P6_TA(2005)0131

Alueellisen yhdentymisen tilanne Länsi-Balkanilla

Euroopan parlamentin päätöslauselma alueellisen yhdentymisen tilanteesta Länsi-Balkanilla

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Euroopan komission vuosikertomukset Kaakkois-Euroopan vakautus- ja assosiaatioprosessista (SAP),

- ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa Kaakkois-Euroopan maista ja vakautus- ja assosiaatioprosessista, erityisesti 20. marraskuuta 2003 antamansa päätöslauselman [1],

- ottaa huomioon Kroatian pääministerin historiallisen vierailun Serbia ja Montenegroon 15. marraskuuta 2004 ja tässä yhteydessä allekirjoitetun yhteisen julistuksen, jossa korostetaan kummankin maan sitoutumista Euroopan unioniin liittymistä koskevaan prosessiin ja niiden tahtoa ratkaista jäljellä olevat kysymykset, mukaan lukien vähemmistöjen suojelu, serbipakolaisten palauttaminen Kroatiaan sekä sodassa kadonneiden kroaattien olinpaikan selvittäminen,

- ottaa huomioon 17. marraskuuta 2004 antamansa päätöslauselman Euroopan jälleenrakennusvirastosta [2] sekä neuvostolle (B6-0026/2004) ja komissiolle (B6-0025/2004) esitetyt suulliset kysymykset,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan,

A. ottaa huomioon, että vuonna 1999 EU käynnisti Länsi-Balkanin maita (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Serbia ja Montenegro ja entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia) koskevan vakautusja assosiaatioprosessin (SAP), mikä oli sen tärkein panos vakaussopimukseen, jolla perustettiin strategiset puitteet näiden maiden suhteille EU:iin ja johon sisällytettiin sekä uudet sopimussuhteet (vakautus- ja assosiaatiosopimukset) että avustusohjelma (CARDS),

B. ottaa huomioon, että kahdenväliset suhteet täydentävät monenvälisiä puitteita, joiden avulla voidaan kehittää alueellista yhteistyötä ja hyviä naapuruussuhteita konkreettisten jäsenyysnäkymien ennakkoehtoina,

C. ottaa huomioon, että Thessalonikin vuoden 2003 Eurooppa-neuvosto nimenomaisesti tunnusti SAPprosessiin osallistuvien maiden vakaan pyrkimyksen liittyä osaksi Eurooppaa ja sen, että ne kaikki ovat mahdollisia ehdokkaita EU:n jäsenvaltioiksi,

D. katsoo, että kyseiset maat ovat saavuttaneet edistystä, mutta monia haasteita on yhä edessä, ennen kuin ne saattavat päätökseen siirtymisensä täysin toimivaan demokratiaan ja markkinatalouteen ja ennen kuin ne kykenevät pitämään yllä läheisempää suhdetta EU:iin; katsoo edelleen, että vaikka näiden maiden vakaa pyrkimys jäsenyyteen on kiistaton, viime kädessä näillä linjoilla etenemisen jatkuminen riippuu yksittäisten maiden kyvystä itse tehdä merkittäviä parannuksia,

E. katsoo, ettei Serbia ja Montenegron liittovaltio, joka luotiin EU:n aloitteesta edistämään demokraattista prosessia ja taloudellisten uudistusten prosessia sekä vauhdittamaan sen yhdentymistä EU:iin, tällä hetkellä täytä odotuksia, ja panee merkille, että sen parlamentti on tosiasiassa keskeyttänyt toimintansa 3. maaliskuuta 2005 lähtien,

F. ottaa huomioon, että Euroopan unionin tavoitteena on oltava demokraattisen Kosovon perustaminen paitsi etniselle enemmistölle myös kaikille alueella asuville etnisille ryhmille, ja katsoo, että tämänhetkisen ja tulevan avustuksen on oltava näiden periaatteiden mukaista; katsoo, että ponnistelujen tulokset eivät ole tyydyttäviä; katsoo, että myös Kosovon tilanne ja serbiyhteisön sekä muiden ei-albanialaisten yhteisöjen jäljellä olevien jäsenten turvallisuuden puute, erityisesti etnisten väkivaltaisuuksien puhjettua maaliskuussa 2004, vaikuttaa kielteisesti Serbian tilanteeseen,

G. ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1244 (1999) serbipakolaisten ja muiden pakolaisten paluusta koteihinsa Kosovoon ei vieläkään noudateta,

H. katsoo, että maan sisäisten pakolaisten suuret määrät Serbiassa ja Kroatiassa merkitsevät taloudellista lisätaakkaa näille maille,

I. ottaa huomioon, että valtiota muistuttavat järjestelmät ja niiden määrittämätön asema lisäävät alueen epävakautta,

J. ottaa huomioon, että Daytonin sopimukseen perustuvat nykyiset institutionaaliset puitteet heikentävät Bosnia ja Hertsegovinan elinkykyä ja estävät sitä osallistumasta Euroopan unionin integraatioprosessiin,

