EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 4.3.2016 COM(2016) 144 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EU:n ja Turkin yhteinen toimintasuunnitelma – Kolmas täytäntöönpanokertomus



EU:n ja Turkin yhteinen toimintasuunnitelma Kolmas täytäntöönpanokertomus Kertomuskausi: 1. helmikuuta – 2. maaliskuuta Johdanto Turkki ja EU aktivoivat EU:n ja Turkin huippukokouksessa 29. marraskuuta 2015 yhteisen toimintasuunnitelman, josta oli sovittu ad referenda 15. lokakuuta 2015. Yhteisen toimintasuunnitelman tarkoituksena on tehostaa yhteistyötä tilapäistä suojelua saavien syyrialaisten pakolaisten ja heitä vastaanottavien yhteisöjen tukemiseksi Turkissa ja lujittaa EU:hun suuntautuvien laittomien muuttovirtojen estämistä koskevaa yhteistyötä. Yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon tavoitteena on siis aikaansaada järjestystä laittomiin muuttovirtoihin ja pysäyttää laiton maahanmuutto. Tämä on kolmas täytäntöönpanokertomus, joka kattaa ajanjakson 1. helmikuuta–2. maaliskuuta. Sen tarkoituksena on antaa tietoa siitä, millaisia jatkotoimia Turkki ja EU ovat toteuttaneet sitoumuksiinsa nähden kertomuskaudella, kun yhteisen toimintasuunnitelman aktivoinnista on kulunut kolme kuukautta. Yhteistä toimintasuunnitelmaa koskevat täytäntöönpanokertomukset ovat osa tilanteen yleistä tiivistä seurantaa. 1.Osa 1: 1.1. Tilastotiedot (EU:ssa) Yhteisen toimintasuunnitelman keskeisiä tavoitteita on saada aikaan tuloksia erityisesti laittoman muuttovirran pysäyttämisessä. Edistystä seurataan vuoden 2016 alussa perustetun EU:n ja Turkin välisen tiedonkeruuprosessin avulla. EU:hun Turkista sääntöjenvastaisesti saapuvien ihmisten määrä on edelleen suuri vuodenaikaan nähden, vaikka talviolosuhteiden odotettiin hillitsevän tulijoiden määrää. Seuraavassa tarkempia lukuja kertomuskaudelta (1. helmikuuta – 2. maaliskuuta): EU:hun tuli meritse tai maitse (Kreikan ja Bulgarian kautta) sääntöjenvastaisesti 29. helmikuuta mennessä kaikkiaan 56 887 henkilöä. Useimmat heistä, 56 335 henkeä eli 99 prosenttia, tulivat Egeanmeren yli Kreikan saarille. Sääntöjenvastaisia rajanylityksiä oli 29. helmikuuta mennessä Kreikkaan päivittäin keskimäärin 1 943 ja Bulgariaan 19, eli yhteensä 1 962. Kreikkaan tuli viikoittain sääntöjenvastaisesti keskimäärin 13 358 henkilöä. Helmikuun ensimmäisellä puoliskolla oli havaittavissa tulijoiden vähentymistä, mutta tulijoiden määrät kasvoivat jälleen helmikuun loppupuolella. Seuraavassa vertailun vuoksi aiempien kuukausien määriä: Turkista Kreikkaan sääntöjenvastaisesti tulleita oli vuoden 2015 syyskuussa 147 639, lokakuussa 214 792, marraskuussa 154 381 ja joulukuussa 104 399 sekä vuoden 2016 tammikuussa 61 602 ja helmikuussa 56 335. Vastaavat päivittäiset keskimäärät olivat samoilta kuukausilta 4 921, 6 929, 5 146, 3 368, 1 987 ja 1 943 henkeä.

