[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 31.3.2010 KOM(2010) 119 lopullinen 2010/0074 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kansalaisaloitteesta {SE K(2010) 370} PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan unionista tehty sopimus tuo uuden osallistuvan demokratian ulottuvuuden unionin peruskivenä olevan edustuksellisen demokratian rinnalle. Sopimus vahvistaa unionin kansalaisuutta, ja siinä tunnustetaan jokaisen kansalaisen oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. Sopimuksessa vahvistetaan kansalaisvuoropuhelua koskevat keskeiset vaatimukset, joita toimielinten on noudatettava, sekä komission nykyinen käytäntö toteuttaa laajoja julkisia kuulemisia. Ennen kaikkea sopimus kuitenkin uudistaa merkittävästi unionin demokraattista toimintaa, sillä se tarjoaa oikeuden tehdä kansalaisaloite, jolla miljoona kansalaista voi kehottaa komissiota tekemään säädösehdotuksia. Tämä uusi säännös on merkittävä edistysaskel demokratian toteutumisen kannalta unionissa. Se tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden lähentää unionia kansalaisiinsa ja edistää laajempaa rajatylittävää keskustelua EU:n politiikoista tuoden yhteen useiden maiden kansalaisia, jotka tukevat tiettyä asiaa. On kuitenkin tärkeää korostaa, että kansalaisaloitteessa on kyse politiikan määrittelyä koskevasta aloitteesta. Se ei vaikuta komission aloiteoikeuteen, mutta velvoittaa kuitenkin kollegiona toimivaa komissiota harkitsemaan vakavasti kansalaisaloitteissa esitettyjä pyyntöjä. Kansalaisaloitteen keskeiset seikat on vahvistettu perussopimuksessa, jossa edellytetään erityisesti, että kansalaisaloitteen allekirjoittajia olisi oltava ainakin miljoona ja allekirjoittajien olisi tultava merkittävästä määrästä jäsenvaltioita. Aloitteen on myös kuuluttava komission toimivaltaan ja koskettava asioita, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi. Perussopimuksessa jätetään kuitenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston tehtäväksi antaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen asetuksilla säännökset, joissa vahvistetaan kansalaisaloitteiden käytännön toteutusta koskevat menettelyt ja edellytykset. Jotta tämän uuden säännöksen tarjoamaa tilaisuutta voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti, kansalaisaloitetta koskevilla menettelyillä ja edellytyksillä on helpotettava sen käyttöä, mutta samalla varmistettava, että perussopimuksen henkeä noudatetaan. Tästä syystä tämä ehdotus perustuu seuraaville keskeisille periaatteille: - Edellytyksillä olisi varmistettava, että kansalaisaloitteet edustavat unionin etua ja että väline kuitenkin säilyy helppokäyttöisenä. - Menettelyjen olisi oltava yksinkertaisia ja käyttäjäystävällisiä, mutta samalla niillä pitäisi pystyä estämään petokset ja järjestelmän väärinkäyttö. Menettelyt eivät myöskään saisi tarpeettomasti lisätä jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN Koska tämä perussopimuksen uusi säännös on merkittävä kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan ja EU:n eri sidosryhmien kannalta ja koska jotkut käsiteltävät asiat ovat monimutkaisia, komissio käynnisti laajan julkisen kuulemisen hyväksymällä asiaa koskevan vihreän kirjan[1] 11. marraskuuta 2009. Kuulemiseen saatiin yli 300 vastausta useilta eri sidosryhmiltä, joiden joukossa oli yksittäisiä kansalaisia, järjestöjä ja viranomaisia. Kaikille vihreään kirjaan vastanneille järjestettiin myös julkinen kuulemistilaisuus Brysselissä 22. helmikuuta 2010. 2.1. Yleisiä huomioita Vihreään kirjaan annetuissa vastauksissa korostettiin, että kansalaisaloitteeseen liittyvien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja kaikkien EU:n kansalaisten saatavilla ja niiden olisi myös oltava oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden. Vastaukset vahvistivat myös sen, että tarvitaan joitakin vaatimuksia sen varmistamiseksi, että väline on uskottava ja ettei sitä väärinkäytetä. Näiden vaatimusten pitäisi taata yhtäläiset edellytykset kansalaisaloitteen tukemiseksi kaikkialla EU:ssa. 2.2. Sen varmistaminen, että kansalaisaloitteet edustavat unionin etua Kun kysyttiin, kuinka monesta jäsenvaltiosta kansalaisaloitetta tukevien kansalaisten on vähintään tultava, useat vastaajat pitivät kolmasosaa jäsenvaltioista sopivana vähimmäismääränä. Myös pienempi vähimmäismäärä, lähinnä neljäsosa jäsenvaltioista, sai huomattavaa kannatusta etenkin järjestöiltä. Vastaukset vahvistivat myös sen, että kansalaisaloitteen allekirjoittajien joukossa on oltava tietty vähimmäismäärä kansalaisia kustakin jäsenvaltioiden vähimmäismäärää edustavasta jäsenvaltiosta. Useat vastaajat katsoivat, että 0,2 prosenttia väestöstä olisi sopiva vähimmäismäärä. Toisten mielestä vähimmäismäärän olisi oltava pienempi, sillä tarkoituksena on estää väärinkäytökset muttei tehdä vähimmäismäärästä estettä aloitteen esittämiselle. Lisäksi jotkut vastaajat kannattivat aivan erilaista menettelyä vähimmäismäärän määrittämiseen ja totesivat, että kaikille jäsenvaltioille asetettava kiinteä prosenttiosuus ei ole oikeudenmukainen, koska esimerkiksi Luxemburgissa on paljon helpompi kerätä tuenilmaus 1 000 kansalaiselta (jotka edustavat 0,2:a prosenttia väestöstä) kuin 160 000 kansalaiselta Saksassa. Näin ollen pienten jäsenvaltioiden on helpompi tulla otetuiksi huomioon kuin suurten. 