K. ottaa huomioon, että entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa 7. marraskuuta 2004 järjestetyn kansanäänestyksen epäonnistuminen antoi mahdollisuuden koko Ohridin sopimuksen täytäntöönpanolle ja vauhditti maan lähentymistä Euroopan unioniin,

L. katsoo, että Kroatian kanssa aloitettavia liittymisneuvotteluja, joiden ennakkoehtona on, että maa täyttää sitoumuksensa entisen Jugoslavian alueen kansainvälistä rikostuomioistuinta (ICTY) kohtaan, olisi pidettävä kaikille alueen maille lähetettynä myönteisenä merkkinä niiden eurooppalaisista mahdollisuuksista,

M. ottaa huomioon, että myös entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia on jättänyt liittymishakemuksensa ja odottaa saavansa komissiolta aikanaan vastauksen;

1. korostaa, että joulukuussa 2003 hyväksytyn Euroopan turvallisuusstrategian mukaisesti Länsi-Balkan on EU:lle aivan ensisijainen alue ja että alueen tulevaisuus tuo varmasti mukanaan yhdentymisen Eurooppaan, mutta tämä tulevaisuus riippuu hyvin suuressa määrin alueen maista itsestään;

2. huomauttaa, että poliittinen sitoutuminen Euroopan yhdentymiseen ja tieto sen teknisistä mekanismeista ovat tärkeitä osatekijöitä, mutta tähän liittyviä instituutioita, erityisesti vaaleilla valittuja elimiä (alueen maissa), on tarpeen vahvistaa, ja tiedostaa, että tämä tulee edellyttämään merkittäviä taloudellisten resurssien lisäyksiä;

3. ilmaisee olevansa vakavasti huolissaan alueen taloudellisesta ja sosiaalisesta tilanteesta; korostaa, että ratkaisun löytyminen tähän keskeiseen ongelmaan on eräs avaintekijöistä maiden kestävän kehityksen kannalta; kehottaa hallituksia ja Euroopan unionia ottamaan sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen ensisijaiseksi tavoitteekseen;

4. muistuttaa, että heinäkuussa 2002 pidetyssä Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian ja Serbia ja Montenegron valtionpäämiesten välisessä huippukokouksessa hyväksyttiin yhteinen julkilausuma Daytonin sopimuksen täytäntöönpanosta, rajojen muuttamattomuuden säilyttämisestä, pakolaisten kotiinpaluun edistämisestä sekä yhteistyöstä Euroopan yhdentymistä koskevissa asioissa;

5. panee tyytyväisenä merkille 15. marraskuuta 2004 vähemmistöjen suojelusta tehdyn Kroatian ja Serbia ja Montenegron valtioliiton kahdenvälisen sopimuksen, jossa ilmaistaan osapuolten halu tunnustaa kansalliset vähemmistöt yhteiskuntaa rikastavana tekijänä;

Bosnia ja Hertsegovina

6. panee merkille, että keskeiset poliittiset ongelmat ovat edelleen ratkaisematta kymmenen vuotta Daytonin sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen, että maa on syvästi jakautunut ja sen poliittinen vakaus horjuu; katsoo, että alueella tarvitaan kipeästi uusia poliittisia aloitteita, jotka perustuvat alueen kolmen eri kansan alhaalta ylöspäin suuntautuvaan osallistumiseen sekä näiden kestävään ja rauhanomaiseen yhteiseloon naapureina; korostaa sen vuoksi tarvetta tarkistaa Daytonin sopimusta;

7. kiinnittää huomiota seuraaviin ensisijaisiin tavoitteisiin, joita ei ole vielä saavutettu: täysimittainen yhteistyö ICTY:n kanssa, turvallisuuskysymykset, yhteiskunnan rakenteiden kehittäminen, infrastruktuurit ja energia; pitää myönteisenä EU:n tekemää päätöstä ottaa SFORilta vastuulleen Naton johtamat rauhanturvaoperaatiot sen mandaatin päätyttyä 2. joulukuuta 2004, ja korostaa tässä suhteessa tämän EU:n tähän asti laajamittaisimman sotilaallisen operaation valtavaa merkitystä, sillä se tekee EU:n läsnäolosta erittäin näkyvän Bosniassa; panee merkille, että näin EU:sta tulee Bosnian tärkein kansainvälinen toimija, jolla ei ole käytössään ainoastaan sotilaallisia välineitä vaan myös siviilisektorin välineitä, kuten avunanto, kauppa ja poliittinen vuoropuhelu; nostaa esille Bosnia ja Hertsegovinan jotkin ristiriitaiset poliittiset voimat, jotka tukevat avoimesti Euroopan integraatiokehitystä mutta jarruttavat välttämättömiä uudistuksia, joita toimintakykyinen valtio tarvitsee;

