Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan vuoden 1999 pöytäkirjaan tehdyn muutoksen hyväksymisestä /* COM/2013/0917 final - 2013/0448 (NLE) */





PERUSTELUT YK:n Euroopan talouskomission (UNECE) puitteissa vuonna 1979 tehty yleissopimus valtiosta toiseen tapahtuvasta ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumisesta (LRTAP- yleissopimus) on tärkein kansainvälinen oikeudellinen kehys ilman epäpuhtauksien, erityisesti kaukokulkeutuvien ilman epäpuhtauksien, ja niiden ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamien kielteisten vaikutusten vaiheittaisesta vähentämisen ja ehkäisemisen alalla UNECE:n alueella. Yleissopimus allekirjoitettiin Euroopan yhteisön puolesta Helsingissä 14. marraskuuta 1979 ja hyväksyttiin 11. kesäkuuta 1981 annetulla neuvoston päätöksellä 81/462/EY[1]. Tähän mennessä yleissopimusta on laajennettu kahdeksalla pöytäkirjalla, joihin kuuluu vuonna 1999 tehty happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskeva pöytäkirja, jäljempänä ’pöytäkirja’. Tällä pöytäkirjalla edistetään useita epäpuhtauksia koskevaa lähestymistapaa, jolla estetään tai minimoidaan happamoitumisen ja typpiravinteiden kriittisten kuormien ylitykset sekä ihmisten terveydelle ja kasveille kriittisten otsonitasojen ylitykset. Näin ollen pöytäkirjassa vahvistetaan kullekin sopimuspuolelle kansalliset päästörajat, jotka on saavutettava vuoteen 2010 mennessä ja joita on noudatettava tämän ajankohdan jälkeen. Päästörajat vahvistetaan neljälle ilman epäpuhtaudelle: rikki (pääasiassa rikkidioksidi SO2), typen oksidit (NOx), ammoniakki (NH3) ja haihtuvat orgaaniset yhdisteet (VOC) metaania lukuun ottamatta. Kansallisten päästörajojen saavuttamisen tukemiseksi pöytäkirjan liitteessä asetetaan päästöraja-arvot, joilla rajoitetaan asiaankuuluvien kiinteiden ja liikkuvien lähteiden luokkiin kuuluvista lähteistä aiheutuvia ilman epäpuhtauspäästöjä. Yhteisön liittyminen pöytäkirjaan hyväksyttiin yhteisön puolesta 13. kesäkuuta 2003 annetulla neuvoston päätöksellä 2003/507/EY[2]. Pöytäkirja tuli voimaan 17. toukokuuta 2005 ja se on saatettu osaksi EU:n lainsäädäntöä pääasiassa suurista polttolaitoksista 23. lokakuuta 2001 annetulla direktiivillä 2001/80/EY[3] ja ilman epäpuhtauksien kansallisista päästörajoista 23. lokakuuta 2001 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/80/EY[4] (NEC-direktiivi). Pöytäkirjan 10 artiklan 2 kappaleen mukaisesti pöytäkirjan velvoitteita on tarkasteltu uudelleen vuosina 2005–2007. Uudelleentarkastelussa todettiin, että lisätoimet ovat tarpeen ympäristöön ja ihmisten terveyteen liittyvien tavoitteiden, eli kriittisten kuormien ja tasojen saavuttamiseen ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi pitkällä aikavälillä. Sopimuspuolet käynnistivät vuonna 2007 neuvottelut pöytäkirjan muuttamiseksi. Neuvottelut johtivat siihen, että LRTAP-yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 30. istunnossa paikalla olleet sopimuspuolet hyväksyivät yksimielisesti kaksi toimeenpanevan elimen päätöstä (EB:n päätökset 2012/1 ja 2012/2), joilla muutettiin pöytäkirjan tekstiä ja sen liitteitä sekä lisättiin kaksi uutta liitettä (X ja XI)[5]. Sopimuspuolet hyväksyivät yksimielisesti myös kaksi muuta pöytäkirjan määräysten täytäntöönpanoon liittyvää päätöstä[6] (mukautusten tilapäinen soveltaminen kansallisiin päästövähennyssitoumuksiin[7] tai kansallisiin päästöinventaareihin). Toimenpanevan elimen päätöksessä EB 2012/1 ajantasaistetaan pöytäkirjan liitteessä I vahvistetut kriittisten kuormien ja kriittisten tasojen määritelmät. Tämän päätöksen hyväksyminen ei edellytä ratifiointia sopimuspuolten toimesta. Pöytäkirjan 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti tämä muutos toimitettiin kaikille pöytäkirjan osapuolille 7. maaliskuuta 2013[8] ja se tuli voimaan 5. kesäkuuta 2013. Toimeenpanevan elimen päätöksellä EB 2012/2 muutetaan pöytäkirjan ja kaikkien sen liitteiden (lukuun ottamatta liitettä I) tekstiä. Pöytäkirjan 13 artiklan 3 kappaleen mukaisesti sopimuspuolten on ratifioitava tämä päätös. Muutetussa pöytäkirjassa vahvistetaan edellä mainittuja neljää ilman epäpuhtautta sekä hiukkasia (PM2,5) koskevat uudet kansalliset päästövähennyssitoumukset, jotka on saavutettava vuoteen 2020 mennessä ja joita on noudatettava sen jälkeen. Sillä edistetään myös nokipäästöjen (hiukkasten ainesosa ja lyhytikäinen ilmaston epäpuhtaus) vähentämistä, ajantasaistetaan pöytäkirjan liitteissä vahvistetut päästöjen raja-arvot, säädetään tuotteiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (muut kuin metaani) pitoisuuksille uudet normit ja täydennetään sopimuspuolten raportointivelvollisuutta ilman epäpuhtauspäästöjen sekä teknologian ja tutkimuksen alalla tapahtuneen kehityksen osalta. Pöytäkirjan muutos saatetaan osaksi EU:n lainsäädäntöä usealla oikeudellisella välineellä. Tässä tarkoituksessa komissio on antanut ehdotukset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi NEC-direktiivin muuttamisesta[9] ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjen suurista polttolaitoksista ilmaan joutuvien epäpuhtauspäästöjen rajoittamista koskevan direktiivin muuttamisesta[10]. Molempia direktiivejä sovelletaan rinnan voimassa olevien päästölähteiden valvontaa koskevien EU:n direktiivien kanssa, mukaan luettuna teollisuuden päästöistä 24. marraskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU[11]. Euroopan unionin on edellä mainitun johdosta tarpeen hyväksyä pöytäkirjaan tehty muutos. Tämän päätöksen liitteessä on pöytäkirjan muutettu teksti sellaisena kuin siitä on säädetty toimeenpanevan elimen päätöksessä EB 2012/2. 2013/0448 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan vuoden 1979 yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan vuoden 1999 pöytäkirjaan tehdyn muutoksen hyväksymisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Unioni on ollut valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen sopimuspuoli sen vuonna 1981 tapahtuneesta hyväksymisestä alkaen[12]. (2) Unioni on ollut valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvän happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan vuoden 1999 pöytäkirjan sopimuspuoli sen 13 päivänä kesäkuuta 2003 tapahtuneesta hyväksymisestä alkaen[13]. (3) Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen happamoitumisen, rehevöitymisen, ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan sopimuspuolet käynnistivät vuonna 2007 neuvottelut ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun parantamiseksi edelleen. Toimiin kuuluivat tiettyjen ilman epäpuhtauksien uusien ja vuoteen 2020 mennessä saavutettavien päästövähennysvelvoitteiden vahvistaminen sekä ilman epäpuhtauksien vähentämistä niiden lähteellä koskevien päästöraja-arvojen ajantasaistaminen. (4) YK:n ECE:n valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen toimeenpanevan elimen 30. istunnossa läsnä olleet sopimuspuolet hyväksyivät [yksimielisesti?] valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan pöytäkirjaan tehtyä muutosta koskevat päätökset 2012/1 ja 2012/2. (5) Päätös 2012/1 tuli voimaan ja sovellettavaksi pöytäkirjan 13 artiklan 4 kappaleessa määrätyn nopeutetun menettelyn mukaisesti. (6) Pöytäkirjan 13 artiklan 3 kappaleen mukaisesti sopimuspuolten on ratifioitava päätös 2012/2, jotta se tulisi voimaan. (7) Valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan pöytäkirjaan tehty muutos olisi hyväksyttävä unionin puolesta. ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään unionin puolesta valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaan pöytäkirjaan tehty muutos. Pöytäkirjan muutos on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on valtuudet tallettaa Euroopan unionin puolesta valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevaan yleissopimukseen liittyvään happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan, sellaisena kuin se on muutettuna, hyväksymiskirjat osoituksena siitä, että Euroopan unionin suostuu sitoutumaan pöytäkirjaan, sellaisena kuin se on muutettuna. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 171, 27.6.1981, s. 11. [2] EUVL L 179, 17.7.2003, s. 1. [3] EYVL L 309, 27.11.2001, s. 1. [4] EYVL L 309, 27.11.2001, s. 22. [5] Päätökset 2012/1 ja 2012/2, 30. huhtikuuta–4. toukokuuta 2012 pidetty toimeenpanevan elimen 30. istunto. Näiden päätösten tekstit ovat saatavilla internetosoitteessa: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [6] Päätökset 2012/3 ja 2012/4, 30. huhtikuuta–4. toukokuuta 2012 pidetty toimeenpanevan elimen 30. istunto. Näiden päätösten tekstit ovat saatavilla internetosoitteessa: http://www.unece.org/env/lrtap/multi_h1.html [7] Pöytäkirjan liitteessä II vahvistetut kansalliset päästörajat korvataan nyt pöytäkirjan liitteessä II, sellaisena kuin se on muutettuna, vahvistetuilla kansallisilla päästövähennyssitoumuksilla. [8] Viite: ECE/ENV/2013/30. [9] COM(2013) XXX [10] COM(2013) XXX [11] EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17. [12] EYVL L 171, 27.6.1981, s.11. [13] EUVL L 179, 17.7.2003, s.1. Päätös 2012/2 – Vuonna 1999 tehdyn happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan tekstin ja liitteiden II–IX muuttaminen sekä uusien liitteiden X ja XI lisääminen 1 artikla Muutos Vuonna 1999 tehdyn happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevan pöytäkirjan sopimuspuolet, jotka kokoontuvat toimeenpanevan elimen 30. kokouksessa, päättävät muuttaa valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen vuonna 1999 tehtyä happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaa pöytäkirjaa (jäljempänä ’Göteborgin pöytäkirja’) tämän päätöksen liitteessä esitetyin tavoin. 2 artikla Suhde Göteborgin pöytäkirjaan Valtio tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö ei voi tallettaa näitä muutoksia koskevaa hyväksymiskirjaansa, jollei se ole aikaisemmin tallettanut tai jollei se talleta samanaikaisesti Göteborgin pöytäkirjaa koskevaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjaa. 3 artikla Voimaantulo Göteborgin pöytäkirjan 13 artiklan 3 kappaleen mukaisesti nämä muutokset tulevat voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä sen päivän jälkeen, jona kaksi kolmasosaa Göteborgin pöytäkirjan sopimuspuolista on tallettanut muutosta koskevat hyväksymiskirjat tallettajan huostaan. Liite A. Johdanto-osa 1. Korvataan johdanto-osan toisessa kappaleessa sanat ”haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä sekä pelkistetyillä typpiyhdisteillä” sanoilla ”haihtuvilla orgaanisilla yhdisteillä, pelkistetyillä typpiyhdisteillä ja hiukkasilla”. 2. Lisätään johdanto-osan kolmannessa kappaleeseen sanat ”ja hiukkasten” sanan ”otsonin” jälkeen. 3. Korvataan johdanto-osan neljännessä kappaleessa sanat ”rikin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöt sekä sekundaariset epäpuhtaudet kuten otsoni” sanoilla ”rikin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja ammoniakin päästöt ja suoraan ilmakehään joutuneet hiukkaset sekä sekundaarisesti syntyneet epäpuhtaudet kuten otsoni, hiukkaset”. 4. Lisätään johdanto-osan neljännen ja viidennen kappaleen väliin johdanto-osan kappale seuraavasti: ”ottavat huomioon kansainvälisten organisaatioiden, kuten Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman, sekä Arktisen neuvoston tekemät tieteelliseen tietoon perustuvat arviot noen ja alailmakehän otsonin vähentämisen ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheuttamista sivuhyödyistä etenkin arktisella alueella ja Alppien alueella,”. 