Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä - Varojärjestelmä N:o 11/2000 ja N:o 12/2000 /* SEK/2000/2215 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä Nro 11/2000 ja Nro 12/2000 SISÄLTÖ 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys 2. Määrärahojen alustava käyttö 3. Selvitysosa 4. Päätelmät 1. Kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys Seuraavissa taulukoissa esitetään kuukausittaisten menojen kokonaiskehitys verrattuna menoprofiiliin. Tilanne vastaa jäsenvaltioissa 16. päivästä lokakuuta 1999 15. päivään lokakuuta 2000 toteutettuja menoja. Kyseessä on siis varainhoitovuoden 2000 kokonaismenojen alustava tilanne. 1.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot >TAULUKON PAIKKA> 1.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 3. Selvitysosa 3.1. Määrärahojen täytäntöönpano varainhoitovuonna 2000 Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen (alustava) täytäntöönpano varainhoitovuonna 2000 on 40 430 miljoonaa euroa eli 99,4 prosenttia määrärahoista. Tähän määrään sisältyvät toisaalta jäsenvaltioiden 16. lokakuuta 1999 ja 15. lokakuuta 2000 välisenä aikana täytäntöönpanemat menot ja toisaalta komission suoraan täytäntöönpanemat maksut. On huomattava, että ilmoitetussa menotasossa otetaan huomioon myös ne jäsenvaltioille maksettavien kuukausiennakoiden vähennykset, joista komissio päättää myöhemmin. Varainhoitovuoden 2000 (alustavat) menot ovat: -alaotsakkeessa 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) 333 miljoonaa euroa määrärahojen alapuolella (kun otetaan huomioon määrärahojen siirto rahoitusvaraukseen), -alaotsakkeessa 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) 79 miljoonaa euroa määrärahojen yli. 3.2. Määrärahasiirrot Komissio ehdotti budjettivallan käyttäjälle lokakuussa määrärahasiirtoa nro 43/2000 niiden lukujen tehostamiseksi, joissa oli välitöntä määrärahojen lisätarvetta. Komissio esittää budjettivallan käyttäjälle varainhoitovuoden lopussa: -siirtoa rahoitusvaraukseen (vrt. seuraava kohta), -siirtoa luvusta toiseen lisätarpeiden huomioon ottamiseksi. 3.3. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät 3.3.1. Dollarin pariteetti euroon nähden Edellisessä kohdassa mainituissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Suuresta osasta maataloustuotteiden vientituista (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräistä yhteisön sisäisistä tuista (esim. puuvillan tuki) aiheutuvat menot riippuvat dollarin kurssikehityksestä. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti vuoden 2000 maatalousbudjettia laadittaessa perustana oli vuoden 1999 tammi-, helmi- ja maaliskuun keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 EUR = 1,12 $. Elokuun 1. päivästä 1999 heinäkuun 31. päivään 2000 (dollarin vaikutuksen arvioinnissa noudatettava viiteajanjakso) todettujen dollarin noteerausten keskiarvo eroaa mainitusta budjettipariteetista (keskimääräinen arvo: 1 EUR = 0,99 $). Tämä kehitys on johtanut jäsenvaltioissa toteutuneiden menojen alenemiseen. Säästö on noin 510 miljoonaa euroa. EMOTR:n tukiosasto hyötyy näistä säästöistä vain osittain. Budjettikuria koskevissa säännöissä vahvistetun 200 miljoonan euron ylärajan ylittävät säästöt siirretään rahoitusvaraukseen (noin 310 milj. euroa) eikä niitä voida käyttää muiden toimenpiteiden rahoittamiseksi. 