ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tämän ehdotuksen ilmeisenä yleisenä tavoitteena on suojella lapsen oikeuksia Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan mukaisesti. Vuoden 1980 yleissopimus luotiin suojelemaan lasta kaappausten haitallisilta vaikutuksilta ja varmistamaan, että lapsi pystyy ylläpitämään yhteyksiä kumpaankin vanhempaansa esimerkiksi turvaamalla tapaamisoikeuden käyttäminen.

On syytä mainita myös yhteys siihen, että sovittelun käyttöä perheasioita koskevien rajat ylittävien riita-asioiden ratkaisemisessa pyritään edistämään. Tietyistä sovittelun näkökohdista siviili- ja kauppaoikeuden alalla annettua direktiiviä sovelletaan myös perheoikeuden alalla Euroopan yhteisellä oikeudenkäyttöalueella. Myös vuoden 1980 yleissopimuksella kannustetaan ratkaisemaan perheasioita koskevat riita-asiat sovintoteitse. Yksi vuoden 1980 yleissopimukseen perustuvista, kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin julkaisemista hyvien toimintatapojen oppaista käsittelee sovittelua lasta koskevien perhesuhteisiin liittyvien kansainvälisten riitojen ratkaisemisessa silloin, kun asia kuuluu yleissopimuksen soveltamisalaan. Opas on käännetty Euroopan komission aloitteesta kaikille EU:n virallisille kielille (englannin ja ranskan lisäksi) sekä arabiaksi tarkoituksena tukea vuoropuhelua sellaisten valtioiden kanssa, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, ja löytää konkreettisia tapoja ratkaista kansainvälisistä lapsikaappauksista aiheutuvat ongelmat silloin, kun on kyse maista, jotka eivät ole ratifioineet yleissopimusta.
Vakuuttamattomalla ajoneuvolla ajaminen eli ajaminen moottoriajoneuvolla ilman pakollista vastuuvakuutusta on Euroopan ajoneuvo- ja kuljettajarekisteriviranomaisten liiton (EReg) mukaan kasvava ongelma EU:ssa. Vuonna 2011 tällaiseen ajamiseen liittyneistä korvauksista koitui arvion mukaan 870 miljoonan euron kustannukset koko EU:ssa.

Vakuuttamattomalla ajoneuvolla ajamisella on kielteisiä vaikutuksia moniin eri sidosryhmiin, kuten onnettomuuksien uhreihin, vakuutuksenantajiin, takuurahastoihin ja liikennevakuutuksen ottajiin.

Vakuuttamattomalla ajoneuvolla ajaminen on sekä kansallisen tason että Euroopan tason ongelma. Direktiivin 3 artiklan mukaan kunkin jäsenvaltion on toteutettava ”tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että sellaisten ajoneuvojen käyttöön liittyvän vastuun varalta on otettu liikennevakuutus, joilla on pysyvä kotipaikka sen alueella”. Vaikka direktiivissä ei säädetä, mitä toimia jäsenvaltioiden on toteutettava, niillä on kuitenkin velvollisuus toteuttaa tehokkaita toimia, joilla vähennetään vakuuttamattomalla ajoneuvolla ajamiseen liittyviä riskejä. Jäsenvaltioiden sallitaan suorittaa moottoriajoneuvojen rekisteröityjen vastuuvakuutusten järjestelmällisiä kansallisia tarkastuksia, toteuttaa tienvarsitarkastuksia ja määrätä tehokkaita seuraamuksia vakuuttamattomien ajoneuvojen omistajille.

Vakuuttamattomalla ajoneuvolla ajaminen on EU:n laajuinen ongelma, koska tällaisilla ajoneuvoilla ei ajeta pelkästään niissä jäsenvaltioissa, joissa ne on rekisteröity, vaan myös muissa jäsenvaltioissa. Direktiivin 4 artiklassa kielletään kuitenkin sellaisten ajoneuvojen vakuutusten tarkastukset, joiden pysyvä kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, koska tällaiset tarkastukset estävät ajoneuvoja (ja näin ollen myös ihmisiä) liikkumasta vapaasti sisämarkkinoilla.

