Maaliskuussa 2016 annettu EU:n ja Turkin julkilausuma tuotti edelleen tuloksia. Turkilla oli edelleen keskeinen rooli muuttoliikkeen hallinnassa itäisen Välimeren reitillä ja maailman suurimman pakolaisväestön vastaanottamisessa. Komissio ehdotti 3 miljardin euron lisäapua Turkissa oleville pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille. Komissio muistuttaa julkilausuman täytäntöönpanon jatkamisen tärkeydestä, myös palautusten ja laittomien muuttoreittien syntymisen ehkäisemisen osalta. EU on tyytyväinen siihen, että Turkki on ratifioinut Pariisin ilmastosopimuksen, ja odottaa pääsevänsä tekemään Turkin kanssa yhteistyötä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanossa. Sekä EU että Turkki hyötyvät edelleen niiden välisestä tulliliitosta. Turkin olisi jatkettava tiiviimpää yhteistyötä komission kanssa tulliliiton moitteetonta toimintaa haittaavien kauppaa häiritsevien tekijöiden poistamiseksi.

Turkin demokraattisten instituutioiden toiminnassa on vakavia puutteita. Turkki ei ole uskottavalla tavalla vastannut EU:n vakavaan huoleen oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden jatkuvasta heikkenemisestä. Turkin on kiireesti käännettävä tämä kielteinen suuntaus ja puututtava poliittisen järjestelmän keskinäisen valvontajärjestelmän heikkenemiseen. EU-johtajat vahvistivat, että oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva vuoropuhelu pysyy keskeisellä sijalla EU:n ja Turkin suhteissa.

Turkilta odotetaan aktiivista tukea neuvotteluille, joilla Kyproksen kysymykseen pyritään löytämään oikeudenmukainen, kokonaisvaltainen ja toteuttamiskelpoinen ratkaisu YK:n puitteissa asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien ja EU:n perusperiaatteiden mukaisesti. On tärkeää, että Turkki vahvistaa sitoutumisensa ja rakentavan suhtautumisensa Kyprosta koskeviin YK:n johtamiin neuvotteluihin asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti. Mitään sellaisia yksipuolisia toimia ei pitäisi toteuttaa, jotka saattavat lisätä jännitteitä saarella ja haitata paluuta neuvottelupöytään. Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa panna EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja täytäntöön kokonaisuudessaan ja syrjimättömästi ja poistettava kaikki tavaroiden vapaan liikkuvuuden esteet, myös suoriin liikenneyhteyksiin Kyproksen tasavallan kanssa kohdistuvat rajoitukset.

22.Eurooppa-neuvosto on toistuvasti todennut, että EU:lla on strateginen intressi itäisen Välimeren vakaaseen ja turvalliseen ympäristöön sekä yhteistyöhön perustuvan molempia osapuolia hyödyttävän suhteen kehittämiseen Turkin kanssa. Se ilmaisi tyytyväisyytensä itäisen Välimeren tilanteen rauhoittamiseen. EU on Eurooppa-neuvoston päätelmissä aiemmin vahvistettujen edellytysten mukaisesti valmis lujittamaan Turkin kanssa tehtävää yhteistyötä vaiheittaisella, oikeasuhteisella ja peruutettavissa olevalla tavalla useilla yhteistä etua koskevilla aloilla, mukaan lukien taloudellinen yhteistyö, korkean tason vuoropuhelut ilmastosta, muuttoliikkeestä, kansanterveydestä, terrorismin torjunnasta ja alueellisista kysymyksistä sekä ihmisten välisiin yhteyksiin ja liikkuvuuteen liittyvä tehostettu yhteistyö. Tämä edellyttää, että tilanne pysyy rauhallisena ja Turkki osallistuu yhteistyöhön rakentavalla tavalla. Mikäli tapahtuu uusia yksipuolisia kansainvälisen oikeuden vastaisia toimia tai provokaatioita, EU käyttää kaikkia käytössään olevia välineitä ja keinoja puolustaakseen omia ja jäsenvaltioidensa etuja.

Viisumivapautta koskevan komission ehdotuksen käsittely neuvostossa on edelleen kesken, ja se pitäisi käsitellä kiireellisenä. Komissio pitää kiinni heinäkuussa 2018 esittämästään arviosta, jonka mukaan Kosovo on täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevat edellytykset.

Serbian-suhteiden normalisoinnin osalta Kosovo osallistui vuoropuheluprosessiin. Kosovon on pidettävä yllä rakentavaa suhtautumista ja tehtävä osansa, jotta Serbian kanssa saadaan aikaan kattava ja oikeudellisesti sitova normalisointisopimus. Sopimus on kriittinen ja sillä on kiire, jotta Kosovo ja Serbia voivat molemmat edetä jäsenyysvalmisteluissaan. Kosovon olisi myös pidettävä kiinni kaikesta vuoropuhelussa aiemmin sovitusta ja pantava kaikki sovitut toimet kokonaisuudessaan täytäntöön.

21.Kosovossa edistyttiin kaiken kaikkiaan vain vähän EU:hun liittyvissä uudistuksissa ja vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanossa, mikä johtui poliittisen tilanteen muuttumisesta ja huomion kohdistamisesta pandemiatoimiin ja elpymiseen. Helmikuussa 2021 pidettyjen ennenaikaisten parlamenttivaalien tuloksena muodostettiin uusi hallitus, jolla on parlamentin selkeän enemmistön kannatus. Eurooppalaisen uudistusohjelman toisen vaiheen ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman hyväksyminen parlamentissa lokakuussa 2021 vahvisti uudelleen Kosovon sitoutumisen EU:hun liittyviin uudistuksiin. Koko toimintasuunnitelman tuloksellinen täytäntöönpano tulevalla tarkastelujaksolla on olennaisen tärkeää.

Bosnia ja Hertsegovinan on ryhdyttävä toimiin niiden 14 tärkeimmän tavoitteen osalta, jotka luetellaan komission toukokuussa 2019 antamassa lausunnossa maan EU-jäsenyyshakemuksesta, joulukuussa 2019 aiheesta annettujen neuvoston päätelmien mukaisesti. Bosnia ja Hertsegovinan on parannettava perusteellisesti oikeudellista ja institutionaalista kehystään, tarvittaessa myös perustuslaillisella tasolla, täyttääkseen EU-jäsenyyden vaatimukset. Poliittisten toimijoiden ja instituutioiden on käytävä avointa ja osallistavaa vuoropuhelua muun muassa vaali- ja perustuslakiuudistuksista vaaleihin pitkään liittyneiden puutteiden korjaamiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan on toteutettava uudistusten kriittinen massa, ennen kuin komissio voi suositella ehdokasmaan aseman myöntämistä sille. Kun 14 tärkeintä tavoitetta on täytetty, komissio voi suositella liittymisneuvottelujen aloittamista.

20.Bosnia ja Hertsegovinassa kaikkien hallintotasojen viranomaisten julkinen poliittinen sitoutuminen strategiseen EU-jäsenyystavoitteeseen ei ole näkynyt konkreettisissa toimissa, sillä poliittiset johtajat ovat jatkaneet erimielisyyksien lietsomista ja epärakentavaa poliittista kiistelyä. Tämä on haitannut yleistä edistymistä 14 tärkeimmässä tavoitteessa. Valtioelinten toiminnan paikalleen juuttuminen on erittäin huolestuttavaa, ja ongelma voidaan ratkaista vain poliittisen vuoropuhelun avulla. Joitakin merkittäviä toimia on kuitenkin toteutettu muutamien lausunnossa mainittujen tärkeimpien tavoitteiden suhteen. Oikeuslaitoksen toiminnan osalta ei ole edistytty. Jatkuvat ja ilmeiset merkit tilanteen heikkenemisestä edellyttävät edelleen kiireellisiä toimenpiteitä oikeuslaitoksen lahjomattomuuden parantamiseksi ja kansalaisten luottamuksen palauttamiseksi. Bosnia ja Hertsegovinan mukautumisaste EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan laski 43 prosenttiin elokuussa 2021, kun se vuonna 2020 oli 70 prosenttia.

Eurooppa-neuvoston jäsenet hyväksyivät maaliskuussa 2020 yksimielisesti päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Albanian kanssa. Albaniaa koskevan neuvottelukehyksen hyväksyminen ja ensimmäisen hallitustenvälisen konferenssin järjestäminen ovat viivästyneet. Komissio on neuvoston päätelmien mukaisesti jatkanut tarvittavaa valmistelutyötä, ja se odottaa ensimmäistä hallitustenvälistä konferenssia, joka järjestetään ennen tämän vuoden loppua mahdollisimman pian sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen.

19.Albania täyttää edelleen liittymisneuvottelujen aloittamisen edellytykset. Se osoitti edelleen olevansa sitoutunut etenemään kohti jäsenyyttä ja tuotti konkreettisia ja kestäviä uudistustuloksia. Oikeuslaitoksen kokonaisvaltaisen uudistuksen täytäntöönpano on jatkunut. Perustuslakituomioistuimeen nimitettiin kolme uutta tuomaria, jolloin se saavutti uudelleen päätösvaltaisen kokoonpanon täysistuntojen pitämiseksi ja täyden toimintavalmiuden. Tämä on ollut ensimmäisen hallitustenvälisen konferenssin järjestämisen viimeinen täyttämätön ehto. Maan on nyt pysyttäydyttävä uudistusohjelmassaan, oikeusvaltioperiaate mukaan luettuna. Albanian kannat ovat pysyneet 100-prosenttisesti linjassa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa.

Viivästykset liittymisneuvottelujen virallisessa käynnistämisessä vaikuttavat kielteisesti EU:n uskottavuuteen. Avoimet Bulgarian ja Pohjois-Makedonian väliset kahdenväliset kysymykset on ratkaistava ensi tilassa. Komissio odottaa Kreikan kanssa tehdyn Prespan sopimuksen ja Bulgarian kanssa tehdyn ystävyyttä, hyvää naapuruutta ja yhteistyötä koskevan sopimuksen täytäntöönpanon jatkuvan ja korostaa sen tärkeyttä. Komissio on neuvoston päätelmien mukaisesti jatkanut tarvittavaa valmistelutyötä, ja se odottaa ensimmäistä hallitustenvälistä konferenssia, joka järjestetään ennen tämän vuoden loppua mahdollisimman pian sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt neuvottelukehyksen.

18. Pohjois-Makedonia täyttää edelleen liittymisneuvottelujen aloittamisen edellytykset, ja viranomaiset ovat julkisesti osoittaneet vakaan sitoumuksensa edetä kohti EU-jäsenyyttä. Maa on edistynyt tasaisesti ja määrätietoisesti jäsenyyden edellyttämissä uudistuksissa ja tehostanut pyrkimyksiään saada aikaan lisää konkreettisia tuloksia. Näiden rakenneuudistusten kestävyys taataan pitkän aikavälin prosessilla, joka edellyttää pysyvää sitoutumista niin hallitukselta ja oppositiolta kuin muiltakin yhteiskunnan elementeiltä. Pohjois-Makedonia on edelleen parantanut kantojensa yhdenmukaistamista EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa: elokuussa 2021 mukautumisaste saavutti 96 prosenttia, kun se vuonna 2020 oli 94 prosenttia. Eurooppa-neuvoston jäsenet hyväksyivät maaliskuussa 2020 yksimielisesti päätöksen liittymisneuvottelujen aloittamisesta Pohjois-Makedonian kanssa.

Komissio on tyytyväinen siihen, että Serbia on täyttänyt temaattisten kokonaisuuksien 3 (kilpailukyky ja osallistava kasvu) ja 4 (vihreä toimintaohjelma ja kestävät yhteydet) avaamista koskevat edellytykset. Komissio tukee Serbian pyrkimystä päästä avaamaan mahdollisimman pian uusia temaattisia kokonaisuuksia uudistusten etenemisen myötä.

Komission arvion mukaan edistyminen oikeusvaltiota koskevissa luvuissa ja Kosovon-suhteiden normalisoinnissa sekä muissa liittymisneuvottelujen luvuissa on tällä hetkellä kaiken kaikkiaan neuvottelukehyksen mukaisesti tasapainossa. Serbian on jatkettava, nopeutettava ja syvennettävä uudistuksia, jotka koskevat oikeuslaitoksen riippumattomuutta, korruption torjuntaa, tiedotusvälineiden vapautta, sotarikosten käsittelyä maan sisällä ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Oikeuslaitoksen osalta Serbian viranomaisten olisi erityisesti saatettava päätökseen perustuslain uudistusprosessi vuoden loppuun mennessä. Serbian edistyminen oikeusvaltiokysymyksissä ja suhteiden normalisoinnissa Kosovon kanssa on olennaisen tärkeää ja määrittää jatkossakin liittymisneuvottelujen yleisen tahdin. Uudistusten lisäksi Serbian viranomaisten on painotettava enemmän ennakoivaa ja objektiivista viestintää EU:sta, joka on Serbian tärkein poliittinen ja taloudellinen kumppani.

17.Serbian hallitus on ilmoittanut, että yhdentyminen EU:n kanssa on edelleen strateginen tavoite. Hallitus asetti EU:hun liittyvät uudistukset etusijalle vuoden 2021 alkupuoliskolla ja toteutti useita merkittäviä lupauksia erityisesti verotuksen ja energian alalla. Serbia on edelleen tärkeä kumppani EU:n YTPP-operaatioissa, ja se on parantanut kannanottojensa yhdenmukaisuutta EU:n ulkopolitiikan kanssa: elokuussa 2021 mukautumisaste nousi 61 prosenttiin, kun se vuonna 2020 oli 56 prosenttia. Suuntauksen odotetaan edelleen paranevan. Kosovon-suhteiden normalisoinnin osalta Serbia osallistui vuoropuheluprosessiin. Serbian on pidettävä yllä rakentavaa suhtautumista ja tehtävä osansa, jotta Kosovon kanssa saadaan aikaan kattava ja oikeudellisesti sitova normalisointisopimus. Sopimus on kriittinen ja sillä on kiire, jotta Serbia ja Kosovo voivat molemmat edetä jäsenyysvalmisteluissaan. Serbian olisi myös pidettävä kiinni kaikesta vuoropuhelussa aiemmin sovitusta ja jatkettava sovittujen toimien täytäntöönpanoa.

Komission arvion mukaan edistyminen oikeusvaltiota koskevissa luvuissa ja muissa liittymisneuvottelujen luvuissa on tällä hetkellä kaiken kaikkiaan neuvottelukehyksen mukaisesti tasapainossa. Yleinen edistyminen liittymisneuvotteluissa ja muiden lukujen tai temaattisten kokonaisuuksien sulkeminen toistaiseksi edellyttää ensisijaisesti, että 23 ja 24 luvuissa asetetut oikeusvaltiota koskevat välitavoitteet saavutetaan. Niiden saavuttamiseksi Montenegron on edelleen tehostettava toimiaan jäljellä olevien, muun muassa ratkaisevan tärkeiden sananvapautta ja tiedotusvälineiden vapautta sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevien kysymysten ratkaisemiseksi perääntymättä aiemmissa oikeuslaitoksen uudistuksen saavutuksissa. Tämä edellyttää, että viranomaiset osoittavat käytännössä sitoutumisensa Montenegron uudistusohjelmaan.

