Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Japanin vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta /* KOM/2001/0025 lopull. - ACC 2001/0036 */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Japanin vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta (komission esittämät) PERUSTELUT I. Sopimus Euroopan komissio on neuvoston 21. syyskuuta 1992 vahvistamien neuvotteluohjeiden mukaisesti neuvotellut ja parafoinut vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen Japanin kanssa (sopimus vastavuoroisesta tunnustamisesta). Joulukuussa 2000 parafoitu sopimus on liitteenä. Näissä perusteluissa arvioidaan tätä sopimusta neuvoston vahvistamien neuvotteluohjeiden perusteella ja suositellaan, että neuvosto tekisi päätöksen sopimuksen allekirjoittamisen ja tekemisen hyväksymisestä antamalla asianomaiset neuvoston päätökset. I.1 Sopimuksen arviointi Komissio katsoo, että parafoitu sopimus on neuvoston neuvotteluohjeiden mukainen, että siinä otetaan huomioon komissiolle neuvottelujen aikana yksityiskohtaisia neuvoja antaneen perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitetun vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta käsittelevän työryhmän esittämät näkökannat ja että se on Euroopan yhteisön etujen mukainen. Sopimuspuolten välillä vallitsee riittävä luottamus asiassa etenemiseksi. I.1.1 Puitesopimus Sopimus koostuu puitesopimuksesta ja useista alakohtaisista liitteistä. Puitesopimuksen artiklakohtainen arviointi on seuraava: Johdanto-osa: tässä osassa määritetään vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen keskeinen tavoite, joka on sopimuspuolten kaupan helpottaminen. 1 artikla - Määritelmät: otsikon mukaisesti. On syytä huomata, että hyviä tuotantotapoja ja hyvää laboratoriokäytäntöä käsitteleville liitteille on omat erilliset määritelmänsä. 2 artikla - Yleiset velvollisuudet: tässä artiklassa määritetään sopimuspuolten velvollisuus hyväksyä toisen sopimuspuolen sen edellyttämällä tavalla suorittaman vaatimustenmukaisuuden arvioinnin tulokset alakohtaisissa liitteissä määrättyjen edellytysten mukaisesti. Artiklassa määrätään erityisesti kunkin sopimuspuolen edellyttämien tuotetodistusten hyväksymisestä. Artiklassa vahvistetaan myös yhteys sopimuksen perusvelvoitteiden ja sen alakohtaisten liitteiden välillä. 3 artikla - Alakohtainen soveltamisala: tässä artiklassa määrätään, että ne vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, joihin sopimusta sovelletaan, määritellään yksittäisissä alakohtaisissa liitteissä; lisäksi siinä kuvataan liitteiden sisältöä. 4 artikla - Nimeävät viranomaiset: tässä keskeisessä artiklassa vaaditaan, että nimeävillä viranomaisilla on tarvittava virallinen toimivalta nimeämiinsä laitoksiin nähden. Tässä artiklassa annetaan sopimustakuu, jonka mukaan Japanilla on tarvittavat valtuudet nimetä laitoksia taikka keskeyttää tai peruuttaa niiden nimeäminen. 5 artikla - Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tarkastus: tässä artiklassa vahvistetaan sopimuspuolen oikeus asettaa kyseenalaiseksi, toimivatko toisen sopimuspuolen laitokset määräysten mukaisesti. Tarkastukset suorittaa se sopimuspuoli, jonka alueella vaatimustenmukaisuuden arviointilaitos sijaitsee. Tällä artiklalla myös varmistetaan, että kutakin sopimuspuolta valvotaan, jotta ne kykenevät jatkuvasti tulkitsemaan oikein toisen sopimuspuolen sääntelyvaatimuksia. 6 ja 7 artikla: vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen nimeäminen peruutetaan, jos sekakomitea vahvistaa tämän asemasta vallitsevan erimielisyyden, jollei kyseinen komitea päätä toisin. Tarkastusoikeuksien käyttömahdollisuutta on rajoitettu jäsenvaltioiden perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitetussa vastavuoroista tunnustamista koskevaa sopimusta käsittelevässä työryhmässä antamien neuvojen mukaisesti, jotta sitä ei käytettäisi rutiinimaisesti tai yksipuolisesti. 