1.KOHTI TURVALLISIA COVID-19-ROKOTTEITA

Koronaviruskriisi on mullistanut tapamme elää, olla vuorovaikutuksessa muiden kanssa, käyttää julkisia tiloja ja tehdä työtä. Mikään elämänalue ei ole jäänyt ennalleen. Eurooppa on toteuttanut mittavia toimenpiteitä koronaviruspandemian kukistamiseksi turvatakseen sisämarkkinat ja löytääkseen ylikansallisia ratkaisuja.

Nyt ei ole suinkaan aika hellittää. Jonkin aikaa sitten tartuntaluvut olivat vielä suhteellisen alhaisia, ja maat pystyivät vähitellen poistamaan pandemian vuoksi käyttöön ottamiaan kansanterveystoimenpiteitä, mutta elokuusta alkaen tartunnat ovat jälleen lisääntyneet eri puolilla EU:ta.

Aluksi tapausten lisääntyminen korreloitui testauksen lisääntymiseen eri maissa ja tartuntojen leviämiseen oireettomien tai vähäoireisten nuorten keskuudessa, mutta nyt tartuntaluvut kasvavat huolestuttavasti lähes kaikissa EU-maissa koko väestön keskuudessa. Myös sairaalahoitoa vaativien tapausten, vakavien tapausten ja kuolonuhrien määrät ovat lisääntymässä. Monien jäsenvaltioiden terveysviranomaiset kehottavat kaikkia ihmisiä ja erityisesti nuoria panostamaan enemmän viruksen leviämisen estämiseen, kun covid-19-tapausten määrä kasvaa voimakkaasti eri puolella Eurooppaa erityisesti nuorten aikuisten keskuudessa.

EU:ssa/ETA:ssa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 11. lokakuuta jälkeen kirjattu yli 4 miljoonaa covid-19-tapausta. Lisäksi 14 vuorokauden pituisissa ilmoitusjaksoissa laskettavien covid-19-tapausten määrä on noussut korkealle tasolle tai jatkanut vakaata kasvua lähes kaikissa tämän alueen maissa. Yli puolessa näistä maista tartuntoja on runsaasti tai enenevässä määrin yli 65-vuotiaiden keskuudessa. Puolet maista on sellaisia, joissa on runsaasti sairaalassa tai tehohoidossa olevia ja/tai uusia sairaalahoitoon päätyviä covid-19-potilaita tai tällaisten potilaiden määrät ovat kasvamassa. Neljäntoista päivän kuolleisuus on lisääntynyt yli kahden viikon ajan, ja lähes puolessa maista kuolleisuusluvut ovat korkeita tai kasvavat jatkuvasti.

Vaikka hillitsemistoimenpiteet ovat olennainen keino hidastaa koronaviruksen leviämistä, ne eivät kuitenkaan riitä pandemian pitkäaikaiseen hallintaan. Käytäntö on osoittanut, että ihmiset kokevat ”pandemiaväsymystä” ja kyllästyvät varotoimiin, kuten turvavälien pitämiseen ja sosiaalisen kanssakäymisen rajoittamiseen. Siitä huolimatta nämä poikkeukselliset toimenpiteet ovat säästäneet ihmishenkiä ja niitä tarvitaan jatkossakin. Kuten puheenjohtaja von der Leyen tähdensi puheessaan unionin tilasta, Euroopan on edelleen suhtauduttava pandemiaan äärimmäisen huolellisesti, vastuullisesti ja yhtenäisesti ja vahvistettava saatujen kokemusten pohjalta kriisivalmiutta ja kriisinhallintaa ylikansallisten terveysuhkien varalta.

Turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden kehittäminen covid-19:ää vastaan ja niiden nopea maailmanlaajuinen käyttöönotto ovat edelleen olennainen osa kansanterveyskriisin hallintaa ja mahdollista ratkaisua. Kun käyttöön on saatu turvallinen ja tehokas rokote, rokottamisella voidaan pelastaa ihmishenkiä, hillitä pandemiaa, suojata terveydenhuoltojärjestelmiä ja edistää talouden elpymistä. Rokotteen kehittäminen on hyvin monimutkainen prosessi, joka kestää yleensä noin 10 vuotta, mutta tässä tilanteessa tähdätään siihen, että rokote saadaan valmiiksi 12–18 kuukauden kuluessa tai jopa aiemmin tinkimättä kuitenkaan rokotteen turvallisuudesta, laadusta tai tehosta. Euroopan komission ensisijaisena tavoitteena on varmistaa, että turvallinen rokote on kaikkien eurooppalaisten saatavilla.