2.3. Tuenilmausten keruuta ja tarkastamista koskevat vaatimukset Vastaajat tukivat laajasti tuenilmausten keruuseen ja tarkastamiseen liittyviä yhteisiä menettelyvaatimuksia, joilla voitaisiin taata yhtenäiset menettelyt kaikkialla EU:ssa ja välttyä siltä, että kansalaisaloitteen järjestäjien täytyisi noudattaa eri sääntöjä eri jäsenvaltioissa. Suurin osa vastaajista ei kuitenkaan halua ottaa käyttöön mitään erityisiä tuenilmausten keruutapaa koskevia rajoitteita ja haluaa, että unionin kansalaiset voisivat allekirjoittaa aloitteen missä tahansa, esimerkiksi kadulla, riippumatta siitä, missä he asuvat tai mistä jäsenvaltiosta he tulevat. Vastaajat olivat lähes yksimielisiä siitä, että kansalaisten pitäisi voida ilmaista tukensa aloitteille internetissä. Kuuleminen vahvisti myös sen, että on aiheellista asettaa aikaraja tiettyä aloitetta koskevien tuenilmausten keruulle. Suurin osa vastaajista katsoi, että sopiva aikaraja olisi yksi vuosi. Tosin monet vastaajat suosivat myös pidempää (18 kuukautta) tai lyhyempää (6 kuukautta) aikarajaa. Lisäksi vastaajat suhtautuivat yleisesti ottaen myönteisesti ehdotettujen aloitteiden pakolliseen rekisteröintiin Euroopan komission tätä tarkoitusta varten perustamalla verkkosivustolla ennen keruuprosessin käynnistämistä. Niiden mielestä tällainen rekisteröintijärjestelmä auttaisi seuraamaan käynnissä olevia aloitteita ja edistäisi viestintää ja avoimuutta. Suuri osa vastaajista tuki myös vähimmäisikärajan asettamista kansalaisaloitteen tukemiselle, ja monet katsoivat, että vähimmäisikärajan pitäisi vastata äänestysikärajaa Euroopan parlamentin vaaleissa. Jotkut vastaajat kuitenkin suosivat vähimmäisikärajan asettamista 16 vuoteen ja korostivat sitä, että kansalaisaloitteessa ei ole kyse vaaleista vaan ainoastaan politiikan määrittelyä koskevasta aloitteesta. Lisäksi ne katsoivat, että kaikkialla EU:ssa sovellettava 16 vuoden kiinteä vähimmäisikäraja lisäisi nuorten kiinnostusta EU-asioita kohtaan ja osallistumista niistä käytävään keskusteluun. 2.4. Aloitteiden tutkinta komissiossa Vastaajat ovat pääosin samaa mieltä siitä, että kuusi kuukautta olisi sopiva aikaraja, jonka kuluessa komission on tutkittava aloite ja annettava siitä päätelmänsä. Kuulemisessa esitettiin kuitenkin eriäviä näkemyksiä ehdotettujen aloitteiden hyväksyttävyyteen liittyvästä kysymyksestä. Monet vastaajat katsoivat, että kansalaisaloitteen hyväksyttävyys pitäisi tarkastaa ennen kuin kaikki tuenilmaukset on kerätty, jotta voitaisiin välttyä voimavarojen tuhlaamiselta ja niiden kansalaisten turhautumiselta, jotka ovat allekirjoittaneet menestyksellisen aloitteen, jota ei lopulta kuitenkaan voida hyväksyä. Jotkut viranomaiset ovat myös ilmaisseet huolensa julkisten varojen käyttämisestä sellaisten aloitteiden tarkastamiseen, jotka eivät lopulta ole hyväksyttäviä. Jotkut vastaajat taas vastustivat hyväksyttävyyden tarkastamista etukäteen, koska niiden mielestä aloitteen synnyttämä Euroopan-laajuinen keskustelu on tärkeämpää kuin sen lopputulos. Näiden vastaajien mielestä ei olisi tarkoituksenmukaista antaa komission heti alkuunsa estää kansalaisaloitteesta käytävää julkista keskustelua ja kampanjointia, vaikkei aloite kuuluisikaan komission toimivaltaan. 3. EHDOTUKSEN PÄÄSEIKAT 3.1. Jäsenvaltioiden vähimmäismäärä (7 artikla) Ehdotuksessa vahvistetaan jäsenvaltioiden vähimmäismääräksi yksi kolmasosa. Tämä perustuu perussopimuksen muihin säännöksiin, joiden mukaan yhdeksän jäsenvaltioita tai yksi kolmasosa jäsenvaltioista on riittävä määrä edustamaan unionin etua. Samaa rajaa käytetään tiiviimpää yhteistyötä koskevissa määräyksissä, joiden mukaan vähintään yhdeksän jäsenvaltion on osallistuttava[2]. Sitä käytetään rajana myös perussopimusten liitteenä olevan, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun toissijaisuusmenettelyn käynnistämiselle. Tämä vähimmäismäärä on myös julkisen kuulemisen tulosten mukainen. 3.2. Kansalaisten vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden (7 artikla ja liite I) Kuulemisessa esitettiin väite, jonka mukaan kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettava kiinteä prosenttiosuus ei olisi oikeudenmukainen. Tämän vuoksi ehdotuksessa vahvistetaan kullekin jäsenvaltiolle kiinteä vähimmäismäärä, joka on alenevasti suhteellinen kunkin jäsenvaltion väestömäärään ja jolla on tietty minimi- ja maksimiarvo. Varmistaakseen, että nämä vähimmäismäärät perustuvat objektiivisiin kriteereihin, komissio on käyttänyt niiden perustana kunkin jäsenvaltion Euroopan parlamentin jäsenten määrään[3] perustuvaa kerrointa. Kertoimeksi valitaan 750, jotta voidaan ottaa huomioon useiden sidosryhmien esittämät vaatimukset asettaa vähimmäismäärä alle 0,2 prosenttiin väestöstä sekä se, ettei vähimmäismäärä saisi olla liian pieni pienissä jäsenvaltioissa. Kun kertoimena käytetään 750:tä, yli puoleen jäsenvaltioista sovellettava vähimmäismäärä olisi pienempi tai huomattavasti pienempi kuin 0,2 prosenttia väestöstä, kun taas pieniin jäsenvaltioihin sovellettava vähimmäismäärä olisi suurempi. Tämän järjestelmän ansiosta suurissa jäsenvaltioissa tarvitaan suhteellisesti pienempi määrä allekirjoittajia ja pienissä jäsenvaltioissa suhteellisesti suurempi määrä. 3.3. Vähimmäisikä raja (3 artiklan 2 kohta) Kuulemisen tulosten mukaisesti ehdotuksessa asetetaan vähimmäisikärajaksi ikä, joka oikeuttaa kansalaiset äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa. 3.4. Ehdotettujen aloitteiden rekisteröinti (4 artikla) Ehdotuksessa esitetään ehdotettujen aloitteiden pakollista rekisteröintiä komission perustamaan sähköiseen rekisteriin. Taustalla on tämän vaihtoehdon kuulemisessa saama laaja kannatus. Rekisteröinti ei merkitse sitä, että komissio hyväksyy ehdotetun kansalaisaloitteen. 3.5. Tuenilmausten keruuta koskevat menettelyt ja edellytykset (5 ja 6 artikla) Ehdotuksessa ei aseteta mitään rajoitteita tuenilmausten keruutavalle. Tämä lähestymistapa vastaa useimpien sidosryhmien näkemyksiä, joiden mukaan keruuprosessin olisi oltava vapaasti toteutettavissa. Lisäksi ehdotuksessa säädetään kuulemiseen saatujen vastausten mukaisesti, että tuenilmauksia voidaan kerätä internetissä. Sen varmistamiseksi, että internetissä kerätyt tuenilmaukset ovat yhtä aitoja kuin paperimuodossa kerätyt ja että jäsenvaltiot voivat tarkastaa ne samalla tavalla, ehdotuksessa edellytetään sähköisten keruujärjestelmien varustamista riittävillä turvaominaisuuksilla. Lisäksi jäsenvaltioiden on vahvistettava, että järjestelmät vastaavat turvallisuusvaatimuksia, tämän kuitenkaan rajoittamatta järjestäjien vastuuta henkilötietojen suojaamisesta. Koska tämän säännöksen täytäntöönpano edellyttää yksityiskohtaisten teknisten eritelmien laatimista, ehdotetaan, että komissio vahvistaa nämä eritelmät täytäntöönpanotoimenpitein. Tuenilmausten keruu internetissä olisi kuitenkin sallittava alusta alkaen. 