EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.2.2022 COM(2022) 43 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Komission täytäntöönpanopäätöksen C(2021)2502 12 artiklan nojalla laadittu puolivuotiskertomus NextGenerationEU-välineen varainhankintatoimien toteuttamisesta



























Kesä–joulukuu 2021































Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.NextGenerationEU-varainhankintaohjelman tärkeimmät tulokset 3.NextGenerationEU-varainhankintastrategian luominen ja toteuttaminen 4.Päätelmät Liite. Yleiskatsaus joukkolainojen ja velkasitoumusten liikkeeseenlaskuihin NextGenerationEU-välineen varainhankinta tilanne 31. joulukuuta 2021 Pitkäaikainen lainanotto Lyhytaikainen lainanotto € 71 mrd. EU:n joukkolainoja,

joista € 12 mrd. vihreitä Laskettu liikkeeseen € 25 mrd. EU:n 3 ja 6 kuukauden velkasitoumuksia, joista € 20 mrd. edelleen liikkeessä FAKTOJA FAKTOJA •5 syndikointia, 2 huutokauppaa •Varainhankinnan keskimääräiset kustannukset 0,14 % •Ylimerkintä 7–kertaisesta lähes 14-kertaiseen •7 huutokauppaa •Keskituotto –0,78 % •Tarjous–allokointi-suhde 2,55x Varojen käyttö tilanne 31. joulukuuta 2021 FAKTOJA •20 jäsenvaltiota saanut avustuksia ja lainoja elpymis- ja palautumistukivälineestä(2) •Maksut 6 päivän kuluessa laina- ja rahoitussopimusten allekirjoittamisesta (1) Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, InvestEU-rahaston, ReactEU-välineen, unionin pelastuspalvelumekanismin (RescEU), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käytettävissä olevat määrärahat. Tosiasialliset maksut lopullisille edunsaajille saattavat olla pienempiä ajoituserojen vuoksi. (2) Vuoden 2021 loppuun mennessä 22 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat oli hyväksytty, yksi jäsenvaltio sai ennakkomaksun tammikuussa 2022 ja yksi jäsenvaltio ei pyytänyt ennakkomaksua. 1.Johdanto NextGenerationEU on uraauurtava varainhankintaohjelma, jossa lainanoton avulla voidaan EU:n vahvojen yhteisten covid-19-toimien rahoittamiseksi saada liikkeelle rahamäärä, joka on jopa 5 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen. NextGenerationEU on tilapäinen väline, jonka avulla komissio voi vuoden 2021 puolivälistä vuoteen 2026 hankkia varoja jopa 800 miljardia euroa laskemalla liikkeeseen joukkolainoja. Joukkolainojen liikkeeseenlaskulla hankittavat varat auttavat EU:ta selviytymään välittömistä elpymishaasteista sekä nopeuttamaan vihreää siirtymää ja EU:n talouden digitalisaatiota. Jopa 250 miljardia euroa kerätään laskemalla liikkeeseen NextGenerationEU-välineen vihreitä joukkolainoja. NextGenerationEU-välineeseen sisältyy enimmillään keskimäärin noin 150 miljardin euron joukkolainojen vuotuinen liikkeeseenlasku vuoden 2021 puolivälistä vuoteen 2026. Näin EU on tulevina vuosina yksi suurimmista euromääräisen velan liikkeeseenlaskijoista.

