ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Sähköisen viestinnän sektorin rooli sähköisen talouden mahdollistajana on viime vuosina kasvanut merkittävästi. Kuluttajat ja yritykset tukeutuvat enenevässä määrin datapalveluihin ja internetyhteyksiin perinteisten puhelinpalvelujen sijaan. Tämä tarkoittaa, että alan on oltava mukana vastaamassa lisääntyvään kysyntään ja sosioekonomisiin tarpeisiin ja reagoitava uusiin internetissä toimiviin kilpailijoihin. Näiden kysymysten ratkaisemisessa apua voi olla sääntelykehyksen uudelleentarkastelusta. Julkisen kuulemisen, vaikutusten arvioinnin taustaselvityksen, nykyisen sääntelykehyksen arvioinnin ja sidosryhmien kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhelun avulla on kartoitettu kolme ongelmakokonaisuutta. Näitä ovat i) esteet, jotka haittaavat kaikenkattavien ja rajattomien yhteyksien kehittämistä digitaalisia sisämarkkinoita varten erittäin suuren kapasiteetin verkon kiinteiden ja mobiilien infrastruktuurien avulla, ii) sääntelykehyksen kyky reagoida markkinoiden ja teknologian nopeisiin muutoksiin ja iii) sääntelyn päällekkäisyydet ja tehottomuus sekä johdonmukaisuuden puute, jotka johtavat tarpeettomaan hallinnolliseen rasitteeseen.

Uudelleentarkastelun yleisenä tavoitteena on varmistaa, että kilpailukykyä edistävän sääntelykehyksen avulla saadaan aikaan kaikenkattavat rajattomat yhteydet, jotka muodostavat digitaalisten sisämarkkinoiden perustan. Tämä tarkoittaa erittäin suuren kapasiteetin verkkoyhteyksiä koskevan uuden tavoitteen käyttöönottoa kilpailua, sisämarkkinoita ja loppukäyttäjien etuja koskevien nykyisten tavoitteiden rinnalle. Suoritetussa analyysissä yksilöitiin lisäksi kolme yleistavoitteeseen liittyvää erityistavoitetta. Ensimmäinen koskee yhteyksien kaikenkattavan saatavuuden edistämistä sisämarkkinoilla. Toinen koskee kilpailun ja käyttäjien valinnanvaran edistämistä sisämarkkinoilla. Kolmas liittyy sääntelyn yksinkertaistamiseen ja sisämarkkinoiden yhtenäisyyden saavuttamiseen. Sisämarkkinat ovat edelleen sääntelykehyksen tavoite, joka on kaikkien uudelleentarkastelun tavoitteiden perustana. Tavoitteiden välillä on havaittu olevan useita mahdollisia yhteisvaikutuksia.