3.6. Aikaraja tuenilmausten keruulle (5 artiklan 4 kohta) Ehdotuksessa säädetään 12 kuukauden aikaraja tuenilmausten keruulle. Tässä otetaan huomioon vihreään kirjaan saaduissa vastauksissa vahvistettu tarve varmistaa, että kansalaisaloitteet ovat ajankohtaisia ja että keruujakso on riittävän pitkä ottaen huomioon unionin laajuiseen toimintaan liittyvä monimutkaisuus. 3.7. Päätös ehdotettujen kansalaisaloitteiden hyväksyttävyydestä (8 artikla) Ehdotuksessa säädetään, että aloitteen järjestäjän on toimitettava komissiolle pyyntö antaa päätös aloitteen hyväksyttävyydestä sen jälkeen kun on kerätty yhteensä 300 000 tuenilmausta allekirjoittajilta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. Tätä hyväksyttävyyden tarkistamista varten valitut vähimmäismäärät vastaavat suurin piirtein kolmannesta lopullisista vähimmäismääristä, joiden edellytetään täyttyvän, jotta aloite voidaan esittää komissiolle. Siihen edellytetään yhteensä vähintään miljoonaa tuenilmausta vähintään kolmasosasta jäsenvaltioita. Sen vuoksi voidaan katsoa, että yksi kolmasosa kyseisistä vähimmäismääristä muodostaa riittävän edustavan otoksen hyväksyttävyyttä koskevan tarkistuksen käynnistämiseksi. Komissiolla olisi kaksi kuukautta aikaa arvioida aloitetta sekä päättää, kuuluuko se komission toimivaltaan ja koskeeko se asiaa, josta voidaan antaa unionin säädös perussopimusten soveltamiseksi. Tämä menettelytapa perustuu kuulemisessa ilmaistulle tarpeelle tarkistaa aloitteen oikeudellinen hyväksyttävyys aikaisemmassa vaiheessa ennen kuin kaikki tuenilmaukset on kerätty ja ennen kuin jäsenvaltioiden edellytetään tarkastavan ne. Se ei kuitenkaan mahdollista hyväksyttävyyden tarkistamista heti alkuun eli ennen aloitteiden rekisteröintiä, sillä tärkeänä tavoitteena on edistää julkista keskustelua EU-asioista, vaikka aloite ei lopulta kuuluisikaan komission oikeudellisen toimivallan piiriin. Valitun menettelytavan ansiosta vältytään antamasta käsitystä, että komissio olisi antanut aloitteesta myönteisen lausunnon ennen tuenilmausten keruuta. Näin jäsenvaltioille ei myöskään aiheutuisi hallinnollista rasitusta sellaisesta aloitteesta saatujen tuenilmausten tarkastamisesta, jotka eivät lopulta ole hyväksyttäviä. 3.8. Tuenilmausten tarkastamiseen ja vahvistamiseen liittyvät vaatimukset (9 artikla) Jäsenvaltioiden hallinnollisen rasituksen rajoittamiseksi ehdotuksessa jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi, kuinka ne tarkastavat hyväksyttäväksi todetusta aloitteesta kerättyjen tuenilmausten oikeellisuuden. Tarkastusten olisi kuitenkin oltava tarkoituksenmukaisia, jotta jäsenvaltio voi vahvistaa sen alueelta saatujen tuenilmausten määrän, ja ne olisi suoritettava kolmen kuukauden kuluessa. Tällaisen menettelytavan ansiosta jäsenvaltiot voivat suorittaa tarkastuksia esimerkiksi satunnaisotannan perusteella, jota useimmat jäsenvaltiot käyttävät kansallisten kansalaisaloitteiden tarkastamiseen. 3.9. Kansalaisaloitteen tutkinta komissiossa (11 artikla) Ehdotuksessa säädetään neljän kuukauden aikaraja, jonka kuluessa komission on tutkittava sille virallisesti toimitetut kansalaisaloitteet asetuksen säännösten mukaisesti. Tässä otetaan huomioon tämän menettelytavan kuulemisessa saama laaja kannatus. Tämän jälkeen komission olisi annettava aloitetta koskevat päätelmänsä ja esiteltävä toimet, joihin se aikoo ryhtyä, tiedonannossa, joka annetaan tiedoksi järjestäjälle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkaistaan. 3.10. Henkilötietojen suoja (12 artikla) Ehdotuksessa pyritään varmistamaan, että kaikki asianomaiset toimijat – järjestäjä, jäsenvaltiot ja komissio – noudattavat tietosuojaa kaikilta osin kansalaisaloitteen järjestämisessä ja seurannassa. Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY[4] ja yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 45/2001[5] vaatimuksia sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn tätä asetusta sovellettaessa. Epäilyjen välttämiseksi katsottiin kuitenkin tarpeelliseksi nimetä kansalaisaloitteen järjestäjä direktiivissä 95/46/EY tarkoitetuksi rekisterinpitäjäksi ja määrittää enimmäisaika, jonka kansalaisaloitteen tarkoituksiin kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Vaikka direktiivin 95/46/EY oikeuskeinoja, vastuuta ja sanktioita koskevan III luvun kaikkia säännöksiä sovelletaan tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan tietojenkäsittelyyn, katsottiin tarpeelliseksi säätää, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansalaisaloitteiden järjestäjät ovat vastuussa asetuksen rikkomisesta niihin sovellettavan siviili- tai rikoslain nojalla. 3.11. Liitteiden muuttaminen ja tarkistuslauseke (16 ja 21 artikla) Koska EU:n tasolla ei ole kokemusta tällaisesta osallistuvan demokratian välineestä, ehdotukseen sisältyy tarkistuslauseke, jolla komissio velvoitetaan antamaan kertomus asetuksen täytäntöönpanosta viiden vuoden kuluttua. Koska asetuksen liitteisiin saatetaan joutua tekemään teknisiä muutoksia etenkin saatujen kokemusten perusteella, ehdotuksessa annetaan komissiolle mahdollisuus muuttaa liitteitä delegoitujen säädösten avulla Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. Komissio katsoo, etteivät tällaiset muutokset edellytä täydellistä säädösehdotusta, joten siirretyn säädösvallan käyttö on perusteltua. 