Seuraavissa kaavioissa esitetään sääntöjenvastaisesti Turkista Kreikkaan tulleiden määrät joulu-, tammi- ja helmikuussa. Kaaviossa 1 on päivittäinen ja kaaviossa 2 kuukausittainen tulijoiden määrä. Kaavio 3 kuvaa Turkista Kreikkaan sääntöjenvastaisesti tulleiden henkilöiden kuukausittaista määrää syyskuusta 2015 helmikuuhun 2016. Kaaviossa 4 esitetään sääntöjenvastaisten maahantulijoiden määrät samalta ajalta eli syyskuusta 2015 helmikuuhun 2016 eriteltynä kansalaisuuksittain suurimmasta pienimpään (syyrialaiset, afgaanit ja irakilaiset). Jaottelu perustuu tulijoiden saapuessaan antamaan ilmoitukseen. Luvut osoittavat syyrialaisten osuuden pienentyneen (69 prosentista 51 prosenttiin). Afgaanien osuus sen sijaan on kasvanut (18 prosentista 25 prosenttiin) samoin kuin irakilaisten osuus (8 prosentista 17 prosenttiin). Kaavio 1: Lähde: Frontexin Länsi-Balkania koskevat raportointitiedot Kaavio 2: Lähde: Frontexin Länsi-Balkania koskevat raportointitiedot Kaavio 3: Lähde: Frontexin riskianalyysiverkon tiedot (2015) ja Länsi-Balkania koskevat raportointitiedot (tammi–helmikuu 2016). Kaavio 4: Lähde: Frontexin riskianalyysiverkon tiedot (2015) ja yhteisiä operaatioita koskevan raportointisovelluksen (JORA) kautta saadut tiedot (tammi–helmikuu 2016) 2. maaliskuuta 2016. JORA-tiedot ovat alustavia operatiivisia tietoja, jotka voivat muuttua. Sääntöjenvastainen maahantulo Turkista Kreikkaan on vaihtelevaa. Määrät ovat yleisesti vähentyneet lokakuusta lähtien, ja ne vakiintuivat tammi- ja helmikuussa (ks. kaaviot 1, 2 ja 3) keskimäärin noin 1 960 tulijaan päivässä. 1. maaliskuuta tulijoita oli 209 ja 2. maaliskuuta 2 266. Luvut ovat suuria siihen nähden, että on talviaika. EU:hun on tullut sääntöjenvastaisesti vuoden alusta lähtien Kreikan kautta yli 120 000 henkilöä. Näyttää siltä, että Turkin viranomaisten lainsäädännölliset ja operatiiviset toimenpiteet sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen estämiseksi ovat kuitenkin alkaneet vaikuttaa muuttovirtoihin. Kriisialueella, Turkissa ja EU:n jäsenvaltioissa tapahtunut muu poliittinen kehitys (esimerkiksi Syyrian kriisin paheneminen ja joidenkin EU:n jäsenvaltioiden ja Balkanin maiden päätökset rajoittaa alueelleen saapuvien henkilöiden määrää) on tietenkin vaikuttanut myös Turkista Kreikkaan sääntöjenvastaisesti tulevien henkilöiden määrään. 1.2.Tilastotiedot (Turkissa) Turkki toimitti 2. maaliskuuta uuden vakiomuotoiseen malliin perustuvan tietokokonaisuuden, joka liittyy yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon, kuten EU:n hätätila- ja kriisinkoordinointijärjestelyjä (IPCR) koskevan prosessin puitteissa on sovittu. EU:n ja Turkin yhteinen tiedonkeruutoiminta jatkuu säännöllisenä ja rakentavana. Turkki on vastaanottanut Syyriasta 2 928 975 pakolaista ja myöntänyt heille ryhmänä tilapäisen suojeluaseman. Asema takaa heille pääsyn julkisiin palveluihin, esimerkiksi koulutukseen ja terveydenhuoltoon. He ovat päässeet osallistumaan myös työmarkkinoihin 15. tammikuuta 2016 lähtien. Syyrialaiset pakolaiset ovat 20. helmikuuta mennessä tehneet Turkin viranomaisille 15 työlupahakemusta. Pakolaisleireillä oli 15. helmikuuta 273 519 syyrialaista, jotka saivat siellä monenlaista apua. Turkin viranomaiset ilmoittivat IPCR:lle 2. maaliskuuta seuraavat tiedot: Kouluun on ilmoitettu 350 000 syyrialaista lasta, joilla on tilapäinen suojeluasema. Leireillä on syntynyt 151 746 lasta 5. helmikuuta mennessä. Turkki oli 1. helmikuuta mennessä rekisteröinyt 256 700 henkeä, jotka eivät olleet Syyrian kansalaisia, ja käsittely oli kesken 141 059 hakemuksen osalta, jotka koskivat kansainvälistä suojelua. Kansainvälistä suojelua pyytäneiden kärjessä oli viisi kansalaisuutta: irakilaiset (51 prosenttia), afgaanit (25 prosenttia), iranilaiset (14 prosenttia), somalit (2,5 prosenttia) ja palestiinalaiset (1 prosentti).

