(5)Yleinen poikkeuslauseke on ollut aktivoituna maaliskuusta 2020. Komissio katsoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 antamassaan tiedonannossa, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen deaktivoinnista tai sen soveltamisen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Talousnäkymien lisääntynyt epävarmuus ja suuret heikkenemisriskit sodan jatkuessa Euroopassa, ennennäkemätön energian hintojen nousu ja jatkuvat toimitusketjujen häiriöt edellyttävät vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamista vuonna 2023.

(4)Koska taloudellinen ja geopoliittinen tilanne on muuttumassa nopeasti, vuonna 2022 aloitetaan uudelleen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon kuuluva laaja talous- ja työllisyyspolitiikan koordinointi, ja ohjausjaksoa kehitetään elpymis- ja palautumistukivälineen toteuttamisvaatimusten mukaisesti siten kuin vuotta 2022 koskevassa vuotuisessa selvityksessä kestävästä kasvusta selostetaan. Hyväksyttyjen elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpano on olennaisen tärkeää eurooppalaisen ohjausjakson ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen kannalta, koska suunnitelmat kohdistuvat kaikkiin tai merkittävään osaan vuosien 2019 ja 2020 ohjausjaksoilla annetuista maakohtaisista suosituksista. Vuosien 2019 ja 2020 maakohtaiset suositukset ovat yhtä lailla tärkeitä, kun elpymis- ja palautumissuunnitelmia tarkistetaan, päivitetään tai muutetaan asetuksen (EU) 2021/241 14, 18 ja 21 artiklan mukaisesti, niiden maakohtaisten suositusten lisäksi, joita on mahdollisesti annettu muokatun suunnitelman toimittamispäivään mennessä.

(3)Geopoliittinen ja taloudellinen tilanne on muuttunut merkittävästi Venäjän hyökättyä Ukrainaan maailmanlaajuisen pandemian jälkimainingeissa. Hyökkäyksen vaikutus jäsenvaltioiden talouksiin on näkynyt esimerkiksi energian ja elintarvikkeiden hintojen nousuna ja kasvunäkymien heikentymisenä. Energian hintojen nousu vaikuttaa erityisesti kaikkein haavoittuvimpiin kotitalouksiin ja varsinkin niihin, jotka ovat energiaköyhiä tai vaarassa joutua energiaköyhyyteen. EU:hun on myös virrannut ennennäkemätön määrä Ukrainasta pakenevia. Tilapäistä suojelua koskeva direktiivi otettiin tässä tilanteessa 4 päivänä maaliskuuta 2022 ensimmäistä kertaa käyttöön. Ukrainasta pakeneville myönnetään direktiivin perusteella oikeus oleskella laillisesti EU:ssa sekä oikeus hakeutua koulutukseen, työmarkkinoille ja terveydenhuoltoon, saada asunto ja käyttää sosiaalipalveluita.

(6)Vuoden 2021 vakausohjelmasta 18 päivänä kesäkuuta 2021 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti finanssipolitiikan viritystä mitataan tällä hetkellä parhaiten muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä), joissa ei ole mukana covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä mutta joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen tuella, jota ei makseta takaisin, (avustuksilla) ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot, suhteessa keskipitkän aikavälin potentiaaliseen kasvuun. Sen arvioimiseksi, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa, huomiota kiinnitetään finanssipolitiikan kokonaisviritystä laajemmin myös kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja covid-19-kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä) ja investointien kehitykseen.

