Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1996"



Virallinen lehti nro C 073 , 09/03/1998 s. 0032



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1996" (98/C 73/07) Komissio päätti 25. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1996". Asian valmistelusta vastannut aluekehityksen, yhdyskuntasuunnittelun ja maankäytön jaosto antoi lausuntonsa 18. marraskuuta 1997. Esittelijä oli José Bento Gonçalves. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 10. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 106 ääntä puolesta, ja 3 pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Kertomuksen aihe Kertomuksessa kuvaillaan edellisvuosina aloitettuja, parhaillaan käynnissä olevia toimia, jo loppuunsaatettuja sekä suunnitteilla olevia toimia ja tarkastellaan entistä perusteellisemmin ja kokonaisvaltaisemmin koheesiorahastotoimenpiteitä ja niiden vaikutuksia taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen. 1.2. Kertomuksen rakenne Vuosikertomuksen esitystavassa on otettu huomioon Euroopan parlamentin ja TSK:n aikaisempina vuosina esittämät huomautukset varsinkin siten, että ehdollisuuden soveltamista sekä tiedotus- ja mainontatoimia parantavia toimenpiteitä on kuvattu jäsennellysti. 1.2.1. Kertomukseen sisältyy erittäin syrjäisillä alueilla toteutettuja toimia käsittelevä osuus ja rahaston toimien vaikutusten arviointia käsittelevä osuus. 2. Yleistä 2.1. Kertomukseen tehdyt parannukset Koheesion rahoitusvälineestä ja sittemmin koheesiorahaston vuosikertomuksista aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti TSK on tyytyväinen tämänvuotiseen kertomukseen tehtyihin parannuksiin ja varsinkin siihen, että vuosikertomus on järjestelmällinen, avoin ja kokonaisvaltainen, minkä ansiosta kunkin toimenpiteen kulusta saa selkeämmän kuvan. 2.2. Eri rahastojen välinen toiminta Koheesiorahaston ja rakennerahastojen (EAKR, ESR, EMOTR, KOR) välisen toiminnan ja niiden täydentävyyden vertailumenettelyt ovat parantuneet, joten kertomuksesta saa kokonaiskäsityksen tukitoimista ja niiden yhteiskunnallisista, taloudellisista ja ympäristövaikutuksesta. 2.2.1. Investointihankkeiden ennakkoarvion avulla komissio haluaa varmistaa hankkeiden vaikutusten ja rahoituksen yhteensopivuuden siten, etteivät ne ole päällekkäisiä muiden rahastojen kanssa. Komissio pyrkii myös tukemaan sellaisia hankkeita, joiden tarkoituksena on parantaa tai täydentää muiden rahastojen tai EIP:n tukemia aloitteita, ja komissio arvostaa kyseisten elinten teknisiä ja rahoituksellisia selontekoja. 2.3. Vaikutusten tarkastelu Loppuunsaatettujen hankkeiden jälkiarviointi osoittaa, että hankkeilla on merkitystä seuraavilla aloilla: liikenne, saasteiden väheneminen, talousveden laadun koheneminen samoin kuin tätä perushyödykettä käyttävien talouksien määrän lisääntyminen. Rahaston tukitoimet ovat parantaneet huomattavasti jätevesihuoltoa ja viemäriverkostoa sekä kiintojätteen käsittelyä, minkä kansalaiset toki ymmärtävät. 2.3.1. Komissio tarkasteli vuonna 1996 ensi kerran sitä, miten jäsenvaltiot olivat noudattaneet omia lähentymisohjelmiaan ja miten ne olivat hoitaneet valtiontalouden alijäämän. Samalla komissio tutki, miten koheesiomaat ovat noudattaneet ehdollisuusperiaatetta. 