3.3.2. Kaksoiskurssien vaikutukset Kaksoiskurssien vaikutuksista aiheutuu aiempia vuosia huomattavasti vähemmän menoja. Vihreiden kurssien poistaminen on johtanut kaksoiskurssien vaikutusten lakkaamiseen euroon osallistuvissa jäsenvaltioissa ja tästä syystä huomattaviin säästöihin. Kaksoiskursseista johtuvat EMOTR:n tukiosaston kustannukset on arvioitu oikaisukirjelmää laadittaessa kuitenkin 119 miljoonaksi euroksi. Äskettäin tehdyn laskelman mukaan kaksoiskurssin vaikutukseksi arvioitiin noin 225 miljoonaa euroa eli 106 miljoonaa euroa enemmän. 3.4. Markkinoihin vaikuttavat tekijät 3.4.1. Alaotsake 1a: EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot Luku B1-10: Peltokasvit // + 21 milj. EUR // (menot: 16 662 milj. EUR) Menot ovat lähes määrärahojen tasolla, mutta luvun sisällä on merkittäviä eroja. Määrärahat ovat ylittyneet seuraavista syistä: -budjettivallan käyttäjän talousarviota laadittaessa päättämät määrärahojen tasaleikkaukset, erityisesti joitakin hehtaaritukia koskevien budjettikohtien määrärahojen ylitykset, -vilja- ja perunatärkkelyksen tuotantotuet (keskimäärin korkeammat tuet ja suuremmat määrät). Nämä ylitykset korvautuvat kuitenkin seuraavien alojen alikäytöllä: -julkisen varastoinnin osalta (huomattavasti kasvanut myynti myyntivoittoa tuottavalla hinnalla sekä vähäisemmät interventio-ostot), -durumvehnän tuen osalta (Italiassa maksetut alhaisemmat maksut). Vientituet ovat hieman määrärahojen alapuolella. Tukitasossa on otettu huomioon kuitenkin dollarin myönteisestä kurssikehityksestä johtuva merkittävä säästö (371 milj. euroa). Luku B1-11: Sokeri // - 86 milj. EUR // (menot: 1 910 milj. EUR) Alikäyttö johtuu vientitukien pienemmistä maksuista. Tämä johtuu toisaalta kiintiöissä vietyjen määrien hienoisesta alenemisesta ja toisaalta dollarin myönteisestä kurssikehityksestä saaduista säästöistä (säästö 48 milj. euroa). Raakasokerin puhdistuksesta maksettavien korvausten tarve on lisäksi selvästi aiempaa pienempi, mikä johtuu siitä, että eräs hyvin merkittävä tämän tukityypin saaja on jättänyt tukihakemuksen ennakoitua myöhemmin. Luku B1-12: Oliiviöljy // +20 milj. EUR // (menot: 2 210 milj. EUR) Jäsenvaltiot ovat kuroneet umpeen viime kuukausina ilmenneen maksuviivästyksen. Määrärahojen ylitys johtuu toisaalta budjettivallan käyttäjän talousarvion hyväksymisen yhteydessä päättämästä tasaleikkauksesta ja toisaalta kulutustuen jäljellä olevien erien maksamisesta. Luku B1-14: Kuitukasvit ja silkkiäistoukat // - 33 milj. EUR // (menot: 991 milj. EUR) Alikäyttö johtuu tekstiilipellavan tuotantotuen pienemmistä menoista Espanjassa. Tämä johtuu toisaalta siitä, että tuottajat/jalostajat ovat voineet hakea tukea aiempia vuosia myöhemmin, ja toisaalta siitä, että Espanjan viranomaiset ovat tehostaneet tarkastuksia, mikä hidastaa tukien maksamista. Luku B1-15: Hedelmät ja vihannekset // - 103 milj. EUR // (menot: 1 551 milj. EUR) Alikäyttö johtuu pienistä eroavaisuuksista useissa toimenpiteissä ja koskee tuoreiden hedelmien ja vihannesten sekä hedelmä- ja vihannesjalosteiden alaa. Alikäytössä olevat toimenpiteet koskevat erityisesti banaaneja, uudenaikaistamisohjelmia, tuottajaorganisaatioiden toimintarahastoja, hedelmä- ja vihannesjalosteiden tuotantotukia ja sitrushedelmien jalostuksen edistämiseksi maksettavia taloudellisia korvauksia. Määrärahat ovat ylittyneet erityisesti toimenpiteissä, jotka koskevat markkinoilta poistamistoimista maksettavia taloudellisia korvauksia, pähkinöitä ja tomaattijalosteiden tuotantotukia. Luku B1-16: Viini // + 71 milj. EUR // (menot: 766 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu suuremmista menoista seuraavissa kohdissa: -viinialan tuotteiden interventiot (tislaus ja yksityinen varastointi), -puristemehun käytöstä maksettava tuki (arvioitua suuremmat määrät ovat saaneet väkevöimiseen tarkoitettujen puhdistettujen tiivistettyjen rypäleen puristemehujen käytöstä maksettavaa tukea). Luku B1-17: Tupakka // +18 milj. EUR // (menot: 993 milj. EUR) Jäsenvaltiot ovat pystyneet kuromaan umpeen viime kuukausina ilmenneen maksuviivästyksen. Määrärahojen ylitys johtuu budjettivallan käyttäjän määrärahoihin talousarvion hyväksymisen yhteydessä päättämästä tasaleikkauksesta. Luku B1-18: Muut alat // + 38 milj. EUR // (menot: 350 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu seuraavista syistä: -riisin vientitukimaksujen maksatuksen myöhästyminen edellisen markkinointivuoden 1998/99 osalta. Tämä on johtanut siihen, että varainhoitovuonna 2000 on täytynyt huolehtia suurimmasta osasta kahden markkinointivuoden, eli markkinointivuosien 1998/99 ja 1999/2000, vientitukikuluista, -tuotantomäärien kasvusta johtuva kylvösiementen tuotantotukien suurempi tarve. Luku B1-20: Maito ja maitotuotteet // - 189 milj. EUR // (menot: 2 546 milj. EUR) Rasvattoman maitojauheen julkisessa varastoinnissa on määrärahojen huomattavaa alikäyttöä. Myyntivoitot ovat huomattavasti suurempia, sillä julkisista interventiovarastoista on myyty suuria määriä eikä interventio-ostoja ole. Tämä alikäyttö korvautuu osittain sillä, että määrärahat ylittyvät rasvattoman maidon käytön tukien osalta (erityisesti kaseiinin valmistukseen käytetyt rasvattoman maidon tuet). Tähän lukuun otetuista [1] maidon lisämaksuista on myös saatu arvioitua vähemmän tuloja. [1] Ainoastaan jäsenvaltioiden ilmoittamat maidon lisämaksut otetaan lukuun B1-20, ja maksun ilmoittamatta jättämisestä johtuvat komission päättämät kuukausiennakoiden vähennykset otetaan lukuun B1-37. Vrt. myös luvun B1-37 selitykset. Luku B1-21: Naudanliha // + 75 milj. EUR // (menot: 4 540 milj. EUR) Ylitys johtuu seuraavista syistä: -ennakoitua suuremmat erityisistä markkinatukitoimenpiteistä aiheutuvat menot (eläinten teurastus ja hävittäminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi), -palkkiomenot ovat kasvaneet, sillä budjettivallan käyttäjä on tehnyt määrärahojen tasaleikkauksen, -julkisesta varastoinnista aiheutuvat menot ovat kasvaneet, koska myynnistä saadut voitot ovat arvioitua pienemmät. Ylitykset korvautuvat osittain vientitukien vähenemisellä. Luku B1-22: Lampaan- ja vuohenliha // -96 milj. EUR // (menot: 1 736 milj. EUR) Alikäyttö johtuu vuosien 1999 ja 2000 pienemmistä uuhipalkkiomenoista (yhteisön markkinahinta oli ennakoitua korkeampi). Luku