EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.09.1998 
KOM(1998)4871opull. 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, 
Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa, käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta 
kantamisesta ja Turkista peräisin olevien kyseisten kankaiden tuontia koskevan 
polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Asia: Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista, 
Egyptistä ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuontia koskevan polkumyynnin vastainen 
menettely 
Ehdotus lopullisiksi toimenpiteiksi 
(1) Komissio otti asetuksella (EY) N:o 773/98 käyttöön väliaikaisen 
polkumyyntitullin tiettyjen edellä mainituista maista peräisin olevien 
valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa yhteisöön. 
(2) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen asianomaisille 
osapuolille annettiin pyynnöstä mahdollisuus tulla kuulluiksi ja jättää kirjalliset 
huomautuksensa. 
(3) Komission yksiköt ovat tarkastelleet kaikkia huomautuksia ja ottaneet ne 
asianmukaisesti huomioon. 
(4) Tarkempi tutkimus on vahvistanut sen, että Turkista peräisin olevaa tuontia ei 
pitäisi arvioida kumulatiivisesti muista kyseessä olevista maista olevan tuonnin 
kanssa. Tähän päätelmään on tultu Turkista ja viidestä muusta maasta peräisin 
olevan tuonnin välisten kilpailuehtojen erilaisuuden takia, se on tuonnin 
jatkuvasti vähenevän määrän, vähäisen hintojen alittavuuden, ja yhteisön 
ulkopuolisista maista tapahtuvan kokonaistuonnin osuuden, joka tutkimuksen 
aloittamista edeltävien 12 kuukauden aikana alitti WTO:n 
polkumyyntisopimuksen 5 artiklan 8 kohdassa määritellyn 3 prosentin 
kynnyksen, joka edellyttäisi menettelyn välitöntä päättämistä. 
Lisäksi erikseen tarkasteltuna havaittiin, että tämä tuonti ei merkittävällä tavalla 
vaikuta yhteisön teollisuudenalan kärsimään vahinkoon. Sen vuoksi ehdotetaan 
Turkista peräisin olevan kyseisen tuotteen tuontia koskevan menettelyn 
päättämistä. 
(5) Muista kyseisistä viidestä maasta peräisin olevan tuonnin osalta vahvistettiin 
vahingollisen polkumyynnin olemassaoloa ja yhteisön etunäkökohtia koskevat 
väliaikaiset havainnot. 
(6) Komission yksiköt ehdottivat kyseisten maiden viejille sitoumuksia. 
• Näitä sitoumuksia sovellettaisiin rajoitettuun määrään rakenteita (se on 
malleja), jotka edustavat kyseisten viiden maan tuonnin suurinta osaa (noin 
50 prosenttia). 
• Sitoumukset sisältäisivät keskimääräisiin tuontihintoihin perustuvat 
vähimmäishinnat, joihin lisätään otannassa mukana olevien viejien 
asianmukaiset polkumyynti/vahinkomarginaalit. 
1*^ 
• Sitoumukseen kuulumattomien rakenteiden avulla tapahtuvan kiertämisen 
välttämiseksi asetettaisiin kutakin rakennetta varten maanlaajuinen 
määrällinen katto.* Kun tämä määrällinen katto saavutetaan, sovellettava arvon 
perusteella kannettava tulli tulee voimaan. 
• Sitoumuksen mukaisesti alle 100 grammaa/m2 painaville valkaisemattomille 
puuvillakankaille, jotka edustavat pientä prosenttimäärää kokonaistuonnista 
(noin 5 prosenttia), asetettaisiin erityinen vähimmäishinta ilman määrällistä 
kattoa. Kyseiset kankaat edustavat marginaalista osaa markkinoista ja niillä on 
erityisiä ruotepiirteitä. 
• Viejien allekirjoittamat sitoumukset vahvistettaisiin kyseisten maiden 
järjestöjen/viranomaisten kanssa tehdyillä sopimuksilla sopimuksissa 
eriteltyjen hintojen ja määrien valvonnan helpottamiseksi. 
• Valvonta: perinteistä valvontaa (se on viejien kertomukset) vahvistetaan 
SIGL:in avulla, joka on komission yhdessä kansallisten toimistojen kanssa 
voimassa olevien tekstiilikiintiöiden hallinnointiin käyttämä reaaliaikainen 
tietokoneohjelma. 
(7) Asianomaisten viejien kanssa käydään parhaillaan neuvotteluja, jotka ilmeisesti 
jatkuvat syyskuuhun. Jos komissio hyväksyy sitoumukset, asiasta ilmoitetaan 
neuvostolle, ja ne ovat olennainen osa tämän asian lopullista ratkaisua. 
(8) Muiden kankaiden osalta ehdotetaan arvon perusteella kannettavia 
polkumyyntulleja viejille, jotka eivät allekirjoita sitoumuksia, ja eniten myydyille 
ja määrälliset katot ylittäville rakenteille edellä kuvatun sitoumusjärjestelmän 
täydentämiseksi. 
(9) Tällä perusteella esitetään, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan ehdotuksen 
neuvoston asetukseksi lopullisten polkumyyntitullien käyttöön ottamiseksi 
Kiinan kansantasavallasta, Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Egyptistä 
peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa ja Turkkia 
koskevan menettelyn päättämiseksi. 
2 
/lt> 
Neuvoston pöytäkirjaan merkittävä komission julistus 
Tämän tutkimuksen yhteydessä komissio on tehnyt sen johtopäätöksen, että Turkin 
alkuperää olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontia koskeva menettely olisi 
päätettävä. Tämän päätöksen perustana on muun muassa Turkista tapahtuvan tuonnin 
alhainen ja vähenevä määrä ja sen pieni osuus yhteisön markkinoista. 
Mikäli tämä suuntaus muuttuu tulevina vuosina ja jos yhteisön tuotannonala tekee 
asianmukaisesti perustellun valituksen, josta ilmenee, että Turkista polkumyyntihintaan 
tuleva tuonti on haitallista, komissio tutkii valituksen viipymättä. 
4C 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o /98, 
annettu......... 
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, 
Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa, käyttöönotetun väliaikaisen tullin lopullisesta 
kantamisesta ja Turkista peräisin olevien kyseisten kankaiden tuontia koskevan 
polkumyynnin vastaisen menettelyn päättämisestä 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, 
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioista 
tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 384/96 (*), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 
2331/96 (2) ja asetuksella (EY) N:o 905/98 (3), ja erityisesti sen 8 ja 9 artiklan sekä 10 
artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon komission neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan tekemän ehdotuksen, 
sekä katsoo, että 
A. VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET 
(1) Komissio otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 773/98 (jäljempänä 'väliaikaista tullia 
koskeva asetus') väliaikaiset tullit tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, 
Intiasta, Indonesiasta, Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa yhteisöön. 
B. MYÖHEMPI MENETTELY 
(2) Väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen asianmukaisen pyynnön 
esittäneille asiasta kiinnostuneille osapuolille annettiin tilaisuus tulla komission 
yksiköiden kuulemiksi. Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja 
huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien 
käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olevien lopullisten tullien tasoisien 
määrien lopullista kantamista. Osapuolille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa 
ne voivat esittää tätä ilmoitusta koskevat huomautuksensa. 
(3) Asiasta kiinnostuneiden osapuolien toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset 
analysoitiin ja mikäli se katsottiin tarpeelliseksi, ne otettiin lopullisia päätelmiä 
tehtäessä huomioon. 
(*) EYVLL 56, 6.3.1996, s. 1. 
(2) EYVL L 317, 6.12.1996, s. 1. 
(3) EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18. 
/?<£ 
(4) Jotkin tuottajat/viejät ovat.väittäneet, että menettelyn aloittaminen on laiton, koska se 
julkistettiin 46 päivää valituksen jättämisen jälkeen, mikä on asetuksen (EY) N;o 
384/96 (jäljempänä 'perusasetus') 5 artiklan 9 kohdan vastaista. 
(5) Asetetun 45 päivän määräajan tarkoitus on mahdollistaa valituksen tehneen yhteisön 
tuotannonalan eduksi, että sen valitus tutkitaan nopeasti ja että komissio voi 
tarpeellisten edellytysten täyttyessä aloittaa menettelyn ilman asian viivästymistä 
tarpeettomasti. Tämä huomioon ottaen ei näyttäisi siltä, että menettelyn aloittaminen 
yhden päivän kuluttua 45 päivän määräajan päättymisestä aiheuttaisi vahinkoa 
yhdellekään asiasta kiinnostuneelle osapuolelle. Yhteisön tuotannonala ei ole 
esittänyt vastalausetta menettelyn aloittamispäivän johdosta. 
(6) Jotkin tuottajat/viejät ovat lisäksi väittäneet, että menettelyn aloittaminen oli vastoin 
saman asian kaksoiskäsittelyn kieltävää periaatetta, koska samaa tuotetta koskevaa 
aikaisempaa menettelyä ei oltu vielä virallisesti päätetty. (4) 
(7) Aikaisemmassa menettelyssä neuvosto kieltäytyi hyväksymästä komission ehdotusta 
väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta säädetyssä määräajassa eli 15 kuukauden 
kuluessa menettelyn aloittamisesta ilman, että se olisi ilmoittanut virallisia syitä 
kieltäytymiseensä. 
(8) Tästä seikasta on huomattava ensimmäiseksi ja aikaisempaan menettelyyn verrattuna 
se, että nykyisessä menettelyssä tutkimus liittyy eri tutkimusajanjaksolta peräisin 
oleviin taloudellisiin tietoihin ja kyseiseen tuotteeseen, joka on jonkin verran 
erilainen kuin aikaisemman menettelyn kohteena ollut tuote. Tämä tosiasia 
sellaisenaan sulkee pois mahdollisuuden, että saman asian kaksoiskäsittelyn kieltävää 
periaatetta olisi rikottu. Toiseksi komissiolla on perusasetuksen 5 artiklan 9 kohdan 
mukaisesti velvollisuus aloittaa menettely, jos vahingollisesta polkumyynnistä on sen 
aloittamiseksi riittävästi ensisijaisia todisteita. Koska nykyiseen menettelyyn liittyviä 
todisteita oli riittävästi, komissio aloitti uuden tutkimuksen. Kolmanneksi 6 artiklan 9 
kohdassa säädetään, että tutkimukset päätetään 15 kuukauden kuluessa niiden 
aloittamisesta. Koska perusasetuksessa ei säädetä menettelyn virallisesta 
päättämismekanismista silloin, kun kyseinen määräaika on kulunut loppuun ilman 
toimenpiteiden käyttöönottoa, ja koska toimenpiteitä ei sen jälkeen voi ottaa käyttöön, 
menettely on tällaisessa tapauksessa katsottava lain nojalla päättyneeksi. 
Näistä syistä on edellä esitetty menettelyn lainvastaisuutta koskeva väite hylättävä. 
(9) Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että komissio ei ole osoittanut kytkösmarkkinoiden 
ja muiden kuin kytkösmarkkinoiden olevan selvästi erillisiä markkinoita ja että sen 
vuoksi yhteisön tuotannonalan edustavuuden ja vahinkoa koskevan analyysin olisi 
katettava sekä kytkösmarkkinat että muut kuin kytkösmarkkinat. 
Lisäksi jotkin osapuolet väittivät, että vaikka kyseinen selvä erottelu olisi 
mahdollinen, valituksen tekijöiden asemaa olisi aina arvioitava sekä 
(4) Kyseinen menettely aloitettiin EYVL:ssä C 50, 21.2.1996 julkaistulla menettelyn aloittamista 
koskevalla ilmoituksella. Väliaikaiset polkumyyntitullit otettiin käyttöön komission asetuksella (EY) 
N:o 2208/96, EYVL L 295,20.11.1996, s. 3. 
kytkösmarkkinoille että . muille kuin kytkösmarkkinoille tarkoitetun yhteisön 
tuotannon mukaisesti. 
(lO)Komissio tutki vielä molempia markkinoita kaikkien asiasta kiinnostuneiden 
osapuolten toimittamien todisteiden perusteella. Analyysissä keskityttiin 
vuorovaikutussuhteisiin sellaisen valkaisemattomien puuvillakankaiden myynnin 
kesken, jossa myyjät olivat kytkösmarkkinoilla toimivia myöhemmän jalostusasteen 
kutomoita (kytköksissä olevia kutomoita), riippumattomia kutomoita tai jossa 
kyseessä olivat tuontikankaat. 
(ll)Tuottajista riippumatta valkaisemattomat puuvillakankaat ovat välituote, jota on 
jalostettava edelleen. Tekstiiliteollisuuden rakenne on sellainen, että 
valkaisemattomia puuvillakankaita tuottavat joko myöhemmän jalostusasteen 
integroituneet yritykset, jotka kudonnan jälkeen viimeistelevät kankaat myymättä 
niitä, tai integroitumattomat kutomot, jolloin kankaat myydään muilla kuin 
kytkösmarkkinoilla. 
(12)Tutkimus on osoittanut, että valituksen tehneen yhteisön tuotannonalan tilanteen 
perusteella integroitumattomat kutomot tuottavat noin 92 prosenttia muilla kuin 
kytkösmarkkinoilla myydyistä valkaisemattomista puuvillakankaista. Kyseiset kutojat 
toimivat yksinomaan muilla kuin kytkösmarkkinoilla. Muiden kuin 
kytkösmarkkinoiden myynnistä vielä 3 prosenttia tuottavat yritykset, jotka kuuluvat 
myöhemmän jalostusasteen (viimeistely ja sovittaminen) markkinoilla toimivaan 
yritysryhmään. Kyseinen yritys toimii kuitenkin riippumattomana muilla kuin 
kytkösmarkkinoilla eikä kytkösmarkkinoilla. Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien 
on myös todettu edustavan noin 90 prosenttia yhteisön koko muusta kuin 
kytköstuotannosta. Lisäksi käytettävissä ei ole tietoja, jotka voisivat osoittaa 
valituksen tekijöihin kuulumattomien muiden kuin integroituneiden tuottajien 
tilanteen eroavan valituksen tehneen tuotannonalan tilanteesta. Edellä esitettyjen 
huomioiden perusteella voidaan arvioida, että pääasiassa kytkösmarkkinoilla toimivat 
ja niitä varten tuottavat myöhemmän jalostusasteen integroituneet tuottajat myyvät 
enintään noin 5 prosenttia yhteisön valkaisemattomien puuvillakankaiden koko 
integroitumattomasta tuotannosta muilla kuin kytkösmarkkinoilla. Tämä rajallinen 
määrä koostuu yleensä alun perin kyseisten yritysten myöhemmän jalostusasteen 
toiminnassa käytettäväksi tuotettujen kankaiden ylijäämäeristä, eikä ole sen vuoksi 
kyseisten yritysten päätoiminnalle tyypillistä. 
(13)Tässä yhteydessä on myös syytä huomata, että kytkösmarkkinoilla valkaisemattomat 
puuvillakankaat myydään yleensä yrityksen sisäisin siirtohinnoin ilman voitto-
osuutta. Lisäksi monissa integroituneissa yrityksissä ei ole käytössä edes erilaisia 
toimintoja hoitavien osien välistä yhtymärakennetta, vaan yritys on jaettu saman 
yhtiön eri osastoiksi. Markkinoiden välinen hintaero ei ole riittävä, jotta 
toimituslähdettä vaihdettaisiin sen vuoksi. 
(14)Otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien valkaisemattomien puuvillakankaiden 
myynnin on todettu tapahtuvan yleensä viimeistelijöille, muuntajille ja/tai sovittajille. 
(15)Yhteistyössä toimivien tuottajien/viejien on lisäksi todettu vievän selvästi suurimman 
osan kankaistaan yhteisön tuojien ja välittäjien kautta eikä suoraan integroituneille 
kutomoille. 
(16)Edellä sanottu huomioon ottaen päätellään, että valituksen tehneiden yhteisön 
tuottajien tuottamat ja muilla kuin kytkösmarkkinoilla myymät kankaat eivät yleisesti 
kilpaile myöhemmän jalostusasteen integroituneiden kutomoiden tuottamien ja 
sisäisesti muuntamien kankaiden kanssa. Koska kytköksissä olevat markkinat ja muut 
kuin kytköksissä olevat markkinat ovat selvästi erillisiä ja koska kyseistä tuontia ei 
suoraan toimiteta kytköksissä oleville markkinoille lainkaan merkittäviä määriä, 
yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa on arvioitu yksinomaan muiden kuin 
kytköksissä olevien markkinoiden perusteella. 