16.Montenegrossa painotetaan säännöllisesti ja johdonmukaisesti viranomaisten julkista poliittista sitoutumista strategiseen EU-jäsenyystavoitteeseen ja liittymisprosessiin, ja yleisesti ottaen tämä näkyy asiaan liittyvissä eri politiikkoja koskevissa päätöksissä. Tähän on kuulunut muun muassa se, että maa on jatkuvasti 100-prosenttisesti linjassa EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa.

15.EU:n tukema Serbian ja Kosovon suhteiden normalisointia koskeva vuoropuhelu on edelleen tärkeää maiden eurooppalaisen tulevaisuuden ja koko alueen vakauden kannalta. Kummankin osapuolen on sitouduttava rakentavasti oikeudellisesti sitovan ja kattavan normalisointisopimuksen tavoitteeseen. Vakauden vaarantavia yksipuolisia ja koordinoimattomia toimia olisi vältettävä.

14.Tällainen alueellinen yhteistyö on olennaista myös hyvien naapuruussuhteiden vahvistamisen kannalta. Menneisyyden painolastista irrottautuminen ja 1990-luvun konflikteista johtuvien riitojen ratkaiseminen on ratkaisevan tärkeää. EU:ssa ei ole sijaa kansanmurhan kieltämiselle, sotarikollisten ihannoinnille tai provosoivalle retoriikalle miltään taholta.

12.Päätettyään yhteisten alueellisten markkinoiden perustamisesta kuusi Länsi-Balkanin kumppanimaata ovat edistyneet hyvin tähän liittyvissä neuvotteluissa useista alueellisista sopimuksista, joilla helpotetaan ihmisten, ammattilaisten ja palvelujen liikkuvuutta koko alueella. Tästä teknisestä edistyksestä huolimatta näitä sopimuksia ei kuitenkaan ole hyväksytty, mikä johtuu niiden sisältöön liittymättömistä poliittisista erimielisyyksistä. Nämä esteet on poistettava ensi tilassa. Yksipuolisten toimenpiteiden sijaan osallistava alueellinen yhteistyö on edelleen Länsi-Balkanille poliittisesti ja taloudellisesti välttämätöntä.

9.EU antaa Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman kautta alueelle merkittävän piristysruiskeen 9 miljardin euron avustuksilla ja takuilla, joiden avulla voidaan saada aikaan jopa 20 miljardin euron investoinnit. Tästä lähes 30 miljardin euron suunnitelmasta, joka vastaa noin kolmannesta alueen BKT:stä, myönnetään varoja kestävään infrastruktuuriin (liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuuri), alueen sisäisiin yhteyksiin sekä yhteyksiin EU:n kanssa, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä yksityisen sektorin elvyttämiseen pandemian jälkeen. Sillä on todellista merkitystä Länsi-Balkanin maiden ja EU:n välisen sosioekonomisen kuilun kuromisessa umpeen. Tärkein rahoituslähde on liittymistä valmisteleva tukiväline (IPA III), jonka oikeudellinen kehys on hyväksytty kaudeksi 2021–2027. Se on keskeinen väline toteuttamiskelpoisten ja kestävien hankkeiden valmistelun vauhdittamisessa.

8.Vaikka EU on itsekin kärsinyt kriisistä vakavasti, se on järjestänyt yli 3,3 miljardin euron apupaketin, joka sisältää välitöntä apua terveyshaasteisiin sekä huomattavaa rahoitusta alueen talouden elvyttämiseen. EU kohtelee Länsi-Balkanin maita etuoikeutettuina kumppaneina antamalla niille jatkossakin mahdollisuuden osallistua moniin aloitteisiin ja välineisiin, jotka on yleensä varattu EU:n jäsenvaltioille, tarjoamalla huomattavia määriä rokotteita jälleenmyynnin tai jäsenvaltioiden lahjoitusten kautta (yhteensä lähes 2,9 miljoonaa annosta elokuun 2021 loppuun mennessä) ja tarjoamalla niille mahdollisuuden varmistaa covid-19-todistustensa yhteensopivuus EU:n digitaalisen koronatodistuksen kanssa (Albania, Pohjois-Makedonia ja Turkki ovat siihen ensimmäisinä tarttuneet). Pandemiaan liittyvä tuki EU:lta on mittavampaa ja kattavampaa kuin minkään muun kumppanin alueelle antama tuki. Aivan kuten EU on Länsi-Balkanin suurin investoija, avunantaja ja kauppakumppani, tässäkin näkyy alueen strateginen ankkurointi EU:hun.

7.Covid-19-pandemia vaikutti edelleen voimakkaasti Länsi-Balkaniin ja Turkkiin koko tarkastelujakson ajan. Laajentumismaiden viranomaiset ovat edelleen toteuttaneet toimenpiteitä pandemian ja sen terveysvaikutusten rajoittamiseksi sekä sen sosioekonomisten seurausten lievittämiseksi. Tartuntoja ehkäisevien toimien on oltava oikeasuhteisia ja määräaikaisia ja niissä on kunnioitettava perusvapauksia, sananvapaus mukaan luettuna. Pandemian taloudellinen vaikutus on edelleen huomattava, mikä jättää vain vähän liikkumavaraa julkisen talouden toimille.

6.Turkki on edelleen EU:n tärkeä kumppani yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat muun muassa muuttoliike, terrorismin torjunta, talous, kauppa, energia ja liikenne. Näissä puitteissa käytiin korkean tason vuoropuhelua ilmastosta ja muuttoliikkeestä. Pian on vuorossa myös vuoropuhelu terveyskysymyksistä. Neuvosto toisti kesäkuussa 2019, että Turkki jatkaa etääntymistä EU:sta ja että liittymisneuvottelut ovat tosiasiassa pysähdyksissä eikä uusien neuvottelulukujen avaamista tai avoinna olevien sulkemista voida harkita. Tämän arvioinnin perustana olevat tosiseikat pitävät yhä paikkansa. Vuoropuhelu ja yhteistyö Turkin kanssa kuitenkin lisääntyivät vuonna 2021.

3.Viivästykset liittymisneuvottelujen virallisessa käynnistämisessä Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa vaikuttavat kielteisesti EU:n uskottavuuteen. Avoimet Bulgarian ja Pohjois-Makedonian väliset kahdenväliset kysymykset on ratkaistava ensi tilassa. On äärimmäisen tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot saattavat keskustelut neuvottelukehyksistä päätökseen viipymättä ja että ensimmäiset hallitustenväliset konferenssit Albanian ja Pohjois-Makedonian kanssa järjestetään mahdollisimman pian ja ennen tämän vuoden loppua. Montenegron ja Serbian kanssa kesäkuussa 2021 pidetyissä hallitustenvälisissä konferensseissa vahvistettiin tarkistetun menettelyn soveltaminen näiden kahden maan kanssa.

1.Uskottava laajentumispolitiikka on geostrateginen investointi rauhaan, vakauteen, turvallisuuteen ja talouskasvuun koko Euroopassa. Jokaisen laajentumisen myötä EU on pystynyt ulottamaan tarjoamansa edut yhä suuremmalle ihmismäärälle. Tämän saavuttamiseksi on varmistettava, että prosessi perustuu jatkossakin tiukkoihin mutta oikeudenmukaisiin ehtoihin ja omien ansioiden periaatteeseen. Ehtojen on oltava objektiivisia, täsmällisiä, yksityiskohtaisia, tiukkoja ja todennettavissa olevia. Tämä auttaa asianomaisia maita täyttämään kaikki jäsenyysvaatimukset, mikä on yksi EU:n tärkeimmistä poliittisista tavoitteista.

On erittäin tärkeää, että Turkki on edelleen sitoutunut neuvotteluihin Kyproksen kysymyksen oikeudenmukaisesta, kokonaisvaltaisesta ja elinkelpoisesta ratkaisusta YK:n puitteissa ja asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti ja että se edistää niitä konkreettisesti. Kyproksen tilanteesta järjestettiin epävirallinen 5+1-kokous huhtikuussa 2021. On tärkeää, että Turkki vahvistaa sitoutumisensa ja rakentavan suhtautumisensa Kyprosta koskeviin YK:n johtamiin neuvotteluihin asiaa koskevien YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien mukaisesti, mukaan lukien niiden ulkoiset näkökohdat. Mitään sellaisia yksipuolisia toimia ei pitäisi toteuttaa, jotka saattavat lisätä jännitteitä saarella ja haitata paluuta neuvottelupöytään. Turkin on välittömästi peruttava 20. heinäkuuta 2021 ilmoittamansa yksipuoliset Varoshaa koskevat toimet ja kaikki sitä koskevat lokakuun 2020 jälkeen toteutetut toimet, jotka ovat vastoin asiaa koskevia YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmia. Turkin on kiireesti täytettävä velvollisuutensa ja pantava EU:n ja Turkin assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirja kaikilta osin täytäntöön ja edistyttävä suhteiden normalisoinnissa Kyproksen kanssa.

EU:n jäsenvaltioiden suvereniteettioikeuksiin kuuluu muun muassa oikeus tehdä kahdenvälisiä sopimuksia sekä kartoittaa ja hyödyntää luonnonvaroja EU:n säännöstön ja kansainvälisen oikeuden, esimerkiksi YK:n merioikeusyleissopimuksen, mukaisesti. Kaikkien rannikkonaapurivaltioiden suvereniteettia ja suvereniteettioikeuksia niiden – myös niiden saarten – merialueilla on kunnioitettava, ja talousvyöhykkeiden ja mannerjalustan rajojen määrittämisestä olisi käytävä vuoropuhelua ja neuvotteluja vilpittömässä mielessä kunnioittaen täysin kansainvälistä oikeutta ja noudattaen hyvien naapuruussuhteiden periaatetta. Vuoropuhelun jatkaminen vilpittömässä mielessä ja pidättyminen yksipuolisista toimista, jotka ovat vastoin EU:n etuja ja rikkovat kansainvälistä oikeutta ja EU:n jäsenvaltioiden suvereniteettioikeuksia, ovat ehdoton edellytys vakaan ja turvallisen ympäristön varmistamiseksi itäisellä Välimerellä sekä molempia osapuolia hyödyttävien yhteistyösuhteiden kehittämiseksi EU:n ja Turkin välille. Kaikki erimielisyydet on ratkaistava rauhanomaisessa vuoropuhelussa ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti.

Alustavat keskustelut Kreikan ja Turkin välillä aloitettiin uudelleen, ja korkean tason yhteyksiä on ollut. Maaliskuussa 2021 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että EU on edelleen sitoutunut puolustamaan omia etujaan ja jäsenvaltioiden etuja sekä ylläpitämään alueellista vakautta. EU piti voimassa marraskuussa 2019 annetun päätöksen Turkin itäisellä Välimerellä ilman lupaa harjoittaman poraustoiminnan johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä .

Kyproksen ja Kreikan merialueilla jatkuvien ja uusien Turkin luvattomien hiilivetyjen etsintätoimien vuoksi jännitteet itäisellä Välimerellä ja Egeanmerellä kasvoivat vuoden 2020 jälkipuoliskolla. EU on toistuvasti kehottanut Turkkia välttämään kaikenlaista uhkailua, kitkan aiheuttamista ja sellaisia toimia, jotka vahingoittavat hyviä naapuruussuhteita ja riitojen rauhanomaista ratkaisemista. Joulukuussa 2020 antamissaan päätelmissä Eurooppa-neuvosto tuomitsi jyrkästi Turkin yksipuoliset toimet, provokaatiot ja EU:n, EU:n jäsenvaltioiden ja Euroopan johtajien vastaisen kärjistetyn retoriikan. Se korosti myös, että positiivista EU:n ja Turkin asialistaa koskeva tarjous on edelleen voimassa edellyttäen, että Turkki osoittaa olevansa valmis edistämään aitoa kumppanuutta unionin ja sen jäsenvaltioiden kanssa ja ratkaisemaan erimielisyydet vuoropuhelun avulla ja kansainvälisen oikeuden mukaisesti. Jännitteet itäisellä Välimerellä vähenivät vuoden 2021 alussa. Turkki on lopettanut laittoman poraustoiminnan Kyproksen merialueilla. Lokakuun 2021 alussa raportoitiin kuitenkin uusista Kyproksen ja Turkin kartoitusalusten kahnauksista.

Alueellinen yhteistyö on antanut Länsi-Balkanin maille mahdollisuuden tehdä yhteistyötä naapurijäsenvaltioiden kanssa monissa kysymyksissä. Sen lisäksi, että se on edistänyt kasvua, työllisyyttä ja ympäristönsuojelua, sillä on ollut tärkeä rooli alueellisen yhteistyön lisäämisessä monilla tasoilla, erilaisten kahdenvälisten kysymysten ratkaisemisessa ja vakauden luomisessa. Erityisesti rajat ylittävä yhteistyö on keskeinen osa alueen sovintoprosessia. Entisen Jugoslavian 1990-luvun konfliktien vuoksi hyvien naapuruussuhteiden lujittaminen, myös raja-alueilla, on edelleen edellytys sekä alueen että asianomaisten edunsaajien kasvulle ja vauraudelle. Rajat ylittävän yhteistyön ohjelmilla pyritään irrottautumaan menneisyyden painolastista ja rakentamaan sovintoa luomalla suoria yhteyksiä kaikentasoisten yksiköiden ja hallintojen välille rajan molemmin puolin.

Menneisyyden painolastista irrottautuminen ja 1990-luvun konflikteista johtuvien riitojen ratkaiseminen on ratkaisevan tärkeää. EU:ssa ei ole sijaa kansanmurhan kieltämiselle, sotarikollisten ihannoinnille tai provosoivalle retoriikalle miltään taholta. Tärkeiden ratkaisematta olevien kahdenvälisten kysymysten käsittelyssä on edistytty vain vähän. Tämä koskee muun muassa rajakysymyksiä, oikeuden tarjoamista sotarikosten uhreille, loppujen kadonneiden henkilöiden tunnistamista ja tarkan käsityksen muodostamista tapahtuneista julmuuksista alueellisesti.

Serbian ja Kosovon suhteiden kokonaisvaltainen normalisointi EU:n tukeman vuoropuhelun avulla on edelleen keskeistä maiden eurooppalaisen tulevaisuuden ja koko alueen vakauden kannalta. Vuoden 2021 alussa pidettyjen Kosovon vaalien jälkeen prosessi jatkui kahdella korkean tason tapaamisella kesä- ja heinäkuussa 2021, mutta Serbian ja Kosovon suhteet ovat edelleen jännittyneet. Molempien osapuolten on sitouduttava rakentavasti tavoitteeseen tehdä oikeudellisesti sitova kattava normalisointisopimus, jossa ratkaistaan kaikki osapuolten kesken avoinna olevat kysymykset.

