P6_TA(2006)0522

Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettava erityisohjelma (seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma 2007-2013) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Yhteisen tutkimuskeskuksen suorina toimina toteutettavasta erityisohjelmasta Euroopan yhteisön seitsemännessä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmassa (2007-2013) (KOM(2005)0439 — C6-0380/2005 — 2005/0184(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2005)0439) [1],

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0380/2005),

- ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

- ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A6-0335/2006);

1. hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2. katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyn ohjeellisen määrän on oltava yhteensopiva uuden monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa, ja huomauttaa, että vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [2] 38 kohdan mukaisesti;

3. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

4. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

5. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

6. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |

Tarkistus 1

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| (1 a) Julkisista varoista rahoitettavaa tutkimusta olisi kohdistettava ensisijaisesti julkisiin tarpeisiin ja painopistealueisiin, ja sillä olisi pyrittävä täydentämään yksityisesti rahoitettavaa tutkimusta. Yhteisen tutkimuskeskuksen työtä olisi koordinoitava ensisijaisia aihealueita koskevan tutkimuksen kanssa, jotta voidaan välttää päällekkäisyydet ja toistot kansallisten tutkimusohjelmien kanssa. |

Tarkistus 2

Johdanto-osan 3 kappale

(3) Tehtäväänsä suorittaessaan Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) olisi annettava EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan edesauttaa nykyisten politiikkojen toteutusta ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin. Tehtävästään suoriutuakseen YTK:n on tehtävä korkealaatuista tutkimusta. | (3) Tehtäväänsä suorittaessaan YTK:n olisi annettava EU:n poliittiselle päätöksentekoprosessille asiakaslähtöistä tieteellistä ja teknistä tukea, jonka avulla voidaan edesauttaa nykyisten politiikkojen toteutusta ja seurantaa ja vastata uusiin politiikan haasteisiin. Tehtävästään suoriutuakseen YTK:n on tehtävä korkealaatuisinta tutkimusta, joka on vertailtavissa kaikkialla Euroopan unionissa. |

Tarkistus 3

Johdanto-osan 4 kappale

(4) YTK:n suorat toimet olisi toteutettava tämän erityisohjelman avulla. Pannessaan täytäntöön tätä erityisohjelmaa tehtävänsä mukaisesti YTK:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin kannalta keskeisiin kysymyksiin, joita ovat hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa, solidaarisuus ja luonnonvarojen vastuullinen hoito, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan maailmanlaajuiset kumppanuussuhteet. | (4) YTK:n suorat toimet olisi toteutettava tämän erityisohjelman avulla. Pannessaan täytäntöön tätä erityisohjelmaa tehtävänsä mukaisesti YTK:n olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Euroopan unionin kannalta keskeisiin kysymyksiin, joita ovat vauraus ja sosiaalinen hyvinvointi osaamisintensiivisessä yhteiskunnassa, solidaarisuus, kestävyys ja luonnonvarojen vastuullinen hoito, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan maailmanlaajuiset kumppanuussuhteet. |

Tarkistus 4

Johdanto-osan 10 kappale

(10) YTK:n olisi jatkossakin tuotettava lisäresursseja kilpailutetun toiminnan kautta; tähän kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ sekä vähäisemmässä määrin teollis- ja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. | (10) YTK:n olisi jatkossakin tuotettava lisäresursseja kilpailutetun toiminnan kautta; tähän kuuluvat osallistuminen puiteohjelman epäsuoriin toimiin, ulkopuolisille asiakkaille tehtävä työ, mikäli tietyt, erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat ehdot täyttyvät, sekä vähäisemmässä määrin teollisja tekijänoikeuksien hyödyntäminen. |

Tarkistus 5

Johdanto-osan 13 kappale

(13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista. | (13) Komission olisi sopivana ajankohtana teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman piiriin kuuluvilla aloilla toteutetuista toimista, joka sisältäisi ympäristöön, sosiaali- ja terveydenhuoltoon sekä eläinten hyvinvointiin liittyviä kriteerejä ja johtaisi tulevaisuudessa muihin puiteohjelman mukaisesti toteutettujen suorien ja epäsuorien toimien säännölliseen mittaamiseen ja arviointiin. |

Tarkistus 6

3 artiklan 1 a kohta (uusi)

| Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että rahoitetut toimet toteutetaan tehokkaasti ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 mukaisesti. |

