Tämä antaa tärkeää oikeudellista varmuutta ja vakautta yhdenmukaistettujen standardien käyttäjille. Tällä myös vähennetään valmistajien kustannuksia, mikä vuorostaan on tärkeää sijoittajille ja antaa samalla pk-yrityksille mahdollisuuden saattaa markkinoille unionin lainsäädännön mukaisia tuotteita ilman lisäkustannuksia. Samalla lisätään lainsäätäjien julkista vastuuta, sillä niiden on valvottava yhdenmukaistettujen standardien noudattamista asianmukaisesti. Vuonna 2020 komissio aikoo pyytää laatimaan ja/tai tarkistamaan EU:n lainsäädäntöä tukevia yhdenmukaistettuja standardeja useilla keskeisillä aloilla, kuten ympäristönsuojelun alalla ja tavaroiden yhteismarkkinoilla.

Äskettäin hyväksytyn lannoitevalmisteista annetun asetuksen (EU) 2019/1009 soveltamisalaa laajennetaan koskemaan louhituista tai kemiallisesti tuotetuista epäorgaanisista materiaaleista saatujen lannoitteiden lisäksi myös kierrätetyistä tai orgaanisista materiaaleista saatuja lannoitteita. Kun yhdenmukaistetaan uusiomateriaaleista saatujen lannoitevalmisteiden vaatimustenmukaisuuden todentamisessa käytettävät analyyttiset testimenetelmät, voidaan varmistaa oikeudellisten vaatimusten täyttyminen yhteisillä tarkastus- ja testauskäytännöillä, mikä helpottaa valmisteilla käytävää kauppaa sisämarkkinoilla.

Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 tukemiseksi komissio aikoo pyytää eurooppalaisia standardointiorganisaatioita laatimaan siirtymien raja-arvot kulutusvalmisteissa käytettäviin kumi- ja muovimateriaaleihin sisältyville rajoitetuille aineille (polysykliset aromaattiset hiilivedyt).

Rakennustuotteista annetussa asetuksessa (EU) 305/2011 tai sen avulla luodun yhdenmukaistamisjärjestelmän asianmukainen toiminta edellyttää yhteistä teknistä kieltä. Komissio aikoo pyytää laatimaan useita tähän liittyviä standardeja.

Koska sisämarkkinoilla vaatimustenmukaisuutta valvovat elimet vaikuttavat erityisesti pk-yrityksiin, on tärkeää varmistaa, että akkreditointi ja vaatimustenmukaisuuden arviointi on yhtä tiukkaa kaikissa jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi komissio pyytää laatimaan yhdenmukaistetut standardit akkreditoinnista annetun asetuksen (EY) 765/2008 ja markkinavalvonnasta annetun asetuksen (EY) 1221/2009 tukemiseksi.

Yhdenmukaistettuja standardeja tarvitaan myös tukemaan direktiivissä (EU) 2019/882 säädettyjen tuotteita ja palveluja koskevien esteettömyysvaatimusten noudattamista. Näillä standardeilla autetaan yhdenmukaistamaan valmistajien ja palveluntarjoajien nykyisiä toimintatapoja. Siten ne täyttäisivät vaatimukset aina tuottaessaan tai tarjotessaan tuotteita ja palveluja, joilla on esteettömyysominaisuuksia, ja samalla parannetaan tuotteiden ja palvelujen saatavuutta vammaisille henkilöille sisämarkkinoilla.

2.2Eurooppalaisen standardointijärjestelmän strategiset painopisteet

Komissio aikoo jatkaa yhteistyötä eurooppalaiseen standardointijärjestelmään kuuluvien kumppaneidensa kanssa strategisesti tärkeillä aloilla varmistaakseen, että laadituilla standardeilla tuetaan komission laajoja poliittisia painopisteitä täysin toimivilla sisämarkkinoilla.

