Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta /* COM/2012/0688 final - 2012/0323 (NLE) */





PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta || · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio on neuvotellut Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välisestä Euro–Välimeri-ilmailusopimuksesta neuvoston huhtikuussa 2008 antaman valtuutuksen mukaisesti. EU:n ja Israelin välistä lentoliikennettä harjoitetaan tällä hetkellä yksittäisten jäsenvaltioiden ja Israelin valtion tekemien kahdenvälisten sopimusten nojalla. EU:n ulkoiseen ilmailupolitiikkaan kuuluu kattavien lentoliikennesopimusten neuvotteleminen naapurimaiden kanssa silloin, kun on voitu osoittaa tällaisten sopimusten lisäarvo ja taloudelliset hyödyt. Sopimuksen tavoitteena on - markkinoiden asteittainen avaaminen reiteille pääsyn ja kapasiteetin osalta vastavuoroiselta pohjalta; - sääntely-yhteistyön edistäminen sekä sääntelyn ja lähestymistapojen yhdenmukaistaminen EU:n ilmailulainsäädännön lähtökohdista; - sellaisten lentoliikennepalvelujen edistäminen, jotka perustuvat lentoyhtiöiden keskinäiseen kilpailuun siten, että valtioiden osallistuminen ja sääntely on mahdollisimman vähäistä; - talouden toimijoiden syrjimättömyys ja tasapuoliset toimintaedellytykset. || · Yleinen tausta Neuvotteluohjeissa vahvistetaan yleiseksi tavoitteeksi sellaisen kattavan lentoliikennesopimuksen neuvotteleminen, jonka tavoitteena on asteittain ja vastavuoroisesti avata markkinoille pääsy sekä varmistaa sääntelyn lähentäminen ja EU:n vaatimusten tosiasiallinen täytäntöönpano. Sopimuspuolet parafoivat neuvotteluohjeiden mukaisesti sopimusluonnoksen Israelin valtion kanssa 30. heinäkuu 2012. || · Voimassa olevat aiemmat säännökset Sopimuksen määräykset korvaavat jäsenvaltioiden ja Israelin valtion nykyisten kahdenvälisten sopimusten asiaa koskevat määräykset. Sellaisten näihin kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien voimassa olevien liikenneoikeuksien käyttämistä, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, voidaan kuitenkin jatkaa sillä edellytyksellä, ettei jäsenvaltioiden ja niiden kansalaisten välillä esiinny syrjintää. || · Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Kattavan lentoliikennesopimuksen tekeminen Israelin valtion hallituksen kanssa on tärkeä tekijä EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan ja erityisesti Euroopan laajemman yhteisen ilmailualueen kehittämisessä, kuten todetaan komission tiedonannossa Yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä (KOM (2005) 79 lopullinen). 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi Komissio on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti kuullut erityiskomiteaa neuvottelujen kuluessa. Lisäksi se on kuullut intressitahoja koko neuvottelujen ajan. || · Intressitahojen kuuleminen || Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Komissio on kuullut sidosryhmiä erityisesti lentoliikenteen harjoittajien, lentoasemien ja työntekijäjärjestöjen edustajista koostuvan neuvoa-antavan foorumin välityksellä. || Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Monet sidosryhmien kommenteista esitettiin suullisesti neuvottelujen yhteydessä, joita käytiin yli kolmen vuoden ajan kahdeksan neuvottelukierroksen kuluessa, tai lukuisissa EU:n valmistelevissa kokouksissa. Kommentit koskivat erityisesti EU:n ja Israelin välisten lentoliikennemarkkinoiden (lennot EU:sta Israeliin ja Israelista EU:hun) mahdollisimman nopeaa avaamista ja sääntelyn lähentämistä. Sidosryhmät halusivat myös varmistaa, että sopimuksessa noudatetaan lähtö- ja saapumisaikoja koskevia EU:n sääntöjä. Kaikki sidosryhmien kommentit otettiin asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa unionin neuvottelukantaa. Sidosryhmät ovat neuvottelujen loppuun saattamisen jälkeen ilmaisseet olevansa kiinnostuneita näkemään, että sopimus allekirjoitetaan ja pannaan täytäntöön. || · Asiantuntijatiedon käyttö || Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. || · Vaikutusten arviointi Konsultit laativat vuonna 2007 komissiolle selvityksen sopimuksen taloudellisista vaikutuksista. Siinä arvioitiin tällaisen sopimuksen taloudellisiksi hyödyiksi noin 96 miljoonaa euroa vuodessa lippujen hinnan alenemisen aiheuttamana kuluttajaylijäämänä. Analyysi osoitti myös sopimuksella olevan myönteinen vaikutus työpaikkojen syntymiseen. Tiivistelmä selvityksestä sisältyy 9. marraskuuta 2007 julkaistuun komission tiedonantoon (KOM(2007)691 lopullinen). Sopimuksella perustetaan sekakomitea, joka on vastuussa sopimuksen täytäntöönpanon ja sen vaikutusten tarkastelusta. 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat || · Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Sopimus koostuu päätekstistä, joka sisältää tärkeimmät periaatteet, ja kuudesta liitteestä: liite I koskee sovittuja lentoliikennepalveluja ja määrättyjä reittejä, liite II koskee siirtymämääräyksiä, liitteessä III on luettelo sopimuksen 3, 4 ja 8 artiklassa tarkoitetuista valtioista, liite IV koskee siviili-ilmailuun liittyviä sääntöjä, liite V koskee sovittuja liikennöintitiheyksiä tietyillä reiteillä ja liite VI koskee lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja. || · Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan sekä 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa. || · Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. || Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin seuraavista syistä: || Sopimuksen määräykset korvaavat yksittäisten jäsenvaltioiden tekemien voimassa olevien järjestelyjen vastaavat määräykset. Sopimuksella luodaan samanaikaisesti kaikille unionin lentoliikenteen harjoittajille tasavertaiset ja yhdenmukaiset markkinoille pääsyä koskevat ehdot. Siinä vahvistetaan uusia järjestelyjä Euroopan unionin ja Israelin valtion väliselle sääntely-yhteistyölle aloilla, jotka ovat tärkeitä lentoliikenteen turvalliselle, turvatulle ja tehokkaalle harjoittamiselle. Nämä järjestelyt voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla, koska niihin liittyy useita unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia aloja. || Ehdotuksen tavoitteet saavutetaan paremmin unionin toimilla seuraavista syistä: || Sopimuksen määräyksiä sovelletaan samanaikaisesti 27 jäsenvaltioon, ja samoja sääntöjä sovelletaan syrjimättä kaikkiin unionin lentoliikenteen harjoittajiin kansallisuudesta riippumatta. Näille liikenteenharjoittajille avautuu mahdollisuus liikennöidä vapaasti mistä tahansa paikasta Euroopan unionissa mihin tahansa paikkaan Israelin valtiossa, mikä ei tähän saakka ole ollut mahdollista. || Kaikkien EU:n ja Israelin valtion välisten markkinoillepääsyä koskevien rajoitusten asteittainen purkaminen houkuttelee markkinoille uusia toimijoita ja luo mahdollisuuksia liikennöidä myös alipalvelluille lentoasemille. Lisäksi se helpottaa EU:n lentoliikenteen harjoittajien yhdistymistä. || Sopimuksella varmistetaan kaikkien EU:n lentoliikenteen harjoittajien kaupalliset mahdollisuudet, kuten mahdollisuus päättää vapaasti hinnoista. Yksi neuvotteluvaltuutuksen tavoitteista on tasapuolisten toimintaedellytysten luominen kaikille EU:n ja Israelin lentoliikenteen harjoittajille. Tämä edellyttää vahvaa sääntely-yhteistyötä, jota voidaan harjoittaa ainoastaan unionin tasolla. || Ehdotus on näin ollen toissijaisuusperiaatteen mukainen. Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. || · Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: || Sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien kysymysten käsittelemiseksi perustetaan sekakomitea. Sekakomiteassa vaihdetaan asiantuntijatason tietoja uusista lainsäädäntöaloitteista tai lainsäädännön kehityssuuntauksista sekä tarkastellaan mahdollisia aloja, joilla sopimusta voidaan kehittää edelleen. Sekakomitea koostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista. || Jäsenvaltiot hoitavat edelleen perinteisiä, kansainväliseen lentoliikenteeseen liittyviä hallinnollisia tehtäviään, kuitenkin soveltaen yhdenmukaisesti yhteisiä sääntöjä. || · Sääntelytavan valinta || Ehdotettu sääntelytapa: kansainvälinen sopimus. || Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: || ulkoisia ilmailusuhteita voidaan säännellä vain kansainvälisillä sopimuksilla. 4. Talousarviovaikutukset || Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. || 2012/0323 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta ja sen väliaikaisesta soveltamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 5 kohdan ja 8 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio on neuvotellut unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta Israelin valtion hallituksen sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välisen Euro–Välimeri-ilmailusopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, noudattaen 8 päivänä huhtikuuta 2008 annettua neuvoston päätöstä komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut. Neuvottelut saatiin menestyksekkäästi päätökseen, kun sopimus parafoitiin 30 päivänä heinäkuuta 2012. (2) Sopimus olisi allekirjoitettava ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Allekirjoittaminen 1. Annetaan valtuutus allekirjoittaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion hallituksen välinen Euro–Välimeri-ilmailusopimus unionin puolesta sillä varauksella, että mainitun sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen. Sopimuksen teksti on liitetty tähän päätökseen. 2. Neuvoston pääsihteeristö laatii täysivaltaisuutta osoittavan valtakirjan, jossa sopimuksen neuvottelijan nimeämä henkilö (nimeämät henkilöt) valtuutetaan allekirjoittamaan sopimus unionin puolesta sillä varauksella, että sopimuksen tekeminen saatetaan päätökseen. 2 artikla Väliaikainen soveltaminen Sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sen allekirjoittamispäivästä sopimuksen voimaantuloon. 3 artikla Sekakomitea Sopimuksen 22 artiklalla perustetussa sekakomiteassa Euroopan unionia edustaa komissio. 4 artikla Riitojen ratkaiseminen 1. Komissio edustaa unionia sopimuksen 23 artiklan mukaisissa riitojenratkaisumenettelyissä. 2. Komissio, jota avustaa neuvoston nimeämä jäsenvaltioiden edustajien erityiskomitea, päättää kaikista muista sopimuksen 23 artiklan nojalla toteutettavista tarvittavista toimista asioissa, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan. 5 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] LIITE Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä ISRAELIN VALTION HALLITUKSEN EURO–VÄLIMERI-ILMAILUSOPIMUS . BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARI, MALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, ja EUROOPAN UNIONI, sekä ISRAELIN VALTION HALLITUS, jäljempänä ’Israel’, jotka HALUAVAT edistää sellaista kansainvälistä ilmailujärjestelmää, joka perustuu lentoliikenteen harjoittajien tasapuoliseen kilpailuun markkinoilla, joilla valtion osallistuminen ja sääntely on mahdollisimman vähäistä, HALUAVAT helpottaa kansainvälisten lentoliikennemahdollisuuksien laajenemista esimerkiksi kehittämällä lentoliikenneverkostoja, jotka vastaavat matkustajien ja rahdinantajien tarpeisiin saada tarkoituksenmukaisia lentoliikennepalveluja, TUNNUSTAVAT lentoliikenteen merkityksen kaupankäynnin, matkailun ja investointien edistämisessä, HALUAVAT mahdollistaa sen, että lentoliikenteen harjoittajat voivat tarjota matkustajille ja rahdinantajille kilpailukykyisiä hintoja ja palveluja avoimilla markkinoilla, TUNNUSTAVAT hyödyt, joita voidaan saada sääntelyn lähentämisestä ja sääntöjen ja lähestymistapojen yhdenmukaistamisesta mahdollisuuksien mukaan, HALUAVAT, että lentoliikenteen kaikki sektorit, mukaan lukien lentoliikenteen harjoittajien työntekijät, hyötyvät vapaammasta ympäristöstä, HALUAVAT varmistaa, että kansainvälinen lentoliikenne on mahdollisimman turvallista ja turvattua ja vahvistavat uudelleen olevansa erityisen huolissaan ilma-aluksiin kohdistuvista teoista tai niiden uhista, jotka vaarantavat ihmisten tai omaisuuden turvallisuuden ja vaikuttavat kielteisesti lentoliikenteeseen sekä heikentävät yleisön luottamusta siviili-ilmailun turvallisuuteen, TUNNUSTAVAT Euroopan unionin ja Israelin välisiin ilmailusuhteisiin liittyvät nykyisestä geopoliittisesta tilanteesta johtuvat turvaamistarpeet, OTTAVAT HUOMIOON Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettavaksi avatun kansainvälistä siviili-ilmailua koskevan yleissopimuksen, TUNNUSTAVAT, että tämä