B1-23: Sianliha, munat ja siipikarja // -30 milj. EUR // (menot: 435 milj. EUR) Alikäyttö on peräisin sianliha-alalta, ja se johtuu erityisesti yksityisen varastoinnin pienemmistä menoista. Luku B1-30: Liitteeseen I kuulumattomat tuotteet // + 21 milj. EUR // (menot: 572 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu useiden perustuotteiden (viljat, voi ja rasvaton maito) suuremmista menoista. Tämä johtuu erityisesti suuremmista vientimääristä. Ylitys ei myöskään ole korvautunut dollarin myönteisestä kurssikehityksestä aiheutuneella säästöllä (säästö noin 35 milj. euroa). Menoja supistaakseen komissio keskeytti toukokuun puolivälissä vientitukien maksuun oikeuttavien vientitodistusten antamisen. Luku B1-31: Elintarvikeapu // - 47 milj. EUR // (menot: 288 milj. EUR) Määrärahojen alikäyttö johtuu pienemmistä menoista seuraavilla aloilla: -maataloustuotteiden jakelu yhteisön vähäosaisille (ohjelman täytäntöönpanon viivästyminen Italiassa). -elintarvikeaputoimenpiteiden vientituet (riisin vienti keskimäärin ennakoitua pienemmällä tuella). Koulumaitoa koskevat menot sen sijaan ylittävät talousarvioon otetut määrärahat (tukea maksetaan suuremmille määrille). Luku B1-36: Petostentorjunta // + 18 milj. EUR // (menot: 77 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu oliivirekisterin aiempaa suuremmista menoista, joihin sisältyvät tavanomaisten töiden lisäksi myös maantieteellisen tietojärjestelmän (SIG) käyttöönottoon liittyvät työt. Luku B1-37: Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen ja ennakoiden vähentäminen // -378 milj. EUR // (menot: -1 078 milj. EUR) Ylijäämäiset tulot johtuvat ennakoitua suuremmista ennakoiden vähennyksistä. Komission päättämät vähennykset (joidenkin osalta vielä päättämättä) ovat todennäköisesti noin 500 miljoonaa euroa, ja ne koskevat seuraavia seikkoja: -erityisesti Italian, mutta myös Kreikan, Espanjan ja Portugalin markkinointivuonna 1999-2000 perimättä jättämiä maidon lisämaksuja (280 milj. euroa), -Italian markkinointivuonna 1998/99 perimättä jättäneitä lisämaksuja (135 milj. euroa), -yhdennetyn hallintojärjestelmän soveltamisen puutteita Kreikassa (75 milj. euroa), -säädöksissä vahvistettujen maksumääräaikojen noudattamatta jättäminen useiden jäsenvaltioiden ja budjettikohtien osalta (ennakoiden vähennys 16 milj. euroa). Tilien tarkastamisen ja hyväksymiset tulot ovat sitä vastoin noin 30 miljoonaa euroa alle arvioitujen määrärahojen. Luku B1-39: Muut toimenpiteet // + 69 milj. EUR // (menot: 904 milj. EUR) Määrärahojen ylitys johtuu erityisesti maatalouden valuuttatukien kasvaneista menoista. Tämä johtuu maksujen noususta Italiassa (Italian liiran revalvointi vuonna 1997) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englannin punnan kurssikehitys tänä vuonna). 3.4.2. Alaotsake 1b: Maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet Luku B1-40: Maaseudun kehittäminen // + 100 milj. EUR // (menot: 4 184 milj. EUR) Jäsenvaltioiden (ja komission) ennakkoarvioista poiketen jäsenvaltiot ovat pystyneet nopeuttamaan aiempien liitännäistoimenpiteiden ja muiden maatalouden kehittämistä koskevien menojen maksuja. Viime kuukausina ilmennyttä huomattavaa alikäyttöä ei näin ollen enää ole, ja menot ylittävät jopa talousarvioon otetut määrärahat. Tämän vuoksi komissio esittää budjettivallan käyttäjälle rahansiirtoa tämän luvun määrärahojen lisäämiseksi. Jäsenvaltioille korvattavat menot ovat alaotsakkeelle 1b tältä osin vahvistetun enimmäismäärän alapuolella (budjettivallan käyttäjä on vahvistanut määrärahat 281 miljoonaa euroa enimmäismäärää pienemmiksi). 