KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla vuonna 2010 /* KOM/2011/0428 lopullinen */





Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla vuonna 2010 TAUSTAA TTK-TOIMIA KOSKEVALLE VUOSIKERTOMUKSELLE Euroopan unionin tutkimus- ja kehittämistoimintaa koskeva vuosikertomus laaditaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 190 artiklan nojalla. Vuosikertomus sisältää tietoa myös Euratomin perustamissopimuksen nojalla toteutetuista tutkimustoimista, vaikka ne eivät virallisesti kuulu sen alaan. LAAJEMPI ASIAYHTEYS VUONNA 2010 Kesäkuussa 2010 Eurooppa-neuvosto[1] hyväksyi Eurooppa 2020 -strategian kasvua ja työllisyyttä edistäväksi EU:n strategiaksi tulevaa vuosikymmentä varten. Siinä esitetään, miten Eurooppa voi selviytyä kriisistä keskittymällä älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun. Strategiaa tuetaan seitsemällä lippulaivahankkeella, joilla saadaan aikaan kehitystä kullakin aihealueella. Menestystä mittaaviksi maamerkeiksi määritettiin viisi yleistavoitetta. Yksi strategian kulmakivistä on Euroopan tarve kehittää tutkimusalan huippuosaamistaan ja innovaatiokykyään. Keskeiseksi tavoitteeksi määritettiin pyrkimys parantaa tutkimus- ja kehitystoiminnan edellytyksiä erityisesti T&K-intensiteetin nostamiseksi kolmeen prosenttiin. Vaikka EU:ssa ei kokonaisuudessaan edistytty merkittävästi kolmen prosentin tavoitteen saavuttamisessa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana[2], kaikkialla EU:ssa kiinnitettiin tavoitteen ansiosta huomiota siihen, että julkisen ja yksityisen sektorin oli lisättävä investointia T&K-toimintaan. Tämän seurauksena T&K-investoinnit ovat tosiasiallisesti kasvaneet EU-27:n alueella[3]. T&K-intensiteetti on Euroopassa kokonaisuudessaan kuitenkin vain kaksi prosenttia (Eurostat 2009). Lokakuussa 2010 komissio hyväksyi tiedonantonsa ”Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahanke Innovaatiounioni”[4], jossa määritetään tutkimusta ja innovaatiota koskeva strateginen ja yhdennetty lähestymistapa. Marraskuussa neuvosto[5] ja sen jälkeen helmikuussa 2011 Eurooppa-neuvosto tukivat tätä aloitetta ja painottivat erityisesti, että Eurooppaan oli luotava oikeanlaiset edellytykset maailmanlaajuisesti kilpailukykyiselle innovaatioympäristölle. EU:n talousarvion tarkastelussa[6] komissio esitti ajatuksiaan unionin tulevan talousarvion rakenteesta ja päämäärästä sekä pohjusti tulevaa ehdotusta seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä. Tavoitteena on saavuttaa älykkäällä julkisen talouden vakauttamisella tulevaisuutta varten talousarvio, joka on suunniteltu tukemaan Eurooppa 2020 -strategian toteutusta. Talousarvio perustuu keskeisiin periaatteisiin, kuten tärkeimpien poliittisten prioriteettien toteutukseen ja EU:n lisäarvoon, ja sen on oltava tuloslähtöinen. Tutkimuksella ja innovaatiolla on keskeinen merkitys talouspolitiikassa, ja ne luovat kasvua ja työpaikkoja, ja siksi niiden tunnustettiin kuuluvan kestävimpiin edistyksen moottoreihin. Ennen kaikkea talousarvion tarkastelussa ehdotettiin yhteisen strategiakehyksen kehittämistä EU:n koko tulevaa tutkimus- ja innovaatiorahoitusta varten. Kuten vihreässä kirjassa myöhemmin esitettiin, tavoitteena olisi kehittää johdonmukainen kokonaisuus rahoitusvälineitä, joilla tarjotaan saumatonta rahoitusta koko innovaatioketjulle tutkimuksesta teknologian kehittämiseen, esittelyyn ja markkinoilletuloon saakka. INNOVAATIOUNIONI MUKAAN LUKIEN ERA-POLITIIKAN KEHITYS Innovaatiounionissa Euroopan unioni on ottanut käyttöön strategisen ja yhdennetyn innovaatiolähestymistavan, jossa kilpailukyvyn parantamiseen ja yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseen tähtäävät tavoitteet lujittavat toisiaan ja pyrkimys innovaatioon vaikuttaa politiikan laatimiseen ja täytäntöönpanoon kaikilla aloilla. Eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet ovat keskeinen täytäntöönpanoon liittyvä toimintalinja. Ne kokoavat yhteen kaikki innovaatiosyklin toimijat ja yhdistävät eurooppalaiset pyrkimykset kiireellisten yhteiskunnallisten haasteiden ratkaisemiseksi, samalla kun niillä nopeutetaan uusien teknologioiden ja tuotteiden markkinoille tuloa Euroopassa. Innovaation edistymisen seuranta