Euro–Välimeri-ilmailusopimus on osa Euro–Välimeri-kumppanuuden muodostamaa kokonaisuutta, joka hahmoteltiin 28 päivänä marraskuuta 1995 annetussa Barcelonan julistuksessa, TOTEAVAT haluavansa yhteisesti edistää Euro–Välimeri-ilmailualuetta, joka perustuu sääntelyn lähentämiseen, sääntely-yhteistyöhön ja markkinoille pääsyn vapauttamiseen, HALUAVAT varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset, jotka tarjoavat lentoliikenteen harjoittajille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet tarjota lentoliikennepalveluja, TUNNUSTAVAT, että tuet voivat vaikuttaa kielteisesti lentoliikenteen harjoittajien kilpailuun ja vaarantaa tämän sopimuksen perustavoitteiden saavuttamisen, VAHVISTAVAT ympäristönsuojelun merkityksen kehitettäessä kansainvälistä ilmailupolitiikkaa ja pantaessa sitä täytäntöön sekä tunnustavat itsenäisten valtioiden oikeuden ryhtyä tässä asiassa asiaankuuluviin toimenpiteisiin; OTTAVAT HUOMIOON kuluttajansuojan, mukaan lukien Montrealissa 28 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn tiettyjen kansainvälistä ilmakuljetusta koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä tehdyn yleissopimuksen mukaisen suojan tärkeyden, sikäli kuin molemmat sopimuspuolet ovat kyseisen yleissopimuksen sopimuspuolia, TOTEAVAT, että tämä sopimus edellyttää henkilötietojen vaihtoa, johon sovelletaan sopimuspuolten tietosuojalainsäädäntöä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 95/46/EY nojalla Israelin valtion tarjoaman henkilötietojen suojan riittävyydestä automaattisessa henkilötietojen käsittelyssä 31 päivänä tammikuuta 2011 annettua komission päätöstä 2011/61/EU, AIKOVAT toimia voimassaolevilla lentoliikennesopimuksilla luodun kehyksen pohjalta tavoitteena avata markkinoille pääsy ja turvata mahdollisimman suuri hyöty molempien sopimuspuolten kuluttajille, lentoliikenteen harjoittajille, työntekijöille ja yhteisöille, TOTEAVAT, että tätä sopimusta on tarkoitus soveltaa asteittaisella mutta kokonaisvaltaisella tavalla ja että asiaankuuluvalla välineellä voidaan varmistaa toisiaan vastaavien lakisääteisten vaatimusten ja normien vahvistaminen siviili-ilmailun alalla tiukimpien sopimuspuolten soveltamien vaatimusten pohjalta, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 ARTIKLA Määritelmät Ellei toisin mainita, tässä sopimuksessa tarkoitetaan 1) ’sovituilla lentoliikennepalveluilla’ ja ’määrätyillä reiteillä’ tämän sopimuksen 2 artiklan (Liikenneoikeudet) ja liitteen I mukaista kansainvälistä lentoliikennettä; 2) ’sopimuksella’ tätä sopimusta, sen liitteitä ja kaikkia niihin tehtyjä muutoksia; 3) ’lentoliikenteen harjoittajalla’ lentoliikenneyritystä, jolla on voimassa oleva liikennelupa; 4) ’lentoliikenteellä’ yleisölle tarjottua matkustajien, matkatavaroiden, rahdin ja postin kuljettamista siviili-ilma-aluksella joko erikseen tai yhdessä maksua tai muuta korvausta vastaan; epäselvyyksien välttämiseksi tähän katsotaan sisältyvän säännölliset ja epäsäännölliset (tilausliikenne) lentokuljetukset sekä täysimääräiset rahtipalvelut; 5) ’assosiaatiosopimuksella’ Brysselissä 20 päivänä marraskuuta 1995 tehtyä Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Israelin valtion Euro–Välimeri-assosiaatiosopimusta; 6) ’toimivaltaisilla viranomaisilla’ valtion virastoja tai yksiköitä, jotka vastaavat tästä sopimuksesta johtuvien hallinnollisten tehtävien toteuttamisesta; 7) ’sopimuspuolilla’ Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita, kunkin toimivallan mukaisesti, ja Israelia; 8) ’yleissopimuksella’ Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettavaksi avattua Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimusta, mukaan luettuina: a) kaikki yleissopimuksen muutokset, jotka ovat tulleet voimaan yleissopimuksen 94 artiklan a kohdan mukaisesti ja jotka sekä Israel että yksi tai useampi Euroopan unionin jäsenvaltio on ratifioinut, ja b) kaikki yleissopimuksen 90 artiklan mukaisesti hyväksytyt yleissopimuksen liitteet tai liitteiden muutokset sillä edellytyksellä, että liite tai muutos on voimassa sekä Israelissa että käsiteltävänä olevan kysymyksen kannalta asiaan liittyvässä yhdessä tai useammassa Euroopan unionin jäsenvaltiossa; 9) ’EU:n perussopimuksilla’ Euroopan unionista tehtyä sopimusta sekä Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta; 10) ’viidennen vapauden liikenneoikeudella’ yhden valtion, jäljempänä ’myöntävä valtio’, toisen valtion, jäljempänä ’vastaanottava valtio’, lentoliikenteen harjoittajille myöntämää oikeutta tai etuoikeutta tarjota kansainvälisiä lentoliikennepalveluja myöntävän valtion alueen ja jonkin kolmannen valtion alueen välillä sillä edellytyksellä, että tällaisten reittien lähtö- tai päätepiste sijaitsee vastaanottavan valtion alueella; 11) ’vaatimustenmukaisuudella’ sitä, kykeneekö lentoliikenteen harjoittaja harjoittamaan kansainvälistä lentoliikennettä eli onko sillä riittävä vakavaraisuus ja riittävästi johtamisosaamista ja pystyykö se noudattamaan tällaisen liikenteen harjoittamista sääteleviä lakeja, määräyksiä ja vaatimuksia; 12) ’täydellä korvauksella’ korvausta annetuista palveluista mukaan luettuina kohtuulliset hallinnolliset yleiskulut ja tilanteen sitä edellyttäessä kaikki sellaiset maksut, joita peritään ympäristökustannusten kompensoimiseksi ja joita sovelletaan kansallisuudesta riippumatta; 13) ’kansainvälisellä lentoliikenteellä’ lentoliikennettä useamman kuin yhden valtion alueen yläpuolisessa ilmatilassa; 14) ’IATA:lla’ Kansainvälistä ilmakuljetusliittoa; 15) ’ICAO:lla Kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä; 16) ’kansalaisella’ a) fyysistä henkilöä, jolla Israelin tapauksessa on Israelin kansalaisuus tai Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tapauksessa jonkin jäsenvaltion kansalaisuus; tai b) oikeushenkilöä, i) jonka omistavat joko suoraan tai osake-enemmistön kautta ja jossa tosiasiallista määräysvaltaa harjoittavat fyysiset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka Israelin tapauksessa ovat Israelin kansalaisia, tai fyysiset henkilöt tai oikeushenkilöt, jotka Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tapauksessa ovat jonkin jäsenvaltion tai jonkin liitteessä III mainitun muun valtion kansalaisia, ja ii) jonka päätoimipaikka on Israelin tapauksessa Israelissa ja Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tapauksessa jossain jäsenvaltiossa; 17) ’kansalaisuudella’ lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa sitä, täyttääkö lentoliikenteen harjoittaja muun muassa omistusta, tosiasiallista määräysvaltaa ja päätoimipaikkaa koskevat vaatimukset; 18) ‘tilauslentoliikenteellä’ kaikkea kaupallista lentoliikennettä, joka ei ole säännöllistä lentoliikennettä; 19) ’liikenneluvalla’ i) Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden tapauksessa asetuksen (EY) N:o 1008/2008 ja sen korvaavan säädöksen mukaisesti annettua liikennelupaa ja mitä tahansa muuta asiaa koskevaa asiakirjaa tai todistusta, ja ii) Israelin tapauksessa Israelin vuoden 2011 lennonvarmistuslain ja sen korvaavan säädöksen 18 artiklan mukaisesti annettua lentotoimintalupaa tai mitä tahansa muuta asiaa koskevaa asiakirjaa tai todistusta; 20) ’hinnalla’ a) ’lentohintoja’, jotka maksetaan lentoliikenteen harjoittajille tai heidän edustajilleen taikka muille lipunmyyjille matkustajien ja matkatavaroiden kuljettamisesta lentoliikenteessä, sekä edellytyksiä, joilla kyseisiä hintoja sovelletaan, mukaan lukien edustajapalvelujen ja muiden lisäpalvelujen palkkiot ja ehdot; ja b) ’kuljetusmaksuja’, jotka maksetaan rahdin kuljettamisesta, sekä edellytyksiä, joilla kyseisiä hintoja sovelletaan, mukaan lukien edustajapalvelujen ja muiden lisäpalvelujen palkkiot ja ehdot. Tämä määritelmä kattaa tarvittaessa kansainväliseen lentoliikenteeseen liittyvät pintakuljetukset sekä niihin sovellettavat ehdot; 21) ’päätoimipaikalla’ lentoliikenteen harjoittajan pääkonttoria tai rekisteröityä toimipaikkaa sen sopimuspuolen alueella, jossa lentoliikenteen harjoittajan keskeiset taloudelliset toiminnot ja lentotoiminnan valvonta, jatkuvan lentokelpoisuuden hallinta mukaan lukien, tapahtuvat, siten kuin ne on lueteltu lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvassa; 22) ’julkisen palvelun velvoitteella’ lentoliikenteen harjoittajille asetettua velvoitetta, jolla pyritään varmistamaan, että säännöllinen lentoliikenne määrätyllä reitillä täyttää sellaiset jatkuvuutta, säännöllisyyttä, hinnoittelua ja vähimmäiskapasiteettia koskevat vahvistetut vähimmäisvaatimukset, joita liikenteenharjoittajat eivät täyttäisi, jos ne ottaisivat huomioon yksinomaan kaupalliset etunsa. Sopimuspuoli voi maksaa kyseisille lentoliikenteen harjoittajille korvausta julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisestä; 23) ’säännöllisellä lentoliikenteellä’ lentojen sarjaa, jolla on kaikki seuraavat ominaisuudet: a) jokaiselle lennolle on saatavissa paikkoja ja/tai rahdin ja/tai postin kuljettamiseen tarvittavaa kapasiteettia, jotka ovat yleisön ostettavissa (joko suoraan lentoliikenteen harjoittajalta tai sen valtuutetuilta edustajilta); b) lento palvelee liikennettä samojen kahden tai useamman lentoaseman välillä joko: – julkaistun aikataulun mukaisesti, tai – niin säännöllisesti tai toistuvasti, että se on osa ilmeisen järjestelmällistä sarjaa; 24) ’SESAR-hankkeella’ (Single European Sky ATM Research) yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknistä toteutusta, johon sisältyy uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmien koordinoitu ja ajallisesti yhteensovitettu tutkimus, kehittäminen ja käyttöönotto; 25) ’tuilla’ kaikkea toimivaltaisten viranomaisten, hallituksen, alueellisen organisaation tai muun julkisen organisaation myöntämää rahoitusta esimerkiksi silloin, kun a) toimivaltaisten viranomaisten, hallituksen, alueellisen elimen tai muun julkisen organisaation käytäntö käsittää varojen suoran siirron, esimerkiksi avustuksina, lainoina tai pääomasijoituksena, mahdollisen varojen suoran siirron yritykselle taikka yrityksen vastuiden, kuten lainatakausten, pääomalisäysten, omistuksen, konkurssisuojan tai vakuutuksen vastattavaksi ottamisen; b) saatavasta, joka on toimivaltaisille viranomaisille, hallitukselle, alueelliselle elimelle tai muulle julkiselle organisaatiolle kuuluva tulo, luovutaan tai sitä ei kanneta; c) toimivaltaiset viranomaiset, hallitus, alueellinen elin tai muu julkinen organisaatio antaa käyttöön muita kuin yleiseen infrastruktuuriin kuuluvia tavaroita tai palveluita tai ostaa tavaroita tai palveluita; tai d) toimivaltaiset viranomaiset, hallitus, alueellinen elin tai muu julkinen organisaatio suorittaa maksuja rahoitusmekanismiin tai valtuuttaa tai ohjaa yksityisen tahon vastaamaan yhdestä tai useammasta a, b tai c alakohdassa kuvatusta tavanomaisesti julkiselle viranomaiselle kuuluvasta tehtävästä, joka ei tosiasiassa eroa julkisten viranomaisten tavanomaisesti noudattamasta käytännöstä; ja sitä kautta annetaan etua; 26) ’alueella’ Israelin osalta Israelin valtion aluetta ja Euroopan unionin osalta maa-alueita (mannermaata ja saaria), sisävesiä ja aluemeriä, joihin sovelletaan EU:n perussopimuksia, perussopimuksissa tai ne korvaavassa oikeudellisessa välineessä määrättyjen edellytysten mukaisesti. Tämän sopimuksen soveltamisella Gibraltarin lentoasemaan ei katsota olevan vaikutusta Espanjan kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan oikeudelliseen asemaan sen alueen suvereniteettia koskevassa riidassa, jolla kyseinen lentoasema sijaitsee, eikä Gibraltarin lentoaseman jättämiseen edelleen jäsenvaltioiden välillä 18 päivänä syyskuuta 2006 voimassa olleiden EU:n ilmailualan toimenpiteiden ulkopuolelle Cordobassa 18 päivänä syyskuuta 2006 annetun Gibraltarin lentoasemaa koskevan ministereiden julistuksen ehtojen mukaisesti. Tämän sopimuksen soveltamisen ei katsota vaikuttavan niiden alueiden asemaan, jotka ovat tulleet Israelin hallintaan kesäkuun 1967 jälkeen; 27) ’käyttömaksulla’ lentoliikenteen harjoittajilta perittäviä maksuja lentoasemien laitteiden ja palvelujen käytöstä sekä lentoasemien ympäristönsuojeluun, lennonvarmistukseen tai ilmailun turvaamiseen liittyvien laitteiden tai palvelujen käytöstä, oheispalvelut ja -laitteet mukaan luettuina. I osasto Taloudelliset määräykset 2 artikla Liikenneoikeudet 1. Kumpikin sopimuspuoli myöntää toiselle sopimuspuolelle tämän sopimuksen liitteen I ja liitteen II mukaisesti seuraavat oikeudet, joiden mukaisesti kyseisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä: a) oikeus lentää laskeutumatta toisen sopimuspuolen alueen yli; b) oikeus laskeutua toisen sopimuspuolen alueelle muussa tarkoituksessa kuin matkustajien, rahdin tai postin ottamiseksi tai jättämiseksi (ei-kaupalliset tarkoitukset); c) kun tarjotaan sovittua lentoliikennepalvelua määrätyllä reitillä, oikeus laskeutua toisen sopimuspuolen alueelle matkustajien, rahdin tai postin ottamiseksi tai jättämiseksi joko erikseen tai yhdessä; ja d) muut tässä sopimuksessa vahvistetut oikeudet. 