Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II 1994 1998) hyväksymisestä 29. päivänä huhtikuuta 1993 tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta"

(97/C 34/10)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle [KOM(96) 198 lopull. - 96/0133 (CNS)] (),

ottaa huomioon Euroopan komission 20. toukokuuta 1996 tekemän päätöksen pyytää Euroopan unionin perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan nojalla alueiden komitean lausunnon,

ottaa huomioon kesäkuun 12. päivänä 1996 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 6:n (Koulutus) tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n kesäkuun 12. päivänä 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen, jonka esittelijänä oli Rosemary McKenna (CdR 193/96 rev.),

toteaa, että neuvosto hyväksyi 29. huhtikuuta 1993 Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (Tempus II) neljäksi vuodeksi alkaen 1. päivästä heinäkuuta 1994,

toteaa, että huhtikuun 29. päivänä 1994 tehdyssä päätöksessä määrätään, että komissio laatii arvion Tempus-ohjelman toteuttamisesta ja tekee ehdotuksen ohjelman jatkamisesta tai tarkistamisesta 1. päivänä heinäkuuta 1998 alkavan jakson osalta,

toteaa, että kyseisen arvioinnin tulokset ovat vahvistaneet oikeaksi päätöksen, että tukimuotoja tulee ottaa käyttöön ja niitä tulee monipuolistaa kansallisten tarpeiden ja korkeakoulujärjestelmien ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti. Arvioinnin yhteydessä tulivat esiin Tempuksen mahdollisuudet edistää tehokkaasti koulutustarjonnan monipuolistamista ja yliopistojen välistä yhteistyötä ja siten luoda suotuisat olosuhteet tieteellisen, kulttuurisen ja taloudellisen yhteistyön kehittymiselle,

hyväksyi 18. ja 19. syyskuuta 1996 pitämässään 14. täysistunnossa (syyskuun 19. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Tässä lausunnossa keskitytään ensisijaisesti ehdotukseen neuvoston päätökseksi Tempus II -ohjelman (1994 1998) muuttamisesta asiakirjassa KOM(96) 198 lopull. esitetyllä tavalla. Tempuksen arviointi (KOM(96) 197 lopull.) on kuitenkin niin ikään huomion kohteena.

1.2. Alueiden komitea hyväksyi syyskuussa 1995 lausunnon aiheesta "Paikallisten ja alueellisten viranomaisten asema Euroopan unionin tukemassa koulutuksessa Keski- ja Itä-Euroopassa" (). Lausunnossa tarkasteltiin Tempus-ohjelmaa ja todettiin sen olevan tärkeä osa Phare-ohjelmaa. Lausunnossa korostettiin Tempus-ohjelman "alhaalta ylös" -lähestymistavan merkitystä ja onnistuneisuutta sekä toivottiin, että lähestymistapaa sovellettaisiin Pharen piiriin kuuluvissa ohjelmissa yhä laajemmin.

1.3. Lausunnossa ilmaistiin tyytyväisyys vastaperustetun Euroopan koulutussäätiön koordinointitoimiin Tempuksen yhteydessä, mutta todettiin samalla, että Tempuksen pitkän aikavälin tulevaisuutta ja suhdetta Leonardo- ja Sokrates-ohjelmiin on tarkoin harkittava.

1.4. Lausunnossa korostettiin hajautettujen ja monimuotoisten rakenteiden merkitystä, jolloin alue- ja paikallishallinnolle muodostuu keskeinen asema Keski- ja Itä-Euroopan taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa kehityksessä. Suurin osa rakenteista on vielä toteuttamatta ja asia on korjattava mahdollisimman pian, jotta paikallisesti vaaleilla valitut poliitikot voivat johtaa taloudellisesta ja yhteiskunnallisesta uudistuksesta käytävää paikallista ja alueellista keskustelua. Keskusteluun voisivat osallistua yliopistot, alueellisesta talouskehityksestä vastaavat toimijat, teollisuus, opettajat ja kouluttajat, jotta varmistetaan talouskehityksen ja koulutuksen samansuuntainen eteneminen. Tämä on tärkeää yliopistojen ja muun yhteiskunnan välisten suhteiden kannalta.

