Erityiskertomus Onko EAKR:n tuki 
pk‑yrityksille ollut 
vaikuttavaa 
verkkokaupan alalla?FI 2014  nro 20
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2015
ISBN 978-92-872-1325-9
doi:. 10.2865/16929
© Euroopan unioni, 2015
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Onko EAKR:n tuki  
pk‑yrityksille ollut 
vaikuttavaa  
verkkokaupan alalla?
(annettu SEUT:n 287 artiklan 4 kohdan toisen 
alakohd an nojalla)ErityiskertomusFI 2014  nro 20
02
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I–IV Tiivistelmä
1–11  Johdanto
1–3 Miksi verkkokauppa on tärkeää?
4–6 EU:n tietoyhteiskuntastrategiat
7–9 Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) tuki verkkokauppaa koskeville investoinneille
10 –11  EAKR:n hallintojärjestelmä
12–16  Tarkastuksen laajuus ja tavoitteet
17– 62  Havainnot
17–27  Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmat muodostivat hyvän perustan pienten ja keskisuurten 
yritysten (pk‑yritysten) tukemiselle verkkokaupan alalla, mutta eivät tuloksellisuuden 
mittaamiselle
18–19  Kaikki tarkastukseen valitut jäsenvaltiot olivat laatineet tarkastetut toimenpideohjelmat relevanttien 
alueellisten tai kansallisten tieto ‑ ja viestintäteknologioita koskevien strategioiden mukaisesti
20–27  Kaikki tarkastetut toimenpideohjelmat sisälsivät verkkokauppaa koskevia toimenpiteitä ja niihin liittyviä 
tavoitteita ja indikaattoreita, mutta indikaattoreihin myöhäisessä vaiheessa tehdyt muutokset haittasivat 
toisinaan kunnollista tuloksellisuuden arviointia
28–51  Hallintoviranomaiset keskittyivät enemmän tuotoksiin kuin tuloksiin sekä valinta ‑ että 
seurantavaiheessa
29–43  Hankevalintamenettelyiden yhteydessä arvioitiin harvoin, olivatko valitut hankkeet niitä, joilla 
todennäköisemmin edistettiin pk‑yritysten kehittymistä ja/tai EU:n tietoyhteiskuntaa koskevien 
tavoitteiden saavuttamista
44–51  Hallintoviranomaiset eivät useimmissa tapauksissa kyenneet arvioimaan hankkeen vaikutusta 
pk‑yrityksen kehitykseen
03 Sisällys
52–62  Yleisesti ottaen pk‑yritykset toteuttivat hankkeet sujuvasti, mutta saavutettuja tuloksia ei aina 
kyetty osoittamaan
53–57  Hankkeiden tuotokset olivat yleensä johdonmukaisia asianomaiseen avustushakemukseen nähden
58–62  Monet pk‑yritykset ilmoittivat hyötyneensä hankkeensa toteuttamisesta, mutta saavutettuja tuloksia ei 
mitattu järjestelmällisesti
63–68  Johtopäätökset ja suositukset
 Komission vastaukset
04
 Sanasto ja lyhenteet
Nollavaikutus : Rahoituksella on nollavaikutus, jos sitä osoitetaan edunsaajalle, joka olisi tehnyt saman valinnan 
ilman tukeakin. Tällaisissa tapauksissa tuloksen ei voida katsoa johtuvan toimintapolitiikasta eikä edunsaajalle 
maksetulla tuella ole ollut vaikutusta. Näin ollen nollavaikutusta aikaansaava osuus menoista ei lähtökohtaisesti voi 
olla vaikuttava, koska se ei edistä tavoitteiden saavuttamista.
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto. EAKR:sta maksettavan taloudellisen tuen avulla edistetään taloudellista ja 
sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:n alueiden välillä. EAKR:n tukitoimenpiteitä toteutetaan lähinnä lukuisia hankkeita 
käsittävien toimenpideohjelmien muodossa.
EU: Euroopan unioni
TVT : Tieto- ja viestintäteknologia
Vaikutus : Pitkäaikaiset sosiaalis -taloudelliset seuraukset, jotka ovat havaittavissa tietyn ajan kuluttua 
tukitoimenpiteen päättymisestä. Seuraukset voivat vaikuttaa sekä tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin 
että sen ulkopuolelle jääviin välillisiin kohteisiin. Niistä voi olla kyseisille kohteille joko hyötyä tai haittaa.
Välittävä elin : Julkinen tai yksityinen elin tai yksikkö, joka toimii hallintoviranomaisen vastuulla tai hoitaa 
viranomaisen puolesta tehtäviä, jotka liittyvät toimintaa täytäntöönpaneviin edunsaajiin.
Hallintoviranomainen : Kansallisen, alueellisen tai paikallistason julkinen viranomainen tai julkinen tai 
yksityinen elin, jonka jäsenvaltio on nimennyt toimenpideohjelman hallinnointiin.
Toimenpideohjelma : Komission hyväksymä asiakirja, joka laaditaan johdonmukaisten painopistealueiden 
pohjalta. Toimenpideohjelma sisältää monivuotisia toimenpiteitä, jotka käsittävät suuren määrän 
hankkeita.
Tuotos : Se, mitä tukitoimenpiteeseen suunnattujen resurssien avulla on tuotettu tai saavutettu (esim. 
pk-yrityksille jaetut avustukset, kehitetyt verkkosivustot, hankitut tietokoneohjelmistot).
Tulos : Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin, sen jälkeen kun 
nämä eivät enää osallistu tukitoimenpiteen toteuttamiseen (esim. parantunut liikevaihto, kasvanut 
asiakkaiden määrä, verkkomyynnin osuuden kasvaminen, luodut työpaikat).
Pk‑yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset. Komission määritelmän mukaan yritykset, joiden 
palveluksessa on alle 250 työntekijää ja joiden vuotuinen liikevaihto on alle 50 miljoonaa euroa ja/tai 
joiden taseen loppusumma on enintään 43  miljoonaa  euroa.
05
 Tiivistelmä
I
Verkkokauppateknologiaa pidetään keinona talous -
kasvun kiihdyttämiseen, sisämarkkinoiden edel -
leenkehittämiseen sekä Euroopan yhdentymisen 
nopeuttamiseen. Tämä on erittäin tärkeää pienten ja 
keskisuurten yritysten (pk -yritysten) kohdalla, sillä ne 
kulkevat edelleen jälkijunassa suuriin yrityksiin näh -
den, kun tilannetta tarkastellaan tieto- ja viestintätek -
nologian (TVT) käyttöönoton näkökulmasta.
II
Komissio on siksi kiinnittänyt enenevässä määrin huo -
miota tarpeeseen edistää verkkokaupan kehittymistä. 
Tämä on tapahtunut erityisesti komission lippulai -
va-aloitteisiin lukeutuvan Euroopan digitaalistrategian 
kautta. Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) määrära -
hoista on osoitettu noin kolme miljardia euroa toimiin, 
joilla edistetään tieto- ja viestintäteknologian hyödyn -
tämistä pk -yrityksissä ohjelmakaudella 2007–2013.
III
Tarkastuksessa arvioitiin, onko EAKR:n tuki pk -yri-
tyksille ollut vaikuttavaa verkkokaupan alalla. Johto -
päätöksenä todettiin, että verkkokauppahankkeisiin 
myönnetty EAKR:n tuki edisti osaltaan liike -elämän 
palvelujen saatavuutta verkossa. Seurannan puutteel -
lisuuden vuoksi oli kuitenkin mahdotonta arvioida, 
missä määrin tuella edistettiin tieto- ja viestintätek -
nologioita koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden stra -
tegioiden toteuttamista ja pk -yritysten kehittämis -
tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi puutteellisten 
valintamenettelyiden seurauksena osarahoitettiin 
hankkeita, joiden kohdalla oli epätodennäköistä saada 
rahalle vastinetta.IV
Tästä syystä tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että 
komissio
a) varmistaa, että se saa jäsenvaltioilta yhdenmu -
kaiset ja luotettavat tiedot toimenpideohjelmien 
edistymisestä; taloudellisten tietojen lisäksi olisi 
toimitettava myös tuloksellisuutta koskevat tiedot, 
joissa ovat keskeisellä sijalla tulosindikaattorit ja 
tavoitteet;
b) edellyttää, että jäsenvaltioiden soveltamat valin -
takriteerit ja - menettelyt takaavat, että valituksi 
tulee hankkeita, joiden tuottama lisäarvo on 
optimaalinen muihin hakijoihin verrattuna, kun 
asiaa tarkastellaan pk -yritysten verkkokaupan 
kehittämisen ja Euroopan digitaalistrategian 
tavoitteiden saavuttamisen näkökulmasta; samalla 
pitäisi varmistaa, että menettelyjen vaatima aika 
ja hallinnollinen työmäärä ovat kohtuulliset tuen 
kohteena olevien edunsaajien kannalta;
c) vaatii jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia otta -
maan käyttöön hallinnointivälineet, joilla seura -
taan tuettujen pk -yritysten liiketoiminnan kehittä -
miseen osoitetun avustuksen vaikutusta.
06
 Johdanto
Miksi verkkokauppa on 
tärkeää?
01 
Sähköisellä kaupankäynnillä (jäljem -
pänä ’verkkokauppa’) tarkoitetaan 
tavaroiden tai palvelujen myyntiä tai 
ostamista yritysten, kotitalouksien, 
yksityisten henkilöiden tai yksityisten 
organisaatioiden välillä. Kaupankäynti 
tapahtuu internetin tai muiden tieto -
konevälitteisten verkkojen (verkkovies -
tinnän) kautta suoritettujen sähköisten 
transaktioiden avulla1.
02 
Verkkokauppateknologiaa pidetään 
keinona talouskasvun kiihdyttämiseen, 
sisämarkkinoiden edelleenkehittämi -
seen sekä Euroopan yhdentymisen 
nopeuttamiseen. Tämä on erityisen 
tärkeää pienille ja keskisuurille yri -
tyksille (pk -yrityksille), joiden roo -
lia Euroopan taloudessa neuvosto, 
Euroopan parlamentti ja komissio ovat 
toistuvasti tuoneet esiin. Siitä huoli -
matta pk -yritykset kulkevat edelleen 
jälkijunassa suuriin yrityksiin nähden, 
kun tilannetta tarkastellaan tieto- ja 
viestintäteknologian (TVT) käyttöön -
oton näkökulmasta.
03 
Tieto- ja viestintäteknologian ja erityi -
sesti verkkokaupan edistämisellä on 
näin ollen keskeinen merkitys pyrit -
täessä parantamaan yleistä kehitystä 
ja kilpailukykyä (erityisesti pk -yritysten 
tapauksessa) ja luomaan työpaikko -
ja2. Asia on todettu useissa komission 
asiakirjoissa3.EU:n 
tietoyhteiskuntastrategiat
04 
Komissio on vuodesta 2000 alkaen 
laatinut useita strategioita tietoyh -
teiskunnan kehittämiseksi EU:ssa: se 
käynnisti Lissabonin strategian puit -
teissa eEurope -aloitteen4 ja Eurooppa -
lainen tietoyhteiskunta 2010 - strate -
gian (i2010-strategia)5. Vuonna 2010 se 
käynnisti lisäksi Euroopan digitaalistra -
tegian, joka on yksi nykyisen kasvuun 
ja työllisyyteen tähtäävän Eurooppa 
2020 - strategian seitsemästä lippulai -
va-aloitteesta (ks. kaavio 1 ).
05 
Euroopan digitaalistrategia perustuu 
i2010-strategiaan. Siinä painotettiin 
EU:n ja jäsenvaltioiden kestävää ja 
yhteistä sitoutumista, myös alueelli -
sella tasolla6. Digitaalistrategia sisältää 
pilareiksi ryhmiteltyjä toimia7. Yksi 
pilareista (”digitaaliset sisämarkkinat”) 
keskittyy muun muassa verkossa ja 
rajojen yli suoritettavien transaktioiden 
sujuvoittamiseen . Strategialla on 13 ta -
voitetta, joista kolme koskee verk -
kokauppaa ja yksi keskittyy nimen -
omaisesti pk -yrityksiin (”33 prosenttia 
pk-yrityksistä harjoittaa verkkomyyntiä 
ja -ostoja vuoteen 2015 mennessä”)8. 
Viimeisimmässä digitaalistrategian 
tulostaulussa näkyi verkkomyyntiä ja 
-ostoja harjoittavien pk -yritysten mää -
rän hidas kasvu: verkkomyynnin osalta 
osuus kasvoi 12 prosentista 14 prosent -
tiin ja verkko -ostojen osalta se kasvoi 
24 prosentista 26 prosenttiin vuosina 
2009–2013.1 Eurostatin ja OECD:n 
määritelmä.
2 Internettalouden uskotaan 
luovan 2,6 uutta työpaikkaa 
yhtä menetettyä työpaikkaa 
kohden, ja sen osuus luoduista 
nettotyöpaikoista saattaa olla 
25 prosenttia (kuten Ranskassa 
mainitaan olleen vuosina 
1995–2010). Mc Kinsey; 
”Impact d’internet sur 
l’économie française ” 
(Internetin vaikutus Ranskan 
talouteen), maaliskuu 2011.
3 KOM(2010) 245 lopullinen/2, 
26. elokuuta 2010 – Euroopan 
digitaalistrategia; 
KOM(2011) 777 lopullinen, 
15. marraskuuta 2011 – 
Komission työohjelma 
vuodeksi 2012; COM(2013) 739 
final, 22. lokakuuta 2013 – 
Komission työohjelma 2014.
4 KOM(99) 687 lopullinen, 
8. joulukuuta 1999 – eEurope – 
Tietoyhteiskunta kaikille.
5 KOM(2005) 229 lopullinen, 
1. kesäkuuta 2005 – i2010 – 
Kasvua ja työllisyyttä edistävä 
eurooppalainen 
tietoyhteiskunta.
6 KOM(2010) 245 lopullinen/2, 
s. 7.
7 Vuonna 2010 Euroopan 
digitaalistrategia käsitti 
101 toimea, jotka oli 
ryhmitelty seitsemäksi 
pilariksi. Vuonna 2012 
strategiaa päivittäessään 
komissio otti käyttöön 
seitsemän uutta painopistettä 
ja 31 uutta toimea.
8 Kaksi muuta tavoitearvoa ovat: 
vuoteen 2015 mennessä 
50 prosenttia yksityis-
henkilöistä tekee ostoksia 
verkossa ja 20 prosenttia 
yksityishenkilöistä tekee 
verkko -ostoksia rajojen yli.
