EU:n, jäsenvaltioiden ja lähtö- ja kauttakulkumaiden väliset diplomaattiyhteydet ja monenväliset neuvottelut ovat viime kuukausien aikana tiivistyneet, ja neuvotteluja on käyty muun muassa keskisen Välimeren reitin yhteydenpitoryhmän toisessa kokouksessa ja 28. elokuuta 2017 pidetyssä Pariisin kokouksessa . Ne osoittavat, että on tehostettava toimia, jotta voidaan hyödyntää kumppanuuskehyksen puitteissa tähän mennessä saavutettua edistystä ja saada kestäviä tuloksia keskisen Välimeren reitin muuttoliikkeen hallinnassa.

Nämä seikat huomioon ottaen monet aikaisemmissa tilannekatsauksissa todetut epäkohdat ovat yhä olemassa. Erityisesti joidenkin ensisijaisten maiden kanssa tehtävä virallinen takaisinotto- ja palautusyhteistyö polkee edelleen paikoillaan. Tämän perusteella olisi nimettävä ja otettava käyttöön asianmukaisia kannustimia, jotta voidaan aloittaa neuvottelut takaisinottosopimuksista, muun muassa viisumipolitiikan pohjalta , tai tarvittaessa tutkia vaihtoehtoisia käytännön järjestelyjä, jotka eivät sisälly neuvoteltuihin sopimuksiin ja joilla saavutetaan yhtäläisiä tuloksia tosiasiallisia palautuksia koskevassa yhteistyössä. Jäsenvaltioista tehtävien palautusten määrä on yhä alhainen, mikä osoittaa myös, että sisäistä koordinointia on tehostettava.

Muuttoliikettä koskevien kumppanuuksien perustaminen Länsi-Afrikan maiden kanssa on myös edistynyt merkittävästi osana toimia, joilla vähennetään keskisen Välimeren reitin painetta. Komissio sisällytti Italian tukemiseksi toteutettavien toimenpiteiden toimintasuunnitelmaan uudelleensijoittamissitoumuksen sellaisia henkilöitä varten, jotka tarvitsevat suojelua reitin varrella olevissa maissa. Se on osa laajempaa komission käynnistämää uudelleensijoittamishanketta vuodelle 2018. EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa hyväksyttyjen ohjelmien täytäntöönpano on edelleen nopeutunut, ja 4. syyskuuta mennessä on allekirjoitettu kolmella alueella 169 sopimusta, joiden kokonaisarvo on 1,2 miljardia euroa. Tätä edistystä olisi tuettava toteuttamalla hankkeet kentällä aikataulujen mukaisesti.

Keskisen Välimeren reitin kautta saapuneiden tulijoiden määrä on kasvanut neljännen tilannekatsauksen jälkeen. Vuonna 2017 Espanjaan on saapunut 16. elokuuta mennessä yhteensä 13 826 tulijaa, mikä merkitsee 115 prosentin kasvua verrattuna vastaavaan jaksoon vuonna 2016 (6 409 tulijaa). Tämä osoittaa jälleen kerran, että mahdollisten vaihtoehtoisten reittien syntymistä on jatkuvasti tarkkailtava.