(17)Koska lisäksi vahinkoa koskeva analyysi liittyy perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan 
mukaisesti määriteltyyn yhteisön tuotannonalaan ja koska 4 artiklan 1 kohdassa 
viitataan 5 artiklan 4 kohtaan, jossa määritellään valituksen saaman tuen määrää 
koskevat säännöt, kyseistä tuen määrää koskevien vaatimusten täyttymistä on myös 
arvioitava integroitumattomien tuottajien tuotannon perusteella. 
Vaikka valituksen tekijöiden määrä arvioitaisiin koko yhteisön tuotannon perusteella, 
eli sekä kytkösmarkkinoille että muille kum kytkösmarkkinoille tarkoitetun tuotannon 
perusteella, valituksen tehneet yhteisön tuottajat edustaisivat silti yli 25 prosenttia 
yhteisön koko tuotannosta ja täyttäisivät näin ollen perusasetuksen 5 artiklan 4 
kohdassa säädetyt vaatimukset. 
(18) Siksi edellä esitetyt väitteet oli hylättävä. 
C. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 
1. Pyyntö tuotteiden jättämiseksi tarkasteltavana olevan tuotteen ulkopuolelle 
(19)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa päätettiin väliaikaisesti jättää harmaat 
käsipuilla valmistetut kankaat menettelyn ulkopuolelle ja vapauttaa kyseiset kankaat 
tulleista edellyttäen, että niiden mukana on asianomaisen viejämaan toimivaltaisten 
viranomaisten antama todistus siitä, että tuotteet on valmistettu käsipuilla. Koska 
käsipuilla valmistettujen kankaiden menettelyn ulkopuolelle jättämisestä ei esitetty 
perusteltuja vastalauseita, väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. 
(20)Väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen esitettiin tai toistettiin useita pyyntöjä 
erityisten harmaiden puuvillakangastyyppien jättämiseksi menettelyn ulkopuolelle. 
(a) Teollisuuden käyttöön tarkoitetut kankaat (teollisuuskankaat) 
(21)Yksi viejä väitti, että teollisuuskankaat olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle, koska 
niiden fyysiset ominaisuudet olivat erilaisia kuin muiden valkaisemattomien 
puuvillakankaiden ominaisuudet. Kyseiset eroavaisuudet tekivät teollisuuskankaista 
väitteen mukaan sopimattomia muuhun kuin teollisuuskäyttöön. Erilaisten 
ominaisuuksien ja käyttötarkoitusten vuoksi kuluttajilla olj väitteen mukaan tuotteista 
erilainen käsitys. Jakelukanavien väitettiin olevan erilaiset ja lisäksi väitettiin, että 
kyseisiä kankaita ei tuotettu yhteisössä. 
Teollisuuskäyttöön tarkoitettuja kankaita on todettu tuotettavan rakenteeltaan, 
leveydeltään, laadultaan ja painoltaan monessa eri muodossa niiden aiotun 
käyttötarkoituksen mukaan. Teollisuuskankaat muista kankaista erottavaa selvää rajaa 
ei todettu. Vaikka teollisuuskankaiden joitakin rakenteellisia tyyppejä käytetään vain 
tiettyihin sovelluksiin, .. kankaiden yleiset fyysiset ominaisuudet pysyvät 
kokonaisuutena katsoen samoina kuin muuhun käyttöön (esimerkiksi huonekaluihin) 
tarkoitettujen kankaiden ominaisuudet. Teollisuuskankaiden jakelijat välittävät myös 
muihin tarkoituksiin ja sovelluksiin valmistettuja kankaita. Teollisuuskankaiden 
jättämistä menettelyn ulkopuolelle ei voida sen vuoksi hyväksyä. 
(b) Joustokankaat 
(22)Yksi viejistä toisti pyynnön valkaisemattomien puuvillaisten joustokankaiden 
jättämisestä menettelyn ulkopuolelle. Kyseiset kankaat on kudottu elastista kuitua 
sisältävällä langalla, joka tekee kudotun kankaan elastiseksi. Viejä väitti, että kyseisiä 
kankaita tuotetaan erilaisin tuotantomenetelmin, että niitä myydään suhteellisen 
korkein hinnoin ja että kuluttajien käsitys niistä on erilainen, koska kankaan 
lopullisena käyttötarkoituksena ovat yksinomaan vaatteet. 
Komissio totesi, että joustokankaat valmistetaan samoin tuotantomenetelmin kuin 
muut kyseiset kankaat. Joka tapauksessa sen paremmin tuotantomenetelmien erot 
kuin erilainen hinnoittelukäytäntökään eivät ole sellaisenaan tekijöitä, joiden vuoksi 
tuotteesta tulisi erilainen tuote. Lisäksi on todettu, että huolimatta joustokankaiden ja 
muiden kuin joustokankaiden välisistä eroista, jotka johtuvat elastisen langan 
käytöstä, kankaiden fyysiset perusominaisuudet ja keskeiset käyttötarkoitukset ovat 
edelleen samoja kuin muiden kyseisten valkaisemattomien puuvillakankaiden fyysiset 
ominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Lisäksi kuluttajien käsitys näistä kankaista on 
pohjimmiltaan sama kuin käsitys muista valkaisemattomista puuvillakankaista. Siksi 
joustokankaiden jättämistä tämän menettelyn ulkopuolelle ei voida hyväksyä. 
(c) Kirjontaan käytettävät valkaisemattomat puuvillakankaat ja alle 100 g/m2 
painavat kankaat 
(23)Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa ilmoitettiin, komissio tutki edelleen 
kysymystä kirjontaan käytettävistä kankaista ja alle 100 g/m2 painavista kankaista. 
Tässä asiassa tehdään päätelmä, että koska kyseisten kankaiden fyysiset 
perusominaisuudet ja keskeiset käyttötarkoitukset ovat samankaltaiset kuin muiden 
kyseisten kankaiden ominaisuudet ja käyttötarkoitukset, jättämistä menettelyn 
ulkopuolelle ei voida myöntää. 
2. Samankaltainen tuote 
(24)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että yhteisössä valmistetut valkaisemattomat 
puuvillakankaat eivät ole tuotujen valkaisemattomien puuvillakankaiden kanssa 
samankaltaisia tuotteita, koska niiden tuotantomenetelmät, laatu ja rakenne ovat 
erilaiset. 
Aluksi on todettava, että yhteisön toimielinten käytännön mukaisesti laatu ja 
tuotantomenetelmät katsotaan tekijöiksi, jotka eivät ratkaise tuotteen erilaisuutta. 
Samankaltaisen tuotteen määrittäminen perustuukin tuotteen kemiallisiin, teknisiin 
ja/tai fyysisiin perusominaisuuksiin, käyttötarkoitukseen tai tehtäviin ja kuluttajan 
käsitykseen siitä. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa tuotantomenetelmien ja 
laadun erot eivät rajoita sen havainnon oikeellisuutta, että tuodut valkaisemattomat 
puuvillakankaat ovat yhteisössä tuotettujen vastaavien kankaiden kanssa 
vaihdettavissa. 
5 
Rakenteellisista eroista on huomattava, että puuvillakangasta valmistetaan monina 
rakenteeltaan erilaisina tyyppeinä, ja tyypit määritellään kahden numeroparin 
yhdistelmällä (loimen ja kuteen langan numero sekä loimen ja kuteen säikeiden 
lukumäärä). Valituksen tehneiden yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamat 
rakennetyypit muistuttavat läheisesti tuotuja rakennetyyppejä, joten ne täyttävät 
perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa säädetyt vaatimukset. Tuottajat/viejät 
keskittyvätkin valmistamaan rajallista määrää rakennetyyppejä, jotka edustavat 
valtaosaa hiiden viennistä, ja vievät pienempiä määriä monia muita rakennetyyppejä. 
On syytä huomata, että parhaiten myydyt rakennetyypit ja muut rakennetyypit eivät 
välttämättä ole samoja kaikkien asianomaisten maiden osalta. 
Lisäksi tutkimus on osoittanut, että yhteisön tuotannonalan valmistamat vierekkäiset 
rakennetyypit ovat suuressa määrin keskenään vaihdettavissa. Näistä syistä väitettä ei 
voida hyväksyä. 
(25)Näin ollen komission tästä kysymyksestä tekemät väliaikaiset päätelmät 
vahvistetaan. 
D. POLKUMYYNTI 
1. Indonesia 
(a) Yleistä 
(26)Otokseen valittujen neljän yrityksen havaittiin toimittaneen tietoja, jotka eivät 
väliaikaisessa vaiheessa tyydyttäneet komissiota. Väliaikaisten päätelmien 
julkistamisen jälkeen tehtyjen huomautusten johdosta komission kuitenkin katsoi, että 
vaikka asianomaisten yritysten toimittamat tiedot eivät olleet joka suhteessa parhaita 
mahdollisia, niitä ei kuitenkaan pitäisi jättää ottamatta huomioon kyseisistä neljästä 
yrityksestä kolmen osalta, koska puutteet eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että ne 
olisivat estäneet kohtuullisen tarkkojen päätelmien tekemisen lopullisessa vaiheessa. 
Vain PT Daya Manunggal ei toimittanut tarpeeksi selvityksiä ja jätti liian monet siltä 
saadut tiedot riittämättömiksi. Näin olleen kyseistä yritystä koskevat päätelmät 
perustuvat edelleen käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan 
mukaisesti, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68 kappaleessa 
on lähemmin esitetty. 
(b) Hyvitys luotosta aiheutuneiden kotimaisten kustannusten perusteella 
(27)Väliaikaisissa päätelmissä kotimaisiin luottokustannuksiin perustuva hyvitys tehtiin 
tarkastetuissa tileissä mainittujen korkojen eikä asianomaisten yritysten esittämän 
korkoprosentin perusteella. 
(28)Kaksi yritystä väitti, että tarkastetuissa tileissä mainitut lyhytaikaisten lainojen korot 
eivät ole asianmukaisia, koska luottokustannukset ovat menetettyä hyötyä eivätkä 
todellisia kustannuksia, ja että siksi olisi käytettävä kyselylomakkeisiin annetuissa 
vastauksissa ilmoitettuja korkoja. 
Väite hylättiin, koska luotosta aiheutuneiden kustannusten perusteella tehtävä oikaisu 
voidaan tehdä vain tutkimusajanjakson aikana voimassa olevien tavanomaisten 
pankkikorkojen tasoisena. Tarkastetuissa tileissä mainitut korot katsottiin 
tutkimusajanjakson aikana vallitsevan markkinakoron määrittämistä varten 
luotettavaksi lähteeksi. 
c) Valmistuksesta aiheutuneet kustannukset 
(29)Yhden yrityksen osalta raaka-aineista aiheutuneet valmistuskustannukset jaoteltiin 
väliaikaisessa vaiheessa keskimääräisten kustannusten perusteella. 
Yritys ilmaisi huolestuneisuutensa raaka-ainekustannusten jaosta ja perusteli 
riittävästi väitteensä. Raaka-ainekustannusten jaottelua muutettiin vastaavasti ennen 
lopullisten päätelmien tekemistä. 
(d) Polkumyyntimarginaalit 
(30)Samaan ryhmittymään kuuluvien yritysten osalta käytettiin väliaikaista tullia 
koskevan asetuksen johdanto-osan 44 ja 45 kappaleessa esitettyä menettelyä. 
Otokseen kuuluvien tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien prosentteina cif yhteisön 
rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: 
• Argo Pantes -ryhmittymä 
(P.T. Argo Pantes ja P.T. Daya Manunggal) 12,3 prosenttia 
• P.T. Apac 11,8 prosenttia 
• P.T. Eratex Djaja 12,7 prosenttia 
Tutkimatta jätettyjen yhteistyössä toimivien tuottajien/viejien 
polkumyyntimarginaalien perustana käytettiin otoksen painotettua keskiarvoa. 
Prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 
12,2 prosenttia. 
On huomattava, että indonesialaisten yritysten yhteistyön taso oli hyvin korkea 
(yhteistyössä toimivat viejät vastasivat tutkimusajanjakson aikana yhteisöön 
suuntautuneesta viennistä käytännöllisesti katsoen sataprosenttisesti). Lisäksi 
puuvillakangasala on luonteeltaan epätavallisen dynaaminen , minkä vuoksi on hyvin 
todennäköistä, että tulevaisuudessa uusia viejiä ilmestyy jatkuvasti ja paljon. Siksi 
päätettiin poiketa väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa laaditusta 
menettelytavasta, jonka mukaan jäännöspolkumyyntimarginaali asetettiin 
korkeimman todetun polkumyyntimarginaalin tasoiseksi. Sen sijaan 
jäännöspolkumyyntimarginaali määritettiin otokseen kuulumattomien yhteistyössä 
toimivien yritysten marginaalin tasolle eli 
12.2 prosentiksi. 
2. Turkki 
(a) Yleistä 
(3 ^Väliaikaisessa vaiheessa havaittiin, että yksi valituista yrityksistä, Söktas, ei toiminut 
menettelyn yhteydessä täysin yhteistyössä, koska valmistettujen ja vietyjen kankaiden 
määrän määrittämisessä käytetty muuntokerroin oli osoittautunut virheelliseksi. Asian 
tutkimista jatkettiin ja virheen syyksi todettiin laskuvirhe. Komissio korjasi virheen ja 
pystyi sen jälkeen tekemään lopullisessa vaiheessa kohtuullisen tarkat päätelmät. 
Komissio muutti kantansa Söktasin suhteen ja määritti yritykselle yksilöllisen 
- polkumyyntimarginaalin. Otokseen kuulumattomille yhteistyössä toimiville 
yrityksille vahvistettiin lopullinen polkumyyntimarginaali ottaen huomioon myös 
Söktasin marginaali. 
Vaikka yhteistyön taso Turkin osalta jäi kokonaisuudessaan asianomaisista maista 
alhaisimpien joukkoon, otoksen edustavuus katsottiin riittäväksi, koska se kattoi 46 
prosenttia Turkin tutkimusajanjakson aikana viemästä määrästä. 
(b) Hyvitykset 
(i) Kuljetuskustannukset 
(32)Yksi yritys esitti vastalauseensa vientimyynnissä todetuista kuljetuskustannuksista, 
joiden laskettiin olevan 4,31 prosenttia tuotteen arvosta. Jälkeen päin havaittiin, että 
tämän laskelman perusta oli virheellinen. Siksi kotimaan kuljetuskustannukset 
alennettiin 0,6 prosenttiin viennin arvosta. 
(ii) Luotosta aiheutuvat kustannukset 
(3i)Väliaikaisessa vaiheessa komissio päätteli, että yhden yrityksen kotimaan myynti oli 
tapahtunut avoimen luottojärjestelmän mukaisesti ja että kyseisen järjestelmän vuoksi 
komissio ei voinut todeta maksuehtojen vaikuttaneen myös hintoihin. Väliaikaisten 
päätelmien julkistamisen jälkeen vastaanotetuissa huomautuksissa korostettiin 
kuitenkin sitä, että maksuehdot oli mainittu laskussa ja että asiakkaan kanssa oli 
sovittu laskun eräpäivä. Jos kyseistä maksuehtoa ei noudatettu, hintaa muutettiin 
eräpäivän ja todellisen maksupäivän välillä kuluneiden päivien lukumäärän 
mukaisesti. Tällä perusteella katsottiin, että luottokustannusten perusteella tehtävä 
hyvitys olisi myönnettävä laskussa mainittujen päivien lukumäärän mukaisesti. 
(c) Polkumyynti 
(34)Otokseen valittujen tuottajien/viejien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta 
ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: 
• Teksmobili 1,6 prosenttia 
• Birlik Mensucat Ticaret ve Sanayi Isletmesi AS Kayseri' 9,5 prosenttia 
• Söktas 12,8 prosenttia 
• Tureks 7,1 prosenttia 
Yhteistyössä toimivat yritykset, joita ei valittu otokseen, saavat otoksen 
polkumyyntimarginaalien painotetun keskiarvon. Prosentteina cif yhteisön rajalla -
tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 10,8 prosenttia. 