Eurooppa-neuvosto kehotti kesäkuussa 2010 kehittämään uuden indikaattorin innovaation edistymisen seurantaa varten, minkä seurauksena johtavista yritysmaailman innovaattoreista ja taloustieteilijöistä koostuva korkean tason paneeli tarkasteli mahdollisten indikaattoreiden saatavuutta, laatua ja teknistä toteutettavuutta. Paneeli otti huomioon, että oli vältettävä päällekkäisyyttä kolmen prosentin T&K-intensiteettitavoitteen kanssa, keskityttävä tuotoksiin ja vaikutuksiin sekä varmistettava kansainvälinen vertailtavuus. Jäsenvaltioiden kuulemisen jälkeen innovaatiounionissa ehdotettiin paneelin työn pohjalta indikaattoria, joka perustuu nopeasti kasvavien innovatiivisten yritysten osuuteen taloudessa. Indikaattori keskittyy kriittiseen aukkoon, joka EU:n on kurottava umpeen, jos se aikoo saavuttaa maailman innovaatiojohtajat. Toimintapuitteiden parantaminen Yksi innovaatiounionin ensisijaisista tavoitteista on parantaa merkittävästi liiketoimintaympäristöä ja edistää siten yksityisiä investointeja tutkimus- ja innovaatiotoimintaan. Tätä varten on luotava toimintapuitteet, ja innovaatiounionissa sekä Eurooppa-neuvostossa on korostettu seuraavia prioriteetteja: standardointi : eurooppalaisen standardointijärjestelmän uudistaminen yhteentoimivien standardien laatimiseksi entistä nopeammin ja tehokkaammin, erityisesti tieto- ja viestintätekniikan alalla; julkiset hankinnat : nykyisen lainsäädännön soveltamisen tehostaminen ja SBIR-ohjelman (Small Business Innovation Research) tyyppisen järjestelyn kehittäminen edistämään innovatiivisten tuotteiden käyttöönottoa ja käyttöä; teollis- ja tekijänoikeudet : EU-patentin hyväksyminen ja EU:n laajuisten tietämysmarkkinoiden luominen helpottamaan tietämyksen hyödyntämistä[7]. Innovatiivisten yritysten rahoituksen saannin parantaminen Rahoituksen saanti hankaloitti vuonna 2010 yhä suuresti Euroopan tutkimus- ja innovaatioinvestointeja koskevan tavoitteen saavuttamista. Innovaatiounioni sitoutuu korjaamaan tätä tilannetta seuraavilla toimilla: kehitetään EU:n tasolla uusia rahoitusvälineitä, joilla paikataan markkinoiden puutteita ja houkutellaan huomattavasti lisää yksityistä rahoitusta tutkimus- ja innovaatiotoimintaan; luodaan järjestely, jonka avulla mihin tahansa jäsenvaltioon sijoittautuneet pääomasijoitusrahastot voivat toimia ja tehdä sijoituksia vapaasti EU:n alueella; autetaan innovatiivisia yrityksiä löytämään helpommin sopivia sijoittajia kaikkialla EU:ssa; toteutetaan valtiontuen tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiopuitteita koskeva tarkistus, jossa selvennetään, mitä innovaatiomuotoja voidaan asianmukaisesti tukea. Rahoitusvälineiden uusi sukupolvi perustuu seitsemännen puiteohjelman riskinjakorahoitusvälineen[8] (RSFF) ja muiden EU:n tasolla toteutettujen järjestelyjen vankkaan menestykseen. Yhteiskunnallisten haasteiden ratkaiseminen: eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet Eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien konsepti esitettiin innovaatiounionin yhteydessä samaan aikaan kun ehdotus aktiivisena ja terveenä ikääntymistä koskevasta pilottihankkeesta. Eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien tarkoituksena on käynnistää ja koordinoida kaikki asiaankuuluvat tarjonta- ja kysyntäpuolen toimenpiteet. Yksi tärkeä näkökohta koskee sääntelyyn tai rahoitukseen liittyvien pullonkaulojen korjaamista sekä olemassa olevien tukitoimenpiteiden virtaviivaistamista, jotta varmistetaan, että innovatiiviset tuotteet ja ratkaisut saadaan nopeasti markkinoille. Neuvoston ilmaistua tukensa marraskuussa 2010[9] komissio käynnisti sidosryhmien kuulemisen pilottihankkeen kohdealasta ja sisällöstä sekä esitti usein kysyttyjä kysymyksiä koskevassa asiakirjassa seuraavien eurooppalaisten innovaatiokumppanuuksien hallintojärjestelyt ja valintaperusteet. Eurooppa-neuvosto hyväksyi pilottikumppanuuden 4. helmikuuta 2011. 