Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä - Tilanne 31. joulukuuta 1999 /* KOM/2000/0266 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE - Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä - Tilanne 31. joulukuuta 1999 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Kasvua ja työllisyyttä koskeva aloite innovatiivisille ja työpaikkoja luoville pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) tarkoitetuista rahoitustukitoimenpiteistä Tilanne 31. joulukuuta 1999 SISÄLTÖ 1. JOHDANTO 2. ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ 2.1. Johdanto 2.2. Kuvaus 2.3. Tärkeimmät tapahtumat 2.4. Ensimmäiset tulokset 2.4.1. Riskipääomarahastot 2.4.2. Tukea saavat pk-yritykset 2.5. Budjettitiedot 2.6. Tiedottaminen 2.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet 2.8. Näkymät 3. EUROOPPALAINEN YHTEISYRITYS (JEV) 3.1. Johdanto 3.2. Kuvaus 3.3. Tärkeimmät tapahtumat 3.4. Ensimmäiset tulokset 3.4.1. Rahoituksen välittäjät 3.4.2. Yhteisyrityshankkeet 3.5. Budjettitiedot 3.6. Tiedottaminen 3.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet 3.8. Näkymät 4. PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ 4.1. Johdanto 4.2. Kuvaus 4.3. Tärkeimmät tapahtumat 4.4. Ensimmäiset tulokset 4.4.1. Rahoituksen välittäjät 4.4.2. Tukea saavat pk-yritykset 4.5. Budjettitiedot 4.6. Tiedottaminen 4.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet 4.8. Näkymät LIITE 1 - ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ LIITE 2 - JEV LIITE 3 - PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ 1. JOHDANTO Talousarviosta myönnettävien määrärahojen lisäämistä innovatiivisten ja työpaikkoja luovien pk-yritysten [1] hyväksi koskevan Euroopan parlamentin aloitteen seurauksena neuvosto hyväksyi 19. toukokuuta 1998 kasvua ja työllisyyttä koskevan aloitteen (päätös 98/347/EY). Päätöksen mukaan komission on annettava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus täytäntöön pannuista järjestelmistä. Kertomuksessa on erityisesti selvitettävä miten pk-yritykset voivat käyttää eri rahoitusmuotoja ja mitkä ovat mahdolliset työllisyysvaikutukset. [1] Komission 3. huhtikuuta 1996 antaman suosituksen mukaan pk-yritykset määritellään yrityksiksi, joissa on korkeintaan 250 työntekijää, joiden joko vuotuinen liikevaihto ei ylitä 40 miljoonaa euroa tai vuotuinen taseen loppusumma ei ylitä 27 miljoonaa euroa ja jotka ovat riippumattomia. Ohjelma on jatkoa Amsterdamissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston aloitteelle ja Luxemburgissa pidetylle työllisyyttä käsitelleelle Eurooppa-neuvoston kokoukselle. Ohjelmassa keskitytään pk-yrityksiin, joilla on kasvumahdollisuuksia. Tällaisten yritysten on usein mahdotonta saada rahoitusta kehitysvaiheeseensa liittyvien riskien takia. Tämä koskee kasvavia pk-yrityksiä ja pk-yrityksiä, jotka ovat perustamassa kansainvälisiä yhteisyrityksiä. Ohjelman tavoitteena on edistää pk-yritysten perustamista ja kasvua, jotta ne voivat luoda työpaikkoja. Tätä tarkoitusta varten on olemassa kolme järjestelmää: ETF-käynnistysjärjestelmä, Eurooppalainen yhteisyritys (JEV) ja Pk-yritysten takausjärjestelmä. Niiden tarkoituksena on auttaa mahdollisimman montaa pk-yritystä niiden eri kasvuvaiheissa. Näille kolmelle järjestelmälle varatut monivuotiset budjettivarat ovat yhteensä 420 miljoonaa euroa. 2. ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ 2.1. Johdanto Kuten sekä Luxemburgin että Cardiffin huippukokouksissa painotettiin, riskipääomarahoitus on olennaisen tärkeää nopeasti kasvaville, erityisesti huipputeknologiaan ja tietoon perustuvilla aloilla toimiville yrityksille. Kuten Yhdysvaltain kokemukset ovat osoittaneet, näillä aloilla toimivat yritykset ovat yksi avaintekijöistä tuottavuuden ja kasvun lisäämisessä, joka puolestaan johtaa työpaikkojen syntymiseen. Myös Euroopassa eri maissa tehdyt kyselytutkimukset osoittavat tämän pitävän paikkansa [2]. Brittiläisen konsulttiyrityksen tekemä tutkimus osoitti, että riskipääoman turvin rahoitetuissa yrityksissä työskentelevien määrä kasvoi 24 prosentin vuosivauhtia, kun kansallinen vuosikasvu oli 1,3 prosenttia. Riskipääomarahoitteisten yritysten työntekijämäärä kasvoi kolme kertaa nopeammin kuin FTSE 100 -yritysten ja 60 prosenttia nopeammin kuin FTSE Mid-250 -yritysten. Saksassa Neuer Markt -pörssissä noteeratuissa riskipääomasijoituksin tuetuissa yrityksissä työvoiman määrä kasvoi keskimäärin 40 prosenttia vuodessa, mikä johti 21 000 uuden työpaikan syntymiseen. Ranskassa puolestaan havaittiin, että Nouveau Marché -pörssissä noteerattujen yritysten henkilöstömäärä kasvoi 47 prosenttia. Näin luotiin 3 600 uutta työpaikkaa. [2] Komission valmisteluasiakirja SEK (1999) 172. Euroopan riskipääomamarkkinat ovat kasvaneet nopeasti viimeisten viiden vuoden aikana, mutta ne ovat huomattavasti Yhdysvaltoja jäljessä. Ne eivät myöskään suuntaudu yhtä vahvasti nuorten ja innovatiivisten [3] yritysten tukemiseen. Vuonna 1998 Euroopassa sijoitettiin riskipääomaan 7 miljardia euroa, kun Yhdysvalloissa luku oli 12 miljardia euroa [4]. Vain 1,6 miljardia euroa sijoitettiin toimintansa alkuvaiheessa oleviin yrityksiin verrattuna Yhdysvaltain 4,5 miljardiin euroon. [3] Euroopan komission 20.12.1995 julkaiseman innovaatiota koskevan vihreän kirjan mukaan innovaatiota on "tuotteiden ja palveluiden valikoiman ja niihin liittyvien markkinoiden uudistaminen ja laajentaminen; tuotanto-, toimitus- ja jakelumenetelmien uudistaminen; muutosten aikaansaaminen hallinnossa, työn järjestämisessä sekä työoloissa ja työntekijöiden pätevyydessä". [4] Luku viittaa pääomainvestointeihin, jotka on tehty joko yrityksen käynnistysvaiheessa, toiminnan alkuvaiheessa tai laajentumisvaiheessa, pois lukien MBO- ja MBI-kaupat. Tätä vajetta korjaa ETF-käynnistysjärjestelmä, joka on perustettu parantamaan siemenrahoituksen ja alkuvaiheen rahoituksen saatavuutta sijoittamalla varoja erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin. Euroopan investointirahaston (EIR) ja Euroopan investointipankin (EIP) muihin toimiin verrattuna ETF-käynnistysjärjestelmän sijoitustoiminta suuntautuu suurempiriskisiin riskipääomarahastoihin. 