Tekoälyllä on laaja-alaisia vaikutuksia talouteen ja koko yhteiskuntaan. Komissio tunnusti vuonna 2018 tekoälyn merkityksen sisämarkkinoilla tiedonannossaan ”Tekoäly Euroopassa”. Tiedonannolla käynnistetään tekoälyä koskeva eurooppalainen aloite osana digitaalisia sisämarkkinoita ja korostetaan tekoälyn merkitystä unionin teollisuudenaloille kilpailukykyisillä globaaleilla markkinoilla. Standardointi auttaa vastaamaan haasteisiin, joita tämä keskeinen teknologia asettaa turvallisuuden, luotettavuuden sekä eettisten näkökohtien osalta. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi asetettava ensisijaiseksi tavoitteekseen laatia standardeja, jotka vastaavat tekoälypohjaisten järjestelmien käyttöön liittyviä eurooppalaisia näkymiä.

Standardointi on tärkeää esineiden internetin kehittämisessä, sillä älylaitteiden ympärillä pyörivässä maailmassa varmuus, turvallisuus, luotettavuus ja yhteentoimivuus ovat ratkaisevan tärkeitä ominaisuuksia. Näin ollen eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi keskityttävä laatimaan standardeja, joilla parannetaan turvallisuusprotokollia, ennakoidaan ja vähennetään kyberhyökkäyksiä sekä varmistetaan erilaisten esineiden internet -verkkojen yhteentoimivuus.

Ennen kuin nämä verkot voidaan ottaa käyttöön ja niitä voidaan käyttää, teknologia on suojattava kyberuhilta kyberturvallisuudella. Tämä on tärkeää yksityisyyden suojan mutta myös kriittisen eurooppalaisen infrastruktuurin, kuten energiantuotantolaitosten sekä siirto- ja tietoliikenneverkkojen, suojelun kannalta. EU:n kyberturvallisuusasetuksella luodaan eurooppalainen kehys tieto- ja viestintätekniikan tuotteiden ja palvelujen kyberturvallisuussertifioinnille. Standardoinnilla on tässä uudessa kehyksessä tärkeä rooli. Komissio odottaa siis tekevänsä tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden ja Euroopan unionin kyberturvallisuusviraston ENISAn kanssa. Näin se voi auttaa toteuttamaan EU:n sisämarkkinat, vastaamaan nopeasti muuttuviin ja vaativiin yksityisyyden haasteisiin sekä nostamaan yleensä kyberturvallisuuden tasoa EU:ssa.

Komissio on hyväksynyt suosituksen sähköisten terveystietorekistereiden eurooppalaisesta tietojenvaihtoformaatista. Suosituksella tuetaan terveys- ja hoitoalan digitaalimurrosta EU:ssa. Sillä pyritään vapauttamaan terveystietojen liikkuvuus rajojen yli ja tukemaan jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä varmistaa, että ihmiset voivat käyttää ja vaihtaa terveystietojaan turvallisesti missä tahansa EU:n alueella. Tämän teknologian avulla ihmiset voivat saada terveystietonsa nopeasti ja jakaa ne terveydenhoitohenkilöstölle esimerkiksi käydessään erikoislääkärin vastaanotolla tai saadessaan ensiapua toisessa EU-maassa.

Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi tuettava suositeltavan sähköisten terveystietorekistereiden eurooppalaisen tietojenvaihtoformaatin käyttöönottoa laatimalla uusimman tekniikan mukaisia standardeja, joilla suojellaan terveystietoja ja varmistetaan sellaisten verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuus, joita nämä sähköiset terveystietorekisterit käyttävät. Näin autetaan välttämään tietoturvaloukkaukset ja minimoidaan tietoturvapoikkeamien riskit.