2. Tämän sopimuksen määräykset eivät missään tapauksessa oikeuta a) Israelin lentoliikenteen harjoittajia ottamaan jäsenvaltion alueella matkustajia, matkatavaroita, rahtia tai postia kuljetettavaksi korvausta tai maksua vastaan johonkin toiseen paikkaan kyseisen jäsenvaltion alueella, tai b) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajia ottamaan Israelin alueella matkustajia, matkatavaroita, rahtia tai postia kuljetettavaksi korvausta tai maksua vastaan johonkin toiseen paikkaan Israelin alueella. 3 ARTIKLA Lupien myöntäminen 1. Saatuaan toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajalta liikennelupaa koskevan hakemuksen sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten on myönnettävä asiaankuuluva lupa mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä edellyttäen, että a) Israelin lentoliikenteen harjoittajien osalta: – lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on Israelissa, ja se on saanut Israelin lainsäädännön mukaisen liikenneluvan; ja – lentoliikenteen harjoittaja on Israelin jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen; ja – lentoliikenteen harjoittaja on joko suoraan tai osake-enemmistön kautta Israelin ja/tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa; b) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajien osalta: – lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on Euroopan unionin jäsenvaltion alueella EU:n perussopimusten mukaisesti, ja se on saanut EU:n lainsäädännön mukaisen liikenneluvan; ja – lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan Euroopan unionin jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja toimivaltainen viranomainen on selkeästi määritelty; ja – lentoliikenteen harjoittaja on joko suoraan tai osake-enemmistön kautta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja/tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa; c) lentoliikenteen harjoittaja täyttää niihin lakeihin ja määräyksiin perustuvat ehdot, joita kansainvälisestä lentoliikenteen toiminnasta vastaava toimivaltainen viranomainen normaalisti soveltaa; ja d) 13 artiklan (Lentoturvallisuus) ja 14 artiklan (Ilmailun turvaaminen) määräykset täytetään ja niitä sovelletaan. 3 a ARTIKLA Lentoliikenteen harjoittajien vaatimustenmukaisuutta ja kansalaisuutta koskevien viranomaisselvitysten vastavuoroinen tunnustaminen Saatuaan jonkin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajalta lupahakemuksen toisen sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten on tunnustettava ensin mainitun sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten kyseisestä lentoliikenteen harjoittajasta tekemät vaatimustenmukaisuutta ja/tai kansalaisuutta koskevat selvitykset aivan kuin tällaiset selvitykset olisivat sen omien toimivaltaisten viranomaisten tekemiä eivätkä ne saa tehdä asiassa muita lisäselvityksiä kuin jäljempänä a alakohdassa määrätään. a) Jos saatuaan lentoliikenteen harjoittajalta lupahakemuksen tai annettuaan tällaisen luvan vastaanottavan sopimuspuolen toimivaltaisilla viranomaisilla on erityinen syy epäillä, että toisen sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten tekemästä selvityksestä huolimatta tämän sopimuksen 3 artiklassa (Lupien myöntäminen) asianmukaisten lupien myöntämiselle asetettuja ehtoja ei ole noudatettu, niiden on viipymättä ilmoitettava asiasta toisen sopimuspuolen viranomaisille ja perusteltava epäilynsä. Tällaisessa tapauksessa kumpi tahansa sopimuspuoli voi pyytää neuvotteluja, joihin voi osallistua kummankin sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten edustajia, ja/tai pyytää tämän epäilyn kannalta merkityksellisiä lisätietoja, ja näihin pyyntöihin on vastattava mahdollisimman nopeasti. Jos asiassa ei löydetä ratkaisua, kumpi tahansa sopimuspuoli voi antaa sen tämän sopimuksen 22 artiklalla (Sekakomitea) perustetun sekakomitean ratkaistavaksi ja toteuttaa 22 artiklan (Sekakomitea) 7 ja 9 kohdan mukaisesti asianmukaisia suojatoimenpiteitä 24 artiklan (Suojatoimenpiteet) nojalla. b) Nämä menettelyt eivät koske sellaisten selvitysten tunnustamista, jotka liittyvät i) turvallisuustodistuksiin tai -lupiin ii) turvajärjestelyihin tai iii) vakuutusturvaan. 4 ARTIKLA Lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen 1. Kummankin sopimuspuolen toimivaltaisilla viranomaisilla on oikeus evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai rajoittaa niitä taikka muulla tavoin rajoittaa sen toimintaa, jos a) Israelin lentoliikenteen harjoittajien osalta: – lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole Israelissa, tai se ei ole saanut Israelin sovellettavan lainsäädännön mukaista liikennelupaa; tai – lentoliikenteen harjoittaja ei ole Israelin jatkuvan tai tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen; tai – lentoliikenteen harjoittaja ei ole joko suoraan tai osake-enemmistön kautta Israelin ja/tai sen kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa; b) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajien osalta: – lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole Euroopan unionin jäsenvaltion alueella EU:n perussopimusten mukaisesti, tai se ei ole saanut EU:n sovellettavan lainsäädännön mukaista liikennelupaa; tai – lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan Euroopan unionin jäsenvaltion jatkuvan tai tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai toimivaltaista viranomaista ei ole selkeästi määritelty; tai – lentoliikenteen harjoittaja ei ole joko suoraan tai osake-enemmistön kautta Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja/tai Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä III lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa tai tosiasiallisessa määräysvallassa; c) lentoliikenteen harjoittaja ei ole noudattanut tämän sopimuksen 6 artiklassa (Lakien ja määräysten noudattaminen) tarkoitettuja lakeja ja määräyksiä; d) 13 artiklan (Lentoturvallisuus) ja 14 artiklan (Ilmailun turvaaminen) määräyksiä ei täytetä tai sovelleta; tai e) jompikumpi sopimuspuoli on tehnyt tämän sopimuksen 7 artiklan (Kilpailuympäristö) mukaisen selvityksen, jonka mukaan kilpailuympäristöä koskevia ehtoja ei ole täytetty. 2. Elleivät välittömät toimet ole tarpeen tämän artiklan 1 kohdan c tai d alakohdan määräysten rikkomisen lopettamiseksi, tällä artiklalla myönnettyjä oikeuksia voidaan käyttää vasta, kun toisen sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten kanssa on neuvoteltu. 5 ARTIKLA Investoinnit 1. Sen estämättä, mitä tämän sopimuksen 3 artiklassa (Lupien myöntäminen) ja 4 artiklassa (Lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen) määrätään, ja kun sekakomitea on tarkistanut 22 artiklan (Sekakomitea) 10 kohdan mukaisesti, että vastavuoroisia järjestelyjä on olemassa, sopimuspuolet voivat sallia Euroopan unionin jäsenvaltioiden tai niiden kansalaisten enemmistöomistuksen ja/tai tosiasiallisen määräysvallan Israelin lentoliikenteen harjoittajissa tai Israelin tai sen kansalaisten enemmistöomistuksen ja/tai tosiasiallisen määräysvallan Euroopan unionin jäsenvaltioiden lentoliikenteen harjoittajissa tämän artiklan 2 kohdassa määrätyin ehdoin. 2. Tämän artiklan 1 kohdan soveltamiseksi sopimuspuolten eturyhmien yksittäiset investoinnit hyväksytään tapauskohtaisesti tällä sopimuksella perustetun sekakomitean tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) 2 kohdan mukaisesti ennalta tekemällä päätöksellä. Päätöksessä on eriteltävä edellytykset, jotka liittyvät sovittujen lentoliikennepalvelujen tarjoamiseen tämän sopimuksen mukaisesti, sekä edellytykset, jotka liittyvät kolmansien maiden ja sopimuspuolten välisiin lentoliikennepalveluihin. Näihin päätöksiin ei sovelleta tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) 9 kohdan määräyksiä. 6 ARTIKLA Lakien ja määräysten noudattaminen 1. Kun sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan ilma-alukset saapuvat toisen sopimuspuolen alueelle, ovat siellä tai poistuvat sieltä, niiden on noudatettava niitä toisen sopimuspuolen alueella sovellettavia lakeja ja määräyksiä, jotka koskevat kansainvälisessä lentoliikenteessä olevien ilma-alusten saapumista toisen sopimuspuolen alueelle tai lähtöä sieltä sekä liikennöimistä ja lentämistä sen alueella. 2. Kun sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan ilma-alusten matkustajat, miehistö tai rahti saapuvat toisen sopimuspuolen alueelle, ovat siellä tai poistuvat sieltä, niiden osalta on, joko niiden omasta toimesta tai toisen toimiessa niiden puolesta, noudatettava niitä toisen sopimuspuolen alueella voimassa olevia lakeja ja määräyksiä, jotka koskevat ilma-alusten matkustajien, miehistön tai rahdin saapumista toisen sopimuspuolen alueelle tai lähtöä sieltä (mukaan lukien maahantuloa, selvitystä, maahanmuuttoa, passeja, tullia ja karanteenia koskevat määräykset tai postin osalta postisäännöt). 7 ARTIKLA Kilpailuympäristö 1. Sopimuspuolet vahvistavat, että tähän sopimukseen sovelletaan assosiaatiosopimuksen IV osaston 3 luvun (Kilpailu) periaatteita. 2. Sopimuspuolet tunnustavat yhteiseksi tavoitteekseen tarjota terveen kilpailuympäristön lentoliikenteen harjoittamiselle. Sopimuspuolet toteavat, että lentoliikenteen harjoittajat harjoittavat tervettä kilpailua todennäköisimmin silloin, kun ne toimivat täysin kaupallisesti eivätkä saa tukea, ja kun on varmistettu puolueeton ja syrjimätön mahdollisuus käyttää lentoasemien rakennelmia, laitteita ja palveluja ja saada lähtö- ja saapumisaikoja. 3. Jos sopimuspuoli katsoo toisen sopimuspuolen alueella vallitsevan, erityisesti tuista johtuen, olosuhteita, jotka voivat haitata sen lentoliikenteen harjoittajien oikeudenmukaisia ja tasapuolisia kilpailumahdollisuuksia, se voi toimittaa huomionsa toiselle sopimuspuolelle. Lisäksi se voi pyytää sekakomiteaa kokoontumaan tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti. Tällaiset neuvottelut on aloitettava 30 päivän kuluessa pyynnöstä. Ellei tyydyttävään sopimukseen päästä 30 päivän kuluessa neuvottelujen aloittamisesta, neuvotteluja pyytäneellä sopimuspuolella on oikeus ryhtyä toimiin kieltäytyäkseen myöntämästä asianomaisille lentoliikenteen harjoittajille lupia tai peruuttaakseen luvat kokonaan tai tilapäisesti, rajoittaakseen niiden soveltamista tai asettaakseen niille aiheellisia ehtoja tämän sopimuksen 4 artiklan (Lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen) mukaisesti. 4. Tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen toimien on oltava asianmukaisia ja oikeasuhteisia ja ne on rajoitettava kestoltaan ja soveltamisalaltaan välttämättömiin. Toimet on kohdistettava ainoastaan 3 kohdassa tarkoitetuista olosuhteista hyötyviin tahoihin ja niiden toteuttaminen ei saa rajoittaa kummankaan sopimuspuolen oikeutta ryhtyä 23 artiklan (Riitojen ratkaiseminen ja välimiesmenettely) mukaisiin toimiin. 5. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että Israelin hallituksen osallistuminen niiden turvatoimiin liittyvien lisäkustannusten kattamiseen, joita aiheutuu Israelin lentoliikenteen harjoittajille Israelin hallituksen antamien ohjeiden noudattamisesta, ei ole vilpillistä kilpailua, eikä sen katsota olevan tukea tätä artiklaa sovellettaessa, sillä edellytyksellä, että a) tällainen avustus kattaa ainoastaan kustannukset, joita Israelin lentoliikenteen harjoittajille väistämättä aiheutuu, kun ne toteuttavat Israelin viranomaisten vaatimia ylimääräisiä turvatoimenpiteitä, joita ei vaadita Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajilta tai joista ei aiheudu kustannuksia Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajille; ja b) Israel on selvästi yksilöinyt tällaiset turvatoimiin liittyvät kustannukset ja määritellyt niiden suuruuden; ja c) sekakomitea saa kerran vuodessa selvityksen, jossa ilmoitetaan turvatoimiin liittyvien kustannusten kokonaismäärä ja Israelin hallituksen osuus niiden kattamisesta edelliseltä vuodelta. 