Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukainen tuote-eritelmän muun kuin vähäisen muutoksen hyväksymistä koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 42/03)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa muutoshakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

SUOJATUN ALKUPERÄNIMITYKSEN TAI SUOJATUN MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TUOTE-ERITELMÄN MUUN KUIN VÄHÄISEN MUUTOKSEN HYVÄKSYMISTÄ KOSKEVA HAKEMUS

Asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukainen muutoksen hyväksymistä koskeva hakemus

”Agneau du Périgord”

EU-nro: PGI-FR-0711- AM01 - 30. huhtikuuta 2021

SAN ( ) SMM (X)

1. Hakijaryhmä ja oikeutettu etu

AREOVLA Europarc – 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

P. +33 556008450

Sähköpostiosoite: areovla@gmail.com

Kokoonpano ja oikeutettu etu: AREOVLA on yhdistys, jonka jäsenet ovat Agneau du Périgord -karitsan kasvattajia, tuottajajärjestöjä ja teurastajia. Näin ollen sillä on oikeus pyytää tuote-eritelmän muuttamista.

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Eritelmän kohta, jota / kohdat, joita muutos koskee

☐ Tuotteen nimi

☒ Tuotteen kuvaus

☒ Maantieteellinen alue

☒ Alkuperätodisteet

☒ Tuotantomenetelmä

☒ Yhteys maantieteelliseen alkuperään

☒ Merkinnät

☒ Muu: hakijaryhmän yhteystietojen saattaminen ajan tasalle, hakijaryhmän esittelyn ja perustelujen poistaminen, tuotelaji, valvontaelin, kansalliset vaatimukset

4. Muutoksen/muutosten tyyppi

☒ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

☐ Rekisteröidyn SAN:n tai SMM:n, jonka yhtenäistä asiakirjaa (tai vastaavaa) ei ole julkaistu, tuote-eritelmän muutos, jota ei voida pitää vähäisenä asetuksen (EU) N:o 1151/2012 53 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaisesti.

5. Muutos/muutokset

5.1. Keskeisiin tekijöihin vaikuttavat muutokset

Tuotteen kuvaus

Lisätään osassa 2.3, ”Kaupan pidettävien tuotteiden ominaisuudet”, suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettuihin tuotteisiin karitsan munuaiset, kateenkorva, sydän, maksa, kieli ja jalat. Ainoastaan sellaiset eläimenosat hyväksytään, jotka on saatu suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetuiksi karitsan ruhoiksi valituista eläimistä.

Silloin, kun ”Agneau du Périgord” hyväksyttiin suojatuksi maantieteelliseksi merkinnäksi, näille tuotteille oli niukasti kysyntää. Viime vuosina näillekin tuotteille on avautunut markkinoita, mikä merkitsee mahdollisuutta käyttää hyödyksi suurempi osa ruhosta ja saada suojatulle maantieteelliselle merkinnälle ”Agneau du Périgord” lisää näkyvyyttä. Eräät lihakauppiaat haluavat saada kokonaisen ruhon kaikkien eläimenosien kanssa voidakseen hyödyntää ne kaikki, erityisesti ruhossa edelleen kiinni olevat munuaiset. Samoin silloin, kun ruho myydään paloiteltuna, myyntipisteet haluavat saada koko karitsan varustettuna suojatulla maantieteellisellä merkinnällä sen sijaan, että merkinnällä suojattaisiin vain paloiteltu karitsan ruho ja saman karitsan muut osat myytäisiin vakiotuotteina.

Kyseisten eläimenosien lisääminen tuote-eritelmään aiheuttaa muutoksia ruhon kuvaukseen, jossa aiemmin täsmennettiin ”ilman päätä, sisälmyksiä ja vatsapaitaa”. Poistetaan sana ”sisälmyksiä”, sillä sisälmysten määritelmä (maksa, sydän, keuhkot, henkitorvi ja osa palleaa yhtenä kappaleena) kattaa osan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettuihin tuotteisiin lisätyistä eläimenosista (määritelmä on peräisin sisäelimiä koskevasta UNECE-standardista, vuoden 2008 laitos).

Muutetaan myös yhtenäistä asiakirjaa vastaavasti.

Maantieteellinen alue

Maantieteellisen alueen rajausta muutetaan. Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Agneau du Périgord” maantieteellistä aluetta laajennetaan lisäämällä siihen 24 kuntaa Dordognen departementista ja 93 kuntaa Lot-et-Garonnen departementista.

Kyseisiä kuntia ei sisällytetty suojattua maantieteellistä merkintää koskevaan hakemukseen muun muassa sen takia, että alueella ei tuohon aikaan ollut lampaantuottajia, vaikka alue on hyvin samanlainen kuin suojatun maantieteellisen merkinnän maantieteellinen alue paitsi maaperältään, pinnanmuodostukseltaan ja ilmastoltaan myös maatalouskäytäntöjen suhteen (maatalousvaltaisia kuntia, joissa harjoitetaan sekaviljelyä ja karjataloutta, yhteiset lammasrodut, hankalasti viljeltävät, maaperältään yhtenäiset maat). Nyttemmin lampaankasvatus on saanut kyseisillä alueilla uutta jalansijaa.

Maantieteellistä aluetta muutetaan lisäksi tiettyjen rekisteröidyssä tuote-eritelmässä olevien virheiden korjaamiseksi: Kuusi kuntaa puuttui luettelosta, vaikka ne olivat alueen rajalinjojen sisällä, ja yksi kunta oli päinvastoin mukana luettelossa, vaikka se rajalinjojen ulkopuolisena kuntana muodosti ainoan erillisen satelliitin. Viimeksi mainittu kunta poistetaan maantieteellisestä alueesta.

Tuote-eritelmän runko-osassa oleva kuntien luettelo saatetaan ajan tasalle.

Muutoksen ansiosta maantieteellinen alue kattaa vastedes koko Dordognen departementin.

Muutetaan myös yhtenäistä asiakirjaa vastaavasti.

