TAUSTA

Kreikan talouskehitystä ja -politiikkaa seurataan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja asetuksen (EU) N:o 472/2013 2 ja 3 artiklan ( ) mukaisen tiukennetun valvonnan kehyksen puitteissa. Kreikkaan kohdistuvan tiukennetun valvonnan toteutuksesta annetuissa täytäntöönpanopäätöksissä ( ) otetaan huomioon, että Kreikan on toteutettava edelleen toimenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan talous- ja rahoitusvaikeuksien todellisiin tai mahdollisiin syihin. Kreikan on myös toteutettava rakenneuudistuksia, joilla tuetaan vankkaa ja kestävää talouskasvua.

Tiukennettu valvonta muodostaa kattavan kehyksen talouden kehityksen seurannalle ja sellaisten politiikkatoimien toteuttamiselle, joita tarvitaan talouden kestävän elpymisen varmistamiseksi. Sen puitteissa arvioidaan säännöllisesti talous- ja finanssialan viimeaikaista kehitystä Kreikassa sekä seurataan valtion rahoitusehtoja ja velkakestävyysanalyysin päivityksiä. Tiukennetun valvonnan puitteissa myös arvioidaan Kreikan 22. kesäkuuta 2018 kokoontuneelle euroryhmälle antamaa yleistä sitoumusta siitä, että se jatkaa Euroopan vakausmekanismin ohjelman mukaisesti hyväksyttyjä uudistuksia, saattaa ne päätökseen sekä varmistaa, että rahoitustukiohjelmissa hyväksyttyjen tärkeiden uudistusten tavoitteet saavutetaan. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tiukennetun valvonnan puitteissa seurataan niin ikään erityissitoumusten täytäntöönpanoa. Tavoitteena on saattaa keskeiset rakenneuudistukset päätökseen sovittuihin määräaikoihin mennessä (vuoden 2022 puoliväliin asti ulottuvalla jaksolla) kuudella keskeisellä alalla, jotka ovat (i) finanssipolitiikka sekä finanssi- ja rakennepolitiikka, ii) sosiaalipalvelut, iii) rahoitusvakaus, iv) työ- ja tuotemarkkinat, v) Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) ja yksityistäminen ja vi) julkishallinnon uudistus( ).

Tämä on kymmenes Kreikkaan kohdistuvaa tiukennettua valvontaa koskeva kertomus. Se esitetään yhdessä makrotalouden epätasapainoa koskevan perusteellisen tarkastelun ja maakohtaisten suositusten kanssa arvioitaessa Kreikan vuoden 2021 vakausohjelmaa EU-ohjausjakson puitteissa. Kertomus perustuu 20–21. huhtikuuta 2021 etäyhteydellä järjestetyssä tapaamisessa tehtyihin havaintoihin sekä viranomaisten kanssa käytyyn säännölliseen vuoropuheluun. Etäyhteydellä järjestetyn tarkastuskäynnin toteutti Euroopan komissio yhdessä Euroopan keskuspankin (EKP) kanssa ( ). Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) osallistui tähän prosessiin ohjelman jälkiseurantapuitteidensa (Post Program Monitoring Cycle) yhteydessä, kun taas Euroopan vakausmekanismi osallistui ennakkovaroitusjärjestelmänsä puitteissa sekä Euroopan komission ja Euroopan vakausmekanismin yhteistyösuhteista 27. huhtikuuta 2018 allekirjoitetun yhteistyöpöytäkirjan mukaisesti. Tässä kertomuksessa arvioidaan niiden Kreikan euroryhmälle antamien sitoumusten täytäntöönpanoa, jotka koskevat uudistuksen päätökseen saattamista vuoden 2020 loppuun mennessä, ja annetaan tietoja sitoumuksista, jotka on määrä antaa vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Kertomusta laadittaessa on otettu huomioon määrättyyn aikarajaan eli 27. toukokuuta 2021 mennessä saatavilla olevat tiedot.

Euroryhmä voi hyödyntää tätä kertomusta päättäessään politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden seuraavan osion toteuttamisesta. Niiden arvo on 748 miljoonaa euroa. Näistä toimenpiteistä sovittiin euroryhmän kanssa 22. kesäkuuta 2018, ja niihin kuuluvat seuraavat: palautetaan tuotto, joka vastaa keskuspankkien hallussa olevista Kreikan valtion joukkovelkakirjoista saatavia määriä arvopaperimarkkinaohjelman ja nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen puitteissa sekä jätetään perimättä korkomarginaali tietyistä Euroopan rahoitusvakausvälineestä (ERVV) saaduista lainoista. Politiikkatoimista riippuvien velkatoimenpiteiden neljännen erän maksamisesta päätettiin euroryhmän 30. marraskuuta 2020 järjestämän kokouksen jälkeen. Päätös perustui muun muassa komission 18. marraskuuta 2020 antamassa tiukennettua valvontaa koskevassa kertomuksessa( ) esittämään arvioon niiden sitoumusten täytäntöönpanosta, jotka Kreikan oli täytettävä vuoden 2020 puoliväliin mennessä. Päätöksessä otetaan huomioon myös koronaviruspandemian aiheuttamat poikkeukselliset olosuhteet.