Keskistä Välimeren reittiä käyttäneiden luvattomien muuttajien määrä on kesän aikana vähentynyt. Italiassa kirjattiin heinä- ja elokuussa 15 373 tulijaa, kun vuonna 2016 tulijoita oli kyseisinä kuukausina 44 846. Muuttajia on vuoden 2017 aikana saapunut toistaiseksi (4. syyskuuta mennessä) yhteensä 99 846; vuonna 2016 muuttajia saapui saman jakson aikana 115 068. Euroopan rannoille pyrkiviä ihmisiä on tähän mennessä vuonna 2017 kuollut Kansainvälisen siirtolaisjärjestön mukaan 2 410, mutta elokuun aikana kuolemantapauksia ilmoitettiin vain 19. Nämä suuntaukset ovat osoitus tehostetuista toimista, joita Italia ja Euroopan unioni ovat yhdessä toteuttaneet Italian tukemiseksi toteutettavista toimista laaditun toimintasuunnitelman mukaisesti ja joilla vauhditetaan yhteistyötä kyseisellä reitillä sijaitsevien lähtö- ja kauttakulkumaiden, erityisesti Libyan, kanssa, sekä hyvästä yhteistyöstä Libyan viranomaisten kanssa. Libyan rannikkovartioston merivalvontaa ja salakuljetuksen torjuntaa koskevien valmiuksien vahvistamiseksi on käynnistetty aloitteita, ja ne alkavat tuottaa tulosta. Libyan kanssa tehtävään yhteistyöhön lisättiin myös uusia osa-alueita, kun EU:n Afrikka-hätärahastosta rahoitettava uusi monivuotinen hanke Libyan rajavalvonnan tehostamiseksi hyväksyttiin heinäkuussa 2017. Hanketta rahoitetaan yhteensä 46,3 miljoonalla eurolla .

Nigeria on edelleen Eurooppaan suuntautuvan sääntöjenvastaisen muuton tärkein lähtömaa (16 671 nigerialaista on kirjattu sääntöjenvastaisesti maahan tulleiksi vuonna 2017 syyskuun 4. päivään mennessä) ja yksi Euroopan raja- ja merivartioviraston palautusoperaatioiden tärkeimmistä kohteista, sillä kesäkuusta alkaen pelastusoperaatioita on järjestetty jo kolme. Hallitus lähetti Italiaan kaksi nigerialaista yhteyshenkilöä, jotka saavat Euroopan raja- ja merivartioviraston rahoitusta. Heidän tehtävänään on helpottaa luvattomien muuttajien tunnistamista ja lisätä palautusten määrää. EU:n ja Nigerian takaisinottosopimuksesta käytävien neuvottelujen toisen kierroksen ajankohdan määrittäminen on valitettavasti osoittautunut vaikeaksi.

Yhteisten turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toimien alueellistaminen Sahelissa on nopeutunut, ja sisäisen turvallisuuden ja puolustuksen asiantuntijoiden asteittainen lähettäminen G5 Sahel ryhmän maihin auttaa lisäämään tulevaa yhteistyötä viranomaisten kanssa, myös rajavalvonnan alalla. Agadezin paikallistoimisto on saatu täysin toimintakuntoon. Sen ansiosta EUCAP Sahel Niger operaatio on voinut laajentaa toimintaansa Pohjois-Nigerissä, lisätä hankkeiden toteuttamiseksi tehtävien kenttäkäyntien määrää eri alueilla, järjestää koulutusta, määrittää lainvalvontaviranomaisten tulevia tarpeita sekä edistää sääntöjenvastaisten muuttovirtojen kartoittamista. EUCAP Sahel Niger operaation edustajat tekivät heinäkuussa selvitysmatkan Madamaan, joka on muuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan tärkeä keskus. Matkalla oli mukana EU:n rajavalvonnan Libyassa toteutettavan avustusoperaation (EUBAM) asiantuntija. Turvallisuustilanteen salliessa voidaan tehdä uusia matkoja ja järjestää enemmän kohdennettua neuvontaa ja koulutusta (esim. asiakirjojen väärentämisestä ja huumeiden salakuljetuksesta).

Muuttovirtojen reittimuutoksia on seurattava jatkuvasti. Uusien reittien syntyminen voi todellakin tehdä tyhjäksi rajavalvonnan lisäämisen muun muassa Algeriassa. Kehittyvistä reiteistä vaihdetaan aktiivisesti tietoja foorumilla, jonka Nigerin viranomaiset ovat perustaneet tätä tarkoitusta varten. Euroopan raja- ja merivartiovirasto on lähettänyt yhteyshenkilön Niameyhin avustamaan työssä.