Kehittämällä yhteistä ja johdonmukaista sääntelyä ja jakamalla sääntelyä koskevaa tietämystä ja resursseja voidaan saada sääntelyn osalta aikaan parempia tuloksia pienemmin kustannuksin koko EU:ssa. Tämä koskee etenkin sellaisia sääntelyn aloja, joissa on rajatylittävä ulottuvuus. Sääntelykehyksen parannuksista, joilla vastataan nykypäivän haasteisiin ja markkinoiden tulevaan kehitykseen, voi olla hyötyä jäsenvaltioille, kun EU:ssa saadaan käyttöön erittäin suuren kapasiteetin yhteysverkkoja. Vaikka jonkin verran liikkumavaraa on jätettävä paikallisiin olosuhteisiin sopeuttamista varten, kansalliset lainsäätäjät saavuttavat laajennetut tavoitteensa ainoastaan tekemällä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa; näin samankaltaisiin ongelmiin kehitetään parhaat ratkaisut.
Poliittisen päätöksenteon ja muiden käyttäjien kasvavat tietotarpeet aiheuttavat Eurostatille ja kansallisille tilastolaitoksille uusia tilastotietojen korkeaa laatua – ja ajantasaisuutta – koskevia vaatimuksia. Samaan aikaan tekniset innovaatiot antavat uusia mahdollisuuksia tiedonkeruuseen mutta myös edelleen muuttavat tiedon käyttäjien tulevia tarpeita. Sosiaalitilastojen nykyinen järjestelmä on pirstoutunut erillisiin alakohtaisin asetuksiin, joissa tiukasti määritellään sisältö (käsiteltävät aiheet) ja tiedonkeruun tekniset vaatimukset (otannan koko, laatukriteerit, toimitusvaatimukset jne.). Tuloksena on pirstoutunut ja joustamaton EU-tason oikeudellinen järjestelmä, joka kuvastuu sen tuloksena saatavissa kansallisen tason tiedonkeruuprosesseissa – jotka ovat lähinnä erillisiä kyselytutkimuksia – ja osaltaan aiheuttaa seuraavat Euroopan sosiaalitilastojen keskeiset ongelmat: i) ei vastata käyttäjien tarpeisiin; ii) laatuongelmia erityisesti johdonmukaisuudessa ja vertailukelpoisuudessa tiedonkeruiden välillä; iii) vain vähän tukea innovatiivisten tiedonkeruumenetelmien ja saatavilla olevien tietolähteiden käytölle. Näiden ongelmien yhteisvaikutus lisää myös tehottomuutta: iv) tiedonkeruun tarpeettoman suuret kustannukset ja vastaajille koituva rasite. Näiden ongelmien perimmäisenä seurauksena on, että Eurostatin keräämien tilastojen relevanssi vähitellen kärsii poliittisten päättäjien ja muiden tietojen käyttäjien keskuudessa.
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.

Sitä sovelletaan sen tekopäivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä alkaen.

Tehty […].

Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

SISÄLLYSLUETTELO

I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla Määritelmät

II OSASTO ’ALKUPERÄTUOTTEIDEN’ MÄÄRITTELY

2 artikla Yleiset vaatimukset

3 artikla Kumulaatio yhteisössä
Luonnos: EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätös Turkin alkuperätuotteet määritelmästä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan liitteessä 6 olevan I luvun määräysten soveltamiseksi tehdyn päätöksen N:o 4/72 kumoamisesta /* SEK/2000/0388 lopull. */