5. Korvataan johdanto-osan kuudes kappale seuraavasti: tiedostavat, että Kanada ja Amerikan yhdysvallat torjuvat kahdenvälisesti rajat ylittävää ilman pilaantumista Kanadan ja Yhdysvaltojen välisellä ilmanlaatusopimuksella, joka sisältää molempien valtioiden sitoumukset vähentää rikkidioksidin, typen oksidien ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjä, ja että molemmat valtiot harkitsevat sisällyttävänsä sopimukseen hiukkaspäästöjen vähentämistä koskevia sitoumuksia, 6. Korvataan johdanto-osan seitsemäs kappale seuraavasti: tiedostavat lisäksi, että Kanada on sitoutunut vähentämään rikkidioksidin, typen oksidien, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöjä täyttääkseen Kanadan otsonia ja hiukkasia koskevat ilmanlaatutavoitteet sekä happamoitumisen vähentämistä koskevan kansallisen tavoitteensa ja että Yhdysvallat on sitoutunut panemaan täytäntöön typen oksidien, rikkidioksidin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöjä vähentäviä ohjelmia, jotka ovat tarpeen otsonia ja hiukkasia koskevien kansallisten ilmanlaatutavoitteiden saavuttamiseksi, happamoitumisen ja rehevöitymisen vaikutusten vähentämisessä saavutetun edistyksen jatkamiseksi ja näkyvyyden lisäämiseksi sekä kansallispuistoissa että taajama-alueilla, 7. Korvataan johdanto-osan yhdeksäs ja kymmenes kappale seuraavilla johdanto-osan kappaleilla: ”ottavat huomioon tieteellisen tiedon ilman epäpuhtauksien kulkeutumisesta hemisfäärissä, typpikierron vaikutuksesta ja ilman epäpuhtauksien ja ilmastonmuutoksen välisistä mahdollisista yhteisvaikutuksista ja kompromisseista, ovat tietoisia siitä, että merenkulun ja ilmailun aiheuttamat päästöt lisäävät merkittävästi ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haittavaikutuksia ja että ne ovat tärkeitä kysymyksiä, joita Kansainvälinen merenkulkujärjestö ja Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö käsittelevät,”. 8. Korvataan johdanto-osan viidennessätoista kappaleessa sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”. 9. Lisätään johdanto-osan yhdeksännessätoista kappaleessa sanat ”ja hiukkasia, noki mukaan lukien” sanan ”typpiyhdisteitä” jälkeen. 10. Poistetaan johdanto-osan kahdeskymmenes ja kahdeskymmenesensimmäinen kappale. 11. Johdanto-osan kahdennessakymmenennessätoisessa kappaleessa a) korvataan sanat ”ja ammoniakin” sanoilla ”ja pelkistettyjen typpiyhdisteiden”, ja b) korvataan sanat ”reaktiivisen typen, mukaan luettuna typpioksiduulin, päästöjen ” sanoilla ”reaktiivisen typen päästöjen, mukaan luettuna ekosysteemien typpioksiduuli- ja nitraattipitoisuuksien,”. 12. Muutos ei koske suomenkielistä käännöstä. B. 1 artikla 1. Lisätään 1 kappaleen jälkeen kappale seuraavasti: 1 a. ’tämä pöytäkirja’ ja ’pöytäkirja’ tarkoittavat vuonna 1999 tehtyä happamoitumisen, rehevöitymisen ja alailmakehän otsonin vähentämistä koskevaa pöytäkirjaa, sellaisena kuin se on muutettuna; 2. Lisätään 9 kappaleen loppuun sanat ”ammoniakkina (NH3) ilmaistuna”. 3. Lisätään 11 kappaleen jälkeen seuraavat kappaleet: 11 a. ’hiukkaset’ tarkoittaa ilman epäpuhtauksia, jotka koostuvat ilmassa olevien hiukkasten sekoituksesta. Näiden hiukkasten fyysiset ominaisuudet (kuten koko ja muoto) sekä kemiallinen koostumus vaihtelevat. Ellei muuta mainita, kaikilla viittauksilla hiukkasiin tarkoitetaan tässä pöytäkirjassa hiukkasia, joiden aerodynaaminen halkaisija on enintään 10 mikrometriä (µm) (PM10-hiukkaset), mukaan luettuna hiukkaset, joiden aerodynaaminen halkaisija on enintään 2,5 mikrometriä (µm) (PM2,5-hiukkaset); 11 b. ’noki’ tarkoittaa hiilipitoisia hiukkasia, jotka absorboivat valoa; 11 c. ’otsonin prekursorit’ tarkoittavat typen oksideja, haihtuvia orgaanisia yhdisteitä, metaania ja hiilimonoksidia; 4. Lisätään 13 kappaleessa sanat ”tai kohteisiin suuntautuvaa vuota” sanan ”pitoisuuksia” jälkeen. 5. Korvataan 15 kappaleessa sanat ”haihtuvia orgaanisia yhdisteitä tai ammoniakkia” sanoilla ”haihtuvia orgaanisia yhdisteitä, ammoniakkia tai hiukkasia”. 6. Korvataan 16 kappale seuraavasti: ’uusi kiinteä lähde’ tarkoittaa mitä tahansa kiinteätä lähdettä, jota ryhdytään rakentamaan tai olennaisesti muuttamaan sen jälkeen, kun tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä on sopimuspuolen osalta kulunut vuosi. Sopimuspuoli voi päättää olla pitämättä uutena kiinteänä lähteenä mitä tahansa kiinteää lähdettä, jolle asianomaiset toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat antaneet hyväksynnän pöytäkirjan tullessa kyseisen sopimuspuolen osalta voimaan, edellyttäen, että rakentaminen tai olennainen muuttaminen aloitetaan 5 vuoden kuluessa tästä päivämäärästä. Toimivaltaisten kansallisten viranomaisten tehtävänä on päättää, onko muutos olennainen, ottaen huomioon muutoksesta johtuvien ympäristöhyötyjen kaltaiset tekijät. C. 2 artikla 1. Muutetaan johdantolause seuraavasti: a) Lisätään ”1.” ennen sanoja ”Tämän pöytäkirjan tavoitteena”; b) Korvataan sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”. c) Lisätään sanat ”ja ympäristöön” sanojen ”ihmisten terveyteen” jälkeen; d) Korvataan sanat ”materiaaleihin ja kasveihin” sanoilla ”materiaaleihin, kasveihin ja ilmastoon lyhyellä ja pitkällä aikavälillä”; ja e) Lisätään sana ”hiukkasten” sanan ”rehevöitymisen” jälkeen; 2. Lisätään a kohdan loppuun sanat ”joka mahdollistaa ekosysteemien palautumisen”. 3. Lisätään b kohdan loppuun sanat ”joka mahdollistaa ekosysteemien palautumisen” ja poistetaan puolipisteen jälkeen sana ”sekä”. 4. Korvataan c kohdan ii alakohdassa sanat ”Kanadan laajuista otsonimääräystä” sanoilla ”Kanadan otsonia koskevaa ilmanlaatutavoitetta”. 5. Lisätään c kohdan jälkeen d, e ja f kohta seuraavasti: d) hiukkasten osalta: (i) EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvien sopimuspuolten osalta hiukkasten kriittisiä tasoja, sellaisina kuin ne on esitetty liitteessä I; (ii) Kanadan osalta Kanadan hiukkasia koskevia ilmanlaatutavoitteita; sekä (iii) Amerikan yhdysvaltojen osalta hiukkasia koskevia kansallisia ilmanlaatutavoitteita; e) EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvien sopimuspuolten osalta ammoniakin kriittisiä tasoja, sellaisena kuin ne on esitetty liitteessä I; sekä f) EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvien sopimuspuolten osalta ilman epäpuhtauksien hyväksyttäviä tasoja materiaalien suojelemiseksi, sellaisena kuin ne on esitetty liitteessä I. 6. Lisätään 2 artiklan loppuun uusi 2 kappale seuraavasti: 2. Toisena tavoitteena on se, että sopimuspuolten olisi hiukkasia koskevien kansallisten tavoitteiden saavuttamiseksi toteuttamissaan täytäntöönpanotoimenpiteissä asetettava, siinä määrin kuin ne katsovat tämän olevan tarpeen, etusijalle sellaiset päästöjä vähentävät toimenpiteet, joilla vähennetään merkittävästi myös nokea, jotta tuotetaan hyötyjä ihmisten terveydelle ja ympäristölle ja autetaan lievittämään ilmastonmuutosta lyhyellä aikavälillä. D. 3 artikla 1. Muutetaan 1 kappale seuraavasti: a) Korvataan sanat ”jota varten on asetettu päästöraja” sanoilla ”jolla on päästöjen vähentämistä koskeva sitoumus”; b) Korvataan sana ”päästörajan” sanalla ”sitoumuksen”; c) Lisätään kohdan loppuun virke seuraavasti: ”Toteuttaessaan toimia hiukkaspäästöjen vähentämiseksi kunkin sopimuspuolen olisi pyrittävä vähentämään päästöjä niistä lähdeluokista, joiden tiedetään päästävän suuria määriä nokea, siinä määrin kuin se katsoo olevan tarpeen.” 2. Korvataan 2 ja 3 kappaleessa sanat ”V ja VI” sanoilla ”V, VI ja X”. 3. Lisätään 2 kappaleen alkuun sanat ”Jäljempänä olevien 2 a ja 2 b kappaleen mukaisesti”. 4. Lisätään uusi 2 a ja 2 b kappale seuraavasti: 2 a. Sopimuspuoli, joka oli tämän pöytäkirjan sopimuspuoli ennen sellaisen muutoksen voimaantuloa, jolla otetaan käyttöön uusia lähdeluokkia, voi soveltaa ”olemassa oleviin kiinteisiin lähteisiin” sovellettavia raja-arvoja mihin tahansa lähteeseen tällaisessa uudessa luokassa, jota on ryhdytty rakentamaan tai olennaisesti muuttamaan ennen kuin tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä on sopimuspuolen osalta kulunut vuosi, ellei tällaista lähdettä muuteta ja kunnes sitä muutetaan olennaisesti. 2 b. Sopimuspuoli, joka oli tämän pöytäkirjan sopimuspuoli ennen sellaisen muutoksen voimaantuloa, jolla otetaan käyttöön ”uusiin kiinteisiin lähteisiin” sovellettavia uusia raja-arvoja, voi edelleen soveltaa aiemmin sovellettuja raja-arvoja mihin tahansa lähteeseen, jota on ryhdytty rakentamaan tai olennaisesti muuttamaan ennen kuin tämän pöytäkirjan voimaantulopäivästä on sopimuspuolen osalta kulunut vuosi, ellei tällaista lähdettä muuteta ja kunnes sitä muutetaan olennaisesti. 5. Poistetaan 4 kappale. 6. Korvataan 6 kappale seuraavasti: Kunkin sopimuspuolen olisi sovellettava parasta käyttökelpoista tekniikkaa liitteessä VIII käsiteltyihin liikkuviin lähteisiin ja kuhunkin liitteiden IV, V, VI ja X soveltamisalaan kuuluvaan kiinteään lähteeseen sekä toteutettava tarpeellisiksi katsomiaan toimenpiteitä noen rajoittamiseksi hiukkasten ainesosana ottaen huomioon toimeenpanevan elimen hyväksymät ohjeet. 7. Korvataan 7 kappale seuraavasti: Kukin sopimuspuoli soveltaa, siinä määrin kuin se on teknisesti ja taloudellisesti toteutettavissa ja kustannukset ja hyödyt huomioon ottaen, tuotteiden haihtuvien orgaanisten yhdisteiden pitoisuuksien raja-arvoja, jotka on määritelty liitteessä XI, viimeistään liitteessä VII esitetyssä määräajassa. 8. Muutetaan 8 kappaleen b kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”hyväksymässä ohjeasiakirjassa V” sanoilla ”hyväksymissä ohjeissa” ja poistetaan sanat ”17. kokouksessa” ja ”V (päätös 1999/1) ja kaikissa sen mahdollisissa muutoksissa”; ja b) Lisätään kappaleen loppuun lause seuraavasti: Kyseisen sopimuspuolen osalta olisi kiinnitettävä erityistä huomiota merkittävistä ammoniakkilähteistä aiheutuvien ammoniakkipäästöjen vähentämiseen. 9. Korvataan 9 kappaleen b kohdassa sanat ”ammoniakin ja/tai haihtuvien orgaanisten yhdisteiden vuosittaiset päästöt, jotka vaikuttavat happamoitumiseen, rehevöitymiseen tai otsonin muodostumiseen” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja/tai hiukkasten vuosittaiset päästöt, jotka vaikuttavat happamoitumiseen, rehevöitymiseen tai otsonin muodostumiseen, tai kohonneet hiukkastasot”. 10. Korvataan 10 kappaleen b kohdassa sanat ”rikin ja/tai haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”rikin, orgaanisten yhdisteiden ja/tai hiukkasten”. 11. Korvataan 11 kappale seuraavasti: Kanadan ja Amerikan yhdysvaltojen on tämän pöytäkirjan tai päätökseen 2012/2 liittyvän muutoksen ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään toimitettava toimeenpanevalle elimelle rikin, typen oksidien, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöjen vähentämiseksi tekemänsä sitoumukset, jotka sisällytetään automaattisesti liitteeseen II. 12. Lisätään 11 kappaleen jälkeen uudet kohdat seuraavasti: 11 a. Kanadan on tämän pöytäkirjan ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään myös toimitettava toimeenpanevalle elimelle asiaankuuluvat raja-arvot, jotka sisällytetään automaattisesti liitteisiin IV, V, VI, VIII, X ja XI. 11 b. Kukin sopimuspuoli laatii ja ylläpitää kartoituksia ja ennusteita rikkidioksidin, typen oksidien, ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöistä. EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvat sopimuspuolet käyttävät EMEP:n johtoelimen laatimissa ohjeissa määriteltyjä ja sopimuspuolten toimeenpanevan elimen kokouksessa hyväksymiä menetelmiä. EMEP:n maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella olevat sopimuspuolet käyttävät toimeenpanevan elimen työsuunnitelman avulla laadittuja menetelmiä ohjeinaan. 11 c. Kukin sopimuspuoli osallistuu aktiivisesti yleissopimukseen liittyviin, ilman epäpuhtauksien ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia käsitteleviin ohjelmiin. 11 d. Kansallisten kokonaispäästöjen vertailemiseksi 1 kappaleessa tarkoitettuihin päästöjen vähentämiseksi tehtyihin sitoumuksiin sopimuspuoli voi käyttää toimeenpanevan elimen päätöksessä määriteltyä menettelyä. Tällaiseen menettelyyn on sisällyttävä säännökset asiaa tukevien asiakirjojen toimittamisesta ja menettelyn käytön tarkistamisesta. E. 3 a artikla 1. Lisätään uusi 3 a artikla seuraavasti: 3 a artikla Joustavat siirtymäjärjestelyt 1. Sen estämättä, mitä 3 artiklan 2, 3, 5 ja 6 kappaleessa määrätään, yleissopimuksen sopimuspuoli, joka liittyy tähän pöytäkirjaan 1 päivän tammikuuta 2013 ja 31 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, voi soveltaa joustavia siirtymäsäännöksiä liitteissä VI ja/tai VIII määriteltyjen raja-arvojen täytäntöönpanoon tässä artiklassa määritellyin edellytyksin. 2. Sopimuspuoli, joka päättää soveltaa tämän artiklan mukaisia joustavia siirtymäjärjestelyjä, ilmoittaa tämän pöytäkirjan ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjassaan seuraavat seikat: a) ne liitteen VI ja/tai VIII säännökset, joihin sopimuspuoli päättää soveltaa joustavia siirtymäjärjestelyjä; ja b) täytäntöönpanosuunnitelman, jossa määritetään kyseisten säännösten täysimittaisen täytäntöönpanon aikataulu. 