07 Johdanto
9 Päämääränä oli kaksin -
kertaistaa verkkokaupan 
osuus vähittäiskaupasta 
(3,4 prosenttia vuonna 2010) ja 
internetsektorin osuus EU:n 
BKT:stä (alle kolme prosenttia 
vuonna 2010) vuoteen 2015 
mennessä. KOM(2011) 942 
lopullinen, 11. tammikuuta 
2012 – Johdonmukainen kehys 
luottamuksen lisäämiseksi 
sähköisen kaupankäynnin ja 
verkkopalvelujen digitaalisiin 
sisämarkkinoihin.Kaavio 1EU:n tietoyhteiskuntastrategiat
v
2000 2005 2015 2010 2020Lissabonin strategia (2000)
Tavoite: Euroopasta maailman kilpailukykyisin ja 
dynaamisin talous vuoteen 2010 mennessä
Korostaa Euroopan tarvetta hyödyntää digitaalitalouden ja internetin 
tarjoamat mahdollisuudet.
eEurope-aloite ja 
toimintasuunnitelmat
Tavoite: Edistää palveluja, 
sovelluksia ja internetin 
sisältöä. Käsittää kymmenen 
painopistealuetta, joista yksi 
on verkkokaupan 
vauhdittaminen.Tietoyhteiskunta-
strategia 
(i2010-strategia)
Tavoite: Edistää tieto- ja 
viestintätekniikan 
lähentymistä vuoteen 2010 
mennessä panemalla 
täytäntöön kolme 
osaohjelmaa, joista yksi koskee 
yhtenäisen eurooppalaisen 
tietoalueen kehittämistä.Tavoite: Edistää älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua 
seitsemän lippulaiva-aloitteen kautta; yksi aloitteista on 
”Euroopan digitaalistrategia”. Kasvua ja työllisyyttä koskeva Eurooppa 2020 
-strategia (2010)
Euroopan digitaalistrategia
Tavoite: Käynnistää EU:n talous uudelleen ja tarjota unionin 
kansalaisille ja eurooppalaisille yrityksille mahdollisuus saada 
digitaaliteknologioista täysi hyöty.
Tavoitteet: 13 tavoitetta – Kolme nimenomaisesti 
verkkokauppaa koskevaa tavoitetta.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin
06 
Lisäksi komissio antoi tammikuussa 
2012 verkkokauppaa ja verkkopalve -
luita koskevan tiedonannon, tarkoituk -
sena kaksinkertaistaa verkkokauppa 
EU:ssa vuoteen 2015 mennessä9.
08 Johdanto
Euroopan 
aluekehitysrahaston 
(EAKR) tuki 
verkkokauppaa koskeville 
investoinneille
07 
Ohjelmakaudella 2007–2013 yhteisön 
strategisissa suuntaviivoissa10 tuotiin 
esiin, kuinka tärkeää on, että yritykset 
ja erityisesti pk -yritykset hyödyntävät 
tieto- ja viestintäteknologiaa, jotta 
tuottavuus lisääntyisi ja avoin ja kilpai -
lukykyinen digitaalitalous kehittyisi 
eteenpäin. Myös Lissabonin strategian 
väliarvioinnissa11 painotettiin tieto- ja 
viestintäteknologian hyödyntämisen 
tärkeyttä kaikilla talouden aloilla sekä 
roolia, joka koheesiopolitiikalla voisi 
olla tieto- ja viestintäteknologian käyt -
töönoton edistämisessä.
08 
EAKR:n määrärahat tieto- ja viestintä -
teknologian hyödyntämiseen pk -yri-
tyksissä olivat noin kolme miljardia 
euroa ohjelmakaudella 2007–2013 
(verkkokauppaa koskevat investoinnit 
mukaan luettuna). Määrä on osuu -
deltaan 11 prosenttia pk -yrityksille 
suoraan kohdennetusta tuesta ja 
21 prosenttia tieto- ja viestintätekno -
logiaan kohdennetusta tuesta. Ko -
mission mukaan 57 prosenttia edellä 
mainituista määrärahoista oli marras -
kuuhun 2013 mennessä jaettu valit -
tuihin hankkeisiin. Tämä osoittaa, että 
määrärahojen käyttöaste oli alhainen 
rakennerahastojen kokonaiskäyttöas -
teeseen (85 prosenttia) verrattuna (ks. 
myös kohdat 24 ja 27).
09 
Verkkokauppaa koskeviin investointei -
hin jaetuista määristä ei ole saatavilla 
erillisiä lukuja. Tämä johtuu siitä, että 
asetuksissa12 säädetty raportointi ei 
edellytä verkkokauppaa koskevan tuen 
raportoimista erikseen. Lisäksi me -
noluokka, joka kattaa verkkokaupan tukemisen, kattaa myös koulutuksen, 
verkottumisen ja muut pk -yrityksille 
tarkoitetut palvelut sekä sovellukset.
EAKR:n 
hallintojärjestelmä
10 
EAKR kuuluu koheesiopolitiikan ra -
hastoihin. Koheesiopolitiikan rahas -
tojen käyttö tapahtuu monivuotisten 
ohjelmien avulla. Komissio ja jäsen -
valtiot hallinnoivat rahastoja yhdessä. 
Komissio hyväksyy kunkin ohjelma -
kauden osalta jäsenvaltioiden ehdo -
tusten pohjalta toimenpideohjelmat 
sekä alustavat rahoitussuunnitelmat, 
jotka kattavat EU:n tuen ja kansalliset 
rahoitusosuudet.
11 
Toimenpideohjelmien kautta rahoitet -
tavien hankkeiden valinnan suorittavat 
hallintoviranomaiset. Hankkeiden to -
teuttamisesta vastaavat yksityiset hen -
kilöt, yhdistykset, yksityiset tai julkiset 
yritykset taikka paikalliset, alueelliset 
tai kansalliset julkisyhteisöt.10 Neuvoston päätös 2006/702/
EY, tehty 6 päivänä lokakuuta 
2006, yhteisön koheesio -
politiikan strategisista 
suuntaviivoista (EUVL L 291, 
21.10.2006, s. 11).
11 KOM(2005) 24 lopullinen, 
2. helmikuuta 2005 – Kasvua ja 
työtä Euroopan tulevaisuuden 
hyväksi. Uusi alku Lissabonin 
strategialle.
12 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1083/2006, annettu 
11 päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta, sekä komission 
asetus (EY) N:o 1828/2006, 
annettu 8 päivänä joulukuuta 
2006, Euroopan aluekehitys -
rahastoa, Euroopan sosiaali -
rahastoa ja koheesiorahastoa 
koskevista yleisistä 
säännöksistä annetun 
neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1083/2006 ja 
Euroopan aluekehitys -
rahastosta annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 1080/2006 
täytäntöönpanoa koskevista 
säännöistä.
09
 Tarkastuksen laajuus ja 
tavoitteet
12 
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko 
EAKR:n tuki pk -yrityksille ollut vaikut -
tavaa verkkokaupan alalla. Tarkastuk -
sessa keskityttiin kolmeen seuraavaan 
pääkysymykseen:
a) Muodostivatko jäsenvaltioiden ke -
hittämät ja komission hyväksymät 
toimenpideohjelmat hyvän perus -
tan pk -yrityksiä koskevien verkko -
kauppatoimenpiteiden tehokkaalle 
tukemiselle?
b) Ovatko hallintoviranomaiset 
valinneet verkkokauppahankkeet 
asianmukaisesti, ja oliko niiden 
seuranta kunnollista?
c) Onko EAKR:n osarahoittamat 
verkkokauppahankkeet toteutettu 
onnistuneesti, ja onko niistä ollut 
mitattavissa olevaa hyötyä edun -
saajina oleville pk -yrityksille?
13 
Tarkastuksessa keskityttiin EAKR:n 
ohjelmakaudella 2007–2013 antamaan 
tukeen, ja se kattoi viisi toimenpide -
ohjelmaa seuraavista neljästä jäsen -
valtiosta: Kreikka (”Digital Convergen -
ce” – digitaalinen konvergenssi), Italia 
(”Piemonte” ja ”Emilia -Romagna”), 
Puola (”Innovative Economy” – inno -
vatiivinen talous) ja Yhdistynyt kunin -
gaskunta (”Lowlands and Uplands of 
Scotland” – Skotlannin ala- ja ylämaat). 
Näiden toimenpideohjelmien osuus oli 
yhteensä 1,6  miljardia  euroa (51 pro -
senttia) EAKR:n budjetista, joka oli tar -
koitettu tieto- ja viestintäteknologian 
hyödyntämiseen pk -yrityksissä.
14 
Kyseiset jäsenvaltiot valittiin tarkastuk -
seen, koska niiden toimenpideohjelmat 
sisälsivät verkkokauppaa koskevia toi -
menpiteitä. Lisäksi valinnan perusteena 
olivat budjetti ja määrät, jotka oli osoi -
tettu ja sidottu tieto- ja viestintätekno -
logian hyödyntämiseen pk -yrityksissä.15 
Tarkastuksessa
a) käytiin läpi verkkokauppaa ja tie -
toyhteiskuntaa koskeva komission 
strategiakehys
b) tutkittiin kansallisia ja relevantteja 
alueellisia verkkokaupan strate -
giaa koskevia asiakirjoja, jotka 
tarkastukseen valitut maat olivat 
laatineet kautta 2007–2013 varten; 
lisäksi analysoitiin asianomaiset 
toimenpideohjelmat
c) käytiin tarkastukseen valituissa 
jäsenvaltioissa toimenpideohjel -
mia hallinnoivien kansallisten ja 
alueellisten viranomaisten luona
d) tarkastettiin paikalla 30 hanketta13, 
jotka olivat olleet käynnissä vä -
hintään kahden vuoden ajan (näin 
varmistuttiin, että hankkeiden 
vaikutusta voitiin arvioida); tarkas -
tettujen hankkeiden tukikelpoisten 
kulujen kokonaismäärä vaihteli 
noin 1 800 eurosta 527 000 euroon 
(josta EAKR:n rahoitusosuus oli 
12–74 prosenttia); kolmessa hank -
keessa oli kyse muusta kuin rahal -
lisesta avustamisesta, esimerkiksi 
konsulttipalvelujen tarjoamisesta
e) tehtiin tutustumisvierailu alueelle, 
jossa oli käytössä komission hil -
jattain käynnistämä pilottihanke, 
niin sanottu tieto- ja viestintätek -
nologian voucher -järjestelmä (ks. 
laatikko  2). Tutustumisvierailun 
tarkoituksena oli arvioida kyseistä 
EAKR:n vaihtoehtoista käyttötapaa 
ja verrata sitä valintamenettelyi -
hin, joiden puitteissa tarkastetut 
hankkeet oli valittu ja toteutettu.
16 
Tarkastusevidenssiä kerättiin haastat -
telemalla komission ja jäsenvaltioiden 
virkamiehiä sekä hankepäälliköitä.13 On aiheellista huomata, että 
Yhdistyneessä kuningas -
kunnassa (Skotlannin ala- ja 
ylämaat) hankkeiden 
täytäntöönpano tapahtui 
kahdella tasolla (hanke -
sponsoreiden hankkeet ja 
pk-yritysten hankkeet). Tämä 
lukumäärä sisältää ainoastaan 
pk-yritysten hankkeet.
10
 Havainnot
Jäsenvaltioiden 
toimenpideohjelmat 
muodostivat hyvän 
perustan pienten ja 
keskisuurten yritysten 
(pk‑yritysten) tukemiselle 
verkkokaupan alalla, 
mutta eivät 
tuloksellisuuden 
mittaamiselle
17 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti,
a) laativatko jäsenvaltiot toimenpide -
ohjelmansa relevattien strategioi -
den mukaisesti tieto- ja viestintä -
teknologian alalla
b) määriteltiinkö toimenpideohjel -
missa täsmälliset tavoitteet ja 
toimenpiteet yksilöityjä tarpeita 
varten ja määriteltiinkö toimen -
pideohjelmien tuloksellisuuden 
seurantaan lisäksi tarkoituksenmu -
kaiset tavoitteet ja indikaattorit.
Kaikki tarkastukseen valitut 
jäsenvaltiot olivat laatineet 
tarkastetut toimenpideohjel ‑
mat relevanttien alueellisten 
tai kansallisten tieto ‑ ja vies ‑
tintäteknologioita koskevien 
strategioiden mukaisesti
18 
Kaikilla tarkastukseen valituilla jäsen -
valtioilla oli toimenpideohjelmia laa -
dittaessa käytössä strategiakehys, joka 
vastasi niiden tieto- ja viestintätekno -
logioiden hyödyntämiseen/tietoyhteis -
kuntaan liittyviä tarpeita sekä pk -yri-
tysten kehittämistä ja kilpailukykyä 
koskevia tarpeita. Kuitenkin ainoastaan 
Kreikan tarkastettu strategia oli niin 
perusteellinen, että se sisälsi sekä 
organisaatiorakenteen, joka osoitti 
strategisten tavoitteiden täytäntöön -
panon vastuualueet, että tarvittavat ja 
käytettävissä olevat resurssit.19 
Myöhemmin hallintoviranomaiset 
ottivat strategiat huomioon toimen -
pideohjelmissa, vaikka ne mainittiin 
nimenomaisesti ainoastaan Italian 
(Emilia -Romagna) ja Kreikan toimen -
pideohjelmissa. Lisäksi ainoastaan 
Kreikan hallintoviranomainen viittasi 
selvästi EU:n tietoyhteiskuntastra -
tegioihin heti ohjelmakauden alus -
sa. Kun Euroopan digitaalistrategia 
toukokuussa 2010 käynnistettiin, eräs 
hallintoviranomainen Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa otti sen asianmu -
kaisesti huomioon ja muutti toimen -
pideohjelmaansa sen mukaisesti (ks. 
kohta 23 ja laatikko 1 ).
11 Havainnot
Kaikki tarkastetut toimenpi ‑
deohjelmat sisälsivät verk ‑
kokauppaa koskevia toi ‑
menpiteitä ja niihin liittyviä 
tavoitteita ja indikaattoreita, 
mutta indikaattoreihin myö ‑
häisessä vaiheessa tehdyt 
muutokset haittasivat toisi ‑
naan kunnollista tulokselli ‑
suuden arviointia
20 
Kaikki hallintoviranomaiset olivat 
sisällyttäneet toimenpideohjelmiin -
sa toimenpiteitä, joilla edistettiin 
verkkokauppaa joko nimenomaisesti 
pk-yrityksissä tai osana laajempia toi -
menpiteitä, jotka liittyivät verkkoliike -
toimintaan ja tieto- ja viestintätekno -
logian hyödyntämiseen pk -yrityksissä. 
Tällä tavoin vastattiin asianomaisissa 
strategioissa yksilöityihin tarpeisiin (ks. 
kohta 18).
21 
Komissio puolestaan arvioi toimenpi -
deohjelmiin sisältyvät tarveanalyysit 
ja tarkasti, olivatko asetetut tavoitteet 
yhteensopivia kyseisten analyysien 
kanssa ja edistettiinkö niiden avulla 
EU:n toimintapolitiikkoja.22 
Kaikki hallintoviranomaiset olivat 
määritelleet omat tuotosindikaattorin -
sa verkkokauppatoimenpiteille, jotka 
kuvattiin niiden toimenpideohjelmissa. 
Lisäksi kaikki hallintoviranomaiset yhtä 
lukuun ottamatta olivat määritelleet 
tulosindikaattoreita (ks. kaavio 2 ) sekä 
niihin liittyvät tavoitearvot. Ne olivat 
alkuvaiheessa hyvä perusta ohjelmien 
täytäntöönpanon seurannalle. Kui -
tenkin vain kahteen toimenpideohjel -
maan (Italia (Piemonte) ja Kreikka) oli 
otettu Euroopan digitaalistrategiassa 
asetettu indikaattori ”yritysten verk -
kokauppa”. Indikaattorit olivat niin 
moninaisia, että oli mahdotonta koota 
tiedot yhteen ja tehdä niiden pohjalta 
päätelmiä ylemmällä tasolla.