2010/0074 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kansalaisaloitteesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan ensimmäisen kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7], ovat kuulleet Euroopan tietosuojavaltuutettua[8], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella vahvistetaan unionin kansalaisuutta ja lisätään unionin demokraattista toimintaa, sillä siinä määrätään muun muassa, että kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja että vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi tehdä aloitteen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi. (2) Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään, että Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi annettava tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen säännökset kansalaisten tekemän kansalaisaloitteen esittämistä varten vaadittavista menettelyistä ja edellytyksistä. (3) Näiden menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia kansalaisaloitteen luonteeseen nähden. (4) Niillä olisi myös varmistettava, että unionin kansalaisiin sovelletaan yhtäläisiä kansalaisaloitteen tukemiseen liittyviä edellytyksiä riippumatta siitä, mistä jäsenvaltiosta he tulevat. (5) On tarpeen vahvistaa niiden jäsenvaltioiden vähimmäismäärä, joista kansalaisten on tultava. Täksi määräksi olisi vahvistettava yksi kolmasosa jäsenvaltioista sen varmistamiseksi, että kansalaisaloite edustaa unionin etua. (6) Tätä tarkoitusta varten on myös aiheellista vahvistaa kustakin kyseisestä jäsenvaltiosta tulevien kansalaisten vähimmäismäärä. Näiden vähimmäismäärien olisi oltava alenevasti suhteellisia kunkin jäsenvaltion väestömäärään sen varmistamiseksi, että kansalaisilla on yhtäläiset edellytykset tukea kansalaisaloitetta. Nämä vähimmäismäärät olisi selvyyden vuoksi vahvistettava kunkin jäsenvaltion osalta tämän asetuksen liitteessä. (7) Kansalaisaloitetta tukeville kansalaisille on aiheellista asettaa vähimmäisikäraja. Vähimmäisikärajaksi olisi asetettava ikä, joka oikeuttaa kansalaiset äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa. (8) Jotta voitaisiin varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus ehdotettujen kansalaisaloitteiden yhteydessä, aloitteiden rekisteröinnin olisi oltava pakollista komission perustamalla verkkosivustolla ennen tarvittavien tuenilmausten keruuta kansalaisilta. Ehdotuksia, jotka ovat loukkaavia tai jotka eivät ole vakavasti otettavia, ei pitäisi rekisteröidä, ja komission olisi hylättävä sellaisten ehdotusten rekisteröinti, jotka ovat selvästi unionin arvojen vastaisia. Komission olisi hoidettava rekisteröinti hyvän hallintotavan yleisten periaatteiden mukaisesti. (9) Ehdotetun kansalaisaloitteen järjestäjän olisi oltava vastuussa tarvittavien tuenilmausten keruusta kansalaisilta. (10) On aiheellista mahdollistaa tuenilmausten keruu paperilla ja sähköisesti. Sähköiset keruujärjestelmät olisi varustettava riittävillä turvaominaisuuksilla muun muassa sen varmistamiseksi, että henkilö voidaan tunnistaa ja tiedot tallentaa turvallisesti. Komissio olisi velvoitettava laatimaan yksityiskohtaiset tekniset eritelmät sähköisiä keruujärjestelmiä varten. (11) Jäsenvaltioiden on aiheellista varmistaa, että sähköiset keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaiset. (12) On aiheellista varmistaa, että kansalaisaloitetta koskevat tuenilmaukset kerätään tietyn aikarajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että ehdotetut kansalaisaloitteet ovat ajankohtaisia, ja ottaa samalla huomioon tuenilmausten keruuseen koko Euroopan unionin alueelta liittyvä monimutkaisuus, kyseinen aikaraja saisi olla enintään 12 kuukautta ehdotetun aloitteen rekisteröintipäivästä. (13) Komission olisi aiheellista päättää ehdotettujen aloitteiden hyväksyttävyydestä riittävän varhaisessa vaiheessa. Järjestäjän olisi sen vuoksi pyydettävä tällaista päätöstä kerättyään ehdotetulle aloitteelle yhteensä 300 000 tuenilmausta allekirjoittajilta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. (14) Komission olisi annettava päätös aloitteen hyväksyttävyydestä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut järjestäjältä pyynnön. Ehdotettu kansalaisaloite olisi katsottava hyväksyttäväksi, jos se kuuluu komission toimivaltaan ja koskee asiaa, jossa tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi. (15) On aiheellista säätää, että jos kansalaisaloite on saanut vaadittavan määrän tuenilmauksia allekirjoittajilta ja se katsotaan hyväksyttäväksi, kunkin jäsenvaltion olisi oltava vastuussa kyseisestä valtiosta tulevilta kansalaisilta kerättyjen tuenilmausten tarkastamisesta ja vahvistamisesta. Ottaen huomioon, että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta olisi rajoitettava, jäsenvaltioiden olisi kolmen kuukauden kuluessa suoritettava asianmukaiset tarkastukset ja myönnettävä asiakirja, jolla vahvistetaan pätevien tuenilmausten määrä. (16) Järjestäjien olisi varmistettava, että kaikki tässä asetuksessa vahvistetut edellytykset täyttyvät, ennen kuin ne toimittavat kansalaisaloitteen komissiolle. (17) Komission olisi neljän kuukauden kuluessa tutkittava kansalaisaloite ja annettava siitä päätelmänsä ja esitettävä toimet, joihin se aikoo ryhtyä aloitteen johdosta. (18) Tätä asetusta sovellettaessa käsiteltäviin henkilötietoihin sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 95/46/EY[9]. Tässä yhteydessä on syytä täsmentää, että kansalaisaloitteen järjestäjä ja jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat direktiivissä 95/46/EY tarkoitettuja rekisterinpitäjiä, ja määrittää enimmäisaika, jonka kansalaisaloitteen tarkoituksiin kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjien on rekisterinpitäjinä ryhdyttävä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin noudattaakseen direktiivissä 95/46/EY säädettyjä velvoitteita, erityisesti niitä, jotka liittyvät tietojen käsittelyn lainmukaisuuteen, käsittelyn turvallisuuteen, tietojen antamiseen sekä rekisteröidyn oikeuteen saada tutustua häntä koskeviin henkilötietoihin ja oikeuteen saada henkilötietonsa oikaistua ja poistettua. (19) Direktiivin 95/46/EY oikeuskeinoja, vastuita ja sanktioita koskevan III luvun säännöksiä sovelletaan kaikilta osin tätä asetusta sovellettaessa suoritettavaan tietojenkäsittelyyn. Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että kansalaisaloitteiden järjestäjät ovat kansallisen siviili- tai rikoslain mukaisesti vastuussa asetuksen rikkomisesta ja muista asiaan liittyvistä seikoista. (20) Komission tämän asetuksen mukaisesti suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan kaikilta osin yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001[10]. (21) Komissiolle olisi annettava valtuudet antaa delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi. (22) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[11] mukaisesti. (23) Komission olisi annettava kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta. (24) Asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan periaatteita, jotka on vahvistettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 8 artiklassa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaista kansalaisaloitetta koskevat menettelyt ja edellytykset. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1. ”kansalaisaloitteella” aloitetta, joka on toimitettu komissiolle tämän asetuksen mukaisesti ja jossa komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, ja jota tukee ainakin miljoona osallistumiskelpoista allekirjoittajaa, jotka tulevat ainakin yhdestä kolmasosasta jäsenvaltioita; 2. ”allekirjoittajilla” unionin kansalaisia, jotka ovat tukeneet jotakin kansalaisaloitetta täyttämällä kyseistä aloitetta koskevan tuenilmauksen; 3. ”järjestäjällä” luonnollista tai oikeushenkilöä tai järjestöä, joka vastaa kansalaisaloitteen valmistelusta ja sen toimittamisesta komissiolle. 3 artikla Järjestäjää ja allekirjoittajia koskevat vaatimukset 1. Jos järjestäjä on luonnollinen henkilö, hänen on oltava unionin kansalainen ja iältään oikeutettu äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa. Jos järjestäjä on oikeushenkilö tai järjestö, sen on oltava sijoittautunut johonkin jäsenvaltioon. Järjestöillä, joilla ei ole niihin sovellettavan kansallisen lain mukaista oikeushenkilöllisyyttä, on oltava edustaja, jolla on valtuudet tehdä oikeudellisia sitoumuksia niiden puolesta ja joka kantaa vastuun. 2. Ollakseen oikeutettuja tukemaan ehdotettua kansalaisaloitetta allekirjoittajien on oltava unionin kansalaisia ja iältään oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa. 4 artikla Ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinti 1. Ennen kuin järjestäjä aloittaa kyseistä ehdotettua kansalaisaloitetta koskevien tuenilmausten keruun allekirjoittajilta, sen on rekisteröitävä kansalaisaloite komissioon ja ilmoitettava liitteessä II mainitut tiedot, erityisesti ehdotetun aloitteen aihetta ja tavoitteita sekä rahoituslähteitä ja tukea koskevat tiedot. Tiedot on annettava jollakin unionin virallisista kielistä komission tätä tarkoitusta varten tarjoamaan sähköiseen rekisteriin, jäljempänä ’rekisteri’. 2. Lukuun ottamatta 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tapauksia komissio rekisteröi viipymättä ehdotetun aloitteen ja antaa sille yksilöllisen rekisteröintinumeron sekä lähettää vahvistuksen järjestäjälle. 3. Sellaisia ehdotettuja kansalaisaloitteita ei rekisteröidä, jotka voidaan kohtuudella katsoa asiattomiksi siksi, että ne ovat loukkaavia tai eivät ole vakavasti otettavia. 4. Komissio hylkää sellaisten ehdotettujen kansalaisaloitteiden rekisteröinnin, jotka ovat selvästi unionin arvojen vastaisia. 5. Ehdotettu kansalaisaloite, joka on rekisteröity, julkaistaan rekisterissä. 5 artikla Tuenilmausten keruuta koskevat menettelyt ja edellytykset 1. Järjestäjä on vastuussa tarvittavien tuenilmausten keruusta allekirjoittajilta ehdotettua kansalaisaloitetta varten, joka on rekisteröity 4 artiklan mukaisesti. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää ainoastaan sellaisia tuenilmauksia, jotka ovat liitteessä III vahvistetun mallin mukaisia. Järjestäjän on täytettävä liitteessä III esitetyt lomakkeet ennen kuin se aloittaa tuenilmausten keruun allekirjoittajilta. Lomakkeilla annettavien tietojen on vastattava rekisterissä olevia tietoja. 2. Järjestäjä voi kerätä tuenilmaukset paperilla tai sähköisesti. Jos tuenilmaukset kerätään sähköisesti, sovelletaan 6 artiklan säännöksiä. 3. Allekirjoittajien on täytettävä järjestäjän tarjoamat tuenilmaisulomakkeet. Allekirjoittajat voivat ilmaista tukensa kullekin ehdotetulle kansalaisaloitteelle ainoastaan kerran. 4. Kaikki tuenilmaukset on kerättävä ehdotetun aloitteen rekisteröintipäivän jälkeen ja enintään 12 kuukauden pituisen ajanjakson aikana. 6 artikla Sähköiset keruujärjestelmät 1. Jos tuenilmaukset kerätään sähköisesti, sähköisen keruujärjestelmän kautta saadut tiedot on säilytettävä jäsenvaltion alueella. Tuenilmaisulomakkeiden mallia voidaan mukauttaa sähköisen keruun tarpeisiin. 2. Järjestäjän on varmistettava ennen tuenilmausten keruun aloittamista allekirjoittajilta, että tähän tarkoitukseen käytettävä sähköinen keruujärjestelmä on 4 kohdan säännösten mukainen. Järjestäjä voi milloin tahansa pyytää sen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jossa tietoja kerätään tai tallennetaan, vahvistamaan, että sähköinen keruujärjestelmä on kyseisten säännösten mukainen. Järjestäjän on kuitenkin aina pyydettävä tällaista vahvistamista ennen tuenilmausten toimittamista tarkastettaviksi 9 artiklan mukaisesti. 3. Jos sähköinen keruujärjestelmä vastaa 4 kohdan säännöksiä, toimivaltaisen viranomaisen on kuukauden kuluessa annettava liitteessä IV esitetyn mallin mukainen todistus. Toimivaltaisen viranomaisen on noudatettava asianmukaisia kansallisia teknisiä eritelmiä arvioidessaan, onko sähköinen keruujärjestelmä 4 kohdan mukainen, siihen asti kunnes 5 kohdassa tarkoitetut tekniset eritelmät on hyväksytty. Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset. 4. Sähköisten keruujärjestelmien teknisten ja turvallisuusominaisuuksien on oltava riittävät sen varmistamiseksi, että: a. ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat toimittaa tuenilmauslomakkeen sähköisesti; b. henkilön henkilöllisyys voidaan tarkastaa; c. sähköisesti toimitetut tiedot tallennetaan turvallisesti muun muassa sen varmistamiseksi, että niitä ei voida muokata tai käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen kuin tuenilmaukseksi tietylle kansalaisaloitteelle, ja henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta; d. järjestelmä pystyy tuottamaan yksittäisiä tuenilmauksia liitteessä III vahvistettua mallia vastaavassa muodossa, jotta jäsenvaltiot voivat tarkastaa ne 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5. Komissio hyväksyy 12 kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta tekniset eritelmät 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi 19 artiklan 2 kohdassa vahvistetun sääntelymenettelyn mukaisesti. 