Kun Söktasia pidettiin yhteistyössä toimivana osapuolena, yhteistyön taso nousi 
Turkista tulevan tuonnin osalta 53 prosenttiin, mikä oli edelleen paljon alhaisempi 
kuin muiden asianomaisten maiden yhteistyön tasot, jotka olivat kaikkien osalta lähes 
sataprosenttiset. Siksi jäännöspolkumyyntimarginaalin määrittämismenetelmä olisi 
jätettävä Turkin osalta samaksi kuin väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, toisin 
sanoen sen olisi oltava, myynniltään edustavan mallin korkeimman havaitun 
polkumyyntimarginaaliin mukainen, eli 13,7 prosenttia. 
3. Egypti 
(a) Normaaliarvo 
(35)Normaaliarvoa väliaikaisessa vaiheessa muodostaessaan komissio oli sisällyttänyt 
laskelmaan kaikki aiheutuneet kustannukset mukaan lukien rahoituskustannukset, 
koska ne olivat yrityksen kirjanpidossa. Eräs yritys väitti kuitenkin, että pitkäaikaisia 
lainoja, jotka oli kokonaan tarkoitettu puuvillakankaiden tuotantoon tai myyntiin 
liittymättömiin toimintoihin, ei olisi pitänyt normaaliarvoa laskennallisesti 
muodostettaessa sisällyttää myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin, ja toimitti 
väitteensä tueksi riittävät todisteet. Siksi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset 
päätettiin korjata ja alentaa vastaavasti normaaliarvoa. 
(b) Polkumyynti 
(36)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 64 kappaleessa esitetty 
menettely vahvistetaan. 
(37)Lopullinen polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina cif yhteisön rajalla -
tuontihinnasta on Egyptin osalta 18,5 prosenttia. 
4. Pakistan 
(a) Normaaliarvo: joustokankaiden sisällyttäminen kotimaan voiton 
määritykseen 
(3 8)Yksi joustokankaita tuottava viejä väitti, että jos joustokangasta pidetään 
samankaltaisena tuotteena, kyseisen tyypin myyntiä ei pitäisi ottaa huomioon 
kotimaan voittomarginaalia laskettaessa, koska tämän kangastyypin ominaisuuksien 
vuoksi sillä oli korkeampi voittomarginaali kuin tavallisilla puuvillakankailla. Lisäksi 
väitettiin, että koska joustokankaita myytiin vain kotimaassa, ne eivät olleet voineet 
aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
Kuten edellä on selitetty, joustokankaiden todettiin kuuluvan tarkasteltavana olevaan 
tuotteeseen. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voiton määrä on 
määritettävä samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen 
koko kotimaan myynnin perusteella. Siksi sillä, että joustokankaita ei viety 
tutkimusajanjakson aikana, ei ole tässä yhteydessä merkitystä. 
(b) Tuotantokustannukset 
(i) Langan hinta 
(39)Väliaikaisessa vaiheessa yhden yrityksen osalta päätettiin olla luottamatta tutkimusta 
varten erityisesti laadittuihin kuukausittaisiin kustannuslaskelmiin, koska kyseisiä 
raportteja ei voitu yhdistää saman yrityksen tarkastettuihin tileihin. Sen sijaan 
käytettiin yrityksen tavanomaisia kustannuslaskelmia. Paikalla suoritetun 
tarkastuksen yhteydessä yritys ei selvittänyt, että toimitettu kustannuslaskelma koski 
lankakulujen osalta vain syyskuuta, kun taas kaikki muut kuluerät sisälsivät vuotuiset 
keskiarvot. Yritys vaati, väliaikaisten päätelmien julkistamisen jälkeen, että 
tuotantokustannukset olisi korjattava ja että lankakustannusten osalta olisi käytettävä 
myyntikuukautena voimassa olevia kuluja eikä kustannuslaskelmassa olevia kuluja, 
eli syyskuussa voimassa olleita kuluja. Pyyntö todettiin perustelluksi ja 
tuotantokustannukset korjattiin sen mukaisesti. 
Yritys väitti myös, että tuotantokustannusten määrittämisessä käytetyt lankakulut 
sisälsivät virheellisesti samaan yritykseen kuuluvan kehräämöosaston 
voittomarginaalin. Komissio käytti yrityksen kustannuslaskelmissa olevia 
lankakuluja. Koska yritys ei pystynyt osoittamaan paikalla suoritetun tarkastuksen 
yhteydessä, että kehräämö- ja kutomo-osaston välillä oli käytetty voittoa, yrityksen 
kustannuslaskelmaa ei muutettu. 
(ii) Jätteen talteenotto 
(40)Jätetuotteesta saatavan tulon osalta useat yritykset väittivät, että tämä tulo olisi 
poistettava tuotantokustannuksista. Jätetuotteiden myynnistä saadun mahdollisen 
tulon kohtelu perustui asianomaisten yritysten noudattamiin kirjanpitomenettelyihin. 
(c) Vientihinta 
(i) Käytetyt vaihtokurssit ja luotosta aiheutuvat kustannukset 
(41)Jotkin tuottajat/viejät vastustivat sitä, että komissio kieltäytyi hyväksymästä kaikkia 
pankkien maksamia pyöreitä summia normaaleiksi maksuiksi, jotka vastaisivat 
vaihtokurssia ja asianomaisten rahoituslaitosten tarjoamia luottokustannuksia. On 
huomattava, että pankkien käyttämä vaihtokurssi ei ollut suoraan nähtävissä, koska 
muuntokurssi sisälsi palkkion Yhdysvaltain dollarien muuntamisesta rupioiksi ja 
diskonttauspalkkion remburssin muuttamisesta rahaksi ennen sen sovittua 
erääntymispäivää. Koska tuottajat/viejät eivät pystyneet osoittamaan kunkin 
liiketoimen osalta pankin käyttämää todellista vaihtokurssia, komission 
johdonmukaisesti noudattaman käytännön mukaan päätettiin soveltaa 
kyselylomakkeen keskimääräistä kuukausittaista vaihtokurssia. 
Näin ollen luotosta aiheutuneet kustannukset laskettiin tuottajien/viejien sopimien 
maksuehtojen ja ilmoittamien korkojen mukaisesti. 
(d) Hyvitykset 
(i) Veronpidätys 
(42)Kaikkien pakistanilaisten tuottajien/viejien oli maksettava 0,75 prosenttia 
'vientiveroa', jonka pankki vähensi vientimyynnistä saadusta maksusta. Yritykset 
väittivät, että kyseistä veroa ei pitäisi vähentää vientihinnasta, koska se voitiin 
vähentää mahdollisesti maksettavasta tuloverosta. Koska yritykset kykenivät 
osoittamaan, että ne olivat todella vähentäneet kyseisen veron, pyyntöön suostuttiin. 
(ii) Tullinpalautus 
(43)Pakistanilaisten tuottajien/viejien mukaan tuontikustannusten perusteella tehtyä 
normaaliarvon hyvitystä olisi pitänyt korottaa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen 
yhteydessä hyvitys myönnettiin vain viimeistelyaineeseen sisältyvistä kemikaaleista 
10 
maksettavan tullin perusteella. Asiaa harkittiin uudelleen. Lisähyvitys todettiin 
voitavan myöntää langasta maksettavan valmisteveron perusteella sikäli, kun tullin 
tosiasiallinen palauttaminen voitiin osoittaa paikalla suoritetussa tarkastuksessa. 
(e) Polkumyynti 
(44)Otokseen kuuluvien tuottajien/viejien tai yritysryhmittymien prosentteina cif 
yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: 
• Amer Fabrics Ltd ja Diamond Fabrics Ltd 3,5 prosenttia 
• Nishat Fabrics LtdjaNishat Mills Ltd: 10,5 prosenttia 
• Kohinoor -ryhmittymä 
(Kohinoor Raiwind Mills Ltd, Kohinoor Weaving Mills Ltd) 9,8 prosenttia. 
Tutkimatta jätettyjen yhteistyössä toimivien tuottajien/viejien lopullisen 
polkumyyntimarginaalin perustana käytettiin otoksen painotettua keskiarvoa. 
Prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 
9,5 prosenttia. 
Samoista syistä kuin Indonesian osalta jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin 
asettaa samalle tasolle kuin yhteistyössä toimivien otokseen kuulumattomien 
yritysten taso, eli marginaali on 9,5 
prosenttia. 
5. Intia 
(a) Yleistä 
(45)Intian puuvillatekstiilien vienninedistämisjärjestö The Cotton Textiles Export 
Promotion, jäljempänä 'intialainen järjestö', väitti, että intialaisista yrityksistä valittu 
otos ei ollut edustava, koska siinä eivät olleet edustettuina erilaiset Intiassa käytetyt 
kangaspuut ja koska siihen sisältyi yritys, joka oli vienyt tuotantoaan yleissopimusten 
perusteella. Siksi otoksen perusteella ei voisi tehdä todellista 
polkumyyntitullilaskelmaa. Komissio oli kuitenkin hyväksynyt intialaisen järjestön 
itsensä ehdottamat valikoidut tuottajat/viejät ja oli myös lisännyt otokseen Intian 
suurimman viejän. Edellä esitetyt intialaisen järjestön esittämät väitteet eivät sen 
vuoksi voineet tehdä kyseenalaiseksi otoksen edustavuutta. 
(b) Normaaliarvo 
(i) Vertailussa käytetyt mallit 
(46)Intialaiset tuottajat väittivät, että normaaliarvo oli määritetty virheellisesti, koska 
kotimaassa tapahtunutta toisen luokan tuotteiden myyntiä ei ollut käytetty tiettyjen 
rakennetyyppien normaaliarvoa määritettäessä. 
Käytettäessä kotimaan hintoja normaaliarvon ja yhteisöön tapahtuvan viennin 
• vertailussa komission oli varmistettava, että sekä kotimaassa että yhteisössä 
myydyillä rakennetyypeillä oli samat ominaisuudet. Toisen laatuluokan tuotteissa 
n 
todettiin kuitenkin olevan ominaisuuksia, jotka tekivät niistä erilaisia kuin 
ensiluokkaiset tuotteet olivat. 
Koska yhteisöön tapahtuva vienti käsitti ensiluokkaisia tuotteita, normaaliarvo oli 
laskettava vertailukelpoisen tuotteen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan 
perusteella eli viejämaan kotimarkkinoilla myytyjen ensiluokkaisten tuotteiden 
perusteella. Siksi pyyntöä ei voitu hyväksyä. 
(ii) Laskennallista normaaliarvoa muodostettaessa käytetty voittomarginaali 
(47)Normaaliarvoa muodostettaessa käytetyn voittomarginaalin osalta jotkin 
tuottajat/viejät väittivät, että kotimaan myynnin kannattavuutta olisi pitänyt arvioida 
vain niiden rakennetyyppien perusteella, joita myytiin sekä kotimaan että yhteisön 
markkinoilla. 
Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti voiton määrä on määritettävä 
samankaltaisen tuotteen tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen koko kotimaan 
myynnin perusteella. Sillä, että samankaltaisen tuotteen tiettyä tyyppiä ei myydä 
vientiin ei näin ollen ole tässä yhteydessä merkitystä. Siksi pyyntöön ei voitu suostua. 
(48)Yksi intialainen yritys väitti, että komissio oli kieltäytynyt perusteettomasti 
käyttämästä normaaliarvojen laskemisessa yrityksen omaa voittoa. Perusasetuksen 2 
artiklan 6 kohdassa sanotaan, että voittoa varten lisättyjen määrien on perustuttava 
tosiasialliseen tietoon, joka pohjautuu samankaltaisen tuotteen valmistamiseen ja 
myyntiin tavanomaisessa kaupankäynnissä. Koska kyseisen yrityksen samankaltaisen 
tuotteen koko kotimaan myynnistä vain alle 10 prosenttia tapahtui perusasetuksen 2 
artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä, 
laskelmissa käytettiin muiden tutkimuksen kohteena olevien viejien tai tuottajien 
osalta vahvistettujen samankaltaisen tuotteen valmistamisessa ja myynnissä Intiassa 
saatujen tosiasiallisten voittojen painotettua keskiarvoa. 
(c) Vientihinta 
(49)Vientihinnan määrittämistä koskevia uusia huomautuksia ei vastaanotettu. Siksi 
väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehdyt päätelmät vahvistetaan. 
(d) Hyvitykset 
(i) Valuutan vaihtokurssit 
(50)Neljä intialaista yritystä väitti, että komission olisi pitänyt soveltaa 2 artiklan 10 
kohdan j alakohtaa ja käyttää yritysten vientimyyntiä kirjatessaan noudattamia 
tosiasiallisia vaihtokursseja. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdassa 
säädetty perusperiaate kuuluu, että valuuttojen muuntamisessa on käytettävä 
myyntipäivän vaihtokurssia. Ainoa poikkeus on, että jos ulkomaanvaluutan myynti 
termiinimarkkinoilla on suoraan kytkettynä kyseiseen vientinä tapahtuvaan myyntiin, 
on käytettävä termiinikaupan vaihtokursseja. Tutkimus on osoittanut, että kyseistä 
suoraa kytkentää valuuttojen termiinimarkkinoilla myynnin ja vientinä tapahtuvan 
myynnin välillä ei ollut. Lisäksi yksikään yrityksistä ei osoittanut, että 
ulkomaanvaluutan myynti termiinimarkkinoilla olisi perusasetuksen 2 artiklan 10 
kohdassa edellytetyllä tavalla vaikuttanut hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. 
12 
(51)Samat yritykset väittivät,myös, että komission olisi pitänyt käyttää myyntipäivän 
vaihtokurssia eikä kuukausittaisia keskiarvokursseja. Yhteisön toimielinten 
johdonmukaisen käytännön mukaan käytetään kuitenkin kuukausittaisia 
keskiarvokursseja. Päivittäisten vaihtokurssien käyttäminen olisi kohtuuttoman 
vaivalloista, ja se johtaisi kuitenkin käytännöllisesti katsoen samaan lopputulokseen. 
(52)Kyseiset yritykset väittivät myös, että jos komissio ei hyväksyisi niiden käyttämiä 
vaihtokursseja, sen olisi ilman muuta tehtävä valuutan muuntamiseen perustuva 
hyvitys. Asianmukainen hyvitys oikaisujen muodossa voidaan 2 artiklan 10 kohdan 
mukaisesti tehdä vain ottaen huomioon tapauksen asianhaarat kussakin tapauksessa 
tutkien hintoihin ja siten niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat väitetyt ja osoitetut 
eroavuudet. Koska yksikään yrityksistä ei ole osoittanut tämäntyyppisen vaikutuksen 
olemassaoloa, komissio ei myöntänyt valuutan muuntamiseen perustuvaa hyvitystä. 
Näin ollen pyyntöön ei voitu suostua. 
(ii) Vientihintaan liittyvät kustannukset: maksunkäsittelykustannukset 
(53)Kaikki intialaiset yritykset väittivät, että komissio oli virheellisesti vähentänyt 
vientihinnoista perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan nojalla 
liitännäiskustannuksina maksuasiakirjojen käsittelykustannukset, joita yritykset 
pitivät yleiskustannuksina. 
Remburssin käsittelykustannukset liittyvät suoraan kuhunkin liiketapahtumaan, koska 
remburssi on osa kutakin myyntitapahtumaa, johon liittyvä maksu suoritetaan 
kyseisellä maksutavalla. Siksi pääteltiin, että kyseiset kustannukset on todellakin 
vähennettävä vientihinnasta. 
(iii) Alennukset, hyvitykset ja määrät 
(54)Intialaiset tuottajat väittivät myös, että hyvitys olisi tehtävä määräerojen mukaisesti. 
Tästä asiasta on huomattava, että pyyntöjä ei oltu asianmukaisesti perusteltu eivätkä 
ne liittyneet suoraan tarkasteltavana olevaan myyntiin. Lisäksi vaatimuksia ei tehty 
kyselylomakkeeseen vastaamiseksi annettujen määräaikojen kuluessa ja sen vuoksi 
niitä ei voitu hyväksyä. 