3. Edellä olevan 2 kappaleen b kohdan mukaisessa täytäntöönpanosuunnitelmassa on määrättävä vähintään, että liitteen VI taulukoissa 1 ja 5 ja liitteen VIII taulukoissa 1, 2, 3, 13 ja 14 määriteltyjä uusia ja olemassa olevia kiinteitä lähteitä koskevat raja-arvot on pantava täytäntöön viimeistään kahdeksan vuoden kuluttua tämän pöytäkirjan voimaantulosta asianomaisen sopimuspuolen osalta tai 31 päivänä joulukuuta 2022 sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. 4. Sopimuspuoli ei saa missään tapauksessa lykätä liitteessä VI tai liitteessä VIII määriteltyjen uusien ja olemassa olevien kiinteiden lähteiden raja-arvojen täytäntöönpanoa myöhemmäksi kuin 31 päivään joulukuuta 2030. 5. Sopimuspuoli, joka päättää soveltaa tämän artiklan mukaisia joustavia siirtymäjärjestelyjä, toimittaa komission toimeenpanevalle sihteerille joka kolmas vuosi kertomuksen liitteen VI ja/tai liitteen VIII täytäntöönpanon etenemisestä. Komission toimeenpaneva sihteeri toimittaa nämä joka kolmas vuosi annettavat kertomukset toimeenpanevalle elimelle. F. 4 artikla 1. Korvataan 1 kappaleessa sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten, noki mukaan luettuna,”. 2. Korvataan 1 kappaleen a kohdassa sanat ”vähäpäästöisistä polttimista ja maatalouden hyvistä ympäristökäytännöistä” sanoilla ”vähäpäästöisistä polttimista, maatalouden hyvistä ympäristökäytännöistä ja toimenpiteistä, joiden tiedetään hillitsevän nokipäästöjä hiukkasten ainesosana”. G. 5 artikla 1. Muutetaan 1 kappaleen a kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten, noki mukaan luettuna”; ja b) Korvataan sanat ”kansallisten päästörajojen tai” sanoilla ”päästöjen vähentämistä koskevien sitoumusten ja”. 2. Korvataan 1 kappaleen c kohta seuraavasti: c) alailmakehän otsonin ja hiukkasten tasoista; 3. Korvataan 1 kohdan d alakohdassa sana ”vähentämiseksi.” ilmauksella ”vähentämiseksi; ja”. 4. Lisätään 1 kappaleeseen uusi e kohta seuraavasti: e) liitteessä II lueteltujen vuodeksi 2020 ja sen jälkeiseksi ajaksi tehtyjen päästövähennyksiä koskevien sitoumusten tavoitteisiin liittyvistä ympäristöä ja ihmisten terveyttä hyödyttävistä parannuksista. EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvien valtioiden osalta tiedot tällaisista parannuksista esitetään toimeenpanevan elimen hyväksymissä ohjeissa. 5. Muutetaan 2 kappaleen e kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”terveys- ja ympäristövaikutuksista” sanoilla ”vaikutuksista ihmisten terveyteen, ympäristöön ja ilmastoon”; ja b) korvataan sanat ”käsiteltyihin epäpuhtauksiin” sanoilla ”käsiteltyjen epäpuhtauksien vähentämiseen”. H. 6 artikla 1. Korvataan 1 kappaleen b kohdassa sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”. 2. Korvataan 1 kappaleen f kohdassa sanat ”hyväksymät ohjeasiakirjat I–V” sanoilla ”hyväksymät ohjeet” ja poistetaan sanat ”17. kokouksessaan” ja ”(päätös 1999/1) ja kaikki niiden mahdolliset muutokset”. 3. Korvataan 1 kappaleen g kohdassa sanat ”hyväksymä ohjeasiakirja VI” sanoilla ”hyväksymä ohje” ja poistetaan sanat ”17. kokouksessaan” ja ”(päätös 1999/1) ja kaikki sen mahdolliset muutokset”. 4. Korvataan 1 kappaleen h kohdassa sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”. 5. Korvataan 2 kappale seuraavasti: Kukin sopimuspuoli kerää ja kirjaa tietoja a) rikin ja typpiyhdisteiden ilmassa olevista pitoisuuksista sekä laskeumista; b) otsonin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten ilmassa olevista pitoisuuksista; sekä c) jos mahdollista, alailmakehän otsonille ja hiukkasille altistumista koskevista arvioista. Kukin sopimuspuoli kerää ja kirjaa, jos mahdollista, myös tietoja näiden epäpuhtauksien vaikutuksista ihmisten terveyteen, maa- ja vesiekosysteemeihin, materiaaleihin ja ilmastoon. EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvien sopimuspuolten olisi käytettävä toimeenpanevan elimen hyväksymiä ohjeita. EMEP:n maantieteellisen soveltamisalan ulkopuolella olevien sopimuspuolten olisi käytettävä toimeenpanevan elimen työsuunnitelman avulla laadittuja menetelmiä ohjeinaan. 6. Lisätään uusi 2 a kappale seuraavasti: 2 a. Kunkin sopimuspuolen olisi, sikäli kun ne katsovat tämän olevan tarpeen, myös laadittava ja ylläpidettävä nokipäästöjä koskevia kartoituksia ja ennusteita käyttäen toimeenpanevan elimen hyväksymiä ohjeita. I. 7 artikla 1. Korvataan 1 kappaleen a kohdan ii alakohdassa sanat ”3 kappaleen” sanoilla ”3 ja 7 kappaleen”. 2. Korvataan 1 kappaleen b kohdan johdantolause seuraavasti: b) Kunkin EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvan sopimuspuolen on ilmoitettava komission toimeenpanevan sihteerin välityksellä EMEP:lle tämän johtoelimen laatimien ja toimeenpanevan elimen hyväksymien ohjeiden perusteella seuraavat rikkidioksidin, typen oksidien, ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten päästöjä koskevat tiedot: 3. Poistetaan 1 kappaleen b kohdan i alakohdassa sanat ”rikin, typen oksidien, ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden”. 4. Muutetaan 1 kappaleen b kohdan ii alakohta seuraavasti: a) Poistetaan sanat ”kunkin aineen”; ja b) korvataan sanat ”vertailuvuonna (1990)” sanoilla ”liitteessä II määriteltynä vertailuvuotena”. 5. Poistetaan 1 kappaleen b kohdan iii alakohdassa sanat ”ja tämänhetkisistä vähentämissuunnitelmista”. 6. Korvataan 1 kappaleen b kohdan iv alakohta seuraavasti: (iv) kartoituskertomus, joka sisältää yksityiskohtaiset tiedot ilmoitetuista päästökartoituksista ja ‑ennusteista; 7. Lisätään 1 kappaleeseen uusi b a kohta seuraavasti: (b a) Kunkin EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan kuuluvan sopimuspuolen olisi ilmoitettava komission toimeenpanevan sihteerin välityksellä toimeenpanevalle elimelle saatavilla olevat tiedot sen yleissopimukseen liittyvistä, ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia ilman epäpuhtauksien vaikutuksia käsittelevistä ohjelmista sekä ilmakehän seuranta- ja mallinnusohjelmista käyttäen toimeenpanevan elimen hyväksymiä ohjeita; 8. Korvataan 1 kappaleen c kohta seuraavasti: c) EMEP:n sopimuspuolet, jotka eivät kuulu EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan, toimittavat saatavilla olevat tiedot päästöjen tasoista myös liitteessä II määritellyltä vertailuvuodelta ja niiden päästövähennyksiä koskevien sitoumusten kattamalta maantieteelliseltä alueelta. Sopimuspuolten, jotka eivät kuulu EMEP:n maantieteelliseen soveltamisalaan, olisi toimitettava b a kohdassa määriteltyjä tietoja vastaavat tiedot, jos toimeenpaneva elin sitä pyytää. 9. Lisätään 1 kappaleen c kohdan jälkeen uusi d kohta seuraavasti: d) Kunkin sopimuspuolen olisi, sikäli kun ne katsovat tämän olevan tarpeen, myös ilmoitettava nokipäästöjä koskevat kartoituksensa ja ennusteensa käyttäen toimeenpanevan elimen hyväksymiä ohjeita. 10. Korvataan 3 kappaleen johdantolause seuraavasti: EMEP:n ja muiden avustavien elinten on pyydettäessä ja toimeenpanevan elimen asettaman aikataulun mukaisesti toimitettava toimeenpanevalle elimelle merkitykselliset tiedot: 11. Lisätään 3 kappaleen a kohdassa sanat ”hiukkasten, noki mukaan lukien,” ennen sanoja ”haihtuvien orgaanisten yhdisteiden”. 12. Korvataan 3 kappaleen b kohdassa sanat ”otsonin ja sen prekursorien kaukokulkeutumisesta.” sanoilla ”hiukkasten, alailmakehän otsonin ja niiden prekursorien kaukokulkeutumisesta;”. 13. Lisätään 3 kappaleen b alakohdan jälkeen c ja d alakohta seuraavasti: c) haitallisista vaikutuksista ihmisten terveyteen, luonnon ekosysteemeihin, materiaaleihin ja kasveihin, mukaan luettuna tämän pöytäkirjan soveltamisalaan kuuluviin aineisiin liittyvä vuorovaikutus ilmastonmuutoksen ja ympäristön kanssa, ja toimeenpanevan elimen hyväksymissä ohjeissa kuvattujen ympäristöä ja ihmisten terveyttä hyödyttävien parannusten suhteen saavutetusta edistyksestä; sekä d) typen taseita koskevista laskelmista, typen käytön tehokkuudesta ja typen ylijäämistä sekä niitä koskevista parannuksista EMEP:n maantieteellisellä soveltamisalueella käyttäen toimeenpanevan elimen hyväksymiä ohjeita. 14. Poistetaan 3 kappaleen viimeinen virke. 15. Lisätään 4 kappaleessa sanat ”ja hiukkasten” sanan ”otsonin” jälkeen. 16. Korvataan 5 kappaleessa sanat ”todellisten otsonipitoisuuksien ja liitteessä I määriteltyjen otsonin kriittisten tasojen välillä” sanoilla ”todellisten otsoni- ja hiukkaspitoisuuksien ja liitteessä I määriteltyjen otsonin ja hiukkasten kriittisten tasojen välillä”. 17. Lisätään uusi 6 kohta seuraavasti: 6. Sen estämättä, mitä 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa määrätään, sopimuspuoli voi pyytää toimeenpanevalta elimeltä lupaa ilmoittaa suppea kartoitus tietyn epäpuhtauden tai tiettyjen epäpuhtauksien osalta, jos: a) sopimuspuolella ei aikaisemmin ole ollut kyseistä epäpuhtautta koskevaa ilmoitusvelvollisuutta tämän tai jonkin muun pöytäkirjan nojalla; sekä b) sopimuspuolen suppea kartoitus sisältää ainakin kaikki epäpuhtauden tai epäpuhtauksien merkittävät pistelähteet sopimuspuolen alueella tai kyseisellä epäpuhtauksien hallinta-alueella. Toimeenpaneva elin myöntää tällaisen luvan vuosittain enintään viiden vuoden ajan tämän pöytäkirjan voimaantulosta sopimuspuolen osalta, mutta ei missään tapauksessa päästöjen ilmoittamista varten vuoden 2019 jälkeen. Pyyntöön on liitettävä tiedot edistymisestä kohti täydellisemmän kartoituksen laatimista osana sopimuspuolen vuotuista raportointia. J. 8 artikla 1. Lisätään b kohdassa sanat ”hiukkasten, noki mukaan lukien,” ennen sanoja ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden”. 2. Korvataan c kohdassa sanat ”typen yhdisteiden ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”typen yhdisteiden, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten, myös noen,”. 3. Lisätään d kohdan jälkeen uusi d a kohta seuraavasti: parantaa tieteellisiä tietoja ilmastonmuutoksen hillitsemiselle mahdollisesti koituvista hyödyistä, jotka liittyvät ilman epäpuhtauksien (kuten metaanin, hiilimonoksidin ja noen) mahdollisiin vähentämisskenaarioihin, joilla on lyhyellä aikavälillä säteilypakote- ja muita ilmastovaikutuksia; 4. Korvataan e kohdassa sanat ”rehevöitymisen sekä valokemiallisen pilaantumisen” sanoilla ”rehevöitymisen, valokemiallisen pilaantumisen sekä hiukkasten”. 5. Korvataan f kohdassa sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja muiden otsonin prekursorien sekä hiukkasten”. 6. Muutetaan g kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”typen ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”typen, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”: b) poistetaan sanat ”ottaen huomioon niiden vaikutus hiukkaspitoisuuksiin,”; ja c) korvataan sanat ”haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja alailmakehän otsonin” sanoilla ”haihtuvien orgaanisten yhdisteiden, hiukkasten ja alailmakehän otsonin”. 7. Muutetaan k kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”ympäristölle ja ihmisten terveydelle” sanoilla ”ympäristölle, ihmisten terveydelle ja ilmastovaikutuksille”; ja b) korvataan sanat ”ammoniakin ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden” sanoilla ”ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja hiukkasten”. K. 10 artikla 1. Korvataan 1 kappaleessa sanat ”rikin ja typpiyhdisteiden” sanoilla ”rikin, typpiyhdisteiden ja hiukkasten”. 2. Muutetaan 2 kappaleen b kohta seuraavasti: a) Korvataan sanat ”terveysvaikutuksista” sanoilla ”vaikutuksista ihmisten terveyteen, ilmastoon liittyvistä lisähyödyistä”; ja b) lisätään sana ”hiukkasten” sanan ”erityisesti” jälkeen. 3. Lisätään uusi 3 ja 4 kappale seuraavasti: 3. Toimeenpaneva elin sisällyttää tässä artiklassa tarkoitettuihin tarkasteluihinsa arvioinnin nokipäästöjen vähentämistoimenpiteistä viimeistään toisessa kokouksessaan päätökseen 2012/2 sisältyvän muutoksen voimaantulon jälkeen. 4. Sopimuspuolet arvioivat viimeistään toisessa toimeenpanevan elimen kokouksessa päätökseen 2012/2 sisältyvän muutoksen voimaantulon jälkeen ammoniakin rajoittamistoimenpiteitä ja pohtivat, onko liitettä IX tarpeen muuttaa. L. 13 artikla Korvataan 13 artikla seuraavasti: 13 artikla Tarkistukset 1. Jokainen yleissopimuksen sopimuspuoli voi esittää tarkistusta tämän pöytäkirjan liitteeseen II lisätäkseen siihen nimensä sekä päästötasot, päästörajat ja päästöjen vähentämisprosentit. 