FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO  
Bryssel 30.9.2010 
KOM(2010) 520 lopullinen 
2010/0274 (COD) 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston p erustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 
460/2004 muuttamisesta viraston toimikauden keston osalta 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. TAUSTA  
Euroopan verkko- ja tietoturva virasto (jäljempänä 'ENISA') perustettiin m aaliskuussa 2004 
asetuksella (EY) N:o 460/20041 aluksi viiden vuoden kaudeks i tärkeimpänä tavoitteena 
”edistää korkeatasoista verkko- ja tietot urvaa [EU:ssa], (…) kehittää Euroopan unionin 
kansalaisia, kuluttajia, yrityksiä ja julkisen  sektorin järjestöjä hyödyttävä verkko- ja 
tietoturvakulttuuri, ja siten edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ”. ENISAn 
toimikautta jatkettiin asetuksella (EY) N:o 1007/20082 maaliskuuhun 2012.  
ENISAn toimikauden jatkaminen vuonna 2008 käynnisti keskustelun Euroopan verkko- ja 
tietoturvatoiminnan yleisestä suunnasta. Komi ssio osallistui keskus teluun käynnistämällä 
julkisen kuulemisen alan vahvemman EU-polit iikan mahdollisista tavoitteista. Kuuleminen 
kesti marraskuusta 2008 tammikuuhun 2009 ja  siinä saatiin lähes 600 lausuntoa3.  
Komissio antoi 30. maaliskuuta 2009 tiedonannon4 kriittisten tietoinfrastruktuurien 
suojaamisesta. Tiedonannossa keskitytään Eu roopan suojaamiseen tietoverkkohyökkäyksiltä 
ja -häiriöiltä parantamalla valmiutta, tietoturv aa ja verkkojen häiriösi etoisuutta. Tiedonantoon 
sisältyvässä toimintasuunnitelmassa ENISAlle  annetaan rooli, joka liittyy lähinnä 
jäsenvaltioiden tukemiseen. Toimintasuunni telma sai laajan hyväksynnän kriittisten 
tietoinfrastruktuurien suojaamista käsitellee ssä ministerikonfere nssissa Tallinnassa 27.–28. 
huhtikuuta 20095. EU:n puheenjohtajamaan päätelmissä korostetaan ENISAn operatiivisen 
vipuvaikutuksen merkitystä: päätel missä todetaan, että ENISA " toimii tärkeänä välineenä 
lisättäessä tämän alan EU-yhteistyötä " ja viitataan tarpeeseen kehittää ja uudelleenmuotoilla 
viraston toimeksiantoa, jotta voidaan " paremmin keskittyä EU:n paino pisteisiin ja tarpeisiin ; 
saavuttaa joustavammat reagointivalmiudet; ke hittää taitoja ja osaa mista; sekä lisätä 
viraston toimintatehokkuutta  ja kokonaisvaikuttavuutta " niin, että virast osta voidaan luoda 
"pysyvä resurssi jokaiselle jäsenvaltio lle ja Euroopan unionille kokonaisuudessaan ".  
Asiasta keskusteltiin 11. kesäkuuta 2009 viestin täministerineuvostossa, jossa jäsenvaltiot 
kannattivat verkko- ja tietotu rvan tärkeyden ja alan esiin nousevien haasteiden vuoksi 
ENISAn toimeksiannon laajentamista ja sen re surssien lisäämistä. Tämän jälkeen asiasta 
tehtiin lopulliset päätelmät Ruotsin puheen johtajakaudella. Yhteistoiminnallisesta 
eurooppalaisesta lähestymistavasta verkko- ja tie toturvallisuuden alalla 18 päivänä joulukuuta 
                                                 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 460/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, 
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1). 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1007/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, 
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/ 2004 muuttamisesta sen toimikauden keston osalta 
(EUVL L 293, 31.10.2008, s. 1). 
3 Tiivistelmä julkisen kuulemisen ("Towards a Strengt hened Network and Information Security Policy in 
Europe") tuloksista on tämän ehdotuksen vaikutustenarvioinnin liitteenä 11. 
4 KOM(2009) 149, 30.3.2009. 
5 Taustamuistio keskustelun pohjaksi: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussion_paper_-
_tallinn_ciip_conference.pdf. 
 Puheenjohtajan päätelmät: 
http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_C onclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf. 
FI 3   FI 2009 annetussa neuvoston päätöslauselmassa6 tunnustetaan ENISAn roo li ja potentiaali sekä 
tarve " muokata ENISAsta tehokas elin ". Lisäksi siinä kor ostetaan tarvetta  nykyaikaistaa ja 
vahvistaa virastoa niin, että se pystyy autt amaan komissiota ja jäsenvaltioita luomaan 
yhteyksiä teknologian ja politiik an välille ja toimimaan EU:n  asiantuntijakeskuksena verkko- 
ja tietoturvaan liittyvissä kysymyksissä.  
2. YLEINEN TAUSTA  
Tieto- ja viestintäteknologiasta on tullut Eu roopan talouden ja koko yhteiskunnan selkäranka. 
Siihen kohdistuu uhkia, jotka eivä t enää kunnioita kansallisia rajo ja ja jotka ovat muuttuneet 
teknologian ja markkinoiden kehityksen myötä. Ko ska erilaiset tieto- ja viestintäteknologiat 
ovat maailmanlaajuisia, yhteenliitettyjä ja  keskinäisessä riippuvu ussuhteessa muiden 
infrastruktuurien kanssa, niiden  turvallisuutta ja sietokykyä ei voida varmistaa pelkästään 
kansallisilla ja koordinoimattomilla lähestymis tavoilla. Samalla verkko- ja tietoturvaan 
liittyvät haasteet muuttuvat nopeasti. Verkot ja tietojärjestelmät on suojattava hyvin 
kaikenlaisilta häiriöiltä ja vioi lta, myös tahallisilta hyökkäyksiltä. 
Verkko- ja tietoturvaan liittyvät toimet ovat keskeisellä sija lla Euroopan digitaalistrategiassa7, 
joka on yksi EU2020-strategian  kärkihankkeista. Strategi alla pyritään hyödyntämään ja 
lisäämään tieto- ja viestintäte knologian potentiaalia ja muuntamaan se kestäväksi kasvuksi ja 
innovaatioiksi. Strategian ydintavoitteisiin kuul uu tieto- ja viestintä teknologian käyttöönoton 
lisääminen sekä tietoyhteiskun taan kohdistuvan luottamuksen lujittaminen. Tä hän tarvitaan 
ENISAn uudistusta, jolla EU:lle, jäsenvaltioille ja eri sidosryhmille luodaan keinot kehittää 
korkeatasoiset valmiudet ja hyvä varautumisaste , jotta verkko- ja tieto turvaongelmia voidaan 
ehkäistä ja huomata ja niihin voi daan reagoida nykyistä paremmin.  
3. TOIMINNAN PERUSTELUT  
Tämän ehdotuksen ohella komissio ehdottaa ENIS A-asetusta, jolla korva ttaisiin asetus (EY) 
N:o 460/2004. Sillä tarkistetaan peru steellisesti viraston toiminta a sääteleviä säännöksiä ja 
perustetaan virasto viiden vuode n kaudeksi. Komissio on kuitenk in tietoinen siitä, että 
lainsäädäntömenettely Euroopan parlamentissa ja  neuvostossa saattaa ed ellyttää aikaa vieviä 
keskusteluja ehdotuksesta, ja on vaarassa syntyä oikeudellinen tyhjiö, ellei viraston uutta 
toimikautta vahvisteta ennen nykyisen toimikauden päättymistä. 
Jotta keskusteluille jäisi riittävästi aikaan, komissio ehdottaa tätä as etusta, jolla viraston 
nykyistä toimikautta jatketaan 18 kuukaudella. 
                                                 
6 Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, yhteistoiminnallisesta eurooppalaisesta 
lähestymistavasta verkko- ja tietoturvallisuude n alalla (EUVL C 321, 29.12.2009, s. 1).  
http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:FI:PDF. 
7 KOM(2010) 245, 19.5.2010. 
FI 4   FI 2010/0274 (COD) 
Ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS  
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston p erustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 
460/2004 muuttamisesta viraston toimikauden keston osalta 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
114 artiklan, 
ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottavat huomioon Euroopan talous - ja sosiaalikomitean lausunnon
8, 
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon9, 
sen jälkeen, kun ehdotus on toimitett u kansallisille parlamenteille, 
noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan parlamentti ja neuvosto anto ivat vuonna 2004 aset uksen (EY) N:o 
460/2004
10 Euroopan verkko- ja tietoturvavi raston, jäljempänä 'virasto', 
perustamisesta. 
(2) Vuonna 2008 Euroopan parlamentti ja neuv osto antoivat asetuksen (EY) N:o 
1007/200811 asetuksen (EY) N:o 460/2004 muuttami sesta viraston toimikauden osalta. 
(3) Marraskuussa 2008 käynnistettiin julkinen keskustelu Euroopan tasoisen toiminnan 
yleisistä suuntaviivoista, m yös viraston toiminnasta, pyrittäessä parantamaan verkko- 
ja tietoturvan tasoa. Komission paremman  sääntelyn strategian mukaisesti ja 
panoksena tähän keskusteluun komissio käynnisti verkko- ja  tietoturva-alan 
vahvemman EU-politiikan mahdollisista tavoi tteista julkisen kuulemisen, joka kesti 
marraskuusta 2008 tammikuuhun 2009. Joulukuussa 2009 keskustelu johti neuvoston 
                                                 
8 EUVL C , , s. . 
9 EUVL C , , s. . 
10 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 460/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, 
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta (EUVL L 77, 13.3.2004, s. 1). 
11 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1007/2008, annettu 24 päivänä syyskuuta 2008, 
Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston perustamisesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 460/ 2004 muuttamisesta sen toimikauden keston osalta 
(EUVL L 293, 31.10.2008, s. 1). 
FI 5   FI 18 päivänä joulukuuta 2009 antamaan päätöslauselmaan yhteistoiminnallisesta 
eurooppalaisesta lähestym istavasta verkko- ja tietoturvallisuuden alalla12. 
(4) Julkisen keskustelun perusteella on odot ettavissa, että asetus (EY) N:o 460/2004 
tullaan korvaamaan. 
(5) ENISAn uudistamiseen tähtäävä lainsääd äntöprosessi voi edellyttää pitkällisiä 
keskusteluja, ja koska viraston toimikau si päättyy 13 päivän ä maaliskuuta 2012, on 
tarpeen säätää jatkoajasta, jolla sekä mahdol listetaan riittävä aika keskusteluille 
Euroopan parlamentissa ja neuvostossa että varmistetaan johdonmukaisuus ja 
jatkuvuus.  
(6) Viraston toimikautta olisi sen vuoksi jatkettava 13 päivään syyskuuta 2013, 
OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
Muutetaan asetus (EY) N:o 460/2004 seuraavasti: 
Korvataan 27 artikla seuraavasti: 
"27 artikla – Kesto 
Virasto perustetaan 14 päivänä maaliskuut a 2004 alkavaksi yhdeksän vuoden ja kuuden 
kuukauden kaudeksi." 
2 artikla 
Voimaantulo 
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan 
unionin virallisessa lehdessä . 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty […] 
Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta 
Puhemies Puheenjohtaja 
                                                 
12 Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä joulukuuta 2009, yhteistoiminnallisesta eurooppalaisesta 
lähestymistavasta verkko- ja tietoturvallisuude n alalla (EUVL C 321,  29.12.2009, s. 1). 
FI 6   FI SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS  
1. PERUSTIEDOT  EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA   
1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi  
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvos ton asetukseksi Euroopan verkko- ja 
tietoturvaviraston perustamisesta 10 päivän ä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin 
ja neuvoston asetuksen (EY)  N:o 460/2004 muuttamisesta. 
1.2. Toimintalohko(t) toiminto perusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 
(ABM/ABB) 13  
Tietoyhteiskunta ja viestimet 
Digitaalistrategian sääntelykehys 
1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne   
 Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen .  
 Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilo ttihankkeeseen tai valmistelutoimeen14.  
; Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen .  
 Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen .  
1.4. Tavoitteet  
1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (m onivuotiset strategiset tavoitteet), jonka 
(joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee   
Eurooppalaisten sähköisen viestinnän verkkojen sietokyvyn parantaminen 
Virasto jatkaa työtään ver kkojen sietokykykysymysten parissa muun muassa tekemällä 
tutkimuksia sietokykyyn liittyvist ä velvoitteista, vaatimuksista  ja hyvistä käytänteistä15 sekä 
analysoimalla uusia keinoja ja menetelmiä sietokyvyn parantamiseksi. Lisäksi toteutetaan 
uusia pilottihankkeita vaatim usten, menetelmien ja käytänteiden asianmukaisuuden 
arvioimiseksi. Virasto osallistuu kriittisten viestintä- ja tietoi nfrastruktuurien tietoturvan ja 
sietokyvyn parantamiseen sekä sietokykyä käsittelevän yleiseur ooppalaisen julkis-yksityinen 
kumppanuuden (EP3R) ja Euroopan jäse nvaltiofoorumin (EFMS) luomiseen. 
Jäsenvaltioiden yhteistyön kehi ttäminen ja ylläpitäminen 
                                                 
13 ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. 
14 Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. 
15 Tutkimuksissa hyödynnetään ENISAn vuosina 2006 ja 2007 tekemiä tutkimuksia sähköisen viestinnän 
operaattorien toteuttamista turvatoimenpiteistä. 
FI 7   FI ENISAn olisi jatkettava pyrkimyksiään määritellä Euroopan laajuisia turvallisuusosaamisen 
verkostoja, jotka liittyvät esim erkiksi asiaa koskevan tietoisuuden lisäämiseen, ongelmiin 
reagointiin, yleiseurooppala isen verkkotunnisteen (eID) yhteentoimivuutta koskevaan 
yhteistyöhön16 ja verkko- ja tietoturvan hyviä eu rooppalaisia käytänteitä koskevaa 
tiedonvaihtoa tukevan välitysjärjestelmän ylläpitämiseen17. Jäsenvaltioiden yhteistyötä olisi 
lisättävä, jotta voitaisiin parantaa kaikkien jä senvaltioiden valmiuksia ja lisätä yleistä 
johdonmukaisuutta ja yhteentoimivuutta. 
Esiin nousevien riskie n tunnistaminen luotta muksen lujittamiseksi 
Virasto pyrkii edelleen luomaan puitteita, joiden avulla päätöksentekijät voivat paremmin 
ymmärtää ja arvioida uusien teknologioiden ja sovellusten myötä ilmeneviä riskejä. Tähän 
pyritään keräämällä, käsittelemällä ja jakamalla  systemaattisesti asiaa koskevaa tietoa sekä 
antamalla palautetta.  
Mikroyritykset ja tietotekniikka 
Digitaalisen informaation aikakausi avaa ja tkuvasti uusia mahdollisuuksia yrityksille ja 
erityisesti mikroyrityksille. Erilaiset haavoi ttuvuudet haittaavat kuitenkin vielä tieto- ja 
viestintätekniikan lisäkehitystä ja omaksumi sta käyttäjien keskuudessa. Tavoitteena on kerätä 
ja arvioida mikroyritysten tämän alan tarpeita  ja odotuksia. ENISA pyrkii tähän edistämällä ja 
pilotoimalla rajat ylittäviä yhteistyömalleja mikroyritys ten verkko- ja tie toturvavalmiuksien 
parantamisen alalla toimivien mielipidevaiku ttajien ja järjestöjen välillä, kehittämällä 
mikroyrityksille suunnattuja sertifiointijärjes telmiä ja muille kuin alan asiantuntijoille 
tarkoitettuja tietoturvavaatimusten täyttymisen arviointijärjestelmiä, luomalla ja pilotoimalla 
hyviä käytänteitä liiketoiminnan jatkuvuude n hallinnan alalla sekä pohtimalla 
vaatimustenmukaisuusmalleja, joiden avulla  pk- ja mikroyrityks et voivat kuvata 
tietoturvatavoitteensa ja l aatia etenemissuunnitelmat niiden saavuttamiseksi. 
1.4.2. Erityistavoite (erityis tavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteise ssa johtamis- ja 
budjetointijärjestelmässä   
Erityistavoite  
Parannetaan verkko- ja tietoturvaa, luodaan verkko- ja tietoturvakulttuuri kansalaisten, 
kuluttajien, yritysten ja julkisen sektorin  organisaatioiden hyödyks i sekä yksilöidään 
tulevaisuuden verkkojen ja in ternetin myötä esiin nousev ia poliittisia haasteita.  
Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisess a johtamis- ja budjetointijärjestelmässä  
Sähköistä viestintää koskeva polit iikka ja verkkoturvallisuus 
                                                 
16 Tämä tuki hyödyntää ENISAn vuosina 2006 ja 2007 tekemää työtä, joka liittyy yhteiseen kieleen eID-tunnisteiden 
yhteentoimivuuden parantamiseksi. 
17 Järjestelmä perustuu vuonna 2007 tehtyyn työhön etenemissuunnitelman määrittelemiseksi eurooppalaisten 
verkko- ja tietoturvan hyvien käytänteiden välittämistä varten. 
FI 8   FI 1.4.3.  Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset  
Saavutetaan korkeatasoinen verkko - ja tietoturva EU:ssa sekä kehitetään sen kansalaisia, 
kuluttajia, yrityksiä ja julkisen sektor in organisaatioita hyödyttävä verkko- ja 
tietoturvakulttuuri, ja edistetään siten sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. 
1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit   
Ks. kohta 1.4.1 edellä.  
1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut   
1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella va stataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä   
ENISA perustettiin alun perin vuonna 2004 käsittel emään verkko- ja tietoturvaan kohdistuvia 
uhkia ja mahdollisia loukkauksia. Verkko- ja tieto turvaan liittyvät haas teet ovat sittemmin 
kehittyneet teknologian ja markkinoiden myötä ja niihin on perehdytty lisää niin, että nyt 
kyetään tarkemmin ja aj antasaistetusti kuvailemaan todetut ongelmat ja se, miten verkko- ja 
tietoturvan muuttuva tilanne niih in vaikuttaa. Talli nnassa pidetyn kriittis ten infrastruktuurien 
suojaamista koskeneen ministerikonferenssin puh eenjohtajan päätelmissä todettiin erityisesti, 
että "edessämme olevat uudet ja pitkäaikaiset  haasteet edellyttävät kuitenkin viraston 
toimeksiannon perinpohjaista uudelleenharkintaa ja  -muotoilua, jotta keskityttäisiin enemmän 
EU:n painopisteisiin ja tarp eisiin; saavutettaisiin joustavammat reagointivalmiudet; 
kehitettäisiin Euroopan taitoja ja  pätevyyksiä; ja tuettaisiin vi raston toiminnan tehokkuutta ja 
yleistä vaikutusta. Tällä tavoin ENISAsta voidaan  tehdä pysyvä apu kaikille jäsenvaltioille ja 
koko Euroopan unionille." 
Tämän ehdotuksen ohella komissio ehdottaa ENIS A-asetusta, jolla korva ttaisiin asetus (EY) 
N:o 460/2004, uudistettaisiin  perusteellisesti viraston toim intaa koskevia säännöksiä ja 
perustettaisiin virasto viiden vuoden kaudeksi.  Komissio on kuitenkin tie toinen siitä, että 
lainsäädäntömenettely Euroopan parlamentissa ja  neuvostossa saattaa ed ellyttää aikaa vieviä 
keskusteluja ehdotuksesta, ja on vaarassa synt yä oikeudellinen tyhjiö , ellei viraston uutta 
toimikautta vahvisteta ennen nykyisen toimikauden päättymistä. 
Jotta keskusteluille jäisi riittävästi aikaa, komissio ehdottaa tätä asetusta, jolla viraston 
nykyistä toimikautta jatketaan 18 kuukaudella. 
1.5.2. Unionin toiminnasta saatava lisäarvo  
Verkko- ja tietoturvaongelmat ei vät noudattele kans allisia rajoja, eikä ni ihin näin ollen voida 
tehokkaasti puuttua pelkästään kansallisen tason toimin. Samalla viranomaiset eri 
jäsenvaltioissa käsittelevät ongelmaa hyvin eri tavoin. Nämä erot voiva t merkittävästi haitata 
tarvittavien EU:n laajuisten mekanismien to teuttamista verkko- ja tietoturvatilanteen 
kohentamiseksi Euroopassa. Tiet o- ja viestintäteknisten infr astruktuurien keskinäisten 
riippuvuussuhteiden vuoksi on edelleen  niin, että tietyn jäsenvalt ion kansallisen tason toimien 
tuloksellisuus kärsii edelleen suuressa määrin riittämättömistä toimenpiteistä toisissa 
jäsenvaltioissa ja sitä heiken tää järjestelmällisen rajat ylit tävän yhteistyön puute. Ongelmiin 
yhdessä jäsenvaltiossa johtavat ri ittämättömät verkko- ja tietotur vatoimet saattavat aiheuttaa 
palvelukatkoksia muissa jäsenvaltioissa.  
FI 9   FI Tietoturvavaatimusten hajanaisuus aiheuttaa myös lisäkustannuksia EU:n tasolla toimiville 
yrityksille ja johtaa pirstale isuuteen ja kilpailukyvyn puuttees een Euroopan sisämarkkinoilla. 
Vaikka riippuvuus verkko- ja ti etojärjestelmistä lisääntyy, valm istautuminen uhkatekijöiden 
varalta vaikuttaa riittämättömältä.  
Nykyisissä kansallisissa varhai svaroitus- ja reagointijärjes telmissä on vakavia puutteita. 
Verkkoturvan loukkausten valvontaan ja rapo rtointiin liittyvät prosessit ja käytännöt 
poikkeavat suuresti toisistaan eri jäsenvaltioissa. Joissain maissa prosessit eivät ole 
säännönmukaisia ja toisissa ei ole nimetty toimivaltaista virano maista käsittelemään 
loukkauksia koskevia ilmoituksia. Yhteiseurooppalais ia järjestelmiä ei ole. Tästä johtuu, että 
verkko- ja tietoturvaloukkauks et voisivat vakavasti keskey ttää perushyödykkeiden tarjonnan. 
Tähän olisi varauduttava riittäv in vastatoimin. Kriittisistä tie toinfrastruktuureista annetussa 
komission tiedonannossa korostetaan, että Eurooppa tarvitsee varhaisvaroitus- ja 
reagointivalmiuksia, joita voitaisiin tuke a Euroopan mittakaavassa toteutettavilla 
harjoituksilla. 
On olemassa selkeä tarve poliittisille toimille, joilla pyritään ennakoivasti yksilöimään verkko- 
ja tietoturvariskejä ja haa voittuvuuksia, luodaan tarvittavat reagointimekanismit (esim. 
määrittelemällä hyviä käytänteitä ja levittämällä n iiden käyttöä) ja varmistetaan, että kaikki 
sidosryhmät tuntevat nämä reagoint imekanismit ja käyttävät niitä. 
1.5.3. Vastaavista toimista saa dut tärkeimmät kokemukset  
Ulkopuolinen asiantuntijapaneeli suoritti vuosin a 2006/2007 ENISA-asetuksen 25 artiklan 
mukaisesti arvioinnin, jossa arvioitiin formatiivi sesti viraston työtapoja, organisaatiota ja 
tehtäviä ja tehtiin tarpeen muk aan parannusehdotuksia. On hyvä mu istaa, että arviointi tehtiin 
vain vuosi ENISAn toiminnan käynnistymisestä. Arviointiraportin18 mukaan ENISAn 
perustamisen alkuperäiset poliittis et perustelut olivat edelleen päteviä. Lisäksi siinä nostettiin 
esiin kehitystarpeita liit tyen viraston näkyvyyteen ja kykyyn aikaansaada merkittäviä 
vaikutuksia. Esiin nostettuja seikkoja olivat vira ston organisaatiora kenne, viraston 
operatiivisen henkilöstön osaamisjakauma ja koko sekä syrjäisen sijainnin aiheuttamat 
organisatoriset haasteet. 
Ks. myös kohta 1.5.1 edellä. 
1.5.4. Yhteensopivuus muiden toimien kanssa ja mahdolliset synergiaedut  
ENISAn tulevaisuutta on tarkas teltu yleisessä verkko- ja tiet oturvakeskustelussa ja muissa 
poliittisissa aloitteissa, joissa keskityt ään verkko- ja tietoturvan tulevaisuuteen. 
                                                 
18 Ks. http://ec.europa.eu/dgs/information_society/eva luation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf. 
FI 10   FI 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto   
; Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu .  
– ; Ehdotus/aloite koskee kautta 14.3.2012–13.9.2013.  
– ; Rahoitusvaikutuksia vuosina 2012–2013. 
 Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu . 
– Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, 
– minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 
1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 19  
 komissio hallinnoi suoraan keskitetysti   
; epäsuora keskitetty hallinnointi , jossa täytäntöönpanotehtävät on siirretty 
–  toimeenpanovirastoille  
– ; yhteisöjen perustamille elimille20  
–  kansallisille julkisoikeudellisille yhteisö ille tai julkisen palvelun tehtäviä 
suorittaville yhteisöille  
–  henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopa n unionista tehdyn sopimuksen 
V osaston mukaisia erityistoimia ja jotk a nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan 
mukaisessa perussäädöksessä  
 hallinnointi yhteistyössä  jäsenvaltioiden kanssa  
 hajautettu hallinnointi  yhteistyössä kolmansien maiden kanssa   
 hallinnointi yhteistyössä  kansainvälisten järjestöjen kanssa ( tarkennettava ) 
                                                 
19 Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja  viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston 
verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/ budgmanag/budgmanag_en.html . 
20 Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. 
FI 11   FI 2. HALLINNOINTI   
2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt   
Pääjohtaja on vastuussa viraston toiminnan seurannasta ja edistyksen arvioinnista sen 
tavoitteisiin nähden ja raportoi siitä johtokunnalle vuosittain.  
Pääjohtaja laatii yleiskertomuksen, jossa käs itellään kaikkia viraston edellisen vuoden toimia 
ja ennen kaikkea verrataan saavutettuja tu loksia vuosittaisen työohjelman tavoitteisiin. Kun 
johtokunta on hyväksynyt kertomuksen, se toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, 
komissiolle, tilintarkastu stuomioistuimelle, Euroopan talous- ja  sosiaalikomitealle  ja alueiden 
komitealle ja julkaistaan. 
2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä   
2.2.1. Todetut riskit   
ENISA perustettiin vuonna 2004, minkä jälkeen siihen on kohdistettu sekä ulkoisia että 
sisäisiä arviointeja. 
Ensimmäinen vaihe oli ENISAn perustamis asetuksen 25 artiklan mukainen ENISAn 
riippumaton arviointi, jonka suoritti ul kopuolinen asiantuntijapaneeli kaudella 2006–2007. 
Ulkoisen asiantuntijapa neelin raportissa21 vahvistettiin, että ENISAn perustamiseen alun perin 
johtaneet syyt ja sen alkuperäiset tavoitteet ova t edelleen ajankohtaisia, ja siinä tuotiin myös 
esiin ongelmia, joihin on syytä puuttua. 
Komissio raportoi maaliskuussa 200 7 arvioinnista johtokunnalle, j oka esitti sen jälkeen omat 
suosituksensa viraston tulevaisuudesta ja  ENISAn perustamisasetukseen tehtävistä 
muutoksista22. 
Kesäkuussa 2007 komissio esitti oman arvionsa ul koisen arvioinnin tuloksista ja johtokunnan 
suosituksista Euroopan parlamentille ja  neuvostolle annetussa tiedonannossa23. Tiedonannon 
mukaan oli päätettävä, jatketaanko viraston toimeksiantoa vai korvataanko virasto jollain 
muulla järjestelyllä, kuten sidosryhmien pysyvä llä foorumilla tai turvallisuusorganisaatioiden 
verkostolla. Tiedonannolla käynnis tettiin myös julkinen kuuleminen24 aiheesta. Siinä 
eurooppalaisia sidosryhmiä pyydettiin vastaamaan  kyselyyn, joka ohjaisi asiasta käytäviä 
jatkokeskusteluja.  
Vuonna 2009 komissio käynnisti vaikutusten arvioinni n, jossa tarkastellaan  eri vaihtoehtoja 
ENISAn tulevaisuutta silmällä pitäen. Vai kutusten arviointi on liite tty ehdotukseen ENISA-
asetukseksi, jolla korvattaisi in asetus (EY) N:o 460/2004. 
                                                 
21 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm . 
22 Kuten ENISA-asetuksen 25 artiklassa säädetään. ENISAn johtokunnan hyväksymä asiakirja, joka sisältää myös 
johtokunnan perustelut, on kokonaisuudessaan saatavi ssa osoitteesta: http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm. 
23 Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvos tolle: Euroopan verkko- ja tietoturvaviraston (ENISA) 
arviointi, KOM(2007) 285 lopullinen, 1.6.2007:  
http://eur-lex.europa.eu/Lex UriServ/LexUriServ.do?ur i=CELEX:52007DC0285:FI:NOT. 
24 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en. 
FI 12   FI 2.2.2. Valvontamenetelmä(t)   
Ks. kohta 2.2.1.  
2.3. Toimenpiteet petosten ja sään töjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi   
Viraston henkilöstö tarkastaa ka ikista palveluista ta i pyydetyistä tutkimuks ista suoritettavat 
maksut ennen niiden maksamista ott aen huomioon mahdolliset sopimusvelvoitteet, 
taloudenpidon periaatteet sekä moitteettoman vara inhoidon tai hallinnon periaatteet. Kaikkiin 
viraston ja maksujen vastaanottajien välisiin sopimuksiin sisällytetään petosten torjuntaa 
koskevia määräyksiä (valvonta, selontekovaatimukset jne.). 
FI 13   FI 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN  ARVIOIDUT  RAHOITUSVAIKUTUKSET   
3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoit uskehyksen otsakkeet  ja menopuolen 
budjettikohdat   
• Talousarviossa jo olevat budjettikohdat  
Budjettikohta  Menolaji  Rahoitusosuudet  
Moniv. rahoitus-
kehyksen otsake  Numero/kuvaus  JM/EI-JM25
 EFTA-
mailta26 
 ehdokas-
mailta27 
 kolman-
silta 
mailta  varainhoito-
asetuksen 
18 artiklan 1 kohdan 
aa alakohdassa 
tarkoitetut 
rahoitusosuudet  
09 02 03 01 Euroopan verkko- ja 
tietoturvavirasto – Avustus osastoille 
1 ja 2 JM KYLLÄ  EI EI EI 1 a. Kasvua ja 
työllisyyttä 
edistävä 
kilpailukyky  09 02 03 02 Euroopan verkko- ja 
tietoturvavirasto – Avustus osastoon 
3 JM KYLLÄ  EI EI EI 
09 01 01 Menot tietoyhteiskunnan ja 
viestinten toimintalohkon 
palveluksessa olevasta henkilöstöstä  EI-JM  EI EI EI EI 
5 Hallintomenot  
09 01 02 11 Muut hallintomenot  EI-JM  EI EI EI EI 
                                                 
25 JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. 
26 EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.   
27 Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. 
 
FI 14  3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin   
3.2.1. Yhteenveto arvioiduista  vaikutuksista menoihin   
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
Monivuotisen rahoit uskehyksen otsake:   1.a  Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky 
 
ENISA    14.3.–
31.12.2
012 1.1.–
13.9.20
13 YHTEENSÄ  
Toimintamäärärahat     
Sitoumukset  (1) 2,073 1,734 3,807 09 02 03 02 Euroopan verkko- ja 
tietoturvavirasto – Avustus osastoon 3  Maksut  (2) 2,073 1,734 3,807 
Hallintomäärärahat     
09 02 03 01 Euroopan verkko- ja 
tietoturvavirasto – Avustus osastoille 1 ja 2
  (3) 4,600 4,291 8,891 
Sitoumukset  =1 +3 6,673 6,025 12,698 Määrärahat YHTEENSÄ 
otsakkeessa 1 a  Maksut  =2+3 6,673 6,025 12,698 
 
Sitoumukset  (4) 2,073 1,734 3,807 y Toimintamäärärahat YHTEENSÄ  
Maksut  (5) 2,073 1,734 3,807 
y Tiettyjen toimintaohjelmien määrärahoista katettavat 
hallintomäärärahat YHTEENSÄ  (6) 4,600 4,291 8,891 
Määrärahat YHTEENSÄ monivuotisen Sitoumukset  =4+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
FI 15  rahoituskehyksen otsakkeessa 1.a 
"Kasvua ja työllisyyttä edistävä 
kilpailukyky"  Maksut  =5+ 6 6,673 6,025 12,698 
 
  
 
FI 16  milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
Monivuotisen rahoit uskehyksen otsake: 5  Hallintomenot 
 
 14.3.–
31.12.201
2 1.1.–
13.9.2013  Yhteensä  
Henkilöresurssit  0,342 0,299 0,641 
Muut hallintomenot  0,008 0,007 0,015 
DG INFSO 
YHTEENSÄ  Määrärahat  0,350 0,306 0,656 
 
Monivuotisen 
rahoituskehyksen 
OTSAKKEESEEN 5 
kuuluvat määrärahat 
YHTEENSÄ  (Sitoumukset 
yhteensä = maksut 
yhteensä)  0,350 0,306 0,656 
 
 14.3.–
31.12.201
2 1.1.–
13.9.2013  Yhteensä  
Sitoumukset  7,023 6,331 13,354 Monivuotisen 
rahoituskehyksen 
OTSAKKEISIIN 1 –5 
kuuluvat määrärahat 
YHTEENSÄ  Maksut  
7,023 6,331 13,354 
 
 
FI 17  3.2.2. Arvioidut vaikutukse t toimintamäärärahoihin   
–  Ehdotus/aloite ei edellytä  toimintamäärärahoja.  
– ; Ehdotus/aloite edellyttää toim intamäärärahoja seuraavasti: 
Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 
Tavoitteet ja tuotokset  
 
Ø 14.3.–31.12.2012  1.1.–13.9.2013  YHTEENSÄ  
Eurooppalaisten sähköisen viestinnän verkkojen sietokyvyn 
parantaminen  0,237 0,198 0,435 
Jäsenvaltioiden yhteistyön kehittäminen ja ylläpitäminen  0,237 0,198 0,435 
Esiin nousevien riskien tunnistaminen luottamuksen 0,169 0,141 0,310 
Mikroyritykset ja tietotekniikka  0,087 0,072 0,159 
Horisontaalisen toiminnan hallinto  1,344 1,124 2,468 
KUSTANNUKSET YHTEENSÄ  2,073 1,734 3,807 
 
FI 18   FI 3.2.3. Arvioidut vaikutukse t hallintomäärärahoihin28 
3.2.3.1. Yhteenveto  
–  Ehdotus/aloite ei edellytä  hallintomäärärahoja.  
– ; Ehdotus/aloite edellyttää hall intomäärärahoja seuraavasti: 
a) Monivuotisen rahoituskehyksen ot sakkeeseen 5 kuuluvat hallintomenot 
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
Monivuotisen 
rahoituskehyksen 
OTSAKE 5  14.3.–
31.12.201
2 1.1.–
13.9.2013  YHTEENSÄ  
 
Henkilöresurssit  0,342 0,299 0,641 
Muut hallintomenot  0,008 0,007 0,015 
 
YHTEENSÄ  0,350 0,306 0,656 
b) ENISAan liittyvät hallin tomenot – sisältyvät budjetti kohtaan "09.020301 Euroopan verkko- 
ja tietoturvavirasto: osasto 1 – henkilöst ö ja osasto 2 – viraston toiminta".  
milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 
 14.3.–
31.12.201
2 1.1.–
13.9.2013  YHTEEN
SÄ 
 
Henkilöresurssit - 
Osasto 1 – 
Henkilöstö  4,216 3,916 8,132 
Muut hallintomenot 
– Osasto 2 – Viraston toiminta
 0,384 0,375 0,759 
 
YHTEENSÄ  4,600 4,291 8,891
                                                 
28 Rahoitusselvityksen liitettä ei ole täytetty, koska se ei koske tätä ehdotusta.  
 
FI 19   FI  3.2.3.2.  Henkilöresurssien arvioitu tarve   
–  Ehdotus/aloite ei edelly tä henkilöresursseja.  
– ; Ehdotus/aloite edellyttää he nkilöresursseja seuraavasti: 
a) Henkilöresurssit komissiossa 
 14.3.–
31.12.2012  1.1.–
13.9.2013  
Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja 
väliaikaiset toimihenkilöt) (kokoaikaisiksi muutettuina)  
XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja 
komission edustustot)  3,5 3,5 
YHTEENSÄ  3,5 3,5 
 
b) ENISAn henkilöresurssit  
 14.3.–
31.12.2012  1.1.–
13.9.2013  
ENISAn henkilöstötaulukko (kokoaikaiseksi muutettuna)  
AD 29 29 
Virkamiehet ja 
väliaikaiset toimihenkilöt  
AST 15 15 
Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt YHTEENSÄ
 44 44 
Muu henkilöstö (kokoaik aiseksi muutettuna)  
Sopimussuhteiset toimihenkilöt  13 13 
Kansalliset asiantuntijat  5 5 
Muu henkilöstö YHTEENSÄ  18 18 
YHTEENSÄ  62 62 
 
 
FI 20   FI  
Kuvaus viraston henkilöstön tehtävistä: 
Virkamiehet ja väliaikaiset 
toimihenkilöt  Virasto 
– hoitaa edelleen neuvoa-antavia ja koordinoivia tehtäviä, joissa se kerää ja 
analysoi  tietoturvaa koskevaa tietoa . Nykyisin sekä julkiset että yksityiset 
tahot keräävät erilaisia tarkoituksia varten tietoa tietoturvaloukkauksista ja 
muista tietoturvallisuuden kannalta tärk eistä asioista. Euroopan tasolla ei 
kuitenkaan ole keskitettyä kokonaisuutta, j oka kattavasti keräisi ja analysoisi 
tietoja sekä antaisi lausuntoja ja neuvoja unionin verkko- ja 
tietoturvapolitiikan kehittämisen tueksi;  
– toimii osaamiskeskuksena , josta sekä jäsenvaltiot että EU:n toimielimet 
voivat pyytää lausuntoja ja neuvoja turvallisuuteen liittyvissä teknisissä 
asioissa ; 
– osallistuu tietoturva-alan eri toimijoiden väliseen yleiseen yhteistyöhön  
esimerkiksi avustamalla tietotu rvallisen sähköisen liiketoiminnan 
tukitoimien seurannassa. Tällainen yhteistyö on keskeinen edellytys 
verkkojen ja tietojärjestelmien tu rvalliselle toiminnalle Euroopassa. 
Kaikkien asianosaisten mukanaolo on tarpeen;  
– pyrkii osaltaan koordinoimaan tietoturva-ajattelua tukemalla 
jäsenvaltioita  esimerkiksi riskinarvioinnin edistämisessä  ja 
tiedotuskampanjoiden järjestämisessä;  
– varmistaa verkkojen ja tietojärjestelmien yhteentoimivuuden  
jäsenvaltioiden soveltaessa  turvallisuuteen vaikuttavia teknisiä vaatimuksia;  
– kartoittaa standardointitarpeita , arvioi nykyisiä turvallisuusnormeja ja 
sertifiointijärjestelmiä ja edistää n iiden mahdollisimman laajaa käyttöä 
eurooppalaisen lainsäädännön tukena; 
– tukee alan kansainvälistä yhteistyötä , joka on yhä välttämättömämpää 
verkko- ja tietoturvan maailmanlaajuisesta luonteesta johtuen.   
Ulkopuolinen henkilöstö  – Ks. edellä  
 
FI 21   FI 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa   
– ; Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. 
–  Ehdotus/aloite edelly ttää rahoituskehyksen as ianomaisen otsakkeen 
rahoitussuunnitelman muuttamista. 
–  Ehdotus/aloite edellyttää joustovä lineen varojen käyttöön ottamista tai 
monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista29. 
3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen   
–  Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.  
– ; Ehdotuksen/aloitteen rahoittamis een osallistuu ulkopuolisia tahoja 
seuraavasti (koskee budjet tikohtia 09.020301 ja 09.020302): 
Ohjeelliset määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)  
 14.3.–
31.12.2012  1.1.–13.9.2013  Yhteensä  
EFTA  0,160 0,145 0,305 
 
 
 
                                                 
29 Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. 
 
FI 22   FI 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin   
– ; Ehdotuksella/aloitteella ei  ole vaikutuksia tuloihin. 
–  Ehdotuksella/aloitteella on vai kutuksia tuloihin seuraavasti: 
–  vaikutukset omiin varoihin  
–  vaikutukset sekalaisiin tuloihin