1.JOHDANTO

Covid-19-pandemia ei suinkaan ole vielä ohi. Valppauden ja valmiuden säilyttäminen on edelleen keskeisen tärkeää.

Euroopassa todetaan vaihtelevia määriä tautitapauksia, mutta tapausten lisääntyminen ei ole johtanut vakaviin sairastumisiin tai kuolemantapauksiin yhtä usein kuin aiemmin. Tämänhetkinen hallitseva omikronmuunnos on lievempi kuin aiemmat muunnokset. Väestön immuniteetti virusta vastaan, joko luonnollinen tai rokotuksen kautta saatu, on myös lisääntynyt merkittävästi.

Kahden viime vuoden aikana on nähty, että kesäkuukausina esiintyvyys on todennäköisesti vähäisempää. Näin ollen pandemian aiheuttama kokonaispaine todennäköisesti vähenee tulevina kuukausina. Tämä tarjoaa kipeästi kaivatun tilaisuuden valmistautua mahdollisiin tuleviin pandemioihin. Nyt on toimittava nopeasti ja yhteistyössä, jotta tätä tilaisuutta voidaan hyödyntää täysimääräisesti ensin syksyyn ja talveen ja sen jälkeiseen aikaan valmistautumiseksi.

Tartuntoja on edelleen miljoonia maailmanlaajuisesti. Monet ihmiset eri puolilla maailmaa ovat liikkumisrajoitusten kohteena. Monet kärsivät edelleen covid-19-taudista tai kuolevat siihen. Sekä heikkenevä immuniteetti tartuntaa vastaan että mahdollinen taudin paheneminen talvikaudella lisäävät todennäköisyyttä covid-19-tautia aiheuttavan SARS-CoV-2-viruksen uusista muunnoksista ja niiden leviämisestä.

Useissa jäsenvaltioissa on tämän vuoksi ryhdytty soveltamaan käynnissä olevan covid-19-pandemian hallintaan uusia lähestymistapoja, joilla pyritään kestävään ja palautumiskykyä tukevaan elpymiseen.

Jäsenvaltioissa sovelletaan uusia lähestymistapoja käynnissä olevan pandemian hallintaan, mutta hajanaiset valmius- ja reagointistrategiat todennäköisesti heikentävät hyötyjä, joita EU:n laajuisesta terveysturvatoimenpiteiden koordinoinnista on saatu tähän mennessä. EU:n rokotestrategialla on varmistettu turvallisten ja tehokkaiden rokotteiden saatavuus kaikille. WHO:n ja Euroopan tautien ehkäisy- ja valvontakeskuksen ECDC:n arvion mukaan covid-19-rokotteet ovat säästäneet Euroopassa lähes puoli miljoonaa ihmishenkeä ja ehkäisseet merkittävästi vakavaa tautia.

Tekemällä yhteistyötä EU on myös pitänyt sisämarkkinat toiminnassa, minimoinut matkustusrajoitukset ja saanut käyntiin kriittisten tuotteiden valmistuskapasiteettia, kun toimitusketjut häiriintyivät. Tämä on sitkeiden ponnistelujen ansiota. Tässä pandemian uudessa vaiheessa koordinointi on jälleen kerran olennaisen tärkeää.

Tässä tiedonannossa esitetään lähestymistapa pandemian hallintaan tulevina kuukausina siirryttäessä hätätilasta kestävämpään toimintamalliin. Siinä kehotetaan jäsenvaltioita toteuttamaan toimia ennen syksyä käyttäen pohjana terveysalan valmius- ja reagointitoimien onnistunutta EU:n tason koordinointia. Yhteisenä tavoitteena olisi oltava kansanterveyden suojelu niin, että yhteiskunta ja talous pysyvät avoimina ja selviytymiskykyisinä.