23 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että komissio oli vuosina 2009–2013 
hyväksynyt useita muutoksia kaikkiin 
viiteen tarkastettuun toimenpide -
ohjelmaan. Kolmessa tapauksessa 
(Kreikka, Italia (Piemonte) ja Puola) 
indikaattoreita kuitenkin muutettiin 
ohjelmakauden loppupuolella (vuonna 
2012 ja/tai 2013) toimenpideohjelmaan 
tehtyjen muutosten yhteydessä (ks. 
myös kohta 19)14.14 Piemontea koskevaa 
toimen  pideohjelmaa 
muutettiin neljä kertaa 
(vuosina 2009, 2010, 2012 ja 
2013) ja Kreikan toimenpide -
ohjelmaa muutettiin kahdesti 
(vuosina 2011 ja 2012). 
Indikaattoreita kuitenkin 
muutettiin kummassakin 
tapauksessa vain kerran, 
vuonna 2012. Puolassa tehtiin 
muutoksia vuosina 2011 ja 
2013 ja indikaattoreita 
muutettiin molemmilla 
kerroilla.Esimerkki toimenpideohjelman mukauttamisesta EU:n uuteen aloitteeseen: 
Yhdistynyt kuningaskunta (Skotlannin ala ‑ ja ylämaat)
Skotlannin ala- ja ylämaita koskevaa toimenpideohjelmaa oli muutettu maaliskuussa 2011 sisällyttämällä 
siihen toimenpiteitä, joilla oli tarkoitus päästä paremmin EU:n uuden lippulaiva -aloitteen eli Euroopan digitaa -
listrategian tavoitteisiin.
Muutoksessa oli kyse siitä, että ohjelmaan sisällytettiin maaseudun pk -yritysten laajakaistayhteyksien tukemi -
nen. Näin lähennettiin Skotlannin aluehallituksen digitaalistrategiaa Euroopan digitaalistrategiaan.Laatikko 1
12 Havainnot Kaavio 2Tarkastetuissa toimenpideohjelmissa käytetyt verkkokaupan tulosindikaattorit 
ja tavoitearvot: yksityiskohtaiset tiedot ja muutokset
Innovatiivinen talous
(Puola)Osarahoitettujen hankkeiden 
lukumäärä (13 100)
Tuettujen yritysten lukumäärä 
(11 400) Skotlannin ala- ja ylämaat
(Yhdistynyt kuningaskunta)Digitaalinen konvergenssi 
(Kreikka)Niiden yritysten lukumäärä, jotka 
saavat rahoitusta tieto- ja 
viestintätekniikan sisällyttämiseen 
osaksi päivittäistä toimintaansa
(13 561 --> Vähentyi 7 700:een)Emilia-Romagna (Italia)Piemonte (Italia)Osarahoitettujen hankkeiden 
lukumäärä (125 palvelujen 
tarjontaa koskevaa ja 
250 tietopalvelujen käyttöä 
koskevaa hanketta)Toimenpideohjelma
Verkkokauppaa koskevaa tukea 
saavien yritysten lukumäärä
(5 700)Tuettujen yritysten lukumäärä 
(450)Tuotosindikaattorit (ja tavoitearvot)
Rahoitetut yritykset, jotka voivat hyväksyä
 tilauksia (8,75 %) 
Rahoitetut yritykset, jotka voivat hyväksyä online-mak-
suja internetin kautta tapahtuvassa myynnissä (1,31 %) 
--> Sulautettu yhteen: Rahoitetut yritykset, jotka 
voivat hyväksyä tilauksia ja/tai online-maksuja 
internetin kautta tapahtuvassa myynnissä (20 %) Ei oleTulosindikaattorit (ja tavoitearvot)
Online-tilauksia vastaanottaneet yritykset (60 %) --> 
Jätetty pois
 Online-tilauksia tehneet yritykset (26 %)
--> Muutettu seuraavaksi: Online-tilauksia tehneiden 
yritysten lukumäärä (90) 
Alusta lähtien: Kehitettyjen verkkokauppas-
trategioiden lukumäärä 
(4 100)
Lihavoitu teksti/luku: Nykyisin sovellettavissa
Tavallinen teksti/luku: Ei enää sovellettavissaYritykset, jotka suorittavat myyntitoimintaa yrityksille 
(yritysten välinen toiminta) erikoistuneiden 
internetmarkkinoiden kautta (osuus 12 %)
Yritykset, joiden it-järjestelmät on integroitu toisten 
yritysten it-järjestelmiin (osuus 17 %) 
--> Sulautettu yhteen ja korvattu seuraavalla: 
Yritykset, joilla on täytäntöönpantu ja/tai 
yhdennetty yritysten välinen it-järjestelmä 
(lukumäärä 5 300)
Yritykset, jotka vastaanottavat tilauksia internet- tai 
muiden verkkojen kautta (osuus 50 %) --> Jätetty pois
Alusta alkaen: Hankkeiden täytäntöönpanon 
tuloksena luotujen uusien työpaikkojen 
lukumäärä (17 500 kokoaikavastaavaa)
Alusta alkaen: Hankkeiden täytäntöönpanon 
tuloksena tarjottavaksi valmisteltujen 
sähköisten palvelujen lukumäärä (11 000)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
13 Havainnot
24 
Erityisesti tulosindikaattoreita ja/
tai niihin liittyviä tavoitearvoja muu -
tettiin huomattavasti, mikä haittasi 
hankkeen toteuttamisen tosiasiallisten 
tulosten arviointia. Kun tavoitearvoja 
muutettiin (Kreikan, Italian (Piemonte) 
ja Puolan toimenpideohjelmissa), aikai -
sempia ja uusia tavoitearvoja ei voitu 
verrata keskenään, koska indikaattorei -
den määrittelyä (toimenpideohjelmat 
Kreikassa ja Puolassa) tai mittayksiköi -
tä (toimenpideohjelmat Kreikassa ja 
Italiassa (Piemonte)) oli muutettu, ja 
näitä muutoksia ei aina ollut perustel -
tu budjetin pienentymisellä tai ulkoi -
silla tekijöillä. Kahdessa tapauksessa 
muutos tehtiin siksi, että tarjotulle 
toiminnalle ei ollut paljoa kysyntää. 
Tämän vuoksi myös varojen käyttöaste 
jäi alhaiseksi (ks. kohdat 8 ja 27).
25 
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että 
tällaiset ohjelmakauden loppupuolella 
tehdyt muutokset (jolloin tosiasial -
liset saavutukset olivat jo tiedossa) 
vaaransivat mittausten objektiivisuu -
den tutkittaessa, kuinka vaikuttavia 
toimenpiteet olivat verkkokaupan ke -
hittämisen kannalta. Komissio oli kui -
tenkin hyväksynyt kyseiset muutokset 
hyväksyessään toimenpideohjel  mien 
muuttamisen vuosina 2012 ja 2013.26 
Lisäksi komission seuranta kohdistui 
enimmäkseen toimenpideohjelmia 
koskeviin taloudellisiin tietoihin. Ta -
loudellisten tietojen seuranta on toki 
tärkeää, mutta se ei riitä tosiasiallisen 
edistymisen arviointiin. Lisäksi kah -
den hallintoviranomaisen (Kreikassa 
ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) 
komissiolle toimittamien taloudellisten 
tietojen luokittelu ei ollut yhdenmu -
kaista, sillä hallintoviranomaiset eivät 
aina luokitelleet verkkokauppahank -
keita oikein eli neuvoston asetuksessa15 
määritetyn menoluokan mukaisesti.
27 
Komissio on vuodesta 2003 alkaen 
antanut ohjeita16, joiden avulla on 
tarkoitus edistää pk -yritysten tieto- ja 
viestintäteknologian (mukaan lukien 
verkkokaupan) hyödyntämistä kos -
kevan toimintapolitiikan välineiden 
käyttöä. Lisäksi komissio ehdotti vuon -
na 2013 vaihtoehtoista aloitetta, jonka 
ansiosta pk -yritysten olisi helpompi 
toteuttaa tieto- ja viestintäteknologiaa 
koskevia hankkeita (kyseinen aloite oli 
nimeltään ”tieto- ja viestintäteknolo -
gia-alan innovoinnin voucher -järjestel -
mä”) (ks. laatikko 2 ). Aloitteen avulla 
oli tarkoitus lisätä varojen käyttöastet -
ta niiden varojen kohdalla, jotka oli va -
rattu edistämään pk -yritysten tieto- ja 
viestintäteknologian hyödyntämistä17.15 Neuvoston asetus 
(EY) N:o 1083/2006, annettu 
11 päivänä heinäkuuta 2006, 
Euroopan 
aluekehitysrahastoa, 
Euroopan sosiaalirahastoa ja 
koheesiorahastoa koskevista 
yleisistä säännöksistä sekä 
asetuksen (EY) N:o 1260/1999 
kumoamisesta (EUVL L 210, 
31.7.2006, s. 25).
16 Esimerkiksi oppaat ”Regional 
Policy for Smart Growth of 
SMEs” (aluepolitiikka 
pk-yritysten älykkään kasvun 
osalta) ja ”Digital Agenda 
Toolbox” (Euroopan 
digitaalistrategiaa koskeva 
välineistö), jotka löytyvät 
komission yhteisen 
tutkimuskeskuksen 
hallinnoimalta älykkään 
erikoistumisen foorumilta 
osoitteesta http://s3platform.
jrc.ec.europa.eu/guides
17 Tieto- ja viestintäteknologian 
hyödyntämistä pk -yrityksissä 
edistävissä toimenpiteissä 
käyttöasteet olivat selvästi 
alhaisempia kuin EAKR:ssa 
keskimäärin.
14 Havainnot
Hallintoviranomaiset 
keskittyivät enemmän 
tuotoksiin kuin tuloksiin 
sekä valinta ‑ että 
seurantavaiheessa
28 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, var -
mistivatko hallintoviranomaiset, että
a) ne saivat valintamenettelyn avulla 
tarpeeksi tietoa siitä, mitkä olivat 
yritysten perustelut investoinnille 
ja voitiinko hankkeen toteutta -
misen avulla edistää toimenpide -
ohjelmien tavoitteiden saavutta -
mista; näin hallintoviranomaiset 
voisivat optimoida EAKR -rahoituk -
sen mahdollisuudet tuottaa lisäar -
voa siten, että pk -yritysten kehitys 
vauhdittuu ja EU:n tietoyhteiskun -
tastrategioiden täytäntöönpano 
edistyyb) hankkeiden tuloksellisuutta seurat -
tiin sekä toteuttamisen aikana että 
sen jälkeen, jotta voitiin arvioida, 
miten hankkeilla edistettiin pk -yri-
tysten kehittymistä ja strategisten 
tavoitteiden saavuttamista.Tieto ‑ ja viestintäteknologia‑alan innovoinnin voucher‑järjestelmä – 
vaihtoehtoinen tukijärjestelmä pk‑yrityksille
Tieto- ja viestintäteknologia -alan innovoinnin voucher -järjestelmä on yksinkertaistettu järjestelmä, jolla 
autetaan pk -yrityksiä nykyaikaistamaan liiketoimintaansa tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämisen avulla. 
Käytännössä järjestelmä tarjoaa pk -yrityksille pienimuotoisen luottojärjestelyn, jonka avulla nämä voivat ostaa 
ennalta määritettyjä tuotteita tai palveluja hyväksytyiltä toimittajilta. Järjestelmän tarkoituksena on tarjota 
nopeaa tukea pk -yrityksille ja vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista työmäärää.
Järjestelmää on testattu Espanjassa kahdella alueella vuodesta 2013 lähtien. Pilottihanke on edennyt pidem -
mälle Murcian alueella, jossa menettely ehdotuspyyntöjen esittämisestä avustusten myöntämiseen kestää 
kaksi kuukautta. Lisäksi hallintoviranomaisen mukaan hallintokulut ovat alle kymmenen prosenttia.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi kuitenkin kaksi puutetta: järjestelmää sovellettaessa ei ensinnäkään var -
mistettu riittävän tarkkaan, että hankerahoitus oli käynnistetty pk -yrityksen (eikä tieto- ja viestintäteknolo -
gian alan palveluiden tarjoajan) pyynnöstä; edunsaajina olevilta pk -yrityksiltä ei myöskään vaadittu tulosindi -
kaattoreita, ja näin ollen hankkeen toteuttamisen tosiasiallisen vaikutuksen arviointi oli mahdotonta.Laatikko 2
15 Havainnot
Hankevalintamenettelyi ‑
den yhteydessä arvioitiin 
harvoin, olivatko valitut 
hankkeet niitä, joilla toden ‑
näköisemmin edistettiin 
pk‑yritysten kehittymistä 
ja/tai EU:n tietoyhteiskun ‑
taa koskevien tavoitteiden 
saavuttamista
Hankehakemuksia arvioidessaan 
hallintoviranomaiset 
edellyttivät harvoin 
liiketoimintasuunnitelmaa tai 
kvantitatiivisesti ilmaistavissa 
olevia tavoitteita
29 
EAKR -asetuksissa ei edellytetty liiketoi -
mintasuunnitelmia tai muita mitatta -
vissa olevia taloudellisia tai liiketoimin -
taa koskevia tavoitteita ohjelmakauden 
2007–2013 toimenpideohjelmien 
yhteydessä. Kyseistä vaatimusta 
pidetään kuitenkin hyvänä käytäntö -
nä silloin, kun on kyse liikeyrityksen 
elinkelpoisuuden ja tarkoituksenmu -
kaisuuden arvioinnista. Tarkastettujen 
toimenpideohjelmien hallintoviran -
omaisista vain kaksi (Puolassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa) 
pyysi esittämään hankehakemusten 
yhteydessä liiketoimintasuunnitelman. Liiketoimintasuunnitelmaa ei kuiten -
kaan edellytetty kaikissa tapauksissa. 
Näin ollen hanketarkastuksen kohtee -
na olleista kaikkiaan 30 yrityksestä ai -
noastaan kuusi esitti liiketoimintasuun -
nitelman tai muunlaisia mitattavissa 
olevia taloudellisia tai liiketoimintaan 
liittyviä tavoitteita (ks. laatikko 3 ).
30 
Niiden kuuden hakijayrityksen lisäksi, 
jotka esittivät liiketoimintasuunni -
telman, kahdeksan muuta yritystä 
kaikkiaan 30:stä hanketarkastuksen 
kohteena olleesta yrityksestä esitti 
hankehakemuksissaan mitattavis -
sa olevat liiketoimintaa koskevat 
tavoitteet. Tämä muodosti vankan 
perustan hankkeiden seurannalle (ks. 
kohdat 44–46).
31 
Lopuissa 16 tarkastetussa hankkeessa 
(kaikkiaan 30 hankkeesta) hallinto -
viranomaisella ei ollut tarkoituksen -
mukaisia tietoja siitä, miksi yritys piti 
investointia aiheellisena. Näissä ta -
pauksissa hallintoviranomaisen pyytä -
mät tiedot eivät sisältäneet liiketoimin -
tasuunnitelmaa tai mitattavissa olevia 
liiketoimintaa koskevia tavoitteita.
Esimerkki perusteellisesta liiketoimintasuunnitelmasta hankehakemuksessa
Puolassa hankehakemuksen yhteydessä pyydettiin esittämään perusteellinen liiketoimintasuunnitelma aina, 
kun hanke rahoitettiin toimenpiteestä, jolla edistettiin yritysten välistä toimintaa koskevia ratkaisuja.
Liiketoimintasuunnitelmassa oli annettava seuraavat yksityiskohtaiset tiedot: kuvaus yrityksestä, kuvaus 
hankkeesta (hankkeen osatekijät, perustelut ehdotetulle investoinnille, tiedot hankkeen toteuttamisen edel -
lyttämistä taloudellisista, teknisistä ja henkilöresursseista), odotetut hyödyt (myös tavoitteet, mitattavissa 
olevat tuotos- ja tulosindikaattorit sekä tavoitearvot) sekä yrityksen taloudelliset tiedot (tase, tuloslaskelma ja 
rahavirtalaskelmat).
Kyseiset yksityiskohtaiset tiedot muodostivat perustan, jonka avulla voitiin saada selvä käsitys hankkeiden 
perusteluista ja valita tehokkaimmat hankkeet.Laatikko 3
16 Havainnot
Tarkastetut hankkeet 
eivät joissakin 
tapauksissa saavuttaneet 
toimenpideohjelmissa 
asetettuja toimenpiteen 
tavoitteita
32 
Kreikassa tarkastetuista osarahoitetuis -
ta hankkeista viisi ei ollut yhdenmukai -
sia toimenpideohjelmissa asetettujen 
toimenpiteen tavoitteiden kanssa. 
Toimenpideohjelmassa korostettiin 
tarvetta tukea mikro- ja pk -yrityksiä, 
mutta ehdotuspyynnöissä, joiden pe -
rusteella tarkastetut hankkeet valittiin, 
sallittiin myös suurten yritysten hake -
van osarahoitusta (ks. laatikko 4 ).33 
Erääseen Puolassa toteutettavaan 
toimenpideohjelmaan kuuluvan 
toimenpiteen tarkoituksena oli auttaa 
vastaperustettuja yrityksiä tarjoamaan 
palveluja verkossa. Tilintarkastustuo -
mioistuin havaitsi, että valintavaihees -
sa ainoa vaadittu osoitus siitä, että 
yritys oli vastaperustettu, oli yritysre -
kisteriote, jossa ilmoitettiin yrityksen 
perustamispäivä. Kyseinen valintakri -
teeri olin siten helppo sivuuttaa. Itse 
asiassa edellä mainitusta toimenpi -
teestä tuetuista viidestä tarkastetusta 
hankkeesta kahdessa oli todellisuudes -
sa kyse uuden oikeudellisen muodon 
ottaneesta yrityksestä, joka oli ollut 
olemassa aiemmin ja joko lopettanut 
liiketoimintansa tai rajoittanut sitä 
huomattavasti. Tämän jälkeen liiketoi -
minta oli siirretty uuteen perustettuun 
yritykseen. Yrittäjät olivat päättäneet 
perustaa uuden yrityksen, joka täytti 
tukikelpoisuuskriteerit ja saisi näin 
ollen EAKR:n osarahoitusta. Tällainen 
edellä mainitun tukikelpoisuuskritee -
rin kiertäminen vähensi toimenpiteen 
vaikuttavuutta.
Toimenpideohjelmissa asetetut toimenpiteen tavoitteet eivät näkyneet 
hankkeiden valinnassa
Eräässä toimenpideohjelmassa Kreikassa viitattiin nimenomaisesti tarpeeseen tukea matkailualan mikroyri -
tyksiä, jotka keskittyivät suuressa määrin toimenpideohjelman vaikutusalueelle ja joissa tieto- ja viestintä -
teknologian käyttöönotto oli ollut erityisen vähäistä. Toimenpideohjelmassa myös määriteltiin toimenpiteet, 
joiden tavoitteena oli vastata kyseiseen tarpeeseen. Usean toimenpiteiden kohteena olleen yrityksen kohdalla 
arvioitiin, että toimintaa verkossa oli vain vähän tai ei lainkaan. Näiden mikroyritysten tukemisella pyrittiin 
myös vähentämään Kreikan matkailuelinkeinon kausiluontoisuuden vaikutusta lisäämällä sellaista taloudellis -
ta toimintaa, joka voisi jatkua läpi vuoden.
Ehdotuspyyntö laadittiin kuitenkin siten, että siinä ei erityisesti painotettu mikroyrityksiä tai edes pieniä 
yrityksiä. Tämän seurauksena myös suuret hotellit saivat rahoitusta (matkailualalla arvioiduista seitsemästä 
yrityksestä neljä kuului Kreikan johtaviin hotelliketjuihin).
Näillä hotelleilla oli myös hyvin laadittu liiketoimintamalli, joka pohjautui kahteen perustekijään: myynti 
tapahtui operaattoreiden kautta (myynti suoraan verkkosivuston kautta oli itse asiassa vähemmän tärkeää) 
ja toiminta oli kausiluontoista (hotellit ovat auki kuusi kuukautta vuodessa). Osarahoitettujen hankkeiden 
toteuttamisella ei ollut vaikutusta edellä mainittuun hotellien liiketoimintamalliin, vaikka tällainen vaikutus 
olikin yksi toimenpideohjelmassa ja sitä koskevissa suuntaviivoissa asetetuista tavoitteista.Laatikko 4
17 Havainnot
18 Yhdistyneen kuningaskunnan 
(Skotlanti) valintamenettely 
koostui kahdesta vaiheesta. 
Ensimmäisessä vaiheessa 
hallintoviranomainen sovelsi 
kaksiosaista menettelyä 
valitakseen hankesponsorit 
(välittäjät). Tämän menettelyn 
ensimmäisessä osassa 
hallintoviranomainen (tai 
välittävä elin) totesi, täyttikö 
hanke toimenpideohjelmaa 
koskevat tukikelpoisuus-
kriteerit. Ensimmäisen osan 
läpäisseet hankehakemukset Heikkojen valintamenettelyjen 
seurauksena osarahoitettiin 
hankkeita, joiden kohdalla ei 
ollut todennäköistä, että ne 
tuottaisivat rahalle vastinetta
34 
Tarkastettujen toimenpideohjelmien 
valintamenettelyissä havaittiin eroja 
hanketyyppien, rahoituksen enimmäis -
määrien ja valintaprosessien osalta (ks. 
kaavio 3 )18.Kaavio 3Verkkokauppahankkeiden erilaiset valintamenettelyt jäsenvaltioissa
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Hankesponsorit valitsevat 
pk-hankkeet: valinta hakujärjestyk-
sessä, ehtona tukikelpoisuuskriteerei-
den täyttyminenHakemukset pisteytetään sisältöä 
koskevien kriteerien arvioinnin 
perusteella (ulkoiset asiantuntijat 
suorittavat)
Enintään 200 000 euroaVuoteen 2010 asti: hakujärjestyksessä, ehtona 
tukikelpoisuuskriteereiden täyttyminen 
Vuodesta 2010: hakemukset pisteytetään 
sisältöä koskevien kriteereiden arvioinnin 
perusteellaAvustukset: enintään 200 000 euroa
ja/tai 
Ei taloudellista tukea: neuvontaa/kon-
sulttipalvelujaEnintään 200 000 euroa
Hakujärjestyksessä
Ehtona tukikelpoisuuskriteereiden 
täyttyminenOhjelmasta riippuen: 
enintään 40 000 euroa (matkailuhankkeet) 
tai 200 000 euroa (vähittäiskauppaa 
koskevat hankkeet)
Suora investointi pk-yrityksiinVälittäjien (hankesponsoreiden) 
rahoittaminenSuora investointi pk-yrityksiinSuora investointi pk-yrityksiinValintamenettely Investoinnin enimmäismäärä Tukityyppi
Emilia-Romagna 
(Italia)Piemonte
(Italia)
Digitaalinen 
konvergenssi 
(Kreikka)
Skotlannin ala- ja 
ylämaat
(Yhdistynyt 
kuningaskunta)Toimenpideohjelma
Innovatiivinen 
talous
(Puola)
18 Havainnot
35 
Useimmissa valintamenettelyissä oli 
perusperiaatteena valita hankkeet 
hakujärjestyksessä. Tällöin sovellettiin 
ainoastaan tukikelpoisuuskriteerei -
tä, ja ne oli helppo täyttää. Vuoteen 
2010 saakka tilanne oli sellainen, 
että kaikkiaan viidestä toimenpi -
deohjelmasta ainoastaan kahdessa 
Italiassa (Piemonte, Emilia -Romagna) 
toteutetussa toimenpideohjelmassa 
hallintoviranomainen käytti laadul -
lista valintamenettelyä, joka perustui 
hankkeen sisältöön liittyviin kriteerei -
hin, hakemusten pisteyttämiseen ja 
asiantuntijan suorittamaan arviointiin. 
Puola päätti vuonna 2010 muuttaa 
valintamenettelyjään: se otti käyttöön 
laadullisen arvioinnin ja pisteytti vast -
edes ehdotukset.
36 
Koska vaativat kriteerit puuttuivat ja 
hakemuksia ei valintavaiheessa vertail -
tu keskenään eikä hankehakemuksissa 
annettu kattavia yritystietoja, yli kol -
masosassa tapauksista osarahoitettiin 
hankkeita, jotka tuottivat vain vähän 
tai ei lainkaan vastinetta rahalle.
a) Kreikassa neljä hanketta, joissa oli 
kyse online -varausvälineen sisältä -
vän verkkosivuston kehittämises -
tä, olivat tarpeettomia. Kyseessä 
olevilla yrityksillä oli verkkosivusto 
ja online -varausväline jo ennen 
hankkeen toteuttamista. Lisäksi ke -
hitetyillä verkkosivustoilla oli sama 
sommittelu kuin saman ketjun 
muiden hotellien verkkosivustoilla, 
joihin oli myös saatu osarahoitusta 
EAKR:sta (samoihin tai hyvin sa -
manlaisiin kuluihin) saman ehdo -
tuspyynnön puitteissa.b) Tarkastetuista 30 osarahoite -
tusta hankkeesta kymmenen 
(kaikki kymmenen joko Italiassa 
(Emilia -Romagna ja Piemonte) 
tai Kreikassa19) olisi hankkeen 
toteuttajien mukaan toteutettu 
myös ilman julkista osarahoitusta. 
Lisäksi viisi mainituista kymmenes -
tä hankkeesta oli käynnistetty jo 
huomattavasti aikaisemmin kuin 
avustuksesta ilmoitettiin. Kolme 
hanketta oli jopa käynnistetty, 
ennen kuin yritykset olivat jät -
täneet osarahoitushakemuksen. 
Kaikissa näissä hankkeissa on kyse 
nollavaikutuksesta.
c) Yhdessä jäsenvaltiossa (Yhdistynyt 
kuningaskunta) hankkeen spon -
sorit antoivat yrityksille neuvon -
taa avustusten lisäksi tai niiden 
sijaan. Kolmen neuvontaa saaneen 
pk-yrityksen tapauksessa EAKR:n 
tuki oli hankkeiden toteuttajien 
mukaan erittäin vähävaikutuk -
sista, sillä kaikki kolme yritystä 
olivat kehittäneet oman verkko -
kauppastrategiansa ja ne olivat 
siirtyneet verkkoon itsenäisesti 
omalla kustannuksellaan. Kahdessa 
tapauksessa neuvonta ei auttanut 
yrityksiä lainkaan ja ne pitivät sitä 
hyödyttömänä.kävivät tämän jälkeen läpi 
menettelyn toisen osan, jossa 
hakemukset ensin arvioitiin 
erityisten kriteereiden 
perusteella ja sen jälkeen 
pisteytettiin. Valintamenet -
telyn toinen vaihe koski 
hankesponsoreita, jotka oli 
valittu avustamaan pk-
yrityksiä haku  jär jes tyk sessä.
19 Mukaan lukien kohdassa 36 a 
mainitut neljä hanketta.
19 Havainnot
Valintamenettelyt kestivät 
toisinaan liian kauan
37 
Tarkastuksen kohteena olleiden hank -
keiden hyväksyntään kului kolmessa 
viidestä tarkastetusta toimenpideoh -
jelmasta (Kreikassa ja Italiassa (Emi -
lia-Romagna ja Piemonte)) keskimäärin 
yli kuusi kuukautta. Hyväksymisajalla 
tarkoitetaan aikaa, joka kului ehdotus -
pyynnön käynnistämisestä avustuksen 
myöntämiseen. Hyväksymisajan pituu -
della oli mahdollisesti vaikutusta niihin 
hakijoihin, jotka eivät voineet hankkia 
riittävää pääomaa ja olivat enem -
män julkisen rahoitustuen tarpeessa, 
eivätkä ne näin ollen voineet toteuttaa 
hankkeitaan.
38 
Usean kuukauden hyväksymisaika 
selittyi vain osittain sillä, että valinta -
prosessiin sisältyi asiantuntijan suorit -
tama arviointi ja saatujen hakemusten 
vertailu sisältöön liittyvien kriteerien 
perusteella. Tämä koskee esimerkiksi 
Italiaa, jossa hankkeen hyväksyntä 
kesti keskimäärin kahdeksan kuukautta 
(Emilia -Romagnaa koskeva toimenpi -
deohjelma) tai 14 kuukautta (Piemon -
tea koskeva toimenpideohjelma).
39 
Seitsemän kuukauden hyväksymisaiko -
ja oli kuitenkin vaikea perustella silloin, 
kun hankkeiden valinta tapahtui haku -
järjestyksessä ja hankkeiden sisältöön 
perustuva arviointi ja hakemusten 
vertailu puuttuivat, kuten Kreikassa 
(digitaalista konvergenssia koskeva toi -
menpideohjelma ”Digital Convergen -
ce”). Samanlaiset menettelyt kestivät 
kahdesta neljään kuukautta Yhdisty -
neessä kuningaskunnassa (Skotlannin 
ala- ja ylämaita koskeva toimenpide -
ohjelma ”Lowlands and Uplands of 
Scotland”) tai Puolassa (innovatiivista 
taloutta koskeva toimenpideohjelma 
”Innovative Economy”).40 
Kreikan toimenpideohjelman valinta -
menettelyn kestoa voidaan verrata 
myös tieto- ja viestintäteknologia -alan 
innovoinnin voucher -järjestelmää kos -
kevan pilottihankkeen (”ICT Innovation 
Voucher”) valintamenettelyn kestoon, 
sillä molemmissa rahoitettiin saman -
tyyppisiä erityisesti alueellisella tasolla 
määritettyjä käyttövalmiita hankkeita 
siten, että hankkeet valittiin haku -
järjestyksessä. Voucher -järjestelmää 
koskevassa pilottihankkeessa valittiin 
hyvin samantyyppisiä hankkeita alle 
kolmasosassa ajasta, joka Kreikassa ta -
vallisesti tarvittiin hankkeiden hyväk -
symiseen (ks. laatikko 2 ).
Useimmissa tarkastuksen 
kohteena olleissa jäsen ‑
valtioissa valintamenettelyssä 
ei otettu huomioon rajojen yli 
tapahtuvaa toimintaa
41 
Valintamenettelyissä, joita tarkastus -
käynnin kohteena olleet jäsenvaltiot 
olivat soveltaneet tarkastettujen 
hankkeiden valintaan ohjelmakauden 
alussa, ei otettu huomioon rajojen 
yli tarjottavia verkkopalveluja, vaikka 
ne olivat tärkeä osatekijä pyrittäessä 
lisäämään digitaalisten sisämarkkinoi -
den yhdentymistä (kuten i2010-stra -
tegiassa ilmoitettiin ja Euroopan 
digitaalistrategiassa painotettiin). Poik -
keuksen muodosti Kreikka, jossa asian 
huomioon ottaminen oli pakollista (ks. 
myös kohta 5). Puola otti vuonna 2010 
käyttöön asianomaista toimenpideoh -
jelmaa varten valintakriteerin ”hank -
keiden kansainvälinen ulottuvuus” 
(rajojen yli tarjottavat palvelut), tarkis -
tettuaan sitä ennen valintamenettely -
jään ja - kriteereitään.
20 Havainnot
42 
Niistä 22 yrityksestä, joiden hankkeet 
tarkastettiin ja joiden kohdalla rajat 
ylittävät liiketapahtumat kuulostivat 
mielekkäiltä, vain seitsemän yritystä 
tosiasiassa toteutti hanketta, jonka 
avulla ne pystyivät perustamaan verk -
kosivuston tai mukauttamaan omaa 
sivustoaan rajat ylittäviä liiketapahtu -
mia varten. Neljällä muulla yrityksellä 
oli jo tällainen osa -alue käytettävissä 
yrityksessä tai yritysryhmässä, johon 
ne kuuluivat. Näin ollen puolet yrityk -
sistä, jotka hankkeensa avulla olisivat 
voineet hyötyä rajojen yli tapahtuvan 
verkkokaupan tarjoamista mahdol -
lisuuksista, eivät olleet käyttäneet 
tilaisuutta hyväkseen.
43 
Niistä 23 yrityksestä, joiden hanke tar -
kastettiin ja joilla voitiin perustellusti 
olettaa olevan monikielinen verkkosi -
vusto, kymmenellä oli verkkosivusto 
kahdella tai useammalla kielellä. Näistä 
kymmenestä yrityksestä kahdella oli 
ollut monikielinen verkkosivusto en -
nen hankkeen toteuttamista. Lopuilla 
kahdeksalla yrityksellä oli toteutta -
miensa hankkeiden tuloksena kyseiset 
valmiudet ensimmäistä kertaa.Hallintoviranomaiset eivät 
useimmissa tapauksissa 
kyenneet arvioimaan hank ‑
keen vaikutusta pk‑yrityksen 
kehitykseen
Yli puolelta tarkastetuista 
hankkeista ei edellytetty 
raportointia tulosperusteisista 
tavoitteista
44 
Kaikki hallintoviranomaiset pyysivät 
edunsaajayrityksiä esittämään kerto -
muksen hankkeiden toteuttamisen 
edistymisestä. Hankkeen kestosta riip -
puen kertomus annettiin joko hank -
keen toteuttamisen jälkeen tai sekä to -
teuttamisen aikana että toteuttamisen 
päätyttyä. Tarkastetuista 30 tapauk -
sesta 16:ssa annetut tiedot kuitenkin 
koskivat ainoastaan hankkeen fyysistä 
toteuttamista, esimerkiksi tarvittavien 
it-sovellusten hankkimista ja/tai kehit -
tämistä. Lisäksi kolmasosassa tarkaste -
tuista hankkeista ei annettu kertomuk -
sessa tietoja hankkeen kestosta.
45 
Toimivaltaiset hallintoviranomaiset 
(Kreikassa, Italiassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa) eivät yhdessäkään 
mainituista 16 hankkeesta edellyttä -
neet minkäänlaisia tulosperusteisia 
tavoitteita. Ainoat pyydetyt ja edun -
saajien toimittamat tiedot koskivat 
hankkeen tosiasiallisia kuluja ja aikaan -
saatuja tuotoksia.
21 Havainnot
46 
Muiden 14 hankkeen tapauksessa 
edellytettiin liiketoimintaa koskevien 
tietojen yksityiskohtaista seurantaa, 
jotta hallintoviranomainen pystyi 
arvioimaan hankkeen toteuttamisen 
välittömän vaikutuksen yrityksen 
kehitykseen. Yhden hallintoviranomai -
sen tapauksessa maksut olivat sidok -
sissa hankkeen tuloksellisuuteen (ks.  
laatikko 5 ).47 
Sen jälkeen kun hanke oli kokonaisuu -
dessaan toteutettu, ei enää suoritettu 
järjestelmällistä seurantaa, lukuun 
ottamatta yhden hallintoviranomai -
sen suorittamaa seurantaa (Puola) ja 
yhden hankesponsorin suorittamaa 
seurantaa (Yhdistynyt kuningaskunta); 
asianomaiset tahot olivat maininneet 
kyseisen velvoitteen avustussopimuk -
sessa. Muilla hallintoviranomaisilla 
oli näin ollen riittämättömät tiedot 
arvioida, kuinka vaikuttavaa annettu 
tuki oli ollut osarahoitettujen yritysten 
kehittämisen ja/tai strategisten tavoit -
teiden saavuttamisen kannalta.
Esimerkki tulosperusteisesta hallinnoinnista: maksut sidoksissa tuloksellisuuteen
Puolassa maksut olivat sidoksissa liiketoiminnan tuloksia koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. Jos tavoittei -
ta ei saavutettu, välittävällä elimellä oli mahdollisuus vähentää avustuksen määrää.
Näin tapahtui yhdessä arvioidussa hankkeessa, jossa heikko tuloksellisuus (odotettua tulotavoitetta ei saavu -
tettu) sai aikaan sen, että hankkeen julkinen rahoitustuki väheni viidellä prosentilla.Laatikko 5
Joissakin tapauksissa 
seurantajärjestelmät eivät 
rekisteröineet hankkeiden 
tuloksellisuutta luotettavalla 
tavalla
48 
Kaikkien tarkastettujen hallintoviran -
omaisten tapauksessa yhtä lukuun 
ottamatta pk -yritykset toimittivat 
tuloksellisuutta koskevat tiedot vakio -
muotoisen kertomuksen muodossa. 
Yhdellä hallintoviranomaisella (Italia (Emilia -Romagna)) ei kuitenkaan ollut 
vakiomuotoista kertomusmallia, joten 
sen saamien kertomusten laatu vaihteli 
huomattavasti, sillä kukin yritys valitsi 
itse raportointitapansa ja raportoita -
vat asiat. Hallintoviranomainen ei siksi 
kyennyt arvioimaan, oliko hanke to -
teutettu onnistuneesti. Eräs edunsaaja 
esimerkiksi jätti ilmoittamatta, että 
yhtä hankkeen osa -aluetta (online -os-
toskori) ei ollut kehitetty. Hallintoviran -
omainen ei puuttunut asiaan, vaikka 
kyseinen osa -alue kuului osarahoitet -
tuun hankkeeseen.
22 Havainnot
49 
Kahden muun hallintoviranomaisen 
tapauksessa (Italia ja Yhdistynyt kunin -
gaskunta) seurantajärjestelmiin syöte -
tyt tiedot eivät olleet täysin luotettavia 
ja/tai täydellisiä:
a) Italiassa (Piemonte) hallintoviran -
omainen ei tarkastanut annettujen 
tietojen oikeellisuutta. Järjes -
telmään syötetyt tiedot olivat 
virheellisiä arvioiduista neljästä 
hankkeesta kahdessa (yhdessä 
tapauksessa oli kyse tuotosindi -
kaattorista ja toisessa tapauksessa 
erään osarahoitetun yrityksen 
henkilöstömäärästä).
b) Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Skotlannin ala- ja ylämaat) hal -
lintoviranomainen oli määritellyt 
indikaattorit huonosti, minkä seu -
rauksena jokainen hankesponsori 
tulkitsi niitä eri tavalla; edistymistä 
koskeva raportointi oli näin ollen 
epäyhdenmukaista.Tietojen puuttuminen 
haittasi toisinaan EU‑varojen 
taloudellisen käytön seurantaa
50 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
(Skotlannin ala- ja ylämaat) tuettiin yri -
tyksiä välittäjien (hankesponsoreiden) 
kautta. Joissakin tapauksissa välittäjät 
antoivat muuta kuin taloudellista tu -
kea, esimerkiksi neuvonta- tai konsul -
tointipalveluja (ks. myös kohta 36 c).
51 
Kahdessa tapauksessa välittäjien 
hallintokulut olivat huomattavia, 
erityisesti kun niitä verrattiin tieto- ja 
viestintäteknologia -alan innovoin -
nin voucher -järjestelmää koskevan 
pilottihankkeen hallintokuluihin (ks. 
laatikko 2 ). Muissa jäsenvaltioissa oli 
mahdollista yksilöidä tarkka määrä, 
jolla pk -yrityksiä oli tuettu tieto- ja 
viestintäteknologian hyödyntämisessä. 
Kyseisessä tapauksessa oli kuitenkin 
epäselvää, kuinka paljon EAKR:n rahoi -
tusta oli tosiasiassa käytetty edunsaa -
jien tukemiseen (ks. laatikko 6 ).
Välittäjille aiheutuneiden hallintokulujen taloudellisuudesta ei ollut tietoja
Skotlannissa hallintoviranomainen toteutti hankkeita välittäjien eli hankesponsoreiden kautta.
Koska välittäjät itse antoivat konsultointitukea pk -yrityksille, hallintokulut – palkat mukaan lukien – muodosti -
vat merkittävän osan korvatuista menoista: yksi hankesponsori käytti 55 prosenttia budjetistaan palkkoihin ja 
toinen 18 prosenttia markkinointiin; eräs toinen hankesponsori käytti kokonaisbudjetista 82 prosenttia palk -
koihin. Mitään tietoja ei kuitenkaan ollut saatavilla, joten tilintarkastustuomioistuin ei pystynyt toteamaan, 
oliko kyseessä olevia varoja käytetty taloudellisesti. Lisäksi välittäjistä yksi ei pystynyt dokumentoimaan 
joidenkin tukemiensa pk -yritysten neuvontaan käytettyä aikaa tai työmäärää.Laatikko 6
23 Havainnot
Yleisesti ottaen 
pk‑yritykset toteuttivat 
hankkeet sujuvasti, mutta 
saavutettuja tuloksia ei 
aina kyetty osoittamaan
52 
Tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko
a) hankkeet toteutettu ja pidettiinkö 
niitä yllä alun perin suunnitellulla 
tavalla
b) hankkeen toteuttamisen seurauk -
sena odotetut taloudelliset hyödyt 
saavutettu ja mitattu.
Hankkeiden tuotokset oli ‑
vat yleensä johdonmukaisia 
asianomaiseen avustushake ‑
mukseen nähden
53 
Useimmissa tapauksissa hankkeet 
toteutettiin budjetin rajoissa ja suu -
remmitta viivästyksittä. Kun budjetti 
ylittyi, kyse oli pienistä määristä, jotka 
eivät vaikuttaneet julkisen osarahoi -
tuksen määrään. Kaikkien hankkeiden 
kohdalla hallintoviranomaiset olivat 
panneet merkille ja hyväksyneet 
viipeitä.
54 
Tarkastetuista 30 hankkeesta 25:ssä 
tuotokset saavutettiin suunnitellulla 
tavalla ja ne olivat toiminnassa:
a) Yhteensä 17 edunsaajayritystä pys -
tyi olemaan esillä verkossa verk -
kosivuston perustamisen jälkeen; 
niistä yhdeksän pystyi harjoitta -
maan verkossa myyntiä.b) Kahdeksan muuta yritystä oli jo 
esillä verkossa ennen hankkeen 
toteuttamista, mutta ne joko 
perustivat uuden verkkosivuston 
tai päivittivät olemassa olevaa 
sivustoaan.
Edellä mainituista 25 tapauksesta 
neljässä verkkokaupan kehittäminen 
oli osa laajempia hankkeita, joiden 
tarkoituksena oli digitalisoida yrityk -
sen sisäiset menettelyt (sähköinen 
liiketoiminta).
55 
Loppujen viiden tarkastetun hank -
keen tapauksessa (Kreikassa, Italiassa 
(Piemonte) ja Puolassa) hankkeen 
toteuttaminen ei tuottanut tavoiteltuja 
tuotoksia. Yhdessä hankkeessa yritys ei 
käyttänyt kehitettyä sovellusta. Neljäs -
sä muussa hankkeessa joko epäonnis -
tuttiin pääsemään markkinarakoon tai 
kohdattiin teknisiä ongelmia, kehite -
tyistä ja täytäntöönpannuista it -sovel -
luksista huolimatta (ks. kohta 57).
56 
Useimmissa hankkeissa ei ollut alussa 
budjettia tietotekniikan ylläpitoon 
(vain neljällä hankkeella oli), mutta 
tämä ei aiheuttanut ongelmia yhdelle -
kään yritykselle, jonka hanke arvioitiin. 
It-ohjelmistot oli itse asiassa yleensä 
suunniteltu niin, että niiden ylläpitoku -
lut olivat alhaiset ja käyttäjät pystyivät 
parantamaan ja tekemään niihin muu -
toksia itse (tällaisia hankkeita oli 14).
24 Havainnot
57 
Yrityksistä juuri mikään ei kohdannut 
suuria teknisiä ongelmia täytäntöön -
panon aikana tai sen jälkeen. Kehi -
tetyt it -sovellukset olivat käytössä ja 
toimivat keskeytyksettä. Seuraavat 
harvat poikkeukset havaittiin: Kreikan 
tapauksessa oli mahdotonta päästä 
kahden yrityksen verkkosivustolle ja/
tai online -varaussivustolle, ja kolmessa 
yrityksessä Puolassa ja Italiassa ei ollut 
onnistuttu löytämään markkinara -
koa ja hankkimaan asiakkaita. Näissä 
kolmessa tapauksessa hankkeen kes -
tävyys ei riippunut pelkästään tieto -
tekniikan ylläpidosta: yhtä hanketta ei 
saatu päätökseen ja kahdessa muussa 
hankkeessa yritykset pelkäsivät, että 
niiden taloudellinen toiminta ei jatkuisi 
kestävyyden osalta edellytettävän 
lakisääteisen ajanjakson jälkeen.
Monet pk‑yritykset ilmoitti ‑
vat hyötyneensä hankkeensa 
toteuttamisesta, mutta saa ‑
vutettuja tuloksia ei mitattu 
järjestelmällisesti
58 
Niistä 30 yrityksestä, joiden hankkeet 
arvioitiin, tuskin puolta oli pyydetty 
esittämään tulostavoitteet (ks. myös 
kohdat 44–46). Kaikkiaan 14 hankkees -
ta, joiden hakemukset sisälsivät tulos -
tavoitteita (joihin myös kohdistettiin 
seurantaa), tulokset oli saavutettu kah -
deksassa tapauksessa. Tulostavoitteet 
liittyivät liikevaihdon lisääntymiseen, 
asiakkaiden määrän kasvuun, verkko -
myynnin prosenttiosuuden kasvuun 
ja/tai työpaikkojen luomiseen.59 
Lopuissa yrityksissä, jotka saivat 
EAKR:ltä tukea verkkokaupan kehittä -
miseen, ei ollut havaittavissa minkään -
laista yhteyttä saadun tuen ja yrityk -
sen liiketoiminnan kehittymisen välillä.
60 
Kolmetoista yritystä ilmoitti, että nii -
den tehokkuus oli lisääntynyt hank -
keen toteuttamisen seurauksena. Yhtä 
lukuun ottamatta yritykset eivät kui -
tenkaan olleet asettaneet tällaisia ta -
voitteita hankehakemuksissaan. Näistä 
13 yrityksestä vain neljä pystyi ilmoit -
tamaan tehokkuuden lisääntymisen 
kvantitatiivisesti. Kuusi yritystä ei ollut 
linkittänyt osarahoitettua verkkosivus -
toa yritysohjelmistoihinsa, mikä tar -
koitti sitä, että jokainen vastaanotettu 
online -varaus oli syötettävä yritysten 
sisäisiin järjestelmiin manuaalisesti.
61 
Työpaikkojen luominen ei ollut 
yleensä tavoitteena osarahoitetuissa 
hankkeissa. Kahdeksalla hankkeella 
oli kuitenkin työpaikkojen luomis -
ta koskeva tavoite, jonka yritykset 
olivat esittäneet tulostavoitteena 
hankehakemuksessaan.
62 
Kaikki kahdeksan hanketta saavuttivat 
tavoitteen. Lisäksi viisi muuta yritys -
tä ilmoitti, että ne olivat hankkeen 
toteuttamisen seurauksena palkanneet 
yhden tai useamman henkilön. Näis -
tä neljä yritystä pystyi toimittamaan 
asiasta näyttöä. Puolet yrityksistä, 
joiden hankkeet arvioitiin, järjesti 
henkilöstölleen koulutusta hankkeen 
yhteydessä kehitettyjen it -sovellus -
ten käytössä. Koulutus räätälöitiin 
sitä pyytäneiden yritysten tarpeisiin, 
joten osallistujille ei annettu todistuk -
sia. Työssäoppimiskoulutus oli myös 
yleistä.
25
 Johtopäätökset 
ja suositukset
63 
Verkkokauppateknologiaa pidetään 
keinona talouskasvun kiihdyttämiseen, 
sisämarkkinoiden edelleenkehittämi -
seen sekä Euroopan yhdentymisen 
nopeuttamiseen. Komissio on siksi 
kiinnittänyt enenevässä määrin huo -
miota tarpeeseen edistää verkkokau -
pan kehittymistä erityisesti lippulai -
va-aloitteisiinsa lukeutuvan Euroopan 
digitaalistrategian kautta. EU:n raken -
nerahaston määrärahoista on osoitettu 
kolme miljardia euroa toimiin, joilla 
edistetään tieto- ja viestintätekno -
logian hyödyntämistä pk -yrityksissä 
ohjelmakaudella 2007–2013.
64 
Tarkastuksessa arvioitiin, onko EAKR:n 
tuki pk -yrityksille ollut vaikuttavaa 
verkkokaupan alalla. Johtopäätök -
senä todettiin, että verkkokauppa -
hankkeisiin myönnetty EAKR:n tuki 
lisäsi osaltaan liike -elämän palvelujen 
saatavuutta verkossa. Seurannan 
puutteellisuuden vuoksi oli kuitenkin 
mahdotonta arvioida, missä määrin 
tuella edistettiin tieto- ja viestintätek -
nologioita koskevien EU:n ja jäsenval -
tioiden strategioiden toteuttamista ja 
pk-yritysten kehittämistavoitteiden 
saavuttamista. Lisäksi puutteellisten 
valintamenettelyiden seurauksena 
osarahoitettiin hankkeita, joiden 
kohdalla oli epätodennäköistä saada 
rahalle vastinetta.65 
Jäsenvaltioiden toimenpideohjelmat 
muodostivat hyvän perustan pk -yritys -
ten tukemiselle verkkokaupan alalla. 
Ne sisälsivät verkkokauppaa koskevia 
toimenpiteitä, jotka vastasivat tieto- 
ja viestintäteknologioita koskevissa 
strategioissa määritettyjä kansallisia tai 
alueellisia tarpeita. Saavutetun edistyk -
sen mielekäs mittaaminen kuitenkin 
vaarantui joskus siksi, että indikaatto -
reita ja tavoitearvoja tarkistettiin, usein 
ohjelmakauden loppupuolella ja toisi -
naan ilman asianmukaisia perusteluja. 
Lisäksi verkkokauppahankkeisiin liitty -
viä menoja ei aina ilmoitettu komissi -
olle oikein luokiteltuina, mikä vaikeutti 
menojen kokonaisarviointia. Komissio 
haki vuonna 2013 ratkaisua varojen 
alhaisen käyttöasteen ongelmaan 
ehdottamalla, että tieto- ja viestintätek -
nologian hyödyntämistä edistettäisiin 
pk-yrityksissä käyttämällä rakennera -
hastoja vaihtoehtoisella tavalla, ”tieto- 
ja viestintäteknologia -alan innovoinnin 
voucher -järjestelmän” kautta. Komissio 
ei kuitenkaan kiinnittänyt tarpeeksi 
huomiota tuloksellisuuden seurantaan, 
mikä on välttämätöntä saavutetun edis -
tyksen arvioinnissa (kohdat 18–27).
66 
Hallintoviranomaiset keskittyivät sekä 
valinta- että seurantavaiheessa enem -
män tuotoksiin kuin tuloksiin. Sovel -
lettujen valintakriteereiden rajallisuus 
merkitsi sitä, että toisinaan rahoitettiin 
kaikkia tukikelpoisia hankkeita niin 
pitkään kuin rahoitusta oli saatavilla 
riippumatta siitä, tuottivatko hank -
keet mitään potentiaalista lisäarvoa 
pk-yritysten kehittämisen tai EU:n 
tietoyhteiskuntaa koskevien tavoittei -
den kannalta (kohdat 29–43). Lisäksi 
hallintoviranomaiset eivät useimmissa 
tapauksissa pystyneet arvioimaan 
hankkeen vaikutusta yksittäisen 
pk-yrityksen kehittämiseen. Kahdessa 
tarkastukseen valitussa jäsenvaltiossa 
hallintoviranomaiset eivät suorittaneet 
tarvittavia tarkastuksia varmistuakseen 
järjestelmään syötettyjen tietojen luo -
tettavuudesta (kohdat 44–51).
26 Johtopäätökset ja suositukset
67 
Yleisesti ottaen pk -yritykset toteuttivat 
hankkeet sujuvasti ja tuotokset olivat 
yleensä johdonmukaisia asianomai -
seen hakemukseen nähden. Monet 
pk-yritykset ilmoittivat hyötyneensä 
hankkeidensa toteuttamisesta, mutta 
tulokset mitattiin vain alle puoles -
sa tarkastetuista hankkeista. Näissä 
tapauksissa havaittiin, että hyötyjä 
ilmeni yli puolessa asianomaisista 
pk-yrityksistä (kohdat 53–62).
68 
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa 
näin ollen seuraavaa:
Suositus 1
Komission pitäisi varmistaa, että se saa 
jäsenvaltioilta yhdenmukaiset ja luo -
tettavat tiedot toimenpideohjelmien 
edistymisestä (taloudellisten tietojen 
lisäksi myös tuloksellisuutta koskevat 
tiedot). Tätä varten komission pitäisi
a) arvioida ehdotettujen tulosindi -
kaattoreiden tarkoituksenmukai -
suus sekä toimenpideohjelmia 
hyväksyttäessä että myöhempien 
muutosten yhteydessä
b) suunnitella seurantajärjestelmä, 
jonka avulla voidaan mitata kaik -
kien tavoitearvojen saavuttamista 
oikea -aikaisesti ja joka mahdollis -
taa pidemmän aikavälin vertailun
c) ehdottaa vakiomuotoisia indikaat -
toreita, jotka ovat tarkoituksenmu -
kaisia verkkokauppaa koskevien 
EU:n strategisten tavoitteiden 
kannalta.Suositus 2
Komission pitäisi edellyttää, että 
jäsenvaltioiden käyttöönottamat 
valintakriteerit ja - menettelyt takaavat, 
että valituksi tulee hankkeita, joiden 
tuottama lisäarvo on optimaalinen 
muihin hakijoihin verrattuna, kun asiaa 
tarkastellaan pk -yritysten verkkokau -
pan kehittämisen ja Euroopan digitaa -
listrategian tavoitteiden saavuttamisen 
näkökulmasta katsottuna. Samalla 
pitäisi varmistaa, että menettelyjen 
vaatima aika ja hallinnollinen työmäärä 
ovat kohtuulliset tuen kohteena ole -
vien edunsaajien kannalta.
Hankkeita valitessaan jäsenvaltioiden 
viranomaisten pitäisi tarvittaessa vaa -
tia hakijoita
a) perustelemaan, miksi asianomai -
sen hankkeen toteuttaminen on 
tarpeellista; perustelut pitäisi 
mieluiten esittää riittävän yksityis -
kohtaisen ja realistisen liiketoimin -
tasuunnitelman muodossa
b) osoittamaan hankkeen taloudelli -
nen elinkelpoisuus
c) osoittamaan julkisen rahoitustuen 
tarve varainkäytön nollavaikutuk -
sen estämiseksi
d) kannustamaan hankkeiden toteut -
tajia ottamaan liiketoiminnassaan 
huomioon rajojen yli tapahtuva 
toiminta, jotta sisämarkkinoiden 
tarjoamia mahdollisuuksia voidaan 
hyödyntää täysimääräisesti.
27 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 3
Komission pitäisi vaatia jäsenvaltioi -
den hallintoviranomaisia ottamaan 
käyttöön hallinnointivälineet, joilla 
seurataan tukea saavan pk -yrityksen 
liiketoiminnan kehittämiseen osoite -
tun avustuksen vaikutusta. Komission 
olisi erityisesti vaadittava, että
a) avustussopimuksissa määritetään 
vähimmäismäärä päteviä indikaat -
toreita ja niihin liittyvät tavoitteet, 
jotka mitataan ja joihin kohdiste -
taan seurantaa ensinnäkin siinä 
vaiheessa, kun hanke on toteutettu 
ja kun sitä sovelletaan käytännös -
sä, sekä myöhemmin, kun hank -
keen vaikutusten voidaan olettaa 
ilmenneen täysimääräisestib) käyttöön otetaan mahdollisuuk -
sien mukaan mekanismi, jolla 
varmistetaan, että maksut ovat 
sidoksissa tuloksellisuuteen, ja 
mukautetaan maksuja, jos tulok -
sellisuus todetaan merkittävän 
heikoksi
c) suoritetaan tarvittavat tarkastuk -
set ja kontrollit, joilla varmiste -
taan seurantajärjestelmiin syö -
tettyjen tietojen luotettavuus ja 
yhdenmukaisuus.
Tilintarkastustuomioistuimen II jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Henri GRETHENIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
12. marraskuuta 2014 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA  
 presidentti
28
Kauden 2014–2020 ERI -ohjelmiin on sisällytettävä 
”toimien valintaa ohjaavat periaatteet”  ja ” tuotosin ­
dikaattorit sekä määrällinen tavoitearvo” , ja niistä 
neuvotellaan komission kanssa. Hankkeiden valin -
nassa noudatettavat periaatteet ja yksityiskohtaiset 
valintakriteerit määräytyvät kunkin tavoitteen ja 
yhteisrahoitettavan investoinnin ominaispiirteiden 
mukaan.
Niitä jäsenvaltioita, joissa on todettu ongelmia 
näillä aloilla, pyydetään kuvailemaan ohjelmassa 
(ennakkoehdot, toimintasuunnitelma), mitä toi -
mia viranomaiset aikovat toteuttaa parantaakseen 
hankkeiden valintamenettelyjä ja keventääkseen 
edunsaajien hallinnollista työmäärää. Tarvittaessa 
jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään suunni -
teltujen parannusten toteuttamiseksi teknistä apua 
ennakoivasti ja keskitetysti.
Lisäksi komissio neuvoo hallintoviranomaisia 
ottamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
suositukset osaksi digitaalista kasvua koskevien 
hankkeiden valintamenettelyä ja -kriteerejä.
IV c)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio on samaa mieltä erityisesti periaatteesta, 
jonka mukaan olisi otettava käyttöön mekanismi 
sen varmistamiseksi, että maksut ovat sidoksissa 
tuloksellisuuteen. Verkkokaupan alalla myönne -
tyn EAKR -tuen sitominen tuloksiin olisi kuitenkin 
haasteellista.Tiivistelmä
III
Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon myönteisesti.
Komissio katsoo, että verkkokauppahankkeisiin 
myönnetty EAKR:n tuki on ollut vaikuttavaa ja että 
se on edistänyt liike -elämän palvelujen saatavuutta 
verkossa.
Euroopan rakenne- ja investointirahastoja (ERI) kau -
della 2014–2020 koskevissa uusissa asetuksissa on 
parannettu ohjelmasuunnittelun seurantaa lujitta -
malla tulossuuntautuneisuutta ja toimintalogiikkaa 
ennakkoehtojen avulla. Verkkokauppaan liittyville 
investoinneille on asetettu erityinen ennakkoehto 
digitaalista kasvua käsittelevän strategisen toimin -
tapoliittisen kehyksen muodossa.
IV a)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio edellyttää, että hallintoviranomaiset 
raportoivat kauden 2007–2013 ohjelmien täy -
täntöönpanosta sovellettavien EAKR -asetusten 
mukaisesti.
Kauden 2014–2020 ERI -ohjelmien yhteydessä 
korostetaan enemmän tulosten saavuttamista 
tavoitteiden pohjalta. Ensisijaisten toimintalinjojen 
osalta indikaattorit kertovat kunkin toimintalinjan 
kokonaistuloksista mutta eivät toimintalinjaan sisäl -
tyvien yksittäisten toimien tuloksista.
IV b)
Komissio hyväksyy suosituksen ja kehottaa jäsen -
valtioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet.Komission  
vastaukset
Komission vastaukset 29
Havainnot
18
Komissio suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuo -
mioistuimen arvioon, joka koskee kaikissa tarkas -
tukseen valituissa jäsenvaltioissa käytössä olevia 
strategiakehyksiä. Lisäksi komissio korostaa, että 
uudet ERI -asetukset tarjoavat kaudelle 2014–2020 
suoritusten ja tulossuuntautuneisuuden kannalta 
entistä paremman kehyksen. (Ks. vastaus kohtaan 
IVb.)
22
Kauden 2007–2013 ohjelmia koskevassa asetuksessa 
ei edellytetty vakiomuotoisten indikaattoreiden 
käyttöä seurannassa. Verkkokauppaa varten ei 
myöskään ole määritetty erillistä perusindikaattoria.
Tietyn toimen toteuttamisesta odotettavia tuloksia 
seurataan tulosindikaattorin avulla. Näin jäsenval -
tiot voivat valita tulosindikaattorin, joka mittaa 
toteutetun toimen tuloksia parhaiten. Tuotosindi -
kaattoreita on mahdollista vakioida, mutta tulos -
indikaattorit on räätälöity asetettujen tavoitteiden 
perusteella.
Yhteinen vastaus kohtiin 23 ja 25
Hallintoviranomaiset muokkaavat tulosindikaatto -
reita koko ohjelmakauden ajan. Komissio huomaut -
taa, että jos jäsenvaltio haluaa muuttaa ohjelmaa, 
myös vastaavia indikaattoreita on tarkistettava. Jos 
muutos on merkittävä, on tutkittava tapauskohtai -
sesti, mistä se johtuu. Euroopan komissio neuvot -
telee muutoksista ja vaatii hallintoviranomaisilta 
tätä varten vankat perustelut. Tulosindikaattoreita 
voidaan tarkistaa sekä ylöspäin (jos tavoitteet voi -
daan asettaa vielä korkeammalle) että alaspäin (jos 
hallintoviranomainen ei voi vaikuttaa taloudelliseen 
tilanteeseen ja edistymiseen käytännön toimissa).
Digitaalista konvergenssia koskevan toimenpide -
ohjelman muuttaminen Kreikassa joulukuussa 2012 
koski pääasiassa budjetin huomattavaa leikkaamista 
(300  miljoonalla  eurolla) kilpailukykytoimenpide -
ohjelman vahvistamiseksi. Budjettileikkaus vai -
kutti väistämättä indikaattoreiden arvoon, jota oli 
mukautettava vastaavasti.Johdanto
05
Komissio huomauttaa, että verkko -ostoksia teke -
vien pk -yritysten osuus on yleensä selvästi suu -
rempi ja että EU:n keskiarvo, 26 prosenttia, on 
paljon lähempänä tavoitetta. Tulos on suhteellisen 
hyvä, mikä johtuu osittain paremmasta lähtöase -
masta. Verkossa on myös helppo tehdä ostoksia, 
kun taas myyminen on vaikeaa, koska on perus -
tettava verkkokauppa ja tarvittavat maksu- ja 
toimitusmekanismit.
09
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen tavoin 
huolestunut tieto- ja viestintäteknologian (TVT) 
hyödyntämistä edistävän rahoituksen alhaisesta 
käyttöasteesta. Komissio onkin laatinut ohjeita1 
edistääkseen tieto- ja viestintäteknologian hyö -
dyntämistä pk -yrityksissä tukevien toimenpiteiden 
käyttöä mm. verkkokaupan alalla. Näitä ohjeita 
on esitetty mm. palveluinnovointia, pk -yritysten 
älykästä kasvua ja kansainvälistymistä, erilaisia 
Euroopan digitaalistrategiaan liittyviä digitaalisen 
kasvun tukimenetelmiä sekä jäljempänä mainittuja 
TVT -innovaatioseteleitä koskevissa oppaissa. Lisäksi 
komissio tarjoaa teknisen avun puitteissa digitaali -
sen kasvun asiantuntijoiden palveluita2.
Komissio on myös perustanut vuonna 2003 pk -yri-
tyksille suunnatun European e -Business Support 
Network -verkoston (eBSN). Kyseessä on kansallisille 
ja alueellisille päättäjille ja julkissektoria edustaville 
verkkokaupan asiantuntijoille tarkoitettu toiminta -
politiikan koordinointifoorumi. Tähän liittyy myös 
EU:n aloite, joka koskee tietotekniikan älykästä 
käyttöä ja pk -yritysten integroitumista globaaleihin 
digitaalisiin arvoketjuihin3.
1 Katso: http://s3platform .jrc.ec.europa .eu/guides
2  Näitä palveluja on jo tarjottu vuosina 2013–2014 Unkarille, 
Kreikalle ja Italialle.
3  Katso: http://ec .europa .eu/enterprise/sectors/ict/ebsn/what/
index_en .htm
Komission vastaukset 30
Toissijaisuusperiaatteen ja yhteistyössä jäsenval -
tioiden kanssa toteutettavan hallinnoinnin periaat -
teiden mukaisesti on jäsenvaltioiden ja alueiden 
tehtävä päättää, ottavatko ne TVT -alan innovoin -
tisetelijärjestelmän käyttöön omien toimenpi -
deohjelmiensa puitteissa. Komissio kannustaa 
alueita ottamaan järjestelmän käyttöön innovointia 
tai digitaalista kasvua koskevien strategioiden 
yhteydessä.
Komissio on myös samaa mieltä siitä, että on tar -
peen tukea kysyntään perustuvaa tukijärjestelmää, 
jonka avulla pyritään vastaamaan pk -yritysten 
tarpeisiin.
Eri alueilla tähän asti saadut kokemukset kuitenkin 
osoittavat, ettei pk -yrityksissä ole useinkaan riit -
tävästi tietoa siitä, mitkä teknologia/TVT -ratkaisut 
parhaiten soveltuisivat niiden liiketoimintamalliin. 
Pk-yritykset tarvitsevatkin tukea TVT -tarpeiden 
määrittämisessä ja muotoilussa ja asianmukaisen 
liiketoimintasuunnitelman laatimisessa. Innovointi -
setelijärjestelmään kuuluukin myös neuvojen tarjoa -
minen pk -yrityksille oikeanlaisen TVT -liiketoiminta -
ratkaisun analysoimiseksi ja määrittämiseksi.
Koska innovointisetelijärjestelmä on luonteeltaan 
kokeellinen ja sen täytäntöönpanoaika rajoitettu, 
tulosindikaattoreita ei toistaiseksi ole otettu käyt -
töön. Nämä tiedot toimitetaan komissiolle seuraa -
vien seurantakomiteoiden kokousten yhteydessä 
vuoden 2015 puolivälissä.
Ohjelmatasolla on tärkeää korostaa, että ohjelma -
kaudella 2007–2013 ei käytetä tulos- vaan tuotos -
indikaattoreita. Näitä tietoja kuitenkin pyydetään 
seurantakomiteoilta.24
Puolassa muutettiin innovatiivista taloutta koske -
van toimenpideohjelman indikaattoreita vuoden 
2011 alussa. Kun otetaan huomioon, että kyseinen 
toimenpideohjelma oli hyväksytty vuoden 2007 
lopulla ja ensimmäiset ehdotuspyynnöt käynnis -
tetty vuonna 2008 ja 2009, muutokset toteutettiin 
mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, sen jälkeen 
kun toimenpiteen toteuttamisesta oli saatu ensim -
mäiset kokemukset ohjelmakauden puolivälissä ja 
hallintoviranomaiset esittivät tarvittavat perustelut.
26
Vaikka komissio antoi vastuuviranomaisille ohjeita 
(ks. alaviite 6) luokitteluun perustuvaa tietojär -
jestelmää koskevista periaatteista, menojen luo -
kittelu kuuluu edelleen hallintoviranomaisten 
vastuualueeseen.
Laatikko 2 
TVT -alan innovointiseteli on Euroopan aluekehi -
tysrahaston (EAKR) tukimuoto, jonka avulla on 
mahdollista tavoittaa mikroyritykset ja pk -yritykset 
tavalla, joka vähentää niille aiheutuvaa hallinnollista 
työmäärää. Ei ole olemassa yhtä toimintamallia, joka 
soveltuisi kaikille. Kutakin järjestelmää kehitetään ja 
toteutetaan alue- ja paikallisviranomaisten toi -
mesta avustusten tai rahoitusvälineiden muodossa 
olosuhteiden mukaan, joita ovat mm. kunkin alueen 
TVT -potentiaali ja intensiteetti, integraatio muiden 
innovoinnin hallintaan liittyvien toimien kanssa, 
valmiudet hallinnoida järjestelmää, aiempi kokemus 
tällaisten toimien tukemisesta sekä tarve parantaa 
TVT -teknologian hyödyntämistä pk -yrityksissä.
Komission vastaukset 31
33
Komissio korostaa, että se tarkistaa ”toimien valin -
taa ohjaavat periaatteet” huolellisesti toimenpide -
ohjelmien yhteydessä neuvotellessaan kauden 
2014–2020 ERI -rahastojen ohjelmista. Näin varmis -
tetaan, että ne sopivat yhteen erityistavoitteiden ja 
erityyppisten toimenpiteiden kanssa4.
35
Komissio katsoo, että hallintoviranomaisen (tai val -
tuutetun välittävän elimen) olisi säilytettävä riittävä 
näyttö osoitukseksi siitä, että valintamenettely on 
ollut läpinäkyvä ja että se täyttää ohjelman seuran -
takomitean vahvistamat kriteerit.
36 a)
Komissio on tietoinen kuvatusta tapauksesta. 
Komissio ja asianomainen jäsenvaltio ovat käynnis -
täneet tarvittavat korjaustoimet.
36 b)
Italian ehdotuspyyntö oli jäsenvaltion viranomais -
ten mukaan laadittu asetuksen (EY) N:o 1998/2006 
(vähämerkityksinen tuki) mukaisesti. Siinä ei 
säädetä kannustavaa vaikutusta koskevasta vaa -
timuksesta, kuten muissa tukijärjestelmissä. Joka 
tapauksessa ehdotuspyynnössä rajattiin takautu -
vien menojen alkamisajankohdaksi 1.1.2008 eikä 
laajennettu sitä vuoden 2007 alkuun, mikä olisi ollut 
mahdollista.
4  Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 
kohdan b alakohta: iii) kuvaus kunkin investointiprioriteetin 
mukaisesti tuettavien toimenpiteiden tyypistä ja esimerkeistä 
ja niiden odotetusta vaikutuksesta i alakohdassa tarkoitettujen 
erityistavoitteiden saavuttamiseen, myös toimien valintaa ohjaavat 
periaatteet, ja tapauksen mukaan tärkeimmät kohderyhmät, 
erityiset kohdealueet ja tuensaajien tyypit sekä rahoitusvälineiden 
suunniteltu käyttö ja suurhankkeet.29
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaat -
teiden mukaisesti yksityiskohtaisten valintakri -
teerien laatiminen ja hankkeiden valinta kuuluvat 
jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Tämä tarkoittaa, 
että verkkokauppahankkeita valitessaan hallintovi -
ranomainen päättää, onko hakemuksen yhteydessä 
esitettävä liiketoimintasuunnitelma (tai muita asia -
kirjoja toimenpideohjelman tavoitteiden mukaan) 
ja mitä tietoja siinä on oltava. Hallintoviranomainen 
myös tarkistaa hankehakemuksen ja liiteasiakirjojen 
(esim. liiketoimintasuunnitelman) laadun.
31
Yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin periaat -
teiden mukaisesti yksityiskohtaisten valintakri -
teerien laatiminen ja hankkeiden valinta kuuluvat 
jäsenvaltioiden vastuualueeseen. Tämä tarkoittaa, 
että verkkokauppahankkeita valitessaan hallintovi -
ranomainen päättää, onko hakemuksen yhteydessä 
esitettävä liiketoimintasuunnitelma (tai muita asia -
kirjoja toimenpideohjelman tavoitteiden mukaan) 
ja mitä tietoja siinä on oltava. Hallintoviranomainen 
myös tarkistaa hankehakemuksen ja liiteasiakirjojen 
(esim. liiketoimintasuunnitelman) laadun.
Yhteinen vastaus 32 kohtaan ja 
laatikkoon 4
Komissio on tietoinen 32 kohdassa ja laatikossa 
4 kuvatusta tilanteesta. Komissio ja asianomai -
nen jäsenvaltio ovat käynnistäneet tarvittavat 
korjaustoimet.
Komission vastaukset 32
43
Verkkosivuston käännättämistä kannattaa harkita 
siinä vaiheessa, kun ulkomaisilla kohdemarkkinoilla 
syntyy liiketoimintamahdollisuuksia. Liiketoiminnan 
luonteesta riippuen kustannukset saattavat kuiten -
kin nousta suuremmiksi kuin näin saatava lisähyöty.
Yhteinen vastaus kohtiin 44 ja 45
Kauden 2007–2013 ohjelmia koskevassa asetuksessa 
ei edellytetty vakiomuotoisten indikaattoreiden 
käyttöä seurannassa. Verkkokauppaa varten ei 
myöskään ole määritetty erillistä perusindikaattoria.
Hankkeiden täytäntöönpanon edistymistä koske -
vien raporttien analysointi tehdään jäsenvaltioiden 
tasolla. Oikeusperustan mukaan komissio antaa 
ohjeita hankehallinnon kehittämiseksi.
Tietyn toimen toteuttamisesta odotettavia tuloksia 
seurataan tulosindikaattorin avulla. Näin jäsenval -
tiot voivat valita tulosindikaattorin, joka mittaa 
toteutetun toimen tuloksia parhaiten. Tuotosindi -
kaattoreita on mahdollista vakioida, mutta tulos -
indikaattorit on räätälöity asetettujen tavoitteiden 
perusteella.
47
Kokonaan toteutettujen hankkeiden järjestel -
mällistä seurantaa voidaan pitää hyvänä käytän -
teenä, mutta sitä ei ole määritelty asetuksissa 
velvoitteeksi.
Hallintoviranomaisten olisi arvioitava ohjelmien 
tuloksellisuutta, tehokkuutta ja vaikuttavuutta. 
Samalla arvioidaan sitä, miten rahastoista myön -
netty tuki on edistänyt kunkin ensisijaisen toiminta -
linjan tavoitteita.37
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
samaa mieltä ja ottaa ohjelmien seurantakomi -
teois  sa tarvittaessa esiin kysymyksen hankkeiden 
valintamenettelyn kestosta varmistaakseen, että 
menettelyt ovat hyväksyttyjä ja nopeampia.
40
Komissio korostaa tuki -intensiteettien eroa Kreikan 
toimenpideohjelman ja TVT -innovaatioseteleitä 
koskevan pilottihankkeen välillä; toimenpideoh -
jelmassa intensiteetti oli 40 000–200 000 euroa ja 
pilottihankkeessa 5 000–7 500 euroa. Tämä saattaa 
selittää myös eron valintamenettelyn kestossa.
Lisäksi Murciassa TVT -innovaatioseteleitä koskeva 
pilottihanke perustui alueen laajaan kokemukseen 
innovaatioseteleiden suunnittelusta, toteuttami -
sesta ja hallinnoinnista.
41
Rajat ylittävä ulottuvuus riippuu yrityksen luon -
teesta. Yrityksen toiminta saattaa olla paikallista, 
jolloin rajat ylittävä toiminta ei tule kyseeseen. 
Liiketoiminnan laajentaminen myöhemmin edel -
lyttää puolestaan verkkosivuston mukauttamista 
monikieliseksi.
Komissio korostaa kauden 2014–2020 EAKR -ohjel -
missa pk -yritysten kansainvälistymisen tärkeyttä, 
sillä analyysien mukaan pk -yritykset ovat yleensä 
kilpailukykyisempiä, jos niiden toiminta ulottuu yli 
kansallisten rajojen5.
5  Ks. esimerkiksi http://ec .europa .eu/enterprise/policies/sme/files/
support_measures/internationalisation/report_internat_en .pdf
Komission vastaukset 33
Komissio korostaa, että myöskään kaudella 
2014–2020 komissiolle ei tarvitse raportoida jokai -
sen yksittäisen hankkeen tuloksista, vaan rapor -
tointi koskee kokonaisen ohjelman/toimintalinjan 
kokonaistuloksia.
