KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Komission lausunto Serbian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi

A. JOHDANTO

a) Jäsenyyshakemus

Serbia esitti 22. joulukuuta 2009 hakemuksensa Euroopan unionin jäseneksi. Euroopan unionin neuvosto pyysi 25. lokakuuta 2010 komissiota antamaan hakemuksesta lausunnon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklassa vahvistetun menettelyn mukaisesti. Kyseisessä artiklassa todetaan seuraavaa: ”Jokainen Euroopan valtio, joka kunnioittaa 2 artiklassa tarkoitettuja arvoja ja sitoutuu edistämään niitä, voi hakea unionin jäsenyyttä. Hakemuksesta ilmoitetaan Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille. Hakijavaltio osoittaa hakemuksensa neuvostolle, joka tekee ratkaisunsa yksimielisesti kuultuaan komissiota ja saatuaan Euroopan parlamentin kaikkien jäsentensä enemmistöllä antaman hyväksynnän. Eurooppa-neuvoston hyväksymät unioniin liittymistä koskevat vaatimukset otetaan huomioon” .

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa todetaan, että ”unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo”.

Komissio antaa tämän lausunnon edellä mainittua säädöskehystä noudattaen.

Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat olivat ”mahdollisia ehdokkaita” EU:n jäseniksi. Näitä maita koskeva Eurooppa-perspektiivi vahvistettiin kesäkuussa 2003 Thessalonikissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa, jossa hyväksyttiin Länsi-Balkania koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma. Tämä toimintasuunnitelma on jatkossakin kyseistä aluetta koskevan EU:n politiikan kulmakivi.

Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti EU:n sitoumuksen ja totesi jälleen, että ”Länsi-Balkanin maiden tulevaisuus on Euroopan unionissa” , ja toisti, että ”kunkin maan lähentyminen Euroopan unioniin riippuu maan omista ponnisteluista sen pyrkiessä noudattamaan Kööpenhaminan kriteereitä ja vakautus- ja assosiaatioprosessissa vahvistettuja edellytyksiä. Jotta EU voisi tarkastella jäsenyyshakemusta, on ehdottoman tärkeää, että maa on tyydyttävällä tavalla noudattanut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisia velvoitteitaan, muun muassa kauppaa koskevia määräyksiä.” Sarajevossa 2. kesäkuuta 2010 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin ministerikokouksessa EU toisti varauksettoman sitoutumisensa Länsi-Balkanin Eurooppa-perspektiiviin: alueen maiden tulevaisuus on EU:ssa.

Perussopimuksessa esitettyjen vaatimusten mukaisesti tässä arvioinnissa on noudatettu Eurooppa-neuvoston hyväksymiä unioniin liittymistä koskevia vaatimuksia. Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi seuraavaa:

”Liittyminen tapahtuu heti, kun maa täyttää taloudellisia ja poliittisia ehtoja koskevat jäsenyysvelvoitteet.

Jäsenyys edellyttää, että

- ehdokasmaassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen,

- maassa on toimiva markkinatalous ja että maa pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa,

- maa pystyy suoriutumaan jäsenyyden mukanaan tuomista velvoitteista, joihin kuuluu myös poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen.”

Unionin valmiudet ottaa vastaan uusia jäseniä ja ylläpitää samalla Euroopan integraation etenemistä on myös tärkeä huomioon otettava seikka, jolla on merkitystä sekä unionille että ehdokasmaille.

Madridissa joulukuussa 1995 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa viitattiin tarpeeseen ”luoda edellytykset, jotka mahdollistavat ehdokasmaiden asteittaisen ja sopusointuisen integroitumisen, erityisesti markkinatalouden kehittämisen, hallintorakenteidensa mukauttamisen sekä vakaan taloudellisen ja rahoituksellisen ympäristön luomisen avulla” .

Neuvosto määritteli vakautus- ja assosiaatioprosessin ehdot 31. toukokuuta 1999. Niihin sisältyvät yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän sotarikostuomioistuimen kanssa sekä alueellinen yhteistyö. Nämä edellytykset ovat vakautus- ja assosiaatioprosessin perustekijöitä ja sisältyvät Serbian kanssa tehtävään, parhaillaan ratifioitavana olevaan vakautus- ja assosiaatiosopimukseen ja kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevaan väliaikaiseen sopimukseen, joka tuli voimaan 1. helmikuuta 2010.

Joulukuussa 2006 Eurooppa-neuvosto katsoi, että ”sitoumusten vahvistamiseen, ehdollisuuteen ja tiedottamiseen perustuva laajentumisstrategia yhdistettynä EU:n kykyyn integroida uusia jäseniä luo perustan uudelle yksimielisyydelle laajentumisesta” .

Komissio tarkastelee tässä lausunnossa Serbian hakemusta sen perusteella, miten maa pystyy täyttämään sekä Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat jäsenyysehdot että vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset. Lisäksi tarkastellaan Serbian saavuttamia tuloksia vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta ja kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevasta väliaikaisesta sopimuksesta johtuvien velvoitteiden täytäntöönpanossa.

