Komission vuosikertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla /* KOM/2002/0446 lopull. */





KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE kalastuslaivastojen monivuotisten ohjausohjelmien tuloksista vuoden 2001 lopulla Tiivistelmä Tämä tiedonanto koskee neuvostolle ja Euroopan parlamentille annettavaa kertomusta kalastuslaivastojen neljännen monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) edistymisestä. Kertomus toimitetaan vuosittain neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 säännösten mukaisesti. Vuosikertomusten tarkoituksena on taata MOO IV:n täytäntöönpanon avoimuus; ohjelmassa vahvistetaan laivastojen kapasiteettia ja pyyntiponnistusta koskevat tavoitteet, jotka on saavutettava kaudella 1.1.1997-31.12.2001. Tämän vuoden kertomus koskee ohjelmien edistymistä vuoden 2001 loppuun mennessä. Kertomus perustuu yhteisön kalastusalusrekisteristä peräisin oleviin tämän kertomuksen laatimishetkellä käytettävissä oleviin tietoihin ja kansallisten viranomaisten komissiolle toimittamiin kertomuksiin, ja siinä esitetään kokoavasti laivastojen vetoisuuden ja konetehon kehitys verrattuna MOO IV:n lopputavoitteisiin. Kertomukseen sisältyvät tiedot ovat tosiasioihin perustuvia. MOO IV:n kuluneiden viiden vuoden aikana yhteisön laivasto supistui 38 078 bt ja 460 042 kW, mikä alentaa kapasiteettia vastaavasti noin 1,9 prosentilla ja 5,9 prosentilla. Ottaen huomioon viime ohjelmien hyvät tulokset, yhteisön laivasto oli 31.12.2001 jo ylittänyt tavoitteensa ja oli vetoisuutena laskettuna 16 prosenttia ja konetehona laskettuna 12 prosenttia lopullisten MOO IV -tavoitteiden alapuolella. MOO:iden toteutumisasteen vaihtelu jäsenvaltioittain on suuri, kuten käy ilmi sivujen 7 ja 8 taulukoista. Ottamatta huomioon bruttotonneina ilmaistua vetoisuutta koskevia tuloksia, joihin liittyy laivaston uudelleenmittaamisesta aiheutuva epävarmuus (ks. s. 4), konetehona laskettuun kapasiteettiin perustuvat tulokset ovat seuraavat: * Alankomaita lukuun ottamatta kaikki maat olivat saavuttaneet kokonaistavoitteensa vuoden 2001 lopussa. * Kuitenkin vain Tanska, Espanja, Portugali ja Suomi ovat saavuttaneet tavoitteensa kaikkien laivastonosiensa kohdalla. Johdanto Monivuotisilla ohjausohjelmilla (MOO) vahvistetaan kaikissa yhteisön jäsenvaltioissa tavoitteet kalastuslaivaston koon pienentämiseksi, jotta pyyntiponnistus saadaan vastaamaan käytettävissä olevia kalavaroja. Joulukuussa 1997 [1] hyväksytyssä neljännessä monivuotisessa ohjausohjelmassa vahvistettiin tavoitteet kaudelle 1997-2001. Tätä kautta jatkettiin neuvoston päätöksellä [2] vuoden 2002 loppuun. [1] Komission päätökset 98/119/EY-98/131/EY (EYVL L 39, 12.2.1998, s. 1-84). [2] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 77. Kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 [3] 5 artiklassa säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle vuosittain ennen 1. päivää toukokuuta kertomus laivastonsa MOO-tavoitteiden tilanteesta edellisen vuoden lopussa. Komissio laatii näiden kertomusten ja alusrekisterin tietojen perusteella oman kertomuksensa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kolmen kuukauden kuluessa 1. päivän toukokuuta määräpäivästä. [3] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Tämä on sarjassaan neljäs neljännen monivuotisen ohjausohjelman (MOO IV) tuloksia käsittelevä kertomus [4]. [4] KOM(1999) 175 lopullinen, KOM(2000) 738 lopullinen, KOM(2001) 541 lopullinen. Kapasiteetin ja pyyntiponnistuksen mittaaminen Kapasiteetin ja pyyntiponnistuksen mittaamiseksi MOO:n tarkoituksiin aluksen kapasiteetti määritellään sen vetoisuutena bruttotonneina (bt) ja sen konetehona kilowatteina (kW). Pyyntiponnistus määritellään kapasiteetin ja merelläolopäivien tulona. Sen vuoksi pyyntiponnistusta mitataan kahdella suureella, bt-päivinä ja kW-päivinä. Vetoisuusyksiköiden vaihto MOO III:n (1992-1996) vetoisuustavoitteet ilmaistiin bruttorekisteritonneina (brt), vaikka useimmissa jäsenvaltioissa käytettiin sekaisin eri vetoisuusyksiköitä siten, että jotkut alukset oli mitattu bruttorekisteritonneina (brt), jotkut bruttotonneina (bt) ja jotkut