2.2. Kuvaus ETF-käynnistysjärjestelmän tavoitteena on parantaa innovatiivisten pk-yritysten riskipääomansaantia perustamisvaiheessa tai toiminnan alkuvaiheessa. Järjestelmää hoitaa EIR, joka sijoittaa varoja erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, jotka on perustettu erityisesti tarjoamaan osakepääomaa tai muuta riskipääomaa pk-yrityksille. Järjestelmään kuuluvat varat sijoitetaan pieniin tai vastaperustettuihin rahastoihin, alueellisesti toimiviin rahastoihin, erityisaloille tai -teknologiaan suunnattuihin rahastoihin sekä rahastoihin, joista rahoitetaan tutkimuksen ja kehityksen tulosten hyödyntämistä. Sijoitukset tehdään muiden pääomasijoitusten kanssa samoin ehdoin, ja niiden on oltava 10-25 % riskipääomarahaston kokonaispääomasta ja enintään 10 miljoonaa euroa. EIR tutkii rahoitusehdotukset ottaen huomioon monia tekijöitä kuten rahaston koon, yksityisen sektorin sijoittajien tuen, sijoitusstrategian, markkinoiden koon, liiketapahtumien määrän, ehdotetut ehdot, tuotto-odotukset ja hankkeen johtoryhmän sekä sen, kuinka paljon ETF-käynnistysjärjestelmän investoinneilta voidaan odottaa katalyyttistä vaikutusta varainkeruuseen. Huomiota kiinnitetään myös siihen, että koko ohjelmassa Euroopan unionin eri osat ovat maantieteellisesti tasapainossa. Kun komission on hyväksynyt rahoitusehdotuksen, EIR allekirjoittaa sopimukset rahaston johdon ja rahaston muiden sijoittajien kanssa. Tämän jälkeen riskipääomarahasto saa ensimmäisen ETF-käynnistyserän, jotta se voi alkaa tehdä sijoituksia. Tällaisesta taloudellisesta tuesta kiinnostuneet pk-yritykset voivat ottaa yhteyden johonkin valituista riskipääomarahastoista. 2.3. Tärkeimmät tapahtumat 19. toukokuuta 1998: Neuvoston päätös 24. heinäkuuta 1998: EIR:n kanssa allekirjoitetaan sijoitus- ja hallintasopimus 1. lokakuuta 1998: Tiedonanto järjestelmän täytäntöönpanosta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 11. marraskuuta 1998: Ensimmäinen riskipääomarahasto hyväksytään 27. tammikuuta 1999: Ensimmäinen sopimus allekirjoitetaan EIR:n ja riskipääomarahaston välillä 2.4. Ensimmäiset tulokset 2.4.1. Riskipääomarahastot >VIITTAUS KAAVIOON> Yhteistyösopimuksen allekirjoittamisen jälkeen komissio on hyväksynyt sijoitussitoumukset yhdeksään EIR:n valitsemaan rahastoon yhteensä enintään 54 miljoonan euron arvosta. Yhdessä näiden yhdeksän rahaston odotetaan kokoavan yhteensä 306 miljoonan euron pääomakeskittymän. Maittainen jakauma on seuraava: Seitsemän näistä rahastoista on tehnyt juridisen sitoumuksen, joiden arvo on yhteensä 38 miljoonaa euroa, mikä vastaa 189 miljoonaa euroa hankittuja kokonaisvaroja. Yksityiskohtainen luettelo rahastoista on liitteenä (ks. liite 1). 2.4.2. Tukea saavat pk-yritykset Vuoden 1999 syyskuun 30. päivään mennessä, joka on viimeisin sopimukseen perustuva ilmoituspäivämäärä riskipääomarahastojen hallinnoijilta EIR:lle, EU:n pk-yrityksistä yhteensä 49 oli saanut investointeja ETF-käynnistysjärjestelmään osallistuvista rahastoista. Investointien kokonaismäärä oli 20,2 miljoonaa euroa, ja keskimääräinen investointi pk-yritystä kohti oli noin 0,4 miljoonaa euroa. Yksityiskohtaisia tietoja tukea saavista pk-yrityksistä on tulossa vuoden 2000 elokuussa, koska kukin tukea saava pk-yritys on velvollinen täyttämään ja toimittamaan vuosittaisen kyselylomakkeen, joka koskee mm. työpaikkojen syntymistä ja investointeja. 2.5. Budjettitiedot Budjettikohta B5-510 >TAULUKON PAIKKA> 2.6. Tiedottaminen Virallisessa lehdessä julkaistavan ilmoituksen lisäksi EIR on laatinut ETF-käynnistysjärjestelmää koskevan tiedotuslehtisen yhteisön 11:llä virallisella kielellä. Lisäksi EIR antaa järjestelmästä tietoa omassa markkinointimateriaalissaan ja web-sivustossaan (www.eif.org). 2.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet Yksityiskohtaista tietoa työpaikkojen syntymisestä on saatavissa vuoden 2000 elokuussa, kun EIR on saanut ensimmäiset pk-yritysten täyttämät vuosittaiset kyselylomakkeet. 2.8. Näkymät Yhdeksän jo hyväksytyn rahaston lisäksi neuvotteluja käydään neljän muun riskipääomarahaston kanssa. Lisäksi EIR tutkii parhaillaan 13:ta uutta ehdotusta. EIR arvioi, että ohjelmaan tulee 25-30 riskipääomarahastoa kaikista 15 jäsenvaltiosta. 3. EUROOPPALAINEN YHTEISYRITYS (JEV) 3.1. Johdanto Sisämarkkinoiden ja Euroopan rahaliiton toteutuminen on synnyttänyt taloudellisen ympäristön, jossa yritykset voivat tehdä yhteistyötä ja joka takaa kestävän kasvun ja työpaikkojen määrän kasvun koko Euroopan unionissa. Uusien markkinoiden syntyminen muihin jäsenvaltioihin, joko tuotteita viemällä tai suorilla investoinneilla paikan päällä tapahtuvaan tuotantoon, tarjoaa yrityksille strategisen ja muutosta edistävän vaihtoehdon hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista huomattavista eduista. Tutkimukset osoittavat, että pk-yritykset ovat kiinnostuneita tekemään yhteistyötä toisten eurooppalaisten pk-yritysten kanssa, mutta niistä käy myös ilmi, että pk-yritysten on selviydyttävä joukosta esteitä ennen yhteisyrityksen perustamista. Niiden on selvittävä ongelmista, jotka liittyvät menoon ulkomaisille markkinoille, joilla kulttuuri, perinteet, lainsäädäntö ja rahoituspuitteet voivat olla hyvin erilaiset. Pk-yrityksillä ei myöskään usein ole riittävästi kielitaitoista henkilökuntaa kansainvälistymisvaiheen alussa. Kaiken lisäksi merkittävä ongelma on myös se, että pk-yrityksen on löydettävä riittävästi rahoitusta hankkeidensa käynnistämiseksi. Näiden esteiden takia pk-yritykset onnistuvat vain harvoin toteuttamaan pyrkimyksiään. Euroopan pk-yritysten seurantakeskus vahvisti 5. kertomuksessaan, että pk-yritysten perustamien kansainvälisten yhteisyritysten määrä on hyvin pieni. JEV-ohjelma perustettiin ratkaisemaan näitä ongelmia ja auttamaan pk-yrityksiä perustamaan kansainvälisiä yhteisyrityksiä Euroopan unioniin. 