EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 16.12.2016 COM(2016) 872 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seksuaalisen riiston sekä lapsipornografian torjumisesta 13 päivänä joulukuuta 2011 annetun direktiivin 2011/93/EU 25 artiklassa tarkoitettujen toimien täytäntöönpanon arvioinnista



Sisällysluettelo 1.JOHDANTO 1.1.Direktiivin 25 artiklan tavoitteet ja soveltamisala 1.2.Kertomuksen tarkoitus ja menetelmät 2.TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMET 2.1.Aineiston poistaminen (25 artiklan 1 kohta) 2.1.1.Jäsenvaltioiden alueella ylläpidettyjen sivustojen sisältö 2.1.2.Jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella ylläpidettyjen sivustojen sisältö 2.2.Verkkosivuille pääsyn estäminen (25 artiklan 2 kohta) 3.PÄÄTELMÄT JA JATKOTOIMET 1.JOHDANTO Internet on lisännyt rajusti lasten seksuaalista hyväksikäyttöä seuraavista syistä: se helpottaa lasten hyväksikäyttöä esittävän aineiston jakamista tarjoamalla lukuisia jakelukanavia, kuten verkkosivustoja, vertaisverkkoja, sosiaalisen median palveluja, sähköisiä ilmoitustauluja, keskusteluryhmiä, internetin reaaliaikaisia keskustelujärjestelmiä ja kuvanjakoalustoja. Jakamista helpottaa myös mahdollisuus osallistua samanhenkisten ihmisten maailmanlaajuiseen yhteisöön, jossa vallitsee voimakas kysyntä ja vankka keskinäinen tuki; se tarjoaa teknisiä välineitä ja suojatoimenpiteitä, jotka mahdollistavat anonyymin käytön; lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävän aineiston voimakkaan kysynnän vuoksi lapset ovat yhä vaarassa joutua hyväksikäytön uhreiksi, ja samalla anonyymius voi estää näiden rikosten tutkinnan ja syytteeseenpanon; ja uudesta lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä aineistosta on tullut valuuttaa. Saadakseen ja säilyttääkseen mahdollisuuden osallistua foorumeihin käyttäjien on usein toimitettava sinne uutta aineistoa säännöllisesti, mikä yllyttää heitä syyllistymään lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Verkossa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on vakava rikos, jolla on pitkäaikaisia seurauksia uhreille. Hyväksikäytön varsinaisen tallennus- tai kuvausajankohdan lisäksi se aiheuttaa vahinkoa joka kerta, kun kuvia tai videoita julkaistaan, levitetään ja katsellaan. Uhrin ymmärrys siitä, että hyväksikäyttöä esittävät kuvat ja videot ovat verkossa ja että hän saattaa jopa kohdata aineiston käyttäjiä, on erittäin traumatisoivaa ja lisää hänen kärsimystään. Merkit viittaavat siihen, että lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävän aineiston uhrien keski-ikä laskee tasaisesti: vihjepuhelinverkosto INHOPEn (International Association of Internet Hotlines) mukaan noin 70 prosenttia sen vihjekeskuksissa vuonna 2014 käsiteltyjen ilmoitusten uhreista osoittautui esipuberteetti-ikäisiksi. Internet Watch Foundation -järjestö (IWF) esitti samankaltaisia lukuja vuonna 2015 ja lisäsi, että 3 prosenttia uhreista vaikutti olevan enintään kaksivuotiaita ja että kolmasosa kuvista esitti lasten raiskauksia tai seksuaalista kiduttamista.

