1.

katsoo, että parlamentin olisi noudatettava SEUT-sopimuksen 290 ja 291 artiklan soveltamisessa seuraavia perusteita, jotka eivät ole sitovia; tätä perusteiden luetteloa ei pitäisi pitää tyhjentävänä; — Säädöksen sitovuudesta tai sitomattomuudesta on päätettävä sen luonteen ja sisällön perusteella. SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaan voidaan siirtää ainoastaan valta antaa oikeudellisesti sitovia säädöksiä. — Komissio voi muuttaa säädöksiä ainoastaan delegoiduilla säädöksillä. Tämä sisältää liitteisiin tehtävät muutokset, koska liitteet ovat säädösten kiinteä osa. Liitteiden lisäämisellä tai poistamisella ei voida pyrkiä delegoitujen säädösten käyttöön tai siltä välttymiseen. jos lainsäätäjä katsoo, että tekstin olisi oltava perussäädöksen kiinteä osa, se voi päättää sisällyttää tekstin liitteeseen. Tämä pitää paikkansa erityisesti hyväksyttyjä tuotteita tai aineita koskevien unionin luetteloiden tai rekistereiden suhteen, ja oikeusvarmuuden vuoksi niiden olisi oltava edelleen perussäädöksen kiinteä osa tarvittaessa liitteen muodossa. Toimenpiteet, joilla pyritään täsmentämään säädöksessä esitettyjen velvoitteiden sisältöä, on tarkoitettu täydentämään perussäädöstä lisäämällä siihen muita kuin keskeisiä osia. — Toimenpiteet, jotka johtavat painopisteiden, tavoitteiden ja odotettujen tulosten valintaan, olisi hyväksyttävä delegoiduilla säädöksillä, jos lainsäätäjä päättää olla sisällyttämättä niitä itse säädökseen. — Toimenpiteet, joilla annetaan (täydentäviä) ehtoja, perusteita tai vaatimuksia, jotka on täytettävä (ja joiden täyttämisen varmistaminen on jäsenvaltioiden tai muiden lainsäädännön piiriin suoranaisesti kuuluvien henkilöiden tai yhteisöjen tehtävä), muuttavat itsessään lainsäädännön sisältöä ja tuovat mukanaan uusia yleisesti sovellettavia sääntöjä. Siten tällaisten täydentävien sääntöjen tai perusteiden esittäminen on mahdollista vain delegoitujen säädösten avulla. Sitä vastoin perussäädöksessä (tai myöhemmässä delegoidussa säädöksessä) asetettujen sääntöjen tai perusteiden täytäntöönpano, jolla ei muuteta niistä aiheutuvien oikeuksien tai velvollisuuksien sisältöä eikä tehdä uusia poliittisia valintoja, voi tapahtua täytäntöönpanosäädösten avulla. — Joissakin tapauksissa komissiolla on valtuudet antaa täydentäviä ja soveltamisalaltaan yleisiä sitovia sääntöjä, jotka vaikuttavat sisällöllisesti perussäädöksessä määritettyihin oikeuksiin tai velvollisuuksiin. Nämä toimenpiteet täydentävät itsessään perussäädöksessä esitettyjä toimenpiteitä ja määrittävät siten edelleen unionin politiikkaa. Tämä voidaan saavuttaa ainoastaan delegoidulla säädöksellä. — Kyseessä olevan rahoitusohjelman rakenteesta riippuen voitaisiin perussäädöstä muuttavat tai täydentävät muut kuin keskeiset osat, kuten ne, jotka koskevat erityisiä teknisiä kysymyksiä, strategisia etuja, tavoitteita ja odotettavissa olevia tuloksia, hyväksyä delegoiduilla säädöksillä siinä määrin kuin niistä ei säädetä perussäädöksessä. Ainoastaan kun on kyse osista, joihin ei liity uutta poliittista tai politiikkaa koskevaa painopistettä, lainsäätäjä voi päättää