3.2. Kuvaus EU:n rahoitusosuudella on tarkoitus kattaa osa yhteisyrityksen perustamiskustannuksista. Rahoituksen määrä (hankekohtainen enimmäismäärä 100 000 euroa) ja ehdot ovat seuraavat: Ensimmäinen maksuerä kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista ja sen enimmäismäärä on 50 000 euroa. Tukikelpoisia kustannuksia ovat eurooppalaisten pk-yritysten perustaman kansainvälisen yhteisyrityksen suunnittelu- ja perustamiskustannukset. Näihin kuuluvat kustannukset, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksesta, juridisesta valmistelusta ja liiketoimintasuunnitelman laatimisesta, ympäristövaikutusten arvioinnista ja muista yhteisyrityksen perustamiselle välttämättömistä toimista. Toinen tukierä kattaa enintään 10 prosenttia tehdyistä kokonaisinvestoinneista. Yhteisyritykseen osallistuvan yrityksen on oltava pk-yritys. "Yhteisyrityksen" käsite tulkitaan laajasti siten, että se kattaa kaikentyyppiset yhteenliittymät, kumppanuudet ja yhteisyritykset, jotka voivat olla teollisuuden, palvelualan, kaupan alan tai käsiteollisuusalan yhteisyrityksiä ja joissa on mukana vähintään kaksi pk-yritystä tai yrittäjää eri jäsenvaltioista. Siihen on liityttävä uuden taloudellisen toiminnan aloittaminen, johon kuuluu investointien tekeminen ja uusien työpaikkojen luominen Euroopan unionissa. Kukaan yhteisyrityksen osapuolista ei saa omistaa yli 75:tä prosenttia yhteisyrityksen osakepääomasta. Tuki valmisteluvaiheessa ja investointituki helpottavat yhteisyritysten rahoituksen saantia. Tämä on tärkein syy sille, että JEV-ohjelmaa toteutetaan rahoituksen välittäjien verkon kautta. Rahoituksen välittäjien verkko toimii linkkinä Euroopan komission ja pk-yritysten välillä. Pk-yritys, joka haluaa jättää ohjelmaan liittyvän hakemuksen, ottaa yhteyden johonkin JEV-ohjelman rahoituksen välittäjistä. Välittäjän tehtävänä on arvioida hakemus. Arvioinnissa hyväksytyt asiakirjat toimitetaan komissiolle, joka tarkastaa hakemusten hyväksyttävyyden ohjelman tavoitteisiin nähden sekä erityisesti hankkeen elinkelpoisuuden ja työllisyysvaikutukset. Kiinnostuksenilmaisupyynnön jälkeen verkkoon kuului 31. joulukuuta 1999 yhteensä 83 rahoituksen välittäjää (pankkeja ja riskipääomarahastoja), joilla on yli 10 000 toimipistettä eri jäsenvaltioissa. Nämä rahoituslaitokset ovat allekirjoittaneet puitesopimuksen komission kanssa. 3.3. Tärkeimmät tapahtumat 5. marraskuuta 1997: Komission päätös: JEV-ohjelman käynnistäminen pilottitoimena osana PO XXIII:n kolmatta monivuotista pk-yritysohjelmaa (B5-512). JOP:n rahoituksen välittäjien verkkoon perustuvan rahoituksen välittäjien verkon perustaminen alkaa 23. joulukuuta 1997: Ensimmäisten puitesopimusten allekirjoittaminen rahoituksen välittäjien kanssa 28. helmikuuta 1998: Kiinnostuksenilmaisupyynnön julkaiseminen Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä rahoituksen välittäjien verkon laajentamiseksi 19. toukokuuta 1998: Neuvoston päätös 15. heinäkuuta 1998: Ensimmäinen ohjauskomitean kokous: ensimmäisten hankkeiden hyväksyminen; ohjauskomitea kokoontuu vähintään kerran kuussa 16. joulukuuta 1998: Uusi puitesopimus, johon kuuluvat tiedotustoimet 24. huhtikuuta 1999: Tiedonanto tiedotustoimista julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3.4. Ensimmäiset tulokset 3.4.1. Rahoituksen välittäjät Seuraavassa taulukossa esitetään rahoituksen välittäjien jakautuminen maittain. Rahoituksen välittäjien verkko on avoin uusille hakijoille. Liitteenä on luettelo nykyisistä rahoituksen välittäjistä (liite 2). Itävalta // 8 Belgia // 5 Tanska // 2 Suomi // 1 Ranska // 10 Saksa // 10 Kreikka // 2 Irlanti // 1 Italia // 21 Luxemburg // 3 Alankomaat // 1 Norja // 1 Portugali // 2 Espanja // 12 Ruotsi // 1 Yhdistynyt kuningaskunta // 3 Yhteensä // 83 3.4.2. Yhteisyrityshankkeet Komission yksiköihin saapui 31. joulukuuta 1999 mennessä 104 hakemusta, joista 65 hyväksyttiin. >TAULUKON PAIKKA> Kaikkien 53 hyväksytyn yhteisyrityshankkeen yksityiskohtainen jakautuminen aloittain ja maittain, maantieteellisen sijainnin, mukana olevien 115 pk-yrityksen koon, syntyvien työpaikkojen määrän ja suunniteltujen investointien mukaan esitetään liitteessä 2, samoin kuin lyhyt kuvaus joistakin hyväksytyistä hankkeista, joista on tehty sopimus. Viisi hanketta hylättiin. Lisäksi rahoituksen välittäjät peruivat yhdeksän muuta hanketta. Joulukuun 31. päivänä 1999 jäljellä olleet 25 olivat joko komission tutkittavina tai niistä odotettiin lisätietoja. 3.5. Budjettitiedot >TAULUKON PAIKKA> udjettikohta B5-511 3.6. Tiedottaminen Tiedottaakseen pk-yrityksille ohjelmasta komission yksiköt ovat tuottaneet esitteitä ja lehtisiä JEV-ohjelmasta kaikilla yhteisön 11 kielellä. Lisäksi asiaan liittyviä tietoja on saatavilla Europa-palvelimen www-sivustolla. Lisäksi komission ja rahoituksen välittäjien väliseen puitesopimukseen on lisätty osa "tiedotustoimet" (versio 16/12/98). Rahoituksen välittäjät voivat nyt esittää JEV-ohjelmaa koskevia tiedotustoimia, joita järjestävät kauppakamarit, euroneuvontakeskukset, ammattialajärjestöt ja rahoituslaitokset ja joiden rahoittamiseen Euroopan komissio osallistuu. Lähinnä rahoituksen välittäjät ja euroneuvontakeskukset ovat jo järjestäneet joukon seminaareja. Niitä on pidetty Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 3.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet On vielä liian aikaista ennustaa syntyvien työpaikkojen määrää. JEV-ohjelman ensimmäinen vaihe liittyy valmistelutyöhön, ja vasta sen jälkeen pk-yritykset päättävät, perustetaanko yhteisyritys ja millä ehdoin. Pk-yrityksiä on kuitenkin pyydetty jo tässä aivan ensimmäisessä vaiheessa arvioimaan, kuinka monta työpaikkaa hanke voi synnyttää. Hakijoiden ilmoitusten mukaan 31. joulukuuta 1999 mennessä hyväksytyissä 53 yhteisyrityshankkeessa voisi syntyä yhteensä 788 työpaikkaa (keskimäärin 15 työpaikkaa hanketta kohti). Tässä vaiheessa on kuitenkin ennenaikaista laskea kunkin uuden työpaikan kustannuksia. 3.8. Näkymät JEV-toiminnan määrä vuonna 1999 osoittaa, että pk-yritysten kiinnostus ohjelmaa kohtaan kasvaa. Vuoden 2000 loppuun mennessä odotetaan jätettävän noin 250 hakemusta. Tiedotustoimien käyttöönoton ansiosta EU:n pk-yritykset myös tietävät ohjelman olemassaolosta ja tuntevat sen paremmin. 4. PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ 4.1. Johdanto Vaikeudet saada rahoitusta on yksi suurimmista esteistä pk-yritysten kehitykselle. Suurin ongelma on se, että pankit ovat haluttomia lainaamaan yrityksille, elleivät nämä aseta vakuuksia lainalle, mikä on pk-yrityksille usein mahdotonta. Tilanne on erityisen vaikea toimintaansa aloittaville yrityksille, joilla ei ole vielä todistettua kokemusta. Ne eivät usein saa hankittua rahoitusta, jota ne tarvitsevat toimintansa kehittämiseksi, mikä voi vaarantaa niiden kasvun ja maailmamarkkinoille pääsyn mahdollisuudet. Näin ollen riittävien takausten saamisella voi olla merkittävä vaikutus niiden mahdollisuuksiin saada rahoitusta. Jäsenvaltioiden lainantakausjärjestelmät ovat osoittaneet, että niillä on edullinen vaikutus pk-yrityksiin ja työpaikkojen syntymiseen. Niitä pidetään yleisesti tehokkaampina kuin korkotukea. Järjestelmän tavoitteena on edistää työpaikkojen syntymistä tukemalla innovatiivisten pk-yritysten investointitoimintaa Euroopan unionissa lainarahoituksen saatavuutta lisäämällä. Tämä saavutetaan lisäämällä jäsenvaltioissa toimivien takausjärjestelmien toimintamahdollisuuksia, ja järjestelmä koskee sekä uusia että olemassa olevia salkkuja. Se tarjoaa suurempia takausmääriä rahoituksen välittäjien nykyisille takaustuotteille, rahoitusmahdollisuuksia useammille pienyrityksille, laajemman valikoiman rahoitusvälineitä sekä takauksia riskipitoisemmille lainoille. 