7 artikla Allekirjoittajien vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden 1. Kansalaisaloitteen allekirjoittajien on tultava ainakin yhdestä kolmasosasta jäsenvaltioita. 2. Yhdessä kolmasosassa jäsenvaltioita allekirjoittajien joukossa on oltava ainakin liitteessä I vahvistettu vähimmäismäärä kansalaisia. 3. Allekirjoittajien katsotaan tulevan jäsenvaltiosta, joka on myöntänyt heidän tuenilmauksessaan mainitun henkilötodistuksen. 8 artikla Päätös ehdotetun kansalaisaloitteen hyväksyttävyydestä 1. Kerättyään 300 000 tuenilmausta vähintään kolmesta jäsenvaltiosta tulevilta allekirjoittajilta 5 artiklan mukaisesti järjestäjän on toimitettava komissiolle pyyntö antaa päätös ehdotetun kansalaisaloitteen hyväksyttävyydestä. Järjestäjän on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä V vahvistettua lomaketta. 2. Vastaanotettuaan 1 kohdassa tarkoitetun pyynnön komissio antaa kahden kuukauden kuluessa päätöksen hyväksyttävyydestä. Ehdotettu kansalaisaloite katsotaan hyväksyttäväksi, jos se täyttää seuraavat edellytykset: a. se koskee asiaa, jossa voidaan hyväksyä unionin säädös perussopimusten soveltamiseksi; b. se koskee asiaa, josta komissiolla on toimivaltuudet tehdä ehdotus. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta päätöksestä annetaan tieto ehdotetun kansalaisaloitteen järjestäjälle, ja se julkaistaan. 9 artikla Tuenilmausten tarkastamista ja vahvistamista jäsenvaltioissa koskevat säännökset 1. Järjestäjän kerättyä vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta 5 ja 7 artiklan mukaisesti ja jos komissio on päättänyt 8 artiklan mukaisesti, että ehdotettu kansalaisaloite on hyväksyttävä, järjestäjä toimittaa tuenilmaukset paperilla tai sähköisesti 14 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille tarkastamista ja vahvistamista varten. Järjestäjän on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä VI vahvistettua lomaketta. Järjestäjän on toimitettava tuenilmaukset sille jäsenvaltiolle, joka on myöntänyt niissä mainitun henkilötodistuksen. 2. Toimivaltaisten viranomaisten on enintään kolmen kuukauden kuluessa tarkastettava tuenilmaukset ja toimitettava järjestäjälle todistus, joka on liitteessä VII vahvistetun mallin mukainen ja jossa vahvistetaan kyseisestä jäsenvaltiosta saatujen pätevien tuenilmausten määrä. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu todistus on annettava maksutta. 10 artikla Kansalaisaloitteen toimittaminen komissiolle Kun järjestäjä on saanut 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut todistukset ja edellyttäen, että kaikkia tässä asetuksessa vahvistettuja menettelyjä ja edellytyksiä on noudatettu, järjestäjä voi toimittaa kansalaisaloitteen komissiolle. Tämän artiklan soveltamiseksi järjestäjän on käytettävä liitteessä VIII vahvistettua lomaketta ja toimitettava täytetty lomake ja jäljennökset edellä ensimmäisessä kohdassa tarkoitetuista todistuksista joko paperilla tai sähköisesti. Komissio voi pyytää järjestäjää toimittamaan alkuperäiset todistukset. 11 artikla Kansalaisaloitteen tutkintamenettely komissiossa 1. Vastaanotettuaan kansalaisaloitteen 10 artiklan mukaisesti komissio: a. julkaisee kansalaisaloitteen viipymättä verkkosivustollaan; b. tutkii kansalaisaloitteen ja antaa neljän kuukauden kuluessa tiedonannon, jossa esitetään komission päätelmät aloitteesta, toimet, joihin komissio aikoo ryhtyä, ja tarvittaessa perustelut näille toimille. 2. Tämän artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu tiedonanto annetaan tiedoksi kansalaisaloitteen järjestäjälle sekä Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja julkaistaan. 12 artikla Henkilötietojen suoja Käsitellessään henkilötietoja asetuksen nojalla kansalaisaloitteen järjestäjän ja jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava direktiiviä 95/46/EY ja sen nojalla annettuja kansallisia säännöksiä. Kansalaisaloitteen järjestäjä ja tämän asetuksen 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset katsotaan direktiivin 95/46/EY 2 artiklan d alakohdassa tarkoitetuiksi rekisterinpitäjiksi, kun ne käsittelevät henkilötietoja. Järjestäjän on tuhottava kaikki tiettyyn kansalaisaloitteeseen saadut tuenilmaukset ja niiden mahdolliset jäljennökset viimeistään yhden kuukauden kuluttua siitä, kun se on toimittanut aloitteen komissiolle 10 artiklan mukaisesti, tai 18 kuukauden kuluttua ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröinnistä sen mukaan, kumpi ajankohta on aikaisempi. Toimivaltaisen viranomaisen on tuhottava kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset, jotka se on saanut 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista varten, viimeistään yhden kuukauden kuluttua siitä, kun se on antanut kyseisessä säännöksessä tarkoitetun todistuksen. Järjestäjän on toteutettava tarpeelliset tekniset ja organisatoriset toimenpiteet henkilötietojen suojaamiseksi vahingossa tapahtuvalta tai laittomalta tuhoamiselta, vahingossa tapahtuvalta häviämiseltä, muuttamiselta, luvattomalta luovuttamiselta tai tietojen antamiselta, erityisesti jos käsittelyyn liittyy tietojen siirtämistä verkossa, sekä kaikelta muulta laittomalta käsittelyltä. 13 artikla Vastuu Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden alueella asuvat tai niiden alueelle sijoittautuneet järjestäjät ovat niiden kansallisten siviili- tai rikoslakien nojalla vastuussa tämän asetuksen rikkomisesta ja erityisesti: a. järjestäjien antamista vääristä ilmoituksista; b. puutteista sähköisen keruujärjestelmän vaatimustenmukaisuudessa; c. tietojen väärinkäytöstä. 14 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset 1. Tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan täytäntöönpanemiseksi jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset viranomaiset, jotka vastaavat kyseisessä säännöksessä tarkoitetun todistuksen antamisesta. 