Alueellisen yhteistyöneuvoston ja Keski-Euroopan vapaakauppasopimuksen (CEFTA) puitteissa on tehty komission avustuksella merkittävää teknistä työtä henkilöiden, ammattilaisten ja sähköisten palvelujen vapaan liikkuvuuden mahdollistamiseksi sekä kaupan ja tullimenettelyjen helpottamiseksi alueella osana yhteisiä alueellisia markkinoita koskevaa aloitetta. Niitä koskevia toimenpiteitä ei kuitenkaan ole hyväksytty, mikä johtuu niiden sisältöön liittymättömistä erimielisyyksistä. Alueen maiden on nyt osoitettava poliittista johtajuutta tämän työn loppuun saattamiseksi ja oikeudellisesti sitovien sopimusten tai päätösten tekemiseksi kaikkien Länsi-Balkanin kumppaneiden kesken niiden kansalaisten ja yritysten hyödyksi. Tämä edellyttää sitä, että ne keskittyvät yhteistuumin yhteisten alueellisten markkinoiden perustamiseen EU:n sääntöjen ja normien pohjalta ja välttävät yksipuolisia toimia, jotka vaarantavat tämän työn.

Osana alueellista taloudellista yhdentymistä huhtikuussa 2019 allekirjoitettu Länsi-Balkanin alueellinen verkkovierailusopimus johti verkkovierailumaksujen asteittaiseen alenemiseen heinäkuusta 2019 alkaen, ja ne poistettiin 1. heinäkuuta 2021 ottamalla käyttöön kotimaanhintainen verkkovierailujärjestelmä. Tämä on merkittävä askel alueellisessa yhteistyössä, ja siitä on konkreettista hyötyä kansalaisille. Verkkovierailukustannusten vähentämiseen Länsi-Balkanin kumppaneiden ja EU:n välillä tähtäävä selvitystyö ja prosessin suunnittelu on aloitettu Länsi-Balkanin digitaalistrategian mukaisesti.

Turkki on valmistautunut kohtuullisesti ulkosuhteiden alalla ja jossain määrin ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Ulkosuhteiden alalla Turkki edistyi vain vähän. Turkin mukautumisaste YUTP:n alalla on pysynyt hyvin alhaisena: 14 prosenttia elokuussa 2021 verrattuna 11 prosenttiin vuonna 2020 ja 21 prosenttiin vuonna 2019. Turkin entistä itsetietoisempi ulkopolitiikka on ristiriidassa YUTP:n painopisteiden kanssa. Pääsyitä ovat Turkin ristiriitainen suhtautuminen Libyaan, sen kieltäytyminen yhteistyöstä IRINI-operaatiossa ja sen tuki sotilaallisille toimille Kaukasiassa, Syyriassa ja Irakissa. Turkki on tänä vuonna osoittanut halukkuutta käydä EU:n kanssa vuoropuhelua ulko- ja turvallisuuspolitiikasta ja alueellisista kysymyksistä, mutta siltä odotetaan vielä päättäväisiä toimia, jotta sen mukautumisaste EU:n julkilausumiin ja neuvoston päätöksiin nousisi merkittävästi.

Ulkosuhteiden alalla kaikki Länsi-Balkanin maat ovat edistyneet jonkin verran, lukuun ottamatta Bosnia ja Hertsegovinaa, joka edistyi vain vähän. Ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla Albania edistyi hyvin, Montenegro, Pohjois-Makedonia ja Serbia jonkin verran, Bosnia ja Hertsegovina ei lainkaan. Länsi-Balkanin kumppanit ovat jatkaneet tiivistä yhteistyötä EU:n kanssa yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alaan kuuluvissa asioissa, erityisesti osallistumalla merkittävällä panoksella YTTP-operaatioihin. Mukautuminen YUTP:hen (käytännössä korkean edustajan EU:n puolesta antamiin julkilausumiin ja rajoittavia toimenpiteitä koskeviin neuvoston päätöksiin) on keskeinen osa EU:n yhdentymisprosessia ja tukee maiden strategista suuntautumista. Albania ja Montenegro ovat jatkaneet horjumatta 100-prosenttista mukautumista, mikä kertoo niiden sitoutumisesta ja strategisesta suuntautumisesta. Pohjois-Makedonian mukautumisaste nousi 94 prosentista (2020) 96 prosenttiin (tilanne elokuussa 2021). Serbian mukautumisaste nousi 56 prosentista (2020) 61 prosenttiin (tilanne elokuussa 2021). Tämä on ensiaskel pyrittäessä kääntämään aiempi negatiivinen suhtautuminen mukautumiseen ottaen huomioon, että asteittaisen mukautumisen vaatimus sisältyy maan neuvottelukehykseen. Bosnia ja Hertsegovinan mukautumisaste laski tuntuvasti 70 prosentista (2020) 43 prosenttiin (tilanne elokuussa 2021), mikä on huolestuttavaa. Suuntauksen kääntäminen olisi osoitus Bosnia ja Hertsegovinan sitoutumisesta EU-jäsenyyden tavoitteluun.

Turkin maataloustukipolitiikka on loitontunut EU:n yhteisen maatalouspolitiikan periaatteista. Maa on edistynyt hyvin kalastuksen alalla, jonkin verran aluepolitiikassa ja rakennepolitiikan välineiden yhteensovittamisessa ja vain vähän elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinlääkintä- ja kasvinsuojelupolitiikan suhteen. Kasvinsuojelupolitiikan osalta huolta aiheuttaa torjunta-ainejäämien taso EU:hun vietävissä elintarvikkeissa.

Turkki on valmistautunut kohtuullisesti liikenne-ja energiapolitiikkansa osalta. Sen on jatkettava kaasumarkkinoiden vapauttamista ja lisättävä yhteistyötä ydinturvallisuuden ja ydinturvajärjestelyjen osalta. Se on edistynyt jonkin verran energia- ja liikenneverkkojen osalta aloitettuaan Halkali–Kapikule-rautatielinjan rakentamisen Bulgarian rajalta Istanbuliin. Sen rakennustyöt ovat vielä kesken. Turkki on valmistautunut jossain määrin ympäristön ja ilmastonmuutoksen suhteen. Sillä on ratkottavanaan kriittisiä ympäristöön ja ilmastoon liittyviä haasteita sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen että niihin sopeutumisen osalta. Turkki on ratifioinut Pariisin ilmastosopimuksen (mutta ei ole vielä toimittanut ratifioimiskirjaa Yhdistyneille kansakunnille). Turkki on myös ilmaissut olevansa valmis tekemään EU:n kanssa yhteistyötä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi. Nämä ovat esimerkkejä positiivisesta kehityksestä. Ilmastotoimien sisällyttäminen muille politiikanaloille on kuitenkin vähäistä.

Komission lunasti vuonna 2020 lupauksensa tukea alueen yhteyksiä miljardilla eurolla. Länsi-Balkanin investointikehyksen ”yhteenliitettävyyssalkku” muodostuu 45 hankkeesta, joiden yhteisarvo on miljardi euroa. Sillä tavoitellaan 3,8 miljardin euron investointeja. Hankkeiden ansiosta matkat taittuvat turvallisemmin ja nopeammin ja odotusajat rajoilla ovat lyhentyneet. Lisäksi kaupan määrä on lisääntynyt ja energiatoimitukset ovat turvallisempia, luotettavampia, monipuolisempia ja vihreämpiä, minkä ansioista on voitu välttyä 300 kilotonnilta hiilidioksidipäästöjä. Ensimmäinen hankekokonaisuus, jonka avulla toteutetaan talous- ja investointisuunnitelman lippulaivainvestoinnit, on käynnistetty. Näitä investointeja on tuettu liikenneyhteisön ja energiayhteisön puitteissa tehdyllä sääntelytyöllä. Digitaalialalla Länsi-Balkanin alueellinen verkkovierailusopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2021. Liitettävyysohjelma uudistui Länsi-Balkanin vihreän toimintaohjelman myötä. Ohjelman pääpaino on alueen kestävien liikenne- ja energiaratkaisujen suunnittelussa.

Energia-asioissa Serbia edistyi hyvin, Pohjois-Makedonia, Kosovo ja Albania jonkin verran ja Montenegro vain vähän. Euroopan laajuisten verkkojen osalta Albania, Bosnia ja Hertsegovina ja Serbia ovat edistyneet jonkin verran, kun taas Kosovossa, Pohjois-Makedoniassa ja Montenegrossa edistymistä tapahtui vain vähän. Ympäristö- ja ilmastonmuutosasioissa tapahtui vain vähän edistymistä koko Länsi-Balkanilla. Alueella tarvitaankin kiireellisiä toimia: lähentymistä EU:n säännöstöön on vauhditettava, täytäntöönpanoa ja lainvalvontaa tehostettava ja investointeja lisättävä. Alan hallinnollisia valmiuksia on parannettava tuntuvasti, ja rakenneuudistukset on pantava täytäntöön.

Turkissa tapahtui vähäistä lähentymistä EU:n säännöstöön. Tietoyhteiskunnan ja median, talous- ja rahapolitiikan, sosiaalipolitiikan ja työllisyyden sekä teollisuuspolitiikan aloilla tapahtui taantumista. Turkki edistyi jonkin verran tieteen ja tutkimuksen sekä koulutuksen ja kulttuurin aloilla. Sen on kuitenkin tehtävä koulutuksesta osallistavampaa, erityisesti tyttöjä osallistavaa. Turkin valmistelut tieteen ja tutkimuksen alalla ovat edenneet pitkälle. Turkin kauppa on hyvin integroitunut EU:n kauppaan. Valmistelut tulliliiton osalta ovat hyvällä tasolla, mutta edistymistä tapahtui vain vähän, mukaan lukien tulliliiton täytäntöönpanossa. Turkki laistaa edelleen EU:n ja Turkin tulliliiton mukaisista velvollisuuksistaan, mikä on lisännyt kaupan esteiden määrää.

Edistymisen johdosta komissio katsoo, että Serbia täyttää kaikki tämän temaattisen kokonaisuuden avaamisedellytykset erityisesti sen jälkeen, kun maa oli poistanut syrjivän verotuksen tuontialkoholilta. Yleisesti ottaen alueella on toteutettava sosioekonomisia uudistuksia, joilla puututaan rakenteellisiin heikkouksiin, alhaiseen kilpailukykyyn, korkeaan työttömyyteen ja covid-19-pandemian seurauksiin. Edistyminen lähentymisessä arvonlisäveroa, valmisteveroja ja välitöntä verotusta koskeviin EU:n sääntöihin auttaisi lisäämään sisäistä ja kansainvälistä kauppaa alueella. Alueen on myös vahvistettava tutkimus- ja innovointiekosysteemiään huomattavasti, jotta sen taloudet pääsevät samalla viivalle muiden kanssa varsinkin digitaali- ja vihreiden teknologioiden alalla. Koulutuksen ja kulttuurin aloilla Montenegro ja Serbia ovat alueen edelläkävijöitä, kun taas Bosnia ja Hertsegovinan ja Kosovon on aloitettava kiinni kurominen.

Useimmat Länsi-Balkanin kumppanimaat ovat valmistautuneet kohtuullisesti tähän temaattiseen kokonaisuuteen kuuluvilla aloilla. Bosnia ja Hertsegovinan valmistelut ovat kuitenkin monilla aloilla vasta alkuvaiheessa. Verotuksen alalla Serbia on edistynyt hyvin ja kaikki muut kumppanit jonkin verran lukuun ottamatta Bosnia ja Hertsegovinaa, joka ei ole edistynyt ollenkaan. Tulliliiton suhteen Pohjois-Makedonia on edistynyt hyvin, Serbia ja Albania vain vähän ja Kosovo ja Montenegro jonkin verran. Koulutuksen ja kulttuurin alalla Montenegro, Serbia ja Albania ovat edistyneet jonkin verran. Tieteen ja tutkimuksen alalla Albania edistyi hyvin, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro ja Serbia jonkin verran. Länsi-Balkanin kumppaneista jonkin verran edistymistä on tapahtunut tietoyhteiskunnan ja median suhteen Albaniassa ja Kosovossa, talous- ja rahapolitiikan suhteen Pohjois-Makedoniassa ja sosiaalipolitiikan ja työllisyyden suhteen Albaniassa ja Pohjois-Makedoniassa. Yritys- ja teollisuuspolitiikan suhteen kaikki Länsi-Balkanin kumppanit edistyivät jonkin verran Bosnia ja Hertsegovinaa lukuun ottamatta.

Turkki edistyi jonkin verran pääomien vapaan liikkuvuuden, rahoituspalvelujen ja kilpailupolitiikan aloilla, tosin viimeksi mainitun osalta on edelleen vakavia huolenaiheita valtiontukeen liittyen. Maa on edistynyt hyvin yhtiöoikeuden alalla, ja sen valmistelut ovat pitkällä tavaroiden vapaan liikkuvuuden, rahoituspalvelujen, kuluttajien ja terveyden suojelun sekä immateriaalioikeuksien aloilla. Valmistelut ovat alkuvaiheessa palvelujen ja työntekijöiden vapaan liikkuvuuden suhteen, joiden osalta ei tapahtunut edistystä.

Yleisesti ottaen Länsi-Balkanin alue on kohtalaisesti valmistautunut monilla sisämarkkinoiden osa-alueilla. Tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla Kosovo on edistynyt jonkin verran, kun taas muut Länsi-Balkanin kumppanit ovat edistyneet vain vähän. Montenegro ja Serbia edistyivät jonkin verran palvelujen vapaan liikkuvuuden suhteen, Albania, Kosovo, Montenegro ja Pohjois-Makedonia jonkin verran pääoman vapaan liikkuvuuden suhteen ja Montenegro jonkin verran kilpailupolitiikan suhteen. Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Kosovo ja Montenegro edistyivät jonkin verran myös rahoituspalvelujen alalla.

Sisämarkkinoita koskeva temaattinen kokonaisuus käsittää seuraavat luvut: tavaroiden vapaa liikkuvuus (luku 1), työntekijöiden vapaa liikkuvuus (luku 2), sijoittautumisoikeus ja palvelujen tarjoamisen vapaus (luku 3), pääoman vapaa liikkuvuus (luku 4), yhtiöoikeus (luku 6), immateriaalioikeudet (luku 7), kilpailupolitiikka (luku 8), rahoituspalvelut (luku 9) sekä kuluttajien ja terveyden suojelu (luku 28). Lähentyminen näillä aloilla on äärimmäisen tärkeää, jotta vakautus- ja assosiaatiosopimuksesta saataisiin maksimaalinen hyöty ja kaupan yhdentymistä EU:n kanssa voitaisiin lisätä ottaen huomioon, että EU on alueen ylivoimaisesti suurin kauppakumppani. Lähentyminen lisää myös EU:n investointien houkuttelevuutta ja helpottaa toimitusketjujen synergioita, työpaikkojen luomista ja pääoman saantia.

Teollisuuden digitalisointi ja kaikkien yhteiskuntaryhmien digiosaamisen kehittäminen ovat välttämättömiä edellytyksiä työllistyvyyden parantamiselle ja digitaalitalouden vauhdittamiselle. Syyskuussa 2020 hyväksytyn digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 tarkoituksena on auttaa koulutusjärjestelmiä selviytymään covid-19-kriisin haasteista ja tukea digitalisointia pidemmällä aikavälillä. Myös mediaympäristö on muuttunut. Sääntelyn riippumattomuuden tukemiseksi ja alaikäisten suojelemiseksi digitaalisessa mediassa tarvitaan toimia.

Länsi-Balkanin ja Turkin työmarkkinoille on edelleen tyypillistä, että työvoimaosuus ja työllisyys ovat kaiken kaikkiaan alhaisia, kun taas epävirallisen sektorin osuus ja työttömyys ovat korkeita. Työvoimaosuus laski kaikissa maissa vuonna 2020, kun monet poistuivat työmarkkinoilta covid-19-kriisin vuoksi. Naisten ja nuorten vähäinen työmarkkinoille integroituminen on edelleen vakava ongelma. Heinäkuussa 2021 Länsi-Balkanin maat antoivat julistuksen nuorten kestävästä työmarkkinoille integroitumisesta sekä konkreettisista toimista, joilla nuorisotakuujärjestelmä otetaan asteittain käyttöön tai sitä tehostetaan. Koulutusalan uudistukset, investoinnit koulutukseen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutus ovat avainasemassa työmarkkinoiden haasteita ratkottaessa.

Rakenneuudistusten täytäntöönpanoa on vauhditettava, jotta elpyminen olisi kestävää keskipitkällä aikavälillä. Tämä on olennaista kahden EU-jäsenyyden taloudellisen ehdon täyttämiseksi: toimiva markkinatalous ja kyky selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista EU:ssa. Siinä missä talouden uudistusohjelmien toimenpiteiden täytäntöönpanoa mittaava keskimääräinen pistemäärä oli vain 2,7 (viidestä) vuonna 2020, yhdessä sovittujen suositusten täytäntöönpano lisääntyi voimakkaasti, 35,5 prosentista vuonna 2019 annettujen toimintaohjeiden osalta 50,8 prosenttiin vuonna 2020. Tämä parannus selittyy pääasiassa sillä, että monet suositelluista covid-19-kriisiä lieventäneistä toimenpiteistä olivat poikkeuksellisen lyhytkestoisia.

Covid-19-pandemialla on ollut huomattavan kielteinen vaikutus talouskasvuun Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Taloudellinen toiminta Länsi-Balkanilla supistui 3,4 prosenttia. Turkissa tapahtui pientä kasvua vuonna 2020 (reaalinen BKT kasvoi 1,8 %). Länsi-Balkanilla taantuman vakavuus vaihteli suuresti suhteellisen lievästä supistumisesta Serbiassa (1 %) erittäin jyrkkään tuotannon supistumiseen Montenegrossa (15,2 %). Niiden väliin sijoittuivat Bosnia ja Hertsegovina (4,6 %), Albania (3,8 %), Pohjois-Makedonia (4,5 %) ja Kosovo (4,1 %). Toimialarakenne ja varsinkin matkailun osuus taloudesta vaikutti keskeisellä tavalla taantuman vakavuuteen ja on syy sille, miksi Montenegron talous supistui niin jyrkästi. Viljelykausien onnistuminen varsinkin Serbiassa ja Albaniassa lievensi taantuman vaikutuksia. Talouden tulokseen vaikuttivat myös erot siinä, miten maat vastasivat kriisiin, mikä puolestaan selittyi osittain poliittisen liikkumavaran eroista. Turkissa talouskasvun ohella inflaatio jatkui korkeana, ulkoiset vajeet kasvoivat ja valuutta heikkeni edelleen lähinnä siksi, että riskien katsottiin kasvavan keskuspankin pääjohtajan vaihdosten vuoksi.

Kaikkien ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden on parannettava valmiuksiaan tuottaa hyvälaatuisia tilastoja Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteiden – ammatillinen riippumattomuus, puolueettomuus, luotettavuus, läpinäkyvyys ja luottamuksellisuus – mukaisesti. On myös erittäin tärkeää lisätä tietojen toimittamista Eurostatille. Länsi-Balkanilla ja Turkissa tilastokeskusten työn pääpaino on väestö- ja asuntolaskennoissa. Niiden toteuttamiseen olisi myönnettävä riittävästi resursseja. Yksi osa-alue, jolla kaikkien on edistyttävä, on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä eli EKT 2010 (makrotalouden tilastot).

Julkisten investointien hoitamiseen liittyvien järjestelmien ja valmiuksien parantaminen on yksi kaikkien laajentumismaiden tärkeimmistä tavoitteista varsinkin Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman puitteissa, mutta siinä tapahtui viime vuonna vain vähän edistymistä. Montenegro aikoo tehdä julkisten investointien hoitoa koskevan arvioinnin vuoden 2021 aikana. Kaikille Länsi-Balkanin talouksille on kuitenkin annettu näyttöön perustuvia suosituksia siitä, miten ne voivat lisätä julkisten investointien vaikuttavuutta.

Kosovo, Montenegro ja Serbia edistyivät hankintajärjestelmiensä digitalisoinnissa. Serbiassa EU:n hankintasääntöjen kiertämisestä on tullut ongelma, koska kaikkien vuonna 2020 tehtyjen julkisten hankintasopimusten kumulatiivisesta arvosta 54 prosenttia vapautettiin julkisia hankintoja koskevan lain soveltamisesta. Montenegrossa lentoasemien toimilupaa ei ole vielä kilpailutettu tasapuolisia ja läpinäkyviä julkisia hankintoja koskevien EU:n normien mukaisesti. Pohjois-Makedonia ja Serbia paransivat jonkin verran hankintajärjestelmiensä valmiuksia, mutta Albaniassa, Bosnia ja Hertsegovinassa ja Kosovossa valmiuksien kehittäminen on nostettava etusijalle. Albania ja Montenegro paransivat julkisia hankintoja koskevia lakejaan, ja Albania hyväksyi ensimmäisen julkisia hankintoja koskevan strategiansa. Lähes koko tarkastelujakson ajan Bosnia ja Hertsegovina myönsi julkisia hankintasopimuksia tehtäessä kotimaisille tarjoajille etuuskohtelun, mikä on vakautus- ja assosiaatiosopimuksen vastaista.

EU:n säännöstön täytäntöönpanosta vastaavien elinten hallinnollisia valmiuksia on parannettava ja ammattitaitovaatimuksia tiukennettava, ja sääntelyelinten riippumattomuus on turvattava.

Alue- ja paikallisviranomaisten rooli EU:hun lähentymisessä ja myöhemmin EU-sääntöjen soveltamisessa on otettava huomioon. Siksi keskus-, alue- ja paikallishallinnon välille onkin löydettävä sopiva tasapaino. Turkissa viranomaiset ovat antaneet päätöksiä ja toteuttaneet toimia sellaisia kaupunkeja/kuntia vastaan, joissa pormestariksi/kunnanjohtajaksi on valittu opposition edustaja. Tällainen toiminta on hyvin huolestuttavaa.

Useimmissa maissa henkilöstö- ja virkamieshallinto on vielä järjestämättä, mukaan lukien johdon vastuuvelvollisuus ja virkamieskunnan ammattimaisuuden lisääminen. Tämä edellyttää toimi- ja päätöksentekovaltuuksien antamista ylimmälle johdolle ja esimiehille. Lainsäädäntökehyksiin on sisällytettävä läpinäkyvät ja ansioihin perustuvat menettelyt rekrytointia, ylennyksiä, alentamista ja irtisanomista varten, ja niitä on sovellettava johdonmukaisesti keskus- ja paikallishallinnossa. Valtionhallinnon rakenteessa olisi varmistettava selkeä vastuunjako. Albania on saanut päätökseen keskeiset vaiheet läpinäkyvyyden varmistamisessa digitalisoimalla virkamiesten rekrytointiprosessin kokonaisuudessaan. Serbiassa ei tapahtunut edistystä ylemmän johdon tilapäisten viranhaltijoiden liiallisen määrän vähentämisessä. Bosnia ja Hertsegovinassa virkemieslainsäädännön runsaudesta johtuvat erilaiset työolot ja eri hallintotasojen toisistaan poikkeavat käytännöt vaikeuttivat edelleen virkamiesten liikkuvuutta ja sellaisen hallintoympäristön luomista, jossa sovellettaisiin samoja normeja. Useimmat maat ovat pyrkineet parantamaan yrityksille ja kansalaisille suunnattuja palveluja. Serbia, Albania, Montenegro ja Pohjois-Makedonia reagoivat covid-19-pandemiaan ottamalla käyttöön sähköisen hallinnon aloitteita ja palveluja. Turkissa hallinnon ja henkilöstöhallinnon vastuuvelvollisuus oli edelleen huolenaihe. Hallinnon politisoituminen jatkui, eikä poliittista uudistushalukkuutta ole näköpiirissä.

Julkishallintojen vastuuvelvollisuus on yhä yksi tärkeimmistä tavoitteista. Julkisia elimiä ei aina perusteta ja organisoida tehokkaalla tavalla. Montenegrossa julkishallinnon viimeaikaiset uudelleenorganisoinnit johtivat merkittäviin henkilöstömuutoksiin, myös johtotasolla, minkä seurauksena monilla aloilla ei välttämättä ole enää kokenutta henkilöstöä hoitamassa liittymisprosessiin liittyviä asioita. Albaniassa on viime vuosina perustettu alemman tason virastoja ilman strategista suunnittelua. Kosovossa on annettu hiljattain lainsäädäntöä, jonka tarkoituksena on parantaa hallinnon organisointia ja vastuuvelvollisuutta, mutta sen soveltaminen on viivästynyt. Pohjois-Makedoniassa valtiohallinnon organisaatiosta on valmistelu uusi laki, jolla yksinkertaistetaan institutionaalista kehystä, karsitaan päällekkäiset toimivaltuudet ja lisätään hallinnon tehokkuutta. Lakia ei ole kuitenkaan vielä hyväksytty. Turkilta puuttuu kattava julkishallinnon uudistusohjelma ja instituutio, joka johtaisi prosessia.

Politiikan suunnittelu on parantunut jonkin verran, mutta tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa tiukka laadunvalvonta keskushallinnon toimesta, parantaa näyttöön perustuvassa politiikan suunnittelussa tarvittavia valmiuksia ja lisätä näyttöön perustuvaa politiikan suunnittelua julkishallinnossa. Politiikan seurantavalmiuksia on parannettava.

Julkishallinnot suunnittelevat ja toteuttavat hallituksen politiikkaa, hoitavat julkisia investointeja ja vastaavat keskeisten, kaikkien kansalaisten hyvinvointia tukevien julkisten palvelujen tarjonnasta. Luottamuksen rakentamiseksi julkishallintojen on oltava läpinäkyviä, vastuuvelvollisia ja tehokkaita. Tarkastelujaksolla on joissakin asioissa edistytty hyvin, suurimmat puutteet liittyvät eri muodoissa ilmenevään politisoitumiseen.

Turkissa demokratian taantuminen jatkui tarkastelujaksolla. Turkin on saatettava perustuslaillinen kehyksensä eurooppalaisten normien mukaiseksi. Vaikka poikkeustila kumottiin heinäkuussa 2018, tietyt säädökset, joilla valtion viranomaisille myönnettiin poikkeusvaltuuksia ja joilla pidettiin voimassa useita poikkeustilan aikana käyttöön otettuja rajoituksia, pysyivät osana maan oikeusjärjestelmää heikentäen näin demokratiaa ja perusoikeuksia. Turkin parlamentti hyväksyi heinäkuussa 2021 lakiesityksen, jolla näitä poikkeustilan aikaisia rajoituksia jatketaan vuodella. Oikeussuojan saatavuus oli edelleen heikkoa niiden osalta, joihin poikkeustila-asetukset vaikuttivat kielteisesti. Presidenttijohtoinen järjestelmä ei takaa moitteetonta ja tehokasta vallanjakoa, mikä vähentää toimeenpanovallan käyttäjän demokraattista vastuuvelvollisuutta. Kaakkois-Turkissa jatkui käytäntö, jossa eroamaan pakotettujen kaupunginjohtajien tilalle nimitettiin hallituksen luottomiehiä, mikä on vastoin Venetsian komission kesäkuussa 2020 antamaa lausuntoa . Oppositiopuolueiden ja median joutuminen oikeuslaitoksen maalitauluksi on vaarantanut vakavalla tavalla Turkin demokraattisten instituutioiden legitimiteetin ja poliittisen moniarvoisuuden. Tähän liittyen perustuslakituomioistuimen päätös hyväksyä syytekirjelmä, jossa vaaditaan toiseksi suurimman oppositiopuolueen lakkauttamista, on huolestuttava signaali. Julkishallinnon politisoituminen jatkui. Kansalaisyhteiskunta on edelleen jatkuvan paineen alaisena, ja sen mahdollisuudet toimia vapaasti ovat kaventuneet entisestään.

Montenegrossa parlamenttivaalit johtivat valtaapitävän koalition vaihtumiseen ja poliittisen toimintaympäristön uudistumiseen. Toimeenpano- ja lainsäädäntövallan käyttäjien väliset kahnaukset ovat haitanneet uudistusten toteuttamista. Parlamentin enemmistön antamalla uudella lainsäädännöllä kyseenalaistetaan aiemmat saavutukset. Kosovossa oppositioliittoutuman murskavoitto parlamenttivaaleissa merkitsi suurta poliittista muutosta ja johti siihen, että hallitus nauttii nyt parlamentin suuren enemmistön kannatusta. Kosovossa järjestettiin 17. lokakuuta 2021 paikallisvaalit. Vaaleja seurannut EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunta aikoo esittää arvionsa. Vaalien järjestäminen alueella sujui yleisesti ottaen hyvin, esimerkiksi Albaniassa lisättiin tietotekniikan käyttöä. Monia aiempien vaalitarkkailuvaltuuskuntien alueelle antamia suosituksia, jotka koskevat ääntenlaskua, äänestäjäluetteloita, kampanjarahoitusta, erimielisyyksien ratkaisua ja vaalivilpistä määrättäviä seuraamuksia, ei ole kuitenkaan pantu asianmukaisesti täytäntöön, ja rakenteellisiin heikkouksiin on puututtava. Koko alueella tarvitaan merkittäviä lisätoimia varsinkin puolue- ja vaalikampanjarahoituksen läpinäkyvyyden ja rahoitukseen liittyvän vastuuvelvollisuuden sekä tiedotusvälineiden yhtäläisten hyödyntämismahdollisuuksien suhteen. Bosnia ja Hertsegovinassa perustettiin toukokuussa 2021 elinten välinen työryhmä keskustelemaan vaali- ja perustuslakiuudistuksista. Poliittisten toimijoiden ja instituutioiden on käytävä avointa ja osallistavaa vuoropuhelua vaaleihin liittyvien pitkäaikaisten puutteiden korjaamiseksi ennen lokakuussa 2022 pidettäviä parlamenttivaaleja.

Voimakas poliittinen kahtiajako, vaalien ja parlamenttityön boikotointi opposition toimesta ja joissakin tapauksissa koko poliittista kenttää leimaava ilmeinen epäluottamus (erityisesti parlamenteissa) haittasivat edelleen demokraattisten järjestelmien ja instituutioiden toimintaa Länsi-Balkanin kumppanimaissa. Serbiassa parlamentti ja poliittiset voimat jatkoivat osallistumista Euroopan parlamentin johdolla käytävään puolueiden väliseen vuoropuheluun, jonka tarkoituksena on saada aikaan puoluerajat ylittävä laaja konsensus jäsenyysvalmistelujen kannalta välttämättömistä EU:hun liittyvistä uudistuksista. Syyskuun täysistunnossa Euroopan parlamentin ja Serbian parlamentin yhteyshenkilöt pääsivät yhteisymmärrykseen valmisteluasiakirjasta, joka sisältää 16 toimenpidettä luottamuksen lisäämiseksi vaaliprosessiin. Asiakirja sisältää konkreettisia toimia ja aikataulut. Parlamenttien täysistunnoissa käytettiin joissakin maissa provosoivaa kieltä poliittisista vastustajista, journalisteista ja kansalaisyhteiskunnasta puhuttaessa. Parlamenttien työskentely jatkui covid-19-rajoituksista huolimatta. Oikeusvaltioperiaatteeseen perustuvan demokraattisen yhteiskunnan yksiselitteisenä edellytyksenä on, että korruptiota torjutaan ja oikeuslaitoksen riippumattomuus ja tehokkuus taataan.

Neuvottelut asemaa koskevista sopimuksista on saatu alueella päätökseen viiden maan kanssa. Sopimusten nojalla Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) voi lähettää Euroopan raja- ja merivartioryhmiä EU:n ulkorajojen naapurialueille tukemaan kansallisia rajaviranomaisia. Ryhmillä on toimeenpanovaltuudet. Sopimuksia Bosnia ja Hertsegovinan ja Pohjois-Makedonian kanssa ei ole kuitenkaan vielä allekirjoitettu. Rajaturvallisuuden ja -valvonnan vahvistamisen näkökulmasta kaikkien asemaa koskevien sopimusten voimaantulo ja tosiasiallinen täytäntöönpano on erittäin tärkeää. Sopimukset Albanian, Montenegron ja Serbian kanssa ovat tulleet jo voimaan, ja maihin on lähetetty raja- ja merivartioryhmiä.

Edistymistä on tapahtunut, mutta Länsi-Balkanilla tarvitaan kuitenkin lisätoimia uusien tai tehokkaampien instituutioiden, lakien ja menettelyjen käyttöön ottamiseksi turvapaikka-asioiden, palauttamisten ja rajaturvallisuuden aloilla, myös EU:n monimutkaisen ja vaativan säännöstön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä silmällä pitäen. Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi myös otettava omaa vastuuta kaikista muuttoliikkeen näkökohdista. Turvapaikkajärjestelmiä on vahvistettava ja vapaaehtoista ja tahdonvastaista palauttamista lisättävä. Samoin on lisättävä takaisinottoon liittyvää yhteistyötä lähtömaiden kanssa sekä alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä muuttajien salakuljetusta ja ihmiskauppaa harjoittavien järjestäytyneiden rikollisryhmien torjumiseksi. Alueellinen yhteistyö ja koordinointi EU:n kanssa on edelleen avainasemassa.

Länsi-Balkanilta EU:hun sääntöjenvastaisesti saapuneiden kokonaismäärä kasvoi vuodesta 2020: pelkästään vuoden 2021 seitsemänä ensimmäisenä kuukautena havaittiin noin 23 000 laitonta rajanylitystä, kun koko vuonna 2020 määrä oli 27 000. Muuttoliikkeen jatkuminen voimakkaana on johtanut siihen, että alueella, varsinkin Serbiassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa, on paljon pakolaisia ja siirtolaisia, kaikkiaan noin 20 000. Lisäksi on arvioitu, että muualla kuin vastaanottokeskuksissa oleskelee tuhansia ihmisiä.

Laiton maahanmuutto on edelleen yksi Länsi-Balkanin ja Turkin suurimmista haasteista. Yhteistyötä on jatkettu itäisen Välimeren ja Länsi-Balkanin muuttoreittien varrella. Maahanmuuttajien salakuljetus, ilman huoltajaa olevat alaikäiset, ihmiskauppa ja kansallisten turvapaikkajärjestelmien riittämätön kapasiteetti ovat edelleen huolenaiheita. Afganistanin kriisi saattaa johtaa afgaanipakolaisten määrän kasvuun ja edellyttää jatkuvaa tiivistä yhteistyötä EU:n ja kumppanimaiden välillä.

Euroopan ulkosuhdehallinto ja komissio ovat syventäneet laajentumismaiden kanssa käymäänsä poliittista vuoropuhelua hybridiuhkien torjumisesta ja erityisesti kyberuhkien sietokyvystä, kriittisen infrastruktuurin turvaamisesta, strategisesta viestinnästä ja disinformaatioon puuttumisesta, mikä on linjassa hybridiuhkien torjumista koskevassa yhteisessä kehyksessä , Länsi-Balkanin strategiassa ja Zagrebin julistuksessa esitettyjen painopisteiden kanssa. Strategisessa viestinnässä keskityttiin edelleen temaattisiin viestintäkampanjoihin, joilla tuotiin esiin EU:n tuen hyötyjä kansalaisille ja talouksille, ja suoraan kansalaisille ja eritoten nuorille kohdistettuun julkisuusdiplomatiaan, jonka tavoitteena oli edistää keskustelua Euroopan yhteisestä tulevaisuudesta. Samanaikaisesti EU jatkoi verkossa ja sosiaalisen median kanavissa tiedotusta EU:n ja Länsi-Balkanin suhteista poliittisesta ja eri politiikan alojen näkökulmasta. Sananvapauden ja riippumattoman journalismin edistäminen laajentumismaissa on edelleen yksi tärkeimmistä tavoitteista, ja kyberturvallisuuteen liittyvien valmiuksien kehittäminen on tärkeä osa Länsi-Balkanin digitaalistrategiaa ja yksi EU:n uuden kyberturvallisuusstrategian painopisteistä.

Turkki on edelleen terroristiryhmien kohde. Hallituksella on legitiimi oikeus ja velvollisuus torjua terrorismia, mutta sen toimet ja niiden oikeudellinen kehys on saatettava vastaamaan eurooppalaisia normeja ja EU:n säännöstöä. Terrorismin vastaisten toimenpiteiden on oltava oikeasuhteisia, ja niissä on noudatettava oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Turkin olisi lakattava käyttämästä terrorismin vastaisen lainsäädäntönsä laajaa tulkintaa perusteena toimittajien, kirjailijoiden, lakimiesten, poliitikkojen, tutkijoiden, ihmisoikeusaktivistien ja kritiikin esittäjien pidättämiselle. Turkki asetti etusijalle taistelun PKK:ta vastaan ja Gülen-liikkeen hajottamisen. PKK kuuluu edelleen EU:n luetteloon henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, jotka ovat osallistuneet terroritekoihin. Turkilla on hyvät institutionaaliset valmiudet, mutta siihen kohdistuu edelleen vakavia rahanpesuun ja terrorismin rahoitukseen liittyviä riskejä. Maa on edistynyt rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisen kehyksen lujittamisessa, mutta se ei ole pannut täytäntöön kaikkia rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaisen toimintaryhmän (FATF) suosituksia. Maan on laadittava kokonaisvaltainen strategia ja toimintasuunnitelma rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjumiseksi.

Eräät alueen kumppanit (Albania, Kosovo ja Pohjois-Makedonia) kotiuttavat järjestelmällisesti terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita ja heidän perheenjäseniään. Useimmissa Länsi-Balkanin maissa huolta aiheuttaa entisiltä taistelualueilta palaavien, terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden kotiuttaminen sekä se, ettei heidän yhteiskuntaan uudelleen sopeuttamiseksi tehdä tarpeeksi ja systemaattisesti työtä. Kosovo edistyi hyvin terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden ja heidän perheenjäsentensä kuntouttamisessa ja yhteiskuntaan uudelleen sopeuttamisessa. Huolta aiheuttaa kuitenkin väkivaltaiseen ääriliikehdintään syyllistyneiden rikoksentekijöiden varhainen ehdonalaiseen päästäminen. Eri puolilla Länsi-Balkania on parannettava yhteiskuntaan uudelleensopeuttamistoimien seurantaa, myös vankiloissa. Tämä edellyttää kansallista ja paikallista yhteistyötä eri instituutioiden välillä. Tiedonvaihto suojatun tiedonvaihdon verkkosovelluksen (SIENA) avulla on edistynyt merkittävästi. Länsi-Balkanin kumppaneiden olisi jatkossakin välitettävä proaktiivisesti tietoja terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden ja heidän perheidensä palauttamisesta asianmukaisia kanavia käyttäen. Montenegron tiedonvaihto Europolin ja Eurojustin kanssa terrorismiin syyllistyneistä vierastaistelijoista toimii hyvin. Pohjois-Makedonia hyväksyi kesäkuussa 2020 kansallisen suunnitelman maahan palaavien vierastaistelijoiden ja heidän perheenjäsentensä uudelleensopeuttamiseksi ja kuntouttamiseksi.

Albania hyväksyi joulukuussa 2020 uuden monialaisen terrorismintorjuntastrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman ja täytti näin Länsi-Balkanin yhteisen toimintasuunnitelman mukaiset velvoitteensa. Maa on myös jatkanut lainsäädäntönsä lähentämistä EU:n säännöstöön. Montenegro panee kansalaisyhteiskunnan tuella täytäntöön väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisy- ja torjuntastrategiaansa, joka kattaa vuodet 2020–2024 ja jonka pääpaino on säilöönottokeskuksissa. Pohjois-Makedonia jatkaa terrorismin ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjuntaa koskevan kansallisen strategian (2018–2022) täytäntöönpanoa. Bosnia ja Hertsegovinan ja Serbian olisi hyödyllistä omaksua strategisempi lähestymistapa terrorismin torjuntaan. Bosnia ja Hertsegovinan strategian voimassaolo on päättynyt, joten maan olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön uusi vuodet 2021–2025 kattava strategia, joka on linjassa EU:n politiikan kanssa. Strategiassa olisi keskityttävä väkivaltaisen ääriliikehdinnän ehkäisemiseen ja torjumiseen. Tämä edellyttää tehokkaampia terrorismin torjuntarakenteita. Bosnia ja Hertsegovina tarvitsee rahanpesun ja terrorismin rahoituksen vastaisen uuden lain, joka vastaa EU:n oikeudellisia normeja (eli neljättä rahanpesunvastaista direktiiviä). Serbiassa keskeinen terrorisminvastainen lainsäädäntö on vasta valmisteilla. Kosovo aikoo hyväksyä uuden yhteisen strategian terrorismin ja väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjumiseksi. Sisäministeri toimii edelleen terrorismin torjunnan kansallisena koordinaattorina, mutta hänen rooliaan instituutioiden välisessä koordinoinnissa on vahvistettava ja hänen tehtäviään tukemaan on avattava uudelleen toimisto.

Lokakuussa 2020 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin oikeus- ja sisäministereiden foorumissa vahvistettiin, että Länsi-Balkanin yhteinen terrorisminvastainen toimintasuunnitelma on edelleen ajankohtainen ja että sen tavoitteiden täytäntöönpanoon ollaan sitouduttu myös vuoden 2020 jälkeen. Näin ollen yhteinen toimintasuunnitelma ja sen täytäntöönpanojärjestelyt muodostavat edelleen puitteet yhteiselle työlle, jolla pyritään ehkäisemään väkivaltaiseen ääriliikehdintään ja terrorismiin johtavaa radikalisoitumista viiden tavoitteen pohjalta. Suunnitelma nojaa vahvaan alueelliseen yhteistyöhön. Pandemia on hidastanut täytäntöönpanoa suurimmassa osassa aluetta, mutta jonkin verran edistymistä on tapahtunut terrorisminvastaisten strategioiden laatimisessa, asiaankuuluvan lainsäädännön antamisessa, institutionaalisten valmiuksien kehittämisessä ja radikalisoitumisen torjuntatoimien käyttöönotossa. Sovittujen tavoitteiden ja toimien kokonaisvaltainen täytäntöönpano edellyttää kuitenkin uusia edistysaskeleita. Yleisesti ottaen tarvitaan lisätoimia kaikenlaisen (uskonnollisen, etnis-kansallismielisen ja poliittisen) radikalisoitumisen ehkäisemiseksi.

Myönteistä kehitystä alueella on tapahtunut Albaniassa, joka on edistynyt hyvin kansainvälisessä poliisiyhteistyössä ja huumausaineiden tuotannon ja laittoman kaupan torjunnassa. Poliisiyhteistyö on johtanut paljon julkisuutta saaneisiin pidätyksiin. Pohjois-Makedoniassa on tapahtunut jonkin verran edistymistä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa, myös operatiivisella tasolla. Myös Montenegro on edistynyt jonkin verran. Lainvalvontaviranomaisilla on nyt parempi pääsy keskeisiin tietokantoihin, ja tutkijoiden ja asiantuntijoiden määrä on kasvanut tärkeimmillä aloilla. Lisäksi vakiintunut kansainvälinen poliisiyhteistyö tuotti edelleen tuloksia: huumausaineita takavarikoitiin enemmän kuin koskaan. Kosovo, Serbia ja Turkki edistyivät järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa vain vähän ja Bosnia ja Hertsegovina ei lainkaan, koska yhteyspiste Europolin kanssa tehtävää yhteistyötä varten ei ole vielä toiminnassa.

Viranomaisten on Länsi-Balkanilla ja Turkissa löydettävä tehokkaat keinot estää järjestäytynyttä rikollisuutta soluttautumasta niiden talouksiin. Toimia tarvitaan myös rikoksella hankitun omaisuuden jäljittämisen nopeuttamiseksi talousrikostutkinnan avulla sekä rikoshyödyn menetetyksi tuomitsemisen ja takaisin perimisen varmistamiseksi. Lainvalvontaviranomaisten on parannettava valmiuksiaan puuttua rikollisen toiminnan, varsinkin kyberrikollisuuden, uusiin muotoihin. Kyberrikollisuutta koskeva yhteistyö lisääntyy.

Myös järjestäytyneen rikollisuuden torjuntarakenteisiin panostamista on jatkettu, mikä on johtanut oikeuslaitoksen ja poliisin erikoisyksikköjen vahvistamiseen. Järjestäytyneen rikollisuuden alalla annettujen lainvoimaisten tuomioiden määrä osoittaa kuitenkin, että lainvalvontaviranomaisten ja oikeuslaitoksen valmiudet tutkia merkittäviä järjestäytyneen rikollisuuden tapauksia, nostaa niistä syytteet ja jakaa tuomioita ovat riittämättömät, jolloin myös pelotevaikutus jää heikoksi. Sama koskee ihmiskaupan torjuntaa, joka käsittää myös ihmiskaupan uhrien suojelun ja tukemisen.

Järjestäytynyt rikollisuus uhkaa edelleen aluetta ja vaikuttaa ihmisiin, yrityksiin, valtion instituutioihin ja koko talouteen. Vahvoilla rikollisjärjestöillä on maailmanlaajuista vaikutusvaltaa, ja ne pystyvät helposti toimimaan rajojen yli, myös EU:ssa. Länsi-Balkanilla toimivat rikollisjärjestöt ovat osoittautuneet erittäin kekseliäiksi covid-19-pandemian hyväksikäytössä. Hallitukset ovat vastanneet lisäämällä operatiivista poliisiyhteistyötä EU:n kanssa erityisesti EMPACT-foorumilla ja EU:n virastojen kanssa esimerkiksi huumeiden (varsinkin kannabiksen ja synteettisten huumausaineiden), valmisteveron alaisten tuotteiden (lähinnä savukkeiden) ja ampumaseiden salakuljetuksen, järjestäytyneen omaisuusrikollisuuden, maahanmuuttajien salakuljetuksen ja ihmiskaupan aloilla. Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2025 vahvistetaan sitoumus, jonka mukaan EU panostaa jatkossakin valmiuksien kehittämishankkeisiin kolmansissa maissa, myös laajentumismaissa. Tavoitteena on tukea operatiivista yhteistyötä ja avustaa kumppaneita sellaisten välineiden ja valmiuksien hankkimisessa, joiden avulla ne voivat kitkeä monimutkaisia rikollisrakenteita.

Vammaisten oikeudet on turvattava, mukaan lukien heidän siirtymisensä avohoitoon tai itsenäisiin asumismuotoihin YK:n vammaisyleissopimuksen vaatimusten mukaisesti. Jatkuvaa huomiota on kiinnitettävä myös vähemmistöjen suojeluun ja heidän osallistumiseensa julkiseen elämään. Romanit ovat edelleen epäedullisessa asemassa muuhun väestöön nähden, ja haavoittuvassa asemassa olevat romanit ovat kärsineet covid-19-kriisistä ja siihen liittyvistä rajoituksista kohtuuttomasti.

Lapset, varsinkin haavoittuvassa asemassa olevat lapset, ovat kärsineet koulujen sulkemisista ja muista covid-19-kriisistä johtuvista rajoituksista. Tarvitaan toimia lapsen oikeuksien vahvistamiseksi ja kriisinkestävien lastensuojelu- ja -hoitojärjestelmien perustamiseksi. On luotava lapsisystävällisiä oikeusjärjestelmiä ja vaihtoehtoja säilöönotolle. Tällaisia vaihtoehtoja on käytettävä aiempaa järjestelmällisemmin ja säilöönottoon turvauduttava vasta viimeisenä keinona.

Syrjinnän kieltäviä lakeja ja politiikkoja on kyllä olemassa, mutta syrjintää ja viharikoksia ja -puhetta koskevien tapausten käsittely on puutteellista. Homojen, lesbojen, biseksuaalien, transihmisten, intersukupuolisten ja queerien (hlbtiq) lakisääteinen suojelu on parantunut useimmissa Länsi-Balkanin maissa, mutta lakeja on myös sovellettava käytännössä, koska syrjintä ja vihapuhe ovat edelleen yleisiä. Turkissa hlbtiq-henkilöiden perusoikeuksien suojelu sekä hlbtiq-yhteisöön kohdistuva vihapuhe ja mustamaalaaminen aiheuttavat yhä vakavaa huolta.

Länsi-Balkanin kumppaneiden on osoitettava jatkavansa toimia, joilla edistetään ja vahvistetaan sukupuolten tasa-arvoa ja puututaan sukupuolistuneeseen väkivaltaan. Tähän liittyvä huoli on kasvanut Turkissa, jossa naisten oikeudet ovat heikentyneet, mistä on osoituksena maan vetäytyminen Istanbulin yleissopimuksesta.

Sananvapaus sekä tiedotusvälineiden vapaus ja moniarvoisuus ovat demokraattisen yhteiskunnan peruspilareita; ne on taattava. Tältä osin Länsi-Balkanilla tapahtui vain vähän tai ei lainkaan edistymistä. Vaikka mediaympäristö yleisesti ottaen mahdollistaa sananvapauden toteutumisen, toimittajiin kohdistuva uhkailu, pelottelu ja väkivalta sekä viranomaisten halventavat huomautukset aiheuttavat edelleen vakavaa huolta. Niillä voi olla lamaannuttava vaikutus tiedonvälityksen vapauden käyttöön, ja siksi niitä koskevia tutkinta- ja syytetoimia pitää vauhdittaa. Media-alan sääntelyviranomaisten ja yleisradioyhtiöiden riippumattomuus on taattava muun muassa huolehtimalla riittävästä rahoituksesta ja siitä, että johtoportaan nimitykset perustuvat ansioille. Myös riippumattomien itsesääntelyelinten toimintaa on tuettava jatkossakin. Kaikkien alueen maiden on lisättävä tiedotusvälineiden rahoituksen sekä julkisten ja yksityisten intressien välisten kytkösten läpinäkyvyyttä, koska tällaiset intressit voivat vaikuttaa toimituksellisiin linjauksiin ja johtaa itsesensuuriin.

Perusoikeudet on kirjattu pääpiirteissään Länsi-Balkanin maiden lainsäädäntöön, mutta niiden toteutumisen varmistamisessa riittää haastetta. Joillakin politiikan aloilla tuomioistuimet eivät turvaa perusoikeuksia riittävällä tavalla. Kaiken kaikkiaan asiassa on tapahtunut vain vähän kehitystä tai kehitys on suorastaan taantunut lähes koko alueella. Edellisissä maaraporteissa esitettyjen huolenaiheiden ja suositusten johdosta on ryhdytty vain vähäisiin toimiin. Turkin ihmisoikeustilanne heikkeni entisestään ja on edelleen vakava huolenaihe.

Albaniassa tuomareiden taustaselvitykset ja korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan erikoistuneen yksikön perustaminen tuottavat tuloksia korruption torjunnassa. Pohjois-Makedonia on lujittanut strategista ja institutionaalista kehystään ja saanut lisää tuloksia useiden korruptiotapausten, myös korkean tason korruptiotapausten, tutkinnassa, syytetoimissa ja ratkaisemisessa. Kosovossa, Montenegrossa ja Serbiassa edistyminen oli vähäistä. Montenegron korruptiontorjuntavirasto omaksui ennakoivamman lähestymistavan, mutta maan on tehostettava korruption ehkäisy- ja torjuntatoimia sekä varojen takavarikointia ja menetetyksi tuomitsemista. Kosovo paransi erikoissyyttäjänviraston valmiuksia, mutta ennakoivan tutkinnan, lainvoimaisten päätösten ja varojen lopullisen menetetyksi tuomitsemisen osalta tarvitaan edelleen määrätietoisia toimia. Serbia lisäsi korruptiontorjuntavirastonsa valmiuksia, mutta uuden korruptiontorjuntastrategian hyväksymiseksi ei toteutettu konkreettisia toimenpiteitä. Strategian tueksi tarvitaan uskottava ja realistinen toimintasuunnitelma. Myöskään useimpia lahjonnan vastaisen valtioiden ryhmän (GRECO) suosituksia ei ole pantu täytäntöön. Bosnia ja Hertsegovina ei edistynyt laajalle levinneen korruption ja poliittisten prosessien hyväksikäytön torjumisessa. Lainsäädännölliset ja institutionaaliset kehykset ovat edelleen riittämättömiä ja liian hajanaisia. Turkissa ei tapahtunut edistymistä. Maan oikeudelliset ja institutionaaliset korruptiontorjuntakehykset eivät edelleenkään vastaa kansainvälisiä normeja vaan mahdollistavat poliittisen vaikuttamisen korruptiotapausten tutkinnassa, syytetoimissa ja ratkaisemisessa. Julkisten laitosten vastuuvelvollisuutta ja niiden toiminnan läpinäkyvyyttä on lisättävä. Korruptiontorjuntastrategian puuttuminen on osoitus siitä, että tahtoa korruption torjuntaan ei ole.

Korruptio on edelleen laajalle levinnyttä Länsi-Balkanilla ja Turkissa. Kaiken lisäksi pandemia on vahvistanut joitakin korruptiolle altistavia tekijöitä. Korruption torjunnassa tarvitaan tiukkoja toimia ja tuntuvia tuloksia, jotta voidaan lieventää demokraattiseen hallintotapaan, oikeusvarmuuteen ja taloudelliseen varmuuteen kohdistuvia uhkia ja taata vakaa ja läpinäkyvä liiketoimintaympäristö. Laajentumismaiden onnistuminen korruption ehkäisemisessä ja torjunnassa vaihtelee: joillakin aloilla edistyminen on jatkunut ja toisilla selvästi hidastunut. Julkiset hankinnat ovat edelleen erityisen alttiita korruptiolle. Valvontamekanismeja on vahvistettava julkisen hankintamenettelyn kaikissa vaiheissa ja vastuuvelvollisuutta lisättävä tuntuvasti toteuttamalla tiukkoja ja kunnianhimoisia toimenpiteitä. Korruptiota koskevia riskinarviointeja ja korruption torjuntatoimia ei toteuteta systemaattisesti korruptiolle kaikkein alttiimmilla aloilla. Kaikilta tahoilta tarvitaan huomattavasti enemmän työtä ja selkeää poliittista tahtoa, jotta saadaan vakuuttavia tuloksia varsinkin korkean tason korruptiotapausten tutkinta- ja syytetoimista ja voidaan varmistaa rikoksella hankittujen varojen takavarikointi ja menetetyksi tuomitseminen.

Turkissa viime vuosina havaittu vakava taantuminen jatkui. Maa ei ole ratkaissut yhtä suurimmista ongelmistaan eli oikeuslaitoksen riippumattomuuden systeemistä puutetta. Tuomareiden ja syyttäjien poliittinen painostus jatkui, mikä heikensi entisestään oikeuslaitoksen riippumattomuutta ja sen työn laatua. Oikeuslaitoksen tehokkuus ja ammattimaisuus kärsivät tuomareiden ja syyttäjien massaerottamisista. Turkin kieltäytyminen panemasta täytäntöön kaikkia Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen sitä koskevia tuomioita on lisännyt huolestuneisuutta sen suhteen, noudattaako Turkki kansainvälisiä ja eurooppalaisia ihmisoikeusnormeja. Turkin viranomaisten on kiireesti puututtava vakaviin puutteisiin, jotka koskevat erityisesti oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja syyttömyysolettaman noudattamista.

Albanian edistyminen oikeuslaitoksen kattavassa uudistamisessa on jatkunut hyvänä, ja se on saavuttanut konkreettisia tuloksia nimityksiä edeltävien taustaselvitysten tekemisessä. Perustuslakituomioistuin on nyt täysin toimintakykyinen, ja se on aloittanut tärkeiden tapausten käsittelyn. Pohjois-Makedonia on edistynyt jonkin verran esimerkiksi oikeuslaitosstrategiansa täytäntöönpanossa. Serbia ja Kosovo edistyivät oikeudellisten uudistustensa toteuttamisessa vain vähän. Serbia on uudestaan sitoutunut uudistuksiin. Se suunnittelee lisäävänsä oikeuslaitoksensa riippumattomuutta muun muassa tekemällä muutoksia perustuslakiin vuoden 2021 loppuun mennessä. Kosovon oikeuslaitoksen yleiset valmiudet nostaa syytteitä ja käsitellä tapaukset nopeasti ja tehokkaasti ovat edelleen heikot. Montenegro ja Bosnia ja Hertsegovina eivät edistyneet oikeudellisten uudistustensa toteuttamisessa. Montenegrossa keskeiset oikeuslaitosuudistukset eivät etene. Kaikilta hallintotasoilta, parlamentilta ja oikeuslaitokselta tarvitaan määrätietoista poliittista sitoutumista, jotta kehitys kohti oikeusvaltiota koskevien välitavoitteiden saavuttamista voi jatkua. Bosnia ja Hertsegovina ei ole edistynyt oikeuslaitoksensa vahvistamisessa; ilman tarkoituksenmukaisia toimia oikeuslaitoksen yleinen integriteetti heikentyy entisestään.

Riippumattomien ja puolueettomien tuomioistuinten takaama oikeusturva on oikeusvaltion kulmakivi. Länsi-Balkanin oikeuslaitoksilla on tähän liittyen edelleen monia haasteita. Oikeuslaitoksiin kohdistuvan painostuksen riski heikentää yleistä institutionaalista tasapainoa ja vallanjakoperiaatetta, mikä puolestaan heikentää yhdenvertaisuutta lain edessä. Oikeuslaitosuudistusten onnistuminen edellyttää korkeimmilta hallintotasoilta ja asiaankuuluvilta sidosryhmiltä horjumatonta päättäväisyyttä ja sitoutuneisuutta. Liittymisprosessin edistyminen edellyttää puolestaan määrätietoisia toimia, joilla lisätään Länsi-Balkanin oikeuslaitosten riippumattomuutta ja tehokkuutta ja parannetaan niiden laatua. Lisäksi tarvitaan vakuuttavia tuloksia pidemmältä aikaväliltä.

Länsi-Balkanin ja Turkin hallitukset jatkoivat kansanterveyden suojelemiseksi tarkoitettujen rajoitusten soveltamista covid-19-pandemian vuoksi. Länsi-Balkanin parlamentit jatkoivat toimintaansa, osa covid-rajoituksin. Kokoontumisvapautta usein rajoitettiin kansanterveyteen vedoten, joissakin tapauksissa oikeusasiamiehen suositusten vastaisesti. Myös muita perusoikeuksia rajoitettiin. Joissakin tapauksissa pandemia on vaikuttanut oikeudellisten menettelyjen tehokkuuteen ja läpinäkyvyyteen. Covid-19-pandemian johdosta käyttöön otettujen poikkeustoimien on oltava oikeasuhteisia, välttämättömiä ja ajallisesti rajattuja niin, että taataan oikeusvaltion ja demokratian periaatteiden noudattaminen ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen.

Perustavanlaatuiset uudistukset oikeusvaltion, talouden, demokraattisten instituutioiden toiminnan ja julkishallinnon aloilla ovat avainasemassa, kun ehdokasmaita ja mahdollisia ehdokasmaita valmistellaan täyttämään jäsenyysvaatimukset. Laajentumisprosessissa mukana olevien maiden valmius ja poliittinen tahto panostaa näihin uudistuksiin on niiden EU:hun yhdentymisen keskiössä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että edistyminen on vakaata, konkreettista ja peruuttamatonta.

EU piti kiinni sitoumuksestaan antaa huomattavaa taloudellista tukea pakolaisille ja heitä vastaanottaville yhteisöille Turkissa. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen kautta tukea on ohjattu 6 miljardin euron edestä. Välineen kaikista toimintamäärärahoista oli tehty sopimukset vuoden 2020 lopussa, ja elokuuhun 2021 mennessä oli maksettu yli 4,2 miljardia euroa yli sadassa hankkeessa. Sen saavutuksiin kuului 1,8 miljoonan pakolaisen auttaminen perustarpeidensa täyttämisessä, 700 000 pakolaislapsen auttaminen kouluun, 363 koulun rakentaminen ja yli 18 miljoonan perusterveydenhuollon käynnin järjestäminen. Kesäkuussa komissio ehdotti 3 miljardin euron tukipakettia vuosiksi 2021–2023 täydentämään vuonna 2020 käyttöön otettua 0,5 miljardin euron siirtymävaiheen humanitaarista apua. Paketti sisältää rahoitusta muuttoliikkeen hallintaan ja rajavalvontaan Turkin itärajalla. Covid-19-pandemia ja sen aiheuttamat talousongelmat ovat pahentaneet alueen valmiiksi kriittistä pakolaistilannetta. Muuttovirrat alueen muista osista, muun muassa Afganistanista, saattavat johtaa tarpeiden kasvuun. Turkki on kuitenkin jatkanut loitontumistaan EU:sta demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, perusoikeuksien ja oikeuslaitoksen riippumattomuuden osa-alueilla tapahtuneen vakavan taantumisen johdosta. EU-johtajat ovat korostaneet, että puolueisiin, ihmisoikeusaktivisteihin ja mediaan kohdistuvat painostus- ja rajoitustoimet heikentävät merkittävästi ihmisoikeuksien toteutumista ja ovat vastoin Turkin velvoitteita kunnioittaa demokratian ja oikeusvaltion periaatteita ja naisten oikeuksia. Näistä kysymyksistä käytävä vuoropuhelu on edelleen olennainen osa EU:n ja Turkin välisiä suhteita.

Vuoropuhelu ja yhteistyö Turkin kanssa lisääntyi vuonna 2021. Korkea edustaja ja komissio toimittivat Eurooppa-neuvostolle 20. maaliskuuta 2021 yhteisen tiedonannon EU:n ja Turkin poliittiset, taloudelliset ja kauppasuhteet . Sen pohjalta EU-johtajat ovat päättäneet, että EU on valmis vaiheittaiseen, oikeasuhteiseen ja peruutettavissa olevaan yhteistyöhön Turkin kanssa, jotta toimintaa voidaan tehostaa useilla yhteisen edun mukaisilla aloilla. Tämä edellyttää, että tilanteen rauhoittuminen jatkuu, että Turkki osallistuu yhteistyöhön rakentavalla tavalla ja että Eurooppa-neuvoston viimeaikaisissa päätelmissä esitetyt vakiintuneet ehdot täyttyvät. Näissä puitteissa käytiin korkean tason vuoropuhelua ilmastosta, muuttoliikkeestä ja turvallisuudesta. Pian on vuorossa myös vuoropuhelu terveyskysymyksistä. Eurooppa-neuvosto toisti, että vakaa ja turvallinen toimintaympäristö itäisellä Välimerellä ja yhteistyöhön perustuvat molempia osapuolia hyödyttävät suhteet Turkin kanssa ovat EU:n strategisen edun mukaisia. Samaan aikaan EU-johtajat ovat vahvistaneet olevansa sitoutuneita puolustamaan EU:n ja jäsenvaltioiden etuja.

Työn muuttuva luonne, digitalisaatio, vihreä siirtymä ja covid-19-pandemia vaikuttavat hyvin konkreettisesti ihmisten elämään ja alueen sosioekonomiseen rakenteeseen. Näihin haasteisiin liittyvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja mahdollisten haittavaikutusten minimoimiseksi on erittäin tärkeää, että Länsi -Balkanin kumppanit huolehtivat makrotalouden ja julkisen talouden vakaudesta ja toteuttavat rakenneuudistuksia. Tavoitteena on korjata niiden talouksissa havaitut heikkoudet ja parantaa niiden yhteiskuntien selviytymiskykyä. Talouden uudistusohjelmissa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa hyväksytyissä toimintaohjeissa määriteltyjen uudistusten toteutus onkin erittäin tärkeää, jotta voidaan paitsi parantaa kilpailukykyä, luoda työpaikkoja ja edistää sosiaalista osallisuutta, myös varmistaa julkisen talouden kestävyys ja täyttää taloudelliset jäsenyysehdot ja maksimoida EU:n investointipaketin potentiaaliset vaikutukset.

Alue on saattanut päätökseen kaikki alueellista talousaluetta koskevan toimintasuunnitelman toimet. Sofiassa marraskuussa 2020 osana Berliinin prosessia järjestetyssä huippukokouksessa alueen maat sopivat kunnianhimoisesta seurantasuunnitelmasta yhteisten alueellisten markkinoiden luomiseksi. Yhteiset alueelliset markkinat on esimerkki osallistavasta alueellisesta yhteistyöstä. Markkinat ovat ratkaisevassa asemassa, kun pyritään lisäämään koko alueen vetovoimaa ja kilpailukykyä, nopeuttamaan pandemian jälkeistä elpymistä ja maksimoimaan yhteyksiin tehtävien investointien hyödyt. Elpymisen kannalta on tärkeää houkutella sijoittajia, jotka pyrkivät monipuolistamaan tarjontaa ja lyhentämään arvoketjuja. Sen vuoksi on tärkeää, että kaikki osapuolet osallistuvat rakentavalla tavalla yhteisten alueellisten markkinoiden luomiseen ja yhteisten sitoumusten täytäntöönpanoon alueen ihmisten ja yritysten hyväksi.

Komissio jatkoi Länsi-Balkanin strategian ja Sofiassa toukokuussa 2018 järjestetyssä EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa hyväksytyn prioriteettiagendan täytäntöönpanoa. Useimmat suunnitelluista toimista on joko käynnistetty tai saatettu päätökseen. Käynnissä on erityisesti hankkeita, joilla pyritään mittaamaan Länsi-Balkanin maiden oikeusjärjestelmien suorituskykyä sekä seuraamaan korkean tason korruptiota ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia oikeudenkäyntejä. Lisäksi Länsi-Balkanin maat ovat nyt tiiviisti mukana oikeus- ja sisäasioiden aloilla toimivien EU:n virastojen toiminnassa. Ne tekevät EU:n kanssa rakenteellista yhteistyötä muuttoliike- ja turvallisuusasioissa, erityisesti terrorismin, radikalisoitumisen, väkivaltaisten ääriliikehdinnän ja järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemisessä ja torjumisessa. Tilanne koko alueella on kuitenkin se, että joitakin keskeisiä oikeusvaltiouudistuksiin liittyviä suosituksia ei ole pantu täytäntöön. Ne on asetettava etusijalle.

EU jatkoi Kosovon * kanssa tehdyn vakautus- ja assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanon tukemista. Komissio on ehdottanut, että Kosovon kansalaisia koskeva viisumivaatimus lakkautetaan. Ehdotuksen käsittely neuvostossa on kesken, se pitäisi käsitellä kiireellisenä. Komissio pysyy kannassaan, jonka mukaan kaikki neuvoston asettamat edellytykset viisumivapauden myöntämiseksi Kosovolle täyttyvät.

Komission lausunnossa Bosnia ja Hertsegovinan EU-jäsenyyshakemuksesta määriteltiin 14 tärkeintä tavoitetta, jotka Bosnia ja Hertsegovinan on saavutettava ennen kuin komissio voi suositella jäsenyysneuvottelujen aloittamista. Neuvosto vahvisti nämä 14 tärkeintä tavoitetta joulukuussa 2019. Bosnia ja Hertsegovinan on toteutettava uudistusten kriittinen massa 14 tärkeimmän tavoitteen saavuttamiseksi ennen kuin komissio voi suositella ehdokasmaan aseman myöntämistä sille.

On äärimmäisen tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot saattavat Pohjois-Makedonian ja Albanian neuvottelukehyksistä käytävät keskustelut viipymättä päätökseen ja että ensimmäiset hallitustenväliset konferenssit näiden maiden kanssa järjestetään Slovenian puheenjohtajakaudella mahdollisimman pian. Pohjois-Makedonia on toteuttanut EU:hun liittyviä uudistuksia tasaiseen tahtiin määrätietoisesti varsinkin keskeisillä aloilla, joihin kuuluu oikeusvaltio ja sen osana korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta. Maa täyttää edelleen edellytykset ensimmäisen hallitustenvälisen konferenssin järjestämiselle. Avoimet Bulgarian ja Pohjois-Makedonian väliset kahdenväliset kysymykset on ratkaistava ensi tilassa. Albanian edistyminen vaaliuudistuksessa ja hyvien tulosten jatkuminen keskeisten oikeusvaltiouudistusten toteuttamisessa olivat lähtökohtana komission arviolle, jonka mukaan maa täyttää edellytykset ensimmäisen hallitustenvälisen konferenssin järjestämiselle osana liittymisneuvotteluja. Viivästykset liittymisneuvottelujen virallisessa käynnistämisessä vaikuttavat kielteisesti EU:n uskottavuuteen.

Tarkistetun menettelyn mukaisesti komissio arvioi tämän tiedonannon päätelmissä ja suosituksissa Montenegron ja Serbian liittymisneuvottelujen kokonaistilannetta ja ehdottaa jatkotoimia kullekin maalle. Seuraavat hallitustenväliset konferenssit on määrä järjestää sen jälkeen, kun tämänvuotiset maaraportit ja neuvoston niiden johdosta antamat päätelmät on julkaistu. Neuvoston suostumuksella näissä konferensseissa voidaan avata temaattisia kokonaisuuksia, käydä poliittista vuoropuhelua uudistuksista, arvioida liittymisprosessia kokonaisuutena ja suunnitella tulevan vuoden toimia, mukaan lukien jäljellä olevien temaattisten kokonaisuuksien ja neuvottelulukujen avaaminen ja sulkeminen sekä mahdolliset korjaavat toimenpiteet.

Alueen jäsenyysnäkymät huomioon ottaen EU on jatkanut Länsi-Balkanin kumppaneiden kohtelemista etuoikeutettuina kumppaneina ottamalla ne mukaan EU:n mekanismeihin ja välineisiin. Esimerkkeinä voidaan mainita terveysturvakomitean kokoukset, lääketieteellisten vastatoimien yhteishankinnat, EU:n pelastuspalvelumekanismi, solidaarisuusrahasto, konsuliapu kotiuttamisessa ja vapauttaminen lääkinnällisiin laitteisiin sovellettavista EU:n väliaikaisista vientirajoituksista. Länsi-Balkanin kumppanit voivat käyttää rokotehankintoihin myönnettyjä avustuksia myös niiden kustannusten kattamiseen, joita niille on aiheutunut EU:n digitaalisen covid-19-todistusjärjestelmän käyttöönotosta. Pohjois-Makedonia sai käyttöönoton edellyttämät vaatimukset täytettyä elokuussa ja Albania syyskuun alussa. Osallistuminen EU:n digitaaliseen covid-19-todistusjärjestelmään helpottaa matkustamista Länsi-Balkanin ja EU:n välillä ja auttaa aluetta lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia.

EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksessa 6. lokakuuta 2021 EU:n kumppanit Länsi-Balkanilla saivat vahvan signaalin siitä, että niiden tulevaisuus on Euroopan unionissa. EU:n vahva ja strateginen sitoutuminen alueeseen näkyi monissa keskeisissä toimissa, joista on konkreettista hyötyä Länsi-Balkanin kansalaisille. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi jatkuva tuki covid-19-pandemian johdosta toteutettaville toimille sekä talous- ja investointisuunnitelmassa annettu merkittävä rahoituslupaus alueen pitkän aikavälin kehityksen ja kestävän elpymisen tukemiseksi. Johtajat sopivat yhteistyön lisäämisestä monilla eri aloilla, turvallisuus mukaan lukien, ja sitoutuivat järjestämään EU:n ja Länsi-Balkanin huippukokouksia säännöllisesti.

EUROOPAN KOMISSIO Strasbourg 19.10.2021 COM(2021) 644 final LIITTEET

asiakirjaan KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE





Vuoden 2021 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta {SWD(2021) 288 final} - {SWD(2021) 289 final} - {SWD(2021) 290 final} - {SWD(2021) 291 final} - {SWD(2021) 292 final} - {SWD(2021) 293 final} - {SWD(2021) 294 final}



