FI Euroopan unionin virallinen lehti C 324/22

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto lausunto aiheesta ”Ehdotus: neuvoston päätös tietyistä eläinlääkintäalan kustannuksista tehdyn päätöksen 90/424/ETY muuttamisesta”

KOM(2006) 273 lopullinen — 2006/0098 CNS

(2006/C 324/09)

Neuvosto päätti 22. kesäkuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta.

Asian valmistelusta vastannut ”maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. syyskuuta 2006. Esittelijä oli Leif E. Nielsen.

Komitean toimikauden vaihtumisen vuoksi ETSK päätti täysistunnossaan, että lausuntoa käsitellään lokakuun täysistunnossa, ja nimesi työjärjestyksensä 20 artiklan nojalla yleisesittelijäksi Leif E. Nielsenin.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. lokakuuta 2006 pitämässään 430. täysistunnossa seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Eläintautien ehkäisyä ja valvontaa koskeva EU:n yhteisrahoitus on ajan mittaan kehittynyt asteittain, ja sitä on mukautettu alalla kertyneiden kokemusten mukaisesti. Järjestelmää on nyt kuitenkin tarkistettava aiempaa perusteellisemmin ja otettava huomioon tuleva kehitys sekä etenkin kaupan kasvu. ETSK seuraa asian edistymistä ja pyrkii rakentavaan rooliin prosessin muotoilussa ja käytännön toteutuksessa.

1.2 ETSK kannattaa komission ehdotusta, johon sisältyy tällä hetkellä vain rajallisia muutoksia ja mukautuksia. Muutokset vastaavat koko alan kattavan politiikan ennakkoarvioinnin yhteydessä esitettyjä ehdotuksia, ja hallintojärjestelyjen yksinkertaistaminen sekä monivuotisen suunnittelun mahdollisuudet ovat joka tapauksessa erinomaisia tavoitteita. ETSK kannattaa myös ehdotusta myöntää rahoitustukea kauppa- ja tuontimenettelyjen tietokoneistamiseksi sekä IT-pohjaisen yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän käyttöönottamiseksi. Tarkoituksenmukaisilta vaikuttavat myös ehdotettu tautien ja zoonoosien luettelo sekä yksinkertaistettu menettely sen muuttamiseksi.

2. Taustaa

2.1 Komissio on käynnistänyt eläinten terveyttä koskevan yhteisön politiikan kokonaisarvioinnin. Tähän sisältyy eläintautien ja zoonoosien seurantaan, torjuntaan ja hävittämiseen tarkoitettujen nykyisten rahoitusvälineiden kustannustehokkuuden arviointi. Samalla tarkastellaan myös tehokkaimpia tapoja, joilla tuottajat saadaan toteuttamaan vaadittuja ehkäisytoimia. Tämän arvioinnin tulosten perusteella saatetaan ehdottaa muutoksia käytänteihin, joiden mukaisesti jäsenvaltioille nykyisin myönnetään yhteisön rahoitustukea (1). Komissio on päättänyt esittää nyt vain muutamia rajallisia mukautuksia ja säilyttää eläintautien ja zoonoosien hävittämis-, torjunta- ja seurantapolitiikan ennallaan. Ehdotuksella pyritään ainoastaan toteuttamaan suoraan sovellettavia ja selkeästi tarpeellisia muutoksia, jotka ovat osoittautuneet hyödyllisiksi meneillään olevan arvioinnin yhteydessä.

2.2 Komission ehdotuksella yksinkertaistetaan eläintautien ja zoonoosien kansallisia hävittämis-, seuranta- ja torjuntaohjelmien hyväksymis- ja rahoitusmenettelyitä. Ehdotuksen mukaan ohjelmat voidaan hyväksyä ja rahoittaa enintään kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Vaikka jäsenvaltioilla on ollut mahdollisuus esittää monivuotisia ohjelmia, komissio on tähän asti voinut hyväksyä ohjelmien rahoituksen vain vuodeksi kerrallaan. Komissio ehdottaa myös, että laajennetaan eläinten terveyttä ja eläinperäisten elintarvikkeiden turvallisuutta koskevan tiedotuspolitiikan ja yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän käytön kehittämiseen tarkoitettujen nykyisten rahoitustoimien soveltamisalaa. (2)