2. Tämän asetuksen 9 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi toimivaltainen viranomainen, joka koordinoi tuenilmausten tarkastamisprosessia ja toimittaa kyseisessä säännöksessä tarkoitetut todistukset. 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava toimivaltaisten viranomaisten nimet ja osoitteet komissiolle viimeistään kolmen kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta. 4. Komission on julkaistava toimivaltaisten viranomaisten luettelo. 15 artikla Liitteiden muuttaminen Komissio voi hyväksyä muutoksia tämän asetuksen liitteisiin delegoiduilla säädöksillä 16, 17 ja 18 artiklan mukaisesti. 16 artikla Säädösvallan siirron toteuttaminen 1. Komissiolle myönnetään toistaiseksi valta antaa 15 artiklassa tarkoitettuja delegoituja säädöksiä. 2. Heti annettuaan delegoidun säädöksen komissio ilmoittaa siitä samanaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Valta antaa delegoituja säädöksiä myönnetään komissiolle 17 ja 18 artiklassa vahvistettavin edellytyksin. 17 artikla Säädösvallan siirron peruuttaminen 1. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 15 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. 2. Se toimielin, joka on käynnistänyt sisäisen menettelyn päättääkseen säädösvallan siirron peruuttamisesta, pyrkii ilmoittamaan asiasta toiselle toimielimelle ja komissiolle kohtuullisessa ajassa ennen lopullisen päätöksen tekemistä ja selvittää samalla, mitä säädösvaltaa peruuttaminen koskee, ja mahdollisesti sen, mihin peruuttaminen perustuu. 3. Peruuttamispäätös lopettaa päätöksessä mainitun säädösvallan siirron. Se tulee voimaan välittömästi tai siinä määriteltynä myöhempänä ajankohtana. Se ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . 18 artikla Delegoitujen säädösten vastustaminen 1. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat vastustaa delegoitua säädöstä kahden kuukauden kuluessa siitä, kun säädös on annettu tiedoksi. Tätä ajanjaksoa pidennetään Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta yhdellä kuukaudella. 2. Jos Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät ole määräajan umpeutuessa vastustaneet delegoitua säädöstä, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja se tulee voimaan siinä ilmoitettuna päivänä. Delegoitu säädös voidaan julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja se voi tulla voimaan ennen kyseisen määräajan päättymistä, jos Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat molemmat ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne aio vastustaa kyseistä säädöstä. 3. Jos Euroopan parlamentti tai neuvosto vastustaa delegoitua säädöstä, se ei tule voimaan. Delegoitua säädöstä vastustava toimielin esittää perusteet säädöksen vastustamiselle. 19 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa 6 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanossa komitea. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi. 20 artikla Kansallisten toimenpiteiden tiedoksi antaminen Kukin jäsenvaltio ilmoittaa komissiolle erityisistä säädöksistä, jotka se hyväksyy tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Komissio ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille. 21 artikla Tarkistuslauseke Komissio antaa viiden vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. 22 artikla Voimaantulo ja soveltaminen Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puheenjohtaja Puheenjohtaja LIITE I Allekirjoittajien vähimmäismäärä jäsenvaltiota kohden Alankomaat | 19 500 | Belgia | 16 500 | Bulgaria | 13 500 | Espanja | 40 500 | Irlanti | 9 000 | Italia | 54 750 | Itävalta | 14 250 | Kreikka | 16 500 | Kypros | 4 500 | Latvia | 6 750 | Liettua | 9 000 | Luxemburg | 4 500 | Malta | 4 500 | Puola | 38 250 | Portugali | 16 500 | Ranska | 55 500 | Romania | 24 750 | Ruotsi | 15 000 | Saksa | 72 000 | Suomi | 9 750 | Slovakia | 9 750 | Slovenia | 6 000 | Tanska | 9 750 | Tšekki | 16 500 | Unkari | 16 500 | Viro | 4 500 | Yhdistynyt kuningaskunta | 54 750 | LIITE II Ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröimiseksi edellytettävät tiedot Ehdotetun kansalaisaloitteen rekisteröimiseksi komission rekisteriin on ilmoitettava seuraavat tiedot: 1. Ehdotetun kansalaisaloitteen nimi (enintään 100 merkkiä) 2. Aihe (enintään 200 merkkiä) 3. Kyseessä olevan ehdotuksen, jonka perusteella komissiota pyydetään toimimaan, tavoitteiden kuvaus (enintään 500 merkkiä) 4. Perussopimuksiin sisältyvä oikeusperusta, joka mahdollistaisi komission toimet 5. Järjestäjän koko nimi, postiosoite ja sähköpostiosoite tai, jos kyseessä on oikeushenkilö tai järjestö, sen laillisen edustajan koko nimi, postiosoite ja sähköpostiosoite 7. Ehdotetun aloitteen kaikki rahoitus- ja tukilähteet rekisteröintihetkellä. Järjestäjät voivat toimittaa tarkempia tietoja ehdotetun kansalaisaloitteen aiheesta, tavoitteista ja taustasta liiteasiakirjalla. Ne voivat halutessaan esittää myös luonnoksen säädöstekstiksi. LIITE IIITuenilmaisulomake Laatikko 1: (järjestäjä esitäyttää) 1. Komission rekisteröintinumero*: 2. Rekisteröintipäivä*: 3. Ehdotetun kansalaisaloitteen internet-osoite komission rekisterissä*: | Laatikko 2: (järjestäjä esitäyttää) 1. Ehdotetun kansalaisaloitteen nimi*: (enintään 100 merkkiä) 2. Aihe*: (aiheen olisi oltava mahdollisimman selkeä) (enintään 200 merkkiä) 3. Kuvaus ehdotetun kansalaisaloitteen päätavoitteista*: (enintään 500 merkkiä) 4. Järjestäjän nimi ja osoite*: 5. Ehdotetun kansalaisaloitteen verkkosivut*: | Laatikko 3: (allekirjoittaja täyttää) 1. Allekirjoittajan nimi: Etunimi*: ……….. Sukunimi*: ………… 2. Osoite: Katuosoite: Postinumero: Paikkakunta*: Maa*: 3. Sähköpostiosoite: 4. Syntymäaika ja -paikka*: Syntymäaika: Syntymäpaikka ja -maa: 5. Kansalaisuus*: 6. Henkilökohtainen tunnistenumero*: Tunnistenumeron / henkilöasiakirjan laji*: Kansallinen henkilötodistus: Passi: Sosiaaliturvatunnus: Jäsenvaltio, joka on myöntänyt kyseisen tunnistenumeron / henkilöasiakirjan*: 7. Vahvistan, että tässä lomakkeessa annetut tiedot ovat oikeita ja että olen