Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä /* KOM/2002/0759 lopull. - COD 2002/0306 */





Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (komission esittämä) PERUSTELUT 1. JOHDANTO Tässä ehdotuksessa esitetään sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/336/ETY (EMC-direktiivi) tarkistamista. Direktiiviä 89/336/ETY on muutettu direktiiveillä 91/263/ETY, 92/31/ETY ja 93/68/ETY. Sitä alettiin soveltaa vapaaehtoispohjalta 1 päivästä tammikuuta 1992. Tammikuun 1 päivästä 1996 lähtien kaikkien direktiivin soveltamisalaan kuuluvien sähkö- ja elektroniikkalaitteiden on ollut täytettävä EMC-direktiivin vaatimukset, ennen kuin ne saatetaan markkinoille Euroopan yhteisössä. EMC-direktiivin tavoitteena on taata sähkölaitteiden vapaa liikkuvuus ja luoda samalla hyväksyttävä sähkömagneettinen ympäristö EU:ssa. Näin ollen direktiivillä pyritään varmistamaan se, etteivät sähkömagneettiset häiriöt vaikuta muiden vastaavien laitteiden toimintaan, televiestintä- ja sähkönjakeluverkot mukaan luettuina, ja että tällaiset laitteet sietävät sähkömagneettisia häiriöitä riittävässä määrin, jotta ne toimivat aiotulla tavalla. EMC-direktiivin soveltamisen yhteydessä on saatu merkittävästi kokemusta vuodesta 1992 lähtien. Komissio julkaisi vuonna 1997 epävirallisen oppaan direktiivin soveltamisesta, koska oli tarpeen selventää tiettyjä kohtia ja varmistaa direktiivin yhdenmukainen soveltaminen. EMC-opas valmisteltiin yhteistyössä kansallisten viranomaisten ja muiden sidosryhmien kanssa. 2. TARKISTAMISEN TAUSTA JA KESKEISET OSAT 2.1. SLIM-hanke EMC-opas on edistänyt merkittävästi direktiivin yhdenmukaista soveltamista, mutta se on epävirallinen eikä näin ollen voi antaa oikeusvarmuutta asioiden ratkaisemiseen. Vuonna 1997 komissio ja jäsenvaltiot nimesivät sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan direktiivin ehdokkaaksi SLIM-hankkeeseen (sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen). Tämä oli ensimmäinen askel kohti selkeämpää sääntelyä ja antoi sovituille ratkaisuille oikeudellista painoarvoa ja sen avulla pyrittiin lisäksi keventämään toimialalla sääntelystä aiheutuvia rasitteita. Vuonna 1998 jäsenvaltioiden asiantuntijoista ja sidosryhmien edustajista koottu ryhmä tarkasteli uudelleen direktiivin säännöksiä. Uudelleentarkastelun tuloksena he antoivat lausuntonsa, jonka mukaan direktiivin soveltaminen on tietyiltä osin ongelmallista, ja suosittelivat direktiivin tarkistamista ottaen huomioon vuonna 1997 laaditun EMC-oppaan. SLIM-ryhmän suosituksissa keskityttiin seuraaviin näkökohtiin: -perusperiaatteet -suurten koneiden ja laitteistojen asema -vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt -standardit -sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset muissa direktiiveissä -EMC-direktiivin soveltamista koskevassa oppaassa annettujen ratkaisujen tarkastelu. Tiedonannossaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle (KOM(1999)88) komissio kannatti useimpia SLIM-ryhmän ehdotuksia. Se on perustanut työryhmän, joka koostuu kansallisten hallintoelinten ja muiden sidosryhmien asiantuntijoista (toimiala, verkko-operaattorit, vaatimustenmukaisuus- ja standardointielimet, käyttäjät jne.) ja jonka tehtävänä on avustaa komissiota laatimaan ehdotus direktiivin tarkistamiseksi. Vuosina 1999 ja 2000 työryhmä tarkasteli useita ehdotuksia, jotka sijoitettiin komission Internet-sivuille avoimuuden turvaamiseksi ja kommenttien saamiseksi muilta intressiryhmiltä. Nykyinen ehdotus EMC-direktiivin tarkistamiseksi on laadittu ottaen huomioon perusteellisen ja laaja-alaisen kuulemismenettelyn aikana saadut kommentit. 2.2. Tarkistusten tavoitteet Yleisesti ottaen tarkistusehdotuksessa säilytetään sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta annetun nykyisen direktiivin tavoitteet ja soveltamisala. Siinä noudatetaan uuden lähestymistavan mukaista sääntelyperiaatetta ja käytetään enimmäkseen samoja käsitteitä kuin nykyisessäkin direktiivissä. Ehdotuksella on seuraavat tavoitteet: -selkeytetään soveltamisalaa parantamalla määritelmiä sekä määrittelemällä selkeämmin, mitkä valmiit liitäntälaittet ovat soveltamisalan ulkopuolella ja mitkä taas kuuluvat siihen -määritellään kiinteille asennuksille sopivampi sääntelyjärjestelmä -parannetaan selkeyttä määrittelemällä olennaiset vaatimukset yksityiskohtaisemmin -selkeytetään yhdenmukaistettujen standardien asemaa -yksinkertaistetaan vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä siten, että se sisältää vain yhden menettelyn laitetta kohti -vähennetään byrokratiaa ja lisätään valmistajien valintamahdollisuuksia poistamalla kolmannen osapuolen pakollinen varmistus, kun yhdenmukaistettuja standardeja ei ole sovellettu, mutta sallimalla kaikissa tapauksissa vapaaehtoisen, vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten suorittaman laitteen arvioinnin -tehostetaan markkinoiden valvontaa parantamalla valmistajien jäljitettävyyttä. Ehdotuksen tekstiä ja rakennetta on mukautettu vastaamaan periaatteita, jotka on otettu käyttöön muissa vuodesta 1989 lähtien annetuissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä. Kyseiset muutokset huomioon ottaen ehdotetaan, että direktiivi 89/336/ETY korvataan seuraavalla ehdotuksella. 2.3. Tarkistusten sisältö Uuden lähestymistavan mukaisesti tarkistuksessa esitetään sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset, jotka sähkölaitteiden on täytettävä, ennen kuin ne saatetaan markkinoille ja/tai otetaan käyttöön. Direktiiviä sovelletaan nimenomaisesti laitteistoihin. Se jakautuu kahteen osaan: laitteet ja kiinteät asennukset. Monia direktiivin säännöksiä sovelletaan sekä laitteisiin että kiinteisiin asennuksiin, muun muassa sähkömagneettista suojausta koskevia yleisiä vaatimuksia ja periaatetta, jonka mukaan kyseiset vaatimukset voidaan täyttää noudattamalla vapaaehtoisesti käytettäviä yhdenmukaistettuja standardeja. Yhdenmukaistettujen standardien on oltava Euroopan standardointikomitean (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitoksen (ETSI) hyväksymiä. Yhdenmukaistetut standardit on laadittava komission toimeksiantojen perusteella, jotka se antaa Euroopan standardointilaitoksille direktiivissä 98/34/EY säädetyn menettelyn mukaisesti. Kun yhdenmukaistetut standardit on julkaistu EY:n virallisessa lehdessä, standardin mukaisuus merkitsee olettamusta direktiivin olennaisten suojausvaatimusten mukaisuudesta siltä osin kuin kyseiset standardit kattavat nämä vaatimukset. 2.3.1. Laitteen ja kiinteän asennuksen ero EMC-direktiivin tarkistamisen tärkeimpiä syitä on se, että laitteille ja kiinteille asennuksille tarvitaan erilliset sääntelyjärjestelmät. Laitteet tarkoittavat direktiivin määräysten mukaisia tuotteita, jotka voidaan saattaa markkinoille ja/tai ottaa käyttöön kaikkialla Euroopan unionissa. Näin ollen on valmistajan vastuulla suorittaa vaatimustenmukaisuuden arviointi, joka osoittaa laitteen olevan direktiivin vaatimusten mukainen. Vaatimustenmukaisessa laitteessa on oltava CE-merkintä. Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely ja CE-merkinnän kiinnittäminen eivät kuitenkaan sovellu kiinteään asennukseen. Kiinteä asennus on monien laitteiden kokoonpano, joka on asennettu ja tarkoitettu pysyvään käyttöön ennalta määritellyssä paikassa EU:ssa (esim. sähkönjakeluverkot, televiestintäverkot, tuotantolaitoksissa olevat suuret koneet ja koneiden yhdistelmät). Erillisten sääntelyjärjestelmien perusteena on se, että kiinteää asennusta voidaan jatkuvasti muuttaa, ja muodollista vaatimustenmukaisuusmenettelyä on kokemusten mukaan vaikea soveltaa tällaiseen asennukseen, koska se on suurikokoinen ja monimutkainen, sen ulkoiset sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat olosuhteet ovat määrittelemättömiä ja vaihtelevia, käyttötarpeet vaihtelevat jne. Tämä näkökanta saa lisämerkitystä myös siksi, että jos kiinteän asennuksen todetaan mahdollisesti aiheuttavan hyväksytyt rajat ylittäviä häiriönpäästöjä, toimivaltaiset viranomaiset voivat vaatia kyseisestä kiinteästä asennuksesta vastuussa olevaa henkilöä saattamaan sen vaatimusten mukaiseksi. Kuulemismenettelyn yhteydessä todettiin, että sidosryhmät kannattavat ehdottomasti direktiiviin kuuluvan erillisen järjestelmän soveltamista kiinteisiin asennuksiin. Tällaiset asennukset saattavat aiheuttaa sähkömagneettisia häiriöitä, ja ne ovat osa sähkömagneettista ympäristöä. Lisäksi laitteiden vapaan liikkuvuuden kannalta on hyödyllistä laatia yhdenmukaistetut sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat vaatimukset laitteille, myös kiinteiden asennusten osalta, koska niiden avulla saadaan yhdenmukainen säännöstö, jossa määritellään kaikki hyväksyttävän sähkömagneettisen ympäristön aspektit. Tällaisissa kiinteissä asennuksissa käytettävä nopeasti muuttuva tekniikka edellyttää lisäksi tukevaa sääntelyperustaa ja yhdenmukaistettuja standardeja, joita käytetään välineinä varmistettaessa, että niitä voidaan täysimääräisesti hyödyntää kaikkialla EU:ssa. 2.3.2. Olennaiset vaatimukset Ehdotuksen liitteessä I esitetään yhtenäinen ja kattava olennaisten vaatimusten järjestelmä, jonka mukaisia laitteistojen, toisin sanoen laitteiden ja kiinteiden asennusten, on oltava. Olennaiset vaatimukset koostuvat sähkömagneettista suojausta koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka kattavat laitteiston häiriönpäästöjä ja häiriönsietoa koskevat ominaisuudet. Lisäksi annetaan erityisvaatimuksia erikseen laitteille ja kiinteille asennuksille. Laitteiden osalta valmistajan on suoritettava sähkömagneettisen yhteensopivuuden arviointi, jossa määritetään kaikki asiaankuuluvat ilmiöt ja niitä käsitellään siten, että suojausvaatimukset