1.1.Direktiivin 25 artiklan tavoitteet ja soveltamisala Direktiivin 25 artiklan päätavoite on estää lapsipornografian saatavuus. Tällaisia säännöksiä otettiin direktiivin myötä käyttöön ensi kerran, sillä niitä ei sisältynyt alan keskeisiin säädöksiin, kuten direktiivillä korvattavaan puitepäätökseen; lasten suojelemisesta seksuaalista riistoa ja seksuaalista hyväksikäyttöä vastaan vuonna 2007 tehtyyn Euroopan neuvoston yleissopimukseen, johon direktiivissä tukeudutaan muilla aloilla; tai internetissä välitettävän lapsipornografian vastaisista toimenpiteistä tehtyyn neuvoston päätökseen, joka oli yksi ensimmäisistä lapsipornografiaa koskevista EU:n säädöksistä. Direktiivin 25 artikla on yksi sen monista säännöksistä, joiden tarkoituksena on edistää torjuntatoimia ja vähentää uhrien lisäkärsimyksiä. Yhdessä rikosten syytteeseenpanoa ja uhrien suojelua koskevien säännösten kanssa ne ovat osa lasten seksuaalisen hyväksikäytön, lasten seksuaalisen riiston ja lapsipornografian tehokkaan torjumisen edellyttämää kokonaisvaltaista lähestymistapaa. Direktiivin 25 artiklassa säädetään seuraavaa: 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että niiden alueella ylläpidetyt lapsipornografiaa sisältävät tai levittävät verkkosivut poistetaan ripeästi, ja pyrittävä siihen, että niiden alueen ulkopuolella ylläpidetyt vastaavat verkkosivut saadaan poistatettua. 2. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimia, joilla estetään niiden alueella olevien Internetin käyttäjien pääsy lapsipornografiaa sisältäville tai levittäville verkkosivuille. Nämä toimet on toteutettava avoimia menettelyjä noudattaen ja samalla on riittävin suojatoimin varmistettava erityisesti, että rajoittaminen on rajattu ehdottoman välttämättömään ja oikeasuhteiseen ja että käyttäjille ilmoitetaan rajoittamisen syistä. Suojatoimiin on kuuluttava myös muutoksenhakuoikeus. Näin ollen siinä velvoitetaan jäsenvaltiot poistamaan ripeästi niiden alueella ylläpidetyillä verkkosivustoilla oleva aineisto; velvoitetaan ne pyrkimään sen varmistamiseen, että aineisto poistetaan muiden maiden alueella ylläpidetyiltä verkkosivustoilta; ja mahdollistetaan käyttäjien pääsyn estäminen lapsipornografiaa sisältäville sivustoille niiden alueella, kuitenkin tiettyjä suojatoimia noudattaen. On tärkeää huomata, että 25 artiklassa käytetyllä ilmauksella ”toimenpiteet” ei välttämättä tarkoiteta lainsäädäntöä. Direktiivin johdanto-osan 47 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”– – Jäsenvaltioiden tämän direktiivin mukaisesti toteuttamat toimet, joilla poistetaan lapsipornografiaa sisältäviä verkkosivustoja tai tarvittaessa estetään niille pääsy, voivat perustua erityyppisiin julkisiin toimiin, esimerkiksi lainsäädännöllisiin, muihin kuin lainsäädännöllisiin, oikeudellisiin tai muihin toimiin. Tämä direktiivi ei rajoita internetpalveluntarjoajien vapaaehtoisia toimia, joilla estetään tarjottujen palvelujen väärinkäyttö, eikä jäsenvaltioiden tukea tällaisille toimille.– –” Näin ollen on katsottu, että direktiivi voidaan saattaa tyydyttävällä tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä muilla kuin lainsäädännöllisillä toimenpiteillä, jos ne mahdollistavat 25 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamisen käytännössä. Yksityisen sektorin toimijoiden (esimerkiksi teollisuuden ja kansalaisyhteiskunnan edustajat) ja viranomaisten (mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset ja oikeuslaitos) välisellä yhteistyöllä on keskeinen merkitys 25 artiklassa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisessa ja lasten hyväksikäyttöä esittävän verkkoaineiston levittämisen torjumisessa.