2. Jokainen sopimuspuoli voi esittää tarkistusta liitteessä II jo lueteltuihin päästöjen vähentämistä koskeviin sitoumuksiinsa. Tällaiseen ehdotukseen on sisällyttävä asiaa tukevat asiakirjat ja sitä tarkistetaan toimeenpanevan elimen päätöksen mukaisesti. Tämä tarkistus tehdään ennen kuin sopimuspuolet käsittelevät ehdotusta 4 kohdan mukaisesti. 3. Mikä tahansa 3 artiklan 9 kappaleen ehdot täyttävä sopimuspuoli voi esittää tarkistusta liitteeseen III lisätäkseen siihen yhden tai useampia epäpuhtauden päästöjen hallinta-alueita tai tehdäkseen muutoksia johonkin kyseisessä liitteessä mainittuun kyseisen sopimuspuolen lainkäyttövallan alaisuuteen kuuluvaan epäpuhtauden päästöjen hallinta-alueeseen. 4. Tarkistusehdotukset toimitetaan kirjallisina komission toimeenpanevalle sihteerille, joka toimittaa ne tiedoksi kaikille sopimuspuolille. Sopimuspuolet käsittelevät tarkistusehdotuksia seuraavassa toimeenpanevan elimen kokouksessa, edellyttäen, että toimeenpaneva sihteeri on toimittanut ehdotukset kaikille sopimuspuolille vähintään yhdeksänkymmentä päivää aikaisemmin. 5. Tarkistukset edellyttävät toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnä olevien sopimuspuolten yksimielistä hyväksymistä, ja tarkistukset tulevat voimaan kaikkien tämän pöytäkirjan sopimuspuolten osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona komission toimeenpaneva sihteeri on kirjallisesti ilmoittanut asianomaisille sopimuspuolille tarkistuksen hyväksymisestä. 13 a artikla Muutokset 1. Jokainen sopimuspuoli voi esittää muutoksia tähän pöytäkirjaan. 2. Muutosehdotukset toimitetaan kirjallisina komission toimeenpanevalle sihteerille, joka toimittaa ne tiedoksi kaikille sopimuspuolille. Sopimuspuolet käsittelevät muutosehdotuksia seuraavassa toimeenpanevan elimen kokouksessa, edellyttäen, että toimeenpaneva sihteeri on toimittanut ehdotukset kaikille sopimuspuolille vähintään yhdeksänkymmentä päivää aikaisemmin. 3. Toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnä olevat sopimuspuolet hyväksyvät yksimielisesti tähän pöytäkirjaan tehdyt muutokset, sen liitteisiin I ja III tehtyjä muutoksia lukuun ottamatta, ja muutokset tulevat voimaan ne hyväksyneiden sopimuspuolten osalta yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona kaksi kolmasosaa sopimuspuolista on tallettanut muutosta koskevat hyväksymiskirjat tallettajan huostaan. Muutokset tulevat kaikkien muiden sopimuspuolten osalta voimaan yhdeksäntenäkymmenentenä päivänä siitä päivästä, jona asianomainen sopimuspuoli on tallettanut muutosta koskevan hyväksymiskirjansa. 4. Toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnä olevat sopimuspuolet hyväksyvät liitteisiin I ja III tehtävät muutokset yksimielisesti. Kun satakahdeksankymmentä päivää on kulunut siitä päivästä, jona komission toimeenpaneva sihteeri on toimittanut muutoksen tiedoksi kaikille sopimuspuolille, tällaisen liitteen muutos tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka eivät ole antaneet ilmoitusta tallettajalle tämän artiklan 5 kappaleen säännösten mukaisesti, edellyttäen, että vähintään kuusitoista sopimuspuolta ei ole antanut tällaista ilmoitusta. 5. Sopimuspuoli, joka ei voi hyväksyä liitteeseen I ja/tai III tehtyä muutosta, ilmoittaa tästä kirjallisesti tallettajalle yhdeksänkymmenen päivän kuluessa siitä päivästä, jona muutoksen hyväksyminen on toimitettu tiedoksi. Tallettaja ilmoittaa viipymättä kaikille sopimuspuolille tällaisesta ilmoituksesta. Sopimuspuoli voi milloin tahansa korvata aikaisemman ilmoituksensa hyväksynnällä, ja kyseisen liitteen muutos tulee asianomaisen sopimuspuolen osalta voimaan sen tallettaessa hyväksymiskirjansa tallettajan huostaan. 6. Niiden sopimuspuolten osalta, jotka ovat hyväksyneet 7 kappaleessa esitetyn menettelyn, kyseinen menettely korvaa 3 kappaleessa esitetyn, liitteisiin IV–XI tehtäviä muutoksia koskevan menettelyn. 7. Toimeenpanevan elimen kokouksessa läsnä olevat sopimuspuolet hyväksyvät liitteiden IV–XI muutokset yksimielisesti. Kun on kulunut yksi vuosi päivästä, jona komission toimeenpaneva sihteeri on antanut liitteen muutoksen tiedoksi kaikille sopimuspuolille, se tulee voimaan niiden sopimuspuolten osalta, jotka eivät ole jättäneet tallettajalle tämän kappaleen a kohdan mukaista ilmoitusta: a) Sopimuspuoli, joka ei voi hyväksyä liitteisiin IV–XI tehtyä muutosta, ilmoittaa tästä kirjallisesti tallettajalle yhden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona muutoksen hyväksyminen on toimitettu tiedoksi. Tallettaja ilmoittaa viipymättä kaikille sopimuspuolille tällaisesta ilmoituksesta. Sopimuspuoli voi milloin tahansa korvata antamansa ilmoituksen hyväksymisellä, jolloin muutos asianomaiseen liitteeseen tulee voimaan tämän sopimuspuolen osalta, kun hyväksymiskirja talletetaan tallettajan huostaan; b) Liitteisiin IV–XI tehdyt muutokset eivät tule voimaan, jos yhteensä vähintään kuusitoista sopimuspuolta joko (i) on toimittanut ilmoituksen a kohdan säännösten mukaisesti; tai (ii) ei ole hyväksynyt tässä kappaleessa esitettyä menettelyä eikä vielä tallettanut hyväksymiskirjaa 3 kappaleen säännösten mukaisesti. M. 15 artikla Lisätään uusi 4 kappale seuraavasti: 4. Valtio tai alueellisen taloudellisen yhdentymisen järjestö ilmoittaa ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjassaan, mikäli se ei katso 13 a artiklan 7 kappaleessa esitettyjen menettelyjen sitovan itseään liitteiden IV–XI muutosten osalta. N. Uusi 18 a artikla Lisätään uusi 18 a artikla 18 artiklan jälkeen seuraavasti: 18 a artikla Pöytäkirjojen irtisanominen Kun kaikki seuraavien pöytäkirjojen sopimuspuolet ovat tallettaneet tämän pöytäkirjan ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa tallettajan huostaan 15 artiklan mukaisesti, kyseinen pöytäkirja katsotaan irtisanotuksi: a) Helsingissä vuonna 1985 hyväksytty rikkipäästöjen tai niiden valtiosta toiseen kulkeutuvan vuon vähentämistä vähintään 30 prosentilla koskeva pöytäkirja; b) Sofiassa vuonna 1988 hyväksytty typen oksidien päästöjen tai niiden valtiosta toiseen kulkeutuvan vuon rajoittamista koskeva pöytäkirja; c) Genevessä vuonna 1991 hyväksytty haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen tai niiden valtioista toiseen kulkeutuvan vuon rajoittamista koskeva pöytäkirja; d) Oslossa vuonna 1994 hyväksytty rikkipäästöjen edelleen vähentämistä koskeva pöytäkirja. O. Liite II Korvataan liite II seuraavasti: Päästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset 1. Jäljempänä taulukoissa luetellut päästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset liittyvät tämän pöytäkirjan 3 artiklan 1 ja 10 kappaleen määräyksiin. 2. Taulukko 1 sisältää rikkidioksidin (SO2), typen oksidien (NOx), ammoniakin (NH3) ja haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästörajat vuodesta 2010 vuoteen 2020 asti ilmaistuna tuhansina tonneina niiden sopimuspuolten osalta, jotka ratifioivat tämän pöytäkirjan ennen vuotta 2010. 3. Taulukot 2–6 sisältävät rikkidioksidin, typen oksidien, ammoniakin, haihtuvien orgaanisten yhdisteiden ja PM2,5-hiukkasten päästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset vuoteen 2020 ja sen jälkeen. Ne ilmaistaan vähennyksen prosenttiosuutena vuoden 2005 päästötasosta. 4. Taulukoissa 2–6 esitetyt vuotta 2005 koskevat päästöarviot ilmaistaan tuhansina tonneina ja ne ovat sopimuspuolten vuonna 2012 ilmoittamat viimeisimmät ja parhaat saatavilla olevat tiedot. Arviot esitetään ainoastaan tiedottamistarkoituksessa, ja sopimuspuolet voivat päivittää niitä tämän pöytäkirjan mukaisen päästötietojen raportoinnin yhteydessä, jos ne saavat luotettavampia tietoja. Sihteeristö ylläpitää ja päivittää säännöllisesti yleissopimuksen verkkosivustolla taulukkoa sopimuspuolten ilmoittamista uusimmista arvioista. Taulukoissa 2–6 esitetyt prosentuaalisia päästövähennysosuuksia koskevia sitoumuksia sovelletaan sopimuspuolten komission toimeenpanevalle sihteerille ilmoittamiin uusimpiin vuotta 2005 koskeviin arvioihin. 5. Jos sopimuspuoli jonain vuonna toteaa, että se ei erityisen kylmän talven, erityisen kuivan kesän tai taloustoiminnan odottamattoman vaihtelun, kuten kotimaisen tai naapurimaan sähköntuotantojärjestelmän kapasiteetin menettämisen, vuoksi pysty noudattamaan päästöjen vähentämistä koskevia sitoumuksiaan, se voi täyttää ne käyttämällä kyseisen vuoden, sitä edeltävän vuoden ja sen jälkeisen vuoden kansallisten vuotuisten päästöjen keskiarvoa edellyttäen, että tämä keskiarvo ei ylitä sopimuspuolen sitoumusta. Taulukko 1 Tämän pöytäkirjan ennen vuotta 2010 ratifioineiden sopimuspuolten vuodelle 2010 asettamat päästörajat vuoteen 2020 asti (tuhansina tonneina vuodessa) || Sopimuspuoli || Ratifiointi || SO2 || NOx || NH3 || VOC || || || || || || 1 || Belgia || 2007 || 106 || 181 || 74 || 144 2 || Bulgaria || 2005 || 856 || 266 || 108 || 185 3 || Kroatia || 2008 || 70 || 87 || 30 || 90 4 || Kypros || 2007 || 39 || 23 || 9 || 14 5 || Tšekki || 2004 || 283 || 286 || 101 || 220 6 || Tanska || 2002 || 55 || 127 || 69 || 85 7 || Suomi || 2003 || 116 || 170 || 31 || 130 8 || Ranska || 2007 || 400 || 860 || 780 || 1 100 9 || Saksa || 2004 || 550 || 1 081 || 550 || 995 10 || Unkari || 2006 || 550 || 198 || 90 || 137 11 || Latvia || 2004 || 107 || 84 || 44 || 136 12 || Liettua || 2004 || 145 || 110 || 84 || 92 13 || Luxemburg || 2001 || 4 || 11 || 7 || 9 14 || Alankomaat || 2004 || 50 || 266 || 128 || 191 15 || Norja || 2002 || 22 || 156 || 23 || 195 16 || Portugali || 2005 || 170 || 260 || 108 || 202 17 || Romania || 2003 || 918 || 437 || 210 || 523 18 || Slovakia || 2005 || 110 || 130 || 39 || 140 19 || Slovenia || 2004 || 27 || 45 || 20 || 40 20 || Espanjaa || 2005 || 774 || 847 || 353 || 669 21 || Ruotsi || 2002 || 67 || 148 || 57 || 241 22 || Sveitsi || 2005 || 26 || 79 || 63 || 144 23 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 2005 || 625 || 1 181 || 297 || 1 200 24 || Amerikan yhdysvallat || 2004 || b || c || || d 25 || Euroopan unioni || 2003 || 7 832 || 8 180 || 4 294 || 7 585 a Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. b Hyväksyttyään tämän pöytäkirjan vuonna 2004 Amerikan yhdysvallat toimitti vuotta 2010 varten rikin kokonaispäästöjä koskevan ohjeellisen tavoitteen, joka oli 16 013 000 tonnia rikkiä varten määritellyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen, Yhdysvaltojen 48 vierekkäisen osavaltion ja Columbian piirikunnan osalta. Tämä luku vastaa 14 527 000 tonnia. c Hyväksyttyään tämän pöytäkirjan vuonna 2004 Amerikan yhdysvallat toimitti vuotta 2010 varten typen oksidien kokonaispäästöjä koskevan ohjeellisen tavoitteen, joka oli 6 897 000 tonnia typen oksideja varten määritellyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen, Connecticutin, Delawaren, Columbian piirikunnan, Illinoisin, Indianan, Kentuckyn, Mainen, Marylandin, Massachusettsin, Michiganin, New Hampshiren, New Jerseyn, New Yorkin, Ohion, Pennsylvanian, Rhode Islandin, Vermontin, Länsi-Virginian ja Wisconsinin osalta. Tämä luku vastaa 6 257 000 tonnia. d Hyväksyttyään tämän pöytäkirjan vuonna 2004 Amerikan yhdysvallat toimitti vuotta 2010 varten haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaispäästöjä koskevan ohjeellisen tavoitteen, joka oli 4 972 000 tonnia haihtuvia orgaanisia yhdisteitä varten määritellyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen, Connecticutin, Delawaren, District of Columbian, Illinoisin, Indianan, Kentuckyn, Mainen, Marylandin, Massachusettsin, Michiganin, New Hampshiren, New Jerseyn, New Yorkin, Ohion, Pennsylvanian, Rhode Islandin, Vermontin, Länsi-Virginian ja Wisconsinin osalta. Tämä luku vastaa 4 511 000 tonnia. Taulukko 2 Rikkidioksidipäästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset vuo || Yleissopimuksen sopimuspuoli || Vuoden 2005 SO2-päästötasot tuhansina tonneina || Vähennys vuoden 2005 tasosta (%) || || || 1 || Itävalta || 27 || 26 2 || Valko-Venäjä || 79 || 20 3 || Belgia || 145 || 43 4 || Bulgaria || 777 || 78 5 || Kanada a || || 6 || Kroatia || 63 || 55 7 || Kypros || 38 || 83 8 || Tšekki || 219 || 45 9 || Tanska || 23 || 35 10 || Viro || 76 || 32 11 || Suomi || 69 || 30 12 || Ranska || 467 || 55 13 || Saksa || 517 || 21 14 || Kreikka || 542 || 74 15 || Unkari || 129 || 46 16 || Irlanti || 71 || 65 17 || Italia || 403 || 35 18 || Latvia || 6.7 || 8 19 || Liettua || 44 || 55 20 || Luxemburg || 2.5 || 34 21 || Malta || 11 || 77 22 || Alankomaatb || 65 || 28 23 || Norja || 24 || 10 24 || Puola || 1 224 || 59 25 || Portugali || 177 || 63 26 || Romania || 643 || 77 27 || Slovakia || 89 || 57 28 || Slovenia || 40 || 63 29 || Espanjab || 1 282 || 67 30 || Ruotsi || 36 || 22 31 || Sveitsi || 17 || 21 32 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 706 || 59 33 || Amerikan yhdysvallat c || || 34 || Euroopan unioni || 7 828 || 59 a Kanadan on tämän pöytäkirjan ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvioitu rikkipäästöjen kokonaistaso vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta, mikäli se on sellaisen ilmoittanut; ja b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta rikkipäästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta. Kohta a sisällytetään taulukkoon ja kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen. Epäpuhtauksien päästöjen hallinta-aluetta, jos sellainen on ilmoitettu, tarjotaan tarkistukseksi pöytäkirjan liitteeseen III. b Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. c Amerikan yhdysvaltojen on tämän taulukon tähän pöytäkirjaan lisäävän muutoksen ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvioitu rikkipäästöjen kokonaistaso vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta, b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta rikkipäästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden ja c) Yhdysvaltojen liittyessä pöytäkirjaan määriteltyyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueeseen tehdyt mahdolliset muutokset. Kohta a sisällytetään taulukkoon, kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen, ja kohtaa c tarjotaan tarkistukseksi liitteeseen III. Taulukko 3 Typen oksidien vähentämistä koskevat sitoumukset vuodesta 2020 alkaena || Yleissopimuksen sopimuspuoli || Vuoden 2005 NO2-päästötasot tuhansina tonneina || Vähennys vuoden 2005 tasosta (%) || || || 1 || Itävalta || 231 || 37 2 || Valko-Venäjä || 171 || 25 3 || Belgia || 291 || 41 4 || Bulgaria || 154 || 41 5 || Kanada b || || 6 || Kroatia || 81 || 31 7 || Kypros || 21 || 44 8 || Tšekki || 286 || 35 9 || Tanska || 181 || 56 10 || Viro || 36 || 18 11 || Suomi || 177 || 35 12 || Ranska || 1 430 || 50 13 || Saksa || 1 464 || 39 14 || Kreikka || 419 || 31 15 || Unkari || 203 || 34 16 || Irlanti || 127 || 49 17 || Italia || 1 212 || 40 18 || Latvia || 37 || 32 19 || Liettua || 58 || 48 20 || Luxemburg || 19 || 43 21 || Malta || 9.3 || 42 22 || Alankomaatc || 370 || 45 23 || Norja || 200 || 23 24 || Puola || 866 || 30 25 || Portugali || 256 || 36 26 || Romania || 309 || 45 27 || Slovakia || 102 || 36 28 || Slovenia || 47 || 39 29 || Espanjac || 1 292 || 41 30 || Ruotsi || 174 || 36 31 || Sveitsid || 94 || 41 32 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 1 580 || 55 33 || Amerikan yhdysvallate || || 34 || Euroopan unioni || 11 354 || 42 a Maaperästä aiheutuvat päästöt eivät sisälly EU:n jäsenvaltioiden vuotta 2005 koskeviin arvioihin. b Kanadan on tämän pöytäkirjan ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvio typen oksidien päästöjen kokonaistasosta vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta, mikäli se on sellaisen ilmoittanut; ja b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta typen oksidien päästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta. Kohta a sisällytetään taulukkoon ja kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen. Epäpuhtauksien päästöjen hallinta-aluetta, jos sellainen on ilmoitettu, tarjotaan tarkistukseksi pöytäkirjan liitteeseen III. c Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. d Viljelykasvien tuotannosta ja viljelymailta peräisin olevat päästöt mukaan luettuna (NFR 4D). e Amerikan yhdysvaltojen on tämän taulukon tähän pöytäkirjaan lisäävän muutoksen ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvioitu typen oksidien päästöjen kokonaistaso vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta; b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta typen oksidien päästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden; ja c) Yhdysvaltojen liittyessä pöytäkirjaan määriteltyyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueeseen tehdyt mahdolliset muutokset. Kohta a sisällytetään taulukkoon, kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen, ja kohtaa c tarjotaan tarkistukseksi liitteeseen III. Taulukko 4 Ammoniakkipäästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset vuodesta 2020 alkaen || Yleissopimuksen sopimuspuoli || Vuoden 2005 NH3-päästötasot tuhansina tonneina || Vähennys vuoden 2005 tasosta (%) || || || 1 || Itävalta || 63 || 1 2 || Valko-Venäjä || 136 || 7 3 || Belgia || 71 || 2 4 || Bulgaria || 60 || 3 5 || Kroatia || 40 || 1 6 || Kypros || 5.8 || 10 7 || Tšekki || 82 || 7 8 || Tanska || 83 || 24 9 || Viro || 9.8 || 1 10 || Suomi || 39 || 20 11 || Ranska || 661 || 4 12 || Saksa || 573 || 5 13 || Kreikka || 68 || 7 14 || Unkari || 80 || 10 15 || Irlanti || 109 || 1 16 || Italia || 416 || 5 17 || Latvia || 16 || 1 18 || Liettua || 39 || 10 19 || Luxemburg || 5.0 || 1 20 || Malta || 1.6 || 4 21 || Alankomaata || 141 || 13 22 || Norja || 23 || 8 23 || Puola || 270 || 1 24 || Portugali || 50 || 7 25 || Romania || 199 || 13 26 || Slovakia || 29 || 15 27 || Slovenia || 18 || 1 28 || Espanjaa || 365 || 3 29 || Ruotsi || 55 || 15 30 || Sveitsi || 64 || 8 31 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 307 || 8 32 || Euroopan unioni || 3 813 || 6 a Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. Taulukko 5 Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen vähentämistä koskevat sitoumukset vuodesta 2020 alkaen || Yleissopimuksen sopimuspuoli || Vuoden 2005 VOC-yhdisteiden päästötasot tuhansina tonneina || Vähennys vuoden 2005 tasosta (%) || || || 1 || Itävalta || 162 || 21 2 || Valko-Venäjä || 349 || 15 3 || Belgia || 143 || 21 4 || Bulgaria || 158 || 21 5 || Kanada a || || 6 || Kroatia || 101 || 34 7 || Kypros || 14 || 45 8 || Tšekki || 182 || 18 9 || Tanska || 110 || 35 10 || Viro || 41 || 10 11 || Suomi || 131 || 35 12 || Ranska || 1 232 || 43 13 || Saksa || 1 143 || 13 14 || Kreikka || 222 || 54 15 || Unkari || 177 || 30 16 || Irlanti || 57 || 25 17 || Italia || 1 286 || 35 18 || Latvia || 73 || 27 19 || Liettua || 84 || 32 20 || Luxemburg || 9.8 || 29 21 || Malta || 3.3 || 23 22 || Alankomaatb || 182 || 8 23 || Norja || 218 || 40 24 || Puola || 593 || 25 25 || Portugali || 207 || 18 26 || Romania || 425 || 25 27 || Slovakia || 73 || 18 28 || Slovenia || 37 || 23 29 || Espanjab || 809 || 22 30 || Ruotsi || 197 || 25 31 || Sveitsic || 103 || 30 32 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 1 088 || 32 33 || Amerikan yhdysvallatd || || 34 || Euroopan unioni || 8 842 || 28 a Kanadan on tämän pöytäkirjan ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvo arvioidusta haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen kokonaistasosta vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta, mikäli se on sellaisen ilmoittanut; ja b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta. Kohta a sisällytetään taulukkoon ja kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen. Epäpuhtauksien päästöjen hallinta-aluetta, jos sellainen on ilmoitettu, tarjotaan tarkistukseksi pöytäkirjan liitteeseen III. b Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. c Viljelykasvien tuotannosta ja viljelymailta peräisin olevat päästöt mukaan luettuna (NFR 4D). d Amerikan yhdysvaltojen on tämän taulukon tähän pöytäkirjaan lisäävän muutoksen ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvo arvioidusta haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen kokonaistasosta vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta; b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden; ja c) Yhdysvaltojen liittyessä pöytäkirjaan määriteltyyn epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueeseen tehdyt mahdolliset muutokset. Kohta a sisällytetään taulukkoon, kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen, ja kohtaa c) tarjotaan tarkistukseksi liitteeseen III. Taulukko 6 PM2,5-hiukkasten vähentämistä koskevat sitoumukset vuodesta 2020 alkaen || Yleissopimuksen sopimuspuoli || Vuoden 2005 PM2,5-hiukkasten päästötasot tuhansina tonneina || Vähennys vuoden 2005 tasosta (%) || || || 1 || Itävalta || 22 || 20 2 || Valko-Venäjä || 46 || 10 3 || Belgia || 24 || 20 4 || Bulgaria || 44 || 20 5 || Kanada a || || 6 || Kroatia || 13 || 18 7 || Kypros || 2.9 || 46 8 || Tšekki || 22 || 17 9 || Tanska || 25 || 33 10 || Viro || 20 || 15 11 || Suomi || 36 || 30 12 || Ranska || 304 || 27 13 || Saksa || 121 || 26 14 || Kreikka || 56 || 35 15 || Unkari || 31 || 13 16 || Irlanti || 11 || 18 17 || Italia || 166 || 10 18 || Latvia || 27 || 16 19 || Liettua || 8.7 || 20 20 || Luxemburg || 3.1 || 15 21 || Malta || 1.3 || 25 22 || Alankomaatb || 21 || 37 23 || Norja || 52 || 30 24 || Puola || 133 || 16 25 || Portugali || 65 || 15 26 || Romania || 106 || 28 27 || Slovakia || 37 || 36 28 || Slovenia || 14 || 25 29 || Espanjab || 93 || 15 30 || Ruotsi || 29 || 19 31 || Sveitsi || 11 || 26 32 || Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta || 81 || 30 33 || Amerikan yhdysvallatc || || 34 || Euroopan unioni || 1 504 || 22 a Kanadan on tämän pöytäkirjan ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvo arvioidusta hiukkaspäästöjen kokonaistasosta vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta, mikäli se on sellaisen ilmoittanut; ja b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta hiukkaspäästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueensa osalta. Kohta a sisällytetään taulukkoon ja kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen. Epäpuhtauksien päästöjen hallinta-aluetta, jos sellainen on ilmoitettu, tarjotaan tarkistukseksi pöytäkirjan liitteeseen III. b Luvut koskevat valtion Eurooppaan kuuluvaa osaa. c Amerikan yhdysvaltojen on tämän taulukon tähän pöytäkirjaan lisäävän muutoksen ratifioidessaan tai hyväksyessään tai siihen liittyessään ilmoitettava a) arvo arvioidusta PM2,5-hiukkasten päästöjen kokonaistasosta vuodelta 2005 joko kansallisella tasolla tai epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueen osalta; ja b) ohjeellinen arvo vuoteen 2020 mennessä saavutettavasta PM2,5-hiukkasten päästöjen kokonaistason vähennyksestä vuoden 2005 tasoon nähden. Kohta a sisällytetään taulukkoon ja kohta b sisällytetään taulukon alaviitteeseen. P. Liite III 1. Otsikon alla olevassa virkkeessä korvataan sanat ”seuraava epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alue” sanoilla ”seuraavat epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alueet”. 2. Lisätään uusi alaotsikko ja kappale ennen Venäjän federaation epäpuhtauksien päästöjen hallinta-aluetta koskevaa kappaletta seuraavasti: Kanadan epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alue Kanadan epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alue rikin osalta on 1 000 000 neliökilometriä käsittävä alue, johon kuuluu koko Prinssi Edwardin saaren provinssin, Nova Scotian provinssin ja New Brunswickin provinssin alue, koko Quebecin provinssin alue sen suoran eteläpuolella, joka kulkee Saint Lawrencen lahden pohjoisrannikolla sijaitsevasta Havre-St. Pierrestä siihen Quebecin ja Ontarion väliseen rajankohtaan, joka leikkaa James Bayn rantaviivan, sekä koko Ontarion provinssin alue sen suoran eteläpuolella, joka kulkee siitä Quebecin ja Ontarion välisestä rajankohdasta, joka leikkaa James Bayn rantaviivan, lähellä Yläjärven pohjoisrantaa sijaitsevaan Nipigonjokeen. 