2.3.2. Määrärahojen jakautuminen tasapuolisesti Määrärahojen tasapuolinen jakautuminen rahaston kahden tukikohteen, ympäristön ja liikenteen, kesken vakiintui vuonna 1996: ympäristöhankkeiden osuus oli 49,84 %, liikenteen infrastruktuurien 50,11 %, ja kokonaistalousarvio toteutui vuonna 1996 lähes sataprosenttisesti, joten neuvoston suosittelemat tavoitteet saavutettiin. 2.4. Painopistealat Koheesiorahasto on kiinnittänyt erityistä huomiota toiminnan painopistealoihin ja on suosinut seuraavanlaisia hankkeita: yleiseurooppalaiset tie- ja rautatieverkostot; juomaveden saanti; jätevesihuolto ja jätevesien puhdistus; kiinteän yhdyskuntajätteen käsittely. 2.4.1. Muut merkittävät toimet Kertomuksessa käsitellään myös muita ympäristötoimia, joista mainittakoon ennen kaikkea: rannikkovyöhykkeiden suojelu, aavikoitumista torjuva metsittäminen, elinympäristöjen ja luonnonsuojelu. 2.4.2. Tietoa työllisyysasteesta Kertomuksessa annetaan tietoja rahoitettujen hankkeiden työllisyysvaikutusten arvioinnista Euroopan parlamentin ja TSK:n suositusten mukaisesti. 2.5. Muut tiedot Kertomuksessa esitetään myös muita tietoja: Jäsenvaltioiden tai unionin tutkimuksissa ei paljastunut yhtään varojen väärinkäyttötapausta. Euroopan parlamentin huomautukset yhteisesti rahoitettujen hankkeiden tiedotus- ja mainontatoimista on otettu huomioon ja tarkoitukseen on käytetty useita tiedotusvälineitä. 3. Erityistä 3.1. Talousarvion toteuttaminen Koheesiorahaston varainhoitovuoden 1996 kokonaistalousarvioon tehtiin inflaatiotarkistus, jossa otettiin huomioon tarve siirtää 300 000 ecua petosten torjunnan koordinointiyksikön (UCLAF) otsakkeeseen. Indeksikorotusten jälkeen koheesiorahaston käytettävissä oli varainhoitovuonna 1996 maksusitoumusmäärärahoja 2 443,7 miljoonaa ecua ja maksumäärärahoja 1 919 miljoonaa ecua. 3.1.1. Varainhoitovuonna 1996 joulukuun 31. päivään mennessä toteutuneet maksusitoumukset olivat yhteensä 2 443,64 miljoonaa ecua eli 99,99 % käytettävissä olleista määrärahoista. Samaan ajanjaksoon mennessä toteutuneet maksumäärärahat olivat 1 871,982 miljoonaa ecua eli 97,75 % käytettävissä olleista määrärahoista. Luvut osoittavat koheesiorahaston talousarvion toteutuneen erittäin hyvin jäsenvaltioissa. Talous- ja sosiaalikomitea panee tyytyväisenä merkille, miten komissio ja jäsenvaltiot ovat saavuttaneet talousarvion korkean toteuttamisasteen varmistaen samalla yhtenäisvaluutan käyttöönottoperusteisiin liittyvän ehdollisuusperiaatteen noudattamisen. 3.2. Tuen jakautuminen aloittain Talous- ja sosiaalikomitea panee merkille, että koheesiorahaston varainhoidossa toteutui vuonna 1996 rahaston perustamisasetuksen 10 artiklan 2 kohdan edellytys, jonka mukaisesti on varmistettava ympäristöhankkeiden ja liikenteen infrastruktuurihankkeiden välinen tasapaino. Koheesiorahaston vuosien 1994 ja 1995 vuosikertomuksista antamissaan lausunnoissa TSK (), Euroopan parlamentti ja alueiden komitea ilmaisivat huolensa näiden kahden alan välisestä tasapainosta. Vuonna 1996 alojen kokonaisrahoitus koheesiorahaston maksumääräyksin ja maksuin jakautui prosentuaalisesti seuraavasti: ympäristö 49,89 %; liikenne 50,11 %. Määrärahat jakautuivat varainhoitovuonna 1996 jäsenvaltioittain seuraavasti: >TAULUKON PAIKKA> Näin ollen talous- ja sosiaalikomitea toteaa tyytyväisenä, että sen aiemmissa lausunnoissa esittämät suositukset ovat toteutuneet, ja ympäristöhankkeiden ja liikenteen infrastruktuurihankkeiden osuus rahoituksesta oli huomattavasti tasapainoisempi kaikissa jäsenvaltioissa, ja ainakin yhdessä jäsenvaltiossa ympäristöhankkeiden osuus oli huomattavasti vahvistunut. 