Lausunto on laadittu edellisten lausuntojen laatimismenetelmää vastaavalla tavalla. Komissio lähetti Serbiaan useita asiantuntijavaltuuskuntia, jotka keskittyivät tarkastelemaan lähinnä poliittisten jäsenyysehtojen piiriin kuuluvia aloja. Tällä tavoin pystyttiin laatimaan luotettava arvio Serbian instituutioiden hallinnollisista valmiuksista ja siitä, miten lainsäädäntöä on pantu täytäntöön. Lisäksi voitiin paremmin määrittää jäljellä olevat haasteet ja tulevan toiminnan painopisteet. Komissio on tarkastellut sekä nykytilannetta että keskipitkän aikavälin näkymiä. Tätä lausuntoa varten ja ottamatta ennakolta kantaa mahdolliseen liittymisajankohtaan keskipitkä aikaväli on määritetty viiden vuoden jaksoksi.

Tämän lausunnon perustana oleva yksityiskohtainen analyysi on erillisessä asiakirjassa ( Analytical Report accompanying the Opinion on Serbia's application for membership of the European Union )[1]. Laajentumisesta saavutetun uuden yksimielisyyden pohjalta analyyttisessä kertomuksessa esitetään alustavia arvioita siitä, miten Serbian tuleva liittyminen vaikuttaa keskeisiin politiikan aloihin. Komissio esittää myöhemmin yksityiskohtaisempia arvioita liittymisen vaikutuksista näihin keskeisiin politiikanaloihin liittymisvalmistelujen edetessä. Lisäksi Serbian liittymissopimus edellyttäisi EU:n toimielinten teknistä mukauttamista Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti.

b) EU:n ja Serbian suhteet

EU:n ja Serbian suhteita on kehitetty vuoden 2000 demokraattisten muutosten jälkeen ensin Jugoslavian liittotasavallan ja vuodesta 2003 Serbia ja Montenegron valtioliiton kanssa. Montenegron itsenäistyttyä vuonna 2006 EU jatkoi suhteitaan valtioliiton seuraajan Serbian tasavallan kanssa.

Serbia osallistuu vakautus- ja assosiaatioprosessiin. Vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa määrätään yhteisistä sitoumuksista, jotka koskevat useita poliittisia, taloudellisia ja kauppaan liittyviä seikkoja. Sopimus allekirjoitettiin yhdessä kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen kanssa huhtikuussa 2008. EU:n jäsenvaltioiden ministerit sopivat vakautus- ja assosiaatiosopimuksen toimittamisesta parlamenteilleen ratifiointia varten, ja EU päätti panna kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan väliaikaisen sopimuksen täytäntöön heti kun neuvosto päättää, että Serbia toimii täydessä yhteistyössä entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. Serbia aloitti väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanon 1. tammikuuta 2009. Väliaikainen sopimus tuli voimaan 1. helmikuuta 2010. Kesäkuun 14. päivänä 2010 pidetyssä ulkoasiain neuvoston kokouksessa ministerit päättivät toimittaa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen parlamenteilleen ratifiointia varten. Tämä prosessi on yhä käynnissä. Serbia on yleisesti ottaen edistynyt hyvin vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanossa. Ongelmien ilmaantuessa Serbia on avoimesti ja rakentavasti pyrkinyt ratkaisemaan ne viipymättä ja tehokkaasti.

Neuvosto hyväksyi vuonna 2004 Serbian Eurooppa-kumppanuuden , jota päivitettiin vuosina 2006 ja 2008[2].

Poliittista vuoropuhelua on käyty ministeritason kokouksissa vuodesta 2003. Euroopan komissio ja Serbian viranomaiset ovat neuvotelleet toimintalinjoista pysyvän tehostetun vuoropuhelun puitteissa vuodesta 2003. Euroopan parlamentin ja Serbian parlamentin edustajien välisiä kokouksia on pidetty vuodesta 2006. Väliaikaisen sopimuksen mukainen välivaiheen komitea ja useat alakomiteat kokoontuvat vuosittain käsittelemään erityisesti sisämarkkinoihin, kilpailuun, kauttakulkuliikenteeseen, kauppaan, tulleihin, verotukseen, maatalouteen ja kalastukseen liittyviä asioita. Useissa pysyvän tehostetun vuoropuhelun puitteissa järjestetyissä alaryhmien kokouksissa käsitellään vakautus- ja assosiaatiosopimuksen piiriin kuuluvia aloja, joita ei ole sisällytetty väliaikaiseen sopimukseen. Näitä ovat muun muassa energia, ympäristö, sosiaalipolitiikka sekä oikeus-, vapaus- ja turvallisuusasiat.

Serbia osallistuu talousasioita käsittelevään vuoropuheluun komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Siihen liittyen Serbia esitti tammikuussa 2011 päivitetyn taloutta ja julkista taloutta koskevan vuotuisen ohjelmansa (Economic and Fiscal Programme, EFP).

Neuvosto myönsi Euroopan parlamenttia kuultuaan viisumivapauden Schengenin alueelle matkustaville Serbian kansalaisille 19. joulukuuta 2009. Tämä päätös perustui siihen, että Serbia oli edistynyt huomattavasti oikeuden, vapauden ja turvallisuuden aloilla ja täyttänyt viisumivapautusta koskevassa etenemissuunnitelmassa asetetut erityisehdot. Matkustajien suuri enemmistö on noudattanut viisumivapaan matkustamisen sääntöjä. Sitoumusten jatkuvan noudattamisen varmistamiseksi on perustettu viisumipakon poistamisen jälkeinen seurantamekanismi, koska tältä alueelta tulevien turvapaikanhakijoiden määrä on kasvanut. Komissio esitti ensimmäisen seurantakertomuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kesäkuussa 2011. Euroopan unionin ja Serbian välinen takaisinottosopimus tuli voimaan tammikuussa 2008.