kansallisesti määriteltyinä vetoisuusyksikköinä. Neuvoston asetus (EY) N:o 3259/94 [5] ja komission päätös N:o 95/84/EY [6] hyväksyttiin vetoisuuden mittaamisen yhtenäistämiseksi. Niissä edellytetään, että kaikkien kalastusalusten vetoisuus mitataan bruttotonneina. Niissä myös yksinkertaistetaan kokonaispituudeltaan alle 15-metristen alusten bruttovetoisuuden määrittely ja annetaan laskennalliset kaavat 15-24-metristen alusten bruttovetoisuuden arvioimiseksi, kunnes ne mitataan kokonaan uudestaan. [5] EYVL L 339, 29.12.1994, s. 11. [6] EYVL L 67, 25.3.1995, s. 33. Jäsenvaltioiden kanssa sovittiin, että vetoisuustavoitteiden muuttaminen bruttotonneiksi tapahtuisi silloin, kun MOO IV otetaan käyttöön. Eräät jäsenvaltiot eivät olleet kuitenkaan juuri edenneet laivastonsa uudelleen mittaamisessa MOO IV:n käyttöönoton aikoihin, joten vaikka tavoitteet ovat nimellisesti bruttotonneja, niissä on sekaisin bruttotonneja, bruttotonniestimaatteja, bruttorekisteritonneja ja kansallisia yksiköitä. Jäsenvaltioilla on aikaa saattaa loppuun laivastojensa uudelleenmittaus bruttotonneina vuoden 2003 loppuun saakka. Sitä mukaa kuin uudelleenmittaus etenee bruttotonniestimaatit korvataan alusrekisterissä todellisilla arvoilla. Tämä muuttaa väistämättä todellisen tilanteen ja vetoisuudelle vahvistettujen tavoitteiden vertailtavuutta. Tiukasti ottaen vetoisuustavoitteet olisi laskettava uudestaan aina kun yksikin alus mitataan uudelleen. Käytännön syistä johtuen tavoitteet tarkistetaan kuitenkin vain määräajoin. Siihen asti laivaston tilannetta ja vetoisuustavoitteita koskeviin vertailuihin sisältyy epävarmuustekijä. Kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet Niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat tavoitteiden saavuttamiseksi valinneet kalastustoiminnan mukauttamisen kapasiteetin asemesta, tässä kertomuksessa annetaan kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet. Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistuissa MOO IV -päätöksissä on esitetty vain kauden alun ja lopun pyyntiponnistustavoitteet. Niitä on käytetty kumulatiivisten tavoitteiden laskemiseen seuraavalla tavalla. Koska kumulatiiviset pyyntiponnistustavoitteet olisivat samat riippumatta siitä, onko ohjelman aikana vähennetty kapasiteettia vai kalastustoimintaa, jatkuvasta kapasiteetin vähentämisestä 1.1.1996-31.12.2001 laadittiin pelkästään kapasiteettina ilmaistujen välitavoitteiden saavuttamiseksi tarvittava käyrä. Tämän käyrän alapuolelle jäävä alue kerrottiin sen jälkeen merelläolopäivinä ilmaistulla toiminnan perustasolla, ja näin saatiin laskettua kumulatiivinen pyyntiponnistus tuona aikana. Alusrekisteri Monivuotisia ohjausohjelmia seurataan käyttämällä yhteisön kalastusalusrekisteriin tehtäviä ilmoituksia. Rekisterissä on kaikkien EU:n laivaston noin 100 000 kaupallisen merikalastusaluksen fyysiset tiedot sekä tiedot siitä, mihin MOO:n laivastonosaan mikin alus kuuluu ja tiedot aluksiin asennetuista pyydyksistä. Sen tarkoituksena on antaa viitetietoja laivastosta yhteisen kalastuspolitiikan kaikkien näkökohtien osalta. Edellisissä MOO:n tuloksia koskevissa kertomuksissa todettiin toisinaan suuria poikkeavuuksia kalastusalusrekisterin sisältämien ja jäsenvaltioiden kertomuksissaan vuosittain toimittamien tietojen välillä. Yksi näiden poikkeavuuksien syistä oli, että jäsenvaltioiden ilmoitukset tutkittiin virheiden varalta ennen tietojen hyväksymistä tietokantaan. Hylätty tai epäilyttävä ilmoitus palautettiin jäsenvaltioon korjausta tai tarkistamista varten. Tarkoituksena oli varmistaa rekisterin luotettavuus, mutta käytännössä se johti usein eroihin kansallisen rekisterin ja yhteisön rekisterin tiedoissa. Menettelyitä on nyt muutettu. Jäsenvaltioilla on nyt suora yhteys yhteisön alusrekisterissä oleviin omiin tietoihinsa FRONT-internetsovelluksen kautta (Fleet Register on the Net - Alusrekisteri verkossa). Tämä tarkoittaa sitä, että kansalliset viranomaiset voivat tehdä välittömästi muutoksia yhteisön rekisterin tietoihin, jos ne ovat erilaisia kuin kansallisessa tietokannassa. Edellä olevasta johtuen tässä kertomuksessa käytetyt vetoisuusluvut