täytetään. Jos laite on kaikkien sitä koskevien yhdenmukaistettujen EMC-standardien mukainen, sen katsotaan täyttävän EMC-arviointia koskevan vaatimuksen. Yleissääntönä on, että laitteen on täytettävä suojausvaatimukset ilman, että siihen lisätään ulkoisia lisälaitteita (kuten suodatus- tai suojauslaitteet), joita on erillisinä markkinoilla saatavissa. Laitteisiin on liitettävä tiedot, joiden avulla tuote on selvästi tunnistettavissa (esim. tyyppinumero, valmistuserän koodi tms.) ja joissa ilmoitetaan valmistajan nimi ja osoite. Jos valmistaja tai hänen valtuutettu edustajansa ei ole sijoittautunut EU:n alueelle, ilmoitetaan laitteen markkinoille saattamisesta vastaavan, EU:n alueelle sijoittautuneen henkilön tiedot. Näiden määräysten tarkoituksena on lisätä markkinoiden valvonnasta vastaavien viranomaisten käytössä olevia keinoja tarkistaa laitteen vaatimustenmukaisuus ja soveltaa tarvittaviksi katsottuja täytäntöönpanokeinoja. Valmistajan on annettava tiedot erityisistä varotoimista, joihin on ryhdyttävä ennen laitteen asennusta, kokoonpanoa tai käyttöä, jotta varmistetaan että laite on suojausvaatimusten mukainen. Mikäli laite ei täytä asuinalueilla vaadittavia suojausvaatimuksia, tämä rajoitus on ilmoitettava. Vaatimus on peräisin SLIM-ryhmän keskusteluista, joissa katsottiin, että tarkistetussa direktiivissä olisi määriteltävä tiettyjä EMC-ympäristöluokkia sekä aiotun käyttötarkoituksen edellytykset. SLIM-suosituksia seuranneessa kuulemismenettelyssä saatu palaute ei vahvistanut tällaista tarvetta. Siitä huolimatta, jos laite ei EMC-ominaisuuksiensa vuoksi sovellu käytettäväksi asuinalueilla, tällaisen käyttörajoituksen ilmoittaminen selvästi katsottiin olennaisen tärkeäksi. 2.3.3. Laitteen vaatimustenmukaisuuden arviointi on yksinomaan valmistajan vastuulla Jos valmistaja ei ole soveltanut yhdenmukaistettuja standardeja tai on soveltanut niitä vain osittain, nykyisessä EMC-direktiivissä edellytetään teknistä rakennetiedostoa, joka sisältää toimivaltaisen tarkastuslaitoksen antaman teknisen kertomuksen tai todistuksen. Nykyisin on olemassa yhdenmukaistetut standardit lähes kaikille laitteille. Omaan ilmoitukseen perustuvaa menettelyä, jossa sovelletaan yhdenmukaistettuja standardeja, käytetään nyt 95 prosentissa tapauksista. Käytännössä pyydetään usein muita kuin toimivaltaisia tarkastuslaitoksia vahvistamaan, että laite on yhdenmukaistettujen standardien mukainen. Ehdotuksessa selkeytetään valmistajan velvollisuuksia. Kokemus on lisäksi osoittanut, että yhdenmukaistettujen standardien soveltamatta jättämistä ei voida pitää sopivana edellytyksenä kolmannen osapuolen suorittamalle varmistamiselle. Näin ollen ehdotuksessa poistetaan velvollisuus tukeutua toimivaltaiseen tarkastuslaitokseen. Tämä on osa direktiivin selkeyttämistä. Moduulimalleja koskevan neuvoston direktiivin 93/465/ETY mukaisesti valmistajan on kuitenkin aina laadittava ja päivitettävä tekniset asiakirjat, joissa vahvistetaan, että laite on olennaisten vaatimusten mukainen, riippumatta siitä sovelletaanko yhdenmukaistettuja standardeja. Ehdotuksessa annetaan valmistajalle mahdollisuus päättää kolmannen osapuolen osallistumisesta ja osallistumisen laajuudesta. Samoin kuin muissakin uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä, vaatimustenmukaisuuden arvioinnista vastaavia laitoksia kutsutaan 'ilmoitetuiksi tarkastuslaitoksiksi'. Nimen muuttaminen ei kuitenkaan merkitse sitä, että nykyisen direktiivin perusteella nimetyt tarkastuslaitokset arvioitaisiin uudelleen. Nimenmuutos ei myöskään vaikuta nykyiseen alakohtaiseen käytäntöön, jonka mukaan valmistajan omistama arviointilaitos voi tietyin edellytyksin toimia EMC-direktiivin osalta ilmoitettuna laitoksena. 3. OIKEUSPERUSTA Tämä ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 95 artiklaan. Ehdotuksen tarkoituksena on varmistaa laitteistojen vapaa liikkuvuus Euroopan sisämarkkinoilla vahvistamalla sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat yhdenmukaistetut vaatimukset. Perustamissopimuksen 95 artiklaa sovelletaan myös kiinteiden asennusten EMC-vaatimuksiin. Sisämarkkinoiden toiminta voidaan taata ainoastaan silloin, kun sekä laitteet että kiinteät asennukset on suunniteltu ja rakennettu noudattaen johdonmukaista ja yhtenäistä EMC-vaatimuskokonaisuutta. Direktiiviehdotus on merkityksellinen Euroopan talousalueen (ETA) kannalta. 4. SUHTEELLISUUS JA TOISSIJAISUUS Ehdotetun toimen tärkeimpänä tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden toiminta edellyttämällä laitteistoilta riittävää sähkömagneettisen yhteensopivuuden tasoa. Tätä toimenpidettä ehdotetaan EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, koska jäsenvaltiot eivät voi yksin toimiessaan riittävällä tavalla toteuttaa edellä asetettuja tavoitteita, jotka toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla. Direktiivissä 89/336/ETY noudatetaan periaatteita, jotka on annettu teknistä yhdenmukaistamista ja teknisiä standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa. Kyseisen lähestymistavan mukaisesti tässä ehdotuksessa esitetyt olennaiset vaatimukset esitetään sellaisten yhdenmukaistettujen eurooppalaisten standardien muodossa, jotka useiden eurooppalaisten standardointielinten on hyväksyttävä. Direktiiviä on sovellettu 10 vuotta ja se on osoittautunut EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaiseksi. Tämä ehdotus perustuu tähän kokemukseen ja siinä noudatetaan samoja periaatteita, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. 5. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ Ehdotuksen pääosa koostuu neljästä luvusta: -1 luku: yleiset säännökset -2 luku: laitteet -3 luku: kiinteät asennukset -4 luku: loppusäännökset. Ehdotetun direktiivin säännökset on esitetty yksityiskohtaisemmin niiltä osin kuin ne eroavat nykyisestä direktiivistä. 5.1. 1 luku: yleiset säännökset 5.1.1. 1 artikla - Soveltamisala Radio- ja telepäätelaitteet, joita koskee direktiivi 1999/5/EY, eivät kuulu EMC-direktiivin soveltamisalaan. Radio- ja telepäätelaitteita koskevassa direktiivissä (1999/5/EY) nimenomaisesti kuitenkin viitataan tiettyihin EMC-direktiivin säännöksiin ja sovelletaan niitä. Tämän ehdotuksen liitteessä VI olevasta vastaavuustaulukosta käy ilmi, miten viittauksia EMC-direktiiviin on muutettu. Lentokoneet ja lentokoneisiin asennettavat laitteet on nimenomaisesti jätetty EMC-direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. Tämä johtuu komission toimeksiannosta tehdystä CENELECin tutkimuksesta sekä sähkömagneettista yhteensopivuuteen ja lentokoneiden teknisiin eritelmiin erikoistuneiden asiantuntijoiden johtopäätöksistä. Lentokonetta voidaan sähkömagneettisen yhteensopivuuden kannalta pitää hyvin omintakeisena ympäristönä. Lentokoneen EMC-suojaustarpeet voidaan kattaa kokonaan lentokoneita koskevilla erityissäännöksillä. EMC-direktiiviä ei sovelleta myöskään laitteisiin, joiden fyysisten ominaisuuksien vuoksi EMC-vaikutukset ovat vähäisiä. Tällaisia ovat esimerkiksi tietyt rannekellot ja elektronisia kojeita sisältävät onnittelukortit. 5.1.2. 2 artikla Tämä artikla sisältää tärkeimpien teknisten termien oikeudelliset määritelmät, kuten laite, kiinteä asennus ja sähkömagneettinen yhteensopivuus. On huomattava, että vain sellaiset loppukäyttäjän asennettaviksi tarkoitetut komponentit ja osakokoonpanot, jotka todennäköisesti aiheuttavat sähkömagneettisia häiriöitä tai joiden toimintaan sellainen häiriö todennäköisesti vaikuttaa, ovat tässä direktiivissä tarkoitettuja laitteita. Signaalinsiirtoon tarkoitetut valmiit liitäntälaitteet katsotaan tietyissä oloissa laitteiksi ja niihin sovelletaan näin ollen olennaisia vaatimuksia, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä ja CE-merkintää koskevia direktiivin säännöksiä. On huomattava, että tämä ei koske kaapeleita sellaisenaan, vaan laitteesta erillään markkinoille saatettuja valmiita liitäntälaitteita. Komission toimeksiannosta tehty tekninen tutkimus ja jäsenvaltioiden käytännön kokemukset ovat vahvistaneet tarpeen sisällyttää valmiit liitäntälaitteet direktiivin soveltamisalaan. Siten vältetään kansalliset säännökset, jotka mahdollisesti vaikuttaisivat tällaisten liitäntälaitteiden vapaaseen liikkuvuuteen. 5.1.3. 6 artikla Artiklassa todetaan, että laitteistolle, johon on sovellettu yhdenmukaistettuja standardeja, on etua siitä, että laitteiston oletetaan olevan niiden olennaisten vaatimusten mukainen, joita standardi koskee. Laitteistoja koskevat olennaiset vaatimukset saavat konkreettisen teknisen muotonsa yhdenmukaistetuissa standardeissa. Kun olennaiset vaatimukset ja yhdenmukaistetut standardit kattavat kiinteät asennukset, estetään sellaisten kansallisten säädösten soveltaminen, jotka nykyisellään ovat yksityiskohtaisemmin eriteltyjä kuin direktiivissä. 5.2. 2 luku: laitteet Ehdotuksen 7 artiklan mukaan valmistajien on omalla vastuullaan arvioitava, onko laite olennaisten vaatimusten mukainen, riippumatta siitä onko tuote valmistettu yhdenmukaistettujen standardien mukaisesti. Vaatimustenmukaisuus on osoitettava teknisellä tiedostolla ja todistettava antamalla vaatimustenmukaisuusvakuutus. Teknisen tiedoston ja vaatimustenmukaisuusvakuutuksen on oltava pyynnöstä toimivaltaisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan viimeisen laitteen valmistamisesta. Ilmoitetun laitoksen osallistuminen on jätetty valmistajan oman harkinnan varaan. Ilmoitettu laitos voi valmistajan pyynnöstä myöntää todistuksen, jossa vahvistetaan, että laite on täysin tai osittain olennaisten vaatimusten mukainen, (ks. 2.3.1 kohta). Ilmoitetun laitoksen käyttämä ilmoitusmenettely ja julkaisemista koskevat säännökset (11 artikla) noudattavat yleisesti ottaen muissa uuden menettelytavan mukaisissa direktiiveissä noudatettavaa menettelyä. Lähes kaikkia radiolähettimiä koskevia EMC-säännöksiä sisältävän radio- ja telepäätelaitteita koskevan direktiivin (1999/5/EY) tultua voimaan katsotaan kohtuuttomaksi jatkaa pakollista kolmannen osapuolen osallistumismenettelyä EMC-direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden osalta. Jäljelle jääneisiin, direktiivin soveltamisalaan kuuluviin radiolähettimiin sovelletaan näin ollen samoja määräyksiä kuin muihinkin laitteisiin. 