Serbia allekirjoitti energiayhteisön perustamissopimuksen lokakuussa 2005 ja sopimuksen Euroopan yhteisestä ilmailualueesta kesäkuussa 2006.

Serbian hallitus hyväksyi lokakuussa 2008 yhdentymistä Euroopan unioniin koskevan kansallisen ohjelman vuosille 2008–2012. Ohjelman tarkistettu ja päivitetty versio hyväksyttiin joulukuussa 2009. Serbian hallitus hyväksyi joulukuussa 2010 toimintasuunnitelman, jolla on tarkoitus saavuttaa Euroopan komission vuonna 2010 laatimassa määräaikaiskertomuksessa asetetut ensisijaiset tavoitteet. Toimintasuunnitelmalla pyrittiin keskittämään toimia ja saavuttamaan uudistusohjelmaan liittyviä lisätuloksia ennen komission lausunnon antamista.

Serbia on saanut EU:n rahoitustukea vuodesta 2001. Vuosina 2001–2011 EU antoi Serbialle tukea yhteensä 2 miljardia euroa avustuksina ja 5,8 miljardia euroa edullisin ehdoin myönnettyinä lainoina. Vuosina 2001–2006 Serbia sai EU:lta CARDS-tukea 1 045 miljoonan euron arvosta. Vuosina 2007–2011 Serbia sai 974 miljoonaa euroa tukea liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA), joka korvasi CARDS-ohjelman vuonna 2007. Liittymistä valmistelevalla tukivälineellä on tarkoitus tukea Eurooppaan integroitumaan pyrkivän maan uudistusprosessia siten, että keskitytään oikeusvaltion periaatteisiin, instituutioiden luomiseen, EU:n säännöstöön lähentymiseen, kestävään taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen.

Serbia osallistuu vuosien 2007–2013 puitteissa täysipainoisesti useisiin EU-ohjelmiin: tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma, työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskeva Progress-ohjelma, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma, tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma, kulttuuriohjelma, tulliohjelma ja Fiscalis-ohjelma. Liittymistä valmistelevan tukivälineen varoilla katetaan osa näiden ohjelmien osallistumiskuluista.

B. JÄSENYYSEHDOT

POLIITTISET JÄSENYYSEHDOT

Tässä arvioinnissa on otettu huomioon Kööpenhaminan jäsenyysehtojen mukaisesti, että maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen, sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset.

Serbia on parlamentaarinen demokratia . Maan valtiosääntö ja lainsäädäntökehys perustuvat suurelta osin eurooppalaisiin periaatteisiin ja normeihin, ja valtion instituutiot ovat hyvin kehittyneet. Serbia on sitoutunut tavoittelemaan Euroopan unionin jäsenyyttä. Vuodesta 2008 maa on enenevässä määrin keskittänyt ponnistelujaan EU-asioihin liittyviin uudistuksiin. Hallitus on parantanut joitakin menettelyjään, ja parlamentti on selvästi tehostanut lainsäädäntötoimiaan nykyisen toimikauden aikana. Lainsäädäntöprosessi hyötyisi paremmasta valmistelusta ja eri sidosryhmien kattavammasta kuulemisesta. Parlamentaarisen valvonnan sekä hallituksen politiikan suunnittelun, koordinoinnin ja toteutuksen edellyttämiä valmiuksia on edelleen kehitettävä. Serbia on perustanut kaikki tarvittavat riippumattomat sääntelyelimet. Niiden vuosikertomusten parlamentaarista tarkastelua koskevia sääntöjä on selkiytetty, mutta riippumattomien elinten ja sääntelyelinten suositusten seurantaa on tehostettava. Julkishallinto on yleisesti ottaen hyvin kehittynyt, erityisesti keskustasolla. Ansioihin perustuva urajärjestelmä on otettava täysimääräisesti käyttöön. Serbia on antanut säädöksen Vojvodinan provinssista ja luvannut siirtää jonkin verran toimivaltaa kuntatasolle.

Vuodesta 2001 vaalit on toimitettu Serbiassa poikkeuksetta kansainvälisten normien mukaisesti. Vaalilainsäädäntö saatettiin vastikään eurooppalaisten normien mukaiseksi. Lainsäädännön mukaan parlamentin jäsenet on nyt nimitettävä äänestäjille esitettyjen vaaliluetteloiden mukaisessa järjestyksessä. Näin päästään eroon ns. avoimista irtisanoutumiskirjeistä, jotka parlamentin jäsenet aiemmin antoivat puolueilleen kautensa alussa. Näin lainsäädäntöön on saatu säännökset parlamentaaristen toimivaltuuksien vapaasta käytöstä, ja tämä periaate on aikanaan sisällytettävä kokonaisuudessaan perustuslakiin.