4.2. Kuvaus Euroopan investointirahasto (EIR) hallinnoi Euroopan komission puolesta järjestelmää, josta katetaan takaustappiot. Järjestelmästä yhteisön talousarvioon aiheutuville kustannuksille asetetaan yläraja siten, että ne eivät missään olosuhteissa ylitä EIR:lle tähän toimintaan myönnettyjä budjettivaroja. EIR:n myöntämät takaukset ovat osatakauksia. EIR ja välittäjänä toimiva rahoituslaitos sopivat aina riskin jakamista koskevasta järjestelystä. Kansallisten viranomaisten ja EIR:n alustavien neuvottelujen jälkeen EIR saa rahoituksen välittäjien ehdotukset, tekee esivalinnan ja toimittaa sitten hakemukset komission hyväksyttäviksi. Välittäjät valitaan seuraavin perustein: (a) vaikutus pk-yritysten käytössä olevan velkarahoituksen määrään, (b) vaikutus pk-yritysten velkarahoituksen saatavuuteen ja (c) vaikutus kyseisen välittäjän riskinottoon pk-lainojen myöntämisen kautta. Huomiota kiinnitetään myös siihen, että välittäjien maantieteellinen jakautuminen Euroopan unionissa on tasapainoinen. Rahoitukselliset arviointiperusteet, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävien lainojen takauskelpoisuutta, määritellään tapauskohtaisesti kunkin välittäjän kohdalla niiden takausohjelmien osana, joissa ne jo toimivat. Tavoitteena on tavoittaa mahdollisimman monta pk-yritystä. Pk-yritysten takausjärjestelmässä painotetaan lisäksi lainojen myöntämistä pk-yritysten aineettoman käyttöomaisuuden rahoittamiseksi. Alle 100 työntekijän yritykset ovat etusijalla. Yritykset voivat hakea takauksia joltakin valituista rahoituksen välittäjistä. 4.3. Tärkeimmät tapahtumat 19. toukokuuta 1998: Neuvoston päätös 24. heinäkuuta 1998: EIR:n kanssa allekirjoitetaan hoito- ja hallintasopimus 1. lokakuuta 1998: Tiedonanto järjestelmän käyttöönotosta julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 20. marraskuuta 1998: Ensimmäinen rahoituksen välittäjä hyväksytään 14. joulukuuta 1998: Ensimmäinen sopimus allekirjoitetaan EIR:n ja rahoituksen välittäjän välillä. 4.4. Ensimmäiset tulokset 4.4.1. Rahoituksen välittäjät Vuodesta 1998 komission yksiköt ovat hyväksyneet sitoumukset viidelletoista EIR:n valitsemalle rahoituksen välittäjälle yhteensä 90 miljoonan euron arvosta. Hyväksytyt summat jakautuvat rahoituksen välittäjän ja maan mukaan seuraavasti. >VIITTAUS KAAVIOON> EIR on allekirjoittanut sopimukset kaikkien viidentoista rahoituksen välittäjän kanssa, jolloin vastaava EIR:n takaussalkun arvo järjestelmässä on 1 238 miljoonaa euroa. Liitteenä on yksityiskohtainen luettelo rahoituksen välittäjistä (liite 3). 4.4.2. Tukea saavat pk-yritykset Syyskuun 30. päivänä 1999, joka on tähän mennessä viimeisin sopimukseen perustuva ilmoituspäivä rahoituksen välittäjiltä EIR:lle, tähän järjestelmään kuuluvia takauksia oli 7 223 pk-yrityksellä. Toimintaansa aloittavia pk-yrityksiä, jotka on perustettu vuosina 1998-1999, on yhteensä 3 472. Nämä pk-yritykset jakautuvat seuraavasti työntekijöiden määrän mukaan: >TAULUKON PAIKKA> 4.5. Budjettitiedot Budjettikohta B5-510 >TAULUKON PAIKKA> 4.6. Tiedottaminen Virallisessa lehdessä julkaistavan ilmoituksen lisäksi EIR on laatinut pk-yritysten takausjärjestelmää koskevan tiedotuslehtisen yhteisön 11:llä virallisella kielellä. Lisäksi EIR antaa järjestelmästä tietoa omassa markkinointimateriaalissaan ja www-sivustossaan (www.eif.org). 4.7. Työpaikkojen syntymistä koskevat ennusteet Pk-yritysten takausjärjestelmästä toistaiseksi hyötyvät 7 223 pk-yritystä ovat ilmoittaneet, että niiden palveluksessa on 32 869 työntekijää. Pk-yrityksiä on pyydetty jo tässä aivan ensimmäisessä vaiheessa arvioimaan, kuinka monta työpaikkaa hanke synnyttää lähitulevaisuudessa. Yritysten ilmoitusten perusteella vuosi lainasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen työpaikkoja odotetaan olevan yhteensä 34 319, mikä tarkoittaa 1 450 työntekijän lisäystä. Määrän odotetaan nousevan 36 988 työpaikkaan toisen vuoden jälkeen, jolloin työntekijöitä olisi vielä 2 669 enemmän. Tämä merkitsisi 13 prosentin kokonaiskasvua kahden vuoden aikana. 4.8. Näkymät Hallintasopimuksen allekirjoittamisen jälkeen EIR on neuvoston päätöksen määräysten mukaisesti ottanut yhteyden jäsenvaltioiden viranomaisiin saadakseen lisätietoja rahoituksen välittäjien valintaa varten. Viisitoista välittäjää on jo hyväksytty, minkä lisäksi neuvotteluja jatketaan aktiivisesti neljän välittäjän kanssa, ja ensimmäinen yhteys on otettu kahdeksaan muuhun välittäjään. EIR odottaa, että välittäjiä on 15 jäsenvaltiossa lopulta yhteensä 27. Lisäksi rahoituksen välittäjien (30. syyskuuta 1999 mennessä) toimittamien ilmoitusten perusteella voidaan arvioida, että yli 14 000 pk-yritystä on hyötynyt pk-yritysten takausjärjestelmästä vuoden 1999 loppuun mennessä. LIITTEET LIITE 1 - ETF-KÄYNNISTYSJÄRJESTELMÄ Seuraavat tiedot koskevat niitä seitsemää rahastoa, joiden kanssa on tehty sitoumus 31. joulukuuta 1999 mennessä. 1. Rhône-Alpes PME (Ranska) Rhône-Alpes PME on Lyonissa sijaitseva rahasto, jonka tarkoituksena on sijoittaa toimintansa alkuvaiheessa oleviin pk-yrityksiin Rhône-Alpes -alueella. Hankitut kokonaisvarat ovat 22,9 miljoonaa euroa, josta EIR:n myöntämä rahoitus on 3,8 miljoonaa euroa (17 %). Rahaston toiminta-aika on 10 vuotta, ja sitä voidaan pidentää vielä kaksi vuotta. Rahaston tyypillisiä kohteita ovat 2-3 vuotta vanhat pk-yritykset ja sijoitukset ovat yleensä 0,2-0,5 miljoonan euron luokkaa. Rahaston hallintayhtiö on osa Siparex-yhtymää, jolla on 20 vuoden kokemus varainhallinnasta. Hankkeeseen osallistuva tiimi on uusi ja suhteellisen kokematon, mutta se saa asiantuntevaa tukea Siparex-yhtymältä. 