Kun Eurooppa opettelee elämään pandemian kanssa, on välttämätöntä, että jäsenvaltiot noudattavat yhteistä strategiaa rokotteiden käyttöönotossa ja toteuttavat näyttöön perustuvia ja oikeasuhteisia hillitsemistoimenpiteitä, jotta tartunnat pysyisivät hallinnassa. Molemmat toimintalinjat olisi mukautettava paikallisiin ja alueellisiin tarpeisiin. Samalla tarvitaan kuitenkin koordinointia EU:n tasolla, jotta toimet voidaan sovittaa yhteen ja jotta voidaan turvata solidaarisuus ja toimia sen mukaisesti, varmistaa sisämarkkinoiden täysimittainen toiminta ja kansanterveyden hyvä hallinnointi covid-19:ään liittyvissä ja muissa kysymyksissä sekä turvata kaikkien EU:n kansalaisten suojelu heidän asuinpaikastaan riippumatta. Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä kokouksessa 2. lokakuuta jäsenvaltiot kehottivat neuvostoa ja Euroopan komissiota tehostamaan edelleen yleistä koordinointia sekä rokotteiden kehittämiseen ja jakeluun liittyvää työtä EU:n tasolla.

Komissio antoi heinäkuussa EU:n lyhyen aikavälin terveysvalmiutta koskevan tiedonannon, jonka tavoitteena on auttaa Eurooppaa valmistautumaan mahdollisiin uusiin covid-19-epidemioihin ja hillitsemään niitä sekä pelastaa ihmishenkiä, turvata ihmisten toimeentulo ja pitää tilanne kurissa, kunnes turvallinen ja tehokas rokote saadaan laajamittaiseen käyttöön. Tiedonannossa esitetään keskeiset toimenpiteet kuudella alalla. Niiden tehokas täytäntöönpano vaatii jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja tehokasta tietojenvaihtoa. Yksi tärkeimmistä toimista, joita Eurooppa tarvitsee koronaviruspandemian kukistamiseksi, on nopeuttaa covid-19-rokotteiden kehittämistä, valmistamista ja käyttöönottoa. Kesäkuussa julkaistu EU:n strategia covid-19-rokotteiden kehittämiseksi viitoittaa tältä osin tietä eteenpäin. Sen suositukset ovat edelleen ajankohtaisia, ja kaikkia jäsenvaltioita kannustetaan noudattamaan niitä.

Rokotestrategiassa ehdotetaan keinoja, joilla rokotevalmistajille voidaan tarjota ennakkorahoitusta lupaavien rokote-ehdokkaiden kehittämisen ja valmistuksen nopeuttamiseen ja joilla voidaan varmistaa, että jäsenvaltiot saavat rokotteita parhailla mahdollisilla ehdoilla. Näiden periaatteiden mukaisesti komissio on tehnyt jäsenvaltioiden puolesta yksittäisten rokotevalmistajien kanssa sopimuksia, joilla ostetaan ja/tai varataan oikeus ostaa rokoteannoksia ennakkohankintasopimusten nojalla. Tähän mennessä on tehty kolme sopimusta , yksi Astra Zenecan, yksi Sanofi-GSK:n ja yksi Johnson & Johnsonin kanssa. Sopimukset antavat mahdollisuuden ostaa rokotetta, kun se on osoittautunut turvalliseksi ja tehokkaaksi. Lokakuusta 2020 alkaen komissio jatkaa neuvotteluja vastaavista sopimuksista muiden rokotevalmistajien (CureVac, Moderna ja BioNTech/Pfizer) kanssa. Alustavat neuvottelut on jo saatu päätökseen. Kaikkiin kolmeen rokotevalmistajien kanssa tehtyyn sopimukseen sisältyy solidaarisuuteen tähtääviä määräyksiä, joiden nojalla jäsenvaltiot voivat lahjoittaa tai jälleenmyydä rokoteannoksia kolmansiin maihin.