perustuvat Irlantia ja Alankomaita lukuun ottamatta yhteisön alusrekisterin tietoihin. Mainittujen kahden maan osalta tässä kertomuksessa olevat tiedot perustuvat niiden itsensä toimittamiin tietoihin, koska näiden maiden hallinnossa esiintyi vuonna 2001 teknisiä ongelmia, joista johtuen maat eivät pystyneet pitämään laivastojensa tilannetta ajan tasalla yhteisön tietokannassa. Joitakin ristiriitaisuuksia alusrekisterin tiedoissa voi kuitenkin yhä olla. Merkittävin näistä on se, että joillakin aluksilla ei ole voimassa olevaa MOO-laivastonosakoodia. Jäljempänä oleviin taulukkoihin nämä alukset on sisällytetty luokittelemattomina. Komission yksiköt tekevät yhteistyötä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa asian korjaamiseksi. Kokonaistulokset Taulukossa Yhteisön laivasto yhteensä jäsenvaltioittain esitetään vetoisuuden ja konetehon muutos prosentteina ajalta 1.1.1997-31.12.2001. On kuitenkin huomattava, että vetoisuuden osalta tämä luku voi olla pienempi kuin todellinen muutos, koska aluksia on tänä aikana mitattu vaiheittain uudestaan bruttotonneina. Vetoisuusyksikön jäljessä oleva asteriski (bt*) tarkoittaa, että sitä seuraavat yhteistulokset on laskettu yhdistämällä bruttotonneina ja bruttorekisteritonneina olevia arvoja. Yhteistuloksen saamiseksi on ensin käytetty bruttotonniarvoa riippumatta siitä, onko se mitattu arvo vaiko estimaatti. Bruttorekisteritonnia on käytetty, jos bruttotonniarvoa ei ole ollut saatavissa. a) Kapasiteettitavoitteiden täyttyminen Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto koko yhteisön laivaston kehityksestä MOO IV:n alusta lähtien. Tummennetuilla riveillä esitetään ne jäsenvaltiot, jotka eivät vuoden 2001 lopussa olleet saavuttaneet vahvistettuja tavoitteita. Tammikuun 1. päivästä 1997 laivaston koneteho on alentunut noin 5,9 %. Vetoisuutena muutos on ilmeisesti 1,9 %, mutta luku on epävarma, koska laivaston uudelleenmittausta ei ole saatu päätökseen. Yhteisön laivasto on siis alittanut sille 31. päiväksi joulukuuta 2001 asetetut kapasiteettitavoitteet [7]. [7] Uudet, vuoden 2002 loppua koskevat tavoitteet tullaan asettamaan komission päätöksellä. Yhteisön laivasto yhteensä jäsenvaltioittain >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. Tummennetut maat eivät ole saavuttaneet tavoitteitaan. Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta saavuttavat tavoitteensa, jos otetaan huomioon päättymässä olevan laivaston uudelleenmittaamisen vaikutus. (*) Ranskan 1. päivän tammikuuta 1997 tilanteessa ei ole otettu huomioon merentakaisissa departementeissa olevia aluksia (noin 17 000 bt ja 100 000 kW), koska niitä koskevia tuon ajankohdan täsmällisiä tietoja ei ole saatavissa. b) Pyyntiponnistustavoitteiden täyttyminen Kuusi jäsenvaltiota pyrkii saavuttamaan MOO IV -tavoitteensa säätelemällä sekä yhden tai useamman laivastonosansa kalastustoimintaa että kapasiteettia. Tämän vuoksi jäsenvaltioiden oli pakko määritellä yksi tai useampi kalastustyyppi kyseisille laivastonosille. Sen jälkeen näille kalastustyypeille määriteltiin pyyntiponnistustavoitteet. Laivastonosan alusten harjoittama pyyntiponnistus kokonaisuudessaan on kirjattava tällä tavoin; laivastonosassa ei voi olla pyyntiponnistusta, jota ei liitettäisi johonkin määritellyistä kalastustyypeistä. Päinvastoin kuin kapasiteettia, pyyntiponnistusta ei voida mitata tiettynä aikana. Tämän vuoksi pyyntiponnistustavoitteet ovat kumulatiivisia koko ohjelman keston ajan. Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään kunkin kalastustyypin pyyntiponnistus 1. päivän tammikuuta 1997 ja 31. päivän joulukuuta 2001 välisenä aikana verrattuna vuoden 2001 kumulatiivisiin pyyntiponnistustavoitteisiin. Tämän taulukon kahdessa viimeisessä sarakkeessa esitetään missä määrin tavoitteet on saavutettu. Jos tavoitteet on ylitetty, luvut on lihavoitu. Yhteenveto kapasiteettitavoitteiden täyttymisestä laivastonosittain >TAULUKON PAIKKA> Pyyntiponnistustavoitteiden täyttyminen >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Tulokset jäsenvaltioittain Jäljempänä olevissa taulukoissa ja kaavioissa esitetään MOO IV:n tilanne vuoden 2001 lopussa eri jäsenvaltioissa. Kohdan a) taulukossa "Laivaston tilanne" esitetään vetoisuutta koskevat tavoitteet vuoden 2001 lopussa verrattuna sen hetken alusrekisterinmukaiseen tilanteeseen. Kohdan b) "Laivaston kehitys" kahdessa kaaviossa esitetään kunkin jäsenvaltion laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys MOO IV:n alusta lähtien. Taulukossa c) "Pyyntiponnistus" esitetään pyyntiponnistus laivastonosittain. Tämän taulukon tiedot perustuvat jäsenvaltioiden kansallisissa kertomuksissaan ilmoittamiin tietoihin. Silloin kun kalastustyypit ilmoitetaan laivastonosittain (tummennetut rivit F1, F2 jne.), laivastonosan tavoitteet ilmoitetaan MOO IV -päätöksen mukaisena pyyntiponnistuksena, jolloin kalastustoiminnan rajoittaminen auttaa tavoitteiden saavuttamista. Lopuksi kohdan d) "Kumulatiivinen pyyntiponnistus" taulukossa esitetään kaikkien sellaisten laivastonosien ja kalastustyyppien kumulatiiviset pyyntiponnistusta koskevat tavoitteet, joiden tavoitteet ilmaistaan pyyntiponnistuksena. Tämän taulukon jälkeen olevissa kaavioissa verrataan jäsenvaltioiden ilmoittamia kumulatiivisia pyyntiponnistuksia (valkoiset pylväät) ja MOO IV:n mukaisia kumulatiivisia pyyntiponnistusta koskevia välitavoitteita (tummennetut pylväät). BELGIA a) Laivaston tilanne Belgia >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Belgia >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Belgia >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Pyyntiponnistustietoja ei ole toimitettu. Belgia ei noudata komission asetuksen (EY) N:o 2091/98 [8] 3 artiklan säännöksiä. [8] EYVL L 266, 1.10.1998, s. 36. SAKSA a) Laivaston tilanne Saksa >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Saksa >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Saksa >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Saksa toteuttaa järjestelmää kahden laivastonosan, Pohjanmerellä toimivien puomitroolareiden (4C4) ja pelagisten troolareiden (4C6), pyyntiponnistuksen rajoittamiseksi. Saksa hallinnoi näiden kahden laivastonosan pyyntiponnistuksia puomitroolareille myönnettävien aluskohtaisten merelläolopäivien avulla ja rajoittamalla pelagisten troolareiden yhteistä pyyntiponnistusta. Saksa >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Saksa >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää 4C4 Puomitroolarit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> 4C6 Pelagiset troolarit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> TANSKA a) Laivaston tilanne Tanska >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Tanska >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Tanska >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Tanska >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää ESPANJA a) Laivaston tilanne Espanja >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Espanja >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Espanja >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Espanja >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää SUOMI a) Laivaston tilanne Suomi >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Suomi >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Suomi >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Suomi >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää RANSKA a) Laivaston tilanne Ranska >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. Laivastonosien 4F2 (troolarit, 0-30 m), 4F9 (nuotta-alukset, Välimeri) ja 4FB (nuotta-alukset, kansainväliset vesialueet) sekä kokonaistilanteen vetoisuutta koskeva alusrekisteritietojen mukainen liikakapasiteetti todennäköisesti poistuu, kun tavoitteita mukautetaan uudelleenmittaamisen seurauksena. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Ranska >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Ranska >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Ranska >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Ranska >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Ranska - 4F3 Troolarit > 30 metriä Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Ranska - 4F6 Pelagiset troolarit > 50 metriä Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Ranska - 4F8 Välimeren troolarit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Ranska - 4F9 Välimeren nuotta-alukset: kalastus F1 - Tonnikala Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Ranska - 4F9 Välimeren nuotta-alukset: kalastus F2 - Pienet pelagiset lajit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA a) Laivaston tilanne Yhdistynyt kuningaskunta >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. Kokonaistilanteen vetoisuutta koskeva alusrekisteritietojen mukainen liikakapasiteetti todennäköisesti poistuu, kun tavoitteita mukautetaan uudelleenmittaamisen vaikutuksen huomioon ottamiseksi. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Yhdistynyt kuningaskunta >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Yhdistynyt kuningaskunta >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Yhdistynyt kuningaskunta >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Yhdistynyt kuningaskunta >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Yhdistynyt kuningaskunta - 4N2 Pelaginen: kalastus F1 - Pohjanmeren silli Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Yhdistynyt kuningaskunta - 4N2 Pelaginen: kalastus F1 - läntinen pelaginen alue Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Yhdistynyt kuningaskunta - 4N2 Pelaginen: kalastus F3 - Atlantin-Skandinavian silli Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Huom.: MOO-päätöksessä olevan tavoitetaulukon alaviitteessä ilmoitetaan, että lukuja tarkastellaan uudestaan kalastustyypin kehittymisen valossa. Yhdistynyt kuningaskunta - 4N2 Pelaginen: kalastus F1 - mustakitaturska Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Huom.: MOO-päätöksessä olevan tavoitetaulukon alaviitteessä ilmoitetaan, että lukuja tarkastellaan uudestaan kalastustyypin kehittymisen valossa. Yhdistynyt kuningaskunta - 4N3 Puomitroolit: kalastus F1 - kampelakalat IV Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Yhdistynyt kuningaskunta - 4N3 Puomitroolit: kalastus F2 - kampelakalat VII, VI Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Yhdistynyt kuningaskunta - 4N4 Pohjatroolit, nuotat, meriraputroolit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Yhdistynyt kuningaskunta - 4N8 Kaukaiset vedet Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> KREIKKA a) Laivaston tilanne Kreikka >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Kreikka >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Kreikka >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Kreikka >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää IRLANTI a) Laivaston tilanne Irlanti ei ole toimittanut vuonna 2001 laivastoaan koskevia tietoja komission asetuksessa (EY) N:o 2090/98 [9] säädettyjen menettelyiden mukaisesti. Seuraava taulukko perustuu Irlannin neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 [10] 5 artiklan mukaisesti toimittamiin tietoihin. [9] EYVL L 266, 1.10.1998, s. 27. [10] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Irlanti >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Irlanti (tiedot ovat peräisin alusrekisteristä) >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Irlanti (tiedot ovat peräisin alusrekisteristä) >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Irlanti >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Irlanti >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Irlanti - 4G2 Pelaginen Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Irlanti - 4G3 Puomitroolit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> ITALIA a) Laivaston tilanne Italia >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Italia >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Italia >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Italia >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Pyyntiponnistuksessa on huomattavia eroja vuodelta 2001 ilmoitettujen ja sitä edeltävän kauden (1997-1999) välillä niin bt-päivinä kuin kW-päivinäkin ilmaistuna. Nämä tulokset kaipaavat jatkoselvitystä. ALANKOMAAT a) Laivaston tilanne Alankomaat ei ole toimittanut vuonna 2001 