2. Quantum Healthcare Fund (Yhdistynyt kuningaskunta) Quantum Healthcare Fund on uusi rahasto, joka on perustettu antamaan siemenrahoitusta ja toiminnan alkuvaiheen rahoitusta bioteknologian ja terveydenhuollon yrityksille Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muissa Euroopan maissa. Rahasto on koonnut tähän mennessä noin 19,3 miljoonaa euroa ja aikoo hankkia yhteensä 31,2 miljoonaa euroa, joka sijoitetaan 10-15 yritykseen 4-5 vuoden aikana keskimääräisen sijoituksen ollessa 1,5-3 miljoonaa euroa. EIR on myöntänyt rahastolle toistaiseksi noin 4,8 miljoonaa euroa, ja määrää voi lisätä 7,8 miljoonaan euroon asti. Vaikka hankevastaava ei ole ennen johtanut rahastoa itse, hän on kokenut ja menestynyt yrittäjä, jolla on erinomainen kokemus bioteknologian alalta. Tämä vahvistanee sitä tukea, jota hän ja muu johtoryhmä antavat yrityksille niiden strategisen kehityksen suunnittelussa. 3. Wellington Partners (Saksa) Wellington Partners on Münchenissä sijaitseva riskipääomarahasto ja erikoistunut sijoittamaan käynnistys- ja alkuvaiheen yrityksiin erityisesti terveydenhuollon, bioteknologian, televiestinnän, ohjelmistojen ja multimedian aloilla. Se keskittää suurimman osan sijoituksistaan Saksan eteläisissä osavaltioissa sijaitseviin yrityksiin. Rahaston varat ovat 35,8 miljoonaa euroa, josta EIR:n myöntämä osuus on noin 7,8 miljoonaa euroa eli 21 prosenttia. Rahasto pyrkii saamaan aikaan salkun, joka sisältää sijoituksia 15-20 yritykseen, joiden tuotteet ovat joko ensimmäisen teknisen kehityksen vaiheessa tai markkinointivaiheessa. Yksittäinen sijoitus voi olla enintään 10 prosenttia rahaston varoista. Tyypilliset sijoitukset ovat pieniä, 0,1-3 miljoonan euron useammassa erässä tehtäviä sijoituksia. Vaikka johtoryhmällä on jonkin verran aikaisempaa kokemusta riskisijoittamisesta, tämä on heidän ensimmäinen rahastonsa. Heillä on useita kontakteja tutkimuskeskuksiin, minkä ansiosta rahasto voi saada aikaan huipputekniikan alalle suuntautuvia sopimuksia. 4. Natexis Ventech (Ranska) Natexis Ventech on lähinnä Ranskassa, mutta myös muualla Euroopassa sijaitsevia yrityksiä rahoittava rahasto. Rahastoa hallinnoi Natexis Ventech S.A., joka on Financière Natexis -yhtiön tytäryhtiö. Rahaston varat ovat 42,7 miljoonaa euroa, joista EIR on myöntänyt noin 9,7 miljoonaa euroa. Natexis Ventech aikoo koota salkun, jossa on 30-35 sijoitusta toimintansa alkuvaiheessa oleviin teknologiayrityksiin (75 % tietotekniikkaa ja 25 % biologisia tieteitä, bioteknologiaan ja terveydenhuoltoon liittyviä sovelluksia). Rahasto ei aio myöntää siemenrahoitusta, vaan keskittyy toimintansa alkuvaiheessa oleviin yrityksiin. Johtoryhmään kuuluu joitakin henkilöitä, jotka ovat toimineet riskipääomarahoituksen alalla, ja muilla on kokemusta teollisuudesta. 5. Aboa Venture II (Suomi) Aboa Venture II on Länsi-Suomessa Turun alueella toimiva alueellinen rahasto, joka on erikoistunut teknologiasijoituksiin. Rahaston varat ovat 8,8 miljoonaa euroa, joista EIR on myöntänyt 23 prosenttia eli 2,0 miljoonaa euroa. Rahasto toimii kymmenen vuoden ajan, minkä jälkeen toimintaa on mahdollista jatkaa vielä kaksi vuotta. Aboa Venture aikoo sijoittaa noin 20:een toimintansa alku- ja kehitysvaiheessa olevaan yritykseen, jotka toimivat elektroniikan, bioteknologian ja biologisten tieteiden aloilla. Johdolla on aikaisempaa kokemusta alueellisten rahastojen hallinnoinnista sekä läheiset suhteet alueen tutkimus- ja kehityskeskuksiin. 6. Seeft Capital (Ranska) Tämä rahasto sijoittaa ranskalaisiin ohjelmistoalan yrityksiin, jotka ovat käynnistysvaiheessa tai tarvitsevat siemen- tai alkupääomaa. Rahaston varat ovat 18,8 miljoonaa euroa, ja se toimii kahdeksan vuotta, minkä jälkeen toimintaa on mahdollista jatkaa vielä kaksi vuotta. EIR on myöntänyt varoista 22 prosenttia eli 4,1 miljoonaa euroa. Rahasto aikoo koota salkun, jossa on 20-30 yritystä, jotka kehittävät ja markkinoivat ohjelmistopaketteja yrityksille, yksityisille ja palvelualalle, mukaan lukien sähköinen kaupankäynti, Internet, intranet, opetusohjelmat ja pelit sekä tuotteet erityismarkkinoille. Johtoryhmä, jolla on kokemusta ohjelmistoteollisuudesta, aikoo tukea yrityksiä niiden tuotekehityksessä ja markkinointitoiminnassa. 7. InnovationsKapital 2 Partners (Ruotsi) InnovationsKapital 2 on ruotsalainen riskipääomarahasto. Rahaston varat ovat 40,9 miljoonaa euroa, joista EIR on myöntänyt 15 % eli 6,1 miljoonaa euroa. Rahasto toimii kymmenen vuotta, minkä jälkeen sen toimintaa on mahdollista jatkaa kahdella vuodella. Rahaston tarkoituksena on sijoittaa noin 20-25 käynnistys- ja alkuvaiheen yritykseen, jotka toimivat Pohjoismaissa tietotekniikan ja terveydenhuollon aloilla. Johtoryhmällä on aiempaa kokemusta riskisijoittamisesta, ja sillä on läheiset yhteydet Chalmersin, Linköpingin ja Lundin tiedeyhteisöihin. LIITE 2 - JEV Tässä osassa annetaan tilastokatsaus JEV-ohjelman tilanteesta 31. joulukuuta 1999. Luettelo rahoituksen välittäjistä >VIITTAUS KAAVIOON> Hyväksyttyjen yhteisyrityshankkeiden jakautuminen aloittain Ala // Hankkeiden lukumäärä Palvelut/Liiketoiminta // 24 Valmistusteollisuus // 17 Liikenne // 7 Tukku- ja vähittäiskauppa // 5 YHTEENSÄ // 53 Jakautuminen maittain ja hankkeittain (tarkoituksena perustaa yhteisyritys) Maa // Hankkeiden lukumäärä Ranska // 10 Espanja // 9 Belgia // 7 Italia // 7 Portugali // 5 Tanska // 3 Saksa // 3 Alankomaat // 3 Yhdistynyt kuningaskunta // 2 Suomi // 1 Irlanti // 1 Luxemburg // 1 Ruotsi // 1 YHTEENSÄ // 53 Hyväksytyissä yhteisyrityshankkeissa mukana olevien pk-yritysten maantieteellinen jakautuminen Maa // Pk-yritysten lukumäärä Ranska // 22 Yhdistynyt kuningaskunta // 16 Belgia // 14 Espanja // 13 Italia // 11 Saksa // 11 Portugali // 8 Tanska // 7 Alankomaat // 6 Ruotsi // 3 Itävalta // 1 Suomi // 1 Irlanti // 1 Luxemburg // 1 YHTEENSÄ // 115 Hyväksytyissä yhteisyrityshankkeissa mukana olevien pk-yritysten koko Työntekijöitä // Pk-yritysten lukumäärä Alle 10 // 48 10-49 // 46 50-249 // 21 Yhteensä // 115 Hyväksytyissä yhteisyrityshankkeissa syntyvien työpaikkojen määrä (hakijoiden ilmoitusten mukaan) Syntyvien työpaikkojen määrä (uusia työntekijöitä) // Hankkeiden lukumäärä Alle 10 // 26 10-49 // 25 50-99 // 1 100 tai enemmän // 1 Yhteensä // 53 Hyväksytyissä 53 JEV-hankkeessa (tilanne 31. joulukuuta 1999) syntyvien työpaikkojen määräksi arvioitiin yhteensä 788 työpaikkaa eli keskimäärin 15 työpaikkaa hanketta kohti. Hyväksytyissä yhteisyrityshankkeissa tehtävien investointien arvo (hakijoiden ilmoitusten mukaan) Tehtävien investointien arvo // Hankkeiden lukumäärä Alle 100 000 EUR // 8 100-499 000 EUR // 20 500-999 000 EUR // 16 1 milj. EUR tai enemmän // 9 Yhteensä // 53 Hakijoiden ilmoitusten mukaan 31. joulukuuta 1999 mennessä hyväksytyissä 53 JEV-hankkeessa tehtävät investoinnit ovat miltei 41,5 miljoonaa euroa eli keskimäärin lähes 780 000 euroa hanketta kohti. JEV-hankkeet A. Yhteisyrityshankkeet JEV-toiminnan havainnollistamiseksi tässä jaksossa kuvataan muutamia hyväksyttyjä yhteisyrityshankkeita, joista on tehty sopimus. 