EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 13.9.2017 COM(2017) 482 final 2017/0220(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SWD(2017) 294 final}



PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA · Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Eurooppalainen kansalaisaloite, jäljempänä ’kansalaisaloite’, on oikeus, joka on vahvistettu Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, jäljempänä ’SEU-sopimus’. SEU-sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaan ”vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita voi tehdä aloitteen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa näiden kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi”. Tämän välineen tarkoituksena on edistää kansalaisten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopan unionissa siten, että he voivat suoraan pyytää komissiota esittämään ehdotuksen unionin säädökseksi, jolla pannaan täytäntöön perussopimuksia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 24 artiklan mukaisesti kansalaisaloitetta koskevat säännöt ja menettelyt vahvistettiin kansalaisaloitteesta 16. helmikuuta 2011 annetussa asetuksessa (EU) N:o 211/2011. Asetuksen soveltaminen alkoi huhtikuussa 2012. Kansalaisaloitteen oikeudellista kehystä täydentää verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisistä eritelmistä kansalaisaloitteesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 mukaisesti 17. marraskuuta 2011 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1179/2011. Komissio antoi vuonna 2015 ensimmäisen kertomuksensa asetuksen soveltamisesta ja luetteli siinä useita haasteita, joita oli esiintynyt asetuksen täytäntöönpanossa kolmen ensimmäisen soveltamisvuoden aikana. Kyseisessä kertomuksessa komissio sitoutui toteuttamaan toimenpiteitä, joilla parannetaan kansalaisaloitteen toimivuutta, ja analysoimaan edelleen näiden haasteiden vaikutusta. Komissio onkin viime vuosina käynnistänyt useita teknisiä selvityksiä analysoidakseen näitä haasteita ja kysymyksiä, esimerkiksi kansalaisaloitetta varten verkossa toteutettavia tuenilmausten keruujärjestelmiä ja allekirjoittajia koskevien tietovaatimusten yksinkertaistamista. Komission annettua vuonna 2015 tämän kertomuksen, kansalaisaloite on käynyt läpi tarkistusprosessin kahden viime vuoden aikana. Myös EU:n muut toimielimet, elimet ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmät ovat arvioineet kansalaisaloitetta ja havainneet puutteita sen toiminnassa sekä esteitä, joita kansalaisaloitteiden järjestäjät ovat kohdanneet. Erityisesti Euroopan parlamentin päätöslauselmassa mainittiin monia haasteita ja kehotettiin tarkistamaan asetusta (EU) N:o 211/2011 ja komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1179/2011 sekä hyväksymään joukko tarkistuksia kansalaisaloitteen toimintatavan parantamiseksi. Myös unionin toimielimet, jäsenvaltiot ja sidosryhmät ovat asetuksen viiden ensimmäisen soveltamisvuoden aikana saaneet kokemusta tämän osallistavan demokratian välineen täytäntöönpanosta EU:n tasolla. Komission kertomus ja tarkistusprosessin aikana saadut kannanotot keskittyvät tietyille keskeisille osa-alueille, joilla kansalaisaloitteen täytäntöönpanotapaa olisi parannettava ja helpotettava sen käyttöä kansalaisten kannalta. Komissio on toteuttanut erilaisia toimenpiteitä nykyisen oikeudellisen kehyksen puitteissa, mutta monet havaituista pullonkauloista johtuvat asetuksen säännöksistä ja niihin voidaan puuttua vain tarkistamalla sitä. Tästä syystä tarvitaan säädösehdotus. Tämän ehdotuksen tavoitteena on parantaa kansalaisaloitteen toimintaa korjaamalla viime vuosina havaitut puutteet. Tavoitteena on pääasiassa i) parantaa kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta; ja ii) saavuttaa kansalaisaloitteen täysi potentiaali keskustelua ja osallistumista edistävänä välineenä Euroopan tasolla, nuoret mukaan lukien, ja tuoda EU lähemmäs kansalaisia. · Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Demokraattisen legitiimiyden lisääminen EU:ssa edistämällä kansalaisten osallistumista on yksi komission kymmenestä painopisteestä (painopiste nro 10 – Demokraattisen muutoksen unioni). Ehdotus edistää suoraan tätä ensisijaista tavoitetta keventämällä kansalaisaloitteeseen liittyvää menettelyä ja tekemällä siitä käyttäjäystävällisemmän, jotta se voi saavuttaa täyden potentiaalinsa kansalaisten osallistumisen välineenä Euroopan tasolla ja tuoda EU:n lähemmäs kansalaisia. Parannettu eurooppalainen kansalaisaloite täydentää unionin kansalaisten muita poliittisia oikeuksia, erityisesti oikeutta äänestää ja asettua ehdokkaaksi kunnallisissa ja Euroopan parlamentin vaaleissa. Se lisää myös nuorten eurooppalaisten osallistumismahdollisuuksia Euroopan tasolla. Komissio on toteuttanut ja toteuttaa edelleen useita ei-lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on helpottaa tämän välineen käyttöä aloitteiden järjestäjien ja kansalaisten kannalta. Näitä ovat erityisesti i) lisätty tuki ja apu järjestäjille; ii) rekisteröintivaiheen parannukset, mukaan lukien mahdollisuus aloitteiden osittaiseen rekisteröintiin; iii) komission palvelimien tarjoaminen tuenilmausten keruujärjestelmien alustaksi; iv) keruuohjelmistojen parannusten saattaminen kansalaisaloitteiden järjestäjien saataville maksutta; ja v) kansalaisaloitteisiin liittyvän verkkoyhteistyöalustan suunniteltu käyttöönotto. Lisätoimet ovat kuitenkin vielä tarpeen välineen toiminnan parantamiseksi niin, että se saavuttaa täyden potentiaalinsa.

Kansalaisaloitevälineen parantaminen vastaa komission muita aloitteita, ja siinä otetaan huomioon Junckerin komission poliittiset suuntaviivat, joiden tavoitteena on lisätä kansalaisten osallistumista EU:n päätöksentekoon. Erityisesti paremman sääntelyn agendalla lisätään kansalaisten ja sidosryhmien mahdollisuuksia vaikuttaa EU:n politiikkaan päätöksenteko- ja lainsäädäntöprosessin kaikissa vaiheissa ja parannetaan tätä silmällä pitäen kuulemismekanismeja sekä tehdään sidosryhmien kuulemisesta olennainen osa politiikan valmistelua ja tarkastelua. Yksi keskeisistä tavoitteista ja toiminta-aloista, jotka mainitaan tammikuussa 2017 julkaistussa kolmannessa katsauksessa Euroopan unionin kansalaisuuteen, on edistää ja vahvistaa EU:n kansalaisten osallistumista EU:n demokratiaan. Samoin sekä perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmalla että Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalla pyritään edistämään Euroopan kansalaisuutta ja Euroopan kansalaisuudesta johtuvia oikeuksia sekä parantamaan demokraattisen osallistumisen edellytyksiä EU:n tasolla, ja lisäksi toteutetaan toimia tämän päämäärän saavuttamiseksi.Myös sähköisen hallinnon toimintaohjelmalla 2016–2020 pyritään helpottamaan hallinnon ja kansalaisten/yritysten välistä digitaalista viestintää korkealaatuisten julkisten palvelujen tarjoamiseksi. · Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on täysin yhdenmukainen ja yhteensopiva unionin voimassa olevien politiikkojen kanssa. Asetuksen tarkistuksella saatetaan ajan tasalle ja parannetaan useita kansalaisaloitteen oikeudellisen kehyksen säännöksiä ottaen huomioon EU:n lainsäädännön kehitys sen jälkeen kun kansalaisaloiteasetus hyväksyttiin vuonna 2011. Tähän sisältyvät erityisesti tietosuojasääntöjen uudistus ja asetuksen (EU) 2016/679 (yleinen tietosuoja-asetus) hyväksyminen vuonna 2016. Yleistä tietosuoja-asetusta sovelletaan kaikilta osin kansalaisaloitteen järjestäjien ja jäsenvaltion viranomaisten eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn, ja siinä määritetään vastuut, jotka koskevat eurooppalaista kansalaisaloitetta varten kerättyjen henkilötietojen suojelemista. Samanaikaisesti ehdotuksessa varmistetaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä annetun asetuksen (EY) N:o 45/2001 soveltaminen komission tämän asetuksen nojalla suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn. Tiettyjen kansalaisaloitteen keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää koskevien sääntöjen osalta ehdotuksessa säädetään vastaavasti mahdollisuudesta ottaa huomioon sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annettu asetus (EU) N:o 910/2014. EIDAS-palvelujen, mukaan luettuina sähköinen tunnistus ja sähköinen allekirjoitus, käyttöönoton nopeuttaminen on yksi EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelman 2016–2020 keskeisistä tavoitteista. Toimintaohjelma kuuluu digitaalisten sisämarkkinoiden strategian piiriin. 2. OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE · Oikeusperusta Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklaan, jossa määrätään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklassa tarkoitetun kansalaisten tekemän kansalaisaloitteen esittämistä varten vaadittavia menettelyjä ja edellytyksiä koskevien säännösten antamisesta. · Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Asetuksen kohde kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti, sillä vain unioni voi vahvistaa säännöt ja menettelyt, jotka koskevat eurooppalaista kansalaisaloitetta. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. · Suhteellisuusperiaate Tämä ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen edellä kuvattujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotuksessa säädetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoa koskevista kohdennetuista parannuksista, joiden avulla parannetaan aloitteen käyttömahdollisuutta ja helpotetaan sen käyttöä aloitteiden järjestäjien ja kansalaisten piirissä. Niihin kuuluu toimenpiteitä, jotka liittyvät jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten toimivaltaan, kuten allekirjoittajia koskevien tietovaatimusten yksinkertaistamiseen ja tuenilmausten verkossa toteutettavan keruun helpottamiseen perustamalla keskitetty keruujärjestelmä eurooppalaista kansalaisaloitetta varten.

Se sisältää myös pienempiä muutoksia muilla osa-alueilla, joita ovat verkossa toteutettavien keruujärjestelmien hyväksyttäminen, tuenilmausten tarkastaminen ja vahvistaminen jäsenvaltioissa sekä vastuita ja seuraamuksia koskevat säännöt. Näiltä osin ehdotuksessa jätetään harkintavaltaa kansallisen lainsäädännön mukaista täytäntöönpanoa varten. · Sääntelytavan valinta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artikla muodostaa oikeusperustan eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle ja sitä varten vaadittavia menettelyjä ja edellytyksiä koskevien säännösten antamiselle asetuksella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vain asetuksella, jota sovelletaan sellaisenaan, voidaan säätää eurooppalaisen kansalaisaloitteen tapaisen välineen, jolla on eurooppalainen ulottuvuus, täytäntöönpanossa tarvittavat säännöt ja edellytykset. Tämän asetuksen tarkoituksena on muuttaa ja parantaa voimassa olevia kansalaisaloitteesta annetun asetuksen (EU) N:o 211/2011 sääntöjä ja edellytyksiä. Tarkistus tarjoaa myös tilaisuuden yksinkertaistaa asetuksen nykyistä rakennetta sen selkeyden ja johdonmukaisuuden parantamiseksi. Koska tehtävät muutokset ovat merkittäviä ja koskevat voimassa olevan asetuksen perussäännöksiä, kyseinen säädös olisi kumottava ja korvattava selkeyden varmistamiseksi kansalaisten ja aloitteiden järjestäjien kannalta. 3. JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET · Jälkiarvioinnit Nykyisen lainsäädännön arvioimiseksi ja parannusten kartoittamiseksi asetuksen (EU) N:o 211/2011 tarkistusta varten komissio järjesti laajan sidosryhmien kuulemisen, teetti useita selvityksiä eri kysymyksistä ja vastaanotti REFIT-foorumin lausunnon. Tätä prosessia kuvataan jäljempänä, ja se esitetään yksityiskohtaisesti ehdotukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. Komissio yksilöi tämän prosessin pohjalta useita asetusta koskevia puutteita, jotka vaikuttavat välineen vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen. Havaitut ongelmat koskevat seuraavia kolmea näkökohtaa: i) vaikeudet, joita aloitteiden järjestäjät ovat kohdanneet rekisteröintivaiheessa, ja sellaisten kansalaisaloite-ehdotusten suuri osuus, jotka eivät ole täyttäneet rekisteröintivaatimuksia; ii) tuenilmausten keruun monimutkaisuus aloitteiden järjestäjien kannalta, mistä on osoituksena sellaisten aloitteiden vähäinen osuus, jotka ovat onnistuneet saamaan riittävän määrän tuenilmauksia yhden vuoden määräajan kuluessa; iii) niiden kansalaisaloitteiden vähäinen määrä, jotka ovat saavuttaneet miljoonan allekirjoittajan rajan, ja aloitteilla tähän mennessä aikaansaadut rajalliset vaikutukset. Useiden tällä hetkellä kansalaisaloiteasetukseen sisältyvien sääntöjen katsotaan olevan monimutkaisia ja raskaita kansalaisaloitteiden järjestäjien ja allekirjoittajien sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kannalta. Tämä koskee etenkin seuraavia osa-alueita: i) rekisteröintivaihe; ii) eurooppalaisen kansalaisaloitteen elinkaari ja määräajat; iii) verkossa toteutettavien keruujärjestelmien perustaminen ja niiden hyväksyttäminen jäsenvaltioissa; iv) kansalaisaloitteiden allekirjoittajien henkilötietoja koskevien vaatimusten erot; ja v) se, että henkilötietojen keräys on järjestäjien vastuulla. Useat sidosryhmät katsovat, että kolmen ensimmäisen vaaditun allekirjoittajamäärän saaneen aloitteen vaikutus ja niiden johdosta toteutetut jatkotoimet ovat tähän mennessä olleet vähäisiä. · Sidosryhmien kuuleminen Eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen tiimoilta järjestettiin sidosryhmien kuuleminen kahdessa vaiheessa: - ensimmäinen vaihe (2015 – maaliskuu 2017) käynnistettiin komission kertomuksella eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen soveltamisesta. Tämän vaiheen tarkoituksena oli koota näkemyksiä asetuksesta ja siitä, miten välinettä voitaisiin parantaa voimassa olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa ja myös asetusta tarkistamalla. Useita kohdennettuja sidosryhmien kuulemisia toteutettiin osana komission ja muiden toimielinten, kuten Euroopan parlamentin ja Euroopan oikeusasiamiehen, arviointitoimia. Ehdotuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa annetaan tarkempia tietoja näistä kuulemisista ja arvioinneista. - toinen vaihe perustui ensimmäisen vaiheen tuloksiin, ja siinä kerättiin näkemyksiä asetuksen parannusehdotuksista ja tarkistusvaihtoehdoista erityisesti 12 viikkoa kestäneen julkisen kuulemisen avulla. Julkisessa kuulemisessa kerättiin näkemyksiä nykyisen kehyksen ja kansalaisaloitteen yleisestä arvioinnista ja parannusvaihtoehdoista sekä yksittäisistä seikoista, jotka ryhmiteltiin aloitteen elinkaaren keskeisten vaiheiden mukaisesti: i) valmisteluvaihe; ii) aloitteen rekisteröinti; iii) tuenilmausten kerääminen; iv) toimittaminen komissiolle ja jatkotoimet; ja v) avoimuus ja tiedottaminen. Komissio sai 5 323 vastausta, joista 98 prosenttia oli kansalaisilta. Kaiken kaikkiaan näkemyksiä on kerätty monenlaisilta sidosryhmiltä, erityisesti kansalaisilta (allekirjoittajilta / mahdollisilta allekirjoittajilta), kansalaisaloitteiden järjestäjiltä ja kansalaisjärjestöiltä mutta myös jäsenvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta, tutkijoilta (korkeakoulut tai ajatushautomot), samantapaisia osallistavia välineitä hallinnoivilta viranomaisilta, palvelinpalvelujen ja ohjelmistojen tarjoajilta ja jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisilta. Komissio on kerättyjen tietojen analysoinnissa ja niitä koskevan yhteenvedon laadinnassa kiinnittänyt erityistä huomiota kansalaisten, aloitteiden järjestäjien ja kansalaisjärjestöjen näkemyksiin, sillä kyseiset tahot ovat välineen tärkeimpiä käyttäjiä. Sidosryhmäkuulemisen tuloksista esitetään yhteenveto ehdotukseen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteenä olevassa tiivistelmäraportissa. Seuraavat kuulemismenettelyyn perustuvat ehdotukset on sisällytetty asetusehdotukseen: - Rekisteröintimenettelyn parannukset, kuten mahdollisuus rekisteröidä aloitteita osittain.

- Komission tarjoama tukipalvelu ja verkkoyhteistyöalusta keskusteluja ja kansalaisaloitteiden järjestäjille tarkoitettua neuvontaa ja tukea varten. - Keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä, jonka komissio perustaa ja jonka toiminnasta se vastaa. - Allekirjoittajien henkilötietoja koskevia vaatimuksia yksinkertaistetaan, ja kaikille EU-kansalaisille annetaan mahdollisuus tukea aloitetta kansalaisuutensa perusteella. - Allekirjoittajien vähimmäisiäksi vahvistetaan 16 vuotta. - Aloitteiden järjestäjät voivat valita tuenilmausten keräämisen aloitusajan. - Mahdollisuus lähettää allekirjoittajille tietoja sähköpostitse. Eräitä ehdotuksia ei ole otettu huomioon, koska katsottiin, että niiden vaikuttavuus tai tehokkuus ei ollut yhtä hyvä kuin muiden ehdotusten tai koska ne eivät olleet oikeudellisesti mahdollisia. Tarkempia tietoja on ehdotukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. · Asiantuntijatiedon käyttö Komissio käytti seuraavaa ulkopuolista aineistoa: Arviointiprosessissa hyödynnettiin muiden EU:n toimielinten ja elinten esittämiä suosituksia, erityisesti Euroopan parlamentin päätöslauselmia eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta, sekä useita tutkimuksia. Komissio teetti neljä eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoa koskevaa selvitystä: - kansalaisaloitteesta 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 211/2011 tieto- ja viestintäteknologisten vaikutusten arviointi - tutkimus sähköisen henkilökortin (eID) käytöstä eurooppalaisen kansalaisaloitteen yhteydessä - tutkimus eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyvistä tietovaatimuksista - tutkimus asetuksen (EU) N:o 211/2011 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1179/2011 mukaisista verkossa toteutettavista keruujärjestelmistä ja teknisistä eritelmistä. Lisäksi arviointiin saatiin aineksia eräistä muista tutkimuksista, jotka on lueteltu ehdotukseen liitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteessä 1. Eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen tarkistuksesta on myös keskusteltu kansalaisaloitetta käsittelevässä asiantuntijaryhmässä, joka koostuu kansallisista viranomaisista. Se on myös antanut panoksensa tarkistusprosessiin muun muassa useiden valtuuskuntien esittämien kommenttien muodossa. · Vaikutustenarviointi Institutionaalisen luonteensa vuoksi asetuksen (EU) N:o 211/2011 tarkistuksella ei ole merkittäviä taloudellisia, yhteiskunnallisia tai ympäristöön liittyviä vaikutuksia, joten vaikutusten arviointia ei katsottu tarpeelliseksi. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen yksinkertaistamiseksi toteutettavien teknisten ja käytännön toimenpiteiden voidaan kuitenkin odottaa vähentävän hallinnollista rasitusta sekä aloitteiden järjestäjien että jäsenvaltioiden kannalta. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen parantamiseen liittyviä eri vaihtoehtoja on arvioitu ehdotukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa sekä useissa erityistutkimuksissa, jotka koskevat eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoa. · Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen

REFIT-foorumi antoi lausunnon eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta kesäkuussa 2016 ja nosti esiin monia tapoja, joilla aloitetta voisi yksinkertaistaa. Näitä ovat erityisesti seuraavat: i) rekisteröintivaiheen sekä aloitteiden järjestäjille suunnatun neuvonnan ja tuen parantaminen; ii) allekirjoittajia koskevien tietovaatimusten yksinkertaistaminen; iii) toimenpiteet, joilla yksinkertaistetaan kansalaistoimikuntaa ja vähennetään aloitteiden järjestäjien vastuuta; iv) kansalaisaloitteen aikataulu ja tuenilmausten keruulle säädetyn 12 kuukauden määräajan alkamispäivä; v) verkossa toteutettavien keruujärjestelmien parantaminen; ja vi) eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevien tiedotustoimien edistäminen. Ehdotukseen sisältyy kaikkia näitä osa-alueita koskevia parannuksia ja erityisesti joukko säännöksiä, jotka ovat kyseisessä lausunnossa esitettyjen suositusten mukaisia. Tästä on tarkempia tietoja ehdotukseen liitetyssä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. ·Lisäksi useilla ehdotuksen säännöksillä voidaan parantaa vaikuttavuutta, tehokkuutta ja säästöjä eri osa-alueilla, joita ovat muiden muassa verkossa toteutettava tuenilmausten keruu, käännökset, tuenilmauslomakkeet ja tuenilmausten toimittaminen jäsenvaltioiden viranomaisille. Painopisteenä on kansalaisaloitteen käyttömahdollisuuksien parantaminen sekä menettelyn keventäminen ja siihen liittyvien kustannusten alentaminen aloitteen järjestäjien ja allekirjoittajien kannalta, mutta eräiden säännösten tavoitteena on tehokkuuden ja säästöjen aikaansaaminen myös viranomaisten kannalta, mukaan lukien komissio ja toimivaltaiset kansalliset viranomaiset. Perusoikeudet Ehdotuksessa otetaan täysimääräisesti huomioon perusoikeudet ja periaatteet, jotka on tunnustettu Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 8 artiklassa, jossa todetaan, että jokaisella on oikeus henkilötietojensa suojaan. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksen talousarviovaikutukset liittyvät eurooppalaista kansalaisaloitetta varten perustettaviin verkkojärjestelmiin, jotka komissio ottaa käyttöön ja asettaa maksutta kansalaisten ja aloitteiden järjestäjien saataville. Ehdotukseen sisältyy erityisesti seuraavien sähköisten välineiden perustaminen, ylläpito ja kehittäminen: eurooppalaista kansalaisaloitetta koskeva virallinen rekisteri (4 artikla); yhteistyöalusta kansalaisille ja aloitteiden järjestäjille suunnattua neuvontaa ja tukea varten (4 artikla); ja keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä (10 artikla). Ehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä on yksityiskohtainen arvio talousarviovaikutuksista sekä henkilöstö- ja hallintoresursseista, joita tarvitaan eurooppalaisen kansalaisaloitteen parantamiseen tarkoitettujen järjestelmien ja palvelujen toteuttamiseksi. 5. LISÄTIEDOT · Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Ehdotuksen mukaan komissio aikoo tarkastella eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimivuutta säännöllisesti ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen säädöksen soveltamisesta viimeistään viiden vuoden kuluttua sen voimaantulosta ja sen jälkeen viiden vuoden välein. Nämä kertomukset ovat julkisia. · Selittävät asiakirjat (direktiivien osalta) Ei sovelleta · Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Kansalaisaloitetta koskevassa asetuksessa (EU) N:o 211/2011 säädetään eurooppalaisen kansalaisaloitteen edellyttämistä menettelyistä ja edellytyksistä. Tässä ehdotuksessa säädetään parannuksista, joilla lisätään kansalaisaloitteen käyttömahdollisuuksia, kevennetään aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpotetaan aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta. Lisäksi tavoitteena on saavuttaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen täysi potentiaali keskustelua ja kansalaisten osallistumista edistävänä välineenä Euroopan tasolla ja tuoda EU lähemmäs kansalaisia. 1 luku – Yleiset säännökset Asetuksen 1 artiklassa säädetään asetuksen soveltamisalasta. Asetuksen 2 artiklassa vahvistetaan jokaisen vähintään 16-vuotiaan unionin kansalaisen oikeus tukea aloitetta allekirjoittamalla tuenilmaus tämän asetuksen mukaisesti.

Asetuksen 3 artiklassa säädetään vaaditusta pätevän aloitteen tuenilmausten määrästä. Aloitteelle on kerättävä vähintään miljoona allekirjoitusta vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita. Lisäksi siinä säädetään vaatimuksesta, jonka mukaan aloitteelle on saatava vähintään neljäsosassa jäsenvaltioista liitteessä I vahvistettu vähimmäismäärä allekirjoittajia. Määrä vastaa edelleen kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. Asetuksen 4 artiklassa luetellaan komission ja jäsenvaltioiden toimenpiteet, joiden tarkoituksena on antaa tietoa ja apua aloitteiden järjestäjille. Artikla perustuu nykyisiin asetuksen (EU) N:o 211/2011 4 artiklan mukaisiin toimenpiteisiin, joihin kuuluvat erityisesti tiedotus ja avun tarjoaminen sekä komission ylläpitämä eurooppalaisten kansalaisaloitteiden virallinen rekisteri. Lisäksi artiklassa edellytetään verkkoyhteistyöalustan käyttöönottoa. Alusta toimii keskustelufoorumina ja tarjoaa eurooppalaisten kansalaisaloitteiden järjestäjille tietoja ja neuvoja. Lisäksi artiklassa säädetään aloitteiden järjestäjille annettavasta tuesta aloitteiden pääkohtien kääntämiseksi kaikille EU:n virallisille kielille sekä tiedotus- ja avustustoimenpiteistä, jotka jäsenvaltioiden on toteutettava, jotta varmistetaan aloitteiden tuominen lähemmäksi kansalaisia. 2 luku – Menettelysäännökset Asetuksen 5 artiklassa säädetään aloitteiden järjestäjiin sovellettavista vaatimuksista, mukaan lukien järjestäjäryhmän muodostaminen, koostumus ja vastuut. Ryhmän on koostuttava vähintään seitsemästä unionin kansalaisesta, joilla on oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa ja joiden joukossa on ainakin seitsemän jäsenvaltion asukkaita. Lisäksi artiklassa säädetään mahdollisuudesta katsoa asetusta sovellettaessa aloitteen hallinnointia varten perustettu oikeushenkilö järjestäjäryhmäksi. Tämä artikla sisältää myös säännöksiä, joilla selkeytetään järjestäjäryhmän vastuuseen sovellettavia edellytyksiä. Vaikka vastuuta henkilötietojen käsittelystä säännellään edelleen yleisen tietosuoja-asetuksen nojalla, tässä artiklassa säädetään, että järjestäjäryhmä on yhteisvastuullisesti vastuussa kaikista muista kansalaisaloitteen järjestämisestä aiheutuvista vahingoista silloin, kun laittomiin tekoihin on syyllistytty tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta. Asetuksen 6 artiklassa vahvistetaan menettelyt ja edellytykset aloitteiden rekisteröinnille komissiossa. Siinä säädetään, että tuenilmauksia voidaan kerätä ainoastaan sen jälkeen, kun aloite on rekisteröity, ja siinä vahvistetaan aloitteiden rekisteröintiä tai rekisteröinnin epäämistä koskevat vaatimukset. Artiklalla otetaan käyttöön myös mahdollisuus rekisteröidä aloitteet osittain, jos aloitteiden osa(t), mukaan lukien niiden keskeiset tavoitteet, ei(vät) selvästikään ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi, jolla sovelletaan perussopimuksia. Asetuksen 7 artiklassa säädetään järjestäjäryhmän oikeudesta peruuttaa rekisteröity aloite asetuksessa säädettyä menettelyä noudattaen milloin tahansa ennen sen toimittamista komissiolle. Asetuksen 8 artiklassa säädetään tuenilmausten keruun määräajoista. Aloitteiden järjestäjille annetaan oikeus valita keruun aloittamispäivä siten, että aloittamispäivän ja aloitteen rekisteröinnin välinen aika saa olla enintään kolme kuukautta, sekä keruuvaiheen enimmäiskestosta, joka on 12 kuukautta. Asetuksen 9 artiklassa säädetään tuenilmausten keruuseen sovellettavasta menettelystä ja edellytyksistä. Siinä täsmennetään, että tuenilmaukset voidaan kerätä verkossa tai paperimuodossa ja että ainoastaan lomakkeita, jotka noudattavat asetuksen liitteessä III esitettyjä malleja, voidaan käyttää tuenilmausten keräämiseen. Tuenilmauksen allekirjoittavalta henkilöltä saa vaatia ainoastaan liitteessä III mainitut henkilötiedot. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen 1. heinäkuuta 2019, haluavatko ne soveltaa liitteessä III olevaa A osaa vai B osaa. Artiklalla annetaan unionin kansalaisille mahdollisuus tukea aloitetta verkossa 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän kautta käyttämällä asetuksessa (EU) N:o 910/2014 tarkoitettua ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää. Siinä säädetään myös, että henkilö voi allekirjoittaa tuenilmauksen vain kerran. Asetuksen 10 artiklassa edellytetään, että komissio perustaa 1. tammikuuta 2020 mennessä keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän ja huolehtii sen toiminnasta sekä saattaa sen rekisteröityjen aloitteiden järjestäjien saataville maksutta. Järjestelmän avulla kansalaiset voivat tukea aloitteita internetissä. Artiklassa täsmennetään, että järjestelmä perustetaan ja se toimii viestintä- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta Euroopan komissiossa annetun komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti. Siinä säädetään myös kansalaisten mahdollisuudesta tukea aloitteita tuenilmauksilla 10 artiklassa tarkoitetun keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän kautta käyttäen asetuksessa (EU) N:o 910/2014 tarkoitettua ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai sähköistä allekirjoitusta, ja lisäksi siinä säädetään jäsenvaltioiden vastaavista velvoitteista tältä osin. Asetuksen 11 artiklassa säädetään aloitteiden järjestäjien mahdollisuudesta perustaa omat yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmänsä, niiden turvaominaisuuksista ja teknisistä ominaisuuksista sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamasta tarkastusmenettelystä. Tällainen tarkastus suoritetaan rajoittamatta kuitenkaan kansallisten valvontaviranomaisten asetuksen (EU) 2016/679 mukaisia valtuuksia. Artikla perustuu asetuksen (EU) N:o 211/2011 6 artiklan edellytyksiin, ja siinä säädetään myös yksittäisten verkossa toteutettavien keruujärjestelmien uusien teknisten eritelmien käyttöön ottamisesta ennen 1. tammikuuta 2020. Kyseisillä teknisillä eritelmillä korvataan nykyinen komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1179/2011.

Asetuksen 12 artiklan mukaan kaikkien jäsenvaltioiden on tarkastettava ja varmistettava kansalaistensa allekirjoittamat tuenilmaukset. Siinä selvennetään edellytyksiä, joita sovelletaan toimivaltaisten kansallisten viranomaisten suorittamaan tarkastukseen ja sellaisen todistuksen antamiseen, josta ilmenee kussakin jäsenvaltiossa kerättyjen pätevien allekirjoitusten määrä. Asetuksen 13 artiklassa vahvistetaan aloitteiden toimittamista komissiolle koskevat edellytykset ja määräajat. Asetuksen 14 artiklassa säädetään komissiolle toimitettujen aloitteiden julkaisemis- ja kuulemisvaiheesta sekä vahvistetaan edellytykset julkiselle kuulemiselle, joka pidetään Euroopan parlamentissa kolmen kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta komissiolle. Lisäksi siinä vahvistetaan vaatimukset, jotka koskevat aloitteen käsittelemän alan sidosryhmien osallistumista komission ja Euroopan parlamentin yhdessä järjestämään kuulemiseen ja asiaan liittyvien julkisten ja yksityisten eturyhmien tasapuolista edustamista kyseisessä kuulemisessa. Siinä säädetään myös siitä, että komission on oltava asianmukaisesti edustettuna kuulemistilaisuudessa, sekä unionin toimielinten ja neuvoa-antavien elinten edustajien mahdollisuudesta osallistua kuulemiseen. Asetuksen 15 artiklassa säädetään eurooppalaisten kansalaisaloitteiden käsittelystä komissiossa ja komission niiden johdosta toteuttamista toimista. Siinä edellytetään, että komission asianmukaisen tason edustajat tapaavat järjestäjäryhmän sekä antaa tiedonannon, jossa esitetään komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät aloitteesta, toimet, joihin komissio mahdollisesti aikoo ryhtyä, ja perustelut toimien toteuttamiselle, tai jos se ei aio toteuttaa toimia, niistä pidättymiselle. Siinä myös pidennetään tälle vaiheelle asetuksessa (EU) N:o 211/2011 vahvistettua määräaikaa kolmesta kuukaudesta viiteen kuukauteen. Lisäksi siinä säädetään komission toteuttamien toimien ilmoittamisesta unionin muille toimielimille ja neuvoa-antaville elimille sekä mahdollisuudesta ilmoittaa allekirjoittajille ja kansalaisille aloitteiden perusteella toteutetuista toimista. 3 luku – Muut säännökset

Asetuksen 16 artiklassa säädetään avoimuusvaatimuksista, jotka koskevat aloitteiden tuki- ja rahoituslähteitä koko menettelyn ajan aina siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle 13 artiklan mukaisesti. Asetuksen 17 artiklassa säädetään komission toteuttamasta eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevista tiedotus- ja viestintätoimista sekä järjestäjien ja komission mahdollisuudesta kerätä allekirjoittajien sähköpostiosoitteita viestintää varten, jos rekisteröity on antanut suostumuksensa henkilötietojensa käsittelyyn henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen mukaisesti tällaisia tarkoituksia varten. Asetuksen 18 artiklassa säädetään, että asetusta (EU) 2016/679 sovelletaan tämän asetuksen mukaiseen henkilötietojen käsittelyyn. Järjestäjäryhmän edustaja tai, tapauksen mukaan, aloitteen hallinnointia varten perustettava oikeushenkilö sekä jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettuja rekisterinpitäjiä. Lisäksi artiklassa säädetään henkilötietojen suojaa koskevista vaatimuksista, mukaan lukien määräajat, joita sovelletaan järjestäjäryhmän, komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten suorittamaan tuenilmausten tuhoamiseen. Asetuksen 19 artiklassa säädetään toimivaltaisten viranomaisten nimeämisestä jäsenvaltioissa asetuksessa vahvistettujen tehtävien suorittamista varten ja nimettyjen viranomaisten julkaisemisesta rekisterissä. Asetuksen 20 artiklassa velvoitetaan jäsenvaltiot toimittamaan komissiolle asetuksen täytäntöönpanemiseksi annetut erityissäännökset, jotta nämä kansalliset säännökset voidaan julkaista rekisterissä. 4 luku – Delegoidut säädökset ja täytäntöönpanosäädökset

Asetuksen 21 artiklassa perustetaan asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea 11 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanoa varten. Kyseinen artikla käsittelee eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevien yksittäisten verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten eritelmien hyväksymistä. Asetuksen 22 artiklassa annetaan komissiolle valtuudet antaa delegoituja säädöksiä asetuksen liitteisiin tehtävistä muutoksista asiaa koskevien asetuksen säännösten soveltamisalalla. Asetuksen 23 artiklassa säädetään komissiolle määräämättömäksi ajaksi siirrettävästä vallasta antaa delegoituja säädöksiä tämän asetuksen liitteiden muuttamiseksi ja asetuksen mukaisen siirretyn säädösvallan käyttöä koskevista edellytyksistä. 5 luku – Loppusäännökset Asetuksen 24 artikla sisältää vakiolausekkeen, jonka mukaan asetuksen soveltamista tarkastellaan uudelleen ja Euroopan parlamentille ja neuvostolle esitetään kertomus viimeistään viiden vuoden kuluttua siitä päivästä, jona tätä asetusta aletaan soveltaa, ja sen jälkeen viiden vuoden välein. Asetuksen 25 artiklalla kumotaan asetus (EU) N:o 211/2011, ja siinä säädetään, että viittauksia kumottuun säädökseen on pidettävä viittauksina tähän asetukseen. Asetuksen 26 artikla sisältää vakiolausekkeen asetuksen voimaantulosta ja soveltamisesta, mukaan lukien siirtymävaihe, ja siinä säädetään, että asetusta sovelletaan 1. päivästä tammikuuta 2020, lukuun ottamatta 9 artiklan 4 kohtaa, 10 artiklaa, 11 artiklan 5 kohtaa ja 19–24 artiklaa, joita sovelletaan tämän asetuksen voimaantulosta. 2017/0220 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 24 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella (SEU) vahvistetaan unionin kansalaisuuden merkitystä ja edistetään unionin demokraattista toimintaa muun muassa määräämällä, että kaikilla unionin kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa. Eurooppalainen kansalaisaloite on unionin osallistavan demokratian väline, joka antaa kansalaisille mahdollisuuden kääntyä suoraan komission puoleen ja pyytää sitä tekemään perussopimusten soveltamista koskeva ehdotus unionin säädökseksi, mikä on samanlainen oikeus kuin Euroopan parlamentille annetaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 225 artiklassa ja neuvostolle SEUT-sopimuksen 241 artiklassa. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 211/2011 vahvistetaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevat säännöt ja menettelyt, ja sitä on täydennetty komission täytäntöönpanoasetuksella (EU) N:o 1179/2011. (3)Komissio antoi maaliskuussa 2015 asetuksen (EU) N:o 211/2011 soveltamista koskevan kertomuksen, jossa se luetteli asetuksen täytäntöönpanon haasteita ja sitoutui analysoimaan tarkemmin niiden vaikutuksia eurooppalaisen kansalaisaloitteen vaikuttavuuteen sekä parantamaan sen toimivuutta. (4)Euroopan parlamentti kehotti 28 päivänä lokakuuta 2015 antamassaan eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevassa päätöslauselmassa komissiota tarkastelemaan uudelleen asetusta (EU) N:o 211/2011 ja komission täytäntöönpanoasetusta (EU) N:o 1179/2011. (5)Tämän asetuksen tavoitteena on parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta, jotta voidaan hyödyntää eurooppalaisen kansalaisaloitteen täysi potentiaali keskustelua ja kansalaisten osallistumista edistävänä välineenä Euroopan tasolla ja tuoda unionia lähemmäs kansalaisia. (6)Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi eurooppalaisen kansalaisaloitteen tekemistä varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia välineen luonteeseen nähden. Niillä olisi saavutettava oikeuksien ja velvollisuuksien välinen sopiva tasapaino. (7)Aloitteen tukemiselle on aiheellista asettaa vähimmäisikä. Jotta voidaan hyödyntää eurooppalaisen kansalaisaloitteen täysi potentiaali osallistavan demokratian välineenä ja kannustaa erityisesti nuoria eurooppalaisia osallistumiseen unionin tasolla, kyseisen vähimmäisiän olisi oltava 16 vuotta. (8)SEU-sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaan aloitteen, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään asianmukainen ehdotus asioista, joissa näiden kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, voi tehdä vähintään miljoona unionin kansalaista merkittävästä määrästä jäsenvaltioita. (9)Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla, ja että väline säilyy helppokäyttöisenä, vähimmäismääräksi jäsenvaltioita, joista näiden kansalaisten on oltava lähtöisin, olisi asetettava neljäsosa jäsenvaltioista. (10)Jotta voidaan varmistaa, että aloite koskee asiaa, jolla on merkitystä unionin tasolla ja että kaikilla kansalaisilla on samanlaiset edellytykset tukea aloitetta, on aiheellista vahvistaa myös vähimmäismäärä allekirjoittajia kustakin jäsenvaltiosta. Kussakin jäsenvaltiossa vaadittavan allekirjoittajien vähimmäismäärän olisi oltava alenevasti suhteellinen ja vastattava asianomaisesta jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten määrää kerrottuna luvulla 750. (11)Jokaisella unionin kansalaisella olisi oltava oikeus tukea aloitetta paperilla tai verkossa ja samoin edellytyksin riippumatta kansalaisuus- tai asuinjäsenvaltiosta. (12)Tämän asetuksen soveltamiseksi käsiteltäviin henkilötietoihin voi sisältyä arkaluontoisia henkilötietoja. Ottaen huomioon eurooppalaisen kansalaisaloitteen luonne osallistavan demokratian välineenä on kuitenkin perusteltua vaatia henkilötietojen antamista aloitteen tukemiseksi ja käsitellä tällaisia tietoja siinä määrin kuin se on tarpeen, jotta tuenilmaukset voidaan tarkastaa kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytänteiden mukaisesti. (13)Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta ja antaa tukea kansalaisille ja järjestäjille, komission olisi tarjottava järjestäjille tiedotusta ja avunantoa sekä asetettava saataville yhteistyöalusta, joka tarjoaa asiaa koskevan keskustelufoorumin sekä tietoja ja neuvontaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tuomiseksi lähemmäs kansalaisia jäsenvaltioiden olisi perustettava alueelleen vähintään yksi yhteyspiste tietojen ja avun antamiseksi kansalaisille eurooppalaisen kansalaisaloitteen yhteydessä.

(14)Kansalaisaloitteiden menestyksekäs käynnistäminen ja hallinnointi edellyttävät tietynasteista organisoitua rakennetta. Tämän rakenteen olisi oltava järjestäjäryhmä, joka koostuu vähintään seitsemässä eri jäsenvaltiossa asuvista luonnollisista henkilöistä, jotta rohkaistaan tuomaan esiin unionin laajuisia kysymyksiä ja edistetään näiden kysymysten pohdintaa. Avoimuuden sekä yhteydenpidon sujuvuuden ja tehokkuuden vuoksi järjestäjäryhmän olisi nimettävä edustaja, joka huolehtii yhteydenpidosta järjestäjäryhmän ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan. Järjestäjäryhmällä olisi oltava mahdollisuus perustaa kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö hallinnoimaan aloitetta. Tämän asetuksen soveltamiseksi oikeushenkilöä olisi pidettävä järjestäjäryhmänä. (15)Jotta voidaan varmistaa johdonmukaisuus ja avoimuus aloitteiden osalta ja välttää tilanne, jossa allekirjoituksia kerättäisiin sellaista aloitetta varten, joka ei täytä perussopimuksissa määrättyjä ja tässä asetuksessa säädettyjä edellytyksiä, komission olisi rekisteröitävä tässä asetuksessa säädetyt edellytykset täyttävät aloitteet ennen kuin kansalaisilta kerätään tuenilmauksia. Komission olisi suoritettava rekisteröinti hyvää hallintotapaa koskevien yleisten periaatteiden mukaisesti. (16)Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta ja ottaen huomioon, että eurooppalaista kansalaisaloitetta varten vaadittavien menettelyjen ja edellytysten olisi oltava selkeitä, yksinkertaisia, käyttäjäystävällisiä ja oikeasuhteisia, on aiheellista rekisteröidä aloite osittain tapauksissa, joissa vain osa tai osia aloitteesta täyttää vaatimukset rekisteröimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Aloitteet olisi rekisteröitävä osittain, jos merkittävä osa aloitteesta – mukaan lukien sen päätavoitteet – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi ja kaikki muut rekisteröinnin vaatimukset täyttyvät. Olisi varmistettava selkeys ja avoimuus osittaisen rekisteröinnin laajuuden suhteen, ja potentiaalisille allekirjoittajille olisi tiedotettava rekisteröinnin laajuudesta ja siitä, että tuenilmauksia kerätään ainoastaan suhteessa rekisteröinnin laajuuteen. (17)Aloitetta koskevat tuenilmaukset olisi kerättävä tietyn ajan kuluessa. Jotta voidaan varmistaa, että aloite säilyttää ajankohtaisuutensa, ja ottaa toisaalta huomioon, että tuenilmausten keruu koko unionin alueelta on monimutkaista, tämä aika saisi olla enintään 12 kuukautta järjestäjäryhmän määrittämästä keruuajan alkamispäivästä. (18)Jotta voidaan parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen käyttömahdollisuutta, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä sen järjestäjien ja tukijoiden kannalta, komission olisi perustettava keskitetty järjestelmä tuenilmausten keräämiseksi verkossa ja huolehdittava sen toiminnasta. Järjestelmä olisi annettava maksutta järjestäjäryhmien saataville, ja sen olisi käsitettävä tarvittavat tekniset ominaisuudet, jotka mahdollistavat keräämisen verkossa, mukaan lukien verkkoisännöinti ja ohjelmistot, sekä esteettömyysominaisuudet, jotka mahdollistavat sen, että vammaiset kansalaiset voivat tukea aloitteita. Järjestelmä olisi perustettava ja sitä olisi pidettävä yllä komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti. (19)Unionin kansalaisilla olisi oltava mahdollisuus tukea aloitteita verkossa tai paperilla antamalla ainoastaan tämän asetuksen liitteessä III esitetyt henkilötiedot. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle, haluavatko ne tulla sisällytetyksi liitteessä III olevan A vai B osan soveltamisalaan. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää käyttävien kansalaisten olisi voitava tukea aloitteita sähköisesti allekirjoitetuilla tuenilmauksilla käyttäen sähköistä tunnistamista ja sähköistä allekirjoitusta. Komission ja jäsenvaltioiden olisi toteutettava tähän tarvittavat tekniset ominaisuudet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 910/2014 puitteissa. Kansalaisten olisi allekirjoitettava tuenilmaus vain yhden kerran. (20)Järjestäjäryhmän olisi voitava perustaa oma verkossa toteutettava keruujärjestelmä tuenilmausten keräämiseksi eri puolilta unionia sekä päättää, missä jäsenvaltiossa aloitetta varten kerättyjä tietoja säilytetään. Järjestäjäryhmän olisi käytettävä kunkin aloitteen osalta yhtä ainoaa yksittäistä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää. Järjestäjäryhmän perustamilla ja käyttämillä yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä olisi oltava asianmukaiset tekniset ja turvallisuusominaisuudet, jotta voidaan varmistaa tietojen turvattu kerääminen, säilyttäminen ja siirtäminen koko menettelyn ajan. Komission olisi tämän vuoksi laadittava yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa yksityiskohtaiset tekniset eritelmät yksittäisiä verkossa toteutettavia keruujärjestelmiä varten. Komissio voi pyytää lausuntoa Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirastolta (ENISA), joka avustaa unionin toimielimiä verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuteen liittyvien toimintaperiaatteiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. (21)Ennen tuenilmausten keräämistä jäsenvaltioiden olisi tarkastettava, että järjestäjäryhmien perustamat yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät ovat tämän asetuksen vaatimusten mukaisia ja annettava asiakirja, jolla vaatimustenmukaisuus vahvistetaan. Niiden jäsenvaltioiden, joissa yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättyjä tietoja säilytetään, toimivaltaisen viranomaisen olisi suoritettava yksittäisten verkossa toteutettavien keruujärjestelmien vahvistaminen todistuksella. Jäsenvaltioiden olisi nimitettävä toimivaltainen viranomainen, joka vahvistaa järjestelmät antamalla todistuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisia kansallisten valvontaviranomaisten valtuuksia. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava vastavuoroisesti toimivaltaisten viranomaistensa antamat todistukset. (22)Kun aloite on saanut tarvittavan määrän tuenilmauksia allekirjoittajilta, kunkin jäsenvaltion vastuulla olisi oltava sen kansalaisten allekirjoittamien tuenilmausten tarkastaminen ja vahvistaminen, jotta voidaan selvittää, onko saavutettu vaadittu vähimmäismäärä allekirjoittajia, joilla on oikeus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta. Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen rajoittamiseksi tämä tarkastaminen olisi toteutettava asianmukaisin pistokokein, jotka voivat perustua satunnaisotantaan. Jäsenvaltioiden olisi annettava asiakirja, jolla todistetaan saatujen pätevien tuenilmausten lukumäärä. (23)Osallistumisen ja aloitteen esiin tuomia kysymyksiä koskevan julkisen keskustelun edistämiseksi silloin kun komissiolle toimitetaan aloite, jota on tukenut vaadittava määrä allekirjoittajia ja joka täyttää muut tämän asetuksen vaatimukset, järjestäjäryhmällä olisi oltava oikeus esitellä aloite julkisessa kuulemisessa unionin tasolla. Komission ja Euroopan parlamentin olisi yhdessä järjestettävä tällainen julkinen kuuleminen kolmen kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta sekä varmistettava julkisten ja yksityisten etujen tasapuolinen edustaminen sekä komission edustus asianmukaisella tasolla. Muilla unionin toimielimillä ja neuvoa-antavilla elimillä sekä sidosryhmillä, joita asia koskee, olisi oltava tilaisuus osallistua kuulemiseen. (24)Jotta voidaan turvata kansalaisten tosiasiallinen osallistuminen demokratian toteuttamiseen Euroopan unionissa, komission olisi tutkittava pätevä aloite ja vastattava siihen. Sen vuoksi komission olisi viiden kuukauden kuluessa aloitteen vastaanottamisesta esitettävä oikeudelliset ja poliittiset päätelmänsä sekä toimet, joita se aikoo toteuttaa. Komission olisi esitettävä selkeästi, ymmärrettävästi ja yksityiskohtaisesti perustelut aikomiensa toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle. (25)Aloitteiden tuen ja rahoituksen olisi oltava avointa. Sen vuoksi järjestäjäryhmien olisi annettava ajantasaista tietoa aloitteiden tuki- ja rahoituslähteistä rekisteröintipäivästä siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle. Yhteisöjen, erityisesti järjestöjen, jotka perussopimusten mukaisesti myötävaikuttavat eurooppalaisen poliittisen tietoisuuden muodostumiseen ja unionin kansalaisten tahdon ilmaisemiseen, olisi voitava ilmaista kannatuksensa kansalaisaloitteille ja tukea ja rahoittaa niitä edellyttäen, että ne tekevät sen noudattaen tässä asetuksessa säädettyjä menettelyjä ja edellytyksiä sekä täysin avoimesti. (26)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2016/679 sovelletaan tämän asetuksen mukaisesti tehtävään henkilötietojen käsittelyyn. Tätä varten olisi oikeusvarmuuden vuoksi selvennettävä, että järjestäjäryhmän edustajaa tai, tapauksen mukaan, aloitteen hallinnointia varten perustettavaa oikeushenkilöä sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia on pidettävä asetuksen (EU) 2016/679 mukaisena rekisterinpitäjänä tai rekisterinpitäjinä, sekä täsmennettävä enimmäisaika, jonka aloitetta varten kerättyjä henkilötietoja saa säilyttää. Järjestäjäryhmän edustajan tai, tapauksen mukaan, aloitteen hallinnointia varten perustettavan oikeushenkilön sekä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten olisi rekisterinpitäjinä toteutettava aiheelliset toimenpiteet noudattaakseen asetuksessa (EU) 2016/679 säädettyjä velvoitteita ja erityisesti niitä velvoitteita, jotka liittyvät käsittelyn laillisuuteen ja turvallisuuteen, tietojen luovuttamiseen ja rekisteröityjen oikeuksiin. (27)Vaikka henkilötietojen käsittelyä koskevia vastuukysymyksiä ja seuraamuksia säännellään asetuksella (EU) 2016/679, järjestäjäryhmien olisi oltava yhteisvastuullisesti vastuussa, sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, muista mahdollisista vahingoista, joita ne ovat aiheuttaneet kansalaisaloitteen järjestämisen yhteydessä syyllistymällä laittomiin tekoihin tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että järjestäjäryhmään sovelletaan tämän asetuksen rikkomisesta asianmukaisia seuraamuksia. (28)[Euroopan parlamentin ja neuvoston 18 päivänä joulukuuta 2000 antamaa asetusta (EY) 45/2001 sovelletaan henkilötietojen käsittelyyn, jonka komissio suorittaa tämän asetuksen soveltamiseksi.] (29)Jotta voidaan edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkaan, komission ja järjestäjien olisi voitava kerätä, tietosuojaa koskevien sääntöjen mukaisesti, allekirjoittajien sähköpostiosoitteita aloitetta koskevaa viestintää varten ja erityisesti aloitteen johdosta toteutettavista toimista tiedottamiseksi. Sähköpostiosoitteiden keräämisen olisi oltava vapaaehtoista, ja sille olisi saatava allekirjoittajien suostumus. Sähköpostiosoitteita ei pitäisi kerätä tuenilmauslomakkeilla, ja mahdollisille allekirjoittajille on tiedotettava, että suostumus sähköpostiosoitteiden keräämiseen ei ole edellytyksenä heidän oikeudelleen tukea aloitetta. (30)Tulevaisuuden tarpeisiin varautumiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat tämän asetuksen liitteiden muuttamista. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle olisi toimitettava kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla olisi oltava järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (31)Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa erityisesti verkossa toteutettavien keruujärjestelmien teknisten eritelmien laatimiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (32)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa ja erityisesti sen 8 artiklassa vahvistetut periaatteet. (33)Oikeusvarmuuden ja selkeyden vuoksi olisi kumottava asetus (EU) N:o 211/2011.

(34)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu [asetuksen (EY) N:o 45/2001 28 artiklan 2 kohdan mukaisesti, ja hän on antanut lausunnon […]], OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan menettelyt ja edellytykset aloitteelle, jossa Euroopan komissiota kehotetaan toimivaltuuksiensa rajoissa tekemään aiheellinen ehdotus asioista, joissa unionin kansalaisten mielestä tarvitaan unionin säädöstä perussopimusten soveltamiseksi, jäljempänä ’eurooppalainen kansalaisaloite’ tai ’aloite’. 2 artikla Oikeus tukea eurooppalaista kansalaisaloitetta Oikeus tukea aloitetta allekirjoittamalla tuenilmaus on tämän asetuksen mukaisesti jokaisella vähintään 16-vuotiaalla unionin kansalaisella, jäljempänä ’allekirjoittaja’. 3 artikla Vaadittu määrä allekirjoittajia 1. Aloite on pätevä, jos a) sitä on tukenut vähintään miljoona allekirjoittajaa vähintään neljäsosasta jäsenvaltioita.

b) vähintään neljäsosassa jäsenvaltioita allekirjoittajia on vähintään liitteessä I vahvistettu vähimmäismäärä, joka on kustakin jäsenvaltiosta valittujen Euroopan parlamentin jäsenten lukumäärä, kerrottuna 750:llä, aloitteen rekisteröintiajankohtana. 2. Edellä olevan 1 kohdan a alakohdan soveltamiseksi allekirjoittaja lasketaan jäsenvaltiossa, jonka kansalainen hän on. 4 artikla Komission ja jäsenvaltioiden tiedotus ja avunanto 1. Komissio tarjoaa pyynnöstä kansalaisille ja järjestäjäryhmille eurooppalaiseen kansalaisaloitteeseen liittyvää tiedotusta ja avunantoa. 2. Komissio asettaa saataville yhteistyöalustan, joka tarjoaa kansalaisille ja järjestäjäryhmille keskustelufoorumin sekä tietoja ja neuvontaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Yhteistyöalustan toiminnasta ja ylläpidosta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. 3. Komissio asettaa saataville sähköisen rekisterin, jäljempänä ’rekisteri’, jonka avulla järjestäjäryhmät voivat hallinnoida aloitettaan koko menettelyn ajan. Rekisteri koostuu julkisesta verkkosivustosta, jolla on tietoa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta yleisesti sekä tietoja yksittäisistä aloitteista ja niiden tilanteesta. 4. Kun komissio on rekisteröinyt aloitteen 6 artiklan mukaisesti, se toimittaa käännöksen aloitteen sisällöstä kaikilla unionin virallisilla kielillä julkaistavaksi rekisterissä ja tuenilmausten keräämiseksi tämän asetuksen mukaisesti. Järjestäjäryhmä voi lisäksi toimittaa liitteestä käännöksen kaikilla unionin virallisilla kielillä julkaistavaksi rekisterissä sekä tapauksen mukaan käännöksen liitteessä II tarkoitetusta säädösluonnoksesta, joka on esitetty 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 5. Komissio kehittää EU:n tiedostojenvaihtopalvelun, jota käytetään tuenilmausten välittämiseen jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille 12 artiklan mukaisesti ja joka turvaa tiedostojen siirtämisen luottamuksellisuuden, eheyden ja todennettavuuden, sekä antaa tämän palvelun yleisesti ja maksutta saataville.

6. Kunkin jäsenvaltion on perustettava yksi tai useampia yhteyspisteitä tietojen ja avun antamiseksi järjestäjäryhmille eurooppalaisen kansalaisaloitteen laatimisen yhteydessä. II LUKU MENETTELYSÄÄNNÖKSET 5 artikla Järjestäjäryhmä 1. Aloitteen valmistelijana ja hallinnoijana on oltava vähintään seitsemästä luonnollisesta henkilöstä koostuva ryhmä, jäljempänä ’järjestäjäryhmä’. Euroopan parlamentin jäseniä ei oteta huomioon tätä vähimmäismäärää laskettaessa. 2. Järjestäjäryhmän jäseninä on oltava Euroopan unionin kansalaisia, jotka ovat ikänsä puolesta oikeutettuja äänestämään Euroopan parlamentin vaaleissa, vähintään seitsemästä eri jäsenvaltiosta. 3. Järjestäjäryhmän on nimettävä yksi jäsenistään edustajaksi ja toinen varaedustajaksi, jotka huolehtivat yhteydenpidosta ryhmän ja unionin toimielinten välillä koko menettelyn ajan ja joilla on valtuudet toimia järjestäjäryhmän puolesta, jäljempänä ’yhteyshenkilöt’. Järjestäjäryhmä voi lisäksi nimetä enintään kaksi muuta luonnollista henkilöä, jotka on valittu joko sen jäsenten keskuudesta tai muulla tavoin ja joilla on valtuudet toimia yhteyshenkilöiden puolesta yhteyden pitämiseksi unionin toimielimiin koko menettelyn ajan. 4. Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle kaikista muutoksista koostumuksessaan koko menettelyn ajan ja annettava riittävä näyttö siitä, että 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät. Muutokset järjestäjäryhmän koostumuksessa on otettava huomioon tuenilmauslomakkeissa, ja järjestäjäryhmän jäsenten ja aiempien jäsenten nimien on oltava saatavilla rekisterissä koko menettelyn ajan. Komissio julkaisee kunkin aloitteen osalta järjestäjäryhmän kaikkien jäsenten nimet rekisterissä.

5. Järjestäjäryhmän jäsenet ovat yhteisvastuullisesti vastuussa, sovellettavan kansallisen lainsäädännön mukaisesti, kansalaisaloitteen järjestämisestä aiheutuvista mahdollisista vahingoista, kun on syyllistytty laittomiin tekoihin tahallisesti tai törkeästä huolimattomuudesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestäjäryhmän edustajan vastuuta rekisterinpitäjänä asetuksen (EU) 2016/679 82 artiklan 2 kohdan mukaisesti. 6. Jäljempänä sanotun rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 84 artiklan mukaisten seuraamusten soveltamista, jäsenvaltioiden on varmistettava, että järjestäjäryhmän jäseniin sovelletaan tämän asetuksen rikkomisesta tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia erityisesti a) väärien ilmoitusten johdosta; b) tietojen väärinkäytön johdosta. 7. Jos on perustettu jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti oikeushenkilö erityisesti tietyn aloitteen hallinnointia varten, kyseistä oikeushenkilöä on pidettävä järjestäjäryhmänä tai tapauksen mukaan sen jäseninä 5 ja 6 kohdan, 6 artiklan 2 ja 4–7 kohdan, 7-18 artiklan ja artiklan ja liitteiden II–VII soveltamiseksi, jos järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia oikeushenkilön puolesta. 6 artikla Rekisteröinti 1. Tuenilmauksia aloitteelle saa kerätä vasta, kun komissio on rekisteröinyt aloitteen. 2. Järjestäjäryhmän on toimitettava rekisteröintipyyntö komissiolle rekisterin välityksellä. Pyynnön toimittamisen yhteydessä järjestäjäryhmän on myös a) annettava liitteessä II tarkoitetut tiedot jollakin unionin virallisista kielistä;

b) ilmoitettava 5 artiklan 1 ja 2 kohdan soveltamiseksi huomioon otettavat seitsemän jäsentä, jos ryhmä koostuu useammasta kuin seitsemästä jäsenestä; c) tapauksen mukaan ilmoitettava oikeushenkilön perustamisesta 5 artiklan 7 kohdan mukaisesti. Komissio tekee pyyntöä koskevan päätöksen kahden kuukauden kuluessa sen toimittamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 ja 6 kohdan soveltamista. 3. Komissio rekisteröi aloitteen, jos a) järjestäjäryhmä on esittänyt asianmukaiset todisteet siitä, että se täyttää 5 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetyt vaatimukset, ja on nimennyt yhteyshenkilöt 5 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti; b) 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa oikeushenkilö on perustettu nimenomaan aloitteen hallinnointia varten, ja järjestäjäryhmän edustajaksi nimetylle jäsenelle on annettu valtuudet toimia oikeushenkilön puolesta; c) mikään aloitteen osilta ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi; d) aloite ei ole selvästi oikeuden väärinkäyttöä, aiheeton tai tehty haitantekotarkoituksessa; e) aloite ei ole selvästi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa esitettyjen unionin arvojen vastainen. Jos yksi tai useampi a–e alakohdassa säädetyistä vaatimuksista ei täyty, komissio epää aloitteen rekisteröinnin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 4 ja 5 kohdan soveltamista.

4. Jos komissio katsoo, että 3 kohdan a, b, d ja e alakohdassa säädetyt vaatimukset täyttyvät, mutta 3 kohdan c alakohdassa säädetty vaatimus ei täyty, se ilmoittaa kuukauden kuluessa pyynnön toimittamisesta järjestäjäryhmälle asiaa koskevan arvionsa ja sen perusteet. Tässä tapauksessa järjestäjäryhmä voi joko muuttaa aloitetta komission arvion huomioon ottamiseksi varmistaakseen, että aloite on 3 kohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen mukainen, tai peruuttaa alkuperäisen aloitteensa. Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle valinnastaan kuukauden kuluessa komissio arvion ja sen perustelujen vastaanottamisesta sekä tapauksen mukaan toimitettava liitteessä II tarkoitettujen tietojen muutokset alkuperäisen aloitteen korvaamiseksi. Kun komissio saa tiedot järjestäjiltä, a) se rekisteröi aloitteen, jos se täyttää 3 kohdan c alakohdassa säädetyn vaatimuksen; b) se rekisteröi aloitteen osittain, jos merkittävä osa aloitetta – sen päätavoitteet mukaan lukien – ei selvästi ylitä komission toimivaltaa tehdä ehdotus unionin säädökseksi perussopimusten soveltamiseksi; c) tai muussa tapauksessa epää aloitteen rekisteröinnin. Komissio tekee pyyntöä koskevan päätöksen kuukauden kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut toisessa alakohdassa tarkoitetulta järjestäjäryhmältä tiedot ja, tapauksen mukaan, muutetun aloitteen. 5. Rekisteröity aloite on julkistettava rekisterissä. Jos komissio rekisteröi aloitteen osittain, a) se julkistaa tiedot aloitteen rekisteröinnin laajuudesta rekisterissä;

b) järjestäjäryhmän on varmistettava, että mahdolliset allekirjoittajat saavat tiedon aloitteen rekisteröinnin laajuudesta ja siitä, että tuenilmauksia kerätään ainoastaan suhteessa rekisteröinnin laajuuteen. 6. Komissio rekisteröi aloitteen yksilöllisellä rekisteröintinumerolla ja ilmoittaa asiasta järjestäjäryhmälle. 7. Jos komissio epää aloitteen rekisteröinnin tai rekisteröi aloitteen vain osittain 4 kohdan mukaisesti, se ilmoittaa järjestäjäryhmälle päätöksensä perusteet sekä kaikki ryhmän käytettävissä olevat oikeussuojakeinot ja muut muutoksenhakukeinot. 8. Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aloitteen rekisteröinnistä. 7 artikla Aloitteen peruuttaminen Järjestäjäryhmä voi peruuttaa 6 artiklan mukaisesti rekisteröidyn aloitteen milloin tahansa ennen sen toimittamista komissiolle 13 artiklan mukaisesti. Peruuttaminen on julkaistava rekisterissä. 8 artikla Keruuaika 1. Kaikki tuenilmaukset on kerättävä enintään 12 kuukauden kuluessa järjestäjäryhmän valitsemasta päivämäärästä, jäljempänä ’keruuaika’, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklan 6 kohdan soveltamista. Edellä mainittu päivämäärä saa olla enintään kolmen kuukauden kuluttua siitä, kun aloite on rekisteröity 6 artiklan mukaisesti.

Järjestäjäryhmän on ilmoitettava valittu päivämäärä komissiolle viimeistään 10 työpäivää ennen kyseistä päivämäärää. Jos järjestäjäryhmä haluaa lopettaa tuenilmausten keräämisen ennen kuin keruuajan alkamisesta on kulunut 12 kuukautta, sen on ilmoitettava komissiolle päivämäärä, jona keruuaika on tarkoitus päättää. 2. Komissio ilmoittaa keruuajan alkamisen ja päättymisen rekisterissä. 3. Komissio tai, tapauksen mukaan, järjestäjäryhmä sulkee 10 artiklan mukaisen keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän tai 11 artiklan mukaisen yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän keruuajan päättymispäivänä. 9 artikla Tuenilmausten keruuta koskeva menettely 1. Tuenilmaukset voi allekirjoittaa verkossa tai paperilla. 2. Tuenilmauksien keräämiseen saa käyttää ainoastaan liitteessä III esitettyjen mallien mukaisia lomakkeita. Järjestäjäryhmän on täytettävä lomakkeet, siten kuin liitteessä III on esitetty, ennen tuenilmausten keruun aloittamista. Lomakkeilla annettavien tietojen on vastattava rekisterissä olevia tietoja. Jos järjestäjäryhmä päättää kerätä tuenilmaukset verkossa käyttäen 10 artiklassa säädettyä keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää, komissio vastaa liitteen III mukaisten lomakkeiden saataville asettamisesta.

Jos aloite on rekisteröity osittain 6 artiklan 4 kohdan mukaisesti, liitteen III mukaisissa lomakkeissa sekä keskitetyssä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä ja, tapauksen mukaan, yksittäisessä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä on otettava huomioon aloitteen rekisteröinnin laajuus. Tuenilmauslomakkeita voidaan mukauttaa verkossa toteutettavan keruun tarpeisiin. Jos kansalaiset tukevat aloitetta sähköisesti keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä käyttäen asetuksessa (EU) N:o 910/2014 tarkoitettua ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää 10 artiklan 4 kohdan mukaisesti, liitettä III ei sovelleta. Unionin kansalaisten on ilmoitettava kansalaisuutensa ja jäsenvaltioiden on hyväksyttävä komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1501 mukaiset luonnollisen henkilön tunnistetietoja koskevat vähimmäisvaatimukset. 3. Tuenilmauksen allekirjoittavaa henkilöä saa vaatia antamaan ainoastaan liitteessä III mainitut henkilötiedot. 4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ennen 1 päivää heinäkuuta 2019, haluavatko ne tulla sisällytetyksi liitteessä III olevan A vai B osan soveltamisalaan. Jäsenvaltioiden, jotka haluavat, että niihin sovelletaan liitteessä III olevaa B osaa, on ilmoitettava, minkä (asiakirjan) henkilökohtaisen tunnistenumeron neljä viimeistä merkkiä allekirjoittajien on annettava. Komissio julkaisee liitteessä III esitetyt lomakkeet 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä. Jäsenvaltiot voivat pyytää komissiolta vaihtoa toiseen liitteessä III olevasta A tai B osasta. Niiden on ilmoitettava komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen päivää, josta alkaen uusia lomakkeita sovelletaan. 5. Järjestäjäryhmä vastaa paperisten tuenilmausten keräämisestä allekirjoittajilta. 6. Henkilö saa allekirjoittaa yhden aloitteen tuenilmauksen vain yhden kerran. 7. Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle kussakin jäsenvaltiossa kerättyjen tuenilmausten lukumäärä keruuaikana vähintään joka toinen kuukausi ja keruuajan päätyttyä lopullinen määrä kolmen kuukauden kuluessa rekisterissä julkaisemista varten.

Jos vaadittua määrää tuenilmauksia ei ole saatu tai jos järjestäjäryhmältä ei saada vastausta kolmen kuukauden kuluessa keruuajan päättymisestä, komissio sulkee aloitteen ja julkaisee tästä tiedotteen rekisterissä. 10 artikla Keskitetty verkossa toteutettava keruujärjestelmä 1. Tuenilmausten verkossa toteutettavaa keräämistä varten komissio perustaa 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän ja huolehtii sen toiminnasta 10 päivänä tammikuuta 2017 annetun komission päätöksen (EU, Euratom) 2017/46 mukaisesti. Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän perustamisesta ja toiminnasta aiheutuvat kustannukset katetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän käytön on oltava maksutonta. Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän on oltava vammaisten henkilöiden saatavilla. Keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä saadut tiedot on tallennettava komission tätä tarkoitusta varten saataville antamille palvelimille. Keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän on mahdollistettava paperimuodossa kerättyjen tuenilmausten syöttäminen järjestelmään. 2. Komissio varmistaa kunkin aloitteen osalta, että tuenilmaukset voidaan kerätä keskitetyllä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä 8 artiklan mukaisesti määritetyn keruuajan kuluessa. 3. Järjestäjäryhmän on ilmoitettava komissiolle yhden kuukauden kuluessa ja viimeistään 10 työpäivää ennen keruuajan alkua, haluaako se käyttää keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää ja haluaako se syöttää paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset järjestelmään. Jos järjestäjäryhmä haluaa syöttää paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset järjestelmään, sen on syötettävä sinne kaikki paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset viimeistään kahden kuukauden kuluttua keruuajan päättymisestä sekä ilmoitettava tästä komissiolle.

4. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että a) kansalaiset voivat tukea aloitteita tuenilmauksilla verkossa käyttäen ilmoitettua sähköisen tunnistamisen menetelmää tai sähköistä allekirjoitusta, joita tarkoitetaan sähköisestä tunnistamisesta ja sähköisiin transaktioihin liittyvistä luottamuspalveluista sisämarkkinoilla annetussa asetuksessa (EU) N:o 910/2014. b) asetuksen (EU) N:o 910/2014 ja komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/1501 puitteissa kehitetty komission eIDAS-solmupiste tunnustetaan. 11 artikla Yksittäiset verkossa toteutettavat keruujärjestelmät 1. Jos järjestäjäryhmä ei käytä keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää, se voi kerätä sähköisiä tuenilmauksia useissa tai kaikissa jäsenvaltioissa muulla verkossa toteutettavalla yhdellä keruujärjestelmällä, jäljempänä ’yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä’. Yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerätyt tiedot on säilytettävä jäsenvaltion alueella. 2. Järjestäjäryhmän on varmistettava, että yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä täyttää 4 kohdassa ja 17 artiklan 3 kohdassa säädetyt vaatimukset koko keruuajan loppuun asti. 3. Aloitteen rekisteröinnin jälkeen ja ennen keruuajan alkamista sekä sanotun rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 VI luvun mukaisia kansallisten valvontaviranomaisten valtuuksia järjestäjäryhmän on pyydettävä sen jäsenvaltion toimivaltaista viranomaista, jossa yksittäisellä verkossa toteutettavalla keruujärjestelmällä kerättyjä tietoja säilytetään, vahvistamaan, että järjestelmä täyttää 4 kohdassa säädetyt vaatimukset. Jos yksittäinen verkossa toteutettava keruujärjestelmä on kyseisten vaatimusten mukainen, toimivaltaisen viranomaisen on kuukauden kuluessa annettava tästä liitteessä IV esitetyn mallin mukainen todistus. Järjestäjäryhmän on asetettava tämän todistuksen tai näiden todistusten jäljennös yleisesti saataville verkkosivustolla, jota käytetään yksittäisessä verkossa toteutettavassa keruujärjestelmässä.

Jäsenvaltioiden on tunnustettava muiden jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten antamat todistukset. 4. Yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä on oltava riittävät tekniset ja turvaominaisuudet, joilla varmistetaan koko keruuajan, että a) ainoastaan luonnolliset henkilöt voivat allekirjoittaa tuenilmauksen; b) aloitteesta annetut tiedot vastaavat rekisterissä julkaistuja tietoja; c) tiedot kerätään allekirjoittajilta liitteen III mukaisesti; d) allekirjoittajien antamat tiedot kerätään ja säilytetään turvallisesti. 5. Komissio hyväksyy 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä tekniset eritelmät 4 kohdan täytäntöönpanemiseksi, noudattaen 21 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä. Komissio voi pyytää Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirastolta (ENISA) neuvoa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen teknisten eritelmien laatimiseksi. 6. Jos tuenilmauksia kerätään yksittäisillä verkossa toteutettavilla keruujärjestelmillä, keruuaika saa alkaa vasta kun kullekin järjestelmistä on annettu 3 kohdassa tarkoitettu todistus.

