Varainhoitovuoden 2000 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase varainhoitovuodelta 2000 (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) — Nide IV — Konsolidoitu tulostili ja tase (korjattu toisinto)



Virallinen lehti nro C 370 , 27/12/2001 s. 0001 - 0100



Varainhoitovuoden 2000 talousarviotoimenpiteisiin liittyvä tulostili ja tase varainhoitovuodelta 2000 (laadittu 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 78 ja 81 artiklan mukaisesti) Nide IV Konsolidoitu tulostili ja tase (korjattu toisinto) (2001/C 370/01) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINPIDON KEHITYS Julkisen talouden tilinpidossa on laajennettu merkittävästi sen tavoitteita tietojärjestelmänä: siinä on edetty talousarvion toteuttamistietojen kirjaamisesta kohti dynaamisempaa ja kokonaisvaltaisempaa tietojen hallintaa, joka tuo esiin talousarvion toteuttamisen vaikutukset talouteen, rahoitukseen ja varallisuuteen. Viime vuosina on ilmennyt tarve uudenaikaistaa Euroopan yhteisöjen tilinpitoa, jotta se kehittyisi yksinomaan budjettituloja ja -menoja koskevia operaatioita kuvaavasta kassaperusteisesta kirjanpitojärjestelmästä suoriteperusteiseksi järjestelmäksi(1), jonka tavoitteena on antaa täydellisempi kuva yhteisöjen taloudellisesta tilanteesta niin, että siitä käyvät ilmi kaikki yhteisöjen varat, saamiset ja velat sekä varainhoitovuoden kulut ja tuotot. Euroopan yhteisöt ovat alkaneet asteittain noudattaa jo useissa maissa omaksuttua ja kansainvälisten tahojen (IFAC(2), OECD) tukemaa kehitystä. Vaikka tavoitteet julkisella sektorilla ovat edelleenkin osittain erilaiset kuin yksityisellä sektorilla, on osoittautunut välttämättömäksi irrottautua ns. kassaperusteisesta kirjanpidosta ja saada uusia käytäntöjä yhdenmukaistettua. Komissio kuitenkin korostaa, että se on viime vuosina jo muuttanut tilinpäätöstensä esitystapaa suoriteperusteisen kirjanpidon suuntaan. Tätä nykyä kaikki tiedot eivät kuitenkaan vielä ole integroidun kirjanpitojärjestelmän piirissä, vaan kirjanpitoyksiköt joutuvat käyttämään kirjanpidon ulkopuolisia tietoja komission eri pääosastoissa täydentääkseen tilinpäätöstä ja laatiakseen taseeseen liitteitä. Näin kirjanpidon tiedot ovat osittain puutteellisia. Vuoden 2000 aikana on nähty erityisen paljon vaivaa käyttöomaisuutta, vaihto-omaisuutta, rahoituksenvälittäjien luettelointia ja saamisten arvostusta koskevien tietojen parantamiseksi. Toimielimien olisikin varmistettava asianmukaisin toimin tilinpäätöstietojen laadukkuus ja kehitettävä uusia entistä tehokkaampia hallinnointi- ja valvontamenetelmiä. Euroopan yhteisöissä on ryhdytty uudistamaan tilinpitoa. Kyseessä on kunnianhimoinen hanke, jossa noudatetaan samaa suuntausta kuin monissa eri maissa ja jäsenvaltioissa. Tätä suuntausta ovat suositelleet myös kansainväliset tahot, joita on pyydetty laatimaan standardit julkisen talouden tilinpidolle. Uudistukset voidaan kiteyttää seuraavasti: 1. Raportoidaan jatkuvasti talousarvion kassaperusteisesta toteuttamisesta (kassaanmaksujen ja kassastamaksujen perusteella) ja siirrytään yhden varainhoitovuoden kerrallaan kattavaan liikekirjanpitoon. Tätä kaksitahoista järjestelmää käytetään myös useissa jäsenvaltioissa. 2. Integroitu kirjanpito: talousarviokirjanpidon monipuolistumisen myötä tapahtumat voidaan viedä kirjanpitoon asianmukaisella tavalla. Näin tietoja tilinpäätökseen ei enää jouduta keräämään kirjanpidon ulkopuolelta. 3. Liikekirjanpidon kehittäminen sellaiseksi, että se muuttuu kassaperusteisesta suoriteperusteiseksi ja vastaa aiempaa enemmän todellisuutta. 4. Konsolidointiprosessin määritteleminen; konsolidointiprosessia muutetaan kansainvälisten standardien mukaisesti. 5. Euroopan yhteisöjen tilinpäätöstä on pääosin muutettava, jotta se vastaisi kansainvälisiä standardeja. Tilinpäätöksen on oltava kirjanpitojärjestelmän tuote. Sen tavoitteena on antaa luotettava kuva varallisuudesta, taloudellisesta tilasta, talousarvion toteuttamisesta, asianomaisen yksikön tuloksista sekä tietyn vuoden kassavirrasta. Kirjanpitojärjestelmään tehtävien muutosten lopullisena tavoitteena on tietenkin tilinpäätösraportoinnin parantaminen ja asianmukaisten tietojen toimittaminen päätöksentekoa varten. Uusia periaatteita aletaan soveltaa vähitellen ja tulokset alkavat näkyä asteittain varainhoitovuosien tilinpäätöksissä. TILINPÄÄTÖKSEN RAKENNE 1. Euroopan yhteisöjen tilinpäätösasiakirjat laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 78, 80 ja 81 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2673/99. 2. Euroopan yhteisöjen tilinpäätös esitetään neljänä niteenä seuraavasti: Nide I - Osa 1: Tulojen ja menojen toteutuminen talousarviossa - Osa 2: Selvitys varainhoidosta Nide II - Komission ja Euratomin hankintakeskuksen tulostili ja tase Nide III - Muiden toimielinten tulostili ja tase (Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisöjen tuomioistuin, tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies) Nide IV - Euroopan yhteisöjen konsolidoitu tulostili ja tase sekä liitetiedot. 3. Niteessä I selostetaan talousarvion toteuttamisen tärkeimpiä osa-alueita varainhoitovuoden aikana. Niteissä II ja III annetaan kunkin toimielimen osalta tietoja varainhoitovuoden toteutuneista tuloista ja menoista budjettinimikkeistön mukaisesti jaoteltuina. Niihin sisältyy myös taulukoita pääomaoperaatioista sekä lainanotosta ja lainanannosta. Tämä nide (Nide IV) sisältää Euroopan yhteisöjen varainhoitovuoden konsolidoidun tulostilin ja taseen sekä niitä koskevan liitteen. Konsolidoidussa tulostilissä ja taseessa on ilmoitettu myös edellisen varainhoitovuoden vastaavat luvut. I LUKU TULOSTILI: EUROOPAN YHTEISÖJEN TALOUSARVION TOTEUTUMINEN VARAINHOITOVUONNA 2000 VUODEN 2000 TALOUSARVION TOTEUTUKSEN TULOS >TAULUKON PAIKKA> KONSOLIDOITU YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA VUONNA 2000 >TAULUKON PAIKKA> MAKSUSITOUMUSTEN MAKSATTAMINEN >TAULUKON PAIKKA> VARAINHOITOVUOSIEN 2000 JA 1999 TALOUSARVIOIDEN TULOKSEN VERTAILU >TAULUKON PAIKKA> VARAINHOITOVUODEN 2000 TULOT >TAULUKON PAIKKA> OSASTOT 1 JA 3 >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 VARAINHOITOVUODEN 2000 TALOUSARVION TOTEUTUKSEN VERTAILU VUOTEEN 1999 >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 TOIMIELINKOHTAINEN ERITTELY TALOUSARVION MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUKSESTA >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 MAKSUSITOUMUS- JA MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN KOOSTUMUS JA KEHITTYMINEN >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 VARAINHOITOVUODEN MAKSUSITOUMUSMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUS >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 5 VARAINHOITOVUODEN MAKSUMÄÄRÄRAHOJEN TOTEUTUS >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 31.12.2000 MAKSATTAMATTA OLEVAT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> Huomautus: Taulukot 6-9 eivät sisällä maksusitoumuksia, jotka perustuvat uudelleen käyttöön otettuihin ja vuodelle 2000 siirrettyihin määrärahoihin (12,3 miljoonaa euroa) eikä kokoomatileihin liittyviä maksusitoumuksia (11,7 miljoonaa osastossa B-6). Tämän vuoksi 31.12.2000 maksattamatta oleva määrä on arvioitu 24,0 miljoonaa euroa todellista pienemmäksi. Taulukko 7 VARAINHOITOVUONNA 2000 MAKSATETTAVAT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 8 VARAINHOITOVUODEN 2000 AIKANA MAKSATETUT JAKSOTETTUJA MÄÄRÄRAHOJA KOSKEVAT SITOUMUKSET >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 9 MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET 31.12.2000 KEHITYS ALUSTAVAN MAKSUSITOUMUKSEN JÄLKEEN (vuonna 2000 maksatetut sitoumukset mukaan luettuina) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> II LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN KONSOLIDOITU TASE 31. JOULUKUUTA 2000 VASTAAVAA >TAULUKON PAIKKA> VASTATTAVAA >TAULUKON PAIKKA> III LUKU TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET 1. Kansainväliset standardit(3) edellyttävät, että tilinpäätösten tavoitteena on esittää organisaatioiden toimintojen luonne ja osa-alueet, selvittää miten toiminnot on rahoitettu, ja antaa lopullisia tietoja toimien toteuttamisesta. Euroopan komissio laatii vuosittain konsolidoidun tilinpäätöksensä juuri näiden tavoitteiden mukaisesti. Rahoitustoimenpiteiden toteutus varainhoitovuoden aikana esitetään niteen I osassa 2 "Selvitys varainhoidosta". Sen lisäksi, että tilinpäätöksessä on esitettävä edellä mainitut tiedot oikean ja totuudenmukaisen kuvan antamiseksi, se on myös laadittava selkeään ja ymmärrettävään muotoon, siinä esitettävien tietojen on oltava asiaankuuluvia ja eri varainhoitovuosien tietojen on oltava vertailukelpoisia. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. 2. Euroopan unionin toimielinten kirjanpito jakautuu liikekirjanpitoon ja talousarviokirjanpitoon. Tilinpäätös laaditaan kalenterivuosittain euroina. 2.1. Talousarvion toteutumista voidaan seurata yksityiskohtaisesti talousarviokirjanpidon ansiosta. Talousarviokirjanpidon tarkoituksena on laatia - varainhoitoasetuksen VI osastossa tarkoitettu tulostili ja - varainhoitoasetuksen 34 artiklassa tarkoitettuja selvityksiä talousarvion toteuttamisesta. Talousarviokirjanpito pohjautuu mukautettuun kassaperusteisen kirjanpidon periaatteeseen(4). 2.2. Liikekirjanpidossa esitetään ns. kahdenkertaisen kirjanpidon menetelmän mukaisesti kaikki varainhoitovuoden menot ja tulot. Tarkoituksena on antaa kokonaiskuva varallisuusasemasta laatimalla kuluneen vuoden 31. joulukuuta tietoihin perustuva tase. Liikekirjanpidossa noudatetaan seuraavia periaatteita: - toimintojen jatkuvuuden periaate - olennaisuuden ja tietojen yhteenkokoamisen periaate - kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuuden periaate - sisältöpainotteisuuden periaate - periaate, jonka mukaan vastaavat ja vastattavat ilmoitetaan bruttomäärinä - avattavan taseen koskemattomuuden periaate. Niin kauan kuin tilinpäätöstä ei laadita suoriteperusteisen kirjanpidon mukaan, varovaisuusperiaatetta ei voida täysin soveltaa. On kuitenkin korostettava, että tilinpäätöksessä noudatetaan jäsenvaltioiden käytännön tavoin osittain varovaisuusperiaatetta, esimerkiksi tekemällä saamisiin arvonalennuksia, poistoilla ja viemällä seuraavalle vuodelle siirretyt maksumäärärahat kirjanpitoon varainhoitovuoden kuluina ja velkoina. TILIKARTTA Tilikartassa tehdään ero kulu-, tuotto- ja tasetilien välillä(5): a) kulu- ja tuottotilit jakautuvat - talousarvion kulu- ja tuottotileihin, joiden avulla voidaan asianmukaisesti seurata talousarvion toteutumista, sekä tileihin, joista käyvät ilmi kurssierot. Näiden tilien avulla voidaan määritellä varainhoitovuoden talousarvion tulos. - talousarvion ulkopuoliset kulu- ja tuottotilit, jotka lisättyinä edellisiin antavat varainhoitovuoden taloudellisen tuloksen. b) tasetilit, joiden avulla voidaan esittää Euroopan yhteisöjen varallisuusasema. Jotta varallisuudesta, taloudellisesta tilasta ja tuloksesta muodostuisi luotettavampi kuva, vuoden 2000 tilinpäätöksessä esitetään ensimmäistä kertaa ns. varainhoitovuoden taloudellinen tulos. Tätä varten on osoittautunut tarpeelliseksi tehdä vuoden lopulla joitakin oikaisuja niiden tekijöiden huomioonottamiseksi, jotka eivät käy ilmi kassaperusteisesta kirjanpidosta. Oikaisujen ansiosta vuotuinen tilinpäätös voidaan esittää mukautetun suoriteperusteisen kirjanpidon ("modified accrual accounting")(6) periaatteen mukaisesti mukautetusta kassaperusteisesta talousarviokirjanpidosta lähtien. Varainhoitovuoden taloudellinen tulos koostuu kahdesta osasta: talousarvion toteutuksen tuloksesta ja oikaisujen vaikutuksista. KIRJANPIDOSSA NOUDATETTAVAT SÄÄNNÖKSET JA MENETELMÄT 1. Kirjanpito laaditaan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 13 päivänä joulukuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2673/1999 ja täydennettynä tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetulla asetuksella. Mainittakoon, että vuoden 2000 aikana komissio antoi asetuksen Euroopan yhteisöjen toimielinten muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta (asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000). Säännösten ja menetelmien yhdenmukaistamiseksi on laadittu lisäksi kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirja, jonka kaikkien toimielinten tilinpitäjät ovat hyväksyneet. Varainhoitovuoden 2000 tilinpäätös on laadittu näiden kahden uuden säädöksen perusteella. 