(e) Polkumyynti 
(i) Menetelmä 
(55)Kolme yritystä väitti, että komission päätös verrata keskimääräisiä normaaliarvoja 
yhteisöön viennissä sovellettuihin yksittäisiin hintoihin oli virheellinen. Yksi yritys 
väitti, että polkumyyntien tasoerot eivät olleet huomattavia, jos huomioon otettiin 
painotetun keskimääräisen normaaliarvon vertailu painotettuun keskimääräiseen 
vientihintaan. Toinen yritys väitti, että vientihinnoittelussa ei ollut merkittäviä 
poikkeamia ja kolmas yritys väitti, että komission olisi pitänyt käyttää sen 
'yleissopimuksia' eikä lähetyskohtaisia laskuja, koska tuojat laskevat 
voittomarginaalinsa yleissopimuksessa mainitun keskimääräisen hinnan perusteella. 
Kunkin kolmen yrityksen osalta todettiin, että niiden vientihinnoittelukäytännöt 
poikkesivat merkittävästi ostajittain, alueittain ja ajanjaksoittani. Lisäksi todettiin, että 
kunkin yrityksen osalta todettu polkumyynnin taso huomioon ottaen polkumyynnit 
erosivat huomattavasti toisistaan riippuen siitä, oliko kysymyksessä normaaliarvojen 
13 
ja vientihintojen keskiarvojen vertailu vai liiketoimikohtaisesti tehtyjen vertailujen 
keskiarvo. Komissio päätteli, että keskiarvojen vertailu ei antaisi kuvaa 
polkumyynnin kokonaislaajuudesta. Siksi vientihintojen painotettujen keskiarvojen 
vertailua normaaliarvojen painotettuihin keskiarvoihin koskevaa pyyntöä ei voitu 
hyväksyä. 
Kolmannen yrityksen osalta komissio käytti lähetyskohtaisia laskuja eikä 
yleissopimuksia, koska vain lähetyskohtaisissa laskuissa olevat hinnat osoittivat 
vientiin myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksetut tai maksettavat hinnat. Tämä 
menettelytapa vastaa myös komission perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdassa mainittua 
johdonmukaista käytäntöä. 
(ii) Polkumyyntimarginaalit 
(56)Otokseen valittujen tuottajien/viejien prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta 
ilmaistut lopulliset polkumyyntimarginaalit ovat: 
• Century Textiles and Industries Ltd 14,7 prosenttia 
• Coats Viyella India Ltd 15,5 prosenttia 
• Mafatlal Industries Ltd 16,1 prosenttia 
• Vardhman Spinning & General Mills Ltd 4,1 prosenttia 
• Virudhunagar Textile Mills and Thiagarajar Mills Ltd 5,3 prosenttia. 
Yhteistyössä toimivat yritykset, joita ei valittu otokseen, saavat otoksen painotetun 
keskimääräisen polkumyyntimarginaalin. Prosentteina cif yhteisön rajalla -
tuontihinnasta ilmaistu marginaali on 12,8 prosenttia. 
Samoista syistä, jotka oli pätivät Indonesiaan ja joiden todettiin koskevan myös 
Intiaa, jäännöspolkumyyntimarginaali päätettiin asettaa samalle tasolle kuin 
yhteistyössä toimivien yritysten marginaali, eli se on 12,8 
prosenttia. 
6. Kiinan kansantasavalta 
(a) Normaaliarvo 
(i) Muu kuin markkinatalousmaa 
(57)Kiinalaiset tuottajat/viejät väittivät, että Kiinan kansantasavalta oli nyt 
markkinatalousmaa ja ettei vertailumaan käyttö normaaliarvon määrittämisessä ollut 
näin ollen asianmukaista, koska Kiinan korimarkkinoiden hintoja ja/tai 
tuotantokustannuksia olisi pidettävä luotettavina. 
Samalla kun komissio tunnustaa Kiinassa jatkuvan taloudellisen uudistusprosessin 
täydellisessä valtion ohjauksessa olevasta suunnitelmataloudesta kohti 
markkinataloutta, komissio ei voi perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti 
hyväksyä kyseistä pyyntöä, minkä vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen 
johdanto-osan 160 kappaleen päätelmät vahvistetaan. 
14 
(ii) Vertailumaan valinta 
(58)Kiinalaiset tuottajat/viejät vastustivat Intian valintaa asianmukaiseksi vertailumaaksi, 
koska vain rajallinen määrä rakennetyyppejä todettiin Kiinasta peräisin olevan 
viennin kanssa vertailukelpoiseksi. 
Komissio käytti kaikkia kiinalaisia tuotteita, joiden kanssa vertailukelpoisia 
rakennetyyppejä todettiin myytävän Intian kotimarkkinoilla. Tämä menettely oli 
oikeudenmukainen ja luotettava vertailuperuste, koska 67,7 prosenttia otokseen 
valittujen kiinalaisten tuottajien/viejien koko viennistä sisällytettiin polkumyyntiä 
koskevaan laskelmaan. Edelleen katsottiin, että tämä oli edustava osuus kyseisen 
tuotteen koko Kiinan viennistä ja että tässä suhteessa Intia oli asianmukainen 
vertailumaa. Lisäksi yksikään kiinalainen viejä tai Kiinan viranomaiset eivät 
ehdottaneet mitään toista vertailumaata. 
(b) Polkumyynti 
(59)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 168 kappaleessa esitetty 
menettely vahvistetaan. 
(60)Kiinan kansantasavallan prosentteina cif yhteisön rajalla -tuontihinnasta ilmaistu 
lopullinen polkumyyntimarginaali on 10,9 prosenttia. 
E. VAHINKO 
1. Alustava huomautus: 'tutkimusajanjakso' 
(61)Jotkin osapuolet ovat esittäneet vastalauseensa siitä, että komissio oli tutkinut 
väliaikaisessa vaiheessa vahingon, syy-yhteyden ja yhteisön edun suuntauksia 
vuotuisesti ja että se on tutkinut ajanjaksoa heinäkuusta 1996 kesäkuuhun 1997 
(vahinkotutkimusajanjakso) 18 kuukautta pitkän tutkimusajanjakson sijaan. 
Tähän liittyen muistutetaan, että polkumyynnin, alihinnoittelun ja halpamyynnin 
olemassaoloa on tutkittu 18 kuukauden ajanjaksona 1. tammikuuta 1996 - 30. 
kesäkuuta 1997. Vahingon osatekijöitä, joiden suhteen on tarpeen tutkia suuntauksia, 
eli tuotantoa, myyntiä, markkinaosuuksia, varastoja, kannattavuutta ja työllisyyttä, on 
tutkittu ajanjaksona 1. tammikuuta 1993 - 30. kesäkuuta 1997. Tämän seikan osalta 
on käytetty vuosittaisten vertailujen mahdollistamiseksi 18 kuukautta pitkän 
tutkimusajanjakson sijaan 12 kuukauden jaksoa (vahinkotutkimusajanjakso), jota 
verrattiin kalenterivuosiin 1993 - 1996. 
2. Kyseisen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi 
(62)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tutkittiin kysymystä kaikista 
asianomaisista maista tulevan tuonnin kumulatiivisesta arvioinnista. Turkista tulevaa 
tuontia päätettiin väliaikaisesti arvioida kumulatiivisesti, mutta asiassa päätettiin 
tehdä lisätutkimuksia. 
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen myös pakistanilaiset 
tuottajat/viejät väittivät, että Pakistanista tulevaa tuontia ei pitäisi kumuloida muista 
asianomaisista maista tulevan tuonnin kanssa. Pakistanista tulevan tuonnin väitettiin 
tapahtuvan erilaisin kilpailuedellytyksin, koska Pakistanista tuleva tuonti ja sen osuus 
15 
yhteisön markkinoista oli laskenut vuoden 1993 ja vahinkotutkimusajanjakson 
välisenä aikana samalla kun hinnat olivat nousseet. 
Myös indonesialaiset tuottajat/viejät väittivät, että Indonesiasta tulevaa tuontia ei 
pitäisi kumuloida, koska kyseisen tuonnin osuus yhteisön markkinoista oli vuonna 
1996 vähäinen ja vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon sen suuntaus oli 
laskeva ja koska indonesialaisen tuonnin hintojen väitettiin nousseen muista 
asianomaisista maista tulevan tuonnin hintoja nopeammin. 
(a) Turkki 
(63)Turkin pyyntö sen jättämisestä kumulatiivisen arvion ulkopuolelle hylättiin 
väliaikaisesti, koska tuottajista/viejistä valitun otoksen edustavuudesta oli olemassa 
epäilyksiä ja tämä oli voinut vaikuttaa tehtyihin päätelmiin. 
(64)Komissio on arvioinut uudelleen Turkista tulevan tuonnin kumulointia sen jälkeen, 
kun Söktas katsottiin kuitenkin yhteistyössä toimivaksi yritykseksi, kuten johdanto-
osan 34 kappaleessa on mainittu. Erityisesti komissio on arvioinut 
kilpailuedellytyksiä. 
Tässä yhteydessä muistutetaan, että perusasetuksena artiklan 4 kohta on peräisin 
WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 3 artiklan 3 kohdasta, jossa määrätään: 
"Jos useammasta kuin yhdestä maasta tapahtuvaa tuotteen tuontia tutkitaan 
samanaikaisesti polkumyynnin vuoksi, tällaisen tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida 
kumulatiivisesti vain, a) [...] jos yhdestäkään maasta tapahtuvan tuonnin määrä ei 
ole vähäpätöinen ja b) jos tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on 
asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja 
tuotavien tuotteiden ja yhteisön samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset. ". 
Lisäksi WTO:n polkumyynnin vastaisen sopimuksen 5 artiklan 8 kohdan mukaisesti 
"Menettely päätetään välittömästi, jos [...] polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin 
tosiasiallinen tai mahdollinen määrä on vähäpätöinen. Polkumyynnillä tapahtuvan 
tuonnin määrä katsotaan tavallisesti vähäpätöiseksi, jos tietystä maasta tulevan 
tuonnin määrän todetaan olevan alle 3 prosenttia samankaltaisen tuotteen tuonnista 
tuontia harjoittavaan jäsenvaltioon. ". 
(65)Tästä kysymyksestä komissio totesi, että Turkista tuleva tuonti väheni jyrkästi noin 
16 500 tonnista vuonna 1994 noin 9 700 tonniin vuonna 1996, eli 41 prosenttia. 
Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana tuonti väheni edelleen 43 
prosenttia noin 5 500 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista laski vuoden 1994 5,3 
prosentista vuoden 1996 3,2 prosenttiin, joka oli kaikkien asianomaisten maiden 
markkinaosuuksista alhaisin. Vahinkotutkimusajanjaksona Turkista tulevan tuonnin 
osuus laski 1,9 prosenttiin. 
Kun Turkista tuleva tuonti oli 18 kuukautta pitkän tutkimusajanjakson aikana 3,4 
prosenttia koko yhteisöön tulevasta tuonnista, vahinkotutkimusajanjakson aikana 
Turkista tulevan tuonnin osuus oli vain 2,6 prosenttia koko yhteisöön tulevasta 
tuonnista. 
Turkista yhteisöön tulevan tuonnin hinnat nousivat vuodesta 1993 vuoteen 1996 9 
prosenttia, ja vuonna 1996 turkkilaisen tuonnin hinnat olivat kaikkien asianomaisten 
16 
maiden hinnoista korkeimmat. Turkin keskimääräisen alihinnoittelumarginaalin 
todettiin olevan 5,1 prosenttia. 
(66)Yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaan silloin, kun asianomaisten 
maiden markkinakäyttäytymisessä on selviä eroja esimerkiksi tuonnin, 
markkinaosuuden ja hintojen kehittymisen osalta, mikä on näin ollen osoitus maiden 
erilaisista kilpailuedellytyksistä, tuonnin vaikutuksia yhteisön tuotannonalaan 
arvioidaan erikseen. 
.Markkmakäyttäytymisen eroja tarkasteltaessa todetaan, että Turkista tuleva tuonti on 
vähentynyt noin neljän vuoden aikana ja alkanut selvästi ennen edellisen 
valkaisemattomia puuvillakankaita koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn 
yhteydessä käyttöönotettujen väliaikaisten polkumyyntitullien soveltamista. Tämä 
pitkä ajanjakso ja vähenemisen suuruus huomioon ottaen vaikuttaisi siltä, että tuonnin 
väheneminen in rakenteellista eikä väliaikaista. Sen sijaan Pakistanista ja Indonesiasta 
tulevan tuonnin väheneminen tapahtui aivan samanaikaisesti aikaisempaan 
menettelyyn liittyvien väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton kanssa. 
(67)Tätä arvioita vahvistaa Turkin osalta todettu alihinnoittelun vähäisyys, sen 
alihinnoittelu oli asianomaisten maiden vähäisintä. 
(68)Kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen katsotaan yhteenvetona, että Turkista 
tulevaa tuontia olisi arvioitava erillisenä muusta tämän tutkimuksen kohteena olevasta 
tuonnista. 
(b) Pakistan 
(69)Pakistanista tulevan tuonnin komissio totesi lisääntyneen vuodesta 1993 vuoteen 
1996 10 prosenttia ja kyseisen tuonnin markkinaosuus yhteisössä oli pysynyt vakaana 
noin 8 prosentissa. Vuodesta 1994 vuoteen 1996 pakistanilainen tuonti lisääntyi noin 
27 prosenttia ja sen osuus yhteisön markkinoista lisääntyi noin 6 prosentista noin 8 
prosenttiin. Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana Pakistanista 
tuleva tuonti väheni ja sen markkinaosuus yhteisössä laski 5 prosenttiin. Vuoden 1996 
ja vahinkotutkimusajanjakson välillä todettu tuonnin määrän aleneminen ja sen 
markkinaosuuden pieneneminen yhteisössä osuu osittain edellisessä polkumyynnin 
vastaisessa menettelyssä käyttöönotettujen väliaikaisten tullien soveltamiskauteen. 
Pakistanista yhteisöön tulevan tuonnin hinnat nousivat 24 prosenttia vuodesta 1993 
vuoteen 1996 ja pysyivät vakaina vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson 
välisenä aikana. Vuonna 1996 kyseiset hinnat olivat kaikkien asianomaisten maiden 
hinnoista alhaisimmat. Alihinnoittelumarginaali oli tutkimusajanjakson aikana 9,1 
prosenttia. 
Edellä sanottu huomioon ottaen katsotaan, että väliaikaista tullia koskevassa 
asetuksessa esitetyistä päätelmistä ei ole syytä poiketa, koska tuonnin määrän ja 
markkinaosuuden kehityssuuntaukset eivät osoita kilpailuedellytysten olevan erilaiset 
kuin muissa asianomaisissa maissa. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen 
yhteydessä tehty kumulatiivinen arviointi vahvistetaan. 
Vaikka lisäksi Pakistanista tulevaa tuontia arvioitaisiin erikseen, polkumyynnillä 
tulevan tuonnin määrä ja hintataso sekä niiden vaikutus yhteisön markkinoiden 
17 
hintoihin ovat sellaiset, että niiden olisi erikseen tarkasteltuna katsottava aiheuttaneen 
yhteisön tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. 
(c) Indonesia 
(70)Indonesian tuonti on vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana lisääntynyt jatkuvasti noin 
9 200 tonnista noin 13 800 tonniin. Indonesiasta tulevan tuonnin osuus yhteisön 
markkinoista kasvoi vuoden 1993 3,4 prosentista vuoden 1996 4,5 prosenttiin. 
Varunkotutkimusajanjaksona se laski 3,7 prosenttiin. Vuodesta 1993 vuoteen 1996 
indonesialaisen tuonnin hinnat alenivat 15 prosenttia. Lisäksi Indonesian 
keskimääräiseksi alihinnoittelumarginaaliksi todettiin merkittävät 24,7 prosenttia. 