Serbia on parantanut oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen edellyttämiä lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia puitteita muun muassa tehostamalla korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Tähän on pyritty erityisesti tuomioistuinlaitoksen perusteellisilla uudistuksilla, perustamalla korruptiontorjuntavirasto ja tehostamalla kansainvälistä yhteistyötä rikosasioissa. Ensimmäiset tulokset on jo saavutettu. Suurimmat haasteet liittyvät tällä hetkellä tuomioistuinlaitoksen toimintaan sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Erityisesti korruption torjunnassa tarvitaan ennakoivaa lähestymistapaa, joka tuottaa selkeää näyttöä aloitetuista tutkintatapauksista ja syyllisille annetuista lopullisista tuomioista. Turvallisuusjoukkojen siviilivalvonnan kattavat puitteet ovat käytössä.

Serbian tuomioistuinlaitosta on uudistettu huomattavasti sen jälkeen, kun kansallinen strategia hyväksyttiin vuonna 2006. Uudistusten toteuttamista nopeutettiin vielä vuosina 2009 ja 2010. Riippumattomuutta ja itsehallintoa on lujitettu perustamalla ylimmät tuomari- ja syyttäjäneuvostot, jotka ovat toimineet pysyvissä kokoonpanoissa huhtikuusta 2011. Kaikkien tuomareiden ja syyttäjien uudelleennimitysmenettely toteutettiin joulukuussa 2009. Tavoitteena oli erityisesti nostaa heidän ammatillisia ja lahjomattomuutta koskevia normejaan. Kyseisen menettelyn alussa havaittuja huomattavia puutteita ollaan parhaillaan korjaamassa tarkistusprosessilla, josta on annettu selkeät suuntaviivat. Tarkistusprosessi on vielä saatettava asianmukaisesti ja läpinäkyvästi päätökseen kyseisten suuntaviivojen mukaisesti. Aikanaan on tarkasteltava valtuuksia, jotka perustuslaissa annetaan parlamentille tuomioistuinlaitokseen liittyvissä nimityksissä ja erottamisissa, jotta liian suuren poliittisen vaikuttamisen riskiä voidaan pienentää. Tuomioistuinjärjestelmän toimintaa on pyritty tehostamaan useilla toimilla. Tuomioistuinverkoston rakennetta on uudistettu ja tuomioistuinten lukumäärää vähennetty. Tämän seurauksena työmäärä on jakautunut aiempaa tasaisemmin. Toukokuussa 2011 perustettiin hallintotuomioistuin ja annettiin laki tuomioistuimen päätösten täytäntöönpanosta. Tarvitaan kuitenkin lisätoimia, jotta voidaan parantaa tuomioistuinlaitoksen toimintaa, saada kaikki hyöty uudistetusta tuomioistuinverkostosta ja lisätä yleisön luottamusta. Lisäksi on tehostettava tuomioiden täytäntöönpanoa ja jatkettava vireillä olevien asioiden suuren suman purkamista.

Korruption torjunnassa tarvittava oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on yleisesti ottaen toiminnassa Serbiassa. Serbiaan on perustettu korruptiontorjuntavirasto, jonka toimivaltaan kuuluvat virkamiesten lahjomattomuus ja puolueiden rahoituksen valvonta. Viraston resursseja lisättiin vastikään. Tämän lisäksi on perustettu eurooppalaisten normien mukainen parannettu kehys, jonka avulla valvotaan poliittisten puolueiden toimintaa ja vaalikampanjoita. Oikeusministeri on nimitetty korruption vastaisten toimien koordinaattoriksi. Viranomaiset ovat aloittaneet toimet, joilla tarkistetaan korruption torjunnan vanhentunutta strategiaa ja toimintasuunnitelmaa. Valtiontalouden tarkastusvirasto on ottanut näkyvämmän roolin julkisten menojen valvonnassa ja sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisessa. Tulliviranomaisten ja poliisin tehostetun sisäisen valvonnan tuloksena on pystytty tutkimaan enemmän tapauksia ja määräämään rangaistusseurauksia. Lainvalvontavirastojen erikoistumista on edistetty, ja nostettujen syytteiden lukumäärä on kasvanut. Korruptiota esiintyy edelleen yleisesti monilla aloilla, ja se on yhä vakava ongelma. Korruption torjunnan huomattava tehostaminen edellyttää vahvempaa poliittista sitoutumista asiaan. Ratkaisevassa asemassa ovat tutkintavalmiuksien lisääminen ja lainvalvontaelinten toiminnan koordinointi. Korruptiotapausten tutkintaa, syytteiden nostamista ja lopullisten tuomioiden antamista on asteittain tehostettava huomattavasti kaikilla hallinnon tasoilla. Ongelmia on myös julkisten hankintojen, yksityistämisen, aluesuunnittelun ja rakennuslupien valvonnassa.

Serbia on laatinut järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa varten yleisesti ottaen asianmukaisen oikeuskehyksen, ja valmiuksia on lisätty muun muassa kansainvälisessä yhteistyössä. Tällä alalla saavutettuihin merkittäviin tuloksiin kuuluu esimerkiksi suuren kansainvälisen huumeiden salakuljetusorganisaation hajottaminen. Rahanpesu ja huumeiden salakuljetus ovat keskeisiä ongelma-alueita. Niiden tutkintaa ja tuomioihin johtavien syytteiden nostamista on tehostettava jatkossa. Lisäksi on parannettava valmiuksia ennakoivaan ja paremmin koordinoituun tutkintaan ja lisättävä alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä. Tuomioistuinlaitoksen välittömässä valvonnassa on parannettava lainvalvontaelinten teknisiä valmiuksia toteuttaa erityistutkintatoimia.