(7)Komissio hyväksyi 2 päivänä maaliskuuta 2022 tiedonannon, jossa annetaan laajaa finanssipoliittista ohjausta vuodeksi 2023 ja jolla pyritään tukemaan jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelua ja siten vahvistamaan politiikan koordinointia. Komission mielestä vaikuttaa asianmukaiselta, että vuonna 2023 siirrytään talven 2022 talousennusteen makrotalouden näkymien perusteella kasvua tukevasta vuosien 2020–2022 finanssipolitiikan kokonaisvirityksestä pitkälti neutraaliin finanssipolitiikan kokonaisviritykseen, mutta samalla on oltava valmiina reagoimaan muuttuvaan taloustilanteeseen. Komissio totesi, että vuotta 2023 koskevia finanssipoliittisia suosituksia olisi edelleen eriytettävä jäsenvaltioittain ja että niissä olisi otettava huomioon mahdolliset maiden väliset heijastusvaikutukset. Komissio kehotti jäsenvaltioita ottamaan tämän ohjauksen huomioon vakaus- ja lähentymisohjelmissaan. Komissio sitoutui seuraamaan tiiviisti talouden kehitystä ja mukauttamaan ohjaustaan tarvittaessa ja viimeistään talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson kevätpaketissa, jonka se esittää toukokuun 2022 lopussa.

(8)Vuotta 2023 koskevissa finanssipoliittisissa suosituksissa otetaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 hyväksytyn finanssipoliittisen ohjauksen perusteella huomioon heikentyneet talousnäkymät, lisääntynyt epävarmuus ja muut heikkenemisriskit sekä talven talousennusteeseen verrattuna nopeampi inflaatio. Näiden seikkojen perusteella finanssipoliittisilla toimilla on lisättävä julkisia investointeja vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä energiaturvallisuuteen ja ylläpidettävä heikoimmassa asemassa olevien kotitalouksien ostovoimaa, jotta voidaan lievittää energian hinnan nousun vaikutuksia ja hillitä kerrannaisvaikutuksista johtuvia inflaatiopaineita kohdennettujen ja väliaikaisten toimenpiteiden avulla. Finanssipolitiikan on pysyttävä ketteränä, jotta sitä voidaan mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin, ja sitä on eriytettävä maittain finanssipoliittisen ja taloudellisen tilanteen mukaan ottaen huomioon muun muassa altistuminen kriisille ja Ukrainasta pakenevien maahantulo.

(9)Ranska toimitti 28 päivänä huhtikuuta 2021 komissiolle asetuksen (EU) 2021/241 18 artiklan 1 kohtaa noudattaen kansallisen elpymis- ja palautumissuunnitelmansa. Komissio on arvioinut asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan mukaisesti elpymis- ja palautumissuunnitelman merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta asetuksen liitteessä V esitettyjä arviointia koskevia suuntaviivoja noudattaen. Neuvosto hyväksyi 13 päivänä heinäkuuta 2021 päätöksen Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä. Rahoituserien maksamisen ehtona on asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan 5 kohdan mukaisesti tehty komission päätös siitä, että Ranska on tyydyttävästi saavuttanut neuvoston täytäntöönpanopäätöksessä asetetut asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Tyydyttävä saavuttaminen edellyttää, että edeltävien välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttaminen ei ole peruuntunut.

(10)Ranska toimitti vuoden 2022 kansallisen uudistusohjelmansa 4 päivänä toukokuuta 2022. Se ei toimittanut vakausohjelmaa. Asetuksen (EU) 2021/241 27 artiklan mukaisesti vuoden 2022 kansallisessa uudistusohjelmassa otetaan huomioon myös Ranskan puolivuosittainen raportointi edistymisestä elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanossa.

(11)Komissio julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022 Ranskaa koskevan vuoden 2022 maaraportin. Siinä arvioitiin Ranskan edistymistä neuvoston vuosina 2019, 2020 ja 2021 hyväksymien asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten noudattamisessa ja arvioitiin elpymisen ja palautumisen tulostaulun pohjalta, miten Ranska on pannut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöön. Tämän analyysin perusteella maaraportissa määritettiin puutteita eli haasteita, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla ei vastata lainkaan tai joihin vastataan vain osittain, sekä uusia ja kehittymässä olevia haasteita, kuten haasteet, jotka johtuvat Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan. Maaraportissa arvioitiin myös Ranskan edistymistä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanossa, työllisyyttä, osaamista ja köyhyyden vähentämistä koskevien EU:n yleistavoitteiden saavuttamisessa sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin pääsemisessä.