5.3. 3 luku: kiinteät asennukset Ehdotuksen 12 artiklassa esitetään erityistä kiinteitä asennuksia koskevaa menettelytapaa. Kun tällaiset kiinteät asennukset on rakennettu tai niitä on muutettu käyttäen yleisesti markkinoilla saatavilla olevia laitteita, kyseisiä laitteita koskevat määräykset on esitetty 2 luvussa. Jos käytetyt laitteet on erityisesti suunniteltu tiettyyn kiinteään asennukseen eikä niitä ole muuten kaupallisesti saatavilla, valmistaja voi päättää, noudatetaanko 2 luvussa esitettyjä säännöksiä vai ei. Jos laitetta koskevia yleisiä säännöksiä (5, 7 ja 8 artikla) ei kuitenkaan sovelleta tiettyyn kiinteään asennukseen sijoitettaviksi tarkoitettuihin laitteisiin, kyseisiin laitteisiin on liitettävä tarkemmat tiedot aiotusta käyttöpaikasta sekä asennuksessa noudatettavista varotoimenpiteistä. Ehdotuksen 12 artiklassa ei edellytetä muodollista vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä ennen kiinteiden asennusten käyttöönottoa. Kuten edellä on todettu, SLIM-ryhmässä ja sitä seuranneessa kuulemismenettelyssä havaittiin, että vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn soveltaminen saattaa olla vaikeaa tai jopa mahdotonta samoin kuin suhteetonta, kun otetaan huomioon kiinteiden asennusten tekninen monimutkaisuus ja niiden käyttöaikana niihin mahdollisesti tehtävät muutokset. Mikäli on viitteitä siitä, että kiinteä asennus ei ole vaatimusten mukainen, on saatu esimerkiksi valituksia kyseisen asennuksen aiheuttamista häiriöistä, viranomaiset voivat pyytää todisteita vaatimustenmukaisuudesta ja tarvittaessa järjestää asianmukaisen arvioinnin. Ehdotuksen 12 artiklassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus määrittää kansallisen lainsäädännön nojalla henkilö(t), joka/jotka ovat vastuussa siitä, että kiinteät asennukset ovat olennaisten vaatimusten mukaisia. 5.4. 4 luku: muut säännökset Direktiivi 89/336/ETY on tarpeen kumota. Liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti esimerkiksi yhdenmukaistettuja standardeja koskevat viitteet direktiiviin 89/336/ETY ovat itse asiassa viitteitä tarkistettuun direktiiviin. 5.5. Liite I: olennaiset vaatimukset Ks. 2.3.2 kohta. 5.6. Liitteet II-IV Nämä liitteet sisältävät uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien tavanomaisia säännöksiä. 5.7. Liite V Liitteessä V vahvistetaan, että asiaankuuluvien yhdenmukaistettujen standardien asianmukainen soveltaminen vastaa liitteessä I tarkoitetun EMC-arvioinnin suorittamista. Lisäksi viitataan standardointiasiakirjoihin, joista valmistajat saavat tietoa yhdenmukaistetuista standardeista ja niiden käytöstä. Näistä asiakirjoista on hyötyä valmistajille varsinkin silloin, kun vaatimustenmukaisuusolettamus edellyttää useiden standardien samanaikaista soveltamista. 6. YHDENMUKAISUUS YHTEISÖN MUIDEN POLITIIKAN ALOJEN KANSSA Yhdenmukaisuus yhteisön muiden politiikan alojen kanssa on varmistettu siten, että direktiivi perustuu teknistä yhdenmukaistamista ja teknisiä standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa esitettyihin periaatteisiin. Lisäksi yhteensopivuus yhteisön muun lainsäädännön kanssa on otettu huomioon erityisesti jättämällä tiettyjä tämän ehdotuksen 1 artiklan 2 kohdassa määriteltyjä laitteita direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. 7. ULKOPUOLISTEN TAHOJEN KUULEMINEN Kuten 2.1 kohdassa todetaan, direktiivin tarkistamisprosessi alkoi sen jälkeen, kun komissio oli antanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedonannon (KOM(1999)88), jossa komissio kannatti useimpia riippumattomista asiantuntijoista koostuvan SLIM-ryhmän suosituksia. EMC-direktiivin tarkistusten laadintaa avusti EMC-SLIM -työryhmä, joka koostui jäsenvaltioiden ja toimialan edustajista (valmistajat, energialaitokset, varmentamislaitokset, jne.). Tämän ryhmän työn tuloksena valmisteltiin keskustelua varten useita EMC-direktiivin luonnoksia, jotka julkaistiin komission Internet-sivustossa mahdollisimman laajan sidosryhmäyleisön tavoittamiseksi. Jotta komissio ja kaikki muut sidosryhmät saisivat asiaa koskevaa teknistä tietoa, vuonna 2000 toteutettiin riippumaton tutkimus komission toimeksiannosta. Kyseisen tutkimuksen teknisiin tuloksiin perustuen lisättiin ehdotukset, joiden mukaan valmiit liitäntälaitteet kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja kiinteitä asennuksia säännellään erityisjärjestelmällä. Samoin 8 kohdassa yksityiskohtaisesti esitetty arviointi sai tukea vuonna 2001 tehdystä riippumattomasta tutkimuksesta, jonka tarkoituksena oli suorittaa direktiivin ehdotettujen tarkistusten kustannus-hyötyanalyysi. 8. ARVIOINTI Arvio siitä, mitä vaikutuksia direktiivin tarkistamisella on Euroopan talouteen, perustuu ulkopuolisen tahon tekemään tutkimukseen. Tutkimuksen tarkoituksena oli kvantifioida ehdotetussa tekstissä esitettyjen muutosten vaikutukset eri sidosryhmiin. Tämä on ensimmäinen tapaus, joka liittyy komission uuteen suuntautumistapaan, jonka mukaan komissio aikoo käyttää vaikutusten arviointia politiikan suunnitteluprosessin laadun ja yhdenmukaisuuden parantamisvälineenä, kuten asia on ilmaistu komission äskettäin antamassa tiedonannossa [1]. [1] KOM(2002)276. Näin ollen tutkimus suoritettiin kaikille sidosryhmille suunnatun kyselyn pohjalta. Näitä sidosryhmiä olivat valmistajat, asentajat, varmentamislaitokset, yksityiset ja ammattimaiset käyttäjät sekä EMC-vaatimusten noudattamisesta vastaavat viranomaiset. Tutkimuksen loppuraportti on saatavissa komission Internet-sivustossa. Arvioinnissa keskityttiin seuraaviin seikkoihin: -tekstin oikeusvarmuuden parantaminen antamalla direktiivin valvonnasta ja täytäntöönpanosta vastaavien käyttöön selkeämpi ja yksityiskohtaisempi teksti, jolla selvitetään nykyisen direktiivin vaihtelevaa tulkintaa koskeva ongelma -direktiivin soveltamisalan johdonmukainen ja yksityiskohtainen määrittely -varmentamislaitosten toiminnan laajuus -olennaisten vaatimusten täsmentäminen ja yhdenmukaisten standardien käytön selkeyttäminen -kiinteitä asennuksia koskevat erityisjärjestelyt. Tutkimuksesta käy ilmi, että useimpien alan tuntijoiden mukaan direktiiviehdotuksella virallistetaan nykyisin käytössä olevat menettelyt, ja tutkimuksessa suositetaan direktiivin tarkistamista. Tällä hetkellä direktiivin tukena on soveltamisopas, ja tärkein laatuun liittyvä hyöty on se, että oppaan käyttäjät saavat oikeusperustan. Lisäksi sähkömagneettisten häiriöiden odotetaan vähenevän, mistä on etua sähkö- ja televerkkojen käyttäjille ja verkko-operaattoreille. Tutkimuksen mukaan kaikkien EU:n osapuolten tyypilliset nettokustannukset olisivat noin 2,4 miljardia euroa, jaksotettuna direktiivin oletetun voimassaolon eli kahdeksan vuoden ajalle. Tämä tarkoittaa alle 0,1 prosenttia EMC-tuotteiden tuotannosta EU:ssa samana ajanjaksona. Näistä nettokustannuksista vastaavat pääasiassa (90-prosenttisesti) valmistajat. Herkkyysanalyysi osoittaa varsin vakaita tuloksia: tyypilliset kustannukset vastaavat keskimääräisiä kustannuksia ja mediaanikustannuksia: alin estimaatti on 1,3 miljardia euroa, 25%:n kvartiili 1,9 miljardia euroa, 75%:n kvartiili 2,9 miljardia euroa ja korkein estimaatti 3,5 miljardia euroa. Kustannus/hyötyarvioiden suurimmat epävarmuudet johtuvat tutkimuksen mukaan standardien käytössä esiintyvistä epäselvyyksistä ja tuotteen soveltamisalaan, tuotteiden määritelmiin ja kiinteisiin asennuksiin liittyvistä erilaisista tulkinnoista. Komissio katsoo, että 1 ja 2 artikla (soveltamisala ja määritelmät) sekä liite V (yhdenmukaisten standardien soveltaminen) vähentävät epävarmuustekijöitä. Kuulemismenettelyssä nämä säännökset ovat saaneet suuren kannatuksen. Tietyt seikat on tarpeen selkeyttää yksityiskohtaisemmin: (1) Soveltamisalan muutos: Direktiiviehdotuksessa jätetään sen soveltamisalan ulkopuolelle vain vähäisiä häiriönpäästöjä aiheuttavat laitteet, mutta soveltamisalaan nimenomaisesti sisällytetään valmiit liitäntälaitteet, jotka on tarkoitettu loppukäyttäjän liitettäväksi laitteeseen signaalien siirtoa varten. Tutkimus osoitti, että kyseisten liitäntälaitteiden sisällyttäminen on suurin kustannuserä (noin 60 prosenttia kokonaisbruttokustannuksista), joka tulee suurimmaksi osaksi valmistajien maksettavaksi varsinkin tietotekniikan alalla. Komission mukaan on kuitenkin korostettava sen merkitystä, että sisällyttämällä tämäntyyppiset laitteistot soveltamisalaan, mitä myös riippumattoman teknisen tutkimuksen perusteella suositeltiin, vältetään mahdollisesti toisistaan poikkeavat kansalliset säännökset. Koska tällä tavoin varmistetaan sisämarkkinoiden ongelmaton toiminta kyseisten tuotteiden osalta, kustannusten odotetaan pienenevän keskipitkällä aikavälillä. Toisaalta tämäntyyppisten valmiiden liitäntälaitteiden sisällyttäminen soveltamisalaan saattaa jonkin verran lisätä varmennuslaitosten työmäärää. Sen sijaan sekä loppukäyttäjät että alan toimijat katsovat hyötyvänsä siitä, että sähkömagneettiset häiriöt todennäköisesti vähenevät. Vähäisiä häiriönpäästöjä aiheuttavien laitteiden jättämisen soveltamisalan ulkopuolelle ei odoteta aiheuttavan muutoksia tilanteeseen. (2) Kiinteät asennukset: Direktiiviehdotus kattaa selkeästi