8. panee tyytyväisenä merkille, että EU on valmis ottamaan aiempaa enemmän vastuuta Bosnia ja Hertsegovinan vakaudesta; panee merkille, että Euroopan unionin merkittävin sotilasoperaatio EU-joukot (EUFOR) täydentää EU:n poliisioperaatiota Bosnia ja Hertsegovinassa; tämän vuoksi korostaa, että Naton johtaman SFOR-rauhanturvaoperaation siirtyminen unionille joulukuussa 2004 merkitsee suurta edistysmahdollisuutta kymmenen vuotta Daytonin sopimuksen tekemisen jälkeen; panee merkille sekä sotilasettä poliisitoimien mukaan ottamisen; kehottaa neuvostoa varmistamaan mahdollisimman kattavan koordinoinnin lukuisten toimijoiden välillä ja takaamaan, että Euroopan parlamentille tiedotetaan toiminnasta ja sille annetaan tarkkoja tietoja etenkin EU-joukkoja koskevista toimista;

9. pitää myönteisenä Bosnia ja Hertsegovinan hallituksen hiljattain perustetun Euroopan yhdentymisestä vastaavan osaston tekemää työtä; antaa tunnustusta tapahtuneelle myönteiselle kehitykselle; toteaa jälleen, kuinka tärkeää viranomaisten on edelleen ponnistella uudistusprosessin edistämiseksi ja kääntää huomionsa ensisijaisiin asioihin kuten korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseen, vielä vapaina olevien sotarikollisten jäljittämiseen, syvässä lamassa olevan talouden hoitamiseen, hallinnon toiminnassa pitämisen kohtuuttoman korkeisiin kustannuksiin sekä hallinnon yleisesti puutteelliseen suorituskykyyn;

10. pitää valitettavana Yhdysvaltain tekemää päätöstä — joka tuli voimaan kesäkuussa 2003 — joka takaa Yhdysvaltain kansalaisille Bosniassa rankaisemattomuuden Haagin kansainvälisessä rikostuomioistuimessa (ICC) ja jonka Bosnia ja Hertsegovinan parlamentti on ratifioinut;

11. kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan viranomaisia, etenkin Republika Srpskan hallitusta, tekemään täysimittaista yhteistyötä ICTY:n kanssa sotarikoksista syytettyjen henkilöiden etsinnässä ja, mikäli niin tulee tapahtumaan, tukee tulevaisuudessa Bosnian kutsumista rauhankumppanuusohjelmaan; korostaa, että vakavin asia on edelleen sotarikollisten rankaisematta jättäminen sekä heidän luovuttamiseensa liittyvä ongelma, joka on esteenä sovinnon aikaansaamiselle ja kansojen välisen luottamuksen kehittymiselle; kehottaa Bosnia ja Hertsegovinan hallinnon kaikkien tasojen viranomaisia, kansalaisyhteiskuntaa, ortodoksista kirkkoa sekä kaikkia muita asianomaisia toimijoita tekemään voitavansa Karadzicin ja Mladicin saattamiseksi ICTY:n eteen; panee tyytyväisenä merkille Republika Srpskan poliisin hiljattain toteuttaman kahdeksan henkilön pidättämisen paikallisten sotarikosten johdosta ja neuvoston päätöksen jäädyttää aikaisempaa useamman sotarikoksista syytetyn henkilön varat;

12. on syvästi huolissaan YK:n ympäristöohjelman tiedemiesten tekemästä löydöstä, jonka mukaan Bosnia ja Hertsegovinan joistakin osista otetuissa vesi- ja maanäytteissä oli köyhdytettyä uraania; ilmaisee huolensa siitä, että alueella ei ole ryhdytty YK:n ympäristöohjelmassa suositeltuihin toimiin saastuneiden alueiden puhdistamiseksi;

13. panee tyytyväisenä merkille Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian, entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Serbia ja Montenegron sähkögeneraattorien yhdistämisen uudelleen Länsi-Euroopan sähkönjakelun verkkojärjestelmään (UCTE), jonka toiminta alueella keskeytyi vuonna 1991; uskoo, että aikaisemmin federaatioon ja Republika Srpskaan jakautuneiden osien yhdistyminen uudelleen Bosnian markkinoiksi vauhdittaa Bosnian talouselämän elpymistä;