Luonnos: EY-TURKKI-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS Turkin alkuperätuotteet määritelmästä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan liitteessä 6 olevan I luvun määräysten soveltamiseksi tehdyn päätöksen N:o 4/72 kumoamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Päätöksellä N:o 4/72 vahvistettiin käsitteen Turkin alkuperätuotteet määritelmä maataloustuotteiden osalta. EY-Turkki-assosiaationeuvoston 25 päivänä helmikuuta 1998 maataloustuotteiden kauppajärjestelmästä tekemän päätöksen N:o 1/98 pöytäkirjassa 3 määriteltiin vuonna 1998 alkuperäsäännöt, joita vastedes sovelletaan Turkin ja yhteisön väliseen maataloustuotteiden kauppaan. Tästä syystä päätös N:o 4/72 on aiheeton, ja oikeudellisen selvyyden vuoksi se olisi kumottava. Komissio pyytää neuvostoa esittämään tämän päätösluonnoksen EY-Turkki-assosiaationeuvostolle. Luonnos: EY-TURKKI-ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS Turkin alkuperätuotteet määritelmästä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan liitteessä 6 olevan I luvun määräysten soveltamiseksi tehdyn päätöksen N:o 4/72 kumoamisesta EY-TURKKI-ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisestä assosiaatiosta 12 päivänä syyskuuta 1963 tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon kyseiseen sopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan ja erityisesti sen liitteessä 6 olevan 16 artiklan; sekä katsoo seuraavaa: (1) EY-Turkki-assosiaationeuvosto on 29 päivänä joulukuuta 1972 tekemällään päätöksellä N:o 4/72 määritellyt käsitteen Turkin alkuperätuotteet Ankaran sopimuksen [1], sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1/75 [2], lisä-pöytäkirjan liitteessä 6 olevan I luvun määräysten soveltamiseksi. [1] EYVL L 59, 5.3.1973, s. 83. [2] EYVL L 142, 4.6.1975, s. 2. (2) EY-Turkki-assosiaationeuvoston 25 päivänä helmikuuta 1998 maatalous-tuotteiden kauppajärjestelmästä tekemän päätöksen N:o 1/98 [3] pöytäkirjassa 3 määritellään alkuperäsäännöt, joita vastedes sovelletaan Turkin ja yhteisön väliseen maataloustuotteiden kauppaan. [3] EYVL L 86, 20.3.1998, s. 1. (3) Tämän vuoksi päätös N:o 4/72 on aiheeton ja se olisi siten kumottava, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Kumotaan päätös N:o 4/72. Tehty Brysselissä EY-Turkki-assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI EY-Turkki-assosiaationeuvoston päätös Turkin alkuperätuotteet määritelmästä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan liitteessä 6 olevan I luvun määräysten soveltamiseksi tehdyn päätöksen N:o 4/72 kumoamisesta. 2. BUDJETTIKOHTA / KOHDAT Ei ole. 3. OIKEUSPERUSTA Perustamissopimuksen 133 artikla - Euroopan talousyhteisön ja Turkin välisestä assosiaatiosta 21 päivänä syyskuuta 1963 tehty sopimus. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS Kumotaan päätös, joka on aiheeton. 5. RAHOITUSVAIKUTUKSET Ei ole.
9.Komission delegoitu asetus (EU) 2020/1059, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2020, delegoitujen asetusten (EU) N:o 1059/2010, (EU) N:o 1060/2010, (EU) N:o 1061/2010, (EU) N:o 1062/2010, (EU) N:o 626/2011, (EU) N:o 392/2012 ja (EU) N:o 874/2012 tiettyjen kielitoisintojen oikaisemisesta tiettyjen energiaan liittyvien tuotteiden merkintöjen osalta

16 artikla
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 21.10.2019

COM(2019) 485 final

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

komissiolle Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017, sellaisena kuin se on muutettuna asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) 2015/1017 muuttamisesta Euroopan strategisten investointien rahaston voimassaoloajan pidentämisen osalta sekä kyseistä rahastoa ja Euroopan investointineuvontakeskusta koskevien teknisten parannusten tekemiseksi 13 päivänä joulukuuta 2017 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/2396, mukaisesti siirretyn delegoitujen säädösten antamisvallan käyttämisestä
Commission Decision of 17 December 2018 on instructing the central administrator to temporarily suspend the acceptance by the European Union Transaction Log of relevant processes for the United Kingdom relating to free allocation, auctioning and the exchange of international credits (komission päätös, annettu 17 päivänä joulukuuta 2018, keskusvalvojan ohjeistamisesta keskeyttämään tilapäisesti ilmaisjakoa, huutokauppaa ja kansainvälisten hyvitysten vaihtoa koskevien Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyvien prosessien hyväksyminen Euroopan unionin tapahtumalokissa) (C(2018) 8707)
ESITYS VARAINHOITOVUODEN 2019 YLEISEKSI TALOUSARVIOKSI

TULO- JA MENOTAULUKOT PÄÄLUOKITTAIN



Euroopan komissio ottaa huomioon:

–Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

–vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 13 artiklan,

–talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen,

–Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26 päivänä toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom,

–unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2013, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 1046 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046,

–komission 21. kesäkuuta 2018 esittämän alkuperäisen esityksen Euroopan unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi,

–neuvoston 4. syyskuuta 2018 vahvistaman kannan alkuperäiseen esitykseen Euroopan unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi,

–komission 16. lokakuuta 2018 esittämän oikaisukirjelmän nro 1/2019 alkuperäiseen esitykseen varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi,

–Euroopan parlamentin 25. lokakuuta 2018 hyväksymät tarkistukset neuvoston kantaan, joka koskee alkuperäistä esitystä Euroopan unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi,

ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisen johdannon toiseen esitykseen Euroopan unionin varainhoitovuoden 2019 yleiseksi talousarvioksi.

Samanaikaisesti tämän yleisen johdannon kanssa EUR-Lexissä on saatavilla varainhoitovuotta 2019 koskevan toisen talousarvioesityksen tarkat tiedot pääluokittain ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ) kaikilla virallisilla kielillä.
Tullialaa koskevat brexit-valmistautumistoimet Kun Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulee kolmas maa, EU:n eli käytännössä jäsenvaltioiden kansallisten tulliviranomaisten on sovellettava EU:n sääntöjä kaikkiin tavaroihin, joita joko tuodaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta tai joita viedään sinne, ellei asiasta ole tehty sopimusta, jossa määrätään toisin. Tämä tarkoittaa, että on sovellettava kaikkia niitä muodollisuuksia, joita nyt sovelletaan EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävässä kaupassa, kuten tavarakuljetuksista tehtäviä tulli-ilmoituksia ja niihin liittyviä tarkastuksia vaatimustenmukaisuuden toteamiseksi. On myös kerättävä erilaisia maksuja ja veroja (kuten arvonlisävero ja valmistevero). Tilanne siis muuttuu radikaalisti, sillä nykyään tällaisia muodollisuuksia tai maksuja ei Yhdistyneen kuningaskunnan ja muun EU:n välisessä kaupankäynnissä tarvita. Tullimuodollisuuksien lisääntyminen tarkoittaa, että yritysten on esitettävä enemmän asiakirjoja ja annettava lisää tietoja. Tulliviranomaisten on puolestaan hoidettava enemmän erilaisia käsittely- ja tarkastustehtäviä. Molempia osapuolia koskevat vaatimukset, jotka liittyvät infrastruktuuriin, kuten tietojärjestelmiin ja fyysiseen infrastruktuuriin. Näitä tarvitaan asianmukaisten riskiperusteisten tarkastusten tekemistä varten. Kaikkien sidosryhmien olisi valmistauduttava tilanteeseen, jossa kaikkiin Yhdistyneen kuningaskunnan ja EU:n välisiin tavarakuljetuksiin sovelletaan tullimenettelyjä ja -tarkastuksia. Jäsenvaltioiden tulliviranomaiset ovat jo alkaneet valmistautua tähän tilanteeseen muun muassa suunnittelemalla uusien työntekijöiden palkkaamista. Komissio puolestaan on tutkinut huolellisesti voimassa olevaa säädöskehystä ja sen soveltamista. Sidosryhmiä varten julkaistujen ilmoitusten ohella komissio on myös muistuttanut jäsenvaltioita EU:n lainsäädäntöön perustuvista kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevista velvoitteista. EU27-jäsenvaltioiden kanssa on järjestetty teknisiä seminaareja, joissa on jaettu tietoa ja määritetty tähän liittyviä ongelmia. Kaupankäyntiin liittyvistä seikoista on käyty keskustelua erityisesti kaupan alan yhteydenpitoryhmässä. EU:n tulliviranomaiset ovat työssään pitkälti riippuvaisia yhteen liitetyistä kehittyneistä tietojärjestelmistä. Komissio on käynnistänyt prosessin sen varmistamiseksi, että EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa voidaan tehdä tarvittavat muutokset Yhdistyneen kuningaskunnan asemassa tapahtuvan muutoksen huomioon ottamiseksi. Komissio pyrkii myös edistämään Yhdistyneen kuningaskunnan liittymistä yhteistä passitusmenettelyä koskevaan yleissopimukseen. Tämä helpottaisi kaupankäyntiä merkittävästi, sillä yleissopimuksen nojalla tavarat voisivat liikkua tullivalvonnan alaisina varsin vapaasti oikeudenkäyttöalueelta toiselle. Tämä on erityisen tärkeää silloin, kun tavaroita on kuljetettava yhdeltä EU:n alueelta toiselle Yhdistyneen kuningaskunnan kautta.
Vastuu perinteisten omien varojen keräämisestä on siirretty jäsenvaltioille. Niiden on asetettava kerätyt maksut EU:n talousarvion käyttöön, ja ne voivat pidättää kantokuluina 25 prosenttia kaikista komission käyttöön asetettujen perinteisten omien varojen määrästä . Jäsenvaltioiden on myös itse tehtävä tarkastuksia ja annettava niistä selvityksiä komissiolle. Komissiolla on kuitenkin edelleen merkittäviä tarkastusvaltuuksia tällä alalla. Komissiolla on käytössään perinteisten omien varojen keruujärjestelmän valvomiseksi useita erityyppisiä tarkastuksia: lainsäädännön tarkastukset, asiakirjatarkastukset ja paikan päällä tehtävät tarkastukset. Komissio toteuttaa lisäksi tarvittavat toimet niiden huomautusten perusteella, jotka tilintarkastustuomioistuin esittää vuosikertomuksessaan, erityiskertomuksissaan tai alustavissa huomautuksissaan, sekä niiden huomautusten ja suositusten perusteella, jotka Euroopan parlamentti esittää talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapausmenettelyn yhteydessä. Komissio varmistaa, että jäsenvaltiot soveltavat EU:n sääntöjä moitteettomasti, ja antaa tästä selvityksiä budjettivallan käyttäjälle. Komission tarkastustoimilla on kolme erityistavoitetta:

Tarkastusmuodot: Lainsäädännön tarkastaminen: tarkastukset, jotka koskevat jäsenvaltioissa annettuja perinteisten omien varojen keruuta koskevia säännöksiä. Asiakirjojen tarkastaminen: jäsenvaltioiden toimittamien kirjanpidon otteiden ja erityyppisten kirjanpitoasiakirjojen ja -tiedostojen analysointi; kattaa myös jäsenvaltioiden ilmoitukset saamisista, joita ei saada perittyä. Paikan päällä tehtävät tarkastukset: kansallisten järjestelmien ja niiden perustana olevien asiakirjojen tarkastaminen EU:n lainsäädännön noudattamisen osalta sekä kirjanpidon että tullimenettelyjen näkökulmasta. Komissio tekee nämä tarkastukset joko yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tai itsenäisesti.
LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 2

VUODEN 2016 YLEISEEN TALOUSARVIOON

VARAINHOITOVUODEN 2015 YLIJÄÄMÄN OTTAMINEN TALOUSARVIOON

Euroopan komissio ottaa huomioon

–Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

–unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 ja erityisesti sen 18 artiklan 3 kohdan ja 41 artiklan,

–23 päivänä marraskuuta 2015 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2016,

–14 päivänä huhtikuuta 2016 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2016,

ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 2 vuoden 2016 talousarvioon.

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset pääluokittaiseen tulo- ja menotaulukkoon ovat saatavilla Eur-Lexissä ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ). Muutosten englanninkielinen toisinto esitetään tiedoksi tämän asiakirjan budjettiteknisenä liitteenä.

PERUSTELUT

Tämän lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 2/2016 tarkoituksena on ottaa vuoden 2016 talousarvioon ylijäämä, joka on peräisin varainhoitovuoden 2015 talousarvion toteuttamisesta. Tämä lisätalousarvioesitys koskee unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti ainoastaan ylijäämää. Ylijäämää koskeva lisätalousarvioesitys on kyseisen kohdan mukaan laadittava 15 päivän kuluessa alustavan tilinpäätöksen esittämisestä. Alustava tilinpäätös esitettiin maaliskuun 2016 lopussa.