kiinteään asennukseen sijoitettaviksi tarkoitetut laitteet, ja siinä edellytetään, että kiinteät asennukset on rakennettava hyvän asennustavan mukaisesti. Tämän tuloksena valmistuskustannusten katsotaan laskevan, ja samoin varmennuslaitosten työmäärän odotetaan vähenevän. Valitukset saattavat kuitenkin aiheuttaa merkittäviä kustannuksia, koska direktiivissä edellytetään, että kyseisten asennusten vaatimustenmukaisuus on kyettävä osoittamaan, mikä saattaa nollata odotetun säästön. (3) Ilmoitettujen tarkastuslaitosten osallistuminen: Nykyisessä direktiivissä edellytetään joissain tapauksissa sellaisen "toimivaltaisen tarkastuslaitoksen" osallistumista, joka myöntää tekniseen tiedostoon sisältyvän todistuksen tai teknisen kertomuksen, joka osoittaa, että kyseinen laite on olennaisten vaatimusten mukainen. Direktiiviehdotuksessa kyseisten laitosten nimi on muutettu muotoon "ilmoitettu tarkastuslaitos", jotta se olisi yhdenmukainen muiden uuden lähestymistavan mukaisten direktiivien kanssa. Tällaisen laitoksen osallistuminen ei enää ole pakollista, ja ehdotuksessa annetaan valmistajalle mahdollisuus pyytää tällaisen laitoksen osallistumista, mikäli tämä katsoo osallistumisen asianmukaiseksi. Tutkimuksesta käy ilmi, että ilmoitettujen tarkastuslaitosten käyttäminen saattaa vähentyä, mikä laskisi valmistajan kustannuksia, kun taas valvontaviranomaisten olisi panostettava enemmän tekniseen asiantuntemukseen. (4) Olennaisten vaatimusten tarkistaminen (a) Sähkömagneettisen yhteensopivuuden arviointi: Jos tulkitaan laajimmassa mahdollisessa merkityksessä edellytystä, jonka mukaan vaatimustenmukaisuus on varmistettava kaikissa konfiguraatioissa, muutamien tietotekniikka-alan valmistajien mielestä itse asiassa kaikki konfiguraatiot olisi testattava, mikä aiheuttaisi merkittäviä lisäkustannuksia. Direktiiviehdotuksessa on otettu huomioon tämä vaikutusten arvioinnissa havaittu näkökohta ja selkeytetty kyseistä määritelmää ottamalla käyttöön kohtuullisempi järjestely, jossa ei edellytetä kaikkien konfiguraatioiden testaamista. Samalla eliminoidaan mahdollisuus yhteiskunnallisen hyödyn menetykseen. (b) Vaatimustenmukaisuus ilman ulkoisia lisälaitteita: Direktiiviehdotuksessa edellytetään, että laite on pääasiallisten vaatimusten mukainen ilman ulkoisten lisälaitteiden apua. Siihen liittyvät kertaluonteiset kustannukset tulevat valmistajan maksettaviksi, ja ne rajoittuvat direktiivin täytäntöönpanon kahden ensimmäisen vuoden ajalle. (c) Tietojen toimittaminen saataville: Valmistajat kiinnittivät huomion korkeisiin kustannuksiin (noin 30 prosenttia kokonaisbruttokustannuksista), jotka syntyvät direktiiviehdotuksen liitteessä I esitetystä vaatimuksesta liittää laitteeseen erityisiä tietoja. Kustannukset kohoavat, koska on tarpeen muuttaa laitteita koskevaa asiakirja-aineistoa ja mahdollisesti myös valmistusprosessia. Tällainen tämänhetkisten asiakirjavaatimusten tiukennus korjaa nykyisessä direktiivissä olevan puutteen ja mukauttaa vaatimukset samansuuntaisiksi kuin muissa uuden lähestymistavan mukaisissa direktiiveissä. Ehdotettu järjestelmä auttaisi markkinoiden valvonnasta vastaavia viranomaisia tunnistamaan helpommin tapaukset, joissa ei täytetä vaatimuksia, ja järjestelmä tukisi siten viranomaisia ryhdyttäessä toimenpiteisiin sellaisia valmistajia vastaan, jotka eivät noudata direktiivin määräyksiä. (5) Yhdenmukaistettujen standardien soveltaminen: Direktiiviehdotuksessa selkeytetään käsitettä siitä, mitä standardien mukaisuudella tarkoitetaan. Jotkut valmistajat ilmoittivat pelkäävänsä, että standardien kirjaimellinen soveltaminen merkitsisi testausmenetelmiä ja -välineitä koskevia lisävaatimuksia ja siten myös lisäkustannuksia. Oikeudenmukaisuuden kannalta on kuitenkin olennaista, että kaikki valmistajat soveltavat vapaaehtoisesti käytettäviä standardeja samalla tavalla. Tätä näkökulmaa ehdotuksessa selkeytetään. Vaikutusten arviointi on osoittautunut äärimmäisen hyödylliseksi. Tutkimustulosten avulla on parannettu direktiivin sisältöä ja eliminoitu mahdollisuus yhteiskunnallisen hyödyn menetykseen. Tutkimuksen mukaan direktiiviehdotuksen aiheuttamat kustannukset ovat markkinoiden volyymiin nähden hyvin alhaiset. Tutkimuksessa tultiin siihen tulokseen, että tällä direktiiviehdotuksella saadaan laadullista hyötyä, jota on vaikea esittää lukuina, erityisesti saavutetun suojaustason osalta. Tärkeimpiä havaittuja kustannustekijöitä olisi näin ollen verrattava ehdotuksen tuomiin etuihin. Tällaisia etuja ovat sisämarkkinoiden tehostunut toiminta, suurempi joustavuus markkinoiden toimijoille, joiltain osin parempi suojaustaso sekä toimivaltaisten viranomaisten käytettävissä olevien välineiden tehostuminen markkinoiden valvomiseksi. 2002/0306 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [2], [2] EYVL C , , s. . ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunnon [3], [3] EYVL C , , s. . noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [4], [4] EYVL C , , s. . sekä katsovat seuraavaa: (1) Sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta 3 päivänä toukokuuta 1989 annettua neuvoston direktiiviä 89/336/ETY [5] on tarkistettu sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamista (SLIM) [6] koskevan aloitteen puitteissa. Sekä SLIM-menettelyssä [7] että sitä seuranneessa perusteellisessa kuulemismenettelyssä on käynyt ilmi tarve täydentää, vahvistaa ja selkeyttää direktiivillä 89/336/ETY luotuja puitteita. [5] EYVL L 139, 23.5.1989, s. 19, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L 220, 30.8.1993, s. 1). [6] KOM (1996)559. [7] KOM (1999)88. (2) Jäsenvaltiot ovat velvollisia varmistamaan, että radioviestintä-, sähkö- ja televiestintäverkot sekä niihin kytketyt laitteistot on suojattu sähkömagneettiselta häiriöltä. (3) Kansalliset säännökset, joilla varmistetaan suojaus sähkömagneettiselta häiriöltä, on tarpeen yhdenmukaistaa sähkö- ja elektronisten laitteiden vapaan liikkuvuuden takaamiseksi alentamatta jäsenvaltioissa voimassa olevaa perusteltua suojauksen tasoa. (4) Suojaus sähkömagneettiselta häiriöltä edellyttää talouden eri toimijoille asetettavia velvoitteita. Näitä velvoitteita olisi noudatettava oikeudenmukaisella ja tehokkaalla tavalla kyseisen suojan saavuttamiseksi. (5) Laitteistojen sähkömagneettista yhteensopivuutta on tarpeen säännellä asianmukaisen toiminnan varmistamiseksi sisämarkkinoilla, toisin sanoen alueella, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus taataan. (6) Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluviin laitteistoihin olisi sisällytettävä sekä laitteet että kiinteät asennukset. Näitä varten tarvitaan kuitenkin erilliset säännökset. Tämä johtuu siitä, että itse laitteisiin sovelletaan vapaan liikkuvuuden periaatetta yhteisössä, kun taas kiinteät asennukset asennetaan määriteltyyn paikkaan pysyvää käyttöä varten useiden laitteiden ja tarvittaessa myös muiden kojeiden kokoonpanoina. Tällaisten kokoonpanojen rakenne ja toiminta vastaavat useimmissa tapauksissa niiden käyttäjän erityistarpeita. (7) Radio- ja telepäätelaitteita ei ole tarpeen sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan, koska niistä säädetään radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 1999/5/EY [8]. Kummassakin direktiivissä olevilla sähkömagneettisen yhteensopivuuden vaatimuksilla saavutetaan sama suojaustaso. [8] EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10. (8) Lentokoneita ja lentokoneisiin asennettaviksi tarkoitettuja laitteita ei ole syytä sisällyttää tämän direktiivin soveltamisalaan, koska niihin sovelletaan erityisiä sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevia yhteisön tai kansainvälisen tason erityissääntöjä. (9) Tällä direktiivillä ei ole tarpeen antaa säännöksiä laitteista, joiden vaikutus sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen on vain vähäistä. (10) Tämän direktiivin soveltamisalaan ei ole aiheellista sisällyttää laitteiston turvallisuutta, koska siitä on annettu erilliset yhteisön tai kansallisen tason säädökset. (11) Tämän direktiivin sisältämissä säännöksissä olisi tarkoitettava laitteilla yhteisön markkinoilla ensimmäistä kertaa kaupallisesti saatavilla olevia lopullisia laitteita. Joitakin komponentteja ja osakokoonpanoja olisi tietyin edellytyksin pidettävä laitteina, jos ne on saatettu loppukäyttäjän saataville. Vaikka valmiit liitäntälaitteet eivät irrallisina voi aiheuttaa sähkömagneettista häiriötä, laitteeseen liitettynä ne saattavat aiheuttaa tai välittää sähkömagneettista häiriötä, ja näin ollen niitä on pidettävä tässä direktiivissä tarkoitettuina laitteina. (12) Tämä direktiivi perustuu periaatteille, jotka on esitetty teknistä yhdenmukaistamista ja teknisiä standardeja koskevasta uudesta lähestymistavasta 7 päivänä toukokuuta 1985 annetussa neuvoston päätöslauselmassa [9]. Kyseisen lähestymistavan mukaan laitteiston suunnitteluun ja valmistukseen on sovellettava sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevia olennaisia vaatimuksia. Nämä vaatimukset ilmaistaan yhdenmukaistettujen eurooppalaisten standardien muodossa, jotka useat eurooppalaiset standardointielimet, kuten Euroopan standardointikomitea (CEN), Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea (CENELEC) ja Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) hyväksyvät. CEN, CENELEC ja ETSI ovat tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien yhdenmukaistettujen standardien hyväksynnän osalta toimivaltaisiksi nimetyt elimet, jotka laativat standardit standardointielinten ja komission välisestä yhteistyöstä annettujen yleisten suuntaviivojen ja teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston 22 päivänä kesäkuuta 1998 