Voimassa olevan direktiivin 4 artiklassa kielletään kaikki sellaisten ajoneuvojen vakuutusten järjestelmälliset tarkastukset, joiden pysyvä kotipaikka on toisessa jäsenvaltiossa, eli myös sellaiset tarkastukset, joissa ajoneuvoa ei tarvitse pysäyttää. Uusi teknologia (rekisterikilpien tunnistusteknologia) antaa kuitenkin mahdollisuuden tehdä tarkastuksia estämättä ajoneuvojen kulkua, jolloin tarkastukset eivät haittaa henkilöiden ja ajoneuvojen vapaata liikkumista. Sen vuoksi ehdotuksessa sallitaan ajoneuvojen vakuutusten tarkastaminen, jos tarkastukset kuuluvat kansallisella alueella käytettyyn yleiseen tarkastusjärjestelmään, eivät ole syrjiviä, eivät edellytä ajoneuvon pysäyttämistä ja ovat tarpeellisia ja oikeasuhteisia asetetun tavoitteen saavuttamiseksi.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tämä ehdotus liittyy ehdotukseen neuvoston direktiiviksi valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä, ja se koskee sellaisten valmisteveron alaisten tavaroiden siirtoihin sovellettavan menettelyn automatisointia, jotka on luovutettu kulutukseen yhden jäsenvaltion alueella ja jotka siirretään toisen jäsenvaltion alueelle, jotta ne voidaan luovuttaa kaupallisessa tarkoituksessa kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa.

Päätös N:o 1152/2003/EY on tietokoneistetun järjestelmän perustamispäätös (valmisteveron alaisten tavaroiden tietojenvaihtojärjestelmä – EMCS). Tällä hetkellä se koskee ainoastaan valmisteveron alaisten tavaroiden väliaikaisesti valmisteverottomia siirtoja. Päätöstä on muutettava, jotta voidaan automatisoida sellaisten valmisteveron alaisten tavaroiden siirtoihin sovellettava menettely, jotka on luovutettu kulutukseen yhden jäsenvaltion alueella ja jotka siirretään toisen jäsenvaltion alueelle, jotta ne voidaan luovuttaa kaupallisessa tarkoituksessa kyseisessä toisessa jäsenvaltiossa. Koska tällainen muutos vaikuttaa useimpiin päätöksen säännöksiin, päätös olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio on neuvotellut Japanin kanssa neuvoston vuonna 2012 hyväksymien neuvotteluohjeiden perusteella kunnianhimoisen ja kattavan talouskumppanuussopimuksen, jolla luodaan uusia mahdollisuuksia ja oikeusvarmuutta osapuolten välisen kaupan ja investointien kehittämiseksi. Neuvottelujen päätyttyä hyväksytyt tekstit ovat julkisia, ja ne ovat saatavilla seuraavan linkin kautta:

http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1684

-ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta;

-ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Japanin välisen talouskumppanuussopimuksen tekemisestä;

-ehdotus suojatoimiasetukseksi, joka kattaisi EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimukseen sisältyvät suojatoimet.

Tämän komission ehdotuksen tarkoituksena on panna täytäntöön EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen määräykset, jotka koskevat kertatislatun shochun vientiä Japanista EU:hun. Kyseessä on alkoholijuoma, jota tuotetaan panostislauksella ja pullotetaan Japanissa, josta sitä viedään unioniin perinteisissä neljän ”gon”（合） tai yhden ”shon”（升) pulloissa.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus on täysin yhdenmukainen unionin politiikkojen kanssa, eikä se edellytä EU:n muuttavan sääntöjään, säännöksiään tai standardejaan millään säännellyllä alalla (kuten tekniset määräykset ja tuotestandardit, terveys- ja kasvinsuojelutoimet, elintarvikkeita ja turvallisuutta koskevat säännökset, terveys- ja turvallisuusstandardit, muuntogeenisiä organismeja koskevat säännöt, ympäristönsuojelu ja kuluttajansuoja) lukuun ottamatta poikkeusta, joka on otettava käyttöön, jotta Japanista olisi helpompaa viedä kertatislattua shochua. Shochu on panostislauksella tuotettu ja Japanissa pullotettu alkoholijuoma, jota Japani vie perinteisissä neljän ”gon” （合） tai yhden ”shon” （升) pulloissa.