6. Kumpikin sopimuspuoli voi toisen sopimuspuolen tekemän ilmoituksen jälkeen aloittaa keskustelut tähän artiklaan liittyvistä asioista toisen sopimuspuolen alueella olevien vastuullisten julkisten tahojen kanssa, mukaan lukien valtion tai alue- tai paikallishallinnon viranomaiset. 7. Tämän artiklan määräykset eivät rajoita sopimuspuolten niitä lakeja ja määräyksiä, jotka koskevat julkisen palvelun velvoitteita sopimuspuolten alueilla. 8 ARTIKLA Kaupalliset mahdollisuudet Lentoliikenteen harjoittajien edustajat 1. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus perustaa toisen sopimuspuolen alueelle toimistoja ja toimitiloja, joita tarvitaan lentoliikenteen harjoittamista ja lentoliikennepalvelujen edistämistä ja myyntiä varten, mukaan lukien liitännäis- tai lisäpalvelut. 2. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajilla on toisen sopimuspuolen maahantulo-, oleskelu- ja työlupiin liittyvien lakien ja määräysten mukaisesti oikeus kuljettaa toisen sopimuspuolen alueelle ja ylläpitää siellä omaa lentoliikenteen ylläpitämiseen vaadittavaa johto-, myynti-, teknistä, toiminnallista ja muuta asiantuntijahenkilökuntaa. Maahuolinta 3. a) Rajoittamatta jäljempänä olevan b alakohdan soveltamista, kullakin lentoliikenteen harjoittajalla on toisen sopimuspuolen alueella maahuolinnan osalta: i) oikeus hoitaa itse oma maahuolintansa (”omahuolinta”) tai vaihtoehtoisesti ii) oikeus valita palveluntarjoaja sellaisten kilpailevien maapalvelua kokonaisuudessaan tai osittain tarjoavien yritysten joukosta, joilla on pääsy markkinoille kummankin sopimuspuolen lakien ja määräysten mukaisesti, ja jos tällaisia palveluntarjoajia on markkinoilla. b) Matkatavaran käsittely, asematason palvelut, polttoainehuolinta ja tietyt rahdin ja postin fyysiset käsittelytoimet lentoaseman ja ilma-aluksen välillä kuuluvat maahuolintapalvelujen luokkiin, joiden osalta edellä olevan a alakohdan i ja ii alakohtien mukaisia oikeuksia voivat rajoittaa ainoastaan fyysiset ja toiminnalliset rajoitteet toisen sopimuspuolen alueella sovellettavien lakien ja määräysten mukaisesti. Jos tällaiset rajoitukset estävät omahuolinnan ja jos maahuolintapalveluja tarjoavien yritysten välillä ei ole tehokasta kilpailua, tulee maahuolintapalvelujen olla saatavissa samoilla ja syrjimättömillä perusteilla kaikille lentoliikenteen harjoittajille, eivätkä tällaisten palvelujen hinnat saa ylittää niiden täyttä korvausta, mukaan lukien kohtuullinen tuotto poistojen jälkeen. Myynti, paikalliset kulut ja varojen siirto 4. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittaja saa myydä lentokuljetuksia toisen sopimuspuolen alueella suoraan ja/tai lentoliikenteen harjoittajan harkinnan mukaan sen nimeämien myyntiedustajien, muiden asiamiesten tai internetin välityksellä taikka muuta käytettävissä olevaa kanavaa käyttäen. Kaikilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus myydä tällaisia lentokuljetuksia ja kaikilla henkilöillä on oikeus niitä ostaa alueen valuutalla tai muiden maiden vapaasti vaihdettavilla valuutoilla. 5. Kaikilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus vaihtaa ja vaadittaessa lähettää paikallisia tuloja milloin tahansa, millä tavoin tahansa, vapaasti ilman rajoituksia tai veroja, missä tahansa vapaasti vaihdettavissa olevassa valuutassa ja sovellettavalla virallisella vaihtokurssilla, toisen sopimuspuolen alueelta kotimaahansa, ja ellei se ole sovellettavien lakien ja määräysten vastaista, myös haluamaansa maahan tai maihin. 6. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus maksaa paikalliset kulunsa, mukaan lukien polttoaineostot, toisen sopimuspuolen alueella paikallisessa valuutassa. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat niin halutessaan maksaa tällaiset kustannukset toisen sopimuspuolen alueella vapaasti vaihdettavissa valuutoissa paikallisten valuuttasäännösten mukaisesti. Yhteistyöjärjestelyt 7. Tämän sopimuksen mukaisia palveluja liikennöidessään tai tarjotessaan sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajat voivat osallistua yhteisiin markkinointijärjestelyihin kuten kiintiövarauksia koskeviin sopimuksiin tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskeviin järjestelyihin a) sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajien kanssa; ja b) kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajien kanssa; ja c) pintakuljetuksia (maa- ja vesikuljetukset) tarjoavien yritysten kanssa; sillä edellytyksellä, että i) lennosta vastaavalla lentoliikenteen harjoittajalla on asianmukaiset liikenneoikeudet, ii) markkinoivalla lentoliikenteenharjoittajalla on tarvittavat asianmukaiset reittioikeudet ja iii) järjestelyt täyttävät tällaisiin järjestelyihin tavanomaisesti sovellettavat turvallisuutta ja kilpailua koskevat vaatimukset. Kun myydään matkustajakuljetusta, jossa eri yhtiöt käyttävät yhteisiä reittitunnuksia, ostajalle on ilmoitettava myyntitilanteessa, tai joka tapauksessa lähtöselvityksessä tai, jos lähtöselvitystä ei vaadita jatkolennolla, koneeseen noustessa, mitkä yhtiöt liikennöivät kutakin matkan osuutta. Pintakuljetukset 8. a) Kun on kyse matkustajaliikenteestä, pintakuljetusta tarjoaviin yrityksiin ei sovelleta lentoliikennettä sääteleviä lakeja ja määräyksiä pelkästään sillä perusteella, että lentoliikenteen harjoittaja tarjoaa tätä pintakuljetusta omalla nimellään. Pintakuljetusten tarjoajien harkinnassa on päättää, osallistuvatko ne yhteisiin markkinajärjestelyihin. Päättäessään tietystä järjestelystä pintakuljetuksia tarjoavat yritykset voivat ottaa huomioon muun muassa kuluttajien edut, tekniset ja taloudelliset rajoitukset sekä rajoitukset, jotka liittyvät tilaan ja kapasiteettiin. b) Lisäksi sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa määrätään, molempien sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajien ja välillisten rahtikuljetusten tarjoajien on rajoituksetta sallittava käyttää kansainvälisten ilmakuljetusten yhteydessä mitä tahansa rahdin pintakuljetusta mihin tahansa kohteeseen tai mistä tahansa kohteista Israelin ja Euroopan unionin alueilla tai kolmansissa maissa, mukaan luettuina kuljetukset kaikille tullipalveluja tarjoaville lentoasemille ja lentoasemilta, ja tarvittaessa oikeus kuljettaa tullaamatonta rahtia voimassa olevien lakien ja määräysten mukaisesti. Lentoasemien tullipalvelujen on oltava käytettävissä tällaista rahtia varten riippumatta siitä, kuljetetaanko rahti pinta- vai lentokuljetuksena. Lentoliikenteen harjoittajat voivat katsoa parhaaksi suorittaa itse omat pintakuljetuksensa tai sopia niistä muiden pintakuljetusta harjoittavien yritysten kanssa, mukaan luettuina muiden lentoliikenteen harjoittajien tai välillisiä lentorahtikuljetuksia tarjoavien yritysten suorittamat pintakuljetukset. Tällaisia yhdistettyjä rahtikuljetuksia voidaan tarjota yhteen sekä ilma- että maakuljetuksen käsittävään hintaan edellyttäen, että rahdinantajia ei johdeta harhaan tällaisen kuljetuksen suhteen. Vuokraus 9. a) Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat tarjota sovittuja lentoliikennepalveluja käyttäen miltä tahansa lentoliikenteen harjoittajalta, myös kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajalta, miehistön kanssa tai ilman miehistöä vuokrattua ilma-alusta, sillä edellytyksellä, että tällaiset järjestelyt ovat sellaisten lakien ja määräysten mukaiset, joita sopimuspuolet tavanomaisesti soveltavat tällaisiin järjestelyihin. b) Kumpikaan sopimuspuoli ei vaadi, että kalustoaan vuokraavilla lentoliikenteen harjoittajilla on tämän sopimuksen mukaiset liikenneoikeudet. c) Tilanteet, joissa Israelin lentoliikenteen harjoittaja tai Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittaja vuokraa muun kuin liitteessä III mainitun kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan ilma-alusta miehistöineen (wet-leasing) harjoittaakseen tämän sopimuksen mukaisia oikeuksiaan, on pidettävä poikkeusratkaisuina tai niillä on vastattava vain tilapäistarpeisiin. Tällaiseen ratkaisuun on saatava i) ennalta hyväksyntä kalustoa vuokralle ottavan lentoliikenteen harjoittajan liikenneluvan myöntäneeltä viranomaiselta ja ii) siitä on ilmoitettava sen toisen sopimuspuolen toimivaltaiselle viranomaiselle, jonne miehistöineen vuokratulla ilma-aluksella on tarkoitus liikennöidä. Tämän alakohdan soveltamiseksi ’ilma-aluksella’ tarkoitetaan sellaisen kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajan ilma-alusta, jota ei ole asetettu toimintakieltoon Euroopan unionissa ja/tai Israelissa. Franchising ja tuotemerkit 10. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus tehdä kummankin sopimuspuolen tai kolmansien maiden yhtiöiden, myös lentoliikenteen harjoittajien, kanssa franchising- ja tuotemerkkijärjestelyjä sillä edellytyksellä, että lentoliikenteen harjoittajilla on asianmukaiset luvat ja että järjestelyt ovat sellaisten lakien ja määräysten mukaiset, joita sopimuspuolet tavanomaisesti soveltavat tällaisiin järjestelyihin; tämä koskee erityisesti määräyksiä, joissa edellytetään lennosta vastaavan lentoliikenteen harjoittajan julkistamista. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen lentoasemilla 11. Kumpikin sopimuspuoli varmistaa, että sen menettelyjä, ohjeita ja määräyksiä lähtö- ja saapumisaikojen hallinnoimiseksi sen alueella sijaitsevilla lentoasemilla sovelletaan avoimesti, tehokkaasti ja syrjimättömästi. Sekakomitean kuuleminen 12. Jos sopimuspuoli uskoo, että toinen sopimuspuoli rikkoo tätä artiklaa, se voi ilmoittaa havainnoistaan toiselle sopimuspuolelle ja pyytää neuvotteluja 22 artiklan (Sekakomitea) 4 kohdan mukaisesti. 9 ARTIKLA Tullit ja maksut 1. Saapuessaan kansainvälisessä liikenteessä sopimuspuolen alueelle toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajien ilma-alukset, niiden vakiovarusteet, poltto- ja voiteluaineet, tekniset kulutustarvikkeet, maalaitteet, varaosat (mukaan lukien moottorit), ilma-alusten varastot (mukaan lukien mutta eivät ainoastaan elintarvikkeet, juomat ja alkoholi, tupakka ja muut tuotteet, jotka on tarkoitettu myytäviksi matkustajille tai heidän kulutettavakseen lennon aikana rajoitettuina määrinä) sekä muut tarvikkeet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi tai käytetty yksinomaan kansainvälisessä liikenteessä liikennöivän ilma-aluksen toimintaa tai huoltoa varten, ovat vastavuoroisuuden perusteella vapaita kaikista tuontirajoituksista, omaisuusveroista, tulleista, valmisteveroista ja muista sen kaltaisista korvauksista ja maksuista, joita a) Euroopan unioni tai kansalliset tai paikalliset viranomaiset asettavat ja b) jotka eivät perustu annettujen palvelujen kustannuksiin, edellyttäen, että nämä varusteet ja varastot pysyvät ilma-aluksessa. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista veroista, tulleista ja maksuista, lukuun ottamatta annetun palvelun kustannuksiin perustuvia maksuja, on vapautettava vastavuoroisesti myös: a) ilma-alukseen kohtuullisissa rajoissa otetut sopimuspuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut ilma-aluksen varastot, jotka on tarkoitettu käytettäväksi toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä liikennöivässä ilma-aluksessa maasta ulos suuntautuvalla lennolla silloinkin, kun näitä varastoja käytetään lennettäessä kyseisen alueen yllä tapahtuvalla matkaosuudella; b) sopimuspuolen alueelle tuodut maalaitteet ja varaosat (myös moottorit), jotka on tarkoitettu toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä liikenteessä käytettävän ilma-aluksen huoltoa tai korjausta varten; c) sopimuspuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut poltto- ja voiteluaineet ja tekniset kulutustarvikkeet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä liikennöivässä ilma-aluksessa maasta ulos suuntautuvalla lennolla silloinkin, kun näitä varastoja käytetään lennettäessä kyseisen alueen yllä tapahtuvalla matkaosuudella; d) sopimuspuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut painotuotteet, sellaisena kuin niistä on säädetty sopimuspuolten tullilainsäädännössä, joita on otettu ilma-alukseen tarkoituksena käyttää niitä toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä olevalla, sopimuspuolen alueelta ulossuuntautuvalla lennolla, silloinkin kun niitä käytetään lennettäessä sen sopimuspuolen alueen yllä olevalla matkaosuudella, jonka alueelta ne on ilma-alukseen otettu; ja e) turvallisuus- ja turvalaitteet lentoasemilla tai rahtiterminaaleissa tapahtuvaa käyttöä varten. 