Niger on jatkanut mittavia toimia sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ja salakuljetuksen torjumiseksi. Vuonna 2017 on tähän mennessä suoritettu monia operaatioita, joissa pidätetyistä ihmisistä 101 on haastettu oikeuteen. Salakuljetukseen liittyvistä rikoksista on pidätetty 79 ihmistä ja autoja ja moottoripyöriä on takavarikoitu 74. Avustettujen vapaaehtoisten paluiden määrä on edelleen kasvanut. Noin 4 000 muuttajaa on palannut lähtömaihinsa vuoden 2017 syyskuun 1. päivään mennessä EU:n Afrikka-hätärahaston ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön maahantulijoiden suojelua ja uudelleenkotouttamista koskevasta yhteisestä aloitteesta saadun tuen turvin.

Yhteistyö Nigerin kanssa on edelleen hyvää ja rakentavaa, ja sen yhteydessä on muun muassa tehostettu rajavalvontaa. Viranomaiset ovat nyt laatineet EU:n asiantuntijoiden avustamina kansalliseen muuttoliikestrategiaan liittyvän toimintasuunnitelman, ja molemmat asiakirjat hyväksytään piakkoin virallisesti. Nigerin valtiovarainministeri, EU:n edustuston päällikkö ja Italian suurlähettiläs allekirjoittivat 21. kesäkuuta 2017 Niameyssä 50 miljoonan euron täydennysosan EU:n Afrikka-hätärahaston yhteydessä toteutettavaan budjettitukiohjelmaan. Lisärahoituksen tarkoituksena on parantaa valtion valmiuksia turvallisuuden ja salakuljetuksen torjunnan aloilla sekä puuttua ihmiskauppaan. Ensimmäinen 10 miljoonan euron suuruinen maksuerä suoritettiin heinäkuun alkupuolella. Jotta voidaan tukea alueella ihmiskaupasta hyötyneiden paikallisyhteisöjen selviytymistä, on toteutettava viipymättä hankkeita, joilla tuetaan yhteisöjen toimeentuloa ja kehitetään ihmiskaupalle vaihtoehtoista toimintaa.

Poliittinen ja turvallisuuteen liittyvä tilanne on edelleen heikentynyt Pohjois- ja Keski-Malissa neljännen tilannekatsauksen jälkeen. Parhaillaan neuvotellaan mahdollisuudesta rahoittaa EU:n Afrikka-hätärahaston kautta ohjelma , jolla tuettaisiin Moptin ja Segoun alueiden väestön perussosiaalipalveluja. Tarkoituksena on auttaa hallitusta valvomaan tiukemmin raja-alueita naapurimaiden, muun muassa Nigerin ja Burkina Fason, rajoilla. Neuvosto hyväksyi elokuussa 2017 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan mukaisesti päätöksen EU:n uuden vakautustoimenpiteen hyväksymisestä. Toimenpiteellä tuetaan Malin viranomaisia torjumaan kasvavaa turvattomuutta maan keskiosissa Moptin ja Segoun alueilla sekä palauttamaan siviilihallinnon ennalleen ja laajentamaan sitä kyseisillä alueilla. EU tukee edelleen voimakkaasti G5-maiden yhteisten joukkojen perustamista muun muassa taloudellisesti (50 miljoonalla eurolla) mutta myös alueellistamalla yhteisiä turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioita. Joukot tehostavat valvontaa G5 Sahel ryhmän maiden sisärajoilla sekä auttavat torjumaan terrorismia, järjestäytynyttä rajat ylittävää rikollisuutta ja ihmiskauppaa.

Malin viranomaiset ovat saaneet EU:n Afrikka-hätärahaston ja Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön maahantulijoiden suojelua ja uudelleenkotouttamista koskevasta yhteisestä aloitteesta tukea, ja ne ovat jatkaneet sen avulla toimia, joilla edistetään Nigeriin ja Libyaan juuttuneiden Malin kansalaisten vapaaehtoista palaamista. Vuonna 2017 tukea on annettu yli 800 henkilölle. Maliin jääneille, haavoittuvassa asemassa oleville muuttajille myönnetään vapaaehtoista paluuta varten tukea, jonka avulla 19 henkilöä on palannut lähtömaahansa vuoden 2017 toukokuusta alkaen.

Mali on yksi kymmenestä tärkeimmästä EU:hun saapuvien luvattomien muuttajien lähtömaasta, ja se kuuluu edelleen merkittävimpiin kauttakulkumaihin. EU:hun saapui Malista 5 990 luvatonta muuttajaa 1. tammikuuta ja 4. syyskuuta 2017 välisenä aikana. Palautusaste on yhä alhainen, ja yhteistyötä olisi vahvistettava. Myönteistä edistystä on tapahtunut jonkin verran konsulaattien myöntämien matkustusasiakirjojen toimittamisessa joillekin Malin kansalaisille, jotka on jo tunnistettu palauttamista varten, mutta jäljelle jäävissä tapauksissa asiakirjojen toimittamista on nopeutettava. Malin on täytettävä korkeimmalla poliittisella tasolla tehty sitoumuksensa siitä, että tunnistamiskäynneillä tai muulla tavoin tunnistettujen luvattomien muuttajien tosiasiallinen palauttaminen varmistetaan, ja erityisesti sen olisi pyrittävä toimimaan nykyistä jäsennellymmin yhteistyössä muuttajien tunnistamiseksi ja palauttamiseksi parhaiden käytäntöjen pohjalta.

Senegal on tukenut avustettujen vapaaehtoisten paluiden määrän kasvua. Senegaliin on palannut vuonna 2017 1. syyskuuta mennessä yli 1 764 ihmistä, joista yli 1 058 on tullut Nigeristä ja 671 Libyasta. Senegalin viranomaiset onnistuivat lisäksi purkamaan muuttajien salakuljetusta harjoittaneen verkoston kesäkuussa 2017. Senegal viimeistelee myös kansallista muuttoliikepolitiikkaansa. Sen pohjalta hyväksytään poliittisia ja strategisia suunnitelmia, joita tuetaan muuttoliikkeen hallintaa koskevalla hankkeella. Hanketta rahoitetaan EU:n Afrikka-hätärahastosta 9,5 miljoonalla eurolla. Yleensä ottaen Senegalille on myönnetty EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa toteutetuissa hankkeissa 161,8 miljoonaa euroa. Tästä määrästä on tehty sopimukset 104,3 miljoonasta eurosta (64 prosenttia). Sopimuksiin sisältyy konkreettisia toimia sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen torjumiseksi, erityisesti työpaikkojen luomiseen liittyvällä alalla.

Palautukset EU:sta ovat kuitenkin edistyneet vain vähän. Konsulaatin hyväksymien matkustusasiakirjapyyntöjen määrä on yhä alhainen. Dakarissa 2. kesäkuuta 2017 tehty Euroopan raja- ja merivartioviraston ja Senegalin viranomaisten välinen yhteisymmärryspöytäkirja on tarkoitus allekirjoittaa lähiaikoina. Afrikan maiden ja Frontexin tiedusteluyhteisön riskianalyysisolun perustaminen Senegaliin varmistetaan tarkoitusta varten käynnistettävällä hankkeella, joka on jo allekirjoitettu. Hanketta johtaa Euroopan raja- ja merivartiovirasto.

Senegal on yhä merkittävä luvattomien maahanmuuttajien lähtömaa. Italiaan on saapunut vuonna 2017 sääntöjenvastaisesti 5 526 senegalilaista muuttajaa 4. syyskuuta mennessä. Senegal on vahvistanut, että se aikoo lähettää Italiaan työntekijöitä helpottamaan luvattomien muuttajien tunnistamista ja palauttamista. Italian hallitus on lähettänyt Senegalin kansalliselle poliisille ehdotuksen, johon se odottaa saavansa pian myönteisen vastauksen. Espanjan kanssa on allekirjoitettu uusi muuttoliikesopimus. Se perustuu jo olemassa olevaan sopimukseen ja pitkään jatkuneeseen yhteistyöhön, joka koskee muun muassa rannikoiden valvontaa ja taloudellista apua.