1. Italia - Yhdistynyt kuningaskunta Italialainen ja brittiläinen yritys haluavat perustaa virtuaalitodellisuutta käyttävien tietojärjestelmien alalla toimivan yhteisyrityksen. Yhteisyrityksen päämääränä on tuottaa skoottereiden virtuaalitodellisuuteen perustuvia ajosimulaattoreita. Italialaisyritys toimii ohjelmistopalvelujen alalla ja brittiläinen yritys tarjoaa mikrotietokoneille tarkoitettuja virtuaalitodellisuuteen perustuvia ohjelmistoja. 2. Ranska - Belgia Ranskalainen ja belgialainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen, joka markkinoi käsityöläisille tarkoitettuja työkaluja. Ranskalaiskumppanin erikoisalana on käsityöläisille tarkoitettujen työkalujen valmistaminen ja jakelu, ja belgialaisyritys huolehtii myynnin tukitoimista. 3. Saksa - Ranska Saksalainen ja ranskalainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen luodakseen tarrojen leikkaamisvälineiden tuotantoyksikön. Yhteisyritys sijoitetaan ranskalaiskumppanin toimitiloihin. Kumpikin yritys valmistaa ja myy tarroja. Ajatus yhteisyrityksen perustamisesta on seurausta aikaisemmasta tuloksellisesta yhteistyöstä. 4. Espanja - Itävalta Espanjalainen yritys haluaa perustaa yhteisyrityksen itävaltalaisen yrityksen kanssa ro-ro-liikenteen käynnistämiseksi Barcelonasta Lähi-Itään. 5. Ranska - Italia Ranskalainen ja italialainen yritys ovat perustamassa yhteisyritystä, joka valmistaa ja myy saranoita rakennusalan yrityksille (jotka ovat tekemisissä ikkunoiden, ovien, karmien ja porttien kanssa). Yhteisyritys sijoitetaan Italiaan. Ranskalaiskumppani on erikoistunut saranoiden valmistamiseen, ja italialaiskumppani toimii rakennusmateriaalien kaupan alalla. 6. Ranska - Saksa Ranskalainen ja saksalainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen biologisesti hajoavien ja poltettavien tuotteiden valmistamiseksi. Ranskalaiskumppani on erikoistunut kemianteollisuuden laitteiden markkinointiin. Lisäksi se myy biologisesti hajoavia ja poltettavia tuotteita. Saksalaiskumppani toimii jätehuollon ja energiatekniikan suunnittelun ja konsultoinnin alalla. 7. Tanska - Ruotsi Tanskalainen ja ruotsalainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen, joka tarjoaa varastointi- ja logistiikkapalveluja. Tanskalaiskumppani on Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa toimiva kuljetusalan yritys. Myös ruotsalaisyritys toimii kuljetusalalla ja on erikoistunut lähinnä tiekuljetuksiin. 8. Suomi - Yhdistynyt kuningaskunnat Suomalainen yritys ja sen brittiläinen kumppani haluavat perustaa yhteisyrityksen kehittääkseen yhdessä tietotekniikkaa kansainvälisen mainostamisen alalla. Suomalaiskumppani toimii mainonnassa ja markkinoinnissa, ja brittiläiskumppani markkinoinnin tietokantojen ja mainonnan suunnittelussa ja hallinnassa. 9. Italia - Saksa Italialainen yritys haluaa perustaa saksalaisen yrityksen kanssa Saksiin yhteisyrityksen, joka tutkii ja valmistaa lämmössä kutistettavia kalvoja. Italialaiskumppani keskittyy suunnitteluun ja valmistukseen, ja saksalaiskumppani muovin käsittelyssä tarvittaviin koneisiin ja laitteisiin sekä muovijätteen kierrätykseen. 10. Italia - Alankomaat Italialainen yritys haluaa perustaa hollantilaisen yrityksen kanssa yhteisyrityksen, joka markkinoi televiestintälaitteistoja ja tarjoaa teknistä tukea. Italialaiskumppani valmistaa televiestintälaitteistoja, ja hollantilaiskumppanin alaa ovat dataliikenteen ja linjasiirron tuotteet. 11. Tanska - Italia Tanskalainen ja italialainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen Emilia-Romagnan alueelle. Yritys tarjoaisi logistiikka- ja huolintapalveluja Tanskan ja Italian välillä sekä hallinnoisi Puolaan, Baltiaan ja Venäjälle meneviä ja sieltä tulevia kuljetuksia. Tanskalaiskumppani kuljettaa kylmäsäilytystuotteita Euroopassa, Venäjällä ja Baltian maissa. Italialaiskumppanin erikoisalana on helposti pilaantuvien elintarvikkeiden käsittely ja varastointi sekä tämänkaltaisten hyödykkeiden jakelu. 12. Belgia - Ranska Belgialainen ja ranskalainen yritys haluavat perustaa yhteisyrityksen, joka suorittaa asvaltointitöitä julkiselle ja yksityiselle sektorille Ranskassa. Belgialaiskumppanilla on asvalttitehdas. Ranskalaiskumppani on toiminut pääasiassa maatalousalalla, mutta on myös monipuolistanut toimintaansa teiden ja viemärijärjestelmien rakentamisen alalle. 13. Belgia - Ranska - Tanska - Portugali Belgialainen yritys haluaa perustaa yhteisyrityksen ranskalaisen, tanskalaisen ja portugalilaisen yrityksen kanssa ohjelmistojen kehittämiseksi puutarha-alaa varten. Belgialaiskumppani toteuttaa yleisratkaisuja puutarhanhoidon erityissuunnittelua varten. Ranskalaiskumppani on erikoistunut puutarhanhoidon hallinnollisten sovellusten kehittämiseen ja toteuttamiseen. Portugalilaiskumppani hoitaa puu- ja pensastaimistoa. Tanskalaiskumppani on maanlaajuisesti toimiva elin, joka edustaa 800:aa tanskalaista kukkien-, kasvien-, hedelmien- ja vihannestentuottajaa. B. Tiedotustapahtumat ja tiedotusaineisto Tässä jaksossa esitetään luettelo ensimmäisistä hyväksytyistä JEV-tiedotustapahtumista ja JEV-tiedotusaineistoista. Ne jätettiin virallisessa lehdessä julkaistun, JEV-ohjelman edistämistoimia koskevan komission tiedotteen 1999/C 113/14 mukaisesti. 