Tässä kertomuksessa, joka on ensimmäinen komission täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 2502 12 artiklan nojalla laadittu puolivuotiskertomus, tarkastellaan NextGenerationEU-varainhankintastrategian toteuttamista kesä-joulukuussa 2021. Kertomuksessa keskitytään yksinomaan prosessiin, jolla NextGenerationEU-välineen varoja on kerätty ja maksuja suoritettu. Tässä ei arvioida hankittujen varojen käyttöä esimerkiksi vihreisiin menoihin. Siitä raportoidaan erikseen kutakin NextGenerationEU-välineestä rahoitettua välinettä koskevien asetusten mukaisesti. Tämä kertomus on osa säännöllistä tiedonkulkua Euroopan parlamentille ja jäsenvaltioille tämän laajamittaisen ja innovatiivisen varainhankintaohjelman toteuttamisesta. Läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus kuuluvat olennaisesti NextGenerationEU-välineen varainhankintatoimiin. 2.NextGenerationEU-varainhankintaohjelman tärkeimmät tulokset Komission asema velkapääomamarkkinoilla on muuttunut viimeisten 12 kuukauden aikana. Ennen SURE-välineen ja NextGenerationEU-välineen käyttöönottoa komissio oli pieni ja epäsäännöllisesti toimiva liikkeeseenlaskija, joka keräsi liikkeeseenlaskuilla pieniä määriä (keskimäärin 2–3 miljardia euroa vuosina 2015–2019) rahoittaakseen lainaohjelmia, kuten Euroopan rahoituksenvakautusmekanismia (ERVM) ja makrotaloudellista rahoitusapua. Vuonna 2021 komissio keräsi noin 130 miljardia euroa – SURE-ohjelmaan yli 50 miljardia euroa, NextGenerationEU-välineeseen 71 miljardia euroa, josta 12 miljardia euroa vihreiden joukkolainojen muodossa, ja muihin lainaohjelmiin 12 miljardia euroa. Osana NextGenerationEU-varainhankintaohjelmaa komissio on käynnistänyt myös EU:n velkasitoumusohjelman, jonka puitteissa lyhytaikaista velkaa oli 31. joulukuuta 2021 liikkeessä 20 miljardia euroa. Komissio on nopeasti noussut yhdeksi suurimmista euromääräisen uuden velan liikkeeseenlaskijoista, ja siitä on tullut maailman suurin vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlaskija. Kaikki NextGenerationEU-välineen transaktiot ovat olleet sijoittajien keskuudessa hyvin kysyttyjä, ja ne on toteutettu EU:n talousarvion ja jäsenvaltioiden kannalta edullisin ehdoin. Kaikkien vuonna 2021 toteutettujen NextGenerationEU-välineen liikkeeseenlaskujen keskimääräiset varainhankintakustannukset ovat 0,14 prosenttia ja maturiteetit 5–30 vuotta. Ehdot ovat olleet edulliset verrattuna euroalueen keskeisten korkean luottoluokituksen valtioiden saamiin ehtoihin. Näiden houkuttelevien varainhankintaehtojen hyödyt siirretään EU:n talousarvioon tai elpymis- ja palautumistukivälineen lainoja saaville jäsenvaltioille. Komission kykyä kerätä varoja suotuisin ehdoin vahvistaa se, että NextGenerationEU-välineen joukkolainoja lasketaan tasaisesti liikkeeseen suuria määriä eri maturiteeteissa. Näiden liikkeeseenlaskujen ominaisuuksien ansiosta NextGenerationEU-joukkolainojen jälkimarkkinoiden likviditeetti lisääntyy, minkä ansiosta sijoittajien on helpompi ostaa ja myydä näitä joukkolainoja. Tämä lisää sijoittajien kiinnostusta käydä kauppaa NextGenerationEU-joukkolainoilla, mikä puolestaan johtaa NextGenerationEU-välineen liikkeeseenlaskujen parempaan hinnoitteluun. NextGenerationEU-joukkolainojen likviditeetti lähestyy euroalueen keskeisille valtioille standardimetriikalla mitattuja tasoja. Ensimmäinen syndikoitu transaktio toteutettiin 15. kesäkuuta 2021, kaksi viikkoa omia varoja koskevan päätöksen voimaantulon jälkeen, ja sitä seurasi nopeasti kaksi muuta. Tämä varainhankintaohjelman välitön laajamittainen aktivointi kesällä 2021 antoi komissiolle mahdollisuuden suorittaa kaikki EU:n elpymissuunnitelman mukaiset maksut jäsenvaltioille ja talousarvioon heti, kun ne erääntyivät. Komissio oli 31. joulukuuta 2021 mennessä maksanut elpymis- ja palautumistukivälineestä 20 jäsenvaltiolle 64,3 miljardia euroa: 46,4 miljardia euroa avustuksina ja 18 miljardia euroa lainoina. Kaikki maksut on suoritettu kuuden työpäivän kuluessa rahoitus- ja lainasopimusten