Ihmisoikeuksia sekä vähemmistöjen suojelemista säätelevä Serbian oikeudellinen ja poliittinen kehys vastaa yleisesti ottaen eurooppalaisia normeja. Perustuslaissa taataan kattavat ihmisoikeudet ja perusvapaudet ja annetaan mahdollisuus perustuslailliseen muutoksenhakuun viimeisenä ihmisoikeudet suojaavana oikeuskeinona. Lainsäädännön täytäntöönpanoa on kuitenkin tehostettava edelleen. Hallinnon, poliisin ja tuomioistuinlaitoksen palveluksessa työskentelevien henkilöiden jatkokoulutusta on kehitettävä, jotta voidaan varmistaa tämän alan normien aktiivisempi ja johdonmukaisempi soveltaminen.

Serbiassa kunnioitetaan yleisesti ottaen ihmisoikeuksia. Oikeusasiamies ja tiedonsaannista ja tietosuojasta vastaava komissaari ovat yhä näkyvämmässä roolissa hallinnon valvonnassa. Syrjinnän torjunnassa sovellettavaa oikeudellista kehystä on parannettu huomattavasti, ja alkuvaiheessa olevan lainsäädännön täytäntöönpanon valvontamekanismit ovat käytössä. Viranomaiset ovat myös pyrkineet paremmin turvaamaan kokoontumisvapauden ja yhdistymisvapauden noudattamisen sekä kiinnittäneet enemmän huomiota kansalaisyhteiskunnan edustajien asemaan. Vastikään hyväksytyllä tiedotusvälineitä koskevalla strategialla pyritään huomattavasti selkiyttämään oikeudellista ja markkinaympäristöä, jossa tiedotusvälineet toimivat. Asianomaisilta instituutioilta odotetaan kattavampia ja ennakoivampia toimia, jos toimittajiin ja tiedotusvälineisiin kohdistetaan uhkauksia tai väkivaltaa erityisesti radikaalien ryhmittymien taholta. Olosuhteet Serbian vankiloissa ovat suuri huolenaihe. Palauttamista koskeva laki ja julkista omaisuutta koskeva uusi laki on annettu pitkän odotuksen jälkeen. Molempien lakien läpinäkyvä, syrjimätön täytäntöönpano on varmistettava. Omistusoikeuksia koskevan oikeusvarmuuden täysimääräinen varmistaminen edellyttää myös muita toimenpiteitä. Komissio seuraa näiden lakien täytäntöönpanoa ja soveltamista.

Vähemmistöjen aseman kunnioittamisen ja suojelun edellyttämä oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on toiminnassa Serbiassa. Perustuslaissa taataan paitsi kaikkien kansalaisten oikeudet myös kansallisten vähemmistöryhmien erityisoikeudet. Se on myös kansallisten vähemmistöneuvostojen oikeusperusta. Vähemmistöjen poliittinen edustus on varmistettu. Valtion tasolla oikeusasiamies ja tasa-arvokomissaari käyttävät toimivaltaansa tällä alalla. Serbia on laatinut romanien integrointia varten kattavan strategian, jonka täytäntöönpano on parhaillaan käynnissä. Sosiaalista osallisuutta edistäviä aktiivisia toimia on toteutettu erityisesti terveydenhuollon, koulutuksen ja asuntoasioiden aloilla. Viime aikoina on toteutettu toimia, joilla helpotetaan ns. lainsäädännöllisesti näkymättömien henkilöiden rekisteröitymistä, jotta he voivat hyödyntää perusoikeuksiaan. Tämän lisäksi tarvitaan rahallista apua ja muita määrätietoisia toimia, jotta romanien asemaa ja sosiaalis-taloudellisia oloja voidaan parantaa. Romanit ovat edelleen heikoimmassa ja syrjäytyneimmässä asemassa oleva vähemmistöryhmä, mistä ovat osoituksena lukuisat laittomat asutusalueet. Ulkomailta tulleiden ja maan sisäisten pakolaisten asema on edelleen ongelmallinen, vaikka viime vuosina on edistytty huomattavasti vastaanottokeskusten lukumäärän vähentämisessä.

Serbia täyttää yleisesti ottaen vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytykset. Yhteistyö entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa on parantunut suuresti vuodesta 2008 ja on nykyään täysin tyydyttävällä tasolla. Tästä ovat parhaana osoituksena Radovan Karadžićin pidättäminen vuonna 2008 sekä Ratko Mladićin ja Goran Hadžićin pidättäminen vuonna 2011 sekä heidän toimittamisensa Haagin tuomioistuimeen. Serbia on sitoutunut jatkamaan samantasoista yhteistyötä. Serbia osallistuu aktiivisesti alueellisiin aloitteisiin ja on toteuttanut merkittäviä toimia sovinnon edistämiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan, Kroatian ja Montenegron kanssa Sarajevon julistukseen liittyvän prosessin yhteydessä tehty sopimus pakolaisten ja maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilanteeseen sovellettavista kestävistä ratkaisuista oli huomattava saavutus. Serbia on edistynyt merkittävästi kahdenvälisissä suhteissaan muiden laajentumisprosessissa mukana olevien maiden kanssa, erityisesti Kroatian, Bosnia ja Hertsegovinan ja Montenegron kanssa. Serbialla on myös koko ajan ollut yleisesti hyvät suhteet sen naapureina oleviin EU:n jäsenvaltioihin. Naapurimaiden kanssa on vielä ratkaistava useita kahdenvälisiä asioita, jotka liittyvät erityisesti rajojen määrittämiseen ja merkitsemiseen.