3. Korvataan alaotsikon ”Venäjän federaation epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alue” alla oleva kappale seuraavasti: Venäjän federaation epäpuhtauksien päästöjen hallinta-alue vastaa Venäjän federaation Eurooppaan kuuluvaa aluetta. Venäjän federaation Eurooppaan kuuluva osa on Itä-Euroopassa sijaitseva Venäjän federaation osien hallinnollisten ja maantieteellisten rajojen sisällä oleva Venäjän osa, joka rajoittuu Aasiaan perinteisen rajalinjan mukaisesti. Tämä rajalinja kulkee pohjoisesta etelään Ural-vuoristoa ja Kazakstanin rajaa pitkin Kaspianmereen ja sen jälkeen Pohjois-Kaukasiassa Azerbaidžanin ja Georgian valtioiden rajoja pitkin Mustallemerelle. Q. Liite IV 1. Korvataan liite IV seuraavasti: Kiinteistä lähteistä peräisin olevien rikkipäästöjen raja-arvot 1. Osaa A sovelletaan muihin sopimuspuoliin kuin Kanadaan ja Amerikan yhdysvaltoihin, osaa B sovelletaan Kanadaan ja osaa C Amerikan yhdysvaltoihin. A. Muut sopimuspuolet kuin Kanada ja Amerikan yhdysvallat 2. Osan A soveltamiseksi ’päästöjen raja-arvolla’ tarkoitetaan laitoksen poistokaasuissa olevaa SO2-määrää (tai SOX-määrää, jos niin ilmoitetaan), joka ei saa ylittyä. Jollei toisin ilmoiteta, raja-arvo lasketaan SO2:n (SOX ilmaistuna SO2:na) massana poistokaasujen tilavuutta kohden (mg/m3) olettaen, että kuivan kaasun lämpötila ja paine vastaavat vakio-olosuhteita (tilavuus olosuhteissa 273,15 K, 101,3 kPa). Poistokaasun happipitoisuuteen sovelletaan jäljempänä taulukoissa kutakin lähdeluokkaa varten annettuja arvoja. Laimennus poistokaasujen sisältämien epäpuhtauksien pitoisuuksien pienentämiseksi on kielletty. Laitteiston käynnistys-, alasajo- ja huoltovaiheita ei oteta huomioon. 3. Päästöjen raja-arvojen, rikinpoiston vähimmäisasteiden, rikin talteenottoasteiden ja rikkipitoisuuden raja-arvojen noudattaminen on tarkistettava: a) Päästöjä tarkkaillaan mittauksilla tai laskelmilla, joilla päästään vähintään samaan tarkkuuteen. Päästöjen raja-arvojen noudattaminen tarkistetaan jatkuvilla tai jaksoittaisilla mittauksilla, tyyppihyväksynnällä tai muilla teknisesti luotettavilla menetelmillä, varmennetut laskentamenetelmät mukaan luettuina. Kun tehdään jatkuvia mittauksia, päästöjen raja-arvoja noudatetaan, jos kuukausittaisten päästöjen varmennettu keskiarvo ei ylitä raja-arvoa, paitsi jos yksittäisen lähdeluokan osalta on toisin ilmoitettu. Kun tehdään jaksoittaisia mittauksia tai sovelletaan muita asianmukaisia määritys- tai laskentamenetelmiä, päästöjen raja-arvoja noudatetaan, jos keskiarvo, joka perustuu asianmukaiseen määrään edustavissa olosuhteissa suoritettuja mittauksia, ei ylitä päästöjen raja-arvoa. Mittausmenetelmien epätarkkuus voidaan ottaa huomioon tarkastuksissa; b) Polttolaitoksissa, joihin sovelletaan 5 kappaleen a kohdan ii alakohdassa määritettyä rikinpoiston vähimmäisastetta, myös polttoaineen rikkipitoisuutta on seurattava säännöllisesti ja toimivaltaisille viranomaisille on ilmoitettava käytettävän polttoainetyypin merkittävistä muutoksista. Rikinpoistoasteita sovelletaan kuukausittaisina keskiarvoina; c) Rikin talteenoton vähimmäisasteen noudattaminen tarkistetaan säännöllisillä mittauksilla tai muilla teknisesti luotettavilla menetelmillä; d) Kaasuöljyn rikkipitoisuuden raja-arvojen noudattaminen tarkistetaan säännöllisillä kohdennetuilla mittauksilla. 4. Pilaavien aineiden valvonta ja prosessiin liittyvien muuttujien mittaukset sekä automaattisten mittausjärjestelmien laadunvarmistus sekä näiden järjestelmien kalibrointiin käytettävät vertailumittaukset on tehtävä Euroopan standardointikomitean (CEN) standardien mukaisesti. Jos CEN-standardeja ei ole käytettävissä, on sovellettava Kansainvälisen standardisoimisjärjestön (ISO) standardeja, kansallisia standardeja tai kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot. 5. Seuraavissa kohdissa säädetään 7 kappaleessa tarkoitettuja laitoksia koskevat erityissäännökset: a) Sopimuspuoli voi poiketa 7 kappaleessa säädettyjen päästöjen raja-arvojen noudattamisvelvoitteesta seuraavissa tapauksissa: (i) Kyseessä on tavallisesti vähärikkistä polttoainetta käyttävä laitos, jonka käyttäjä ei kykene noudattamaan näitä raja-arvoja sen vuoksi, että vähärikkisen polttoaineen toimitukset ovat keskeytyneet polttoaineen vakavan puutteen takia; (ii) Kotimaista kiinteää polttoainetta käyttävän laitoksen, joka ei voi noudattaa 7 kappaleessa säädettyjä päästöjen raja-arvoja, on sen sijaan noudatettava vähintään seuraavia rikinpoistoasteen raja-arvoja: aa) Olemassa olevat laitokset: 50–100 MWth: 80 %; bb) Olemassa olevat laitokset: 100–300 MWth: 90 %; cc) Olemassa olevat laitokset: > 300 MWth: 95 %; dd) Uudet laitokset: 50–300 MWth: 93 %; ee) Uudet laitokset: > 300 MWth: 97 %; (iii) Kyseessä on tavanomaisesti kaasumaista polttoainetta käyttävä laitos, jonka on poikkeuksellisesti turvauduttava muihin polttoaineisiin kaasun toimituksessa ilmenneen äkillisen keskeytyksen vuoksi ja joka tästä syystä olisi varustettava savukaasun puhdistuslaitteella; (iv) Kyseessä on olemassa oleva laitos, jota käytetään enintään 17 500 käyttötuntia ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2016 ja päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023; (v) Olemassa oleviin laitoksiin, jotka käyttävät kiinteitä tai nestemäisiä polttoaineita ja joita käytetään enintään 1 500 käyttötuntia vuodessa viiden vuoden jakson liukuvana keskiarvona, sovelletaan seuraavia päästöjen raja-arvoja: aa) Kiinteät polttoaineet: 800 mg/m³; bb) Nestemäiset polttoaineet: 850 mg/m³ sellaisten laitosten osalta, joiden nimellislämpöteho on enintään 300 MWth, ja 400 mg/m³ sellaisten laitosten osalta, joiden nimellislämpöteho on yli 300 MWth; b) Jos polttolaitosta laajennetaan vähintään 50 MWth:lla, 7 kappaleessa määriteltyjä päästöjen raja-arvoja sovelletaan laitoksen laajennusosaan, johon muutos vaikuttaa. Päästöjen raja-arvo lasketaan laitoksen olemassa olevan osan ja uuden osan todellisella lämpöteholla painotettuna keskiarvona; c) Sopimuspuolet varmistavat, että annetaan säännöksiä puhdistinlaitteiden toimintahäiriöihin tai rikkoutumiseen liittyvistä menettelyistä; d) Jos kyseessä on kahta tai useampaa polttoainetta samanaikaisesti käyttävä laitos, päästöjen raja-arvo määritellään yksittäisten polttoaineiden päästöjen raja-arvojen painotettuna keskiarvona kunkin polttoaineen tuottaman lämpötehon perusteella. 6. Sopimuspuolet voivat soveltaa sääntöjä, joilla öljynjalostamoissa olevat polttolaitokset ja prosessilaitokset voidaan vapauttaa tässä liitteessä asetettujen yksittäisten SO2-raja-arvojen noudattamisesta, mikäli ne noudattavat parhaan käytettävissä olevan tekniikan perusteella määritettyä ”kuplaperiaatteen” mukaista SO2:n raja-arvoa. 7. Polttolaitokset, joiden nimellislämpöteho on yli 50 MWth[1]. Taulukko 1 Polttolaitosten SO2-päästöjen raja-arvota Polttoainetyyppi || Lämpöteho (MWth) || Raja-arvo (SO2 mg/m³) b || || Kiinteät polttoaineet || 50–100 || Uudet laitokset: 400 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 300 (turve) 200 (biomassa) Olemassa olevat laitokset: 400 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 300 (turve) 200 (biomassa) 100–300 || Uudet laitokset: 200 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 300 (turve) 200 (biomassa) Olemassa olevat laitokset: 250 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 300 (turve) 200 (biomassa) > 300 || Uudet laitokset: 150 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) (FBC: 200) 150 (turve) (FBC: 200) 150 (biomassa) Olemassa olevat laitokset: 200 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 200 (turve) 200 (biomassa) Nestemäiset polttoaineet || 50–100 || Uudet laitokset: 350 Olemassa olevat laitokset: 350 100–300 || Uudet laitokset: 200 Olemassa olevat laitokset: 250 > 300 || Uudet laitokset: 150 Olemassa olevat laitokset: 200 Kaasumaiset polttoaineet yleensä || > 50 || Uudet laitokset: 35 Olemassa olevat laitokset: 35 Nesteytetty kaasu || > 50 || Uudet laitokset: 5 Olemassa olevat laitokset: 5 Koksauskaasu tai masuunikaasu || > 50 || Uudet laitokset: 200 masuunikaasun osalta 400 koksauskaasun osalta Olemassa olevat laitokset: 200 masuunikaasun osalta 400 koksauskaasun osalta Kaasutetut jalostamojäännökset || > 50 || Uudet laitokset: 35 Olemassa olevat laitokset: 800 Huomautus: FBC = leijukerrospoltto (kiertoleijukerrospoltto, paineistettu leijukerrospoltto, kupliva leijukerrospoltto) a Päästöjen raja-arvoja ei sovelleta seuraaviin laitoksiin: · laitokset, joissa palamistuotteita käytetään esineiden tai materiaalien suoraan lämmitykseen, kuivaukseen tai muuhun käsittelyyn; · jälkipolttolaitokset, jotka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joita ei käytetä erillisinä polttolaitoksina; · katalyyttisia krakkauskatalyyttejä regeneroivat laitokset; · laitokset, joilla rikkivety muunnetaan rikiksi; · kemianteollisuudessa käytetyt reaktorit; · koksausuunit; · Cowperin uunit; · soodakattilat, joita käytetään selluntuotantolaitoksissa; · jätteenpolttouunit; sekä · diesel-, bensiini- tai kaasumoottorilla toimivat laitokset tai polttoturbiinilla toimivat laitokset polttoaineesta riippumatta b Hapen viitepitoisuus on 6 prosenttia kiinteiden ja 3 prosenttia nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden osalta. 8. Kaasuöljy: Taulukko 2 Kaasuöljyn rikkipitoisuuden raja-arvota || Rikkipitoisuus (painoprosentteina) || Kaasuöljy || < 0,10 a ’Kaasuöljy’ tarkoittaa CN-koodiin 2710 19 25, 2710 19 29, 2710 19 45 tai 2710 19 49 kuuluvaa raakaöljystä saatua nestemäistä polttoainetta, lukuun ottamatta meriliikenteessä käytettävää polttoainetta, tai raakaöljystä saatua nestemäistä polttoainetta, lukuun ottamatta meriliikenteessä käytettävää polttoainetta, josta vähintään 65 tilavuusprosenttia, mukaan luettuna hävikki, tislautuu 250 ºC:ssa ja vähintään 85 tilavuusprosenttia, mukaan luettuna hävikki, tislautuu 350 ºC:ssa ASTM D86 -menetelmällä. Dieselpolttoaineet, eli CN-koodiin 2710 19 41 kuuluvat kaasuöljyt, joita käytetään ajoneuvoissa, eivät kuulu tämän määritelmän piiriin. Liikkuvissa työkoneissa ja maataloustraktoreissa käytettävät polttoaineet eivät myöskään kuulu tämän määritelmän piiriin. 9. Öljyn- ja kaasunjalostamot: Rikin talteenottoyksiköt: laitokset, jotka tuottavat yli 50 tonnia rikkiä päivässä. Taulukko 3 Rikin talteenottoyksiköiden rikin talteenoton vähimmäisasteena ilmaistu raja-arvo Laitoksen tyyppi || Rikin talteenoton vähimmäisastea (%) || Uusi laitos || 99,5 Olemassa oleva laitos || 98,5 a Rikin talteenottoaste on alkuainemuodossa olevaksi rikiksi muunnetun tuodun H2S:n osuuden vuotuinen keskiarvo. 10. Titaanidioksidin tuotanto: Taulukko 4 Titaanioksidin tuotannosta peräisin olevien SOx-päästöjen raja-arvot (vuotuinen keskiarvo) Laitoksen tyyppi || SOx:n raja-arvo (ilmaistuna SO2:na) (kg TiO2-tonnia kohti) || Sulfaattiprosessi, kokonaispäästöt || 6 Kloridiprosessi, kokonaispäästöt || 1,7 B. Kanada 11. Kiinteistä lähteistä peräisin olevia rikin oksidien päästöjä koskevat raja-arvot määritetään ottaen tarvittaessa huomioon tiedot käytettävissä olevasta rajoittamistekniikasta, muilla lainkäyttöalueilla sovellettavat raja-arvot sekä seuraavat asiakirjat: a) Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Act, 1999. SOR/2011-34; b) Proposed Regulation, Order Adding Toxic Substances to Schedule 1 to the Canadian Environmental Protection Act, 1999; c) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation; d) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines. PN1072; ja e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Amerikan yhdysvallat 12. Seuraaviin lähdeluokkiin kuuluvista kiinteistä lähteistä peräisin olevien rikkidioksidin päästöjen raja-arvot sekä luokat, joihin niitä sovelletaan, määritetään seuraavissa asiakirjoissa: a) Electric Utility Steam Generating Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 60, Subpart D, and Subpart Da; b) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db, and Subpart Dc; c) Sulphuric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart H; d) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J and Subpart Ja; e) Primary Copper Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart P; f) Primary Zinc Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Q; g) Primary Lead Smelters – 40 C.F.R. Part 60, Subpart R; h) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG; i) Onshore Natural Gas Processing – 40 C.F.R. Part 60, Subpart LLL; j) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; k) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec; l) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK; m) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA; n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC; ja o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. R. Liite V Korvataan liite V seuraavasti: Kiinteistä lähteistä peräisin olevien typen oksidien päästöjen raja-arvot 1. Osaa A sovelletaan muihin sopimuspuoliin kuin Kanadaan ja Amerikan yhdysvaltoihin, osaa B sovelletaan Kanadaan ja osaa C Amerikan yhdysvaltoihin. A. Muut sopimuspuolet kuin Kanada ja Amerikan yhdysvallat 2. Osan A soveltamiseksi ’päästöjen raja-arvolla’ tarkoitetaan laitoksen poistokaasuissa olevaa NOx-määrää (NO:n ja NO2:n summa ilmaistuna NO2:na), joka ei saa ylittyä. Jollei toisin ilmoiteta, raja-arvo lasketaan NOx:n massana poistokaasujen tilavuutta kohden (mg/m3) olettaen, että kuivan kaasun lämpötila ja paine vastaavat vakio-olosuhteita (tilavuus olosuhteissa 273,15 K, 101,3 kPa). Poistokaasun happipitoisuuteen sovelletaan jäljempänä taulukoissa kutakin lähdeluokkaa varten annettuja arvoja. Laimennus poistokaasujen sisältämien epäpuhtauksien pitoisuuksien pienentämiseksi on kielletty. Laitteiston käynnistys-, alasajo- ja huoltovaiheita ei oteta huomioon. 