3.3. Tuen jakautuminen jäsenvaltioittain Talous- ja sosiaalikomitea toteaa niin ikään, että talousarvion maksusitoumusmäärärahat jakautuivat edelleen jäsenvaltioiden kesken ohjeellisen keskiarvon mukaisesti. >TAULUKON PAIKKA> Maksumäärärahojen jakautuminen oli lähempänä jäsenvaltioille asetettuja ohjeellisia arvoja kuin aikaisemmin, mikä korjasi koheesiorahaston vuoden 1995 vuosikertomuksessa esitettyä tilannetta. >TAULUKON PAIKKA> 3.3.1. Liikennehankkeiden jakautuminen Aiemmin antamiensa lausuntojen mukaisesti talous- ja sosiaalikomitea suosittelee eri liikennemuotojen välisen tasapainon korjaamista ja sellaisten liikennemuotojen suosimista, jotka ottavat parhaiten huomioon ympäristönsuojelunäkökohdat. >TAULUKON PAIKKA> 3.3.1.1. Vaikka komission kertomuksessa todetaan, että " [komissio] jatkaa edelleen ponnisteluja lisätäkseen rautatieliikenteen osuutta tuetuista liikennehankkeista", on jälleen toistettava Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean koheesiorahaston vuosien 1994 ja 1995 vuosikertomuksista antamissa lausunnoissa esitetty huomio, ettei tuen jakautumisessa hankkeiden kesken ole tapahtunut suuriakaan muutoksia. Varainhoitovuonna 1996 koheesiorahasto myönsi liikennehankkeille yhteensä 1 224,121 miljoonaa ecua, johon sisältyvät sekä uusien hankkeiden että parhaillaan toteutettavien hankkeiden maksusitoumukset. Koheesiorahasto ja sitä edeltänyt koheesion rahoitusväline on myöntänyt vuoden 1993 jälkeen maksusitoumuksia yhteensä 4 219 miljoonaa ecua, mikä on edistänyt merkittävästi Euroopan laajuisia liikenneverkostoja neljässä koheesiovaltiossa. Talous- ja sosiaalikomitea toteaa tyytyväisenä, että liikenteen ongelmia lähestytään edelleenkin intermodaalisesti. 3.3.1.2. Tiehankkeet veivät myös varainhoitovuonna 1996 suurimman osan tuesta eli yhteensä 78,4 %. Rautatiehankkeiden osuus oli ainoastaan 18,1 % maksusitoumuksista ja satamien infrastruktuurihankkeiden 1,9 %. >TAULUKON PAIKKA> Talous- ja sosiaalikomitea huomauttaa, että koheesiorahaston tukemien satamien infrastruktuurihankkeiden osuus on erittäin pieni, ja pyytää komissiota kiinnittämään tähän huomiota, sillä koheesiovaltioilla on paljon rantaviivaa ja koska laivaliikenne on kenties muita liikennemuotoja kilpailukykyisempi. 3.3.1.3. Liikennemuotojen moninaistaminen Jäsenvaltioiden on varmistettava liikennemuotojen moninaistaminen EU:n tuella. Tällaisella suuntauksella olisi myönteisiä vaikutuksia monella alalla: saastekeskittymät vähentyisivät, luotaisiin vaihtoehtoja yhteiskunnallisten levottomuuksien varalta, säilytettäisiin tulevaisuudessakin meriliikenteen alasektorin työpaikat. Talous- ja sosiaalikomitea suosittelee, että komissio vaatisi koheesiorahaston edunsaajamaita kohdistamaan yhä enemmän tukea rautateiden ja meriliikenteen infrastruktuureihin. 