/* KOM/2011/0034 lopull. - COD 2011/0014 */ Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 2.2.2011 KOM(2011) 34 lopullinen 2011/0014 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) perustettiin vuonna 1990. Sen tarkoituksena oli tukea markkinatalouksien kehittymistä Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan saakka useiden kommunististen järjestelmien romahdettua. Perustajajäseniä olivat Euroopan unioni yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja 40 maan (mukaan lukien kaikki tuolloiset EU:n jäsenvaltiot) kanssa. EBRD:n omistajina on tätä nykyä 61 maata, EU ja EIP. EBRD tukee hankkeita 29 maassa. Lähinnä kyse on yksityissektorin hankkeista, joille ei löydy riittävää markkinarahoitusta. Pankki tukee yrittäjyyttä ja edistää siirtymää kohti avointa ja demokraattista markkinataloutta. Päätösehdotuksen tarkoituksena on mahdollistaa se, että Euroopan unioni merkitsee uusia EBRD:n vaadittaessa maksettavia osakkeita, sillä EBRD:n hallintoneuvosto päätti 14. ja 15. toukokuuta 2010 korottaa pankin pääomaa. Päätöksen turvin Euroopan unionia edustava EBRD:n hallintoneuvoston jäsen voi tallettaa tarvittavan merkintäkirjan. Euroopan unionista[1] tuli EBRD:n jäsen sen jälkeen, kun neuvosto oli 19. marraskuuta 1990 tehnyt päätöksen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamissopimuksen tekemisestä (90/674/ETY). EBRD:n alkupääomaksi vahvistettiin 10 miljardia ecua, josta EU merkitsi 3 prosenttia. EBRD:n hallintoneuvoston jäsenet päättivät vuonna 1996 kaksinkertaistaa EBRD:n enimmäispääoman. EU merkitsi 30 000 uutta osaketta, joista kukin oli arvoltaan 10 000 euroa. EU:n merkitsemä pääoma kasvoi siten 600 miljoonaan euroon[2]. EU:n osuus EBRD:n enimmäispääoman kokonaismäärästä pysyi ennallaan. EU merkitsi uusia osakkeita, koska neuvosto oli 17. helmikuuta 1997 tehnyt päätöksen 97/135/EY Euroopan yhteisön merkitsemien osakkeiden lisäämisestä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääoman kaksinkertaistamisesta tehdyn päätöksen seurauksena. EBRD:n hallintoneuvoston jäsenten vuosikokouksessa 14. ja 15. toukokuuta 2010 hallintoneuvosto hyväksyi kaksi päätöslauselmaa, joilla pankin enimmäispääomaa korotetaan 50 prosenttia 20 miljardista eurosta 30 miljardiin euroon. Pankin pääoman korottamisella haluttiin reagoida finanssikriisiin. Pankin osakkeenomistajat katsoivat, että EBRD:n toimintaa oli vauhditettava elpymisen edistämiseksi ja tukemiseksi pankin toiminta-alueilla. Pääoman korotus sisältää 1 miljardia euroa maksettua pääoma ja 9 miljardia euroa uutta vaadittaessa maksettavaa pääomaa. Maksetut osakkeet on hallintoneuvoston hyväksymän päätöslauselman 126 mukaisesti rahoitettu sisällyttämällä varannot, joihin ei kohdistu rajoituksia, pankin merkittyyn pääomaan määräsuhteessa osakkeenomistajien nykyisiin osakkeisiin. Kun EBRD:n pääomaa korotettiin ensimmäisen kerran, pääomasta merkittiin 19 794 miljoonaa euroa 20 000 miljoonan euron enimmäispääoman sijasta. Näin ollen EU:n osuus EBRD:n merkitystä pääomasta on 3,031 prosenttia. EU:n maksettua pääomaa korotetaan sen vuoksi 30,31 miljoonaa euroa. Maksettujen osakkeiden korotus on voimassa 14. toukokuuta 2010 alkaen eli päivästä, jona päätöslauselma 126 hyväksyttiin. Näin ollen maksettujen uusien osakkeiden liikkeeseenlasku ei edellytä osakkeenomistajilta lisätoimia. Vaadittaessa maksettavien osakkeiden (yhteensä 9 miljardia euroa) merkintä tulee voimaan heti, kun yksittäiset osakkeenomistajat ovat saaneet sisäiset menettelynsä päätökseen ja tallettaneet merkintäkirjat. Näin meneteltiin myös, kun pääomaa korotettiin vuonna 1996. Pankki ennakoi, että vaadittaessa maksettavan pääoman korotus on voimassa huhtikuun 2011 lopussa, kuitenkin viimeistään 31. joulukuuta 2011. Päätöslauselman 128 (päätöksen liitteenä) mukaan kukin pankin jäsen saa merkitä uusia osakkeita (alaspäin pyöristettynä) enintään 42,857 prosenttia suhteessa siihen määrään osakkeita, jonka jäsen omisti ennen pääomankorotuksen voimaantulopäivää. EU:n osalta tämä tarkoittaa, että se merkitsee 27 013 uutta vaadittaessa maksettavaa osaketta 270,13 miljoonan euron arvosta, sillä EU:n osuus merkitystä pääomasta on 3,031 prosenttia. Seuraavasta taulukosta käy ilmi, miten EU:n osakeosuus muuttuu uuden pääomankorotuksen jälkeen. Taulukossa esitetään nykyiset maksetut osakkeet ennen vuoden 2010 pääomankorotusta, varantojen pääomittaminen, nykyinen vaadittaessa maksettava pääoma, vaadittaessa maksettavan pääoman ehdotettu korotus ja merkityn pääoman kokonaismäärä korotuksen jälkeen. EU:n merkitsemä nykyinen ja ehdotettu pääoma (miljoonaa euroa) Maksetut osakkeet | Vaadittaessa maksettava pääoma | Merkitty kokonaispääoma korotuksen jälkeen | Nykyiset (Ennen toukokuuta 2010) | Varantojen pääomittaminen vuonna 2010 | Yhteensä | Nykyinen (Ennen toukokuuta 2010) | Ehdotettu korotus | Yhteensä | 157,50 | 30,31 | 187,81 | 442,50 | 270,13 | 712,63 | 900,44 | Päätöslauselmaan 128 sisältyy myös tarkastelumekanismi, jonka ansiosta käyttämättömäksi jäävän vaadittaessa maksettavan pääoman osuus korotuksesta voidaan kenties lunastaa osittain tai kokonaisuudessaan ja palauttaa osakkeenomistajille kauden 2010–2015 päätyttyä erityisin ehdoin, joista sovitaan vuonna 2015. Jos näin tapahtuu, tämä käyttämätön vaadittaessa maksettava pääoma ei ole enää ehdollinen sitoumus osakkeenomistajille vuonna 2016. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Viime vuonna tehty EBRD:n neljäs pääomavarojen tarkistus (CRR4) kattoi vuodet 2011–2015 ja osoitti, että EBRD:n on reagoitava kriisiin tehokkaasti ja suunnattava uudelleen keskipitkän aikavälin strategiansa, sillä kriisillä on ollut huomattava vaikutus pankin toiminta- alueeseen. EBRD:n osakkeenomistajat (joihin kuuluvat kaikki EU:n jäsenvaltiot, EIP ja komissio EU:n edustajana) olivat prosessissa aktiivisesti mukana. Kun EBRD tässä yhteydessä analysoi eri vaihtoehtoja pääoman korottamiseksi, huomioon otettiin seuraavat seikat: tarve noudattaa EBRD:n lakisääteistä nettovelkaantumisastetta ja taloudellista pääomaa koskevia vaatimuksia, EBRD:n AAA-luottoluokituksen säilyttäminen sekä osakkeenomistajien pääoman tehokas ja tuloksellinen käyttö. EBRD:n pääoman korottamisesta tehty päätös heijastaa kompromissia, johon pankin osakkeenomistajat ovat päässeet. EBRD:n pyrkimyksenä on ehdotetun pääomankorotuksen avulla lieventää kriisin vaikutusta kaikissa sen kohdemaissa. Näin pankin on mahdollista säilyttää aktiivinen toimintataso ja edistää elpymistä toiminta-alueillaan yhteistyössä EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. Pääomankorotuksen ansiosta EBRD:n vuotuisen liiketoimintavolyymin odotetaan olevan noin 9 miljardia euroa vuosina 2011 ja 2012 sekä noin 8,5 miljardia euroa vuoteen 2015 saakka. Sen vuoksi EU:n on tarkoituksenmukaista merkitä kyseiset lisäosakkeet EU:n tavoitteiden edistämiseksi taloudellisten ulkosuhteiden alalla ja EU:lla EBRD:ssä olevan nykyisen äänimäärän säilyttämiseksi. Luonteensa vuoksi pääoman merkitseminen ei vaadi tosiasiallisia käteismaksuja EU:n talousarviosta, jolleivät hyvin vakavat ja odottamattomat tappiot johda siihen, ettei maksettu osuus riitä vaan joudutaan turvautumaan vaadittaessa maksettavaan osuuteen. Tämän perusteella sekä suhteellisuusperiaatteen ja aikaisemman käytännön mukaisesti komissio ehdottaa, ettei se tee muodollista vaikutusten arviointia. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Kun pääomaa vuonna 1996 korotettiin, neuvosto päätti EU:n osallistumisesta päätöksellä 97/135/EY[3] Euroopan yhteisön merkitsemien osakkeiden lisäämisestä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin pääoman kaksinkertaistamisesta tehdyn päätöksen seurauksena. Neuvoston päätös 97/135/EY tehtiin EY:n perustamissopimuksen 235 artiklan nojalla. EBRD toimii Keski- ja Itä-Euroopan[4] ja Keski-Aasian maissa. Suurin osa toiminnasta suuntautuu EU:n ulkopuolelle. CRR4:n kattamalla ajanjaksolla EBRD:n toiminnan odotetaan keskittyvän EU:n ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin sekä muihin keskitulon maihin, mukaan lukien Venäjä. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen tultua voimaan sopimuksen 212 artiklassa vahvistetaan oikeusperusta, joilla EU voi harjoittaa taloudellista, teknistä ja rahoitusyhteistyötä, erityisesti avustaa kolmansia maita. Tätä ehdotetaankin tämän lainsäädäntöehdotuksen oikeusperustaksi. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä EU:n EBRD:n pääomasta merkitsemä osuus on osoittautunut tehokkaaksi keinoksi omalta osaltaan edistää riittävällä tavalla EU:n tavoitteita. Näin voidaan lieventää kriisin vaikutusta EBRD:n kohdemaissa ja pankki voi säilyttää aktiivisen toimintatason. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Osallistumista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä ei ennakoida osakkeenomistajien käteismaksuja. Koska EU:n osuus EBRD:n merkitystä pääomasta on 3,031 prosenttia, EU korottaa merkitsemäänsä pääomaa 300,44 miljoonaa euroa, josta 270,13 miljoonaa euroa on merkittyjä vaadittaessa maksettavia osakkeita ja 30,31 miljoonaa euroa maksettuja osakkeita (tämä osuus on hoidettu siten, että pääomaan on sisällytetty EBRD:n varantoja, joihin ei kohdistu rajoituksia). Riippuen siitä, mitä EBRD hallintoneuvoston jäsenet päättävät vuonna 2015, osa vaadittaessa maksettavasta pääomasta voidaan palauttaa osakkeenomistajille. Pääomankorotuksen vaadittaessa maksettava osuus katetaan vuoden 2011 talousarvioon sisällytetystä budjettikohdasta 01 03 01 02 ”Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki — Merkitystä pääomasta vaadittaessa maksettavissa oleva osa”. Näin huolehditaan EU:n talousarviovastuusta, joka aiheutuu EU:n EBRD:n pääomasta merkitsemään osuuteen sisältyvästä vaadittaessa maksettavasta osasta. Budjettikohdan merkintä ”p.m.” osoittaa vaadittaessa maksettavan osan ehdollisen luonteen. Selvitysosassa määritellään ehdollisen sitoumuksen suuruus. Vaikka on hyvin epätodennäköistä, että tämä osa vaadittaisiin maksuun, budjettikohdasta ja sen selvitysosasta käy ilmi, kuinka paljon rahoitusta tarvittaisiin, jos EBRD esittää EU:n merkitsemästä pääomasta vaadittaessa maksettavaan osaan liittyvän maksupyynnön. 5. VALINNAISET TIEDOT Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus 1 artikla Vaadittaessa maksettavan pääoman lisämerkintänä tehtävästä pääomankorotuksesta annetussa päätöslauselmassa 128 määriteltyjen ehtojen mukaisesti pankin enimmäispääomaa korotetaan 900 000:lla vaadittaessa maksettavalla osakkeella. Kunkin osakkeen nimellisarvo on 10 000 euroa, ja osakkeiden lunastus tapahtuu mainitun päätöslauselman määräysten mukaisesti. EU saa merkitä enintään 27 013 vaadittaessa maksettavaa osaketta. Päätöksen 1 artiklan tavoitteena on mahdollistaa EU:n osallistuminen EBRD:n pääomankorotuksen vaadittaessa maksettavaan osuuteen siten, että se merkitsee ne osakkeet, jotka sen on mahdollista merkitä. 2 artikla Päätöslauselmassa 128 määriteltyjen ehtojen mukaan kunkin EBRD:n jäsenen on talletettava pankkiin merkintäkirja, jolla se merkitsee kyseisessä asiakirjassa mainitun määrän vaadittaessa maksettavia osakkeita. Jäsenen on lisäksi talletettava osoitus siitä, että se on ryhtynyt asianmukaisesti kaikkiin tarpeellisiin lainsäädännöllisiin ja muihin sisäisiin toimenpiteisiin, jotta se voi tehdä kyseisen merkinnän. 2011/0014 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: 1. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) perustamisesta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kappaleen mukaisesti EBRD:n hallintoneuvoston jäsenet päättivät Zagrebissa 14 ja 15 päivänä toukokuuta 2010 pidetyssä vuosikokouksessaan päätöslauselmilla 126 ja 128 korottaa EBRD:n enimmäispääomaa 10 miljardia euroa, jotta pääomaa on riittävästi säilyttämään toiminta keskipitkällä aikavälillä kohtuullisella tasolla lakisääteisissä rajoissa EBRD:n kohdemaissa. 