Tarkistus 7

3 artiklan 1 b kohta (uusi)

| Erityisohjelman yleiset hallintomenot yhteisen tutkimuskeskuksen sisäiset menot ja hallintomenot mukaan lukien olisi suhteutettava erityisohjelman mukaisesti toteutettuihin tehtäviin, ja ne kuuluvat budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjien päätäntävaltaan. |

Tarkistus 8

3 artiklan 1 c kohta (uusi)

| Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden sekä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |

Tarkistus 9

4 artiklan 2 kohdan 1 luetelmakohta

—lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, | — ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, |

Tarkistus 10

5 a artikla (uusi)

| 5 a artikla Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle ennakkoon, jos se aikoo poiketa Euroopan unionin yleisen talousarvion selvitysosassa ja liitteessä esitetystä rahoituksen jakautumisesta. |

Tarkistus 11

7 artiklan 1 a kohta (uusi)

| Arviointi sisältää arvion siitä, onko varainhoito ollut moitteetonta sekä siitä onko erityisohjelman talousarvio- ja taloushallinto tehokasta ja asianmukaista. |

Tarkistus 12

Liite, 2 osio, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—vastaamalla joustavasti EU:n politiikan laatijoiden kehittyviin tarpeisiin ja vaatimuksiin; | —vastaamalla joustavasti EU:n politiikan laatijoiden kehittyviin tarpeisiin ja vaatimuksiin myös jäsenvaltioiden tasolla; |

Tarkistus 13

Liite, 2 osio, 1 kohta, 2 luetelmakohta

—suuntaamalla huomiota kysymyksiin, jotka ovat yhteiskunnallisesti merkittäviä, joihin sisältyy tutkimuskomponentti ja joihin liittyy merkittävä yhteisöulottuvuus; | —suuntaamalla huomiota kysymyksiin, jotka ovat yhteiskunnallisesti merkittäviä, joihin sisältyy tutkimuskomponentti ja joihin liittyy merkittävä yhteisöä tai sen huomattavaa osaa koskeva ulottuvuus; |

Tarkistus 14

Liite, 2 osio, 3 a luetelmakohta (uusi)

| —vahvistamalla yhteistyötä muiden yhteisön toimielinten, erityisesti Euroopan parlamentin kanssa; |

Tarkistus 15

Liite, 2 osio, 1 kohta, 5 a luetelmakohta (uusi)

| —lisäämällä avoimuutta asettaessaan tutkimuksensa painopistealueita siten, että se julkistaa nämä painopistealueet, sekä tiedottamalla Euroopan parlamentille ja neuvostolle tutkimuksen painopistealueiden valinnan syistä. |

Tarkistus 16

Liite, 2 osio, 3 kohta

Erityisohjelmassa sovellettavan lähestymistavan keskeinen osatekijä on tietämyksen siirto eri sidosryhmien välillä. Lisäksi pyritään tukemaan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä parhaiden toimintatapojen levittämistä 25:ssä EU:n jäsenvaltiossa, jäsenehdokasmaissa ja EU:n naapurimaissa. | Erityisohjelmassa sovellettavan lähestymistavan keskeinen osatekijä on tietämyksen siirto eri sidosryhmien välillä, ja pk-yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä tutkimustuloksia olisi pyrittävä parantamaan. Tämä kannustaisi tieteen ja yhteiskunnan välistä vuoropuhelua. Lisäksi pyritään tukemaan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja seurantaa sekä parhaiden toimintatapojen levittämistä 25:ssä EU:n jäsenvaltiossa, jäsenehdokasmaissa ja EU:n naapurimaissa. |

Tarkistus 17

Liite, 2 osio, 8 kohta

Eri alojen politiikalle antamansa tuen yhteydessä YTK toteuttaa pyynnöstä erityistoimia, joiden avulla voidaan paremmin hyödyntää EU:ssa saavutettuja tutkimustuloksia. Näin YTK lisää osaamisyhteiskunnasta saatavia hyötyjä. | Eri alojen politiikalle antamansa tuen yhteydessä YTK toteuttaa pyynnöstä erityistoimia, joiden avulla voidaan paremmin levittää ja hyödyntää EU:ssa saavutettuja tutkimustuloksia. Näin YTK lisää osaamisyhteiskunnasta saatavia hyötyjä. |

