Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista /* KOM/2003/0364 lopull. - COD 2003/0126 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS, jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevien tilastotietojen keruujärjestelmä, eli Intrastat-järjestelmä, perustettiin neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3330/91 [1], jota on sovellettu vuodesta 1993. Samana vuonna saatiin päätökseen sisämarkkinoiden rakentaminen ja fyysisten esteiden poistaminen jäsenvaltioiden väliltä. [1] EYVL L 316, 16.11.1991, s. 1. Tätä ennen tilastotiedot, jotka koskivat tavarakauppaa kolmansien maiden kanssa, mutta myös jäsenvaltioiden välillä, kerättiin tulli-ilmoituksista. Tämän hyvin kattavan ja tarkasti valvotun tiedonlähteen kadottua oli löydettävä uusi järjestelmä, jonka avulla tiedot voitiin säilyttää tyydyttävällä tasolla. Sisämarkkinoiden syntyminen ei ole suinkaan tehnyt tarpeettomiksi tilastotietoja, joiden avulla voidaan arvioida Euroopan talouksien yhdentymistä, auttaa Euroopan yrityksiä toteuttamaan markkinatutkimuksia tai määrittelemään kaupallinen strategiansa ja jotka ovat edelleen korvaamaton tietolähde maksutasetilastoja, kansantalouden tilinpitoa tai suhdannetutkimuksia varten. Intrastat-järjestelmän pääpiirteinä ovat alusta asti ollut seuraavat: -yksityiskohtaisten tilastotietojen keruu tavarakaupasta -tietojen kerääminen suoraan yrityksiltä, joiden on kuukausittain toimitettava toimivaltaiselle tilastolaitokselle tiivistelmäilmoitus edellisen kuukauden tiedoistaan -tiivis yhteys yhteisön sisäistä kauppaa koskevaan alv-järjestelmään, jotta tilastotietojen kattavuus ja laatu voitaisiin varmistaa -yrityksille aiheutuvan taakan mahdollisimman pitkälle viety keventäminen vapautukseen tai yksinkertaistamiseen oikeuttavien kynnysarvojen avulla. Jäsenvaltiot ovat alusta lähtien, tosin vaihtelevissa määrin, kohdanneet ongelmia pyrkiessään noudattamaan yhteisön sääntöjä. Koska tietyille yrityksille, erityisesti kaikkein pienimmille oli koitunut vaikeuksia Intrastat-järjestelmästä, se valittiin vuonna 1996 pilottihankkeeksi Slim-aloitteeseen (sisämarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistaminen), jonka sisämarkkinaministerit olivat käynnistäneet. Tehty työ on osoittanut, että on vaikea sovittaa yhteen edut tietojen toimittajien, jotka luonnollisesti pyrkivät muodollisuuksien yksinkertaistamiseen, ja toisaalta niiden käyttäjien välillä, jotka useimmiten toivovat yksityiskohtaisia ja nopeasti saatavilla olevia tietoja. Tässä ongelmallisessa kontekstissa komissio ja jäsenvaltiot ovat kuitenkin päässeet yhteisymmärrykseen tietojen keruun muuttamisesta kahteen otteeseen siten, että tilastomuuttujien määrää on vähennetty ja toisaalta on yksinkertaistettu tavaranimikkeistön toimitustapoja. Eurostat hyväksyi vuonna 1999 pitkän aikavälin strategisen suunnitelman, josta oli käyty laaja eri maiden viranomaisten ja ammatillisten sidosryhmien kuuleminen. Suunnitelma koskee kaikkia tavarakaupan tilastoja (eikä siis pelkästään Intrastat-järjestelmää), ja sillä pyritään erityisesti parantamaan tulosten luotettavuutta, nopeuttamaan tilastojen tuomista saataville ja täydentämään tilastotarjontaa, jotta se paremmin vastaisi muuttuvaa kysyntää. Tämä uusi ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, jolla on tarkoitus korvata nykyinen asetus vuodesta 2005 alkaen, on osa näitä pyrkimyksiä tilastojärjestelmän parantamiseksi ja sen sopeuttamiseksi käyttäjien tarpeisiin ja tietojen toimittamisesta vastaaville tahoille koituvaan taakkaan. Ehdotuksen on laatinut kuuden jäsenvaltion edustajista koostuva työryhmä, jonka puheenjohtajana on toiminut Eurostat. Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastokomitealle on säännöllisesti tiedotettu ryhmän työskentelystä ja sitä on kuultu kahteen otteeseen. Tilasto-ohjelmakomitealle on tiedotettu työstä. 2. ASETUSEHDOTUKSEN PÄÄPIIRTEET Asetusehdotuksen pääpiirteet ovat seuraavat: *Perusasetuksen sisältö on määritelty ja laadittu siten, että tavoitteena on ollut sääntöjen selkeyttäminen ja yksinkertaistaminen, jolloin ne ovat helpommin myös muiden kuin asiantuntijoiden ymmärrettävissä. Samalla tavoitteena on kuitenkin ollut myös sääntöjen tarkkuus, jotta asetuksen soveltamisessa ja täytäntöönpanotoimenpiteiden määrittelyssä voitaisiin välttää sekaannukset. *Uusissa säännöissä määritetään entistä selkeämmin niiden soveltamisala, joka on tarkoin rajattu yhteisön tilastoihin. Jäsenvaltioilla on edelleen mahdollisuus vapaasti laatia yksityiskohtaisempia kansallisia tilastoja omiin kansallisiin tarpeisiinsa. *Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti uudessa asetuksessa annetaan jäsenvaltioille suurempi vapaus järjestää tietojen keruu ja näin otetaan paremmin huomioon kunkin jäsenvaltion hallinnolliset erityispiirteet. *Kerättävien tietojen sisältöä, jota on jo muokattu Slim-aloitteen yhteydessä, ei ole muutettu. Tietosisältö on validoitu analysoimalla kolme tutkimusta (mielipidekysely tietojen tuottamisesta vastaaville kuudessa jäsenvaltiossa, yhteisötilastojen käyttäjiä koskeva otantatutkimus, tutkimus tuotenimikkeistön ongelmista Ruotsissa). *Kynnysarvot on säilytetty yksinkertaistetussa muodossa, jotta käyttäjien tarpeisiin voidaan vastata tyydyttävästi ja samalla rajoittaa tilastotietoja toimittaville koituvaa vastaustaakkaa erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten osalta. *Uuteen asetukseen sisältyy säännöksiä, jotka koskevat tietojen toimittamisen määräaikoja ja niiden kattavuutta kaupan osalta. Näin pyritään vastaamaan tarkemmin makrotalouspolitiikan ja suhdannepolitiikan tarpeisiin, joita on ilmaissut erityisesti Euroopan keskuspankki. *Tilastotietojen keruujärjestelmän ja jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan nykyisten veromuodollisuuksien välinen yhteys on säilytetty, koska sen avulla voidaan tarkistaa kerättyjen tietojen laatu. *Asetukseen on lisätty säännöksiä, jotka koskevat tilastotietojen laatua. Niissä säädetään tietojen laadun arvioinnista yhteisten indikaattoreiden avulla sekä säännöllisistä raporteista, joilla taataan alan toimien avoimuus. *Luottamuksellisuutta koskevien säännösten mukaisesti tiedot jätetään levittämättä tai ne tehdään mahdottomiksi tunnistaa tietojen toimittamisesta vastaavan tahon pyynnöstä. Näin voidaan ottaa huomioon luottamuksellisten tietojen käsittelystä kansallisille viranomaisille koituva taakka ja taata tilastotietojen tarkkuus yksityiskohtaisella tuotetasolla. Säännökset on yhdenmukaistettu niiden säännösten kanssa, jotka ovat jo voimassa Extrastat-järjestelmässä. *Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28. kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [2] mukaisesti komissiota avustaa uuden asetuksen täytäntöönpanossa sääntelykomitea, kun nykyinen komitea on hallintokomitea. [2] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. 