tietoyhteiskunnan palveluntarjoajat, myös yhteys- ja ylläpitopalvelujen sekä verkkofoorumien tarjoajat. Koska rikolliset käyttävät väärin niiden tarjoamia palveluja ja infrastruktuuria, tietoyhteiskunnan palveluntarjoajilla on hyvät mahdollisuudet tehdä 25 artiklan täytäntöönpanoon liittyvää yhteistyötä. Esimerkiksi ylläpitopalvelujen tarjoajat voivat viime kädessä poistaa palvelimillaan olevaa aineistoa ja yhteyksien tarjoajat, kuten internetpalveluntarjoajat, voivat estää sivustoille pääsyn; internetin käyttäjät, jotka voivat (tarkoituksella tai tahattomasti) havaita lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävää verkkoaineistoa ja päättää ilmoittaa siitä tietoyhteiskunnan palveluntarjoajalle suoraan, jos sitä varten on käytössä teknisiä ratkaisuja, esimerkiksi verkkosivulla tai selaimessa oleva ”ilmoita hyväksikäytöstä” -painike. Käyttäjät voivat myös tehdä ilmoituksen jonkin kansalaisyhteiskunnan organisaation tätä tarkoitusta varten perustamalle vihjekeskukselle tai asiasta vastaavalle lainvalvontaviranomaiselle; vihjekeskukset, joita ylläpitävät yleensä kansalaisjärjestöt, tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien järjestöt tai mediayhtiöt; niiden avulla sellaisilla käyttäjillä, jotka eivät mielellään tee ilmoitusta poliisille eivätkä voi tai halua ilmoittaa suoraan tietoyhteiskunnan palveluntarjoajalle, on mahdollisuus tehdä ilmoitus nimettömänä. Monesti jossakin tietyssä maassa tehdyissä ilmoituksissa on tietoa toisessa maassa sijaitsevalla palvelimella olevasta aineistosta. Sen poistamiseksi tarvitaan INHOPE-verkoston koordinoimaa kansainvälistä yhteistyötä; lainvalvontaviranomaiset, joiden työtä täydentävät vihjekeskusten kautta ja suoraan internetin käyttäjiltä saadut ilmoitukset. Ne myös vaihtavat keskenään ilmoituksia Euroopassa (suoraan ja sekä Europolin että sen Euroopan verkkorikostorjuntakeskuksen kanssa) ja sen ulkopuolella (Interpolin kautta); ja oikeuslaitos, joka vastaa lain täytäntöönpanosta kussakin jäsenvaltiossa. Joissakin maissa aineiston poistamiseen tai aineistoon pääsyn estämiseen tarvitaan tuomioistuimen määräys. Eurojust auttaa koordinoimaan rikosoikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden alueella. 1.2.Kertomuksen tarkoitus ja menetelmät Direktiivin 27 artiklan mukaan jäsenvaltioiden oli saatettava direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan ja ilmoitettava ne komissiolle 18. joulukuuta 2013 mennessä. Tämä kertomus noudattaa direktiivin 28 artiklan 2 kohdassa säädettyä edellytystä, jonka mukaan komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa arvioidaan direktiivin 25 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Kertomuksen tarkoituksena on luoda tiivis mutta tietopitoinen katsaus jäsenvaltioiden toteuttamiin tärkeimpiin täytäntöönpanotoimiin. Täytäntöönpanon määräaikaan mennessä vain 12 jäsenvaltiota oli ilmoittanut komissiolle saattaneensa direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöä. Siksi komissio aloitti kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden ilmoittamatta jättämistä koskevan rikkomusmenettelyn muita jäsenvaltioita vastaan: BE, BG, IE, EL, ES, IT, CY, LT, HU, MT, NL, PT, RO, SI ja UK. Kaikki nämä rikkomusmenettelyt oli saatettu päätökseen 8. joulukuuta 2016 mennessä. Kansallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden toteuttaminen ja ilmoittaminen myöhässä viivytti komission analyysiä ja täytäntöönpanokertomusten julkaisemista. Tässä kertomuksessa esitetyt kuvaukset ja analyysit perustuvat jäsenvaltioiden 1. marraskuuta 2016 mennessä toimittamiin tietoihin. Mainitun päivämäärän jälkeen vastaanotettuja ilmoituksia ei ole otettu huomioon. Tässä kertomuksessa mainittujen kysymysten lisäksi jäsenvaltioilla saattaa olla sekä täytäntöönpanoon liittyviä lisähaasteita että muita säännöksiä, joista ei ole ilmoitettu komissiolle. Lisäksi niissä on voinut tapahtua uutta lainsäädännöllistä tai muuta kuin lainsäädännöllistä kehitystä. Siksi tämä kertomus ei estä komissiota analysoimasta tarkemmin joitakin säännöksiä, jotta se voi edelleen tukea jäsenvaltioita 25 artiklan saattamisessa osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen täytäntöönpanossa. 2.TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMET 2.1.Aineiston poistaminen (25 artiklan 1 kohta) 2.1.1. Jäsenvaltioiden alueella ylläpidettyjen sivustojen sisältö Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet kahdenlaisia toimenpiteitä varmistaakseen niiden alueella ylläpidettyjen lapsipornografiaa sisältävien tai levittävien verkkosivustojen poistamisen ripeästi: direktiiviin 2000/31/EY (direktiivi sähköisestä kaupankäynnistä) ja kansalliseen rikoslainsäädäntöön perustuvat toimenpiteet. Sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä määritellään internetin välityspalvelujen tarjoajien vastuuta koskevat rajoitukset pelkän siirtotoiminnan, välimuistiin tallentamisen ja säilytyksen osalta. Etenkään säilytyspalvelujen tarjoajaa ei voida asettaa vastuuseen, jos a.se ei tunne siirrettäviä tai tallennettavia tietoja eikä valvo niitä, ja b.se viipymättä saatuaan tosiasiallista tietoa laittomasta toiminnasta toimii siihen liittyvien tietojen poistamiseksi tai niihin pääsyn estämiseksi.