(12)Komissio on tehnyt asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla Ranskasta perusteellisen tarkastelun, jonka tulokset se julkaisi 23 päivänä toukokuuta 2022. Komissio päätteli, että Ranskan makrotaloudessa on epätasapainoja. Haavoittuvuudet liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan ja heikkoon kilpailukykyyn, joilla on rajat ylittävää merkitystä, tuottavuuden kasvun ollessa heikko.

(13)Komissio antoi 23 päivänä toukokuuta 2022 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen. Kertomuksessa käsiteltiin Ranskan julkisen talouden tilannetta, sillä vuonna 2021 sen julkisen talouden alijäämä ylitti perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja sen julkinen velka perussopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, eikä se noudattanut velan supistamista koskevaa vertailuarvoa. Kertomuksessa todettiin, että alijäämäkriteeriä ja velkakriteeriä ei ole noudatettu. Komissio katsoi merkityksellisiä tekijöitä arvioidessaan 2 päivänä maaliskuuta 2022 annetun tiedonannon mukaisesti, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen merkitsisi liian vaativia etupainotteisia julkisen talouden toimia, jotka uhkaavat vaarantaa kasvun. Sen vuoksi komissio katsoo, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattaminen ei ole tämänhetkisissä poikkeuksellisissa talouden olosuhteissa perusteltua. Ilmoituksensa mukaisesti komissio ei ehdottanut uusien liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista keväällä 2022. Se arvioi syksyllä 2022 uudelleen, onko aiheellista ehdottaa liiallista alijäämää koskevien menettelyjen aloittamista.

(14)Neuvosto suositti 20 päivänä heinäkuuta 2020, että Ranska toteuttaisi vuosina 2020 ja 2021 yleisen poikkeuslausekkeen huomioon ottaen kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi. Se suositti myös, että Ranska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Vuonna 2021 Ranskan julkisen talouden alijäämä supistui Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan 6,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen, kun se vuonna 2020 oli ollut 8,9 prosenttia. Ranskan finanssipoliittiset toimet tukivat talouden elpymistä vuonna 2021, ja väliaikaiset hätätoimenpiteet vähenivät vuosien 2020 ja 2021 välillä 3,3 prosentista 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ranskan vuonna 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet olivat enimmäkseen väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Sellaiset hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet, jotka eivät olleet väliaikaisia tai joiden vaikutusta ei kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä, muodostuivat pääasiassa tuotantoverojen pysyvästä alentamisesta vuonna 2021 ja virkamiesten palkkojen noususta lähinnä terveydenhuollossa. Eurostatin vahvistamien tietojen mukaan julkinen velka oli 112,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(15)Julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen on ennusteen koontipäivänä tiedossa olevien politiikkatoimien perusteella komission kevään 2022 talousennusteen mukaan 4,6 prosenttia vuonna 2022 ja 3,2 prosenttia vuonna 2023. Komission kevään 2022 talousennusteessa julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on 111,2 prosenttia vuonna 2022 ja 109,1 prosenttia vuonna 2023. Komission analyysin perusteella velkakestävyysriskit vaikuttavat keskipitkällä aikavälillä suurilta.

Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella keskipitkän aikavälin potentiaalisen tuotannon kasvun (10 vuoden keskiarvon) arvioidaan olevan 1,0 prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Ranskan talouden potentiaalista kasvua.