14. on tietoinen siitä, että korkean edustajan toimistoa (OHR) tarvitaan yhä Bosnia ja Hertsegovinassa; pyytää, että sen toiminnan ja päätösten suhteen noudatetaan suurempaa avoimuutta ja ne alistetaan aikaisempaa suuremmassa määrin (Euroopan parlamentin) parlamentaariseen valvontaan, etenkin kun on kyse Bosnia ja Hertsegovinan omien viranomaisten vastuulle asteittain siirrettävästä toiminnasta; pyytää tässä yhteydessä korkeaa edustajaa olemaan turvautumatta liian laajasti niin kutsuttuihin Bonnin valtuuksiin ottaen huomioon, että kyseiset hallintomenetelmät estävät oikeusvaltion periaatteiden käyttöön ottamisen Bosnia ja Hertsegovinassa;

15. kehottaa komissiota tukemaan maan poliittisia voimia näiden pyrkiessä löytämään yhteisymmärryksen poliittisen järjestelmän uudistamiseksi Daytonin sopimuksen mukaisesti, jotta Bosnia ja Hertsegovinaan voidaan luoda tehokkaasti toimivat hallintorakenteet;

Serbia ja Montenegro

16. huomauttaa, että seuraavat kaksi vuotta tulevat olemaan ratkaisevia Serbia ja Montenegron välisen valtioliiton kannalta, sillä kummankin kannalta tyydyttävän ratkaisun löytäminen on avaintekijä koko alueen vakaudelle; toistaa, että Euroopan unionin olisi oltava valmis avustamaan Serbia ja Montenegroa kestävän järjestelyn laatimisessa, mutta omaksuttava puolueeton asenne siihen, miten maiden väliset suhteet toteutetaan;

17. pahoittelee, että Serbia ja Montenegron yhteistyö ICTY:n kanssa on edelleen puutteellista, ja kehottaa viranomaisia edelleen jatkamaan sotilas- ja poliisiuudistusta kiinnittäen erityisesti huomiota salaisen poliisin toimintaan; pitää myönteisenä, että syytteeseen asetetut korkea-arvoiset sotarikolliset ovat äskettäin antautuneet Haagin tuomioistuimelle, ja odottaa serbiviranomaisten nopeuttavan yhteistyötään ICTY:n kanssa;

18. muistuttaa Serbia ja Montenegron hallitusta, että perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittaminen, etnisten ja kansallisten vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien, kuuluu Kööpenhaminan kriteereihin ja että tämä on ennakkoehto vakautus- ja assosiaatioprosessin jatkamiselle, joka saattaa mahdollisesti johtaa EUjäsenyyteen;

19. panee merkille Vojvodinassa vierailleen Euroopan parlamentin ad hoc -valtuuskunnan työn tulokset sekä sen raportin maakunnassa vallitsevista etnisistä ja sosiaalisista jännitteistä; muistuttaa serbiviranomaisia siitä, että heillä on velvollisuus turvata lain ja järjestyksen noudattaminen koko maassa ja kaikkien asukkaiden kohdalla; katsoo, että Vojvodinalla on mahdollisuus kehittyä esimerkiksi muulle Serbialle siitä, miten turvataan kaikkien etnisten väestöryhmien rauhanomainen yhdessäolo, sekä hyötyä täysimääräisesti EU:n käynnistämistä tai tukemista alueellisista ja rajat ylittävistä ohjelmista;

Kosovo

20. kehottaa komissiota jouduttamaan ja saattamaan päätökseen toteutettavuustutkimuksensa, jotta päästään mahdollisimman pikaisesti käynnistämään neuvottelut Euroopan unionin kanssa tehtävästä vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta;

21. tunnustaa, että Kosovon asemasta tehtävillä päätöksillä tulee olemaan poliittisia vaikutuksia Serbiaan, ja näin ollen kehottaa Belgradia ja Pristinaa osallistumaan yhteistyöhengessä käytävään vuoropuheluun ja löytämään Kosovon tulevaisuutta koskevan rakentavan ratkaisun;

22. pitää tervetulleena Kosovon entisen pääministerin Ramush Haradinaj'n päätöstä erota virastaan ja antautua ICTY:lle; toivoo, että Haradinaj'n vapaaehtoinen antautuminen toimii esimerkkinä alueen muille sotarikoksista syytetyille ja lisää Haagin tuomioistuinta kohtaan tunnettua kunnioitusta ja arvostusta;

23. panee merkille hiljattain ( 23. lokakuuta 2004) järjestettyjen vaalien tuloksen, mutta pitää valitettavana alhaista äänestysprosenttia ja Kosovon serbivähemmistön massaboikottia sekä sitä, että tämä tuo esiin ne syvät erimielisyydet, jotka yhä erottavat alueen asukkaita toisistaan;

24. on tietoinen siitä, että vuoden 2005 puolivälissä suoritetaan standardien täytäntöönpanon arviointi, minkä perusteella päätetään mahdollisuudesta aloittaa Kosovon tulevaa asemaa koskevat keskustelut;

25. odottaa neuvoston ja erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean tason edustajan sekä komission osallistuvan täysipainoisesti yhdessä YK:n, Yhdysvaltojen, Naton ja muiden asianomaisten tekijöiden kanssa tulevien Kosovon tulevaisuutta koskevien neuvotteluiden valmisteluun; korostaa tässä yhteydessä, että kaikkien osapuolten on oltava täysin tietoisia koko alueen yhteisestä eurooppalaisesta tulevaisuudesta;

26. kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan johtavan aseman valmisteltaessa neuvotteluja lopullisesta asemasta ja sulkemaan prosessin nopeuttamiseksi ulkopuolelle seuraavat vaihtoehdot:

- paluu perustuslailliseen suhteeseen Serbia ja Montenegron kanssa;

- yhdistyminen Albanian tai jonkin muun alueen valtion tai alueen kanssa;

- Kosovon jakaminen;

27. korostaa kuitenkin, että Kosovon viranomaisten on syytä toteuttaa ratkaisevia toimia Kosovon kaikkien kansalaisten turvallisuuden lisäämiseksi;

28. tunnustaa SAP-prosessin seurantamekanismin (STM) tärkeyden keinona tukea Kosovoa sen toteuttaessa yhteensopivuutta EU:n kanssa edistäviä rakennemuutoksia ja valmistautua Kosovon tulevaisuuteen Euroopan unionissa;

29. kiinnittää huomiota siihen, että yli viisi vuotta konfliktin jälkeen lähes 3500 kosovolaisen kohtalosta ei ole tietoa; kehottaa Serbian hallitusta tekemään aktiivista yhteistyötä kateissa olevia henkilöitä koskevien tietojen hankkimiseksi; kehottaa Kosovon viranomaisia lisäksi toimittamaan kaikki tiedot 500:sta edelleen kateissa olevasta Kosovon serbistä;

30. kehottaa Kosovon viranomaisia kunnioittamaan serbiyhteisön oikeuksia, helpottamaan serbipakolaisten ja muiden ei-albaanipakolaisten paluuta, noudattamaan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa 1244 ja torjumaan järjestäytynyttä rikollisuutta ja huumekauppaa entistä tarmokkaammin;

Albania

31. on huolestunut siitä, että Albanian poliittinen ilmapiiri on ongelmallinen ja että hallituspuolueen sisäiset jännitteet ovat johtaneet puolueen jakautumiseen; tuomitsee Albanian hallituksen kyvyttömyyden toimia tehokkaasti; odottaa, että kaikki poliittiset puolueet toteuttavat käytännön toimia poliittisen ilmapiirin kohentamiseksi;

32. korostaa Albanian hallinnollisen toimintakyvyn parantamisen sekä viranomaisten mielivaltaisten toimien torjunnan tärkeyttä; suosittelee tehostettuja toimia tarvittavien keinojen löytämiseksi korruption, järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan sekä ase- ja huumekaupan torjuntaan sekä sellaisiin parannuksiin, joilla pyritään saavuttamaan riippumaton ja tehokas oikeusjärjestelmä, etenkin toimintakykyisen hallintotuomioistuinjärjestelmän kehittämiseen;

33. tunnustaa, että kun otetaan huomioon Albanian rooli järjestäytyneen rikollisuuden torjumisessa, Albanialla on avainasema alueen vakauttamisessa;

34. on tietoinen siitä, että taloudellisen sektorin kehittämisessä (esimerkkinä mainittakoon, että neljäsosa väestöstä elää köyhyysrajan alapuolella), korruption torjumisessa ja avoimuuden lisäämisessä on vielä paljon tehtävää; kiinnittää huomiota koulutusalan vaikeaan tilanteeseen, etenkin yhtäläisten koulutusmahdollisuuksien takaamiseen lapsille kiireellisesti koko maassa;

35. kehottaa Albanian hallitusta ja viranomaisia kunnioittamaan kreikkalaisvähemmistön oikeuksia ja huomauttaa, että vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen edistyminen ja Albanian eurooppalainen tulevaisuus ovat läheisessä yhteydessä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamiseen;

Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia

36. katsoo, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian täysimittainen osallistuminen Euroopan integraatioprosessiin on hyödyksi sekä maalle itselleen että koko alueelle;

37. on tyytyväinen entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hallituksen vastauksiin Euroopan komission kyselyyn poliittisista ja taloudellisista aiheista sekä yhteisön säännöstöstä; odottaa komission antavan lausuntonsa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian EU-jäsenyyshakemuksesta mahdollisimman pian; korostaa, että jäsenehdokasaseman saaminen joulukuun 2005 Eurooppa-neuvoston kokouksessa kannustaa maata jatkamaan uudistuksia ja vahvistaa alueen vakautta;