2. Korkeakoulusektorin merkitys paikallisissa ja alueellisissa yhteisöissä

2.1. Korkeakoulusektorilla on huomattava asema alueensa taloudellisessa, yhteiskunnallisessa ja kulttuurielämässä. Tempus-ohjelman arviointi osoittaa, että monista hankkeista on hyötyä myös akateemisten piirien ulkopuolella, erityisesti liikemiestaitoja vaativissa sekä soveltavan tieteen ja teknologian piireissä. Arvioinnissa korostettiin yhteyksien tärkeyttä myös korkeakoulujen sekä talous- ja yhteiskuntaelämää edustavien yhteistyökumppanien välillä, joihin paikallis- ja alueviranomaiset sekä paikalliset yrityksetkin lukeutuvat. Tempus-ohjelman arvioinnissa painotettiin alueellisten ja paikallisten näkökohtien huomioon ottamista Tacis-maissa ja todettiin, että korkeakouluja on pyydetty mukaan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan sekä alueellisten kehittämissuunnitelmien laatimiseen.

2.2. Korkeakoululaitoksen ja demokraattisen paikallis- ja aluehallinnon väliset yhteydet ovat oleellinen tekijä taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa uudistusprosessissa. On tärkeää, että alue- ja paikallistasolla demokraattisesti valitut poliitikot käyvät uudistuksista keskustelua asianosaisten kanssa ja että korkeakouluilla on yhteyksiä koulutusjärjestelmän muihin osiin.

2.3. Alueiden komitea toteaa, että Tempuksen arvioinnin yhteydessä ilmaistiin kasvava huoli koulutetun työvoiman puutteesta Phare-maissa. Koulutettua työvoimaa tarvitaan vastaamaan kansallisten uudistusohjelmien oikeudellisesta ja taloudellisesta puolesta. Korkeakoululaitoksen kehittäminen on tärkeää pätevän työvoiman kouluttamiseksi.

3. Tempus II -ohjelman tarve

3.1. Euroopan komissio katsoo, että Tempus II -ohjelmaa on jatkettava lukuvuosina 1998/1999 ja 1999/2000 ja toteaa samalla, että korkeakoululaitoksen kehittäminen on tärkeä osa Phare- ja Tacis-ohjelmiin sisältyvää koulu- ja yhteiskuntauudistusta. Tempus-ohjelman jatkamistarve on perusteltu arviossa () varsin vakuuttavasti. Alueiden komitea kannattaa Tempus II -ohjelman jatkamista, mutta huomauttaa, että myös Phare- ja Tacis-ohjelmia tulee hyödyntää koulutusohjelmia uudistettaessa, jotta korkeakoulutuksen tarpeet täyttyvät uusissa koulutusjärjestelmissä.

3.2. Neuvoston alustavassa päätöksessä otetaan huomioon myös ulkopuolisten tahojen arviot Tempuksen ensimmäisestä ja toisesta vaiheesta. Nämä arviot vahvistivat Tempus-ohjelman yksittäisten toimien asianmukaisuuden. Niinpä Euroopan komissio katsoo, että menetelmiä ei ole tarpeen muuttaa muuten kuin poistamalla matka- ja muut apurahat, joita on tarjottu assosioituneisiin Phare-ohjelmiin liittyvien harjoittelupaikkojen yhteydessä. Alueiden komitea kannattaa komission ehdotusta.

3.3. Neuvoston alustavan päätöksen liitteenä olevassa muistiossa Euroopan komissio selvittää syitä Tempus II -ohjelman jatkamiseksi. Uuden kaksivuotisjakson perustelut käyvät ilmi tavoiteasettelusta (2.1 ja 2.2 kohta). Muina syinä mainittakoon yhtenäismarkkinoilla vaadittavien ammatillisten tutkintojen tarjoaminen, tarve vahvistaa korkeakoulujen, yritysten ja muiden yhteiskunnallisten ja taloudellisten toimijoiden välistä yhteistyötä sekä halu tarjota kumppanuusmaille poliittista tukea niiden pyrkiessä uudistamaan korkeakoululaitostaan. Alueiden komitea uskoo, että paikallis- ja aluehallinto voi olla korkeakoulualan tukipyrkimyksille merkittäväksi avuksi.

3.4. Muistiossa todetaan, että ohjelman lopettaminen olisi niin poliittisesti kuin teknisesti ennenaikaista ja perustelematonta. Alueiden komitea on asiasta samaa mieltä ja katsoo, että Tempuksen saavutuksia on vahvistettava.

4. Tempus II -ohjelman tavoitteet ja ensisijaiset toimet

4.1. Alueiden komitea on tyytyväinen Tempus II -ohjelman uudelleen määritettyihin tavoitteisiin. Komitea kannattaa myös ajatusta ohjelman yhdistämisestä Tacis- ja Phare-ohjelmien ensisijaisiin menoeriin.

4.2. Alueiden komitea kannattaa lämpimästi neuvoston päätöksessä lueteltuja yleisiä tavoitteita:

a) opetussunnitelmien kehittäminen ja tarkistaminen etusijalle asetetuilla alueilla,

b) korkeakouluopetuksen ja -hallinnon rakenteiden ja laitosten uudistaminen,

c) ammattikoulutuksen kehittäminen parantamalla ja lisäämällä yhteyksiä erityisesti teollisuuspiireihin, jotta korkeakoulutasolle saadaan talousuudistuksen vaatiman ammattipätevyyden saavuttaneita henkilöitä.

4.3. Edellä mainitut tavoitteet ovat tärkeitä korkeakoulujärjestelmän uudistamiseksi Tempus-ohjelman avulla. Alueiden komitean käsityksen mukaan korkeakouluilla on keskeinen asema oman alueensa talouselämässä, ja korkeakoulujen ja teollisuuden välisiä yhteyksiä on kehitettävä edelleen. Korkeakoulujen keskinäinen kokemustenvaihto Tempus II -ohjelman välityksellä on tässä suhteessa avainkysymys.

4.4. Tavoitteiden lähempi tarkastelu osoittaa, miten tärkeää on nivoa Tempus II -ohjelma Phare- ja Tacis-ohjelmiin. Tämän vuoksi alueiden komitea kannattaa päätösehdotukseen sisältyvää ajatusta liittää Tempus II -ohjelma Phare- ja Tacis-avunsaajamaiden taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen uudistusstrategiaan.

4.5. Lausunnossaan EU:n tukemasta koulutuksesta Keski- ja Itä-Euroopassa alueiden komitea ilmaisi tyytyväisyytensä siihen, että Phare-toimet tukeutuvat kansallisten hallitusten asettamiin ensisijaisiin talousuudistustavoitteisiin. Lausunnossa tähdennettiin tarvetta lisätä alue- ja paikallishallinnon osallistumista toimintamenetelmien laadintaan, koska hajautettua koulutusjärjestelmää on mahdoton kehittää, jollei paikallis- ja aluehallinnon rakenteita vahvisteta. Alueiden komitean kanta on pysynyt tässä suhteessa muuttumattomana, ja komitea korostaa alue- ja paikallishallinnon osallistumista, mikäli taloudellisten ja yhteiskunnallisten uudistusten vaikutuksia halutaan nähdä myös paikallisissa yhteisöissä. Alueiden komitea panee erityisen tyytyväisenä merkille suurimmissa Tacis-maissa toteutetut toimet, joiden avulla keskushallinto pyrkii lujittamaan paikallis- ja alueviranomaisten asemaa ().

4.6. Alueiden komitea kannattaa ehdotuksen tavoitteissa mainittua assosioituneiden KIE-maiden osallistumista Sokrates- ja Leonardo-ohjelmiin. Tässä yhteydessä on kuitenkin syytä muistaa, että Tempus on EU:n rahoittama avustusohjelma, kun taas Sokrates ja Leonardo ovat yhteistyöohjelmia, joiden rahoituksesta vastaavat kumppanuusosapuolet yhdessä. Sokrates-ohjelmaan kuuluva Erasmus-ohjelma tarjoaa korkeakouluille kipeästi kaivattuja rahoitusmahdollisuuksia, mutta Tempukseen verrattuna Erasmuksen varat ovat niukat.

5. Tempus II -ohjelman toteuttaminen

5.1. Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että assosioituneissa Phare-maissa ja ei-assosioituneissa Phare-maissa () sekä Tacis-maissa vallitseva tilanne poikkeaa toisistaan. Niinpä komitean mielestä on paikallaan, että Tempus-ohjelmassa jokaista maaryhmää tarkastellaan sen omista lähtökohdista.

5.2. Tacis- ja Tempus-ohjelmia on kehitettävä läheisessä yhteydessä avustettavien maiden paikallis- ja aluehallinnon kehittämisen kanssa. On erittäin tärkeää, että paikallis- ja aluehallinto on mukana korkeakoululaitoksen alueellisen ulottuvuuden kehittämisessä sekä tukee korkeakoululaitoksen osallistumista talous- ja yhteiskuntauudistukseen. Keskinäinen konsultointi on oleellista myös opettajakoulutuksen kehittämisessä ja uudistamisessa, erityisesti kun kysymys on moniarvoisesta kansalaiskoulutuksesta.

