/* KOM/97/0142 lopull. - CNS 97/0120 */ Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 - 2002)



Virallinen lehti nro C 173 , 07/06/1997 s. 0030



Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (97/C 173/12) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 142 lopull. - 97/0120(CNS) (Komission esittämä 30 päivänä huhtikuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan mukaisesti voidaan hyväksyä monivuotinen puiteohjelma kaikesta sellaisesta ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoiminnasta, mukaan lukien esittelytoiminta, joka pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutusohjelmissa; on katsottu aiheelliseksi hyväksyä ajanjaksoksi 1998-2002 uusi puiteohjelma tutkimus- ja koulutustoimintojen toteutumisen varmistamiseksi atomienergian alalla. Euroopan atomienergiayhteisöä koskevasta yhteisön tutkimus- ja koulutustoiminnan puiteohjelmasta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 94/268/Euratom (1), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 96/253/Euratom (2), 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio laadituttaa ennen viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksensa esittämistä ulkopuolisen arvion tätä arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana toteutettujen yhteisön toimien hallinnoinnista ja edistymisestä; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle, komissio on antanut 10 päivänä heinäkuuta 1996 tiedonannon (3) viidennen puiteohjelman ensimmäisistä suuntaviivoista, jossa se korosti, että viidennen puiteohjelman on vastattava ensi sijassa taloudellisiin ja yhteiskunnallisiin tarpeisiin; mainitun tiedonannon jälkeen julkaistiin 20 päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen valmisteluasiakirja (4), jossa täsmennettiin suunniteltuja tavoitteita ja toteuttamisvälineitä, ja 12 päivänä helmikuuta 1997 toinen valmisteluasiakirja (5), jossa esiteltiin yksityiskohtaisesti viidennen puiteohjelman mahdollinen sisältö, Euroopan atomienergiayhteisön ydinenergia-alaa koskevan tutkimuksen on liityttävä nykyiseen tarpeeseen kehittää varmoja ja hyväksyttäviä energiajärjestelmiä, joissa noudatetaan standardeja ja kunnioitetaan ympäristöä ja jotka ovat tuotantokustannuksiltaan kilpailukykyisiä, viidennessä puiteohjelmassa on sen vuoksi keskityttävä alueisiin, joihin kuuluvat yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta, toimia, joilla tällainen toiminta yhdistetään yhdenmukaiseksi, yhteen kantavaan aiheeseen kohdistetuksi strategiseksi kokonaisuudeksi, jäljempänä "avaintoimintakokonaisuudet", sekä tuki tutkimusinfrastruktuureille, aihenäkökohtien lisäksi viidenteen puiteohjelmaan on sisällyttävä laaja-alaisia tekijöitä, jotka liittyvät kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävään yhteistyöhön, tutkimus- ja koulutustoiminnan tulosten levittämiseen ja hyödyntämiseen sekä tutkijoiden koulutukseen ja liikkumiseen, tämä lähestymistapa edellyttää yhteisön tieteellisten ja teknologisten huippuvalmiuksien ylläpitämistä ja vahvistamista ottaen samalla kuitenkin huomioon yhteisön huomattavien kansainvälisten kumppaneiden tekemä työ; valmiudet koskevat niin fyysisiä ja aineettomia infrastruktuureja kuin yhteistyössä tarvittavia inhimillisiä voimavarojakin, yhteistyötä kaikkien kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa on vahvistettava erityisesti ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi; yhteisöllä on jatkossakin oltava huomattava kansainvälinen asema ydinfission turvallisuuden alalla erityisesti suhteessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja entisen Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin; tarpeen mukaan on myös jatkettava kansainvälistä yhteistyötoimintaa kolmansien maiden kanssa hallitun lämpöydinfuusion alalla, perustamissopimuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaan yhteisön ydinalan tutkimus- ja koulutustoiminnan tarkoituksena on täydentää jäsenvaltioissa toteutettuja toimintoja, ja toiminnan on siten mahdollistettava lisäarvon antaminen jäsenvaltioissa suoritetulle toiminnalle, viidennen puiteohjelman muodostavien aihealueiden valintaa varten vahvistetuissa perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käytettävä viidennen puiteohjelman toteuttamisessa sen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi, yhteinen