Nämä säännökset muodostavat perustan laittoman sisällön ilmoitus- ja poistamismenettelyjen kehittämiselle. Lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävän aineiston alalla nämä menettelyt ovat asiaan liittyvien tahojen käyttämiä menettelyjä, joilla pyritään tunnistamaan verkossa oleva laiton tieto ja helpottamaan sen nopeaa poistamista. Jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön ilmoitus- ja poistamismenettelyjä kansallisten vihjekeskusten avulla, ja internetin käyttäjät voivat ilmoittaa niihin havaintonsa lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä verkkoaineistosta. INHOPE-verkosto on näiden vihjekeskusten kattojärjestö. Euroopan komission Safer Internet -ohjelmasta ja vuodesta 2014 alkaen myös Verkkojen Eurooppa -välineestä tukea saava verkosto edustaa nykyään 45 maassa sijaitsevien 51 vihjekeskuksen verkostoa, johon kuuluvat kaikki EU:n jäsenvaltiot. Vihjekeskukset ovat laatineet yhteistyömuistioita asiasta vastaavien kansallisten lainvalvontaviranomaisten kanssa, jotka vahvistavat menettelyt internetin käyttäjiltä saatujen ilmoitusten käsittelyä varten. Eri toimintamenettelyihin kuuluvat yleensä seuraavat jäsenvaltioiden palvelimilla olevaa sisältöä koskevat yhteiset toimet: 1)Palvelimen sijainnin määrittäminen Vihjekeskus saa internetin käyttäjältä ilmoituksen internetosoitteesta (URL-osoite), joka mahdollisesti sisältää lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävää aineistoa, ja määrittää, missä maassa aineistoa säilytetään. Joissakin tapauksissa vihjekeskus saa ilmoituksen toiselta INHOPE-verkoston jäseneltä, joka on jo määrittänyt palvelimen sijaintipaikaksi kyseisen vihjekeskuksen sijaintimaan. 2)Sisällön analysointi Vihjekeskus määrittelee maan alueella säilytetyn aineiston osalta, onko kyseessä URL-osoite, josta on tehty ilmoitus jo aiemmin. Jos näin on, ilmoitus hylätään. Muussa tapauksessa vihjekeskus analysoi URL-osoitteessa olevat kuvat ja videot ja määrittelee, ovatko ne tiedossa ja voivatko ne olla laittomia kyseisessä maassa. 3)Ilmoittaminen palvelinpalvelujen tarjoajalle Vihjekeskus toimittaa ilmoituksen ja analyysit kansalliselle lainvalvontaviranomaiselle. Yhteistyömuistion mukaisesti palvelinpalvelujen tarjoaja saa sen jälkeen tiedon joltakin seuraavista: vihjekeskukselta sen jälkeen, kun kansallinen lainvalvontaviranomainen on todennut, että aineisto voidaan poistaa, ja varmistanut, ettei sen poistaminen haittaa käynnissä olevaa tutkintaa (AT, CZ, DE (eco- ja FSM-järjestöjen vihjekeskukset), FR, HU, LU, LV, NL, PL, PT, RO, SE ja UK). Aika, joka kuluu sillä välin, kun vihjekeskus tekee ensin ilmoituksen lainvalvontaviranomaiselle ja ottaa sen jälkeen yhteyttä palvelinpalvelujen tarjoajaan, vaihtelee vihjekeskuksen ja kunkin jäsenvaltion lainvalvontaviranomaisen sopimien menettelyiden mukaan. Lainvalvontaviranomainen voi (vihjekeskuksen sijasta tai sen lisäksi) joka tapauksessa päättää antaa tiedon palvelinpalvelujen tarjoajalle olosuhteiden sitä edellyttäessä. ainoastaan lainvalvontaviranomaiselta. BG, DE (Jugendschutz hotline), EE, EL, FI, MT, SI ja SK: lainvalvontaviranomainen ilmoittaa palvelinpalvelujen tarjoajalle sisällön poistamisesta ja vihjekeskus valvoo, että se tosiasiassa poistetaan. CY ja HR: nämä maat edellyttävät, että tuomioistuin antaa aineiston