1.Varainhoitovuoden 2015 talousarvion toteuttamisesta jäi 1 349 116 813,74 euron suuruinen ylijäämä (jossa ei ole otettu huomioon Euroopan talousalueeseen (ETA) kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) maiden rahoitusosuuksien toteutumaa). Ylijäämä otetaan näin ollen tulona vuoden 2016 talousarvioon.

Ylijäämä perustuu seuraavassa taulukossa esitettyihin määriin:

(euroa)

2015 EFTA-ETA Euroopan unioni Yhteensä Varainhoitovuoden tulot 392 009 812,00 146 231 620 482,45 146 623 630 294,45 Maksut varainhoitovuoden määrärahoista –390 202 429,00 –143 094 537 574,31 –143 484 740 003,31 Varainhoitovuodelle n + 1 siirretyt maksumäärärahat –4 428 001,55 –1 294 470 333,92 –1 298 898 335,47 Peruutettavat varainhoitovuodelta n – 1 siirretyt käyttämättä jääneet määrärahat 382 622,81 28 202 729,20 28 585 352,01 Varainhoitovuodelta n – 1 varainhoitovuodelle n ja varainhoitovuodelta n varainhoitovuodelle n + 1 siirrettyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen erotus –704 014 356,32 –704 014 356,32 Valuuttakurssierot varainhoitovuonna 182 315 866,64 182 315 866,64 Vuoden 2015 talousarvion toteutuma –2 237 995,74 1 349 116 813,74 1 346 878 818,00

2.Ylijäämän ottaminen talousarvioon pienentää vastaavasti jäsenvaltioiden yhteistä osuutta EU:n vuoden 2016 talousarvion rahoittamisesta.
Komission lausunto Euroopan keskuspankin suosituksesta neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin oman pääoman korotusten rajoista ja ehdoista /* KOM/2000/0124(01) lopull. */





KOMISSION LAUSUNTO Euroopan keskuspankin suosituksesta neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin oman pääoman korotusten rajoista ja ehdoista (komission esittämät) KOMISSION LAUSUNTO Euroopan keskuspankin suosituksesta neuvoston asetukseksi Euroopan keskuspankin oman pääoman korotusten rajoista ja ehdoista Neuvosto pyysi 23 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä komission lausuntoa Euroopan keskuspankin (EKP) suosituksesta neuvoston asetukseksi EKP:n oman pääoman korotusten rajoista ja ehdoista. Komission toimivalta antaa lausunto tästä suosituksesta perustuu perustamissopimuksen 107 artiklan 6 kohtaan yhdessä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön 28.1 artiklan kanssa. Komissio antaa seuraavan lausunnon 8 päivänä maaliskuuta vuonna 2000: 1. Viitaten komission ja EKP:n yhtäläiseen aloitteenteko-oikeuteen komissio hyväksyy EKP:n tekemän aloitteen. 2. EKP:n toimien luonteen ja laajuuden vuoksi on perusteltua sallia EKP:n korottaa pääomaansa, kun EKP katsoo sen tarpeelliseksi. 3. Suositeltu 10 000 miljoonan euron raja on tarkoituksenmukainen. 4. Komissio katsoo myös, ettei ole tarpeellista eikä suositeltavaa asettaa pääomankorotukselle ehtoja. 5. Komissio katsoo kuitenkin, että pääomankorotuksen vaikutuksia jäsenvaltioiden talousarvioihin on selvennettävä. 6. Johdanto-osan 2 kappaleen sanamuotoa pitäisi muuttaa. Siinä sanotaan, että EKPJ:n perussäännön 28.1 artiklassa "vaaditaan" neuvostoa vahvistamaan EKP:n pääomankorotuksen rajat ja ehdot, mutta perussäännössä ei käytetä sanaa "vaaditaan". 7. Olisi suotavaa poistaa otsikosta sanat "rajat ja ehdot", koska mitään ehtoja ei ole määrätty.