2.TÄMÄNHETKINEN TILANNE JA HAASTEET

Syksyn lähestyessä rokotteiden osalta huolta aiheuttavat kaksi seikkaa: rokotekattavuuden pysyminen paikallaan ja/tai jääminen puutteelliseksi useissa EU-maissa ja rokotteen tehon heikkeneminen niiden parissa, jotka eivät ole vielä saaneet tehosteannosta. EU-/ETA-maissa on edelleen rokottamatta yli 90 miljoonaa ihmistä, jotka voisivat ottaa rokotuksen; määrään sisältyy noin 9 miljoonaa yli 60-vuotiasta. Tämä lisää kuolleisuuden ja uusien virusmuunnosten riskiä. Lisäksi EU-/ETA-maiden välillä on suuria eroja rokotuskattavuudessa. Joissakin maissa lähes 85 prosenttia koko väestöstä on saanut ensimmäisen täyden rokotussarjan, toisissa taas osuus on alle 50 prosenttia. Tehosteannoksen saaneiden yli 18-vuotiaiden osuuden kasvu EU- ja ETA-maissa on alkanut pysähtyä ja on nyt noin 64 prosenttia.

Pandemian tulevaa kehitystä on vaikea ennustaa, mutta yksi asia on varma: covid-19 on tullut jäädäkseen. Virus kehittyy edelleen ja uusien muunnosten ilmaantuminen on erittäin todennäköistä. EU:n toimissa on pidettävä yllä valmiutta covid-19-epidemioiden ja uusien virusmuunnosten varalta ja lisättävä rokotekattavuutta ja pyrittävä erityisesti saavuttamaan ne, joita ei ole vielä rokotettu.

Maat ovat mukauttaneet testausstrategioitaan esimerkiksi keskittämällä testauksen vakaviin tapauksiin ja ihmisiin, joilla on vakavan tautimuodon riskitekijöitä. Näiden muutosten myötä testattujen henkilöiden määrä todennäköisesti vähenee jäsenvaltioissa. Tämä tekee myös epidemiologisten tietojen tulkinnasta haastavampaa. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että uudet testausstrategiat suunnitellaan niin, että niillä varmistetaan edustavuus, jotta niistä saadaan osviittaa epidemiologisista suuntauksista.

Näillä toimilla on laajempaakin merkitystä, koska terveys ja taloudellinen vauraus liittyvät toisiinsa. Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan pandemiasta on aiheutunut globaalisti 12,25 biljoonan euron taloudelliset menetykset. Ennennäkemättömillä talous- ja finanssipoliittisilla toimilla on pystytty merkittävästi lieventämään taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia. Terveysturvaan varautuminen ja selviytymiskykyiset terveydenhuolto- ja sosiaaliturvajärjestelmät ovat investointi kasvuun, vakauteen ja talouden häiriönsietokykyyn, mikä on jälleen käynyt ilmi viime viikkoina, kun Kiinassa tapaukset ovat lisääntyneet jyrkästi ja maassa on otettu uudelleen käyttöön samanlaisia tiukkoja toimenpiteitä kuin aivan pandemian alussa. Kiinassa kymmenet miljoonat ihmiset joutuivat tiukkojen liikkumisrajoitusten kohteeksi huhtikuun 2022 alussa. Varhaisen näytön mukaan tällä on vaikutuksia logistiikkaan ja varastointiin ja myös siihen, että jotkin keskeiset tavarantoimittajat esimerkiksi elektroniikkasektorilla pysäyttivät tuotantonsa. Kiinan tämänhetkisen tilanteen kaltaiset tilanteet voivat lisätä riskiä kielteisistä vaikutuksista maailmantalouteen ja maailmanlaajuisiin arvoketjuihin ja sellaisten Kiinasta tulevien strategisten tuotteiden tarjontaan, joista EU on riippuvainen. Sen vuoksi toimitusketjun häiriönsietokyky on asetettava edelleen etusijalle.