Serbia ei ole tunnustanut Kosovon yksipuolista itsenäisyysjulistusta[3]. Serbia on säilyttänyt rinnakkaiset hallintorakenteensa Kosovossa, ja se järjesti toukokuussa rinnakkaiset kunnalliset täytevaalit. Tämä on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 vastaista toimintaa. YK:n yleiskokouksen 9. syyskuuta 2010 antaman päätöslauselman, jonka antamista Serbia ja EU:n 27 jäsenvaltiota olivat yhdessä esittäneet, mukainen Belgradin ja Pristinan välinen vuoropuhelu aloitettiin maaliskuussa 2011. Vuoropuhelua on käyty yleisesti ottaen rakentavassa hengessä, ja syyskuuhun mennessä useista asioista oli tehty sopimukset: henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus, väestörekisteri ja kiinteistörekisteri. Tähän mennessä tehdyt sopimukset on pantava täytäntöön vilpittömässä mielessä. Lisää tuloksia on vielä saavutettava, jotta voidaan ensisijaisesti toteuttaa osallistavan ja toimivan alueellisen yhteistyön periaatteet ja löytää kestäviä ratkaisuja EU:n säännöstöön liittyvissä asioissa esimerkiksi energia- ja televiestintäaloilla. Kaikkien osapuolten on osaltaan pyrittävä lieventämään jännitteitä Pohjois-Kosovossa ja sallittava henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus, joka hyödyttää kaikkia alueen ihmisiä.

TALOUDELLISET JÄSENYYSEHDOT

Tässä arvioinnissa on otettu huomioon Kööpenhaminan jäsenyysehtojen mukaisesti, että maassa on toimiva markkinatalous ja että maa pystyy selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa.

Serbiassa vallitsee laaja yksimielisyys markkinatalouden perustekijöistä, ja maa on edistynyt talousuudistusten täytäntöönpanossa. Serbian talous on saavuttanut riittävän makrotaloudellisen vakauden, jotta talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, joissa voidaan ennakoida tulevaa. Viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana harjoitettu talouspolitiikka on tukenut keskimäärin lähes viiden prosentin kasvua, asteittain hidastuvaa inflaatiota ja yleistä elintason parantumista. Maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi on kuitenkin paljastanut heikkoudet kasvun paradigmassa, joka perustui ulkomaiseen lainanottoon perustuvaan kotimaiseen kysyntään. Tästä seuraa, että valitulla politiikkayhdistelmällä pystytään vain rajoitetusti reagoimaan ulkoisiin häiriöihin. Rahoituskehyksen vahvistamisessa ja julkisen talouden tehostamisessa on edistytty huomattavasti viime aikoina. Näin edistetään siirtymistä kestävämpään ja tasapainoisempaan kasvuun, jota vienti ja investoinnit tukevat. Markkinavoimien vapaa vuorovaikutus on parantunut, vaikkakin hitaasti ja epätasaisesti, yksityistämisen sekä kaupan ja hintojen vapauttamisen myötä. Markkinoille pääsyä ja sieltä poistumista on pystytty helpottamaan. Taloudellinen integraatio EU:n kanssa on korkealla tasolla.

Talouden suorituskykyä haittaavat lukuisat rakenteelliset heikkoudet. Valtio vaikuttaa edelleen voimakkaasti talouden toimintaan, koska yksityistäminen ja hintojen vapauttaminen ovat edenneet hitaasti. Lainsäädännön ennustettavuutta lisäävistä ja byrokratiaa keventävistä toimista huolimatta oikeudellinen epävarmuus rajoittaa yhä liiketoimintaympäristön toimintaa. Tuomioistuinten päätösten pitkittyvä täytäntöönpano rapauttaa luottamusta oikeusjärjestelmään. Talouden potentiaalia haittaavat myös kilpailun puute tietyillä aloilla ja infrastruktuurin merkittävät pullonkaulat. Ulkomaisia suoria sijoituksia oli suhteellisen paljon ennen vuotta 2008. Talouskriisin aiheuttaman nopean laskun jälkeen sijoitusten määrä on elpynyt hitaasti, mutta Serbian on jatkettava investointiympäristön kehittämistä. Talouden elpyessä hitaasti maassa on suuri työttömyys ja levoton yhteiskunnallinen tilanne. Serbian on pikaisesti poistettava työmarkkinoiden rakenteelliset jäykkyystekijät, mukaan lukien ammattitaitoisen työvoiman kysynnän ja tarjonnan epätasapaino. Epävirallinen talous on edelleen merkittävä haaste.

KYKY TÄYTTÄÄ JÄSENYYSVELVOITTEET

Serbian kykyä täyttää jäsenyysvelvoitteet on arvioitu seuraavilla indikaattoreilla:

vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa asetetut velvoitteet,

edistyminen EU:n säännöstön käyttöönotossa, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa.

Serbia on kaiken kaikkiaan pannut moitteettomasti täytäntöön väliaikaisen sopimuksen mukaiset velvoitteensa ja noudattaa yleisesti ottaen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mukaisia sitoumuksia.

Serbia hyväksyi vuonna 2008 kansallisen ohjelman EU:hun yhdentymistä varten. Se on kattava ja kunnianhimoinen suunnitelma vuosille 2008–2012 kansallisen lainsäädännön lähentämiseksi EU:n säännöstöön. Maa on sittemmin edistynyt merkittävästi antaessaan EU:n säännöstöä vastaavaa lainsäädäntöä, erityisesti sisämarkkinoiden, tilastoinnin, kauppaa koskevien määräysten, tullin ja verotuksen aloilla. Hallinnolliset valmiudet ovat kokonaisuudessaan hyvällä tasolla, ja tuomioistuinlaitosta ollaan parhaillaan uudistamassa perusteellisesti. Lainsäädännön täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta asettavat kuitenkin haasteita. Serbian odotetaan tulevaisuudessa keskittyvän pitkäjänteisesti erityisesti korruption torjuntaan. Maan on toteutettava lisätoimia pystyäkseen täyttämään jäsenyysvelvoitteet keskipitkällä aikavälillä.

Jos Serbia jatkaa ponnistelujaan, sen pitäisi pystyä keskipitkällä aikavälillä täyttämään EU:n säännöstön vaatimukset seuraavilla aloilla:

- yhtiöoikeus

- kalastus

- verotus

- talous- ja rahapolitiikka

- tilastointi

- yritys- ja teollisuuspolitiikka

- tiede ja tutkimus

- koulutus ja kulttuuri

- tulliliitto

- ulkosuhteet

- ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikka

- varainhoitoa ja talousarviota koskevat säännökset.

Serbian on toteutettava lisätoimia lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi keskipitkällä aikavälillä seuraavilla aloilla:

- tavaroiden vapaa liikkuvuus

- työntekijöiden vapaa liikkuvuus

- sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus

- pääomien vapaa liikkuvuus

- julkiset hankinnat

- immateriaalioikeudet

- kilpailupolitiikka

- rahoituspalvelut

- tietoyhteiskunta ja tiedotusvälineet

- elintarvikkeiden turvallisuus, eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikka

- liikennepolitiikka

- energia

- sosiaalipolitiikka ja työllisyys

- Euroopan laajuiset verkot

- aluepolitiikka ja rakennepolitiikan välineiden koordinointi

- kuluttajien ja terveyden suojelu.

Edellä mainituilla aloilla on mukautettava edelleen oikeudellista ja institutionaalista kehystä sekä vahvistettava erityisesti hallinnollisia ja täytäntöönpanoon liittyviä valmiuksia.

Serbian on toteutettava merkittäviä ja määrätietoisia toimia lainsäädäntönsä yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi keskipitkällä aikavälillä seuraavilla aloilla:

- maatalous ja maaseudun kehittäminen

- oikeuslaitos ja perusoikeudet

- oikeus, vapaus ja turvallisuus

- varainhoidon valvonta.

Näillä aloilla lainsäädännöllistä ja institutionaalista kehystä on mukautettava huomattavasti ja hallinnollisia ja täytäntöönpanoon liittyviä valmiuksia on vahvistettava merkittävästi.

Ympäristön ja ilmastonmuutoksen aloilla on toteutettava koordinoituja ja kestävällä pohjalla olevia toimia maan lainsäädännön yhdenmukaistamiseksi EU:n säännöstön kanssa ja sen täytäntöönpanemiseksi. Olisi muun muassa tehtävä merkittäviä investointeja ja lujitettava lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevia hallinnollisia valmiuksia, jotta EU:n säännöstöä voitaisiin tosiasiallisesti noudattaa keskipitkällä aikavälillä tärkeimmissä kysymyksissä, kuten ilmastonmuutoksen alalla. Serbian lainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä ja edellyttää lisää investointeja.

C. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Viime vuosina tehtyjen huomattavien uudistusten myötä Serbia on edistynyt merkittävästi Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien poliittisten jäsenyysehtojen täyttämisessä – maassa on vakaat instituutiot, jotka takaavat demokratian, oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamisen sekä vähemmistöjen kunnioittamisen ja suojelemisen. Myös vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä edistys on ollut huomattavaa. Serbialla on kattava perustuslaillinen, lainsäädännöllinen ja institutionaalinen kehys, joka vastaa yleisesti ottaen eurooppalaisia ja kansainvälisiä normeja. Parlamentin lainsäädäntötyö on ollut nykyisellä vaalikaudella paljon aiempaa tehokkaampaa. Oikeusvaltion edellyttämä oikeudellinen ja institutionaalinen kehys on kattava, myös korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, missä on saavutettu alustavia tuloksia. Ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelua koskeva lainsäädäntö on hyvällä tasolla, ja sen täytäntöönpano on alkanut. Serbia on päässyt täysin tyydyttävälle tasolle yhteistyössä entisen Jugoslavian alueella tehtyjä rikoksia käsittelevän kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa. Maa on myös koko ajan aktiivisemmin pyrkinyt edistämään sovintoa alueella. Serbia on suostunut ja osallistunut Kosovon kanssa vuoropuheluun toimista, joilla helpotetaan ihmisten elämää. Tämän seurauksena on tehty useita sopimuksia (henkilöiden ja tavaroiden vapaasta liikkuvuudesta, väestörekisteristä ja kiinteistörekisteristä), ja Serbia on aloittanut niiden alustavan täytäntöönpanon.