3. Tämän sopimuksen määräykset eivät estä sopimuspuolta määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään sellaisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kahden sen alueella sijaitsevan paikan välillä. Kun sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat saapuvat toisen sopimuspuolen alueelle, ovat siellä tai poistuvat sieltä, niiden on noudatettava tämän toisen sopimuspuolen niitä lakeja ja määräyksiä, jotka liittyvät lentokonepolttoaineen myyntiin, toimittamiseen ja käyttöön. 4. Sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan käyttämässä ilma-aluksessa olevia vakiovarusteita tai siellä tavallisesti säilytettäviä, edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja varusteita, tarvikkeita ja varaosia saa purkaa toisen sopimuspuolen alueella ainoastaan kyseisen sopimuspuolen tulliviranomaisten luvalla, ja ne voidaan vaatia asetettaviksi mainittujen viranomaisten valvontaan siihen asti, kun ne viedään uudelleen maasta tai toimitetaan muulla tavoin pois tullimääräysten mukaisesti. 5. Tässä artiklassa määrättyjä vapautuksia on sovellettava myös silloin, kun sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat ovat tehneet sopimuksen toisen lentoliikenteen harjoittajan kanssa, jolle toinen sopimuspuoli on myöntänyt vastaavat vapautukset, 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarvikkeiden lainaamisesta tai siirtämisestä toisen sopimuspuolen alueella. 6. Tämän sopimuksen määräykset eivät estä kumpaakaan sopimuspuolta määräämästä veroja, tulleja tai maksuja tavaroille, jotka on myyty muuhun tarkoitukseen kuin matkustajien kulutettavaksi ilma-aluksessa liikennöitäessä niiden alueella kahden sellaisen kohteen välillä, joissa lentokoneeseen nouseminen tai siitä poistuminen on sallittua. 7. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta arvonlisäveroasioihin lukuun ottamatta tuonnista kannettavaa arvonlisäveroa. Tämä sopimus ei vaikuta jonkin Euroopan unionin jäsenvaltion ja Israelin välillä voimassa olevien tulojen ja pääoman kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien yleissopimusten määräyksiin. 10 ARTIKLA Lentoasemien, laitteiden ja palvelujen käytöstä perittävät maksut 1. Kumpikin sopimuspuoli varmistaa, että käyttömaksut, joita sen maksuja perivät toimivaltaiset viranomaiset tai elimet voivat määrätä toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajille lennonvarmistus- ja lennonjohtopalvelujen käytöstä, perustuvat kustannuksiin eivätkä ole perusteettoman syrjiviä. Kaikki tällaiset käyttömaksut toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajille on joka tapauksessa asetettava ehdoin, jotka eivät saa olla epäsuotuisampia kuin minkä tahansa muun lentoliikenteen harjoittajan saatavilla olevat suotuisimmat ehdot. 2. Kumpikin sopimuspuoli varmistaa, että käyttömaksut, joita sen maksuja perivät toimivaltaiset viranomaiset tai elimet voivat määrätä toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajille lentoasemien, ilmailun turvaamisen ja niihin liittyvien toimintojen laitteiden ja palvelujen käytöstä, eivät ole perusteettoman syrjiviä ja jakautuvat tasaisesti käyttäjäryhmien kesken. Näissä maksuissa voidaan ottaa huomioon kaikki kustannukset, joita toimivaltaisille viranomaisille tai elimille aiheutuu tarvittavien lentoasema- ja ilmailun turvaamislaitteiden ja -palvelujen tarjoamisesta kyseisellä lentoasemalla tai kyseisessä lentoasemajärjestelmässä, mutta niiden määrä ei saa ylittää kyseisiä kustannuksia. Tällaisiin maksuihin voi sisältyä kohtuullinen tuotto poistojen jälkeen. Laitteita ja palveluja, joiden käytöstä peritään maksuja, on tarjottava tehokkaasti ja taloudellisesti. Kaikki tällaiset käyttömaksut toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajalle on joka tapauksessa asetettava ehdoin, jotka eivät saa olla epäsuotuisampia kuin minkä tahansa muun lentoliikenteen harjoittajan saatavilla olevat suotuisimmat ehdot silloin, kun maksuja asetetaan. 3. Kumpikin sopimuspuoli kannustaa alueellaan toimivia maksuja periviä toimivaltaisia viranomaisia tai elimiä neuvottelemaan laitteita ja palveluja käyttävien lentoliikenteen harjoittajien ja/tai niiden edustajien kanssa ja kannustaa maksuja periviä toimivaltaisia viranomaisia ja elimiä antamaan kullekin lentoaseman käyttäjälle tai näiden edustajille tai organisaatioille tiedot tekijöistä, joiden perusteella kaikkien lentoaseman pitäjien kullakin lentoasemalla perimien maksujen taso on määritelty, jotta maksujen kohtuullisuutta voidaan arvioida tarkasti tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Kumpikin sopimuspuoli kannustaa maksuja periviä toimivaltaisia viranomaisia tai elimiä ilmoittamaan käyttäjille kaikista käyttäjämaksujen muutosehdotuksista kohtuullisen hyvissä ajoin, jotta ne voivat ottaa käyttäjien mielipiteet huomioon ennen kuin muutoksia tehdään. 4. Tämän sopimuksen 23 artiklan (Riitojen ratkaiseminen ja välimiesmenettely) mukaisissa riitojenratkaisumenettelyissä kummankaan sopimuspuolen ei katsota rikkovan tämän artiklan määräyksiä, paitsi a) jos se jättää tutkimatta kohtuullisessa ajassa toisen sopimuspuolen valituksen kohteena olevan maksun tai käytännön, tai b) jos se jättää tällaisen tutkinnan jälkeen ryhtymättä kaikkiin vallassaan oleviin toimenpiteisiin korjatakseen tämän artiklan määräysten vastaisen maksun tai toimenpiteen. 11 ARTIKLA Hinnoittelu 1. Sopimuspuolet antavat lentoliikenteen harjoittajien määritellä hintansa vapaasti ja vapaan ja oikeudenmukaisen kilpailun edellytyksillä. 2. Sopimuspuolet eivät velvoita ilmailuviranomaisia ilmoittamaan hintoja. 3. Toimivaltaiset viranomaiset voivat olla yhteydessä toisiinsa keskustellakseen esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, perusteettomilta, kohtuuttomilta tai syrjiviltä vaikuttavista hinnoista. 12 ARTIKLA Tilastot 1. Kumpikin sopimuspuoli toimittaa toiselle sopimuspuolelle kansallisten lakien ja määräysten mukaisesti vaaditut tilastot sekä pyynnöstä muita saatavilla olevia tilastotietoja, joita voidaan kohtuudella tarvita tämän sopimuksen mukaisen lentoliikenteen harjoittamisen arviointiin. 2. Sopimuspuolet tekevät tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) mukaisessa sekakomiteassa yhteistyötä, jolla helpotetaan niiden välistä tilastotietojen vaihtoa tämän sopimuksen mukaisten lentoliikennepalvelujen kehityksen seuraamiseksi. II OSASTO Sääntely-yhteistyö 13 ARTIKLA Lentoturvallisuus 1. Sopimuspuolet tekevät tiivistä yhteistyötä lentoturvallisuuden alalla tavoitteenaan vahvistaa, siinä määrin kuin on käytännössä mahdollista, yhdenmukaiset säännöt tai tunnustaa vastavuoroisesti toistensa turvallisuusmääräykset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sopimuspuolten lainsäädäntövallan käyttäjien harkintavaltaa. Sekakomitea valvoo tätä yhteistyöprosessia Euroopan lentoturvallisuusviraston avustamana. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevassa A osassa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. 3. Sopimuspuolten toimivaltaisten viranomaisten on tunnustettava päteviksi tässä sopimuksessa määrättyä lentoliikenteen harjoittamista varten sopimuspuolten antamat tai hyväksymät ja voimassa olevat lentokelpoisuus- ja pätevyystodistukset sekä lupakirjat edellyttäen, että tällaisia todistuksia tai lupakirjoja koskevat vaatimukset vastaavat vähintään yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin olla tunnustamatta oman alueensa yläpuolella tapahtuvia lentoja varten päteviksi pätevyystodistuksia tai lupakirjoja, joita tällaiset muut viranomaiset ovat myöntäneet tai hyväksyneet omille kansalaisilleen. 4. Kumpikin sopimuspuoli voi milloin tahansa pyytää neuvonpitoa toisen sopimuspuolen soveltamista ilmailun palveluja, ohjaamomiehistöä, ilma-aluksia ja ilma-alusten toimintaa koskevista turvallisuusmääräyksistä. Neuvonpidon on tapahduttava kolmenkymmenen (30) päivän kuluessa pyynnöstä. 5. Jos sopimuspuoli katsoo tällaisen neuvonpidon jälkeen, että toinen sopimuspuoli ei noudata eikä valvo tehokkaasti sellaisia turvallisuusmääräyksiä edellä 4 kohdassa tarkoitetuilla aloilla, jotka vastaavat yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja voimassa olevia vaatimuksia, toiselle sopimuspuolelle on ilmoitettava näistä havainnoista sekä toimista, joita pidetään tarpeellisina ICAO:n vaatimusten noudattamiseksi. Toisen sopimuspuolen on toteutettava asianmukaiset korjaavat toimet sovitun ajan kuluessa. 6. Sopimuspuolet varmistavat, että sellaisille sopimuspuolen rekisteröimille ilma-aluksille, joiden osalta epäillään, että ne eivät ole yleissopimuksen mukaisesti vahvistettujen kansainvälisten lentoturvallisuusmääräysten mukaisia, ja jotka laskeutuvat toisen sopimuspuolen alueella oleville kansainvälisen lentoliikenteen käytössä oleville lentoasemille, suoritetaan tämän toisen sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten toimesta asematasotarkastuksia sekä sisällä aluksessa että sen ulkopuolella aluksen ja sen miehistön asiakirjojen asianmukaisuuden varmistamiseksi ja ilma-aluksen ja sen laitteiston silmämääräisesti havaittavan kunnon toteamiseksi. 7. Kumman tahansa sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat toteuttaa viipymättä aiheellisia toimenpiteitä havaitessaan, että ilma-alus, ilma-aluksen osa tai toiminta a) ei täytä yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia, tai b) herättää vakavia epäilyjä – mikä on havaittu 6 kohdassa tarkoitetussa tarkastuksessa yleissopimuksen 16 artiklan mukaisesti – siitä, että ilma-alus tai ilma-aluksen toiminta ei ole yleissopimuksen mukaisesti vahvistettujen vähimmäisvaatimusten mukaista, tai c) herättää vakavia epäilyjä siitä, että yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia ei noudateta tai valvota tehokkaasti. 8. Jos sopimuspuolen toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat 7 kohdan mukaisia toimia, niiden on viipymättä ilmoitettava siitä toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille ja esitettävä perustelut näille toimille. 9. Kun tarvitaan pikaisia toimia lentoliikenteen harjoittajan toiminnan turvallisuuden varmistamiseksi, kumpikin sopimuspuoli pidättää itsellään oikeuden toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan tai lentoliikenteen harjoittajien liikenneluvan välittömään peruuttamiseen tai muuttamiseen. 10. Jos 7 tai 9 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä jatketaan siitä huolimatta, että ne eivät ole enää perusteltuja, kumpi tahansa sopimuspuoli voi saattaa asian sekakomitean käsiteltäväksi. 14 artikla Ilmailun turvaaminen 1. Sopimuspuolet vahvistavat toisiaan koskevat velvoitteensa, joiden mukaan ne turvaavat siviili-ilmailun laittomilta teoilta, ja erityisesti velvoitteensa, jotka perustuvat yleissopimukseen, Tokiossa 14 päivänä syyskuuta 1963 allekirjoitettuun rikoksia ja eräitä muita tekoja ilma-aluksissa koskevaan yleissopimukseen, Haagissa 16 päivänä joulukuuta 1970 allekirjoitettuun ilma-alusten laittoman haltuunoton ehkäisemistä koskevaan yleissopimukseen, Montrealissa 23 päivänä syyskuuta 1971 allekirjoitettuun siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskevaan yleissopimukseen ja Montrealissa 24 päivänä helmikuuta 1988 allekirjoitettuun kansainväliseen siviili-ilmailuun käytettävillä lentoasemilla tapahtuvien laittomien väkivallantekojen ehkäisemistä koskevaan lisäpöytäkirjaan, siltä osin kuin molemmat sopimuspuolet ovat näiden yleissopimusten osapuolia, sekä kaikkiin muihin siviili-ilmailun turvaamista koskeviin yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, joiden sopimuspuolia molemmat sopimuspuolet ovat. 2. Sopimuspuolten on annettava pyynnöstä toisilleen kaikkea tarvittavaa apua siviili-ilma-alusten laittoman haltuunoton ja muiden sellaisten laittomien tekojen ehkäisemiseksi, jotka vaarantavat tällaisten ilma-alusten, niiden matkustajien ja miehistön, lentoasemien ja lennonvarmistuspalvelujen turvallisuuden, sekä kaikkien muiden siviili-ilmailun turvaamiseen kohdistuvien uhkien torjumiseksi. 3. Sopimuspuolten on keskinäisissä suhteissaan toimittava ilmailun turvaamista koskevien vaatimusten ja, siinä määrin kuin sopimuspuolet niitä soveltavat, ICAO:n vahvistamien ja yleissopimuksen liitteiksi otettujen suositeltujen menettelytapojen mukaisesti siinä määrin, kuin näitä ilmailun turvaamista koskevia määräyksiä voidaan soveltaa sopimuspuoliin. Sopimuspuolet edellyttävät, että niiden rekisterissä olevien ilma-alusten käyttäjät sekä sellaiset käyttäjät, joiden päätoimipaikka tai vakinainen kotipaikka on niiden alueella, ja niiden alueella olevien lentoasemien pitäjät toimivat vähintään kyseisten ilmailun turvaamista koskevien määräysten mukaisesti. 4. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden alueella toteutetaan tehokkaita toimenpiteitä ilma-alusten suojaamiseksi sekä matkustajien ja heidän käsimatkatavaroidensa tarkastamiseksi ja asiaankuuluvien tarkastusten suorittamiseksi miehistölle, rahdille (ruumassa kuljetettavat matkatavarat mukaan lukien) ja ilma-aluksen varastoille ennen ilma-alukseen nousemista tai sen kuormaamista sekä näiden tapahtumien aikana, ja että kyseisiä toimenpiteitä mukautetaan lisääntyneisiin uhkiin vastaamiseksi. Sopimuspuolet suostuvat siihen, että niiden lentoliikenteen harjoittajien voidaan edellyttää noudattavan 3 kohdassa tarkoitettuja toisen sopimuspuolen soveltamia ilmailun turvaamista koskevia määräyksiä ilma-aluksen saapuessa kyseisen toisen sopimuspuolen alueelle, ollessa siellä tai lähtiessä sieltä. Kun sopimuspuoli saa tiedon erityisestä uhasta, joka kohdistuu tiettyyn toisen sopimuspuolen alueelle suuntautuvaan tai sieltä tulevaan lentoon tai tällaisten lentojen sarjaan, sen on ilmoitettava asiasta toiselle sopimuspuolelle, ja ensin mainittu sopimuspuoli voi päättää 6 kohdan mukaisesti erityisistä turvatoimista erityiseen uhkaan vastaamiseksi. 5. Sopimuspuolet sopivat tavoittelevansa toistensa turvavaatimusten vastavuoroista tunnustamista. Tätä varten ne tekevät hallinnollisia järjestelyjä, jotka mahdollistavat neuvottelemisen olemassa olevista tai suunnitelluista ilmailun turvaamistoimenpiteistä sekä sopimuspuolten toteuttamia laadunvalvontatoimenpiteitä koskevan yhteistyön ja tietojen jakamisen. Sopimuspuoli voi myös pyytää toisen sopimuspuolen yhteistyötä sen arvioimiseksi, täyttävätkö kyseisen toisen sopimuspuolen erityiset turvatoimet pyynnön esittäneen sopimuspuolen vaatimukset. Arviointien tulokset huomioon ottaen pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi päättää, että toisen sopimuspuolen alueella sovelletaan vastaavantasoisia turvatoimia, jolloin lennolta toiselle siirtyvät matkustajat, matkatavarat ja/tai rahti voidaan vapauttaa pyynnön esittäneen sopimuspuolen alueella suoritettavista tarkastuksista. Tällainen päätös on toimitettava toiselle sopimuspuolelle. 6. Kumpikin sopimuspuoli myös reagoi myönteisesti kaikkiin toisen sopimuspuolen pyyntöihin, jotka koskevat erityisen uhan torjumiseen liittyviä kohtuullisia erityisturvatoimia. Vain ellei se ole hätätilanteessa mahdotonta, kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa ennalta toiselle sopimuspuolelle kaikista erityisturvatoimista, joita se aikoo ottaa käyttöön ja joilla voi olla merkittävä taloudellinen tai toiminnallinen vaikutus tämän sopimuksen mukaisiin lentoliikennepalveluihin. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi pyytää sekakomiteaa kokoontumaan tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti keskustelemaan tällaisista turvatoimista. 7. Kun tapahtuu siviili-ilma-aluksen laiton haltuunotto tai muu laiton teko, joka vaarantaa tällaisen ilma-aluksen, sen matkustajien ja miehistön, lentoasemien tai lennonvarmistuspalvelujen turvallisuuden, tai on olemassa tällaisen laittoman haltuunoton tai muun laittoman teon uhka, sopimuspuolten on autettava toisiaan helpottamalla tiedonvälitystä ja toteuttamalla muita asianmukaisia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on tällaisen tapahtuman tai sen uhan nopea ja turvallinen ratkaiseminen tai poistaminen. 8. Kumpikin sopimuspuoli toteuttaa kaikki käytännössä toteuttamiskelpoisina pitämänsä toimenpiteet varmistaakseen, että ilma-alus, joka otettu laittomasti haltuun tai joutunut jonkin muun laittoman teon kohteeksi ja on maassa sopimuspuolen alueella, pidetään maassa, paitsi jos sen lähdön salliminen on välttämätöntä ihmishenkien suojelemiseksi. Tällaisista toimenpiteistä päätetään yhteisten neuvottelujen pohjalta aina kun se on mahdollista. 9. Kun sopimuspuolella on perusteltua syytä uskoa, että toinen sopimuspuoli on poikennut tässä artiklassa vahvistetuista ilmailun turvaamista koskevista määräyksistä, kyseinen sopimuspuoli voi pyytää viipymättä neuvotteluja toisen sopimuspuolen kanssa. 10. Ellei tyydyttävään sopimukseen päästä viidentoista (15) päivän kuluessa tällaisen pyynnön esittämisestä, sopimuspuolella on oikeus kieltäytyä myöntämästä toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan tai harjoittajien liikennelupia, peruuttaa ne, rajoittaa niiden soveltamista tai asettaa niille ehtoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 4 artiklan (Lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen) soveltamista. 11. Välittömän ja poikkeuslaatuisen vaaratilanteen uhatessa sopimuspuoli voi toteuttaa tilapäisiä toimenpiteitä ennen kuin viisitoista (15) päivää on kulunut. 12. Sopimuspuolet vahvistavat, että harkitessaan turvatoimia sopimuspuolen on arvioitava mahdolliset kielteiset taloudelliset ja toiminnalliset vaikutukset tämän sopimuksen mukaiseen lentoliikenteeseen, ja lain sallimissa rajoissa, otettava tällaiset tekijät huomioon määritellessään, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen ja aiheellisia kyseisten turvanäkökohtien käsittelemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta toteuttaa välittömiä lentoliikenteen turvatoimenpiteitä. 13. Kaikkien 10 tai 11 kohdan nojalla sovellettavien toimenpiteiden toteuttaminen on keskeytettävä, kun toinen sopimuspuoli noudattaa täysimääräisesti tämän artiklan määräyksiä. 14. Sen estämättä, mitä tässä artiklassa määrätään, sopimuspuolet sopivat, ettei kummankaan sopimuspuolen tarvitse paljastaa tietoja, jotka voisivat vaarantaa jommankumman sopimuspuolen kansallisen turvallisuuden. 15 ARTIKLA Ilmaliikenteen hallinta 1. Sopimuspuolet sitoutuvat tekemään tiivistä yhteistyötä ilmaliikenteen hallinnan alalla yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan laajentamiseksi Israelin alueelle yleisen ilmaliikenteen turvallisuuden ja yleisen tehokkuuden parantamiseksi, kapasiteetin käytön optimoimiseksi ja viivästysten minimoimiseksi. Tätä varten Israel osallistuu tarkkailijana yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan komitean työhön. Sekakomitea seuraa tätä yhteistyöprosessia. 2. Helpottaakseen yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan lainsäädännön soveltamista alueellaan a) Israel toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ilmaliikenteen hallintaan liittyvien institutionaalisten rakenteidensa mukauttamiseksi yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan, erityisesti perustamalla tarvittavan kansallisen valvontaelimen, jonka on oltava vähintään toiminnallisesti riippumaton ilmaliikenteen hallintapalvelujen tarjoajista, ja b) Euroopan unioni ottaa Israelin mukaan soveltuviin yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyviin lennonvarmistuspalveluja, ilmatilaa ja yhteentoimivuutta koskeviin toiminnallisiin aloitteisiin, erityisesti koordinoimalla SESAR-hanketta asiaankuuluvalla tavalla. 3. a) Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevan B osan A jaksossa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. b) Sopimuspuolet pyrkivät toimimaan liitteessä IV olevan B osan B jaksossa yksilöityjen lentoliikennettä koskevien Euroopan unionin lakisääteisten vaatimusten ja normien mukaisesti liitteessä VI määritellyllä tavalla. 16 ARTIKLA Ympäristö 1. Sopimuspuolet tunnustavat, että ympäristönsuojelu on tärkeä osatekijä kehitettäessä kansainvälistä ilmailupolitiikkaa ja pantaessa sitä täytäntöön. 2. Sopimuspuolet tunnustavat, että siviili-ilmailun ympäristövaikutusten rajoittamiseksi tarvitaan tehokkaita maailmanlaajuisia, alueellisia, kansallisia ja/tai paikallisia toimia. 3. Sopimuspuolet toteavat, että on tärkeää toimia yhdessä ja tarkastella monenvälisissä keskusteluissa ilmailun vaikutuksia ympäristöön ja talouteen ja minimoida niitä sekä varmistaa, että mahdolliset lieventävät toimenpiteet ovat täysin yhdenmukaisia tämän sopimuksen tavoitteiden kanssa. 4. Minkään tässä sopimuksessa ei voi katsoa rajoittavan sopimuspuolen toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia toteuttaa kaikki asiaankuuluvat toimenpiteet lentoliikenteen ympäristövaikutusten ehkäisemiseksi tai niiden käsittelemiseksi muulla tavoin, edellyttäen, että näitä toimenpiteitä sovelletaan kansallisuudesta riippumatta. 5. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevassa C osassa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. 17 ARTIKLA Lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuu 1. Sopimuspuolet vahvistavat Montrealissa 28 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn tiettyjen kansainvälistä ilmakuljetusta koskevien sääntöjen yhtenäistämisestä tehdyn yleissopimuksen (Montrealin yleissopimuksen) mukaiset velvollisuutensa. 2. Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevassa D osassa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. 18 ARTIKLA Kuluttajien oikeudet ja henkilötietojen suoja Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevassa E osassa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. 19 ARTIKLA Tietokonepohjaiset paikanvarausjärjestelmät Sopimuspuolet soveltavat tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä koskevia lakejaan ja määräyksiään, mukaan lukien kilpailusäännöt, oikeudenmukaisesti ja syrjimättömästi. Sopimuspuolen tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien, lentoliikenteen harjoittajien ja matkatoimistojen on saatava vastaava kohtelu kuin toisen sopimuspuolen alueella toimivien tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien, lentoliikenteen harjoittajien ja matkatoimistojen. 20 ARTIKLA Sosiaaliset näkökohdat Sopimuspuolet varmistavat, että niiden asiaa koskevat säädökset, säännöt tai menettelyt takaavat vähintään liitteessä IV olevassa F osassa yksilöityjä lentoliikennettä koskevia lakisääteisiä vaatimuksia ja normeja vastaavan tason täyttymisen liitteessä VI määritellyllä tavalla. III OSASTO Institutionaaliset järjestelyt 21 ARTIKLA Tulkinta ja soveltaminen 1. Sopimuspuolet toteuttavat kaikki aiheelliset yleiset ja erityiset toimenpiteet varmistaakseen tästä sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täyttämisen ja pidättyvät toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamisen. 2. Sopimuspuolet ovat omalla alueellaan vastuussa tämän sopimuksen ja erityisesti sen liitteessä IV yksilöityjen lentoliikennettä koskevien lakisääteisten vaatimusten ja normien asianmukaisesta täytäntöönpanosta liitteessä VI määritellyllä tavalla. 3. Kumpikin sopimuspuoli antaa toiselle sopimuspuolelle kaikki tarvittavat tiedot ja kaiken tarvittavan avun, jollei kyseisen sopimuspuolen sovellettavasta lainsäädännöstä muuta johdu, jos kyseinen toinen sopimuspuoli suorittaa määräysten mahdollisia rikkomisia koskevia tutkimuksia sille tämän sopimuksen nojalla kuuluvan toimivallan mukaisesti. 4. Aina kun sopimuspuolet toimivat niille tämän sopimuksen nojalla kuuluvan toimivallan mukaisesti asioissa, jotka koskevat toisen sopimuspuolen etua, viranomaisia tai sen yrityksiä, tämän toisen sopimuspuolen toimivaltaisille viranomaisille tiedotetaan asiasta ja niille annetaan mahdollisuus esittää huomautuksia ennen lopullisen päätöksen tekemistä. 22 ARTIKLA Sekakomitea 1. Perustetaan sopimuspuolten edustajista koostuva komitea, jäljempänä ’sekakomitea’, joka vastaa tämän sopimuksen hallinnoinnista ja huolehtii sen asianmukaisesta täytäntöönpanosta. Tätä varten sekakomitea antaa suosituksia ja tekee päätöksiä tässä sopimuksessa määrätyissä asioissa. 2. Sekakomitean päätökset hyväksytään yksimielisesti ja ne sitovat molempia sopimuspuolia. Sopimuspuolet panevat päätökset täytäntöön omien sääntöjensä mukaisesti. 3. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä. 4. Sekakomitea kokoontuu tarvittaessa ja vähintään kerran vuodessa. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi pyytää kokouksen koollekutsumista. 5. Sopimuspuoli voi myös pyytää sekakomitean koollekutsumista tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi. Tällainen kokous on järjestettävä mahdollisimman pian, mutta viimeistään kahden kuukauden kuluttua pyynnön esittämisestä, elleivät sopimuspuolet toisin sovi. 6. Tämän sopimuksen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi sopimuspuolet vaihtavat tietoja ja neuvottelevat kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä sekakomiteassa. 