2. Ennen mainittuja päätöslauselmia EBRD:n pääomaksi oli vahvistettu 20 miljardia euroa. Euroopan unioni oli merkinnyt tästä 60 000 osaketta, joiden kunkin nimellisarvo on 10 000 euroa. 3. Enimmäispääoman korotuksesta sekä maksettujen osakkeiden liikkeeseenlaskusta ja maksamisesta siten, että nettotulot kohdennetaan uudelleen, annetun päätöslauselman 126 mukaisesti EBRD:n enimmäispääomaa korotetaan 100 000 maksetulla osakkeella ja kullekin jäsenelle osoitetaan tietty määrä kokonaisia osakkeita pyöristettynä alaspäin määräsuhteessa niiden nykyiseen osakkeenomistukseen. Maksettu osuus pääomankorotuksesta maksetaan sisällyttämällä pääomaan osa EBRD:n varsinaisista varannoista, joihin ei kohdistu rajoituksia. Maksetut osakkeet osoitetaan ilman eri toimenpiteitä kaikille EBRD:n osakkeenomistajille suhteessa niiden nykyiseen osakkeenomistukseen ilman, että osakkeenomistajien itse tarvitsisi toteuttaa toimia. Näin ollen EU saa 3 031 uutta osaketta, joiden kunkin nimellisarvo on 10 000 euroa. EU:n maksettujen osakkeiden määrä kasvaa 63 031 osakkeeseen. 4. Enimmäispääoman korotuksesta, vaadittaessa maksettavan pääoman liikkeeseenlaskusta ja merkinnästä sekä lunastuksesta annetussa päätöslauselmassa 128 määriteltyjen ehtojen mukaisesti EBRD:n enimmäispääomaa korotetaan 900 000:lla vaadittaessa maksettavalla osakkeella. Kunkin osakkeen nimellisarvo on 10 000 euroa, ja osakkeiden lunastus tapahtuu mainitun päätöslauselman määräysten mukaisesti. Jokaisella jäsenellä on oikeus merkitä vaadittaessa maksettavia kokonaisia osakkeita nimellisarvoonsa enintään 42,857 prosenttia suhteessa siihen määrään osakkeita, joka jäsenellä oli välittömästi ennen pääomankorotuksen voimaantulopäivää. EU saa siten merkitä enintään 27 013 vaadittaessa maksettavaa osaketta. Voimaantulopäivä on 30 päivä huhtikuuta 2011 tai sitä ennen tai EBRD:n johtokunnan mahdollisesti määräämä myöhäisempi päivä, joka on kuitenkin viimeistään 31 päivä joulukuuta 2011. 5. Enimmäispääoman korotuksesta, vaadittaessa maksettavan pääoman liikkeeseenlaskusta ja merkinnästä sekä lunastuksesta annetussa päätöslauselmassa 128 määriteltyjen ehtojen mukaisesti EBRD:n hallintoneuvosto voi päättää vuonna 2015, että osa käyttämättömästä vaadittaessa maksettavasta pääomasta voidaan lunastaa erityisin ehdoin, joista sovitaan vuonna 2015. Päätöslauselmassa 128 EBRD:n hallintoneuvosto päätti, että tällainen vaadittaessa maksettavien osakkeiden lunastus tapahtuu ilman eri toimenpiteitä ja sitä sovelletaan kaikkiin EBRD:n jäseniin, jotka ovat merkinneet mainitussa päätöslauselmassa päätettyjä, vaadittaessa maksettavia osakkeita. Tällaisessa tilanteessa komissio ottaisi EBRD:n hallintoneuvoston jäsenten päätöslauselman huomioon ja panisi sen täytäntöön. 6. Euroopan unionin on tarkoituksenmukaista merkitä kyseiset lisäosakkeet unionin tavoitteiden saavuttamiseksi taloudellisten ulkosuhteiden alalla ja unionilla EBRD:ssä olevan nykyisen äänimäärän säilyttämiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan unioni merkitsee 27 013 uutta Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) vaadittaessa maksettavaa osaketta, joista kukin on arvoltaan 10 000 euroa, tämän päätöksen liitteenä olevassa hallintoneuvoston päätöslauselmassa 128 määritellyin ehdoin. 2 artikla Euroopan unionia edustava EBRD:n hallintoneuvoston jäsen tallettaa tarvittavan merkintäkirjan unionin puolesta. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE PÄÄTÖSLAUSELMA N:o 128 ENIMMÄISPÄÄOMAN KOROTUS,VAADITTAESSA MAKSETTAVAN PÄÄOMAN LIIKKEESEENLASKU JA MERKINTÄSEKÄ LUNASTUS HALLINTONEUVOSTO, joka on vastaanottanut johtokunnalta raportin EBRD:n neljännestä pääomavarojen tarkistuksesta (CRR4), joka koskee vuosia 2011–2015, jäljempänä ’CRR4-kausi’, ja tehtiin pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, 5 artiklan 3 kappaleen mukaisesti, on tarkastellut raporttia ja hyväksyy täysin sen havainnot ja suositukset, mukaan lukien sen strategiset tavoitteet, vuosille 2011 ja 2012 ehdotetun 9 miljardin euron vuotuisen liiketoimintavolyymin, joka pienenee 8,5 miljardiin euroon CRR4-kauden loppuvuosiksi, ja vakavaraisuusanalyysin, katsoo, että on toivottavaa ja tarkoituksenmukaista korottaa enimmäispääomaa 9 miljardilla eurolla vaadittaessa maksettavia osakkeita ja laskea asianomaiset osakkeet liikkeeseen ehdoin, joissa ennakoidaan niiden lunastusta ja lunastettujen osakkeiden peruuttamista, ja suunnata liikkeeseenlasku kaikille jäsenille, jotka haluavat merkitä osakkeita määräsuhteessa niiden nykyiseen osakkeenomistukseen, yhtyy raportin huomioon, että ottaen huomioon pankin tarpeen säilyttää riittävästi pääomaa, jolla pankin ennakoitua toimintaa viiden seuraavan vuoden aikana voidaan tukea, tarkoituksena on osoittaa kyseisellä kaudella kaikki kunkin vuoden mahdolliset tulot ylijäämään, poikkeuksena EBRD:n osakkeenomistajien erityisrahaston mahdollinen täydentäminen, ja käyttää sille sopimuksen 24 artiklan 1 kappaleen nojalla annettuja valtuuksia, mukaan lukien tarvittavassa määrin valtuudet päättää asioista, jotka sopimuksen 24 artiklan 2 kappaleen nojalla on annettu tai määrätty johtokunnan hoidettavaksi, PÄÄTTÄÄ, ETTÄ: Pankin enimmäispääomaa korotetaan ja näin kasvaneen pääoman osakkeet annetaan merkittäviksi seuraavin ehdoin: 7. Enimmäispääoman korotus a) Pankin enimmäispääomaa korotetaan tämän päätöslauselman 4 kohdan a alakohdassa määriteltynä voimaantulopäivänä 900 000:lla vaadittaessa maksettavalla osakkeella, joiden kunkin nimellisarvo on 10 000 euroa ja jotka lunastetaan 3 kohdan mukaisesti. b) Osakkeista, joista tässä päätöslauselmassa päätetään, jokainen jäsen voi merkitä vaadittaessa maksettavia kokonaisia osakkeita alaspäin pyöristettynä enintään 42,857 prosenttia[5] suhteessa siihen määrään osakkeita, joka jäsenellä oli välittömästi ennen voimaantulopäivää, tämän päätöslauselman 2 kohdan mukaisesti. c) Vaadittaessa maksettavat osakkeet, joista tässä päätöslauselmassa päätetään ja joita ei ole merkitty tämän päätöslauselman 2 kohdan mukaisesti, varataan uusien jäsenten ensimmäistä merkintää varten tai yksittäisten jäsenten merkitsemän määrän erityislisäyksiä varten, sillä tavoin kuin hallintoneuvosto mahdollisesti päättää pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 2 ja 4 kappaleen nojalla. 8. Merkintä a) Jokaisella jäsenellä on oikeus merkitä vaadittaessa maksettavia kokonaisia osakkeita nimellisarvoonsa enintään 42,857 prosenttia suhteessa siihen määrään osakkeita, joka jäsenellä oli välittömästi ennen voimaantulopäivää. Merkinnät tehdään tässä päätöslauselmassa esitetyin ehdoin. b) Jäsenen, joka haluaa merkitä osakkeita tämän päätöslauselman nojalla, on talletettava pankkiin 30 päivänä huhtikuuta 2011 tai sitä ennen tai johtokunnan 30 päivänä huhtikuuta 2011 tai sitä ennen mahdollisesti määräämänä myöhäisempänä päivänä, joka on kuitenkin viimeistään 31 päivä joulukuuta 2011, seuraavat asiakirjat pankin hyväksymässä muodossa: i) merkintäkirja, jolla jäsen merkitsee kyseisessä asiakirjassa mainitun määrän vaadittaessa maksettavia osakkeita, ii) osoitus siitä, että jäsen on ryhtynyt asianmukaisesti kaikkiin tarpeellisiin lainsäädännöllisiin ja muihin sisäisiin toimenpiteisiin, jotta se voi tehdä kyseisen merkinnän, ja iii) sitoumus siitä, että jäsen toimittaa pankin pyytämät tiedot mainituista toimenpiteistä. c) Kukin merkintäkirja tulee voimaan ja siihen liittyvä merkintä katsotaan tehdyksi voimaantulopäivänä tai päivänä, jona pankki ilmoittaa merkinnän tehneelle jäsenelle hyväksyvänsä jäsenen tämän päätöslauselman 2 kohdan b alakohdan mukaisesti tallettamat asiakirjat, sen mukaan kumpi päivä on myöhempi. d) Jos pankin hyväksymiä asiakirjoja, joiden perusteella merkitään tämän päätöslauselman 4 kohdan a alakohdassa määrätty osakkeiden yhteismäärä, ei ole talletettu voimaantulopäivään mennessä, johtokunta voi halutessaan ilmoittaa, että jäsenten jo tallettamat merkintäkirjat ja niiden mukaiset merkinnät tulevat voimaan välittömästi tämän päätöslauselman muista määräyksistä riippumatta edellyttäen, että johtokunta katsoo tällaisen toimenpiteen olevan pankin toiminnan kannalta sen etujen mukaista ja edellyttäen, että jo talletettujen ja lähiaikoina oletettavasti talletettavien merkintäkirjojen yhteismäärä on johtokunnan mielestä riittävän lähellä 4 kohdan a alakohdassa määrättyä osakkeiden yhteismäärää. 9. Lunastus a) Pankki lunastaa vaadittaessa maksettavat osakkeet, joista tässä päätöslauselmassa päätetään, ilmaiseksi CRR4-kauden päätyttyä, jollei tämän 3 kohdan määräyksistä muuta johdu ja kuten tässä kohdassa jäljempänä määrätään. b) Jollei tämän 3 kohdan muista määräyksistä muuta johdu, kaikki tai osa vaadittaessa maksettavista osakkeista lunastetaan heti vuoden 2016 vuosikokousta seuraavana päivänä siten, että lunastettavien osakkeiden määrä lasketaan sovitun kaavan mukaisesti käyttäen perustana mahdollista käyttämätöntä vaadittaessa maksettavaa pääomaa, joka on jäljellä CRR4-kauden päättyessä, suhteessa lakisääteiseen pääoman käyttökynnykseen (87 prosenttia CRR4-kauden lopussa). Laskentatarkoituksia varten tällaisen mahdollisen käyttämättömän vaadittaessa maksettavan pääoman on oltava se määrä, joka on seuraavista pienempi: 9 000 000 000 euroa ja ((87 % A:sta) – B), jossa: i) A on pankin sitomattoman merkityn pääoman, varantojen ja ylijäämien yhteismäärä CRR4-kauden lopulla, ja ii) B on pankin operatiivisten varojen yhteismäärä CRR4-kauden lopulla. Sovitun kaavan mukaisesti mahdollisesti lunastettavien osakkeiden määrä on edellä mainittu määrä jaettuna osakkeiden nimellisarvolla (10 000 euroa)[6]. c) Osakkeiden mahdollinen lunastaminen tämän päätöslauselman mukaisesti edellyttää, että mahdollisen lunastamisen jälkeen sopimuksen kaikki merkitykselliset määräykset täyttyvät edelleen (esimerkiksi 12 artiklassa määrättyjä suhdelukuja noudatetaan, vaadittaessa maksettavia osakkeita ei ole vaadittu maksuun pankin sitoumusten täyttämiseksi (sopimuksen 6 artiklan 4 kappale ja 17 artikla), eikä pankin toiminnan lopettamisesta ole tehty päätöstä (sopimuksen 41 artikla ja 42 artiklan 2 kappale). d) Juuri ennen vuoden 2015 vuosikokousta i) pankin johto laatii vuosilta 2011–2014 saatujen tietojen ja vuotta 2015 koskevien kohtuullisten ennusteiden perusteella arvion pankin taloudellisesta tilanteesta ja taloudellisista suhdanteista, joiden arvioidaan vallitsevan CRR4-kauden loppuun, mukaan lukien erityisesti taloudellisen tuotoksen, sijoitusten, kotimaisten pankkijärjestelmien ja kansainvälisten pääomamarkkinoiden kehitys, ja keskustelee sen jälkeen asiasta johtokunnan kanssa; ii) pääjohtaja esittää johtokunnalle luonnoksen hallintoneuvostolle esitettävästä raportista sekä kaksi päätöslauselmaluonnosta, joita kuvataan jäljempänä; iii) ensimmäisessä päätöslauselmassa määritellään lunastettavien vaadittaessa maksettavien osakkeiden määrä seuraavasti: x) jos sovittua kaavaa soveltamalla ei saada tulokseksi käyttämätöntä vaadittaessa maksettavaa pääomaa, päätöslauselmassa on todettava, että sovitun kaavan soveltaminen on johtanut siihen, ettei osakkeita lunasteta; y) jos sovittua kaavaa soveltamalla saadaan tulokseksi käyttämätöntä vaadittaessa maksettavaa pääomaa ja arvio pankin taloudellisesta tilanteesta ja vallitsevista taloudellisista suhdanteista on senkaltainen, että sovittua kaavaa voidaan soveltaa tarkistuksitta, päätöslauselmassa on todettava, että tietty määrä osakkeita eli enimmäismäärä osakkeita, joka voidaan lunastaa