(16)Hallitus on vuonna 2022 luopunut suurimmasta osasta covid-19-kriisin takia toteutetuista toimenpiteistä, joten väliaikaisten hätätilanteen tukitoimenpiteiden ennakoidaan supistuvan 0,4 prosenttiin vuonna 2022, kun ne vuonna 2021 olivat 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi hyväksytyt toimenpiteet vaikuttavat julkisen talouden alijäämään. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset toimenpiteet ovat suhteessa BKT:hen 0,7 prosenttia vuonna 2022 ja vuonna 2023 niistä lienee luovuttu. Nämä toimenpiteet koostuvat pääasiassa sosiaalisista tulonsiirroista köyhemmille kotitalouksille, energiankulutuksesta kannettavien välillisten verojen kevennyksistä, vähittäis- ja tukkuhintojen hintakatoista sekä energiaintensiivisille yrityksille tarkoitetuista tuista. Toimenpiteet on ilmoitettu väliaikaisiksi. Jos energian hinnat kuitenkin pysyvät korkeina myös vuonna 2023, osaa näistä toimenpiteistä voitaisiin jatkaa. Joitakin näistä toimenpiteistä ei ole kohdennettu, erityisesti sähkön ja kaasun yleistä hintakattoa sekä polttoaineiden tuettua alennusta. Julkisen talouden alijäämään vaikuttavat myös kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille. Komission kevään 2022 talousennusteen mukaan kyseiset kustannukset ovat suhteessa BKT:hen 0,1 prosenttia vuonna 2022 ja 0,1 prosenttia vuonna 2023.

(17)Neuvosto suositti 18 päivänä kesäkuuta 2021, että Ranska rahoittaisi vuonna 2022 elpymis- ja palautumistukivälineen avulla lisäinvestointeja, joilla tuetaan elpymistä, ja noudattaisi samalla maltillista finanssipolitiikkaa. Lisäksi sen olisi jatkettava kansallisesti rahoitettuja investointeja. Se suositti myös, että Ranska harjoittaisi taloustilanteen salliessa finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä, ja samalla lisäisi investointeja kasvupotentiaalin parantamiseksi.

(18)Komission kevään 2022 talousennusteen perusteella finanssipolitiikan virityksen ennakoidaan vuonna 2022 olevan elvyttävä –1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ranska aikoo jatkaa elpymisen tukemista hyödyntämällä elpymis- ja palautumistukivälinettä lisäinvestointien rahoittamiseen neuvoston suosituksen mukaisesti. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan vähenevän 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2021 verrattuna. Vähennys vuonna 2022 johtuu elpymis- ja palautumistukivälineestä etupainotteisesti myönnetystä rahoitustuesta vuonna 2021. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2022. Sen vuoksi Ranska suunnittelee jatkavansa kansallisesti rahoitettuja investointeja neuvoston suosituksen mukaisesti. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2022 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen elvyttävä vaikutus, joka on 1,6 prosenttiyksikköä. Tässä huomattavassa elvyttävässä vaikutuksessa ovat mukana energian hintojen nousun taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten torjumiseksi toteutettavien toimenpiteiden lisävaikutus (0,5 % suhteessa BKT:hen) sekä kustannukset, joita aiheutuu tilapäisen suojelun tarjoamisesta Ukrainasta paenneille (0,1 % suhteessa BKT:hen). Muita juoksevia menoja koskevia toimenpiteitä ovat muun muassa palautumissuunnitelmassa esitetyt toimenpiteet, joiden avulla on tarkoitus puuttua Ukrainan konfliktin taloudellisiin seurauksiin, kuten suorat tuet tietyille aloille (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja virkamiesten palkkojen nousu (0,1 % suhteessa BKT:hen). Tulopuolella yhtiöveroasteen alentamisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ja kiinteistöverojen keventämisen (0,1 % suhteessa BKT:hen) ennustetaan myös vaikuttavan elvyttävästi finanssipolitiikan viritykseen. BKT-deflaattoriin verrattuna voimakkaamman kuluttajahintojen nousun ennustetaan vaikuttavan kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen elvyttävään vaikutukseen vuonna 2022 lisäämällä julkista kulutusta ja sosiaalietuuksia. Komission ennusteen mukaan näitä toimenpiteitä ja menoja kasvattavia tekijöitä ei täysin kompensoida tasapainottavilla toimenpiteillä.