Edellä mainitut seikat huomioon ottaen Indonesiasta tulevan tuonnin kumulointia 
koskevat väliaikaiset huomiot vahvistetaan. Vaikka indonesialaista tuontia olisi 
lisäksi tarkasteltu erikseen, sen olisi ollut todettava aiheuttaneen yhteisön 
tuotannonalalle merkittävää vahinkoa. 
3. Polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 
(71)Turkkia koskeva erillinen analyysi huomioon ottaen kyseisen tuonnin määrää ja 
markkinaosuutta on arvioitu toisaalta Kiinan kansantasavallan, Egyptin, Intian, 
Indonesian ja Pakistanin osalta (jäljempänä 'viisi kumulatiivisesti tarkasteltua maata') 
ja toisaalta Turkin osalta. 
(a) Polkumyynnillä tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 
(i) Polkumyynnillä tulevan tuonnin kumuloitu määrä ja markkinaosuus 
(72)Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi 
vuodesta 1993 vuoteen 1996 13 prosenttia, eli vuoden 1993 noin 108 000 tonnista 
vuoden 1996 noin 122 000 tonniin. Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon 
(mistä ajasta osan väliaikaiset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat voimassa) 
viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tuleva tuonti väheni 22 prosenttia, eli 
noin 122 000 tonnista noin 94 800 tonniin. 
Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin osuus yhteisön 
markkinoista pysyi vuodesta 1993 vuoteen 1996 vakaana noin 39 prosentissa. 
Vahinkotutkimusajanjaksona viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tulevan 
tuonnin markkinaosuus yhteisössä oli noin 32 prosenttia. 
(ii) Turkista tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus 
(73)Vuosina 1993-1994 Turkista tuleva tuonti lisääntyi vuoden 1993 noin 9 200 tonnista 
vuoden 1994 noin 16 500 tonniin. Tuonti väheni vuoden 1994 noin 16 500 tonnista 
vuoden 1996 noin 9 700 tonniin. Sen osuus yhteisön markkinoista aleni 5,3 
prosentista 3,2 prosenttiin. 
Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon Turkista tuleva tuonti väheni edelleen 43 
prosenttia, eli noin 9 700 tonnista noin 5 500 tonniin, ja sen markkinaosuus yhteisössä 
supistui entisestään noin 1,9 prosenttiin. 
(b) Asiasta kiinnostuneiden osapuolten huomautukset 
18 
(74)Yksi asiasta kiinnostunut,osapuoli väitti, että asianomaisista maista tulevan tuonnin 
määrän kehitystä koskeva komission analyysi oli virheellinen: 
- ensiksi sen vuoksi, että komissio yritti selittää tuonnin määrän alenemista 
vuonna 1997 arvailemalla vuoden 1996 varastointikäytännön muuttuneen 
varastojen purkamiseksi vuonna 1997, ja 
- toiseksi sen vuoksi, että edellä mainittu varastointi-/varastojen 
purkamiskäytäntö edellyttäisi suurta tuontimääristä päättämisen vapautta, mitä 
nykyisten kiintiörajoitusten voimassa ollessa ei ole olemassa. 
(75)Ensimmäisen kohdan osalta komissio on vahvistanut, että vuoden 1997 
tuontimäärien väheneminen seurasi vuoden 1996 varastointikäytäntöä. Tuontia 
viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta harjoittavien yritysten varastointi-
varastojen purkamiskäytäntö on todettu kautta linjan (kaikkien viiden kumulatiivisesti 
tarkastellun maan osalta). Vuodesta 1995 vuoteen 1996 kyseisen tuotteen tuonti 
todellakin lisääntyi 25 prosenttia, kun taas vuoden 1993 ja vuoden 1995 välillä 
tapahtunut suurin kasvu oli ollut 2 prosenttia. Vuoden 1995 marraskuusta vuoden 
1996 toukokuuhun kuluneen ajanjakson ja vuosien 1996 ja 1997 saman ajanjakson 
(aika, jona edellisen menettelyn yhteydessä käyttöönotetut väliaikaiset toimenpiteet 
olivat voimassa) välillä tuonti laski 39 prosenttia, kun vuosien 1993 ja 1995 välisenä 
aikana tapahtunut lasku oli ollut suurimmillaan 11 prosenttia. Otokseen kuuluvien 
riippumattomien tuojien toimittamat tiedot osoittavat samoin, että niiden 
asianomaisista maista tuleva tuonti lisääntyi vuodesta 1995 vuoteen 1996 26 
prosenttia, kun taas vuodesta 1996 vuoteen 1997 tuonti väheni arviolta 2 prosenttia. 
Näin ollen vaikuttaa siltä, että vuonna 1997 tapahtunut lasku johtuu osittain vuonna 
1996 todetusta tuonnin lisääntymisestä, jolla se myös osittain korvautuu. 
(76)Toisen kohdan osalta komissio totesi, että kiintiöiden olemassaolo ei estä kyseisen 
tuotteen varastointia. Kiintiöt antavatkin mahdollisuuden tiettyyn joustoon (vuotuiset 
lisäykset, kiintiöiden myöhentäminen, etukäteiskäyttö). Lisäksi kyseistä tuotetta 
koskeva kiintiö sisältää myös muita tuotteita. Siksi kiintiön jaottelussa eri tuotteille 
on olemassa tietty joustomarginaali. 
(77)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli on väittänyt, että väliaikaista tullia koskevan 
asetuksen yhteydessä tehty kyseisen tuonnin määrää ja sen markkinaosuutta 
yhteisössä koskeva analyysi on epäjohdonmukainen, koska se poikkeaa edellisessä 
menettelyssä väliaikaisten tullien käyttöönotosta valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa annetussa komission asetuksessa N:o 2208/96 (5) 
olevista tiedoista ja Eurocotonin nykyisessä menettelyssä tekemässään valituksessa 
esittämistä tiedoista. 
(78)Ensiksi on huomattava, että komission asetus (EY) N:o 2208/96 kattoi eri tuotteet 
kuin nykyinen menettely, koska aikaisempaan menettelyyn sisältynyt harsokangas ei 
kuulu nykyisen menettelyn kattamiin tuotteisiin. 
(5) Komission asetus (EY) N:o 2208/96, annettu 18 päivänä marraskuuta 1996, väliaikaisen 
polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta, 
Pakistanista ja Turkista peräisin olevien valkaisemattomien (harmaiden) puuvillakankaiden tuonnissa, 
EYYLL 295,20.11.1996, s. 3. 
19 
Tutkimuksen tuloksena todetun tuonnin määrän ja nykyisen menettelyn pohjana 
olevassa valituksessa väitetyn määrän mahdollisesta erosta todetaan, että väliaikaista 
tullia koskevassa asetuksessa mainittujen tuontimääriä koskevien tietojen lähde on 
Eurostat. Kyseisiä tilastoja päivitetään jatkuvasti sekä myöhään saapuvien 
tuontilukujen että mahdollisten oikaistuihin tuonti-ilmoituksiin perustuvien 
korjausten ottamiseksi huomioon. 
Sen vuoksi katsotaan, että mainitut eroavuudet, jotka ovat joka tapauksessa pieniä, 
eivät mitätöi tuonnin määrää ja niiden osuutta yhteisön markkinoista koskevia 
analyysejä. 
(79)Näin ollen ja edellä esitetty huomioon ottaen tuonnin määrää ja markkinaosuutta 
koskevat väliaikaiset päätelmät vahvistetaan. 
4. Polkumyynnillä tulevan tuonnin hinta 
(a) Polkumyynnillä tulevan tuonnin hintakehitys 
(i) Polkumyynnillä tulevan tuonnin hintojen kumulatiivinen kehitys 
(80)Eurostatin toimittamien tietojen mukaan viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta 
maasta tulevan tuonnin vientihintojen painotettu keskiarvo nousi vuoden 1993 2,9 
ecusta kilolta vuoden 1994 3,2 ecuun kilolta. Kilohinnat nousivat vuonna 1995 
edelleen 3,6 ecuun ja laskivat vuonna 1996 3,4 ecuun. Vahinkotutkimusajanjaksona 
vientihintojen painotettu keskiarvo nousi 3,5 ecuun kilolta. 
(ii) Tutkista tulevan tuonnin hintakehitys 
(81)Turkin vientihinnat pysyivät vuodesta 1993 vuoteen 1994 vakaina 3,3 ecussa kilolta. 
Kilohinnat nousivat vuonna 1995 3,8 ecuun ja laskivat vuonna 1996 3,6 ecuun. 
Vahinkotutkimusajanjaksona Turkin vientihinnat nousivat 3,7 ecuun kilolta. 
(b) Alihinnoittelu 
(82)Asiasta kiinnostuneiden osapuolten tehtyä väliaikaisessa vaiheessa todettuja 
alihinnoittelumarginaaleja koskevat huomautuksensa marginaaleja muutettiin tarpeen 
mukaan. Prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ilmaistut lopullisiksi todetut 
maakohtaiset keskimääräiset alihinnoittelumarginaalit ovat: 
(i) Viisi kumulatiivistesti tarkasteltua maata 
- Kiinan kansantasavalta 22,3 prosenttia 
- Egypti 29,1 prosenttia 
- Intia 19,1 prosenttia 
- Indonesia 24,5 prosenttia 
- Pakistan 9,1 prosenttia 
(ii) Turkki 
20 
r- Turkki , 5,1 prosenttia. 
'(c) Asiasta kiinnostuneiden osapuolten huomautukset 
(83)Asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat esittäneet vastalauseensa alihinnoittelun 
määrittämisestä. 
- Ensimmäinen peruste oli se, että kyseistä tuotetta ei olisi pitänyt ryhmitellä 
luokkiin langan numeron ja säikeiden lukumäärän mukaan, vaan kutakin vietyä 
mallia olisi pitänyt verrata suoraan yhteisössä myytyyn vastaavaan malliin, 
- toiseksi komissio ei tehnyt oikaisua laatuerojen eikä kankaan leveyden 
mukaisesti, ja 
- kolmanneksi komissio ei tehnyt oikaisua edellisen polkumyynnin vastaisen 
menettelyn yhteydessä maksettujen väliaikaisten polkumyyntitullien mukaisesti. 
(84)Ensimmäisen kohdan osalta komissio totesi, että asianomaisista maista peräisin 
olevaa kyseistä tuotetta tuodaan monena erilaisena rakennetyyppinä. Alihinnoittelua 
koskevaa tutkimusta varten katsottiin väliaikaisesti asianmukaiseksi ryhmitellä 
rakenteet tiettyjen perusteiden mukaan, joiden vaikutus kankaiden hintaan oli 
kaikkein suurin. Tämä tehtiin siksi, että tiettyjä maahantuotuja rakenteita tarkasti 
vastaavia yhteisössä tuotettuja rakenteita ei ollut ja että rinnakkaisia rakenteita 
edustavien tuotteiden todettiin kilpailevan keskenään. Koska edellä kuvatulla 
menettelyllä katetaan laajasti sekä tuodut että yhteisössä tuotetut tuotteet, kyseisen 
ryhmittelyn katsotaan kuvastavan paremmin alihinnoittelun todellista laajuutta. 
Komissio harkitsi toisessa perusteessa esitettyä väitettä, mutta ei voinut hyväksyä sitä. 
Olisikin otettava huomioon, että komissio tutki alihinnoittelua loimen ja kuteen 
langan numeron sekä säikeiden lukumäärän mukaan ryhmiteltyjen rakennetyyppien 
mukaisesti. Mahdolliset kunkin tuoteryhmän sisäiset laatu- tai leveyserot tasoittuivat 
keskimääräisten kilohintojen vertailussa. 
Kolmannen perusteen osalta on huomattava, että edellisen menettelyn yhteydessä 
käyttöön otettuja väliaikaisia polkumyyntitulleja ei maksettu, koska neuvosto ei 
päättänyt niiden kantamisesta. Ne vain varmistettiin väliaikaisesti, eikä niillä ollut 
suoraa ja välittömästi seuraavaa vaikutusta tuontihintoihin. Joka tapauksessa kaikki 
tuojien maksamat ja vakuuksiin liittyvät kustannukset sisältyvät jo tuojien tekemiin 
kululaskelmiin. Tuontihintojen ja yhteisön tuottajien hintojen vertailussa tuontihintoja 
on korotettu oikaisemalla ne kaupan portaan erojen mukaisesti, jolloin tuojille 
kyseisten kankaiden maahantuonnin ja jälleenmyynnin välillä aiheutuneet 
kustannukset on otettu huomioon. Siksi kyseiset kustannukset on jo otettu huomioon. 
(85)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli väitti, että tuontihintojen ja yhteisön tuottajien 
jälleenmyyntihintojen välillä kaupan portaan erojen mukaisesti tehty oikaisu ei riitä. 
Komissio oikaisi hintoja ylöspäin kaupan portaan erojen mukaisesti 8 prosenttia cif-
tuontihinnasta tullaamattomana. Oikaisu sisältää tuojien keskimääräisen 
voittomarginaalin sekä maahantuonnin ja asiakkaille, eli muuntajille ja 
viimeistelijöille, tapahtuvan toimituksen välisten kustannusten painotetun keskiarvon. 
Kyseiset kustannukset on laskettu tarkistettujen tietojen perusteella, jotka on saatu 
21 
yhteistyössä toimivilta riippumattomilta tuojilta, joiden osuus asianomaisista maista 
tulevasta koko tuonnista on noin 13 prosenttia. 
Näistä syistä väite on hylättävä. 
5. Yhteisön tuotannonalan tilanne 
(86)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa (sen johdanto-osan 193-212 kappaleessa) 
komissio totesi, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa. 
(87)Tietyt asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuottajista 
vahinkoa koskevaa analyysiä varten valittu otos ei ole tilastollisesti pätevä, koska sen 
osoittamat tuotantoon, myyntiin ja työllisyyteen liittyvät indikaattorit ovat vuodesta 
1993 vuoteen 1996 laskeneet enemmän kuin koko yhteisön tuotannonalan 
indikaattorit. 
On komission tavanomaisen käytännön mukaista, että otantamenetelmää käytettäessä 
esimerkiksi tuotantoon, myyntiin ja työllisyyteen liittyvät yleiset indikaattorit 
määritetään koko yhteisön tuotannonalan osalta, kun taas esimerkiksi hintoihin ja 
kannattavuuteen liittyvät toiminnan tuloksia osoittavat indikaattorit määritetään 
otokseen valittujen yhteisön tuottajien osalta. Tässä tapauksessa tutkimus on 
vahvistanut, että yhteisön tuotannonalan tuotanto, myynti ja työllisyys alenivat 
vuoden 1993 ja vuoden 1996 välisenä ajanjaksona. Vuodesta 1996 
vahinkotutkimusajanjaksoon tuotanto ja myynti kasvoivat. Otokseen valittujen 
yhteisön tuottajien todettiin samaan aikaan kärsivän varastojen kasvusta, hintojen 
laskupaineista ja kannattavuuden alenemisesta. 
(8 8)Jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle ei 
aiheudu vahinkoa, koska tuotantoon, myyntiin, varastoihin ja kannattavuuteen 
liittyvät indikaattorit kohenivat vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä 
aikana. 
Lisäksi on väitetty, että yhteisön tuotannonalaa koskevat yleiset työllisyysluvut eivät 
ole päteviä, koska ne koskevat kaikkia valkaisemattomia puuvillakankaita eivätkä 
tämän menettelyn kohteena olevia kyseisiä tuotteita, eli valkaisemattomia 
puuvillakankaita, joiden puuvillapitoisuus on yli 85 prosenttia. 
(89) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen 194-210 kappaleessa komissio vahvisti, että 
toisaalta yhteisön tuotannonalan tilanne oli vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana 
heikentynyt. 
Toisaalta yhteisön tuotannonalan tilanne koheni vuoden 1996 ja 
vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä koheneminen ei ole kuitenkaan 
estänyt yhteisön tuotannonalan hyvin heikon aseman jatkumista aikana, jolloin 
asianomaisista maista peräisin olevien valkaisemattomien puuvillakankaiden tuontiin 
sovellettiin väliaikaisia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. 
