KOMISSION LAUSUNTO EY:n perustamissopimuksen 251 (2) (c) artiklan nojalla Euroopan parlamentin esittämistä muutoksista, jotka koskevat neuvoston yhteistä kantaa ehdotuksesta EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta merisatamien ja sisävesisatamien sekä liitteessä III olevan hankkeen n:o 8 osalta KOMISSION EHDOTUSTA MUUTTAVA EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla

PERUSTELUT

EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan c alakohdassa määrätään, että komissio antaa lausunnon Euroopan parlamentin toisessa käsittelyssä tekemistä tarkistuksista.

Komissio antaa seuraavassa lausuntonsa parlamentin tarkistuksista.

1. Tausta

a) Komission vahvisti 10. joulukuuta 1997 ehdotuksensa päätökseksi (KOM(1997)681 lopullinen - 1997/0358/COD), joka annettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille maaliskuussa 1998.

b) Talous- ja sosiaalikomitea antoi myönteisen lausunnon 29. huhtikuuta 1998.

c) Alueiden komitea antoi niin ikään myönteisen lausunnon 17. syyskuuta 1998.

d) Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 10. maaliskuuta 1999 ja teki ehdotukseen 13 tarkistusta, jotka sisälsivät yhteensä ainakin 22 muutosta.

e) Komissio antoi 17. kesäkuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan nojalla muutetun ehdotuksen, johon oli sisällytetty kokonaan tai osittain yksitoista parlamentin tekemästä 13 tarkistuksesta (KOM(1999)277 lopullinen).

f) Neuvosto vahvisti yhteisen kannan yksimielisesti 5. kesäkuuta 2000.

g) Euroopan parlamentti antoi 3. lokakuuta 2000 toisessa käsittelyssä päätöslauselman, joka sisälsi 15 tarkistusta yhteiseen kantaan.

2. Ehdotuksen tarkoitus

Muutosehdotuksen tarkoituksena on täydentää yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi tehtyä päätöstä 1692/96/EY selventämällä ja vahvistamalla merisatamien, sisävesisatamien ja intermodaaliterminaalien asemaa Euroopan laajuisessa liikenneverkossa.

Ehdotuksen 1 osan tarkoituksena on tarkistaa merisatamille, sisävesisatamille ja intermodaaliterminaaleille päätöksessä määriteltyjä ominaisuuksia, esittää satamien ja terminaalien yksilöimistä koskevat perusteet liitteessä I ja parantaa merisatamiin, sisävesisatamiin ja intermodaaliterminaaleihin liittyvien yhteisen edun mukaisten hankkeiden määrittelyä liitteessä II.

Ehdotuksen 2 osassa muutetaan Portugalin ja Espanjan hallitusten pyynnöstä liitteessä III (luettelo Essenissä joulukuussa 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymistä erityishankkeista) oleva erityishanke n:o 8 "Moottoritie Lissabon-Valladolid" erityishankkeeksi "Portugalin ja Espanjan sekä muun Euroopan välinen multimodaalinen yhteys". Myös Dublinissa joulukuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto suositteli tätä muutosta.

Päätöksen 1692/96/EY tekstiä ei muuteta muilta osin.

3. Komission lausunto Euroopan parlamentin tekemistä tarkistuksista

3.1. Komission hyväksymät tarkistukset

Komissio toteaa, ettei parlamentti ole tarkistuksissaan hyväksynyt kaikkia neuvoston ehdottamia ja komission hyväksymiä muutoksia. Komissio kuitenkin katsoo, että parlamentin ja neuvoston kannat ovat toisiaan lähellä. Parlamentin tarkistusten sanamuoto ja niissä esitetyt määrälliset kynnysarvot voivat poiketa neuvoston yhteisestä kannassa ehdotetuista, mutta niiden yleissisältö vastaa silti komission mielestä ehdotuksen henkeä. Komissio pitää mahdollisena kompromissia, jossa otetaan huomioon kaikkien toimielinten päätoivomukset. Tältä pohjalta komissio toteaa, että useimmat parlamentin tekemistä tarkistuksista ovat hyväksyttävissä kokonaan tai osittain.

Seuraavat tarkistukset hyväksytään kaikilta osin:

Tarkistuksessa 1 muutetaan ehdotuksen nimeä lisäämällä siihen uudelleen maininta intermodaaliterminaaleista. Muutos on vähäinen ja vastaa komission alkuperäistä ehdotusta, vaikkakin se on järkevä vain siinä tapauksessa, että myös 14 artiklaan tehty muutos (tarkistus 5) hyväksytään.

Tarkistuksessa 2 lisätään johdanto-osaan uudelleen viittaus intermodaaliterminaaleihin ja mainitaan, että kaikista liityntäkohdista on tehtävä ympäristövaikutusten strateginen arviointi. Tämäkin muutos on vähäinen ja vastaa komission alkuperäistä ehdotusta, ja sekin on järkevä vain siinä tapauksessa, että 14 artiklaan tehty muutos (tarkistus 5) hyväksytään.

Tarkistuksella 3 poistetaan johdanto-osan viittaus viittaus satamien luokitukseen. Muutos ei ole merkittävä, ja lisäksi se riippuu sovittavasta luokitusjärjestelmästä.

Tarkistuksessa 4 täydennetään neuvoston ehdottamia sisävesisatamien kriteerejä. Tarkistus on sopusoinnussa verkon euroopanlaajuisen luonteen kanssa, ja komissio voi hyväksyä sen kompromissiratkaisun helpottamiseksi.

Tarkistuksessa 6 muutetaan yhdistettyihin kuljetuksiin liittyviä säännöksiä ja lisätään viittaus intermodaaliterminaaleihin. Siinä myös lisätään tekstiin uudelleen komission ehdottama mutta neuvoston hylkäämä viittaus intermodaaliterminaalien verkostokaavioon.

Tarkistuksella 7 otetaan uudelleen käyttöön komission ehdottamat mutta neuvoston hylkäämät intermodaaliterminaalien verkostokaaviot. Päästäkseen kompromissiin neuvoston kanssa komissio hyväksyi myös intermodaaliterminaalien poistamisen kaavioista, kunhan oli selvää, että ne ovat edelleen osa verkkoa.

Tarkistuksessa 13 tehdään vähäisiä muutoksia kriteereihin, joita sovelletaan yhteisen edun mukaisiin yhdistettyjen kuljetusten hankkeisiin.

Tarkistuksessa 14 korjataan liitteessä I olevassa kartassa 5.1 mainitun sataman nimi.

Seuraavat tarkistukset hyväksytään osittain:

Tarkistuksella 5 otetaan uudelleen käyttöön komission ehdottamat merisatamien kriteerit, vaikkakin tiukennettuina (liikenteen vähimmäismäärä on muutettu 1 miljoonasta 1,5 miljoonaan rahtitonniin ja saarten osalta mukaan on otettu vain suuret satamat). Komissio hyväksyy tarkistuksen, mutta toteaa, ettei sen hyväksyminen neuvostossa ole todennäköistä. Komissio kuitenkin katsoo, etteivät parlamentin ja neuvoston kannat tässä asiassa ole liian kaukana toisistaan ja että voidaan todennäköisesti löytää kompromissi, jossa kumpikin kanta on otettu huomioon.

Tarkistuksessa 8 täydennetään neuvoston ehdottamia sisävesisatamien kriteerejä. Tarkistus on sopusoinnussa verkon euroopanlaajuisen luonteen kanssa, ja komissio voi hyväksyä sen kompromissiratkaisun helpottamiseksi. Tarkistuksessa määritellään kuitenkin myös 'suprastruktuuri', jolle ei voi myöntää yhteisön rahoitusta. Tätä tarkistuksen osaa komissio ei voi hyväksyä: komission mielestä rahoitusta ei ole tarkoituksemukaista eikä tarpeellista käsitellä Euroopan laajuisten verkkojen suuntaviivoissa, koska yhteisen edun mukaisten hankkeiden määritelmä ei kata suprastruktuurihankkeita.

Tarkistuksessa 9 hylätään neuvoston ehdottamat satama- ja hankeluokat ja otetaan uudestaan käyttöön komission ehdottama muotoilu. Myös tässä asiassa komissio katsoo, etteivät parlamentin ja neuvoston kannat ole oleellisen kaukana toisistaan ja että voidaan todennäköisesti löytää kompromissi, jossa kumpikin kanta on otettu huomioon.

Seuraavat tarkistukset ovat periaatteessa hyväksyttävissä, mutta niiden sanamuotoa on muutettava, jotta ne vastaisivat päätöksen muita säännöksiä ja jotta kompromissiratkaisu helpottuisi:

Tarkistuksessa 10 hylätään neuvoston ehdottama rahoituskelpoisten yhteistä etua koskevien merisatamahankkeiden taulukko ja siirrytään takaisin käyttämään komission ehdottamaa. Muutos on enemmänkin rakenteellinen kuin sisällöllinen. Lisäksi komissio katsoo, etteivät parlamentin ja neuvoston kannat ole liian kaukana toisistaan tässä asiassa ja että voidaan todennäköisesti löytää kompromissi, jossa kumpikin kanta on otettu huomioon.

Tarkistuksessa 11 tekstiin lisätään uudelleen komission ehdottama mutta neuvoston hylkäämä maininta yhteistä etua koskevien merisatamahankkeiden neljästä eri tyypistä, joihin tulisi kiinnittää erityistä huomiota.

Tarkistuksessa 15 saarten sekä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen syrjäisimpien aluiden satamille esitetään hieman väljempiä kriteerejä kuin muille satamille. Neuvosto oli ehdottanut kriteerien väljentämistä satamien (myös kaikkien saarisatamien) osalta, mutta ei maininnut erikseen syrjäisimpiä alueita. Komissio kuitenkin katsoo, etteivät parlamentin ja neuvoston kannat ole liian kaukana toisistaan ja että voidaan todennäköisesti löytää kompromissi, jossa kumpikin kanta on otettu huomioon.

3.2. Komission hylkäämät tarkistukset

Tarkistuksessa 12 lisätään uusi kohta liitteessä II olevaan 5 jaksoon; kohdassa määritellään 'suprastruktuurihankkeet', joille ei voida myöntää yhteisön rahoitusta. Euroopan parlamentin ehdotus 'infrastruktuurin' ja 'suprastruktuurin' käsitteiden ottamiseksi käytöön hylättiin jo ensimmäisen käsittelyn jälkeen sillä perusteella, että 'infrastruktuurin' määritelmä ei ollut tarpeeksi täsmällinen ja että 'suprastruktuurin' käsitettä ei ole käytetty Euroopan laajuisten verkkojen yhteydessä. Euroopan laajuisista verkoista tehdyn päätöksen ideana on yksilöidä yhteisen edun mukaiset hankkeet laatimalla täydellinen luettelo rahoituskelpoisista hankkeista. Jos hanketta ei mainita luettelossa, se ei kuulu rahoituksen piiriin. Komissio pitäytyy tässä lähestymistavassa eikä siksi voi hyväksyä 'suprastruktuurihankkeiden' määritelmän käyttöönottoa. Rahoitussääntöjä ei ole tarkoituksenmukaista sisällyttää Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivoihin, eikä tarkistus ole tarpeen, koska yhteistä etua koskevien hankkeiden luettelo ei sisällä 'suprastruktuurihankkeita'. Kompromissiratkaisuun voitaisiin pyrkiä tarkentamalla yhteisen edun mukaisten hankkeiden määritelmää.

4. Päätelmä

Komissio muuttaa ehdotustaan ottamalla siinä huomioon hyväksymänsä tarkistukset.