5.2. Muutokset, jotka eivät vaikuta keskeisiin tekijöihin

Tuotteen kuvaus

Tämä osa on kirjoitettu kokonaan uudelleen siten, että on keskitytty kuvailemaan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettua Agneau du Périgord -karitsaa ja korostamaan merkinnällä suojatun lampaan kasvatuksen erityispiirteitä eli pitkää imetysaikaa ja loppukasvatusvaiheen aikaista erikoisruokavaliota, joka perustuu pääasiassa kokonaisiin tai valssattuihin viljanjyviin.

Lihaa (sen väriä ja rasvan laatua) kuvailevat elementit yhtenäistetään osan 5 ”Tuotantomenetelmän kuvaus” kanssa.

Tuotteen ominaispiirteitä ei kuitenkaan muuteta. Niitä ovat erityisesti karitsan ruokinta, maatiaisrotuiset tai maatiaisrotuihin risteytetyt emolampaat ja liharotuiset pässit, teurastusikä, paino, lihan väri ja rasvan laatu.

Lisätään mahdollisuus pitää Agneau du Périgord -karitsan lihaa ja muita osia kaupan pakastettuina. Tuotteen pakastamisella on nykyisin suuri merkitys suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun tuotteen myynnissä. Pakastettu tuote säilyy, ja kuluttaja arvostaa uutta kaupanpitotapaa. Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettu pakastettu tuote pääsee myös uusille markkinoille, erityisesti suurkeittiöihin.

Tämä toimi (menettely, jossa tuotteen sisäosa saatetaan –18 oC:n lämpötilaan enintään kymmenen tunnin kuluessa) määritetään tuote-eritelmässä, jossa vahvistetaan pakastetun tuotteen vähimmäissäilyvyysaika sekä enimmäisaika, joka saa kulua teurastuksesta pakastukseen.

Poistetaan eräät kohdat joko sen takia, että kyseiset elementit eivät anna tuotteen kuvaukseen mitään lisää tai ne eivät ole tarpeen, tai sen takia, että ne eivät merkitse velvoitetta vaan kyseessä on pelkästään kuvaus tuote-eritelmän laatimisajankohdan käytänteistä, taikka sen takia, että ne ovat ruhojen luokittelua ja rasvaisuutta koskevia sääntelyviittauksia.

Myös kypsennetyn lihan kuvaus poistetaan. Suojattu maantieteellinen merkintä ”Agneau du Périgord” on tae erityisestä tuotantomenetelmästä alkaen karitsan syntymästä (ja jo ennen sitä karjanhoidossa) aina ruhojen valintaan ja niiden markkinoille saattamiseen asti, mutta kypsennetyn lihan kriteerejä, kuten makua, rakennetta tai tuoksua, merkinnällä ei voida taata. Mainitut tekijät eivät sitä paitsi ole kovin erottavia ja niitä on vaikea valvoa.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa vastaavasti.

Tekijät, jotka osoittavat, että tuote on peräisin maantieteelliseltä alueelta

Lisätään tuote-eritelmään tekijät, joiden avulla voidaan varmistaa eläimenosien ja pakastettujen tuotteiden jäljitettävyys, ja poistetaan yleisen sääntelyn kanssa päällekkäiset seikat, samoin kuin valvontamenettelyyn liittyvät tekijät, joista määrätään valvontasuunnitelmassa.

Järjestelmässä määritetään vaadittavat asiakirjat ja rekisteröinnit sekä vähimmäistiedot, jotka liittyvät tuotteen elinkaaren kuhunkin vaiheeseen (kasvatus, laumasta poistaminen, teurastus, pakkaaminen, leikkuu, pakastaminen).

Poistetaan myyntipisteitä koskevat määräykset, sillä ne eivät liity jäljitettävyyteen vaan pikemminkin ovat markkinoille saattamiseen liittyviä toisaalta suosituksia ja toisaalta vaatimuksia, joilla ei ole mitään vaikutusta tuotteen ominaislaatuun. Niitä olisi sitä paitsi vaikea valvoa, kun otetaan huomioon, kuinka monenlaisia myyntipisteitä tällä maantieteellisellä merkinnällä suojatulla tuotteella voi olla.

Poistetaan esimerkit asiakirjoista, joiden avulla tuotteen valmistuksen kaikki vaiheet voidaan jäljittää.

Muutetaan myös yhtenäistä asiakirjaa poistamalla tuottajien tunnistamista koskeva virke. Asia ei kuulu yhtenäisen asiakirjan tähän kohtaan. Sitä paitsi on kyse valvontaan kuuluvasta seikasta, joka on kirjattu valvontasuunnitelmaan.

Tuotantomenetelmä

5.2.1 Geneettinen alkuperä

Lisätään sallittujen uuhirotujen luetteloon rodut Charmoise ja Causse du Lot. Ne ovat Périgordin perinteisiä rotuja, joita ei sisällytetty tuote-eritelmään suojattua maantieteellistä merkintää ”Agneau du Périgord” koskevassa hakemuksessa, koska mainitun rotuisten lampaiden määrä oli laskenut niin pieneksi. Nämä rodut mainitaan kuitenkin voimassa olevan tuote-eritelmän kohdassa ”Yhteys maantieteelliseen alkuperään” (lampaankasvatuksen historiaa). Näillä kahdella rodulla on etuja (sitkeys, hedelmällisyys ja lihakkuus), jotka täydentävät rotuvalikoimaa ja joiden takia ne kuuluvat Agneau du Périgord -karitsan kasvatusmenetelmään ja alueen erityispiirteisiin.

Charmoise-rotua on kasvatettu Périgordissa 1900-luvun alusta lähtien, ja se on jopa ollut rodun tärkeimpiä kasvatusalueita. Rodun uuhet ovat todellisia pensaikon raivaajia, ne pitävät huolta maapohjasta, avaavat umpeen kasvaneita alueita ja osallistuvat siten tulipalojen ehkäisyyn. Rotua ei ollut sisällytetty suojattua maantieteellistä merkintää koskevaan alkuperäiseen hakemukseen, koska se oli käytännössä kadonnut Périgordista. Lampaankasvattajat ovat jo useiden vuosien ajan ottaneet rodun uudelleen osaksi karjaansa muun muassa laidunnushankkeiden puitteissa. Alueen kannaksi arvioidaan 700 uuhta.

Causse du Lot on otettu kasvatukseen Périgord Noirin kalkkikiviylängöillä 1900-luvun puolivälissä. Rotu on samaten erittäin vähään tyytyvä, ja sen luontaiset ominaisuudet, sitkeys ja kyky sietää kuumuutta ja vastustuskyky punkkien levittämää punatautia vastaan sekä kyky kävellä pitkiä matkoja, saavat aikaan, että rotu soveltuu erityisen hyvin Périgordin itäosan kuiville ja karuille tasangoille. Causse du Lot osaa lisäksi hyödyntää erittäin hyvin kaikkia nurmirehuresursseja laitumillaan ja syö tarvitessaan täydennykseksi puuainetta. Samoin kuin Charmoise, rotu oli erittäin vähissä suojattua maantieteellistä merkintää ”Agneau du Périgord” koskevan hakemuksen tekoaikaan, mutta nykyisin rotu on palautunut maantieteelliselle alueelle, ja sen paikallinen kanta arvioidaan 4 800 uuheksi.

Lisäksi rodun ”INRA 401 Romane” nimi on jo useita vuosia sitten virallisesti muutettu muotoon ”Romane”, ja tuote-eritelmään tehdään sama muutos.

Poistetaan myös tietyt kappaleet, joilla ei ole merkitystä tuotanto-olosuhteiden määrittelyssä tai jotka ovat ylimalkaisia, kuten seuraavat: ”Erityistä huomiota kiinnitetään tuotteen erityispiirteiden kannalta tärkeisiin seikkoihin eli lihas- ja rasvakudosten kehityksen, varhaiskypsyyden ja muodon ominaisuuksien yhtenäisyyteen.” tai ”Karitsojen syntymään kiinnitetään erityistä huomiota. Kasvattaja toteuttaa kaikki määräykset varmistaakseen, että uuhilla ja niiden karitsoilla on parhaat mahdolliset olosuhteet mukavuuden ja hyvinvoinnin suhteen.”

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa vastaavasti.

5.2.2 Karjanhoito

Lisätään uusia velvoitteita, jotka vastaavat suojatun maantieteellisen merkinnän tuottajien voimassa olevia tuotantotapoja. Ne koskevat lampolarakennusten ilmanvaihtoa, eläintiheyttä rakennuksessa, kuivikkeen laatua ja rakennusten puhdistusta.

5.2.4 Karitsojen ruokinta

Muokataan karitsointikarsinaa koskevaa määräystä siten, että sen sanamuoto vastaa kasvattajien käytänteitä. Heillä on tapana muodostaa muutaman uuhen pieniä laumoja pieniin tarhoihin, joten määräykseen lisätään sanan ”karsinoita” ohelle sana ”tarhoja”.

Lisäksi tapauksen mukaan voi sattua, että uuhi pysyy karitsansa luona yli 48 tuntia (esim. hylkimis- ja imetysongelmissa), minkä takia korvataan sanat ”24–48 tuntia” sanoilla ”vähintään 24 tuntia”.

Poistetaan virke, jonka mukaan karitsa vieroitetaan ”yleensä 80–90 päivän iässä”, sillä määräys on pelkästään suuntaa antava.

Kohta ”Karitsojen ruokinta” oli jaettu kolmeen vaiheeseen karitsan iän mukaan: 0–20 päivää, 20–60 päivää ja yli 60 päivää.

Poistetaan 20 päivän ikäraja valvontaongelmien takia. Vaihe vastaa tosiasiassa puhtaasti fysiologista karitsan kehitysvaihetta. Noin kolmen viikon ikään asti karitsojen ruuansulatusjärjestelmä ei sovellu täydennysrehun sulatukseen, eivätkä karitsat syö sitä, vaikka sitä olisi niiden saatavilla. Täydennysruokinnan aloittamisikä voi kuitenkin vaihdella yksilöllisesti muutamalla päivällä siten, että keskimääräinen ikä on 20 päivää.

Sen sijaan säilytetään 60 päivän vähimmäisikä ennen vieroitusta, sillä ikäraja takaa sen, että emo imettää karitsaa merkittävän osan sen elämästä, minkä ansiosta Agneau du Périgord -liha saa ominaislaatunsa.

Tekstin uudessa muotoilussa korostetaan suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Agneau du Périgord” myytäväksi tarkoitettujen karitsojen ruokintaa: emonmaitoruokintaa seuraa loppukasvatusvaihe, jossa ruokinta perustuu karkearehuun sekä kokonaisiin tai valssattuihin viljanjyviin. Loppukasvatus lampolassa ei ole enää pakollista.

Siirretään säilörehun ja paalirehun käyttökieltoa koskevat määräykset toiseen kohtaan, sillä ne koskevat karitsan koko elämää, ei pelkästään sen elämän ensimmäisiä vaiheita, kuten sijainnista tässä kohdassa voitaisiin päätellä. Kyseiset määräykset siirretään 5.2.4 kohdan ”Karitsojen ruokinta” loppuun, jotta ne koskevat nimenomaan kaikkia karitsojen ruokinnan eri vaiheita.

Muutetaan tuote-eritelmän ruokintaa koskevaa osaa sen nimikkeistön mukauttamiseksi rehuaineluetteloa koskevaan Euroopan unionin sääntelyyn (asetukseen (EU) N:o 68/2013). Täydennetään tuote-eritelmää, jotta se olisi täsmällisempi ja siinä tuotaisiin esiin suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Agneau du Périgord” varustetun karitsan kasvattajien todelliset käytännöt.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun karitsan ruokinnassa sallitusta rehuaineluettelosta ei voida jättää pois perinteisiä vilja-, öljy-, valkuais- ja mukulakasveja (mm. sikuri, hirssi, kvinoa, kaura ja härkäpapu), joita on jälleen alettu viljellä ja jotka on tarkoitettu eläinten ruokintaan, koska ne tuovat niiden ruokavalioon monipuolisuutta ja ovat maataloudellisesti kannattavia.

Poistetaan määräys, jonka mukaan maissin osuus rehuannoksessa rajoitetaan 25 prosenttiin.

Määräys kirjattiin merkintää koskevan hakemuksen tekoaikaan, koska maissin epäiltiin vaikuttavan ruhon rasvan keltaiseen väriin. Karjankasvatuksen tutkimuslaitos (Institut de l’élevage) on tutkimuksissaan osoittanut, että nämä epäilykset eivät ole perusteltuja, joten maissin enimmäisosuuden rajoittaminen 25 prosenttiin rehuannoksesta ei siis ole enää aiheellista. Sitä paitsi kaikki viljakasvit soveltuvat karitsojen ruokintaan.

Tuotteen erityisyyteen eivät vaikuta eri viljakasvien ominaisuudet vaan muoto, jossa viljat syötetään eläimille (kokonaisina tai valssattuina jyvinä). Viljojen olomuoto vaikuttaa ruuansulatukseen ja sitä kautta verensokeriarvoihin. Liikaa käsitelty (rouhittu tai jauhettu) vilja sulaa nopeammin ja aiheuttaa insuliinipiikin, minkä takia varastoituva rasva on huonolaatuista. Kokonaisena tai valssattuna syötetty vilja sitä vastoin sulaa hitaammin, jolloin insuliinineritys on maltillisempaa ja rehu on siis paremmin sulavaa. Myös varastoituva rasva on kiinteämpää ja sitä on kohtuullisempi määrä.

Poistetaan velvoite käyttää yksinomaan maantieteelliseltä alueelta peräisin olevia viljakasveja. Maantieteellisen alueet tietyt osat ovat pinnanmuodostukseltaan jyrkkärinteisiä eivätkä aina kovin tuottoisia, minkä takia viljantuotanto on alueella hankalaa. Lisäksi kasvattajat, jotka eivät tuota viljaa, joutuvat ostamaan kaiken viljan. Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä ”Agneau du Périgord” myytäväksi tarkoitettujen karitsojen ruokinnassa käytettävien viljakasvien rajoittaminen maantieteelliseltä alueelta peräisin oleviin viljoihin merkitsee toimijoille voimakasta rajoitusta ja mahdollista hankintaongelmaa niille kasvattajille, jotka eivät ole omavaraisia. Tuottajien kannalta olennainen tekijä, joka takaa osittain Agneau du Périgord -lihan erityisyyden, on viljojen olomuoto, joka säilyy entisellään kokonaisina tai valssattuina jyvinä.

On syytä korostaa, että karkearehua koskeva alkuperävaatimus pysyy voimassa.

Ryhmä ehdottaa lisäaineita koskevaa negatiiviluetteloa, jossa siis kielletään tietyt tuoteryhmät.

Muutokset eivät kokonaisuudessaan vaaranna tuotteen erityisyyttä eikä syy-yhteyttä Agneau du Périgord -karitsan ja sen ruokinnan välillä.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa.

5.3 Kuljetus- ja odotusolosuhteet ennen teurastusta

Tähän kohtaan tehdään toimituksellisia muutoksia, jotta voidaan poistaa tarpeettomat lauseet, jotka koskevat tavanomaisia mutta ei vaadittavia toimintatapoja (käytännössä se on usein lyhyempi”, ”teurastetaan useimmiten seuraavana päivänä”).

5.4 Teurastus

Poistetaan sääntelyyn perustuvat ja valvontasuunnitelmaan kuuluvat määräykset sekä kuvat siten, että tuote-eritelmään jää vain valvottavissa olevia määräyksiä. Tavoitearvoja ei muuteta.

5.5 Ruhojen lopullinen valinta

Samoin kuin kuvausosassa, sanamuotoa, joka koskee rasvan väriä ja seikkoja, jotka liittyvät rasvan väri- ja kiinteysasteikkoon, tarkistetaan ja yhdenmukaistetaan seuraavasti: rasva on valkoista tai siinä on vain hienoisesti väriä. Myös lihan värin kuvausta tarkistetaan ja yhdenmukaistetaan seuraavasti: liha on väriltään vaaleanpunertavaa.

5.6 Eläimenosien valinta

Lisätään eläimenosien valintaa ja niiden säilytystä koskevia määräyksiä.

Poistetaan lisäksi leikkuuta ja pakkaamista koskeva alakohta, sillä se on sääntelyn kanssa päällekkäinen, ja lisätään pakastettuja tuotteita koskevat määräykset.

Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Voimassa olevassa tuote-eritelmässä tuotteen yhteyttä sen maantieteelliseen alkuperään koskevia tekijöitä on hajallaan useissa eri osioissa. Ne on ryhmitelty yhteen ja tiivistetty tuote-eritelmän kohtaan ”Tekijät, jotka osoittavat yhteyden maantieteelliseen alueeseen”.

Tekijät on järjestetty uudelleen kolmeen osaan, jotta voidaan erottaa toisistaan maantieteellisen alueen erityisyys, tuotteen erityisyys ja syy-yhteys.

Alueen erityisyyttä koskevaan osaan on tiivistetty voimassa olevan tuote-eritelmän elementtejä, jotka on järjestetty kahteen osaan: ensimmäisessä osassa Périgord sijoitetaan kartalle ja sen maasto-olosuhteita ja ilmastoa kuvaillaan, ja toisessa osassa kuvaillaan lampaan tuotantoketjun historiaa ja ympäristön sanelemia käytänteitä Périgordissa.

Tuotteen erityisyyttä käsittelevässä osassa kuvaillaan Agneau du Périgord -karitsaan liittyviä erityistekijöitä. Poistetaan kypsennettyä karitsanlihaa koskeva kuvaus samoin kuin kuvausosasta. Suojattu maantieteellinen merkintä ”Agneau du Périgord” on tae erityisestä tuotantomenetelmästä alkaen karitsan syntymästä aina ruhojen valintaan ja niiden markkinoille saattamiseen asti, mutta kypsennetyn lihan kriteerejä, kuten makua, rakennetta tai tuoksua, merkinnällä ei voida taata.

Syy-yhteys perustuu Agneau du Périgord -karitsan laatuun ja maineeseen. Kohtaan on otettu samoja elementtejä kuin voimassa olevissa tuote-eritelmässä ja yhtenäisessä asiakirjassa. Siinä osoitetaan ympäristön vaikutus tuotantotapoihin, joiden ansiosta ”Agneau du Périgord” saa erityispiirteensä.

Kohtaan on sitä paitsi lisätty johdantokappale, jossa selostetaan, mikä perusta yhteydellä maantieteelliseen alkuperään on.

Muutetaan myös yhtenäistä asiakirjaa, jotta se vastaa tuote-eritelmän tämän kohdan sanamuotoa.

Merkinnät

Poistetaan velvoite pitää karitsoja kaupan varustettuna erityisellä suojatun maantieteellisen merkinnän tunnuksella.

Siirretään tähän kohtaan velvoite liittää kaikkeen suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettuun lihaan (ruhoihin) alkuperätakuutodistus (Certificat de Garantie d’Origine, C.G.O.) tai (paloihin) U.V.C.-etiketti (Unité de Vente Consommateur) vähittäismyyntiä varten.

Muutetaan yhtenäistä asiakirjaa vastaavasti.

5.3. Toimitukselliset muutokset

Lisätään kohtaan ”Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen” (laatumerkeistä ja alkuperänimityksistä vastaavan) Institut national de la qualité et de l’origine -laitoksen (INAO) yhteystiedot asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukaisesti jäsenvaltion toimivaltaisena viranomaisena.

Saatetaan ajan tasalle kohdassa ”Hakijaryhmä” hakijaryhmän yhteystiedot. Poistetaan hakijaryhmän kuvaus.

Poistetaan ryhmän esittelyä ja perusteluja koskeva osa.

Tarkistetaan kohdassa ”Tuotelaji” määräys ”2.2. Tuotelaji” sen saattamiseksi voimassa olevan nimikkeistön mukaiseksi.

Poistetaan kohdasta ”Maantieteellinen alue” maantieteellisen alueen kartta. Lisätään virke, jossa ilmoitetaan, että maantieteellistä aluetta koskevaan kartta-aineistoon voi tutustua Institut national de l’origine et de la qualité -laitoksen internetsivustossa.

Poistetaan aluetta koskeva perustelu- ja kuvausosa (Dordognen departementin maaperää, ilmastoa ja historiaa koskevat yleisluontoiset tiedot). Tuotteen yhteyttä alkuperään koskevat seikat on kuitenkin säilytetty, mutta ne on siirretty yhteyttä alkuperään käsittelevään osaan.

Saatetaan ajan tasalle tuote-eritelmän kohdassa ”Tuotantomenetelmä” oleva tuotantoketjun kuvaus, jotta se olisi johdonmukainen tuote-eritelmään tehtyjen muiden toimituksellisten muutosten kanssa.

Poistetaan määräys, jonka mukaan suojatun maantieteellisen merkinnän saamisesta alkaen seitsemän vuoden ajan tuottajat voivat poiketa periytymistä koskevista säännöistä, koska kyseinen poikkeusjakso on päättynyt.

Poistetaan määräys, jonka mukaan keinosiemennystä koskeva poikkeus on voimassa suojatun maantieteellisen merkinnän saamisesta alkaen seitsemän vuoden ajan, koska kyseinen poikkeusjakso on päättynyt.

Poistetaan määräys, jonka mukaan uuhien ulkoruokintakauden kestosta voidaan poiketa ”poikkeuksellisten sääolojen vuoksi”, jotta tuote-eritelmä olisi asetuksen (EU) N:o 1151/2012 mukainen, sillä asetuksen mukaisesti väliaikaiset muutokset hyväksytään delegoidun asetuksen (EU) N:o 664/2014 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Poistetaan tuote-eritelmän kohdasta ”Valvontaelin” sertifiointielimen nimi ja yhteystiedot tuote-eritelmien yhtenäistämiseen tähtäävien kansallisella tasolla voimassa olevien määräysten soveltamiseksi. Kyseisessä kohdassa mainitaan tästä lähtien Ranskan toimivaltaisten valvontaviranomaisten yhteystiedot: Institut national de la qualité et de l’origine (INAO) ja Direction générale de la concurrence, de la consommation et de la répression des fraudes (kilpailu-, kuluttaja- ja petostentorjuntavirasto, DGCCRF). Sertifiointielimen nimi ja yhteystiedot ovat saatavilla INAO:n verkkosivustossa ja Euroopan komission tietokannassa.

Kohdassa ”Kansalliset vaatimukset” esitetään kansallisen lainsäädännön ja sääntelyn kehityksen vuoksi kansalliset vaatimukset taulukkona, johon sisältyvät tärkeimmät valvottavat kohdat ja niiden arviointimenetelmä.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Agneau du Périgord”

EU-nro: PGI-FR-0711-AM01 – 30. huhtikuuta 2021

SAN ( ) SMM (X)

1. Nimi

”Agneau du Périgord”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.1 – Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Agneau du Périgord” on vähintään 60 päivän ajan imetetty karitsa, jonka loppukasvatusvaiheessa sitä ruokitaan pääasiallisesti kokonaisilla tai valssatuilla viljanjyvillä.

Agneau du Périgord -karitsa teurastetaan 80–180 päivän ikäisenä. Sen ruho painaa 15–21 kg, ja ruho on teuraslaadultaan erinomainen, koska pässit valitaan liharotuun kuuluvista eläimistä ja uuhet maatiaisrotuisista tai puoliksi maatiaisrotuisista eläimistä.

Pässit valitaan seuraavista liharoduista: Berrichon, Charollais, Ile de France, Rouge de l’Ouest, Suffolk ja Texel.

Uuhet kuuluvat puhtaisiin maatiaisrotuihin Lacaune viande, Blanche du Massif central, Causse du Lot tai Romane tai maatiaisroturisteytykseen Charmoise taikka ovat edellä mainittujen maatiais- ja liharotujen risteytyksiä.

Agneau du Périgord -karitsojen lihakkuusluokka on E, U tai R. Hienorakenteisen luurangon ympärillä on hyvin kehittynyt lihaskudos, ja EUROP-taulukon mukainen rasvaisuusluokka on 2 tai 3.

Karitsanliha on väriltään vaaleaa (mikä liittyy emänmaitoruokintaan vähintään 60 päivän ikäiseksi). Rasva on valkoista tai siinä on vain hienoisesti väriä, ja koostumukseltaan se on kiinteää, tasaisesti saostunutta ja vailla öljyisyyttä.

Suojatulla maantieteellisellä merkinnällä voidaan pitää kaupan myös seuraavia eläimenosia: munuaiset, kateenkorva, sydän, maksa, kieli ja jalat.

Agneau du Périgord -karitsan lihaa ja muita osia pidetään kaupan tuoreina tai pakastettuina.

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

3.3.1. Karitsojen ruokinta

— Karitsa saa vapaasti imeä emonmaitoa syntymästä vähintään 60 päivän ikään saakka. Sitä pidetään yhdessä emon kanssa vieroitukseen asti.

— Maitoruokintaa vähennetään 60. päivän jälkeen sekä loppukasvatusvaiheen aikana asteittain vieroitukseen saakka, ja samalla lisätään karkearehun ja täydennysrehun osuutta. Täydennysrehu koostuu kokonaisina tai valssattuina jyvinä annostelluista viljoista ja typpilisästä.

3.3.2. Uuhien ruokinta

Uuhien ruokinta perustuu laiduntamiseen luonnonniityillä, kylvönurmilla tai karuilla luonnonlaitumilla vähintään 7 kuukauden ajan vuodessa.

Korjattu karkearehu on kokonaisuudessaan peräisin maantieteelliseltä alueelta ja pääasiassa tuotantotilalta.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Agneau du Périgord -karitsat syntyvät ja ne kasvatetaan maantieteellisellä alueella.

Karitsanlihan kaikkien laatuominaisuuksien säilymiseksi on syytä välttää liian pitkiä kuljetusaikoja ja teurastusta edeltävää stressiä. Kuljetus tilalta teurastamoon saa kestää enintään 8 tuntia.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

Tuotteen vähimmäissäilyvyysaika on enintään 18 kuukautta.

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Kaikkeen suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustettuun lihaan on liitettävä (ruhoihin) alkuperätakuutodistus (Certificat de Garantie d’Origine, C.G.O.) tai (paloihin) U.V.C.-etiketti (Unité de Vente Consommateur) vähittäismyyntiä varten.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Agneau du Périgord” maantieteellinen alue muodostuu seuraavasta departementista sekä seuraavista kantoneista ja kunnista Ranskan tilastolaitoksen INSEEn vuonna 2020 toimittaman virallisen geokoodin mukaisesti:

— Dordognen departementti kokonaisuudessaan,

— Corrèzen departementti: Saint-Pantaléon-de-Larchen kantonin kunnat (lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Estivals, Jugeals-Nazareth, Nespouls, Noailles ja Turenne) ja L’Yssandonnais’n kantonin kunnat sekä Brive-la-Gaillarden kunta,

— Lotin departementti: Gourdonin kantonin kunnat ja Puy-l’Evêquen kantonin kunnat (lukuun ottamatta seuraavia kuntia: Le Boulvé, Les Junies, Lherm, Saint-Matré ja Saux) sekä Souillacin kantonin kunnat ja Thédiracin kunta,

— Lot-et-Garonnen departementti: Les Coteaux de Guyennen kantonin kunnat (lukuun ottamatta Jusixin kuntaa), Le Fumélois’n, Le Haut Agenais Périgordin, Le Livradais’n, Le Pays de Serresin, Le Val du Droptin ja Villeneuve-sur-Lot-2:n kantonien kunnat sekä seuraavat kunnat: Brugnac, Coulx, Labretonie, Lédat, Sauvagnas, Sembas, Verteuil-d’Agenais ja Villeneuve-sur-Lot.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Périgord sijoittuu maantieteellisesti Ranskan lounaiseen neljännekseen, ja sen keskellä on Dordognen departementti. Lännessä alueen rajanaapureita ovat Gironde ja Charente, idässä Limousin ja Quercy ja etelässä Agenais. Kuten kaikki karuhkot alueet, Dordogne oli pitkään lampaankasvattajien departementti. Périgordin lampaankasvattajat ovat kehittäneet erityistä lampaankasvatuksen taitotietoa, joka liittyy maaperän rajoitteisiin. He ovat kehittäneet kasvatusjärjestelmän, jossa kaikki käytettävissä olevat resurssit yhdistyvät. Pikkutilojen sekaviljely- ja karjatalousjärjestelmässä, jossa lampaankasvatuksella pyrittiin hyödyntämään tuottamattomat alueet, emoroduiksi valikoitui luonnostaan maatiaisrotuja tai niiden risteytyksiä. Tällä tavoin kasvattaja voi ruokkia uuhia ja teettää karitsoja koko vuoden maantieteelliseltä alueelta saatavin resurssein (karkearehulla ja laiduntamalla) ja kuitenkin säilyttää riittävästi viljaa ja parhaat heinät karitsojen loppukasvatukseen. Agneau du Périgord -karitsojen erityisyys liittyy pääosin tähän karitsojen perinteiseen hoitoon: emonmaitoruokintaa seuraa loppukasvatusvaihe, jossa ruokinta perustuu karkearehuun sekä kokonaisiin tai valssattuihin viljanjyviin, ja Agneau du Périgord -karitsojen laatu ja maine perustuvat tähän ruokintatapaan.

Périgord on laaja esivuoristoalue, jonka rinteet kallistuvat koillisesta lounaaseen. Neljä jokea lukuisine sivujokineen halkaisevat alueen, joka laskeutuu näin vähitellen Millevachesin tasangolta Limousinissa (korkeus 480 m) Dordognen matalaan laaksoon (korkeus 8 m). Pinnanmuodostukseen on vaikuttanut Alppien vuoriketjun syntyminen tertiäärikaudella. Se on mullistanut, murtanut, nostanut ja rapauttanut täysin herkyynisen kauden vanhan vuoriston ja tasangon kalkkikivisedimenttien välisen kontaktivyöhykkeen. Vedet ovat kovertaneet Pohjois-Périgordin kallioihin syviä laaksoja, joiden rinteet ovat äkkijyrkkiä ja suut kapeita. Keski-Périgordiin eroosio on kovertanut suuria laaksoja, joiden pinnanmuodostus voi olla jyrkkärinteistä tai muodostua loivista rinteistä, joiden pinnalla on kalkkikivikerrostumia.

Pinnanmuodostuksessa tasangot, mäet, kukkulat ja notkelmat vaihtelevat, mikä tekee maisemasta jatkuvasti muuttuvaa tyypillistä pensasmaisemaa, jossa horisontti on usein lähellä ja sitä rajoittavat aina metsät tai metsiköt taikka pelkät pensaikot tai pensasaidat.

Ainoastaan laaksoissa on runsaasti lietemaata, joka soveltuu hyvin maanviljelykseen, kun taas tasangot ja mäet ovat kuivia ja karuja.

Périgordin ilmasto on pääpiirteissään yleisesti lauhkea ja tyypiltään valtamerellinen, ja sitä luonnehtivat keskimääräinen sademäärä (850 mm), joka jakautuu keskimäärin 130 päivälle, ja leuto keskilämpötila (12 oC). Kesät ja talvet eroavat selkeästi ja välivuodenajoilla säätila vaihtelee erittäin paljon. Ilmastossa on talvella mannermaisia ja kesällä miltei välimerellisiä vaikutteita. Siirtymävyöhykkeenä alueen ilmastoa luonnehtii myös erittäin suuri vaihtelevuus.

Lampaiden läsnäolosta Périgordissa on todisteita 6 000 vuoden ajalta, ja se on ollut jatkuvaa ja merkittävää aina 1800-luvulle asti. Vuonna 1809 lammaskarja arvioitiin neljästä viiteen kertaa nautakarjan suuruiseksi. Lammaskarjaa oli yli 667 400 päätä, ja se jakautui koko departementtiin.

Kuten kaikkialla tuohon aikaan, lampaiden päätehtävä oli tuottaa ennen kaikkea villaa, vaatteiden arvokasta raaka-ainetta, sekä lantaa. Lihantuotanto oli sivutuote, joka oli ensisijaisesti tarkoitettu kasvattajien kotikäyttöön, vaikka jo tuolloin on viitteitä lihan hyödyntämisestä erityisesti paikallisessa ruokakulttuurissa. Useampien samansuuntaisten kirjallisten lähteiden mukaan lampaankasvatuksessa siirryttiin 1800-luvun loppupuoliskolla yhä enemmän lihantuotantoon.

Vielä 1938 Dordogne oli lampaiden lukumäärän perusteella Ranskan viiden suurimman departementin joukossa. Lammaskarja pieneni toisen maailmansodan jälkeen huomattavasti, mutta on sittemmin taas merkittävästi kasvanut.

Lammastalous antaa maatiloille tilaisuuden hyödyntää myös viljelyyn huonosti soveltuvia alueita.

Olosuhteiden asettamien rajoitusten takia uuhiksi on valikoitu tunnettuihin maatiaisrotuihin kuuluvia eläimiä. Näiden rotujen valintaperusteita olivat niiden kestävyys ja yksinkertainen ruokavalio sekä kyky laiduntaa karuillakin luonnonlaitumilla ja karitsoida luontaisen karitsointiajan ulkopuolella sekä karitsojen imetyksen helppous. Nykyään tuotannossa käytetään useita rotuja (puhtaina tai risteytyksinä): Lacaune viande, Blanche du Massif Central, Romane, Causse du Lot ja Charmoise. Näitä maatiais- tai puoliksi maatiaisrotuisia lampaita risteytetään jalostuspässien kanssa. Kasvattajat hallitsevat risteyttämisen, ja pässit valitaan siitokseen joko karitsojen ruhon parantamisen tai tulevien emojen hoivaominaisuuksien säilyttämisen perusteella. Toivottuja ominaisuuksia ovat kestävyys, kyky karitsoida luontaisen karitsointiajan ulkopuolella ja luonnollinen astutus.

Samat rajoitukset vaikuttavat myös kasvattajien käyttöön ottamiin ruokintamenetelmiin: haasteena on osata käyttää ja hyödyntää resursseja parhaalla mahdollisella tavalla, jotta laadukkaita karitsoja voidaan varmuudella tuottaa ympäri vuoden.

Kasvattaja pyrkii järjestämään karjan ruokinnan mukauttamalla saatavilla olevat rehut uuhien ja nuorkarjan ravitsemuksellisiin tarpeisiin niiden kulloisenkin fysiologisen vaiheen mukaan.

Sen takia kasvattaja laatii monimutkaisen ruokinta-aikataulun, jossa yhdistetään parhaalla mahdollisella tavalla karut luonnonlaitumet, niityt ja nurmirehualat ottamalla huomioon kunkin alueen pinta-ala ja mahdollinen tuotto sekä mahdollisesti niiden etäisyys lampolasta.

Karja jaetaan fysiologisten tarpeiden mukaan yhtenäisiin laumoihin (tiineet tai imettävät uuhet, siitokseen tarkoitetut uuhikaritsat), jotka viedään luonnonlaitumille aikataulun mukaisesti, jotta kaikki kasvivarat voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla ja ottaa samalla huomioon kaikkiin ryhmiin kuuluvien eläinten ravitsemukselliset tarpeet.

Agneau du Périgord -karitsan elämässä on kaksi vaihetta: imetysvaihe, jonka ajan karitsa on emonsa mukana, ja loppukasvatusvaihe, jossa siihen kiinnitetään erityistä huomiota. Kasvatus tapahtuu erillisissä tiloissa ensiluokkaisessa ruokinnassa.

Kasvattaja jakaa erillisissä tiloissa karitsoille erityisrehuannoksen, jonka perusta on pääosin kokonaisista tai valssatuista viljanjyvistä koostuva tasapainoinen seos täydennettynä hyvälaatuisella apilapitoisella heinällä.

Tästä imetyksen täydennysrehusta tulee nuorkarjan päärehuannos sitä mukaa kuin imetys vähenee.

Ruokinta on Agneau du Périgord -karitsan sopusuhtaisen ja nopean kasvun perusta.

Agneau du Périgord -karitsa on nuori (80–180 päivää) ja kevyt (15–21 kg). Ruhon teuraslaatu on erinomainen, sillä hienorakenteisen luurangon ympärillä on hyvin kehittynyt lihaskudos, eikä ruhossa ole repeämiä tai verenpurkaumia. Liha on väriltään vaaleanpunertavaa. Rasva on valkoista tai siinä on vain hienoisesti väriä, ja koostumukseltaan se on kiinteää, tasaisesti saostunutta ja vailla öljyisyyttä.

Syy-yhteys perustuu Agneau du Périgord -karitsan laatuun ja maineeseen.

Alueen ilmasto-olojen huomattavan suuri vaihtelu ja paikoin viljelyyn huonosti soveltuva maasto ovat yhdessä saaneet viljelijät omaksumaan kasvatusjärjestelmän, jossa Agneau du Périgord -karitsaa nykyisin tuotetaan.

Périgord Vertin kostea maaperä sekä Sarladais’n kuivat kalkkikiviylängöt ja jurakauden maastot tarjoavat runsaasti lampaille hyvin soveltuvia laiduntamismahdollisuuksia, ja ne ovatkin usein ainoita elämiä, jotka pystyvät hyödyntämään karua maaperää ja ahtaita, vaikeapääsyisiä ja jyrkkärinteisiä viljelylohkoja, joista käytetään yleisesti nimitystä picadies.

Kun sademäärät ja lämpötilat vaihtelevat erittäin paljon eikä viljelmien riittävästä sademäärästä tai sopivasta lämpötilasta ole koskaan varmuutta, Périgordin maanviljelijät ovat tottuneet monipuolistamaan tuotantoaan jakamalla riskit useaan päätuotantohaaraan.

Maisematyyppi ja ympäristöolot ovat suosineet pirstaleisia pientiloja, joiden talous on pitkään ollut luonteeltaan omavaraista ja joiden omia resursseja, sekä viljelyresursseja että inhimillisiä resursseja, on pyritty hyödyntämään mahdollisimman hyvin. Vallitseva tuotantomuoto on sekaviljely- ja karjatalousjärjestelmä.

Lampaankasvatukseen on siis usein yhdistetty viljantuotanto, jota hyödynnetään osittain lammaskarjan ruokinnassa ja jonka rinnalla käytetään yhtä tai useampaa muuta tuotantolajia.

Lihantuotanto syrjäytti villantuotannon 1900-luvun alusta alkaen, ja Périgordin karjankasvattajat seurasivat yleistä kehitystä ja alkoivat kiinnittää huomiota geneettiseen edistykseen.

Périgordissa vahvistui tuolloin kolme rotua: Charmoise, Berrichonne de l’Indre ja Causse du Lot. Nykyisin edellä mainitun rotuisten karjojen määrä on pienentynyt seuraavien kolmen rodun eduksi: Lacaune viande, Blanche du Massif Central ja Romane. Viimeisen vuosikymmenen aikana perinteiset rodut, kuten Charmoise ja Causse du Lot, ovat kuitenkin selvästi kokeneet uuden tulemisen.

Maatiaisrotujen käyttö johtaa toimintatapoihin, joissa otetaan johdonmukaisesti huomioon alueen eri ominaispiirteet.

Agneau du Périgord -karitsojen erityisyys liittyy pääosin karitsojen perinteiseen hoitoon: emonmaitoruokintaa seuraa loppukasvatusvaihe, jossa ruokinta perustuu karkearehuun sekä kokonaisiin tai valssattuihin viljanjyviin.

Agneau du Périgord -karitsanlihan vaalea väri liittyy kahteen toisiaan täydentävään tekijään tuotantomenetelmässä: karitsan teurastusikä (enintään 180 päivää) ja imetysjakso, sillä emo imettää karitsaa vähintään 60 päivän ajan.

Valkoinen (tai vain hienoisesti värillinen) ja kiinteä rasva johtuu erikoisruokinnasta loppukasvatusvaiheessa. Ruokinta perustuu karkearehuun ja täydennysrehuun, jonka perusta on yksinomaan kokonaisina tai valssattuina jyvinä tarjottava vilja.

Loppukasvatusvaiheen erityisen täydennysrehun ansiosta Agneau du Périgord -karitsanlihan rasvatasapaino on todella hyvä.

Agneau du Périgord -karitsa on Périgordin maastoihin soveltuva perinteinen tuote. Agneau du Périgord on juhlaruoka, jota voidaan valmistaa monella tavalla mutta joka on aina ruokapöydässä erinomainen valinta.

Agneau du Périgord mainitaan monissa ruokaohjeissa, ja toisinaan sitä ylistetään ”Périgordin aarteena”.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.