allekirjoittamisesta. NextGenerationEU-keskustilit ovat Euroopan keskuspankissa, mikä on helpottanut varojen oikea-aikaista ja tehokasta maksamista. Elpymis- ja palautumistukivälineeseen siirrettyjen määrien lisäksi NextGenerationEU-välineen varainhankintapoolista on siirretty yli 8,6 miljardia euroa EU:n talousarvioon NextGenerationEU-välineestä rahoitettavien ohjelmien, kuten Horisontti Eurooppa -ohjelman, InvestEU-rahaston, ReactEU-välineen, unionin pelastuspalvelumekanismin (RescEU), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston, lisärahoitusta varten. Komission kyky kasvattaa joukkolainojen liikkeeseenlaskun mittakaavaa niin nopeasti oli suurelta osin EU:n elpymissuunnitelmaan liittyvän vahvan ja vakuuttavan narratiivin ansiota. Vahvin mahdollinen osoitus unionin yhteisvastuusta ja kunnianhimosta kriisin selättämisessä oli kaikkien jäsenvaltioiden halukkuus tukea NextGenerationEU-varainhankintaohjelmaa rahoitusosuudellaan EU:n tuleviin talousarvioihin. Tämä vahva poliittinen yhteenkuuluvuus ja EU:n vahva luottoluokitus olivat ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, jotka vakuuttivat eurooppalaiset ja kansainväliset sijoittajat tämän uuden NextGenerationEU-velan luontaisesta vakaudesta. Tämän mittakaavan ohjelman toteuttaminen joukkolainojen liikkeeseenlaskemiseksi edellytti myös, että komissio rakentaa lähes tyhjästä uuden varainhankintakoneiston, joka pystyy toteuttamaan suuria transaktioita säännöllisesti. SURE-välineen seitsemän suurta transaktiota (yhteensä 90 miljardia euroa) olivat tärkeä kenraaliharjoitus, mutta NextGenerationEU-väline vaati jäsennellympää ja kestävämpää kapasiteettia. Strategia määriteltiin 14. huhtikuuta 2021 annetussa tiedonannossa ja päätöksissä, joilla luotiin perusta NextGenerationEU-varainhankintaohjelmalle. Jäljempänä olevassa kaaviossa palautetaan mieleen tärkeimmät virstanpylväät, joilla on kehitetty komission kapasiteettia toteuttaa valtioiden tapaan monipuolista varainhankintastrategiaa.



Kaavio 1: NextGenerationEU-välineen (NGEU) varainhankintatoimien keskeiset vaiheet

Näiden virstanpylväiden saavuttaminen edellytti muun muassa seuraavien keskeisten seikkojen toteutumista: 1.Elpymis- ja palautumistukivälineeseen kohdistuvien maksutarpeiden luotettava ennustaminen, joka on lähtökohtana joukkolainojen liikkeeseenlaskujen vakaalle suunnittelulle. 2.Päämarkkinatakaajien verkoston perustaminen toukokuussa 2021 helpottamaan huutokauppojen ja syndikoitujen transaktioiden tehokasta toteuttamista ja tukemaan NextGenerationEU-joukkolainojen jälkimarkkinoiden likviditeettiä. Vuoden 2021 loppuun mennessä verkostoon oli hyväksytty 42 pankkia ja sijoituspalveluyritystä, jotka ovat sijoittautuneet 12 eri jäsenvaltioon. Joukossa ovat kaikki merkittävät toimijat, jotka välittävät valtioiden, ylikansallisten laitosten ja valtiosidonnaisten laitosten velkaa. Tämän yleiseurooppalaisen päämarkkinatakaajien verkoston ansiosta EU voi välittää EU:n joukkolainoja ja velkasitoumuksia mahdollisimman laajalle sijoittajajoukolle – niin EU:ssa kuin sen ulkopuolella. 3.EU:n velkasitoumus- ja joukkolainahuutokaupoille räätälöidyn, Ranskan keskuspankin TELSAT-järjestelmää käyttävän kauppapaikan käynnistäminen syyskuussa 2021. Huutokaupat ovat kustannustehokas tapa laskea liikkeeseen EU:n velkasitoumuksia ja joukkolainoja. 4.Vahvan hallintokehyksen luominen varainhankintatoimien kestävän toteuttamisen valvomiseksi tavalla, jolla minimoidaan keskeiset riskit ja varmistetaan täysi läpinäkyvyys ja vastuuvelvollisuus. Huhtikuussa 2021 tehdyssä hallintoa koskevassa päätöksessä esitettiin NextGenerationEU-varainhankintatoimia koskeva suunnitelma, jossa riskien määrittäminen ja lieventäminen ovat keskeisellä sijalla. Syyskuun 1. päivästä 2021 lähtien virassa ollut riskienhallintajohtaja on nimitetty hoitamaan NextGenerationEU-varainhankintaohjelman riippumatonta valvontaa joulukuussa 2021 hyväksytyn NextGenerationEU-välineen korkean tason riskienhallinta- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan pohjalta. Riskienhallintajohtajaa tukee tämän politiikan toteuttamisessa riski- ja valvontakomitea, joka kokoontui ensimmäisen kerran joulukuussa 2021. 