7. Jos jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei ole pannut sekakomitean päätöstä asianmukaisesti täytäntöön, ensin mainittu voi pyytää, että asiaa käsitellään sekakomiteassa. Jos sekakomitea ei pääse asiassa ratkaisuun kahden kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on annettu sen käsiteltäväksi, pyynnön esittänyt sopimuspuoli voi toteuttaa tämän sopimuksen 24 artiklan (Suojatoimenpiteet) mukaisia suojatoimenpiteitä. 8. Sekakomitean päätöksissä mainitaan päivämäärä, johon mennessä sopimuspuolten on pantava ne täytäntöön, sekä muut taloudellisille toimijoille mahdollisesti merkitykselliset tiedot. 9. Jos sekakomitea ei tee päätöstä asiasta kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun asia on annettu sen käsiteltäväksi, sopimuspuolet voivat toteuttaa tämän sopimuksen 24 artiklan (Suojatoimenpiteet) mukaisesti tilapäisiä suojatoimenpiteitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 10. Sekakomiteassa käsitellään kysymyksiä, jotka liittyvät sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajien osake-enemmistön hallintaan vaikuttaviin kahdenvälisiin investointeihin tai muutoksiin sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajien tosiasiallisessa määräysvallassa. 11. Sekakomitea kehittää myös yhteistyötä a) toteuttamalla tämän sopimuksen II osastossa määrätyt sääntely-yhteistyöprosessiin liittyvät erityistehtävänsä; b) edistämällä asiantuntijatason tietojenvaihtoa uusista lainsäädäntöaloitteista ja lainsäädännön kehittymisestä eri aloilla, mukaan lukien ilmailun turvaaminen, lentoturvallisuus, ympäristö, ilmailun infrastruktuuri (myös lähtö- ja saapumisajat), kilpailuympäristö sekä kuluttajansuoja; c) selvittämällä säännöllisesti tämän sopimuksen täytäntöönpanon aiheuttamia sosiaalisia vaikutuksia erityisesti työllisyyteen ja kehittämällä asianmukaisia toimintamalleja perusteltuihin huolenaiheisiin; d) sopimalla yksimielisesti menettelyjä koskevista ehdotuksista, toimintatavoista tai asiakirjoista, jotka liittyvät suoraan tämän sopimuksen toteutumiseen; e) käsittelemällä tämän sopimuksen mahdollisia kehittämiskohteita, mukaan lukien sopimuksen muutoksia koskevat suositukset; ja f) tarkastelemalla liitteessä IV olevan A.1 osaston soveltamista (luettelo toimintakieltoon asetetuista lentoliikenteen harjoittajista). 12. Sopimuspuolten yhteisenä tavoitteena on maksimoida kuluttajille, lentoliikenteen harjoittajille, työntekijöille ja yhteisöille aiheutuvat hyödyt ulottamalla tämä sopimus koskemaan kolmansia maita. Tätä varten sekakomitea laatii ehdotuksen edellytyksistä ja menettelyistä, mukaan lukien tämän sopimuksen tarvittavat muutokset, jotka olisivat tarpeen kolmansien maiden sopimukseen liittymistä varten. 23 ARTIKLA Riitojen ratkaiseminen ja välimiesmenettely 1. Jompikumpi sopimuspuoli voi pyytää diplomaattiteitse assosiaatiosopimuksen mukaisesti perustettua assosiaationeuvostoa käsittelemään tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevaa riitaa, jota ei ole ratkaistu tämän sopimuksen 22 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti. Tämän artiklan soveltamiseksi assosiaatiosopimuksella perustettu assosiaationeuvosto toimii sekakomiteana. 2. Assosiaationeuvosto voi ratkaista riidan päätöksellään. 3. Sopimuspuolet toteuttavat tarvittavat toimenpiteet 2 kohdassa tarkoitetun päätöksen täytäntöönpanemiseksi. 4. Jos sopimuspuolet eivät kykene ratkaisemaan riitaa 2 kohdan mukaisesti, se annetaan jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä kolmijäsenisen välityslautakunnan käsiteltäväksi seuraavien menettelyjen mukaisesti: a) kumpikin sopimuspuoli nimeää välimiehen kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa siitä, kun välityslautakunta on vastaanottanut ilmoituksen välimiesmenettelyä koskevasta pyynnöstä, jonka toinen sopimuspuoli on lähettänyt diplomaattiteitse; sopimuspuolten olisi nimettävä kolmas välimies seuraavien kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa. Jos toinen sopimuspuolista ei ole nimennyt välimiestä sovitun ajan kuluessa, tai jos kolmatta välimiestä ei nimetä sovitun ajan kuluessa, jompikumpi sopimuspuoli voi pyytää ICAO:n neuvoston puheenjohtajaa nimeämään tarpeen mukaan joko välimiehen tai välimiehet; b) edellä olevan a alakohdan mukaisesti nimetyn kolmannen välimiehen olisi oltava sellaisen kolmannen valtion kansalainen, jolla on diplomaattisuhteet molempiin sopimuspuoliin nimityshetkellä, ja hän toimii välityslautakunnan puheenjohtajana; c) välimieslautakunta sopii omasta työjärjestyksestään; ja d) ellei välityslautakunnan lopullisesta päätöksestä muuta johdu, välitysmenettelyyn liittyvät kustannukset jaetaan tasapuolisesti sopimuspuolten kesken. 5. Välityslautakunta voi yhden sopimuspuolen pyynnöstä määrätä toisen sopimuspuolen panemaan täytäntöön väliaikaisia toimenpiteitä ennen välityslautakunnan lopullista päätöstä. 6. Välityslautakunta pyrkii hyväksymään väliaikaisen päätöksen tai lopullisen päätöksen yksimielisesti. Jos yksimielisyyttä ei voida saavuttaa, välityslautakunta hyväksyy päätöksensä enemmistöäänestyksellä. 7. Jos sopimuspuoli ei noudata välityslautakunnan tämän artiklan mukaisesti tekemää päätöstä kolmenkymmenen (30) päivän kuluessa mainitun päätöksen tiedoksiantamisesta, toinen sopimuspuoli voi kyseisen laiminlyönnin koko keston ajaksi peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti tämän sopimuksen nojalla sopimusta rikkovalle sopimuspuolelle myönnetyt edut tai rajoittaa niitä. 24 ARTIKLA Suojatoimenpiteet 1. Sopimuspuolet toteuttavat yleisiä tai erityisiä toimenpiteitä tästä sopimuksesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämiseksi. Ne huolehtivat siitä, että tämän sopimuksen tavoitteet saavutetaan. 2. Jos jompikumpi sopimuspuoli katsoo, että toinen sopimuspuoli ei täytä tästä sopimuksesta johtuvia velvollisuuksiaan, se voi toteuttaa aiheellisia toimenpiteitä. Suojatoimenpiteiden soveltamisala ja kesto on rajoitettava siihen, mikä on ehdottomasti tarpeen tilanteen korjaamiseksi tai tämän sopimuksen ylläpitämiseksi. Ensisijaisesti on käytettävä toimenpiteitä, jotka aiheuttavat vähiten häiriötä tämän sopimuksen toteutumiselle. 3. Sopimuspuolen, joka harkitsee suojatoimenpiteiden toteuttamista, on ilmoitettava asiasta sekakomitean välityksellä toiselle sopimuspuolelle sekä annettava kaikki olennaiset tiedot asiasta. 4. Sopimuspuolet aloittavat viipymättä sekakomiteassa neuvottelut yleisesti hyväksyttävissä olevan ratkaisun löytämiseksi. 5. Asianomainen sopimuspuoli saa toteuttaa suojatoimenpiteitä vasta yhden kuukauden kuluttua 3 kohdan mukaisen ilmoituksen päivämäärästä, jollei 4 kohdan mukaista neuvottelumenettelyä ole saatu päätökseen ennen ilmoitettua määräaikaa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 artiklan (Lupien myöntäminen) 1 kohdan d alakohdan, 4 artiklan (Lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaminen) 1 kohdan d alakohdan, 13 artiklan (Lentoturvallisuus) ja 14 artiklan (Ilmailun turvaaminen) soveltamista. 6. Asianomaisen sopimuspuolen on viipymättä ilmoitettava toteutetuista toimenpiteistä sekakomitealle sekä annettava kaikki olennaiset tiedot asiasta. 7. Kaikki tämän artiklan mukaisesti toteutettavat toimet keskeytetään heti, kun rikkomukseen syyllistynyt sopimuspuoli täyttää tämän sopimuksen määräykset. 25 ARTIKLA Sopimuksen maantieteellinen laajentaminen Sopimuspuolet sitoutuvat jatkuvaan vuoropuheluun, jonka tarkoituksena on varmistaa yhdenmukaisuus tämän sopimuksen ja Barcelonan prosessin välillä ja lopullisena tavoitteena yhteinen Euro–Välimeri-ilmailualue. Sen vuoksi sekakomiteassa tarkastellaan 22 artiklan (Sekakomitea) 11 kohdan mukaisesti mahdollisuutta sopia yhteisistä muutoksista vastaavankaltaisten Euro–Välimeri-ilmailusopimusten huomioon ottamiseksi. 26 ARTIKLA Suhde muihin sopimuksiin 1. Tämän sopimuksen määräykset korvaavat Israelin ja jäsenvaltioiden kahdenvälisten sopimusten ja järjestelyjen vastaavat määräykset. Sen estämättä, mitä muissa tämän sopimuksen määräyksissä määrätään, sellaisten näihin kahdenvälisiin sopimuksiin tai muihin järjestelyihin perustuvien voimassa olevien liikenneoikeuksien ja turvajärjestelyjen käyttämistä, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan, voidaan kuitenkin jatkaa. Lentoliikenteen harjoittajien osalta tällaisten oikeuksien ja järjestelyjen käyttämistä voivat jatkaa a) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat sillä edellytyksellä, ettei näiden voimassa olevien oikeuksien tai muiden järjestelyjen käyttämiseen liity kansallisuuteen perustuvaa syrjintää Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajien välillä; b) Israelin valtion lentoliikenteen harjoittajat. 2. Jos sopimuspuolet liittyvät johonkin monenväliseen sopimukseen tai hyväksyvät ICAO:n tai jonkin muun kansainvälisen järjestön tekemän päätöksen, joka koskee tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia kysymyksiä, niiden on otettava asia esille sekakomiteassa sen selvittämiseksi, olisiko tätä sopimusta tarkistettava asian huomioon ottamiseksi. 3. Tämän sopimuksen soveltaminen ei rajoita kummankaan sopimuspuolen päätöksiä, joita tehdään ICAO:n tulevaisuudessa mahdollisesti tekemien suositusten täytäntöönpanemiseksi. Sopimuspuolet eivät vetoa tähän sopimukseen tai mihinkään sen osaan perusteena ICAO:ssa esiin tuotaville vastustaville näkemyksille, jotka koskevat vaihtoehtoisia toimintatapoja tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa asioissa. 4. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että mikään ei rajoita tai estä tulevaisuudessa turvajärjestelyjen sopimista Israelin valtion hallituksen ja kunkin Euroopan unionin jäsenvaltion hallituksen välillä turvatoimiin liittyvissä kysymyksissä, jotka eivät kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Sopimuspuolet sopivat kuitenkin i) pitävänsä ensisijaisena vaihtoehtona, aina kuin mahdollista ja 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, turvajärjestelyistä sopimista EU:n tasolla ja ii) antavansa sekakomitealle asiaan kuuluvat tiedot tällaisista kahdenvälisistä turvajärjestelyistä, jollei 14 artiklan (Ilmailun turvaaminen) 14 kohdasta muuta johdu. 27 ARTIKLA Muutokset 1. Jos jompikumpi sopimuspuoli haluaa muuttaa tämän sopimuksen määräyksiä, sen on ilmoitettava asiasta sekakomitealle. Tämän sopimuksen muutokset tulevat voimaan 30 artiklan mukaisesti. 2. Sekakomitea voi toisen sopimuspuolen ehdotuksesta ja tämän artiklan mukaisesti päättää muuttaa tämän sopimuksen liitteitä. 3. Tällä sopimuksella ei rajoiteta sopimuspuolten oikeutta antaa yksipuolisesti uutta lainsäädäntöä tai muuttaa voimassa olevaa lainsäädäntöään liitteessä IV mainitulla lentoliikenteen alalla, edellyttäen, että tämä tapahtuu syrjimättömyyden periaatetta ja tämän sopimuksen määräyksiä noudattaen. 4. Jos jompikumpi sopimuspuoli aikoo antaa uutta lainsäädäntöä tai muuttaa voimassa olevaa lainsäädäntöään liitteessä IV mainitulla lentoliikenteen alalla, sen on ilmoitettava asiasta toiselle sopimuspuolelle tarpeen ja mahdollisuuksien mukaan. Tällaisten tietojen antaminen ja alustava näkemystenvaihto voidaan järjestää sekakomiteassa, jos toinen sopimuspuoli sitä pyytää. 5. Kumpikin sopimuspuoli ilmoittaa säännöllisesti ja mahdollisimman pian toiselle sopimuspuolelle uudesta lainsäädännöstä tai muutoksesta voimassa olevaan lainsäädäntöönsä liitteessä IV mainitulla lentoliikenteen alalla. Tällaisten tietojen antaminen voidaan järjestää sekakomiteassa. Kumman tahansa sopimuspuolen pyynnöstä sekakomitea järjestää kuudenkymmenen (60) päivän kuluessa näkemysten vaihdon tällaisen uuden lainsäädännön tai muutoksen mahdollisista vaikutuksista sopimuksen asianmukaiseen toteutumiseen. 6. Tämän sopimuksen asianmukaisen toteutumisen varmistamiseksi sekakomitea a) tekee päätöksen, jolla tarkistetaan tämän sopimuksen liitettä IV ja/tai VI siten, että siihen sisällytetään, tarvittaessa vastavuoroisuutta noudattaen, kyseinen uusi lainsäädäntö tai muutos; tai b) tekee päätöksen, jolla kyseinen uusi lainsäädäntö tai muutos katsotaan tämän sopimuksen mukaiseksi; tai c) päättää muista kohtuullisessa ajassa toteutettavista toimenpiteistä, jotka koskevat kyseessä olevaa uutta lainsäädäntöä tai muutosta. 