Nigeria on edelleen tärkein EU:n ulkopuolinen lähtömaa ihmiskaupan uhreille, jotka ovat pääasiassa EU:ssa seksuaalisen riiston kohteeksi joutuneita naisia ja tyttöjä. Euroopan kehitysrahastosta ja EU:n Afrikka-hätärahastosta on myönnetty 10 miljoonaa euroa hankkeelle, jonka tarkoituksena on torjua ihmiskauppaa ja muuttajien salakuljetusta. Nigerian maahanmuuttoviranomaiset ja ihmiskaupan kieltämistä edistävä kansallinen virasto osallistuvat lokakuussa käynnistettävään hankkeeseen. Asiaankuuluvien EU:n virastojen, erityisesti Europolin ja Eurojustin, on tarkoitus tukea tätä työtä ihmiskauppaa ja muuttajien salakuljetusta koskevissa rajat ylittävissä tapauksissa.

EUCAP Sahel Mali operaatio on lisännyt edelleen tukeaan Malin lainvalvontaviranomaisille ja vastaaville ministeriöille rajaturvallisuuden ja valvonnan aloilla. Viranomaiset esimerkiksi vahvistivat äskettäin kansallisen rajapolitiikan ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman, joiden pohjalta on tarkoitus laatia kansallinen rajastrategia. EUCAP Sahel Mali operaatio tukee myös rajapoliisin uudelleenorganisointia. Se tekee läheistä yhteistyötä EU:n edustuston kanssa ja tarjoaa strategista neuvontaa EU:n Afrikka-hätärahaston puitteissa toteutettavien hankkeiden täytäntöönpanoa varten.

Etiopia

Muuttoliikettä koskevalla yhteistyöllä on tähän mennessä saavutettu vaihtelevia tuloksia. Etiopia on toisaalta torjunut muuttajia salakuljettavia verkostoja toimilla, joiden ansiosta EU:hun Afrikan sarven maista saapuvien luvattomien (lähinnä eritrealaisten ja somalien) muuttajien määrä on vuoden 2017 alusta lähtien laskenut vuoden 2016 vastaavaan jaksoon verrattuna . Etiopia on edelleen edistynyt sitoumuksissaan suhteessa maan vastaanottamaan suureen pakolaismäärään. Se on muun muassa tarkistanut perusteellisesti pakolaisjulistuksensa, johon sisältyy oikeus työhön, mahdollisuus koulutukseen ja liikkumisvapaus, ja se on toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä tarjotakseen kestäviä ratkaisuja ja parantaakseen pakolaisten mahdollisuuksia. Tämä on merkittävä askel, kun otetaan huomioon, että ilman tällaisia mahdollisuuksia pakolaiset ovat vaarassa joutua rikollisverkostojen uhreiksi. Lisäksi Etiopian poliittinen tilanne on kaiken kaikkiaan parantunut sen jälkeen, kun voimassa ollut hätätila lakkautettiin 4. elokuuta 2017.

Toisaalta EU:sta tapahtuvia palautuksia koskeva yhteistyö ei ole edelleenkään tyydyttävää, ja palautusten määrä on yksi alueen alhaisimpia. Pilottihankkeita on toteutettu vähän, ja niiden toiminta edistyy edelleen hyvin hitaasti. Korkeimmalla poliittisella tasolla tehty poliittinen sitoumus on vielä pantava täytäntöön operatiivisessa yhteistyössä. EU ehdotti pilottihankkeissa saatujen kokemusten pohjalta, että etiopialaisten palautukset EU:n jäsenvaltioista toteutettaisiin aikaisempaa jäsennellymmin. Keskusteluja jatketaan tältä pohjalta myönteisten tulosten saavuttamiseksi.