Tämän komission ehdotuksen tarkoituksena on ottaa käyttöön poikkeus pullokokoja koskevista unionin säännöistä kertatislatulle shochulle, joka on panostislauksella tuotettu ja Japanissa pullotettu alkoholijuoma. Sitä myydään perinteisesti neljän ”gon” （合） tai yhden ”shon” （升) pulloissa, joista ensimmäinen vastaa nimellismäärältään 720 ml:aa (1 go on 180 ml) ja jälkimmäinen 1800 ml:aa. Nämä määrät eivät ole valmiiksi pakattujen tuotteiden nimellismääristä annetun direktiivin 2007/45/EY mukaan unionissa sallittuja nimellismääriä.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 12.11.2018

COM(2018) 733 final/2

2018/0384(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018)733 of 8.11.2018

Addition of the interinstitutional reference 2018/0384 (NLE)

Concerns all language versions

The text shall read as follows :

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

Argentiinan, Australian, Brasilian, Ecuadorin, Filippiinien, Hongkongin, Intian, Japanin, Kanadan, Kiinan, Kolumbian, Korean, Kuuban, Sveitsin, Taiwanin, Penghun, Kinmenin ja Matsun erillisen tullialueen, Uuden-Seelannin ja Yhdysvaltojen kanssa tehtävien GATS-sopimuksen artiklan XXI mukaisten, sellaisia tarvittavia korvaavia muutoksia koskevien sopimusten tekemisestä, jotka johtuvat Tšekin tasavallan, Viron tasavallan, Kyproksen tasavallan, Latvian tasavallan, Liettuan tasavallan, Unkarin tasavallan, Maltan tasavallan, Itävallan tasavallan, Puolan tasavallan, Slovenian tasavallan, Slovakian tasavallan, Suomen tasavallan ja Ruotsin kuningaskunnan liittymisestä Euroopan unioniin
LIITE 2

ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS



N:o .../2017,



annettu,



ETA:n sekakomitean työjärjestyksen muuttamisesta

ETA:N SEKAKOMITEA, joka

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’ETA-sopimus’, ja erityisesti sen 92 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Kroatian tasavallan osallistumisesta Euroopan talousalueeseen tehdyn ja Brysselissä 11 päivänä huhtikuuta 2014 allekirjoitetun sopimuksen, jäljempänä ’ETA:n vuoden 2014 laajentumissopimus’, vuoksi ETA-sopimuksen 129 artiklan 1 kohtaa olisi muutettava kroaatin lisäämiseksi ETA-sopimuksen kielten luetteloon.

(2)ETA:n sekakomitean työjärjestyksessä, joka hyväksyttiin 8 päivänä helmikuuta 1994 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 1/94 ja jota on muutettu 8 päivänä helmikuuta 2005 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 24/2005 ja edelleen [...] annetulla ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o [...], olisi lisättävä kroaatti kielten luetteloon. Sen vuoksi ETA:n sekakomitean työjärjestyksen kieliluetteloa olisi muutettava,

(3)ETA:n vuoden 2014 laajentumissopimusta on sovellettu sen allekirjoittajiin väliaikaisesti 12 päivästä huhtikuuta 2014, joten tätä päätöstä olisi sovellettava väliaikaisesti ETA:n vuoden 2014 laajentumissopimuksen voimaantuloon asti,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan ETA:n sekakomitean päätös N:o 1/94 seuraavasti:

1. Korvataan 6 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”Niiden EY-säädösten tekstit, jotka on määrä saattaa osaksi sopimuksen liitteitä sen 102 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ovat yhtä todistusvoimaiset bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Säädökset laaditaan islannin ja norjan kielellä, ja ETA:n sekakomitea saattaa ne todistusvoimaisiksi 1 kohdassa tarkoitettujen, asian kannalta merkityksellisten päätösten kanssa.”

2.Korvataan 11 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”ETA:n sekakomitean päätökset, joilla muutetaan sopimuksen liitteitä tai pöytäkirjoja, julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä ja mainitun lehden ETA-täydennysosassa islannin ja norjan kielellä.”

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan [...] päivänä [...]kuuta [...] tai sinä päivänä, jona ETA:n vuoden 2014 laajentumissopimus tulee voimaan, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi.

Sitä sovelletaan väliaikaisesti 12 päivästä huhtikuuta 2014.

4 artikla
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan unionin tulliliitto on laajentunut Kroatian tasavallan liityttyä unioniin. Maailman kauppajärjestön (WTO) sääntöjen (GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohta) mukaisesti Euroopan unioni on velvoitettu aloittamaan neuvottelut sellaisten WTO-jäsenten kanssa, joilla on Kroatian myönnytysluetteloihin liittyvät neuvotteluoikeudet, jotta voidaan sopia mahdollisesta korvaavasta mukautuksesta. Tällaisia mukautuksia tarvitaan, jos EU:n ulkoisten tullien kantaminen johtaa siihen, että tullit ylittävät tason, johon liittyvä maa on sitoutunut WTO:ssa.