2. Kirjanpitomenetelmien johdonmukaisuus Asianmukaiset selvitykset kirjanpitomenetelmiin tilinpäätöksen esitystavan parantamiseksi vuosittain tehdyistä muutoksista ovat tilinpäätöksen liitteenä. Varainhoitovuoden 2000 tilinpäätökseen tehdyt muutokset eivät koske vuoden 1999 lukuja. 3. Muunto euroiksi 3.1. Kirjanpito laaditaan euroina. 3.2. Taseen laatimiseen käytetään 29. joulukuuta(7) 2000 voimassa olleita euron muuntokursseja lukuun ottamatta seuraavia kohtia: - Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet säilyttävät hankintahetkellä voimassa olleiden kirjanpidollisten kurssien mukaisen arvonsa euroina. - Osa seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettävistä määrärahoista on kansallisissa valuutoissa ilmaistuja maksusitoumuksia, jotka on muunnettu euroiksi käyttämällä joulukuun kuukausittaisia kirjanpitokursseja. Niiden euroina ilmaistua kokonaismäärän arvoa ei voida jälkikäteen muuttaa. - Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta maksetut ennakot muunnetaan käyttämällä kurssia, joka oli voimassa niiden myöntämistä seuraavan kuukauden 10. päivänä. - Siirtyvien erien arvoa määriteltäessä käytetään kirjaushetken muuntokurssia. 3.3. Muiden kuin edellä mainittujen rahoituserien arvo korjataan tilinpäätöshetkellä tilinpäätöspäivän euron kurssin mukaisesti. Korjauksen määrä käsitellään seuraavasti: - Käteisvarat: käteisvaroihin liittyvät positiivisten ja negatiivisten muuntoerojen vastaerät viedään tulostilille. - Muut kuin käteisvaroihin kuuluvat rahoituserät: kun määrättynä valuuttana ilmaistujen saamisten ja sitoumusten negatiiviset muuntoerot ovat suuremmat kuin kyseisenä valuuttana ilmaistujen saamisten ja sitoumusten positiiviset muuntoerot, ylijäämä viedään tulostilille. Alijäämä viedään vastattavaa-puolen kohtaan "siirtovelat". 4. Tulot 4.1. Omat varat ja rahoitusosuudet merkitään kirjanpitoon niiden määrien perusteella, jotka jäsenvaltioiden viranomaiset ovat varainhoitovuoden kuluessa maksaneet komission puolesta avaamilleen tileille. Arvonlisäverosta saatavien omien varojen, jäsenvaltioiden BKTL:oon perustuvien omien varojen sekä budjetoitujen rahoitusosuuksien ja toisaalta maksettavaksi tulevan määrän välinen erotus lasketaan viimeistään seuraavan varainhoitovuoden heinäkuun 1. päivänä; erotus otetaan kyseisen varainhoitovuoden korjaavaan talousarvioon. 4.2. Muut tulot viedään kirjanpitoon varainhoitovuoden aikana toteutuneiden määrien perusteella. 5. Menot 5.1. Varainhoitovuoden talousarvion tulosta laskettaessa menoilla tarkoitetaan varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritettuja maksuja. Näihin lisätään seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt saman varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävät määrärahat. 5.2. Varainhoitovuoden maksumääräyksiin käytettävistä määrärahoista suoritetut maksut ovat niitä, jotka varainhoidon valvoja on hyväksynyt viimeistään 31. joulukuuta ja jotka tilinpitäjä on suorittanut viimeistään seuraavan tammikuun 15. päivänä. Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1999-15.10.2000, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään 31. tammikuuta 2001. 6. Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Taloudellinen tulos koostuu talousarvion toteutuksen tuloksesta ja oikaisuista. 6.1. Varainhoitovuoden talousarvion toteutuksen tulos Varainhoitovuoden talousarvion toteutuksen tulos sisältää kaksi osaa: Euroopan yhteisöjen toteutuksen ja ETAan kuuluvien Efta-maiden rahoitusosuuden toteutuksen. Se koostuu seuraavien osien erotuksesta: - varainhoitovuoden aikana kertyneiden tulojen kokonaismäärä ja - varainhoitovuoden määrärahoista suoritettujen maksujen määrä, johon on lisätty kyseiseltä varainhoitovuodelta seuraavalle varainhoitovuodelle siirretyt maksumäärärahat(8). Tämän erotuksen määrään vaikuttavat: - edellisiltä varainhoitovuosilta siirrettyjen maksumäärärahojen peruuttamisesta peräisin oleva nettomäärä ja edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyistä jaksottamattomista määrärahoista suoritettavien maksujen ylitykset, jotka johtuvat euron kurssimuutoksista, ja - varainhoitovuoden aikana kirjatut kurssivoitot ja -tappiot. Talousarvion toteutuksen tulos maksetaan seuraavana vuonna takaisin jäsenvaltioille. 6.2. Oikaisut Kirjanpito on vuoden aikana kassaperusteista. Mukautuksia joudutaan tekemään, jotta tase voi antaa luotettavan kuvan varallisuudesta, taloudellisesta tilasta ja tuloksesta. Oikaisujen ansiosta vuotuinen tilinpäätös voidaan esittää mukautetun suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen mukaisesti ("modified accrual accounting") mukautetusta kassaperusteisesta talousarviokirjanpidosta lähtien. 7. Arvostussäännöt Jollei taseen liitetiedoissa toisin ilmoiteta, eri tase-erät arvostetaan seuraavasti: 7.1. Aineelliset ja aineettomat hyödykkeet arvostetaan alkuperäiseen arvoonsa, joka muunnetaan euroiksi omaisuuden hankintahetken kurssin mukaisesti. Näistä hyödykkeistä (maa-alueet pois luettuina) tehdään poistoja tasapoistomenetelmän mukaisesti ja täysien kalenterivuosien perusteella (komission asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta, IV osasto, 4 luku). 7.2. Varastot arvostetaan viimeiseen hankintahintaan. Valuuttoina ilmaistut hinnat muunnetaan euroiksi. 7.3. Rahoitusomaisuus arvostetaan hankintahintaan. Jos omaisuus on valuuttamääräistä, se muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivänä voimassa olleen kurssin mukaisesti. Jos omaisuuden osalta on odotettavissa tappioita, siihen tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 7.4. Saamiset kirjataan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Tästä ovat poikkeuksena kiinteän kurssin mukaan lasketut saamiset. Positiiviset muuntoerot kirjataan siirtosaamisiin ja negatiiviset muuntoerot tulostilille. Perimättä olevat saamiset kirjataan niiden arvioituun perintäarvoon. Perintäkelvottomiksi arvioituihin määriin tehdään arvonalennus, jossa huomioidaan niihin liittyvät riskit ja oikeudellisten menettelyjen tulokset. 7.5. Rahastosijoitukset ja käteisvarat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti. Jos odotettavissa on tappioita, tehdään varovaisuusperiaatteen mukaisesti arvonalennus. 7.6. Velat arvostetaan nimellisarvoonsa, joka muunnetaan euroiksi joulukuun tilinpäätöspäivän kurssin mukaisesti, jos velat ovat valuuttamääräisiä. 8. Etumaksut ja ennakkomaksut Toimintamenoihin liittyvät etumaksut luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi eikä niitä esitetä konsolidoidun taseen vastaavissa. Sellaiset ennakkomaksut julkisille ja yksityisille rahoituksenvälittäjille, joita ei ole toimitettu lopullisille tuensaajille 31. joulukuuta 2000 mennessä ja jotka luetaan varainhoitovuoden budjettimenoiksi, esitetään taseen vastaavaa-puolen lyhytaikaisissa saamisissa. 9. Efta-maiden osuus vuoden 2000 yleisestä talousarviosta Tiedot määrärahoista, jotka koskevat Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden osuutta yhteisön talousarviosta, esitetään tämän niteen taulukoissa. 10. Konsolidointi Konsolidoitu tilinpäätös käsittää Euroopan parlamentin, neuvoston, komission (sekä virallisten julkaisujen toimiston ja yhteisen tutkimuskeskuksen), yhteisöjen tuomioistuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen tilinpäätökset. Konsolidoinnissa käytetään täyden konsolidoinnin menetelmää. (1) "Accrual accounting" eli suoriteperusteinen kirjanpito (2) Tilintarkastajien kansainvälisen yhteistyöjärjestön (International Federation of Accountants) IFAC:n tarkoituksena on laatia valtioita varten kansainväliset standardit, jotka perustuvat suoraan liikekirjanpidon käytäntöihin. (3) IFAC: International Federation of Accountants. (4) Eräät tekijät, kuten seuraavaan vuoteen siirretyt määrärahat, erottavat sen kassaperusteisesta kirjanpidosta. (5) Varainhoitoasetuksen 70 artikla. (6) Eräitä "full accrual accounting"-periaatteen osia puuttuu. (7) Euroopan keskuspankki oli suljettu 30. ja 31. joulukuuta 2000. (8) ETA:n Efta-valtioiden osalta varainhoitovuodelta N varainhoitovuodelle N+1 siirrettyjen määrärahojen kokonaismäärä saadaan tietoon tilinpäätöksen jälkeen. Tulosta laskettaessa otetaan siksi huomioon myös määrärahasiirrot varainhoitovuodelta N-1 varainhoitovuodelle N. LIITE 1 TULOSTILIN LIITETIEDOT YLEINEN TALOUSARVIO JA MÄÄRÄRAHALAJIT Yleinen talousarvio on Euroopan yhteisöjen rahoituspolitiikan tärkein instrumentti. Se on asiakirja, jossa säädetään ja hyväksytään vuosittain Euroopan yhteisöjen tulot ja menot. Talousarviomenettely vahvistetaan EY:n perustamissopimuksen 272 artiklassa, jossa määrätään menettelyn eri vaiheiden järjestys sekä määräajat, joita budjettivallan kahden käyttäjän (EU:n neuvoston ja Euroopan parlamentin) on ehdottomasti noudatettava. Komissio laatii joka vuosi arvion EU:n kaikkien toimielinten tuloista ja menoista tulevana varainhoitovuonna ja tekee budjettivallan käyttäjälle alustavan talousarvioesityksen. Neuvosto laatii alustavan talousarvioesityksen pohjalta talousarvioesityksen, josta se käy neuvotteluja parlamentin kanssa. Parlamentin puhemies toteaa talousarvion vahvistetuksi, minkä jälkeen sitä voidaan ryhtyä toteuttamaan. Talousarvion toteuttaminen on pääosin komission tehtävänä. 1. TALOUSARVIOPERIAATTEET Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa noudatetaan useita perusperiaatteita: - yhtenäisyys: kaikki Euroopan yhteisöjen tulot ja menot on koottava yhteen budjettiasiakirjaan. - yleiskatteisuus: tähän periaatteeseen kuuluu kaksi sääntöä: - korvamerkitsemiskielto, jonka mukaan talousarvion tuloja ei voida kohdistaa tiettyihin menoeriin (tulojen kokonaismäärällä on katettava kaikki menot) - bruttoperiaate, jonka mukaan kaikki tulot ja menot on otettava talousarvioon täysimääräisinä vähentämättä niitä toisistaan. - vuotuisuus: talousarvioon otetut määrärahat vahvistetaan yhden varainhoitovuoden ajaksi - tasapaino: talousarviossa on yhtä paljon tuloja ja menoja (tuloarviot kattavat maksumäärärahat) - erittely: kaikilla määrärahoilla on oltava tietty tarkoitus ja ne on sidottava käyttötarkoitukseensa. 2. TALOUSARVION RAKENNE Talousarvioon kuuluu: a) yleinen tulotaulukko ja b) kunkin toimielimen pääluokat, jotka on jaoteltu tulo- ja menotaulukoihin: pääluokka I: parlamentti; pääluokka II: neuvosto; pääluokka III: komissio; pääluokka IV: yhteisöjen tuomioistuin; pääluokka V: tilintarkastustuomioistuin; pääluokka VI: talous- ja sosiaalikomitea; pääluokka VII: alueiden komitea; pääluokka VIII: oikeusasiamies. Kunkin toimielimen tulot ja menot luokitellaan niiden laadun tai käyttötarkoituksen mukaan osastoihin, lukuihin, momentteihin ja alamomentteihin. 3. TALOUSARVIOMÄÄRÄRAHOJEN LAJIT Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallintomäärärahoja (joita vielä nykyään kutsutaan hallinnosta johtuviksi määrärahoiksi) että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallinnosta johtuvia määrärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomat määrärahat on tarkoitettu kattamaan yksivuotisia toimintoja (joissa noudatetaan talousarvion vuotuisuusperiaatetta). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön talousarvion vuotuisuusperiaatteen noudattamiseksi mutta myös periaatteen sovittamiseksi tarpeeseen rahoittaa monivuotisia toimintoja. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan kuluvana varainhoitovuonna kokonaiskustannukset sellaisista oikeudellisista velvoitteista, jotka perustuvat yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin. a) Jaksottamattomia määrärahoja ovat: - kaikki hallinnosta johtuvat menot (komission pääluokan A osa ja kaikkien muiden toimielinten pääluokat) - EMOTR:n tukiosaston vuotuiset määrärahat - eräät teknisluonteiset määrärahat (takaisinmaksut, lainoihin liittyvien takausten maksaminen jne.). Jaksottamattomissa määrärahoissa on yhtä paljon maksusitoumus- ja maksumäärärahoja. b) Jaksotetut määrärahat on tarkoitettu kattamaan monivuotisia toimintoja. Tähän luokkaan luetaan komission pääluokan B osaan kuuluvat määrärahat (EMOTR pois luettuna). Jaksotetut määrärahat jakautuvat maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin. - Maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kuluvana varainhoitovuonna kokonaiskustannukset sellaisista oikeudellisista sitoumuksista, jotka perustuvat yhtä varainhoitovuotta kauemmin kestäviin toimiin(1). - Maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat tietyn varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten toteuttamisesta(2). 4. TALOUSARVION TOTEUTTAMINEN Varainhoitoasetuksen 22 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: "Komissio toteuttaa talousarviota tämän asetuksen mukaisesti, omalla vastuullaan ja annettujen määrärahojen rajoissa." Artiklan 2 kohdassa todetaan, että komissio tunnustaa muiden toimielinten toimivallan toteuttaa niitä koskevia talousarvion pääluokkia. 4.1. Tulojen toteutuminen talousarviossa Talousarvion tuloarvioihin voidaan tehdä muutoksia korjaavilla ja täydentävillä talousarvioilla, joilla alkuperäisen talousarvion arviot mukautetaan talousarvion toteuttamisen aikana todettuun omien varojen lisääntymiseen tai vähentymiseen. Talousarvion tuloilla katetaan maksumäärärahat. Talousarvion tulopuoli muodostuu vahvistetuista maksuista, niiden perusteella saaduista tuloista ja perimättä olevasta määrästä. Varainhoitovuoden tulot muodostuvat saman vuoden aikana vahvistettujen maksujen perusteella saaduista tuloista ja tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina perimättä jääneistä maksuista. 4.2. Menojen toteutuminen talousarviossa Tulojen tavoin myös menoista laaditaan arvioita alkuperäiseen talousarvioon. Menopuolella talousarviota toteutetaan varainhoitovuoden aikana muuttamalla, käyttämällä, siirtämällä seuraavalle vuodelle ja peruuttamalla maksusitoumuksiin käytettäviä määrärahoja(3) ja maksumääräyksiin käytettäviä määrärahoja(4). 4.2.1. Käytettävissä olevien määrärahojen muodostuminen - Talousarvioon otetut määrärahat: alkuperäinen talousarvio + korjaava ja täydentävä talousarvio + määrärahasiirrot - Lisämäärärahat: ylimääräiset tulot (ulkopuolisten rahoitusosuudet) + maksusitoumusten purkautumisen jälkeen uudelleen käyttöön saadut maksusitoumusmäärärahat + ennakkomaksujen palauttamisen jälkeen uudelleen käyttöön otetut määrärahat - Aiemmalta varainhoitovuodelta siirretyt maksusitoumusmäärärahat ja maksumäärärahat: vuotuisuusperiaate edellyttää, että määrärahat on yleensä käytettävä ennen varainhoitovuoden loppua. Näin ollen käyttämättä jääneet määrärahat peruutetaan, ellei niitä siirretä seuraavalle varainhoitovuodelle erittäin tiukkojen kriteerien perusteella(5). 4.2.2. Määrärahojen käyttö - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat:: Lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana tehtäviin maksusitoumuksiin. - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: Lopulliset määrärahat ovat käytettävissä varainhoitovuoden aikana suoritettaviin maksuihin. 4.2.3. Määrärahojen siirtäminen seuraavalle varainhoitovuodelle - Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat: Sitomatta jääneet varainhoitovuoden määrärahat voidaan siirtää seuraavalle vuodelle joko suoraan (ilman eri toimenpiteitä) tai budjettivallan käyttäjän luvalla (erillisin toimenpitein). Jaksotettujen määrärahojen siirtämiseen on saatava komission lupa, ja siirrosta on ilmoitettava budjettivallan käyttäjälle. - Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat: - jaksottamattomat määrärahat: siirto tehdään yleensä ilman eri toimenpiteitä silloin kun määrärahat vastaavat maksusitoumuksista suorittamatta olevia maksuja; muissa tapauksissa siirtoon on saatava ennakolta budjettivallan käyttäjän lupa. - jaksotetut määrärahat: käyttämättä jääneet maksumäärärahat yleensä peruutetaan; ne voidaan kuitenkin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle komission päätöksellä, jos seuraavan varainhoitovuoden maksumäärärahat eivät riitä aiempien maksusitoumusten tai siirrettyihin maksusitoumusmäärärahoihin liittyvien maksusitoumusten maksattamiseen. 4.2.4. Määrärahojen peruuttaminen Jäljelle jäävät määrärahat (eli käyttämättä jääneet maksusitoumuksiin ja maksumääräyksiin käytettävät määrärahat, joita ei ole siirretty seuraavalle vuodelle) peruutetaan varainhoitovuoden lopussa. 5. MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET (RAL) Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut eroja maksusitoumus- ja maksumäärien välille: tämä ero muodostuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Maksattamatta olevia sitoumuksia aiheutuu siitä, että tiettynä ajankohtana tehdyt maksusitoumukset määrätään maksatukseen yleensä vasta paljon myöhemmin. RAHOITUSNÄKYMÄT Varainhoitovuosi 2000 on ensimmäinen vuosi, jolloin sovelletaan uusia rahoitusnäkymiä, jotka on vahvistettu talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta tehdyllä toimielinten sopimuksella. Sopimus allekirjoitettiin 6. toukokuuta 1999 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä. Se perustuu Berliinissä 24.-25. maaliskuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiin. Rahoitusnäkymissä noudatetaan budjettikurin ja menojen hyvän hallinnoinnin vaatimuksia. Niillä varmistetaan, että Euroopan unionilla on riittävästi varoja tärkeimpien poliittisten hankkeidensa toteuttamiseen ja laajentumisprosessin tehokkaaseen eteenpäinviemiseen. Rahoitusnäkymät laaditaan seitsemäksi vuodeksi (2000-2006) ja ne perustuvat olettamukseen siitä, että uusia jäsenvaltioita alkaa liittyä EU:hun vuonna 2002. >TAULUKON PAIKKA> RAKENNERAHASTOT: UUSI OHJELMAKAUSI 2000-2006 Euroopan yhteisön rakennerahastot ovat EAKR, ESR, EMOTR:n ohjausosasto ja KOR(6). Rakennerahastot kuuluvat rahoitusnäkymien otsakkeeseen 2 (rakennetoimet), johon kuuluu myös koheesiorahasto. Talousarviossa rakennerahastot ovat osastossa B2-1. Viidentoista jäsenvaltion EU:n rakennerahastojen lopulliset maksusitoumusmäärärahat vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymissä ovat yhteensä 195010 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina (210973 milj. euroa käypinä hintoina). Nykyinen ohjelmakausi perustuu uusiin rakennerahastosäädöksiin, joiden tärkeimpiä piirteitä käsitellään seuraavassa. 1. RAKENNERAHASTOJEN TAVOITTEET Rakennerahastot ovat EU:n tärkein keino lisätä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Rakennerahastomäärärahoilla on kolme tavoitetta: Tavoite 1: Vähemmän kehittyneiden alueiden kehittäminen ja rakennesopeutus Tavoite 2: Taloudelliset ja sosiaaliset uudistukset rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla Tavoite 3: Koulutus- ja työllisyyspolitiikkojen ja -järjestelmien mukauttaminen ja nykyaikaistaminen Kalatalouden rakenteita tuetaan erityisrahastosta muilla kuin tavoitteeseen 1 kuuluvilla alueilla. Maaseudun kehittämistoimia toteutetaan kaikkialla EU:ssa. Niitä rahoitetaan joko rakennerahastovaroin tai yhteisen maatalouspolitiikan määrärahoista. Yhteisön omat aloitteet ovat seuraavat: a) Interreg: Rajat ylittävä, valtioiden välinen ja alueiden välinen yhteistyö yhteisön koko alueen sopusointuisen, tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi b) Urban: Kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi c) Leader: Maaseudun kehittäminen d) Equal: Valtioiden välinen yhteistyö, jonka tarkoituksena on edistää uusia käytäntöjä kaikenlaisen työmarkkinoihin liittyvän syrjinnän ja eriarvoisuuden torjumiseksi 2. RAHOITUSNÄKYMÄT JA OHJELMASUUNNITTELU Vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymissä vahvistetaan kaikkiin rakennerahastoihin vuosittain käytettävät kokonaismäärät. Summat on ilmaistu vuoden 1999 käypinä hintoina, joten niihin tehdään vuosittain 2 prosentin indeksikorotus (vuonna 2003 tehdään tarvittaessa vuosia 2004-2006 koskeva tekninen tarkistus) Euroopan yhteisön inflaatiovauhdin muutosten huomioimiseksi. Ohjelmakauden alkuperäisessä suunnitelmassa on noudatettu rahoitusnäkymissä vahvistettua rakennerahastojen vuosittaista kokonaisrahoitusta ja alun perin vahvistettujen ohjelma-asiakirjojen rahoitussuunnitelmia. 3. MÄÄRÄRAHOJEN SITOMIS- JA MAKSUMENETTELYT 3.1. Maksusitoumusmenettelyt Vuosittaiset maksusitoumuserät perustuvat ohjelma-asiakirjojen alkuperäisiin tai tarkistettuihin rahoitussuunnitelmiin. Ensimmäinen vuosierä sidotaan komission hyväksyessä tukea koskevan päätöksen. Tämän jälkeen komissio sitoo vuosierät viimeistään kunkin vuoden huhtikuun 30. päivänä ja purkaa ilman eri toimenpiteitä ne sitoumusten osat, joita ei ole maksettu sitoumuksen tekemistä seuraavan toisen vuoden loppuun mennessä. 3.2. Maksumenettelyt Komissio maksaa rakennerahastojen kokonaisrahoitusosuudesta 7 prosenttia ennakkoon heti kun ohjelma on hyväksytty. Ennakkomaksu voidaan jakaa kahdelle varainhoitovuodelle. Se on palautettava, jos menoilmoitusta ei toimiteta 18 kuukauden kuluessa. Ennakon jälkeen komissio maksaa välimaksuja todellisten ja jäsenvaltion vahvistamien kustannusten perusteella. Loput 5 prosenttia maksetaan ohjelman päättyessä, kun kaikki vaadittavat asiakirjat on toimitettu komissioon ja komissio on ne hyväksynyt. Maksut suoritetaan maksusitoumusten aikajärjestyksessä. KOMMENTTEJA VARAINHOITOVUODEN 2000 TULOSTILISTÄ 1. Ennakko- ja etumaksut sekä loppumaksut Alun perin tilintarkastustuomioistuimen esittämän pyynnön perusteella vuonna 1994 otettiin käyttöön jaksotettujen määrärahojen maksamisen jakautumista koskeva kertomus, jossa pyritään tilinpäätöksen selkeyttämiseksi erottelemaan ennakkoon suoritettavat maksut loppumaksuista (tai loppusuorituksista). Kokemus on kuitenkin osoittanut, että erottelua on huomattavasti oletettua hankalampi toteuttaa; ongelmat koskevat pyydettyihin tietoihin liittyviä käsitteitä ja määrittelyä ja myös mahdollisuuksia eritellä eri aloilla suoritettuja maksuja yhdenmukaisesti. Juuri näihin osatekijöihin tilintarkastustuomioistuin on puuttunut tarkastuslausumassaan. Komissio ei halua esittää varainhoitovuodelta 2000 vain hajanaisia tietoja, ja on päättänyt jättää ne julkaisematta(7); se aikookin keskittyä kehittämään uutta lähestymistapaa, määrittelemään pyydetyt tiedot uudelleen ja analysoimaan mahdollisuuksia eritellä maksut tarkoituksenmukaisella tavalla. Tällä tavoin maksulajeihin liittyvää käsitteistöä voidaan selkeyttää varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisen yhteydessä. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2. Kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat Edelliseltä varainhoitovuodelta siirretyt kolmansien osapuolten rahoitusosuuksiin liittyvät määrärahat, joita ei luonteensa puolesta koskaan peruuteta, kirjataan varainhoitovuoden lisämäärärahoihin. Tämä selittää eron määrissä, jotka koskevat vuoden 2000 tulostiliin kirjattuja edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjä määrärahoja ja vuoden 1999 tulostiliin kirjattuja seuraavalle varainhoitovuodelle siirrettyjä määrärahoja. (1) Maksusitoumuksiin käytettävät määrärahat = maksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (2) Maksumääräyksiin käytettävät määrärahat = maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (3) Marksusitoumusmäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (4) Maksumäärärahat + jaksottamattomat määrärahat. (5) Varainhoitoasetuksen 7 artikla. (6) EAKR: Euroopan aluekehitysrahasto. ESR: Euroopan sosiaalirahasto. EMOTR: Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto. KOR: Kalatalouden ohjauksen rahoitusväline. (7) Tästä ovat poikkeuksena rakennerahastot. LIITE 2 TASEEN LIITETIEDOT KOMMENTTEJA KONSOLIDOIDUSTA TASEESTA 31. JOULUKUUTA 2000 1. Taseessa otetaan huomioon yhteisöjen toimielinten muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta 29. joulukuuta 2000 annettu komission asetus (EY) N:o 2909/2000. Aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden hankintakustannukset sisältyvät hankintavuoden budjettimenoihin. Ne esitetään taseessa kunnes omaisuus poistetaan käytöstä. Tämän tasemerkinnän vastineeksi tarvitaan tilinpäätöstä varten oikaisuja, jotta budjettirasite neutraloituu ja jotta vuositilinpäätös voidaan esittää mukautetun suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteen mukaan ("modified accrual accounting"). Leasing-sopimuksilla vuokratut hyödykkeet ovat poikkeus tähän sääntöön. Koska hyödykkeen hinta kirjataan talousarvioon vasta vuokran maksuhetkellä, hankinta-arvon vastamerkintä vastaavissa ei näy tuloksessa vaan rahoitusveloissa. Kausittaiset maksut hyvitetään tämän jälkeen oikaisuina alentamalla velkaa. 2. Tiettyjen varainhoitoasetuksen säännösten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission asetuksen (EY) N:o 3418/93 130 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna 16. marraskuuta 2000 tehdyllä komission päätöksellä asetuksessa säädettyjen maksujen ajan tasalle saattamisesta, taseeseen kirjataan aineelliset ja aineettomat hyödykkeet, joiden hankinta-arvo on vähintään 420 euroa. 3. Euroopan yhteisöjen muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun komission asetuksen IV osaston 4 luvussa säädetään, että poistot on tehtävä kaikista taseeseen merkityistä hyödykkeistä, lukuun ottamatta maa-alueita, keskeneräisiä rakennuksia, maksettuja ennakko- ja etumaksuja, sellaisina kuin ne ovat määriteltyinä asetuksen 14 artiklassa, sekä 19 artiklassa tarkoitettuja taideteoksia(1). Poistot lasketaan aina tasapoistomenetelmää käyttäen täydeltä vuodelta. Vuosittaiset poistoprosentit esitetään asetuksen liitteessä. Kun hyödykettä parannetaan tai kun se arvostetaan uudelleen, poisto tehdään jäljellä olevana käyttöaikana hyödykkeen uudesta arvosta. Jos uudelleenarvostuksia ja parannustöitä suoritetaan sellaisiin rakennuksiin, joiden osalta poistot on jo täysin tehty, poistoajaksi vahvistetaan 10 vuotta. Varainhoitovuosi 2000 oli ensimmäinen, jolloin kaikki toimielimet (ml. tilintarkastustuomioistuin, parlamentti, neuvosto, talous- ja sosiaalikomitea ja alueiden komitea) kirjasivat poistoja taseeseen. Yhteisöjen tuomioistuimen poistot(2) tarkistetaan varainhoitovuonna 2001, kun tuomioistuimen tietokoneistettu inventointijärjestelmä saadaan täysin käyttöön. 4. Vaikka lähetystöjen aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden sekä varastojen kirjanpito on aiempia varainhoitovuosia kattavampi ja luotettavampi, se ei ole vielä kaikilta osin tyydyttävä. 5. Tilinpäätöksessä noudatetaan Euroopan yhteisöjen konsolidointimenettelyn käsikirjan ohjeita. Käsikirjan tavoitteena on yhdenmukaistaa kirjanpitosääntöjä, arvostussääntöjä ja tilinpäätöksen esittämistapaa tilinpäätöksen laadinta- ja konsolidointiprosessin yhdenmukaistamiseksi. VASTAAVAA II. AINEETTOMAT HYÖDYKKEET Aineettomiksi hyödykkeiksi katsotaan muut kuin rahamääräiset yksilöitävät omaisuuserät. Jotta ne voidaan ottaa taseen vastaavaa-puolelle, niiden on oltava toimielimen hallinnassa ja tuotettava taloudellista hyötyä Euroopan yhteisöille vastaisuudessakin. Toimielimissä kehitettyjä atk-ohjelmistoja ei lueta aineettomiksi hyödykkeiksi. EU:n toimistojen ja yhteisen tutkimuskeskuksen laitosten eri sijaintipaikkojen aineettomia hyödykkeitä ei ole voitu esittää taseen vastaavaa-puolella. >TAULUKON PAIKKA> Poistoja on kertynyt 1996611,04 euroa sellaisista aineettomista hyödykkeistä, joiden osalta poistoja on tehty ensimmäisen kerran vuonna 2000. Kaikista taseessa esitetyistä hyödykkeistä on tehty poistot(3). III. AINEELLISET HYÖDYKKEET A. Maa-alueet ja rakennukset Yhteinen tutkimuskeskus(4) Koska Isprassa sijaitsevien YTK:n maa-alueiden ja rakennusten hankinta-hinnasta ja vuosittaisista parannuskustannuksista ennen vuotta 1998 ei ole saatavilla tietoa, hankinta-arvon perustana on käytetty ulkopuolisen yrityksen 31. joulukuuta 1997 laatimaa arviota. Vuosina 1998 ja 2000 tehdyt muutokset on voitu laskea. Poistomenetelmänä on käytetty seuraavaa: 1. Rakennuksille, joista on tehty täysimääräiset poistot 1.1.1998 mennessä, on laadittu uusi poistosuunnitelma. 2. Rakennuksille, joista ei ole tehty täysimääräisiä poistoja 1.1.1998 mennessä, poistoprosentti on laskettu jäljellä olevan käyttöajan perusteella ottamalla huomioon hyödykkeen uudelleen laskettu arvo 1.1.1998. Geelissä sijaitseviin YTK:n maa-alueisiin ja rakennuksiin on sovellettu ulkopuolisen yrityksen laatimaa arviota tilanteesta joulukuun 31. päivänä 2000. Siinä yksilöidyn arvonnousun perusteella ei ole tehty poistoja. Lähetystöt EU:n ulkopuolella sijaitsevien lähetystöjen maa-alueiden ja rakennusten arvo ja niitä koskevat poistot on arvioitu uudelleen.(5) Euroopan parlamentti Euroopan parlamentti käytti toukokuussa 1998 osto-optiotaan Brysselissä sijaitsevaan kiinteistöön, jonka lopulliset investointikustannukset (maa-alueen hinta mukaan luettuna) ovat 1097 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentin ja Belgian kuningaskunnan välisten kahden aiesopimuksen perusteella Belgian kuningaskunta maksoi osan maa-alueen hankintakustannuksista ja kunnallistekniikan kustannuksista. Aiesopimuksessa olevassa lausekkeessa määrätään, että jos Euroopan parlamentti siirtyy pois kiinteistöstä, maa-alue luovutetaan Belgian valtiolle joko yhden Belgian frangin määräiseen hintaan tai myyntiarvon mukaiseen hintaan. Siksi maa-alueen arvoa on korjattu niin, että taseessa sen arvoksi on merkitty 1 Belgian frangi. E. Rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet Muuta kuin rahoitusomaisuutta koskevasta kirjanpidosta annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 4 artiklassa vahvistetaan säännöt siitä, miten rahoitusleasingsopimukset ja muut niitä lähellä olevat oikeudet on otettava huomioon taseessa. Kriteeriä, jonka mukaan vuokrasopimuksen kohteena olevat hyödykkeet luokitellaan pysyviin vastaaviin, on muutettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Luokittelu perustuu siihen, miten sopimuksen kohteena olevaan hyödykkeeseen perustuvat riskit ja edut jakautuvat vuokralleantajalle tai vuokralleottajalle, ja riippuu liiketapahtuman sisällöstä eikä niinkään sopimuksen muodosta.(6) Ne rahoitusleasingsopimuksen kohteena olevat hyödykkeet, joihin perustuvat riskit ja edut eivät siirry olennaisilta osin vuokralleottajalle, ja hyödykkeet, jotka ovat vuokralla yli viisi vuotta, on kirjattava tilinpäätöksen liitetiedoissa lukuun "Taseen ulkopuoliset sitoumukset". Euroopan parlamentti teki maaliskuussa 1994 pitkäaikaisen vuokrasopimuksen osto-optioineen Strasbourgissa sijaitsevasta kiinteistöstä (bâtiment Louise Weiss). Koska sopimuksen kohteena olevaan hyödykkeeseen perustuvat riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin vuokralleottajalle, kiinteistö esitetään Euroopan yhteisöjen taseen vastaavaa-puolella. Hyödyke on arvostettu sopimuksen voimaantulopäivänä erääntyvien vähimmäismaksujen nykyarvon mukaisesti. Koska Euroopan parlamentti ei ollut tasepäivänä vahvistanut lopullisia investointikustannuksia, taseeseen kirjattu nykyarvo perustuu alustaviin investointikustannuksiin 15. marraskuuta 2000. Niiden osalta on käytetty sopimuksen mukaista korkokantaa, joka on ajantasaistettu käyttämällä kunkin ajanjakson osalta EURIBOR-korkoon perustuvaa diskonttokorkoa. Rakennuksen nykyarvo 31. joulukuuta 2000 ennen poistoja on 395 miljoonaa euroa ja laitteiden arvo 80 miljoonaa euroa. Yhteisöjen tuomioistuin allekirjoitti 15. marraskuuta 1994 Luxemburgin hallituksen kanssa vuokrasopimuksen Palais-rakennuksen kolmesta osasta. Tuomioistuin on rakennusten vuokralaisena koko sopimuksen ajan ja voi käyttää osto-optiotaan maksettuaan koko myyntihinnan viimeistään 31. joulukuuta 2015. Myyntihinnan määrittää riippumaton asiantuntija. Joulukuun 31. päivään 1999 saakka näiden kahden toimielimen rakennuksista on esitetty maininta tilinpäätöksen liitetiedoissa ja maksamatta olevat maksut on kirjattu taseen ulkopuolisiin sitoumuksiin. Edellä mainitun 29. joulukuuta 2000 annetun asetuksen (EY) N:o 2909/2000 mukaisesti rakennukset on merkitty ensimmäistä kertaa taseen vastaavaa-puolelle. G. Keskeneräiset rakennukset sekä aineellisista hyödykkeistä maksetut ennakkomaksut Vaikka kirjanpidon säännöt ja menetelmät edellyttävät, että rakennus luokitellaan rakennuksiin heti sen käyttöönoton jälkeen, neuvosto on pitänyt parempana säilyttää vuoden 2000 osalta Justus Lipsius -rakennuksesta vuonna 2000 suoritetut maksut (339,1 milj. euroa) keskeneräisiä rakennuksia sekä aineellisista hyödykkeistä maksettuja ennakkomaksuja koskevassa erässä, sillä kiinteistön eri osien (esim. tontti, rakennus, irtaimisto, koneet ja kalusto) kokonaiskustannukset on vielä laskettava. Näin ollen kunkin osan poistoja ei ole voitu laskea, ja rakennus esitetään vastaavissa bruttoarvollaan. Tilintarkastustuomioistuin esittää tässä kohdassa 5 miljoonaa euroa tuomioistuimen laajennushankkeesta vastaavan projektipäällikön käyttöön annettuja varoja. Varat on maksettu pankkisiirrolla tähän tarkoitukseen avatulle tilille. Tässä kohdassa esitetään myös 26 miljoonan euron ennakko, jonka talous- ja sosiaalikomitea on maksanut osto-option sisältävän pitkäaikaisen vuokrasopimuksen osalta(7). Lähes kaikista(8) taseen aineellisissa hyödykkeissä esitetyistä hyödykkeistä on tehty poistot(9). Sellaisista aineellisista hyödykkeistä, joiden osalta poistoja on tehty ensimmäisen kerran vuonna 2000, on poistoja kertynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Poistoprosentteina on käytetty seuraavia: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> IV. SIJOITUKSET Sijoitukset koskevat Euroopan yhteisön toimintoihin pysyvästi liittyviä pääomainvestointeja, joiden voidaan katsoa tukevan näitä toimintoja, ja toisaalta kyseisiin investointeihin liittyviä saamisia, erittelemättä niiden erääntymisaikaa, alkuperää tai muotoa. Sijoituksiksi lasketaan myös jatkuvina maksettavat takaukset ja ennakkomaksut sekä takuurahaston netto-omaisuus. Euroopan yhteisön kolmansille osapuolille antamat takaukset ja takuurahaston takaukset on kuitenkin erotettava toisistaan. Takuurahaston tarkoituksena on kattaa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyvät riskit. A. Sijoitukset organisaatioihin, jotka liittyvät yhteisön toimintaan EBRD:n osakkuudet Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankille (EBRD) annettiin alkupääomaa 10 miljardia euroa, josta yhteisö merkitsi 3 prosenttia. Merkityn pääoman erääntynyt osuus (30 prosenttia) on maksettu kokonaisuudessaan. Pankin valtuusto päätti 15. huhtikuuta 1996 pidetyssä vuosikokouksessa kaksinkertaistaa enimmäispääoman. Yhteisö sitoutui päätöksessä merkitsemään 30000 uutta osaketta, joista kukin on arvoltaan 10000 euroa. Päätöksen mukaan merkintäoperaatioon on aina kuuluttava maksettuja osakkeita ja vaadittaessa maksettavia osakkeita seuraavassa suhteessa: merkityistä osakkeista 22,5 prosenttia on oltava maksettuja osakkeita ja loppuosa vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tase-erässä esitetään koko maksettavaksi määrätty komission merkitsemä EBRD:n pääoma. Pääoman erääntyneestä osuudesta vielä maksamatta olevat 51,3 miljoonaa euroa esitetään lyhytaikaisena velkana (7,4 milj. euroa) ja pitkäaikaisena velkana (43,9 milj. euroa). Pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 442,5 miljoonaa euroa esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. Osakkuudet Euroopan investointirahastossa (EIR) Kesäkuun 6. päivänä 1994 tehdyn neuvoston päätöksen mukaisesti komission edustaman Euroopan yhteisön osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, mikä vastaa 30 prosenttia EIR:n pääomasta. Komissio on maksanut kokonaan pääoman erääntyneen 20 prosentin osuuden. Kuten EBRD:nkin kohdalla, pääoman merkitystä osuudesta vielä maksamatta olevat 480 miljoonaa euroa (80 %) esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. B. Sijoitukset tuensaajille B.1. Osakkuudet ja osuudet Tähän kohtaan sisältyvät osakkuudet, joiden hankinnan tavoitteena on auttaa tuensaajia kehittämään hankkeitaan. Osakkuudet ECIP-ohjelmassa Tase-erä sisältää yhteisön hankkimat osuudet ja osakaslainat niiden yhteisyritysten pääomasta, jotka on perustettu EC Investment Partners (ECIP) -ohjelman yhteydessä. Eurotech capital, Venture consort ja JOP Eurotech capital -rahoitusvälineen tavoitteena on edistää yksityisen pääoman avulla sellaisten korkean teknologian hankkeiden rahoitusta, joita pk-yritykset toteuttavat riskipääomasijoittajien verkoston avulla. Kyse on vuodesta 1990 alkaen maksetuista rahoitusosuuksista, jotka voidaan tietyin edellytyksin vaatia maksettaviksi takaisin sopimuksen umpeutuessa. Venture consort -välineen tarkoituksena on edistää riskipääomasijoittajien yhteistä kansainvälistä sijoitustoimintaa pk-yrityksiin. Rahoitusvälineen osalta esitetään vuodesta 1985 alkaen maksetut rahoitusosuudet, joiden avulla pyritään edistämään sijoitustoimintaa innovatiivisia hankkeita kehittävissä pk-yrityksissä. JOP-ohjelman (Joint Venture Programme Phare-Tacis) tavoitteena on auttaa perustamaan ja kehittämään yhteisyrityksiä Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä uusiin itsenäisiin valtioihin. Koska kaikissa kolmessa tapauksessa on kyse riskipääomaoperaatioista, kyseisten rahoitusosuuksien tämänhetkistä reaaliarvoa on erittäin vaikea arvioida. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti näiden rahoitusosuuksien arvosta on tehty sadan prosentin arvonoikaisu, joten niiden arvo on taseessa nolla. >TAULUKON PAIKKA> B.3. Takaukset ja ennakkomaksut Tähän kohtaan kuuluvat ne pysyvät vastaavat, joita ei ole ilmoitettu aineellisissa hyödykkeissä. Kyseessä ovat muun muassa maksetut takaukset ja takuut, kiinteistökustannuksista jatkuvasti maksettavat ennakkomaksut, kolmansille osapuolille lainattu käyttöpääoma sekä takuurahasto. Takuurahasto Neuvosto antoi 31. lokakuuta 1994 asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos lainansaaja laiminlyö yhteisön myöntämän tai takaaman lainan takaisinmaksun, laina maksetaan takaisin takuurahastosta. Tämä mekanismi kattaa lainat, joita Euroopan yhteisö on taannut neuvoston päätöksellä, ja varsinkin EIP:n Euroopan unionin ulkopuolelle myöntämät lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna annetut lainat ja Euratomin rahoitusavun unionin ulkopuolisille maille. Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 29. lokakuuta 1993 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon tehdään varaus yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen takuita varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa ne takausvaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat ja jotka voidaan näin rahoittaa talousarviosta. Rahaston varainhoidosta vastaa Euroopan investointipankki (EIP), jolla on valtuudet toimia Euroopan yhteisön nimissä. Rahastoa rahoitetaan yleisestä talousarviosta suoritettavilla maksuilla, rahaston varojen sijoitusten tuottamilla koroilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahasto on suorittanut niiden takausmaksuja. Komission taseen vastaavissa esitetty määrä on rahaston netto-omaisuuden arvo 31. joulukuuta 2000. Koska rahaston tarkoituksena on kattaa velallisten maksurästit ja koska varovaisuusperiaatetta pidetään tärkeänä, on perustettu riski- ja kuluvaraus. Varauksen määrä (1266,2 euroa) vastaa takuurahaston tavoitemäärää(10), joka perustuu lainakantaan 31.12.2000. Takuurahastoa koskevan asetuksen mukaisesti ylijäämä palautetaan vuoden lopulla takaisin Euroopan yhteisöjen yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan. Määrä (165,4 milj. euroa), joka vastaa takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2001 ensimmäisellä vuosineljänneksellä, esitetään kohdassa "oma pääoma". Takausten ja ennakkomaksujen yksityiskohdat sekä muut sijoitukset >TAULUKON PAIKKA> V. PITKÄAIKAISET SAAMISET Tässä kohdassa esitetään sellaiset yli vuoden takaiset Euroopan yhteisöjen saamiset jäsenvaltioilta, yhteisön ulkopuolisilta mailta ja kolmansilta osapuolilta, jotka johtuvat joko lainavaroin tai budjettimäärärahoin myönnetyistä luotoista. Kohdassa esitetään myös MEDIA-ohjelmaan kuuluvat Euroopan yhteisöjen saamiset kolmansilta osapuolilta. A. Budjettimäärärahoista myönnetyt luotot Tase-erä käsittää lähinnä erityisehdoin myönnetyt riskipääomalainat, jotka perustuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Näiden lisäksi kohdassa esitetään luotot, joita on myönnetty ECIP-ohjelman yhteydessä investointialan yhteisyritysten perustamiseen Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa, Välimeren alueen maissa ja Etelä-Afrikassa. MEDIA II -ohjelmaa koskevat saamiset esitetään tässä kohdassa siksi, että komissio on tehnyt luottosopimukset suoraan luoton ottajan kanssa. Kuten sopimuksissakin mainitaan, luottojen takaisinmaksu edellyttää hankkeiden onnistumista. Siksi velan lyhennykset on kirjattu varainhoitovuonna niiden luottojen osalta, jotka on lopullisesti muutettu avustuksiksi. Kohtaan kuuluu muitakin budjettimäärärahoista myönnettyjä, pienempiä luottoja. Niitä ovat siirtotyöläisille myönnetyt lainat ja rakennuslainat Euroopan yhteisöjen virkamiehille. B. Lainavaroista myönnetyt luotot Neuvostolla on perustamissopimuksen nojalla valta hyväksyä yksimielisesti takaus- tai lainaohjelmia, jotka se katsoo EY:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta tarpeellisiksi. EY:n ottamat lainat sitovat suoraan Euroopan yhteisöjä mutta eivät niiden yksittäisiä jäsenvaltioita(11). Koska kyse on luotonantoon perustuvasta rahoitusomaisuudesta ja jotta yhteisön omaisuudesta, rahoitusasemasta sekä saavutetuista tuloksista voidaan antaa tarkka kuva, kaikki tähän kohtaan sijoittuvat rahoitustoimet esitetään taseena sekä kulu- ja tuottotilinä(12). Tämän rahoitustoiminnan taseet on esitetty komission taseessa täyden konsolidoinnin menetelmän mukaisesti. Varainhoitovuoden 2000 lainanotosta aiheutuneet kulut ja lainanannosta kertyneet tuotot voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> EIP:n kanssa tehdyn sopimuksen perusteella EIP vastaa yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) riskeistä. Kuluista tuottojen suhteen syntynyt ylijäämä katetaan siis EIP:n varoista. Euroopan yhteisöjen luotonanto on kokonaisuudessaan kehittynyt seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Lainakannasta 31. joulukuuta 2000 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa saamisissa lainat, jotka erääntyvät kuluvana vuonna. MEDIA II -ohjelman puitteissa myönnettyjen luottojen yhteismäärä 31. joulukuuta 2000 esitetään pitkäaikaisissa saamisissa, koska luottoajat eivät aina pidä paikkaansa. >TAULUKON PAIKKA> C. Muut pitkäaikaiset saamiset Tähän kohtaan sisältyvät myös Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämiseen tähtäävästä MEDIA I -ohjelmasta myönnettävät luotot. Koska lainasopimuksia ei ole tehty suoraan komission ja lopullisen tuensaajan välillä, niitä ei esitetä budjettimäärärahoista myönnettyjä luottoja koskevassa kohdassa. MEDIA II -ohjelman tavoin MEDIA I -ohjelmasta myönnettyjen luottojen takaisinmaksu riippuu hankkeiden rahoituksen onnistumisesta. Siksi velan 2,8 miljoonan euron lyhennys on kirjattu varainhoitovuonna niiden luottojen osalta, jotka on lopullisesti muutettu avustuksiksi. Tähän kohtaan kirjataan myös Belgian kuningaskunnan rahoitustuki (ks. liitetietojen kohta III.A), joka oli 176 miljoonaa euroa ja joka on maksettava vähintään 10 vuoden kuluessa ja viimeistään vuonna 2008. Korkojen yhteismäärä on 52 miljoonaa euroa, josta ainoastaan taseen laatimispäivään mennessä kertyneet korot on kirjattu lyhytaikaisiin saamisiin. VI. VAIHTO-OMAISUUS A. Kohdassa esitetään toimistotarvikkeista ja kulutushyödykkeistä koostuvan vaihto-omaisuuden arvo sekä rakennusten kunnossapitotarvikkeita koskeva komission vaihto-omaisuus 31. joulukuuta 2000. Vaihto-omaisuus on arvostettu viimeisimpien hankintojen hintoihin, ja sen arvo on muunnettu euroiksi 31. joulukuuta voimassa olleella kurssilla vaihto-omaisuutta koskevan kirjanpitoa ja konsolidointia koskevan käsikirjan mukaisesti. B. Lisäksi kohtaan sisältyvät yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimuslaitteet ja tekninen laitteisto. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti raskasveden, halkeamiskelpoisten aineiden sekä teolliseen ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettujen näytteiden varastot arvostetaan vuosittain ja esitetään taseessa seuraavista kahdesta arvosta alhaisempaan: varastoihin otettujen viimeisimpien hyödykkeiden hankintahintaan tai tuotantohintaan tai markkinahintaan(13). C. Tähän kohtaan kuuluu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimiston julkaisuvarasto, jonka arvo on määritelty erityisten arvostussääntöjen mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> VII. LYHYTAIKAISET SAAMISET A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset saamiset Tässä kohdassa esitetään pitkäaikaiset saamiset, jotka erääntyvät vuoden 1999 aikana. Kohdassa esitetään myös 175 miljoonan euron luotto, joka Turkille myönnettiin vuoden 1991 aikana osana Persianlahden kriisistä pahiten kärsiville maille annettavaa rahoitusapua. B. Toistuvat saamiset B.2. Saamiset jäsenvaltioilta - EMOTR:n tukiosasto Tase-erä sisältää vuoden lopulla tehtäviin oikaisuihin liittyvät saamiset jäsenvaltioilta (8,2 milj. euroa). Lisäksi siihen on otettu EMOTR:n tukiosaston erääntyneet saamiset, jotka esitetään velallisluettelossa ja joista jäsenvaltiot olivat tehneet ilmoituksen EMOTR:n tukiosaston varainhoitovuoden lopussa. Näitä saamisia on yhteensä 2010,6 milj. euroa, joita erittäin todennäköisesti ei saada perittyä takaisin kokonaan. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti Euroopan yhteisöjen on tehtävä kirjanpitoon varaus kyseisestä määrästä. Komissio ei kuitenkaan voi laskea tarkkaan kyseisen yliarvostuksen vaikutusta, koska tietojen selvittämistä koskevien sääntöjen(14) noudattaminen tuli pakolliseksi vasta vuonna 2001. Koska tarkoituksena on välttää saamisten yliarvostus, epävarmoihin saamisiin on tehty 79,77 prosentin (1604 miljoonan euron) arvonalennus. Arvonalennus perustuu arvioon, joka on laadittu jäsenvaltioiden vuotta 2001 koskevien ilmoitustietojen ja tarkastusten yhteydessä hankittujen tietojen perusteella. Asetuksen (EY) N:o 2761/99 perusteella jäsenvaltioiden on varainhoitovuodesta 2000 alkaen toimitettava kaksi kertaa vuodessa tiedot velallisluetteloon kirjatuista saamisista. Tiedoista on vuodesta 2001 alkaen käytävä ilmi ne saamiset, joita ei todennäköisesti saada perittyä, vaikka perintämenettelystä ei vielä olisi oikeudellisesti luovuttukaan. Vasta sen jälkeen saamiset voidaan arvostaa tarkemmin. - Maksettu, jäsenvaltioilta perittävä alv Tase-erässä ilmoitetaan saamiset, jotka johtuvat yhteisön maksamista veroista ja jotka peritään jäsenvaltioilta. Saamisista on vähennetty 1,1 miljoonan euron erityinen arvonalennus. - Muut saamiset jäsenvaltioilta 869,6 miljoonan euron määrä vastaa jäsenvaltioilta perittäviä saamisia, joiden määrä on voitu määrittää ja asianmukaisesti todeta. Muista saamisista, joita ei ole voitu vielä todeta erääntyneiksi, rahassa määritellyiksi ja riidattomiksi, on laadittu saamisennuste, ja ne on otettu p.m.-merkinnällä varustettuina komission kirjanpitoon. Ne esitetään jäljempänä taulukossa 3. Lisäksi kohta sisältää 2035,4 miljoonaa euroa yhteisön omia varoja, jotka jäsenvaltiot ovat asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/896 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti todenneet mutta jättäneet antamasta Euroopan yhteisöjen käyttöön, koska niitä ei vielä ole peritty ja vakuutta ei ole toimitettu tai kun maksuista on syntynyt erimielisyyttä. Yhteisön todelliset saamiset on tältä osin arvostettu liian suuriksi, koska omia varoja koskevassa erillisessä kirjanpidossa on mukana paljon sellaisia saamisia, joiden perintämahdollisuudet ovat erittäin epävarmat. Tällaisten yliarvostusten vaikutusta on toisaalta erittäin vaikea arvioida, sillä kyseisten saamisten perintämahdollisuuksista on vain hajanaisia tietoja ja niitäkin niukasti. Kirjanpidossa noudatettavan varovaisuusperiaatteen mukaisesti aiempien vuosien perintätilastojen perusteella on tehty arvonalennus, jonka määräksi on arvioitu 1286,8 miljoonaa euroa. Arvonalennus on kirjattu taseen vastaavaa-puolelle alentamalla jäsenvaltioilta perittävien saamisten arvoa. Arvonalennus voidaan viedä kirjanpitoon ilman, että EY luopuu varauksen kattamien määrien perimisestä. >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 1 A-KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 2000 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 ERILLINEN KIRJANPITO: TODETUT JA PERIMÄTTÄ OLEVAT OMAT VARAT VARAINHOITOVUODEN 2000 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 3 SAAMISENNUSTEET VARAINHOITOVUODEN 2000 LOPUSSA >TAULUKON PAIKKA> B.3. Saamiset yhteisön elimiltä Tässä kohdassa esitetään Euroopan yhteisöjen sekalaiset saamiset yhteisön elimiltä, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin ja joiden joitakin menoja toimielimet maksavat mutta saavat niistä myöhemmin korvauksen. B.4. Saamiset muilta velallisilta Tase-erään sisältyvät esimerkiksi seuraavat Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat saamiset: 1. Perintämääräykset, jotka on merkitty 31. joulukuuta 2000 tulopuolen kirjanpitoon vahvistettuina, perimättä olevina saamisina. Tase-erään on tehty ensimmäistä kertaa arvonalennus vielä määrittämättömiä perintäkelvottomia saamisia varten. Yli vuosi sitten erääntyneistä saamisista tehdään 20 prosentin arvonalennus. Jokaisesta lisävuodesta tehdään uusi 20 prosentin alennus. 2. Kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset (973 milj. euroa), joiden perintä on keskeytetty komission päätöstä vastaan tehdyn valituksen vuoksi ja joille on hankittu pankkitakaus. Sakkosaamisille saatujen pankkitakausten määrä on 639,4 miljoonaa euroa. Toistaiseksi on kuitenkin saatu perittyä jo 171,4 miljoonaa euroa alustavina suorituksina. 3. Lainavaroin rahoitettuun luotonantoon liittyvät velalliset. 4. Takuurahastosta maksettuihin takauksiin liittyvät saamiset. Nämä saamiset (215,1 milj. euroa) jakautuvat lainapääomaan (94,6 milj. euroa), lainojen korkoihin (62,1 milj. euroa) ja viivästyskorkoihin (58,4 milj. euroa): Varojen takaisin saamatta jäämisen riskin ja varovaisuusperiaatteen vuoksi takuurahaston toimintaan liittyvien varojen kokonaismäärään on tehty sadan prosentin arvonalennus 31. joulukuuta 2000 maksamattomien saamisten osalta. Arvonalennus on tehty taseen vastaavaa-puolelle alentamalla näiden saamisten arvoa. 5. Rahoituksenvälittäjille suoritetut maksut, joita ei ole vielä toimitettu lopullisille tuensaajille. Kohtaan sisältyvät talousarviosta ennakkoon maksettavat maksut julkisille ja yksityisille rahoituksenvälittäjille, joille komissio on lainsäädännön tai sopimusten nojalla antanut valtuutuksen hallinnoida varoja ja huolehtia niiden toimittamisesta lopullisille tuensaajille. Näitä maksuja oli välittäjien hallussa 31. joulukuuta 2000 yhteensä 792 miljoonaa euroa (49 miljoonan euron pankkikorot mukaan luettuina). Komissio suoritti vuonna 2000 rahoituksenvälittäjien luetteloinnin. Koska välittäjiin sovellettava menettely ei ole tilinpidollinen ja koska välittäjiä on lukuisia ja ne sijaitsevat maantieteellisesti laajalla alueella, tilinpidossa esitetty määrä ei todennäköisesti ole täydellinen. Tiedot ovat kylläkin luotettavampia kuin vuodelta 1999 esitetyt tiedot(15). Toistuvia saamisia koskevat arvonalennukset voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> C. Sekalaiset saamiset Tase-erässä esitetään lähinnä toimielinten saamiset henkilöstöltä. Näitä ovat ennen kaikkea palkkaennakot ja muut ennakkoon maksetut summat. VIII. MUUT SIJOITUKSET >TAULUKON PAIKKA> IX. RAHAT JA PANKKISAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä kohta kattaa kaikki toimielinten käytettävissä olevat varat, joita pidetään kunkin jäsenvaltion ja Efta-maan (valtionkassan tai keskuspankin) tileillä, avistatileillä, ennakkomaksujärjestelmissä ja käteiskassoissa. Kohta kattaa myös varat, jotka liittyvät lainavaroista suoritettavaan luotonantoon ja siirtotyöläisten asunto-olojen parantamista koskeviin luottoihin. Kahden Euroopan yhteisön ulkopuolisissa maissa sijaitsevan pankin jouduttua konkurssiin niiden avistatileillä olevia yhteensä 1,5 miljoonan euron varoja ei todennäköisesti voida saada takaisin. Tästä syystä ja varovaisuusperiaatteen mukaisesti rahoitustileihin on tehty arvonalennus, ja se on kirjattu vastaaviin (alentamalla ennakkomaksujärjestelmiä koskevan tase-erän arvoa). >TAULUKON PAIKKA> X. SIIRTOSAAMISET >TAULUKON PAIKKA> Tämä kohta kattaa korkosaamiset, lähinnä lainojen kertyneet, erääntymättä olevat korot, sijoitukset ja swapit ja ennakkoon maksetut kulut. Sekalaiset menoennakot eli menot, joita ei ole voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä, kirjataan vastedes oikaisuihin. Niitä on yhteensä 63,2 miljoonaa euroa. VASTATTAVAA I. OMA PÄÄOMA Varainhoitovuoden 1999 tilinpäätökseen saakka tässä tase-erässä esitettiin lähinnä taseen vastaavissa eri nimikkeiden alla ilmoitettujen saamisten vastaerät, jotka sisältyivät ao. varainhoitovuoden budjettimenoihin. Lisäksi siinä esitettiin omaisuuden arvonkorjaukset, varaukset ja ne vastaavaa-puolen eri kohtien vastaerät, jotka esitettiin vastaavaa-puolen eri tase-erissä ja kirjattiin tuloiksi vasta kassaanmaksun yhteydessä. Tilinpäätökseen on ensimmäistä kertaa sovellettu uutta tilinpäätösmenettelyä, joka perustuu Euroopan yhteisöjen kirjanpito- ja konsolidointimenettelyn käsikirjan ohjeisiin. Sen sijaan että omassa pääomassa keskityttäisiin esittämään suoraan ao. oikaisut, siinä yksilöidään varainhoitovuoden taloudellinen tulos(16). Nyt omassa pääomassa esitetään: Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 1. Euroopan yhteisöjen talousarvion toteutuksen tulos ao. varainhoitovuonna 2. Oikaisut Edellisten varainhoitovuosien tulos Tämä tase-erä koostuu edellisten varainhoitovuosien oikaisuista, koska talousarvion ylijäämä maksetaan takaisin jäsenvaltioille. Rahastot 1. Arvonkorotusrahasto: sisältää aineellisten ja aineettomien hyödykkeiden pysyvän uudelleenarvostuksen 2. Lainanotto- ja lainanantotoimintaan liittyvä rahasto: käsittää näiden toimien tuloksen, jota ei ole vielä otettu talousarvioon Edellisten varainhoitovuosien tulos On syytä korostaa seuraavia seikkoja: Tästedes oikaisuissa ilmoitetaan ainoastaan talousarvion saamiset. Menettely on siis muuttunut edellisvuodesta. Omaan pääomaan sisällytettyjen talousarvion ulkopuolisten saamisten arvo 31. joulukuuta 1999 oli pelkästään komission osalta 407 miljoonaa euroa. Määrää korjattiin vuonna 2000. Poistoja koskeva tase-erä käsittää niiden hyödykkeiden poistot, joiden osalta poistoja on tehty ensimmäisen kerran (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta III). Talousarvion kulut, jotka on oikaistava (76,2 milj. euroa), sisällytetään nyt oikaisuihin. Tämä määrä, 97 miljoonaa euroa 31.12.1999, esitettiin kohdassa "siirtyvät erät". Väliaikaistileille kirjatut, kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset (171,4 milj. euroa) sisällytetään nyt taloudelliseen tulokseen. Vuoden 1999 lopussa tämä määrä (154,3 milj. euroa) sisältyi siirtyviin eriin. Ennen vuotta 2000 tehtyyn aineellisten hyödykkeiden uudelleenarvostukseen perustuva arvonnousu (62,8 milj. euroa), joka siirretään suoraan omaan pääomaan, on korjattu oikaisuihin. Tästedes tämä arvo esitetään arvonkorotusrahastossa. Taloudellinen tulos voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> I.C. Rahastot Lainanotto- ja lainanantotoimintaan liittyvä rahasto voidaan esittää seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> II. RISKI- JA KULUVARAUS >TAULUKON PAIKKA> Koska yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyihin luottoihin liittyy riskejä, takuurahaston netto-omaisuutta varten on perustettu riski- ja kuluvaraus; siihen ei kuulu takuurahaston ylijäämän palautusta talousarvioon vuoden 2001 ensimmäisellä vuosineljänneksellä (ks. liitetietojen kohta IV.B.3 vastaavan osalta). Ensimmäistä vuotta varten on kirjattu varaus YTK:n ydinlaitosten purkamista varten. Niiden laitosten arvioiduista kustannuksista, joiden toiminta on lopetettu, on tehty kirjanpitoon sataprosenttinen varaus (230 milj. euroa), josta on vähennettävä jo suoritetut maksut (2,3 milj. euroa). III. PITKÄAIKAISET VELAT Tähän kohtaan kuuluvat velat, joiden erääntymisaika on pitempi kuin yksi vuosi. Rahoitusvelkoihin sisältyvät Euroopan yhteisöille lainanotto- ja lainanantotoiminnan yhteydessä aiheutuneet velat(17). Muihin pitkäaikaisiin velkoihin sisältyvät kaikki muut velat, joiden määrä on tiedossa ja joiden erääntymisaika on yli vuoden. >TAULUKON PAIKKA> Henkilöstörahastot: Tässä kohdassa esitetään kaikkien toimielinten väliaikaisten toimihenkilöiden työttömyysrahasto sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa työskentelevien komission paikallisten toimihenkilöiden sosiaalivakuutusrahasto. Saadut takaukset ja takuut: Tähän kohtaan sisältyvät rakennustöiden maksamista koskevasta takuusta pidätetyt määrät sekä tilinpitäjien, avustavien tilinpitäjien ja ennakoiden hoitajien takuutileistä pidätetyt määrät. Leasing: Tässä kohdassa esitetään yli vuoden pituisiin leasing-sopimuksiin perustuvat velat. Osakkuudet EBRD:n pääomasta: merkityn osuuden maksettu osuus (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta IV.A). Muut: Koska Euroopan parlamentti on käyttänyt erästä kiinteistöä koskevaa osto-optiotaan, sen on maksettava takaisin investointikustannukset (ks. liitetietojen vastaavaa-puolen kohta III.A) >TAULUKON PAIKKA> Lainakannasta 31. joulukuuta 2000 esitetään pitkäaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on yli vuoden, ja lyhytaikaisissa veloissa lainat, joiden erääntymisaika on alle vuoden. >TAULUKON PAIKKA> IV. LYHYTAIKAISET VELAT A. Kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset velat Tässä kohdassa esitetään lainat, joiden erääntymisaika on alle vuosi, kuluvana vuonna erääntyvät pitkäaikaiset leasing-velat, osakkuudet EBRD:n pääomasta ja parlamentin kiinteistön hankinta (ks. jäljempänä oleva taulukko). B. Muut rahoitusvelat >TAULUKON PAIKKA> C. Juoksevat velat C.1. Velat jäsenvaltioille ja Eftan jäsenmaille Tässä kohdassa esitetään velat Euroopan talousalueen (ETA) Efta-maille. C.2. Yhteisön elimet Tase-erä kattaa ne toimielinten velat tietyille yhteisön elimille, jotka eivät kuulu konsolidoinnin piiriin. C.3. Siirrettävät määrärahat >TAULUKON PAIKKA> C.4. Sekalaiset velat Tase-erään sisältyvät Euroopan yhteisöjen toiminnasta johtuvat velat sekä talousarvion ulkopuoliset perintämääräykset, joiden arvo on 16,315 miljoonaa euroa. D. Muut velat Tase-erä kattaa lähinnä velat henkilöstölle sekä eri elimille tai kolmansille osapuolille siirrettävät tulot. V. SIIRTOVELAT >TAULUKON PAIKKA> Kohtaan kuuluvat tuloennakot eli tulot, joita ei voitu lopullisesti kirjata talousarvioon ennen tilinpäätöstä, ja tulot, jotka voidaan ottaa uudelleen käyttöön. Lisäksi siihen kuuluvat lainojen ja swapien kertyneet, erääntymättä olevat korot. Tuloennakoiden huomattava väheneminen johtuu siitä, että sakoista kertyviin tuloihin sovellettava menettely on muuttunut: ne tuloutetaan väliaikaisesti eikä niitä enää esitetä taseen kohdassa "siirtyvät erät" (171,4 milj. euroa). Väliaikaistileille kirjatut, kilpailusääntöjen rikkomisen vuoksi määrättyihin sakkoihin liittyvät saamiset (vuoden 1999 lopussa 154,3 milj. euroa ja vuoden 2000 lopussa 171,4 milj. euroa) sisältyvät menettelyjen yhdenmukaistamisen vuoksi nyt oikaisuihin. Vielä perimättä olevat, uudelleen käytettävät saamiset esitetään nyt tässä kohdassa, koska varat voidaan käyttää uudelleen. Kohdassa ilmoitetaan myös muihin kuin käteisvaroihin kuuluvien rahoituserien muuntamisesta saadut voitot. (1) Asetus (EY) N:o 2909/2000, annettu 29.12.2000. (2) Joita ei ole voitu ilmoittaa tuomioistuimen taseessa. (3) Varainhoitovuoden 1999 poistojen arvoksi on laskettu 69 prosenttia hyödykkeiden kokonaisarvosta. (4) Yhteisen tutkimuskeskuksen Geelin, Pettenin, Karlsruhen ja Sevillan laitosten osalta tase-erien C ja D fyysinen inventointi saadaan päätökseen vasta vuonna 2001. (5) Kalkissa kehitysmaissa ei kuitenkaan voida tehdä eroa maa-alueiden arvon ja rakennusten arvon välillä. (6) Tämä erä perustuu IAS-komitean IAS 17-standardiin. (7) Tätä rahamäärää ei esitetä talous- ja sosiaalukomitean taseessa. (8) Lukuun ottamatta edustustojen laitteistoja, koneita ja laitteita (2380230,40 euroa) ja Geelissä sijaitsevan YTK:n rakennuksen arvonkorotusta (8744962,09 euroa). (9) Edellisenä varainhoitovuotena tehdyn poiston arvoksi on laskettu 60 prosenttia vuoden 1999 taseessa esitettyjen aineellisten hyödykkeiden arvosta. (10) Tavoitemäärä on yhdeksän prosenttia lainakannasta. (11) Yksityiykohtaiset tiedot näistä lainoista esitetään niteesä II. (12) Tässä kohdassa ilmoitettuja lainoja koskevat taseet sekä kulu- ja tuottotilit esitetään yksityiskohtaisina taulukkoina. (13) Lukuun ottamatta Pettenin tutkimuskeskusta, jossa halkeamiskelpoiset aineet on arvostettu viimeisimmän hankinnan hintaan. (14) Toistaiseksi jäsenvaltioilla ei ole velvollisuutta toimittaa kyseisiä tietoja komissiolle. (15) Käytettävissä olevien tietojen laadun parantamista jatketaan vastedeskin. (16) Viimevuotisia lukuja ei ole mukautettu. Muutokset ja niiden vaikutukset on selitetty. (17) Yksityiskohtaiset tiedot lainanotosta esitetään niteessä II. LIITE 3 TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET POTENTIAALISET VELAT 31.12.2000 >TAULUKON PAIKKA> Kaikki nämä potentiaaliset velat 4.1, 4.2 ja 6 kohdassa esitettyjä lukuun ottamatta on toteutuessaaan rahoitettava yhteisön tulevista talousarvioista. Jäsenvaltiot rahoittavat yhteisön talousarvion. POTENTIAALISET SAAMISET 31.12.2000(1) >TAULUKON PAIKKA> Jos saamiset (4 ja 6 kohdassa esitettyjä lukuun ottamatta) todetaan erääntyneiksi, rahassa määritellyiksi ja riidattomiksi, ne lisätään budjettituloihin sinä varainhoitovuonna, kun ne tuloutetaan. Näin ollen ne parantavat jäsenvaltioille varattua varainhoitovuoden talousarvion tulosta. LIITETIEDOT TASEEN ULKOPUOLISET SITOUMUKSET: POTENTIAALISET VELAT JA SAAMISET Euroopan yhteisöjä koskevien taloudellisten tietojen parantamiseksi taseen ulkopuoliset sitoumukset esitetään tilinpäätöksen liitteessä. Kyseessä ovat annetut tai saadut sitoumukset, jotka saattavat edellyttää keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä merkittäviä rahamääriä talousarviossa. KOHTA 1 MAKSATTAMATTA OLEVAT SITOUMUKSET (RAL) Jaksotettuja määrärahoja koskevien ja 31. joulukuuta 2000 maksattamatta olevien maksusitoumusten määrä on 65,6 miljardia euroa, josta 2,2 miljardia euroa katetaan vuodelta 2000 vuodelle 2001 siirretyillä maksumäärärahoilla. Luku on kaikissa tapauksissa potentiaalisten sitoumusten enimmäismäärä. Kertomus maksattamatta olevia sitoumuksia koskevasta strategiasta(2) esiteltiin budjettivallan käyttäjälle 15. marraskuuta 2000. Kertomuksessa arvioidaan, mikä osa maksattamatta olevista sitoumuksista johtuu maksuviivästyksistä ja on näin ollen hoidettava pikaisesti. Asiasta laaditaan toinen kertomus 30. kesäkuuta mennessä. Marraskuisessa kertomuksessa tehtiin seuraavat johtopäätökset: Maksattamatta olevien sitoumusten kokonaismäärä on ollut viime vuosikymmenen kasvussa, mikä johtuu pääosin siitä, että maksusitoumusmäärärahat ovat samanaikaisesti lisääntyneet, mutta myös siitä, että sitoumuksiin perustuvat maksut suoritetaan aina vasta myöhemmin. Tämä tavanomaisista syistä johtuva kasvu on suoraa ja hyväksyttyä seurausta yhteisön talousarvion toteuttamisesta. Maksattamatta jääneitä sitoumuksia syntyy ns. epätavallisista syistä, kun toimenpiteen aloittaminen, eteneminen, toteutuminen talousarviossa tai maksattaminen on suunniteltua hitaampaa tai hitaampaa kuin toimenpiteen tavanomainen toteuttamisaika. - Aluepoliittisia ohjelmia koskevissa asetuksissa on säännöksiä, joiden ansiosta aiemmilta ohjelmakausilta maksattamatta olevat sitoumukset voidaan hoitaa nopeasti (vuoden 2003 loppuun mennessä) ja estää niiden liian suuri lisääntyminen nykyisellä ohjelmakaudella(3). - Sisäisiin politiikkoihin kuuluvissa ohjelmissa ja varsinkin tutkimus- ja kehittämistoiminnan ohjelmissa maksattamatta olevien sitoumusten supistaminen ja niiden syntymisen estäminen on olennainen osa hallinnointijärjestelmiä; näin voidaan vähentää ns. epätavallisia RAL-sitoumuksia. - Ulkoisen avun ohjelmille laadittiin jo vuonna 1999 toimintasuunnitelma, jonka avulla on voitu vähentää merkittävästi vanhoja ja ns. lepääviä sitoumuksia tutkimalla järjestelmällisesti kaikki sitoumukset. Tämä työ valmistuu vuoden 2001 lopulla. Kaikkia pääosastoja varten suunnitellaan perustettavan maksattamatta olevien sitoumusten jatkuvan seurannan järjestelmä ulkoista apua koskevan toimintasuunnitelman esimerkkiä noudattaen. Näin voidaan estää ns. epätavallisten RAL-sitoumusten ongelman syntyminen uudestaan vuoden 2003 jälkeen. Maksattamatta olevien sitoumusten syntymiseen johtavat ns. epätavalliset tekijät saataneen siis hallintaan vuoden 2003 loppuun mennessä, ja budjettivallan käyttäjälle voidaan toimittaa säännöllisesti tietoja siitä, miten niiden lopullisessa poistamisessa edistytään. Potentiaalisia ns. epätavallisista syistä syntyneitä RAL-sitoumuksia oli maksattamatta 7. marraskuuta 2000 tärkeimmillä toiminta-aloilla seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Vanhat sitoumukset koskevat määrärahoja, jotka on sidottu ennen 1. tammikuuta 1995 (eli sitoumukset ovat yli viisi vuotta vanhoja). Tällaiset sitoumukset ovat jääneet maksattamatta yleensä siksi, että määrärahojen toteuttamisessa on ilmennyt ongelmia. Lepäävät sitoumukset koskevat sidottuja määrärahoja, joiden perusteella ei ole suoritettu yhtään maksua viimeisten kahden varainhoitovuoden aikana (aluepolitiikan osalta on otettu huomioon ainoastaan koheesiorahaston lepäävät sitoumukset). Taulukko osoittaa, että ns. epätavallisia RAL-sitoumuksia oli lähes 5 miljardia euroa, joka on kuitenkin vähemmän kuin maksattamatta olevia sitoumuksia yhteensä. Epätavalliset RAL-sitoumukset jakautuvat epätasaisesti rahoitusnäkymien eri otsakkeiden välille: kolme neljäsosaa kaikista RAL-sitoumuksista löytyy aluepolitiikan ohjelmista, mutta epätavallisia RAL-sitoumuksia on suhteellisesti eniten ulkoisissa toimissa. Sen vuoksi epätavallisten RAL-sitoumusten supistamistoimet keskittyvätkin juuri ulkoisiin toimiin. KOHTA 2: OIKEUDELLISET SITOUMUKSET, JOISTA EI OLE TEHTY TALOUSARVIOSITOUMUSTA Nämä potentiaaliset velat johtuvat siitä, että komissio on tehnyt oikeudellisia sitoumuksia määristä, joita ei ole katettu talousarvioon otetuilla maksusitoumusmäärärahoilla. Toimielinten sopimuksessa ja yleisemminkin nykyisessä budjettilainsäädännössä säädetään, että seuraavat menot on esitettävä taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa niistä aiheutuvien taloudellisten velvollisuuksien laajuuden vuoksi. - Rakennerahastot ja koheesiorahasto muodostavat menotavoitteen, joten rahoitusnäkymissä esitetystä kokonaisrahoituksesta on yleensä tehtävä erilliset päätökset. Määrä ilmaisee näin ollen arvion potentiaalisten sitoumusten enimmäismäärästä (kohdat 2.1 ja 2.2). Maksusitoumuksista tulee sitovampia heti kun on tehty ohjelma- tai hankekohtaisia oikeudellisia päätöksiä (ks. seuraava taulukko). - Sitoumukset, joita on tehty eräiden otsakkeeseen 4 kuuluvien ulkoisten toimien yhteydessä erikseen nimettyjen ulkopuolisten osapuolten kanssa tietylle summalle ja tietylle ajanjaksolle (kohdat 2.4-2.6). - ISPA: ISPA-asetus ei sinänsä aiheuta taseen ulkopuolisia sitoumuksia. Siinä ei nimittäin säädetä vuosirahoituksen eikä edes kokonaisrahoituksen määrästä. Asetuksen mukaan kokonaisrahoituksen vahvistaa vuosittain budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien mukaisesti. Otsakkeen 7 (liittymistä edeltävä tuki) enimmäismäärät eivät ole menotavoitteita, ja toimielinten sopimus salliikin tiettyä joustoa liittymistä edeltävien eri tukivälineiden rahoitukseen. ISPA aiheuttaa sitä vastoin potentiaalista velkaa yksittäisten hankkeiden tasolla, sillä niihin sisältyy useita vuosirahoituseriä, joista ainoastaan yhdestä tehdään maksusitoumus päätöksen tekovaiheessa (kohta 2.3). >TAULUKON PAIKKA> Muissa monivuotisissa ohjelmissa ei ole sitoumuksia, jotka olisi ilmoitettava potentiaalisissa veloissa: myöhempinä varainhoitovuosina aiheutuvat menot vahvistetaan vuosittain budjettivallan käyttäjän päätöksellä tai asianomaiseen lainsäädäntöön tehtävillä muutoksilla. KOHTA 3: EMOTR:N TUKIOSASTO 3.1. Menot 16.10.2000-31.12.2000 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosaston osalta otetaan huomioon maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.1999-15.10.2000, jos tieto maksusitoumuksesta ja maksun hyväksymisestä on saapunut tilinpitäjälle viimeistään seuraavan vuoden tammikuun 31. päivänä. Maksut, jotka jäsenvaltiot ovat suorittaneet 16.10.-31.12.2000, esitetään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa. 3.2. Tilien tarkastaminen ja hyväksyminen Tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä jäsenvaltioille korvattavat kulut ovat potentiaalisia. Kulujen lopullisen määrän määrittelyajankohta ja kirjaamisajankohta talousarvioon jää riippumaan yhteisöjen tuomioistuimen käsittelyn pituudesta. KOHTA 4: TAKAUKSET 4.1. EIP:n omista varoistaan yhteisön ulkopuolisille maille myöntämät luotot Takaus on oikeudellisesti määritelty EIP:n 31. joulukuuta 2000 mennessä allekirjoittamien lainojen perusteella (määrään sisältyvät kolmelle viimeksi liittyneelle jäsenvaltiolle ennen liittymistä myönnetyt lainat). Kaikkia näitä lainoja ei ole kuitenkaan vielä nostettu. Lainakanta 31. joulukuuta 2000 oli 12103 miljoonaa euroa (12060 milj. euroa ilman viimeksi liittyneitä jäsenvaltioita), joka on siis Euroopan unionin ottamien riskien kokonaismäärä. Joulukuun 31. päivään 2000 mennessä nostettujen lainojen kokonaismäärästä (16784 miljoonaa euroa) on maksettu takaisin 4681 miljoonaa euroa. Kolmansilta osapuolilta on saatu takauksia, jotka koskevat yhteisön talousarviosta taattuja EIP:n myöntämiä lainoja (22719 miljoonaa euroa). 4.2. Euroopan yhteisöjen ottamat lainat Euroopan yhteisöt ovat myöntäneet lainaustoimintojensa yhteydessä lainoja, joiden takaukset on saatu kolmansilta osapuolilta. Nämä takaukset voidaan luokitella seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Euroopan yhteisöt eivät ole saaneet takauksia kolmansilta osapuolilta talous- ja elintarvikeavun yhteydessä myönnettäviin luottoihin. Takaukset näille yhteensä 1615,5 miljoonan euron lainoille on saatu takuurahastosta. 4.3. EIR:n allekirjoittamat lainat Euroopan investointirahaston (EIR) antamien takausten määrä 31. joulukuuta 2000 oli yhteensä2846,2 miljoonaa euroa, jolloin EY:n riski on enimmillään 853,9 miljoonaa euroa. Koska Euroopan yhteisöjen osuus EIR:n pääomasta on yhteensä 600 miljoonaa euroa, yhteisöt voisivat pahimmillaan joutua maksamaan takaisin 253,9 miljoonaa euroa. Maksettava osa Euroopan yhteisöjen merkitsemästä pääomasta eli 80 prosenttia (480 miljoonaa euroa) esitetään niin ikään taseen ulkopuolisissa sitoumuksissa potentiaalisena velkana (kohta 9). KOHTA 5: PITKÄAIKAISET VUOKRASOPIMUKSET 5.1. Rakennukset Tase-erässä esitetään hallussa oleva omaisuus, josta on tehty pitkäaikainen vuokrasopimus (alustavasti yli viideksi vuodeksi) ja joka ei täytä taseen vastaavaa-puolen edellytyksiä. Tase-erässä esitetyt summat vastaavat sopimuksen voimassaoloaikana maksettavia sitoumuksia. Tästä on poikkeuksena yhteisöjen tuomioistuimen Palais-rakennus, josta on tehty vuokrasopimus toistaiseksi ja josta ilmoitetaan yhden vuoden vuokran suuruinen määrä. Komissio: 5.1.1. Luxemburgissa sijaitsevan 2,29 hehtaarin maa-alueen vuokrasopimus on voimassa 29 vuotta. 5.1.2. Tase-erässä esitetyt määrät koskevat kiinteistöveroa sekä vuokrasopimusten ehtojen perusteella maksettavia vuokria. Määrä voidaan jakaa seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea: Tase-erässä esitetyt määrät koskevat lähinnä 27 vuoden pitkäaikaista vuokrasopimusta (169 milj. euroa), johon sisältyy osto-optio ja joka alkaa 1. tammikuuta 2001, ja toista sopimusta (334 milj. euroa), jossa 27 vuoden vuokra-aika, jonka päätyttyä komitea voi käyttää osto-oikeuttaan, alkaa vasta omistajan suoritettua merkittävät kunnostustyöt. Koska viimeksi mainitussa sopimuksessa on sen purkautumista koskevia merkittäviä lausekkeita, katsotaan, että omaisuuteen liittyvät taloudelliset riskit ja edut eivät siirry olennaiselta osin vuokralleottajalle. Sen vuoksi sitä ei esitetä taseen pysyvissä vastaavissa. KOHTA 8: ELÄKESITOUMUKSET Yhteisön eläkejärjestelmää koskevat säännökset määritellään Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä, erityisesti V osaston (Virkamiehen palkkaus ja sosiaaliset edut) 3 luvussa (Eläkkeet) ja liitteessä VIII (Eläkejärjestelmää koskevat yksityiskohtaiset säännöt). Säännöksiä sovelletaan suoraan kaikissa jäsenvaltioissa. Järjestelmä kattaa kaikki erityyppiset eläkkeet (vanhuus-, työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeet), ja siitä maksetaan myös perhe-etuudet. Henkilöstösääntöjen 83 artiklassa säädetään, että eläkejärjestelmän mukaiset etuudet maksetaan yhteisöjen talousarviosta (toimielinten yhteisestä luvusta A-19 "Eläkkeet ja erorahat"). Jäsenvaltiot vastaavat eläke-etuuksien maksamisesta yhdessä eläkemenojen rahoittamiseksi vahvistetun jakoperusteen mukaisesti (1 kohdan ensimmäinen alakohta). Virkamiehet maksavat lisäksi kolmanneksen eläkejärjestelmän pitkäaikaisesta rahoituksesta pakollisena eläkemaksuna, jonka määräksi on vahvistettu 8,25 prosenttia peruspalkasta (2 kohta). Järjestelmää rahoitetaan siis sekä budjetista (komission talousarviosta) että eläkemaksuilla, ja jäsenvaltiot takaavat yhteisesti etuuksien maksamisen. Laskettaessa arviota eläkesitoumuksien määrästä (henkilöstösääntöjen 83 artiklassa olevien rahoitussäännösten mukaisesti) noudatetaan IAS 19 -standardia. Se on kansainvälinen tilinpäätösstandardi, jonka mukaan työnantaja määrittää eläkesitoumuksen määrän pitämällä lähtökohtana eläkejärjestelmän jatkuvuutta ja ottaa huomioon työssäoloaikana kertyvät etuudet sekä arviot palkankorotuksista. Vakuutusmatemaattisena arviointimenetelmänä sitoumuksen laskemisessa käytetään niin sanottua projected unit credit -menetelmää. Eläkesitoumusten määrää koskevat arviot perustuvat 31. päivältä joulukuuta 1997 olevien tietojen perusteella laadittuun vakuutusmatemaattiseen tutkimukseen. Tietoja on ajantasaistettu 31. joulukuuta 2000 vuonna 1998, 1999 ja 2000 kertyneiden oikeuksien perusteella. Eläkesitoumukset koskevat seuraavien ryhmien eläkeoikeuksia: 1. Kaikkien Euroopan yhteisön eläkejärjestelmään kuuluvien toimielinten ja virastojen palveluksessa oleva henkilöstö 31. joulukuuta 2000 2. Vanhuuseläkkeen saajat 3. Perhe-eläkkeen saajat 4. Lapseneläkkeen saajat 5. Työkyvyttömyyseläkkeen saajat 6. Komission nykyiset ja entiset jäsenet. Eläkelaskelma perustuu IAS 19 -standardiin sekä erityisesti seuraaviin lukuihin: 1. Viimeisimmät kuolleisuustilastot 2. IAS 19 -standardin mukainen laskuperustekorko: 2,85 prosentin kertyvä korko 3. Suljetun ryhmän menetelmä (järjestelmän piiriin kuuluvat 31. joulukuuta 2000) 4. Palveluksessa oleva henkilöstö oletetaan perheelliseksi mutta lapseneläkkeitä ei oteta huomioon 5. Eläkeläisten siviilisääty, lapseneläkkeen saajat mukaan luettuina 6. Korjauskertoimen, inflaation ja palkkojen/eläkkeiden yleisen tarkistuksen