5.NextGenerationEU-välineen vihreitä joukkolainoja koskevan kehyksen julkaiseminen syyskuussa 2021. Elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevaan asetukseen perustuvassa kehyksessä, johon on sisällytetty myös monia näkökohtia vihreitä joukkolainoja koskevasta eurooppalaisesta standardista ja EU:n kestävyysluokitusjärjestelmästä, määritetään yhdeksän laajaa tukikelpoisten menojen luokkaa: uusiutuva energia, vihreän siirtymän digitaaliteknologiat, energiatehokkuus, puhdas liikenne, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesi, jätteet, biologinen monimuotoisuus sekä vihreää siirtymää tukeva tutkimus ja innovointi. Kehystä on tarkastellut myös ulkopuolinen lausunnonantaja. Ensimmäinen vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlasku toteutettiin 12. lokakuuta 2021. Sillä kerättiin 12 miljardia euroa käytettäväksi yksinomaan vihreisiin ja kestäviin investointeihin kaikkialla EU:ssa. Tämä ensimmäinen vihreä joukkolaina ylimerkittiin yli 11-kertaisesti, ja se herätti kiinnostusta monenlaisten sijoittajien keskuudessa. Se on ollut tähän mennessä maailman suurin vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlasku. 3.NextGenerationEU-varainhankintastrategian luominen ja toteuttaminen Kertomuksen tässä osassa tarkastellaan edistymistä niiden kahdeksan valmiuden kehittämisessä, jotka todettiin edellä mainitussa 14. huhtikuuta 2021 annetussa tiedonannossa ratkaisevan tärkeiksi tämän varainhankintaohjelman onnistuneen toteuttamisen kannalta. 3.1 Liikkeeseenlaskuaikeita koskeva jäsennelty suunnittelu ja tiedottaminen NextGenerationEU-varainhankintaohjelma perustuu liikkeeseenlaskutoimien jäsenneltyyn suunnitteluun vuoden ja puolen vuoden jaksoilla. Suunnitelman tukena ovat säännöllisesti päivitettävät yksityiskohtaiset tiedot elvytyssuunnitelman maksutarpeista. Prosessi alkaa vuotuisella lainanottopäätöksellä, jossa asetetaan yläraja joukkolainojen liikkeeseenlaskulle ja EU:n velkasitoumusohjelman puitteissa liikkeessä olevalle velalle. Järjestäessään lainanottotoimia komissio voi pitää näitä keskeisiä tekijöitä ankkurinaan. Vuoden 2021 vuotuisen lainanottopäätöksen nojalla komissio saattoi vuonna 2021 laskea liikkeeseen enintään 125 miljardia euroa pitkäaikaisena varainhankintana ja enintään 60 miljardia euroa lyhytaikaisena varainhankintana. Tämän jälkeen komissio laatii varainhankintasuunnitelman, jossa se vahvistaa tulevien liikkeeseenlaskujen aikataulun ja keskeiset taloudelliset parametrit. Sijoittajat tarvitsevat näitä tietoja voidakseen valmistautua kohdentamaan varoja komission transaktioihin, ja siksi tiedot ilmoitetaan julkisesti. Tämän ansiosta NextGenerationEU-välineen joukkolainat saadaan kaupaksi pienemmin kustannuksin. Ensimmäisessä NextGenerationEU-varainhankintasuunnitelmassa asetettiin tavoitteeksi 80 miljardin euron EU:n joukkolainat. Komissio hyväksyi vuotuista lainanottoa koskevan päätöksensä ja julkaisi ensimmäisen varainhankintasuunnitelmansa samana päivänä kuin omia varoja koskeva päätös tuli voimaan – 1. kesäkuuta 2021. Elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa jäsenvaltioille suoritettaviin maksuihin – joiden osuus NextGenerationEU-välineen maksuista on 90 prosenttia – liittyy jossain määrin epävarmuutta täsmällisen ajankohdan ja määrien suhteen. Jos todelliset maksutarpeet poikkeavat alkuperäisistä ennusteista, varainhankintasuunnitelmaa saattaa olla tarpeen tarkistaa. Tällainen vuoden 2021 jälkipuoliskon varainhankintasuunnitelman tarkistus tehtiin marraskuussa 2021, jolloin varainhankintatavoitetta tarkistettiin hieman alaspäin NextGenerationEU-elpymisvälineen maksutarpeiden päivitetyn arvioinnin perusteella. Tämän tarkistetun tavoitteen perusteella komissio laski vuonna 2021 liikkeeseen 70 992 miljardin euron joukkolainat. Kaikki vuonna 2021 toteutetut NextGenerationEU-joukkolainojen ja -velkasitoumusten liikkeeseenlaskut on esitetty tämän kertomuksen liitteessä. Komissio julkaisi 14. joulukuuta 2021 vuotta 2022 koskevan lainanottopäätöksen sekä varainhankintasuunnitelman ja liikkeeseenlaskuaikataulun vuoden tammikuusta kesäkuun 2022 loppuun. Vuoden 2022 vuotuisen lainanottopäätöksen nojalla komissio voi vuonna 2022 laskea liikkeeseen enintään 140 miljardia euroa pitkäaikaisena varainhankintana ja enintään 60 miljardia euroa lyhytaikaisena varainhankintana. Vuoden 2022 alkupuoliskon varainhankintasuunnitelman mukaan tammi-kesäkuussa 2022 lasketaan liikkeeseen 50 miljardia euroa pitkäaikaisia EU:n joukkolainoja. Niitä täydennetään lyhytaikaisilla EU:n velkasitoumuksilla. Vuoden 2022 alkupuoliskon varainhankintasuunnitelma hyväksyttiin riskinhallintajohtajan tekemän arvioinnin jälkeen. NextGenerationEU-välineen liikkeeseenlaskusuunnittelussa otetaan huomioon myös pidemmän aikavälin näkymät, jotta erääntyvää velkaa voidaan maksaa takaisin tasaisesti ja progressiivisesti. Omia varoja koskevan päätöksen vaatimusten mukaisesti komissio suunnittelee liikkeeseenlaskun maturiteetit ja niihin liittyvät takaisinmaksut siten, että NextGenerationEU-välineen vastuut vähenevät tasaisesti ja ennustettavasti vuoteen 2058 mennessä. 3.2 Toimien koordinointi kansallisten liikkeeseenlaskijoiden ja vertailukelpoisten liikkeeseenlaskijoiden kanssa Puolivuosittaisten varainhankintasuunnitelmien ja liikkeeseenlaskuaikataulun julkaiseminen on ollut tärkeä väline koordinoitaessa toimia ylikansallisten ja kansallisten velkakonttorien kanssa, joilla myös on laajoja liikkeeseenlaskuohjelmia varainhankinatarpeidensa täyttämiseksi.

Lisäksi komissio on useaan otteeseen antanut Euroopan parlamentin budjettivaliokunnalle ja talous- ja rahoituskomitealle tietoja NextGenerationEU-varainhankintatoimista. Se osallistuu talous- ja rahoituskomitean EU:n valtionvelkamarkkinoita käsittelevän alakomitean (ESDM) kokouksiin, joissa NextGenerationEU-varainhankintaohjelman toteuttaminen on säännöllisesti esityslistalla. 3.3 Hyvä likviditeetinhallinta sisään- ja ulosvirtausten yhteensovittamiseksi Keskeinen NextGenerationEU-välineen onnistumisen mittatikku on ohjelman kyky suorittaa kaikki maksut (tai takaisinmaksut) sitä mukaa kuin ne erääntyvät ja välttää varainhankinta epäedullisissa markkinaolosuhteissa. Ennakoiva lähestymistapa likviditeetin hallintaan ja kyky hankkia varoja houkuttelevin ehdoin lyhyellä varoitusajalla ovat tässä suhteessa ratkaisevan tärkeitä. Varainhankintatoimien alusta lähtien komissiolla on ollut hallussaan vaihteleva käteispuskuri. Se on tärkeä keino suojautua likviditeettivajeilta, jotka voisivat estää komissiota suorittamasta pyydettyjä maksuja ajoissa. Näiden likviditeettivarantojen hallitsemiseksi komissio perusti vuonna 2021 EKP:hen tilin, jotta näihin kriittisiin käteisvaroihin ei kohdistu vastapuoliriskiä. Tätä maksuvalmiuspuskuria on tuettu käyttämällä kaikkia monipuolisen varainhankintastrategian välineitä, jotka tarjoavat komissiolle tarvittavan joustavuuden sisään- ja ulosvirtausten yhteensovittamiseksi. Tähän sisältyi heinä-elokuussa 2021 luottolimiittien käyttö. Näiden luottolimiittien avulla komissio pystyi suorittamaan kaikki jäsenvaltioiden esittämät elpymis- ja palautumissuunnitelmien ennakkomaksupyynnöt kesän aikana ja samalla välttämään joukkolainojen ylitarjoamisen epälikvideille markkinoille. Näiden luottolimiittien kautta saadut varat on nyt maksettu kokonaisuudessaan takaisin. Komissio on syyskuusta 2021 lähtien voinut käyttää EU:n velkasitoumusohjelmaa likviditeetin lisäämiseen kilpailukykyisin ehdoin. Komissio järjesti 15. syyskuuta ja 31. joulukuuta 2021 välisenä aikana seitsemän EU:n velkasitoumushuutokauppaa, joissa kolmen kuukauden ja kuuden kuukauden pituisilla EU:n velkasitoumuksilla kerättiin 25 miljardia euroa, joista 5 miljardia euroa erääntyi joulukuussa 2021. Huutokaupoista saatu painotettu keskimääräinen tuotto oli –0,78 prosenttia ja keskimääräinen tarjous–allokointi-suhde (kysynnän määrä verrattuna huutokaupassa tarjottuun määrään) oli 2,55x. Molemmat mittarit kertovat siitä, että kysyntä on verkoston päämarkkinatakaajien keskuudessa voimakasta ja että lyhyen aikavälin varainhankinta on vahvaa. Näiden likviditeetin hallintakeinojen avulla komissio pystyi täyttämään kaikki maksupyynnöt kuudessa päivässä. 3.4 Hyvät yksittäisten varainhankintatoimien toteutusvalmiudet Komissio on vahvistanut valmiuksiaan toteuttaa varainhankintaa, minkä ansiosta se voi käyttää erilaisten transaktiomuotojen yhdistelmää täyttääkseen NextGenerationEU-välineen varainhankintatarpeet: ensimmäisten kuuden kuukauden aikana komissio toteutti viisi syndikoitua transaktiota, kaksi joukkolainaa ja seitsemän velkasitoumushuutokauppaa, järjesti uusien lainojen liikkeeseenlaskuja ja lisäeriä vanhoihin sekä käytti luottolimiittejä. Kaksi valmiutta eniten parantanutta osatekijää olivat seuraavat: a) Euroopan laajuisen päämarkkinatakaajien verkoston perustaminen Kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaisemisen jälkeen komissio julkaisi 31. toukokuuta 2021 luettelon, jossa on 39 pankkia ja sijoituspalveluyritystä, jotka oli hakemuksesta hyväksytty päämarkkinatakaajien verkostoon. Luetteloon kirjautuminen on jatkuvasti mahdollista kansallisten tai muiden EU:n päämarkkinatakaajien verkostojen jäsenille. Komissiolla oli 31. joulukuuta 2021 päämarkkinatakaajina 42 erilaisia liiketoimintamalleja noudattavaa pankkia ja sijoituspalveluyritystä 12 jäsenvaltiossa. Mukana ovat kaikki tärkeimmät valtioiden, ylikansallisten laitosten ja valtiosidonnaisten laitosten velan välittäjät, joilla on toimintaa kaikkialla maailmassa. Komissio käy vuoropuhelua päämarkkinatakaajien kanssa (myös jäsennellyn palautteen avulla). Se myös varmistaa, että päämarkkinatakaajien valinta syndikoituja transaktioita varten perustuu määrällisten ja laadullisten kriteerien tinkimättömään soveltamiseen, ja sen lisäksi sovelletaan vuorottelua sen varmistamiseksi, että toimeksisaajina eivät ole aina samat pankit. b) Uusinta kehitystä edustavan huutokauppapaikan perustaminen Komissio perusti vuonna 2021 Ranskan keskuspankin tuella huutokauppapaikan EU:n velkasitoumuksia ja joukkolainoja varten. Päämarkkinatakaajat liitettiin Ranskan keskuspankin TELSAT-järjestelmään kesän 2021 aikana, minkä ansiosta komissio saattoi käynnistää ensimmäisen EU:n velkasitoumushuutokaupan 15. syyskuuta 2021 ja ensimmäisen joukkolainahuutokaupan 27. syyskuuta 2021. Huutokauppapaikka on antanut komissiolle mahdollisuuden laatia säännöllisen huutokauppaohjelman syndikoitujen transaktioiden oheen. Komissio järjesti 15. syyskuuta ja 31. joulukuuta 2021 välisenä aikana seitsemän EU:n velkasitoumushuutokauppaa, joissa kolmen kuukauden ja kuuden kuukauden pituisilla EU:n velkasitoumuksilla kerättiin 25 miljardia euroa, joista 5 miljardia euroa erääntyi joulukuussa 2021. Lisäksi komissio on kerännyt kahdessa joukkolainahuutokaupassa 5 miljardia euroa. 3.5 Vankat hallinto- ja riskienhallintajärjestelmät Komissio on luonut selkeän ja vankan hallintokehyksen jäsentääkseen varainhankintatoimien keskeisiä päätöksentekoprosesseja (esim. vuotuinen lainanottopäätös), toteutussääntöjä (varainhankintasuunnitelma) ja valmiuksia (esim. syndikoidut transaktiot ja huutokaupat) ja varmistaakseen vankan ja riippumattoman valvonnan. Niitä on kommentoitu edellä. Kaikkiin NextGenerationEU-varainhankintaohjelman keskeisiin liiketoimintaprosesseihin sisältyy tarve tunnistaa, minimoida ja hallita jäljellä olevia riskejä. Monipuolisen varainhankintastrategian käyttö on itsessään keino vähentää sitä riskiä, että elvytyssuunnitelman tarpeisiin ei pystytä hankkimaan varoja ajoissa tai kohtuullisin ehdoin. Varmistaakseen jatkuvan ja määrätietoisen riskien minimoinnin komissio on nimittänyt riskinhallintajohtajan ja vaatimustenmukaisuuden valvojan, perustanut riski- ja valvontakomitean, joka tukee riskinhallintajohtajaa, ja hyväksynyt korkean tason riski- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan.

Komissio nimitti riskinhallintajohtajan kesäkuussa 2021, ja tämä aloitti tehtävässään 1. syyskuuta 2021. Riskinhallintajohtaja on laatinut korkean tason riski- ja sääntöjenmukaisuuspolitiikan, jonka riski- ja valvontakomitea on vahvistanut ja budjetista ja hallinnosta vastaava komission jäsen Johannes Hahn hyväksynyt 1. joulukuuta 2021. Tähän politiikkaan kuuluu asianmukainen riskinhallinta- ja sääntöjenmukaisuuskehys, jolla valvotaan NextGenerationEU-välineen lainanotto-, velanhoito- ja lainanantotoimien toteuttamisesta aiheutuvia riskejä ja sääntöjen noudattamiseen liittyviä seikkoja, ja siinä esitetään asianmukaiset riskien lieventämistoimenpiteet ja seurantamenettelyt. Riskinhallintajohtaja varmistaa, että politiikkaa toteutetaan kattavasti ja johdonmukaisesti, ja raportoi vuosittain komissiolle tämän politiikan toteuttamisesta. 3.6 Tarkoituksenmukaiset back-office-, maksujenkäsittely- ja kirjanpitoratkaisut Komissio on vahvistanut back-office- ja kirjanpitotoimintojaan varmistaakseen kaikkien transaktioiden tehokkaan toteutuksen, tarkastettavuuden ja tilivelvollisuuden. Kyse on seuraavista toimista: -Komissio on mukauttanut transaktioiden kirjaus- ja kirjanpitojärjestelmäänsä ajoissa niin, että kaikki lainanotto- ja lainanantotoimet on kirjattu asianmukaisesti järjestelmään NextGenerationEU-varainhankintatoimien käynnistyttyä kesäkuussa 2021. -Komissio on yhdessä EKP:n kanssa sisällyttänyt jäsenvaltioiden tiedot maksujärjestelmiin ja testannut niitä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, jotta maksut jäsenvaltioille voidaan suorittaa turvallisesti, nopeasti ja milloin tahansa. -Komissio päivitti EU:n ja Euratomin velan liikkeeseenlaskuohjelman 4. kesäkuuta 2021 muun muassa huutokauppojen sisällyttämiseksi siihen. -Komissio on yhdessä käyttämänsä liikkeeseenlaskun hoitajan kanssa luonut huutokauppoja koskevia uusia menettelyjä, jotka ovat mahdollistaneet ensimarkkinoilla suoritettavien transaktioiden sujuvan käsittelyn suorituspäivänä. -Komissio on luonut kirjanpitojärjestelmän, jotta tilinpäätös voidaan laatia asianmukaisesti ja ulkopuolinen tilintarkastaja voi tarkastaa sen oikea-aikaisesti. 3.7 Houkuttelevat elpymis- ja palautumistukivälineen lainat Komissiolla on NextGenerationEU-välineen puitteissa valtuudet enintään 385 miljardia euron liikkeeseenlaskuihin, joilla se rahoittaa elpymis- ja palautumistukivälineen lainat jäsenvaltioille. Vuoden 2021 loppuun mennessä lähes 40 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineen kokonaislainamäärärahoista oli osoitettu kuudelle jäsenvaltiolle, joiden lainahakemukset on hyväksytty. Jäsenvaltiot voivat hakea lainamuotoista tukea 31. elokuuta 2023 saakka. Lainojen ehdot olivat erittäin edulliset EU:n liikkeeseenlaskujen korkean luottoluokituksen ja sijoittajien vahvan kysynnän ansiosta (syndikoitujen joukkolainojen ylimerkintä 7-kertaisesta lähes 14-kertaiseen). Myös muilla jäsenvaltioille myönnettävien lainojen ehdoilla pyritään tekemään niistä houkutteleva valtion rahoituslähde. Jäsenvaltiot maksavat lainat takaisin jaksotetusti kymmenen vuoden lyhennysvapaan jälkeen, joten jäsenvaltiot voivat hyötyä uudistusten ja investointien aikaansaamasta kasvusta ennen takaisinmaksun aloittamista. Alun lyhennysvapaan jälkeen jäsenvaltiot maksavat vuosittain takaisin 5 prosenttia saamastaan lainamäärästä. Takaisinmaksun jakaminen useille vuosille auttaa välttämään takaisinmaksun kasautumista sekä EU:n talousarviossa että jäsenvaltioissa. Kaikkien lainaa saavien jäsenvaltioiden osalta noudatetaan tätä samaa lähestymistapaa. Komissio julkaisi heinäkuussa 2021 päätöksen, jossa esitetään, miten NextGenerationEU-varainhankintapoolille aiheutuneet kustannukset kohdennetaan elpymis- ja palautumistukivälineen lainoja saaville jäsenvaltioille ja EU:n talousarvioon. Kyseiset kustannukset kohdennetaan lainaa ottaville jäsenvaltioille ja EU:n talousarvioon sen perusteella, mikä on niiden suhteellinen osuus saadusta rahoitustuesta. Tällä kustannusten kohdentamismenetelmällä ja sen toteuttamisella varmistetaan objektiivinen, oikeudenmukainen ja selkeästi dokumentoitu perusta kustannusosuuden laskemiseksi ja kohdentamiseksi EU:n talousarvioon tai elpymis- ja palautumistukivälineen lainoja saaville jäsenvaltioille. 3.8 Toimiva viestintä ja sijoittajien tavoittaminen Aloitettuaan NextGenerationEU-välineen varainhankintatoimet komissio on kehittänyt kattavan sijoittajasuhdestrategian ja useita välineitä, joiden avulla se voi olla yhteydessä sijoittajapohjaansa: -Monipuolisen varainhankintastrategiansa esittelypäivänä komissio avasi kattavan verkkosivuston, jolla varainhankintatoimista tiedotetaan kaikille asianomaisille osapuolille, suurelle yleisölle ja sijoittajille. -Komissio on alkanut julkaista ”EU borrowing for the recovery” -uutiskirjettä, jonka avulla se voi viestiä sijoittajayhteisölle säännöllisesti ja läpinäkyvästi. Uutiskirjeen kaksi ensimmäistä numeroa ovat saatavilla ”The EU as a borrower” -sivustolla. Kuka tahansa voi tilata uutiskirjeen. -Komissio on lähestynyt aktiivisesti sijoittajia eri puolilla maailmaa vierailuin (ns. kiertueet), maailmanlaajuisin sijoittajapuheluin kesä- ja syyskuussa 2021 ja pitämällä kolme päämarkkinatakaajien verkoston kokousta. -Komissio säilyttää oman sivunsa Bloomberg Terminal -palvelussa, jossa se tarjoaa sijoittajayhteisölle reaaliaikaista tietoa huutokaupoistaan. -Pitääkseen laajemman yleisön ajan tasalla työstään komissio laatii ja jakelee säännöllisesti tiedotusmateriaalia, joka on aina saatavilla komission verkkosivustolla, ja tarjoaa reaaliaikaista tietoa sosiaalisen median (Twitter ja LinkedIn) kautta. Komissaari Johannes Hahn ja Euroopan komission asiantuntijat ovat puhuneet säännöllisesti medialle antaakseen lisätietoja. -Komissio perustaa Euroopan investointipankin (EIP) avulla sijoittajasuhdetietokannan, joka auttaa komissiota hoitamaan suhteitaan sijoittajiin jäsennellysti seuraamalla aktiivisesti sijoittajien käyttäytymistä ja kehityssuuntauksia. Tarkoituksena on määrittää tarvittavat toimet, joilla lähestyä markkinoita ja sijoittajia sekä tuottaa tilastoja hallinnointia ja viestintää varten.