[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.8.2008

KOM(2008) 501 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Toinen kertomus jätetilastoista 25 päivänä marraskuuta 2002 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002 4 artiklan 3 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kokeilututkimusten tuloksista

(komission esittämä)

1. JOHDANTO

Jätetilastoista 25. marraskuuta 2002 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2150/2002[1] (jätetilastoasetus) tuli voimaan 29. joulukuuta 2002. Asetuksessa luodaan säädöskehys jätteiden syntymistä ja hyödyntämistä sekä loppukäsittelyä koskevien yhteisön tilastojen tuottamiselle.

Ennen asetuksen laatimista harkittiin huolellisesti jätetilastojen tuottamisen monimutkaisuutta ja siihen liittyviä vaikeuksia. Asetusta neuvostossa ja Euroopan parlamentissa laadittaessa sovittiin, että jätetilastojen uusia aloja koskevien keskeisten kysymysten selventämiseksi tarvitaan useita kokeilututkimuksia. Kyseiset alat ovat maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden aiheuttamia jätteitä koskevat tilastot (4 artiklan 3 kohta) ja jätteen tuontia ja vientiä koskevat tilastot (5 artiklan 1 kohta). Näistä ei kerätä tietoa jätteiden siirrosta 14. kesäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1013/2006[2] (jätteen siirtoa koskevan asetuksen) nojalla.

Jätetilastoasetuksen 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että ”komissio toimittaa kahden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen 4 artiklan 3 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen kokeilututkimusten edistymisestä” .

Kokeilututkimusohjelman edistymistä käsittelevä kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille laadittiin vuoden 2005 alussa[3]. Ohjelmaa ei ollut vielä siinä vaiheessa saatettu päätökseen. Yhteisön ja jäsenvaltioiden käytettävissä olevien rajallisten henkilöresurssien vuoksi tarvittiin enemmän aikaa, jotta kokeilututkimukset voitiin suorittaa asianmukaisesti. Vuonna 2005 annettu kertomus sisälsi vain alustavia tuloksia. Kertomuksessa tiedotettiin uudesta ehdotuspyynnöstä ja mainittiin, että tutkimuksista saatavien tulosten perusteella lopullisessa kertomuksessa esitetään suosituksia uusia täytäntöönpanotoimenpiteitä varten.

2. KOKEILUTUTKIMUSOHJELMA

Komissio on laatinut ohjelman jäsenvaltioissa ja ehdokasmaissa suoritettaville kokeilututkimuksille. Valtioille on annettu rahoitustukea tutkimusten suorittamiseksi. Huolimatta siitä, että ohjelman aloittamisessa on ilmennyt vaikeuksia ja viivästyksiä, komissio uskoo, että jäsenvaltioille ja komissiolle on odotettavissa myönteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia.

Euroopan tilastojärjestelmälle (ESS) sekä liittyvien maiden ja Euroopan talousalueen maiden kansallisille tilastolaitoksille lähetettiin virallisella kirjeellä kolme rajoitettua ehdotuspyyntöä: ensimmäinen toukokuussa 2003, toinen lokakuussa 2003 ja viimeinen toukokuussa 2005. Vuoden 2007 puoleenväliin mennessä oli saatu valmiiksi kaikki kokeilututkimukset, ja niiden loppuraportit ovat saatavilla seuraavalla Internet-sivustolla:

http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies

2.1. Kokeilututkimusten puitteet

2.1.1. Jätteen tuontia ja vientiä koskevat tilastot

Jätetilastoasetuksen 1 artiklan 3 kohdassa määritetään jätetilastojen piiriin kuuluvat alueet seuraavasti: ” c) 5 artiklassa tarkoitettujen kokeilututkimusten jälkeen: sellaisten … jätteiden tuonti ja vienti, joista ei kerätä tietoja 1 päivänä helmikuuta 1993 Euroopan yhteisössä, Euroopan yhteisöön ja Euroopan yhteisöstä tapahtuvien jätteiden siirtojen valvonnasta ja tarkastamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 259/93[4] mukaisesti ”.

Jätetilastoasetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”komissio laatii ohjelman sellaisia jätteen tuontia ja vientiä koskevia kokeilututkimuksia varten, jotka jäsenvaltiot toteuttavat” . Komissio ilmoittaa kokeilututkimusten tulosten pohjalta Euroopan parlamentille ja neuvostolle mahdollisuuksista koota tilastoja jätteen tuonnista ja viennistä.

Yksi suurimmista jätteen tuontia ja vientiä koskeviin kokeilututkimuksiin liittyvistä kysymyksistä on, miten yksityiskohtaista tilastojen tulisi olla. Tätä sivuaa myös kysymys siitä, miten tavanomaisen jätteen tuonnista ja viennistä voidaan kerätä tietoa. Nämä niin kutsutulla vihreällä listalla olevat jätteet sisältyvät jätteen siirtoa koskevaan asetukseen, mutta kyseisen asetuksen mukainen raportointivelvoite ei kuitenkaan koske niitä.

Kaikkiaan yksitoista valtiota osallistui jätteen vientiä ja tuontia koskevaan kokeilututkimusohjelmaan, ja niistä kolme on ”uusia” jäsenvaltioita. Suurin osa kokeilututkimuksia suorittavista laitoksista oli kansallisia tilastolaitoksia, mutta ohjelmaan osallistui myös ympäristöhallinnon elimiä (ympäristöministeriöitä tai kansallisia ympäristövirastoja).

2.1.2. Maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden aiheuttamaa jätettä koskevat tilastot

Monissa valtioissa ei ollut tilastoimismenetelmää jätteelle, joka syntyy maa-, riista- ja metsätalouden (NACE A) ja kalatalouden (NACE B) sektoreilla. Jätetilastoasetuksen 4 artiklan 3 kohdassa säädetään näillä toimialoilla syntyviä jätteitä koskevasta kokeilututkimusohjelmasta, jossa on tarkoituksena kehittää menetelmä säännöllisten tietojen saamiseksi.

Alan vaikeudet johtuvat siitä, että on epäselvää, mitkä monista jätteistä kuuluvat raportointivelvoitteen piiriin ja mitkä eivät. Toteutusvaiheessa on tehtävä selkeitä päätöksiä ja sopimuksia näiden jätteiden tunnistamisesta.

Lisäksi näiden toimialojen tilastoinnin perusjoukko on laaja ja se koostuu useista lukuisista maatiloista, joilla ei useinkaan ole jätealan tuntemusta ja jotka eivät aina pidä jätekirjanpitoa. Tietojen keruujärjestelmän on oltava hyvin kehitetty ja järjestetty, jotta siinä otetaan huomioon talouden rakenne.

Vuoden 2003 lopulla, vuoden 2004 alussa ja vuoden 2005 lopulla käynnistettiin 20 hanketta jätehuollon menetelmien ja tiedonkeruun mahdollisuuksien tutkimiseksi. Suurin osa osallistuvista valtioista kuului ”vanhoihin” jäsenvaltioihin, ja ”uudet” jäsenvaltiot suorittivat kahdeksan tutkimusta. Kokeilututkimuksiin osallistuvat elimet olivat kansallisia tilastolaitoksia ja ympäristöhallinnon elimiä (ympäristöministeriöitä tai ympäristövirastoja).

2.2. Tulokset

Tämän kertomuksen aiheena olevia kokeilututkimuksia arvioitaessa tarkasteltiin, onko tarpeen toteuttaa uusia toimenpiteitä säännöllisten tilastojen tuottamista varten ja onko komission laadittava oikeusperusta näille toimenpiteille.

2.2.1. Jätteen tuontia ja vientiä koskevat tilastot

Relevanssi

Jätetilastoasetuksessa todetaan, että säännöllisiä yhteisön tilastoja tarvitaan, jotta on mahdollista seurata jätepolitiikan toteuttamista ja etenkin jätteiden mahdollisimman täydellisen hyödyntämisen ja turvallisen loppukäsittelyn periaatteiden noudattamista. Toisin sanoen yhteisön tasolla pitäisi olla mahdollista luoda yhteys syntyneen jätteen määrien ja hyödynnetyn ja loppukäsitellyn jätteen määrien välille.