8 artikla - Sekakomitea: tässä artiklassa määrätään sekakomitean perustamisesta sopimuksen hallinnoimiseksi sopimuspuolten puolesta. Sekakomitean tehtäviin kuuluu virallisesti hyväksyä vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten lisäämistä tai poistamista koskevien muutosten tekeminen alakohtaisiin liitteisiin ja näkemyseroista keskusteleminen. Tähän artiklaan myös sisältyy tietojen vaihtoa koskevia määräyksiä. 9 artiklassa vahvistetaan yksityiskohtaiset menettelyt laitosten nimeämiseksi sekä toisen sopimuspuolen oikeus kiistää nimeäminen tiettyjen sääntöjen mukaisesti. 10 artikla - Suojatoimenpiteet: tässä artiklassa määrätään, että tuova sopimuspuoli pidättää itselleen oman kansallisen lainsäädäntönsä mukaiset valtuudet toteuttaa omalla alueellaan toimenpiteitä terveyden, turvallisuuden tai ympäristön suojelemiseksi. Näitä valtuuksia on käytettävä syrjimättömyysperiaatetta noudattaen. Tässä artiklassa myös määrätään hyvien tuotantotapojen ja hyvän laboratoriokäytännön noudattavien laitosten tarkastuksesta hätätilanteessa. 8, 9 ja 15 artikla - Markkinoille pääsy: uudet soveltamisalaan kuuluviin tuotteisiin tai vaatimuksiin sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt sisällytetään tämän sopimuksen soveltamisalaan markkinoille pääsyyn liittyvien neuvoteltujen etujen säilyttämiseksi, jolleivät sopimuspuolet päätä yhteisesti toisin. 11 artikla - Sopimukset muiden maiden kanssa: tässä artiklassa määrätään, että sopimuspuolten ja muiden maiden vastavuoroista tunnustamista koskevat sopimukset eivät päde tämän sopimuksen toiseen sopimuspuoleen. 13 artikla - Salassapitolauseke: tämä on vakiomuotoinen lauseke. 12 ja 14 artikla: nämä ovat vakiomuotoisia institutionaalisia ja lainkäyttöön liittyviä määräyksiä. Olisi huomattava, että sopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi ja että sopimuspuolet eivät voi yksipuolisesti irtisanoa yksittäisiä alakohtaisia liitteitä. I.1.2 Alakohtaiset liitteet Seuraavassa arvioidaan jokaisen alakohtaisen liitteen soveltamisalaa, alaa varten suunniteltuja vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyviä järjestelyjä sekä kauppaa ja muita vaikutuksia. Arviointia suorittaessaan komissio on kiinnittänyt huomiota seuraaviin seikkoihin: a) tekevätkö alakohtaiset liitteet todellisen vastavuoroisen tunnustamisen mahdolliseksi - toisin sanoen onko kaikki tietyllä alalla sovellettavat vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt huomioitu; b) yhteisön ja Japanin välinen kauppa sopimusaloittain ja -tuotteittain; c) jäsenvaltioiden ja Euroopan teollisuusryhmittymien vastavuoroisen tunnustamisen hyödyistä ilmaisemat näkemykset; d) Japanin kanssa (mahdollisesti) tehtyjen vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten ennakkotapausluonne, kun kyse on sopimuksen soveltamisalaan kuuluvista aloista; e) yleinen johdonmukaisuus yhteisön poliittisten tavoitteiden kanssa standardoinnin, varmentamisen, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten ja kaupan teknisten esteiden poistamisen alalla. Alakohtaista arviointia seuraa sopimuksesta aiheutuvien hyötyjen yleinen arviointi. Komissio haluaa kiinnittää jäsenvaltioiden huomion tämän asiakirjan liitteessä esitettyihin kauppatilastoihin. Nämä tilastot osoittavat, että jokaisella asianomaisella alalla yhteisön kauppa Japanin kanssa on suurin pirtein tasapainossa. Kolmannen osapuolen suorittamaa varmentamista (vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen aihe) sovelletaan yleisimmin korkean teknologian tuotteisiin, joiden vienti sekä yhteisöstä että Japanista on merkittävää. Vastavuoroisesta tunnustamisesta koituvasta kaupan helpottumisesta saatava hyöty saattaa näin ollen kohdistua sekä yhteisöön että