38. pitää myönteisenä hallituksen toteuttamia ponnisteluja hajauttamista koskevien uudistusten toimeenpanemiseksi osana Ohridissa vuonna 2001 allekirjoitettua puitesopimusta; panee tyytyväisenä merkille marraskuussa 2004 järjestetyn kansanäänestyksen tuloksen, joka osoitti, että maan suuntautuminen Euroopan unioniin saa tukea ja luo ehtoja lisäuudistuksille; korostaa, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian hajauttamisponnisteluja olisi tuettava asianmukaisesti Euroopan unionin tukiohjelmista, joita olisi "hajautettava" edelleen kansallisten ja paikallisviranomaisten asiantuntemuksen saamiseksi käyttöön;

39. pitää valitettavana, että ETYJ:n tarkkailijoiden mukaan kevään 2005 paikallisvaalit olivat sääntöjenvastaisuuksien leimaamat, ja kehottaa entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisia toteuttamaan välittömästi tarpeelliset toimenpiteet, jotta vaalistandardit olisivat Office for Democratic Institutions and Human Rights -viraston esittämien vaatimusten mukaisia;

40. katsoo, että aluejaon toteutettavuutta koskevan kansanäänestyksen epäonnistuminen varmistaa kahden suurimman etnisen ryhmän välisen sovinnonteon jatkamisen Ohridin sopimuksen mukaisesti, ja entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta voi näin tulla rauhanomaisen rinnakkaiselon malli ja se voi lisätä koko alueen vakautta;

41. panee merkille, että useiden entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa toimivien EU-elinten olisi parannettava koordinaatiotaan; katsoo tässä mielessä, että Euroopan komission olisi oltava keskeisessä asemassa, kun maassa toteutetaan yhteisöpolitiikkoja;

42. panee merkille, että EU:n ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian välisen yhteistyön perustaviin tekijöihin kuuluu täysi tuki ICC:lle; tähdentää tässä mielessä, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Yhdysvaltojen välinen ns. poikkeussopimus, joka allekirjoitettiin vuonna 2003, olisi mitätöitävä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian jäsenyyshakemuksen vuoksi;

43. pitää valitettavana, että paikallisvaaleja koskevien Etyj:n raporttien mukaan useissa kunnissa havaittiin sääntöjen rikkomisia; kehottaa siksi lisäämään ponnistuksia tulevien vaalimenettelyiden lujittamiseksi erityisesti paikallistasolla;

Kroatia

44. pitää myönteisenä 18. kesäkuuta 2004 tehtyä päätöstä [3] myöntää Kroatialle ehdokasvaltion asema;

45. panee merkille neuvoston päätöksen lykätä liittymisneuvottelujen käynnistämistä Kroatian kanssa, koska maan täydestä yhteistyöstä ICTY:n kanssa ei ole päästy yhteiseen sopimukseen;

46. on tässä mielessä tyytyväinen neuvoston päätökseen laatia Kroatiaa koskeva neuvottelukehys, ja kehottaa Kroatian hallitusta osoittamaan kaikin tavoin olevansa valmis täyteen yhteistyöhön ICTY:n kanssa; toteaa, että tämä on perustava testi kaikille alueen maille, ja ilmaisee täyden tukensa ICTY:n vaikealle työlle;

47. kehottaa Kroatiaa ratkaisemaan jäljellä olevat rajakiistat Slovenian kanssa käytävällä vuoropuhelulla, välttämään yksipuolisia toimia, joiden tarkoituksena on vahingoittaa Slovenian ja Kroatian välistä rajaa ja vaikuttaa rajalinjaan ilman toisen suostumusta, ja tekemään kaiken voitavansa edistääkseen ja helpottaakseen pakolaisten paluuta;

48. panee merkille Kroatian pääministerin Sanaderin Belgradiin marraskuussa 2004 tekemän vierailun, joka oli ensimmäinen virallinen vierailu entisen Jugoslavian hajoamisen jälkeen; panee merkille, että pääministeri Sanader ja Serbia ja Montenegron presidentti Marovic allekirjoittivat sopimukset, jotka koskevat kansallisia vähemmistöjä ja teknistä ja tieteellistä yhteistyötä, ja että he olivat yhtä mieltä siitä, että sekä Kroatian että Serbia ja Montenegron tulevaisuuteen on kuuluttava Euroopan unionin jäsenyys;

49. kehottaa viranomaisia ryhtymään merkittäviin toimiin pakolaisten paluun helpottamiseksi ja takaamaan oikeudenmukaiset ja tehokkaat sotarikosoikeudenkäynnit kotimaassa;

50. kehottaa neuvostoa ja komissiota lähettämään seurantaryhmän mahdollisimman pian Kroatiaan, jotta neuvoston seuraavaan kokoukseen saataisiin luotettavia tuloksia päätöksenteon pohjaksi;

Yleisiä huomautuksia

51. kehottaa sovittamaan alueella toteutettavat kansainväliset toimet paremmin yhteen; huomauttaa, että koska alueella on lukuisia toimijoita, on tarpeen määritellä ja jakaa toimivaltuudet niiden välillä; kiinnittää erityistä huomiota tarpeeseen tehdä selkeä vastuiden ja toimivaltuuksien jako Euroopan jälleenrakennusviraston ja Euroopan komission alueella toimivien "hajautettujen" edustustojen välillä;

52. kehottaa neuvostoa ja komissiota laatimaan Länsi-Balkanin maille tuleviksi vuosiksi selkeän etenemissuunnitelman sekä liittymisstrategian ja pyytää, erityisesti pitäen silmällä neuvottelujen aloittamista Kroatian kanssa, että EU lähettäisi yksiselitteisen viestin muille Kaakkois-Euroopan maille;

53. huomauttaa, että Länsi-Balkanin SAP-prosessi muodostaa olennaisen kehyksen näiden maiden etenemiselle kohti EU-jäsenyyttä;

54. huomauttaa, että vakautus- ja assosiaatioprosessin sekä vakautus- ja assosiaatiosopimuksen rooleja olisi vahvistettava ja että EU:n olisi tarjottava selkeä, asteittainen yhdentymistä koskeva toimintasuunnitelma;

55. kehottaa EU:ta kannustamaan ja tukemaan kaikkia alueen hallituksia, kun ne valmistelevat Turkin tavoin EU:n vaatimusten mukaisia väliaikaisia kansallisia kehityssuunnitelmia kasvattaakseen tulevan yhteisötuen institutionaalista käyttökapasiteettia etenkin maatalouden, infrastruktuurien ja inhimillisten resurssien kehittämisen alalla;

56. huomauttaa, että alkuperäsääntökysymys haittaa Kaakkois-Euroopan maiden ja EU:n markkinoiden välistä vapaakauppaa, sillä useimmat näistä maista eivät ole allekirjoittaneet alkuperäsääntöjä koskevaa Euroopan laajuista sopimusta; kehottaa komissiota asettamaan etusijalle näiden maiden auttamisen mahdollisissa neuvotteluissa ja tarvittavissa menettelyissä;

57. panee merkille, että vuodesta 2002 lähtien on Länsi-Balkanin suhteiden budjettimäärärahoja jatkuvasti ja merkittävästi leikattu vuosittain; on vakaasti päättänyt huolehtia riittävän rahoituksen osoittamisesta alueelle seuraavissa rahoitusnäkymissä ottaen huomioon alueeseen kohdistuvat ratkaisevan tärkeät haasteet, asteittainen siirtyminen fyysisestä jälleenrakennuksesta instituutioiden vahvistamiseen ja liittymistä edeltävään tukeen sekä alueen strateginen merkitys Euroopan unionille;

58. kehottaa neuvostoa ja komissiota ryhtymään kiirellisiin toimiin rajatarkastusyhteistyön vahvistamisessa osana oikeus- ja sisäasioiden laajennettua strategiaa alueella, koska alueella on lähestyttävä koko yhteiskuntaa, erityisesti mielipidevaikuttajia, pohjustettaessa alueen valmiutta liittyä Euroopan unioniin; strategiaan olisi sisällyttävä komission tutkimus viisumivaatimusten asteittaisen vähentämisen vaikutuksista alueen maissa ja tutkimuksen johtopäätökset olisi esiteltävä vuoden 2005 loppuun mennessä; tutkimuksessa olisi tarkasteltava etenkin opiskelijoiden, kansalaisjärjestöjen edustajien, talouden toimijoiden sekä poliittisten elinten ja liike-elämän edustajien liikkumisen helpottamista;

59. kehottaa alueen maiden viranomaisia lisäämään ponnistuksiaan kaikkien sotarikoksiin syyllistyneiden tuomiseksi kansallisten tuomioistuinten eteen riippumatta siitä, mihin etniseen ryhmään uhrit ja tekijät kuuluivat, sekä suorittamaan tämän tehtävän kansainvälisesti tunnustettuja oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia normeja noudattaen ja yhteistyössä Haagin tuomioistuimen kanssa;

60. korostaa, että alueen maat voivat tehdä paljon auttaakseen itseään edistymään edelleen tiellä kohti yhdentymistä EU:iin täyttämällä seuraavat ehdot:

- yhteistyö ICTY:n kanssa

- tehokkaiden menettelyjen täytäntöönpano pakolaisten ja asuinseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden hyväksi

- ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittaminen

- korruptiota, järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa sekä ase- ja huumekauppaa torjuvien aktiivisten politiikkojen täytäntöönpano

- tehokas taloudellinen yhteistyö;

61. pitää tervetulleena romanien osallisuuden vuosikymmentä (2005—2015) koskevan Sofian julistuksen antamista ja pyytää komissiota tukemaan alueen maiden pyrkimyksiä parantaa ratkaisevalla tavalla romaniväestön asemaa;

62. EU:n politiikan päätavoitteisiin olisi sisällytettävä EU:n avustusten täytäntöönpanoa ja hallinnointia koskevien velvollisuuksien järjestelmällinen ja lisääntyvä siirtäminen siten, että vahvistetaan paikallisten ja kansallisten viranomaisten asemaa ja lisätään kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisten voimien osallistumista sitä mukaa kuin maat saavuttavat tarvittavat toimintavalmiudet;

63. pyytää komissiota sisällyttämään maiden toimielimet suoraan EU-avustusten varainhoidon hallintojärjestelmään CARDS-ohjelmassa esitetyllä tavalla;

64. kehottaa kaikkia alueen maita työskentelemään yhdessä alueen perusrakenteiden yhteensovittamiseksi, sillä tällä sektorilla tapahtuva kehitys on olennaista, mikäli alueen halutaan yhdentyvän taloudellisesti;

65. pahoittelee sitä, että alueella olevien maiden ulkopuolelta tulleiden pakolaisten ja sisäisten pakolaisten paluun toteuttaminen on vielä kesken;

66. on edelleen vakavasti huolissaan nuorison lähtemisestä alueelta, aivovuodosta ja köyhyyden ja työttömyyden määrästä, jotka eivät ole vailla keskinäistä yhteyttä;

67. panee merkille, että Balkanin miinakentät ovat edelleen merkittävä este Kaakkois-Euroopan alueiden kehitykselle ja yhdentymiselle ja että vaikka paljon työtä on menestyksellisesti tehty viime vuosien aikana, EU:n miinoja koskevaan strategiaan liittyviä toimia alueen maissa on jatkettava, jotta voidaan saavuttaa Ottawan yleissopimuksen tavoitteena oleva tiettyjen alueiden julistaminen miinattomiksi vuoteen 2010 mennessä;

68. katsoo, että aidon kansalaisyhteiskunnan kehittäminen ja tukeminen muodostavat välttämättömän tekijän, joka varmasti vahvistaa demokraattisia instituutioita ja pohjustaa osapuolten välisen täyden sovinnon syntymistä;

69. kehottaa komissiota lisäämään ponnistuksiaan alueen maiden tukemiseksi näiden pyrkiessä siihen, että niiden koulutusjärjestelmissä maan monietninen perintö otetaan täysimääräisesti huomioon, sekä varmistamaan, että maat voivat osallistua Euroopan unionin koulutusvaihto-ohjelmiin;

70. vaatii komissiota esittelemään konkreettisen hankkeen sellaisen alueen luomiseksi, jolla olisi helpotettu liikkumisvapaus naapurialueiden välillä, mikä tehostaisi rajat ylittävän ja alueellisen yhteistyön kehitystä;

71. vaatii komissiota edistämään ja tukemaan ystävyysohjelmien laatimista kunnallistasolla ja tukemaan kaikkia toimia, joilla helpotetaan eri toimijoiden välisen verkoston syntymistä Euroopan unioniin ja vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvissa maissa;

72. ehdottaa, että EU yhteistyössä YK:n kanssa toimii ratkaisevassa roolissa luotaessa puitteita Kosovon asemasta käytäville kaikkien asianomaisten poliittisten toimijoiden välisille välittömästi käynnistettäville keskusteluille, ja odottaa mielenkiinnolla näiden keskustelujen perusteella aikaansaatavaa rakentavaa tulosta;

73. vaatii Länsi-Balkanin valtioita hyväksymään ja panemaan täytäntöön asevientiä koskevat Euroopan unionin menettelysäännöt;

74. kehottaa komissiota ja jälleenrakennusvirastoa rohkaisemaan ja tukemaan edelleen sellaisen laajakantaisen totuus- ja sovintoprosessin käynnistämistä, jolla täydennetään oikeudellisia menettelyjä, johon kansalaisyhteiskunnan edustajien, poliittisten toimijoiden ja kulttuurihenkilöiden tulisi osallistua ja joka toimisi kestävän rauhan ja vakauden perustana alueella; katsoo, että kyseisen sovintoprosessin tulisi kohdistua erityisesti nuoriin ja siihen tulisi sisältyä koulujen oppikirjojen ja historian opinto-ohjelmien perusteellinen uudelleenarviointi;

*

* *

75. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja ehdokasmaiden hallituksille ja parlamenteille, kaikille alueen hallituksille ja parlamenteille, EU:n vakaussopimuksen koordinaattorille, alueella toimiville EU:n erityisedustajille, YK:n erityisedustajalle Kosovossa (UNMIK), Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle ja Euroopan neuvostolle.

[1] EUVL C 87 E, 7.4.2004, s. 521.

[2] P6_TA(2004)0056.

[3] Ks. neuvoston päätelmät, 17.— 18. kesäkuuta 2004 (10679/2/04 REV 2).

--------------------------------------------------