5.3. Phare-ohjelmaan osallistuvien maiden osalta Euroopan komissio toteaa, että Tempus-ohjelma pohjustaa liittymistä Euroopan yhteisöön, helpottaa osallistumista Sokrates-ohjelmaan ja tulevan muutoksen hallintaa sekä auttaa jatkamaan rakennustyötä saavutettujen päämäärien pohjalta. Alueiden komitea tukee tällaisia tavoitteita.

5.4. Monien Phare- ja Tacis-osaohjelmien tavoin myös etusijalle asetettavista Tempus-hankkeista päätetään yhteistyössä osanottajamaiden eturyhmien kanssa. Komitea kannattaa kysyntään perustuvaa menettelyä, mutta huomauttaa, että keskeisistä hankkeista keskusteltaessa on tärkeää, että mukana on paikallis- ja aluehallinnon edustajia sekä ministereitä maan hallituksesta.

5.5. Alueiden komitea panee tyytyväisenä merkille Euroopan koulutussäätiön roolin ohjelman toteutuksessa.

5.6. Alueiden komitea toteaa, että Tempus tarjoaa 100-prosenttisen rahoituksen sen piirissä toteutettaville hankkeille. Rakennejärjestelyjen alkuvaiheessa oleville maille 100 %:n tuki on tärkeää, mutta Tempus-ohjelma on täydessä vauhdissa monessa Phare-maassa, ja alueiden komitean mielestä Euroopan komission tulee harkita tukitason tarkistamista kyseisissä maissa tavoitteena pohjustaa niiden osallistumista muihin EU-ohjelmiin, jotka tarjoavat tuen sijasta yhteistyötä.

5.7. Alueiden komitean käsityksen mukaan on tarpeen tukea hankkeita ja verkkoja, joilla on tulevaisuutta myös Tempuksen rahoituksen päätyttyä.

6. Päätelmät

6.1. Alueiden komitea kannattaa lämpimästi käsiteltävää ehdotusta neuvoston päätökseksi Tempus-ohjelmasta ja sen jatkamisesta kahdella lukuvuodella.

6.2. Alueiden komitea katsoo, että korkeakoululaitos näyttelee tärkeää osaa alue- ja paikallistason taloudellisessa, yhteiskunnallisessa ja kulttuurisessa elämässä. Tämän vuoksi korkeakoulutuksen sekä paikallis- ja aluehallinnon välillä tulee olla toimivat yhteydet. Alueiden komitea toivoo, että Keski- ja Itä-Euroopan maissa edistyttäisiin nykyistä vauhdikkaammin paikallis- ja aluehallinnon muodostamisessa ja panee tyytyväisenä merkille hallinnon hajauttamisen suurimmissa Tacis-maissa.

6.3. Alueiden komitea kannattaa sitä, että assosioituneisiin ja ei-assosioituneisiin KIE-maihin sekä Tacis-maihin suhtaudutaan eri tavoin.

6.4. Alueiden komitea kannattaa Tempus-ohjelman "alhaalta ylös" -lähestymistapaa sekä ohjelman kysyntään perustuvaa menettelyä, joka merkitsee, että avunsaajamaat hahmottelevat itse tärkeimmät hankkeensa. Hankkeita määritettäessä on tärkeää kuulla myös paikallis- ja aluehallintoa sekä kansallisia ministereitä.

6.5. Alueiden komitea antaa täyden tukensa Tempuksen tavoitteille, erityisesti kun ne tukevat taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta. Yhteisöjäsenyyden valmistelutoimien piiriin kuuluvissa valtioissa Tempuksen avulla voidaan antaa oleellista tukea siirtymiselle avustusohjelmista Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien kaltaisiin yhteistyöohjelmiin.

Bryssel, 19. syyskuuta 1996.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL N:o C 207, 18.7.1996, s. 8

() EYVL N:o C 100, 2.4.1996, s. 98

() KOM(96) 197 lopull.

() KOM(96) 197 lopull., kohta 89.

() Tällä hetkellä vain Albania, mutta myöhemmin tähän ryhmään tulevat kuulumaan entisen Jugoslavian tasavallat.