3. Päästöjä tarkkaillaan kaikissa tapauksissa NOx-mittauksilla tai laskelmilla taikka molempien menetelmien yhdistelmällä, joilla päästään vähintään samaan tarkkuuteen. Päästöjen raja-arvojen noudattaminen tarkistetaan jatkuvilla tai jaksoittaisilla mittauksilla, tyyppihyväksynnällä tai muilla teknisesti luotettavilla menetelmillä, varmennetut laskentamenetelmät mukaan luettuina. Kun tehdään jatkuvia mittauksia, päästöjen raja-arvoja noudatetaan, jos kuukausittaisten päästöjen varmennettu keskiarvo ei ylitä raja-arvoa. Kun tehdään jaksoittaisia mittauksia tai sovelletaan muita asianmukaisia määritys- tai laskentamenetelmiä, päästöjen raja-arvoja noudatetaan, jos keskiarvo, joka perustuu asianmukaiseen määrään edustavissa olosuhteissa suoritettuja mittauksia, ei ylitä päästöjen raja-arvoa. Mittausmenetelmien epätarkkuus voidaan ottaa huomioon tarkastuksissa. 4. Pilaavien aineiden valvonta ja prosessiin liittyvien muuttujien mittaukset sekä automaattisten mittausjärjestelmien laadunvarmistus sekä näiden järjestelmien kalibrointiin käytettävät vertailumittaukset on tehtävä CEN-standardien mukaisesti. Jos CEN-standardeja ei ole käytettävissä, on sovellettava ISO-standardeja, kansallisia standardeja tai kansainvälisiä standardeja, joilla varmistetaan vastaavaa tieteellistä tasoa olevat tiedot. 5. Jäljempänä 6 kappaleessa tarkoitettuja laitoksia koskevat erityissäännökset: a) Sopimuspuoli voi poiketa 6 kappaleessa säädettyjen päästöjen raja-arvojen noudattamisvelvoitteesta seuraavissa tapauksissa: (i) Kyseessä on tavanomaisesti kaasumaista polttoainetta käyttävä laitos, jonka on poikkeuksellisesti turvauduttava muihin polttoaineisiin kaasun toimituksessa ilmenneen äkillisen keskeytyksen vuoksi ja joka tästä syystä olisi varustettava savukaasun puhdistuslaitteella; (ii) Kyseessä on olemassa oleva laitos, jota käytetään enintään 17 500 käyttötuntia ajanjaksolla, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2016 ja päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2023; tai (iii) Olemassa oleviin kiinteitä tai nestemäisiä polttoaineita käyttäviin laitoksiin, jotka eivät ole rannikoilla sijaitsevia kaasuturbiineja (joihin sovelletaan 7 kappaletta) ja joita käytetään enintään 1 500 käyttötuntia vuodessa viiden vuoden jakson liukuvana keskiarvona, sovelletaan seuraavia päästöjen raja-arvoja: aa) Kiinteät polttoaineet: 450 mg/m³; bb) Nestemäiset polttoaineet: 450 mg/m³; b) Jos polttolaitosta laajennetaan vähintään 50 MWth:lla, 6 kappaleessa määriteltyjä uusien laitosten päästöjen raja-arvoja sovelletaan laitoksen laajennusosaan, johon muutos vaikuttaa. Päästöjen raja-arvo lasketaan laitoksen olemassa olevan osan ja uuden osan todellisella lämpöteholla painotettuna keskiarvona; c) Sopimuspuolet varmistavat, että annetaan säännöksiä puhdistinlaitteiden toimintahäiriöihin tai rikkoutumiseen liittyvistä menettelyistä; d) Jos kyseessä on kahta tai useampaa polttoainetta samanaikaisesti käyttävä laitos, päästöjen raja-arvo määritellään yksittäisten polttoaineiden päästöjen raja-arvojen painotettuna keskiarvona kunkin polttoaineen tuottaman lämpötehon perusteella. Sopimuspuolet voivat soveltaa sääntöjä, joilla polttolaitokset ja öljynjalostamoissa olevat prosessilaitokset voidaan vapauttaa tässä liitteessä asetettujen yksittäisten NOx-raja-arvojen noudattamisesta, mikäli ne noudattavat parhaan käytettävissä olevan tekniikan perusteella määritettyä ”kuplaperiaatteen” mukaista NOx:n raja-arvoa. 6. Polttolaitokset, joiden nimellislämpöteho on yli 50 MWth:[2] Taulukko 1 Polttolaitoksista peräisin olevien NOX-päästöjen raja-arvota Polttoainetyyppi || Lämpöteho (MWth) || Raja-arvo (NOX mg/m³) b || || Kiinteät polttoaineet || 50–100 || Uudet laitokset: 300 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 450 (ruskohiilipöly) 250 (biomassa, turve) Olemassa olevat laitokset: 300 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 450 (ruskohiilipöly) 300 (biomassa, turve) 100–300 || Uudet laitokset: 200 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 200 (biomassa, turve) Olemassa olevat laitokset: 200 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 250 (biomassa, turve) > 300 || Uudet laitokset: 150 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) (yleensä) 150 (biomassa, turve) 200 (ruskohiilipöly) Olemassa olevat laitokset: 200 (kivihiili, ruskohiili ja muut kiinteät polttoaineet) 200 (biomassa, turve) Nestemäiset polttoaineet || 50–100 || Uudet laitokset: 300 Olemassa olevat laitokset: 450 100–300 || Uudet laitokset: 150 Olemassa olevat laitokset: 200 (yleensä) Olemassa olevat laitokset jalostamoissa ja kemiallisissa laitoksissa: 450 (raakaöljyn jalostamisesta saatujen tislaus- ja konversiojäännösten käyttö laitoksissa omaan kulutukseen ja nestemäisten tuotantojäännösten käyttö muuna kuin kaupallisena polttoaineena) > 300 || Uudet laitokset: 100 Olemassa olevat laitokset: 150 (yleensä) Olemassa olevat laitokset jalostamoissa ja kemiallisissa laitoksissa: 450 (raakaöljyn jalostamisesta saatujen tislaus- ja konversiojäännösten käyttö laitoksissa omaan kulutukseen ja nestemäisten tuotantojäännösten käyttö muuna kuin kaupallisena polttoaineena (< 500 MWth)) Maakaasu || 50–300 || Uudet laitokset: 100 Olemassa olevat laitokset: 100 > 300 || Uudet laitokset: 100 Olemassa olevat laitokset: 100 Muut kaasumaiset polttoaineet || > 50 || Uudet laitokset: 200 Olemassa olevat laitokset: 300 a Päästöjen raja-arvoja ei sovelleta seuraaviin laitoksiin: · laitokset, joissa palamistuotteita käytetään esineiden tai materiaalien suoraan lämmitykseen, kuivaukseen tai muuhun käsittelyyn; · jälkipolttolaitokset, jotka on suunniteltu puhdistamaan savukaasuja polttamalla ja joita ei käytetä erillisinä polttolaitoksina; · katalyyttisia krakkauskatalyyttejä regeneroivat laitokset; · laitokset, joilla rikkivety muunnetaan rikiksi; · kemianteollisuudessa käytetyt reaktorit; · koksausuunit; · Cowperin uunit; · soodakattilat, joita käytetään selluntuotantolaitoksissa; · jätteenpolttouunit; sekä · diesel-, bensiini- tai kaasumoottorilla toimivat laitokset tai polttoturbiinilla toimivat laitokset polttoaineesta riippumatta. b Hapen viitepitoisuus on 6 prosenttia kiinteiden ja 3 prosenttia nestemäisten ja kaasumaisten polttoaineiden osalta. 7. Rannikoilla sijaitsevat kaasuturbiinit, joiden lämpöteho on yli 50 MWth: NOX-päästöjen raja-arvoja, jotka ilmaistaan yksikkönä mg/m3 (hapen viitepitoisuus 15 prosenttia), sovelletaan yksittäiseen turbiiniin. Taulukossa 2 olevia päästöjen raja-arvoja sovelletaan ainoastaan kuormituksen ollessa yli 70 prosenttia. Taulukko 2 Rannikoilla sijaitsevien kaasuturbiinien (yhdistetyn syklin kaasuturbiinit (CCGT) mukaan luettuna) NOx-päästöjen raja-arvot Polttoainetyyppi || Lämpöteho (MWth) || Raja-arvo (NOX mg/m³)a || || Nestemäiset polttoaineet (kevyt- ja keskitisleet) || > 50 || Uudet laitokset: 50 Olemassa olevat laitokset: 90 (yleensä) 200 (laitokset, joita käytetään alle 1 500 tuntia vuodessa) Maakaasub || > 50 || Uudet laitokset: 50 (yleensä)d Olemassa olevat laitokset: 50 (yleensä)c, d 150 (laitokset, joita käytetään alle 1 500 tuntia vuodessa) Muut kaasut || > 50 || Uudet laitokset: 50 Olemassa olevat laitokset: 120 (yleensä) 200 (laitokset, joita käytetään alle 1 500 tuntia vuodessa) a Näitä raja-arvoja ei sovelleta alle 500 tuntia vuodessa toiminnassa oleviin hätätarkoituksessa käytettäviin kaasuturbiineihin. b Maakaasu on luonnossa esiintyvä metaani, jonka tilavuudesta on enintään 20 prosenttia reagoimattomia kaasuja ja muita aineosia. c 75 mg/m3 seuraavissa tapauksissa, joissa kaasuturbiinin hyötysuhde määritetään ISO-olosuhteissa: · sähköä ja lämpöä yhdistetysti tuottavissa järjestelmissä käytetyt kaasuturbiinit, joiden kokonaishyötysuhde on yli 75 prosenttia; · yhdistetyn syklin laitoksissa (CCGT) käytetyt kaasuturbiinit, joiden keskimääräinen vuosittainen sähkön tuotannon kokonaishyötysuhde on yli 55 prosenttia · mekaanisen voimansiirron kaasuturbiinit. d Yksikiertoisille kaasuturbiineille, jotka eivät kuulu yhteenkään c alaviitteessä mainittuun luokkaan ja joiden hyötysuhde on yli 35 prosenttia ISO-olosuhteissa, NOx-päästöjen raja-arvo on 50 x η/35, jossa η on kaasuturbiinin hyötysuhde prosentteina ISO-olosuhteissa. 8. Sementin tuotanto: Taulukko 3 Sementtiklinkkerin tuotannosta peräisin olevien NOx-päästöjen raja-arvota Laitoksen tyyppi || Raja-arvo (NOX mg/m³) || Yleensä (olemassa olevat ja uudet laitokset) || 500 Olemassa olevat Lepol-uunit ja pitkät kiertouunit, joissa ei käytetä jätteiden rinnakkaispolttoa || 800 a Laitokset, joissa valmistetaan sementtiklinkkeriä kiertouuneissa, joiden tuotantokapasiteetti on yli 500 tonnia päivässä, tai muissa uuneissa, joiden tuotantokapasiteetti on yli 50 tonnia päivässä. Hapen viitepitoisuus on 10 prosenttia. 9. Kiinteät moottorit: Taulukko 4 Uusien kiinteiden moottorien NOX-päästöjen raja-arvot Moottorityyppi, teho, polttoaine-eritelmä || Raja-arvoa, b, c (mg/m³) || Kaasumoottorit > 1 MWth Kipinäsytytysmoottorit (= Otto), kaikki kaasumaiset polttoaineet || 95 (tehostetut laihaa polttoaineseosta käyttävät moottorit) 190 (laihaa polttoaineseosta käyttävät standardimoottorit tai katalysaattorilla varustetut rikasta polttoaineseosta käyttävät moottorit) Kaksipolttoainemoottorit > 1 MWth Kaasumoodissa (kaikki kaasumaiset polttoaineet) Nestemoodissa (kaikki nestemäiset polttoaineet)d 1–20 MWth > 20 MWth || 190 225 225 Dieselmoottorit > 5 MWth (puristussytytys) Alhainen (< 300 rpm)/ keskinopea (300–1 200 rpm) kierrosnopeus 5–20 MWth Raskas polttoöljy ja bioöljyt Kevyt polttoöljy ja maakaasu > 20 MWth Raskas polttoöljy ja bioöljyt Kevyt polttoöljy ja maakaasu Korkea kierrosnopeus (> 1 200 rpm) || 225 190 190 190 190 Huomautus: Hapen viitepitoisuus on 15 prosenttia.[3] a Nämä päästöjen raja-arvot eivät koske moottoreita, joita käytetään alle 500 tuntia vuodessa. b Siellä, missä selektiivistä katalyyttistä pelkistämistä (SCR-tekniikkaa) ei tällä hetkellä voida käyttää teknisistä ja logistisista syistä, kuten syrjäisillä saarilla tai alueilla, joilla laadukkaan polttoaineen riittävää saantia ei voida taata, dieselmoottoreihin ja kaksikäyttömoottoreihin voidaan soveltaa 10 vuoden siirtymäkautta siitä lähtien, kun tämä pöytäkirja tulee sopimuspuolen osalta voimaan. Siirtymäkauden aikana sovelletaan seuraavia päästöjen raja-arvoja: · Kaksipolttoainemoottorit: 1 850 mg/m³ nestemoodissa; 380 mg/m3 kaasumoodissa; · Dieselmoottorit – Hidas (< 300 rpm) ja keskinopea (300–1 200 rpm) kierrosnopeus: 1 300 mg/m³ moottoreiden osalta, joiden teho on 5–20 MWth ja 1 850 mg/m³ moottoreiden osalta, joiden teho on > 20 MWth; · Dieselmoottorit – Korkea kierrosnopeus (> 1200 rpm): 750 mg/m³. c Moottorit, joita käytetään 500–1 500 käyttötuntia vuodessa, voidaan vapauttaa näiden päästöjen raja-arvojen noudattamisvelvoitteesta, jos niihin sovelletaan esitoimenpiteitä NOX-päästöjen rajoittamiseksi ja ne täyttävät b alaviitteessä asetetut raja-arvot. d Sopimuspuoli voidaan vapauttaa velvollisuudesta noudattaa päästöjen raja-arvoja sellaisten kaasumaista polttoainetta käyttävien laitosten osalta, joiden on poikkeuksellisesti turvauduttava muihin polttoaineisiin kaasun toimituksessa ilmenneen äkillisen keskeytyksen vuoksi ja jotka tästä syystä olisi varustettava savukaasun puhdistuslaitteella. Vapautus saa kestää enintään 10 päivän ajan, paitsi jos on pakottava tarve turvata energian saanti. 