Lisäksi koko yhteisön tuotannonalan työllisyys on määritetty perusasetuksen 3 
artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelemalla mahdollisimman rajoitettua 
tuoteryhmää, josta tarvittavat tiedot olivat komission yksiköiden käytettävissä, eli yli 
50 prosenttia puuvillaa sisältäviä valkaisemattomia puuvillakankaita. 
22 
(90)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli on kyseenalaistanut komission analyysin kahdesta 
yhteisön tuotannonalan kustannuksiin eniten vaikuttavasta tekijästä, eli 
raakapuuvillan hintakehityksestä sekä usein toistuvien kankaan rakenteen muutosten 
ja saman rakennetyypin lyhempinä sarjoina kutomisen vuoksi aiheutuvista 
kustannuksista. Raakapuuvillan hintakehityksen osalta kyseinen osapuoli vastustaa 
ecun käyttöä kyseisen kehityksen arvioinnissa, koska raakapuuvillan 
maailmanmarkkinahinnat ilmoitetaan Yhdysvaltain dollareissa ja kaikki Euroopan 
maat, joissa kutomoyrityksiä on, eivät kuuluneet vuoden 1996 tammikuun ja vuoden 
1997 kesäkuun välisenä aikana ERM-järjestelmään. Rakennetyyppien usein 
toistuvista muutoksista ja lyhemmistä sarjoista aiheutuvien kustannusten osalta 
asianomainen osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonalan valmistamat rakennetyypit 
olivat monimutkaisempia ja niiden arvonlisäys on suurempi, minkä vuoksi ne 
edellyttävät korkeampaa hintaa, jonka asiakkaat haluavat maksaa. Sama koskee 
väitteen mukaan lyhempien sarjojen kutomista. 
(91)Raakapuuvillan hintakehitystä seuratessaan yhteisön toimielimet käyttävät kaikkia 
polkumyyntiin, vahinkoon ja syy-yhteyteen liittyviä osatekijöitä laskiessaan ja 
tutkiessaan vakiintuneen käytännön mukaan valuuttana ecua. Siksi Yhdysvaltain 
dollarin käyttöä ei voida hyväksyä. 
Rakennetyyppien usein toistuvista muutoksista ja lyhemmistä kudontasarjoista 
aiheutuvien kustannusten osalta komissio totesi, että yhteisön tuotannonala valmistaa 
sekä vakiotyyppejä että niitä erityisempiä rakennetyyppejä. Tässä tapauksessa tuonnin 
aiheuttama tiettyihin massatuotantona valmistettuihin rakenteisiin kohdistuva paine 
pakottaa yhteisön tuotannonalan monipuolistamaan rinnakkaisia rakennetyyppejä, 
jolloin kustannukset kasvavat. Hinnoista on todettava, että vaikka tietyt rakenteet 
saattavat edellyttää korkeampia hintoja, yhteisön tuotannonalan hintakehitys ja 
kannattavuus osoittavat, että yhteisön tuottajat eivät ole kyenneet veloittamaan kyllin 
korkeita hintoja voidakseen kattaa kustannuksensa. 
(92)Siksi päätellään, että yhteisön tuotannonalan kustannuksiin vaikuttavien kahden 
tärkeimmän tekijän kehittymistä koskevat väliaikaiset päätelmät olisi vahvistettava. 
6. Päätelmä 
(93)Jatkotutkimuksen yhteydessä on vahvistettu, että yhteisön tuotannonalan myynti, 
tuotanto, työllisyys ja kannattavuus ovat heikentyneet, ja neuvosto katsoo, etteivät 
asiasta kiinnostuneiden osapuolten esittämät väitteet oikeuta muuttamaan väliaikaisia 
päätelmiä. Edellä esitetyistä syistä vahvistetaan, että yhteisön tuotannonalalle on 
aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. 
F. SYY-YHTEYS 
1. Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutukset 
(a) Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista 
tulevan tuonnin kumulatiivinen vaikutus 
(94)Kyseisen tuotteen tuonnin kasvu vuodesta 1993 vuoteen 1996 tapahtui 
samanaikaisesti, kun yhteisön tuotannonalan markkinaosuuden supistuessa sen 
taloudellinen tilanne heikkeni. Todettu merkittävä alihinnoittelu aiheutti laskupaineita 
yhteisön tuotannonalan hintoihin ja johti tappioihin. Koska valkaisemattomien 
23 
puuvillakankaiden markkinat ovat hyvin herkät hintojen muutoksille ja avoimet, 
kyseisestä tuonnista alihinnoittelun vuoksi - aiheutunut paine sai yhteisön 
tuotannonalan hinnat laskemaan, mistä seurasi taloudellisia tappioita. 
(95)Siksi katsotaan, että viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta polkumyynnillä 
tuleva tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle 
merkittävää vahinkoa. Kyseiset päätelmät vahvistetaan. 
(b) Turkista tulevan tuonnin vaikutus 
(96)Turkin osalta todettiin rajoitettua alihinnoittelua. Tämä alihinnoittelu ei kuitenkaan 
johtanut Turkista tulevan tuonnin markkinaosuuden kasvuun. Päinvastoin, Turkista 
tuleva tuonti on vähentynyt jyrkästi ja vahinkotutkimusajanjaksona sen osuus 
yhteisön markkinoista oli vain 1,9 prosenttia. Tämä vähentyminen, pieni 
markkinaosuus ja alihinnoittelun suhteellinen vähäisyys huomioon ottaen katsotaan, 
että Turkista tulevalla tuonnilla ei ole ollut perusasetuksen 3 artiklan 5 ja 6 kohdassa 
tarkoitettua merkittäväksi luokiteltavaa vaikutusta. 
(97)Näin ollen katsotaan, että suojatoimenpiteet ovat Turkin osalta tarpeettomia. 
2. Muiden tekijöiden vaikutukset 
(98)Väliaikaista tullia koskevan asetuksen yhteydessä komissio tutki muita tekijöitä kuin 
polkumyyntiä varmistaakseen, että kyseisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamaa 
vahinkoa ei katsottaisi polkumyynnistä johtuvaksi. Komissio totesi, että kyseisten 
tekijöiden vaikutukset, sikäli kun niitä esiintyi, eivät poistaneet polkumyynnillä 
tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon 
välistä syy-yhteyttä. 
(99)Jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat väittäneet, että yhteisön tuotannonalalle 
mahdollisesti aiheutunut vahinko johtuu muista kolmansista maista kuin 
asianomaisista maista tulevasta kyseisen tuotteen tuonnista. Erityisesti esitettiin, että 
samalla kun muista kolmansista maista tulevan tuonnin osuus yhteisön markkinoista 
on lisääntynyt, asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuudet ovat vuosien 
1993 ja 1996 välisenä aikana pysyneet ennallaan ja supistuneet 
vahinkotutkimusajanjaksona. Lisäksi muiden kolmansien maiden, esimerkiksi 
Venäjän, vientihinnat olivat huomattavasti alhaisemmat kuin asianomaisten maiden 
/ vientihinnat. Siksi mainitut maat olisi myös otettava tutkimuksen kohteeksi. Muussa 
tapauksessa rikottaisiin WTO:n polkumyyntiä koskevan sopimuksen 12 artiklan 2 
kohtaa ja perusasetuksen 9 artiklan 5 kohtaa. 
Lisäksi jotkin asiasta kiinnostuneet osapuolet ovat myös väittäneet, että yhteisön 
tuotannonalan huono taloudellinen tilanne vastaa tekstiilialan tilannetta 
kokonaisuudessaan eikä se siksi johdut polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Tätä 
väitettä tukevina todisteina on esitetty maailmanlaajuiset vuotta 1997 ja tekstiilialaa 
kokonaisuudessaan koskevat luvut. 
Vielä on väitetty, että asianomaisista maista tuleva tuonti ei voinut olla vahingon 
aiheuttaja, koska maahantuodut rakennetyypit ja yhteisössä valmistetut tyypit olivat 
erilaisia eivätkä sen vuoksi kilpaile keskenään. 
24 
(lOO)Tähän asiaan liittyen on muistettava, että kyseisen tuonnin ei tarvitse olla ainoa tai 
pääasiallinen syyn yhteisön tuotannonalan vaikeaan tilanteeseen. Riittää, että 
asianomaisista maista tuleva tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää 
vahinkoa. 
(lOl)Ensiksi komissio totesi, että viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta tuleva 
tuonti lisääntyi vuoden 1993 noin 108 000 tonnista vuoden 1996 noin 122 000 
tonniin. Vaikka tuonti asianomaisista maista väheni vuoden 1996 ja 
vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana, on otettava huomioon tämän ajanjakson 
samanaikaisuus aikaisempien väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolokauden 
kanssa. Viiden kumulatiivisesti tarkastellun maan vastaava markkinaosuus pysyi 
vakaana huomattavalla 39 prosentin tasolla. Lisäksi on vahvistettu, että kyseinen 
tuonti tapahtui yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävästi alittavin hinnoin. Siksi ei 
voida väittää, että muista maista tulevan tuonnin vaikutus olisi poistanut viidestä 
kumulatiivistesti tarkastellusta maasta tulevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle 
aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden. 
Toiseksi, vaikka voikin olla totta, että muista kolmansista maista tulevan tuonnin 
hinnat ovat joissakin tapauksissa alhaisemmat kuin asianomaisista maista tulevan 
tuonnin hinnat, millään tavalla ei osoitettu sitä, että ne olisivat polkumyyntitasoa eli 
asianomaisen maan normaaliarvoa alhaisempia. 
Kolmanneksi, vaikka myös voi olla totta, että talouden laskusuuntaus on osaltaan 
vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikean tilanteen syntymiseen, tämä ei ole estänyt 
asianomaisista maista tulevaa tuontia aiheuttamasta vahinkoa yhteisön 
tuotannonalalle pahentamalla entisestään tilannetta. 
(102)Maahan tuotujen rakennetyyppien ja yhteisön tuotannonalan valmistamien tyyppien 
välisen kilpailun puuttumisesta tutkimus on osoittanut, että tuonti on keskittynyt 
rajalliseen määrään rakennetyyppejä. Lisäksi on todettu, että yhteisön tuotannonala 
tuottaa kuitenkin kyseisiä tyyppejä. Tässä suhteessa olisi otettava huomioon vielä 
rinnakkaisiin rakennetyyppeihin kuuluvien kankaiden suuri vaihdettavuus. Muun 
asianomaisista maista tulevan tuonnin todetaan jakautuvan moniin eri 
rakennetyyppeihin, joita tuodaan pieniä määriä. Myös kyseiset rakennetyypit 
kilpailevat vastaavien yhteisön tuotannonalan tuottamien rakennetyyppien kanssa. 
(103)Lopuksi mainittakoon, että polkumyyntitullien käyttöönoton vastustamista ei voi 
perustella nykyisessä menettelyssä käyttöönotettavien tullien kyvyttömyydellä suojata 
yhteisön tuotannonalaa muista kolmansista maista peräisin olevan muuten kuin 
polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kilpailulta. Se, että yhteisön tuotannonalalla on 
vaikeuksia, joiden syy on osittain muu kuin polkumyynnillä tapahtuva tuonti, ei ole 
syy kieltää suojaamasta tuotannonalalta polkumyynnin aiheuttama vahinkoa vastaan. 
On syytä mainita, että vuosien 1993 ja 1996 välisenä aikana kyseinen tuonti lisääntyi 
ja sen markkinaosuus pysyi vakaana ja että tutkimusajanjakson aikana viidestä 
kumulatiivistesti tarkastellusta maasta olevien tuottajien/viejien hinnat havaittiin 
yhteisön tuotannonalan hinnat huomattavasti alittaviksi. Samanaikaisesti yhteisön 
tuottajille todettiin aiheutuvan vahinkoa tuotannon, myynnin, markkinaosuuden ja 
kannattavuuden laskiessa. 
(104)Siksi ja edellä esitetty huomioon ottaen syy-yhteyttä koskevat väliaikaiset huomiot 
vahvistetaan. 
25 
G. YHTEISÖN ETU 
1. Yhteisön tuotannonala 
(a) Aiemmin käyttöönotettujen toimenpiteiden vaikutus yhteisön tuotannonalaan 
(105)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa komissio päätteli, että polkumyynnin 
vastaiset toimenpiteet hyödyttäisivät yhteisön tuotannonalaa lisäämällä tuotantoa, 
myyntiä ja kannattavuutta. Aikaisempana väliaikaisten toimenpiteiden 
soveltamisaikana tapahtunut kehitys oli vahvistanut tämän päätelmän. 
(106)Jotkin osapuolet ovat väittäneet vaariksi komission päätelmiä edellisen menettelyn 
yhteydessä toteutettujen väliaikaisten toimenpiteiden soveltamisen vaikutuksesta ja 
perustelleet väitettään seuraavasti: 
- Ensinnäkin väliaikaisia tulleja ei kannettu välittömästi eivätkä ne sen vuoksi 
voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalan tilanteen parantumiseen. 
- Toisena perusteena oli, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa 
annetut esimerkit toimenpiteiden vaikuttavuudesta eivät olleet päteviä, koska ne 
olivat valikoituja esimerkkejä. 
- Lopuksi väitettiin, että vaikka toimenpiteet otettaisiin käyttöön, yhteisön 
tuotannonala ei tuottaisi tai ei pystyisi tuottamaan kyseistä tuotetta tasoltaan 
alhaisemmin eritelmin kuvattuina perustyypin kankaina, koska se keskittyi 
suurempaa arvonlisäystä edellyttäviin kankaisiin. Siksi toimenpiteet aiheuttaisivat 
tuojille tarpeetonta haittaa ilman yhteisön tuotannonalalle koituvaa hyötyä. 
Osapuolet toimittivat väitettään tukevina todisteina tulokset yhteisön tuottajien 
parissa tehdystä tutkimuksesta, jossa pyydettiin hintatarjouksia tietyistä määristä 
erityisiä rakennetyyppejä ja jonka tuloksena oli lukuisia kieltäviä vastauksia. 
(107)Ensiksi on todettava, että vaikka väliaikaisia tulleja ei kanneta suoraan, vaan ne 
varmistetaan vain väliaikaisesti, taloudelliset toimijat ottavat ne kokemuksen mukaan 
huomioon tehdessään valintaa maahantuonnin ja yhteisön tuotannonalalta ostettavien 
tuotteiden välillä. Näin tapahtui myös edellisen menettelyn yhteydessä. Kyseisen 
tuotteen käyttäjät lisäsivätkin hankintojaan yhteisön tuottajilta. Tämä käyttäytyminen 
osoittaa, että käyttöönotetuista väliaikaisista tulleista oli yhteisön tuottajille välitöntä 
hyötyä. Tästä hyödyllisestä vaikutuksesta varmistuttiin sekä otokseen valittujen 
yhteisön tuottajien että koko yhteisön tuotannonalan osalta (väliaikaista tullia 
koskevan asetuksen johdanto-osan 194 ja 210 kappale). Siksi ei voida väittää, että 
hyödylliset vaikutukset olisi vahvistettu tiettyjen valikoitujen yritysten perusteella. 
(108)Tietyn määrän yhteisön tuottajia parissa tehdyn tutkimuksen tuloksien osalta 
todetaan, että kyseinen tutkimus vaikuttaa pintapuoliselta eikä sitä sen vuoksi voida 
pitää yhteisön tuotannonalan asemaa edustavana. Näin ollen väite on hylättävä. 
(b) Korvaava tuonti: viimeistellyt tuotteet 
(109)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että väliaikaisessa asetuksessa esitetty komission 
analyysi kiintiöiden vaikutuksesta viimeisteltyjen kankaiden ja valkaisemattomien 
kankaiden tuontiin on epäjohdonmukainen ja sen vuoksi mitätön. On väitetty, että jos 
viimeisteltyjen kankaiden tuontia koskevat voimassa olevat kiintiöt estäisivät 
26 
merkittävän siirtymisen tuomaan kyseisiä kankaita kolmansista maista, saman 
väitteen pitäisi vastaavasti päteä valkaisemattomiin puuvillakankaisiin. Lisäksi on 
väitetty, että komission ryhmän 2 ja 2 a kiintiöitä koskevat päätelmät olivat 
epäolennaisia, koska kyseinen ryhmä sisältää myös viimeisteltyjä kankaita sekä 
kankaita, joiden puuvillapitoisuus^Dn alle 85 prosenttia. 