antaman direktiivin 98/34/EY [10] mukaisesti. [9] EYVL C 136, 4.6.1985 s. 1. [10] EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 98/48/EY (EYVL L 217, 5.8.1998, s. 18). (13) Sisämarkkinoiden toiminnan kannalta on hyödyllistä, että laitteistojen sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevat standardit on yhdenmukaistettu yhteisön tasolla; kun viittaus standardiin on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, standardin mukaisuuden johdosta syntyisi vaatimustenmukaisuusolettamus asiaankuuluvien olennaisten vaatimusten osalta, vaikka myös muut tavat osoittaa tällainen vaatimustenmukaisuus olisi sallittava. (14) Verkkoihin liitettäviksi tarkoitettujen laitteistojen valmistajien pitäisi rakentaa kyseiset laitteistot tavalla, jolla estetään palvelun kohtuuton heikentyminen käytettäessä verkkoa tavanomaisissa toimintaolosuhteissa. Verkko-operaattorien olisi rakennettava verkkonsa siten, että todennäköisesti verkkoihin liitettävien laitteistojen valmistajille ei aiheudu suhteettoman suuria rasitteita heidän estäessään verkkopalvelun kohtuuttoman heikentymisen. Euroopan standardointielinten on tarpeen ottaa huomioon kyseinen tavoite (asiaankuuluvien sähkömagneettisten ilmiötyyppien kumulatiiviset vaikutukset mukaan luettuna) kehittäessään yhdenmukaistettuja standardeja. (15) Laitteiden markkinoille saattamisen tai käyttöönoton olisi oltava mahdollista, jos niiden valmistajat ovat osoittaneet, että kyseiset laitteet on suunniteltu ja valmistettu tämän direktiivin vaatimusten mukaisesti. Markkinoille saatetuissa laitteissa on oltava CE-merkintä, joka on osoituksena direktiivin vaatimusten mukaisuudesta. Vaikka vaatimustenmukaisuuden arvioinnin olisi oltava valmistajan vastuulla ilman, että vaatimustenmukaisuuden riippumattoman arviointielimen on osallistuttava menettelyyn, valmistajilla olisi oltava mahdollisuus halutessaan käyttää tällaisen elimen palveluja. (16) Vaatimustenmukaisuuden arviointivelvoitteessa olisi edellytettävä, että valmistaja suorittaa laitteen sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnin, joka perustuu asiaankuuluviin ilmiöihin, määritelläkseen onko laite tässä direktiivissä määriteltyjen suojausvaatimusten mukainen. (17) Kun laite voi esiintyä eri konfiguraatioissa, sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnin avulla olisi vahvistettava, että kyseinen laite täyttää suojausvaatimukset sellaisissa konfiguraatioissa, joiden valmistaja voi olettaa edustavan laitteen tavanomaista käyttöä aiottuun tarkoitukseen; tällaisissa tapauksissa olisi riitettävä, että suoritetaan sellaisen konfiguraation arviointi, joka todennäköisimmin aiheuttaa suurimmat mahdolliset häiriöt ja on kaikkein herkin häiriöille. (18) Kiinteät asennukset, mukaan luettuna suuret koneet ja verkot, saattavat aiheuttaa sähkömagneettista häiriötä, tai sellainen häiriö saattaa vaikuttaa niiden toimintaan. Laitteiden ja kiinteiden asennusten välillä voi olla liitäntä, ja kiinteiden asennusten aiheuttama sähkömagneettinen häiriö saattaa vaikutta laitteisiin ja päin vastoin. Sähkömagneettisen yhteensopivuuden kannalta ei ole merkitystä sillä, aiheuttaako häiriön laite vai kiinteä asennus. Näin ollen laitteisiin ja kiinteisiin asennuksiin olisi sovellettava yhdenmukaista ja kattavaa olennaisten vaatimusten järjestelmää. Kiinteisiin asennuksiin olisi voitava soveltaa yhdenmukaistettuja standardeja, jotta kyseisten standardien mukaisten olennaisten vaatimusten mukaisuus voidaan osoittaa. (19) Kiinteisiin asennuksiin ei niiden erityisominaisuuksien vuoksi ole tarpeen kiinnittää CE-merkintää tai liittää vaatimustenmukaisuusvakuutusta. (20) Ei ole tarpeen suorittaa sellaisen laitteen vaatimustenmukaisuuden arviointia, joka on saatettu markkinoille tiettyyn kiinteään asennukseen sijoitettavaksi ja jota ei muuten ole markkinoilla kaupallisesti saatavana erillään kiinteästä asennuksesta, johon se on tarkoitettu sijoitettavaksi. Kyseisiin laitteisiin ei näin ollen ole tarpeen soveltaa tavallisesti laitteisiin sovellettavia vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. Tällaiset laitteet eivät kuitenkaan saisi heikentää sen kiinteän asennuksen vaatimustenmukaisuutta, johon se on asennettu. (21) Siirtymäaika on tarpeen, jotta valmistajat ja muut asianosaiset osapuolet voivat mukautua uuteen sääntelyjärjestelmään. (22) Direktiivi 89/336/ETY olisi näin ollen kumottava. (23) Koska jäsenvaltiot eivät voi yksin toimiessaan riittävällä tavalla toteuttaa ehdotetussa toimenpiteessä asetettuja tavoitteita, joiden tarkoituksena on varmistaa sisämarkkinoiden toiminta edellyttämällä laitteistoilta riittävää sähkömagneettisen yhteensopivuuden tasoa, ja kyseiset tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten takia toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi päättää toimenpiteistä EY:n perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Samassa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisten tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I luku YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Aihe ja soveltamisala 1. Tällä direktiivillä säännellään laitteistojen sähkömagneettista yhteensopivuutta. Sen tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta edellyttämällä laitteistoilta riittävää sähkömagneettisen yhteensopivuuden tasoa. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta seuraaviin: (a) direktiivin 1999/5/EY soveltamisalaan kuuluva laitteisto (b) lentokoneet ja lentokoneisiin asennettavaksi tarkoitettu laitteisto (c) radiolaitteisto, jota ei ole kaupallisesti saatavilla, mukaan luettuna kansainvälisen televiestintäliiton peruskirjan [11] mukaisessa radio-ohjesäännössä määritellyt radioamatöörien koottaviksi tarkoitetut rakennussarjat sekä radioamatöörien omaan käyttöönsä kaupallisesti saatavilla olevista laitteista muuntamat laitteet. [11] Ylimääräisessä täysivaltaisten edustajien kokouksessa (Geneve, 1992) hyväksytty kansainvälisen televiestintäliiton (ITU) peruskirja, sellaisena kuin se on täysivaltaisten edustajien kokouksessa (Kioto, 1994) muutettuna. 3. Tätä direktiiviä ei sovelleta laitteistoon, jonka fyysiset ominaisuudet ovat luonteeltaan sellaisia, että: (a) ne eivät voi aiheuttaa sähkömagneettisia häiriönpäästöjä, jotka ylittävät tason, jolla radio- ja televiestintälaitteet voivat toimia tarkoitetulla tavalla; ja (b) kyseiselle laitteistolle tarkoitetun käytön seurauksena tavanomaisesti esiintyvä sähkömagneettinen häiriö ei kohtuuttomasti heikennä sen toimintaa. 4. Tätä direktiiviä ei sovelleta laitteistoon eikä vaatimuksiin siltä osin kuin tässä direktiivissä säädetyt vaatimukset on yhdenmukaistettu yhteisön erityislainsäädännössä. 5. Tämä direktiivi ei vaikuta laitteiston turvallisuudesta annetun yhteisön tai kansallisen lainsäädännön soveltamiseen. 2 artikla Määritelmät 1. Tässä direktiivissä sovelletaan seuraavia määritelmiä: (a) "Laitteistolla" tarkoitetaan mitä tahansa laitetta tai kiinteää asennusta (b) "Laitteella" tarkoitetaan loppukäyttäjälle tarkoitettua valmista laitetta tai sellaisten yhdistelmää, joka on kaupallisesti saatavilla yhtenä toiminnallisena yksikkönä ja joka todennäköisesti aiheuttaa sähkömagneettisia häiriöitä tai jonka toimintaan sellainen häiriö todennäköisesti vaikuttaa (c) "Kiinteällä asennuksella" tarkoitetaan erityistä monentyyppisten laitteiden tai tarvittaessa muiden kojeiden yhdistelmää, jotka on koottu, asennettu ja tarkoitettu pysyvään käyttöön ennalta määritellyssä paikassa (d) "Sähkömagneettisella yhteensopivuudella" tarkoitetaan laitteiston kykyä toimia tyydyttävästi sähkömagneettisessa ympäristössään aiheuttamatta kohtuuttomia sähkömagneettisia häiriöitä millekään muulle samassa ympäristössä olevalle laitteistolle (e) "Sähkömagneettisella häiriöllä" tarkoitetaan sähkömagneettista ilmiötä, joka voi heikentää laitteiston toimintaa (f) "Häiriönsiedolla" tarkoitetaan laitteiston kykyä toimia tarkoitetulla tavalla sähkömagneettisen häiriön vaikutuksen alaisena (g) "Yhdenmukaistetulla standardilla" tarkoitetaan tunnustetun standardointielimen komission toimeksiannosta vahvistamaa teknistä eritelmää, joka noudattaa direktiivissä 98/34/EY eurooppalaisen vaatimuksen määrittämiseksi säädettyjä menettelyjä ja jonka noudattaminen ei ole pakollista. 2. Tässä direktiivissä pidetään 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettuina laitteina: (a) "komponentteja" tai "osakokoonpanoja", jotka on tarkoitettu laitteen loppukäyttäjän asennettaviksi laitteeseen ja jotka todennäköisesti aiheuttavat sähkömagneettisia häiriöitä tai joiden toimintaan sellainen häiriö todennäköisesti vaikuttaa (b) "valmiita liitäntälaitteita", jotka on tarkoitettu laitteen loppukäyttäjän liitettäviksi laitteeseen signaalinsiirtoa varten ja jotka on saatettu markkinoille erillään kyseisestä laitteesta ja jotka tähän laitteeseen liitettyinä todennäköisesti aiheuttavat tai välittävät sähkömagneettista häiriötä. 3 artikla Markkinoille saattaminen, käyttöönotto Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki aiheelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että laitteisto voidaan saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön ainoastaan, jos se on tämän direktiivin vaatimusten mukainen ollessaan asianmukaisesti asennettu ja kunnossapidetty ja tarkoituksenmukaisessa käytössä. 4 artikla Laitteistojen vapaa liikkuvuus 1. Jäsenvaltiot eivät saa sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevista syistä estää alueellaan tämän direktiivin vaatimukset täyttävän laitteiston saattamista markkinoille ja ottamista käyttöön. 