3.3.2. Ympäristöhankkeiden jakautuminen >TAULUKON PAIKKA> Talous- ja sosiaalikomitea panee merkille luontoaiheisen tiedottamisen sisällön kohentumisen ja ympäristöinvestointien paremman jakauman. 3.3.2.1. Järjestelmällisempi tiedottaminen helpottaisi tukien vertailua jäsenvaltioittain, minkä vuoksi komitea suosittelee komissiolle luontoaiheisen tiedon yhdenmukaistamista ja monipuolistamista seuraavissa kertomuksissa. 3.3.2.2. Ympäristötukien painopistealoja ovat edelleen hankkeet, jotka liittyvät vedensaantiin ja veden laadun tarkkailuun, kaupunkien jätevesien puhdistukseen ja eräiden maiden kohdalla asianmukaiseen jätehuoltoon. Talous- ja sosiaalikomitea myöntää toki hankkeiden parantavan väestön elämänlaatua, mutta komitea suosittelee edelleen, että komissio ja jäsenvaltiot kiinnittäisivät enemmän huomiota luonnonvarojen ja erittäin arvokkaiden ympäristöjen suojelemiseen ja kansalaisten elämänlaadun kohentamiseen tehtäviin sijoituksiin, sillä eräissä koheesiovaltioissa ympäristö on vaarassa pilaantua. TSK pahoitteleekin, että eräissä jäsenvaltioissa metsää istutetaan vain vähän, vaikka niillä on laajoja metsittämiskelpoisia hylättyjä alueita, joilla maaperän suojelu on ongelmallista. 4. Päätelmät 4.1. Tarkastelun kohteena olevassa kertomuksessa annetaan melkoisesti tietoa ja tukihankkeiden toteutuminen esitellään yksityiskohtaisesti konkreettisin indikaattorein. Kertomuksessa selvitetään lisäksi lyhyesti hankkeiden sijainti ja hanketyyppi. Komitea suosittelee kuitenkin, että komissio ohjaisi jäsenvaltioita kohdentamaan tuet paremmin alueittain ja kiinnittämään huomiota erityisesti sisämaan eniten tukea tarvitseviin maaseutu- ja kaupunkialueisiin. 4.2. Erittäin syrjäiset alueet Komitea korostaa vuonna 1995 antamansa lausunnon mukaisesti tarvetta vahvistaa ympäristö- ja liikennehankkeiden toteuttamista erittäin syrjäisillä alueilla. 4.3. Liikennemuotojen moninaistaminen Komitea suosittelee liikennemuotojen, etenkin meriliikenteen infrastruktuurien, moninaistamista. Meriliikenne on ympäristöystävällistä, ja sen perusrakenteiden moninaistamisella varmistetaan lukuisten työpaikkojen säilyminen. 4.4. Ympäristövaikutustutkimukset Komitea kannattaa komission omaksumaa menettelytapaa, jossa direktiivin N:o 85/337/ETY mukaisesti liikennehankkeiden ympäristövaikutukset arvioidaan ennen hankkeen hyväksymistä. 4.5. Rajatylittävien hankkeiden periaate "saastuttaja maksaa" Komitea kannattaa ympäristöhankkeiden "saastuttaja maksaa" -periaatetta ja korostaa, että periaatetta on sovellettava aina rajatylittäviin hankkeisiin tai silloin, kun hankkeen piiriin kuuluu kahden tai useamman jäsenvaltion alueella sijaitsevia vesivaroja. Periaatteen tehokas noudattaminen edellyttää asianosaisiin jäsenvaltioihin sovellettavien oikeudenkäyttömenetelmien luomista. 4.6. Rahaston vaikutusten tarkastelu Komitea kannattaa komission panostusta "tutkimustoiminnan ja teknisten tukitoimenpiteiden" täytäntöönpanossa sekä hankkeiden "ennakko- ja jälkiarviointia", jolloin voidaan perustella investointipäätösten hyväksyminen ja arvioida hankkeen määrälliset vaikutukset. 4.6.1. Talous- ja sosiaalikomitea antaa komissiolle täyden tunnustuksen siitä, että se on tehnyt paljon työtä tutkiessaan, millaisia yhteiskunnallis-taloudellisia yleisvaikutuksia rahastolla on ollut jäsenvaltioissa ja miten niitä on arvioitu sekä millä tavoin rahasto on vaikuttanut unionin yhteenkuuluvuuden vahvistamiseen ja työllisyysongelmien ratkaisuun. 