Tiedonanto ”Matkalla automatisoituun liikkuvuuteen: EU:n strategia tulevaisuuden liikkuvuudelle” hyväksyttiin vuonna 2018. Siinä korostetaan, että verkkoon liitetty ja automatisoitu liikkuvuus todennäköisesti muuttaa ihmisten tavan liikkua sekä käyttää, myydä ja omistaa ajoneuvoja. Se myös avaa yrityksille uusia kehittämisaloja ja raivaa tietä uudenlaisille liikkuvuuspalveluille muuttuvilla energiamarkkinoilla. Tällaisen liikkuvuuden siirtymän onnistuminen riippuu uuden järjestelmän suorituskyvystä, edullisuudesta ja kestävyydestä. Standardoinnin tehtävänä on tukea eri alajärjestelmien, kuten ajoneuvo-, tie- ja energiajärjestelmien, yhteentoimivuutta ja yhteenliitettävyyttä. Eurooppalaisten standardointiorganisaatioiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyöstä autoteollisuuden, energiapalvelujen tarjoajien sekä tieto- ja viestintätekniikka-alan kanssa ja laadittava standardeja, jotka liittyvät kaikki ajoneuvoluokat ja -merkit kattaviin ja rajat ylittäviin vuorovaikutteisiin järjestelmiin. On erityisen tärkeää tukea myös useiden erimerkkisten ajoneuvojen saattueajossa käytettävien viestintäprotokollien standardointia.

Myös rautatiealalla on tärkeää laatia digitalisaatioon, automaatioon ja kyberturvallisuuteen liittyviä standardeja. Tällaiset standardit helpottavat rautatiejärjestelmien erilaisten osajärjestelmien integroimista multimodaaliseen liikennejärjestelmään ja suojaavat järjestelmän mahdollisia heikkoja kohtia tai komponentteja luvattomalta käytöltä.

Terästeollisuudessa on onnistuttu viime vuosikymmeninä vähentämään merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjä parantamalla energiatehokkuutta ja ottamalla käyttöön uusia teknologioita. Nykyisillä prosesseilla ei kuitenkaan pystytä enää suuriin vähennyksiin, joten on kehitettävä uusia teknologioita. Niillä kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää lisää niin, että voidaan saavuttaa vuoteen 2030 ulottuvien ilmasto- ja energiapolitiikan puitteiden sekä vuoteen 2050 ulottuvien pitkän aikavälin strategian tavoitteet. Kun standardit otetaan asianmukaisesti huomioon jo uusien innovatiivisten tuotantoprosessien tutkimusvaiheessa, voidaan varmistaa sujuva siirtyminen vähähiiliseen talouteen. Lisäksi eurooppalaisilla standardeilla voidaan tukea teräksen tuotannossa käytettävien innovatiivisten teknologioiden yhdenmukaista käyttöönottoa sisämarkkinoilla.

Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman tarkoituksena on tukea unionin puolustusteollisuuden kilpailu- ja innovointikykyä. Se on Euroopan puolustusrahaston pilottiohjelma, jolla jäsenvaltioille annetaan seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä (2021–2027) taloudellisia kannustimia EU:n puolustusvälineitä ja -teknologioita koskevaan yhteiseen tutkimukseen osallistumista varten. Ohjelma on osa Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmaa, ja sen tehtävänä on tukea taloudellisesti Euroopan puolustusteollisuutta uusien tuotteiden ja teknologioiden kehittämisvaiheessa valikoiduilla alueilla. Euroopan puolustusteollisuuden kehittämisohjelman työohjelma vuosiksi 2020–2021 hyväksyttiin 19. maaliskuuta 2019, ja ehdotuspyynnöt vuodeksi 2019 julkaistiin 4. huhtikuuta 2019. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävän yhteistyön lisääminen luo mittakaavaetuja, koska se vähentää puolustustarvikkeiden tuotannosta ja ostamisesta aiheutuvia kustannuksia. Yhteistyötä olisi tuettava standardeilla, jotka tuovat käyttöön asiaankuuluvien tarvikkeiden suunnittelua, kehittämistä ja hankintaa koskevan yhteisen nimikkeistön.