12 artikla Jäsenvaltioiden suorittama tuenilmauksien tarkastaminen ja vahvistaminen 1. Kunkin jäsenvaltion, jäljempänä ’vastuujäsenvaltio’, on tarkastettava ja vahvistettava todistuksella, että sen kansalaisten allekirjoittamat tuenilmaukset ovat tämän asetuksen säännösten mukaisia. 2. Järjestäjäryhmän on toimitettava verkossa tai paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset vastuujäsenvaltion 19 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille kolmen kuukauden kuluessa keruuajan päättymisestä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista. Järjestäjäryhmän on toimitettava tuenilmaukset toimivaltaisille viranomaisille vain, jos aloitteelle on saatu 3 artiklassa säädetty vähimmäismäärä allekirjoittajia. Tuenilmaukset toimitetaan kullekin toimivaltaiselle viranomaiselle vastuujäsenvaltiossa vain yhden kerran, käyttäen liitteessä V esitettyä lomaketta. Verkossa kerätyt tuenilmaukset on toimitettava käyttäen sähköistä skeemaa, jonka komissio asettaa yleisesti saataville. Paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset ja yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä sähköisesti kerätyt tuenilmaukset on toimitettava erikseen. 3. Komissio toimittaa keskitetyn verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä sähköisesti kerätyt tuenilmaukset sekä paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, jotka on syötetty järjestelmään 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti, vastuujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Jos järjestäjäryhmä on kerännyt tuenilmaukset yksittäisen verkossa toteutettavan keruujärjestelmän välityksellä, se voi pyytää komissiota toimittamaan nämä tuenilmaukset vastuujäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle. Komissio toimittaa 2 kohdan toisen, kolmannen ja neljännen alakohdan mukaiset tuenilmaukset käyttäen 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua EU:n tiedostojenvaihtopalvelua.

4. Toimivaltaisten viranomaisten on kolmen kuukauden kuluessa tuenilmausten vastaanottamisesta tarkastettava ne asianmukaisin tarkastuksin, jotka voivat perustua satunnaisotantaan, ja noudattaen kansallista lainsäädäntöä ja kansallisia käytänteitä. Jos verkossa ja paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset toimitetaan erikseen, määräaika alkaa siitä, kun toimivaltainen viranomainen on vastaanottanut kaikki tuenilmaukset. Paperimuodossa kerättyjen tuenilmausten tarkastamista varten ei saa edellyttää allekirjoitusten todentamista. 5. Tehtyjen tarkastusten perusteella toimivaltainen viranomainen vahvistaa todistuksella asianomaisen jäsenvaltion osalta pätevien tuenilmausten lukumäärän. Todistus on annettava järjestäjäryhmälle maksutta ja käyttäen liitteessä VI esitettyä mallia. Todistuksessa on täsmennettävä paperimuodossa ja verkossa kerättyjen pätevien tuenilmausten lukumäärä, mukaan lukien paperimuodossa kerätyt tuenilmaukset, jotka on syötetty järjestelmään 10 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. 13 artikla Aloitteen toimittaminen komissiolle Järjestäjäryhmän on toimitettava aloite komissiolle kolmen kuukauden kuluessa viimeisen 12 artiklan 5 kohdassa säädetyn todistuksen saamisesta. Järjestäjäryhmän on toimitettava liitteessä VII esitetty täytetty lomake ja jäljennökset 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitetuista todistuksista paperimuodossa tai sähköisesti. Komissio asettaa liitteessä VII esitetyn mallin yleisesti saataville rekisterissä.

14 artikla Julkaiseminen ja julkinen kuuleminen 1. Kun komissio vastaanottaa pätevän aloitteen, jonka tuenilmaukset on kerätty ja vahvistettu 8–12 artiklan mukaisesti, se julkaisee viipymättä asiaa koskevan ilmoituksen rekisterissä ja toimittaa aloitteen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 2. Järjestäjäryhmälle on annettava tilaisuus asettaa aloite julkisesti kuultavaksi kolmen kuukauden kuluessa sen toimittamisesta. Komissio ja Euroopan parlamentti järjestävät yhdessä julkisen kuulemisen Euroopan parlamentissa. Muiden unionin toimielinten ja neuvoa-antavien elinten edustajille sekä sidosryhmille, joita asia koskee, on annettava tilaisuus osallistua kuulemiseen. Komissio ja Euroopan parlamentti varmistavat julkisten ja yksityisten etujen tasapuolisen edustamisen. 3. Komissio on edustettuna kuulemisessa asianmukaisella tasolla. 15 artikla Komission suorittama tutkinta 1. Kuukauden kuluessa aloitteen toimittamisesta komissio ottaa asianmukaisella tasolla vastaan järjestäjäryhmän, jotta tämä voi esittää yksityiskohtaisesti aloitteen esiin nostamat kysymykset.

2. Komissio antaa viiden kuukauden kuluessa 14 artiklan 1 kohdan mukaisesta aloitteen julkaisemisesta ja 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta julkisesta kuulemisesta tiedonannon, jossa esitetään komission oikeudelliset ja poliittiset päätelmät aloitteesta, toimet, joita komissio mahdollisesti aikoo toteuttaa, ja perustelut toimien toteuttamiselle tai toteuttamatta jättämiselle. Tiedonanto annetaan tiedoksi järjestäjäryhmälle, Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle sekä julkistetaan. 3. Komissio ja järjestäjäryhmä voivat ilmoittaa aloitteen johdosta toteutetuista toimista allekirjoittajille 17 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti. III LUKU MUUT SÄÄNNÖKSET 16 artikla Avoimuus Järjestäjäryhmän on ilmoitettava rekisterissä ja tarpeen mukaan kampanjan verkkosivustolla julkaistaviksi tiedot aloitteen tuki- ja rahoituslähteistä, jos summa on yli 500 euroa tukijaa kohden. Nämä tiedot on ajantasaistettava vähintään joka toinen kuukausi rekisteröintipäivästä siihen asti, kun aloite toimitetaan komissiolle 13 artiklan mukaisesti. 17 artikla Viestintä

1. Komissio tiedottaa eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta viestintätoimilla ja tiedotuskampanjoilla, joilla se osaltaan edistää kansalaisten aktiivista osallistumista unionin politiikkaan. 2. Tiettyä aloitetta koskevaa viestintä- ja tiedostustoimintaa varten järjestäjäryhmä tai komissio voi kerätä allekirjoittajien sähköpostiosoitteita näiden suostumuksella. Mahdollisille allekirjoittajille on tiedotettava, että suostumus sähköpostiosoitteiden keräämiseen ei ole edellytyksenä heidän oikeudelleen tukea aloitetta. 3. Sähköpostiosoitteita ei saa kerätä tuenilmauslomakkeilla. Niitä voidaan kuitenkin kerätä samaan aikaan tuenilmausten kanssa, jos ne käsitellään näistä erillään. 18 artikla Henkilötietojen suoja 1. Järjestäjäryhmän edustaja on asetuksessa (EU) 2016/679 tarkoitettu rekisterinpitäjä. Jos perustetaan 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitettu oikeushenkilö, kyseinen oikeushenkilö on rekisterinpitäjä. 2. Tuenilmauslomakkeissa annettuja henkilötietoja kerätään niitä toimintoja varten, jotka ovat tarpeen tietojen turvalliseksi keräämiseksi ja säilyttämiseksi 9–11 artiklan mukaisesti, jäsenvaltioille toimittamiseksi sekä tarkastamiseksi ja vahvistamiseksi 12 artiklan mukaisesti sekä tarvittavien laatutarkastusten ja tilastollisen analyysin toteuttamiseksi. 3. Järjestäjäryhmän ja tarvittaessa komission on hävitettävä kaikki aloitteelle allekirjoitetut tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun aloite on toimitettu komissiolle 13 artiklan mukaisesti, tai 21 kuukauden kuluttua keruuajan alkamisesta sen mukaan, kumpi näistä ajankohdista on aikaisempi. Jos aloite kuitenkin peruutetaan keruuajan alkamisen jälkeen, tuenilmaukset ja niiden jäljennökset on hävitettävä viimeistään kuukauden kuluttua peruuttamisesta. 4. Toimivaltaisen viranomaisen on hävitettävä kaikki tuenilmaukset ja niiden jäljennökset viimeistään kolmen kuukauden kuluttua 12 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun todistuksen antamisesta.

5. Tietylle aloitteelle annettuja tuenilmauksia ja niiden jäljennöksiä saa säilyttää 3 ja 4 kohdassa säädettyjä määräaikoja pidempään, jos se on tarpeen kyseiseen aloitteeseen liittyvien oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen vuoksi. Ne on hävitettävä viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun mainituissa menettelyissä on tehty lopullinen päätös. 6. Komission ja järjestäjäryhmän on hävitettävä kaikki 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti kerättyjen sähköpostiosoitteiden tallenteet tapauksen mukaan joko viimeistään kuukauden kuluttua aloitteen peruuttamisesta tai 12 kuukauden kuluttua keruuajan päättymisestä tai aloitteen toimittamisesta komissiolle. Jos komissio kuitenkin esittää tiedonannolla toimet, joita se aikoo toteuttaa 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti, sähköpostiosoitteiden tallenteet on hävitettävä viimeistään kolmen vuoden kuluttua tiedonannon julkaisemisesta. 7. Järjestäjäryhmän jäsenillä on oikeus pyytää henkilötietojensa poistamista rekisteristä kahden vuoden kuluttua kyseessä olevan aloitteen rekisteröinnistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta heidän asetuksen [(EY) N:o 45/2001] mukaisia oikeuksiaan. 19 artikla Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset 1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 11 artiklan soveltamiseksi yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka on vastuussa 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun todistuksen antamisesta. 2. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä 12 artiklan soveltamiseksi yksi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tuenilmausten tarkastamismenettelyn koordinoinnista ja 12 artiklan 5 kohdassa säädettyjen todistusten antamisesta. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen viranomaisten nimet ja osoitteet. Niiden on ilmoitettava komissiolle kaikki kyseisten tietojen ajantasaistukset. Komissio asettaa 1 ja 2 kohdan mukaisesti nimettyjen viranomaisten nimet ja osoitteet yleisesti saataville rekisterissä.

20 artikla Kansallisten säännösten ilmoittaminen 1. Jäsenvaltioiden on annettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä komissiolle tiedoksi säännökset, jotka se on hyväksynyt tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi. 2. Komissio asettaa nämä säännökset yleisesti saataville rekisterissä 1 kohdan mukaisen jäsenvaltioiden tiedonannon kielellä. IV LUKU DELEGOIDUT SÄÄDÖKSET JA TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄDÖKSET 21 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa 11 artiklan 5 kohdan täytäntöönpanossa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

22 artikla Siirretty säädösvalta Siirretään komissiolle valta hyväksyä 23 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteitä, tämän asetuksen asiaa koskevien säännösten soveltamisalalla 23 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle … päivästä …kuuta … [perussäädöksen voimaantulopäivä tai muu lainsäädäntövallan käyttäjien asettama päivä] määräämättömäksi ajaksi … artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 22 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevan 22 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole [kahden kuukauden] kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan [kahdella kuukaudella].

V LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET 24 artikla Uudelleentarkastelu Komissio tarkastelee eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimintaa säännöllisesti ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta viimeistään viiden vuoden kuluttua sen soveltamisen alkamispäivästä ja sen jälkeen viiden vuoden välein. Kertomukset julkistetaan. 25 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EU) N:o 211/2011 1 päivästä tammikuuta 2020. Viittauksia asetukseen (EU) N:o 211/2011 pidetään viittauksina tähän asetukseen. 26 artikla Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2020. Tämän asetuksen 9 artiklan 4 kohtaa, 10 artiklaa, 11 artiklan 5 kohtaa ja 19–24 artiklaa sovelletaan kuitenkin asetuksen voimaantulosta alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Säädösehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä

2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) Osasto 18: Muuttoliike- ja sisäasiat Osasto 25: Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki Osasto 26: Hallinto Osasto 33: Oikeus- ja kuluttaja-asiat 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ☑ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ☑Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Eurooppalainen kansalaisaloite otettiin käyttöön Lissabonin sopimuksella (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artikla, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artikla), ja se on pantu täytäntöön kansalaisaloitteesta annetulla asetuksella (EU) N:o 211/2011, jota alettiin soveltaa huhtikuussa 2012. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen tarkoituksena on edistää kansalaisten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopan unionissa siten, että ne voivat suoraan pyytää komissiota esittämään ehdotuksen unionin säädökseksi, jolla pannaan täytäntöön perussopimuksia. Eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetun asetuksen tarkistus viiden ensimmäisen soveltamisvuoden jälkeen (korvaamalla nykyinen asetus uudella asetuksella) toteuttaa osaltaan Euroopan komission sitoumusta lisätä demokraattista legitiimiyttä EU:ssa edistämällä kansalaisten aktiivisuutta ja osallistumista. Tarkistuksessa otetaan huomioon Junckerin komission poliittiset suuntaviivat ja erityisesti sen painopiste nro 10 – Demokraattisen muutoksen unioni. Uuden ehdotuksen tarkoituksena on parantaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen toimivuutta korjaamalla sen täytäntöönpanossa havaitut puutteet. Ehdotuksen tärkeimmät poliittiset tavoitteet ovat seuraavat: i) parantaa kansalaisaloitteen käyttömahdollisuuksia, keventää aloitteeseen liittyvää menettelyä ja helpottaa aloitteen käyttöä aloitteiden järjestäjien ja tukijoiden kannalta ja ii) saavuttaa kansalaisaloitteen täysi potentiaali keskustelua ja kansalaisten osallistumista edistävänä välineenä Euroopan tasolla ja tuoda EU lähemmäs kansalaisia. Eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoon viitataan myös komission pääsihteeristön vuosien 2016–2020 strategisen suunnitelman erityistavoitteessa C.2: Demokraattisempi ja vastuullisempi Euroopan unioni avaamalla päätöksentekoa ja tehostamalla vuoropuhelua kansalaisten, sidosryhmien ja kansallisten parlamenttien kanssa. 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoitteet Tavoite nro 1: Eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoon liittyvien hallinnollisten menettelyjen hoitaminen tehokkaasti ja avunanto aloitteiden järjestäjille Tavoite nro 2: Teknisen tuen tarjoaminen kansalaisaloitteen järjestäjille ja siihen liittyvien tietoteknisten hankkeiden toteuttaminen Tavoite nro 3: Keskitetyn järjestelmän perustaminen verkossa kerättäville tuenilmauksille ja eurooppalaisten kansalaisaloitteiden rekisterin ylläpito Tavoite nro 4: Teknisen ja organisatorisen tuen tarjoaminen kansalaisaloitteen järjestäjille verkkoyhteistyöalustalla, jota hallinnoidaan yhteistyössä ulkopuolisen kumppanitahon kanssa Tavoite nro 5: Kansalaisaloitteen käytön edistäminen viestinnän ja tiedotuksen avulla Tavoite nro 6: Aloitteiden kääntäminen Tavoite nro 7: Aloitteiden järjestäjien ja komission välisten tapaamisten järjestäminen, jos komissio on kutsunut heidät vaaditun allekirjoittajamäärän saaneen aloitteen tutkinnan yhteydessä.

Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Tavoite nro 1 kuuluu osaston 25 ”Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki” soveltamisalaan. Tavoite nro 2 kuuluu luvun 26 03 ”Palveluiden toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille” soveltamisalaan. Tavoitteet nro 3 ja 4 kuuluvat luvun 18 04 ”Euroopan kansalaisuuden edistäminen” ja luvun 26 03 ”Palveluiden toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille” soveltamisalaan. Tavoitteet nro 5, 6 ja 7 kuuluvat luvun 18 04 ”Euroopan kansalaisuuden edistäminen” soveltamisalaan. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen 1. Lisätään rekisteröintipyyntöjen määrää 2. Lisätään komission rekisteröimien aloitteiden määrää 3. Varmistetaan verkossa toteutettavan keruun kestoksi täydet 12 kuukautta kaikkien aloitteiden osalta 4. Lisätään kerättyjen tuenilmausten keskimääräistä määrää aloitetta kohden 5. Lisätään niiden aloitteita määrää, jotka saavuttavat vaaditun tuenilmausten määrän 6. Lisätään niiden aloitteiden määrää, jotka ovat komission jatkotoimien kohteena 7. Lisätään kansalaisten tietoisuutta kansalaisaloitteesta 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Indikaattori 1: komission vastaanottamien rekisteröintipyyntöjen lukumäärä Perustaso 1: keskimäärin 13 pyyntöä vuodessa vuodesta 2012 alkaen Indikaattori 2: rekisteröityjen aloitteiden osuus Perustaso 2: keskimäärin 70 prosenttia pyynnöistä 5 vuoden aikana

Indikaattori 3 a: keskitettyä verkossa toteutettavaa keruujärjestelmää käyttävien aloitteiden lukumäärä Perustaso 3 a: 70 % aloitteista käyttää komission ohjelmistoja ja palvelimia Indikaattori 3 b: verkossa toteutettavien keruujärjestelmien hyväksymispäivämäärät verrattuna keruun alkamispäiviin Perustaso 3 b: keskimäärin noin kuukausi rekisteröintipäivästä järjestelmillä, joita ylläpidetään komission palvelimilla Indikaattori 4: kerättyjen tuenilmausten lukumäärä 12 kuukauden keruuajan jälkeen aloitetta kohden Perustaso 4: tarkka luku ei ole komission tiedossa kolmea vaaditun allekirjoittajamäärän saanutta aloitetta lukuun ottamatta Indikaattori 5: vaaditun allekirjoittajamäärän saaneiden aloitteiden lukumäärä Perustaso 5: kolme aloitetta viiden vuoden aikana Indikaattori 6: sellaisten aloitteiden lukumäärä, joiden osalta komissio on ryhtynyt jatkotoimiin Perustaso 6: kaksi aloitetta viiden vuoden aikana Indikaattori 7 a: tulokset tutkimuksista, joilla kartoitetaan EU:n kansalaisten tietoja oikeuksistaan (eurobarometri) Perustaso 7 a: lokakuussa 2015 julkistetun Flash-eurobarometrin nro 430 tulosten mukaan kaksi kolmasosaa (66 %) vastaajista vastasi myönteisesti kysymykseen, onko EU:n kansalaisilla oikeus osallistua kansalaisaloitteeseen Indikaattori 7 b: niiden kansalaisten määrä, jotka saavat sähköpostitse tietoja kansalaisaloitteesta / vaaditun allekirjoittajamäärän saaneista aloitteista Perustaso 7 b: – Indikaattori 7 c: verkkoyhteistyöalustaan osallistuvien lukumäärä Perustaso 7 c: – 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Kansalaisaloitetta koskevien Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan määräysten täytäntöönpano. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo

Tämä aloite kuuluu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 24 artiklan nojalla. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. Eurooppalaisella kansalaisaloitteella on luonteensa vuoksi EU:n laajuinen ulottuvuus, koska se koskee unionin säädöksiksi tehtyjen ehdotusten laatimiseen liittyvää menettelyä. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta määrättiin Lissabonin sopimuksessa, ja sen käyttö alkoi asetuksen N:o 211/2011 nojalla 1. huhtikuuta 2012. Uusi ehdotus korvaa kyseisen asetuksen. Eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta viiden ensimmäisen vuoden aikana saadut kokemukset osoittavat selvästi, että komission on annettava aloitteiden järjestäjille paljon konkreettisempaa teknistä, organisatorista ja oikeudellista tukea, jotta he voivat tehokkaasti ajaa aloitteitaan. Tämän vuoksi on katsottu tarpeelliseksi tarjota aloitteiden järjestäjille valmis keskusjärjestelmä, jonka avulla tuenilmauksia voidaan kerätä verkossa, kuten ehdotuksessa esitetään. Muita ehdotukseen sisältyviä eurooppalaista kansalaisaloitetta tukevia tietoteknisiä välineitä ovat kansalaisaloiterekisteri/-verkkosivusto (joka on jo olemassa ja yhdistetään keskitettyyn verkossa toteutettavaan keruujärjestelmään) ja kansalaisaloitteiden yhteistyöalusta (joka tässä vaiheessa toteutetaan Euroopan parlamentin pilottihankkeen puitteissa). Lisäksi on katsottu, että viestintää ja tiedotustoimintaa on lisättävä kansalaisten osallistumisen edistämiseksi. Ehdotuksessa on uusi viestintää koskeva säännös. Nykyisen eurooppalaista kansalaisaloitetta koskevan asetuksen täytäntöönpanoon liittyvästä työmäärästä johtuen siihen kohdennettujen henkilöresurssien määrä on kasvanut huomattavasti viiden viime vuoden aikana. Tämä määrä ei muutu uuden asetuksen myötä. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoa ja erityisesti verkossa toteutettavaa tuenilmausten keruuta tukevia tietotekniikkahankkeita tuettiin aiemmin ISA-ohjelmasta ja nyt ISA2-ohjelmasta. Näillä hankkeilla parannetaan järjestelmien yhteentoimivuutta julkishallintojen kesken sekä julkishallinnon ja kansalaisten/yritysten välillä rajojen yli. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. –◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. –◻ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ☑ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. –Käynnistysvaihe alkaa 1.1.2019 ja päättyy 31.12.2019, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.

1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ☑Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –☑ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ◻ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Huomautus 1: Huomatkaa vertailua varten seuraavat määrärahat, jotka on osoitettu nykyiselle eurooppalaiselle kansalaisaloitteelle: v. 2017: - 0,840 milj. eurooppalaisen kansalaisaloitteen budjettikohdasta (18 04 01 02)

- 0,561 milj. ISA²-ohjelman budjettikohdasta (26 03 01 00) - 0,500 milj. pilottihankkeesta ”Uudet teknologiat ja tieto- ja viestintätekniset välineet eurooppalaisen kansalaisaloitteen täytäntöönpanoa ja yksinkertaistamista varten” (25 01 77 04) v. 2018 (nämä talousarviomäärärahat ovat vahvistamatta tätä säädösehdotusta annettaessa): - 0,740 milj. eurooppalaisen kansalaisaloitteen budjettikohdasta (18 04 01 02) - 0,560 milj. ISA²-ohjelman budjettikohdasta (26 03 01 00) Huomautus 2: Huomatkaa, että uuden asetuksen hyväksymis- ja voimaantulopäivää ei tässä vaiheessa voida vahvistaa. Käynnistysvaihetta koskevia tietoja saattaa olla tarpeen mukauttaa vastaavasti. Huomautus 3: Huomatkaa, että edellä erityistavoitteessa 3 mainitun verkossa kerättäville tuenilmauksille tarkoitetun keskitetyn järjestelmän perustamisvalmistelut aloitetaan jo vuonna 2018 käyttämällä määrärahoja, jotka on vuoden 2018 talousarvioesityksessä osoitettu nykyiselle kansalaisaloiteasetukselle. 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Seurannasta ja raportoinnista huolehtii komission henkilöstö pääsihteeristön ja tietotekniikan pääosaston (DIGIT) toimintaan sovellettavien voimassa olevien sääntöjen mukaisesti. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Tiedotuksen ja viestinnän puute voi johtaa vähäisempään osallistumiseen ja rekisteröityjen aloitteiden ja vaaditun allekirjoittajamäärän saaneiden aloitteiden alhaisempaan määrään, kuten 1.4.3 kohdassa todetaan. Järjestäjien käytettävissä olevan tehokkaan teknisen ja organisatorisen tuen puute voi johtaa vaaditun allekirjoittajamäärän saaneiden aloitteiden alhaisempaan määrään, kuten 1.4.3 kohdassa todetaan.

2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä Kuuluu pääsihteeristön ja tietotekniikan pääosaston (DIGIT) sisäisten valvontajärjestelmien piiriin. 2.2.3.Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta Tällä aloitteella ei todennäköisesti ole vaikutusta arvioituun riskinalaiseen kokonaismäärään eikä tarkastuskustannusten indikaattoriin. Kuten pääsihteeristön vuoden 2016 vuotuisesta toimintakertomuksesta ilmenee, arvioitu riskinalainen kokonaismäärä on pääsihteeristön osalta 0 euroa ja tarkastuskustannusten indikaattori (tarkastusten kustannukset suhteessa maksuihin) on 1,74 prosenttia. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet – 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet Numero 1A

Otsake: ”Kasvua ja työllisyyttä e