sovittua kaavaa soveltamalla, lunastetaan; tai z) jos sovittua kaavaa soveltamalla saadaan tulokseksi käyttämätöntä vaadittaessa maksettavaa pääomaa ja arvio pankin taloudellisesta tilanteesta ja vallitsevista taloudellisista suhdanteista on senkaltainen, että sovittua kaavaa ei pitäisi soveltaa, päätöslauselmassa on todettava, että osakkeita voidaan lunastaa, että niiden määrän on oltava vähemmän kuin enimmäismäärä osakkeita, joka voidaan lunastaa sovittua kaavaa soveltamalla, ja että tämä määrä voi olla nolla; iv) toisessa päätöslauselmassa on määrättävä menettelystä niiden vaadittaessa maksettavien osakkeiden lunastamiseksi, joita ei ole lunastettu 3 kohdan e tai f alakohdan mukaisesti CRR4-kauden päätyttyä; v) sen estämättä, mitä hallintoneuvoston työjärjestyksessä mahdollisesti määrätään, ja rajoittamatta hallintoneuvostolla sopimuksen 24 artiklan mukaisesti olevia valtuuksia vaadittaessa maksettavien osakkeiden lunastus on sisällytettävä hallintoneuvoston vuoden 2015 vuosikokouksen esityslistalle asiakohtana, raportti on esitettävä hallintoneuvoston tarkasteltavaksi ja päätöslauselmat hallintoneuvoston hyväksyttäviksi; e) hallitusneuvoston on vuoden 2015 vuosikokouksessaan tehtävä ensimmäistä päätöslauselmaa koskeva päätös äänestäneiden jäsenten koko äänivallan enemmistöllä edellyttäen, että jos ensimmäistä päätöslauselmaa ei hyväksytä tällaisella enemmistöllä, mahdollisesti lunastettavien vaadittaessa maksettavien osakkeiden määrä on enimmäismäärä osakkeita, joka voidaan lunastaa sovittua kaavaa soveltamalla, jollei jäljempänä olevan 3 kohdan f alakohdan määräyksistä muuta johdu; f) jos pankin tosiasiallinen taloudellinen tilanne ja CRR4-kauden lopussa vallitsevat taloudelliset suhdanteet poikkeavat olennaisesti niistä, joita pankin johdon aiemmin johtokunnalle vuonna 2015 toimittamien ennusteiden perusteella odotettiin, hallintoneuvostolle on pikaisesti esitettävä uusi päätöslauselma samaa menettelyä noudattaen, jotta se voitaisiin hyväksyä edellä mainitulla enemmistöllä vuoden 2016 vuosikokouksessa tai sitä ennen; g) kun päätös lunastaa tietty määrä vaadittaessa maksettavia osakkeita tulee voimaan edellä olevan 3 kohdan e tai f alakohdan mukaisesti, kaikkien jäsenten, jotka ovat merkinneet tässä päätöslauselmassa päätettyjä vaadittaessa maksettavia osakkeita, on luovutettava pankille osa tai kaikki osakkeistaan määräsuhteessa niillä oleviin tällaisiin osakkeisiin ja tällaiset lunastetut vaadittaessa maksettavat osakkeet peruutetaan ilman eri toimenpiteitä lunastuspäivästä lähtien, jolloin pankin enimmäispääoma pienenee vastaavasti ilman, että hallintoneuvoston olisi hyväksyttävä uusi päätöslauselma; h) hallitusneuvoston on vuoden 2015 vuosikokouksessaan tehtävä toista päätöslauselmaa koskeva päätös äänestäneiden jäsenten koko äänivallan enemmistöllä. 10. Voimaantulo ja muut määräykset a) Tässä päätöslauselmassa voimaantulopäivällä tarkoitetaan 30 päivää huhtikuuta 2011 tai sitä aikaisempaa päivää tai johtokunnan mahdollisesti määräämää myöhäisempää päivää, joka on kuitenkin viimeistään 31 päivä joulukuuta 2011, jolloin tämän päätöslauselman 2 kohdan b alakohdan mukaisesti on talletettu pankin hyväksymät asiakirjat, joilla merkitään yhteismäärältään vähintään 450 000[7] vaadittaessa maksettavaa osaketta. b) Jollei tämän päätöslauselman määräyksistä muuta johdu, sopimuksen määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin tässä päätöslauselmassa päätettyihin vaadittaessa maksettaviin osakkeisiin ja tämän päätöslauselman perusteella suoritettuihin merkintöihin aivan kuin osakkeet olisivat osa pankin alkupääomaa ja merkinnät ja maksut olisivat tähän pääomaan tehtyjä alkuperäisiä merkintöjä ja siihen suoritettuja maksuja. (Hyväksytty 14 päivänä toukokuuta 2010) SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[8] Osasto 01 – Talous- ja rahoitusasiat Ehdotuksen/aloitteen luonne ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen . ( Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[9] . ( Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen . ( Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen . Tavoitteet Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tavoite ”Hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella” Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 2. Tavoite ”Kehittää EU:n profiilia, ulkoista edustusta ja yhteyksiä EIP:n ja EBRD:n, muiden kansainvälisten rahoituslaitosten sekä asianomaisten taloudellisten foorumien kanssa tavoitteena lähentää näiden strategioita ja toimia sekä EU:n ulkoisia painopisteitä yhä enenevässä määrin toisiinsa”. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Osasto 01.03 – Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Kun EU merkitsee EBRD:n pääomaa, keskeisenä tavoitteena on edustaa tuloksellisesti EU:n etuja EBRD:n hallintoelimissä ja varmistaa, että EU:n ulkoiset painopisteet sekä EBRD:n strategiat ja toiminnot lähenevät toisiaan. Samoin tavoitteena on varmistaa riittävä koordinaatio muiden EU-johtajien ja merkityksellisten EU-elinten kanssa, kun tärkeitä tai poliittisesti arkaluonteisia hankkeita toteutetaan tai tällaisia keskusteluja käydään. Osallistumisella nyt tehtävään pääomankorotukseen varmistetaan lisäksi, että EU:n osuus EBRD:n pääomasta pysyy vähintään vakiona eikä pienene. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Tavoitteiden saavuttamista mitataan EBRD:n rahoitustoimien kokonaismäärillä aluetta ja alaa kohti, muiden kansainvälisten rahoituslaitosten ja/tai komission ohjelmien kanssa yhteisrahoitettujen EBRD:n rahoitustoimien määrillä sekä muilla EBRD:n rahoitustoimien ennakko- ja jälkiarviointiin liittyvillä indikaattoreilla. Ehdotuksen/aloitteen perustelut Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kappaleen mukaan hallintoneuvosto tarkistaa pankin osakepääoman ainakin viiden vuoden välein. EBRD:n neljäs pääomavarojen tarkistus (CRR4) kattoi vuodet 2011–2015 ja osoitti, että EBRD:n on reagoitava kriisiin tehokkaasti lakisääteisissä rajoissa ja suunnattava uudelleen keskipitkän aikavälin strategiansa, sillä kriisillä on ollut huomattava vaikutus pankin toiminta-alueeseen. Jotta pääomaa on riittävästi säilyttämään toiminta keskipitkällä aikavälillä kohtuullisella tasolla, EBRD:n hallintoneuvoston jäsenet päättivät vuoden 2010 vuosikokouksessaan korottaa EBRD:n enimmäispääomaa 10 miljardilla eurolla. EU:n osallistumista EBRD:n pääomankorotukseen koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä ei ennakoida varojen maksamista. Pääomankorotuksen maksettu osuus (1 miljardi euroa) on hallintoneuvoston jäsenten hyväksymän päätöslauselman 126 mukaisesti maksettu sisällyttämällä pääomaan EBRD:n varsinaisia varantoja, joihin ei kohdistu rajoituksia. Maksetut osakkeet osoitetaan ilman eri toimenpiteitä kaikille EBRD:n osakkeenomistajille suhteessa niiden nykyiseen osakkeenomistukseen (EU:n osalta korotus on 30,31 miljoonaa euroa) ilman, että osakkeenomistajien itse tarvitsisi toteuttaa toimia. Tämän ehdotuksen tarkoituksena on korottaa vaadittaessa maksettavaa osuutta EU:n merkitsemästä pääomasta. Vaadittaessa maksettava osuus EU:n merkitsemästä pääomasta kasvaa hallintoneuvoston jäsenten hyväksymän päätöslauselman 128 mukaisesti 270,13 miljoonalla eurolla (27 013 osaketta, joiden kunkin arvo on 10 000 euroa). Kun EU merkitsee näitä uusia osakkeita, tarkoituksena on säilyttää EU:lla EBRD:ssä oleva äänimäärä. Jäsenten odotetaan tallettavan merkintäkirjat 30. huhtikuuta 2011 tai sitä ennen tai johtokunnan mahdollisesti määräämänä myöhäisempänä päivänä, joka on kuitenkin viimeistään 31. joulukuuta 2011. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo EBRD kohdentaa tukensa pikemminkin järjestelmämuutosten tukemiseen kuin kehitystulosten aikaansaamiseen. Tällainen siirtymää koskeva EBRD:n valtuutus on ainutlaatuinen kansainvälisten rahoituslaitosten keskuudessa. Kyseinen valinta perustui vakaumukseen, jonka mukaan demokraattinen ja pluralistinen markkinatalous on se yhteiskunnallisen järjestäytymisen muoto, jolla parhaiten päästään väestön toivomiin tuloksiin: merkityksellinen työ, köyhyyden vähentäminen, tulotason paraneminen, laadukkaat palvelut, kestävä ympäristö ja sukupuolten välinen tasa-arvo. Taloudellinen ja poliittinen siirtymä on ollut käynnissä jo 20 vuotta ja tuottanut huomattavia tuloksia useissa maissa EBRD:n toiminta-alueella. Siirtymäprosessi ei kuitenkaan ole läheskään valmis ja on muuttunut hauraammaksi. Kokemus on osoittanut, että siirtyminen hyvin toimiviin markkinoihin ei ole lineaarinen prosessi, ja kriisi on tuonut mukanaan arvokkaita näkemyksiä siirtymisessä aiemmin saavutettujen tulosten kestävyydestä ja pysyvyydestä. Vuoden 2008 viimeisen neljänneksen ja vuoden 2009 toisen neljänneksen välisenä aikana talous supistui EBRD:n toiminta-alueella enemmän kuin koskaan sitten ensimmäisten siirtymävuosien. Talouden alamäkeä vuoden 2008 loppupuolella ja vuoden 2009 alkupuoliskolla kiihdyttivät useat ja samanaikaiset vientiin, hyödykehintoihin ja pääomavirtoihin kohdistuvat häiriöt. Näitä häiriöitä pahensivat lukuisia alueen maita vaivanneet, hyvin tiedossa olleet haavoittuvuudet, kuten korkea yksityinen ulkomaanvelka, luotonkasvun liiallinen riippuvaisuus ulkoisesta rahoituksesta ja, joissakin tapauksissa, kotitalouksien ja yritysten ottama valuuttamääräinen velka. EBRD reagoi nopeasti ja päättäväisesti kohdemaidensa ja asiakkaidensa tarpeisiin kriisin aikana. Hyvin hankalassa tilanteessa EBRD pystyi harjoittamaan suhdanteita tasaavaa rooliaan täysimittaisesti ja tarjoamaan joustavia ja vankkoja keinoja vastata kriisiin, sekä määrällisesti että laadullisesti, läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. EBRD oli eritoten tärkeässä asemassa auttaessaan aluetta tukemaan ja voimistamaan elpymistä, sillä se rahoittaa ennen kaikkea yksityissektoria ja vivuttaa vaikutustaan käyttämällä apuna oman pääoman ehtoisia rahoitusvälineitä ja muita innovatiivisia riskinjakovälineitä. EBRD:llä oli myös keskeinen asema rahoitussektorin ja pk-yritysten, energiatehokkuuden ja -varmuuden ja ydinturvallisuuden sekä ympäristö- ja kuntainfrastruktuurien tukemisessa. Pääomankorotuksen ansiosta pankilla on riittävästi pääomaa säilyttämään toiminta keskipitkällä aikavälillä kohtuullisella tasolla. Vastaavista toimista saadut kokemukset EBRD:n osakkeenomistajat (joihin kuuluvat kaikki EU:n jäsenvaltiot, EIP ja komissio EU:n edustajana) olivat CRR4-prosessissa aktiivisesti mukana. Pääomankorotuksesta päätettäessä huomioon on vakavaraisuusanalyysin ja sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen perusteella otettu seuraavat seikat: – Vuotuisen liiketoiminnan volyymille ehdotetun uran tulisi tarjota EBRD:lle riittävä toimintavalmius pankin toiminta-alueen tukemiseksi maailmanlaajuisen finanssikriisin jälkimainingeissa. – Mahdollisen ehdotetun pääomankorotusmenetelmän olisi rasitettava osakkeenomistajien talousarvioita mahdollisimman vähän. – Pääomankorotuksen rakenteessa olisi näyttävä kriisin väliaikainen luonne ja kriisin jälkeen EBRD:hen kohdistuvat vaatimukset. Mahdollinen käyttämätön vaadittaessa maksettava pääoma olisi lunastettava ja palautettava osakkeenomistajille CRR4-kauden päätyttyä. Lunastettavien osakkeiden määrä lasketaan sovitulla kaavalla (lakisääteinen pääomankäyttötesti) mutta samalla otetaan huomioon pankin taloudellinen tilanne CRR4-kauden päättyessä ja vallitseva talousympäristö. – EBRD:n on säilytettävä AAA-luottoluokituksensa, jotta se voisi hoitaa tehtävänsä tehokkaasti. – Joukkovelkakirjojen haltijat kokevat, että merkityn pääoman korottaminen niin, että osa perusvarannosta pääomitetaan, on lisäosoitus osakkeenomistajien tuesta. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Komissio edistää järjestelmällisesti läheistä yhteistyötä ja yhteisiä aloitteita EBRD:n, EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, sillä yhä enenevässä määrin tarvitaan tehokasta avunantajien / kansainvälisten rahoituslaitosten yhtenäistä toimintaa elpymisen tukemiseksi hauraassa talousympäristössä, jossa julkinen talous kohtaa rajoitteita. Tiivis yhteistyö EBRD:n kanssa myös tukee EU:n tavoitteiden saavuttamista taloudellisten ulkosuhteiden alalla. Yhteistyön tiivistäminen kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa on yksi komission painopisteistä, kuten muun muassa todetaan vuonna 2005 hyväksytyssä kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa, jossa korostetaan tarvetta kehittää avun koordinointia. Lisäksi EU:lla on ratkaistavana uusia haasteita ja kiireellisimmiksi muuttuneita vanhoja haasteita, jotka liittyvät ilmastonmuutokseen ja kehitysrahoitukseen. Nämä juontavat suoraan juurensa Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidetystä YK:n ilmastonmuutoskonferenssista, jossa korostui tarve löytää ratkaisuja ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun rahoittamiseen kehitysmaissa, ja vuoden 2009 Lissabonin sopimuksesta, jossa asetetaan köyhyyden vähentäminen ja poistaminen unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijaiseksi tavoitteeksi. Tätä taustaa vasten komissio eritoten tukee EIP:n ja EBRD:n kanssa tekemäänsä yhteistyötä kolmikantaisen (EY-EIP-EBRD) yhteistyöpöytäkirjan avulla sekä välineillä, joissa yhdistyvät avustus ja laina, kuten Länsi-Balkanin investointikehys ja naapuruuspolitiikan investointiväline. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu . - ( Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. - ( Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ( Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . - Käynnistysvaihe alkaa huhtikuussa 2011 ja päättyy joulukuussa 2011. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[10] ( Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ( Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty - ( toimeenpanovirastoille - ( yhteisöjen perustamille elimille[11] - ( kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille - ( henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ( Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ( Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Ei ole. HALLINNOINTI Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset EBRD:n rahoitustoimia hallinnoidaan EBRD:n omien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, mukaan lukien asianmukaiset tilintarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Kuten EBRD:n perustamisesta tehdyssä sopimuksessa määrätään, EBRD:n tilintarkastuskomitea, joka saa tukea ulkoisilta tilintarkastajilta, avustaa EBRD:n johtokuntaa ja vastaa EBRD:n toimien ja tilien säännönmukaisuuden tarkastamisesta. EU:lla, jota komissio edustaa, on johtokunnassa oma jäsen. Johtokunta esittää kunkin varainhoitovuoden tarkastetut tilit hallintoneuvoston hyväksyttäviksi vuosikokouksessa ja hyväksyy EBRD:n talousarvion. Hallintoneuvosto hyväksyy pankin taseen ja tuloslaskelman, kun se on ensin tarkastellut tilintarkastuskertomusta. Lisäksi johtokunta laatii toimintasuunnitelmat ja tekee lainoja, takuita, pääomasijoituksia, pankin lainanottoa, teknisen avun antamista ja pankin muita toimintoja koskevat päätökset hallintoneuvoston antamien yleisten suuntalinjojen mukaisesti. Johtokunta on lisäksi perustanut avukseen kolme komiteaa, jotka ovat edellä mainittu tilintarkastuskomitea, budjetti- ja hallintoasiain komitea sekä rahoitus- ja toimintapolitiikan komitea. EU:ta edustava johtokunnan jäsen (tai hänen varajäsenensä) käyvät kaikkien näiden komiteoiden kokouksissa. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä Todetut riskit Kun CRR4-tarkistuksen yhteydessä analysoitiin eri vaihtoehtoja pääoman korottamiseksi, huomioon otettiin seuraavat seikat: tarve noudattaa EBRD:n lakisääteistä nettovelkaantumisastetta sekä taloudellista pääomaa koskevia vaatimuksia, jotka johtuvat taloudellista pääomaa koskevan politiikan harjoittamisesta, EBRD:n AAA-luottoluokituksen säilyttäminen sekä osakkeenomistajien pääoman tehokas ja tuloksellinen käyttö. EU:n talousarvioon kohdistuu riski, sillä osa pääomasta on vaadittaessa maksettavaa. EBRD voi pyytää pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti, että vaadittaessa maksettava osuus Euroopan unionin merkitsemästä pääomasta maksetaan kokonaisuudessaan tai osittain, jos tämä on tarpeen EBRD:n sitoumusten täyttämiseksi. Tätä pidetään kuitenkin hyvin epätodennäköisenä. Valvontamenetelmä(t) EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen 5 artiklan 3 kappaleen mukaan hallintoneuvosto tarkistaa pankin osakepääoman ainakin viiden vuoden välein. Viides pääomavarojen tarkistus (CRR5), joka koskee vuosia 2016–2020, tehdään CRR4-kauden lopulla. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet EBRD:hen on perustettu riippumaton valvontatoimisto (Office of the Chief Compliance Officer, OCCO), jonka johdossa on valvonnan päävastaava (Chief Compliance Officer, CCO). Hän raportoi suoraan pääjohtajalle ja vuosittain, tai tarpeen mukaan, tilintarkastuskomitealle. Valvontatoimiston tehtävänä on edistää hyvää hallintoa ja varmistaa, että kaikissa EBRD:n toimissa noudatetaan tiukimpia rehellisyysvaatimuksia kansainvälisen parhaan käytännön mukaisesti. Valvontatoimiston vastuulla on seuraavanlaisten seikkojen käsitteleminen: toiminnan asianmukaisuutta koskevat taustaselvitykset (integrity due diligence), luottamuksellisuus, eturistiriidat, hyvä hallintotapa (corporate governance), vastuuvelvollisuus, etiikka, rahanpesu, terrorismin rahoituksen torjunta sekä petollisten ja korruptoituneiden käytänteiden ehkäiseminen. Valvontatoimisto vastaa petoksia, korruptiota ja virheellisiä menettelyjä koskevien syytösten tutkinnasta. Tarpeen mukaan se myös kouluttaa ja neuvoo EBRD:n henkilöstön jäseniä, jotka nimitetään sellaisten yritysten johtokuntaan, joissa EBRD:llä on oman pääoman ehtoinen osuus. Taloudellista asemaa ja toiminnan asianmukaisuutta koskevat taustaselvitykset (financial due diligence, integrity due diligence) on sisällytetty pankin tavanomaisiin menettelyihin, kun se hyväksyy uutta liiketoimintaa ja seuraa nykyisiä liiketoimia. EBRD julkaisee valvontatoimiston laatiman korruption vastaisen raportin verkkosivuillaan. Valvontatoimistolla on myös erityinen vastuu EBRD:n vastuuvelvollisuusmekanismista eli nykyisestä riippumattomasta valitusmekanismista (Independent Recourse Mechanism), joka pian korvataan hankkeita koskevalla valitusmekanismilla (Project Complaint Mechanism). Uudessa mekanismissa arvioidaan ja tarkastellaan valituksia, joita tehdään EBRD:n rahoittamista hankkeista, ja tehdään tarvittaessa päätös siitä, noudattiko EBRD asianomaista toimintapolitiikkaansa, kun se hyväksyi tietyn hankkeen. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat - Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake | Budjettikohta | Määräraha–laji | Rahoitusosuudet | Numero [Nimi …...….] | JM/EI-JM ([12]) | EFTA-mailta[13] | ehdokas-mailta[14] | kolman-silta mailta | varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet | 4 | 01.03.01.02 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki – Merkitystä pääomasta vaadittaessa maksettavissa oleva osa | JM | EI | EI | EI | EI | Arvioidut vaikutukset menoihin Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin EU:n osallistumista EBRD:n pääomankorotukseen koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä ei ennakoida toimintamenoja. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: | 5 | ”Hallintomenot” | milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) - Henkilöresurssien arvioitu tarve - ( Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. - ( Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) | ( Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) | xx 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) | 1,0 | 0,5 | 0 | 0 | XX 01 01 02 (lähetystöt) | XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) | 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) | ( Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[16] | XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) | 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) | Muu budjettikohta (mikä?) | YHTEENSÄ | 1,0 | 0,5 | 0 | 0 | XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | EBRD:n pääomankorotuksen vuoksi on hoidettava varsinkin seuraavat tehtävät: – lainsäädäntöehdotuksen laatiminen – lainsäädäntömenettelyn seuranta – vuosittaisen budjettimenettelyn hallinnointi – vuosittainen raportointi – suhteet parlamentin ja neuvoston kanssa – suhteet ja viestintä EBRD:n johdon kanssa. | Ulkopuolinen henkilöstö | Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa - ( Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. - Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. EBRD voi kuitenkin pyytää pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen mukaisesti, että vaadittaessa maksettava osuus Euroopan unionin merkitsemästä pääomasta maksetaan kokonaisuudessaan tai osittain, jos tämä on tarpeen EBRD:n sitoumusten täyttämiseksi. Tätä pidetään kuitenkin hyvin epätodennäköisenä. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen - ( Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. Arvioidut vaikutukset tuloihin - ( Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. [1] Neuvoston päätöksen 90/674/ETY (tehty 19. marraskuuta 1990) mukaan EBRD:ssä komissio edustaa EU:ta. [2] EU:n merkitsemä pääoma koostui maksetusta pääomasta (157,5 miljoonaa euroa) ja vaadittaessa maksettavasta pääomasta (442,5 miljoonaa euroa). [3] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 15. [4] EU:n vuosien 2004 ja 2007 laajenemisen jälkeen EBRD toimii myös seuraavissa EU:n jäsenvaltioissa: Puola, Romania, Bulgaria, Slovakia, Viro, Slovenia, Unkari, Latvia ja Liettua. EBRD toimi näissä maissa hyvin aktiivisesti siirtymävaiheessa, mutta sen rooli on pienentynyt viime vuosina ja pienenee edelleen tulevaisuudessa. Useiden maiden odotetaan eritoten jäävän toiminnan ulkopuolelle viimeistään vuonna 2015. [5] Maksetun pääoman korotuksen jälkeen pankin enimmäispääoma on 21 miljardia euroa. Toisaalta 9 miljardin euron lisäys korottaa enimmäispääomaa 42,857 prosenttia. Sen vuoksi kukin osakkeenomistaja saa merkitä enintään 42,857 prosenttia suhteessa osakkeisiin, jotka sillä on korotuksen hyväksymishetkellä, jotta osakeomistusrakenne säilyisi ennallaan. [6] Käyttämättömän vaadittaessa maksettavan pääoman määrä voi sovitun kaavan mukaisesti olla nolla, jos pankin operatiiviset varat ovat 87 prosenttia tai enemmän sitomattomasta merkitystä pääomasta, varannoista ja ylijäämistä. [7] Eli 50 prosenttia vastikään päätetyistä vaadittaessa maksettavista osakkeista. [8] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [9] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [10] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [11] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [12] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [13] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [14] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [15] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [16] CA= sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [17] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [18] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.