4. Päätelmät Talousarvion otsakkeen 1 määrärahojen (alustava) täytäntöönpano varainhoitovuonna 2000 on 40 430 miljoonaa euroa eli 99,4 prosenttia määrärahoista. Tähän määrään sisältyvät toisaalta jäsenvaltioiden 16. lokakuuta 1999 ja 15. lokakuuta 2000 välisenä aikana täytäntöönpanemat menot ja toisaalta komission suoraan täytäntöönpanemat maksut. On huomattava, että ilmoitetussa menotasossa otetaan huomioon myös ne jäsenvaltioille maksettavien kuukausiennakoiden vähennykset, joista komissio päättää myöhemmin. 4.1. Määrärahojen täytäntöönpano alaotsakkeessa 1a Alaotsakkeen 1a (EMOTR:n tukiosaston perinteiset menot ja eläinlääkintämenot) (alustavat) menot ovat 333 miljoonaa euroa määrärahojen alapuolella. Dollarin myönteisestä kurssikehityksestä johtuvat säästöt ovat yhteensä 510 miljoonaa euroa, joista 200 miljoonaa euroa jää EMOTR:n tukiosastoon ja sisältyy jäljempänä ilmoitettuun alikäyttöön. Määrärahat ylittävät alat ovat seuraavat: -naudanliha (+ 75 milj. euroa), mikä johtuu menojen kasvusta seuraavilta osin: Yhdistyneessä kuningaskunnassa BSE:n torjumiseksi toteutetut eläinten teurastukseen ja hävittämiseen liittyvät toimenpiteet, palkkiot (erityisesti määrärahojen tasaleikkausten vuoksi) ja julkinen varastointi, -viini (+ 71 milj. euroa), mikä johtuu tislauksesta, yksityisestä varastoinnista sekä puristemehun käytöstä maksettavasta tuesta aiheutuvista suuremmista menoista, -muut toimenpiteet (+ 69 milj. euroa), mikä johtuu maatalouden valuuttatukien suuremmista maksuista. Alikäyttöä on erityisesti seuraavilla aloilla: -maito ja maitotuotteet (- 189 milj. euroa) rasvattoman maitojauheen julkisen varastoinnin pienempien menojen vuoksi (suuremmat myyntivoitot eikä interventio-ostoja), -hedelmät ja vihannekset (-103 milj. euroa) useiden toimenpiteiden pienempien maksujen vuoksi, -lampaan- ja vuohenliha (- 96 milj. euroa) uuhipalkkion vuoksi (ennakoitua korkeampi yhteisön markkinahinta), -sokeri (- 86 milj. euroa) erityisesti pienempien vientitukien vuoksi (myönteinen dollarin kurssikehitys). Tilien tarkastamisen ja hyväksymisen sekä ennakoiden vähennysten tulot ovat ylijäämäisiä (-378 milj. euroa), koska ennakoiden vähennykset ovat aiempaa suurempia (erityisesti maidon lisäpalkkiota koskevat oikaisut). 4.2. Alaotsakkeen 1b määrärahojen täytäntöönpano Viime kuukausina ilmennyttä huomattavaa alikäyttöä ei enää ole, ja alaotsakkeen 1b (maaseudun kehittäminen ja liitännäistoimenpiteet) menot ovat 79 miljoonaa euroa määrärahojen yläpuolella (alustava tilanne). Tämän vuoksi komissio esittää budjettivallan käyttäjälle rahansiirtoa tämän luvun määrärahojen lisäämiseksi. Jäsenvaltioille korvattavat menot ovat alaotsakkeelle 1b tältä osin vahvistetun enimmäismäärän alapuolella (budjettivallan käyttäjä on vahvistanut määrärahat 281 miljoonaa euroa enimmäismäärää pienemmiksi).