Japaniin. On kuitenkin huomattava, että kauppavirrat kuvastavat vain osittain todennäköistä hyötyä. Hyötyjen tasapainottuminen riippuu täydentävistä tekijöistä, erityisesti seuraavista: a) niiden alakohtaisten tuotteiden määrä, joihin sovelletaan kolmannen osapuolen suorittamaa varmentamista. On selvää, että jos yhdellä sopimuspuolista on tietyllä alalla kattavampia varmentamisvaatimuksia, kaupan helpottumisesta koituva hyöty toiselle sopimuspuolelle eli vievälle sopimuspuolelle voi olla suhteessa suurempi; b) sopimuspuolten vaatimustenmukaisuuden arviointiin liittyvien edellytysten monimutkaisuus ja lähestyttävyys, mukaan lukien sopimuspuolten kyseisellä alalla soveltamat kansainvälisesti tunnustetut standardit tai tekniset vaatimukset. Yleisesti ottaen tämä ei ole merkittävä tekijä, kun kyse on Japanista, sillä se on ottanut käyttöön kansainväliset standardit ja määräykset melko järjestelmällisesti. Komissio toteaa, että teollisuusryhmittymät, kuten Eurobit ja Orgalime, joita kuultiin neuvottelujen kaikissa vaiheissa, kannattivat sopimusta, mutta eivät aina kyenneet täysin määrittelemään tuotteidensa vaatimustenmukaisuuden arviointiin yhteisön ulkopuolisissa maissa, Japani mukaan luettuna, kuluvaa aikaa ja sen aiheuttamia kustannuksia. Näin ollen kaikkien tapausten kohdalla ei ole mahdollista määritellä, missä määrin tässä sopimuksessa vahvistettujen järjestelyjen ansiosta voidaan säästää aikaa ja kustannuksia tai luoda mahdollisuuksia markkinoilla. Näitä asioita voitaneen arvioida vasta sopimuksen oltua voimassa jonkin aikaa. Voidaan kuitenkin saada selville, mahdollistavatko sopimukset teollisuuden tavoitteiden mukaisesti molemminpuolisen markkinoille pääsyn, kun kyse on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. Sopimus tarjoaa myös merkittäviä etuja avoimuuden, markkinoille pääsyn, erityisesti kustannuksiin liittyvän päällekkäisyyden välttämisen ja kaupankäynnin yleisen helpottamisen kannalta. Tämä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille. Alustavien laskelmien perusteella arvioidaan, että sopimuksen ansiosta sekä vientiteollisuus että yhteisöön vievät säästävät molemmat ainakin 20 miljoonaa euroa ja että osa näistä säästöistä siirtyy eurooppalaisille tuojille tai kuluttajille. Edellä mainitut tekijät on otettu huomioon jokaisen alakohtaisen liitteen arvioinnissa silloin, kun se on arvioinnin kannalta oleellista. Lääkkeiden hyvät tuotantotavat Tässä liitteessä määrätään vastavuoroisesta tunnustamisesta siltä osin, kuin on kyse kummankin sopimuspuolen lääkkeiden tuotantolaitosten tarkastuksesta sopimuspuolten hyviä tuotantotapoja koskevien, tosiasiassa toisiaan vastaavien standardien mukaisesti. Tarkastustulosten ja siitä annettavan hyvien tuotantotapojen noudattamista koskevan todistuksen tunnustamisen ansiosta sopimuspuolten viranomaisten ei tarvitse tarkastaa toistensa alueella toimivia yrityksiä. Kumpikin sopimuspuoli hyväksyy vievän sopimuspuolen viranomaisten myöntämän todistuksen hyvistä tuotantotavoista, joten kaupan pidettäviä tuotteita ei tarvitse maahan tuotaessa enää testata ja tarkastaa. Euroopan teollisuutta ja jäsenvaltioiden tarkastusviranomaisia (lääkkeiden tarkastus- ja valvontatyöryhmä sekä farmasian komitea) on kuultu neuvottelujen jokaisessa vaiheessa, ja ne kannattavat neuvotteluissa ehdotettuja järjestelyjä. Yhteisön vienti Japaniin on merkittävää (katso liite). Sopimuksen soveltamisala on mahdollisimman laaja, ja siihen kuuluvat kaikki lääkkeet, jotka ovat läpikäyneet yhden tai useamman tuotantovaiheen, kuten valmistus, uudelleenpakkaaminen, merkintä, testaus ja tukkukauppa, joihin sovelletaan hyviä tuotantotapoja. Immunologiset eläinlääkkeet eivät kuulu sopimuksen soveltamisalaan. Alakohtaista liitettä sovelletaan kaikkiin lääkkeisiin, jotka ovat kumman tahansa sopimuspuolen hyvien