Laillisesti Turkkiin saapui 1.–15. helmikuuta 7 011 syyrialaista ja sieltä lähti 12 769. Vastaavat laillista maahantuloa ja maasta poistumista koskevat luvut ovat iranilaisten osalta 65 546 ja 62 226, irakilaisten osalta 30 026 ja 26 338, libanonilaisten osalta 3 134 ja 3 230 sekä jordanialaisten osalta 3 733 ja 3 380. Ulkomaalaiset voivat oleskella Turkissa viisumin voimassaoloajasta riippuen enintään 90 päivää. Ne ulkomaalaiset, joilla on oikeus saapua Turkkiin ilman viisumia, voivat oleskella maassa enintään 90 päivää 180 päivän aikana. Turkin ja Kreikan takaisinottoviranomaiset tapasivat Ankarassa 24.–25. helmikuuta ja keskustelivat Kreikan esittämistä 864 takaisinottopyynnöstä. Turkki otti 1. ja 2. helmikuuta takaisin 267 sääntöjenvastaisesti EU:n alueelle tullutta henkilöä. Turkki ja Kreikka perustivat muuttoliikettä käsittelevän työryhmän. Työryhmä kokoontui ensimmäiseen istuntoonsa 27. marraskuuta 2015 Ankarassa. Toinen kokous pidettiin 1. helmikuuta 2016 Ateenassa. Turkin lainvalvonta- ja rajaviranomaiset estivät 1.–29. helmikuuta merirajoilla 8 540 henkilön ja maarajoilla 15 986 henkilön sääntöjenvastaisen maahantulon EU:hun. Turkin rannikkovartiosto pidätti pelkästään 15. päivänä helmikuuta 985 sääntöjenvastaisesti EU:n alueelle pyrkinyttä henkilöä Ayvalıkissa, Çeşmessa ja Bodrumissa. Erityisesti on mainittava, että Turkin lainvalvontaviranomaiset tekivät 16.–29. helmikuuta yli 15 000 tällaista pidätystä. Turkin rannikkovartiosto, poliisi ja santarmilaitos suorittivat 1.–15. helmikuuta kymmenen erityistä yhteisoperaatiota, joiden tarkoituksena oli pidättää laittomia maahantulijoita sekä laittoman maahantulon järjestäjiä/ihmissalakuljettajia ja estää laiton maasta poistuminen. Operaatioiden tuloksena pidätettiin 97 sääntöjenvastaisesti EU:n alueelle pyrkivää henkilöä ja 308 sääntöjenvastaisen maahantulon järjestäjää ja ihmissalakuljettajaa (joista 11 meri- ja 297 maarajoilla). Lisäksi Turkin lainvalvontaelimet pidättivät 16.–29. helmikuuta 391 sääntöjenvastaisen maahantulon järjestäjää ja ihmissalakuljettajaa. Turkin santarmilaitos ja poliisi takavarikoivat tammikuussa kahdeksan pakettiautoa, yhden veneen, 11 pikkubussia, kolme linja-autoa, 15 autoa ja yhdeksän laivaa. Turkin rannikkovartiostolle, poliisille ja santarmilaitokselle järjestettiin tammikuussa useita koulutuskursseja tarkoituksena parantaa niiden valmiuksia torjua sääntöjenvastaista muuttoliikettä. Turkin rannikkovartiosto, poliisi ja santarmilaitos ovat keskeisessä asemassa, kun on kyse sääntöjenvastaisesti EU:n alueelle pyrkivien henkilöiden ja ihmissalakuljettajien pidättämisestä. Osa 2: EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman puitteissa tehtyjen sitoumusten täytäntöönpano Turkin osalta Turkki antoi viisumivapaudesta käytävän vuoropuhelun yhteydessä seuraavat tiedot: Ministerineuvosto kokoontui 1. helmikuuta 2016 keskustelemaan keinoista, joilla Turkki voisi paremmin vastata sääntöjenvastaiseen muuttoliikkeeseen. Ministerineuvostossa painotettiin Turkin määrätietoisuutta sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen torjunnassa ja päätettiin vahvistaa rajavalvontaa lisätä lainvalvontaviranomaisten yhteistyötä perustaa ihmissalakuljetusta käsittelevä erikoisyksikkö Turkin poliisiin lisätä ihmissalakuljettajille langetettavia rangaistuksia käynnistää uusia operaatioita salakuljetusverkostojen murtamiseksi vahvistaa Turkin rannikkovartioston pysäytysvalmiuksia lisätä Turkin palautuskeskuksien valmiuksia.