antanut tukeni tälle ehdotetulle kansalaisaloitteelle vain kerran*. Päiväys ja allekirjoittajan allekirjoitus *(: ……….. | *: pakollinen kenttä ( : allekirjoitusta ei vaadita, jos lomake toimitetaan sähköisessä muodossa LIITE IV Todistus sähköisen keruujärjestelmän vahvistamisesta asetuksen xxxx/xxxx mukaiseksi [….] (jäsenvaltion nimi) […] (toimivaltaisen viranomaisen nimi) vahvistaa, että sähköinen keruujärjestelmä [….] (verkko-osoite), jota käytetään tuenilmausten sähköiseen keräämiseen rekisteröintinumerolla […] rekisteröidylle kansalaisaloitteelle, on asetuksen xxxx/xxxx säännösten mukainen. Toimivaltaisen viranomaisen päiväys, allekirjoitus ja virallinen leima: LIITE VLomake ehdotetun kansalaisaloitteen hyväksyttävyyttä koskevan päätöksen pyytämiseksi 1. Kansalaisaloitteen nimi*: 2. Komission rekisteröintinumero*: 3. Rekisteröintipäivä*: 4. Kerättyjen tuenilmausten lukumäärä*: 5. Allekirjoittajien lukumäärä jäsenvaltioittain*: Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[12] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5 | a | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6 | b | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+b | 0,784 | 0,394 | 0,354 | 0,354 | 0,354 | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ei sovelleta 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ei sovelleta 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna ei sovelleta 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen kansalaisaloitetta koskevan 24 artiklan määräysten täytäntöönpano. Ensimmäisen vuoden aikana perustetaan verkkosivut ehdotettujen kansalaisaloitteiden rekisteröimistä koskevan 4 artiklan täytäntöönpanemiseksi. Sen jälkeen verkkosivuja on ylläpidettävä. Kahden ensimmäisen vuoden aikana kaikkien jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea kokoontuu neljä kertaa avustamaan komissiota laatimaan tekniset eritelmät sähköisiä keruujärjestelmiä koskevan 6 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi. 5.2 Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut ei sovelleta 5.3 Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa ei sovelleta 5.4. Toteutustapa (alustava) Keskitetty hallinnointi. Komissio hallinnoi suoraan. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Rekisterin päivittäinen hallinnointi edellyttää komission henkilöstöltä jatkuvaa seurantaa. Ehdotettujen aloitteiden rekisteröintipyyntöjä saadaan todennäköisesti paljon. Komission henkilöstön on seulottava aloitteet, joiden voidaan kohtuudella katsoa olevan asiattomia. 6.2. Arviointi Asiasta on järjestetty julkinen kuuleminen vihreän kirjan muodossa. Komissio antaa viiden vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta. 7. PETOSTENTORJUNTA EI SOVELLETA 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset ei sovelleta 8.2. Hallintomenot 8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminen Laji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi 2014 | Vuosi 2015 ja sitä myöhemmät vuodet | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[13] (XX 01 01) | AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | YHTEENSÄ | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 2 | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus 1 AD-toimi: vastaaminen kansalaisaloitteisiin liittyvien toimintojen koordinoinnista, rekisterin valvonnasta, eri yksiköiden ja kansalaisten esittämien kysymysten käsittelystä sekä asetuksen täytäntöönpanon seurannasta ja valvonnasta. 1 AST-toimi: rekisterin hoito – neuvontapalvelu 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely ( henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely ) 8.2.4. Muut hallintomenot, jotka sisältyvät viitemäärään ei sovelleta 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön laji | 2010 | 2011 | 2012 | Vuosi 2013 | Vuosi 2014 | Vuosi 2015 ja myöh. | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | 0,244 | Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Kaksi työntekijää, joista aiheutuvat kustannukset 122 000 euroa vuodessa henkilöä kohden Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö ei sovelleta 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja myöh. | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset | 0,040 | 0,040 | 0,080 | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 0,500 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,050 | 2. Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,540 | 0,150 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 1,130 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään Kaksi vuosittaista kokousta, joihin osallistuu 27 osanottajaa ja joista aiheutuvat keskimääräiset kustannukset ovat 740 euroa osanottajaa ja kokousta kohden. Tietojärjestelmän kehittäminen: vuonna 2010 tarvitaan 500 000 euroa järjestelmän kehittämiseen ja käyttökuntoon saattamiseen, vuonna 2011 ja sitä seuraavina vuosina järjestelmää on ylläpidettävä ja tehtävä siihen tarvittavat muutokset. Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka on jo myönnetty tämän toimen hallinnointia varten ja/tai kohdennettu uudelleen pääosaston sisällä ja jota mahdollisesti täydennetään lisäosuuksilla, joita voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen myöntämismenettelyssä ottaen huomioon budjettirajoitukset. [1] Vihreä kirja eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta, KOM (2009) 622. [2] Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 20 artikla. [3] Perustuu Euroopan parlamentin kokoonpanoon, joka hyväksyttiin toimielinten välisessä konferenssissa vuonna 2007. [4] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [5] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [6] EUVL C , , s. . [7] EUVL C , , s. . [8] EUVL C , , s. . [9] EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31. [10] EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1. [11] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. [12] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [13] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.