2003/0126 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS, jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 285 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [3], [3] EYVL C [...], [...], s. [...] ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [4], [4] EYVL C [...], [...], s. [...] noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä [5], [5] EYVL C [...], [...], s. [...] sekä katsovat seuraavaa: (1) Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista 7 päivänä marraskuuta 1991 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3330/91 [6] otettiin käyttöön täysin uusi tiedonkeruujärjestelmä, jota on yksinkertaistettu kahdesti. Järjestelmän avoimuuden lisäämiseksi ja sen ymmärtämisen helpottamiseksi on syytä korvata asetus (ETY) N:o 3330/91 tällä asetuksella. [6] EYVL L 316, 16.11.1991, s. 1. (2) Tätä järjestelmää on pidettävä yllä, koska sisämarkkinoiden kehitykseen liittyvät yhteisön politiikat ja markkinoitaan analysoivat eurooppalaiset yritykset edellyttävät riittävän yksityiskohtaisten tilastotietojen tuottamista. Myös talous- ja rahaliiton kehityksen tarkastelu edellyttää aggregoitujen tietojen nopeaa saatavuutta. Jäsenvaltioiden olisi tarvittaessa voitava kerätä erityistarpeitaan vastaavia tietoja. (3) On kuitenkin aiheellista parantaa jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastojen laatimista koskevien sääntöjen muotoilua, jotta tietojen toimittamisesta vastaavat yritykset, niiden keruusta vastaavat kansalliset viranomaiset ja tietojen käyttäjät ymmärtävät ne paremmin. (4) Kynnysarvoihin perustuva järjestelmä on säilytettävä mutta yksinkertaistetussa muodossa, jotta käyttäjien tarpeisiin vastataan tyydyttävästi ja samalla tilastotietojen toimittajille aiheutetaan mahdollisimman vähän rasitteita erityisesti kun on kyse pienistä ja keskisuurista yrityksistä. (5) Tiedonkeruujärjestelmän ja veromuodollisuuksien nykyinen tiivis yhteys jäsenvaltioiden välisessä tavarakaupassa on säilytettävä. Yhteyden ansiosta voidaan etenkin tarkistaa kerätyn tiedon laatu. (6) Korkealaatuisten tilastotietojen tuottaminen, niiden arviointi yhteisten indikaattorien perusteella ja avoimuus ovat tärkeitä tavoitteita, jotka edellyttävät yhteisön tason sääntöjä. (7) Tavoitetta, joka on yhteisten oikeudellisten puitteiden laatiminen jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastojen järjestelmälliseen tuottamiseen ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan paremmin toteuttaa yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (8) Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97 [7] on luotu viitekehys tämän asetuksen säännöksille. Tavarakaupan tilastotiedot ovat kuitenkin hyvin yksityiskohtaisia, mikä edellyttää salassapitoa koskevia erityissääntöjä. [7] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. (9) On tärkeää varmistaa tämän asetuksen yhtenäinen soveltaminen ja säätää tätä varten yhteisön menettelystä, jonka mukaisesti voidaan asianmukaisen ajan kuluessa vahvistaa soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttaa tarvittavia teknisiä muutoksia. (10) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [8] mukaisesti, [8] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde Tällä asetuksella annetaan yhteiset puitteet jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevien yhteisön tilastojen järjestelmälliselle tuottamiselle. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) "tavaroilla" kaikkea irtainta omaisuutta, sähkövirta mukaan luettuna; b) "tietyillä tavaroilla tai tietyllä tavaroiden liikkumisella" erityissäännöksiä edellyttäviä tiettyjä tavaroita tai tiettyä tavaroiden liikkumista, erityisesti teollisuuslaitoksia; aluksia ja ilma-aluksia; merestä saatavia tuotteita; aluksiin ja ilma-aluksiin toimitettuja tavaroita; porrastettuja toimituksia; sotavarusteita; merellä oleviin laitoksiin tarkoitettuja tai niistä peräisin olevia tavaroita; avaruusaluksia; ajoneuvojen ja ilma-alusten osia; jätteitä; c) "kansallisilla viranomaisilla" kansallisia tilastolaitoksia ja muita elimiä, jotka ovat kussakin jäsenvaltiossa vastuussa jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan yhteisön tilastojen tuottamisesta; d) "yhteisötavaroilla": i) kokonaan yhteisön tullialueella tuotettuja tai valmistettuja tavaroita, joihin ei ole lisätty tavaroita yhteisön ulkopuolisista maista tai alueilta, jotka eivät kuulu yhteisön tullialueeseen, ii) tavaroita, jotka on tuotu maista tai alueilta, jotka eivät ole osa yhteisön tullialuetta, ja jotka on luovutettu vapaaseen liikkeeseen jäsenvaltiossa, iii) tavaroita, jotka on tuotettu tai valmistettu yhteisön tullialueella joko pelkästään ii alakohdassa tarkoitetuista tavaroista tai i ja ii alakohdassa tarkoitetuista tavaroista; e) "lähtöjäsenvaltiolla" jäsenvaltiota, joka on määritelty sen tilastollisen alueen mukaisesti, josta tavarat lähtevät määränpäähän toisessa jäsenvaltiossa; f) "määräjäsenvaltiolla" jäsenvaltiota, joka on määritelty sen tilastollisen alueen mukaisesti, johon tavarat saapuvat toisesta jäsenvaltiosta; g) "jäsenvaltioiden välisessä yksinkertaisessa liikkeessä olevilla tavaroilla" yhteisötavaroita, jotka lähetetään yhdestä jäsenvaltiosta toiseen ja jotka matkalla määräjäsenvaltioon kulkevat toisen jäsenvaltion läpi suoraan tai pysähtyvät pelkästään tavaroiden kuljetukseen liittyvistä syistä. 3 artikla Soveltamisala 1. Jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastot kattavat lähtevät ja saapuvat tavarat. 2. Lähtevät tavarat kattavat seuraavat lähtöjäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon lähtevät tavarat: a) yhteisötavarat lukuun ottamatta jäsenvaltioiden välisessä yksinkertaisessa liikkeessä olevia tavaroita; b) sisäiseen jalostusmenettelyyn tai tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyyn lähtöjäsenvaltiossa asetetut tavarat. 3. Saapuvat tavarat kattavat seuraavat määräjäsenvaltioon saapuvat tavarat, jotka on alunperin lähetetty toisesta jäsenvaltiosta: a) yhteisötavarat lukuun ottamatta jäsenvaltioiden välisessä yksinkertaisessa liikkeessä olevia tavaroita; b) tavarat, jotka on aikaisemmin lähtöjäsenvaltiossa asetettu sisäiseen jalostusmenettelyyn tai tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyyn ja jotka pidetään sisäisessä jalostusmenettelyssä tai tullivalvonnassa tapahtuvan valmistuksen menettelyssä tai lasketaan vapaaseen liikkeeseen määräjäsenvaltiossa. 4. Tiettyjä tavaroita tai tiettyä tavaroiden liikkumista voivat koskea eri säännöt tai erityissäännöt, jotka komissio vahvistaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 5. Tilastojen ulkopuolelle jää joitakin tavaroita, joita koskevasta luettelosta komissio päättää 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4 artikla Tilastollinen alue 1. Jäsenvaltioiden tilastollinen alue on sama kuin niiden tullialue sellaisena kuin se määritellään neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 [9] 3 artiklassa. [9] EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. 2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, Saksan tilastolliseen alueeseen sisältyy Helgoland. 