4.6.2. Komitea odottaa London School of Economicsin laatiman tutkimuksen julkaisemista ja toteaa, että joidenkin hankkeiden työllisyysvaikutuksista saadut ennakkotiedot ovat mielenkiintoisia. 4.6.2.1. Komitea suosittelee, että komissio esittelisi tulevissa kertomuksissaan jo valmistuneiden tai tekeillä olevien tutkimusten lisäksi vähintäänkin tiivistelmän tutkimustuloksista ja tutkimusten merkittävimmistä päätelmistä. 4.7. EIP:n toiminta Komitea ilmaisee jälleen tyytyväisyytensä siihen, että EIP on rahoittanut, arvioinut ja seurannut niitä koheesiorahaston hankkeita, joissa EIP on osallisena. 4.8. Valvontatoimet Komitea panee merkille, että komissio on tehostanut koheesiorahaston rahoittamien hankkeiden valvontaa ja seurantaa, mistä kertomuksessa annetaan yksityiskohtaista tietoa. Komitea suosittelee kuitenkin talous- ja yhteiskuntaelämän etupiirien tiiviimpää osallistumista seurantakomiteoiden työskentelyyn ja rajatylittävien komiteoiden perustamista silloin, kun hankkeessa on mukana useampi kuin yksi jäsenvaltio. 4.9. Hallintoelimet Vesihuolto ja jätevesien ja kiinteän yhdyskuntajätteen käsittely ovat väestön elämänlaatua parantavia ympäristöhankkeita, joiden kustannukset ovat korkeat, teknologia ja varustus teknisesti pitkälle kehittyneet ja jotka hankkeina ovat merkittäviä. Tämän vuoksi komitea katsoo, että sijoitusten vaikutukset voidaan parhaiten optimoida perustamalla yksityisiä ja/tai kuntainvälisiä itsenäisiä hallintoelimiä, joilla on teknistä asiantuntemusta varustuksen hallinnoinnista ja ylläpidosta. 4.10. Koheesiorahaston jatkuvuus TSK katsoo aiemmin ilmaisemansa kannan () mukaisesti, että koheesiorahaston toimintaa on jatkettava vuoden 1999 jälkeen. Koheesiorahaston strategisena perussuuntauksena on vahvistaa EU:n köyhimpien jäsenvaltioiden ja niiden puutteellisimmin kehittyneiden alueiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, minkä vuoksi rahastoa on tarkasteltava yhteisön näkökulmasta (). Komissio viittaa aiheeseen asiakirjassaan Agenda 2000 ja esittää koheesiorahaston toimien jatkamista edunsaajavaltioissa. On kuitenkin korostettava toimien täydentävyyttä ja eri rahastojen edustamien rakennepolitiikkojen johdonmukaisuutta lähentämällä toimia toisiinsa ja lisäämällä niiden sopusointuisuutta sekä takaamalla samalla yhdenmukainen taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys. Bryssel, 10. joulukuuta 1997. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Tom JENKINS () Lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1995", EYVL C 158, 26.5.1997 () Lausunto aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1995", EYVL C 158, 26.5.1997. Lausunto aiheesta "Ensimmäinen koheesiokertomus", EYVL C 206, 17.7.1997. Lausunto aiheesta "Koheesion tulevaisuus ja pitkän aikavälin vaikutukset rakennerahastoihin", EYVL C 153, 28.5.1996 () Koheesiomaiden sisäisen yhteenkuuluvuuden ja EU:n jäsenvaltioiden välisen yhteenkuuluvuuden kohentamiseksi koheesiorahaston toimien tulee olla rajatylittäviä ja niiden on edistettävä koko EU:n talouden kilpailukykyä.