KOKONAISARVIOINTI

Kertomus on laadittu oloissa, joissa pandemia ja rajoittamistoimenpiteet jatkuvat mutta joissa odotetaan talouden asteittaista avaamista rokottamisen edetessä. Kreikan talous supistui 8,2 prosenttia vuonna 2020, mikä on jonkin verran odotettua vähemmän mutta kuitenkin huomattavasti enemmän koko EU:n tilanteeseen nähden. Tämä johtuu pääasiassa matkailualan painoarvosta taloudessa. Uusien koronavirustapausten lisääntymisen johdosta viranomaiset ovat pitäneet voimassa vuoden 2020 lopulla ja aiemmin tänä vuonna käyttöön otetut liikkumisrajoitukset ja rajoittamistoimenpiteet. Äskettäin on samanaikaisesti ryhdytty varovaisesti avaamaan matkailualaa uudelleen ulkomaisille matkailijoille. Hallitus esitti vuosiksi 2021 ja 2022 uusia finanssipoliittisia toimenpiteitä, joilla tuetaan talouden elpymistä ja yksityisiä investointeja. Finanssipolitiikan odotetaan näin ollen säilyvän kannustavana ja lieventävän edelleen kriisin vaikutuksia työmarkkinoihin ja sosiaaliseen tilanteeseen. Työpaikkojen säilyttämistä tukevia toimia tuetaan EU:ssa etenkin uudella SURE-tukivälineellä (hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR). Työllisyyden ennustetaan kasvavan vain hieman vuonna 2021 työntekijöiden palkkaamisen käynnistyessä vähitellen ja talouden avautuessa asteittain. Elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen uudistusten ja investointien odotetaan käynnistyessään tuovan lisäpontta talouden nykyaikaistamispyrkimyksiin sekä työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen ( ).

Viranomaiset edistyivät hyvin uudistusten toteuttamisessa monilla politiikan aloilla, myös niillä, jotka auttavat hallitsemaan pandemian sosioekonomisia vaikutuksia ja helpottavat uusien julkisten investointien toteuttamista. Tämä näkyy erityisesti seuraavissa:

·Maksukyvyttömyysjärjestelmän uudistuksen odotetaan tulevan voimaan sovitusti 1. kesäkuuta yritysten tervehdyttämistä ja yritysten konkurssia koskevan kehyksen tultua voimaan 1. maaliskuuta. Säännöstö merkitsee maksukyvyttömyysjärjestelmän merkittävää uudistamista. Sen voimaantulo on kuitenkin edellyttänyt huomattavaa täytäntöönpanotyötä, joka liittyy yksityiskohtaisiin eritelmiin sekä pankkien verkkoalustojen kanssa yhteenliitetyn tietoteknisen alustan perustamiseen. Myynti- ja takaisinvuokrausyksikön perustamisprosessin odotetaan kestävän huomattavasti alun perin odotettua pidempään, mutta se ei edellytä muutoksia asiaa koskeviin säännöksiin eikä vaikuta kehyksen muiden näkökohtien täytäntöönpanoon eikä äskettäin hyväksyttyyn täytäntöönpanotoimenpiteiden keskeyttämisen lopettamiseen. Järjestelmästä voi aiheutua huomattavia kustannuksia julkiselle taloudelle, jos se luokitellaan julkisyhteisöksi. Viranomaisia kehotetaan sen vuoksi panemaan järjestelmä täytäntöön siten, että tämä riski voidaan välttää.

·Viranomaiset laajensivat Hercules-järjestelmää helpottaakseen edelleen järjestämättömien lainojen vähentämistä. Järjestelmä oli tärkein syy siihen, että järjestämättömien lainojen osuus laski merkittävästi 30,2 prosenttiin vuoden 2020 lopussa, kun se vuoden 2019 lopussa oli yli 40 prosenttia ( ). Järjestelmän jatkamisen odotetaan antavan kreikkalaisille pankeille mahdollisuuden vähentää edelleen järjestämättömiä lainojaan ja tukevan pankkeja niiden pyrkiessä yksinumeroiseen järjestämättömien lainojen osuuteen vuonna 2022 niiden hiljattain tarkistettujen järjestämättömien lainojen vähentämisstrategioiden mukaisesti, jotka on toimitettu valvojalle. Näiden kunnianhimoisten suunnitelmien onnistuminen riippuu useista tekijöistä, kuten uusien järjestämättömien lainojen tulevasta virrasta sekä talous- ja markkinatilanteesta.