2. Tämän direktiivin vaatimuksilla ei estetä laitteiston käyttöönottoa tai käyttämistä koskevien sellaisten erityistoimenpiteiden toteuttamista jäsenvaltiossa, kun toimenpiteisiin on ryhdytty tietyssä kohteessa ilmenneen tai odotettavissa olevan sähkömagneettista yhteensopivuutta koskevan ongelman ratkaisemiseksi taikka turvallisuussyistä yleisten televerkkojen tai käytettyjen vastaanotto- tai lähetysasemien suojaamiseksi. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kyseisistä toimenpiteistä direktiivissä 98/34/EY säädetyn menettelyn mukaisesti. 3. Jäsenvaltiot eivät saa estää messuilla, näyttelyissä, esittelytilaisuuksissa tai muissa samankaltaisissa tapahtumissa sellaisen laitteiston esittelyä, joka ei ole tämän direktiivin vaatimusten mukaisia, jos näkyvällä tavalla selvästi ilmoitetaan, että kyseistä laitteistoa ei saa saattaa markkinoille tai ottaa käyttöön, ennen kuin se on saatettu tämän direktiivin vaatimusten mukaiseksi. 5 artikla Olennaiset vaatimukset Tämän direktiivin 1 artiklassa tarkoitetun laitteiston on täytettävä liitteessä I vahvistetut olennaiset vaatimukset. 6 artikla Yhdenmukaistetut standardit 1. Jos laitteisto on sellaisten yhdenmukaistettujen standardien mukainen, joiden viitetiedot on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, jäsenvaltioiden on oletettava, että kyseinen laitteisto on niiden liitteessä I tarkoitettujen olennaisten vaatimusten mukainen, joita nämä standardit koskevat. 2. Yhdenmukaistettujen standardien soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt on esitetty liitteessä V. 3. Jos jäsenvaltio tai komissio katsoo, että yhdenmukaistettu standardi ei täysin täytä liitteessä I tarkoitettuja olennaisia vaatimuksia, asianomainen jäsenvaltio tai komissio saattaa asian direktiivillä 98/34/EY perustetun pysyvän komitean, jäljempänä 'komitea', käsiteltäväksi sekä perustelee esityksensä. Komitea antaa asiasta lausunnon viipymättä. 4. Saatuaan komission lausunnon komissio tekee kyseistä standardia koskevien viittausten osalta jonkin seuraavista päätöksistä: (a) ei julkaista (b) julkaistaan rajoituksin (c) säilytetään 1 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa oleva viittaus (d) peruutetaan 1 kohdassa tarkoitetussa julkaisussa oleva viittaus. Komission on ilmoitettava päätöksestään jäsenvaltioille viipymättä. II luku LAITTEET 7 artikla Laitteiden vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely 1. Sen osoittamiseksi, että markkinoille saatettaviksi ja/tai käyttöön otettavaksi tarkoitettu laite on tämän direktiivin säännösten mukainen, on käytettävä 2-5 kohdassa säädettyä vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. 2. Valmistajan tai tämän yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan on laadittava tekniset asiakirjat, jotka osoittavat kyseisen laitteen olevan tämän direktiivin olennaisten vaatimusten mukainen. Teknisiin asiakirjoihin voi sisältyä 11 artiklassa tarkoitettu ilmoitetun tarkastuslaitoksen antama tekninen kertomus, jossa todistetaan laitteen olevan liitteessä I säädettyjen olennaisten vaatimusten mukainen. Valmistaja voi päättää, mitä arviointi koskee ja kuinka tarkasti se suoritetaan. Teknisten asiakirjojen on oltava toimivaltaisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jona laitetta on viimeksi valmistettu. 3. Se, että laite on kaikkien asiaankuuluvien olennaisten vaatimusten mukainen, todistetaan EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksella, jonka antaa valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja. EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksen on oltava toimivaltaisten viranomaisten saatavilla kymmenen vuoden ajan siitä päivästä, jona laitetta on viimeksi valmistettu. 4. Jos valmistaja ja tämän valtuutettu edustaja eivät ole sijoittautuneet yhteisöön, velvollisuus pitää EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus ja tekniset asiakirjat toimivaltaisten viranomaisten saatavilla kuuluu sille, joka saattaa laitteen yhteisön markkinoille. 5. Tekniset asiakirjat ja EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus on laadittava liitteen II säännösten mukaisesti. 8 artikla CE-merkintä 1. Laitteessa, jonka on osoitettu 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen olevan tämän direktiivin mukainen, on oltava tämän osoittava CE-merkintä. CE-merkinnän kiinnittämisestä vastaa valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja. CE-merkintä on kiinnitettävä liitteessä III annettujen säännösten mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että merkitykseltään tai kirjoitustavaltaan sellaisten merkintöjen, joita ulkopuoliset voivat erehtyä pitämään CE-merkintänä, kiinnittäminen laitteisiin, niiden pakkauksiin tai käyttöohjeisiin kielletään. 3. Muita merkintöjä saa kiinnittää laitteisiin, niiden pakkauksiin tai käyttöohjeisiin, jos ne eivät heikennä CE-merkinnän näkyvyyttä ja luettavuutta. 4. Jos toimivaltainen viranomainen havaitsee, että CE-merkintä on kiinnitetty perusteettomasti, valmistaja tai tämän yhteisöön sijoittautunut valtuutettu edustaja on velvollinen saattamaan laitteen CE-merkintää koskevien säännösten mukaiseksi kyseisen jäsenvaltion vahvistamia edellytyksiä noudattaen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan soveltamista. 9 artikla Suojalauseke 1. Jos jäsenvaltio toteaa, että CE-merkinnällä varustettu laite ei ole tämän direktiivin säännösten mukainen, sen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet poistaakseen laitteen markkinoilta, kieltääkseen sen saattamisen markkinoille tai rajoittaakseen sen vapaata liikkuvuutta. 2. Kyseisen jäsenvaltion on heti ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille tällaisesta toimenpiteestä sekä ilmoitettava päätöksensä perustelut ja erittelemällä erityisesti, johtuuko vaatimustenmukaisuuden puuttuminen: (a) liitteessä I tarkoitettujen olennaisten vaatimusten täyttämättä jättämisestä sen vuoksi, että laite ei ole 6 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien mukainen (b) edellä 6 artiklassa tarkoitettujen yhdenmukaistettujen standardien virheellisestä soveltamisesta (c) edellä 6 artiklassa tarkoitetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa itsessään olevista puutteellisuuksista. 3. Komissio kuulee asianomaisia osapuolia mahdollisimman pian ja ilmoittaa sen jälkeen jäsenvaltioille, katsooko se toimenpiteen perustelluksi. 4. Kun 1 kohdassa tarkoitettu toimenpide perustuu yhdenmukaistetuissa standardeissa oleviin puutteellisuuksiin, komissio saattaa osapuolia kuultuaan asian komitean käsiteltäväksi, jos toimenpiteen toteuttanut jäsenvaltio aikoo pitää toimenpiteet voimassa, ja käynnistää 6 artiklan 3 kohdan mukaisen menettelyn. 5. Jos vaatimusten vastaisen laitteen mukana on 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu kertomus, asianomaisen jäsenvaltion on ryhdyttävä aiheellisiin toimenpiteisiin kertomuksen antaneen henkilön osalta ja ilmoitettava tästä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. 10 artikla Päätökset, jotka koskevat laitteen poistamista markkinoilta, sen markkinoille saattamisen estämistä tai sen vapaan liikkuvuuden rajoittamista 1. Tämän direktiivin nojalla tehty päätös poistaa laite markkinoilta, estää sen markkinoille saattaminen tai käyttöönotto tai rajoittaa niitä taikka rajoittaa sen vapaata liikkuvuutta on perusteltava tarkoin. Päätöksestä on ilmoitettava viipymättä asianomaiselle osapuolelle ja samalla tälle on annettava tieto käytettävissä olevista, kyseisessä jäsenvaltiossa voimassa olevan lainsäädännön mukaisista muutoksenhakumenettelyistä ja niitä koskevista määräajoista. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun päätöksen olleessa kyseessä valmistajalla, tämän valtuutetulla edustajalla tai muulla asianosaisella on oltava mahdollisuus esittää ennalta mielipiteensä, ellei tällaista kuulemista ole mahdotonta järjestää, koska kyseinen toimenpide katsotaan kiireelliseksi erityisesti yleistä etua koskevien vaatimusten nojalla. 11 artikla Ilmoitetut tarkastuslaitokset 1. Jäsenvaltioiden on nimettävä toimivaltaiset elimet, jotka laativat 7 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut kertomukset, ja ilmoitettava ne (ilmoitetut tarkastuslaitokset) komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Tällaisessa ilmoituksessa on mainittava, ovatko kyseiset tarkastuslaitokset toimivaltaisia kaikkien tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvien laitteiden osalta vai onko niiden vastuu rajoitettu joihinkin erityisnäkökohtiin. 2. Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä II lueteltuja arviointiperusteita arvioidessaan tällaisessa ilmoituksessa lueteltavia tarkastuslaitoksia. 3. Tarkastuslaitokset, jotka täyttävät asiaa koskevissa yhdenmukaistetuissa standardeissa määritellyt arviointiperusteet, on katsottava liitteessä IV tarkoitetut, kyseisten yhdenmukaistettujen standardien piiriin kuuluvat arviointiperusteet täyttäviksi. Komissio julkaisee viittaukset kyseisiin standardeihin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4. Komissio julkaisee Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä luettelon ilmoitetuista laitoksista. Komissio huolehtii siitä, että luettelo on ajan tasalla. 5. Jos jäsenvaltio toteaa, että tarkastuslaitos ei enää täytä liitteessä IV lueteltuja arviointiperusteita, sen on ilmoitettava asiasta komissiolle ja muille jäsenvaltioille. Komissio poistaa viittauksen kyseiseen laitokseen 4 kohdassa tarkoitetusta luettelosta. III luku KIINTEÄT ASENNUKSET 12 artikla Kiinteät asennukset 1. Markkinoille saatettuun laitteeseen, joka voidaan sijoittaa kiinteään asennukseen, sovelletaan kaikkia tämän direktiivin asiaankuuluvia säännöksiä, jotka koskevat laitteita. Edellä 5, 7 ja 8 artiklassa annettujen säännösten soveltaminen ei kuitenkaan ole pakollista, kun kyseessä on laite, joka on suunniteltu erityisesti sijoitettavaksi tiettyyn kiinteään asennukseen ja joka ei muuten ole kaupallisesti saatavilla. Tällaisissa tapauksissa laitteen mukana seuraavissa asiakirjoissa on ilmoitettava kyseisen kiinteän asennuksen sijoituspaikka ja varotoimenpiteet, joihin on tarpeen ryhtyä laitteen asentamiseksi kiinteään asennukseen vaarantamatta kyseisen asennuksen vaatimustenmukaisuutta. Lisäksi asiakirjoissa on oltava 4 kohdan a ja b alakohdassa sekä liitteessä I säädetyt tiedot. 2. Mikäli on viitteitä siitä, että kyseinen kiinteä asennus ei ole vaatimusten mukainen, ja erityisesti jos asennuksen aiheuttamista häiriöistä valitetaan, viranomaiset voivat pyytää todisteita vaatimustenmukaisuudesta ja tarvittaessa järjestää asianmukaisen arvioinnin. Kun todetaan, että vaatimustenmukaisuutta ei noudateta, toimivaltaiset viranomaiset voivat ryhtyä aiheellisiin toimenpiteisiin kiinteän asennuksen saattamiseksi liitteessä I annettujen suojausvaatimusten mukaiseksi. 3. Jäsenvaltioiden on annettava tarvittavat säännökset sen henkilön tai niiden henkilöiden osoittamiseksi, joka on tai jotka ovat vastuussa kiinteän asennuksen saattamisesta asiaankuuluvien olennaisten vaatimusten mukaiseksi. IV luku LOPPUSÄÄNNÖKSET 13 artikla Kumoaminen Kumotaan direktiivi 89/336/ETY [soveltamispäivä [12]]. [12] Soveltamispäivä on julkaisupäivä + 30 kuukautta. Viittauksia direktiiviin 89/336/ETY pidetään viittauksina tähän direktiiviin ja ne luetaan liitteessä VI olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 14 artikla Siirtymäsäännökset Jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisen laitteiston markkinoille saattamista ja/tai käyttöönottoa, joka on direktiivin 89/336/ETY säännösten mukainen ja joka on saatettu markkinoille ennen [soveltamispäivä + 2 vuotta]. 15 artikla Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [soveltamispäivä - 6 kuukautta]. Jäsenvaltioiden on viipymättä ilmoitettava tästä komissiolle. Niiden on sovellettava näitä säännöksiä [soveltamispäivä] lähtien. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säännöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tämän direktiivin soveltamisalalla antamansa kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. 16 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 17 artikla Osoitus Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä päivänä kuuta . Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE I Olennaiset vaatimukset 1. SUOJAUSVAATIMUKSET 1. Laitteisto on suunniteltava ja valmistettava tekninen ajanmukaisuus huomioon ottaen sekä varmistaen, että (a) laitteiston aiheuttama sähkömagneettinen häiriö ei ylitä tasoa, jonka ylittyessä radio- ja telelaitteet tai muut laitteistot eivät voi toimia tarkoitetulla tavalla (b) laitteiston odotettavissa olevan sähkömagneettisen häiriön siedon taso sille tarkoitetussa käytössä on sellainen, että laitteisto toimii tarkoitetun käytön heikentymättä kohtuuttomasti. 2. LAITTEITA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 2. Sähkömagneettisen yhteensopivuuden arviointi: Valmistajan on suoritettava laitteen sähkömagneettisen yhteensopivuuden arviointi asiaankuuluvien ilmiöiden perusteella kohdassa 1 esitettyjen suojausta koskevien vaatimusten täyttämiseksi. Sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnissa on otettava huomioon kaikki tavanomaiset tarkoitetut toimintaolosuhteet. Jos laitteella on eri konfiguraatioita, sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnin avulla on vahvistettava, että laite täyttää kohdassa 1 esitetyt suojausta koskevat vaatimukset kaikissa mahdollisissa valmistajan yksilöimissä konfiguraatioissa, jotka edustavat laitteen tavanomaista käyttöä aiottuun tarkoitukseen. 3. Ulkoiset lisälaitteet: Laite täyttää kohdassa 1 tarkoitetut suojausvaatimukset ilman ulkoisia lisälaitteita, kuten suodatus- tai suojauslaitteita, jollei kyseisiä lisälaitteita tarvittavine käyttöohjeineen saateta markkinoille toiminnallisena yksikkönä yhdessä laitteen kanssa. Tätä sääntöä ei sovelleta laitteisiin, jotka on suunniteltu ja tarkoitettu sähkömagneettisen yhteensopivuuden alalla teknisesti pätevän henkilön asennettaviksi. Kyseisissä tapauksissa ulkoisia lisälaitteita ei tarvitse saattaa markkinoille yhdessä laitteen kanssa, edellyttäen, että kyseisiä lisälaitteita on kaupallisesti saatavilla ja että niiltä vaadittavia sähkömagneettisen yhteensopivuuden ominaisuuksia kuvataan riittävästi laitteen käyttöohjeissa. Liitäntälaitteita, kuten liittimiä tai kaapeleita, joiden on täytettävä laitteelle kohdassa 1 asetettujen suojausvaatimusten mukaisuuden osalta erityisvaatimuksia, ei tarvitse saattaa markkinoille yhdessä laitteen kanssa, jos niitä on kaupallisesti saatavilla ja jos niiltä vaadittavia ominaisuuksia kuvataan riittävästi laitteen käyttöohjeissa. 4. Ilmoitettavia tietoja koskevat vaatimukset: (a) Jokaisesta laitteesta on annettava seuraavat tunnistetiedot: tyyppi, valmistuserä, sarjanumero tai muut laitteen tunnistamisen mahdollistavat tiedot. (b) Jokaisen laitteen mukana on oltava valmistajan nimi ja osoite, tai jos tämä ei ole sijoittautunut yhteisöön, laitteen saattamisesta yhteisön markkinoille vastaavan yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan tai henkilön nimi ja osoite. (c) Valmistajan on annettava tiedot erityisistä varotoimista, joihin on ryhdyttävä laitteen kokoonpanon, asennuksen, huollon tai käytön yhteydessä, sen varmistamiseksi, että laite on käyttöön otettaessa kohdassa 1 esitettyjen suojausvaatimusten mukainen. (d) Niiden laitteiden mukana, joiden osalta suojausvaatimusten täyttymistä ei voida taata asuinalueilla, on oltava selkeä ilmoitus tästä käyttörajoituksesta. 5. Valmiit liitäntälaitteet: (a) Kohdissa 2, 3, 4 c ja 4 d asetettuja laitevaatimuksia ei sovelleta valmiisiin liitäntälaitteisiin. (b) Valmiit liitäntälaitteet on suunniteltava ja valmistettava siten, että kun ne liitetään laitteisiin, joihin ne on tarkoitettu liitettäviksi edellä kuvattuja erityisiä varotoimia noudattaen, niiden taataan täyttävän kohdassa 1 asetetut suojausvaatimukset. (c) Valmiiden liitäntälaitteiden mukana on oltava tiedot sen laitteen teknisistä ominaisuuksista, johon ne on tarkoitettu liitettäviksi, sekä tiedot kyseiseen laitteeseen liittämistä koskevista erityisistä varotoimista, sen varmistamiseksi, että kohdassa 1 esitetyt suojausvaatimukset täyttyvät. 3. KIINTEITÄ ASENNUKSIA KOSKEVAT ERITYISVAATIMUKSET 6. Komponenttien asennus ja aiottu käyttötarkoitus: Kiinteän asennuksen asentamisessa on noudatettava hyvää teknistä käytäntöä ja otettava huomioon komponenttien aiottua käyttötarkoitusta koskevat tiedot, jotta varmistetaan, että kohdassa 1 esitetyt suojausvaatimukset täyttyvät. LIITE II Tekniset asiakirjat, EY-vaatimustenmukaisuusvakuutus 1. TEKNISET ASIAKIRJAT Teknisten asiakirjojen avulla on voitava arvioida, täyttääkö laite olennaiset vaatimukset. Niiden on katettava laitteen suunnittelu ja valmistus ja erityisesti seuraavat tiedot: -laitteen yleiskuvaus -kokonaan tai osittain sovellettavien yhdenmukaistettujen standardien mukaisuutta koskeva kertomus -jos valmistaja ei ole soveltanut yhdenmukaistettuja standardeja tai on soveltanut niitä vain osittain, direktiivin olennaisten vaatimusten täyttymiseksi suoritettujen vaiheiden kuvaus ja selvitys, mukaan luettuna liitteen I mukainen sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnin kuvaus, suoritettujen suunnittelulaskelmien ja tarkastusten tulokset, testausselosteet jne. -valmistaja voi vapaaehtoispohjalta sisällyttää teknisiin asiakirjoihin ilmoitetun tarkastuslaitoksen kertomuksen, jossa laitteen vahvistetaan olevan liitteen I mukaisten asiaankuuluvien olennaisten vaatimusten mukainen. 2. EY-VAATIMUSTENMUKAISUUSVAKUUTUS EY-vaatimustenmukaisuusvakuutuksessa on oltava vähintään: -viittaus tähän direktiiviin -sen laitteen tunnistetiedot, johon vakuutuksessa viitataan, liitteen I kohdan 4 a mukaisesti -valmistajan nimi ja osoite ja soveltuvassa tapauksessa yhteisöön sijoittautuneen valtuutetun edustajan nimi ja osoite -päivätty viittaus eritelmiin, joiden perusteella vaatimustenmukaisuus vakuutetaan sen varmistamiseksi, että laite on tämän direktiivin säännösten mukainen -vakuutuksen antamispäivä ja -paikka -sen henkilön tunnistetiedot ja allekirjoitus, jolle on annettu valtuudet sitovasti edustaa valmistajaa tai tämän valtuutettua edustajaa. LIITE III CE-merkintä CE-merkintä koostuu kirjaimista "CE" seuraavalla tavalla kirjoitettuna: >VIITTAUS KAAVIOON> CE-merkinnän vähimmäiskorkeus on 5 mm. Jos CE-merkintää pienennetään tai suurennetaan, on noudatettava edellä esitetyn kuvan mittasuhteita. CE-merkintä on kiinnitettävä laitteeseen tai siinä olevaan arvokilpeen. Jos tämä ei laitteen luonteen vuoksi kuitenkaan ole mahdollista tai perusteltua, se on kiinnitettävä pakkaukseen, jos sellainen on, ja mukana oleviin asiakirjoihin. Jos laitteeseen sovelletaan muita direktiivejä, jotka kattavat muita näkökohtia ja joissa säädetään myös CE-merkinnästä, kyseisellä merkinnällä osoitetaan, että laite on myös näiden direktiivien mukainen. Jos kuitenkin yhdessä tai useammassa näistä direktiiveistä valmistajalle annetaan siirtymäkautena mahdollisuus valita soveltamansa käytäntö, CE-merkinnällä osoitetaan, että laite on ainoastaan valmistajan soveltamien direktiivien mukainen. Tällöin direktiivien vaatimusten mukaisissa asiakirjoissa, ilmoituksissa ja ohjeissa, jotka ovat laitteen mukana, on annettava tiedot sovellettavista direktiiveistä, sellaisina kuin ne on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. LIITE IV Ilmoitettujen tarkastuslaitosten arviointiperusteet 1. Jäsenvaltioiden ilmoittamien tarkastuslaitosten on täytettävä seuraavat vähimmäisvaatimukset: (a) henkilöstöä ja tarvittavia varoja ja välineitä on oltava saatavilla (b) henkilöstön on oltava teknisesti pätevää ja ammatillisesti rehellistä (c) tämän direktiivin mukaisten kertomusten laadinnassa ja tarkastuksissa on noudatettava riippumattomuutta (d) henkilöstön ja teknisten henkilöiden on toimittava riippumattomasti ja puolueettomasti suhteessa kaikkiin sidosryhmiin ja henkilöihin, joita laitteisto koskee suoraan tai välillisesti (e) henkilöstön on noudatettava salassapitovelvollisuutta (f) on oltava vastuuvakuutus, jollei vastuu kuulu valtiolle kansallisen lainsäädännön mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on säännöllisesti tarkastettava kohdan 1 edellytysten täyttyminen. LIITE V Yhdenmukaistettujen standardien soveltaminen 1. Kaikkien niiden asiaankuuluvien yhdenmukaistettujen standardien asianmukainen soveltaminen, joita koskeva viittaus on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä, vastaa liitteen I kohdassa 2 tarkoitettua sähkömagneettisen yhteensopivuuden arvioinnin suorittamista. 