sallia, että ne hyväksytään täytäntöönpanosäädöksillä. — Toimenpide, jolla määritetään perussäädöksen mukaisesti annettavia tietoja (esim. tietojen tarkka sisältö), yleensä täydentää tietojen antamisvelvoitetta ja se olisi toteutettava delegoidulla säädöksellä. — Toimenpide, jolla määritellään tietojen antamista koskevat järjestelyt (ts. muoto), ei yleensä täydennä velvoitetta antaa tietoja. Tällainen toimenpide sen sijaan mahdollistaa yhdenmukaisen täytäntöönpanon. Se olisi siksi pääsääntöisesti toteutettava täytäntöönpanosäädöksellä. — Toimenpiteet, joilla määritellään menettely (ts. tapa toteuttaa tai panna täytäntöön jotakin), voidaan vahvistaa joko delegoidussa säädöksessä tai täytäntöönpanosäädöksessä (tai jopa perussäädöksen keskeisenä osana) toimenpiteiden sisällöstä ja kontekstista sekä perussäädöksen säännösten luonteesta riippuen. Toimenpiteistä, joilla vahvistetaan menettelyn osia, joihin liittyy uusia muita kuin keskeisiä poliittisia valintoja, perussäädöksessä vahvistetun oikeudellisen kehyksen täydentämiseksi, olisi yleisesti säädettävä delegoiduissa säädöksissä. Toimenpiteet, joilla määritetään menettelyjen yksityiskohtia perussäädöksessä asetetun velvoitteen yhtenäisten täytäntöönpanoedellytysten varmistamiseksi, olisi yleensä toteutettava täytäntöönpanosäädöksillä. — Menettelyjen tavoin valtuutus, jolla määritellään toimintatavat (ts. jonkin toteuttaminen säännöllisesti ja systemaattisesti) tai metodologia (ts. toimintatapojen määrittelyä koskevat säännöt), voidaan antaa delegoiduilla säädöksillä tai täytäntöönpanosäädöksillä sisältöä ja kontekstia vastaavasti. — Yleisesti ottaen delegoituja säädöksiä olisi käytettävä, kun perussäädös antaa komissiolle huomattavasti harkintavaltaa täydentää perussäädöksessä asetettua oikeudellista kehystä. — Valtuutukset voivat olla yleisesti sovellettavia toimenpiteitä. Näin on esimerkiksi silloin, kun päätökset koskevat sitä, hyväksytäänkö tai kielletäänkö tietty ainesosa elintarvikkeissa, kosmetiikassa jne.. Nämä päätökset ovat yleisiä, koska ne koskevat kaikkia toimijoita, jotka haluavat käyttää tällaista ainesosaa. Jos komission päätös näissä tapauksissa perustuu täysin perusteisiin, jotka sisältyvät perussäädökseen, se voi olla täytäntöönpanosäädös; mikäli perusteet kuitenkin antavat komissiolle yhä mahdollisuuden tehdä uusia muita kuin keskeisiä osia / toissijaista poliittista painopistettä koskevia tai poliittisia valintoja, kyseinen hyväksyntä olisi annettava delegoidulla säädöksellä, koska sillä täydennettäisiin perussäädöstä. — Säädöksellä voidaan siirtää komissiolle ainoastaan valta hyväksyä yleisesti sovellettavia muita kuin lainsäädännöllisiä toimenpiteitä. Delegoiduilla säädöksillä ei siten voida antaa erikseen sovellettavia toimenpiteitä. Säädös on yleisesti sovellettava, jos sitä sovelletaan objektiivisesti määriteltyihin tilanteisiin ja sillä on oikeusvaikutuksia yleisesti ja abstraktisti määriteltyihin henkilöryhmiin. — Täytäntöönpanosäädöksillä ei pitäisi lisätä poliittisia painopisteitä, eikä komissiolle annettavien valtuuksien pitäisi mahdollistaa merkittävää harkintavaltaa.