(HO)Jotkin osapuolet ovat myös asettaneet kyseenalaiseksi edellisen väliaikaisten 
toimenpiteiden soveltamiskauden aikana tapahtunutta valkaistujen kankaiden tuonnin 
äkillistä lisääntymistä koskevan taloudellisen analyysin. Vaikka asianomaiset 
osapuolet eivät aseta kyseenalaiseksi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa 
esitettyjen yhteisössä tapahtuvan valkaisun kustannusten oikeellisuutta, kolmansista 
maista tuotujen valkaistujen kankaiden ilmoitettuja hintoja kohtaan on ilmaistu 
epäilyksiä. Tämän kannan tueksi on annettu tiedot yhden yhteistyössä toimivan 
riippumattoman tuojan Pakistanista tuomien valkaistujen kankaiden hinnoista, jotka 
osoittavat komission ilmoittamaa tasoa alhaisempaa eli 3,8-3,9 ecun kilohintaa. 
(lll)Viimeisteltyjen kankaiden osalta on analysoitavana se, voisiko kyseistä tuotetta 
koskevien tullien käyttöönotto aiheuttaa viimeisteltyjen kankaiden tuonnin määrässä 
äkillisen kasvun. Tätä taustaa vasten on analysoitu tuontikiintiöiden olemassaoloa. 
(112)Kiintiöiden alaryhmään 2 a kuuluvat painettujen ja värjättyjen kankaiden lisäksi 
sekä alle että yli 85 prosenttia puuvillaa sisältävät värjätyt langat. Tätä kiintiötä 
sovellettaessa suurimmaksi mahdolliseksi kasvumarginaaliksi on kuitenkin arvioitu 
ryhmään 2 a kuuluvien tuotteiden käyttämättömien määrien perusteella 20 000-
25 000 tonnia. Värjätystä langasta tehtyjen kankaiden tuonnin vakaa kehityssuuntaus, 
joka on yhtenevä tämän tuotteen yhteisössä esiintyvän kulutuksen vakauden kanssa, 
ja alle 85 prosenttia puuvillaa sisältävien viimeisteltyjen kankaiden pieni osuus (noin 
7 prosenttia ryhmään 2 a kuuluvista kankaista) huomioon ottaen ryhmään 2 a 
kuuluvien kankaiden suurempi kasvumarginaali ei ole todennäköinen. Väite, jonka 
mukaan ryhmän 2 a kiintiö ei voi estää tehokkaasti painettujen ja värjättyjen 
kankaiden tuonnin äkillistä kasvua sen vuoksi, että kyseiseen alaryhmään kuuluu 
myös muita kuin kyseisiä tuotteita, on näin ollen hylättävä. 
Valkaistujen kankaiden tuonnista tehdyn analyysin osalta todetaan, että väliaikaista 
tullia koskevan asetuksen yhteydessä hinnat määritettiin valkaistujen kankaiden 
tuontia kolmansista maista koskevien Eurostat-tietojen perusteella. Kyseiset 
tilastotiedot koskevat valkaistujen kankaiden kokonaisvientiä kaikista vientiä 
harjoittavista maista, ja sellaisina ne antavat oikean kuvan kunkin maan 
tuotevalikoimasta. Pakistanista tuotujen valkaistujen kankaiden hinnat olivat vuonna 
1996 ja vahinkotutkimusajanjakson aikana 4,5 ecua kilolta, ja vuonna 1997 ne 
nousivat 4,7 ecuun kilolta. Tätä seikkaa koskeva tammi-maaliskuulta 1998 tehty 
jatkotutkimus osoittaa, että valkaistujen kankaiden hinnat nousivat kyseisenä aikana 
edelleen 5,3 ecuun kilolta. Intiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaistujen 
kankaiden keskimääräiset kilohinnat olivat vuonna 1996 4,7 ecua, 
vahinkotutkimusajanjaksona 4,6 ecua, vuonna 1997 4,8 ecua ja vuoden 1998 tammi-
maaliskuussa 5,4 ecua. 
Väliaikaista tullia koskevaan asetukseen sisältyvä analyysi osoitti, ettei ollut 
taloudellisesti perusteltua käyttää valkaistujen kankaiden tuontia keinona välttyä 
maksamasta polkumyyntitulleja. Jatkotutkimus on vahvistanut tämän analyysin 
tulokset. 
27 
'(c) x Yhteisön käytettävissä olevan kapasiteetin rajallisuus 
(113)Yksi asiasta kiinnostunut osapuoli väitti, että komission päätelmä, jonka mukaan 
yhteisön tuotannonala oli riittävän joustava lisätäkseen kapasiteettiaan 
toimitusvajausten estämiseksi, oli virheellinen, koska ei voitu kohtuudella odottaa, 
- että yhteisön tuotannonala voisi toimittaa 72 prosenttia markkinoiden tarpeesta. 
(114)Komissio totesi väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa, että rajoitettu kapasiteetti 
ei estäisi yhteisön tuottajia hyötymästä mahdollisesti käyttöönotetuista polkumyynnin 
vastaisista toimenpiteistä. Yhteisön tuottajien tuotannon lisääntyminen väliaikaisten 
tullien voimassaoloaikana osoittaakin, että yhteisön tuotannonalan kapasiteetissa on 
tietty määrä joustavuutta. 
(d) Korvaava tuonti: sovitetut tuotteet 
(115)Jotkin osapuolet ovat väittäneet, että tullien käyttöönotto valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa aiheuttaa tuonnin viimeisteltyihin kankaisiin siirtymisen 
lisäksi lopulta myös sovitettujen tuotteiden tuonnin äkillisen lisääntymisen. Tästä 
seuraisi, että yhteisön tuotannonala ei loppujen lopuksi hyötyisi mahdollisesti 
käyttöönotetuista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä. 
(116)Komissio tutki sovitettujen tuotteiden tuonnin kehityksen vuoden 1993 ja 
vahinkotutkimusajanjakson väliseltä ajalta. Tässä tutkimuksessa otettiin huomioon 
joukko viimeisteltyjä tuotteita, jotka edustivat suurinta osaa yli 50 prosenttia 
puuvillaa sisältävää valkaistua puuvillakangasta sisältävistä viimeistellyistä tuotteista, 
eli verhot, vuodevaatteet, pöytäliinat ja paidat. 
(117)Verhojen ja vuodevaatteiden tuonnin todettiin lisääntyneen jatkuvasti alkaen 
vuodesta 1993 aikana, jolloin polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ollut voimassa. 
Vuodesta 1993 vuoteen 1996 verhojen kokonaistuonti on lisääntynyt noin 199 
prosenttia, kun taas asianomaisista maista tulevan verhojen tuonnin lisääntyminen jäi 
vähäisemmäksi noin 136 prosenttiin. Vuodevaatteiden kokonaistuonti lisääntyi 
vuodesta 1993 vuoteen 1996 21 prosenttia. 
Pöytäliinojen tuonti pysyi vakaana vuoden 1993 ja 1996 välisenä aikana ja lisääntyi 
vuonna 1996 (9,7 prosenttia), kun taas paitojen tuonti lisääntyi 30 prosenttia vuodesta 
1993 vuoteen 1996. 
Vuoden 1996 ja vahinkotutkimusajanjakson välisenä aikana, josta osan aikaisemmat 
polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olivat voimassa, verhojen, vuodevaatteiden ja 
pöytäliinojen tuonti asianomaisista maista jatkui edelleen, tosin hidastuneena: 
verhojen tuonnin kasvu oli 23 prosenttia, vuodevaatteiden 10 prosenttia ja 
pöytäliinojen 10 prosenttia. Vuodesta 1996 vahinkotutkimusajanjaksoon paitojen 
tuonti väheni 2 prosenttia. 
(118)Sovitettujen tuotteiden tuonnin lisääntyminen oli vuosien 1993 ja 1996 välisenä 
aikana jatkuvaa. Marraskuussa 1996 tapahtunut väliaikaisten polkumyyntitullien 
käyttöönotto valkaisemattomien puuvillakankaiden tuonnissa ei lisännyt jyrkästi 
sovitettujen tuotteiden tuontia. Lisäksi myös sovitettuihin tuotteisiin sovelletaan 
tuontikiintiöitä samoin kuin kyseisiin tuotteisiin ja viimeisteltyihin kankaisiin. Vielä 
on todettava, että tuonnin tällainen äkillinen lisääntyminen edellyttäisi 
tuotantolaitosten perustamista sovitettuja tuotteita varten viejämaihin, mikä vaatisi 
28 
huomattavia investointeja, koska tuotantoprosessi sisältää myös kankaiden 
viimeistelyn. 
(119)Kaikista mainituista syistä on epätodennäköistä, että sovitettujen tuotteiden tuonti 
lisääntyisi äkillisesti polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden toteuttamisen vuoksi. 
2. Muut huomiot 
(120)Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti on kiinnitettävä erityistä huomiota tarpeeseen 
poistaa vahingollisen pollaimyynnin kaupankäyntiä vinouttavat vaikutukset ja 
palauttaa tehokas kilpailu. 
Tässä yhteydessä on tutkittu yhteisössä valmistettujen valkaisemattomien 
puuvillakankaiden pääsyä tutkimuksen kohteena olevien viiden maan markkinoille. 
(121)Kyseisen tuotteen vienti Kiinan kansantasavaltaan, Egyptiin, Intiaan, Indonesiaan ja 
Pakistaniin oli vuonna 1996 vain 164 tonnia ja vahinkotutkimusajanjaksona 134 
tonnia, kun kyseisen tuotteen viennin koko määrä oli vuonna 1996 13 000 tonnia ja 
vahinkotutkimusajanjaksona 13 100 tonnia, eli osuus yhteisön viennin koko määrästä 
oli noin 1 prosentti. 
Yhteisössä tuotettujen valkaisemattomien puuvillakankaiden markkinoillepääsy on 
jäänyt lähes merkityksettömäksi yhteisössä valmistetun kyseisen tuotteen tuonnissa 
sovellettavien tullien vuoksi, jotka ovat seuraavat: 19 prosenttia Kiinan 
kansantasavallassa, 60 prosenttia Egyptissä, 40 prosenttia Intiassa, 15 prosenttia 
Indonesiassa ja 45 prosenttia Pakistanissa, mihin kyseistä tuotetta ei saa tuoda ilman 
erikoislupaa. 
Viimeisteltyjen kankaiden ja sovitettujen tuotteiden osalta tilanne on samankaltainen. 
Viimeisteltyjen kankaiden vienti viiteen asianomaiseen maahan olikin noin 1 
prosentti kyseisten kankaiden koko yhteisön viennistä. Sovitettujen tuotteiden vienti 
viiteen kumulatiivistesti tarkasteltuun maahan oli noin 0,2 prosenttia mainittujen 
sovitettujen tuotteiden koko yhteisön viennistä. 
(122)Siksi voidaan väittää, että yhteisön kyseisen tuotteen ja sitä sisältävien myöhemmän 
jalostusasteen tuotteiden viennille on olemassa huomattavan suuria esteitä, joilla on 
näin ollen kaupankäyntiä vinouttava vaikutus. 
3. Yhteisön etua koskeva päätelmä 
(123)Jotkin osapuolet ovat kyseenalaistaneet väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa 
tehdyt komission päätelmät siitä, että yhteisön edun kannalta ei todettu pakottavia 
syitä olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Nämä osapuolet 
väittivät, että komissio analysoi mahdollisten polkumyynnin vastaisten 
toimenpiteiden käyttöönoton todennäköisiä vaikutuksia myöhemmän jalostusasteen 
teollisuuteen nykyisessä menettelyssä vain aikaisemman kuusi kuukautta kestäneen 
väliaikaisten toimenpiteiden voimassaolokauden perusteella. Ne väittivät, että jos 
lopulliset viisi vuotta voimassa olevat toimenpiteet otettaisiin käyttöön, niiden 
kielteinen vaikutus myöhemmän jalostusasteen teollisuuteen muodostaisi pakottavan 
syyn olla ottamatta toimenpiteitä käyttöön. 
29 
(124)Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tutkittiin mahdollisten polkumyynnin 
vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton vaikutuksia myöhemmän jalostusasteen 
teollisuuteen. Samalla, kun tiettyjä näkökohtia kuten esimerkiksi kustannusten ja 
hintojen nousua analysoitiin väliaikaisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden 
aiemman voimassaolokauden perusteella, jotkin muut puuvillakankaiden kaupan 
lähinnä rakenteelliset näkökohdat kuten viimeisteltyjen kankaiden ja sovitettujen 
tuotteiden tuonnissa sovellettavat kiintiöt, yhteisön viimeistelijöiden suhteelliset 
kilpailuedut ja viimeisteltyjen kankaiden alhainen tuonnin penetraatioaste olivat 
ristiriidassa sellaisen päätelmän kanssa, jonka mukaan olisi olemassa pakottavia syitä 
olla ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. 
(125)Asiasta kiinnostuneiden osapuolten väliaikaisten tullien käyttöönoton jälkeen 
esittämät huomautukset väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 240-371 
kappaleessa olevista menettelyn yhteisön etua koskevista näkökohdista on tutkittu. 
Koska kyseisten huomautusten perusteella ei ole syytä muuttaa väliaikaista tullia 
koskevassa asetuksessa esitettyä arviota, neuvosto vahvistaa, että pakottavia syitä olla 
ottamatta käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei ole todettu. 
H. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 
1. Vahingon poistava taso 
(126)Perusasetuksen asianmukaisten säännösten mukaisesti tutkittiin, olisiko 
toimenpiteiden oltava todettuja polkumyyntimarginaaleja lievempiä siksi, että 
kyseiset lievemmät toimenpiteet olisivat riittäviä poistamaan yhteisön tuotannonalalle 
polkumyynnistä aiheutuvan vahingon. 
(127)Todetun vahingon ja siinä erityisesti kannattavuuden puuttumisen ja hintojen 
laskupaineen vuoksi katsotaan, että polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja olisi 
nostettava polkumyynnin vastaisin toimenpitein niin, että ne kohoavat vahinkoa 
aiheuttamattomalle tasolle. 
(128)Vahinkoa aiheuttamattoman tason saavuttamiseksi yhteisön tuottajien 
myyntihintoihin lisättiin väliaikaisessa vaiheessa tutkimusajanjakson aikana havaittu 
otokseen kuuluvien yhteisön tuottajien voiton vajauksen painotettu keskiarvo yhdessä 
vähimmäistasoisen voiton kanssa. 
(129)Useat osapuolet väittivät, että vähimmäisvoittomarginaalia ei pitäisi asettaa 8 
prosenttiin. Ne esittivät tietoja, joiden piti osoittaa yhteisön tuotannonalan voittojen 
jääneen jopa sen kannattavina aikoina paljon alhaisemmiksi kuin 8 prosenttia. 
(130)Tällaisen väliimmäisvoittomarginaalin tarkoitus on osoittaa, millaista voittoa 
yhteisön tuotannonalan voisi kohtuudella odottaa saavuttavan, jos vahingollista 
polkumyyntiä ei tapahtuisi. Asiasta kiinnostuneiden osapuolten toimittamien tietojen 
perusteella kyseisen voittomarginaalin katsotaan edelleen olevan 8 prosenttia. Tämä 
marginaali kuvastaa myös sitä tosiasiaa, että yhteisön tuotannonalan on toivuttava 
aikaisemman polkumyynnin vaikutuksista. Lisäksi kyseinen voittomarginaali on 
yhteisön toimielinten tämäntyyppisen tuotannonalan yhteydessä noudattaman 
tavanomaisen käytännön mukainen. Edelleen todetaan, että tämä marginaali on sama, 
joka katsottiin asianmukaiseksi aikaisemman valkaisemattomia puuvillakankaita 
30 
koskevan menettelyn yhteydessä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa 
käytetty vähimmäisvoittomarginaali vahvistetaan. 
(131)Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään että jos tietyn vientiä harjoittavan 
tuottajan polkumyyntimarginaalit ovat alhaisempia kuin vastaavat edellä lasketut 
vahingon poistamiseksi tarpeelliset tuontihintojen nousut, lopulliset tullit eivät saa 
olla vahvistettuja polkumyyntimarginaaleja korkeammat. 