poistamispyyntöä koskevan määräyksen. Molemmissa maissa pääsy sivustolle estetään tilapäisesti tuomioistuimen määräyksen antamiseen saakka. Kun palvelinpalvelujen tarjoaja on saanut tiedon palvelimellaan olevasta laittomasta aineistosta, se voidaan asettaa vastuuseen, ellei se poista sitä kansallisten täytäntöönpanosäädösten mukaisesti. Vastuun osoittamista rajoittaa ainoastaan vastuuta koskeva poikkeus, josta on säädetty sähköisestä kaupankäynnistä annetussa direktiivissä, sellaisena kuin jäsenvaltiot ovat panneet sen täytäntöön (ks. edempänä). Tätä kertomusta laadittaessa useimmissa jäsenvaltioissa on vihjekeskus, joka pystyy arvioimaan ilmoitettua sisältöä määrätäkseen sen ilmoitus- ja poistamismenettelyistä. Poikkeuksen tästä muodostavat Belgia, Espanja ja Italia: Belgia ilmoitti antaneensa äskettäin lainsäädäntöä, joka mahdollistaa INHOPE-verkostoon kuuluvan vihjekeskuksen toiminnan maassa ja ilmoitusten käsittelyn edellä kuvatun yleisen menettelyn mukaisesti. Tätä kertomusta laadittaessa Belgian poliisi ja oikeuslaitos neuvottelivat vihjekeskuksen kanssa yhteistyömuistiosta ja yhteyskäytännöistä. Espanjassa tilanne edellyttää lähempää tarkastelua vihjekeskuksen tilanteen osalta. Italiassa on kaksi INHOPE-verkostoon kuuluvaa vihjekeskusta, mutta nykyisen lainsäädännön mukaan ne eivät voi tarkastaa internetin käyttäjiltä tai muilta vihjekeskuksilta saatujen ilmoitusten sisältöä. Siksi ne ainoastaan toimittavat ilmoitukset lainvalvontaviranomaiselle (internetin lapsipornografian kansallinen torjuntakeskus, CNCPO) tarkastamatta niiden sisältöä. 2. Kansalliseen rikoslainsäädäntöön perustuvat toimet a.yleiset säännökset, joiden nojalla rikosoikeudenkäynnin kannalta merkityksellinen aineisto, jota on käytetty esimerkiksi rikoksen tekemisessä, voidaan takavarikoida: AT, CZ, HU, IT, LU, NL, SE ja SK; ja

b.lapsipornografian poistamista koskevat erityissäännökset: CY, EE, EL, ES, SE ja UK (Gibraltar). CZ, EL, HU ja UK (Gibraltar): näiden maiden lainsäädännössä viitataan nimenomaisesti ripeää poistamista koskevaan vaatimukseen: ”viipymättä” (CZ), ”pannaan toimeen välittömästi” (EL), ”12 tunnin kuluessa” (HU) ”poistetaan ripeästi” (UK (Gibraltar)). Muut jäsenvaltiot panevat tämän vaatimuksen täytäntöön soveltamalla edellä kuvattuja ilmoitus- ja poistamismenettelyjä, minkä johdosta rikosoikeudellisia menettelyjä saatetaan käyttää ainoastaan täydentävänä keinona sellaisten tapausten käsittelyssä, joissa ilmoitus- ja poistamismenettelyissä ilmenee ongelmia (esim. palvelinpalvelujen tarjoajan yhteistyöhaluttomuuden takia) tai joiden aineisto liittyy käynnissä olevaan rikostutkintaan. Niissä jäsenvaltioissa, joissa ei ole toimivia ilmoitus- ja poistamismenettelyjä tai joiden rikoslainsäädännössä ei edellytetä aineiston ripeää poistamista, tarvitaan lisätietoa tämän vaatimuksen täytäntöönpanotoimenpiteistä. 