28 artikla Sopimuksen irtisanominen 1. Tämä sopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi. 2. Kumpikin sopimuspuoli voi milloin tahansa ilmoittaa kirjallisesti diplomaattiteitse toiselle sopimuspuolelle päätöksestään irtisanoa tämä sopimus. Ilmoitus toimitetaan samanaikaisesti ICAO:lle. Tämän sopimuksen voimassaolo lakkaa keskiyöllä (GMT) sen IATA:n liikennöintikauden päättyessä, joka oli käynnissä vuoden kuluttua sopimuksen irtisanomista koskevan ilmoituksen päiväyksestä, jollei irtisanomisilmoitusta peruuteta sopimuspuolten sopimuksella ennen mainitun määräajan päättymistä. 29 ARTIKLA Rekisteröinti Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeristössä Tämä sopimus ja sen muutokset rekisteröidään ICAO:ssa ja YK:n pääsihteeristössä. 30 ARTIKLA Soveltaminen ja voimaantulo 1. Tätä sopimusta sovelletaan väliaikaisesti sopimuspuolten kansallisen lainsäädännön mukaisesti päivästä, jona sopimuspuolet allekirjoittavat sen. 2. Tämä sopimus tulee voimaan kuukauden kuluttua viimeisimmän sellaisen diplomaattisen nootin päiväyksestä, jolla sopimuspuolet vahvistavat, että kaikki sopimuksen voimaantulon edellyttämät tarvittavat menettelyt on saatettu päätökseen. Tätä noottienvaihtoa varten Israel toimittaa Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille osoitetun diplomaattisen nootin Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristölle ja Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristö toimittaa Israelille Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden diplomaattisen nootin. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden nootin on sisällettävä kunkin jäsenvaltion tiedonanto, jossa vahvistetaan, että jäsenvaltio on saattanut päätökseen tämän sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt. TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Tehty …ssa … päivänä …kuuta 20…, mikä vastaa ______kuukauden ________päivää 577_ heprealaisessa kalenterissa, kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja heprean kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. LIITE I SOVITUT LENTOLIIKENNEPALVELUT JA MÄÄRÄTYT REITIT 1. Tähän liitteeseen sovelletaan tämän sopimuksen liitteessä II olevia siirtymämääräyksiä. 2. Kumpikin sopimuspuoli myöntää toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajille oikeuden tarjota lentoliikennepalveluja seuraavilla reiteillä: a) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat: Paikat Euroopan unionissa – yksi tai useampi välillä oleva paikka Euromed-maissa[1], ECAA-maissa[2] tai liitteessä III luetelluissa maissa – yksi tai useampi paikka Israelissa; b) Israelin lentoliikenteen harjoittajat: Paikat Israelissa – yksi tai useampi välillä oleva paikka Euromed-maissa, ECAA-maissa tai liitteessä III luetelluissa maissa – yksi tai useampi paikka Euroopan unionissa. 3. Tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti harjoitettavien lentoliikennepalvelujen lähtö- tai päätepisteen on sijaittava Israelin lentoliikenteen harjoittajien tapauksessa Israelin alueella ja Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajien osalta Euroopan unionin alueella. 4. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat valintansa mukaan joillakin tai kaikilla lennoillaan: a) liikennöidä jompaankumpaan tai kumpaankin suuntaan; b) yhdistää samaan lentoon eri lennonnumeroita; c) liikennöidä missä yhdistelmässä ja missä järjestyksessä tahansa tämän liitteen 2 kohdassa tarkoitettuihin välillä oleviin paikkoihin sekä sopimuspuolten alueilla oleviin paikkoihin; d) jättää väliin minkä tahansa paikan tai mitkä tahansa paikat; e) siirtää missä tahansa paikassa ilma-aluksestaan liikennettä toiseen ilma-alukseensa; f) tehdä välilaskuja mihin tahansa paikkaan kummankin sopimuspuolen alueella tai sen ulkopuolella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 2 artiklan (Liikenneoikeudet) 2 kohdan soveltamista; g) harjoittaa kauttakulkuliikennettä toisen sopimuspuolen alueen halki; ja h) yhdistää liikennettä samaan ilma-alukseen riippumatta siitä, mistä tällainen liikenne on lähtöisin. 5. Kumpikin sopimuspuoli antaa lentoliikenteen harjoittajien määritellä tarjoamansa kansainvälisen lentoliikenteen tiheyden ja määrän markkinoilla vallitsevien kaupallisten näkökohtien perusteella. Tämän oikeuden mukaisesti kumpikaan sopimuspuoli ei saa yksipuolisesti rajoittaa liikenteen määrää, tiheyttä tai palvelun säännöllisyyttä taikka toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajien käyttämien ilma-alusten tyyppiä tai tyyppejä muista kuin tullitoimintaan, teknisiin, operatiivisiin tai ympäristönäkökohtiin tai terveyden suojeluun liittyvistä syistä tai tämän sopimuksen 7 artiklan (Kilpailuympäristö) soveltamiseksi. 6. Kummankin sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat liikennöidä – myös yhteistunnuksin – mihin tahansa paikkoihin sellaisessa kolmannessa maassa, joka ei sisälly määrättyihin reitteihin, sillä edellytyksellä, että ne eivät harjoita viidennen vapauden liikenneoikeuksia. 7. Sen estämättä, mitä muualla tässä liitteessä määrätään, tämä sopimus ei anna oikeuksia, jotka mahdollistavat kansainvälisen lentoliikenteen harjoittamisen sellaiseen kolmanteen maahan, sellaisesta kolmannesta maasta tai sellaisen kolmannen maan alueen kautta, jolla ei ole diplomaattisuhteita kaikkiin sopimuspuoliin. _________________ LIITE II SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET 1. Sen estämättä, mitä tämän liitteen 2 ja 3 kohdassa määrätään, kaikki oikeuksien, mukaan lukien liikenneoikeudet, ja suotuisampien kohteluiden, jotka on jo myönnetty Israelin ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden välisissä, tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä voimassa olleissa kahdenvälisissä sopimuksissa tai järjestelyissä, käyttämistä jatketaan tämän sopimuksen 3 artiklan (Lupien myöntäminen) mukaisesti. Lentoliikenteen harjoittajien osalta tällaisten oikeuksien ja järjestelyjen käyttämistä voivat jatkaa a) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat sillä edellytyksellä, ettei näiden voimassa olevien oikeuksien tai muiden järjestelyjen käyttämiseen liity kansallisuuteen perustuvaa syrjintää Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajien välillä; b) Israelin valtion lentoliikenteen harjoittajat. 2. Matkustaja-, rahti- ja/tai postipalvelujen osalta, erikseen tai yhdessä, Israelin ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus harjoittaa kolmannen ja neljännen vapauden liikenneoikeuksia määrätyillä reiteillä seuraavien siirtymämääräysten mukaisesti: a) Sopimuksen allekirjoittamispäivästä alkaen ja ainoastaan säännöllisen lentoliikenteen osalta: i. kullakin reitillä, lukuun ottamatta liitteessä V määrättyjä reittejä, liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä sovellettavien kahdenvälisten sopimusten tai järjestelyjen nojalla käytettävissä oleva määrä viikoittaisia vuoroja tai seitsemän (7) viikoittaista vuoroa riippuen siitä, kumpi lukumäärä on suurempi; ja ii. liitteessä V määrätyillä reiteillä liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä liitteessä V mainittu määrä viikoittaisia vuoroja. Tämän sopimuksen allekirjoituspäivästä alkaen kullekin reitille liikenneluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien lukumäärää ei rajoiteta kummankaan sopimuspuolen osalta. b) Tämän sopimuksen allekirjoituspäivää seuraavan IATA:n ensimmäisen kesäaikataulukauden ensimmäisestä päivästä alkaen ja ainoastaan säännöllisen lentoliikenteen osalta liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä i. tämän sopimuksen liitteessä V olevassa A osassa määrätyillä reiteillä kolme (3) viikoittaista lisävuoroa liitteessä V olevassa A osassa mainitun viikoittaisen vuorojen määrän lisäksi; ja ii. kaikilla muilla reiteillä, myös liitteessä V olevassa B osassa määrätyillä reiteillä, seitsemän (7) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan a alakohdan i ja ii alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisten vuorojen määrän lisäksi. c) Tämän sopimuksen allekirjoituspäivää seuraavan IATA:n toisen kesäaikataulukauden ensimmäisestä päivästä alkaen ja ainoastaan säännöllisen lentoliikenteen osalta liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä i. tämän sopimuksen liitteessä V olevassa A osassa määrätyillä reiteillä kolme (3) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan b alakohdan i alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisen vuorojen määrän lisäksi; ja ii. kaikilla muilla reiteillä, myös liitteessä V olevassa B osassa määrätyillä reiteillä, seitsemän (7) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan b alakohdan ii alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisten vuorojen määrän lisäksi. d) Ellei jäljempänä olevasta 4 kohdasta muuta johdu, tämän sopimuksen allekirjoituspäivää seuraavan IATA:n kolmannen kesäaikataulukauden ensimmäisestä päivästä alkaen ja ainoastaan säännöllisen lentoliikenteen osalta liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä i. tämän sopimuksen liitteessä V olevassa A osassa määrätyillä reiteillä neljä (4) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan c alakohdan i alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisen vuorojen määrän lisäksi; ja ii. kaikilla muilla reiteillä, myös liitteessä V olevassa B osassa määrätyillä reiteillä, seitsemän (7) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan c alakohdan ii alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisten vuorojen määrän lisäksi. e) Tämän sopimuksen allekirjoituspäivää seuraavan IATA:n neljännen kesäaikataulukauden ensimmäisestä päivästä alkaen ja ainoastaan säännöllisen lentoliikenteen osalta liikenneluvan saaneilla lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus liikennöidä i. tämän sopimuksen liitteessä V olevassa A osassa määrätyillä reiteillä neljä (4) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan d alakohdan i alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisen vuorojen määrän lisäksi; ja ii. kaikilla muilla reiteillä, myös liitteessä V olevassa B osassa määrätyillä reiteillä, seitsemän (7) viikoittaista lisävuoroa edellä olevan d alakohdan ii alakohdan soveltamisesta seuraavan viikoittaisten vuorojen määrän lisäksi. f) Tämän sopimuksen allekirjoituspäivää seuraavan IATA:n viidennen kesäaikataulukauden ensimmäisestä päivästä alkaen sovelletaan liitteen I määräyksiä, ja molempien sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus vapaasti harjoittaa kolmannen ja neljännen vapauden liikenneoikeuksia määrätyillä reiteillä ilman kapasiteettiin, viikoittaiseen vuorotiheyteen tai palvelun säännöllisyyteen kohdistuvia rajoituksia. 3. Tilauslentoliikenteen osalta: a) tämän sopimuksen allekirjoituspäivästä tilauslentoliikenteen harjoittamiselle on edelleen saatava hyväksyntä sopimuspuolten asianomaisilta viranomaisilta, joiden on käsiteltävä tällaisia pyyntöjä myönteisessä hengessä; ja b) Edellä olevan 2 kohdan f alakohdassa määritellystä päivästä alkaen sovelletaan liitteen I määräyksiä, ja molempien sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus vapaasti harjoittaa kolmannen ja neljännen vapauden liikenneoikeuksia määrätyillä reiteillä ilman kapasiteettiin, viikoittaiseen vuorotiheyteen, liikenneluvan saaneiden lentoliikenteen harjoittajien määrään tai palvelun säännöllisyyteen kohdistuvia rajoituksia. 4. Sekakomitea kokoontuu ennen tämän liitteen 2 kohdan f alakohdassa määriteltyä päivämäärää tarkastelemaan tämän sopimuksen täytäntöönpanoa ja arvioimaan tässä liitteessä kuvatun siirtymäkauden kahden ensimmäisen vaiheen taloudellisia vaikutuksia. Tämän arvioinnin pohjalta, ja rajoittamatta sille tämän sopimuksen 22 artiklassa annettua toimivaltaa, sekakomitea voi yksimielisesti päättää a) viivästyttää yhteisesti sovitun ajanjakson verran, joka saa olla korkeintaan kaksi vuotta, 2 kohdan d, e ja f alakohdan täytäntöönpanoa tietyillä reiteillä, jos edellä mainitussa arvioinnissa todetaan, että säännölliselle lentoliikenteelle asetettuja rajoituksia on kierretty tilauslentoliikenteen avulla, tai että sopimuspuolten lentoliikenteen harjoittajien kuljettamissa liikennemäärissä vallitsee merkittävä epätasapaino, joka voi vaarantaa lentoliikennepalvelujen säilyttämisen; tai b) kasvattaa 2 kohdan d alakohdan i alakohdassa ja 2 kohdan e alakohdan i alakohdassa määriteltyä lisävuorojen määrää. Jos sekakomitea ei pääse asiassa yksimielisyyteen, kumpi tahansa sopimuspuoli voi toteuttaa tämän sopimuksen 22 artiklan (Suojatoimenpiteet) mukaisia suojatoimenpiteitä. 5. Se, että Israel panee täytäntöön liitteessä IV tarkoitetussa Euroopan unionin lentoliikennelainsäädännössä asetetut lakisääteiset vaatimukset ja normit ja soveltaa niitä, varmenneta