60
Komissio huomauttaa, että tuensaajien raportoin -
tivelvollisuutta koskevat säännöt, jotka liittyvät 
mm. määrällisiin ja laadullisiin tavoitteisiin sekä 
tietojen laatimisesta ja raportoinnista aiheutuviin 
kustannuksiin suhteessa tuen määrään, määritellään 
yhteistyössä tapahtuvan hallinnoinnin periaat -
teiden mukaisesti hallintoviranomaisen toimesta 
toimenpideohjelman ja sen tavoitteiden mukaan.
Johtopäätökset ja suositukset
64
Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon myönteisesti. Komissio katsoo, että verk -
kokauppahankkeisiin myönnetty EAKR:n tuki on 
ollut vaikuttavaa ja että se on edistänyt liike -elämän 
palvelujen saatavuutta verkossa. Euroopan rakenne- 
ja investointirahastoja (ERI) kaudella 2014–2020 
koskevissa uusissa asetuksissa parannetaan ohjel -
masuunnittelun seurantaa lujittamalla tulossuun -
tautuneisuutta ja toimintalogiikkaa ennakkoehtojen 
avulla. Verkkokauppaan liittyville investoinneille on 
asetettu erityinen ennakkoehto digitaalista kasvua 
käsittelevän strategisen toimintapoliittisen kehyk -
sen muodossa.
65
Kauden 2007–2013 ohjelmia koskevissa asetuksissa 
ei edellytetty vakiomuotoisten indikaattoreiden 
käyttöä seurannassa. Verkkokauppaa varten ei 
myöskään ole määritetty erillistä perusindikaat -
toria, jonka avulla voitaisiin seurata toimien 
tuloksellisuutta.49 a)
Komissio tunnustaa ongelman olemassaolon 
mutta kiinnittää huomiota talous- ja rahoituskriisin 
vaikutuksiin, joiden vuoksi monet yritykset ovat 
joutuneet lopettamaan toimintansa. Yritykset ovat 
peruuttaneet osallistumisensa sovittuihin rahoitus -
hankkeisiin ja toimenpiteiden toteuttamisajat ovat 
yleensä pidentyneet. Vastatakseen kriisiin Piemon -
ten viranomaiset keskittivät toimensa (myös seuran -
tatoimet) varojen käytön nopeuttamiseen.
Hallintoviranomainen toteuttaa parhaillaan useita 
aloitteita, joiden tarkoituksena on lopettaa tämä 
hätätilanne ja palauttaa sähköisten hallinnointitoi -
mien säännönmukainen toiminta kaikkien rahoitet -
tavien hankkeiden edistymiseen liittyvien tietojen 
osalta.
49 b)
Komissio myöntää, että kyseiset indikaattorit olisi 
määriteltävä asianmukaisella tavalla, jotta hallinto -
viranomainen voi koota tiedot toimenpideohjelman 
tasolla.
Ongelma on ratkaistu kauden 2014–2020 uusissa 
ERI-asetuksissa.
Laatikko 6 
Tarkastetut hankkeet liittyvät lähinnä välittäjien 
antamaan asiantuntijaneuvontaan ja tukipalveluihin 
uusille ja jo toimiville yrityksille. Siksi suurin osa 
avustuksesta menee palkkojen maksamiseen.
Lisäksi syntyi markkinointikustannuksia verkottu -
mistapahtumista, joita järjestettiin uusille yrityk -
sille menestyneiden yrittäjien tapaamista varten. 
Tapahtumista oli hyötyä uusille yrityksille, koska ne 
poikivat myöhemmin liiketoimintamahdollisuuksia.
58
Ks. komission vastaus kohtaan 22 tulossuuntau -
tuneisuuden parantamisesta kauden 2014–2020 
yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa.
Komission vastaukset 34
67
Komissio suhtautuu tilintarkastustuomioistuimen 
arvioon myönteisesti.
Suositus 1
Komissio edellyttää, että hallintoviranomaiset 
raportoivat kauden 2007–2013 ohjelmien täy -
täntöönpanosta sovellettavien EAKR -asetusten 
mukaisesti.
Kauden 2014–2020 ERI -ohjelmien yhteydessä koros -
tetaan enemmän tulosten saavuttamista tavoittei -
den pohjalta. Ensisijaisten toimintalinjojen osalta 
indikaattorit kertovat kunkin toimintalinjan koko -
naistuloksista, mutta eivät toimintalinjaan sisälty -
vien yksittäisten toimien tuloksista.
Suositus 1 a)
Komissio ottaa tehtäväkseen arvioida ehdotettujen 
tulosindikaattoreiden sopivuuden ja tarkoituksen -
mukaisuuden sekä toimenpideohjelmia hyväksyt -
täessä että myöhempien muutosten yhteydessä.
Suositus 1 b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Kaudella 2014–2020 ohjelmissa on tulossuuntautu -
neisuuden parantamiseksi selkeästi määritettävä 
yleiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit (ja 
tavoitearvot) sekä tulosindikaattorit, joilla mita -
taan edistymistä kohti investoinnilla tavoiteltua 
muutosta (lähtö- ja tavoitearvot). Tiedot ohjel -
man täytäntöönpanon edistymisestä toimitetaan 
komissiolle vuosittain (vuodesta 2016 lähtien), jotta 
niiden kehitystä voidaan seurata. Tietojen on oltava 
jäsenneltyjä, jotta niitä voidaan analysoida, vertailla 
ja koota. Komissio aikoo myös julkaista tiedot.
Suositus 1 c)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.Jos jäsenvaltio haluaa muuttaa ohjelmaa, myös 
vastaavia indikaattoreita on tarkistettava.
Toiseksi, vaikka komissio antoi vastuuviranomai -
sille ohjeita6 (ks. alaviite 6) luokitteluun perustuvaa 
tietojärjestelmää koskevista periaatteista, menojen 
luokittelu kuuluu edelleen hallintoviranomaisten 
vastuualueeseen.
Komissio muistuttaa, että TVT -innovointisetelijär -
jestelmä on luonteeltaan kokeellinen. Eri alueilla 
tähän asti saadut kokemukset osoittavat, että 
tällaiselle aloitteelle on todellista tarvetta pk -yritys -
ten tuotteiden kysynnän edistämiseksi. Rajoitetun 
täytäntöönpanoajan vuoksi tulosindikaattoreita ei 
toistaiseksi ole otettu käyttöön. Nämä tiedot toimi -
tetaan komissiolle seuraavien seurantakomiteoiden 
kokousten yhteydessä vuoden 2015 puolivälissä.
66
Komissio korostaa, että uudet ERI -asetukset tar -
joavat kaudelle 2014–2020 suoritusten ja tulos -
suuntautuneisuuden kannalta entistä paremman 
kehyksen.
Komissio tarkistaa erityisesti ”toimien valintaa 
ohjaavat periaatteet” huolellisesti toimenpideoh -
jelmien yhteydessä neuvotellessaan kauden 2014–
2020 ERI -ohjelmista. Näin varmistetaan, että ne 
sopivat yhteen erityistavoitteiden ja erityyppisten 
toimenpiteiden kanssa7.
6  Vuoden 2009 ohjeet:  
http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/quick -guides/
sfc2007_reporting_categorisation_data_Note_Art_11.pdf  – 
Kysymyksiä ja vastauksia -asiakirja laadittiin ensimmäisen kerran 
vuonna 2009, ja sitä tarkistettiin vuonna 2012.  
http://ec.europa.eu/employment_social/sfc2007/
quick -guides/categorisation_faq_rev201202.pdf  – ”Koodien ja 
mahdollisuuksien mukaan myös kansallisten käytänteiden tai 
määritelmien käytössä kannustetaan noudattamaan kohtuutta. 
… Komissio ei ole esittänyt yhdenmukaisia määritelmiä, mutta 
se vastaa mielellään kaikkiin kysymyksiin.
7  Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 
kohdan b alakohta: iii) kuvaus kunkin investointiprioriteetin 
mukaisesti tuettavien toimenpiteiden tyypistä ja esimerkeistä 
ja niiden odotetusta vaikutuksesta i alakohdassa tarkoitettujen 
erityistavoitteiden saavuttamiseen, myös toimien valintaa ohjaavat 
periaatteet, ja tapauksen mukaan tärkeimmät kohderyhmät, 
erityiset kohdealueet ja tuensaajien tyypit sekä rahoitusvälineiden 
suunniteltu käyttö ja suurhankkeet.
Komission vastaukset 35
Komissio toteaa, että tämä suositus on osoitettu 
jäsenvaltioille, ja korostaa, että yksityiskohtaisten 
sääntöjen tulisi soveltua kunkin toimenpideohjel -
man erityispiirteisiin.
Suositus 2 a)
Komissio ottaa nämä kysymykset esiin neuvotte -
luissa, joissa käsitellään ERI -ohjelmien luonnoksia. 
Luonnoksissa on esitettävä tiedot toimenpiteiden 
valintaperiaatteista. Hankkeiden valinnassa nouda -
tettavat periaatteet ja yksityiskohtaiset valintakri -
teerit määräytyvät kuitenkin kunkin tavoitteen, 
toimenpiteen tyypin ja laajuuden sekä investoinnin 
ominaispiirteiden mukaan. Tämä ei kaikissa verk -
kokaupan tukea koskevissa tapauksissa edellytä 
liiketoimintasuunnitelman esittämistä.
Suositus 2 b)
Komissio on samaa mieltä siitä, että EAKR:n osal -
listumisen hankkeeseen tulisi perustua kustan -
nus-hyötyanalyysiin, joka osoittaa hankkeen olevan 
taloudellisesti elinkelpoinen. Tämä on jäsenvaltioi -
den seurantakomiteoiden asettama valintakriteeri.
Suositus 2 d)
Komissio edistää pk -yritysten kansainvälistymistä, 
koska kansainvälistä toimintaa harjoittavat pk -yri-
tykset luovat enemmän työpaikkoja ja ovat inno -
vatiivisempia kuin sellaiset pk -yritykset, joiden 
toiminta rajoittuu kansallisille markkinoille8. Kauden 
2014–2020 ERI -asetuksissa kannustetaankin teke -
mään yhteistyötä yli ohjelma -alueiden rajojen (ks. 
yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 70 artiklan 
2 kohta). Se, olisiko hankkeiden yhteydessä erik -
seen kannustettava rajat ylittävään toimintaan, on 
kuitenkin ratkaistava ohjelmien erityistavoitteiden 
ja toimenpidetyyppien mukaan.
8  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/market -access/
internationalisation/index_en.htm#h2-5Komissio on samaa mieltä siitä, että on tärkeää 
seurata avustusten vaikutuksia. Edistymisen ja 
vaikutusten seurantaa varten valitut indikaattorit 
eivät kuitenkaan ole vakiomuotoisia, vaan ne mää -
räytyvät kunkin toimenpideohjelman tavoitteiden 
mukaan. Käytettävien indikaattoreiden on heijas -
tettava alueiden/jäsenvaltioiden erilaisia tarpeita ja 
poliittisia ratkaisuja.
Digitaalista kasvua käsittelevä strateginen toimin -
tapoliittinen kehys sisältää kuitenkin vakiomuotoi -
sia indikaattoreita, joilla mitataan toimenpiteiden 
edistymistä TVT -alalla, kuten yhteisiä säännöksiä 
koskevan asetuksen liitteessä XI olevassa ennakko -
ehdossa 2.1 määrätään.
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen ja kehottaa jäsen -
valtioita toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet.
Kauden 2014–2020 ERI -ohjelmiin on sisällytettävä 
”toimien valintaa ohjaavat periaatteet”  ja ”tuotos­
indikaattorit sekä määrällinen tavoitearvo” , ja niistä 
neuvotellaan komission kanssa. Hankkeiden valin -
nassa noudatettavat periaatteet ja yksityiskohtaiset 
valintakriteerit määräytyvät kunkin tavoitteen ja 
yhteisrahoitettavan investoinnin ominaispiirteiden 
mukaan.
Niitä jäsenvaltioita, joissa on todettu ongelmia 
näillä aloilla, pyydetään kuvailemaan ohjelmassa 
(ennakkoehdot, toimintasuunnitelma), mitä toi -
mia viranomaiset aikovat toteuttaa parantaakseen 
hankkeiden valintamenettelyjä ja keventääkseen 
edunsaajien hallinnollista työmäärää. Tarvittaessa 
jäsenvaltioita kehotetaan hyödyntämään suunni -
teltujen parannusten toteuttamiseksi teknistä apua 
ennakoivasti ja keskitetysti.
Lisäksi komissio neuvoo hallintoviranomaisia 
ottamaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
suositukset osaksi digitaalista kasvua koskevien 
hankkeiden valintamenettelyä ja -kriteerejä.
Komission vastaukset 36
Suositus 3 a)
Komissio hyväksyy suosituksen. Kauden 2014–2020 
oikeudellisessa kehyksessä edellytetään, että 
ohjelmissa on määritelty tulosindikaattorit ensisi -
jaisten toimintalinjojen tasolla ja tuotosindikaattorit 
toimenpiteiden tasolla koko ohjelmakaudelle.
Suositus 3 b)
Komissio on periaatteessa samaa mieltä mutta ei 
voi käytännössä hyväksyä suositusta. Verkkokaup -
pahankkeiden tuloksiin saattavat vaikuttaa ulkoiset 
tekijät, joita ei voida tietää etukäteen. Verkkokau -
pan alalla myönnetyn EAKR -tuen sitominen tulok -
siin olisi tästä syystä haasteellista.
Suositus 3 c)
Komissio hyväksyy suosituksen, jonka mukaan 
jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat tarkis -
tukset ja valvontatoimet sen varmistamiseksi, että 
seurantajärjestelmiin tallennetut tiedot ovat luotet -
tavia ja johdonmukaisia.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
•  yksi kappale: 
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
•  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat: 
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_fi.htm), 
muissa kuin EU‑maissa sijaitsevista lähetystöistä ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_fi.htm), 
ottamalla yhteyttä Europe Direct ‑palveluun ( http://europa.eu/europedirect/index_fi.htm) 
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu).
Maksulliset tilaukset:•  Euroopan unionin julkaisutoimiston myyntiedustajalta 
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_fi.htm).
QJ-AB-14-021-FI-N  ISSN 1977-5792EU on viime vuosina osarahoittanut 
verkkokauppaa koskevia hankkeita Euroopan 
aluekehitysrahaston (EAKR) tuella osana unionin 
koheesiopolitiikkaa. Euroopan 
tilintarkastustuomioistuin arvioi 
erityiskertomuksessaan, onko 
verkkokauppahankkeilla onnistuttu tukemaan 
tieto- ja viestintäteknologian hyödyntämistä 
pk-yrityksissä. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti 
otoksen, joka koostui EU:n osarahoittamista 
verkkokauppahankkeista. Hankkeet toteutettiin 
Kreikassa, Italiassa, Puolassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa.
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
verkkokauppahankkeisiin myönnetty EAKR:n 
tuki edisti osaltaan liike -elämän palvelujen 
saatavuutta verkossa. Seurannan 
puutteellisuuden vuoksi oli kuitenkin 
mahdotonta arvioida, missä määrin tuella 
edistettiin tieto- ja viestintäteknologioita 
koskevien EU:n ja jäsenvaltioiden strategioiden 
toteuttamista ja pk -yritysten 
kehittämistavoitteiden saavuttamista.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN