOUS 
Maa-ala maankäyttölajeittaan 
- yhteensä 
- maatalousmaata 
- metsää 
- peltoa 
- pysyvää luonnonniittyä ja laidunta 
Maatalousmaa oikeudellisen aseman mukaan 
- valtion yrityksiä 
- osuuskuntia 
- muita 1992 1993 1994 1995 1996 
1 000 ha 
11099 
6159 
3873 
4047 
1833 11099 
6159 
3877 
4063 
1852 11099 
(»159 
3876 
4001 
1942 11099 
6164 
3876 
3998 
1962 11099 
6164 
4203 
1761 
osuus maatalousmaasta, % 
69 
8 
23 45 
21 
34 28 
33 
39 21 
79 
Osuus BKT:sta 
- maa-, riista-, metsä- ja kalatalous (NACE.n pääluokat 
A+B) 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksit 
Tärkeimpien viljelykasvien pinta-alat 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
- perunaa ""* 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 
Tftrkeimpien viljelykasvien sadot 
- viljakasveja 
-joista: vehnää 
- perunaa 
- sokerijuurikasta 
- rehujuurikasta 1992 1993 1994 1995 1996 
osuus BKT:sta, % 
edeltävä vuosi = 100 
80.6 107.1 116 86.7 
1 000 ha 
2182 
1108 
48 
18 
5 2315 
1266 
39 
11 2341.3 
1319.8 
47 
8 2185.8 
1181.1 
56 
9 1841.2 
957.7 
40 
8 
100 kg/ha 
29.8 
31.1 
117.9 
168.9 
342.0 24.7 
28.6 
91.5 
86.4 27.6 
28.5 
105.6 
140.0 30.2 
29.1 
115.9 
174.4 18.8 
18.7 
80.7 
108.9 
Teuraaksi myydyt tai hankitut eläimet 
- sikoja 
- karjaa 
- siipikarjaa 
Karjankasvatuksen osuus (jakson lopussa) 
- karjaa 
-josta: lehmiä 
- lampaita 
- sikoja 1992 1993 1994 1995 1996 
elopaino 1 0001 
kpl/l 000 ha maatalousmaata 
158.1 
79.4 
781.7 121.8 
68 
61. 103.5 
56.9 
551.2 102.5 
60.2 
548.8 
kpl/l 000 ha peltoalaa 
659.6 517.7 496.8 509.2 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksi: Tiedot perustuvat kansantalouden tilinpitojärjestelmään (SNA) 
\l% 

ROMANIA Bulgaria 
1994 
Legend: 
A/ Country boundary 
A/ Region boundary 
COUNTRY NAME 
REGION NAME 
OTÏNAME 
Selected major settlements: 
(1000 inhabitants) 
o 200-250 
• 250- 500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups (in years): m : <15 
15- 65 
>65 
Uving standard (in 1993): ECU 1 024 
(GDPparoaptta) 
Area: 110994 km* 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
Source: National 8tattetloaJ Inrttut» 
Cartography and gaograpNo Information managamant QI8CO 
I l lii 
eurostat 

Bulgaria 
1994 
A/ Country boundary 
A/ Main railway line 
7 Ferry connection 
/V Motorway 
A/ National road, Double lane 
A/ National road 
A/ Principal road 
A/ Main navigable waterway 
Selected major settlements: 
(1 000 inhabitants) 
ô 200-250 
• 250 - 500 
• 500 - 1 000 
• >1000 
General information about the country: 
Age groups On years): 
M y <15 
15- 65 
>65 
Living standard (in 1993): ECU 1 024 
(GDP par capita) 
Area: 110994 km2 
Administrative regions: 9 districts 
Population: 8 427 400 
8ourea: National Stafiatloal Institute 
Cartography and gaographte Information managamant: QISCO 
illl 
0 25 75 km 
eurostat 


ISSN 1024-4492 
KOM(97) 2008 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 01 06 
Luettelonumero : CB-CO-97-376-FI-C 
ISBN 92-78-22889-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg