Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan /* KOM/2004/0658 lopull. - CNS 2004/0233 */





Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan (komission esittämä) PERUSTELUT 1. johdanto Euroopan ympäristökeskus perustettiin 7. toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) 1210/90, sellaisena kuin se on muutettuna 29. huhtikuuta 1999 annetulla neuvoston asetuksella (EY) 933/99. Ympäristökeskuksen yleisenä tehtävänä on tuottaa objektiivisia, luotettavia ja vertailukelpoisia tietoja niitä tahoja varten, jotka vastaavat Euroopan ympäristöpolitiikan toteuttamisesta. Ympäristöongelmien rajat ylittävän luonteen vuoksi ympäristökeskuksen on toimittava tiiviissä yhteistyössä Euroopan kolmansien maiden kanssa. Sveitsi on ainoa merkittävä Länsi-Euroopan maa, joka ei vielä kuulu ympäristökeskuksen verkostoon. Olisi molempien osapuolten etujen mukaista, että Sveitsi liittyisi keskuksen jäseneksi varsinkin kun otetaan huomioon Alpit ja niiden ympäristön tilaa koskevan tiedottamisen tarve. Edellä mainitun asetuksen 19 artiklan mukaisesti kolmansilla mailla on mahdollisuus päästä ympäristökeskuksen jäseneksi. Sveitsi jätti virallisen jäsenyyshakemuksensa ympäristökeskukseen liittymiseksi heinäkuussa 1999. Komissio neuvotteli Sveitsin kanssa neuvoston sille 20. heinäkuuta 2000 antamien valtuuksien mukaisesti. Neuvottelut päätettiin ja sopimus parafoitiin 25. kesäkuuta 2004. Tämän vuoksi komissio antaa kaksi ehdotusta neuvoston päätöksiksi, jotka koskevat sopimusta Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston (EIONET) toimintaan: ensimmäinen päätös koskee sopimuksen allekirjoittamista ja toinen sen tekemistä Euroopan yhteisön puolesta. 2. Neuvoston päätös komission valtuuttamisesta neuvottelemaan Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan Komission ehdotuksen [1] perusteella neuvosto päätti 20. heinäkuuta 2000 valtuuttaa komission neuvottelemaan Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan. [1] SEC (1999) 2129 lopullinen, 22. joulukuuta 1999. Neuvottelujen päätavoitteena oli varmistaa, että järjestelyt, jotka liittyvät Sveitsin osallistumiseen Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan äänioikeudettoman tarkkailijajäsenen asemassa, olisivat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, Euroopan ympäristökeskuksen ja EIONETin perustamisesta annetun asetuksen (ETY) N:o 1210/90, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 933/99, sekä muun aiheeseen liittyvän yhteisön lainsäädännön mukaisia. Yksi tavoitteista oli myös, että Sveitsin osuus ympäristökeskuksen rahoituksesta vastaisi täysimääräisesti sen osallistumisesta aiheutuvia kustannuksia. Tarkoituksena oli, että tämä vuosittainen rahoitusosuus perustuisi summaan, joka saadaan, kun ympäristökeskuksen vuosittain saama kokonaistuki jaetaan jäsenvaltioiden määrällä. Komissiota kehotettiin ilmoittamaan neuvostolle neuvottelujen tuloksista ja tarpeen vaatiessa niiden aikana mahdollisesti esille tulleista ongelmista. Lisäksi neuvosto pyysi komissiota ottamaan huomioon muilla aloilla samanaikaisesti käytävät neuvottelut. Neuvotteluohjeiden lisäksi neuvosto antoi julkilausuman, jossa se korosti, että valtuuttaessaan komission neuvottelemaan Sveitsin kanssa tämän osallistumisesta ympäristökeskuksen toimintaan se ottaisi neuvottelujen tuloksia arvioidessaan huomioon myös muilla aloilla Sveitsin kanssa samanaikaisesti käytävien neuvottelujen edistymisen, jotta kaikissa neuvotteluissa voitaisiin saavuttaa molempien osapuolten etujen mukainen tasapaino. 3. neuvottelut Komissio käynnisti neuvottelut vuonna 2001. Kyseisen vuoden kuluessa saavutettiin yleinen yhteisymmärrys merkittävimmissä kysymyksissä neuvoston neuvotteluohjeiden mukaisesti. Neuvottelujen myöhemmissä vaiheissa keskityttiin laaja-alaisiin kysymyksiin, jotka liittyivät yleisemmin Sveitsin ja Euroopan unionin suhteisiin. Yhtenä esimerkkinä mainittakoon Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan soveltaminen. 4. sopimusluonnos Sveitsin kanssa tehtävässä sopimuksessa sille myönnetään samat osallistumista koskevat ehdot kuin ne, jotka säätelevät ympäristökeskuksessa tällä hetkellä jäseninä olevien EU:n ulkopuolisten maiden osallistumista (Liechtenstein, Islanti ja Norja). Vastaavat ehdot neuvoteltiin myös ehdokasmaiden osallistumiselle [2]. [2] On huomattava, että Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan liitteeseen III sisältyvässä lisäyksessä käsitellään pöytäkirjan yksityiskohtaista soveltamista Sveitsin osalta. Lisäyksen 2 kohdassa selvennetään tiettyjä käytännön sääntöjä, jotka liittyvät verovapauden soveltamiseen ympäristökeskuksekseen siten, että Sveitsin verotusjärjestelmän erityispiirteet otetaan huomioon. Tämä lähestymistapa on yhdenmukainen niiden vastaavien selvennysten kanssa, jotka EU:n jäsenvaltioiden kanssa on sovittu edellä mainitun pöytäkirjan käytännön soveltamisesta. Sveitsi on ilmaissut, että se luopuu 3 kohdan nojalla kyseisen pöytäkirjan 14 artiklan mukaisista oikeuksista: se ei vaadi, että Sveitsin kansallisuutta olevien ympäristökeskuksen virkamiesten kotipaikaksi olisi edelleen katsottava Sveitsi. Lopuksi lisäyksessä täsmennetään, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa ympäristökeskuksen ja sen virkamiesten välisissä kiistakysymyksissä. Sveitsin rahoitusosuudesta päästiin sopimukseen neuvoston neuvotteluohjeissa määriteltyjen linjausten mukaisesti. Sopimuksessa todetaan, että Sveitsi osallistuu täysimääräisesti ympäristökeskuksen työohjelmaan ja noudattaa ympäristökeskusta koskevassa asetuksessa säädettyjä velvoitteita. Sveitsin on luotava infrastruktuuri, jonka avulla se voi toimittaa yhdenmukaisia ympäristötietoja ja tietoja ympäristön tilasta sen alueella. Sveitsi osallistuu ympäristökeskuksen rahoitukseen määrällä, joka kattaa sen osallistumisesta aiheutuvat kustannukset. Sillä on myös oikeus osallistua johtokunnan toimintaan, mutta sillä ei ole äänioikeutta. Sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi. Tämän vuoksi 16 artiklan mukaisesti on perustettu sekakomitea, joka tekee myöhemmät tekniset mukautukset. Näihin voi kuulua esimerkiksi sopimuksen liitteen I sisällyttäminen tulevaan, ympäristökeskuksen toimintaan liittyvään yhteisön lainsäädäntöön. Sopimuspuolet allekirjoittavat ja ratifioivat sopimuksen omien menettelyjensä mukaisesti. Sopimus tulee voimaan, kun molemmat sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että kyseiset menettelyt on saatettu päätökseen. Ympäristökeskus kohtelee Sveitsiä samalla tavoin kuin nykyisiä jäsenvaltioita soveltamalla tasavertaista kohtelua ympäristötietojen toimittamisen, tietojen analysoinnin, henkilöstöä koskevien säännösten, kolmansien osapuolten kanssa tehtävien sopimusten ja teemakeskusten nimeämisen ja niiden toimintaan osallistumisen osalta. Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan liitteeseen III sisältyy lisäys, jossa käsitellään pöytäkirjan soveltamista Sveitsissä. Sen varmistamiseksi, että viranomaiset - erityisesti liittovaltion tasoa alemmat viranomaiset - soveltavat kyseistä pöytäkirjaa asianmukaisesti ympäristökeskukseen ja sen toimintaan liittyviin yhteisön laitoksiin, Sveitsi rinnastetaan EU:n jäsenvaltioihin lisäyksen 1 kohdassa. Lisäyksen 2 kohdassa selvennetään tiettyjä käytännön sääntöjä, jotka koskevat verovapauden soveltamista ympäristökeskukseen (esimerkiksi verovapaiden tavaroiden ja palvelujen vähimmäishinta), kun otetaan huomioon Sveitsin verotusjärjestelmän erityispiirteet. Samaa linjaa on noudatettu pöytäkirjan käytännön soveltamiseen liittyvien järjestelyjen osalta sopimuksissa, joita komissio tai ympäristökeskus on tehnyt EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Koska Sveitsi ei kuitenkaan automaattisesti ottaisi käyttöön kyseiseen pöytäkirjaan liittyvää johdettua oikeutta, lisäyksen 3 kohdassa täsmennetään, mitkä ovat pöytäkirjan 13 artiklan toisessa kappaleessa esitetyn verovapauden käytännön vaikutukset. Siinä selvennetään myös, että Sveitsin kansallisuutta olevien ympäristökeskuksen virkamiesten ja heidän perheenjäsentensä tai virkamiesten, joilla on muita siteitä Sveitsiin, ei tarvitsisi kuulua Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. Lisäksi 3 kohdassa selvennetään Sveitsin toivomalla tavalla ja jäsenvaltioiden tekemän tulkinnan mukaisesti, että pöytäkirjan 14 artiklan mukaista verotusoikeutta sovelletaan vain Euroopan unionin sisällä, eikä kyseisten virkamiesten siis tarvitse pitää kotipaikkaansa edelleen Sveitsissä. Lisäyksessä selvennetään vielä, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa ympäristökeskuksen ja sen virkamiesten välisissä henkilöstökysymyksiin liittyvissä oikeuskiistoissa. 5. Sopimuksen allekirjoittaminen ja lopullinen tekeminen 5.1. Oikeusperusta Neuvottelut Sveitsin osallistumiseksi ympäristökeskuksen toimintaan ovat mahdollisia Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90, sellaisena kuin on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 933/1999, 19 artiklan nojalla. Edellä mainitussa artiklassa säädetään, millaisen menettelyn kautta ympäristökeskuksen jäseniksi voivat päästä sellaiset yhteisön ulkopuoliset maat, jotka jakavat yhteisöjen ja jäsenvaltioiden kiinnostuksen ympäristökeskuksen tavoitteisiin. Tällaisen sopimuksen tekemisessä sovelletaan perustamissopimuksen 300 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyä menettelyä. Tämän menettelyn mukaisesti komissio ehdottaa nyt päätöksiä edellä mainitun sopimuksen alekirjoittamisesta ja sen lopullisesta tekemisestä, jotta Sveitsi voisi osallistua Euroopan ympäristökeskuksen toimintaan. 5.2. Rahoituskysymykset Sopimuksen mukaan Sveitsi osallistuu Euroopan ympäristökeskuksen rahoitukseen määrällä, joka kattaa täysimääräisesti ne kustannukset, jotka aiheutuvat sen osallistumisesta ympäristökeskuksen toimintaan keskuksen työohjelman mukaisesti. Neuvoston antamien neuvotteluohjeiden mukaisesti nämä täysimääräiset kustannukset ja näin ollen Sveitsin rahoitusosuus lasketaan kuten vuosittainen yhteisön tuki, eli jakamalla kokonaistuen määrä EU:n jäsenvaltioiden lukumäärällä. Sopimuksesta ei siis koidu yhteisölle mitään negatiivisia taloudellisia seurauksia. 6. Sopimuksen edut Sveitsin osallistumisella ympäristökeskuksen toimintaan on monia etuja: - Sveitsin osallistuminen helpottaa sen valvontajärjestelmien sekä tietojen keruuta ja niiden käsittelyä koskevien menettelyjen yhdenmukaistamista muiden keskuksen toimintaan osallistuvien maiden menettelyjä vastaaviksi, mikä helpottaa luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen antamista Euroopan ympäristön tilasta. - Sveitsin osallistuminen edistää myös kokonaisvaltaisen arvion tekemistä Sveitsin ja sen naapurimaiden yhteisistä ekosysteemeistä sekä näitä koskevaa ympäristöraportointia. - Euroopan ympäristökeskuksen ympäristön tilaa koskeva raportointi kattaa Sveitsi mukaan luettuna suurimman osan Eurooppaa. Koska Sveitsi on Euroopan unionin ympäröimä erillinen alue, sen osallistuminen on kokonaisvaltaisen ympäristöraportoinnin kannalta erityisen tärkeää. - Sveitsi osallistuu keskuksen kaikkeen muuhun raportointitoimintaan. 7. suositus Sveitsin kanssa on päästy sopimukseen niistä säännöistä ja ehdoista, jotka säätelisivät sen osallistumista Euroopan ympäristöviraston toimintaan. Tämä neuvottelutulos on neuvoston komissiolle antamien neuvotteluohjeiden mukainen. Yhteisö voi näin ollen allekirjoittaa ja tehdä lopullisesti Sveitsin kanssa sopimuksen Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan. 2004/0233 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen, 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 4 kohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [3], [3] EUVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [4], [4] EUVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston, jotka on perustettu 7. toukokuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 1210/90 [5], toimintaa on jo laajennettu muihin Euroopan maihin Euroopan yhteisön tekemillä kahdenvälisillä sopimuksilla, jolloin on otettu huomioon ympäristökysymysten rajat ylittävä luonne ja se, miten tärkeää on tehostaa ympäristöalan kansainvälistä yhteistyötä. [5] EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1. (2) Neuvosto valtuutti 20 päivänä heinäkuuta 2000 komission neuvottelemaan Sveitsin valaliiton kanssa sopimuksen Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan. (3) ...kuun ...päivänä 2004 tehdyn neuvoston päätöksen (EY) N:o .../... mukaisesti sopimus allekirjoitettiin Euroopan yhteisön puolesta ...päivänä ...kuuta 2004 sen myöhempää lopullista tekemistä varten. (4) Yhteisön on aiheellista hyväksyä kyseinen sopimus. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus Sveitsin valaliiton osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja antaa Euroopan yhteisön puolesta sopimuksen 20 artiklassa määrätyn ilmoituksen [6]. [6] Neuvoston pääsihteeristö julkaisee sopimuksen voimaantulopäivän Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 3 artikla Komissio edustaa yhteisöä sopimuksen 16 artiklalla perustetussa sekakomiteassa. Neuvosto vahvistaa sekakomitean päätöksiä koskevan yhteisön kannan määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, kun on kyse Sveitsin rahoitusosuuteen liittyvistä kysymyksistä tai merkittävistä poikkeuksista, jotka koskevat yhteisön säädösten sisällyttämistä sopimuksen liitteeseen I, tai kun on kyse muutoksista liitteeseen III. Komissio vahvistaa sekakomitean kaikkia muita päätöksiä koskevan yhteisön kannan, mukaan luettuina päätökset, jotka koskevat yhteisön säädösten säännöllistä sisällyttämistä liitteeseen I ja siinä mahdollisesti tarvittavia teknisiä mukautuksia, sekä päätökset, jotka koskevat sekakomitean sisäistä toimintaa. 4 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE SOPIMUS Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton sopimus Sveitsin osallistumisesta Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toimintaan EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä 'yhteisö', ja SVEITSIN VALALIITTO, jäljempänä 'Sveitsi', jäljempänä 'sopimuspuolet', jotka TUNNUSTAVAT ympäristökysymysten rajat ylittävän luonteen ja sen, miten tärkeää on tehostaa ympäristöalan kansainvälistä yhteistyötä, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1210/90, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 933/1999 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1641/2003, ja OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan ympäristökeskuksen ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston toiminta on jo laajentunut muihin Euroopan maihin Euroopan yhteisön tekemien kahdenvälisten sopimusten kautta, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Sveitsi osallistuu täysimääräisesti Euroopan ympäristökeskuksen, jäljempänä 'ympäristökeskus', ja ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston (EIONET) toimintaan ja soveltaa tämän sopimuksen liitteessä I mainittuja säädöksiä. 2 artikla Sveitsi rahoittaa 1 artiklassa tarkoitettua toimintaa (ympäristökeskus ja EIONET) seuraavasti: Vuosittainen rahoitusosuus lasketaan yhteisön ympäristökeskuksen talousarvioon kyseiselle vuodelle osoittaman tuen perusteella siten, että tämän tuen määrä jaetaan Euroopan unionin jäsenvaltioiden lukumäärällä. Sveitsin rahoitusosuutta koskevat muut yksityiskohtaiset ehdot ovat tämän sopimuksen liitteessä II. 3 artikla Sveitsi osallistuu täysimääräisesti ilman äänioikeutta ympäristökeskuksen johtokunnan toimintaan; tämän lisäksi se osallistuu myös ympäristökeskuksen tieteellisen komitean työskentelyyn. 4 artikla Sveitsi ilmoittaa kuuden kuukauden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta ympäristökeskukselle kansallisten tietoverkostojensa tärkeimmistä osista liitteessä I mainittujen säädösten mukaisesti. 5 artikla Sveitsi erityisesti nimeää 4 artiklassa tarkoitettujen laitosten joukosta tai muista sen alueelle sijoittautuneista elimistä kansallisen tietokeskuksen koordinoimaan ja/tai välittämään kansallisen tason tietoja ympäristökeskukselle sekä laitoksille ja elimille, jotka muodostavat osan tieto- ja seurantaverkostoa, sekä 6 artiklassa tarkoitetuille teemakeskuksille. 6 artikla Sveitsi voi 4 artiklassa asetetussa määräajassa myös nimetä ne alueelleen sijoittautuneet laitokset tai muut elimet, joiden erityistehtäväksi voitaisiin osoittaa yhteistyön harjoittaminen ympäristökeskuksen kanssa erityisen kiinnostuksen kohteena olevissa asioissa. Näin nimetyn laitoksen olisi voitava tehdä sopimus ympäristökeskuksen kanssa siitä, että se verkoston teemakeskuksena huolehtii tietyistä tehtävistä. Nämä keskukset toimivat yhteistyössä muiden laitosten kanssa, jotka ovat osa verkostoa. 7 artikla Ympäristökeskuksen johtokunta tarkastelee verkoston tärkeimpiä osia kuuden kuukauden kuluessa 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen tietojen vastaanottamisesta Sveitsin osallistumisen huomioon ottamiseksi. 8 artikla Sveitsi toimittaa tietoja ympäristökeskuksen työohjelmassa vahvistettujen velvollisuuksien ja käytännön mukaisesti sillä edellytyksellä, että niitä käsitellään luottamuksellisina. 9 artikla Ympäristökeskus voi sopia 4, 5 ja 6 artiklassa tarkoitettujen, osan verkostoa muodostavien Sveitsin nimeämien laitosten tai elinten kanssa tarvittavista järjestelyistä ja etenkin sopimuksista, joiden avulla ne voivat huolehtia onnistuneesti ympäristökeskukselta saamistaan tehtävistään. 10 artikla Ympäristökeskukselle toimitettuja ja siltä peräisin olevia ympäristötietoja voidaan julkaista ja ne annetaan yleisön käyttöön edellyttäen kuitenkin, että luottamuksellisia tietoja suojataan Sveitsissä samalla tavoin kuin yhteisössä. 11 artikla Ympäristökeskuksella on Sveitsissä oikeussubjektin asema ja laajin sen lainsäädännön mukaan oikeussubjekteilla oleva oikeuskelpoisuus. 12 artikla Sveitsi soveltaa ympäristökeskukseen Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa, joka on tämän sopimuksen liitteenä III. 13 artikla Poiketen siitä, mitä Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä sekä muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista annetun neuvoston asetuksen (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään, Sveitsin kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen ympäristökeskuksen johtajan tekemällä sopimuksella. 14 artikla Yhteisön toteuttamaa ympäristökeskuksen ja EIONETin toimintaan osallistuvien sveitsiläisten osanottajien varainhoidon valvontaa koskevat säännökset ovat liitteenä IV. 15 artikla Sopimuspuolet toteuttavat yleisiä tai erityisiä toimenpiteitä tästä sopimuksesta johtuvien velvollisuuksiensa täyttämiseksi. Ne huolehtivat, että tässä sopimuksessa määrätyt tavoitteet saavutetaan. 16 artikla 1. Perustetaan sekakomitea, joka muodostuu sopimuspuolten edustajista ja joka vastaa sopimuksen moitteettomasta soveltamisesta. Sekakomitea kokoontuu jommankumman sopimuspuolen sitä pyytäessä. 2. Sekakomiteassa keskustellaan vaikutuksista, joita asetusta ETY N:o 1210/90 tai muita tässä sopimuksessa mainittuja oikeusvälineitä muuttavalla uudella yhteisön lainsäädännöllä on, tarpeen vaatiessa mukaan luettuina mahdolliset vaikutukset, jotka liittyvät tämän sopimuksen 2 artiklassa ja liitteessä II vahvistettuun rahoitusosuuteen. 3. Sekakomitea voi kunkin sopimuspuolen sisäisten menettelyjen mukaisesti hyväksyä päätöksiä tämän sopimuksen liitteiden muuttamiseksi tai päättää muista toimenpiteistä, joilla varmistetaan sopimuksen toteutuminen asianmukaisella tavalla. 4. Sekakomitea tekee päätöksensä yksimielisesti. 17 artikla Tämän sopimuksen liitteet niiden lisäykset mukaan luettuina ovat tämän sopimuksen erottamaton osa. 18 artikla Tätä sopimusta sovelletaan alueisiin, joihin sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta kyseisessä perustamissopimuksessa määrätyin edellytyksin, sekä Sveitsin alueeseen. 19 artikla Tämä sopimus tehdään määräämättömäksi ajaksi. Kumpi tahansa sopimuspuoli voi irtisanoa sopimuksen ilmoittamalla siitä toiselle sopimuspuolelle. Tämän sopimuksen soveltaminen päättyy kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta. 20 artikla Sopimuspuolet hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen sopimuspuoli on ilmoittanut ensimmäiselle sopimuspuolelle menettelyjensä päätökseen saattamisesta. 21 artikla Tämä sopimus laaditaan kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, slovenian, suomen, tanskan, tsekin, unkarin ja viron kielellä, ja kaikki tekstit ovat yhtä todistusvoimaiset. Tehty (...), (...) Euroopan yhteisön puolesta Sveitsin valaliiton puolesta LIITE I SOVELLETTAVAT SÄÄDÖKSET Aina kun tässä liitteessä mainituissa säädöksissä viitataan Euroopan yhteisöjen jäsenvaltioihin, tai niissä vaaditaan yhteyttä näihin valtioihin, viittausten katsotaan tämän sopimuksen soveltamiseksi koskevan myös Sveitsiä tai yhteyttä Sveitsiin koskevaa vaatimusta. - Euroopan ympäristökeskuksen sekä ympäristöä koskevan Euroopan tieto- ja seurantaverkoston perustamisesta 7 päivänä toukokuuta 1990 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1210/90 (EYVL L 120, 11.5.1990, s. 1), sellaisena kuin on muutettuna seuraavilla asetuksilla: - Neuvoston asetus (EY) N:o 933/1999, annettu 29 päivänä huhtikuuta 1999 (EYVL L 117, 5.5.1999, s. 1); - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1641/2003, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003 (EUVL L 245, 29.9.2003, s. 1). LIITE II SVEITSIN OSUUS EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUKSEN RAHOITUKSESTA 1. Rahoitusosuus, jonka Sveitsi maksaa Euroopan unionin talousarvioon ympäristökeskuksen toimintaan osallistumisestaan, lasketaan kunkin vuoden osalta jakamalla yhteisön ympäristökeskukselle maksama tuki Euroopan unionin jäsenvaltioiden lukumäärällä. 2. Sveitsin rahoitusosuutta hallinnoidaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisesti. Euroopan ympäristökeskus maksaa Sveitsin edustajien ja asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulut, jotka aiheutuvat osallistumisesta ympäristökeskuksen toimintaan tai sen työohjelman täytäntöönpanoon liittyviin kokouksiin, samoin perustein ja samoja menettelyjä noudattaen kuin kulloinkin on voimassa Euroopan unionin jäsenvaltioiden osalta. 3. Tämän sopimuksen tultua voimaan ja kunkin seuraavan vuoden alussa Euroopan yhteisöjen komissio, jäljempänä 'komissio', pyytää Sveitsiä maksamaan sen tämän sopimuksen mukaista Euroopan ympäristökeskuksen rahoitusosuutta vastaavat varat. Sveitsi maksaa osallistumisensa ensimmäisenä kalenterivuonna rahoitusosuuden, joka lasketaan suhteellisesti osallistumisen alkamispäivästä kyseisen vuoden loppuun. Seuraavien vuosien rahoitusosuus on sopimuksen mukainen. 4. Rahoitusosuus ilmoitetaan euroina, ja se maksetaan komission euromääräiselle pankkitilille. 5. Sveitsi maksaa rahoitusosuutensa rahoituspyynnön mukaisesti toukokuun 1 päivään mennessä, jos komissio on lähettänyt rahoituspyynnön ennen 1 päivää huhtikuuta, tai 30 päivän kuluessa rahoituspyynnön lähettämisestä. 6. Jos osuuden maksu viivästyy, Sveitsi maksaa korkoa maksamattomasta määrästä eräpäivästä alkaen. Viivästyskorkona käytetään eräpäivänä voimassa olevaa Euroopan keskuspankin euromääräisiin toimiinsa soveltamaa korkoa korotettuna 1,5 prosenttiyksiköllä. LIITE III PÖYTÄKIRJA EUROOPAN YHTEISÖJEN ERIOIKEUKSISTA JA VAPAUKSISTA KORKEAT SOPIMUSPUOLET, JOTKA KATSOVAT, ETTÄ yhteisöjen yhteisen neuvoston ja yhteisen komission perustamisesta tehdyn sopimuksen 28 artiklan mukaisesti näillä yhteisöillä sekä Euroopan investointipankilla on jäsenvaltioiden alueella sellaiset erioikeudet ja vapaudet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien toteuttamiseksi: OVAT SOPINEET seuraavista määräyksistä, jotka liitetään tähän sopimukseen: I LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN OMAISUUS, VARAT JA LIIKETOIMET 1 artikla Yhteisöjen tilat ja rakennukset ovat loukkaamattomia. Niihin ei saa kohdistaa etsintää, takavarikkoa, menettämisseuraamusta tai pakkolunastusta. Yhteisöjen omaisuus ja varat eivät voi olla minkään hallinnollisen tai oikeudellisen pakkotoimenpiteen kohteena ilman yhteisön tuomioistuimen lupaa. 2 artikla Yhteisöjen arkistot ovat loukkaamattomia. 3 artikla Yhteisöt, niiden varat, tulot ja muu omaisuus ovat vapautetut kaikista välittömistä veroista. Jäsenvaltioiden hallitusten on toteutettava aina kun se on mahdollista aiheelliset toimenpiteet hyvittääkseen tai maksaakseen takaisin irtaimen tai kiinteän omaisuuden hintaan sisältyvät välilliset verot ja myyntiverot, kun yhteisöt suorittavat virkakäyttöönsä huomattavia hankintoja, joiden hintaan sisältyy tällaisia veroja. Näiden määräysten soveltaminen ei kuitenkaan saa johtaa kilpailun vääristymiseen yhteisöissä. Vapautus ei koske sellaisia veroja ja maksuja, jotka ovat ainoastaan korvausta yleishyödyllisistä palveluista. 4 artikla Yhteisöt ovat vapautetut kaikista tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista yhteisöjen virkakäyttöön tarkoitettujen tavaroiden osalta; tämän vapautuksen nojalla maahan tuotuja tavaroita ei saa luovuttaa maksua vastaan eikä ilmaiseksi sen maan alueella, johon ne on tuotu, muuten kuin tämän maan hallituksen kanssa sovituin edellytyksin. Myös yhteisöjen julkaisut ovat vapautetut tulleista, tuonti- ja vientikielloista sekä tuonti- ja vientirajoituksista. 5 artikla Euroopan hiili- ja teräsyhteisö saa pitää hallussaan kaikenlaista valuuttaa, ja se voi pitää tilejä missä tahansa valuutassa. II LUKU VIESTINTÄYHTEYDET JA KULKULUVAT 6 artikla Kunkin jäsenvaltion alueella yhteisöjen toimielimet saavat virallisissa viestintäyhteyksissään sekä kaikkien asiakirjojensa toimittamisessa saman kohtelun, jonka kyseinen valtio myöntää diplomaattisille edustustoilleen. Yhteisöjen toimielinten virallista kirjeenvaihtoa ja muita virallisia tiedonantoja ei saa sensuroida. 7 artikla 1. Yhteisöjen toimielinten puheenjohtajat ja presidentit voivat myöntää yhteisöjen toimielinten jäsenille ja muulle henkilöstölle kulkulupia, joiden muodosta neuvosto päättää ja jotka jäsenvaltioiden viranomaiset tunnustavat päteviksi matkustusasiakirjoiksi. Näitä kulkulupia annetaan virkamiehille ja muulle henkilöstölle Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa vahvistetuin edellytyksin. Komissio voi tehdä sopimuksia näiden kulkulupien tunnustamiseksi päteviksi matkustusasiakirjoiksi kolmansien valtioiden alueella. 2. Kunnes tämän artiklan 1 kohdan määräyksiä sovelletaan, Euroopan hiili- ja teräsyhteisön erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 6 artiklan määräyksiä sovelletaan kuitenkin edelleen sellaisiin toimielinten jäseniin ja muuhun henkilöstöön, joilla on tämän sopimuksen voimaan tullessa kyseisessä artiklassa tarkoitettu kulkulupa. III LUKU EUROOPAN PARLAMENTIN JÄSENET 8 artikla Euroopan parlamentin jäsenten vapaalle liikkuvuudelle heidän matkustaessaan Euroopan parlamentin kokouspaikkaan tai heidän palatessaan sieltä ei aseteta hallinnollisia tai muita esteitä. Euroopan parlamentin jäsenet saavat tullien ja valuutanvaihtovalvonnan osalta: a. omalta hallitukseltaan samat helpotukset, jotka myönnetään ulkomailla tilapäisissä virkatehtävissä matkustaville korkeille virkamiehille; b. toisten jäsenvaltioiden hallituksilta samat helpotukset, jotka myönnetään vieraiden valtioiden edustajille tilapäisissä virkatehtävissä. 9 artikla Euroopan parlamentin jäseniä ei voida alistaa tutkittavaksi, pidättää tai haastaa oikeuteen heidän tehtäviään hoitaessaan ilmaisemiensa mielipiteiden tai äänestystensä perusteella. 10 artikla Euroopan parlamentin istuntojen ajan sen jäsenillä on: a oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; b. toisen jäsenvaltion alueella vapaudenriistoa koskeva koskemattomuus sekä lainkäytöllinen koskemattomuus. Koskemattomuus koskee jäseniä myös silloin kun he matkustavat Euroopan parlamentin istuntoihin tai palaavat niistä. Koskemattomuuteen ei voida vedota silloin, kun jäsen tavataan itse teosta, eikä se estä Euroopan parlamenttia käyttämästä oikeuttaan pidättää koskemattomuuden yhden jäsenen osalta. IV LUKU JÄSENVALTIOIDEN EDUSTAJAT, JOTKA OSALLISTUVAT EUROOPAN YHTEISÖJEN TOIMIELINTEN TYÖHÖN 11 artikla Jäsenvaltioiden edustajilla, jotka osallistuvat yhteisöjen toimielinten työhön, sekä näiden neuvonantajilla sekä teknisillä asiantuntijoilla on tavanomaiset erioikeudet, vapaudet ja helpotukset heidän hoitaessaan tehtäviään sekä matkustaessaan kokouspaikalle ja palatessaan sieltä. Tätä artiklaa sovelletaan myös yhteisöjen neuvoa-antavien toimielinten jäseniin. V LUKU EUROOPAN YHTEISÖJEN VIRKAMIEHET JA MUU HENKILÖSTÖ 12 artikla Yhteisöjen virkamiehillä ja muulla henkilöstöllä on heidän kansallisuudestaan riippumatta jokaisen jäsenvaltion alueella seuraavat erioikeudet ja vapaudet: a. lainkäytöllinen koskemattomuus heidän virallisessa ominaisuudessaan suorittamiensa toimien osalta, mukaan lukien heidän suulliset lausumansa sekä kirjalliset esityksensä, jollei sellaisissa perustamissopimusten määräyksissä, jotka toisaalta koskevat virkamiesten ja muun henkilöstön vastuuta yhteisöjä kohtaan ja toisaalta tuomioistuimen toimivaltaa yhteisöjen ja niiden virkamiesten ja muun henkilöstön välisissä riidoissa, toisin määrätä. Tämä koskemattomuus jatkuu heidän tehtäviensä päättymisen jälkeenkin; b. maahanmuuttoa koskevat rajoitukset tai ulkomaalaisten rekisteröintiä koskevat muodollisuudet eivät koske heitä, heidän puolisoitaan eikä heidän huollettavana olevia perheenjäseniään; c. valuutta- ja valuutanvaihtosääntelyssä samat helpotukset, jotka tavallisesti myönnetään kansainvälisten järjestöjen virkamiehille; d. oikeus tuoda maahan tullitta huonekalunsa ja henkilökohtainen käyttöomaisuutensa, kun he ensimmäisen kerran ryhtyvät hoitamaan tehtäviään kyseisessä maassa, ja heillä on oikeus viedä uudelleen nämä huonekalut ja tämä omaisuus tullitta virkatehtävien päättyessä, jollei sen valtion hallitus, jossa tätä oikeutta käytetään, aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja; e. oikeus tuoda maahan tullitta henkilökohtaiseen käyttöönsä auto, jonka he ovat hankkineet kyseisen maan sisämarkkinoita koskevin ehdoin joko siinä maassa, jossa he ovat viimeksi asuneet, tai maassa, jonka kansalaisia he ovat, sekä viedä se uudelleen tullitta, jollei kyseisen valtion hallitus aseta tuonnille tai viennille tarpeellisiksi katsomiaan ehtoja. 13 artikla Niillä edellytyksin ja noudattaen sitä menettelyä, jotka neuvosto komission ehdotuksesta vahvistaa, yhteisöjen virkamiehet ja muu henkilöstö ovat velvollisia maksamaan yhteisöille veroa yhteisöjen heille maksamista palkoista ja palkkioista. He eivät maksa kansallista veroa yhteisöjen maksamista palkoista ja palkkiosta. 14 artikla Sovellettaessa tuloverotusta, varallisuusverotusta ja perintöverotusta sekä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi yhteisöjen jäsenvaltioiden välillä tehtyjä yleissopimuksia yhteisöjen niiden virkamiesten ja sen muun henkilöstön kotipaikan, jotka hoitaakseen tehtäväänsä yhteisöjen palveluksessa muuttavat asumaan muun jäsenvaltion alueelle kuin siihen jäsenvaltioon, jossa heidän verotuksellinen kotipaikkansa oli heidän ryhtyessä hoitamaan tehtäviään yhteisöissä, katsotaan sekä maassa, jossa he tosiasiallisesti asuvat että maassa, jossa heillä on verotuksellinen kotipaikka, olevan edelleen viimeksi mainitussa maassa, jos se on yhteisöjen jäsenvaltio. Tätä määräystä sovelletaan myös puolisoon, jos tämä ei harjoita omaa ansiotoimintaa, sekä tässä artiklassa tarkoitettujen henkilöiden huollettavina oleviin lapsiin. Edellisessä kohdassa tarkoitetuille henkilöille kuuluva irtain omaisuus, joka sijaitsee siinä maassa, jossa nämä henkilöt oleskelevat, on vapautettu perintöverosta kyseisessä maassa; määrättäessä perintöveroa tällaisen omaisuuden katsotaan olevan jäsenvaltiossa, jossa kyseisillä henkilöillä on verotuksellinen kotipaikka, jollei kolmansien maiden oikeuksista ja kaksinkertaista verotusta koskevien kansainvälisten yleissopimusten määräysten soveltamisesta mahdollisesti muuta johdu. Tämän artiklan määräyksiä sovellettaessa ei oteta huomioon sellaista kotipaikkaa, joka on hankittu ainoastaan tehtävien hoitamiseksi muiden kansainvälisten järjestöjen palveluksessa. 15 artikla Neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta yhteisöjen virkamiehiä ja muuta henkilöstöä koskevan sosiaalietuusjärjestelmän. 16 artikla Neuvosto määrittää komission ehdotuksesta ja kuultuaan muita toimielimiä, joita asia koskee, ne yhteisöjen virkamiesten ja muun henkilöstön ryhmät, joihin sovelletaan kokonaisuudessaan tai osittain 12 artiklan, 13 artiklan 2 kohdan sekä 14 artiklan määräyksiä. Virkamiesten ja muun näihin ryhmiin kuuluvan henkilöstön nimet, ura-alueet ja osoitteet toimitetaan määräajoin tiedoksi jäsenvaltioiden hallituksille. VI LUKU KOLMANSIEN MAIDEN EUROOPAN YHTEISÖIHIN PERUSTETTUJEN EDUSTUSTOJEN ERIOIKEUDET JA VAPAUDET 17 artikla Jäsenvaltio, jonka alueella yhteisöjen päämaja sijaitsee, myöntää kolmansien maiden yhteisöihin akkreditoiduille edustustoille tavanomaiset diplomaattiset erioikeudet ja vapaudet. VII LUKU YLEISET MÄÄRÄYKSET 18 artikla Yhteisöjen virkamiehille ja muulle henkilöstölle myönnetään erioikeudet, vapaudet ja helpotukset yksinomaan yhteisöjen etuun liittyen. Kunkin yhteisöjen toimielimen on kumottava virkamiehelle tai muulle henkilöstölle myönnetty vapaus silloin kun toimielin katsoo, että tämä kumoaminen ei ole ristiriidassa yhteisöjen edun kanssa. 19 artikla Tämän pöytäkirjan soveltamiseksi yhteisöjen toimielimet toimivat yhteistyössä kyseisten jäsenvaltioiden vastuussa olevien viranomaisten kanssa. 20 artikla Komission jäseniin sovelletaan 12-15 artiklaa sekä 18 artiklaa. 21 artikla Yhteisön tuomioistuimen tuomareihin, julkisasiamiehiin, kirjaajaan sekä avustaviin esittelijöihin sovelletaan 12-15 artiklaa sekä 18 artiklaa, tämän kuitenkaan rajoittamatta tuomioistuimen perussääntöä koskevien pöytäkirjojen 3 artiklan soveltamista, joka koskee tuomareiden ja julkisasiamiesten lainkäytöllistä koskemattomuutta. 22 artikla Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan investointipankkiin, sen toimielinten jäseniin, sen henkilöstöön sekä sen toimintaan osallistuviin jäsenvaltioiden edustajiin, tämän kuitenkaan rajoittamatta pankin perussääntöä koskevan pöytäkirjan määräysten soveltamista. Euroopan investointipankki vapautetaan myös kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista niihin mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. Pankin tai sen toimielinten perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei liioin ole liikevaihtoveron alaista. 23 artikla Tätä pöytäkirjaa sovelletaan myös Euroopan keskuspankkiin, sen toimielinten jäseniin ja henkilöstöön, tämän kuitenkaan rajoittamatta Euroopan keskuspankkijärjestelmästä ja Euroopan keskuspankin perussäännöstä tehdyn pöytäkirjan määräysten soveltamista. Euroopan keskuspankki vapautetaan kaikista veroista ja veronluonteisista maksuista sen pääomaa korotettaessa sekä erilaisista siihen mahdollisesti liittyvistä muodollisuuksista valtiossa, jossa pankin päämaja sijaitsee. Pankin ja sen toimielinten Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja Euroopan keskuspankin perussäännön mukaisesti harjoittama toiminta ei ole liikevaihtoveron alaista. Edellä olevia määräyksiä sovelletaan myös Euroopan rahapoliittiseen instituuttiin. Instituutin lakkauttamisen tai selvitystilaan asettamisen yhteydessä ei kanneta veroa. TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän pöytäkirjan. Tehty Brysselissä kahdeksantena päivänä huhtikuuta vuonna tuhat yhdeksänsataakuusikymmentäviisi. LIITTEEN III LISÄYS Yksityiskohtaiset säännöt Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta Sveitsissä 1. Soveltamisen ulottaminen Sveitsiin Aina kun Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa, jäljempänä 'pöytäkirja', viitataan jäsenvaltioihin, viittausten katsotaan koskevan myös Sveitsiä, jollei seuraavissa säännöksissä muuta sovita. 2. Ympäristökeskuksen vapauttaminen välillisistä veroista (arvonlisävero mukaan luettuna) Sveitsin ulkopuolelle vietävät tavarat ja palvelut eivät kuulu Sveitsin arvonlisäveron piiriin. Tavarat ja palvelut, jotka toimitetaan ympäristökeskukselle Sveitsissä ympäristökeskuksen virkakäyttöön, vapautetaan arvonlisäverosta pöytäkirjan 3 artiklan toisen kappaleen mukaisesti maksamalla se takaisin. Vapautus arvonlisäverosta myönnetään, jos tavaroiden ja palvelujen laskussa tai vastaavassa asiakirjassa mainittu tosiasiallinen ostohinta on yhteensä vähintään 100 Sveitsin frangia (verot mukaan luettuna). Arvonlisäveron palautusta varten Sveitsin veroviranomaisten arvonlisäveroasioista vastaavalle osastolle (l'Administration fédérale des contributions, Division principale de la TVA) esitetään tähän tarkoitetut sveitsiläiset lomakkeet. Hakemukset käsitellään periaatteessa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun korvaushakemus ja siihen liittyvät tarvittavat todisteet on jätetty käsiteltäväksi. 3. Yksityiskohtaiset säännöt ympäristökeskuksen henkilöstöä koskevien määräysten soveltamisesta Pöytäkirjan 13 artiklan toisen kappaleen osalta todetaan, että Sveitsi vapauttaa oman lainsäädäntönsä periaatteita noudattaen liittovaltion ja kantonien veroista sekä kunnallisista veroista palkat ja palkkiot, jotka yhteisö maksaa 25 päivänä maaliskuuta 1969 annetun asetuksen N:o 549/69 (EYVL L 74, 23.7.1969, s. 1) 2 artiklassa tarkoitetuille ympäristökeskuksen virkamiehille ja muulle henkilöstölle ja joista yhteisö perii veroa omaan lukuunsa. Sveitsiä ei katsota jäsenvaltioksi edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla sovellettaessa pöytäkirjan 14 artiklaa. Yhteisön virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavaan sosiaaliturvajärjestelmään kuuluvat ympäristökeskuksen virkamiehet ja muu henkilöstö sekä heidän perheenjäsenensä eivät ole velvoitettuja kuulumaan Sveitsin sosiaaliturvajärjestelmän piiriin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on yksinomainen toimivalta kaikissa kysymyksissä, jotka liittyvät ympäristökeskuksen tai komission ja niiden henkilöstön välisiin suhteisiin neuvoston asetuksen (EHTY/ EY/ Euratom) N:o 259/68 ja muiden työehdoista annettujen yhteisön säädösten soveltamisen osalta. LIITE IV EUROOPAN YMPÄRISTÖKESKUKSEN JA YMPÄRISTÖÄ KOSKEVAN EUROOPAN TIETO- JA SEURANTAVERKOSTON (EIONET) TOIMINTAAN OSALLISTUVIA SVEITSILÄISIÄ OSANOTTAJIA KOSKEVA VARAINHOIDON VALVONTA 1. Suora viestintä Ympäristökeskus ja komissio ovat suoraan yhteydessä kaikkiin niihin Sveitsiin sijoittautuneisiin henkilöihin tai elimiin, jotka osallistuvat ympäristökeskuksen tai EIONETin toimintaan joko sopimuspuolina, jonkin ympäristökeskuksen ohjelman osanottajina, ympäristökeskuksen tai yhteisön talousarviosta suoritettujen maksujen saajina tai alihankkijoina. Nämä voivat toimittaa suoraan komissiolle ja ympäristökeskukselle asiaan liittyvät tiedot ja kaiken aineiston, jotka ne ovat velvollisia toimittamaan niiden asiakirjojen, joihin tässä sopimuksessa viitataan, sekä niitä sovellettaessa tehtyjen sopimusten ja päätösten perusteella. 2. Tarkastukset 1. Kesäkuun 25 päivänä 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, ympäristökeskuksen johtokunnan 26 päivänä maaliskuuta 2003 hyväksymän varainhoitoasetuksen sekä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2343/2002 sekä muiden tässä sopimuksessa tarkoitettujen määräysten mukaisesti sopimuksissa ja päätöksissä, jotka tehdään Sveitsiin sijoittautuneiden edunsaajien kanssa, voidaan määrätä, että ympäristökeskuksen ja komission virkailijat tai muut näiden valtuuttamat henkilöt voivat milloin tahansa suorittaa kyseisten edunsaajien tai niiden alihankkijoiden toimitiloissa tieteellisiä, rahoitukseen liittyviä, teknisiä tai muita tarkastuksia. 2. Tarkastusten suorittamiseksi ympäristökeskuksen ja komission virkailijoilla ja muilla näiden valtuuttamilla henkilöillä on oltava asianmukaiset mahdollisuudet tutustua paikkoihin, töihin ja asiakirjoihin sekä kaikkiin, myös sähköisessä muodossa oleviin, tietoihin. Tämä oikeus on toistettava selvästi sopimuksissa, jotka tehdään tässä sopimuksessa tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa. 3. Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on samat oikeudet kuin komissiolla. 4. Tarkastukset voidaan tehdä viiden vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimassaolon päättymisestä tai asianomaisissa sopimuksissa tai päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. 5. Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle (Contrôle fédéral des finances) ilmoitetaan ennakolta Sveitsissä suoritettavista tarkastuksista. Ilmoittaminen ei kuitenkaan ole laissa säädetty edellytys tarkastusten suorittamiselle. 3. Paikalla suoritettavat tarkastukset 1. Tämän sopimuksen yhteydessä komissiolla (Euroopan petostentorjuntavirasto, OLAF) on valtuudet suorittaa Sveitsissä paikalla tarkastuksia ja todentamisia 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2185/96 säädettyjen ehtojen mukaisesti. 2. Komissio valmistelee ja johtaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä Sveitsin valtiontalouden tarkastusviraston tai muiden sen nimeämien Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten kanssa, joille on ilmoitettava hyvissä ajoin tarkastusten ja todentamisten aihe, tavoite ja oikeusperusta, jotta tarkastukseen voidaan antaa kaikki tarvittava apu. Tätä varten Sveitsin toimivaltaisten viranomaisten toimihenkilöt voivat osallistua paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja todentamisiin. 3. Jos asiasta vastaavat Sveitsin viranomaiset niin toivovat, ne voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset yhdessä komission kanssa. 4. Jos ohjelman osanottajat vastustavat paikalla suoritettavaa tarkastusta tai todentamista, Sveitsin viranomaisten on tarjottava kansallisten säännöstensä mukaisesti komission tarkastajille tarvittavaa apua, jotta nämä voivat suorittaa paikalla tehtävät tarkastukset ja todentamiset. 5. Komissio ilmoittaa mahdollisimman pian Sveitsin valtiontalouden tarkastusvirastolle kaikki väärinkäytöksiä koskevat tosiseikat ja epäilyt, jotka ovat tulleet sen tietoon suoritettaessa paikalla tarkastusta tai todentamista. Komission on aina ilmoitettava edellä tarkoitetulle viranomaiselle tarkastusten ja todentamisten tulokset. 4. Tiedotus ja kuulemiset 1. Tämän liitteen moitteettoman täytäntöönpanon varmistamiseksi Sveitsin ja yhteisön toimivaltaiset viranomaiset vaihtavat tietoja säännöllisesti ja järjestävät kuulemisia toisen osapuolen niin pyytäessä. 2. Sveitsin toimivaltaiset viranomaiset ilmoittavat ympäristökeskukselle ja komissiolle viipymättä kaikista tietoonsa saamista seikoista, jotka antavat aihetta epäillä, että tässä sopimuksessa tarkoitettuja asiakirjoja sovellettaessa tehtyjen sopimusten tekemiseen ja täytäntöönpanoon liittyy väärinkäytöksiä. 5. Luottamuksellisuus Kaikki tämän liitteen nojalla toimitetut ja saadut tiedot, niiden muodosta riippumatta, kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niillä on sama tietosuoja, joka vastaaville tiedoille on säädetty Sveitsin lainsäädännössä ja yhteisön toimielimiin sovellettavissa vastaavissa säännöksissä. Kyseisiä tietoja saa ilmaista vain niille henkilöille, joiden on ne tehtäviensä vuoksi tunnettava yhteisön toimielimissä, jäsenvaltioissa tai Sveitsissä, ja niitä saa käyttää vain sopimuspuolten taloudellisten etujen tehokkaan suojaamisen varmistamiseksi. 6. Hallinnolliset toimenpiteet ja seuraamukset Rajoittamatta Sveitsin rikoslain soveltamista ympäristökeskus ja komissio voivat määrätä hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 mukaisesti. 7. Perintä ja täytäntöönpano Ympäristökeskuksen tai komission tekemät, tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvat päätökset, jotka koskevat jonkin muun subjektin kuin valtion maksuvelvoitetta, ovat Sveitsissä täytäntöönpanokelpoisia. Täytäntöönpanomääräyksen antaa Sveitsin hallituksen nimeämä ja ympäristökeskukselle tai komissiolle ilmoittama viranomainen, joka tarkastaa ainoastaan määräyksen oikeellisuuden. Täytäntöönpanoon sovelletaan Sveitsin menettelysääntöjä. Täytäntöönpanomääräyksen muodostavan päätöksen lainvoimaisuutta valvoo Euroopan yhteisöjen tuomioistuin. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen välityslausekkeen nojalla antamat tuomiot ovat täytäntöönpanokelpoisia samoilla ehdoilla. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT Policy area(s): Environment Activit(y/ies): Environment policy development Title of action: Participation of Switzerland in the European Environment Agency 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) 07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information) 6033 (income) 2. OVERALL FIGURES The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section "Financial Impact on Revenue"). .The amount channelled through is calculated as the annual Community subvention to the Agency divided by the number of Member States. Period of application: The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement). Overall multiannual estimate on expenditure: a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the number of EU Member States remains unchanged at 25. Compatibility with the financial programming and the financial perspective [X] Proposal compatible with the existing financial programming [ ] This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective [ ] This may entail application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. Financial impact on revenue: [ ] No financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR [X] Financial impact - the effect on revenue is as follows: >TAULUKON PAIKKA> The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033). For explanation see above tables on expenditure. 3. BUDGET CHARACTERISTICS >TAULUKON PAIKKA> (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency. 4. LEGAL BASIS * Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership of the Agency up to non-EU countries. * The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European Community and the Switzerland concerning Switzerland's participation in the European Environment Agency and the European Environment Information and Observation Network, to which this legislative financial statement is annexed. 5. DESCRIPTION AND GROUNDS Need for Community intervention: objectives pursued Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of the Agency. Methods of implementation The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management of the resources involved. 6. FINANCIAL IMPACT Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the Commission. 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the annual EEA establishment plan. 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION Follow-up arrangements All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities 9. ANTI-FRAUD MEASURES Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions on the quality of management and control systems. The Commission's internal auditor shall also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission departments. Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities. In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after payment of the balance.