Asetuksen nykyisen rakenteen vuoksi ei ole mahdollista jäljittää jätevirtoja syntymisvaiheesta hyödyntämis- ja loppukäsittelytoimiin. Tällaisia tietoja voidaan saada vain siinä tapauksessa, että kerätään tietoja myös jätteen tuonnista ja viennistä. Sellaiset jäsenvaltiot, joilla ei ole hyödyntämiskapasiteettia tiettyä jätelajia varten, eivät pysty seuraamaan, missä määrin niiden alueella syntynyttä kyseistä jätettä hyödynnetään, jollei ole tiedossa, paljonko sitä viedään maasta hyödyntämistä varten. Tiettyjä jätelajeja paljon tuovat jäsenvaltiot eivät enää pystyisi seuraamaan jätehuollon edistymistä omassa maassa syntyneen jätteen osalta, jollei niillä ole tiedossa, paljonko jätettä tuodaan.

Kokeilututkimuksissa tuli voimakkaasti esiin, että tarvitaan tilastoja sellaisen jätteen tuonnista ja viennistä, joka ei kuulu muiden raportointivelvoitteiden piiriin. Sen vuoksi tutkimuksissa keskityttiin selvittämään, miten näitä tilastoja voidaan laatia.

Tulokset

Valtaosa maista piti ulkomaankauppatilastoja sopivimpana tietolähteenä jätteen vientiä ja tuontia koskevien tilastojen tuottamiseksi. Yleinen hyöty, joka saadaan käyttämällä kaikissa jäsenvaltioissa käytettäviin yhteisiin muuttujiin ja yhtenäistettyyn nimikkeistöön perustuvia tilastoja, vaarantuu sen vuoksi, että jäsenvaltiot soveltavat erilaisia rahamääräisiä kynnysarvoja vähentääkseen toimijoiden hallinnollista taakkaa. Tämä tarkoittaa, että tiedot eivät ole täysin vertailukelpoisia, ja seurauksena voi olla siirretyn jätteen määrän aliarviointi.

Ulkomaankaupan tilastoja (yhdistetty nimikkeistö CN) ja jätetilastoja (jätteiden tilastonimikkeistö EWC-Stat) koskevat nimikkeistöt eivät ole kaikkien jätevirtojen osalta vertailukelpoisia. Hyödykkeisiin painottuva yhdistetty nimikkeistö ei sisällä yhdenmukaista määritelmää jätemateriaaleille. ”Jäte” ja ”romu” eritellään tietyillä koodeilla. Joissakin näistä koodeista tehdään selvä ero jätteen ja tuotteiden välillä, kun taas osassa koodeista jäte ja romu yhdistetään muihin tuotteisiin. Esimerkiksi jotkin CN-koodit ovat sellaisia, että jäte ja tuotteet ovat samassa koodissa. Kun arvioitiin käytettävissä olevat ulkomaankauppatilastoja käsittelevät tiedot, todettiin, että 86 yhteensä 104:stä jätteeseen liittyvästä koodista kuuluu tilastosalaisuutta koskevien sääntöjen piiriin.

Jätteen tuontia ja vientiä koskevat tilastotiedot on kerättävä vain sellaisesta jätteestä, joka ei kuulu jätteiden siirrosta annetun asetuksen (EY) N:o 1013/2006 soveltamisalaan. Tämä aiheuttaa toisen menetelmäongelman ulkomaankauppatilastojen käytön kannalta, sillä jotkin koodit sisältävät jätteitä, jotka kuuluvat osittain tai kokonaan jätteen siirtoa koskevan asetuksen mukaisen raportointivelvoitteen piiriin.

Jäljempänä olevasta taulukosta käy pääpiirteissään ilmi, miten ulkomaankauppatilastot soveltuvat jätteen tuontia ja vientiä koskeviksi tilastotiedoiksi.