laivastoaan koskevia tietoja säännöllisesti komission asetuksessa (EY) N:o 2090/98 [11] säädettyjen menettelyiden mukaisesti. Seuraava taulukko perustuu Alankomaiden neuvoston asetuksen (EY) N:o 2792/1999 [12] 5 artiklan mukaisesti toimittamiin tietoihin. [11] EYVL L 266, 1.10.1998, s. 27. [12] EYVL L 337, 30.12.1999, s. 10. Alankomaat >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. Alankomaat pyysi joulukuussa 1999 pyyntiponnistuksen lisäystä laivastonosalle 4J2 (pelagiset troolarit) Länsi-Afrikan vesillä. Pyyntö perustui neuvoston päätöksen N:o 97/413/EY [13] 8 artiklaan ja koski 41 000 kW:n ja 45 000 bt:n kapasiteettia, mikä itse asiassa vastaa laivaston tilanteen ja MOO IV:n tavoitteiden välistä eroa. [13] EYVL L 175, 3.7.1997, s. 27. Tieteellisen komitean lausunnon perusteella komissio ehdotti vuoden 2000 marraskuussa 15 000 kW:n ja 15 000 bt:n lisäystä. Alankomaiden viranomaiset hylkäsivät ehdotuksen. Sen jälkeen Alankomaat pyysivät komissiota harkitsemaan uudelleen sen pyyntöä sille toimitettavien tieteellisten tietojen perusteella. Tiedot toimitettiin komissiolle marraskuussa 2001, ja niiden perusteellinen tutkinta jatkuu edelleen. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Alankomaat (tiedot ovat peräisin alusrekisteristä) >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Alankomaat (tiedot ovat peräisin alusrekisteristä) >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Alankomaat >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Alankomaat >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Alankomaat - 4J2 Pelagiset troolarit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Alankomaat - 4J3 Kutterit > 221 kW Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Alankomaat - 4J3 Eurokutterit <= 221 kW Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> PORTUGALI a) Laivaston tilanne Portugali >TAULUKON PAIKKA> b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Portugali >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Portugali >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Portugali >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää RUOTSI a) Laivaston tilanne Ruotsi >TAULUKON PAIKKA> Lihavoidut ja kursivoidut luvut osoittavat, että tavoitteita ei ole saavutettu. Koska vetoisuustavoitteita ei ole tarkistettu bruttotonneina tapahtuneen uudelleenmittaamisen huomioon ottamiseksi, todellisen tilanteen ja tavoitteiden vertaamiseen liittyy epävarmuustekijä. b) Laivaston kehitys Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys bt*:eina tavoitteisiin verrattuna Ruotsi >VIITTAUS KAAVIOON> Laivaston kokonaiskapasiteetin kehitys kW:eina tavoitteisiin verrattuna Ruotsi >VIITTAUS KAAVIOON> c) Pyyntiponnistus Ruotsi >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää d) Niiden laivastonosien kumulatiivinen pyyntiponnistus, joita pyyntiponnistus järjestelmä koskee Ruotsi >TAULUKON PAIKKA> Tuhatta bruttotonnipäivää ja tuhatta kilowattipäivää Ruotsi - 4M4 Pohjatroolarit Tuhatta bt-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> // Tuhatta kW-päivää >VIITTAUS KAAVIOON> Päätelmät MOO IV:n kuluneiden viiden vuoden aikana yhteisön laivasto supistui 38 078 bt ja 460 042 kW, mikä alentaa kapasiteettia vastaavasti noin 1,9 prosentilla ja 5,9 prosentilla. Vetoisuuden vähennys on meneillään olevasta laivaston uudelleenmittaamisesta johtuen arvioitu todellista pienemmäksi. Yhteisön laivasto oli 31.12.2001 jo ylittänyt tavoitteensa ja oli vetoisuutena laskettuna 16 prosenttia ja konetehona laskettuna 12 prosenttia lopullisten MOO IV -tavoitteiden alapuolella. Sellaisia jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä saavuttaneet joidenkin laivastonosiensa tavoitteita, on useita. Joidenkin laivastonosien kapasiteetti on jopa lisääntynyt merkittävästi yli tavoitteiden. Sisältämiensä tietojen lisäksi tämän kertomuksen tavoitteena on antaa jäsenvaltioille ja komissiolle mahdollisuus toteuttaa toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi silloin kun se on tarpeen, päättää tarvittaessa julkisen tuen järjestelmien keskeyttämisestä tai käynnistää rikkomista koskevia toimenpiteitä.