2.1.2. Jäsenvaltioiden alueen ulkopuolella ylläpidettyjen sivustojen sisältö 1)vihjekeskuksen vastaanotettua ilmoituksen ja määritettyä palvelimen sijainnin jäsenvaltion ulkopuolelle se tarkistaa, onko palvelimen sijaintimaassa toimiva INHOPE-verkoston vihjekeskus; 2)jos palvelimen sijaintimaassa on INHOPE-verkoston vihjekeskus, ilmoitus lähetetään sille INHOPEn sisäisen tiedonvaihtojärjestelmän kautta, jotta se voi käsitellä ilmoituksen kansallisen menettelyn mukaisesti maan palvelimella olevan sisällön osalta; 3)jos palvelimen sijaintimaassa ei ole INHOPE-verkoston vihjekeskusta, ilmoitus lähetetään sen vastaanottaneen maan lainvalvontaviranomaiselle, joka toimittaa sen yleensä Europolin tai Interpolin kautta palvelimen sijaintimaan lainvalvontaviranomaiselle. Vaikka vihjekeskukset noudattavat yleensä menettelyissään samankaltaista mallia, niissä on tiettyjä erityispiirteitä sen mukaan, mitä vihjekeskus ja lainvalvontaviranomainen ovat keskenään sopineet. Osa vihjekeskuksista (esim. DE, LT ja LV) ilmoittaa ulkomaiselle palvelinpalvelujen tarjoajalle, ellei toimiin ole ryhdytty tietyn ajan kuluttua. Joissakin maissa (esim. AT, CZ, DE, FR, LU, MT) vihjekeskukset ilmoittavat maansa lainvalvontaviranomaiselle ilmoituksista, jotka ne ovat lähettäneet ulkomaisille vihjekeskuksille, kun taas toisissa (esim. HU, NL, PL, SE ja UK) ne eivät yleensä toimi näin. Ellei palvelimen sijaintimaassa ole INHOPE-verkostoon kuuluvaa vihjekeskusta, joidenkin maiden (esim. EE, LU ja UK) vihjekeskukset ottavat yhteyttä kyseisen maan mahdollisiin muihin kuin INHOPE-verkoston vihjekeskuksiin. Jäsenvaltiot, joissa ei ole täysin toimintavalmista vihjekeskusta (BE, ES ja IT), saattavat tämän säännöksen osaksi kansallista lainsäädäntöä järjestämällä lainvalvontaviranomaisten tietojenvaihdon ilmoituksen tehneen maan ja sen maan välillä, jonka palvelimella aineisto on. Tämä tietojenvaihto tapahtuu yleensä Europolin tai Interpolin välityksellä. Tässä tapauksessa säännöksen täytäntöönpanosta tämän menettelyn avulla tarvitaan lisätietoa erityisesti niiden tapausten osalta, jossa ulkomaisten palvelinten verkkosivustot eivät liity mihinkään rikosoikeudenkäyntiin kyseisessä jäsenvaltiossa eikä niistä ole esitetty keskinäistä oikeusapua koskevaa pyyntöä. Aineiston ripeästä ja tehokkaasta poistamisesta vihjekeskusten avulla voidaan niiden antamien tietojen perusteella todeta, että 93 prosenttia Euroopan vihjekeskusten käsittelemästä lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävästä aineistosta ja 91 prosenttia muiden maanosien vihjekeskusten käsittelemästä aineistosta poistettiin internetistä yleisön saatavilta alle 72 tunnin kuluessa. 2.2.Verkkosivuille pääsyn estäminen (25 artiklan 2 kohta) Noin puolet jäsenvaltioista (BG, CY, CZ, EL, ES, FI, FR, HU, IE, IT, MT, PT, SE ja UK) on päättänyt soveltaa 25 artiklan 2 kohdan mukaisia vapaaehtoisia toimenpiteitä estääkseen verkkosivustoille pääsyn. Toimenpidevalikoima on direktiivin johdanto-osan 47 kappaleen mukainen (lainsäädännölliset, muut kuin lainsäädännölliset, oikeudelliset tai muut toimet, mukaan lukien internetpalveluntarjoajien vapaaehtoiset toimet). Toimia voidaan luokitella esimerkiksi sen mukaan, edellyttääkö verkkosivustolle pääsyn estäminen tuomioistuimen määräystä. Tuomioistuimen määräys on edellytyksensä seuraavissa maissa: EL, ES ja HU; ei ole pakollinen seuraavissa maissa: oCY, FR, IT ja PT, joissa internetpalveluntarjoajien on lain mukaan noudatettava viranomaisten (eli lainvalvontaviranomaisen tai kansallisen sääntelyviranomaisen) pyyntöä sivustolle pääsyn estämiseksi; ja oBG, CZ, IE, FI, MT, SE, ja UK, joissa internetpalveluntarjoajan ei lain mukaan nimenomaisesti edellytetä noudattavan viranomaisen pyyntöä, vaan se on vapaaehtoista. Lapsipornografiaa