Santarmilaitos päätti joulukuussa 2015 pitämässään kokouksessa lisätä partiointitoimintaa maan itä-, kaakkois- ja länsirajoilla. Tähän liittyen nimettiin kuusi itä- ja kaakkoisrajoilla ja kahdeksan länsirajoilla sijaitsevaa maakuntaa, joilla partiointitoimintaa ensisijaisesti lisätään. Turkin rannikkovartiosto on 14. tammikuuta 2016 lähtien päässyt tutustumaan liikenneministeriön laivarekisterijärjestelmään, johon on rekisteröity kaikki laivoja koskevat osto-, myynti- ja poistomenettelyt. Lisäksi Turkki pyrkii saamaan pääsyoikeuden Interpolin tietokantaan, johon on rekisteröity varastetut ulkomaiset laivat. Turkki on ratifioinut kolmikantasopimuksen Kreikan ja Bulgarian kanssa. Sopimus tulee voimaan heti, kun se on julkaistu Turkin virallisessa lehdessä. Turkki on edistynyt huomattavasti Turkin ja Kreikan välisten takaisinottovelvollisuuksien täytäntöönpanossa. Kreikan ja Turkin valtuuskunnat tapasivat Ankarassa 24.–25. helmikuuta ja keskustelivat Kreikan esittämistä 864 takaisinottopyynnöstä. Turkki hyväksyi 859 pyyntöä 26. helmikuuta. Kreikassa oli säilössä edelleen 308 sääntöjenvastaisesti maahan tullutta henkilöä, ja palautettavien henkilöiden kuljetukset linja-autoilla aloitettiin 1.–2. maaliskuuta. Lisäksi Turkki ja Kreikka edistyivät keskusteluissaan, jotka koskivat takaisinottomenettelyjen tehostamista muun muassa sijoittamalla Turkin yhteysviranomaisia viiteen järjestelykeskukseen (aluksi Lesbokseen) taloudellisista syistä muuttavien palautusten helpottamiseksi. Kreikka ja Turkki sopivat myös joka toinen viikko järjestettävistä videokonferensseista tietojen vaihtoa varten ja operatiivisen yhteistyön parantamiseksi. Lisäksi ne sopivat lisäävänsä EU:n ja Frontexin tukemaa palautuksia koskevaa operatiivista yhteistyötään muun muassa järjestämällä yhteisiä palauttamislentoja. Ulko- ja sisäministeriössä jatketaan myös keskusteluja Kreikan ehdotuksesta lisätä sääntöjenvastaisesti EU:hun tulleiden henkilöiden takaisinottopaikkojen määrää Turkissa. Nyt niitä on Dikilissä (Egeanmeren rannalla, İzmirin maakunnassa) ja Ipsalassa (Turkin ja Kreikan välisellä maarajalla). Turkki tarkisti 5. helmikuuta viisumipolitiikkaansa irakilaisten osalta. Uusien sääntöjen mukaan Irakin kansalaiset eivät 10. helmikuuta alkaen enää saa viisumeita rajalla. Turkkiin päästäkseen Irakin kansalaisten on käännyttävä muissa maissa sijaitsevien Turkin diplomaattiedustustojen puoleen tai haettava e-viisumia. Lisäksi e-viisumimenettelyä on kiristetty 5. helmikuuta lähtien: viisumin voi saada vain henkilö, jolla on voimassa oleva Schengen-alueen, Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan tai Irlannin viisumi tai oleskelulupa. Turkki on ehdottanut neuvotteluja kahdenvälisistä takaisinottosopimuksista 14 maalle, joihin kuuluvat EU:hun Turkin kautta suuntautuvan sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen lähtömaat. Se on myös aloittanut valmistelutyön sen vahvistamiseksi, että niiden 18 maan kansalaisilla, joiden katsotaan olevan potentiaalisia sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen lähtömaita, olisi oltava lentokentän kauttakulkuviisumi Turkin lentokenttien kauttakulkualueen läpi kulkemista varten. EU:n ja Turkin välinen takaisinottosopimus tulee täysimääräisesti voimaan 1. kesäkuuta. Tätä silmällä pitäen Turkin viranomaiset tekivät 8. helmikuuta opintokäynnin Georgiaan tutkimaan sikäläisen takaisinottoa koskevan sähköisen järjestelmän toimintaa. Järjestelmä on nyt Turkissa arvioitavana, ja päätökset tehdään tulevien viikkojen aikana. Turkki on tehnyt Europolin kanssa alustavan sopimuksen, joka koskee Turkin poliisin yhteyshenkilön sijoittamista Europoliin. Sopimus on allekirjoitettava mitä pikimmin. Turkin parlamentti on aloittanut keskustelun henkilötietojen suojelua koskevasta lainsäädäntöehdotuksesta, ja joitakin pykäliä on jo hyväksyttykin. Lakiehdotuksessa on kuitenkin vielä joitakin kohtia, jotka eivät ole eurooppalaisten standardien mukaisia. Ne koskevat tietosuojaviranomaisen riippumattomuutta ja sitä, että lainvalvontaviranomaiset ja tiedustelutoiminta on jätetty lain soveltamisalan ulkopuolelle. Eurooppalaisten standardien mukaisen tietosuojalain hyväksyminen on ratkaisevan tärkeää, jotta Turkki voisi tehdä tiivistä yhteistyötä Europolin, Eurojustin ja EU:n jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten kanssa. Muuttoliikkeen hallinnasta vastaava pääosasto piti 26. helmikuuta toisen kokouksen Turkkiin sijoitettujen EU:n jäsenvaltioiden yhteyshenkilöiden kanssa muuttoliikkeeseen liittyvän yhteistyön vahvistamiseksi. 3. osa: EU:n ja Turkin yhteisen toimintasuunnitelman puitteissa tehtyjen sitoumusten täytäntöönpano EU:n osalta Jäsenvaltiot pääsivät 3. helmikuuta poliittiseen sopimukseen Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen rahoituslähteistä ja toimintatavoista, ja ohjauskomitean ensimmäinen kokous pidettiin 17. helmikuuta. Komitea päätti aloittaa avun antamisen mahdollisimman nopeasti. Ensisijaisina kohteina olivat Turkissa asuvien pakolaisten humanitaariset tarpeet ja syyrialaisten lasten pääsy koulutuksen piiriin. Nykyisellään noin 400 000 syyrialaislasta ei pääse kouluun. Kyseessä on tärkeä työntötekijä, joka vaarantaa lasten välittömän hyvinvoinnin lisäksi myös heidän mahdollisuutensa suunnitella tulevaisuutta. Komissio reagoi nopeasti ohjauskomitean päätökseen ja myönsi humanitaarisen avun budjetistaan ensimmäisen 90 miljoonan euron summan tiettyjen hyväksyttyjen humanitaarisen avun kumppanijärjestöjen käytettäväksi. Parhaillaan tehdään sopimuksia, jotta humanitaarista apua, johon kuuluvat elintarvikkeet, muut tuotteet kuin elintarvikkeet, terveydenhoito, vesi ja puhtaanapito sekä suojelu, voitaisiin laajentaa nopeasti Turkissa. EU valmistelee myös koordinointivälineen ensimmäistä toimenpidettä, jonka avulla yli 110 000 syyrialaista leirien ulkopuolella Turkissa asuvaa kouluikäistä lasta aiempien lisäksi pääsee osalliseksi virallisesta koulutuksesta. Tämän