10. Rautamalmin sintrauslaitokset: Taulukko 5 Rautamalmin sintrauslaitoksista peräisin olevien NOX-päästöjen raja-arvot Laitoksen tyyppi || Raja-arvo (NOX mg/m³) || Uudet sintrauslaitokset: || 400 Olemassa olevat sintrauslaitokset: || 400 a Metallien tuotanto ja jalostus: metallin pasutus- ja sintrauslaitokset, raakaraudan tai -teräksen tuotantolaitokset (primaari- tai sekundaarifuusio), mukaan luettuna jatkuva valu, jonka kapasiteetti on yli 2,5 tonnia tunnissa, rautametallien jalostuslaitokset (kuumavalssauksella kapasiteetin ylittäessä 20 tonnia raakaterästä tunnissa). b Poiketen siitä, mitä 3 kappaleessa määrätään, näitä päästöjen raja-arvoja olisi pidettävä pitkän ajanjakson keskiarvoina. 11. Typpihapon tuotanto: Taulukko 6 Typpihapon valmistuksesta, happokonsentraatioyksiköitä lukuun ottamatta, aiheutuvien NOx-päästöjen raja-arvot Laitoksen tyyppi || Raja-arvo (NOX mg/m³) || Uudet laitokset || 160 Olemassa olevat laitokset || 190 B. Kanada 12. Kiinteistä lähteistä peräisin olevia typen oksidien päästöjä koskevat raja-arvot määritetään ottaen tarvittaessa huomioon tiedot käytettävissä olevasta rajoittamistekniikasta, muilla lainkäyttöalueilla sovellettavat raja-arvot sekä seuraavat asiakirjat: a) New Source Emission Guidelines for Thermal Electricity Generation; b) National Emission Guidelines for Stationary Combustion Turbines. PN1072; c) National Emission Guidelines for Cement Kilns. PN1284; d) National Emission Guidelines for Industrial/Commercial Boilers and Heaters. PN1286; e) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085; f) Management Plan for Nitrogen Oxides (NOx) and Volatile Organic Compounds (VOCs) – Phase I. PN1066; sekä g) Operating and Emission Guidelines for Municipal Solid Waste Incinerators. PN1085. C. Amerikan yhdysvallat 13. Seuraaviin lähdeluokkiin kuuluvista kiinteistä lähteistä peräisin olevien typen oksidien päästöjen raja-arvot sekä lähteet, joihin niitä sovelletaan, määritetään seuraavissa asiakirjoissa: a) Coal-fired Utility Units – 40 Code of Federal Regulations (C.F.R.) Part 76; b) Electric Utility Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart D, and Subpart Da; c) Industrial-Commercial-Institutional Steam Generating Units – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Db; d) Nitric Acid Plants – 40 C.F.R. Part 60, Subpart G; e) Stationary Gas Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart GG; f) Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ea, and Subpart Eb; g) Hospital/Medical/Infectious Waste Incinerators – 40 C.F.R. Part 60, Subpart Ec; h) Petroleum Refineries – 40 C.F.R. Part 60, Subpart J, and Subpart Ja; i) Stationary Internal Combustion Engines – Spark Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart JJJJ; j) Stationary Internal Combustion Engines – Compression Ignition, 40 C.F.R. Part 60, Subpart IIII; k) Stationary Combustion Turbines – 40 C.F.R. Part 60, Subpart KKKK; l) Small Municipal Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart AAAA; m) Portland Cement – 40 C.F.R. Part 60, Subpart F; n) Commercial and Industrial Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart CCCC; ja o) Other Solid Waste Combustors – 40 C.F.R. Part 60, Subpart EEEE. S. Liite VI Korvataan liite VI seuraavasti: Kiinteistä lähteistä peräisin olevien haihtuvien orgaanisten yhdisteiden päästöjen raja-arvot 1. Osaa A sovelletaan muihin sopimuspuoliin kuin Kanadaan ja Amerikan yhdysvaltoihin, osaa B sovelletaan Kanadaan ja osaa C Amerikan yhdysvaltoihin. A. Muut sopimuspuolet kuin Kanada ja Amerikan yhdysvallat 2. Liitteen tämä osa koskee haihtuvien orgaanisten yhdisteiden (VOC-yhdisteiden) päästöjä, jotka ovat peräisin jäljempänä 8–22 kappaleessa lueteltavista kiinteistä lähteistä. Tämä osa ei koske laitoksia tai laitosten osia, jotka on tarkoitettu uusien tuotteiden ja prosessien tutkimiseen, kehittämiseen ja testaamisen. Kynnysarvot annetaan jäljempänä olevissa alakohtaisissa taulukoissa. Ne viittaavat yleensä liuottimien kulutukseen tai päästöjen massavirtaan. Kun yksi toiminnanharjoittaja suorittaa samassa paikassa ja samassa laitoksessa useita saman alaotsikon alle kuuluvia toimintoja, näihin toimintoihin liittyvä liuottimien kulutus tai päästöjen massavirta lasketaan yhteen. Jos kynnysarvoa ei ilmoiteta, annettu raja-arvo koskee kaikkia kyseisiä laitoksia. 3. Tämän liitteen osassa A: a) ’bensiinin varastointi ja jakelu’ tarkoittaa bensiinin lastaamista rekkoihin, rautatievaunuihin, proomuihin ja merialuksiin varastoissa ja öljynjalostamoiden lähettämöissä, ajoneuvojen tankkaaminen huoltoasemilla mukaan luettuna; b) ’liimaus’ tarkoittaa toimintoa, jossa liima levitetään johonkin pintaan, lukuun ottamatta painatustoimintoihin sekä puun ja muovin laminointiin liittyvää liimausta ja laminointia; c) ’puun ja muovin laminointi’ tarkoittaa puun ja/tai muovin kiinnittämistä yhteen laminoitujen tuotteiden valmistamiseksi; d) ’maalaus ja pinnoitus’ tarkoittaa toimintoa, jossa levitetään yksi tai useampia kerroksia jatkuvaa kalvoa: (i) uusiin ajoneuvoihin, jotka on määritelty ajoneuvoluokkaan M1 sekä ajoneuvoluokkaan N1, jos ne maalataan samassa laitoksessa kuin M1-luokan ajoneuvot; (ii) rekkojen ohjaamoihin, jotka on määritelty ajajan majoitustilaksi, sekä kaikkeen ajoneuvoluokkien N2 ja N3 mukaiseen majoitukseen liittyvään tekniseen välineistöön; (iii) pakettiautoihin ja rekkoihin, jotka on määritelty ajoneuvoluokkiin N1, N2 ja N3 mutta jotka eivät sisällä rekkojen ohjaamoita; (iv) linja-autoihin, jotka on määritelty ajoneuvoluokkiin M2 ja M3; (v) muihin metalli- ja muovipintoihin, mukaan luettuina muun muassa lentokoneiden, laivojen ja junien pinnat; (vi) puupintoihin; (vii) tekstiili-, kangas-, folio- ja paperipintoihin; sekä (viii) nahkaan. Tämä lähdeluokka ei sisällä kappaleiden pinnoitusta metallilla elektroforeesi- tai kemiallista sumutustekniikkaa käyttäen. Jos maalaus- tai pinnoitustoiminto käsittää vaiheen, jossa sama kappale painetaan, kyseistä painatusvaihetta pidetään maalaus- tai pinnoitustoiminnon osana. Erillisinä toimintoina suoritettuja painatusprosesseja ei kuitenkaan lueta kuuluviksi tähän määritelmään. Tässä määritelmässä: M1-luokan ajoneuvot ovat matkustajien kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet enintään kahdeksalle matkustajalle; · M2-luokan ajoneuvot ovat matkustajien kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on enintään 5 tonnia; · M3-luokan ajoneuvot ovat matkustajien kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joissa on kuljettajan istuimen lisäksi istuimet yli kahdeksalle matkustajalle ja joiden suurin massa on yli 5 tonnia; · N1-luokan ajoneuvot ovat tavaroiden kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joiden suurin massa on enintään 3,5 tonnia; · N2-luokan ajoneuvot ovat tavaroiden kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 3,5 tonnia mutta enintään 12 tonnia; · N3-luokan ajoneuvot ovat tavaroiden kuljettamiseen käytettäviä ajoneuvoja, joiden suurin massa on yli 12 tonnia; e) ’jatkuvatoiminen nauhapinnoitus’ tarkoittaa toimintoa, jossa rulla terästä, ruostumatonta terästä, päällystettyä terästä, kupariseoksia tai alumiininauhaa pinnoitetaan joko kalvon muodostuksella tai laminoinnilla jatkuvassa prosessissa; f) ’kemiallinen pesu’ tarkoittaa teollista tai kaupallista toimintoa, jossa käytetään haihtuvia orgaanisia yhdisteitä vaatteiden, huonekalujen tai vastaavien kulutustavaroiden puhdistamiseen tarkoitetussa laitoksessa, lukuun ottamatta tahrojen ja jälkien poistamista manuaalisesti tekstiili- ja vaatetusteollisuudessa; g) ’maalien, pinnoitteiden, lakkojen, painovärien ja liimojen valmistus’ tarkoittaa maalien, pinnoitteiden, lakkojen, painovärien ja liimojen sekä niiden välituotteiden valmistusta, kun se tapahtuu samassa laitoksessa sekoittamalla pigmenttejä, hartseja ja liima-aineita orgaanisiin liuottimiin tai muihin kantoaineisiin. Tähän luokkaan kuuluvat myös dispergointi ja esidispergointi, tietyn viskositeetin tai värisävyn säätäminen sekä lopputuotteiden pakkaaminen; h) ’painatus’ tarkoittaa tekstin ja/tai kuvien jäljentämistä, jossa painoväri siirretään kuvansiirtäjän avulla jollekin pinnalle, ja se käsittää seuraavat osatoiminnot: (i) fleksopaino: painatusprosessi, jossa kuvansiirtäjänä käytetään kumia tai kimmoisia valopolymeerejä, joiden päällä painovärit ovat painamatta jätettävien alueiden yläpuolella, ja jossa käytetään haihtumalla kuivuvia nestemäisiä painovärejä; (ii) heatset-rainaoffset: rainapainatustoiminto, jossa käytetään painopintaa siten, että painettava ja painamatta jätettävä alue ovat samassa tasossa; raina tarkoittaa sitä, että painettava materiaali syötetään koneeseen rullalta eikä erillisinä arkkeina. Painamatta jätettävä alue käsitellään vettä imeväksi ja siten painoväriä hylkiväksi. Painettava alue käsitellään siten, että se ottaa vastaan ja välittää edelleen painovärin painettavalle pinnalle. Haihtuminen tapahtuu uunissa, jossa käytetään kuumaa ilmaa painetun materiaalin kuumentamiseksi; (iii) julkaisusyväpaino: syväpaino, jota käytetään aikakausilehdissä, esitteissä, luetteloissa tai vastaavissa tuotteissa olevan paperin painatukseen tolueenipohjaisia painovärejä käyttäen, (iv) syväpaino: painatustoiminto, jossa käytetään lieriömäistä painopintaa, jolloin painettava alue on painamatta jätettävän alueen alapuolella, ja jossa käytetään nestemäisiä painovärejä, jotka kuivuvat haihtumalla. Syvennykset täytetään painovärillä ja painamatta jätettävät alueet puhdistetaan ylimääräisestä painoväristä, ennen kuin painettava pinta koskettaa lieriötä ja nostaa painovärin syvennyksistä; (v) rotaatioseripaino: rainapainatusprosessi, jossa painoväri puristetaan painettavalle pinnalle huokoisen painopinnan läpi, jolloin painettava alue on avoinna ja painamatta jätettävä alue on eristetty, ja jossa käytetään nestemäisiä painovärejä, jotka kuivuvat ainoastaan haihtumalla. Raina tarkoittaa sitä, että painettava materiaali syötetään koneeseen rullalta eikä erillisinä arkkeina; (vi) painatusprosessiin liittyvä laminointi: kahden tai useamman joustavan materiaalin liittäminen yhteen laminaattien tuottamiseksi; ja (vii) lakkaus: toiminto, jossa lakka tai liima levitetään joustavalle materiaalille pakkausmateriaalin myöhempää sulkemista varten; i) ’lääketeollisuus’ tarkoittaa lääkkeiden kemiallista synteesiä, käymisprosessia, uuttoa, formulointia ja viimeistelyä sekä raaka-aineiden valmistusta, jos se tapahtuu samassa paikassa; j) ’luonnon tai synteettisen kumin jalostus’ tarkoittaa luonnonkumin tai synteettisen kumin sekoitus-, jauhamis-, seostus-, kalanterointi-, ekstrudointi- ja vulkanointitoimintoja sekä kaikkia lisätoimintoja, joissa luonnonkumia tai synteettistä kumia käsitellään lopputuotteen saamiseksi; k) ’pintojen puhdistus’ tarkoittaa kemiallista pesua lukuun ottamatta toimintoa, jossa käytetään orgaanisia liuottimia epäpuhtauksien poistamiseksi materiaalin pinnalta rasvanpoisto mukaan luettuna; puhdistustoimintoa, johon kuuluu useampi kuin yksi vaihe ennen jotakin muuta prosessin vaihetta tai sen jälkeen, pidetään yhtenä pinnanpuhdistustoimintona. Tällä toiminnolla tarkoitetaan tuotteiden pinnan puhdistusta eikä prosessissa käytettävän laitteiston puhdistusta; l) ’vakio-olosuhteet’ tarkoittaa 273,15 K:n lämpötilaa ja 101,3 KPa:n ilmanpainetta; m) ’orgaaninen yhdiste’ tarkoittaa yhdistettä, joka sisältää alkuaineista ainakin hiiltä ja yhtä tai useampaa seuraavista: vety, halogeeni, happi, rikki, fosfori, pii tai typpi, lukuun ottamatta hiilen oksideja ja epäorgaanisia karbonaatteja ja bikarbonaatteja; n) ’haihtuvat orgaaniset yhdisteet’ tarkoittaa orgaanista yhdistettä sekä kreosoottien osaa, jonka höyrynpaine 293,15 K:n lämpötilassa on vähintään 0,01 kPa tai jolla on vastaava haihtuvuus tietyissä käyttöolosuhteissa; o) ’orgaaninen liuotin’ tarkoittaa mitä hyvänsä haihtuvaa orgaanista yhdistettä, jota käytetään sellaisenaan tai yhdessä muiden aineiden kanssa ilman, että siinä tapahtuu kemiallisia muutoksia, raaka-aineiden, tuotteiden tai jäteaineiden liuottamiseen, tai jota käytetään puhdistusaineena epäpuhtauksien liuottamiseen, taikka liuotteena, dispergointiväliaineena, viskositeetin säätäjänä, pintajännityksen poistajana, pehmittimenä tai säilöntäaineena; p) ’poistokaasu’ tarkoittaa lopullista kaasumaista päästöä, joka sisältää VOC-yhdisteitä tai muita epäpuhtauksia ja joka vapautuu ilmaan poistoputkesta tai päästöjä puhdistavasta laitteistosta. Tilavuusvirtaukset ilmaistaan yksikkönä m3/h vakio-olosuhteissa; q) ’kasviöljyjen ja eläinrasvojen uutto sekä kasviöljyjen jalostus