vaikutusta ei sellaisenaan oteta huomioon 7. Palveluksessa olevan henkilöstön keskimääräinen palkkakehitys: noin 2 prosenttia 8. Eläkeikä: 60 vuotta 9. Varhais- ja työkyvyttömyyseläkettä koskevat tilastot perustuvat tämänhetkisiin tietoihin. Bruttoeläkkeet ja perhe-etuudet on laskettu henkilöstösääntöjen mukaisesti. IAS 19 -standardin mukaisesti eläkesitoumusten määrä on laskettu 2,85 prosentin reaalikoron mukaan (korko 31.12.2000) ja on yhteensä 15,85 miljardia euroa (josta 0,04 kassan jäsenten osuutta). (Vuonna 1998 käytetyn) 2,5 prosentin koron mukaan laskettu eläkesitoumusten määrä olisi 16,82 miljardia euroa (josta 0,04 kassan jäsenten osuutta). Vuonna 2000 eläkesitoumuksia hoidettiin yhteensä 0,66 miljardia euroa (reaalikorko 2,5 %) ja eläkesitoumuksista laskettu nimelliskorko on yhteensä 0,75 miljardia euroa (nimelliskorko 4,75 %). Kahdellekymmenelle vuodelle jaetun 3,78 prosentin koron mukaan (reaalikorko 3,9 % ajanjaksolla ennen vuotta 1998 - KPMG:n ehdotus) eläkesitoumusten määräksi saadaan 13,54 miljardia euroa. >TAULUKON PAIKKA> KOHTA 9: OSAKKUUDET ORGANISAATIOISSA, JOTKA LIITTYVÄT YHTEISÖN TOIMINTAAN Potentiaaliset velat, jotka johtuvat osakkuuksista yhteisön toimintaan liittyvissä organisaatioissa. Tässä kohdassa esitetty määrä sisältää maksamatta olevat suoritukset komission merkitsemästä pääomaosuudesta EBRD:ssä ja EIR:ssa: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> KOHTA 10: MUUT POTENTIAALISET SITOUMUKSET Brysselin pääkaupunkialuevero Brysselin pääkaupunkialueella on vuodesta 1993 alettu kerätä toimistotilojen käyttöveroa. Komissio on tiedustellut alueen viranomaisilta, voitaisiinko se vapauttaa kyseisestä verosta erioikeuksia ja vapauksia koskevan pöytäkirjan perusteella. Viranomaiset ovat antaneet alustavasti myönteisen vastauksen. Muutamat komission käyttämien kiinteistöjen omistajat ovat kuitenkin vieneet asian oikeuteen, jossa on päädytty päinvastaiseen kantaan. Komissio joutuukin todennäköisesti maksamaan kyseistä veroa. KOHTA 11: SAKOT Seuraavassa taulukossa esitetään komission päätöksen tekovuosittain kaikki tapaukset, joista on määrätty sakkoja ja joiden käsittely tuomioistuimessa oli vielä kesken 31. joulukuuta 2000. Tämä tarkoittaa siis sitä, että 1. taulukossa ei esitetä kyseiseen päivään mennessä selvitettyjä tapauksia, 2. asiat, joista on tehty lopullinen päätös mutta jotka ovat vielä erinäisistä syistä kesken, on poistettu taulukosta. Koska tapaukset ovat monimutkaisia ja koskevat lukuisia yrityksiä sekä lukuisia eri tulkintoja, taulukossa ei voida esittää niiden kehittymistä usealta vuodelta. Siinä esitetäänkin ainoastaan kunkin vireillä olevan tapauksen nykytilanne komission alkuperäiseen päätökseen verrattuna. Jotta tase-erät ymmärrettäisiin oikein, on otettava huomioon, että eräät kirjanpitomenettelyt ovat muuttuneet, mikä puolestaan on aiheuttanut joihinkin kirjauksiin muutoksia vuosina 1986-1995. Tässä yhteydessä on muistettava, että 1. Ennen vuotta 1994 maksetut alustavat sakot (sakot, joita yritykset ovat halunneet maksaa odotettaessa yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä) kirjattiin sakkoja koskevaan budjettikohtaan (7100); nämä määrät kirjataan väliaikaisesti tasetilille, kunnes tuomioistuin on antanut asiassa lopullisen tuomionsa. Vuoden 2000 lopussa on enää yksi 10000 euron tapaus, joka kuuluu vanhan järjestelmän piiriin ja johon menettelytapojen muutokset eivät ole vaikuttaneet(4). 2. Komissio avasi alustavasti maksettuja sakkoja varten korollisen pankkitilin vuonna 2000. Kutakin sakkoa koskevat korot on jaettava suhteellisesti asian lopullisen tuomion perusteella. Sakkojen määrä merkitään pankkitilille mutta sitä ei esitetä liitteenä olevassa taulukossa. 3. Näin olen kokonaissumma kohdassa "Komission päätöksiä vastaan nostetut vireillä olevat kanteet - alustavat maksut" on eri kuin summa tasetilillä, joka perustettiin tähän tarkoitukseen vuosina 1994 ja 2000. Tase-erässä "Muut" esitetään kaikki määrät, joita ei vielä jostakin syystä ole voitu periä tai joita ei ole peritty. Tällaisia ovat muun muassa - Valitukset, joilla komissio hakee muutosta ensimmäisen oikeusasteen tuomioon, jolla sakot on peruttu. Komission valituksella ei ole pankkitakausta eikä alustavaa maksua; - Vararikossa tai velkasaneerauksessa olevat velalliset, joita koskeva oikeudellinen menettely on vielä kesken; - Sakot, joiden perimisestä ei vielä ole tehty päätöstä, koska asian käsittely on kesken; - Vuonna 2000 määrätyt sakot, jotka ovat perittävissä vasta vuonna 2001. >TAULUKON PAIKKA> Huom: Vireillä olevat sakkoasiat on kursivoitu. KOHTA 12: PETOKSET JA SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET Molemmat taulukot perustuvat virallisiin ilmoituksiin, joita jäsenvaltiot ovat tehneet asetusten (ETY) N:o 595/91(5) ja (EY) N:o 1681/94(6) mukaisesti. Taulukoissa esitetyt määrät on jaoteltu jäsenvaltioittain. Niissä erotetaan toisistaan summat, jotka jäsenvaltiot ovat määränneet takaisin perittäväksi (määrät on laskettu joko todetun tai arvioidun määrän perusteella), ja summat, joiden perimisen katsotaan olevan mahdotonta. Taulukossa esitetyt luvut edustavat lähinnä teoreettisia enimmäismääriä, joita ei voida ottaa käytettäväksi yhteisön talousarvioon. Tämä johtuu seuraavista syistä: - Jäsenvaltiot eivät aina toimita (ainakaan ajoissa) tietoja toteuttamistaan perintätoimista. - Vaikka jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle mahdollisuuksista periä varoja takaisin, on mahdotonta arvioida tarkkaan, miten paljon perittävänä olevia varoja todella voidaan saada takaisin. Varojen takaisinperintään sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä voidaan myös määrätä, että perintämääräysten vanhentumisaika on 30 vuotta, jolloin kansalliset viranomaiset eivät usein halua luopua virallisesti takaisinperinnästä, vaikka sen toteuttamiseen olisi vain teoreettiset mahdollisuudet. Jäsenvaltioiden on vastedes toimitettava komissiolle vuosittain selvitys takaisinperittävänä olevista määristä (asetuksen (EY) N:o 438/2001 8 artikla); selvityksen avulla voidaan paremmin arvioida todellista tilannetta. - EMOTR:n tukiosaston osalta huomattava osa varoista on käytännössä mahdotonta periä takaisin, vaikka kyseisen jäsenvaltion toiminta olisikin moitteetonta. - Jos varojen takaisinperintä on jossakin tapauksessa asiallisesti mahdotonta, komission on päätettävä, katetaanko varat, joita ei voida periä takaisin, yhteisöjen talousarviosta vai maksaako ne jäsenvaltio, joka ei ole toiminut asianmukaisella tavalla. Tällainen päätös (joka tehdään EMOTR:n tukiosaston osalta tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä) voidaan tehdä useankin vuoden kuluttua. - Vaikka asianomainen jäsenvaltio olisi aloittanut varojen takaisinperinnän määräaikojen mukaisesti, ei ole varmaa, että perintä onnistuu. Tämä koskee etenkin niitä perintämääräyksiä, jotka annetaan tuomioistuinten käsiteltäviksi. - Rakennetoimiin kuuluvia yksittäisiä hankkeita osarahoitetaan monivuotisten ohjelmien varoilla. Takaisin perittäviä varoja ei voida määrittää tarkasti ennen kuin monivuotinen ohjelma saadaan päätökseen, koska sääntöjenvastaisiksi todetut avustukset voidaan tietyin edellytyksin osoittaa muihin säännönmukaisiin hankkeisiin ja koska maksujen suorittaminen erissä (etenkin loppumaksu) tarjoaa joissakin tapauksissa mahdollisuuden oikaista kokonaismaksua. Taulukoissa esitetyt luvut ovat alustavia ja perustuvat maaliskuun loppuun 2001 mennessä saatuihin ja käsiteltyihin tietoihin. Lukuja saatetaan siis vielä muuttaa maaliskuun jälkeen saapuneiden tietojen perusteella. Yksittäisiin tapauksiin liittyviä perintäennusteita ei siis voida laatia riittävän tarkasti jäsenvaltioiden ilmoittamien tietojen perusteella. Viime vuosilta kertynyt kokemus on osoittanut, että varoja saadaan perittyä takaisin enintään 20 prosenttia. Petostentorjuntaa koskeva kertomus vuodelta 2000 ei vielä tulostilin laadintahetkellä ollut valmistunut. Asetuksen (ETY) N:o 595/91 mukaisesti (EMOTR:n tukiosasto) ilmoitettuihin petos- ja sääntöjenvastaisuustapauksiin liittyvät potentiaaliset saamiset >TAULUKON PAIKKA> Asetusten (EY) N:o 1681/94 ja (EY) N:o 1831/94 mukaisesti ilmoitettuihin petos- ja sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät potentiaaliset saamiset (Rakennetoimet) >TAULUKON PAIKKA> Huom. Jos nämä määrät todella peritään, ne voidaan kohdentaa uudelleen ja niillä voidaan rahoittaa muita hankkeita vielä käynnissä olevien ohjelmien yhteydessä. KOHTA 13: YHTEISEN TUTKIMUSKESKUKSEN YDINLAITOSTEN PURKAMINEN Yhteisen tutkimuskeskuksen vielä käytössä olevien ydinlaitosten purkamista ja ydinjätehuoltoa koskevat kustannukset ovat noin 220 miljoonaa euroa. Niiden laitosten arvioiduista kustannuksista, joiden toiminta on lopetettu, on tehty kirjanpitoon sataprosenttinen varaus (ks. otsake II - vastattavaa). Komissio myöntää, että arvioihin sisältyy noin 20 prosentin virhemarginaali. Eri puolilta maailmaa saadut kokemukset näet osoittavat, että ydinlaitosten purkamiseen ja ydinjätehuoltoon liittyvät kustannukset arvioidaan usein aivan liian pieniksi. KOHTA 14: BERLAYMONT-RAKENNUKSEN KUNNOSTAMINEN Euroopan yhteisön, Belgian valtion ja S.A. Berlaymontin välillä allekirjoitettiin 8. heinäkuuta 1997 aiesopimus, jossa määrätään seuraavista asioista: - Belgian valtio rahoittaa Berlaymontin kunnostamisesta aiheutuvat kustannukset (asbestin poistaminen: yhteensä 89 milj. euroa). - Kun Berlaymont saadaan kunnostustöiden jälkeen käyttöön, Euroopan yhteisö korvaa investointikustannukset, jotka koostuvat rakennuksen arvosta ennen kunnostusta (kiinteä kustannus: 49 milj. euroa) ja kunnostamiskustannuksista (alustava arvio: 325 milj. euroa); - Euroopan yhteisö korvaa investointikustannukset 27 vuoden kuluessa suoritettavina vuotuisina vuokramaksuina, jotka määräytyvät markkinahintojen mukaan (arvioidut kustannukset: 27 milj. euroa vuodessa); - Rakennus arvioidaan alustavasti saatavan käyttöön 30. kesäkuuta 2000 (tähän ei ole sitouduttu). Komissio yrittää saada vuoden 1997 aiesopimuksen uudistettua tarkoituksenaan vahvistaa komission korvattavaksi lankeaville kunnostuskustannuksille enimmäismäärä ja rakennuksen lopullinen käyttöönluovutuspäivä. Komissio ja Belgian valtio allekirjoittivat 17. heinäkuuta 2001 aiesopimuksen, jossa määrätään, että viimeistään 31.12.2001 allekirjoitetaan sopimus, johon sisältyy muun muassa komission maksettavaksi lankeavien kustannusten enimmäismäärä ja rakennuksen lopullinen käyttöönluovutuspäivä. KOHTA 15: MAATALOUSTUOTTEIDEN VARASTOT Syyskuun 30. päivänä 2000 todettiin, että varastoitujen maataloustuotteiden myynnistä olisi mahdollista saada 155,3 miljoonan euron nettovoitto. Tämä määrä on selvästi enemmän kuin viime vuonna. Suurin osa mahdollisista voitoista (140 milj. euroa) saadaan viljoista. Kun viljasta tehtyjen tuotteiden arvonalennuksista päätettiin, viljatuotteiden markkinat olivat huonot. Tuotteiden myyntiarvo vahvistettiin silloisten näkymien perusteella jokseenkin alhaiseksi. Vuoden 2001 markkinanäkymät ovat kuitenkin varsinkin ohran ja rukiin osalta selvästi nousussa, mikä nostattaa huomattavasti arvioita myyntihinnasta ja siten laskennallisten voittojen määrää. Ohran arvioitu myyntihinta on 118,3 euroa tonnilta ja kirjanpitoarvo 79,8 euroa tonnilta. Rukiin arvioitu myyntihinta on puolestaan 80,7 euroa tonnilta ja kirjanpitoarvo 63,8 euroa tonnilta. Kun näitä hintoja sovelletaan varastoituihin viljamääriin, ohran laskennallisiksi voitoiksi saadaan 69,2 miljoonaa euroa tonnilta ja rukiin 54,4 miljoonaa euroa tonnilta. Kyseisten kahden hinnan välinen ero on tavallisen vehnän osalta vähäisempi (5,8 euroa tonnilta) kuin ohran ja rukiin osalta. Varastossa oleva määrä on lähes 2,8 miljoonaa tonnia, ja siitä arvioidaan saatavan yhteensä 16,2 miljoonan euron voitto. >TAULUKON PAIKKA> VARASTOJEN MÄÄRÄ, KIRJANPITOARVO, ARVIOITU MYYNTIARVO SEKÄ MAHDOLLISET TAPPIOT TAI VOITOT 30.9.2000 >TAULUKON PAIKKA> (1) Potentiaalisten saamisten esitystapaa on luettavuuden parantamiseksi muutettu edelliseen vuoteen verrattuna. Tulevista talousarvioista rahoitettavia potentiaalisia velkoja ei enää esitetä potentiaalisten saamisten taulukossa. (2) Komission kertomus. (3) Rakennepoliittisia menoja koskevia sitoumuksia on kuitenkin jäänyt maksattamatta käynnissä olleiden oikeudenkäyntien vuoksi. Komissio ei voi peruuttaa näitä sitomuksia, vaikka aiemmat kokemukset osoittavat, että suuri osa tällaisista sitoumuksista ei päädy enää maksatukseen. (4) Varainhoitoasetuksen 28 a artikla. (5) EMOTR:n tukiosasto. (6) Rakennetoimet.