Prosentteina vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohinnasta tullaamattomana ilmaistut 
tullit ovat: 
Kiinan kansantasavalta: 
Kaikki tuottajat/viejät 
Egypti: 
Kaikki tuottajat/viejät 
Intia: 
Coats Viyella India Ltd. 
Vardhman Spinning & General Mills Ltd 
Mafatlal Industries Limited 
Century Textiles and Industries Ltd 10,9 prosenttia 
18,5 prosenttia 
5,3 prosenttia 
4,1 prosenttia 
16,1 prosenttia 
14,7 prosenttia 
Virudhunagar Textile Mills ja Thiagarajar Mills Ltd 5,3 prosenttia 
Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat 
yritykset 
Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 
Indonesia: 
P.T. Apac Inti Corpora 
P.T. Argo Pantes + P.T. Daya Manunggal 
P.T. Eratex Djaja 
Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat 
yritykset 
Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 
Pakistan: 
Amer Fabrics Ltd ja Diamond Fabrics Ltd 
Nishat Fabrics Ltd ja Nishat Mills Ltd 
31 12,8 prosenttia 
12,8 prosenttia 
11,8 prosenttia 
12,3 prosenttia 
12,7 prosenttia 
12,2 prosenttia 
12,2 prosenttia 
3,5 prosenttia 
10,5 prosenttia 
Kohinoor Group (Kohinoor Raiwind Mills Ltd ja 
Kohinoor Weaving Mills Ltd) 9,8 prosenttia 
Yhteistyössä toimivat otokseen kuulumattomat 
yritykset . * 9,5 prosenttia 
..•••- Yhteistyöstä kieltäytyneet yritykset 9,5 prosenttia. 
2. Sitoumukset 
(132)Viidestä kumulatiivisesti tarkastellusta maasta olevien tuottajien/viejien kanssa 
keskusteltiin perusasetuksen 8 artiklan mukaisesta mahdollisuudesta antaa 
hintasitoumuksia. Näiden keskustelujen jälkeen tuottajat/viejät esittivät sitoumuksia, 
jotka komissio hyväksyi komission päätöksellä N:o .... 
(133)Kyseiset sitoumuksen perustuvat vähimmäishintaan, jota noudatetaan kunkin viiden 
kumulatiivisesti tarkastellun maan tuottajien/viejien yhteisöön suuntautuvasta 
viennistä suurta osaa edustavassa rajallisessa määrässä rakennetyyppejä (eli kahden 
numeroparin yhdistelmiä, joka sisältävät loimen ja kuteen langan numerot sekä 
loimen ja kuteen säikeiden lukumäärät) sekä painoltaan alle 100 g/m2 olevissa 
kankaissa. Välmnmäishinnat on laskettu vapaasti yhteisön rajalla cif-nettohinnan 
perusteella lisättynä asianmukaisilla polkumyynti- tai vahinkomarginaaleilla sen 
mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. 
(134)Sitoumusten piiriin kuulumattomien rakennetyyppien viennillä tapahtuvan 
toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi sitoumusten alaisille rakennetyypeille 
asetetaan koko maata koskeva enimmäismäärä. Enimmäismäärän täyttyessä näiden 
tuotteiden tuonnissa ei noudateta vähimmäishintoja vaan siihen sovelletaan voimassa 
olevaa polkumyyntitullia. 
Sen varmistamiseksi, että arvotullista vapaan tuonnin määrä ei ylitä sitoumuksissa 
vahvistettuja enimmäismääriä, tullivapauden saamiseksi jäsenvaltioiden 
tulliviranomaisille olisi esitettävä voimassa oleva tuontilisenssi, josta käyvät selvästi 
ilmi tuottajan nimi, kyseinen rakennetyyppi ja tuonnin määrä. (6) 
Alle 100 g/m2 painaviin kankaisiin ei sovelleta enimmäismääriä, koska kyseisten 
kankaiden osalta toimenpiteiden kiertämisriski on vähäinen. Kyseiset kankaat 
edustavat hyvin pientä osaa markkinoista ja tullin on helppo erottaa ne muista 
kankaista niiden painon perusteella. 
3. Lopulliset tullit 
(135) Asianomaisista maista olevien tuottajien/viejien esittämien sitoumusten 
hyväksyminen huomioon ottaen sovelletaan kyseisen tuotteen tuonnissa yhteisöön 
muiden kuin sitoumukset allekirjoittaneiden tuottajien/viejien ja sitoumusten piiriin 
kuulumattomien rakennetyyppien sekä sitoumuksen alaisien mutta enimmäismäärän 
ylittävien rakennetyyppien osalta polkumyynnin vastaisia arvotulleja. Tämä 
toimenpide tukee myös sitoumuksien noudattamista estämällä niiden kiertämistä. 
(6) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 mukaisesti valkaisemattomia puuvillakankaita yhteisöön 
tuotaessa on esitettävä tuontilisenssi. Nykyisen polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä 
sovelletaan tätä järjestelmää. 
32 
(136)Alle 100 g/m2 painavat kankaat muodostavat hyvin pienen osan markkinoista. 
Kyseisiä kankaita tuodaan kahdessa eri laatuluokassa, joista toinen on tavallisesta 
langasta kudottu alhaiseen hintaan tuotava laatu ja toinen on ohuesta, 
korkealaatuisesta ja kestävästä langasta kudottu tuontihinnaltaan kallis laatu, ja 
kyseisten kankaiden tuonti ei yleensä aiheuta vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. 
Kyseisten kankaiden erityispiirteistä johtuu, että toisaalta arvotullin soveltaminen 
olisi kohtuutonta korkeaan laatuun kohdistuvan korkean tullin vuoksi, kun taas 
toisaalta pelkästään vähimmäishintaan perustuva tulli ei olisi hinnaltaan alhaisen 
laadun kannalta tarkoituksenmukainen. 
(137)Siksi päätettiin asettaa vähimmäishintaan perustuva tulli, jonka ehtona on, että 
asianmukainen arvotulli maksetaan vain vähimmäishintaa alhaisemmalla hinnalla 
tuodusta tuonnista. Arvotullin soveltaminen alhaiseen hintaan tuotavaan laatuun 
vaikuttaisi niin, että kyseisten kankaiden tuonti väliimmäishintaa halvemmalla voi 
jatkua. Jos arvotullin soveltaminen nostaisi hinnan vähimmäishintaa korkeammaksi, 
tulli peritään vain tuontihinnan ja vähimmäishinnan erotuksen suuruisena. 
(138)Kyseisten kankaiden vähimmäishinnan määrittämiseksi katsotaan, että koska 
otokseen kuuluvilta tuottajilta/viejiltä peräisin olevia edustavia tietoja ei ole 
käytettävissä, kyseisten vähimmäishintojen perusteena olisi käytettävä Eurostatin 
tilastojen mukaisia tuontihintoja. Eurostàtilta peräisin olevat tiedot koskevat alle 100 
g/m2 painavien tuotujen kankaiden tuotevalikoimaa, ja lisäämällä kunkin 
asianomaisen maan tuottajiin/viejiin sovellettava polkumyyntitulli Eurostatin 
tilastoimaan maakohtaiseen tuontihintaan saadaan vähimmäishinta, joka poistaisi 
yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon riittävässä laajuudessa. 
.(13 9)Näin vahvistetut vähimmäishinnat ovat: 
Maa Vahimmaishinta 
ecua/kg 
Kiinan kansantasavalta 4,7 
Egypti 6,0 
Intia 5,6 
Indonesia 4,9 
Pakistan ~ 4,2 
I. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN 
(140)Koska vientiä harjoittavien viejien ja viejämaiden osalta havaitut 
polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut 
vahinko on vakava, asetuksen (EY) N:o 773/98 mukaisten väliaikaisten tullien 
vakuutena olevien määrien lopullinen kantaminen katsotaan tarpeelliseksi lopullisina 
käyttöönotettujen tullien suuruisina. Tämä päätös koskee myös sitoumukset 
allekirjoittaneita yrityksiä. 
(141)Alle 100 g/m2 painavien kankaiden osalta väliaikaisten tullien vakuutena olevat 
määrät vapautetaan. Ottaen huomioon, että yli ja alle 100 g/m2 painavien kankaiden 
välinen ero on otettu huomioon vasta lopullisessa vaiheessa, väliaikaisten tullien 
kantaminen kyseisten kankaiden osalta vaikuttaa kohtuuttomalta. 
(142)Turkista peräisin olevan kyseisen tuotteen osalta väliaikaisten tullien vakuutena 
olevat määrät olisi vapautettava. 
33 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
/ artikla 
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli ex CN-koodeihin 5208 11 90-5208 19 ja 
5209 11-5209 19 (Taric-koodit 5208 11 90 90, 5208 12 11 90, 5208 12 13 90, 
5208 12 15 90, 5208 12 19 90, 5208 12 9190, 5208 12 93 90, 5208 12 95 90, 
5208 12 99 90, 5208 13 00 91, 5208 13 00 99, 5208 19 00 91, 5208 19 00 99, 
5209 11 00 90, 5209 12 00 90, 5209 19 00 90) kuuluvien Kiinan kansantasavallasta, 
Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien valkaisemattomien 
puuvillakankaiden tuonnissa. 
2. Ottaen huomioon, mitä jäljempänä 3 kohdassa on säädetty, polkumyyntitulli vapaasti 
yhteisön rajalla cif-nettohinnasta tullaamattomana on seuraava tuotteille, joiden 
alkuperämaa on: 
Maa Tulli Taric-lisakoodi 
Kiinan kansantasavalta 10,9% 
Egypti 18,5 % 
Intia 12,8 % 8900 
Indonesia 12,2 % 8900 
Pakistan | 9,5% [ 8900 
3. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamiin ja vientiin myymiin tuotteisiin 
sovelletaan seuraavia polkumyyntitulleja: 
Maa: Intia Tulli Taric-lisakoodi 
Century Textiles & Industries Limited 14,7 % 8913 
Coats Viyella India Limited 5,3 % 8914 
Vardhman Spinning & General Mills 4,1% 8915 
Limited 
Mafatlal Industries Limited 16,1% 8917 
Virudhunagar Textile Mills ja 5,3% 8916 
Thiagarjar Mills Ltd. -
Maa: Indonesia Tulli Taric-lisakoodi 
Group Argo Pantes (P.T. Argo 12,3 % 89l9 
PantesjaPTDayaManunggal) . 
Apac Inti Corpora ~ 11,8% 8918 
Eratex Djaja 12,7 % 8922 
Maa: Pakistan Tulli Taric-lisakoodi 
Arher Fabrics Ltd ja Diamond 3,5 % 8923 
Fabrics Ltd. 
Nishat Fabrics Ltd ja Nishat Mills 10,5 % ~ 8928 
34 
;^f$fcj;?i 
Ltd ; -. . I I "" 
Kohinoor Group (Kohinoor 9,8% 8925 
Raiwind Mills Ltd ja Kohinoor 
Weaving Mills Ltd) ; • 
4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 
2 artikla 
1. Enintään 100 g/m2 painavien valkaisemattomien puuvillakankaiden (Taric-koodit 
5208 11 90 90, 52Q8 13 00 91 ja 5208 19 00 91) tuontiin ei sovelleta 1 artiklassa 
käyttöönotettua tullia, jos kyseisten kankaiden tuonti tapahtuu korkeammalla hinnalla 
kuin seuraavat vapaasti yhteisön rajalla cif-vähimmäisnettohinnat tullaamattomana: 
Maa Vahimmaishinta ecua/kg 
Kiinan kansantasavalta 4,7 
Egypti 6£_ 
Intia 5,6 
Indonesia 4,9 
Pakistan 4,2 
2. Muuhun korkeintaan 100 g/m2 painavien valkaisemattomien puuvillakankaiden 
tuontiin sovelletaan asianmukaista 1 artiklassa käyttöönotettua tullia. Jos 
asianmukaisen tullin soveltaminen nostaisi tuontihinnan edellä 1 kohdassa mainittua 
asianmukaista vähimmäishintatasoa korkeammaksi, sovelletaan vain tuontihinnan ja 
vähimmäishinnan erotusta. 
3 artikla 
Komission päätöksellä N:o hyväksytyt sitoumukset antaneiden yritysten tuottamat 
ja yhteisöön vietäväksi myymät tuotteet, jotka luokitellaan edellä 1 artiklan 1 
kohdassa mainittuihin CN-koodeihin, vapautetaan edellä 1 ja 2 artiklassa säädetyistä 
polkumyyntitulleista, jos kyseinen tuonti tapahtuu mainitussa päätöksessä säädetyn 
menettelyn mukaisesti. 
4 artikla 
1. Yksinomaan käsillä tai jaloilla käytettävillä kangaspuilla kudotut tuotteet, jotka 
luokitellaan edellä 1 artiklan 1 kohdassa mainittuihin CN-koodeihin, vapautetaan 
tämän asetuksen 1 artiklassa säädetystä tullista (Taric-koodit 5208 1190 10, 
5208 12 1110, 5208 12 13 10, 5208 12 15 10, 5208 12 19 10, 5208 12 9110, 
5208 12 93 10, 5208 12 95 10, 5208 12 99 10, 5208 13 00 10, 5208 19 00 10, 
5209 11 00 10, 5209 12 00 10, 5209 19 00 10). 
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu poikkeus myönnetään ainoastaan tuotteille, jotka 
luovutetaan vapaaseen liikkeeseen yhteisössä jollakin seuraavista asiakirjoista: 
35 
a) alkuperämaan toimivaltaisen viranomaisen antama todistus, joka on tämän 
asetuksen liitteessä I olevan mallin mukainen, tai 
b) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3030/93 (7) 3 artiklan mukainen todistus. 
3. Edellä 2 kohdan a alakohdan nojalla annetut todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos 
alkuperämaat ovat ilmoittaneet komissiolle sellaisten viranomaistensa nimet ja 
osoitteet, joilla on toimivalta myöntää tällaisia todistuksia, yhdessä näiden 
viranomaisten käyttämien leimojen mallien kanssa, sekä todistusten tarkastamisesta 
vastuussa olevien viranomaisten nimet ja osoitteet. Leimat ovat voimassa siitä 
päivästä, jona komissio vastaanottaa niiden mallit. 
4. Edellä 2 kohdan mukaiset todistukset ovat voimassa ainoastaan, jos todistuksen 11 
kohdan vaihtoehdot b ja c on poistettu ja jos niissä todistetaan, että todistuksessa 
tarkoitetut tuotteet ovat vaihtoehdon a mukaisia. 
Yhteisön tullikoodeksin asianmukaisia soveltamissäännöksiä ja erityisesti komission 
asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (8), sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella 
(EY) N:o 12/97 (9), 93, 93a ja 94 artiklan säännöksiä hallinnollisesta yhteistyöstä 
sovelletaan soveltuvin osin. 
5 artikla 
1. Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Intiasta, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin 
olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuonnissa asetuksen (EY) N:o 
773/98 mukaisesti käyttöönotetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät 
kannetaan lopullisen tullin määräisinä. Tätä säännöstä sovelletaan väliaikaisten tullien 
vakuutena olevien määrien osalta myös sitoumukset allekirjoittaneisiin yrityksiin. 
2. Kiinan kansantasavallasta, Egyptistä, Indonesiasta ja Pakistanista peräisin olevien alle 
100 g/m2 painavien kankaiden tuonnissa käyttöönotettujen väliaikaisten tullien 
vakuutena olevat määrät vapautetaan. 
3. Turkista peräisin olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun tuotteen tuonnissa 
käyttöönotettujen väliaikaisten tullien vakuutena olevat määrät vapautetaan. 
6 artikla 
Menettely päätetään Turkista peräisin olevan edellä 1 artiklan 1 kohdassa kuvatun 
tuotteen tuonnin osalta. 
7 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
(7)EYVLL 275, 8.11.1993, s. 1. 
(8) EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1. 
(9)EYVLL9,13.1.97, s. 1. 
36 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 1998. 
37 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 487 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 05 06 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-505-FI-C 
ISBN 92-78-38754-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg