Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Sisämarkkinastrategia – Vuosien 2003–2006 painopisteet" (KOM(2003) 238 lopullinen)



Virallinen lehti nro C 234 , 30/09/2003 s. 0055 - 0061



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Sisämarkkinastrategia - Vuosien 2003-2006 painopisteet" (KOM(2003) 238 lopullinen) (2003/C 234/15) Komissio päätti 8. toukokuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastasi "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaosto. Komitea nimesi lausunnon yleisesittelijäksi Bryan Cassidyn. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16. ja 17. heinäkuuta 2003 pitämässään 401. täysistunnossa (heinäkuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 80 ääntä puolesta, 15 vastaan, ja 18 pidättyi äänestämästä. 1. Kymmenen vuotta rajattomia sisämarkkinoita 1.1. ETSK pitää tervetulleena komission tiedonantoa ja sen päätelmiä sekä sen liitteissä esitettyä toimintasuunnitelmaa. Komitea on samaa mieltä siitä, että on vielä paljon tehtävää, jotta sisämarkkinoiden mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti. 1.2. Sisämarkkinat eivät ole toteutuneet täydellisesti, ja suurista haasteista on vielä selviydyttävä vuosien 2003-2006 aikana. Tavaroiden ja ihmisten vapaan liikkuvuuden tiellä on edelleen erilaisia kansallisia rajoituksia. 1.3. Tavaroiden, palveluiden, pääoman ja ihmisten vapaan liikkuvuuden tiellä olevien kansallisten esteiden lisäksi sisämarkkinoiden edellytyksiin ja puite-ehtoihin vaikuttavat uudet ongelmat ja kehityskulut, kuten EU:n olemuksen muutokset (Euroopan talousyhteisöstä EU:ksi ja siitä edelleen), Lissabonin strategia ja sen entistä globaalimpi näkemys politiikasta, tuleva laajentuminen, Eurooppa-valmistelukunnassa käytyjen keskustelujen tulokset, kansainvälisen työnjaon muuttuminen sekä tämänhetkinen heikko taloustilanne. 1.4. Vaikka pääoman liikkuvuuden rajoituksia on nykyään suhteellisen vähän, rahoituspalveluiden toimintasuunnitelman toteuttaminen on ollut hidasta. Euroopan parlamentille ja neuvostolle tässä on suuri haaste yhteispäätösmenettelyn nopeuttamiseksi, sillä rahoituspalvelut ovat liiketoiminnan "voiteluaine" EU:ssa. Rahoituspalvelujen kansallinen suojelu saattaa myös haitata sisämarkkinoilla aloilla, joilla EU ei vielä ole ryhtynyt toimenpiteisiin. Näitä esteitä purettaessa on otettava huomioon kansalaisten (kuluttajat, työntekijät ja yrittäjät) etu. 1.5. Edistyminen kymmenen viime vuoden aikana on ollut riittämätöntä vaikuttaakseen työttömyysasteeseen, joka edelleen on liian korkea: nykyisellään se on 8 prosenttia, ja komission 8. huhtikuuta julkaiseman kevään talousennusteen mukaan se nousee 8,8 prosenttiin(1). Jäljellä olevien, sisämarkkinoiden toimintaa haittaavien esteiden poistaminen luo tosin lisää taloudellisia mahdollisuuksia ja siten mahdollisesti myös lisää työpaikkoja. Työttömyyttä voidaan kuitenkin torjua tehokkaasti ainoastaan työllisyyteen suuntautuneen makrotalouspolitiikan avulla sekä pyrkimällä entistä tarmokkaammin toteuttamaan työllisyysstrategia jäsenvaltiotasolla. 1.6. Komission tiedonannossa korostetaan, että sisämarkkinoiden toteuttaminen on jäsenvaltioiden kanssa yhteinen, jatkuva prosessi. Tiedonannossa painotetaan kuitenkin, että säädöksiin perustuvat esteet ovat lisääntyneet, mikä johtuu tavasta, jolla eräät jäsenvaltiot saattavat EU:n säädökset osaksi kansallista lainsäädäntöään. 2. Vuosien 2003-2006 painopisteet 2.1. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden edistäminen Kauppa EU:n ulkopuolisten maiden kanssa on kasvanut nopeammin kuin EU:n jäsenvaltioiden välinen kauppa. Yhtenä syynä on se, että vastavuoroisen tunnustamisen järjestelmä, joka luotiin vahvistamaan kuluttajien luottamusta toisessa maassa valmistettuihin tuotteisiin, on epäonnistunut. Jäsenvaltioiden tulisi luottaa toistensa järjestelmiin. Vakaa oikeusjärjestelmä, tiukat ja avoimet laatustandardit sekä kuluttajavalistusaloitteet ovat parhaita edellytyksiä tavarakaupan vilkastuttamiseksi jäsenvaltioiden välillä. 2.2. Palvelumarkkinoiden integrointi 2.2.1. Palvelualan erityispiirteet, kuten palvelujen tarjoajan ammattitaidon ja pätevyyden tärkeys, huomattavat eroavaisuudet jäsenvaltioiden lainsäädännön välillä ja siitä johtuvat erot hinnoissa, tuloissa ja standardeissa sekä tehokkaiden järjestelmien puute EU-tasolla näiden erojen hallitsemiseksi samoin kuin luottamuksen puute toisten valtioiden oikeusjärjestelmiin ovat tähän saakka haitanneet palvelujen sisämarkkinoiden kehittämistä. Palvelujen osuus on edelleen ainoastaan 20 prosenttia sisämarkkinakaupasta, mikä on vähemmän kuin kymmenen vuotta sitten. Koska lähes 90 prosenttia EU:n kaikista pk-yrityksistä toimii palvelualoilla, edistyminen on välttämätöntä. 2.2.2. Lukuun ottamatta rahoituspalveluja - joita koskevan toimintasuunnitelman 42 toimenpiteestä 32 on jo hyväksytty - palvelusektorin muita aloja varten ei ole olemassa kattavaa sisämarkkinapolitiikkaa. Kun komissio nyt suunnittelee tätä alaa koskevia toimenpiteitä, komitea muistuttaa kyseisen alan erityisvaatimuksista, jotka koskevat sosiaalisten, ekologisten ja kuluttajansuojaa koskevien turvallisuusnormien varmistamista. Erityisesti tässä tulee ottaa huomioon uusien jäsenvaltioiden integroituminen sekä pk-yritysten tarpeet esim. myynninedistämisessä ja alkuperämaan periaatteen soveltamisessa. 2.3. Verkostoalojen korkean laadun takaaminen ja korkeatasoisten yleishyödyllisten palvelujen varmistaminen 2.3.1. Yleishyödyllisiä palveluja tarjoavat yritykset tuottavat jatkuvia, korkealaatuisia ja kattavia julkisia palveluita. Yksityistämisessä, perustettaessa itsenäisiksi yrityksiksi irtaantuvia yrityksiä (spin-off-yrityksiä) sekä liberalisoinnissa on kuluttajien edun sekä kohtuuhintaisten ja kaikkien saatavilla olevien palvelujen aina oltava etusijalla. Turvallisuuden ja laadun takaamiseksi on varmistettava myös, että saatavilla on riittävästi koulutettua ammattitaitoista työvoimaa, jotta pullonkaulat voidaan välttää. 2.3.2. Verkostoalat - televiestintä, vesihuolto, energia, liikenne jne. - ovat olennainen osa EU:n sisämarkkinoita. Vaikka ennen kaikkea yritysten ja jossain määrin myös kuluttajien maksamia hintoja onkin pystytty alentamaan liberalisoinnin jälkeen, kuluttajien ja käyttäjien hyväksi tulleet parannukset ovat olleet rajallisia. Osittain on syntynyt jopa suurimittaisia toimitus- ja turvallisuusongelmia. 2.3.3. ETSK seuraa suurella mielenkiinnolla komission vaatimusta siitä, että neuvoston ja parlamentin olisi pikaisesti hyväksyttävä "toinen rautatiepaketti", sekä ehdotuksia yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomiseksi. Erityisesti verkostoalojen yhteydessä komitea kannattaa pyrkimystä tasapainoiseen suhteeseen yleisen edun ja kilpailun välillä. Komitea pitää myös välttämättömänä, että komissio antaa ehdotuksen puitedirektiiviksi, jossa vahvistetaan yleishyödyllisten palvelujen poliittiset periaatteet ja mahdollistetaan samalla jäsenvaltioille tarvittava joustavuus tällä alalla. 2.3.4. Suuremmat sisämarkkinat tuovat väistämättä mukanaan myös kuljetusmäärien kasvun. Unionin liikennepolitiikan haasteena on siten asettaa tarvittaville kuljetuksille soveliaat puite-ehdot, jotka ovat kestäviä myös ympäristön ja yhteiskunnan kannalta ja jotka varmistavat eri kuljetusmuotojen (rautatiet, maantiekuljetukset, vesiväylät jne.) järkevän rinnakkaiskäytön. Samalla on kuitenkin luotava keinoja tarpeettomien kuljetusten välttämiseksi. 2.3.5. Komission valitsemien prioriteettien (TEN-T) loppuun saattamisen nopeuttamista tulee tästä syystä tukea. Jäsenvaltioiden ja yhteisön myöntämät määrärahat eivät kuitenkaan riitä näiden tavoitteiden saavuttamiseen. 2.4. Veroesteiden vaikutuksen vähentäminen 2.4.1. Ensisijaisena tavoitteena on - kuten on ollut jo lähes kahdenkymmenen vuoden ajan - harmonisoitu järjestelmä, jossa ALV peritään alkuperävaltiossa (alkuperämaaperiaate) käyttövaltion sijaan (määrämaaperiaate). Viidentoista erilaisen ALV-säännösjärjestelmän olemassaolo lisää huomattavasti yritysten taakkaa. ETSK korostaa, että arvonlisäveroasteen tulisi edelleen jäädä jäsenvaltioiden omaan päätösvaltaan, mutta komission tehtävänä on pyrkiä luomaan harmonisoitu järjestelmä. 2.4.2. ETSK varoittaa komissiota, että eräät jäsenvaltiot tulevat epäilemättä vastustamaan ehdotuksia luopua asteittain ajoneuvojen rekisteröintiverosta. 2.5. Hankintamenettelyyn osallistumisen laajentaminen Rajatylittäviä hankintasopimuksia tehdään vähän julkisten hankintojen markkinoilla, jotka muodostavat 16 prosenttia EU:n BKT:stä eli arvoltaan 1429 miljardia euroa. Järjestelmää voidaan näin ollen vielä parantaa. Koska kyse on suurista hankintamarkkinoista, voitaisiin rajatylittävien tarjouskilpailujen kautta luoda paremmat kilpailuolosuhteet, sillä mahdollisten tarjousten esittäjien määrä olisi näin suurempi. Yritysten tulee kustannuslaskelmissaan kuitenkin ottaa huomioon rajatylittävien hankintojen yleensä korkeammat kuljetuskustannukset sekä tekniset ja kaupalliset vaatimukset. Suuryritykset, jotka ovat tottuneet toimimaan kansainvälisesti, ovat tässä pienen toimintamarginaalin varassa operoivia pk-yrityksiä paremmassa asemassa. Alhaisen palkkatason maista tulevan tai muun palkkasopimuksia alhaisempaa palkkaa saavan työvoiman käytöstä johtuva sosiaalisen polkumyynnin vaara on torjuttava tarkan valvonnan avulla. 2.6. Liiketoiminnan edellytysten parantaminen 2.6.1. Yhteisöpatentti on sisämarkkinoiden onnistuneen toteuttamisen kannalta avainkysymys. EU:n on luotava ympäristö, jossa yritykset voivat menestyä ja jossa työpaikkojen luominen on mahdollista. ETSK pahoittelee suuresti sitä, että äskettäin annetun, yhteisöpatenttia koskevan neuvoston päätöksen täytäntöönpano kaikilta osin on viivästynyt. 2.6.2. ETSK on usein tuonut ilmi huolensa EU:n ja jäsenvaltioiden toimenpiteiden vaikutuksista EU:n sisämarkkinoiden toimijoihin. Yksi sisämarkkinaohjelman tavoitteista on nimenomaan yrityksille ja kansalaisille koituvien rasitusten vähentäminen. Komitea kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan entistä tarkemmin ehdotustensa vaikutuksia. 2.6.2.1. Komitea on huomauttanut useaan otteeseen, että keskisuuria ja pienyrityksiä ei ole otettu riittävässä määrin mukaan sisämarkkinoiden täytäntöönpanoa koskevien säännösten laatimiseen. Komitea esittääkin, että komission ja pk-yritysten välisiä yhteisneuvotteluja tulisi vahvistaa. Pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan sisältyvien suositusten mukaisesti komitea toivoo, että sisämarkkinoiden pääosastolle luotaisiin järjestelmä, joka mahdollistaisi pienyrityksiä edustavien organisaatioiden kuulemisen ja yhteistyön niiden kanssa, jotta niiden osallistuminen yhteisön lainsäädäntäprosessiin voitaisiin varmistaa. 2.6.3. Komitea korostaa kuitenkin eroa yhtäältä tarpeettomien lainsäädännöllisten ja hallinnollisten rasitteiden sekä toisaalta elin- ja työolojen turvaamisen ja kehittämisen kannalta välttämättömien sosiaalisten, ekologisten ja kuluttajansuojaa koskevien standardien ja säännösten välillä, jotka kuuluvat (perussopimuksissa ja Lissabonin strategiassa) EU:n yhteisiksi määriteltyihin tavoitteisiin. 2.6.4. ETSK odottaa pian näkevänsä komission ehdotukset, jotka koskevat yritysjohdon valvontaa, ja toivoo, että ne tulevat olemaan maailmanlaajuisten kriteerien mukaisia. On saatettava EU:n laajuisesti voimaan kansainväliset tilinpäätösstandardit, jotka vastaavat kansainvälisiä tilintarkastusmääräyksiä. Komitea kehottaakin komissiota ja neuvostoa hyväksymään pikaisesti kansainväliset tilintarkastusstandardit. Asiassa olisi otettava huomioon kaikkien sidosryhmien edut. 2.6.5. ETSK on antanut tukensa komission ehdotuksille, jotka koskevat rajatylittäviä julkisia ostotarjouksia. Komitea korostaa tässä vaadittavan ennen kaikkea voimien tasapainottamista, jotta kaikkiin jäsenvaltioihin pätevät samat ehdot. 2.6.6. Mitä tulee komission ehdotuksiin pk-yrityksille tarkoitettua yksityisen eurooppalaisen yhtiön perussääntöä koskevasta asetuksesta, ETSK toivoo, ettei siitä aiheudu ylimääräisiä rasitteita, ja muistuttaa, että on monia suuria yksityisiä yrityksiä, joiden osakkaat ja työntekijät toivovat niiden säilyvän yksityisinä. 2.7. Haasteena väestörakenteen muutos 2.7.1. Vaikka komission aloitteentekomahdollisuudet tällä alalla ovat rajalliset, tiedonannossa muistutetaan kerrannaisongelmista, jotka aiheutuvat ikääntyvästä väestöstä ja jatkuvasti alenevasta eläkeiästä. 2.7.2. Myös "vanhushuoltosuhde" (työssäkäyvien määrä suhteessa eläkkeellä oleviin) antaa aihetta huoleen. 2.7.3. Väestörakenteen muutokset edellyttävät työmarkkinoiden ja sosiaaliturvajärjestelmien sekä infrastruktuurin - kuten terveydenhuoltojärjestelmän - sopeuttamista. Lissabonin strategian puitteissa painopiste on työllisyyden edistämisessä, mikäli taloudelliset, sosiaaliset ja ennen kaikkea eläkkeisiin liittyvät strategiat on määrä viedä läpi järkevällä tavalla(2). Ikääntyneisiin työntekijöihin kohdistuvan syrjinnän torjumisen lisäksi on myös ryhdyttävä toimiin ikääntyneiden työntekijöiden työllisyysasteen parantamiseksi. Tarvitaan huolellisesti suunniteltua työllisyys- ja makrotalouspolitiikkaa tarvittavien työpaikkojen luomiseksi, sillä muutoin ikääntyneiden työntekijöiden työllisyyden lisääntyminen saattaisi vaikuttaa negatiivisesti nuorempien työntekijöiden työllisyyteen. 2.7.4. ETSK muistuttaa(3), että oikeudenmukaisen ja tasapainoisen eläkejärjestelmän edellyttämissä uudistuksissa on otettava huomioon eliniän pidentyminen ja uusimuotoiset työsuhteet sekä erilaisten eläkerahoitusjärjestelmien vaikutukset. Komitea huomauttaa myös, että sosiaaliturvajärjestelmien uudistamista on tähän mennessä tarkasteltu miltei yksinomaan sisämarkkinoiden ja budjettivaikutusten näkökulmasta. Tämä voi vaikuttaa kielteisesti järjestelmiin kokonaisuutena. Eläkejärjestelmiä on uudistettava, mutta niistä tulee keskustella kokonaisuutena. Lisäksi kaikkien osapuolten ja erityisesti työmarkkinaosapuolten on osallistuttava uudistusprosessiin. 2.7.5. Sisämarkkinat ovat sidoksissa myös terveydenhuoltojärjestelmän vaatimuksiin. Yhtäältä työntekijöiden liikkuvuus voi auttaa ratkaisemaan henkilöstön puutteesta johtuvia ongelmia, erityisesti hoitohenkilökunnan puutetta. Toisaalta potilaiden liikkuvuus voi aiheuttaa epätasapainoista taloudellista kuormitusta eri tavoin suunnitelluissa terveydenhuoltojärjestelmissä. Myös tässä tapauksessa ainoastaan sisämarkkinoiden kannalta käytävä keskustelu voi aiheuttaa kielteisiä vaikutuksia. Tämän välttämiseksi tarvitaan kokonaisvaltaista pohdintaa ja keskustelua tulevista vaatimuksista. 2.7.6. Komitea kiinnittää huomiota myös tulevien jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmien uudistukseen. Kyseisten maiden uudistuksissa on tähän mennessä suuntauduttu entistä vahvempaan oma-aloitteisuuteen, henkilökohtaiseen vastuuseen ja riskiin sekä rahastopohjaisiin järjestelmiin. Tämä saattaa johtaa jakautumiseen ja jännitteisiin, kun kyseiset maat liittyvät unioniin. 2.8. Sääntely-ympäristön yksinkertaistaminen Viidentoista erilaisen kansallisen säännösjärjestelmän korvaaminen yhdellä EU:n laajuisella järjestelmällä on yksi sisämarkkinoiden tavoitteista. Jäsenvaltiot tekevät kuitenkin jatkuvasti omia lisäyksiään EU:n direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä (menettely, jota nimitetään "kultaamiseksi"). Euroopan parlamentti on ehdottanut sisämarkkinoiden "yhteensopivuustestin" käyttöönottoa, mitä ajatusta ETSK kannattaa, edellyttäen, että kyseisen testin kriteereissä otetaan huomioon kaikkien kansalaisten intressit sisämarkkinoilla(4). 2.9. Sääntöjen soveltamisen valvonta 2.9.1. Jäsenvaltiot eivät pane EU:n direktiivejä täytäntöön nopeasti eivätkä tarkasti. Rikkomistapausten määrä, joka oli 700 vuonna 1992, nousi yli 1500:aan vuonna 2002(5). Näiden rikkomistapausten ratkaisu riippuu hyvin paljon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen työskentelystä. ETSK toivoo, että rikkomistapausten käsittelyä nopeutettaisiin ja että SOLVIT-järjestelmä todellakin auttaa nopeuttamaan menettelyjä. Komitea kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti SOLVIT-verkon saavutuksista. 2.9.2. ETSK uskoo, että mahdollinen ratkaisu täytäntöönpanovajeen korjaamiseksi saattaisi olla parlamentin ja neuvoston asetusten (joiden nimenä on tulevaisuudessa "eurooppalaki") entistä laajamittaisempi käyttö. Niitä sovelletaan sellaisenaan, toisin kuin parlamentin ja neuvoston direktiivejä, jotka osoitetaan hallituksille ja joista täytäntöönpano-ongelmat pääasiassa aiheutuvat. 2.9.3. Asetusten käyttö edellyttää kuitenkin sitä, että otetaan tiukasti huomioon läheisyysperiaate sekä sosiaaliturva-, kuluttajansuoja- ja ympäristönsuojelualan standardit. 2.9.4. ETSK pitää tervetulleena komission ehdotusta ottaa käyttöön "tarkastelumekanismi", jonka mukaan jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle teknisistä määräyksistä ennen niiden voimaantuloa. 2.9.5. ETSK pitää myös tervetulleina komission ehdotuksia, jotka koskevat hallinnollisen yhteistyön parantamista sekä vapaaehtoisten EU:n laajuisten käytännesääntöjen ja ammattialasääntöjen laatimista. 2.10. Tiedotuksen lisääminen ja tehostaminen - Sisämarkkinat kansalaisia varten 2.10.1. Tähänastisesta edistymisestä huolimatta kansalaiset eivät juurikaan tunne oikeuksiaan tai heitä tukemaan perustettuja ohjelmia ja palvelupisteitä, kuten työnhakijoille suunnattu Eures-ohjelma tai tavaroiden ja palvelujen liikkuvuuden esteiden poistamiseen tähtäävä SOLVIT-järjestelmä. 2.10.2. Sisämarkkinoiden toteutuminen on ollut myös kuluttajien kannalta suuri pettymys, sillä kuluttajat eivät ole päässet hyötymään toivotuista eduista odotetulla tavalla. 2.10.3. Koska kansalaiset eivät edelleenkään juurikaan tunne oikeuksiaan ja mahdollisuuksiaan tai heitä tukemaan perustettuja ohjelmia ja palvelupisteitä, tulisi kehittää keinoja, joilla kansalaisille suunnattua tiedotusta ja kansalaisten mahdollisuuksia käyttää olemassa olevia ohjelmia ja tietolähteitä voitaisiin parantaa. Tässä yhteydessä komitea suosittaa tiedottamista olemassa olevista ongelmanratkaisujärjestelmistä, kuten SOLVIT-järjestelmästä ja sen käyttömahdollisuuksista. Komitea suosittaa myös järjestelmään pääsyn helpottamista. Esimerkiksi työnantaja-, työntekijä- tai kuluttajajärjestöt voisivat toimia yritysten ja kansalaisten palvelupisteinä ja luoda yhteydet eri ongelmanratkaisukeskuksiin, kuten SOLVIT-pisteisiin. Koska tämä ei kuitenkaan kuulu näiden järjestöjen varsinaiseen tehtäväkenttään, se saattaisi luoda lisärasitteita niiden taloudellisiin resursseihin nähden, minkä vuoksi niiden käyttöön tulisi mahdollisesti antaa lisävaroja. Rakenteiden ja resurssien moninkertaistumista tulisi kuitenkin välttää. 2.10.4. Ihmisten vapaa liikkuminen on yksi sisämarkkinoiden päätavoitteista. Myös sen tiellä on kuitenkin vielä esteitä, kuten komissiolle tehtyjen valitusten määrä osoittaa. Opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseen tähtäävät ohjelmat ovat olleet menestyksekkäitä - ehkä siksi, ettei liikkuvuutta niissä pidetä itsetarkoituksena. Tämä vaikuttaa myös sisämarkkinoiden maantieteelliseen kehitykseen; ehkä olisi tehokkaampaa ja ihmisten tarpeita paremmin vastaavaa, jos ihmisiä ei pyrittäisi vetämään sinne, missä työpaikat ovat, vaan työpaikkoja luotaisiin sinne, missä ihmiset ovat. Tätä varten tarvittaisiin sisämarkkinoiden täydennykseksi laaja-alaista alue- ja rakennepolitiikkaa. 2.10.5. Jotta kuluttajat voisivat hyödyntää entistä paremmin ostosmahdollisuuksia ulkomailta, heidän on oltava paremmin informoituja ja jäljellä olevat esteet on poistettava. Yksi komission tärkeimmistä tehtävistä tulee olemaan sen varmistaminen, että jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmät pystyvät käsittelemään epäluotettavia tuotteita ja puutteellisia palveluja koskevia rajatylittäviä valituksia nopeasti ja ilman suuria kustannuksia. Vaihtoehtoisia riidanratkaisumenettelyjä (ADR-menettelyjä) edistämään pyrkivät komission aloitteet ovat tervetulleita. 2.10.6. Tietämys kuluttajan oikeuksista sisämarkkinoilla on hyvin vähäistä. Asiaa koskevan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ja ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen oikeuskäytännön tuntemus on myös juristien keskuudessa vähäistä. Antonello Pezzinin laatimassa lausunnossa aiheesta "PRISM 2002" kiinnitettiin huomiota tähän tietämyksen puutteeseen sekä tapaan, jolla viranomaiset jäsenvaltio- ja paikallistasolla usein käyttävät tietämyksen puutetta hyväkseen. Komitea toistaa kannattavansa Pezzinin lausunnossa esitettyjä päätelmiä. 2.10.7. Bernardo Hernández Batallerin laatimassa oma-aloitteisessa lausunnossa(6) perustellaan yksityiskohtaisesti syitä siihen, miksi komission tulisi käynnistää eräitä uusia aloitteita kuluttajavalistuksen alalla. Komitea toistaa kannattavansa lausunnossa esitettyjä suosituksia. 3. Kaikki hyöty laajentuneista sisämarkkinoista Komission tiedonannossa myönnetään, että unionin säädösten täytäntöönpano vaikeutuu vielä entisestään EU:n laajentumisen myötä. Komissio ehdottaa, että se laatii suosituksen "hyviksi toimintatavoiksi", joita olisi sovellettava yhdenmukaisesti koko unionissa täytäntöönpanon parantamiseksi ja nopeuttamiseksi. Komitea kannattaa tätä ehdotusta. 3.1. Sisämarkkinoiden kehittäminen kansainvälisestä näkökulmasta 3.1.1. Laajentuneet sisämarkkinat tuovat mukanaan monia taloudellisia etuja, ja ne vahvistavat EU:n kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla - edellyttäen, että EU osaa hyödyntää olemassa olevia mahdollisuuksiaan, esimerkiksi käytettävissä olevaa työvoimaa, sekä ratkaista onnistuneesti sisämarkkinoiden laajentumiseen liittyvät ongelmat. 3.1.2. Tällaisia ongelmia ovat muun muassa seuraavat: taloudellisten ja sosiaalisten erojen poistaminen; sisämarkkinoita jakavat siirtymäsäännökset; riittävä hallinnollinen ja oikeudellinen kapasiteetti yhteisön säännöstön tehokkaaksi täytäntöönpanemiseksi; rajatylittävän taloudellisen toiminnan lisääntyminen; tavaroiden ja palvelujen, etenkin maataloustuotteiden laatuerot; raja-alueiden erityisongelmat; tarve mukauttaa perusrakenteita yhä enemmän muuttuviin tarpeisiin; liikenteen lisääntyminen; erityistalousalueiden ongelmat; verojärjestelmien erot; työterveys- ja työturvallisuusstandardit; ympäristönsuojelustandardit; rajavalvonnan lisääntyminen; kilpailun lisääntyminen; rakennemuutoksista johtuvan työttömyyden käsittely; taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion periaatteisiin pohjautuva sosiaaliturvajärjestelmien uudistus; tarve vahvistaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotta työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta voivat osallistua laajamittaisesti sisämarkkinoiden tulevaan muotoiluun. 3.1.3. Rakennemuutosprosessin tehokas tukeminen sekä taloudellisten ja sosiaalisten erojen poistaminen nykyisten ja tulevien jäsenvaltioiden väliltä (myös liittymisen jälkeen) ovat Lissabonin tavoitteiden mukaisesti yhtenäisen taloudellisen ja sosiaalisen kokonaiskehityksen tärkeimmät edellytykset uudessa Euroopan unionissa. On toimittava kaikilla EU:n politiikanaloilla, jotta nykyisen ja uuden EU:n alueiden väliset erot tasoitetaan mahdollisimman pian ja taataan yhtenäiset sisämarkkinat. 3.1.4. Komitea myötävaikuttaa tähän järjestämällä säännöllisesti kuulemistilaisuuksia nykyisissä ja tulevissa jäsenvaltioissa, jotta selvitettäisiin, miten merkittävät toimijat selviytyvät sisämarkkinoiden kehittymisestä, minkälaisia vaikeuksia ne kohtaavat sekä minkälaisin toimenpitein voitaisiin edistää sisämarkkinoita ja poistaa ongelmia. Komitea on kehittänyt Prism-aloitteen, jossa kerätään tietoja asianomaisista aloitteista ja välitetään tietoa eteenpäin. 3.2. Valvonta Komission tiedonannossa myönnetään, että hyväkin strategia epäonnistuu, ellei sitä järjestelmällisesti valvota ja arvioida. ETSK yhtyy täysin tähän näkemykseen. 