3.5. Eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) toteuttaminen 3.5.1. ERAn hallintojärjestelmä Ljubljanan prosessin[10] tavoitteena on puuttua yhtenäisen toiminnan sekä jäsenvaltioiden ja EU:n välisten viiden ERA-kumppanuuden avulla eurooppalaisen tutkimusjärjestelmän heikkouksiin ja tehottomuuksiin, jotka johtuvat sen hajanaisuudesta, puutteellisesta yhtenäisyydestä ja koordinoinnista sekä osaamisen vapaata liikkuvuutta haittaavista esteistä. Innovaatiounionissa ilmoitettiin, että komissio ehdottaa vuonna 2012 uutta kehystä eurooppalaiselle tutkimusalueelle. Kehyksessä nimetään ja käsitellään keskeisiä pullonkauloja, jotka ovat esteenä EU:n tietämykseen ja talouteen liittyviä pyrkimyksiä vastaavan tutkimusjärjestelmän kehittämiselle. Tämäntyyppisen eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan kehyksen perustamiseksi komission on analysoitava, miten voidaan hyödyntää Lissabonin sopimuksessa lujitettua eurooppalaisen tutkimusalueen oikeusperustaa. Toinen ERAn yleisen hallinnon kehittämiseen liittyvä keskeinen vaihe oli se, että CRESTiä varten hyväksyttiin uusi toimeksianto, jossa CRESTin nimeksi muutettiin eurooppalaisen tutkimusalueen komitea (ERAC)[11] kuvaamaan paremmin eurooppalaisen tutkimusalueen uutta painoarvoa[12]. 3.5.2. Tutkijat Henkilöresursseja ja liikkuvuutta käsittelevä ohjausryhmä jatkoi vuonna 2010 aktiivista panostaan EPR:n (eurooppalainen kumppanuus tutkijoita varten) toteuttamisessa. Kansallisten toimintasuunnitelmien avulla monet maat edistivät kehitystä kohti entistä avoimempia ja yhtenäisempiä tutkijoiden työmarkkinoita. Näiden toimien toteutuksen seurannasta tehtiin sopimus, jonka mukaan seuraavien kolmen vuoden aikana on laadittava vuotuiset edistymisraportit. Muita keskeisiä toimia olivat tutkijoiden uravaiheita koskevan järjestelmän suunnittelu, tutkimus tutkijoiden yleiseurooppalaisen eläkerahaston perustamisen helpottamiseksi, tutkimus EU:n tutkijoiden liikkuvuuden malleista ja urakehityksestä (MORE) sekä ulkomailla olevia eurooppalaisia tutkijoita koskevien EURAXESS-linkkien laajentaminen Intiaan ja Singaporeen. Vuonna 2011 on tarkoitus kehittää vastaavanlainen tutkijoiden uraa koskeva rakenne, jatkaa toimia Euroopan unionin laajuisen eläkerahaston edistämiseksi sekä testata ajatusta tutkijakortista, jonka avulla luotaisiin Euroopan laajuinen rekisteri- ja tietojärjestelmä. 3.5.3. Yhteistä ohjelmasuunnittelua koskeva aloite Neuvoston joulukuussa 2009 esittämien päätelmien pohjalta käynnistettiin yhteisen ohjelmasuunnittelun pilottialoite hermoston rappeutumissairauksista sekä valittiin kolme muuta yhteisen ohjelmasuunnittelun aihetta, joista komissio hyväksyi suosituksia: maatalous, elintarviketurva ja ilmastonmuutos; kulttuuriperintö ja globaalimuutos sekä terveellinen ruokavalio tervettä elämää varten. Neuvosto päätti kyseisten kolmen yhteistä ohjelmasuunnittelua koskevan aloitteen käynnistämisestä lokakuussa 2010 pitämässään istunnossa. Yhteistä ohjelmasuunnittelua käsittelevässä korkean tason työryhmässä yksilöitiin seuraavat kuusi yhteisen ohjelmasuunnittelun aloitetta, jotka neuvosto hyväksyi toukokuussa 2010: 1. Lisää vuosia, parempaa elämää – väestörakenteen muutoksen tuomat mahdollisuudet ja haasteet 2. Mikrobihaaste – kasvava uhka ihmisten terveydelle 3. Terveet ja tuottavat meret ja valtameret 4. Vesi haasteena muuttuvassa maailmassa 5. Ilmastotietouden yhdistäminen Eurooppaa varten 6. Urbaani Eurooppa – globaalit haasteet, paikalliset ratkaisut. Marraskuussa 2010 neuvosto esitti päätelmissään olevansa tyytyväinen ensimmäiseen yhteistä ohjelmasuunnittelua koskevaan kaksivuotisraporttiin, muun muassa toimintaedellytyksiä koskeviin vapaaehtoisiin suuntaviivoihin, joiden avulla seurataan yhteisen ohjelmasuunnittelun edistymistä ja kartoitetaan sen tulevaisuutta. 3.5.4. Tutkimusinfrastruktuurit Eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (ERIC) oikeudellista kehystä koskeva asetus [13] laadittiin helpottamaan useita Euroopan maita koskevien laajojen tutkimusinfrastruktuurien perustamista ja toimintaa. ERIC-asetuksen yhtenäinen ja aikataulun mukainen täytäntöönpano on kuitenkin yhä haaste monissa jäsenvaltioissa. Eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion perustamista pyydettiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2010, ja SHARE-ERIC (terveys, ikääntyminen ja eläkkeelle jääminen Euroopassa) perustettiin maaliskuussa 2011[14]. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelman täytäntöönpanossa edistyttiin huomattavasti vuonna 2010, erityisesti seitsemännen puiteohjelman (PO7) infrastruktuureja koskevasta aihealueesta rahoitettavien valmisteluvaiheen hankkeiden ansiosta. Vuonna 2010 tehtiin kymmenen sopimusta, ja hankkeiden rakennusvaihe on käynnissä tai käynnistetään pian. Hautomotehtävänsä yhteydessä ESFRI on perustanut onnistuneesti uusia infrastruktuureja ja kehittänyt ERAa koskevan yhteisen lähestymistavan, mutta nyt on puututtava yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien pitkän aikavälin kestävyyteen. Huippuosaamista koskevien standardien käyttöä on laajennettava niin, että ne kattavat olemassa olevien infrastruktuurien toiminnan, ja niillä on edistettävä kaikkien yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien arviointia ja priorisointia. Tätä varten perustettiin työryhmä, jonka tehtävänä on kehittää ja esittää arviointia ja priorisointia koskeva metodologinen kehys vuoteen 2011 mennessä. 3.5.5. ERAn ulkoinen ulottuvuus Kansainvälistä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskeva eurooppalainen kumppanuus, jonka tavoitteena on lisätä EU:n ja jäsenvaltioiden keskinäistä yhtenäisyyttä, oli vuonna 2010 yhä keskeinen osa Euroopan unionin toimintaa tällä alalla. Kansainvälisen tiede- ja teknologiayhteistyön strateginen foorumi (SFIC) varmisti kumppanuuden edistymisen. Erityistä huomiota on kiinnitetty Intian kanssa toteutettavaan pilottialoitteeseen, joka koskee veteen ja biologisiin voimavaroihin liittyviä haasteita, EU:n, sen jäsenvaltioiden ja Intian strategisen tutkimus- ja innovaatiotoimintasuunnitelman laatimiseksi vuoden 2011 aikana. SFIC on myös määrittänyt uusia EU:n ja jäsenvaltioiden yhteisiä painopistealueita käynnistämällä uusia Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa toteutettavia koordinoituja tai yhteisiä maantieteellisiä pilottialoitteita. 3.5.6. Tietämyksensiirto Eurooppalaisen tutkimusalueen komitean tietämyksensiirtoa koskeva työryhmä edistää ja seuraa tietämyksensiirtoa koskevasta komission suosituksesta ja käytännesäännöistä annetun neuvoston päätöslauselman noudattamista[15]. Ryhmä edisti keskinäistä oppimista ja toimitti vuonna 2010 ensimmäisen raportin, jossa nimettiin kansallisella tasolla suosituksen noudattamiseksi toteutettuja ja suunniteltuja aloitteita. Työryhmä edistyi työssä, joka koskee suuntaviivojen laatimista sidosryhmille tietämyksensiirrosta, henkisen omaisuuden hallinnoinnista kansainvälisessä tutkimusyhteistyössä sekä indikaattoreista. Lisäksi komissio käynnisti pitkän kolmivuotisen seurantatutkimuksen toimenpiteistä, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet suosituksen perusteella, sekä kyseisten toimenpiteiden vaikutuksista. Sidosryhmien mukaan tuomiseksi komissio järjesti kolmannen sidosryhmäfooruminsa marraskuussa 2010. 3.5.7. Yliopistot: uudistusohjelma Vuonna 2010 toteutettiin vertaisoppimistoimia yliopistojen uudistusohjelmaan sisältyvillä viidellä aihealueella[16], ja niissä saavutettuja yleisiä tuloksia tarkasteltiin puheenjohtajavaltio Belgian lokakuussa järjestämässä konferenssissa, jossa käsiteltiin huippuosaamisen edellytyksiä yliopistoissa ja muissa tutkimuslaitoksissa. Maaliskuussa 2011 järjestettiin eurooppalaisen tutkimusalueen komitean seminaari, jossa viimeisteltiin päätelmät ja keskusteltiin siitä, miten tulokset otetaan huomioon politiikassa. Samaan aikaan käynnistettiin sidosryhmäfoorumi kehittämään yhteisiä periaatteita ulkoista kilpailupohjaista tutkimusrahoitusta varten. Foorumin raportti tarjoaa tietoa poliittisiin keskusteluihin, jotka koskevat esimerkiksi eurooppalaisen tutkimusalueen kehyksen valmistelutyötä sekä tiedonantoa korkea-asteen koulutuksen uudistusohjelman seurannasta. SEITSEMÄS PUITEOHJELMA Vuoden 2010 työohjelmien täytäntöönpano Vuonna 2010 saatettiin päätökseen 63 ehdotuspyyntöä, joiden ohjeellinen talousarvio oli yhteensä 3,9 miljardia euroa. Ehdotuspyyntöihin saatiin hakuperusteet täyttäviä ehdotuksia yhteensä 12 397, joista rahoitettaviksi valittiin 2 582 ehdotusta[17]. Hyväksyttyjen ehdotusten osuus oli näin ollen 21 prosenttia. Kaikkiin hakuperusteet täyttäviin ehdotuksiin osallistui yhteensä 57 315 hakijaa. Hankkeiden kokonaiskustannukset olivat 23,3 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus yhteensä 