tuotantotapojen alaisia. Tämän avulla tarkastuksia voidaan useimmissa tapauksissa suorittaa kunkin sopimuspuolen hyviä tuotantotapoja koskevien kansallisten vaatimusten pohjalta. Niissä harvoissa tapauksissa, joissa vain toinen sopimuspuoli luokittelee tuotteen lääkkeeksi, vievän sopimuspuolen tarkastusviranomaiset voivat sopimuksen mukaisesti vapaaehtoisesti varmistaa, että hyviä tuotantotapoja on noudatettu tuovan sopimuspuolen edellyttämällä tavalla. Sopimuksessa myös luetellaan sovellettava lainsäädäntö ja varmentamisesta vastaavat viranomaiset. Sillä perustetaan alasekakomitea valvomaan valmistelutyötä, joka on saatava päätökseen ja josta on sovittava ennen kuin alakohtainen liite voi tulla voimaan. Tämä vastaa luottamuksen rakentamisen jaksoa. Sen lisäksi, että nykyinen sopimus tarjoaa molemminpuolisia etuja lääkeyhtiöille ja jonkin verran säästöjä tarkastusviranomaisille, sillä myös vahvistetaan välineet sopimuspuolten tarkastusviranomaisten välisen pitemmän aikavälin yhteistyön kehittämiseen, mikä takaa sopimuksen asianmukaisen soveltamisen ja edistää muilla lääkkeiden valvontaa koskevilla aloilla, esimerkiksi hyvän kliinisen käytännön ja hyvän laboratoriokäytännön osalta, tapahtuvaa yhdenmukaistamista. Teollisuuskemikaalit; hyvä laboratoriokäytäntö Tässä liitteessä määrätään toisen sopimuspuolen testauslaitosten toteuttamien tutkimusten ja niistä saatujen tietojen keskinäisestä tunnustamisesta, jos kyseisten laitosten tunnustetaan olevan OECD:n hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisia ja ne osallistuvat kyseisen sopimuspuolen vaatimustenmukaisuuden valvontaohjelmaan. Tätä varten sopimuspuolet myös tunnustavat toistensa vaatimustenmukaisuuden valvontaohjelmien keskinäisen vastaavuuden. Tarkastustulosten tunnustaminen ja siitä seuraava hyvän laboratoriokäytännön periaatteiden mukaisuus vapauttavat sopimuspuolten yritykset velvollisuudesta tarkastuttaa tavarat toisen sopimuspuolen viranomaisilla. Molemmat sopimuspuolet ovat hyväksyneet OECD:n neuvoston vuodelta 1981 olevat tietojen vastavuoroista hyväksymistä ja vuodelta 1989 olevat hyvän laboratoriokäytännön valvontaa koskevat päätökset ja suositukset ja ne ovat toimineet tiiviissä yhteistyössä asianomaisessa OECD:n työryhmässä. Sopimuspuolet vaihtavat vuosittain luettelot tunnustetuista testauslaitoksista ja niissä yksilöidään kunkin laitoksen erikoistumisala, jonka osalta hyvä laboratoriokäytäntö on vahvistettu. Tutkimukset ja niistä saadut tiedot on hyväksyttävä ainoastaan aloilla, joiden osalta hyvä laboratoriokäytäntö on vahvistettu. Sopimuspuolet käyttävät tutkimuksia ja niistä saatuja tietoja hallinnollisiin tarkoituksiin arviointimenettelyn aikana ennen tutkimusten kohteena olevien tuotteiden markkinoille saattamista ja käyttöä. Vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus alentaa kemikaalien ja valmisteiden testauksesta aiheutuvia kustannuksia ja lyhentää siitä aiheutuvia viiveitä sekä helpottaa markkinoille pääsyä. Liitteen soveltamisalaan kuuluvat kaikki muut kuin kliiniset terveyttä ja ympäristöturvallisuutta koskevat tutkimukset, joita tehdään erikseen yksilöidyille tuotteille, joita ovat teollisuuskemikaalit, torjunta-aineet, lääkkeet, eläinlääkkeet, elintarvikkeiden lisäaineet, rehujen lisäaineet ja kosmetiikkatuotteet. Komissio katsoo, että vastavuoroista tunnustamista koskeva sopimus hyödyttää yhteisön valmistajia ja viejiä, jotka aikovat saattaa tuotteitaan Japanin markkinoille. Ehdotetulla järjestelyllä myös korvataan eräiden yksittäisten Japanin ministereiden ja tiettyjen jäsenvaltioiden välillä eräistä kemikaaleista tehtyjen suppeiden yhteisymmärryspöytäkirjojen soveltamisala ja laajennetaan se koskemaan kaikkia jäsenvaltioita. Sähköturvallisuus Tähän liitteeseen sisältyvät yhteisön matalajännitedirektiivissä säädetyt testaus- ja