2.3 Voimassa olevien säännösten mukaan EU:n rahoitustukea voidaan myöntää kustannuksiin, joita jäsenvaltioille aiheutuu 23 endeemisen eläintaudin ja 8 zoonoosin tai eläinkulkutaudin kansallisten hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmien rahoittamisesta (3). Luetteloa voidaan laajentaa tai muuttaa neuvostossa määräenemmistöllä komission ehdotuksesta. Priorisoinnin tehostamiseksi komissio ehdottaa yhteisrahoitukseen oikeutettujen tautien luettelon lyhentämistä. Komissio selittää, että luettelo on laadittu entistä vahvemmin sen perusteella, millainen vaikutus taudeilla on kansanterveyteen sekä kansainväliseen ja yhteisön sisäiseen kauppaan. Komissio ehdottaa myös tautien ja zoonoosien luetteloiden yhdistämistä sekä saman yhteisön rahoituksen myöntämismenettelyn soveltamista molempiin luetteloihin (4). Kuten komissio toteaa, tarkoituksena on parantaa resurssien käyttöä ja varmistaa, että jäsenvaltioiden painopisteet vastaavat EU:n tärkeimpiä tavoitteita ja muita kansallisia ohjelmia. Komissio ehdottaa myös, että luettelon tulevat muutokset tehdään sääntelymenettelyä noudattaen. Komissio pitää tätä erityisen tärkeänä etenkin sellaisten eläintautien puhjetessa, jotka voivat olla vaaraksi sekä eläinten terveydelle että kansanterveydelle.

3. Yleistä

3.1 Tarttuvien eläintautien ja zoonoosien hävittämis-, torjunta- ja seurantatoimia koskevat yhteisön yhteisrahoitusmenettelyt ovat aina herättäneet paljon huomiota kyseisten tautien monitahoisen ja laajan vaikutuksen sekä kyseisten toimien merkittävien kustannusten vuoksi. Vakavien tarttuvien eläintautien torjunta vaatii kuitenkin selkeitä rahoitusmenettelyitä sekä jo alkuvaiheessa ja joka tapauksessa annettavia vakuuksia täysimääräisten korvausten maksamisesta sellaisissa tapauksissa, joissa esimerkiksi eläimet on lopetettava tai tuotteet hävitettävä. Muuten on olemassa riski, että vakavan tarttuvan eläintaudin (epäillyn) puhkeamisen alkuvaiheessa ei toimita tarpeeksi tehokkaasti, mikä voi pahentaa tarpeettomasti taudin vaikutuksia. Tämä koskee etenkin kansallista päätöksentekoa. Lisäksi vakavan tarttuvan eläintaudin puhkeaminen saa usein osakseen laajaa julkista huomiota, mikä saattaa aiheuttaa huomattavan reaktion kuluttajien keskuudessa, vaikka suoraa ja väistämätöntä yhteyttä elintarviketurvallisuuteen ei olisikaan olemassa.

3.2 Markkinoille pääsyn helpottuminen, kaupan lisääntyminen, kuljetusaikojen pidentyminen ja erilaiset suurien kotieläinmäärien keskittymät kasvattavat tautien leviämisen riskiä ja lisäävät tautien ehkäisyn ja torjunnan taloudellisia vaikutuksia. Tästäkin syystä tarvitaan eläinten terveyttä koskevan yhteisön politiikan kokonaisarviointia, jonka puitteissa on mm. tarkasteltava tarkemmin eläintautien seurantaan, torjuntaan ja hävittämiseen tarkoitettujen nykyisten rahoitusvälineiden kustannustehokkuutta sekä karjoissa toteutettavia ehkäisytoimia. ETSK haluaa osallistua aktiivisesti kansallisten ohjelmien yhteisrahoitusmallien muotoiluun, sillä se kannattaa etenkin entistä johdonmukaisempien ja tehokkaampien puitteiden luomista elintarvikkeiden turvallisuutta koskevalle politiikalle ja politiikan avoimuuden korkean tason varmistamista.

3.3 Tässä yhteydessä ETSK pitää valitettavana voimassa olevien sääntöjen epäselkeyttä ja mutkikkuutta, ja komitea aikoo tulevassa tarkistuksessa vaatia helpommin ymmärrettävää ja yhtenäisempää järjestelmää sekä yhteisrahoitussääntöjen parempaa luokittelua. Eläinten terveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden laajaan kenttään kuuluvat tähdelliset säädökset on näin ollen kartoitettava kaikkialla yhteisössä ja niiden käyttöä on helpotettava. Tämä tukisi myös komission ja jäsenvaltioiden kansainvälisiä toimia, kun EU:n kauppakumppaneiden ja naapurivaltioiden tietämys EU:n lainsäädännöstä ja yhteyksien avoimuus paranisivat. Tietojen kerääminen ja levittäminen tukisi myös sääntöjen toimeenpanon tehostamista.

4. Erityistä

4.1 ETSK katsoo, että ehdotus, joka koskee kansallisten ohjelmien hyväksymistä ja rahoittamista useammaksi vuodeksi kerrallaan, yksinkertaistaa selkeästi hallintoa ja edistää ohjelmatavoitteiden saavuttamista. Se myös lisää hallinnon tehokkuutta ja avoimuutta ja takaa näin yhteisön varojen paremman käytön.

4.2 Jotta lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa voidaan tehostaa, on kerättävä ja jaettava eläinten terveyteen ja elintarviketurvallisuuteen liittyvää ajankohtaista tietoa. Tulevaisuudessa on erityisen tärkeää luoda avoimempaa EU:n lainsäädäntöä ja viestittää säännöistä asianomaisille viranomaisille, tuottajille ja kuluttajille.

4.3 ETSK kannattaa siis ehdotusta, jonka mukaan yhteisö osallistuu eläinten terveyttä, eläinten hyvinvointia ja eläinperäisten tuotteiden turvallisuutta koskevan tiedotuspolitiikan täytäntöönpanoon mm. myöntämällä rahoitusta sellaisen järjestelmän käyttöönottoon ja kehittämiseen, joka koostuu asianmukaisia tietoja sisältävästä tietokannasta, johon puolestaan kootaan ja jossa säilytetään yhteisön lainsäädäntöön liittyviä tietoja.

4.4 Eläinlääkinnällisten menetelmien tietokoneistamisessa tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi on niin ikään aiheellista säätää yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän hoitamiseen, hallinnointiin ja ylläpitoon tarvittavista varoista.

4.5 Luettelon eläintaudeista ja zoonooseista, joiden hävittämiseen voidaan myöntää yhteisön rahoitusta, olisi ilman muuta oltava yhteisön prioriteettien mukainen sen perusteella, millainen vaikutus kyseisillä taudeilla ja zoonooseilla voisi olla kansanterveyteen sekä kansainväliseen ja yhteisön sisäiseen eläinten ja eläinperäisten tuotteiden kauppaan. ETSK yhtyy komission käsitykseen siitä, että luettelossa tulisi keskittyä enemmän zoonooseihin ja kansanterveyteen kuin tuotantoon liittyviin eläintauteihin, ja kannattaa ehdotusta tautien ja zoonoosien luetteloiden yhdistämiseksi sekä saman menettelyn soveltamiseksi kaiken EU-tuen myöntämisessä.

4.6 Tekniset ja tiedottamiseen liittyvät vaatimukset, jotka koskevat hävittämis-, torjunta- ja seurantaohjelmia, joille haetaan yhteisön rahoitusta, olisi luonnollisesti ajantasaistettava ja mukautettava säännöllisesti ja viipymättä tekniikan ja tieteen edistyksen sekä ohjelmien täytäntöönpanosta saadun kokemuksen perusteella. Siksi on asianmukaista antaa komissiolle ehdotuksen mukaisesti valtuudet hyväksyä ja tarvittaessa muuttaa kyseisiä teknisiä perusteita sääntelymenettelyä soveltaen.

Bryssel, 26. lokakuuta 2006. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Ulkopuoliset asiantuntijat ovat laatineet arvioinnin perustaksi laaja-alaisen raportin (Evaluation of the Community Animal Health Policy (CAHP) 1995 — 2004 and alternatives for the future, 25. heinäkuuta 2006,

http://ec.europa.eu/food/animal/diseases/strategy/final_report_en.htm).

(2) Eläinlääkinnällisten tuontimenettelyjen tietokoneistamiseen myönnettävästä yhteisön rahoituksesta säädetään nykyisin neuvoston päätöksen 90/424/ETY 37 a artiklassa. Tämä ns. Shift-järjestelmä ja eläinlääkintäviranomaiset yhdistävä vastaava tietokoneverkko (Animo) on korvattu yhdennetyllä Traces-järjestelmällä, joka on ollut pakollinen kaikille jäsenvaltioille 1. tammikuuta 2005 alkaen.

(3) Kansallisiin valvontatoimiin ja -ohjelmiin myönnetty tuki kattaa yleensä 50 prosenttia kustannuksista ja suu- ja sorkkataudin tapauksessa 60 prosenttia.

(4) Nykyinen luettelo kattaa seuraavat tuotantoon liittyvät taudit: IBR/IPV, naudan tarttuva leukoosi, Aujeszkyn tauti, Salmonella pullorum, Salmonella gallinarum, Maedi/Visna, CAEV, Johnen tauti (paratuberkuloosi), Mycoplasma gallisepticum sekä tietyt tartuntaa levittävien hyönteisten välityksellä tarttuvat taudit Ranskan merentakaisilla alueilla.