Tarkistus 18

Liite, 3 osio, 3.1.1 jakso, 6 kohta

Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa tuetaan suorilla kvantitatiivisilla sosioekonomisilla analyyseillä, jotka voivat koskea useita eri politiikan osa-alueita, kuten makrotalouden vakautta ja kasvua, rahoituspalveluja, kilpailukyvyn eri osatekijöitä, elinikäistä oppimista ja Lissabonin strategian inhimillisiin voimavaroihin liittyviä ulottuvuuksia, maataloutta, ilmastonmuutosta sekä kestäviä energia- ja liikennejärjestelmiä. YTK tuottaa lisää tietoa vuorovaikutussuhteista koulutustarjonnan, osaamisyhteiskunnan tarpeiden ja koulutusmahdollisuuksien tasavertaisuuteen liittyvien tekijöiden välillä sekä siitä, miten koulutusresurssit voitaisiin hyödyntää tehokkaasti. | Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa tuetaan suorilla kvantitatiivisilla sosioekonomisilla analyyseillä, jotka voivat koskea useita eri politiikan osa-alueita, kuten makrotalouden vakautta ja kasvua, rahoituspalveluja, kilpailukyvyn eri osatekijöitä, elinikäistä oppimista ja Lissabonin strategian inhimillisiin voimavaroihin liittyviä ulottuvuuksia, maataloutta, ilmastonmuutosta sekä kestäviä energia- ja liikennejärjestelmiä. YTK tuottaa lisää tietoa vuorovaikutussuhteista koulutustarjonnan, osaamisyhteiskunnan tarpeiden, tiedon levittämisen, koulutusmahdollisuuksien tasavertaisuuteen liittyvien tekijöiden välillä sekä siitä, miten koulutusresurssit voitaisiin hyödyntää tehokkaasti muun muassa avoimeen lähdekoodiin perustuvien ohjelmistojen osalta. |

Tarkistus 19

Liite, 3 osio, 3.1.3 jakso, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—luoda kestävän energiantuotannon referenssijärjestelmä, joka vastaa EU:n politiikan tarpeisiin tarjoamalla tiede- ja teknologia-asiantuntemusta teknologian innovaatioihin ja kehitykseen liittyvissä kysymyksissä (kaikki energialähteet) | —luoda kestävän energiantuotannon referenssijärjestelmä, joka vastaa EU:n politiikan tarpeisiin tarjoamalla tiede- ja teknologia-asiantuntemusta teknologian innovaatioihin ja kehitykseen liittyvissä kysymyksissä (kaikki energialähteet ja energian loppukäytön tehokkuus); |

Tarkistus 20

Liite, 3 osio, 3.1.3 jakso, 1 kohta, 3 luetelmakohta

—tarjota tietoa energian toimitusvarmuudesta Euroopassa. | —tarjota tietoa energian toimitusvarmuudesta Euroopassa sekä uusiutuvien energialähteiden saatavuudesta. |

Tarkistus 21

Liite, 3 osio, 3.1.3 jakso, 2 kohta, 3 luetelmakohta

—yhteiskunnallinen ulottuvuus, johon sisältyvät maankäytön suunnittelu, terveysvaikutukset ja ympäristötietoisuuden lisääminen; lisäksi tutkitaan ilma-, maa- ja meriliikenteen turvallisuutta ja varmuutta. | —yhteiskunnallinen ulottuvuus, johon sisältyvät maankäytön suunnittelu, rakennus- ja kaupunkisuunnittelu, terveysvaikutukset ja ympäristötietoisuuden lisääminen; lisäksi tutkitaan ilma-, maa- ja meriliikenteen kestävyyttä, turvallisuutta ja varmuutta. |

Tarkistus 22

Liite, 3 osio, 3.1.4 jakso, 1 kohta

YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologiaan liittyvien ja kilpailukykyiseen eurooppalaiseen osaamisyhteiskuntaan tähtäävien toimien ja toteutusvälineiden määrittelyä laatimalla osaamisyhteiskuntaan liittyviä tulevaisuusanalyysejä ja strategioita. Huomion keskipisteessä ovat kasvu, solidaarisuus, osallistaminen ja kestävä kehitys. Lisäksi YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologian kehitykseen tiiviisti yhteydessä olevien tai siitä merkittävästi hyötyvien EU-politiikkojen täytäntöönpanoa. Tämä kattaa sovellukset sähköisen kaupankäynnin, terveydenhuollon tieto- ja viestintäteknologian, henkilökohtaisen turvallisuuden, verkko-opiskelun, sähköisen hallinnon ja ympäristön aloilla sekä sen arvioimisen, millaisia mahdollisuuksia tietoyhteiskunnan teknologia tarjoaa pyrittäessä toteuttamaan EU:n kokonaisstrategiaa kasvun, osallistamisen ja elämänlaadun suhteen. | YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologiaan liittyvien ja kilpailukykyiseen eurooppalaiseen osaamisyhteiskuntaan tähtäävien toimien ja toteutusvälineiden määrittelyä laatimalla osaamisyhteiskuntaan liittyviä tulevaisuusanalyysejä ja strategioita sekä keskittymällä ilmaisiin ja avoimeen lähdekoodiin perustuviin ohjelmistoihin. Huomion keskipisteessä ovat kasvu, solidaarisuus, osallistaminen ja kestävä kehitys. Lisäksi YTK tukee tietoyhteiskunnan teknologian kehitykseen tiiviisti yhteydessä olevien tai siitä merkittävästi hyötyvien EU-politiikkojen täytäntöönpanoa. Tämä kattaa sovellukset sähköisen kaupankäynnin, terveydenhuollon tieto- ja viestintäteknologian, henkilökohtaisen turvallisuuden, verkko-opiskelun, sähköisen hallinnon ja ympäristön aloilla sekä sen arvioimisen, millaisia mahdollisuuksia tietoyhteiskunnan teknologia tarjoaa pyrittäessä toteuttamaan EU:n kokonaisstrategiaa kasvun, osallistamisen ja elämänlaadun suhteen. YTK pyrkii parantamaan vammaisten osallistumista osaamisyhteiskuntaan. |

Tarkistus 23

Liite, 3 osio, 3.1.5 jakso, 1 kohta

Biotieteet ja bioteknologia ovat tärkeitä monille politiikan aloille, joilla ne voivat merkittävästi edesauttaa Lissabonin tavoitteiden saavuttamista. Niiden tarjoamat mahdollisuudet tiedostetaankin laajalti terveydenhuollon alalla, maataloudessa, elintarviketuotannossa, ympäristöalalla ja muilla aloilla, joilla kehitetään nopeassa tahdissa sovelluksia. Vertailumateriaalien ja validoitujen menetelmien aikaansaaminen edellyttää, että saatavilla ja käytössä on monenlaisia kehittyneitä bioteknologisia välineitä. YTK kehittää edelleen tämän alan osaamistaan lainsäädännön ja sääntelyn tarpeita silmällä pitäen. | Biotieteet ja bioteknologia ovat tärkeitä monille politiikan aloille, joilla ne voivat merkittävästi edesauttaa EU:n tavoitteiden saavuttamista. Niiden tarjoamat mahdollisuudet tiedostetaankin laajalti terveydenhuollon alalla, maataloudessa, elintarviketuotannossa, ympäristöalalla ja muilla aloilla, joilla kehitetään nopeassa tahdissa sovelluksia. Vertailumateriaalien ja validoitujen menetelmien aikaansaaminen edellyttää, että saatavilla ja käytössä on monenlaisia kehittyneitä bioteknologisia välineitä. YTK kehittää edelleen tämän alan osaamistaan lainsäädännön ja sääntelyn tarpeita silmällä pitäen. |

Tarkistus 24

Liite, 3 osio, 3.2.1 jakso, 1 kohta, 2 luetelmakohta

—Ympäristönäkökohdat: arvioidaan suotuisiin maanviljely- ja ympäristöolosuhteisiin liittyviä seikkoja ja tutkitaan maatalouden ympäristötoimenpiteiden vaikutuksia maaperään ja vesiin, luonnon monimuotoisuuteen ja Euroopan maaekosysteemeihin; analysoidaan maatalouspolitiikan, maaseudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan yhteyksiä ja vaikutuksia maankäytön muutoksiin Euroopassa kehittämällä indikaattoreita ja spatiaalisia malleja; tuetaan kohdennettujen aluestrategioiden kehittämistä aluekehitysohjelmien toteutusta varten; arvioidaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia maatalouteen sopeuttamistoimia silmällä pitäen; autetaan vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä erillisten energiakasviviljelmien sekä maatalousjätteen energian talteenoton avulla. | —Ympäristönäkökohdat: arvioidaan suotuisiin maanviljely- ja ympäristöolosuhteisiin liittyviä seikkoja ja tutkitaan maatalouden ympäristötoimenpiteiden vaikutuksia maaperään ja vesiin, luonnon monimuotoisuuteen ja Euroopan maaekosysteemeihin; analysoidaan maatalouspolitiikan, maa seudun kehittämispolitiikan ja aluepolitiikan yhteyksiä ja vaikutuksia maankäytön muutoksiin Euroopassa kehittämällä indikaattoreita ja spatiaalisia malleja; arvioidaan vähäiseen tuotantopanokseen perustuvan ja luonnonmukaisen viljelyn ja viljavuuden edistämistoimia; tuetaan kohdennettujen aluestrategioiden kehittämistä aluekehitysohjelmien toteutusta varten; arvioidaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia maatalouteen sopeuttamistoimia silmällä pitäen; autetaan vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä erillisten energiakasviviljelmien sekä maatalousjätteen energian talteenoton avulla. |

Tarkistus 25

Liite, 3 osio, 3.2.1 jakso, 1 kohta, 3 luetelmakohta

—Tuottaja-/kuluttajanäkökohdat: strategiset politiikan analyysit esimerkiksi seuraavilla aloilla: yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutukset maatalousjärjestelmien kestävyyteen; maatalouden kyky vastata kuluttajien vaatimuksiin: elintarvikkeiden karakterisointi ja valvonta, tuotantoketjujen sisällä toimivien laadunvarmistus- ja sertifiointijärjestelmien vaikutukset sekä maatalouden kyky noudattaa ympäristönormeja ja eläinten hyvinvoinnin normeja; keskeisiä eurooppalaisia maataloustuotteita koskevat ennusteet ja politiikan vaikutusten arvioinnit tuotannon, maailmanmarkkinoiden, hintojen, tulojen ja kuluttajien hyvinvoinnin näkökulmasta; kauppapolitiikan ja perushyödykkeiden maailmanmarkkinoiden muutosten vaikutukset; maatalouspolitiikka maaseudun kehittämisessä suhteessa muihin politiikkoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutuksiin uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa. | —Tuottaja-/kuluttajanäkökohdat: strategiset politiikan analyysit esimerkiksi seuraavilla aloilla: yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen vaikutukset maatalousjärjestelmien kestävyyteen; maatalouden kyky vastata kuluttajien vaatimuksiin: elintarvikkeiden karakterisointi ja valvonta, tuotantoketjujen sisällä toimivien laadunvarmistus- ja sertifiointijärjestelmien vaikutukset sekä maatalouden kyky noudattaa ympäristönormeja ja eläinten hyvinvoinnin normeja; keskeisiä eurooppalaisia maataloustuotteita koskevat ennusteet ja politiikan vaikutusten arvioinnit tuotannon, maailmanmarkkinoiden, hintojen, tulojen ja kuluttajien hyvinvoinnin näkökulmasta; kauppapolitiikan ja perushyödykkeiden maailmanmarkkinoiden muutosten vaikutukset; maatalouspolitiikka maaseudun kehittämisessä suhteessa muihin politiikkoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksen ja monitoimintaisten maaseudun kehittämisohjelmien vaikutuksiin ja tehoon uusissa jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa. |

Tarkistus 26

Liite, 3 osio, 3.2.1 jakso, 2 kohta

Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita tuetaan parantamalla tieteellisen tiedon laatua ja ajantasaisuutta sekä kehittämällä prosesseja eri hallinnointivaihtoehtojen taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia varten. Kalastuksen valvonnassa käytetään uutta tekniikkaa, kuten DNA-analyysiin perustuvaa kalojen alkuperän todentamista. Erityistä huomiota kiinnitetään tekniikoihin, jotka edesauttavat sidosryhmien osallistumista. EU:n kehittyvän meriliikennepolitiikan myötä laajennetaan kalastuksen tarpeisiin kehitettyjen palvelujen - joihin kuuluu esimerkiksi alusten seuranta kaukokartoituksen ja sähköisten ilmoitusten avulla - soveltuvuutta myös kauppalaivojen tunnistamiseen. Myös kasvavan vesiviljelyalan vaikutuksia arvioidaan. | Yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteita tuetaan parantamalla tieteellisen tiedon laatua ja ajantasaisuutta sekä kehittämällä prosesseja eri hallinnointivaihtoehtojen taloudellisten ja yhteiskunnallisten vaikutusten arviointia varten. Kalastuksen valvonnassa käytetään uutta tekniikkaa, kuten DNA-analyysiin perustuvaa kalojen alkuperän todentamista. Erityistä huomiota kiinnitetään tekniikoihin, jotka edesauttavat sidosryhmien osallistumista. EU:n kehittyvän meriliikennepolitiikan myötä laajennetaan kalastuksen tarpeisiin kehitettyjen palvelujen - joihin kuuluu esimerkiksi alusten seuranta kaukokartoituksen ja sähköisten ilmoitusten avulla - soveltuvuutta myös kauppalaivojen tunnistamiseen. Myös kasvavan vesiviljelyalan vaikutuksia arvioidaan ympäristön, yhteiskunnan ja terveyden näkökulmasta. |

Tarkistus 27

Liite, 3 osio, 3.2.3 jakso, 1 a luetelmakohta (uusi)

| —luodaan ja validoidaan kehittyneitä menetelmiä eläinkokeiden parantamiseksi, vähentämiseksi ja korvaamiseksi bioteknologisten lääkkeiden kehityksessä sekä kemikaalien toksisuuden ennustamiseksi in vitro -soluviljelmien, suurikapasiteettisten tekniikoiden ja toksikogenomiikan avulla; |

Tarkistus 28

Liite, 3 osio, 3.2.3 jakso, 2 luetelmakohta

—arvioidaan terveysvaikutuksia kokeiden, biomonitoroinnin, toksikogenomisten analyysien, tietokonelaskentatekniikoiden ja analyyttisten välineiden avulla; | —arvioidaan terveysvaikutuksia kokeiden, biomonitoroinnin, toksikogenomisten ja epidemiologisten analyysien, tietokonelaskentatekniikoiden ja analyyttisten välineiden avulla; |

Tarkistus 29

Liite, 3 osio, 3.2.3 jakso, 3 a luetelmakohta (uusi)

| —tehdään kolmeen tekijään perustuvia terveysanalyysejä: (i) oireyhtymät ja krooninen altistuminen, (ii) vuorovaikutus myrkyllisten aineiden ja kyseisten aineiden sekoitusten kanssa ja (iii) geneettisten polymorfismien analyysit ja immunologiset testit, mukaan lukien transformaatiotestit ja lymfosyyttien aktivoitumistestit. |

Tarkistus 30

Liite, 3 osio, 3.3.3 jakso, 2 kohta, 6 a luetelmakohta (uusi)

| —kehittyneiden menetelmien luominen ja validointi eläinkokeiden parantamiseksi, vähentämiseksi ja korvaamiseksi bioteknologisten lääkkeiden kehityksessä sekä kemikaalien toksisuuden ennustamiseksi in vitro -soluviljelmillä, suurikapasiteettisten tekniikoiden avulla ja toksikogenomiikan keinoin. |

Tarkistus 31

Liite, 3 osio, 3.4 jakso, 1 kohta

YTK tukee EU:n päätöksentekoa ulkosuhteissa (kehitysyhteistyö, kauppa sekä kriisinhallinnan välineet, kuten vakauteen ja humanitaariseen apuun liittyvät välineet). | YTK tukee EU:n päätöksentekoa ulkosuhteissa (kehitysyhteistyö, kauppa sekä kriisinhallinnan ja konfliktien rauhanomaisen ratkaisemisen välineet, kuten vakauteen ja humanitaariseen apuun liittyvät välineet). |

Tarkistus 32

Liite, 3 osio, 3.4.2 jakso, 4 kohta

Yhteistyötä keskeisten toimijoiden (FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS) kanssa vahvistetaan. | Yhteistyötä keskeisten toimijoiden (UNEP, FAO, EUMETSAT, WFP, ESA GMES-GMFS) kanssa vahvistetaan. |

Tarkistus 33

Liite, 3 osio, 3.4 jakso, alaotsikko "Eettiset näkökohdat", 1 kohta

Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. | Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita ja otettava ne huomioon. Näitä ovat muun muassa EU:n perusoikeuskirjaan sisältyvät periaatteet, kuten ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu ja henkilötietojen ja yksityisyyden suoja, sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden ja kansainvälisten sopimusten, ohjeistojen ja toimintasääntöjen uusimpien versioiden mukaisesti. Viimeksi mainittuja ovat esimerkiksi Helsingin julistus, Oviedossa 4. huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä sekä sen lisäpöytäkirjat, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista, YK:n yleissopimus bakteriologisista (biologisista) ja toksiiniaseista (BTWC), elintarvikkeiden ja maatalouden kasvigeenivaroja koskeva kansainvälinen sopimus sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. |

[1] Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

[2] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

--------------------------------------------------