sisältävien tai levittävien kiellettyjen verkkosivustojen luetteloita käytetään yleisesti sivustolle pääsyn estämistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanemiseksi. Tavallisesti kansallinen viranomainen (eli lainvalvonta- tai sääntelyviranomainen) laatii kiellettyjen sivustojen luettelon ja toimittaa sen internetpalveluntarjoajille. Jotkin jäsenvaltiot (EL, HU, IT, FI ja FR) ilmoittivat antaneensa tätä menettelyä koskevaa lainsäädäntöä. Bulgaria käyttää Interpolin laatimaa pahimpien sivustojen luetteloa (”Worst of List”), Yhdistynyt kuningaskunta puolestaan IWF:n laatimaa URL-osoiteluetteloa. Tšekissä internetpalveluntarjoajat käyttävät IWF:n luetteloa itsesääntelyperiaatteen mukaisesti.

Jäsenvaltioilta saaduista tiedoista ei yleensä ilmennyt kiellettyjen sivustojen luetteloon kirjattujen verkkosivustojen tai näille sivustoille pääsyä koskevien estettyjen yritysten määrää. Direktiivin mukaan toimenpiteet, joilla estetään pääsy lapsipornografiaa sisältäville tai levittäville verkkosivuille on toteutettava avoimia menettelyjä ja riittäviä suojatoimia noudattaen. Direktiivin johdanto-osan 47 kappaleessa todetaan seuraavaa: ”Riippumatta valitusta toiminnan perustasta tai menetelmästä kunkin jäsenvaltion olisi varmistettava, että se tarjoaa käyttäjille ja palveluntarjoajille asianmukaisen tasoisen oikeusvarmuuden ja ennustettavuuden. Jotta lasten hyväksikäyttöä esittävä sisältö voidaan poistaa Internetistä ja estää pääsy kyseiseen aineistoon, tarvitaan entistä vahvempaa viranomaisten yhteistyötä erityisesti sitä varten, että saataisiin aikaan mahdollisimman kattavat kansalliset luettelot lapsipornografiaa sisältävistä verkkosivustoista ja estettäisiin kaksinkertainen työ. Kaikissa toimissa olisi otettava huomioon loppukäyttäjien oikeudet, noudatettava voimassa olevia oikeudellisia menettelyjä sekä Euroopan neuvoston yleissopimusta ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi ja Euroopan unionin perusoikeuskirjaa.” Direktiivin 25 artiklan 2 kohdassa mainitaan erityisesti seuraavat edellytykset: 1.avoimet menettelyt; 2.rajoittamisen rajaaminen ehdottoman välttämättömään ja oikeasuhteiseen; 3.rajoittamisen syiden ilmoittaminen käyttäjille; ja 4.muutoksenhakuoikeus. Ne jäsenvaltiot, jotka päättivät saattaa tämän säännöksen osaksi kansallista lainsäädäntöä, ovat tehneet sen erilaisten avoimien menettelyjen ja suojatoimien avulla: EL: Kreikan televiestintä- ja postivaliokunta (Εθνική Επιτροπή Τηλεπικοινωνιών και Ταχυδρομείων) antaa toimivaltaisten viranomaisten määräykset tiedoksi internetyhteyspalvelujen tarjoajille ja kehottaa estämään välittömästi pääsyn aineistoon ja antamaan käyttäjille asiaankuuluvat tiedot. Sivuston omistaja voi hakea muutosta määräykseen kahden kuukauden kuluessa; ES: tuomioistuin voi rikosoikeudellisessa menettelyssä antaa määräyksen lapsipornografiaa sisältävän verkkosivuston sulkemisesta turvaamistoimenpiteenä; määräys voidaan riitauttaa. Palveluntarjoaja on velvollinen antamaan asiakkaille tarvittavat tiedot; FI: poliisi voi laatia luettelon lapsipornografiaa sisältävistä sivustoista sekä ylläpitää ja päivittää sitä. Poliisin on annettava sivustolle pääsyn estämisestä lausunto, jossa kerrotaan estämisen syyt ja joka on nähtävissä aina käyttäjän yrittäessä päästä estetylle sivustolle. Poliisin