pitäisi toteutua lähipäivinä. Koordinointivälineestä Syyrian kriisin johdosta perustettuun EU:n erityisrahastoon siirrettävästä 55 miljoonan euron summasta päätetään ensi viikolla. EU on myös päättänyt rahoittaa vakautta ja rauhaa edistävään välineeseen kuuluvaa 20 miljoonan euron hanketta, jonka tavoitteena on vahvistaa Turkin rannikkovartioston partiointi- ja valvontavalmiuksia. EU:n yhdessä Turkin viranomaisten kanssa suorittama Turkissa oleskelevien syyrialaisten pakolaisten tarpeiden arviointi jatkuu edelleen, ja sitä koskeva ensimmäinen yleiskatsaus on tarkoitus julkaista maaliskuun puolivälissä. Tutkimus saadaan päätökseen huhtikuun lopulla edellyttäen, että Turkki toimittaa osuutensa lähipäivinä. Tarvearviointi auttaa määrittämään, mitä hankkeita koordinointivälineen avulla on rahoitettava. Komissio on jo nyt määrittänyt ensisijaisiksi välittömän avun kohteiksi syyrialaisten pakolaisten koulutuksen ja työllistymisen parantamisen. Tämänhetkisen väliarvion mukaan humanitaarisen avun tarve voisi kattaa kolmanneksen avusta. Loput kaksi kolmannesta käytettäisiin koulutuksen tukemiseen (johon kiinnitetään paljon huomiota), paikalliseen infrastruktuuriin ja työllistymismahdollisuuksiin. EU kävi Turkin kanssa kertomuskauden aikana keskusteluja, joiden tarkoitus oli

viedä eteenpäin valmisteluja, jotka koskevat EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen täysimääräistä voimaantuloa 1. kesäkuuta lähtien parantaa merkittävästi Turkin ja Kreikan kahdenvälisen takaisinottoa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanoa; kyseinen pöytäkirja tehtiin takaisinottopyyntöjen ja palautettavien henkilöiden kuljetusten ruuhkautumisen selvittämiseksi jatkaa vapaaehtoisen humanitaarisen maahanpääsyn järjestelmään liittyvää teknistä työtä nopeuttaa yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa (esimerkiksi keskustelemalla konkreettisista toimista, joiden avulla toimintasuunnitelma voidaan panna täytäntöön aiempaa määrätietoisemmin ja kohdistetummin, ja toteuttamalla nämä toimet). Komissio ja Turkki jatkoivat keskusteluja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) mukaisen vuoden 2016 ohjelman painopisteistä. Tärkeimpänä aiheena oli selvästi taloudellisen avun lisääminen Turkille, jotta se täyttäisi viisumeista luopumisen etenemissuunnitelman vaatimuksen. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta koordinoitu apu täydentää EU:n Turkissa jo antamaa välitöntä apua syyrialaisille pakolaisille ja vastaanottaville yhteisöille. Tähän tarkoitukseen on kriisin alusta lähtien sidottu EU:n talousarviosta yli 350 miljoonaa euroa. Summasta 71 miljoonaa euroa on tähän mennessä kohdistettu humanitaaristen järjestöjen välityksellä annettavaan pakolaisapuun Turkissa. Lisäksi toteutetaan paikan päällä Syyrian kriisin johdosta perustetun EU:n erityisrahaston hallintoneuvoston toukokuussa 2015 hyväksymä ensivaiheen ohjelma, joka saa IPA-rahastosta 18 miljoonaa euroa. Kohteena ovat Turkissa oleskelevien Syyrian pakolaisten välittömät koulutukseen ja elintarviketurvallisuuteen liittyvät tarpeet, joihin on tarkoitus vastata UNICEFin ja WFP:n kanssa syyskuussa 