Viimeisten kahden vuoden aikana on tullut esiin häiriönsietokykyisten toimitusketjujen ratkaiseva rooli pandemian torjunnassa. Teollisen rokotetuotannon kasvattamista käsittelevä Euroopan komission työryhmä on puuttunut toimitusketjun pullonkauloihin ja tukenut tuotantokapasiteetin ennennäkemätöntä lisäämistä seuraamalla rokotteiden kriittisten raaka-aineiden toimitusketjuja, tukemalla EU:n tuotantokapasiteetin laajentamista ja tekemällä tiivistä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Tämän työn jatkaminen on ratkaisevan tärkeää, koska pullonkauloja voi edelleen esiintyä.

Kansanterveyden ja yhteisen koordinoidun valmius- ja reagointikapasiteetin on pysyttävä EU:n asialistan kärjessä, jotta talouskasvussa voidaan ottaa tulevaisuuden vaatimukset huomioon pandemioiden aikana. Lisäksi on parannettava terveydenhuoltojärjestelmien laatua ja selviytymiskykyä, etenkin vähiten kehittyneillä alueilla, joilla covid-19-pandemiasta johtuva kuolleisuus on ollut korkeampi kuin kehittyneemmillä alueilla, kuten kahdeksannessa koheesiokertomuksessa todetaan. Kansalliset viranomaiset voivat hyödyntää koheesiorastoja tätä tarkoitusta varten. Vuosina 2014–2020 merkittävä osa ESR:n rahoituksesta käytettiin terveys- ja sosiaalipalvelujen tukemiseen ja EAKR:n tuella rakennetut tai kohennetut terveydenhuoltolaitokset tarjosivat parempia palveluja 53,3 miljoonalle ihmiselle.

Venäjän hyökkäys Ukrainaan aiheuttaa jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmille lisäpaineita tulevina kuukausina. Ukrainasta pakenemaan joutuneista miljoonista ihmisistä monet ovat haavoittuvassa asemassa ja tarvitsevat kiireellistä hoitoa, etenkin mielenterveystukea, hoitoa kroonisiin sairauksiin sekä rutiinihoitoa, kuten lapsuusiän rokotuksia. Pakolaisten ja kotiseudultaan siirtymään joutuneiden ihmisten on saatava terveydenhuoltoa, myös covid-19-rokotuksia sekä mielenterveys- ja psykososiaalista tukea.

EU:n hätäavun koordinointikeskus on koordinoinut monenlaisia toimia Ukrainassa ja sen naapurimaissa, jotta voidaan puuttua sodasta aiheutuviin terveysuhkiin. Komissio on esimerkiksi perustanut eurooppalaisen solidaarisuusmekanismin, jonka kautta jäsenvaltiot voivat pyytää tukea erikoissairaanhoitoa tarvitsevien potilaiden siirtämiseen. Myös ECDC:n operatiivisissa suosituksissa annetaan EU-maille ja terveydenhuollon ammattihenkilöille ohjeita kansanterveyteen liittyvien tartuntatautien ehkäisystä ja torjunnasta tällaisissa tilanteissa, jotta voitaisiin jatkaa tavanomaisia rokotusohjelmia sekä rokotuksia covid-19-tautia ja muita tauteja vastaan kotiseudultaan siirtymään joutuneiden ihmisten keskuudessa.

Komissio arvioi myös tarkasti mahdollisia tulevia terveysuhkia ja sellaisten lääketieteellisten vastatoimien saatavuutta ja saavutettavuutta, joita tarvitaan Venäjän hyökkäyksen ja käynnissä olevan Ukrainan sodan aiheuttamien erityisten terveydenhuoltotarpeiden täyttämiseen. Rokotuskattavuuden parantaminen, myös pakolaisten keskuudessa, helpottaa terveydenhuoltojärjestelmiin kohdistuvaa painetta. Tämä puolestaan vapauttaa kapasiteettia sotaa pakenevien vammautuneiden, kroonisesti sairaiden tai psykologisesti traumatisoituneiden pakolaisten auttamiseen.