tekemään päätökseen, joka koskee sivuston merkitsemistä estettyjen sivustojen luetteloon, voi hakea muutosta hallinto-oikeudessa; FR: internetpalveluntarjoajien on estettävä pääsy asianomaisiin internetosoitteisiin 24 tunnin kuluessa. Verkkosivustojen luettelon tarkastamisesta vastaa Tietotekniikasta ja tiedonvapaudesta vastaavan kansallisen komitean (Commission nationale de l’informatique et des libertés, CNIL) asiantuntija. Käyttäjät, jotka yrittävät päästä käyttämään estettyjen sivustojen palveluja, ohjataan sisäministeriön sivuston osoitteeseen, jossa annetaan tietoa pääsyn estämisen syistä ja käytettävissä olevista muutoksenhakumenettelyistä hallinto-oikeudessa; HU: tietylle sivustolle pääsy voidaan estää tilapäisesti tai pysyvästi. Tätä koskevat pyynnöt lähetetään oikeusministeriölle ja toimitetaan tarvittaessa Budapestin metropolialueen tuomioistuimelle. Yhteyden tarjoamisesta vastaava internetpalveluntarjoaja on velvollinen estämään sivustolle pääsyn. Menettelyn avoimuus varmistetaan julkaisemalla tuomioistuimen päätös ja asettamalla se näin yleisön saataville. Sivustolle pääsyn pysyvää estämistä koskevaan määräykseen voi hakea muutosta oikeusteitse. IT: kansallinen internetin lapsipornografian torjuntakeskus (Centro nazionale per il contrasto alla pedopornografia sulla rete) toimittaa internetpalveluntarjoajille luettelon lapsipornografiasivustoista, joille pääsyn ne estävät käyttämällä suodatusvälineitä ja niihin liittyvää tekniikkaa. Estetyillä sivustoilla tulee näkyviin nk. estosivu, jossa ilmoitetaan pääsyn estämisen syyt; ja UK (Englanti/Wales, Pohjois-Irlanti ja Skotlanti): toimenpiteet pääsyn estämiseksi kyseisen kaltaisille verkkosivustoille toteutetaan IWF:n kautta; se on yksityinen itsesääntelyelin, joka antaa aineiston estämistä tai suodatusta koskevia suosituksia. Muutoksenhakumenettelyssä kuka tahansa, jolla on oikeutettu yhteys kyseessä olevaan sisältöön tai jonka oikeutettua etua sisältö koskee, voi riitauttaa arvion paikkansapitävyyden. UK (Gibraltar): Gibraltarin sääntelyviranomainen voi yhdessä internetpalveluntarjoajien kanssa estää pääsyn verkkosivustoille, jotka sisältävät lapsipornografiaa tai levittävät sitä käyttäjille Gibraltarilla. Tällaisten toimenpiteiden on oltava avoimia ja rajoituttava ehdottoman välttämättömään sekä oltava oikeasuhteisia ja perusteltuja. BG, CY, CZ, IE, MT, PT ja SE: sivustoille pääsyn estämiseen sovellettavista suojatoimista annetut tiedot eivät olleet vakuuttavia, ja niihin on perehdyttävä tarkemmin. 3.PÄÄTELMÄT JA JATKOTOIMET Komissio antaa tunnustusta jäsenvaltioiden merkittäville toimille direktiivin 25 artiklan saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Artiklan mahdollisuuksia voidaan kuitenkin hyödyntää vielä täysipainoisemmin jatkamalla työtä sen panemiseksi kattavasti ja asianmukaisesti täytäntöön jäsenvaltioissa. Keskeisiä haasteita ovat muun muassa sen varmistaminen, että jäsenvaltioiden alueella oleva lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävä aineisto poistetaan ripeästi ja että jäsenvaltiot noudattavat riittäviä suojatoimia päättäessään toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään niiden alueella olevien internetin käyttäjien pääsy lasten seksuaalista hyväksikäyttöä esittävää aineistoa sisältäville verkkosivustoille.