2.2. Muiden maiden kanssa saavutettu edistys

Aasia

Bangladesh on Afrikan ulkopuolella yksi tärkeimmistä keskistä Välimeren reittiä käyttävien luvattomien muuttajien lähtömaista, ja se on kaikista maista toisena Nigerian jälkeen. Italiaan on vuonna 2017 saapunut Bangladeshista 8 747 luvatonta muuttajaa 4. syyskuuta mennessä, kun taas vuoden 2016 aikana muuttajia oli 8 131. Se kuuluu myös maihin, joissa edistyminen palautuksissa ja takaisinotossa on ollut kaikkein vaikeinta. Palautusten määrä on itse asiassa laskenut 14 prosenttiyksikköä vuosina 2013–2016, ja jäsenvaltiot ovat toistuvasti ilmoittaneet, etteivät Bangladeshin viranomaiset vastaa luvattomien muuttajien tunnistamista koskeviin pyyntöihin. Tämän laiminlyönnin korjaamiseksi EU ja Bangladesh sopivat alustavasti vakiomuotoisista toimintamenettelyistä elokuun lopussa Dhakassa pidetyssä kokouksessa.

Uusi 12 miljoonan euron arvoinen alueellinen hanke käynnistettiin 1. elokuuta 2017 muuttoliikkeen hallinnan parantamisesta silkkitien maissa. Hankkeen tarkoituksena on maksimoida muuttoliikkeen ja liikkuvuuden kehityspotentiaali alueella ja tärkeimmissä työvoimaa vastaanottavissa maissa sekä käynnistää kattavia alueellisia toimia, joiden avulla esitetään muuttoliikkeeseen ja liikkuvuuteen liittyviä ratkaisuja ihmisoikeuksia ja muuttajien suojelua kunnioittaen.

Pakistanin kanssa toteutettiin yhteistyössä 20. heinäkuuta 2017 yhteinen palautusoperaatio, joka onnistui erittäin hyvin. Operaatiota koordinoi Euroopan raja- ja merivartiovirasto, ja sen yhteydessä palautettiin 45 pakistanilaista. Takaisinoton sekakomitean seuraava kokous on näillä näkymin tarkoitus pitää syyskuussa, ja se tarjoaa Pakistanille merkittävän tilaisuuden esitellä takaisinotossa saavutettua edistystä, muun muassa takaisinoton sekakomitean helmikuussa pidetyssä edellisessä kokouksessa esittämien sitoumusten täytäntöönpanoa. Pakistanilaiset virkamiehet tekivät heinäkuussa tutustumismatkan Tbilisiin. Matkan tarkoituksena oli tutustua EU:n ja Georgian takaisinottopyyntöjen käsittelyssä käyttämän sähköisen foorumin toimintaan, jotta voitaisiin edistää komission Pakistanissa rahoittamaa vastaavanlaista hanketta.

EU:n jäsenvaltioissa toimiville afganistanilaisille konsulivirkamiehille järjestettiin seminaari Brysselissä 13. heinäkuuta 2017. Sen osallistujamäärä oli hyvin suuri, ja siellä käytiin hyödyllisiä keskusteluja yhteisen etenemissuunnitelman ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten järjestelyjen täytäntöönpanosta. Yhteisen etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa käsittelevän työryhmän kolmas kokous on tarkoitus järjestää vuoden 2017 lokakuun alussa. Sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden käsittely sekä paluumuuttajien onnistuneen uudelleenkotouttamisen varmistaminen ovat edelleen tärkeällä sijalla EU:n asialistalla. Tätä varten on pantava täytäntöön muun muassa vuonna 2016 hyväksytty EU:n alueellinen ohjelma, jossa Afganistan on tärkein edunsaaja, sekä valmisteilla oleva vastaavanlainen ohjelma, joka on tarkoitus toteuttaa vuoden 2017 loppupuolella. Afganistanin turvallisuustilanne on heikentynyt huomattavasti Kabulissa 31. toukokuuta 2017 tapahtuneen hyökkäyksen jälkeen.