2015 allekirjoitettujen sopimusten avulla. Vuoden 2015 lopulla erityisrahastolle myönnettiin Turkissa toteutettaviin hankkeisiin IPA 2012 -rahastosta sitoumusten vapauttamisen riskillä 165 miljoonaa euroa, mukaan lukien Turkin osarahoitusosuus 25 miljoonaa euroa, ja lisäksi IPA 2013 ja 2015 -rahastoista myönnettiin 15 miljoonaa euroa. EU tarjosi edelleen merkittävää apua Libanonissa, Jordaniassa ja Irakissa oleskeleville Syyrian pakolaisille ja omassa maassaan siirtymään joutuneille syyrialaisille. EU saattoi päätökseen piakkoin Turkkiin sijoitettavan Frontexin yhteyshenkilön rekrytointi- ja alkukoulutuksen. Osa 4: Johtopäätökset ja suositukset EU:hun Turkin kautta tulevien ihmisten lukumäärä on yleisesti ottaen pienentynyt lokakuusta 2015 lähtien. Määrät ovat kuitenkin alkaneet jälleen kasvaa helmikuun kahden viimeisen viikon aikana ja ovat pysyneet vuodenaikaan nähden suurina. Turkki on toteuttanut useita toimia yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöön panemiseksi, kuten edellä on kerrottu, mutta yhteiset pyrkimykset eivät ole vielä johtaneet muuttovirtojen riittävään tai kestävään vähenemiseen. Jotta tähän huolestuttavaan ilmiöön eli liian suuriin muuttovirtoihin voidaan puuttua, Turkin on edistyttävä merkittävästi ja mitä pikimmin toimissa, joilla se voi estää EU:n alueelle sääntöjenvastaisesti pyrkivien muuttajien ja pakolaisten poistumisen alueeltaan ja tehostaa ihmissalakuljetuksen torjuntaa. Ratkaisevan tärkeää tässä on maa-alueilla tapahtuvien operaatioiden tehostaminen, jotta sääntöjenvastainen maasta poistumiset voidaan estää, sekä kansallisten ja kansainvälisten toimien lisääminen, jotta ihmissalakuljetusta voidaan tehokkaasti torjua. Muuttoliikkeen rakenne on ollut jatkuvassa muutoksessa viime kuukausina. Lähes puolet kaikista EU:hun helmikuussa tulleista henkilöistä on peräisin muualta kuin Syyriasta (he ovat afgaaneja, irakilaisia, pakistanilaisia, iranilaisia, marokkolaisia, bangladeshilaisia, palestiinalaisia, algerialaisia jne.). Jotta tähän ilmiöön voitaisiin puuttua, Turkkia kehotetaan pikaisesti neuvottelemaan ja tekemään takaisinottosopimuksia asianomaisten kolmansien maiden kanssa, joita ovat erityisesti EU:hun kohdistuvan sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen lähtömaat, ja nopeuttamaan niiden sopimusten ratifiointia, jotka on jo tehty mutta jotka eivät ole vielä tulleet voimaan. Turkin on varmistettava, että kansainvälisen suojeluaseman myöntämiseen liittyvät menettelyt toteutetaan nopeasti, kuten sen kansallisessa lainsäädännössä säädetään, ja myönnetään selkeästi pakolaisasema tai hylätään sitä koskeva hakemus. Turkin on myös varmistettava, että ne tulijat, joiden ei katsota tarvitsevan kansainvälistä suojelua, eivät pääse EU:hun. Kertomuskauden tärkeimpiä saavutuksia on Turkin ja Kreikan kahdenvälisen takaisinottopöytäkirjan täytäntöönpanon merkittävä edistyminen. Tämä on erityisen tärkeää, koska sen pohjalta EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen täytäntöönpanoa voidaan tehostaa. Lisäksi se tarjoaa mahdollisuuden palauttaa nopeasti ja tehokkaasti Turkkiin kaikki taloudellisista syistä muuttaneet