4. Päätelmät 4.1. Komitea pitää komission tiedonantoa tervetulleena ja tukee siinä annettuja suosituksia. Komitea katsoo kuitenkin, että tiedonannosta puuttuu eräitä oleellisen tärkeitä seikkoja. Erityisesti työpaikkojen luomiseen kiinnitetään riittämättömästi huomiota. Vaikka komission tiedonannossa vallitsee yleisesti näkemys, että sisämarkkinat luovat työpaikkoja, tästä ei esitetä mitään todisteita. 4.2. Komission tiedonannossa unohdetaan myös käytännössä kokonaan kuluttajat ja edut, joita heille olisi tarkoitus koitua sisämarkkinoiden toteutumisesta. 4.3. Komitea muistuttaa lisäksi, ettei sisämarkkinoiden luominen sinällään poista Euroopan työmarkkinoiden ongelmia, vaan tässä yhteydessä tarvitaan myös lisää aktiivisia toimenpiteitä. 4.4. ETSK katsoo työmarkkinoiden kehittyvän jatkuvasti; työpaikkoja katoaa talouden rakennemuutoksen vuoksi, kansainvälinen työnjako muuttuu, tekniikka kehittyy jne. Syntyy uusia työpaikkoja, jotka edellyttävät erilaisia taitoja. Uudet yritykset saattavat tarvita erilaista taloudellista ympäristöä ja muita edellytyksiä (infrastruktuuria jne.). Muutoksen hallinta on tärkeä haaste komissiolle ja erityisesti työmarkkinaosapuolille. 4.5. Sisämarkkinat ovat haaste sosiaaliturvajärjestelmille ja niiden tulevalle kehitykselle. Sosiaaliturvajärjestelmien tulevaa muotoilua koskevaa keskustelua ei kuitenkaan tule käydä vain sisämarkkinoita ja budjettivaatimuksia ajatellen, vaan sen yhteydessä on tarkasteltava sosiaaliturvajärjestelmiä kokonaisuudessaan ja otettava huomioon niiden tavoitteet. 4.6. Lissabonin prosessin hidas edistyminen alkaa olla huolestuttavaa. Komission tiedonannossa ei kuitenkaan huomioida tätä huolenaihetta. 4.7. Kansainvälisen uhkan sisämarkkinastrategialle saattaa muodostaa deflaation leviäminen Yhdysvalloista ja Japanista EU:hun. ETSK on huolissaan tästä mahdollisuudesta, mutta komission tiedonannossa sitä ei mainita. 4.8. Hyvinvointia ei lisätä Euroopan unionissa pelkästään liberalisoimalla markkinoita ja edistämällä kilpailua. Kasvuun ja työllisyyteen tähtäävä sekä tukea tarjoava makrotaloudellinen politiikka vaikuttaa huomattavasti unionin sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen onnistumiseen. 4.9. ETSK pitää outona sitä, että kansalaisten (kuluttajien ja työntekijöiden) luottamuksen saavuttaminen ja sisämarkkinoiden edistymisen mukanaan tuomien etujen saattaminen kuluttajien hyödyksi eivät kuulu sisämarkkinoiden strategisiin painopisteisiin. Bryssel 16. heinäkuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) European Economy, No 2, 2003. (2) ETSK:n lausunto turvatuista ja kestävistä eläkkeistä, EYVL C 48, 21.2.2002. (3) ETSK:n lausunto turvatuista ja kestävistä eläkkeistä, EYVL C 48, 21.2.2002. (4) Malcolm Harbourin esittelemä Euroopan parlamentin mietintö A5-0026/2003. (5) Lähde: sisämarkkinoiden tulostaulu nro 11, marraskuu 2002. (6) EUVL C 133, 6.6.2003, s. 1. LIITE Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon Seuraava muutosehdotus hylättiin, mutta se sai tuekseen yli neljänneksen annetuista äänistä. Kohta 2.6.4 Muutetaan. "ETSK odottaa pian näkevänsä komission ehdotukset, jotka koskevat yritysjohdon valvontaa. Komitea kehottaa komissiota ja neuvostoa tarkastamaan kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Accounting Standards - IAS) ja kansainvälisten tilintarkastusstandardien (International Standards on Auditing - ISA) yhdenmukaisuuden eurooppalaisen talousmallin kanssa ja tarvittaessa tekemään asianmukaiset muutokset kaikkien sidosryhmien edut huomioon ottaen." Äänestystulos Puolesta: 44, vastaan: 44, pidättyi äänestämästä: 12.