Taloudellisten jäsenyysehtojen osalta Serbia on toteuttanut tärkeitä toimia, joilla pyritään luomaan toimiva markkinatalous. Maa on onnistunut jonkin verran vakauttamaan talouttaan maailmanlaajuisesta talous- ja rahoituskriisistä huolimatta. Lisätoimia kuitenkin tarvitaan talouden rakenteiden uudistamiseksi ja liiketoimintaympäristön parantamiseksi. Erityisesti on lujitettava oikeusvaltioperiaatteen noudattamista, vähennettävä byrokratiaa, tehostettava kilpailua, kasvatettava yksityisen sektorin roolia sekä lisättävä työmarkkinoiden joustavuutta. Jotta Serbia pystyy keskipitkällä aikavälillä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa, maan on rakenneuudistuksilla parannettava talouden tuotantokapasiteettia ja luotava toimintaympäristö, joka houkuttelee enemmän ulkomaisia sijoituksia.

Serbia on edistynyt hyvin vakautus- ja assosiaatiosopimuksessa ja väliaikaisessa sopimuksessa määrättyjen velvoitteiden täytäntöönpanossa.

Serbia voi keskipitkällä aikavälillä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet lähes kaikilla EU:n säännöstön aloilla, kunhan se jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön kanssa ja toteuttaa lisätoimia lainsäädäntönsä täytäntöönpanemiseksi ja noudattamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä seuraaviin aloihin: maatalous ja maaseudun kehittäminen, oikeuslaitos ja perusoikeudet, oikeus, vapaus ja turvallisuus sekä varainhoidon valvonta. Ympäristöasioita ja ilmastonmuutosta koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen kaikilta osin EU:n säännöstön kanssa on mahdollista vain pitkällä aikavälillä ja edellyttää lisäinvestointeja.

Alustavien arvioiden mukaan Serbian liittyminen Euroopan unioniin vaikuttaisi kaiken kaikkiaan varsin vähän EU:n politiikkoihin, eikä se vaikuttaisi EU:n kykyyn pitää yllä ja syventää omaa kehitystään.

Komissio suosittaa, että neuvosto myöntää Serbialle ehdokasmaan aseman ottaen huomioon tähän mennessä saavutetun edistymisen ja olettaen, että Serbia aloittaa uudestaan vuoropuhelun Kosovon kanssa ja aloittaa viipymättä ja vilpittömässä mielessä tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanon.

Serbia on edistynyt hyvin Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamien poliittisten jäsenyysehtojen sekä vakautus- ja assosiaatioprosessin edellytysten täyttämisessä. Edistymisen on kuitenkin jatkuttava, ja Kosovon ongelmiin on löydettävä käytännön ratkaisuja.

Komissio suosittaa, että Serbian kanssa aloitetaan neuvottelut Euroopan unioniin liittymisestä heti kun se on edistynyt merkittävästi toimissaan kohti seuraavaa ensisijaista tavoitetta:

- suhteet Kosovoon on pyrittävä normalisoimaan vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen mukaisesti noudattamalla täysimääräisesti osallistavan alueellisen yhteistyön periaatteita; noudattamalla tinkimättä energiayhteisön perustamissopimuksen määräyksiä; etsimällä ratkaisuja televiestintäalaan ja tutkintotodistusten vastavuoroiseen hyväksymiseen liittyviin ongelmiin; jatkamalla kaikkien tähän mennessä tehtyjen sopimusten täytäntöönpanoa vilpittömässä mielessä; ja tekemällä aktiivisesti yhteistyötä Euroopan unionin oikeusvaltio-operaation (EULEX) kanssa, jotta se voi toimia Kosovon kaikissa osissa.

Komissio esittää kertomuksen edellä mainittuun ensisijaiseen tavoitteeseen liittyvistä Serbian toimista heti kun ne ovat edistyneet riittävästi.

Serbiaa kannustetaan ylläpitämään uudistusvauhtia maan pyrkiessä täyttämään jäsenyysehdot asianmukaisesti. Serbian on kiinnitettävä erityistä huomiota oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen sekä jatkettava rakentavaa osallistumistaan alueelliseen yhteistyöhön ja kahdenvälisten suhteiden vahvistamista naapurivaltioiden kanssa. Serbian odotetaan myös jatkavan väliaikaisen sopimuksen täytäntöönpanoa ja aloittavan vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon heti kun se tulee voimaan. Komissio jatkaa näiden toimien tukemista liittymistä valmistelevasta tukivälineestä.

[1] SEC(2011) 1208.

[2] EUVL L 80, 18.3.2008, s. 46.

[3] YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 mukaisesti.