·Riippumattoman julkisista tuloista vastaavan viranomaisen kattavan henkilöstöhallintouudistuksen on määrä tulla voimaan 1. kesäkuuta. Uudistuksen on tarkoitus auttaa riippumatonta viranomaista täyttämään erityissitoumuksensa, joka koskee henkilöstön riittävyyden varmistamista jatkossa.

·Viranomaiset ovat saattaneet päätökseen erityissitoumuksiin kuuluvan julkisen paikallisliikenteen tukijärjestelmän uudistuksen ja niin ikään erityissitoumuksiin kuuluvaa vähimmäistoimeentulon kolmannen ja viimeisen pilarin käyttöönoton kansallisella tasolla. Tällä mahdollistetaan sosiaalisen tuen ja räätälöityjen työllisyyspalvelujen tarjoaminen toimeentulotuen saajille 1. kesäkuuta alkaen. Vähimmäistoimeentuloa koskevalla uudistuksella on ollut huomattava vaikutus köyhyyden vähentämiseen, vaikkakin syrjäytymis- ja köyhyysvaarassa olevien ihmisten osuus on yhä EU:n suurimpia (30 prosenttia vuonna 2019). Viranomaiset säätävät syyskuussa toimintakykyyn perustuvan vammaisuuden arviointijärjestelmän käyttöönotosta. Järjestelmällä arvioidaan etuuksien myöntämisperusteita uudessa vammaisten henkilökohtaista apua koskevassa kokeiluohjelmassa. Näin ollen uutta arviointijärjestelmää käytetään suoraan luontoisetuuksia koskevassa päätöksenteossa ensi vuoden ensimmäisestä neljänneksestä alkaen, eikä tarvetta uudelle toimintakyvyn arviointijärjestelmän pilottihankkeelle ole.

·Viranomaiset ovat hyväksyneet julkisten hankintojen kehyksen perusteellisen uudistuksen, julkishallinnon sisäistä valvontaa koskevan uuden käsitteellisen kehyksen sekä lainsäädännön, jolla perustetaan strateginen hankesuunnitelma. Suurten hankkeiden valmisteluvälineen perustamista koskeva lainsäädäntö on määrä hyväksyä kesäkuun alussa. Vaikka toimenpiteiden täysimääräinen täytäntöönpano jatkuu edelleen, ne ovat ratkaisevan tärkeitä elpymis- ja palautumistukivälineen onnistuneen käynnistämisen kannalta. Elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvät uudistukset ja investoinnit täydentävät tiukennetun valvonnan yhteydessä seurattavia uudistuksia, mutta niiden aikajänne on pidempi ja niillä kehitetään tarpeen mukaan edelleen tiukennetun valvonnan puitteissa käynnistettyjä uudistuksia.

·Viranomaiset saavuttivat erityissitoumuksiin kuuluvan terveydenhuoltomenojen keskitettyä hankintaa koskevan 30 prosentin tavoitteen ja pyrkivät samanaikaisesti nopeuttamaan takaisinperintää ja käynnistämään uudelleen perusterveydenhuollon uudistusta koskevan työn.

·Siviilihenkilöstön ylimmän valintalautakunnan valmiuksia on vahvistettu, ja julkishallinnon integroidun henkilöstöhallintojärjestelmän kehittämisessä on edistytty hyvin. Väliaikaisen henkilöstön palvelukseen ottamisen rajoituksia koskeva työ jatkuu edelleen, ja rajoitukset otetaan käyttöön vasta vuodesta 2022 alkaen. Viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet toteuttamaan väliaikaisten tointen vähennykset sovitun mukaisesti lokakuussa 2021.

Uudistuksia on jatkettu myös muilla tärkeillä aloilla. Viranomaiset ovat edistyneet hyvin julkisen talouden tilinpidon toiminnallisen luokituksen ensimmäisen tason kehittämisessä, joka on määrä julkaista lokakuussa 2021, ja ovat laatineet etenemissuunnitelman sen toisen tason täytäntöönpanemiseksi huhtikuuhun 2022 mennessä. Toiminnallinen luokittelu on olennainen osa talousarvion ja politiikan laatimista. Investointilupavaatimusten yksinkertaistamiseksi ja tarkastuskehyksen uudistamiseksi toteutettiin merkittäviä toimia, muun muassa antamalla uutta primaari- ja sekundaarilainsäädäntöä. Uudistusten laajasta alakohtaisesta kattavuudesta huolimatta koulutusalan liiketoiminnan luvanvaraisuuteen liittyvät osa-alueet jätettiin pois tästä paketista, mutta viranomaiset käsittelevät niitä syyskuuhun 2021 mennessä. Lupamenettelyjen ja tarkastusten tietoteknisen järjestelmän käyttöönottoa koskeva tarjouskilpailu käynnistettiin viimein uudelleen sen toteuttamisessa ilmenneiden vaikeuksien jälkeen, ja lopullinen hankintapäätös julkaistiin äskettäin. Maarekisteriuudistus etenee suunnitellusti tarkistetun etenemissuunnitelman mukaisesti, ja rekisteröintiprosessin päätökseen saattamisessa, maarekisteritoimistojen perustamisessa ja metsäkarttojen laatimisessa on edistytty hyvin. Kaikista kartoista 95 prosenttia saadaan ratifioitua vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä, sillä vastalauseiden esittämiselle asetettua määräaikaa pidennettiin pandemian vuoksi ja hallinnollisten ja lainsäädännöllisten ongelmien käsittelyä jatkettiin. Kreikan omaisuudenhoitoyhtiö (Hellenic Corporation of Assets and Participations) laatii parhaillaan päivitettyä strategista suunnitelmaa viranomaisten annettua päivitetyt ministeritason ohjeet, joihin sisältyy uusi markkinapohjaisen omaisuudenhoidon painopiste. Lisäksi on toteutettu tervetulleita toimia, joilla vahvistetaan omaisuudenhoitoyhtiön asemaa aktiivisena osakkeenomistajana. Useissa meneillään olevissa yksityistämistoimenpiteissä on edistytty hyvin. Näihin sisältyvät muun muassa Hellinikon, useat alueelliset satamat, kiinteistöt ja maanalainen maakaasuvarasto Etelä-Kavalassa. Egnatian luovutukseen liittyvissä jäljellä olevissa toimissa on edistytty vain vähän, ja työt ovat viivästyneet aikataulusta. Viranomaiset toteuttivat myös asianmukaisia toimenpiteitä lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO jäljellä olevien suositusten noudattamiseksi ja määrittivät aikataulun erityissitoumuksen päätökseen saattamiselle. Samalla saatiin valmiiksi kauan odotetut parannukset varallisuusilmoitusmenettelyn täytäntöönpanoon.

Viranomaiset toteuttavat toimia pandemian aiheuttamien viivästysten korjaamiseksi. Ensinnäkin alkuperäisestä suunnitelmasta poiketen maksurästien määrä kasvoi 96 miljoonalla eurolla joulukuun 2020 ja helmikuun 2021 välisenä aikana lähinnä tiettyjen yhteisöjen likviditeettivajeen vuoksi. Viranomaiset toteuttivat toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi ja toimittivat päivitetyn maksurästien poistamissuunnitelman, jolla vahvistetaan aiemmin sovitut tavoitteet. Tässä yhteydessä otettiin huomioon uusi kattava analyysi tekijöistä, joihin hallitus ei voi suoraan vaikuttaa. Analyysistä oli sovittu EU:n toimielinten kanssa, ja sen odotetaan tukevan tavoitteiden uskottavuutta ja saavutettavuutta. Samaan aikaan viranomaiset edistyvät sellaisten rakenteellisten toimenpiteiden täytäntöönpanossa, joilla vastataan Kreikan tilintarkastustuomioistuimen suosituksiin. Suositukset keskittyivät pääasiassa tietoteknisiin parannuksiin, tehokkaiden sisäisen valvontajärjestelmien kehittämiseen, henkilöstön riittävyyteen ja maksatusmenettelyjen parantamiseen, ja suurimpaan osaan niistä olisi puututtava vuoden 2021 puoliväliin mennessä. Toiseksi viranomaiset saattoivat onnistuneesti päätökseen ENFIA-kiinteistöveron uudelleenarvostuksen ja sopivat elokuun 2022 veroilmoitusten aikaistamisesta vuoden 2022 ensimmäiselle neljännekselle, koska uudistuksen toteuttaminen vuoden 2021 puolella ei ole enää mahdollista. Kolmanneksi lakisääteisen vähimmäispalkan päivittämistä koskeva menettely on aloitettu uudelleen, ja se on määrä saada päätökseen heinäkuun loppuun mennessä. Pitkään odotetusta työlain uudistuksesta on käynnistetty julkinen kuuleminen, ja esitys on määrä toimittaa parlamentille kesäkuun ensimmäiseen viikkoon mennessä. Uudistuksella nykyaikaistetaan työlainsäädäntöä merkittävästi ja avataan tietä sen kodifioinnille, mikä kuuluu erityissitoumuksiin. Oikeuslaitoksen uudistamisessa edistyttiin jonkin verran, kun oikeuslaitoksen henkilöstöä koskeva laki ja JustStat-yksikköä koskeva sekundaarilainsäädäntö hyväksyttiin. Muihin tärkeisiin lakeihin ja erityisjaostojen perustamiseen liittyvä työ puolestaan jatkuu edelleen. Oikeuslaitoksen digitalisoinnissa on päästy hyvään vauhtiin. Sitä vastoin pahoin viivästyneessä pakollisen sähköisen arkistoinnin käyttöönotossa on edistytty vain hallintotuomioistuimissa, sillä sen täytäntöönpano siviili- ja rikostuomioistuimissa kytkeytyy oikeusasioiden hallintajärjestelmän toisen vaiheen kehittämiseen, jota koskeva tarjouspyyntö käynnistetään uudelleen heinäkuussa 2021 laajennetulla soveltamisalalla. EU:n toimielimet kannustivat viranomaisia tukemaan vapaaehtoista sähköistä arkistointia siviili- ja rikostuomioistuimissa.

Maksukyvyttömyyslainsäädännön huomattavasta edistymisestä huolimatta pandemiaan liittyvät oikeuskäsittelyjen häiriöt jarruttivat edelleen muiden rahoitusalan uudistusten täytäntöönpanoa vuoden 2021 ensimmäisellä neljänneksellä, mutta prosessit käynnistyvät vähitellen uudelleen. Tämä koskee erityisesti kotitalouksien aiempien maksukyvyttömyystapausten suman käsittelyä. Käsittelyn nopeuttamiseksi ollaan toteuttamassa erityistä etenemissuunnitelmaa, mutta nyt näyttää todennäköiseltä, että täysimääräinen selvittäminen viivästyy vuoden 2021 lopun tavoitteesta. Marraskuusta 2020 asti käytössä olleella täytäntöönpanomenettelyjen (mukaan lukien huutokaupat) horisontaalisella keskeyttämisellä on arvioitu olevan mahdollisia kielteisiä vaikutuksia järjestämättömien lainojen vähentämiseen. Horisontaalisesta keskeyttämisestä luovuttiin huhtikuun alussa 2021, mikä mahdollisti kaikkien täytäntöönpanotoimien asteittaisen uudelleen käynnistämisen. Useimmat huutokaupat järjestetään uudelleen kesän jälkeen, mikä rajoittaa vuonna 2021 järjestettävien huutokauppojen kokonaismäärää pandemiaa edeltävien määrien mukaiseksi. Viranomaiset valmistelevat myös lisätoimia helpottaakseen niiden toimenpiteiden noudattamista, jotka hyväksyttiin joulukuussa 2020 huutokauppojen järjestämisen parantamiseksi. Lisäksi vahvistettiin, että tarkistettu siviiliprosessilaki, jolla muun muassa saatetaan päätökseen huutokauppauudistus, hyväksytään heinäkuussa 2021 ja se tulee voimaan ennen kesän jälkeisen seuraavan toimintavuoden alkua. Pandemia on edelleen haitannut edistymistä maksettaviksi vaadittujen valtiontakausten selvittämisessä, mutta jo käyttöön otettujen toimenpiteiden odotetaan vauhdittava maksuja vuoden toisella neljänneksellä.

Kertomuksessa todetaan kaiken kaikkiaan, että Kreikka on pandemian aiheuttamista haastavista olosuhteista huolimatta toteuttanut tarvittavat toimet täyttääkseen asianmukaiset erityissitoumuksensa. Viranomaiset toteuttivat useita perusteellisia uudistuksia muun muassa aloilla, jotka ovat keskeisessä asemassa nykyisen talouskriisin pitkän aikavälin seurausten hallinnassa ja julkishallinnon valmiuksien vahvistamisessa, jotta elpymis- ja palautumissuunnitelma voidaan panna täytäntöön onnistuneesti. EU:n toimielimet suhtautuvat myönteisesti tiiviiseen ja rakentavaan sitoutumiseen kaikilla aloilla ja kannustavat viranomaisia pitämään yllä vauhtia ja tarvittaessa tehostamaan toimia osittain pandemiasta aiheutuneiden viivästysten korjaamiseksi. Tämä koskee etenkin rahoitusalan uudistuksia.