Taulukko 1: Yleiskatsaus ulkomaankauppatilastojen ja jätteen siirtoa koskevan asetuksen kattamista jäteluokista

Jätteiden tilastonimikkeistö EWC-Stat | CN-koodien lukumäärä | Huomautukset |

Koodi | Kuvaus | Vaarallinen/ tavanomainen jäte |

1.1 | Käytetyt liuottimet | Vaaralliset | 2 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

1.2 | Happo-, emäs- ja suolajätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 1 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

1.3 | Käytetyt öljyt | Vaaralliset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

1.4 | Käytetyt kemialliset katalyytit | Tavanomaiset/vaaralliset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

2 | Kemiallisten valmisteiden jätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 5 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

3.1 | Kemialliset sakat ja jäännökset | Tavanomaiset/vaaralliset | 4 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

3.2 | Teollisuudessa syntyvät jätevesilietteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

05 | Terveydenhoidossa syntyvät ja biologiset jätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

06 | Metallijätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 51 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

7.1 | Lasijätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 3 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

7.2 | Paperi- ja pahvijätteet | Tavanomaiset | 6 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin |

7.3 | Kumijätteet | Tavanomaiset | 5 | Useimmat CN-koodit sisältävät jätteitä ja tuotteita |

7.4 | Muovijätteet | Tavanomaiset | 9 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin |

7.5 | Puujätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 3 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu osittain jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

7.6 | Tekstiilijätteet | Tavanomaiset | 24 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin |

7.7 | PCB:tä sisältävät jätteet | Vaaralliset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

8 | Käytöstä poistetut laitteistot | Tavanomaiset/vaaralliset | 2 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

8.1 | Käytöstä poistetut ajoneuvot | Tavanomaiset/vaaralliset | 1 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

8.41 | Paristo- ja akkujätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 5 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

09 | Eläin- ja kasviperäiset jätteet (lukuun ottamatta 9.11 ja 9.3) | Tavanomaiset | 46 | Useimmat CN-koodit sisältävät jätteitä ja tuotteita |

9.11 | Elintarvikkeiden valmistuksessa ja jalostuksessa syntyvät eläinperäiset jätteet | Tavanomaiset | 28 | Useimmat CN-koodit sisältävät jätteitä ja tuotteita |

9.3 | Eläinten ulosteet, virtsa ja lanta | Tavanomaiset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

10.1 | Kotitalous- ja samankaltaiset jätteet | Tavanomaiset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

10.2 | Sekalaiset materiaalit | Tavanomaiset/vaaralliset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

10.3 | Lajittelujätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

11 | Tavanomaiset lietteet | Tavanomaiset | 1 | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

11.3 | Ruoppausmassat | Tavanomaiset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

12, ei 12.4, 12.6 | Mineraalijätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 4 | Kuuluu osittain ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

12.4 | Polttojätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | 10 | Kuuluu laajasti ulkomaankauppatilastoihin (tavanomainen jäte) Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (vaarallinen jäte) |

12.6 | Saastuneet maa-ainekset ja ruoppausmassat | Vaaralliset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan |

13 | Kiinteytetyt, stabiloidut tai lasitetut jätteet | Tavanomaiset/vaaralliset | - | Kuuluu jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan (tavanomainen ja vaarallinen jäte) |

Joidenkin jätelajien tapauksessa ulkomaankauppatilastojen kattavuus on hyvä. Esimerkkejä ovat tavanomaiset kierrätysjätteet kuten metalli, lasi, paperi ja muovi. Muiden jätevirtojen, varsinkin kumijätteiden, puujätteiden, käytöstä poistettujen laitteistojen ja ajoneuvojen, paristo- ja akkujätteiden sekä mineraalijätteiden, kohdalla kattavuutta on mahdollista parantaa lisäämällä uusia koodeja, joissa tehdään selvä ero tuotteiden ja jätteiden välillä.

Jätteen siirtoa koskevan asetuksen soveltamisalaan kuuluvien jätteiden osalta useimmat maat totesivat loppuraporteissaan, että ilmoitusvelvoitteen piiriin kuuluvia jätteitä koskevat tilastot, jotka toimitetaan Baselin yleissopimuksen mukaisesti ja Euroopan komissiolle, ovat jätetilastoasetuksessa säädettyjen edellytysten mukaiset. On vielä tehtävä lisätyötä, jotta voidaan määrittää tietojen muuntaminen jätetilastoasetuksen mukaiseen muotoon.

Päätelmät

Kokeilututkimuksista kertyneiden tulosten pohjalta on laadittu seuraavat raportointisuositukset, jotka koskevat jätteen tuontia ja vientiä:

Taulukko 2: Tuonnin ja viennin huomioon ottaminen jätetilastoasetuksen liitteen I mukaisessa raportointimuodossa

Jätelaji | NACE | Syntyneen jätteen kokonaismäärä | Josta: jätteen vienti | Jätteen tuonti |

|1 |2 |_..._ |19 |20 | | |EU:n sisällä |EU:n ulkopuolelle |EU:n sisällä |EU:n ulkopuolelta | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Metalli | | | | | | | | | | | | |17 Lasi | | | | | | | | | | | | |19 Paperi | | | | | | | | | | | | |21 Muovi | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Yhteensä |Vaarallinen jäte | | | | | | | | | | | | | |Tavanomainen jäte | | | | | | | | | | | | |

Jätteiden syntyä koskevaan taulukkoon lisätään neljä saraketta: jätteen tuonnin ja viennin määrät. Jätteen tuontia ja vientiä koskevia tietoja ei tarvitse jaotella NACE:n toimialojen ja jätteenkäsittelytoimien mukaan. Tiedot jaotellaan ainoastaan jäteluokkien sekä EU:n sisäisen ja ulkoisen kaupan mukaan. Vaarallisen jätteen tuontia ja vientiä koskevat tiedot raportoidaan jätteen siirtoa koskevan asetuksen mukaisesti.

Ulkomaankauppatilastot ovat tietyistä rajoituksista huolimatta sopivin tietolähde, jonka pohjalta voidaan aloittaa koota tilastoja jätteen tuonnista ja viennistä. Tällainen toimintatapa keventäisi jäsenvaltioiden tiedonantorasitusta. Ulkomaankauppatilastojen käyttöä on kuitenkin parannettava sekä yhteisön että jäsenvaltioiden toimin:

- Yhteisön tason toimet: Yhdistettyyn nimikkeistöön on lisättävä joitakin uusia koodeja, jotta tehtäisiin entistä selvempi ero tuotteiden ja jätteiden välillä ja jotta ulkomaankauppatilastoja voitaisiin soveltaa myös jätetilastointiin.

- Jäsenvaltioiden toimet: On arvioitava, miten ulkomaantilastoille asetetut salassapitovaatimukset ja tietojenantamiseen sovellettavat kansalliset kynnysarvot vaikuttavat jätteen tuontiin ja vientiin.

Jotta ulkomaankauppatilastojen käyttöä voitaisiin yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa, komissio ehdottaa, että jäsenvaltioille toimitetaan maakohtainen erittely, joka perustuu Eurostatin ylläpitämästä ulkomaankaupan COMEXT-tietokannasta poimittuihin tietoihin. Jäsenvaltioiden tehtävänä on hyväksyä tai tarkistaa tiedot. Jätetilastoasetuksen 3 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapaasti käyttää omia menetelmiään jätetilastojen laadinnassa. Mitään tiettyä tietojenkeruumenetelmää ei voida edellyttää.

2.2.2. Maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden aiheuttamaa jätettä koskevat tilastot

Koska maa-, riista-, metsä- ja kalataloutta koskevia jätetilastoja ei kerätä säännöllisesti useimmissa jäsenvaltioissa, näiden alojen kokeilututkimuksiin on kiinnitetty erityistä huomiota.

Näitä toimialoja koskevien säännöllisten jätetilastojen ydinkysymys on, mitkä materiaalit tai aineet kuuluvat jätetilastoja koskevien raportointivelvoitteiden piiriin ja mitkä jäävät ulkopuolelle, koska ne kierrätetään tuotantopaikalla. Suurin jätevirta on tässä yhteydessä bio-orgaaninen jäte, etenkin lanta. Myös puunkorjuusta, metsästyksestä ja kalastuksesta aiheutuu huomattavasti jätteitä, jotka yleensä jäävät metsään tai heitetään takaisin mereen. Kokeilututkimuksessa päädyttiin suosittamaan yleisesti, että tilastojen ulkopuolelle jätetään sellainen bio-orgaaninen jäte, joka jää tuotantopaikalle osana luonnon kiertokulkua.

Nykyään käydään monella taholla keskustelua siitä, miten voidaan tehdä asianmukainen ero jätteen ja muun kuin jätteen välillä. Jätteen ja muun kuin jätteen erosta ei ole vielä olemassa täysin selvää päätöstä, mutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen hiljattain antamat tuomiot ovat selkeyttäneet tilannetta lannan osalta. Yhteisöjen tuomioistuin totesi yhdistetyissä asioissa C-416/02[5] ja C-121/03[6], että karjanlanta voidaan olla luokittelematta jätteeksi, jos sitä käytetään maaperän lannoitteena laillisen levityksen yhteydessä selvästi yksilöidyillä alueilla ja jos sen varastointi rajoittuu näiden lannoittamistoimenpiteiden mukaisiin tarpeisiin. Lisäksi tuomioistuin totesi, että tätä analyysia ei pidä rajoittaa karjanlantaan, jota käytetään lannoitteena sen maatilan alueella, josta se on peräisin.

Karjanlantaa (eläinten ulosteita, virtsaa ja lantaa, mukaan lukien pilaantunut olki, poistovirrat) ei siis katsota jätteeksi edellyttäen, että sitä käytetään lainsäädäntöä noudattaen lannoitteena ja että siihen ei kohdistu muita hyödyntämistoimia ennen uudelleenkäyttöä. Lannan käyttö lannoitteena ”laillisen levityksen yhteydessä” tarkoittaa tässä yhteydessä ”hyvän maatalouskäytännön” soveltamista ja vesien suojelemisesta maataloudesta peräisin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/676/ETY[7] mukaisten vaatimusten täyttämistä.

Maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden aiheuttama bio-orgaaninen jäte, joka jää tuotantopaikalle tai käytetään kyseisellä alalla, ei siis kuulu raportointivelvoitteen piiriin. Jos tällainen jäte käsitellään jätteenkäsittelylaitoksessa, se on raportoitava jätetilastoasetuksen mukaisesti.

NACE:n pääluokkien A ja B jätteitä koskeviin tilastoihin liittyy myös muita kysymyksiä, jotka johtuvat kyseisten pääluokkien taloudellisesta rakenteesta. Useimmissa jäsenvaltioissa on paljon pieniä maatiloja, joissa on alle kymmenen työntekijää. Maiden on kehitettävä menetelmiä, joiden avulla voidaan arvioida näiden pienten maatilojen tuottama jäte. Kokeilututkimuksista oli tässä suhteessa paljon hyötyä.

Päätelmät

Ottaen huomioon lukuisat yhteiset ongelmat, joita esiintyy luotettavien tietojen toimittamisessa maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden alalta, kokeilututkimusten tuloksena saatiin varsin hyödyllinen mittapuu, jonka avulla voidaan kartoittaa tilanne ja mahdollisuudet tuottaa laadukkaita jätetilastoja. Oli erittäin tärkeää, että pystyttiin selkeyttämään jätetilastojen soveltamisalaa ja vaihtamaan näissä tutkimuksissa kertyneitä kokemuksia siitä, miten voidaan kehittää menetelmiä, joiden avulla on mahdollista ottaa pienet yritykset huomioon tilastoissa ja laatia jätekertoimet tietyille jätevirroille.

Maa-, riista- ja metsätalouden (NACE:n pääluokka A) ja kalastuksen (NACE:n pääluokka B) sektoreilla syntyvää jätettä käsittelevien kokeilututkimusten tuloksena ei suositeltu uusia täytäntöönpanotoimia. Jätetilastoja koskeva yhteisön nykyinen lainsäädäntö kattaa riittävän yksityiskohtaisesti NACE:n pääluokkien A ja B toimialoilla syntyvän jätteen.

3. RAHOITUSNÄKÖKOHDAT

Tälle kokeilututkimusohjelmalle osoitettiin 986 535,65 euron kokonaismääräraha, josta 356 110,00 euroa käytettiin jätteen vientiä ja tuontia koskevia kokeilututkimuksia varten ja 630 425,65 euroa käytettiin kokeilututkimuksiin, joiden aiheina olivat maa-, riista-, metsä- ja kalatalouden jätetilastot.

4. PÄÄTELMÄT

Jätteen tuontia ja vientiä koskevat tilastot

Jätteen tuontia ja vientiä koskevia tilastoja käsittelevissä kokeilututkimuksissa saatiin vahvistus sille, että näitä tilastoja tarvitaan, jotta on mahdollista seurata yhteisön jätepolitiikan toteuttamista ja etenkin jätteiden mahdollisimman täydellisen hyödyntämisen ja turvallisen loppukäsittelyn periaatteiden noudattamista. Ulkomaankauppatilastoja on tulosten mukaan pidetty parhaimpana tietolähteenä, mutta niiden käyttö vaatii uusia mukautuksia tilastonimikkeistöön ja jäsenvaltiossa tehtäviä lopullisia tietojen tarkistuksia. Jätetilastoasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa ei säädetä mistään tietystä laadintamenetelmästä vaan jäsenvaltiot voivat vapaasti päättää, mitä menetelmiä ne haluavat soveltaa jätetilastojen laadinnassa.

Jätetilastoasetuksen nykyisissä säännöksissä ei säädetä tarpeeksi yksityiskohtaisesti jätteen tuontia ja vientiä koskeville tilastoille asetettavista vaatimuksista. Komissio aikookin sen vuoksi esittää ehdotuksen näiden tilastojen ominaistiedoista tekemällä virallisen ehdotuksen edellä mainitun asetuksen liitteen I muuttamiseksi. Tarkoituksena on

- lisätä jätteen tuontia ja vientiä koskeviin tilastoihin jaottelu, jonka perusteina ovat EU:n sisäinen ja ulkoinen jätteen tuonti ja vienti sekä tuonti ja vienti. Toimialojen mukaista jaottelua ei vaadita; jäteluokittain tehtävä jaottelu sisältää riittävästi tietoa. Näiden säännösten myötä lisätään neljä uutta saraketta jätetilastoasetuksen liitteeseen I, jonka aiheena on jätteiden synty;

- yksinkertaistaa ja yhdenmukaistaa ulkomaankauppatilastojen käyttöä. Tätä varten komissio toimittaa jäsenvaltioille maakohtaisen erittelyn, joka perustuu COMEXT-tietokannasta poimittuihin tietoihin;

- edellyttää, että jäsenvaltiot hyväksyvät tai tarkistavat tiedot. Jäsenvaltiot voivat myös käyttää muita menetelmiä jätteen tuontia ja vientiä käsittelevien tilastojen laadinnassa, kuten jätetilastoasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa säädetään.

NACE:n pääluokkien A ja B toimialoilla syntyvää jätettä käsittelevät tilastot

Maa-, riista- ja metsä- ja kalatalouden jätetilastojen kohdalla ei kokeilututkimusten tulosten mukaan tarvita uusia täytäntöönpanotoimia. Jätetilastoja koskeva yhteisön nykyinen lainsäädäntö kattaa riittävän yksityiskohtaisesti NACE:n pääluokkien A ja B toimialoilla syntyvän jätteen.

[1] EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1893/2006 (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

[2] EUVL L 190, 12.7.2006, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1379/2007 (EUVL L 309, 27.11.2007, s. 7).

[3] KOM(2005) 223.

[4] EYVL L 30, 3.2.1993, s. 1. Asetus (ETY) N:o 259/93 kumottiin 12 päivästä heinäkuuta 2007.

[5] EUVL C 271, 29.10.2005, s 1, komissio v. Espanja, tuomio 8.9.2005 (Kok. 2005, s. I-7487).

[6] EUVL C 271, 29.10.2005, s 2, komissio v. Espanja, tuomio 8.9.2005 (Kok. 2005, s. I-7569).

[7] EYVL L 375, 31.12.1991, s. 1, direktiivi sellaisena kuin se muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s 1).