LIITE 1 – Yhteenveto raporttien havainnoista Montenegro Jäsenyyden poliittisia arviointiperusteita tarkasteltaessa raportointijaksolle ovat olleet tunnusomaisia jännitteet ja epäluottamus politiikan toimijoiden välillä. Uuden valtaapitävän enemmistön ja opposition välinen syvä kahtiajako jatkui vuoden 2020 ajan ja voimistui entisestään vaalien jälkeen. Kiivaat keskustelut ja osapuolten välinen epäluottamus johtivat toistuviin riitoihin ja syvensivät entisestään poliittisia jakolinjoja – myös valtaapitävän enemmistön sisällä. Parlamenttivaalit johtivat valtaapitävän koalition vaihtumiseen ja muuttivat valtion elinten välistä dynamiikkaa sekä osoittivat, että uudessa poliittisessa ympäristössä on löydettävä tasapaino muun muassa uskonnollisia yhteisöjä ja etnisyyttä koskevissa kysymyksissä, jotka hallitsivat poliittista asialistaa raportointijaksolla. Toimeenpano- ja lainsäädäntävallan välinen kitka on hidastanut uudistustyötä. Parlamentti valitsi joulukuussa 2020 Montenegron 42. hallituksen. Ministeriöiden määrää vähennettiin merkittävästi. Kyseessä on Montenegron ensimmäinen hallitus, joka koostuu enimmäkseen asiantuntijoista, joilla ei ole poliittisia sidonnaisuuksia. Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) pieni vaalitarkkailuvaltuuskunta suositteli vuoden 2020 parlamenttivaaleista laatimassaan loppukertomuksessa kattavaa uudistusta, jolla yhdenmukaistettaisiin vaaleja koskeva oikeudellinen kehys ja säänneltäisiin kaikkia keskeisiä vaaleihin liittyviä näkökohtia. Uudistus olisi toteutettava osallistavalla tavalla hyvissä ajoin ennen seuraavia vaaleja. Parlamentti perusti joulukuussa 2020 kattavasta vaaliuudistuksesta vastaavan valiokunnan, jonka tehtäväksi annettiin lainsäädäntöuudistusten toteuttaminen vuoden 2021 loppuun mennessä. Edistyminen on ollut hidasta alun viivästysten ja ajoittaisten boikottien vuoksi. Parlamentti erotti valtion vaalilautakunnan puheenjohtajan kesäkuussa 2021. Uuden puheenjohtajan nimittäminen on yhä kesken parlamentissa. Toimia on jatkettava valtion vaalilautakunnan ammattimaisuuden, läpinäkyvyyden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi. Vuonna 2021 järjestettiin paikallisvaalit kahdessa kunnassa. Vaikka puolueet ovat sopineet kaikkien paikallisvaalien järjestämisestä samana päivänä, oikeusperusta sallii edelleen niiden järjestämisen porrastetusti, mikä johtaa lähes keskeytyksettömään vaalikampanjointiin kansallisella ja paikallisella tasolla. Instituutioiden uskottavia, riippumattomia ja tuloksellisia vastatoimia nk. kirjekuoriasiassa ei ole vielä varmistettu. Kaikkien parlamentaaristen toimijoiden rakentavan osallistumisen puute esti merkityksellisen poliittisen vuoropuhelun ja lisäsi edelleen vastakkainasettelua politiikassa. Päätöksenteko parlamentissa keskeytyi vuonna 2021, koska enemmistö sekä oppositioon että valtaapitävään enemmistöön kuuluvista parlamentin jäsenistä boikotoi täysistuntoja. Parlamentti paransi työnsä läpinäkyvyyttä viestimällä yleisön kanssa ja vahvisti kaiken kaikkiaan asemaansa lainsäätäjänä ja valvojana. Valtaapitävä enemmistö teki säännöllisesti lainsäädäntöaloitteita ja hyväksyi lainsäädäntöä nopeutetussa menettelyssä järjestämättä tarvittavia julkisia kuulemisia ja ottamatta asianmukaisesti huomioon EU:n jäsenyysvaatimuksia. Parlamentti ei ole vielä osoittanut käytännössä olevansa sitoutunut Montenegron EU-uudistuksiin tai parantanut lainsäädäntöaloitteiden koordinointia hallituksen kanssa. Parlamentin olisi vahvistettava edelleen hallintohenkilöstönsä ammattimaisuutta ja asiantuntijuutta ja lisättävä naisten poliittista edustusta. Parlamentin nykyinen kokoonpano on ennennäkemätön Montenegron historiassa. Sen olisi pyrittävä löytämään laaja puolueiden välinen ja yhteiskunnallinen yhteisymmärrys EU:hun liittyvistä uudistuksista, jotka ovat välttämättömiä maan jäsenyysvalmistelujen kannalta. On selvää, että tarvitaan kaikkien puolueiden aktiivista ja rakentavaa osallistumista, jotta voidaan parantaa parlamentin vastuuvelvollisuutta, toimeenpanovallan valvontaa, demokraattista valvontaa ja lainsäädännön laatua sekä mahdollistaa keskeiset nimitykset. Parlamentti ei ole tähän mennessä kyennyt saavuttamaan oikeudellisiin nimityksiin vaadittavaa kahden kolmasosan enemmistöä, mistä syystä oikeuslaitoksen avaintehtävissä on toistaiseksi viransijaiset. Hallintotavan osalta on tarpeen vahvistaa sidosryhmien osallistumista ja hallituksen kykyä toteuttaa uudistuksia. Parlamentti valitsi joulukuussa 2020 Montenegron 42. hallituksen. Ministeriöiden määrää vähennettiin kahteentoista; niistä neljän johdossa on nainen. Uusi hallitus on Montenegron ensimmäinen asiantuntijahallitus. Vain varapääministerin tehtävässä toimii poliittisen puolueen johtaja. Hallitus hyväksyi myös uuden kansallisen ohjelman EU-jäsenyyttä varten vuosiksi 2021–2023. Neuvottelurakennetta heikensi merkittävästi se, että sen jäsenistä 110 erosi tai erotettiin. Heidän joukossaan oli 16 neuvottelulukujen neuvottelijaa ja 24 työryhmien johtajaa. Suurin osa näistä keskeisistä toimista on edelleen avoinna. Osa keskeisistä ministeriöistä ei ole osoittanut riittävää sitoutumista EU:hun liittymistä koskevaan prosessiin eikä osallistunut siihen rakentavalla tavalla uuden johdon alaisuudessa. Kansalaisyhteiskunnan rooli tunnustetaan, ja sitä pyritään parantamaan, mutta nykyistä lainsäädännöllistä ja institutionaalista kehystä on parannettava edelleen, jotta voidaan vahvistaa valtion instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan välisiä kuulemis- ja yhteistyömekanismeja EU:hun liittymistä koskevan prosessin puitteissa. Montenegro on valmistautunut kohtuullisesti julkishallintonsa uudistamiseen. Raportointijaksolla tapahtui kaiken kaikkiaan vain vähän edistystä. Hallituksen ja parlamentin enemmistön vaihtumisesta aiheutui vakavia vaikutuksia virkamieskunnalle: virkamiehiä ja valtion työntekijöitä koskevaan lainsäädäntöön tehtiin muutoksia, joilla kevennettiin virkamiesten pätevyyttä, riippumattomuutta ja ansioihin perustuvaa rekrytointia koskevia vaatimuksia. Lisäksi julkishallinnon äskettäiset uudelleenjärjestelyt johtivat merkittäviin henkilöstövaihdoksiin, myös ylemmällä tasolla. Ne vaarantavat Montenegron valmiudet saada liittymisprosessiin liittyvät asiat hyvin tunteva henkilöstö pysymään työssään monilla eri aloilla. Tarvitaan vahvaa poliittista tahtoa, jotta voidaan tosiasiallisesti puuttua julkishallinnon politisoitumiseen, optimoida valtionhallinto ja varmistaa johdon vastuuvelvollisuus. Montenegro on edelleen valmistautunut kohtuullisesti soveltamaan EU:n säännöstöä ja eurooppalaisia normeja oikeuslaitoksen ja perusoikeuksien alalla. Se on edistynyt kokonaisuutena tarkastellen vain vähän, ja sen saavuttamat tulokset vastuuvelvollisuuden osalta ovat vähäisiä. Edistymistä ei ole tapahtunut oikeuslaitoksen osalta, ja keskeisten oikeuslaitosta koskevien uudistusten täytäntöönpano on pysähtynyt. Määrätietoista poliittista sitoumusta esteiden poistamiseksi näiden uudistusten tärkeiden osatekijöiden tieltä ei ole vielä löytynyt. Oikeuslaitoksessa on edelleen avoinna useita virkoja, joihin ei ole voitu nimittää henkilöitä, koska parlamentti ei ole kyennyt saamaan aikaan määräenemmistöä. Korruptiontorjuntaviraston ennakoivammasta lähestymistavasta huolimatta korruptio on edelleen huolenaihe ja yleistä monilla aloilla. Montenegro jatkoi kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön mukaisten velvoitteiden noudattamista perusoikeuksien alalla. Maalla on kuitenkin yhä haasteita kansallisen ihmisoikeuslainsäädännön tehokkaan täytäntöönpanon varmistamisessa. Sananvapauden alalla edistystä tapahtui vain vähän. Montenegro on jossain määrin valmistautunut korruption torjuntaan. Se edistyi vähän, sillä viime vuonna annetut suositukset, jotka koskevat korruption torjunnan ja ehkäisemisen tehostamista sekä korruptiontorjuntaviraston ponnisteluja haasteidensa ratkaisemiseksi, on pantu täytäntöön vain osittain. Varojen takavarikoinnista ja menetetyksi tuomitsemisesta tarvitaan enemmän näyttöä. Korruptiontorjuntavirasto sovelsi uuden johtonsa alaisuudessa ennakoivampaa lähestymistapaa. Se tehosti erityisesti suurelle yleisölle, tiedotusvälineille ja kansalaisyhteiskunnalle suunnattua viestintää ja kampanjointia ja ryhtyi purkamaan aiemmilta vuosilta peräisin olevien tapausten sumaa. Tästä myönteisestä kehityksestä huolimatta viraston riippumattomuuteen, toiminnan priorisointiin, valikoivaan lähestymistapaan ja päätösten laatuun liittyy edelleen haasteita, joiden ratkaiseminen edellyttää jatkuvia toimia. Korruptiota esiintyy edelleen monilla aloilla. Maassa tarvitaan vahvaa poliittista tahtoa tähän ongelmaan puuttumiseksi ja tiukkoja rikosoikeudellisia toimia laajamittaisen korruption kitkemiseksi. Montenegro on valmistautunut jossain määrin / kohtuullisesti järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan. Se edistyi jonkin verran viime vuoden suositusten täytäntöönpanossa, erityisesti siltä osin, että se paransi lainvalvontaviranomaisten pääsyä keskeisiin tietokantoihin ja lisäsi tutkijoiden ja asiantuntijoiden määrää keskeisillä aloilla. Tutkittujen järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvien tapausten ja niistä nostettujen syytteiden määrä jatkoi kasvuaan, ja tuomioistuimissa ratkaistujen asioiden määrä lähes kolminkertaistui. Kansainvälinen poliisiyhteistyö on vakiintunut, ja se tuotti edelleen tuloksia, sillä sen ansiosta ulkomailla tehtiin ennätyksellisiä huumetakavarikkoja. Valmiudet torjua tupakan salakuljetusta ja rahanpesua eivät ole kuitenkaan vielä odotetulla tasolla. Montenegron on vielä korjattava joitakin maan rikosoikeusjärjestelmän systeemisiä puutteita, kuten se, miten järjestäytynyttä rikollisuutta koskevia tapauksia käsitellään tuomioistuimissa. Montenegrossa on otettu perusoikeuksien alalla pääpiirteissään käyttöön niitä koskeva oikeudellinen ja institutionaalinen kehys ja edistytty jonkin verran kansainvälisten ihmisoikeussopimusten ja kansainvälisen ihmisoikeuslainsäädännön velvoitteiden noudattamisessa. Täytäntöönpanon tehokkuuteen liittyy kuitenkin yhä haasteita. Lainvalvontaviranomaisten liiallista voimankäyttöä ja viharikoksia koskevan tutkinnan tehokkuutta on parannettava edelleen. Haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, esimerkiksi romaneihin ja egyptiläisiin, ja vammaisiin kohdistuu edelleen monenlaista syrjintää, ja heillä on vaikeuksia käyttää oikeuksiaan hallinnollisissa ja oikeudellisissa menettelyissä. Naiset kärsivät yhä eriarvoisuudesta politiikkaan ja julkiseen elämään osallistumisessa sekä työhön pääsyssä ja taloudellisissa mahdollisuuksissa. Sukupuolistunut ja lapsiin kohdistuva väkivalta on edelleen vakava huolenaihe. Etnisiin ja uskonnollisiin vaikuttimiin perustuvat iskut, viharikokset ja vihapuhe lisääntyivät edelleen. Montenegro on pannut viime vuoden suositukset täytäntöön vain osittain. Oikeussuojan saatavuutta on yhä parannettava erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta. Uskonnon- ja vakaumuksenvapauslakia muutettiin uskonnollisten yhteisöjen rajoitetun ja vain osittain osallistavan kuulemisen jälkeen. Montenegro on valmistautunut jossain määrin sananvapauden suhteen. Se edistyi kaiken kaikkiaan vain vähän tässä asiassa raportointijaksolla ja pani viime vuonna annetut suositukset täytäntöön vain osittain. Vuonna 2018 tapahtunutta tutkivan journalistin ampumista koskeva tutkinta eteni jonkin verran, mutta täysimittaisiin ja tehokkaisiin oikeudellisiin jatkotoimiin ryhtymistä tämän tapauksen ja muiden tärkeiden vanhojen tapausten osalta ei ole vieläkään varmistettu. Hallitus perusti huhtikuussa 2021 uuden tilapäisen komitean valvomaan tiedotusvälineisiin kohdistuvaa väkivaltaa, mutta se ei ole vielä ryhtynyt täysimittaisiin tai tehokkaisiin toimiin edellisen komitean antamien tärkeiden suositusten johdosta. Säädöskehystä tarkistetaan parhaillaan, jotta voidaan korjata tiedotusvälineitä koskevan vuoden 2020 lain ja kansallista yleisradioyhtiötä RTCG:tä koskevassa laissa havaitut uudet ongelmat, täydentää kehystä uudella audiovisuaalista mediaa koskevalla lailla ja varmistaa niiden täysi vastaavuus EU:n säännöstön ja eurooppalaisten normien kanssa. Disinformaation ja verkossa esiintyvän häirinnän ja vihapuheen vaikutusten rajoittamiseksi tarvitaan lisätoimia. Samalla on kuitenkin varmistettava, etteivät tällaiset toimet rajoita sananvapautta suhteettomasti. Parlamentti nimitti RTCG:n uuden hallintoneuvoston kesäkuussa 2021 ilman eri poliittisten ryhmien laajaa tukea. Nimityksen ja RTCG:n hallintoon myöhemmin tehtyjen muiden muutosten seurauksena yleisradioyhtiö alkoi esittää poliittisesti monimuotoisempaa sisältöä. Median toimintaympäristö on edelleen voimakkaasti polarisoitunut, ja sitä leimaa usein poliittisesti puolueellinen ja epätasapuolinen uutisointi ja alueella toimivien ulkomaisten tiedotusvälineiden laajamittainen osallistuminen, joka oli erityisen merkittävää vaalien aikana. Alan itsesääntelymekanismit ovat edelleen heikkoja. Jäsenyyden taloudellisia arviointiperusteita tarkasteltaessa voidaan todeta, että Montenegro on edistynyt jonkin verran toimivan markkinatalouden luomisessa ja on valmistautunut siihen kohtuullisesti. Montenegron talous taantui jyrkästi vuonna 2020, kun covid-19-pandemia vaikutti raskaasti matkailusta riippuvaiseen maan talouteen. Tästä aiheutui laaja-alaisia kielteisiä heijastusvaikutuksia yksityiseen kulutukseen, investointeihin, työllisyyteen, kauppaan ja julkiseen talouteen. Viranomaiset ottivat käyttöön useita taloudellisia tukipaketteja kansalaisten ja talouden tukemiseksi. Nämä toimenpiteet olivat suurelta osin hyvin kohdennettuja, läpinäkyviä ja tilapäisiä. Pandemia aiheutti joitakin viivästyksiä, mutta se ei estänyt hallitusta jatkamasta joidenkin liiketoimintaympäristön parantamiseksi suunniteltujen uudistusten täytäntöönpanoa. Keskellä kriisiä hallitusti toteutettu hallituksen vaihdos auttoi säilyttämään covid-19-pandemian torjuntatoimien tehokkuuden. Uusi hallitus onnistui hillitsemään julkiselle taloudelle aiheutuvia riskejä kokoamalla merkittäviä finanssipoliittisia puskureita vuoden 2021 rahoitustarpeiden tyydyttämiseksi, mukaan lukien uudet covid-19-tukiohjelmat. Rahoitusalan vakaus ei horjunut kriisin aikana kriisiä edeltäneen vahvan aseman ja viranomaisten toteuttamien tukitoimenpiteiden ansiosta, mutta kriisin viiveellä ilmenevät vaikutukset pankkien taseisiin edellyttävät rahoituslaitosten tiivistä seurantaa. Mitä tulee selviytymiseen kilpailupaineista ja markkinavoimista EU:ssa, Montenegro on saavuttanut jonkin verran edistystä ja valmistautunut kohtuullisesti. Covid-19-pandemia osoitti, että Montenegron matkailusta riippuvainen talous on yksipuolisuutensa vuoksi erittäin altis häiriöille. Julkisten tukien avulla on ryhdytty joihinkin toimiin, joilla on pyritty parantamaan innovointivalmiuksia ja ottamaan käyttöön EU:n normeja paikallisissa yrityksissä, mutta nämä toimet ovat yhä vaatimattomia suhteessa haasteen mittavuuteen. Koulutusjärjestelmän laatu ja opetusohjelmaan liittyvät valinnat vaikuttavat riittämättömiltä inhimillisen pääoman lisäämistä ja osaamisen kohtaanto-ongelman ratkaisemista varten. Nykyaikaista tietoliikenne- ja energiainfrastruktuuria ollaan ottamassa nopeasti käyttöön, mutta merkittävät liikenneinfrastruktuuriin li