tutkimuskeskus osallistuu puiteohjelman toteuttamiseen niillä toiminnan alueilla, joilla se voi tarjota puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta ja yhteisön eri alojen politiikan toteuttamiseen tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tukea; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana tutkimus- ja koulutustoimien toteuttamiseen, perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla komission neuvostolle annettava vuosikertomus on annettava myös Euroopan parlamentille; avoimuutta ja tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, jotka mahdollistavat viidennen puiteohjelman toteuttamisvaiheen järjestelmällisen tutkimisen ja puiteohjelman arvioinnin, tähän päätökseen sisällytetään Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen (6) 2 kohdassa tarkoitettu ohjeellinen rahoituksen määrä koko ohjelman keston ajaksi tämän kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksessa määriteltyä budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n perustamissopimuksen perusteella tehtävän tutkimustoiminnan välisen yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön puiteohjelmasta on annettava samaan aikaan ja sen on koskettava samaa ajanjaksoa kuin tämä puiteohjelma, ja komissio on kuullut tieteellis-teknistä tutkimuskomiteaa, ja komitea on antanut lausuntonsa, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla 1. Hyväksytään ajanjaksoksi 1998-2002 monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä "viides puiteohjelma", joka koskee kaikkia ydinenergia-alan tutkimus- ja koulutustoimia, mukaan lukien esittelytoimet. 2. Viides puiteohjelma koskee hallittua lämpöydinfuusiota ja ydinfissioon liittyviä energiajärjestelmiä. Aihekohtaisten näkökohtien lisäksi näihin kahteen aihealueeseen sisältyy molemmille aihealueille yhteisiä tekijöitä, jotka koskevat kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävää yhteistyötä, tutkimus- ja koulutustoiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä sekä tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen edistämistä. 3. Edellä 2 kohdassa mainittujen aihealueiden ja niihin liittyvien tavoitteiden valintaan johtaneet perusteet esitetään liitteessä 1. Niitä on noudatettava toteutettaessa viidettä puiteohjelmaa. 4. Aihealueiden päälinjat, niiden tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 2 artikla Rahoituksen ohjeellinen määrä tämän puiteohjelman toteuttamiseksi ajanjaksoksi 1998-2002 on [. . .] miljoonaa ecua (7). Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. 3 artikla 1. Viides puiteohjelma toteutetaan kahdella tutkimus- ja koulutusohjelmalla, joista yksi koskee erityisesti yhteistä tutkimuskeskusta. Jokaisessa tutkimus- ja koulutusohjelmassa täsmennetään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan kesto ja päätetään tarpeellisiksi katsotuista varoista. 2. Viidennen puiteohjelman toteuttaminen voi tarvittaessa johtaa täydentävien toimintaohjelmien luomiseen. Se voi myös johtaa Euratomin perustamissopimuksen 101 artiklassa tarkoitettujen sopimusten tekemiseen kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4 artikla Euroopan atomienergiayhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen tutkimusta ja teknologista kehittämistä varten tarkoitettuja määrärahoja koskevien säännösten mukaisesti täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä III. 5 artikla 1. Komissio tutkii vuosittain asianmukaisesti pätevien omaavien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen tutkimus- ja koulutusohjelmien toteuttamisvaiheen erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio arvioi erityisesti, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitus edelleen muuttuneeseen tilanteeseen. Tarvittaessa komissio antaa ehdotuksia puiteohjelman ja/tai tutkimus- ja koulutusohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 2. Ennen kuin komissio esittää ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen alojen toteuttamisesta arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin tulokset kuin myös huomautuksensa kanssa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat asiantuntijat valitsee komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. 4. Komissio antaa jokaisen vuoden alussa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tämä kertomus koskee erityisesti edellisenä vuonna toteutettuja tutkimus- ja koulutustoimia ja kuluvan vuoden työohjelmaa. (1) EYVL N:o L 115, 6.5.1994, s. 31. (2) EYVL N:o L 86, 4.4.1996, s. 72. (3) KOM(96) 332 lopullinen. (4) KOM(96) 595 lopullinen. (5) KOM(97) 47 lopullinen. (6) EYVL N:o C 102, 4.4.1996, s. 4. (7) Josta [. . .] ecua yhteiselle tutkimuskeskukselle. LIITE I ALOJEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAPERUSTEET Euratomin ydinenergia-alalla noudattaman tutkimuspolitiikan toteuttaminen perustuu kahden periaatteen varaan: korkeaan tieteelliseen ja teknologiseen laatuun ja tutkimus- ja koulutustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa. Koska Euroopan julkisten varojen paras mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyötysuhteen ottamista huomioon, viidennen puiteohjelman alat ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan yhteisten, kolmeen luokkaan jaettujen perusteiden nojalla. Yhteiskunnallisiin tarpeisiin liittyvät perusteet: - työllisyystilanteen parantaminen - elämänlaadun ja terveyden edistäminen - ympäristönsuojelu kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita vastaavien unionin tärkeimpien yhteiskunnallisten päämäärien saavuttamiseksi. Talouskehitykseen ja tieteellisiin ja teknologisiin näkymiin liittyvät perusteet: - aloja, jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät jatkuvasti - aloja, joilla Euroopan yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa kilpailukykyään - aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian mittavaan kehitykseen. Eurooppalaiseen lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: - on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa olevia toisiaan täydentäviä taitoja on yhdistettävä - yhden tai useamman Euroopan unionin poliittisen tavoitteen toteutumista edistetään merkittävästi - käsitellään Euroopan yhteisön tasolla ilmeneviä ongelmia tai standardointinäkökohtiin tai Euroopan alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, jotta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida saavuttaa yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä vaan joihin päästään tehokkaammin toimimalla yhteisön tasolla toteuttamalla tämän tason tutkimustoimintaa. Perusteet valitaan ja niitä täydennetään tarvittaessa viidennen puiteohjelman toteuttamiseksi, tutkimus- ja koulutusohjelmien määrittämiseksi ja tutkimus- ja koulutustoimien, esittelytoimet mukaan lukien, valitsemiseksi. LIITE II TUTKIMUSALOJEN PÄÄPERIAATTEET TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET Ydinenergialla tuotetaan yli 35 % yhteisön sähköntuotannosta, ja tämä tapahtuu ilman hiilidioksidipäästöjä. Ydinenergialla on huomattava merkitys energiantuotannon monipuolistamista koskevalle politiikalle. Ydinenergiajärjestelmien varmuuden ja turvallisuuden kehittämiseksi tehtävä työ parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Eurooppalaisen teknologian kehittymistä voidaan hyödyntää erityisesti avautuvien vientimarkkinoiden suunnalla. Pidemmällä aikavälillä lupaavia näkymiä tarjoava teknologia edellyttää laajaa tutkimustyötä yhteisössä ja koko maailmassa. I. VIIDENNEN PUITEOHJELMAN ALAT JA JÄSENTELY 1. Viides puiteohjelma koskee hallittua lämpöydinfuusiota ja ydinfissioon liittyviä energiajärjestelmiä. 2. Temaattisten ohjelmien suhteen puiteohjelmaan kuuluu - "avaintoimintakokonaisuus", joka on määritelty yhteisön selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja sosiaalisten päämäärien mukaisesti; tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on soveltaa Euroopassa sellaisia yleisiä lähestymistapoja, joissa käytetään laajaa valikoimaa eri tieteenaloja ja erilaista teknologiaa ja tietotaitoa, - yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa, - tutkimusinfrastruktuureja tukevaa toimintaa. 3. Horisontaalisten tekijöiden osalta puiteohjelmaan kuuluu - yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, - tutkimus- ja koulutustoiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, - tutkijoiden koulutusta ja liikkumista. 4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta Yhteinen tutkimuskeskus on tieteellinen ja tekninen elin, jota komissio tarvitsee valtuuksiensa harjoittamiseen. Tämän toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet liittyvät erityisesti aloihin, joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta Euroopan tasolla, sekä aloihin, jotka vastaavat unionin tärkeimpiä tavoitteita. Toiminta vastaa jäljempänä kuvattuja viidennen puiteohjelman tieteellisiä ja teknologisia tavoitteita, mutta sen on myös vastattava yhteisön politiikan vaatimuksia ja kehitystä eri aloilla silloin, kun politiikka tuo mukanaan erityisiä tutkimus- ja kehitystarpeita ja varsinkin silloin, kun yhteisen tutkimuskeskuksen puolueettomuutta tarvitaan. II. TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET TAVOITTEET a) "Avaintoimintakokonaisuus": Hallittu lämpöydinfuusio (1) Tämä toiminta yhdistää kaikki unionin jäsenvaltioissa ja Sveitsissä toteutetut fuusioenergian hyödyntämiseen tähtäävät tutkimustoimet, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena on rakentaa yhdessä reaktoreiden prototyyppejä, jotka toimivat yhteiskunnan tarpeita vastaavien sähkövoimaloiden esiasteina. Näihin tarpeisiin kuuluvat toimintavarmuus, ympäristön kunnioittaminen ja taloudellinen toteutettavuus. Pitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suunniteltuun strategiaan sisältyy ensin koereaktorin (Next Step) ja sitten esittelyreaktorin (DEMO) rakentaminen. Saavutetun edistyksen valossa on Next Step -reaktorin rakentamisen aloittaminen ensi vuosikymmenen kuluessa teknisesti mahdollista ja strategiselta kannalta tarpeellista. Olisi parasta, jos hanke totutettaisiin osana kansainvälistä ITER-yhteistyötä (International Thermonuclear Experimental Reactor). Kaudella 1998-2002 tämän strategian toteuttaminen vaatii - fuusioon liittyvää fysiikan ja teknologian tutkimusta, jonka tavoitteena on kehittää tutkimusjärjestöjen ja eurooppalaisen teollisuuden kapasiteettia toteuttaa Next Step -reaktori ja valmistella sen käyttöä; Euroopan osallistuminen yksityiskohtaiseen ITER-hankkeeseen liittyvään toimintaan jatkuu sen mahdollista rakentamista silmällä pitäen, - fysiikan tutkimusta, joka liittyy fuusiolaitteistojen peruskäsitteiden parantamiseen, - pidemmän aikavälin teknologista tutkimusta, joka on välttämätöntä, jos halutaan edetä kohti fuusioenergian hyödyntämistä. Joint European Torus -yhteisyritystä (JET), joka on oleellinen väline koereaktorin kehittämisessä, hyödynnetään täysimittaisesti loppuun saakka. Yhteisyrityksen toiminnan päätyttyä JETin laitteistoja voidaan käyttää sellaisten tietojen keräämiseen, jotka ovat hyödyllisiä Next Step -reaktorin käytön kannalta. Tähän toimintakokonaisuuteen sisältyvät myös turvallisuusnäkökohtien ja ympäristövaikutusten uudelleenarviointi, yhteiskunnallisten ja taloudellisten näkökohtien perusteellisempi tutkiminen, inertiakoossapitoa käsittelevän kansallisen siviilitutkimustoiminnan koordinointi teknologian seurannan nimissä sekä tulosten levittäminen ja tiedottaminen suurelle yleisölle. b) Yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta (2) Toiminta koskee seuraavia ensisijaisia tutkimusalueita: - nykyisten laitosten toimintavarmuus, mukaan lukien kysymykset, jotka liittyvät reaktoreiden käyttöiän pidentämiseen, vakavien onnettomuuksien teknologisiin näkökohtiin sekä onnettomuustilanteiden ja onnettomuuksien jälkeisten tilanteiden hallintastrategioihin ja -tekniikoihin; - polttoaineen kierron varmuus ja turvallisuus; tieteellisesti perusteltu yhteinen lähestymistapa radioaktiivisten jätteiden hallintaan ja hävittämiseen sekä jätteiden määrän pitämiseen mahdollisimman pienenä; - säteilysuojelu, jossa painopiste asetetaan ionisoivaan säteilyyn liittyvien vaarojen ymmärtämiseen ja havaitsemiseen ja erityisesti pienten säteilyannosten vaikutuksiin sekä ydinlaitosten hätätilanteiden hallintaan ja saastuneen ympäristön kunnostamiseen; - tutkimukset, jotka koskevat uusia ydinlaitoksia, kehittyneitä ja tehokkaampia polttoaineita sekä tulevaisuuden järjestelmiä ja menettelytapoja ja joilla pyritään parantamaan sekä ydinturvallisuutta koko kierron aikana että teollisuuden kilpailukykyä erityisesti yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla; näihin tutkimuksiin sisältyvät analyysit, jotka koskevat turvallisuutta, ihmisille ja ympäristölle aiheutuvia vaikutuksia sekä lähestymistapoja, jotka ovat kestävän kehityksen kannalta teknologisesti ja taloudellisesti kaikkein lupaavimpia; - uusiin haasteisiin mukautettujen ydinmateriaalien hallintateknologioiden ja -tekniikoiden kehittäminen; näitä haasteita ovat polttoaineen kierron kehittyminen, ydinaseriisunnan seurauksena huomattavasti kasvaneet halkeamiskelpoisten aineiden varastot, uusista kansainvälisistä sopimuksista johtuvien velvoitteiden lisääntyminen ja halkeamiskelpoisten aineiden laiton kauppa; - Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa tehtävän yhteistyön edistäminen: sellaisen kansainväliseen yhteistyöhön liittyvän erityisen tutkimustoiminnan kehittäminen, jonka avulla voidaan osaltaan edistää ydinreaktoreiden turvallisuuden parantamista, jätehuoltoa näissä maissa, säteilysuojelua ja halkeamiskelpoisten aineiden valvontaa; puiteohjelmassa toteutettujen kansainvälisten koordinointi- ja yhteistyötoimien kehittäminen. Tähän toimintaan osallistumisen helpottamiseksi voidaan antaa yhteisön rahoitusta niiden yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka vahvistetaan erityisohjelmaa koskevassa päätöksessä. c) Tutkimusinfrastruktuureja tukeva toiminta Tavoitteena on ydinenergia-alan tutkimukseen liittyvien koelaitteistojen optimaalinen käyttö Euroopan yhteisön tasolla, ja erityisesti niiden laitteistojen, joilla on huomattava merkitys tämän energiamuodon turvallisuuden ja kilpailukyvyn kannalta. (1) Tämä toiminta täydentää avaintoimintakokonaisuutta "Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut", joka on kuvattu tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta esitetyssä ehdotuksessa. (2) Nämä tutkimukset täydentävät ydinenergian alueella EY:n viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen aihealuekohtaiseen ohjelmaan "Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen" sisältyvää yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvää toimintaa. LIITE III EURATOMIN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Euroopan atomienergiajärjestö osallistuu puiteohjelmassa toteuttavissa ohjelmissa tehtävän tutkimus- ja koulutustoiminnan, esittelytoiminta mukaan lukien, jäljempänä "epäsuora TTKK-toiminta", rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa suoraan tutkimus- ja koulutustoimintaa, esittelytoiminta mukaan lukien, jäljempänä "suora TTKK-toiminta". Avaintoimintakokonaisuudet, yleisteknologioiden tutkimus- ja kehitystyöhön liittyvä toiminta, tutkimusinfrastruktuureja tukeva toiminta ja kaikkia aihealueita koskeva toiminta, sellaisina kuin ne on kuvattu liitteessä II, toteutetaan epäsuoran tai suoran TTKK-toiminnan avulla. 1. Epäsuora TTKK-toiminta Epäsuoraan TTKK-toimintaan sisältyy viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, koulutusapurahat, verkoille myönnettävä tuki, yhtenäinen toiminta ja liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta on ohjelmien ensisijainen toteuttamisväline. Euratom osallistuu näiden toimien rahoittamiseen seuraavasti: a) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta: - Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät hankkeet, esittelyhankkeet ja yhdistelmähankkeet Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvillä hankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden avulla voidaan kerätä sellaista uutta tietoa, joka on todennäköisesti hyödyllistä joko olemassa olevien tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 50 %. Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista oikeushenkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, rahoitetaan 100 prosenttia tutkimuksesta aiheutuneista tukikelpoisista lisäkustannuksista. Esittelyhankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida sellaisenaan. Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 %. Yhdistelmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvä osa sekä esittelyä koskeva osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon verran. - Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukeminen Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille myönnetään tukea Euratomin tutkijaryhmien vastaanottamista varten, jotta nämä voivat toteuttaa tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat Euratomin tutkijaryhmien vastaanotosta ja laitteistojen antamisesta niiden käyttöön. b) Koulutusapurahat Tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen osalta yhdistää yhteisön apurahoja koskeva Marie Curie -järjestelmä useita erimuotoisia apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille myönnettävät apurahat, joilla on todistettua kokemusta, vierailuapurahat nuorten tutkijoiden koulutukseen yrityksissä sekä kehitysapurahat. Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, myönnettävien apurahojen saajat saavat avustuksen, jonka tarkoituksena on kattaa ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he saavat avustuksen matkustamisesta aiheutuvia kuluja varten. Kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta apurahajärjestelmä mahdollistaa sen, että kolmansien maiden nuorille tutkijoille voidaan tarjota mahdollisuus työskennellä yhteisön alueella sijaitsevissa laboratorioissa. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % apurahan tukikelpoisista kustannuksista ja osuuden vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos sijaitsee Euroopan yhteisön alueella. c) Verkoille myönnettävä tuki Aihekohtaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen ympärille valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia ja innovaatioiden levittämiseen tai siirtämiseen erikoistuneita järjestöjä. Verkkojen tarkoituksena on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden tarpeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa tieteen ja teknologian korkeaa tasoa. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat aihekohtaisten verkkojen koordinoinnista ja toiminnasta. Tutkijankoulutusverkkoja luodaan edistyneillä tai uusilla tutkimusaloilla tutkijoiden vapaasti valitsemien aiheiden ympärille. Niiden pääasiallisena tarkoituksena on nuorten tutkijoiden kouluttaminen ennen tohtorintutkintoa ja sen jälkeen. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. d) Yhtenäinen toiminta Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida jo rahoitettuja kansallisia TTK-hankkeita saatujen kokemusten vaihtamiseksi, eri toimijoiden tekemän tutkimustyön kasvattamiseksi, jotta se olisi ratkaisevan laajaa, tulosten levittämiseksi ja käyttäjien tietotason kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät yhtenäiseen toimintaan. e) Liitännäistoimenpiteet Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään osaltaan erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden tarkoituksena on valmistella tai tukea muita epäsuoria toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, menetelmien tai palvelujen saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta ja myynninedistäminen. Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 100 % toimenpiteiden tukikelpoisista kustannuksista. Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman toteuttamista varten, ei voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksien tasoista paitsi kyseisen toimen osalta asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa ja erityisesti kohdassa 3 tarkoitetuissa tapauksissa. Näissä päätöksissä voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria TTKK-toimia tai asettaa niille ehtoja tai rajoituksia. Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuorien TTKK-toimien rahoitukseen, vahvistetaan osallistumissääntöjä koskevassa neuvoston päätöksessä, joka annetaan Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla. 2. Suora TTKK-toiminta Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamaan suoraan TTKK-toimintaan sisältyvät säännöllinen tutkimustoiminta ja säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. Säännöllinen tutkimustoiminta on toimintaa, jota varten YTK:lla on käytettävissään asiantuntemusta ja laitteistoja, jotka ovat Euratomin piirissä erityisiä tai jopa ainutlaatuisia, ja joka edistää Euratomin TTKK-politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka on tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa yhteisön eri alojen politiikkaa ja komissiolle perustamissopimuksen nojalla kuuluvia tehtäviä, joissa tarvitaan YTK:n puolueettomuutta. Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti 100 % kustannuksista, jotka aiheutuvat suorasta TTKK-toiminnasta. 3. Muu toiminta Säännöt, jotka koskevat yhteisön osallistumista JET-yhteisyritykseen, ITER-toimintaan, assosiointisopimuksiin ja tiettyihin tehtävin, jotka voidaan suorittaa ainoastaan teollisuuden piirissä, vahvistetaan niitä koskevissa tutkimus- ja koulutusohjelmissa.