17,8 miljardia euroa. Valittuihin ehdotuksiin osallistui yhteensä 13 710 hakijaa. Hankkeiden kokonaiskustannukset olivat 5,2 miljardia euroa ja haettu EU-rahoitus yhteensä 3,8 miljardia euroa. Hakijamäärissä mitaten rahoitusta sai siis yhteensä 24 prosenttia hakijoista. Vuoden 2011 työohjelmat Vuoden 2011 työohjelmat hyväksyttiin 19. heinäkuuta 2010, ja niihin sisältyy EU:n tutkimus- ja innovaatioinvestointeja koskevia ehdotuspyyntöjä lähes 6,4 miljardin euron edestä. Ne olivat ensimmäiset seitsemännen puiteohjelman työohjelmat Eurooppa 2020 -strategian julkaisemisen jälkeen. Työohjelmiin sisältyy muun muassa seuraavanlaisia tekijöitä: - Ensisijaisessa asemassa ovat pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset). Pk-yrityksille annetaan lähes 800 miljoonaa euroa, ja korvamerkittyjä talousarvioita esitettiin ensimmäistä kertaa useille aihealueille. - Terveydenhuollon alalla kolmannes vuoden 2011 kokonaistalousarviosta käytetään tutkijalähtöisiin kliinisiin kokeisiin uusien lääkkeiden markkinoilletulon nopeuttamiseksi. - Tieto- ja viestintätekniikan rahoituksesta noin 1,1 miljardilla eurolla autetaan eurooppalaisen digitaalistrategian toteutusta ja käsitellään eräitä haasteita, kuten ikääntyvä yhteiskunta ja vähähiilisempi talous. Tarkoituksena on keskittyä seuraavan sukupolven verkko- ja palveluinfrastruktuureihin, robottijärjestelmiin, elektroniikka- ja fotoniikkakomponentteihin, digitaalista sisältöä koskeviin teknologioihin sekä tulevaisuuden Internetiin. - Ehdotuspyyntö ”Ocean of tomorrow: joining research forces to meet challenges in ocean management” (Huomisen meri: tutkimusresurssien yhdistäminen merten hallinnan haasteisiin vastaamiseksi) liittyy moniin eri aihealueisiin. - Vuonna 2010 järjestetyn EU:n, Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen (LAC) maiden huippukokouksen[18] jälkeen kiinnitettiin erityistä huomiota Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen tutkimuslaitosten osallistumiseen. - Yli 1,3 miljardia euroa varattiin Euroopan tutkimusneuvoston valitsemille luoville eturivin tutkijoille. - Lähes 750 miljoonaa euroa suunnattiin tutkijoiden koulutukseen ja urakehitykseen mukaan lukien Marie Curie -toimien kautta toteutettava rajat ylittävä ja toimialojen välinen liikkuvuus. Muita aloitteita Artikla 185:n aloitteista voidaan mainita, että tietotekniikka-avusteista asumista koskevan AAL-yhteisohjelman (Ambient Assisted Living) väliarvioinnin johtopäätösten mukaan ohjelmassa oli onnistuttu yhdistämään 23 kumppanimaata tavoittelemaan yhteistä päämäärää sellaisten tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvien innovatiivisten hankkeiden rahoittamisesta, joilla autetaan ikääntyneitä ja tuetaan Euroopan teollisuutta. Vuonna 2010 AAL-ohjelmassa järjestettiin kolmas ehdotuspyyntö, jonka kokonaistalousarvio oli 55 miljoonaa euroa ja EU:n rahoituksen osuus 23 miljoonaa euroa. Eurostars-ohjelma kiinnosti vuonna 2010 yhä eurooppalaisia tutkimus- ja kehitysalalla toimivia pk-yrityksiä, sillä ohjelman viidenteen ehdotuspyyntöön saatiin vastauksia kymmenen prosenttia aikaisempaa enemmän. Eurostars-ohjelmasta tehtiin myös väliarviointi tänä vuonna. Sen mukaan Eurostars on hyvä ohjelma, joka tuo lisäarvoa eurooppalaisille T&K-työtä tekeville pk-yrityksille, mutta ohjelmaa voidaan vielä kehittää edelleen. EU investoi 48 miljoonaa euroa eurooppalaisen metrologian tutkimusohjelman (EMRP) aloitteeseen, joka koskee eurooppalaista tutkimusta metrologian alalla. Kolmantena täytäntöönpanovuonnaan EMRP-ohjelma kattaa nyt 44 prosenttia kaikista ERAn tutkimuksista tällä alalla. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen yhteisestä Itämeren tutkimus- ja kehitysohjelmasta (BONUS)[19]. Yksityisille yrityksille annetaan tutkimus- ja innovaatiotoimintaan taloudellista tukea riskinjakorahoitusvälineen (RSFF) kautta. Vuoden 2010 loppuun mennessä RSFF:stä oli myönnetty lainoja 67 hankkeeseen yhteensä 6 305 miljardia euroa. RSFF:n toteutuksen puolivälissä (vuoden 2010 lopussa) tehdyn myönteisen väliarvioinnin[20] mukaan RSFF oli huomattavasti edellä suunniteltua täytäntöönpanoa, ja kysynnän määrä ylittää alkuperäiset odotukset. RSFF on tuottanut vipuvaikutuksena investointeja yli 32 kertaa EU:n budjetista osoitetun rahoitusosuuden arvon. Tarkkoina lukuina tämä merkitsee sitä, että rahoitus- ja talouskriisistä huolimatta EU:n 500 miljoonan euron suuruisella budjetilla saatiin aikaan 16 miljardin euron investoinnit vuosina 2007–2010. Vuonna 2010 saavutettiin monia keskeisiä ITER-hankkeen[21] välitavoitteita Fusion for Energy -yhteisyrityksessä[22]. ITER-neuvosto teki heinäkuussa 2010 perusskenaariota koskevan sopimuksen, joka koskee hankkeen kohdealaa, aikataulua ja kustannuksia, ja sen jälkeen Euratom on työstänyt ITERin kaikkia muita osia, jotka koskevat seuraavia hallinnon kehittämiseen, kulujen hillitsemiseen ja asianmukaiseen riskien vähentämiseen tähtääviä vaiheita. Tätä työtä jatketaan vuonna 2011. Merkkipaaluja Seitsemännen puiteohjelman väliarviointi Seitsemännen puiteohjelman väliarvioinnin suoritti kymmenen itsenäisen asiantuntijan muodostama työryhmä, joka tarkasteli ohjelman suunnittelua, täytäntöönpanoa ja varhaisia tuloksia. Asiantuntijoiden työ perustui kattaviin tutkimuksiin ja raportteihin, mutta myös sidosryhmien edustajien ja komission työntekijöiden haastatteluihin. Lisäksi asiantuntijaryhmä järjesti kesällä 2010 sidosryhmien laajan ja julkisen kuulemisen Internetissä. Asiantuntijat toimittivat loppuraporttinsa 15. marraskuuta 2010[23], ja sen keskeisen viestin mukaan seitsemäs puiteohjelma on oikealla tiellä ja edistää selvästi merkittävällä tavalla eurooppalaista tiedettä ja eurooppalaista tutkimusaluetta. Raportti osoittaa, että seitsemännessä puiteohjelmassa on tähän mennessä saavutettu hyvin myönteisiä tuloksia, mutta suuria haasteita on vielä jäljellä. Haasteet esitetään kymmenessä suosituksessa, joissa kehotetaan muun muassa yhdentämään tutkimusperustaa entistä enemmän ja erottamaan samalla EU:n ja jäsenvaltioiden tasot selkeämmin toisistaan; säilyttämään rahoitus nykyisellä tasolla; yksinkertaistamaan ohjelmaa radikaalisti (”kvanttihyppy”); harkitsemaan taukoa uusien tutkimusvälineiden kehittämisessä sekä tarkistamaan perusteellisesti kansainvälistä tutkimusyhteistyötä koskeva strategia. Komission virallinen vastaus[24] hyväksyttiin 9. helmikuuta 2011. Tiedonannon rakenteessa noudatetaan asiantuntijaryhmän esittämiä kymmentä suositusta. Siinä annetaan yksityiskohtaista tietoa suoritettavista tai ehdotetuista toimista sekä noudatettavista suuntaviivoista. Joidenkin tapausten osalta vastauksessa todetaan, että komissio voi yksinään toteuttaa toimia vain rajallisesti, ja pyydetään tukea muilta toimielimiltä ja jäsenvaltioilta yhteisten lähestymistapojen kehittämiseksi. Vastauksessa myös hyväksytään tulevien rahoitusohjelmien päämääriä ja täytäntöönpanoa koskevat asiantuntijaryhmän päätelmät. Siinä painotetaan, että Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanoa, muun muassa innovaatiounionin ja muiden lippulaiva-aloitteiden tavoitteita, on tuettava. Yksinkertaistaminen Vuosi 2010 oli taitekohta pyrkimyksessä päästä mahdollisimman hyvään tasapainoon yksinkertaistamiseen ja varmistamiseen liittyvien huolenaiheiden välillä. Vaikka yksinkertaistamisessa on jo edistytty paljon, antamassaan palautteessa sidosryhmät totesivat, että ne pitivät säännösten monimutkaisuutta ja puiteohjelmiin liittyviä hallinnollisia rasitteita yhä huolestuttavina. Sekä sidosryhmät että EU:n toimielimet tunnustivat, että työtä on jatkettava, jotta suunnittelua, hallintoa, menettelyjä ja välineitä saadaan kehitettyä vieläkin yksinkertaisemmiksi ja tehokkaammiksi. Komissio suoritti perusteellisen analyysin eri vaihtoehdoista, jotka koskevat tutkimusohjelmien laajaa yksinkertaistamista. Tulokset julkaistiin 29. huhtikuuta 2010 tiedonannossa tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta[25]. Yksinkertaistamistavoite otettiin asianmukaisesti huomioon myös tarkistettua varainhoitoasetusta koskevassa ehdotuksessa[26]. Monia komission esittämistä toimista tuettiin yleisesti, ja vuoden 2010 viimeisen vuosineljänneksen aikana yksinkertaistamiseen keskityttiin määrittämällä lyhyen aikavälin toimia, jotka voitaisiin toteuttaa jo seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Tämän seurauksena komissio esitti seitsemännen puiteohjelman yksinkertaistamispaketin, joka hyväksyttiin 24. tammikuuta 2011[27]. Uusien tutkimus- ja innovaatio-ohjelmien valmistelun yhteydessä työskennellään parhaillaan intensiivisesti perusteellisempien muutosten toteuttamiseksi. Yhteisten teknologia-aloitteiden toiminta Nykyiset viisi yhteistä teknologia-aloitetta perustuvat SEUT-sopimuksen 187 artiklaan (entinen EY:n perustamissopimuksen 171 artikla). Yhteiset teknologia-aloitteet käynnistettiin seitsemännessä puiteohjelmassa EU:n tasolla suoritettavaa tutkimusta koskevana uutena mekanismina. Yhteisyritys innovatiivisia lääkkeitä koskevaa yhteistä teknologia-aloitetta varten (IMI) on komission ja tutkimusta tekevää Euroopan lääketeollisuutta edustavan järjestön (EFPIA) välinen yhteisyritys, joka pyrkii parantamaan kansalaisten terveyttä poistamalla lääkekehityksen kilpailua edeltävän vaiheen pullonkauloja. Lääketeollisuuden on tarkoitus myöntää luontoissuorituksina yhteensä miljardi euroa, ja EU:n talousarviosta myönnetään vastaavan suuruinen rahoitusosuus. Vuosi 2010 oli IMI-yhteisyrityksen hallintoyksikön ensimmäinen täysimääräinen toimintavuosi. IMI-yhteisyrityksen ensimmäinen väliarviointi suoritettiin vuoden 2010 loppupuolella. Asiantuntijat esittivät kaiken kaikkiaan myönteisen arvion yhteisyrityksestä, joka on maailman suurin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus terveyteen liittyvän tutkimuksen alalla. Suosituksissa kehotetaan lujittamaan edelleen IMIn toimintaa. Vuonna 2010 polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivaa yhteisyritystä (FCH) lujitettiin myöntämällä sille lupa itsenäiseen toimintaan. Vuonna 2010 valmisteltiin myös muutos neuvoston asetukseen. Muutoksessa otetaan huomioon, että tutkimusryhmittymästä tuli FCH-yhteisyrityksen kolmas jäsen, ja siinä ehdotettiin, että hankkeisiin osallistuvien tutkimusjärjestöjen luontoissuoritukset otettaisiin huomioon osuuksien vastaavuutta määritettäessä samoin kuin teollisuuden suoritukset. Ensimmäinen FCH-yhteisyritystä koskeva väliarviointi on parhailleen käynnissä. Loppuraportti on tarkoitus julkaista vuoden 2011 keväällä. Clean Sky -yhteisyritys (ilmailu ja lentoliikenne ) alkoi toimia itsenäisesti vuonna 2009, ja sen toiminta on vakiintunut vuonna 2010. Vuoden kuluessa käynnistettiin ja arvioitiin viisi ehdotuspyyntöä. Sen lisäksi Clean Sky -yhteisyritys on hoitanut menestyksellisesti seitsemän jäsenille (nimettyjä edunsaajia) tarkoitettua avustussopimusta, joiden osuus Clean Sky -yhteisyrityksen tutkimustoiminnasta on 75 prosenttia. Clean Sky -yhteisyrityksen väliarviointi suoritettiin vuonna 2010. Arviointi oli yleisesti myönteinen, mutta siihen sisältyi yli 40 suositusta, jotka koskivat monia eri tasoja. Komission tiedonanto, jossa esitetään vastauksia IMI-, FCH- ja Clean Sky -yhteisyritysten toteutusten puolivälissä laadittuihin arviointeihin, on tarkoitus julkaista vuonna 2011. Sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevassa ARTEMIS-yhteisyrityksessä käynnistettiin kolmas ehdotuspyyntö vuonna 2010. Kaiken kaikkiaan vuoden 2010 T&K-toimien yhteydessä on käynnistetty kymmenen uutta hanketta, joiden kustannukset ovat 167,5 miljoonaa euroa. Hankkeiden osallistujat kattavat 50,5 prosenttia hankkeiden kustannuksista, ARTEMIS-yhteisyrityksen jäsenvaltiot 32,8 prosenttia ja yhteisyritys 16,7 prosenttia. Siten Euroopan unionin rahoituksen vipuvaikutus on 1:6. Nanoelektroniikkaa koskeva ENIAC-yhteisyritys (nanoelektroniikka 2020) alkoi toimia itsenäisesti vuonna 2010. Kolmas ehdotuspyyntö käynnistettiin vuonna 2010. Kaiken kaikkiaan vuoden 2010 T&K-toimien yhteydessä on käynnistetty kymmenen uutta hanketta, joiden kustannukset ovat 201 miljoonaa euroa. Hankkeiden osallistujat kattavat 56,5 prosenttia hankkeiden kustannuksista, ENIAC-yhteisyrityksen jäsenvaltiot 26,8 prosenttia ja yhteisyritys 16,7 prosenttia. Siten Euroopan unionin rahoituksen vipuvaikutus on 1:6. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritysten ensimmäistä väliarviointia koskeva komission raportti hyväksyttiin 16. joulukuuta 2010[28]. NÄKYMÄT VUODELLE 2011 Komissio käynnistää laatimallaan vihreällä kirjalla Haasteista mahdollisuuksiin: yhteinen strategiakehys EU:n tutkimus- ja innovointirahoitukselle[29] Euroopassa laajan julkisen keskustelun hankkiakseen tietoa lukuisista keskeisistä aiheista, joiden avulla voitaisiin kehittää yhteinen strategiakehys ja määrittää painopisteet EU:n tuleville tutkimus- ja innovaatiotoiminnan rahoitusta koskeville ohjelmille vuoden 2013 jälkeen. Keskustelussa käsiteltäviä aiheita ovat muun muassa se, miten rahoitusta on suunnattava nykyisten haasteiden ratkaisemiseen ja miten eurooppalaisten yritysten innovaatiotoimintaa tuettaisiin tehokkaammin niin, että samaan aikaan lujitettaisiin Euroopan tiedeperustaa ja eurooppalaista tutkimusaluetta. Tulokset esitellään ja niitä käsitellään sidosryhmien yhteisössä. Euroopan unionin seuraavat tutkimus- ja innovaatiotoiminnan rahoitusta koskevat ohjelmat sisältyvät komission seuraavaa monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin, jotka on tarkoitus esittää kesäkuussa 2011. Komission odotetaan hyväksyvän yhteistä strategiakehystä koskevat lainsäädäntöehdotukset vuoden 2011 loppuun mennessä. LISÄTIEDON LÄHTEITÄ Lisätietoja on saatavilla seuraavista julkisista lähteistä: - puiteohjelman ja sen erityisohjelmien vuotuiset seurantaraportit[30]; - viisivuotisarviointiraportit[31]; - säännöllisesti julkaistavat Science, Technology and Competitiveness Key Figures -raportit[32]; - tiedettä ja teknologiaa koskevat Eurostatin tilastot[33]; - Euroopan unionin tutkimustoimien ja -politiikkojen yhteydessä julkaistut selvitykset ja analyysit[34]; - tutkimuspääosaston vuotuiset toimintakertomukset[35]; - opas The practical guide to EU funding opportunities for research and innovation [36] Useimmat edellä mainituista asiakirjoista ovat saatavilla tai tilattavissa seuraavissa verkkosivustoissa: - CORDIS-verkkosivusto: http://cordis.europa.eu ; - komission Tutkimus-verkkosivusto: http://ec.europa.eu/research ; - ERA-verkkosivusto: http://ec.europa.eu/research/era ; - Investing in European research -verkkosivusto: http://ec.europa.eu/invest-in-research ; - ERAWATCH-verkkosivusto: http://cordis.europa.eu/erawatch . [1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm . [2] Eurooppa-neuvosto määritti vuonna 2002 tavoitteen EU:n T&K-intensiteetin nostamisesta lähes kolmeen prosenttiin vuoteen 2010 mennessä. [3] EU-27:ssa lisäys on ollut 25 prosenttia vuosina 2000–2009. [4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm . [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf . [6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm . [7] Neuvosto antoi 10. maaliskuuta 2011 luvan EU:n jäsenvaltioiden väliseen tiiviimpään yhteistyöhön yhtenäisen patenttisuojan luomiseksi. [8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm . [9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf. [10] KOM(2008) 9076. [11] Eurooppalaisen tutkimusalueen komitea on strateginen ja poliittinen neuvoa-antava elin, joka työskentelee neuvostolle ja komissiolle tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla. [12] Neuvoston päätöslauselma, 26. toukokuuta 2010 (3016). [13] Neuvoston asetus (EY) N:o 723/2009, 25. kesäkuuta 2009. [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:FI:PDF. [15] KOM(2008) 1329. [16] Aiheita ovat muun muassa institutionaaliset uudistukset, tutkimushankkeiden kustannuslaskenta, maailmanluokan huippuosaaminen sekä nuorten tutkijoiden palvelukseenotto ja ura. [17] Ehdotukset, jotka läpäisivät kaikki arviointikynnykset ja jotka hyväksyttiin pääluetteloon valintamenettelyssä. [18] Madridissa 18.–19. toukokuuta 2010. [19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf. [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm . [21] http://www.iter.org/ . [22] http://fusionforenergy.europa.eu/ . [23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm . [24] KOM(2011) 52 lopullinen. [25] KOM(2010) 187. [26] KOM(2010) 815. [27] KOM(2011) 174. [28] KOM(2010) 752. [29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm . [30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring . [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment . [32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm . [33] http://ec.europa.eu/eurostat . [34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm . [35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm . [36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .