[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 7.4.2008

KOM(2008) 172 lopullinen

2008/0067 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

Keski-Aasian maiden kelpoisuudesta saada rahoitusta yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla

{SEC(2008) 417}

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. Ehdotuksen tausta |

110 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämän ehdotuksen neuvoston päätökseksi tarkoituksena on vahvistaa viiden Keski-Aasian maan eli Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin kelpoisuus saada yhteisön takuun piiriin kuuluvaa Euroopan investointipankin rahoitusta neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla. Neuvoston päätöksen 2006/1016/EY 2 artiklan mukaisesti neuvosto tekee päätöksen EIP:n valtuuden käyttöönotosta kyseisissä maissa komission ehdotuksen perusteella. |

120 | Yleinen tausta Eurooppa-neuvosto hyväksyi 21.–22. kesäkuuta 2007 pitämässään kokouksessa Keski-Aasian maiden uutta kumppanuutta koskevan EU:n strategian, jäljempänä ’strategia’. Strategia toimii yleispuitteina EU:n suhteissa Keski-Aasian kanssa, ja siihen sisältyvät seuraavat EIP:n rahoituksen kannalta keskeiset alat: ihmisoikeudet, hyvä hallintotapa ja demokratia, taloudellinen kehitys, kauppa ja investoinnit, energia, liikenne ja ympäristöpolitiikka. Strategia perustuu Keski-Aasian maiden itsenäistymisensä jälkeen saavuttamaan edistykseen sekä eri kumppanuus-, kauppa- ja yhteistyösopimusten täytäntöönpanossa saavutettuihin tuloksiin. EU:n ja kyseisen alueen maiden yhteisiin etuihin perustuvalla strategialla määritellään EU:n yhteistyön painopistealueet koko alueen osalta, mutta strategian täytäntöönpano on suunniteltu kunkin Keski-Aasian maan erityisvaatimusten ja kehityksen mukaisesti. Keski-Aasian maiden kanssa tehtävän yhteistyön tehostamiseksi strategiassa mainitaan seuraavaa: ”Vahvistetaan vuorovaikutusta kansainvälisten rahoituslaitosten kuten Maailmanpankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa. Euroopan investointipankilla (EIP) tulisi olla tärkeä asema EU:ta kiinnostavien Keski-Aasiassa toteutettavien hankkeiden rahoittamisessa.” Keski-Aasian maat Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan ovat itsenäistymisensä jälkeen kehittyneet huomattavasti sekä poliittisesti että taloudellisesti. Ne ovat vakiinnuttaneet asemansa itsenäisinä valtioina sekä lujittaneet etnisten ryhmien välistä ymmärtämystä ja uskontojen välistä keskustelua. Liittyessään Etyjiin ne hyväksyivät järjestön arvot, normit ja sitoumukset. Allekirjoittamalla Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhatjulistuksen ne asettivat itselleen kunnianhimoisia tavoitteita kestävän kehityksen turvaamiseksi, ja tavoitteet kuvastuvat näiden maiden kansallisissa köyhyyden vähentämistä koskevissa strategia-asiakirjoissa tai vastaavissa väestöjensä hyvinvoinnin parantamista koskevissa kansallisissa strategioissa. EU on sitoutunut strategian puitteissa aloittamaan säännöllisen, tuloskeskeinen vuoropuhelun ihmisoikeuksista kunkin Keski-Aasian valtion kanssa. EU:lla on erilliset kumppanuus- ja yhteistyösopimukset kaikkien viiden Keski-Aasian maan kanssa, vaikka vain Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin kanssa tehdyt sopimukset ovat voimassa. Kaikki EU:n jäsenvaltiot eivät ole vielä ratifioineet kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia Tadžikistan ja Turkmenistanin kanssa. Kyseiset kahdenvälisyyteen perustuvat sopimukset muodostavat kuitenkin yhteiset alueelliset puitteet EU:n yhteistyölle kaikkien viiden Keski-Aasian maan kanssa. Neuvoston päätöksessä 2006/1016/EY määritellään, että Keski-Aasiassa EIP:n olisi keskityttävä merkittäviin energiahuolto- ja energian kuljetushankkeisiin, joilla on rajatylittäviä vaikutuksia. Keski-Aasialla on huomattavien hiilivetyvarojensa ja Euroopan markkinoille suuntautuvien kuljetusväylien kannalta suotuisan maantieteellisen sijaintinsa ansiosta mahdollisuus olla merkittävässä asemassa EU:n energiahuollon varmistajana. Lisäksi komissio katsoo, että maiden, joita tämä ehdotus koskee, olisi niiden makrotaloudellisten olosuhteiden vuoksi voitava saada EIP:n rahoitusta. Eräille näistä maista rahoitusta olisi myönnettävä erityisedellytyksin. Keski-Aasian maiden talouksien tuotannon kasvu on ollut erittäin nopeaa viimeksi kuluneina vuosina. Vahva BKT:n kasvu, joka on ollut nopeimpien joukossa koko maailmassa ja jota on edistänyt varovainen makrotalouspolitiikka sekä alueen köyhimpien maiden (Kirgisia ja Tadžikistan) osalta monen- ja kahdenvälisten velkojien ja avunantajien edullisin ehdoin myöntämä laajamittainen rahoitustuki, on lujittanut ulkoista rahoitusasemaa ja parantanut alueen velanhoitokykyä. Velan supistamisen ja virallisten valuuttavarantojen kasvattamisen ansiosta alueella on paremmat mahdollisuudet selvitä häiriöistä ja käsitellä kehitystarpeita. Viiden Keski-Aasian maan talous- ja rahoitustilanteet vaihtelevat kuitenkin huomattavasti. Kazakstaniin, joka on keskitulotason kehittyvä talous ja merkittävä luonnonvarojen (pääasiassa hiilivetyjen) viejä, suuntautuu huomattavia suoria ulkomaisia investointeja, ja sillä on mahdollisuus hankkia rahoitusta kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta. Turkmenistanin, joka on toinen merkittävä hiilivetyjen tuottaja ja viejä, rahoitusasema on myös hyvä. Vaikka alueen kolme muuta maata ovat paljon köyhempiä ja niillä on paljon vähemmän vientiin kelpaavia varoja (Uzbekistanilla on paljon potentiaalia, jota on vielä kehitettävä), ne ovat kuitenkin lujittaneet rahoitusasemaansa huomattavasti. Kirgisian ja Tadžikistanin ulkoinen rahoitusasema on kuitenkin yhä heikko, ja se voi heiketä huomattavasti, jos maat ottavat lisää lainaa epäedullisin ehdoin. Sen vuoksi Kirgisialle ja Tadžikistanille olisi myönnettävä EIP:n rahoitusta vain rahoituspaketteina, joissa on suuri avustusosuus. EIP:n toiminta kyseisissä maissa kuuluu komission, EIP:n sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 15. joulukuuta 2006 allekirjoittaman, yhteistyötä Itä-Euroopassa, Etelä-Kaukasuksella, Venäjällä ja Keski-Aasiassa koskevan kolmenkeskisen yhteisymmärryspöytäkirjan soveltamisalaan. Sen vuoksi EIP:n toiminta näissä maissa on yhtenäistä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin toimien kanssa alueella. Lisäksi 13. heinäkuuta 2007 allekirjoitettiin komission, EIP:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, Mustanmeren kauppa- ja kehityspankin, Euroopan neuvoston kehityspankin, Kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin, Kansainvälisen rahoitusyhtiön ja Pohjoismaiden investointipankin välinen, Keski-Aasian maissa tehtävää yhteistyötä koskeva monenvälinen yhteisymmärryspöytäkirja. Lisätietoja Keski-Aasian maiden taloudellisesta kehityksestä on saatavilla komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta (SEC (2008) xxx). |

130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Kuten edellä on mainittu, ehdotus koskee Keski-Aasian maiden kelpoisuutta saada rahoitusta neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla. |

140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ehdotus perustuu EIP:n toiminnan aloittamista Keski-Aasian maissa koskevaan Eurooppa-neuvoston pyyntöön. EIP:n toiminta täydentää komission kehitysyhteistyön rahoitusvälineen (DCI) puitteissa toimittamaa muuta apua. Lisäksi viittä Keski-Aasian tasavaltaa Kazakstania, Kirgisiaa, Tadžikistania, Turkmenistania ja Uzbekistania kehotetaan myös osallistumaan eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen alueellisiin aloitteisiin ja ohjelmiin EU:n ja Keski-Aasian suhteiden syventämiseksi. Komissio hyväksyi 27. huhtikuuta 2007 Keski-Aasian alueellista avustusstrategiaa vuosiksi 2007–2013 koskevan asiakirjan ja maaohjelmasuunnitelman vuosiksi 2007–2010 DCI:n puitteissa. Alueellinen avustusstrategia on väline, jolla tuetaan poliittisen vuoropuhelun syventämistä Keski-Aasian maiden kanssa alueellisella ja kansallisella tasolla. Siinä keskitytään alueellisella tasolla EU:n, alueen ja EU:n naapuruusmaiden välisten yhteyksien vahvistamiseen liikenne-, energia- ja viestintäverkkojen avulla ja kansallisella tasolla hyvän hallintotavan (julkisten varojen hoito ja oikeuslaitos) sekä köyhimpien maiden (Kirgisia ja Tadžikistan) köyhyyden vähentämisen avulla. Erityisesti parhaiden mahdollisten vaikutusten ja synergiaetujen varmistamiseksi Keski-Aasian energia-, liikenne- ja ympäristöalan alueellisten erityistoimien painopisteet ovat eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) asianomaisten alueohjelmien mukaisia, ja toimille voidaan myöntää EY:n rahoitusta ENPI:n itäisen alueohjelman kautta (ENPI-asetuksen 27 artiklan perusteella). Kyseistä aluetta koskevan EU:n suuremman sitoutumisen mukaisesti Keski-Aasiaan osoitettavia EY:n avustusmäärärahoja lisätään huomattavasti uudessa rahoituskehyksessä vuosiksi 2007–2013 yhteensä 750 miljoonaan euroon (kiinteät hinnat) kehitysyhteistyön rahoitusvälineestä alueelle vuosittain myönnettävän määrärahan keskiarvon noustessa 58 miljoonasta eurosta vuonna 2007 139 miljoonaan euroon vuonna 2013. Eurooppa-neuvosto on pyytänyt, että neuvosto ja komissio tarkastelisivat säännöllisesti strategian täytäntöönpanon edistymistä ja toimittaisivat Eurooppa-neuvostolle edistymistä koskevan kertomuksen vuoden 2008 puoliväliin mennessä. |

2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |

Intressitahojen kuuleminen |

211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista EIP:tä ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia kuultiin komission, EIP:n sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 15. joulukuuta 2006 allekirjoittaman, yhteistyötä Itä-Euroopassa, Etelä-Kaukasuksella, Venäjällä ja Keski-Aasiassa koskevan kolmenkeskisen yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla perustetun ohjauskomitean kokouksessa. |

212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon EIP ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki eivät ole vastustaneet EIP:n valtuuden käyttöönottoa Keski-Aasiassa. |

Asiantuntijatiedon käyttö |

221 | Ulkopuolista asiantuntemusta ei tarvittu. |

230 | Vaikutusten arviointi Viittä Keski-Aasian maata koskevan EIP:n valtuuden käyttöönotto tapahtuu neuvoston päätöksen 2006/1016/EY mukaisesti. EIP:n rahoitustoimien enimmäismääriin ei tule muutoksia. Aasian ohjeellinen enimmäismäärä on edelleen 1 miljardi euroa. Tutkittavana olleen toisen vaihtoehdon mukaan olisi ehdotettu, että viittä Keski-Aasian maata koskevaa EIP:n valtuutta ei olisi otettu käyttöön. Tätä ei kuitenkaan pidetty soveltuvana vaihtoehtona Eurooppa-neuvoston antaman suosituksen perusteella. Sen mukaan EIP:llä olisi oltava merkittävä asema EU:n edun mukaisten hankkeiden rahoittamisessa Keski-Aasiassa. |

3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |

305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Tämän ehdotuksen neuvoston päätökseksi tarkoituksena on vahvistaa viiden Keski-Aasian maan eli Kazakstanin, Kirgisian, Tadžikistanin, Turkmenistanin ja Uzbekistanin kelpoisuus saada Euroopan investointipankin rahoitusta neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla. |

310 | Oikeusperusta Neuvoston päätöksen 2006/1016/EY 2 artiklan mukaisesti säädösehdotus perustuu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 181 a artiklaan. Olisi huomattava, että Euroopan parlamentti on kyseenalaistanut oikeusperustan, jolle neuvoston päätöksen 2006/1016/EY hyväksyminen perustuu, nostamalla Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kumoamiskanteen (asia C-155/07) ja esittämällä, että päätös on kehitysyhteistyöpolitiikan väline, joka olisi pitänyt hyväksyä EY:n perustamissopimuksen 179 ja 181 a artiklan kaksinkertaisen oikeusperustan eikä ainoastaan 181 a artiklan perusteella. Siltä varalta että Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tekee kumoamista puoltavan päätöksen, parlamentti pyytää tuomioistuinta kuitenkin pitämään neuvoston päätöksen 2006/1016/EY voimassa uuden päätöksen hyväksymiseen asti. Tätä taustaa vasten komissio esittää tämän säädösehdotuksen perustamissopimuksen 181 a artiklan perusteella neuvoston päätöksen 2006/1016/EY vaatimusten mukaisesti. |

329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei siksi sovelleta. |

Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |

331 | Ehdotus koskee voimassa olevan neuvoston päätöksen säännöksen täytäntöönpanoa. |

332 | Ehdotuksella ei ole ylimääräisiä taloudellisia tai hallinnollisia vaikutuksia yhteisön eikä kansallisten tai paikallisten viranomaisten kannalta. |

Sääntelytavan valinta |

341 | Ehdotetut sääntelytavat: muu. |

342 | Muut säädöslajit eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Neuvoston päätöstä edellytetään neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla. |

4. Talousarviovaikutukset |

401 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |

5. Lisätiedot |

Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke |

531 | Neuvoston päätökseen 2006/1016/EY sisältyy uudelleentarkastelulauseke. |

532 | Neuvoston päätökseen 2006/1016/EY sisältyy tarkistuslauseke. |

533 | Neuvoston päätökseen 2006/1016/EY sisältyy raukeamislauseke. |

2008/0067 (CNS)

Ehdotus:

NEUVOSTON PÄÄTÖS,

Keski-Aasian maiden kelpoisuudesta saada rahoitusta yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta tehdyn neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 181 a artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen[1],

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[2],

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Yhteisön takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille yhteisön ulkopuolella toteutettuihin hankkeisiin liittyvistä lainoista ja lainatakauksista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyn neuvoston päätöksen 2006/1016/EY[3] 2 artiklan mukaisesti kun on kyse liitteessä 1 luetelluista ja tähdellä (”*”) merkityistä maista sekä maista, joita ei ole lueteltu liitteessä 1, tällaisen maan kelpoisuudesta saada yhteisön takuun piiriin kuuluvaa EIP:n rahoitusta päättää neuvosto tapauskohtaisesti perustamissopimuksen 181 a artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.

(2) Neuvoston asetuksen 2006/1016/EY liitteeseen 1 sisältyvien tähdellä (”*”) merkittyjen maiden joukossa on viisi Keski-Aasian maata, jotka ovat Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan.

(3) Keski-Aasian maiden uutta kumppanuutta koskevassa EU:n strategiassa, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi kokouksessaan 21–22 päivänä kesäkuuta 2007, korostetaan, että Euroopan investointipankilla (EIP) olisi oltava tärkeä asema EU:ta kiinnostavien Keski-Aasiassa toteutettavien hankkeiden rahoittamisessa.

(4) Keski-Aasian maiden makrotaloudelliset olosuhteet ja erityisesti ulkoisen rahoitusaseman ja velanhoidon tilanne ovat kohentuneet viime vuosina vahvan taloudellisen kasvun ja varovaisen makrotalouspolitiikan ansiosta, ja sen vuoksi niille olisi voitava myöntää EIP:n rahoitusta.

(5) Koska Kirgisian ja Tadžikistanin ulkoinen rahoitusasema on yhä heikko, näiden kahden maan olisi otettava lisälainaa ainoastaan edullisin ehdoin. Sen vuoksi Kirgisialle ja Tadžikistanille olisi myönnettävä EIP:n rahoitusta vain rahoituspaketteina, joissa on suuri avustusosuus.

(6) EIP:n rahoitusta Keski-Aasiassa olisi myönnettävä läheisessä yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa, erityisesti komission, EIP:n sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 15 päivänä joulukuuta 2006 allekirjoittaman, yhteistyötä Itä-Euroopassa, Etelä-Kaukasuksella, Venäjällä ja Keski-Aasiassa koskevan kolmenkeskisen yhteisymmärryspöytäkirjan ehtojen mukaisesti,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Kazakstan, Kirgisia, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan ovat kelpoisia saamaan yhteisön takuun piiriin kuuluvaa EIP:n rahoitusta neuvoston päätöksen 2006/1016/EY nojalla.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

[1] EUVL C , … , s. .

[2] EUVL C , … , s. .

[3] EUVL L 414, 19.12.2006, s. 95.