2. Yhdenmukaistettujen standardien mukaisuudella tarkoitetaan standardien määräysten (esim. raja-arvojen) mukaisuutta ja sen osoittamista menetelmillä, joita yhdenmukaistetussa standardissa kuvataan tai joihin siinä viitataan. 3. Oletus standardin mukaisuudesta yhdenmukaistetun standardin (yhdenmukaistettujen standardien) soveltamisen kautta koskee ainoastaan yhdenmukaistetun standardin (standardien) soveltamisalaa ja kyseisen standardin (standardien) kattamia asiaankuuluvia olennaisia vaatimuksia. 4. Yhdenmukaistetut standardit valitaan ja niitä käytetään asiaankuuluvien standardointiasiakirjojen määräysten mukaisesti. Viittaus kyseisiin asiakirjoihin on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. LIITE VI Vastaavuustaulukko Direktiivi 89/336/ETY // Tämä direktiivi 1 artiklan 1 kohta // 2 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohta 1 artiklan 2 kohta // 2 artiklan 1 kohdan e alakohta 1 artiklan 3 kohta // 2 artiklan 1 kohdan f alakohta 1 artiklan 4 kohta // 2 artiklan 1 kohdan d alakohta 1 artiklan 5 ja 6 kohta // - 2 artiklan 1 kohta // 1 artiklan 1 kohta 2 artiklan 2 kohta // 1 artiklan 4 kohta 2 artiklan 3 kohta // 1 artiklan 2 kohdan c alakohta 3 artikla // 3 artikla 4 artikla // 5 artikla ja liite I 5 artikla // 4 artiklan 1 kohta 6 artikla // 4 artiklan 2 kohta 7 artiklan 1 kohdan a alakohta // 6 artiklan 1 ja 2 kohta, liite V 7 artiklan 1 kohdan b alakohta // - 7 artiklan 2 kohta // - 7 artiklan 3 kohta // - 8 artiklan 1 kohta // 6 artiklan 3 ja 4 kohta 8 artiklan 2 kohta // - 9 artiklan 1 kohta // 9 artiklan 1 ja 2 kohta 9 artiklan 2 kohta // 9 artiklan 3 ja 4 kohta 9 artiklan 3 kohta // 9 artiklan 5 kohta 9 artiklan 4 kohta // 9 artiklan 3 kohta 10 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta // 7 artikla 10 artiklan 1 kohdan toinen alakohta // 8 artikla 10 artiklan 2 kohta // 7 artikla 10 artiklan 3 kohta // - 10 artiklan 4 kohta // - 10 artiklan 5 kohta // 7 artikla 10 artiklan 6 kohta // 11 artikla 11 artikla // 13 artikla 12 artikla // 15 artikla 13 artikla // 17 artikla Liitteen I kohta 1 // Liitteen II kohta 2 Liitteen I kohta 2 // Liite III Liite II // Liite IV Liite III // - VAIKUTUSTEN ARVIOINTI EHDOTUKSEN VAIKUTUKSET YRITYSTOIMINTAAN JA ERITYISESTI PIENIIN JA KESKISUURIIN YRITYKSIIN (PK-YRITYKSET) Ehdotuksen nimi Ehdotus: direktiiviä 89/336/ETY muuttava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi sähkömagneettisesta yhteensopivuudesta. Asiakirjan viitenumero Ehdotus Direktiiviehdotuksen tavoitteena on sen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen siten, että taataan sähkömagneettisen ympäristön tasalaatuisuus ja kyseisten tuotteiden asianmukainen toiminta. Tuotteet ovat pääosin sähkö- ja elektroniikkalaitteita, valmiita liitäntälaitteita, jotka on tarkoitettu loppukäyttäjän liitettäväksi laitteeseen signaalinsiirtoa varten, sekä kyseisistä laitteista muodostettuja kiinteitä asennuksia. Direktiiviehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklaan, ja sillä tarkistetaan voimassa olevaa direktiiviä 89/336/ETY. Sen avulla vastataan kaikkien talouden toimijoiden esittämään yksinkertaistamista koskevaan pyyntöön parantamalla tiettyjen käsitteiden määritelmiä ja selkeyttämällä tekstin muotoilua, joka aiheutti ongelmia nykyisen direktiivin soveltamisen yhteydessä. Lisäksi soveltamisala on määritelty selvemmin, ja tiettyjä tuotteita on lisätty soveltamisalaan. Tämä direktiiviehdotus on tulosta SLIM-ohjelman kolmannesta vaiheesta ja etenkin SLIM-työryhmän suosituksesta, jonka komissio on vahvistanut (KOM(1999)88). Sidosryhmät ovat ottaneet ehdotuksen vastaan pääosin myönteisesti, ja sen katsotaan soveltuvan markkinoiden vaatimuksiin. Se on komission lainsäädäntöehdotuksilta vaadittavien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Vaikutus yritystoimintaan Direktiiviehdotus kattaa kaikki sähkö- ja elektroniikkasektorit, myös kodinkoneet, tietotekniikan ja televiestinnän. Kuten perusteluissa kuvataan, vaikutus yritystoimintaan perustuu sekä riippumatonta vaikutusten arviointia koskevaan tutkimukseen (Cost benefit analysis on the draft amendment of the EC Directive on electromagnetic compatibility, RPA Ltd, tammikuu 2002) että komission aloitteesta toteutetun sisämarkkinoiden yrityspaneelin tuloksiin. Vaikutusten arviointia käsitellyt tutkimus perustui kyselytutkimukseen, jossa oltiin yhteydessä yli 410 eurooppalaiseen ja kansainväliseen järjestöön, jotka edustavat laitteiden valmistajia, laitteistojen asentajia ja käyttäjiä, varmentamislaitoksia, laitteistojen ammatti- ja loppukäyttäjiä ja laitteiden kuluttajia, radio-, televiestintä- ja sähköverkkojen käyttäjiä ja operaattoreita sekä viranomaisia. Molemmista tutkimuksista kävi ilmi, että pienten ja keskisuurten yritysten osuus direktiivin kattamista kaikista yrityksistä on noin 60 prosenttia, kyseiset pk-yritykset edustavat vuosittain yhteensä noin 800 miljoonaa tuotetta, ja sektorin vuotuinen kokonaisliikevaihto on noin 400 miljardia euroa. Yritykset ovat sijoittautuneet koko yhteisön alueelle, ja Saksan, Ranskan, Italian ja Yhdistyneen kuningaskunnan osuus valmistetuista laitteista on 75 prosenttia. Lähes kaikkien tässä direktiiviehdotuksessa tarkoitettujen tuotteiden valmistajien on jo nyt sovellettava direktiiviä 89/336/ETY. Näin ollen niiden ei tarvitse toteuttaa erityisiä toimenpiteitä noudattaakseen uutta direktiiviä. Direktiivin soveltamisalaan sisällytetty uusi sektori käsittää pääosin sellaisten valmiiden liitäntälaitteiden valmistajat, jotka on tarkoitettu loppukäyttäjän liitettäväksi laitteeseen signaalinsiirtoa varten, ja nämä valmistajat ovat enimmäkseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Ehdotuksella on sen vuoksi suuri vaikutus talouteen yleensä. Ehdotuksen ei odoteta vaikuttavan työllisyyteen tai investointeihin tai uusien yritysten perustamiseen, poikkeuksena mahdollisesti toimivaltaisten laitosten liiketoiminnan lisääntyminen. Vaikutusten arvioinnissa hyödyn menetyksen nettoarvoksi ilmoitettiin kaikkien EU:n valmistajien ja EMC-tuotteiden osalta yhteensä 2,1 miljardia euroa, joka on 0,1 prosenttia sektorin liikevaihdosta jaksotettuna kahdeksalle vuodelle. Ehdotus ei sisällä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sovellettavia erityisiä toimenpiteitä. Tämä johtuu siitä, että direktiiviehdotuksessa vaatimustenmukaisuusmenettelyt on jo supistettu yhteen vaatimustenmukaisuustodistukseen, jonka valmistaja laatii ilman kolmannen osapuolen pakollista osallistumista. Kuuleminen Komissio on alusta alkaen koonnut ehdotuksen valmistelua varten EMC SLIM-työryhmään kaikki asiaan liittyvät ammatilliset järjestöt, myös valmistajat, energialaitokset, varmentamislaitokset jne. Direktiiviehdotuksen laadinnan aikana SLIM-työryhmässä laadittiin kahdeksan luonnosta ja keskusteltiin niistä, ja nämä luonnokset olivat nähtävissä komission Internet-sivuilla, jotta mahdollisimman laaja sidosryhmäyleisö voisi tutustua niihin. Muun muassa seuraavia liittoja ja järjestöjä kuultiin: (1) Valmistajat -ORGALIME Liaison Group of the European Mechanical, Electrical, Electronic and Metalworking Industries -EURELECTRIC Union of Electricity Industry -EICTA European Information, Communications and Consumer Electronics Technology Industry Association -EACM European Association of Consumer Electronics Manufacturers -EUROPACABLE European Confederation of National Associations of Manufactures of Insulated Wire and Cable (2) Käyttäjät -ANEC European Association for the co-ordination of consumer representation in standardisation (Eurooppalainen standardisointiasioiden kuluttajajärjestö) (3) Muut -CEN European Committee for Standardization (Euroopan standardointikomitea) -CENELEC European Committee for Electrotechnical Standardization (Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea) -ETSI European Telecommunications Standards Institute (Euroopan telealan standardointilaitos) -ECACB European EMC Competent Bodies group PÄÄTELMÄT Vaikutusten arviointia koskevassa tutkimuksessa suositettiin direktiivin tarkistamista. Lisäksi komissio katsoo, että todettua yhteiskunnallisen hyödyn nettomenetystä olisi tarkasteltava suhteessa ehdotuksesta saataviin etuihin. Tällaisia etuja ovat muun muassa sisämarkkinoiden toiminnan tehostuminen, suurempi joustavuus markkinoiden toimijoiden ja tiettyjen tuotteiden kannalta sekä parempi suojauksen taso. Ehdotuksen myötä myös toimivaltaisten viranomaisten saatavilla olevat markkinoiden valvonnan välineet paranevat, jolloin taataan oikeudenmukainen kilpailu markkinoiden toimijoiden välillä.