(19)Vuonna 2023 finanssipolitiikan viritys on komission kevään 2022 talousennusteen mukaan +0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Ranskan ennakoidaan jatkavan elpymis- ja palautumistukivälineen avustusten käyttöä vuonna 2023 elpymistä tukevien lisäinvestointien rahoittamiseen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen talouden toimeliaisuuteen arvioidaan pienenevän 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodesta 2022, mikä johtuu etupainotteisesti elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitustuesta vuosina 2021 ja 2022. Kansallisesti rahoitettavilla investoinneilla ennakoidaan olevan neutraali vaikutus finanssipolitiikan viritykseen vuonna 2023. Kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen kasvulla (ilman uusia tulopuolen toimenpiteitä) taas ennakoidaan vuonna 2023 olevan finanssipolitiikan kokonaisviritykseen kiristävä vaikutus, joka on 0,7 prosenttiyksikköä. Tähän sisältyy energian hinnannousuun liittyvien toimenpiteiden asteittaisen lakkauttamisen vaikutus (0,7 % suhteessa BKT:hen). Kansallisesti rahoitettavien juoksevien menojen kiristävä vaikutus riippuu näin ollen siitä, että toimenpiteet, joilla puututaan energian hintojen nousun vaikutuksiin, lakkautetaan asteittain tämänhetkisten suunnitelmien mukaisesti.

(20)Ranskan nykyinen eläkejärjestelmä on monimutkainen, ja siihen kuuluu yli 40 eri eläkevakuuttajaa. Eri työntekijäryhmillä on omat vakuuttajansa, ja ne toimivat erilaisten sääntöjen mukaan. Eurostatin tietojen mukaan Ranskan julkiset eläkemenot olivat vuonna 2019 EU:n kolmanneksi suurimmat, 14,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Korkeat kustannukset liittyvät suhteellisen suureen korvaussuhteeseen (eli eläke verrattuna viimeisiin vuosiansioihin), elinajanodotteeseen, suhteellisen varhaiseen todelliseen eläkkeellesiirtymisikään (noin 62 vuotta) ja eläkkeensaajien suureen osuuteen koko väestöstä. Sekä komission vuoden 2021 ikääntymisraportin että Ranskan eläkkeitä käsittelevän neuvoa-antavan neuvoston (Conseil d’orientation des retraites) viimeisimmän vuosikertomuksen mukaan eläkemenojen ennustetaan ensin hieman vähenevän vuoteen 2024 saakka ja sen jälkeen kasvavan vuodesta 2025 suunnilleen vuoteen 2030 saakka maltillisesti, noin 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Eläkemenot ovat julkisten kokonaismenojen tärkeimpiä menoeriä, ja suuret julkiset kokonaismenot puolestaan lisäävät julkisen velan kertymistä raskaasta verotaakasta huolimatta, minkä vuoksi Ranskan julkisen talouden kestävyyteen kohdistuu keskipitkällä aikavälillä suuria riskejä. Pidemmällä aikavälillä eläkemenot alenevat tasaisesti vuoteen 2070 asti pääasiassa siksi, että eläke-etuudet on indeksoitu inflaatioon, mikä tasoittaa väestön ikääntymisestä johtuvan huoltosuhteen heikkenemisen vaikutusta. Eläkejärjestelmän yksinkertaistaminen yhtenäistämällä eri vakuuttajia koskevat säännöt auttaisi parantamaan järjestelmän läpinäkyvyyttä ja oikeudenmukaisuutta samalla kun sillä olisi myönteisiä vaikutuksia työvoiman liikkuvuuteen ja työvoiman tehokkaaseen jakamiseen, ja se voisi tukea julkisen talouden kestävyyttä. Ranskan hallitus käynnisti vuonna 2018 uudistusprosessin, jonka tavoitteena on yhdenmukaistaa eri eläkejärjestelmiä koskevat säännöt. Uudistus keskeytettiin covid-19-pandemian puhjettua. Esittäessään Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman tavoitteet hallitus vahvisti sitoutuneensa toteuttamaan eläkejärjestelmän kunnianhimoisen uudistuksen, jolla pyritään parantamaan sen oikeudenmukaisuutta ja kestävyyttä.

(21)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan b alakohdan ja liitteessä V olevan 2.2 kriteerin mukaisesti laajan joukon toisiaan vahvistavia uudistuksia ja investointeja, jotka on määrä toteuttaa vuoteen 2026 mennessä. Ne auttavat vastaamaan kaikkiin tai merkittävään osaan niistä taloudellisista ja sosiaalisista haasteista, jotka tuodaan esiin neuvoston Ranskalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä vuosina 2019 ja 2020 antamissa maakohtaisissa suosituksissa sekä niissä maakohtaisissa suosituksissa, joita on mahdollisesti annettu suunnitelman hyväksymispäivään mennessä. Ranskan suunnitelman täytäntöönpano on hyvässä vauhdissa. Komissio antoi myönteisen arvion Ranskan ensimmäisestä maksupyynnöstä ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon, ja 4 päivänä maaliskuuta 2022 rahoitustukea maksettiin 7,4 miljardia euroa (josta on vähennetty ennakkomaksu). Kyseiseen maksupyyntöön liittyvät 38 välitavoitetta ja tavoitetta kattavat uudistuksia julkisen talouden, työmarkkinoiden, terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloilla. Investointeja on tehty rakennusten energiatehokkuuteen (julkinen, yksityinen ja sosiaalinen asuntotarjonta), kestävään liikenteeseen (puhtaiden ajoneuvojen hankinta), teollisuuden vähähiilistämiseen, nuorten työllisyyteen ja koulutukseen. Useita tutkimusstrategioita, jotka koskevat keskeisiä vihreitä ja digitaalisia teknologioita, validoitiin, ja hankepyynnöt on tarkoitus julkaista vuosina 2022 ja 2023.

(22)Ranskan elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanon odotetaan myötävaikuttavan siihen, että vihreän ja digitaalisen siirtymän eteneminen jatkuu. Ilmastotavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus Ranskan suunnitelman kokonaismäärärahoista on 46,0 prosenttia (mm. suuria investointeja rakennusten energiakorjauksiin), ja digitaalisia tavoitteita tukevien toimenpiteiden osuus on 21,3 prosenttia. Elpymis- ja palautumissuunnitelman täysimittainen täytäntöönpano siihen kuuluvien välitavoitteiden ja tavoitteiden mukaisesti auttaa Ranskaa toipumaan nopeasti covid-19-kriisin seurauksista ja vahvistaa samalla sen palautumiskykyä. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien järjestelmällinen osallistuminen on edelleen tärkeää, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelman ja sitä laajemmin muun talous- ja työllisyyspolitiikan täytäntöönpano onnistuu ja jotta voidaan varmistaa laaja sitoutuminen politiikan yleiseen linjaan.

(23)Ranska toimitti koheesiopolitiikan ohjelma-asiakirjat 17 päivänä joulukuuta 2021 kumppanuussopimuksen osalta ja useimmat ohjelmat ennen maaliskuun 17 päivää 2022. Ranskan on otettava vuosien 2021–2027 koheesiopolitiikan rahastojen ohjelmasuunnittelussa huomioon asiaankuuluvat maakohtaiset suositukset noudattaen 24 päivänä kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060. Tämä on edellytys sille, että koheesiopolitiikan rahastoista saatavan taloudellisen tuen vaikuttavuus paranee ja sen tuoma lisäarvo on mahdollisimman suuri ja että samalla edistetään koordinointia, täydentävyyttä ja yhtenäisyyttä näiden rahastojen ja muiden unionin välineiden ja rahastojen välillä. Elpymis- ja palautumistukivälineen ja koheesiopolitiikan ohjelmien täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää myös investointien pullonkaulojen poistamista, jotta voidaan tukea vihreää ja digitaalista siirtymää sekä tasapainoista aluekehitystä.

(24)Niiden taloudellisten ja sosiaalisten haasteiden lisäksi, joihin elpymis- ja palautumissuunnitelmalla vastataan, Ranskalla on useita lisähaasteita, jotka liittyvät osaamisvajeeseen ja uusiutuvan energian käyttöönottoon. Työntekijöiden taitojen parantaminen lisäisi osaltaan työn tuottavuutta ja parantaisi siten Ranskan talouden yleistä kilpailukykyä.