Neuvosto valtuutti 15. heinäkuuta 2013 komission aloittamaan GATT 1994 -sopimuksen XXIV artiklan 6 kohdan mukaiset neuvottelut. Komissio on neuvotellut neuvotteluoikeuden omaavien WTO:n jäsenten kanssa Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen vuoksi kumottavassa myönnytysluettelossa mainittavien erityismyönnytysten peruuttamisesta.

Uuden-Seelannin kanssa käytyjen neuvottelujen tuloksena tehtiin kirjeenvaihtona sopimusluonnos, joka parafoitiin Genevessä 18. toukokuuta 2017, jäljempänä ’sopimus’. Euroopan komissio ehdottaa, että neuvosto antaa luvan mainitun sopimuksen allekirjoittamiseen.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotus on yhdenmukainen aiemmissa EU:n laajentumisissa noudatettujen EU:n menettelyjen kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotuksessa sovelletaan EU:n käytäntöjä, jotka ovat yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan sekä teollisuus- ja maatalouspolitiikan käytäntöjen kanssa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 207 artikla yhdessä sen kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista koskevan 218 artiklan 5 kohdan kanssa.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen 3 artiklan 1 kohdan e alakohta). Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Kroatian myönnytysten peruuttamisella oli vaikutuksia Uuteen-Seelantiin. Korvaavat mukautukset eivät tältä osin ylitä Uuden-Seelannin oikeuksia. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.

•Toimintatavan valinta

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 5 kohdassa edellytetään, että neuvosto tekee päätöksen, jolla annetaan lupa sopimuksen allekirjoittamiseen.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2017/127 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2017. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristön alalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat uuden YKP-perusasetuksen 2 artiklassa määriteltyihin velvollisuuksiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavasta syystä: yhteinen kalastuspolitiikka on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
15.1.

Luettelokohta 13 (uudelleenvahvistaminen): United States of America Environmental Protection Agency and National Highway Traffic Safety Administration, Department of Transportation, Program for Revisions and Additions to the Motor Vehicle Fuel Economy Label: New Fuel Economy and Environment Labels for a New Generation of Vehicles (USA:n ympäristönsuojeluvirasto ja liikenneministeriön alainen kansallinen liikenneturvallisuusvirasto – moottoriajoneuvojen polttoainetalousmerkintään tehtäviä tarkistuksia ja lisäyksiä koskeva ohjelma: uudet polttoainetalous- ja ympäristömerkinnät uuden sukupolven ajoneuvoille)
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Etuuskohteluun oikeuttavia Paneurooppa–Välimeri-alkuperäsääntöjä koskevassa alueellisessa yleissopimuksessa, jäljempänä ’yleissopimus’, vahvistetaan sopimuspuolten välillä tehtyjen asiaankuuluvien sopimusten nojalla kaupan kohteena olevien tavaroiden alkuperää koskevat määräykset.

Yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa määrätään, että kolmannesta osapuolesta voi tulla yleissopimuksen sopimuspuoli, jos hakijamaalla tai -alueella on voimassa oleva vapaakauppasopimus, jossa vahvistetaan etuuskohteluun oikeuttavat alkuperäsäännöt vähintään yhden sopimuspuolen kanssa. Yleissopimuksen 5 artiklan 2 ja 3 kohdassa edellytetään tämän vuoksi, että kolmannen osapuolen on toimitettava yleissopimuksen tallettajalle kirjallinen liittymishakemus ja että tallettajan on puolestaan toimitettava hakemus sekakomitealle sen harkittavaksi. Yleissopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään, että yleissopimuksessa ’kolmannella osapuolella’ tarkoitetaan kaikkia naapurimaita tai -alueita, jotka eivät ole sopimuspuolia.

Ukraina toimitti yleissopimukseen liittymistä koskevan kirjallisen hakemuksen yleissopimuksen tallettajalle (EU:n neuvoston pääsihteeristö) 12. syyskuuta 2016.

Ukrainan viranomaiset vahvistivat, että Ukrainalla on vapaakauppasopimus useiden sopimuspuolten, varsinkin EU:n, EFTA-valtioiden, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Montenegron, kanssa. Tämän vuoksi Ukraina täyttää yleissopimuksen 5 artiklan 1 kohdassa vahvistetun edellytyksen sopimuspuoleksi tulemiselle.

Hakemus olisi tämän vuoksi toimitettava yleissopimuksen sekakomitealle päätöksen tekemiseksi Ukrainan kutsumisesta liittymään yleissopimukseen yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. Neuvoston olisi vahvistettava sekakomiteassa esitettävä EU:n kanta.

Komission mukaan Ukrainan liittyminen ei edellytä mitään yleissopimuksen 4 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuja siirtymätoimenpiteitä.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Neuvoston päätöksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 207 artikla ja 218 artiklan 9 kohta.

Silloin kun kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, neuvosto tekee päätöksen Euroopan unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta komission tai unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ehdotuksesta SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.

Yleissopimuksen sekakomitean päätös kuuluu tämän määräyksen soveltamisalaan.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

Yleissopimuksen sopimuspuolille ja jäsenvaltioille ilmoitettiin Ukrainan tekemästä hakemuksesta yleissopimuksen sekakomitean 28. syyskuuta 2016 pidetyssä kokouksessa.
•Oikeusperusta

Alv-direktiivin 395 artikla.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Kun otetaan huomioon ehdotuksen perustana oleva alv-direktiivin säännös, toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Päätös koskee jäsenvaltiolle sen omasta pyynnöstä annettavaa lupaa, eikä siihen liity mitään velvollisuutta.

Koska poikkeuksen soveltamisala on rajallinen, erityistoimenpide on oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli siihen nähden, että tarkoituksena on yksinkertaistaminen useampien pienten verovelvollisten ja verohallinnon kannalta.

•Sääntelytavan valinta

Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston täytäntöönpanopäätös.

Muut toimintatavat eivät soveltuisi, koska alv-direktiivin 395 artiklan mukaan yhteisistä arvonlisäverosäännöistä voidaan poiketa vain, jos neuvosto antaa siihen luvan komission ehdotuksesta tekemällään yksimielisellä päätöksellä. Neuvoston täytäntöönpanopäätös on siten parhaiten soveltuva toimintatapa, koska se voidaan osoittaa yksittäiselle jäsenvaltiolle.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen

Tämä ehdotus perustuu Viron esittämään pyyntöön ja koskee ainoastaan kyseistä jäsenvaltiota.

•Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö

Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen.

•Vaikutustenarviointi

Ehdotetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen tarkoituksena on nostaa nykyistä vapauttamisen raja-arvoa; tämä on yksinkertaistamistoimenpide, jolla poistetaan useita arvonlisäverovelvoitteita yrityksiltä, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 40 000 euroa. Siten toimenpiteellä on mahdollisesti myönteinen vaikutus usean verovelvollisen hallinnollisen rasitteen vähenemiseen ja näin ollen verohallintoon.

Vuonna 2015 alv-velvollisia henkilöitä, joiden vuosittainen liikevaihto oli 16 001–40 000 euroa, oli 15 119 (joka on 19,4 prosenttia alv-velvollisten henkilöiden kokonaismäärästä). Poikkeuksen nojalla heidät voidaan vapauttaa arvonlisäverovastuusta. Viron viranomaisten mukaan noin 3 000 tähän ryhmään kuuluvaa verovelvollista (3,8 prosenttia verovelvollisten tämänhetkisestä kokonaismäärästä) myy pääasiassa tuotteita loppukäyttäjille. Toimenpiteellä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta lopullisessa kulutusvaiheessa kerättävien arvonlisäverotulojen kokonaismäärään. On arvioitu, että valtion vuosittaiset alv-tulot voivat pienentyä 6,6 miljoonalla eurolla, joka vastaa 0,39 prosenttia kaikista alv-tuloista.

Henkilöiden, joiden verotettava liikevaihto ei ylitä raja-arvoa, ei tarvitse rekisteröityä verovelvolliseksi, ja siten hallinnollinen rasite pienenee heidän osaltaan toimenpiteen seurauksena, koska heidän ei tarvitse ylläpitää alv-rekistereitä tai toimittaa alv-ilmoitusta. Myös veroviranomaisten työtaakka pienenee.

4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

Todetut riskit

Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä

Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta

Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi

Yhteisen tutkimuskeskuksen virkamiehet toteuttavat edellä mainittuun raportointiin liittyen tarkastuksia ja sisäistä valvontaa, jossa tarkastellaan teknisiä ja varainhoidollisia näkökohtia. Tilintarkastustuomioistuimelle annetaan tiedot kaikista tarkastuksista ja sisäisestä valvonnasta.

Väärinkäytösten ja petosten estämiseksi toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet ja tarvittaessa ryhdytään toimiin menetettyjen, aiheettomasti maksettujen tai väärin käytettyjen varojen perimiseksi takaisin Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.

Halkeamiskelpoisten materiaalien siirtojen valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n tarkastusten piiriin.