Komissio on tähän mennessä varmistanut mahdollisten covid-19-rokotteiden saatavuuden seuraavasti:

·AstraZeneca: 300 miljoonaa annosta.

·Sanofi-GSK: 300 miljoonan annoksen hankintaoikeus.

·Johnson & Johnson: 200 miljoonaa annosta.

Tällä hetkellä ei vielä tiedetä, läpäiseekö mikään rokote kehitys- ja lupamenettelyä, jolloin sen katsotaan täyttävän EU:n markkinoille saattamista koskevat tehokkuus- ja turvallisuusvaatimukset. Kriisin voittamiseksi Euroopan on hankittava laaja valikoima rokote-ehdokkaita. Näin luodaan parhaat edellytykset rokotteen nopealle kehittämiselle, jonka jälkeen rokotetta voidaan valmistaa ja tarjota kaikille eurooppalaisille.

Valikoima sisältää erilaisiin tekniikkoihin perustuvia rokotteita, jotta toimivan covid-19-rokotteen löytymiseen olisi parhaat mahdollisuudet. On tärkeää, että kaikki jäsenvaltiot ovat osallisina koko valikoimassa. Ennakkohankintasopimukset sisältävät määräyksen rokoteannosten tasapuolisesta jakamisesta jäsenvaltioiden kesken. Sillä varmistetaan, että kukin maa saa annoksia väestömäärään suhteutetun jakoperusteen mukaisesti, jollei ennakkohankintasopimuksiin osallistuvat jäsenvaltiot sovi toisin sopimusten täytäntöönpanon yhteydessä. Laaja rokotevalikoima tarjoaa jäsenvaltioille parhaat mahdollisuudet saada tehokkaita ja turvallisia rokotteita riittävästi ja nopeasti, mutta tämä vaatii lisärahoitusta. Sen vuoksi kaikkia jäsenvaltioita pyydetään täydentämään hätätilanteen tukivälineen määrärahoja.

Auttaakseen Euroopan unionia ja sen kansalaisia valmistautumaan siihen, että tuvallinen ja tehokas rokote voi tulla ja tulee saataville, komissio on EU:n perussopimuksissa vahvistettujen toimivaltuuksien mukaisesti määritellyt keskeiset osatekijät, jotka jäsenvaltioiden tulee ottaa huomioon covid-19-rokotusstrategioissaan. Näiden keskeisten osatekijöiden avulla jäsenvaltioiden on helpompi havaita ja korjata ongelmia ja puutteita, joita voi liittyä turvallisen covid-19-rokotteen tehokkaaseen käyttöönottoon ja hyväksymiseen. Teknisesti koordinoitujen ja poliittisesti sovittujen rokotestrategioiden tulisi johtaa covid-19-rokotteiden laajaan käyttöönottoon EU:ssa. Ratkaisevan tärkeää on tiedottaa rokotteista ja niiden saatavuudesta tehokkaasti, johdonmukaisesti, avoimesti ja laaja-alaisesti.

Lisäksi komissio soveltaa koordinoitua lähestymistapaa rokotteiden jakamiseen EU:n jäsenvaltioiden kesken. Komission ja jäsenvaltioiden sopimalla jakomenetelmällä varmistetaan, että kaikilla jäsenvaltioilla on väestömääränsä perusteella tasapuoliset mahdollisuudet saada tarjolla olevia rokoteannoksia.

Kun covid-19-rokotteet ovat tulleet saataville ja ne on hyväksytty EU:n tasolla, kaikilla jäsenvaltioilla on mahdollisuus hankkia niitä samanaikaisesti. Rokoteannosten kokonaismäärää rajoitetaan käyttöönoton alkuvaiheissa siihen asti, kun tuotantoa voidaan lisätä. Yhtenä tärkeänä toimena on päättää siitä, minkä ryhmien olisi ensisijaisesti saatava rokotteita.