henkilöt ja sellaiset henkilöt, joiden hakemus kansainvälisen suojelun saamiseksi on hylätty. Nyt on varmistettava palautettavien henkilöiden nopeat kuljetukset, sovittava yhteisen toiminnan ehdoista, otettava käyttöön nopeutettuja menettelyjä, sijoitettava yhteyshenkilöitä viidelle saarelle, viestitettävä tehokkaasti takaisinottoprosessista, jotta ihmiset saadaan luopumaan sääntöjenvastaisesta maahantulosta, ja kehitettävä edelleen Kreikan valmiuksia suorittaa palautuksia. Turkkia kehotetaan tehostamaan toimiaan ihmissalakuljetuksen torjumiseksi lähinnä lisäämällä yhteistyötä EU:n ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa. Erityisesti pyydetään, että Turkki ryhtyisi päättäväisesti torjumaan ihmissalakuljetusta, että se pyrkisi tehokkaammin estämään sääntöjenvastaisia rajanylityksiä Turkista EU:hun erityisesti tehostamalla maa-alueilla tapahtuvaa lainvalvontatoimintaa, että se tehostaisi rannikkovartioston ja muiden lainvalvontaviranomaisten toimintaa niiden suorittaessa yhteisiä operaatioita, että se tehostaisi ihmissalakuljetusta koskevaa tietojenvaihtoa turkkilaisten lainvalvontaelimien keskuudessa sekä EU:n ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa ja että se helpottaisi Naton operaation yhteydessä Egeanmerellä tehtävää yhteistyötä. Turkkia kehotetaan myös nopeuttamaan valmisteluja EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen täytäntöön panemiseksi, jotta kolmansien maiden kansalaisia voidaan ottaa takaisin 1. kesäkuuta 2016 alkaen. Tämän vuoksi on tärkeää, että neuvosto hyväksyy mahdollisimman pian takaisinottoa käsittelevässä sekakomiteassa esitettävän EU:n kannan, joka koskee komitean päätöstä mahdollistaa EU:n ja Turkin takaisinottosopimuksen määräysten soveltaminen kolmansien maiden kansalaisiin 1. kesäkuuta 2016 alkaen. Turkin on myös tehtävä tehokkaammin yhteistyötä EU:n kanssa arvioitaessa syyrialaisten pakolaisten tarpeita, koska se edistäisi Turkin-pakolaisavun koordinointivälineestä annettavan avun ohjelmointia. Turkin-pakolaisavun koordinointivälinettä koskevan sopimuksen myötä EU:n on puolestaan nopeutettava koordinointivälineen mukaisen avun antamista pakolaisille. Turkissa oleville pakolaisille annettavan taloudellisen avun painopistealoiksi on määritetty humanitaarinen apu, koulutus, integroituminen työmarkkinoille, terveydenhuolto ja sosiaalinen osallisuus, kunnallinen infrastruktuuri ja muuttovirtojen hallinnan tukeminen. Parhaillaan tehtävän tarvearvioinnin avulla voidaan tehdä yksityiskohtainen rahoitusvajeanalyysi ja pystytään määrittämään rahoituksen prioriteetit kaikilla aloilla. Koordinointivälineen ohjauskomitea antaa strategisia neuvoja ja päättää erityisistä toimista, määristä ja käytettävistä parhaista rahoitusvälineistä. Komissio järjestää ohjauskomitean toisen kokouksen heti kun tarvearvioinnin ensimmäinen yleiskatsaus on käytettävissä. Turkin ja EU:n on jatkettava käytännön työtä, jonka avulla toimintasuunnitelma voidaan panna täytäntöön määrätietoisesti ja kohdistetusti. On tärkeää, että yhteisen työn tulokset näkyvät kentällä nopeasti, erityisesti siten, että sääntöjenvastainen muuttovirta tyrehtyy.