5 artikla Tietolähteet 1. Erityinen tiedonkeruujärjestelmä, jäljempänä "Intrastat", koskee tilastotietojen toimittamista lähtevistä ja saapuvista yhteisötavaroista, joihin ei sovelleta yhtenäistä hallinnollista asiakirjaa tullin tai verotuksen tarpeisiin. 2. Tullin on toimitettava lähteviä ja saapuvia muita tavaroita koskevat tilastotiedot suoraan kansallisille viranomaisille vähintään kerran kuussa. 3. Edellä 2 artiklassa määriteltyjen tiettyjen tavaroiden tai tietyn tavaroiden liikkumisen osalta voidaan käyttää muita tietolähteitä kuin Intrastat-järjestelmää tai tulli-ilmoituksia. 4. Jokaisen jäsenvaltion on huolehdittava järjestelyistä, joiden mukaisesti tilastotietojen toimittajat toimittavat Intrastat-tietoja. Näiden tilastotietojen toimittajien tehtävän helpottamiseksi komissio (Eurostat) ja jäsenvaltiot edistävät mahdollisuuksia automaattisen tietojenkäsittelyn ja sähköisen tiedonsiirron laajempaan käyttöön. 6 artikla Viitejakso Edellä 5 artiklan mukaisesti toimitettavia tietoja koskeva viitejakso on kalenterikuukausi, jona tavarat lähtevät tai saapuvat. Viitejaksoa voidaan mukauttaa vero(alv) ja tullivaatimusten välisen yhteyden huomioon ottamiseksi säännöksillä, jotka komissio antaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 7 artikla Tilastotietojen toimittajat Intrastat-järjestelmässä 1. Intrastat-tietojen toimittajia ovat a) luonnollinen tai oikeushenkilö, joka on rekisteröity lähtöjäsenvaltiossa arvonlisäverovelvolliseksi ja i) joka on tehnyt tavaroiden lähetykseen johtavan sopimuksen, lukuun ottamatta kuljetussopimusta, tai jos näin ei ole, ii) joka lähettää tavarat tai huolehtii niiden lähettämisestä, tai jos näin ei ole, iii) jonka hallussa lähetetyt tavarat ovat. b) luonnollinen tai oikeushenkilö, joka on rekisteröity määräjäsenvaltiossa arvonlisäverovelvolliseksi ja i) joka on tehnyt tavaroiden toimittamiseen johtavan sopimuksen, lukuun ottamatta kuljetussopimusta, tai jos näin ei ole, ii) joka ottaa vastaan tavarantoimituksen tai huolehtii tavarantoimituksen vastaanottamisesta, tai jos näin ei ole, iii) jonka hallussa toimitetut tavarat ovat. 2. Tilastotietojen toimittaja voi siirtää tehtävän kolmannelle, mutta tällainen siirto ei vähennä ensiksi mainitun vastuuta. 3. Jos tilastotietojen toimittaja ei täytä tämän asetuksen mukaisia velvoitteita, jäsenvaltio voi määrätä sille seuraamuksia. 8 artikla Rekisterit 1. Kansalliset viranomaiset perustavat yhteisön sisäisten toimijoiden rekisterin, joka sisältää vähintään lähettäjät lähtevien tavaroiden yhteydessä ja vastaanottajat saapuvien tavaroiden yhteydessä, ja hallinnoivat tätä rekisteriä. 2. Edellä 7 artiklassa tarkoitettujen tilastotietojen toimittajien tunnistamiseksi ja toimitettujen tietojen tarkastamiseksi kunkin jäsenvaltion toimivaltaisen verohallinnon on toimitettava kansalliselle viranomaiselle a) vähintään kerran kuussa luettelo luonnollisista ja oikeushenkilöistä, jotka ovat ilmoittaneet toimittaneensa tavaroita muihin jäsenvaltioihin tai tehneensä hankintoja muista jäsenvaltioista kyseisenä ajanjaksona. Luettelosta on käytävä ilmi kunkin luonnollisen ja oikeushenkilön verotustarkoituksiin ilmoittama näiden tavaroiden kokonaisarvo; b) joko omasta aloitteestaan tai kansallisen viranomaisen pyynnöstä muita verotusta koskevien velvoitteiden noudattamista osoittavia tietoja, joiden avulla tilastotietojen laatua voidaan parantaa. Komissio täsmentää näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Kansalliset viranomaiset käsittelevät tietoja verohallinnon soveltamien määräysten mukaisesti. 3. Toimivaltaisen verohallinnon on toimitettava alv-velvollisiksi rekisteröityjen kauppiaiden tietoon velvoitteet, joita niille voi aiheutua Intrastat-järjestelmän edellyttämien tilastotietojen toimittajina. 9 artikla Intrastat-järjestelmässä kerättävät tiedot 1. Kansallisten viranomaisten on kerättävä seuraavat tiedot: a) tilastotietojen toimittajalle neuvoston direktiivin 77/388/ETY [10] 22 artiklan 1 kohdan c alakohdan, sellaisena kuin se on 28 h artiklassa, mukaisesti annettu tunnistenumero; [10] EYVL L 145, 13.6.1977, s. 1. b) viitejakso; c) virta (saapuva, lähtevä); d) neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2658/87 [11] määritellyn yhdistetyn nimikkeistön kahdeksannumeroisen alanimikkeen mukaisesti jaotellut tavarat; [11] EYVL L 256, 7.9.1987 s. 1. e) kauppakumppanina oleva jäsenvaltio; f) tavaroiden arvo; g) tavaroiden määrä; h) liiketoimen luonne. Edellä e-h alakohdan tiedot määritellään liitteessä. Komissio täsmentää tarvittaessa näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ja erityisesti käytettävät nimikkeet, 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 2. Jäsenvaltiot voivat kerätä myös lisätietoja, esimerkiksi: a) tavaroiden tunnistetiedot yhdistettyä nimikkeistöä yksityiskohtaisemman tason mukaisesti; b) saapuvan tavaran alkuperämaa; c) lähtevän tavaran alkuperäalue ja saapuvan tavaran määräalue; d) toimitusehdot; e) kuljetusmuoto; f) tilastointimenettely. Edellä b-f alakohdan tiedot määritellään liitteessä. Komissio täsmentää tarvittaessa näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, ja erityisesti käytettävät nimikkeet, 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 10 artikla Intrastat-järjestelmän yksinkertaistaminen 1. Täyttääkseen käyttäjien tilastotietotarpeet aiheuttamatta kuitenkaan liiaksi rasitteita talouden toimijoille on jäsenvaltioiden vuosittain vahvistettava yhteisön sisäisen kaupan vuosittaisina arvoina ilmaistavat kynnysarvot, joiden alittamista voidaan käyttää perusteena Intrastat-tietojen toimittamisesta vapauttamiseen tai yksinkertaistettujen tietojen toimittamiseen kyseisen tilastotietojen toimittajan osalta. 2. Kukin jäsenvaltio vahvistaa kynnysarvot erikseen saapuville ja lähteville tavaroille. 3. Määritellessään kynnysarvoja, joiden alittaminen johtaa Intrastat-tietojen toimittamisesta vapauttamiseen, jäsenvaltioiden on varmistettava, että tilastotietojen toimittajat toimittavat 9 artiklan 1 kohdan a-f alakohdassa tarkoitetuista tiedoista vähintään 98 % kyseisten jäsenvaltioiden kokonaiskaupan arvona ilmaistuna. 4. Jäsenvaltiot voivat määritellä muita kynnysarvoja, joiden alittamista voidaan käyttää perusteena kyseisten tilastotietojen toimittajien osalta yksinkertaisempien tietojen toimittamiseen seuraavasti: a) vapautus tavaroiden paljouden ilmoittamisesta, b) vapautus liiketoimen luonteen ilmoittamisesta, c) mahdollisuus ilmoittaa enintään kymmenen yhdistetyn nimikkeistön yksityiskohtaista alanimikettä, joita arvossa mitattuna käytetään eniten, ja ryhmitellä muut tuotteet komission 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen antamien säännösten mukaisesti. Jäsenvaltioiden, joka soveltavat näitä kynnysarvoja, on varmistettava, että näiden tilastotietojen toimittajien kauppa on enintään 6 % niiden kokonaiskaupasta. 5. Jäsenvaltiot voivat tietyin edellytyksin, jotka komissio määrittelee 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen, yksinkertaistaa tietoja, jotka on toimitettava yksittäisistä vähämerkityksisistä liiketoimista. 6. Tiedot jäsenvaltioiden soveltamista kynnysarvoista on toimitettava komissiolle (Eurostatille) viimeistään niiden viitevuotta edeltävän vuoden 31 päivänä lokakuuta. 11 artikla Luottamuksellisuus Tilastotietojen toimittajan kansallisille viranomaisille osoittamasta pyynnöstä sellaisia tilastotietoja ei levitetä, jotka tekevät mahdolliseksi kyseisen tilastotietojen toimittajan tunnistamisen epäsuorasti, tai näitä tilastotietoja muutetaan siten, että niiden levittäminen ei vaikuta tilastosalaisuuden säilymiseen. 12 artikla Tietojen toimittaminen komissiolle 1. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevien tilastojensa kuukausittaiset tiedot viimeistään: a) 40 vuorokauden kuluttua viitekuukauden päättymisestä komission määrittelemien aggregoitujen tietojen osalta; b) 70 vuorokauden kuluttua viitekuukauden päättymisestä yksityiskohtaisten tietojen osalta, jotka vastaavat 9 artiklan 1 kohdan b-h alakohdassa tarkoitettuja tietoja. Tavaroiden arvon osalta on tietoihin sisällytettävä vain niiden tilastollinen arvo liitteen mukaisesti määriteltynä. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) luottamukselliset tiedot. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) kuukausittaiset tiedot, jotka kattavat niiden kokonaistavarakaupan, ja käytettävä tarvittaessa estimaatteja. 3. Jäsenvaltioiden on lähetettävä tiedot komissiolle (Eurostatille) sähköisessä muodossa tiedonsiirtostandardin mukaisesti. Komissio antaa näiden tietojen toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 13 artikla Laatu 1. Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet toimitettujen tietojen laadun varmistamiseksi voimassa olevien laatuindikaattoreiden ja -vaatimusten mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle (Eurostatille) toimitettujen tietojen laatua käsittelevä vuosikertomus. 3. Komissio vahvistaa 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen tietojen laadun arvioinnissa käytettävät indikaattorit ja vaatimukset, jäsenvaltioiden laatimien laatuselvitysten rakenteen sekä kaikki tietojen laadun arviointiin ja parantamiseen tähtäävät toimenpiteet. 14 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastokomitea (Intrastat-komitea), jäljempänä "komitea". 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolme kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 15 artikla Loppusäännökset Kumotaan asetus (ETY) N:o 3330/91. Viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen. 16 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Asetusta sovelletaan [1 päivästä tammikuuta 2005]. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] päivänä [...]kuuta [...]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [...] [...] LIITE Tilastotietojen määritelmiä 1. Kauppakumppanina oleva jäsenvaltio a) Kauppakumppanina oleva jäsenvaltio on lähettävä jäsenvaltio saapuvasta tavarasta puhuttaessa. Tämä tarkoittaa oletettua lähtöjäsenvaltiota tapauksissa, joissa tavarat tulevat suoraan toisesta jäsenvaltiosta. Kun tavarat ovat saapuneet yhteen tai useampaan jäsenvaltioon kauttakuljetuksena ennen tulemistaan perille määräjäsenvaltioon ja ne on pysäytetty tai niihin on kohdistunut noissa maissa oikeustoimia, jotka eivät johdu niiden kuljetuksesta (esim. omistajan vaihdos), lähetysjäsenvaltiota pidetään viimeisenä jäsenvaltiona, jossa tällaisia pysäytyksiä tai toimenpiteitä on tapahtunut. b) Kauppakumppanina oleva jäsenvaltio on määräjäsenvaltio lähtevästä tavarasta puhuttaessa. Tämä tarkoittaa viimeistä jäsenvaltiota, johon tavarat lähetyshetkellä tiedetään lähetettävän. 2. Tavaroiden määrä Tavaroiden määrä voidaan ilmaista kahdella tavalla: a) nettomassa, jolla tarkoitetaan tavaroiden tosiasiallista painoa ilman pakkausta; b) lisäyksiköt, joilla tarkoitetaan muuta paljoutta kuin nettomassaa mittaavia mahdollisia yksiköitä; näitä ovat yksiköt, jotka on mainittu komission asetuksessa, jolla vuosittain päivitetään yhdistettyä nimikkeistöä. 3. Tavaroiden arvo Tavaroiden arvo voidaan ilmaista kahdella tavalla: a) verotettava arvo, joka on direktiivin 77/388/ETY mukaisesti vahvistettu verotustarkoituksiin; b) tilastollinen arvo, joka on jäsenvaltioiden kansallisella rajalla laskettu arvo. Se sisältää vain lisäkulut (rahti, vakuutus), jotka koskevat sitä matkan osaa, joka viennin osalta tapahtuu vievän jäsenvaltion tilastoalueella ja tuonnin osalta tapahtuu tuovan jäsenvaltion tilastoalueen ulkopuolella. Sen sanotaan olevan FOB-arvo (vapaasti aluksessa) lähtevien tavaroiden osalta ja CIF-arvo (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) saapuvien tavaroiden osalta. 4. Liiketoimen luonne Liiketoimen luonne tarkoittaa eri ominaisuuksia (hankinta/osto, sopimustyö jne.), joita pidetään hyödyllisinä liiketoimien erottamiseksi toisistaan. 5. Alkuperämaa Alkuperämaalla tarkoitetaan pelkästään saapuvien tavaroiden kohdalla maata, josta tavarat ovat peräisin. Jossakin maassa kokonaan tuotetut tai valmistetut tavarat ovat peräisin kyseisestä maasta. Tavara, jonka valmistukseen on osallistunut vähintään kaksi maata, on peräisin siitä maasta, jossa sille on suoritettu tähän tarkoitukseen varustetussa yrityksessä viimeinen merkittävä ja taloudellisesti perusteltu valmistus tai käsittely, joka on johtanut uuden tuotteen valmistukseen tai edustaa merkittävää valmistusastetta. 6. Alkuperäalue tai määräalue a) Alkuperäalueella tarkoitetaan lähtevän tavaran yhteydessä lähtöjäsenvaltion aluetta, jossa tavarat on tuotettu tai jossa niille on suoritettu asennus-, kokoonpano-, muutos-, korjaus- tai kunnossapitotoimia, tai jos näin ei ole, alkuperäalue on alue, josta tavarat on lähetetty, tai jos näin ei ole, alue, jossa kaupallinen tapahtumasarja on toteutunut. b) Määräalueella tarkoitetaan saapuvan tavaran yhteydessä määräjäsenvaltion aluetta, jossa tavarat on tarkoitus kuluttaa tai jossa niille on tarkoitus suorittaa asennus-, kokoonpano-, muutos-, korjaus- tai kunnossapitotoimia, tai jos näin ei ole, määräalue on alue, jonne tavarat on tarkoitus lähettää, tai jos näin ei ole, alue, jossa kaupallisen tapahtumasarjan on tarkoitus toteutua. 7. Toimitusehdot Toimitusehdoilla tarkoitetaan myyntisopimuksen ehtoja, joissa määritellään myyjän ja ostajan velvollisuudet kansainvälisen kauppakamarin Incoterms-ehtojen mukaisesti (CIF, FOB jne.). 8. Kuljetusmuoto Kuljetusmuodolla tarkoitetaan lähetettäessä kuljetusmuotoa, joka määräytyy sen aktiivisen kuljetusvälineen mukaan, jolla tavaroiden oletetaan lähtevän lähtöjäsenvaltion tilastoalueelta, ja vastaanotettaessa kuljetusmuotoa, joka määräytyy sen aktiivisen kuljetusvälineen mukaan, jolla tavaroiden oletetaan saapuneen määräjäsenvaltion tilastoalueelle. 9. Tilastointimenettely Tilastointimenettelyllä tarkoitetaan kaikkia niitä ominaisuuksia, joita pidetään hyödyllisinä erityyppisten saapuvien ja lähtevien tavaroiden erottamisessa toisistaan tilastollisia tarkoituksia varten.