varmennusvaatimukset, jotka vastaavat Japanin lainsäädäntöä ja määräyksiä. Eurooppalaisia teollisuusryhmittymiä on kuultu ehdotetusta vastavuoroista tunnustamista koskevasta sopimuksesta, ja ne ovat ilmaisseet tukensa sopimukselle edellyttäen, että se takaa markkinoille pääsyn vastavuoroisuuden eikä johda uusien ja entistä hankalampien vaatimusten käyttöönottoon. Kun otetaan huomioon Euroopan yhteisön järjestelmän nykyinen avoimuus ja se, että alakohtainen liite kattaa Japanin tarvittavan lainsäädännön, näiden edellytysten voidaan katsoa tulleen selvästi täytetyiksi. Euroopan yhteisössä valmistajat suorittavat varmentamisen itse, kun taas Japanissa tietyiltä tuoteluokilta edellytetään kolmannen osapuolen suorittama varmentaminen. Sopimuksen ansiosta nimetyn eurooppalaisen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksen myöntämä yksi todistus riittää vastedes. Näin ollen sopimus tarjoaa selviä etuja Euroopan yhteisön kannalta. Sähkömagneettinen yhteensopivuus Jotta sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyviä vaatimuksia voitaisiin soveltaa "horisontaalisesti" useisiin sähkölaitteisiin, koneisiin ja televiestintälaitteisiin, on välttämätöntä sisällyttää sähkömagneettinen yhteensopivuus vastavuoroista tunnustamista koskevaan sopimukseen; näin voidaan päästä tavoitteeseen sisällyttää sopimukseen kaikki oleelliset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt. Kumpikin sopimuspuoli sitoutuu tunnustamaan kaikki toisen sopimuspuolen lainsäädännön mukaiset selosteet, todistukset ja tekniset rakennekuvaukset ilman tuotteiden lisäarviointeja. Sopimuspuolet tunnustavat myös toistensa lainsäädännön mukaiset tavarantoimittajien vaatimustenmukaisuutta koskevat ilmoitukset. Telepäätelaitteet Telelaitteita käsitellään erillisessä liitteessä, mutta niihin sovelletaan myös sähköturvallisuutta ja sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevia alakohtaisia liitteitä. Näitä liitteitä sovelletaan kaikkiin telepäätelaitteisiin, joista säädetään asiaa koskevassa yhteisön radio- ja telepäätelaitedirektiivissä ja Japanin vastaavassa lainsäädännössä. Sopimuksessa säädetään sopimuspuolten nimeämien vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten myöntämien vaatimustenmukaisuustodistusten tunnustamisesta soveltuvin osin. Vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksilta vaaditaan toisen sopimuspuolen sääntelyvaatimusten perusteiden ja standardien noudattamista (nimeävien, hyväksyvien ja nimettyjen laitosten luettelo sekä tiedot tuotteista ja menettelyistä, joita varten viimeksi mainitut laitokset on nimetty, sisältyvät tai sisällytetään alakohtaiseen liitteeseen). Euroopan teollisuusjärjestöjen näkemyksiä vastavuoroista tunnustamista koskevasta sopimuksesta on kuultu laajasti, ja ne ovat kannattaneet sopimuksen tavoitteita edellyttäen, että sopimus avaa tunnustamisen avulla pääsyn Japanin kaikkiin vaatimustenmukaisuuden arviointijärjestelmiin, tuotehyväksyntä mukaan luettuna. Tältä osin sopimuksessa määrätään kaikkien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen vastavuoroisesta tunnustamisesta, mukaan lukien loppuvarmennus ilman tuovan sopimuspuolen täydentävää tuotetarkastusta. I.1.3 Suhteet EFTA-valtioihin ja Euroopan talousalueen (ETA) jäseniin Komissio on säännöllisesti pitänyt EFTA/ETA-valtioita ajan tasalla neuvottelujen kulusta ja ilmoittanut niiden lopputulokset ETA-sopimuksessa ja sen pöytäkirjassa 12 määrättyjä yleisiä tiedonvälitys- ja neuvottelumenettelyjä noudattaen. Japani ei ole vielä tässä vaiheessa hyväksynyt neuvottelevansa samankaltaista sopimusta ETAn/EFTAn kanssa. I.1.4 Yleinen arviointi Komissio katsoo, että ehdotetuilla vastavuoroista tunnustamista koskevilla sopimuksilla luodaan molempien sopimuspuolten kannalta hyväksyttävissä oleva etujen tasapaino, kun kaikki alat otetaan yhdessä huomioon. Kokonaiskauppatase Japanin kanssa viittaa myös siihen, että Euroopan yhteisön viejät hyötyisivät sopimuksesta. Yhteisö on varmistanut tehokkaan markkinoille pääsyn kaikilla aloilla toisen sopimuspuolen lakisääteisten menettelyjen osalta. Japani on hyväksynyt yhteisön lähestymistavan, jonka mukaan tunnustetaan vastavuoroisesti sekä toisen sopimuspuolen edellyttämällä tavalla suoritettu testaus että todistukset ja hyväksynnät. Tämä on merkittävä edistysaskel. Sopimuksen ansiosta yhteisön viejät voivat halutessaan testata ja varmentaa tuotteensa Japanin edellyttämällä tavalla jo ennen vientiä ja päästä näin markkinoille ilman muita vaatimustenmukaisuuden arviointivaatimuksia. Tämä helpottaa yhteisön vientiä. Euroopan teollisuusjärjestöjen mielipiteitä sopimuksesta on kuultu, ja ne ovat kannattaneet sopimuksia. Komission saamien tietojen mukaan useat Euroopan yhteisön vaatimustenmukaisuuden arviointilaitokset olisivat kiinnostuneita toimimaan tämän sopimuksen puitteissa, mikä on osoitus sekä niiden teknisistä valmiuksista että niiden taloudellisesta kiinnostuksesta sopimukseen. Sopimus antaa useilla aloilla mahdollisuuden sopimuspuolten sääntelyjärjestelmien jatkuvaan kehittämiseen; tavoitteena on varmistaa, että tulevat säännöt eivät heikennä sopimuksen tuomia hyötyjä. Lisäksi useilla aloilla sopimus edistää yhteisön sääntelyn ja teknisten vaatimusten laajempaa hyväksymistä. II. Neuvoston päätöksen luonnos Ehdotus sopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä koskeviksi kahdeksi neuvoston päätökseksi on liitteenä. Päätösten oikeusperusta on perustamissopimuksen 133 ja 300 artikla. Sopimuksen tekemisestä tehtävässä päätöksessä on myös vahvistettava sellainen asianmukainen yhteisön menettely, jonka avulla komissio voisi perustamissopimuksen 133 artiklassa tarkoitetun komitean (vastavuoroinen tunnustaminen) avustamana edustaa yhteisöä sekakomiteassa sekä tarvittaessa alakohtaisilla liitteillä perustetussa alasekakomiteassa. Päätöksessä olisi lisäksi säädettävä, että komissio määrittää 133 artiklassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan kyseisessä sekakomiteassa ja alakohtaisessa sekakomiteassa esitettävän yhteisön kannan, kun kyse tietyistä teknisistä päätöksistä, tietyt liitteiden muutokset mukaan luettuina, perustamissopimuksen 300 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Päätökset on rajoitettu seikkoihin, jotka liittyvät ajan mittaan tapahtuvaan täytäntöönpanoon, erityisesti soveltamisalaan kuuluviin aloihin sovellettavien säädösten viitteiden muuttamiseen sekä liitteiden muuttamiseen sellaisten päätösten mukaisiksi, jotka koskevat sopimuksessa tarkoitettujen vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten tai nimeävien viranomaisten toiminnan tunnustamista, keskeyttämistä, peruuttamista tai muuttamista. Neuvoston on kaikissa muissa tapauksissa vahvistettava yhteisön kanta komission ehdotuksen perusteella. Tästä syystä komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyy liitteinä olevat päätökset. 2001/0036 (ACC) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Japanin vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta yhteisön puolesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo, että Brysselissä 11 päivänä joulukuuta 2000 parafoitu vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva sopimus olisi allekirjoitettava edellyttäen, että se mahdollisesti tehdään myöhemmin, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Edellyttäen, että yhteisön ja Japanin vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva sopimus mahdollisesti tehdään myöhemmin, neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on valtuudet allekirjoittaa kyseinen sopimus yhteisön puolesta. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...]