1. SIAM 1999 (Ranska) 2. Growth Plus Europe 1 (Italia, Saksa, Itävalta) 3. Growth Plus Europe 2 (Belgia, Espanja, Ranska) 4. National Association of Spanish Business Innovation Centres (Espanja) 5. SEKA (Kreikka) 6. Promotional material for Almi (JEV-rahoituksen välittäjä Ruotsissa) 7. Institut Catala de Tecnologia (Espanja) 8. Consortium for commercial promotion of Catalonia (Espanja) 9. Chamber of commerce of Nice (Ranska) 10. Midest (Ranska) 11. Chamber of commerce of Liège (Belgia) 12. Promotional material for InvestitionsBank Berlin (JEV-rahoituksen välittäjä Saksassa) LIITE 3 - PK-YRITYSTEN TAKAUSJÄRJESTELMÄ EIR on luonut suhteet jäsenvaltioiden kansallisiin viranomaisiin saadakseen ohjausta rahoituksen välittäjien valinnassa. Tämän ohjauksen mukaisesti rahoituksen välittäjät on Italiassa valittu alueellisille takuurahastoille tarkoitetun rajoitetun kiinnostuksenilmaisupyynnön perusteella. Pk-yritysten takausjärjestelmään 31. joulukuuta 1999 mennessä liittyneet 15 rahoituksen välittäjää ovat seuraavat: 1. Bürges (Itävalta) Bürges on valtiontakausjärjestelmä, jolla on pk-yrityksille takauksia myöntävän pankin asema. Se tarjoaa takaustuotteita kaikille Itävallan rahoituslaitoksille. Kaksi Bürgesin ohjelmaa on yhdistetty Pk-yritysten takausjärjestelmään. Toinen on nuorille yrittäjille tarkoitettu ohjelma, joka tukee kaikilla aloilla toimivia pieniä ja itsenäisiä pk-yrityksiä käynnistysvaiheessa ja omistajanvaihdoksen aikana. Toinen on innovatiivisia pk-yrityksiä tukeva rakenneuudistusohjelma. Nämä ohjelmat tarjotaan pk-yrityksille osana takausjärjestelmää helpottamalla tai jopa poistamalla pk-yrityksiä koskevat tavalliset lisävakuusvaatimukset. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 90,8 miljoonan euron suuruisen takaussalkun yhden vuoden aikana. Komission yksiköt hyväksyivät sopimuksen pidennyksen joulukuussa 1999. 2. Fonds de Participation - FdP (Belgia) FdP on itsenäinen julkinen laitos, joka toimii kansallisen pankkijärjestelmän kautta täysin valtuuksin -periaatteen mukaisesti. Pääomalainojen lisäksi se on tammikuusta 1999 lähtien myöntänyt tappiontakauksia itsenäisille pk-yrityksille, joissa on enintään 50 työntekijää ja jotka ovat olleet toiminnassa alle 5 vuotta. Näiden pk-yritysten vuosiliikevaihto saa olla enintään 7 miljoonaa euroa ja kokonaisvarat enintään 5 miljoonaa euroa. Tämä uusi takaustuote kuuluu nykyisin takausjärjestelmän piiriin. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 99,16 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden aikana. 3. Finnvera (Suomi) Finnvera tarjoaa pk-yrityksille joko suoraan tai takausten kautta velkarahoitusta, jota ne eivät helposti saisi pankkijärjestelmältä vakuuksien puutteen vuoksi. Kyseessä on valtion omistama laitos, joka tekee läheistä yhteistyötä kaikkien suomalaisten rahoituslaitosten kanssa. Finnvera tarjoaa järjestelmässä uuden takaustuotteen, joka on tarkoitettu korkeintaan 100 työntekijää työllistäville pk-yrityksille, joihin kuuluvat myös käynnistysvaiheessa olevat yritykset ja palvelualan yritykset. Kaikilla näillä pk-yrityksillä on oltava kyky luoda työpaikkoja ja niiden tuotteiden on oltava innovatiivisia. Lainaajille tarjotaan takausta alennetuin kustannuksin verrattuna samanlaisista tuotteista nykyisin veloitettaviin riskimaksuihin. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 229 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 4. Sofaris (Ranska) Sofaris on kansallinen takuulaitos, joka hallinnoi useita pk-yritysten tukemiseen tarkoitettuja takuurahastoja. Se toimii laajan pankkiverkoston kautta Ranskassa. Järjestelmässä Sofaris myöntää takauksia investointilainoihin, omistusoikeuden siirtolainoihin ja käynnistysvaiheessa olevien yritysten lainoihin. Kysymykseen tulevat pk-yritykset ovat korkeintaan 10 työntekijän mikroyrityksiä. Sofaris arvioi noin 20 000-25 000 mikroyrityksen hyötyvän järjestelmästä. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 740 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden aikana. 5. Deutsche Ausgleichsbank - DtA (Saksa) DtA on valtion omistama erikoistunut kehityspankki, joka myöntää pitkäaikaisia ja matalakorkoisia lainoja lähinnä käynnistysvaiheessa oleville yrityksille ja laajentumaan pyrkiville nuorille yrityksille sekä lainoja ympäristönsuojeluohjelmille. DtA harjoittaa lainaustoimintaa yleensä Saksassa sijaitsevien liike-, säästö- ja osuuspankkien välityksellä. Se ei lainaa suoraan pk-yrityksille. Pk-yritysten takausjärjestelmään yhdistetään DtA:n tarjoama uusi mikrotason lainausohjelma, jossa myönnetään lainoja pienille käynnistysvaiheen yrityksille. Laina on enintään 50 000 euroa, laina-aika 10 vuotta ja korko alhainen. Ohjelmalla pyritään erityisesti auttamaan naisia ja työttömiä. Ohjelman rinnalla DtA tarjoaa houkuttimia pankeille kannustaakseen niitä tulemaan tälle markkinasegmentille. Kaikilla ohjelman puitteissa myönnetyillä lainoilla on osittainen vastuuvapautus. Tämän ansiosta pankit ovat valmiita myöntämään lainoja myös pk-yrityksille, minkä ne normaalioloissa luokittelisivat suuririskiseksi toiminnaksi. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 338,4 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kolmen vuoden aikana. 6. Confidi Padova (Italia) Confidi Padova on Padovassa (Veneton alueella) sijaitseva keskinäinen takuurahasto. Se myöntää takauksia vain jäsenilleen, joita ovat alueelle sijoittautuneet 1 176 pk-yritystä. Välittäjä aikoo kuitenkin laajentaa perussääntöään ja alkaa toimia muiden teollisuuden takuurahastojen (Confidi) vastatakaajana. Valittu takaussalkku koostuu lainoista, jotka on myönnetty yritysten kehittymisen tukemiseen. Kaikki investointilainat ja leasing-operaatiot, joiden maturiteetti on vähintään 3 vuotta, ovat takauskelpoisia. Välittäjällä on mm. tuote, joka kytkee takaussumman niiden uusien työntekijöiden määrään, jotka pk-yritys on palkannut osana investointisuunnitelmaa. Osana Pk-yritysten takausjärjestelmää se voi antaa paremman takaussuojan pienemmin kustannuksin. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 68,8 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden aikana. 7. Artigiancredito Toscano (Italia) Artigiancredito Toscano on Firenzessä sijaitseva alueellinen keskinäinen takuurahasto. Välittäjän pääasiallisena tarkoituksena on helpottaa käsityöläisalan pk-yritysten luotonsaantia tarjoamalla vastatakauksia jäsenilleen, joita ovat 19 paikallista käsityöläisalan takuurahastoa. Nämä 19 rahastoa edustavat noin 44 000 käsityöläisyritystä eli 41 prosenttia kaikista alueen käsityöläisyrityksistä. Unioncamere Toscanan mukaan lähes 95 prosenttia alueen kaikista käsityöläisyrityksistä oli vuonna 1998 alle kymmenen työntekijän mikroyrityksiä. Järjestelmässä takauskelpoista on kaikki keskipitkän ja pitkän aikavälin investointirahoitus, kun laina-aika on vähintään kolme vuotta. Tähän sisältyvät myös erityisohjelmat käynnistysvaiheen yrityksille ja naisyrittäjille. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 140 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 8. Unionfidi Piemonte (Italia) Unionfidi Piemonte on Torinossa (Piemonten alueella) sijaitseva teollisuuden keskinäinen takuurahasto. Se myöntää takauksia vain jäsenilleen, joita ovat alueelle sijoittautuneet 3 606 pk-yritystä. Välittäjällä on useita kiinnostavia takaustuotteita, kuten takaukset, jotka kattavat tutkimus- ja kehityshankkeita ja teknistä innovaatiotoimintaa varten otettuja lainoja. Se käynnisti hiljattain myös työpaikkojen syntymiseen tähtäävän järjestelmän. Osana Pk-yritysten takausjärjestelmää se voi tarjota paremman takaussuojan pienemmin kustannuksin pk-yrityksille. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 103,3 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden aikana. 9. Federfidi Lombarda (Italia) Federfidi Lombarda on Milanossa sijaitseva alueellinen keskinäinen takuurahasto. Se tarjoaa suoria takauksia teollisuuden pk-yrityksille sekä vastatakauksia takuurahastojäsenilleen. Järjestelmässä hyväksytään taattavaksi velkarahoitus, jonka vähimmäislaina-aika on kolme vuotta ja joka täyttää seuraavat edellytykset: investointirahoitus (sekä aineellinen että aineeton omaisuus, T&K), työpaikkojen luominen ja organisoitu rahoitus. Valikoidussa salkussa korostetaan kohteena olevien korkeintaan 100 työntekijän pk-yritysten kykyä luoda työpaikkoja. Inps:n (Istituto Nazionale della Previdenza Sociale) mukaan 99 prosenttia Lombardian pk-yrityksistä on alle 100 työntekijän yrityksiä. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 93 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 10. Artigiancredit Emilia Romagna (Italia) Artigiancredit Emilia Romagna on Bolognassa sijaitseva alueellinen keskinäinen takuurahasto. Tämän välittäjän pääasiallinen tarkoitus on helpottaa pienten ja keskisuurten käsityöläisyritysten luotonsaantia toimimalla vastatakaajana jäsenilleen, joita ovat 23 alueella toimivaa käsityöläisalan takuurahastoa (Confidi). Järjestelmään kuuluva välittäjän salkku koostuu takauksista investointilainoille ja leasing-toimille, joiden laina-aika on vähintään kolme vuotta. Erityisesti on tarkoitus keskittyä käynnistysvaiheessa oleville yrityksille myönnettäviin lainoihin, työpaikkojen luomiseen ja aineettomaan omaisuuteen tehtäviin investointeihin, teknisiin innovaatioihin, ympäristöön ja turvallisuuteen. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 135 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 11. Artigiancredit Lombardia (Italia) Artigiancredit Lombardia on Milanossa sijaitseva alueellinen keskinäinen takuurahasto. Se myöntää vastatakauksia ainoastaan jäsenilleen, joita ovat 35 Lombardian alueella toimivaa käsityöläisalan takuurahastoa. Välittäjä tarjoaa useita kiinnostavia takaustuotteita, joista osa on suunniteltu erityisesti kannustamaan työpaikkojen luomista. Kaikki keskipitkän ajan takaukset, jotka kattavat investointirahoituksen ja/tai työpaikkojen luomisen ja joiden laina-aika on vähintään kolme vuotta, tulevat kysymykseen järjestelmässä. Kaikki korkeintaan 100 työntekijän pk-yritykset voivat hakea takausta järjestelmässä. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 112,5 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 12. Confidi Sardegna (Italia) Confidi Sardegna on Cagliarissa Sardiniassa sijaitseva alueellinen keskinäinen takuurahasto. Se myöntää takauksia ainoastaan alueelle sijoittautuneille pk-yrityksille, jotka ovat sen jäseniä. Takausjärjestelmään kuuluvan salkun on tarkoitus koostua takauksista velkarahoitukseen, jonka laina-aika on vähintään kolme vuotta. Siihen sisältyisivät seuraavat tarkoitukset: käynnistysvaiheessa olevat yritykset, työpaikkojen luominen, investoinnit ja leasing-toiminta. Koska huomioon otettiin sardinialaisten mikroyritysten suhteellisen heikko rahoitusrakenne ja se, että kyseessä on tavoitteeseen 1 kuuluva alue, salkkuun sisällytettiin mahdollisuus ottaa mukaan velkojen sulauttamiseen tarkoitetut lainat. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 100 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kahden vuoden ja yhden vuosineljänneksen aikana. 13. BBMKB (Alankomaat) Pk-yritysten luottotakausjärjestelmä (BBMKB-järjestelmä) on valtiontakausjärjestelmä, joka toimii kansallisesti ja jota hallinnoi Alankomaiden valtionvarainministeriö. Se tarjoaa rahoitusapua toiminnassa oleville pk-yrityksille, joissa on enintään 100 työntekijää, sekä käynnistysvaiheessa oleville pk-yrityksille. Se antaa myös erityistakuita innovatiivisille pk-yrityksille. BBMKB rahoittaa pk-yritysten takausjärjestelmässä operaatioita, jotka kattavat 68 000-680 000 euron lainasummia ja joissa laina-aika on enintään 6 vuotta. Pankit eivät aina vaadi lisävakuuksia BBMKB:n takaamille lainoille. Tämä salkku valittiin hajautetun salkun aikaansaamiseksi. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 375 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kolmen vuoden aikana. 14. Cersa (Espanja) Cersa on kansallinen takuulaitos, joka tukee keskinäisiä takuurahastoja - Sociedades de Garantia Reciproca (SGR) - Espanjassa noudattamalla täysin valtuuksin -periaatetta. Se tukee erityisesti pk-yrityksiä takaamalla niiden lainaoperaatioita. Kaikille SGR-takuille, jotka on myönnetty korkeintaan 100 työntekijän pk-yrityksiin kohdistuvaan uuteen investointirahoitukseen, voidaan hakea vastatakausta Cersalta. Näiden osuus on 95 prosenttia Cersan investointisalkusta, ja pk-yrityksissä on keskimäärin 13 työntekijää. Lisäksi kysymykseen tulee käynnistysvaiheessa olevien yritysten rahoittaminen. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 574 miljoonan euron suuruisen takaussalkun kolmen vuoden aikana. 15. Almi Företagspartner (Ruotsi) Almi on kehittämislaitos, joka tarjoaa lainoja pk-yrityksille, joilla on mahdollisuuksia kasvuun ja työpaikkojen luomiseen. Se tarjoaa rajoitetusti myös takauksia pk-yrityksille. Almin rahoitustoimintaan liittyy korkea riski, ja se täydentää siksi normaalia pankkilainaustoimintaa. Salkkuun otetaan kuoletuslainoja (käyttöpääoma, koneinvestoinnit, markkina- tai tuotekehitys), kasvulainoja (pk-yritykset, joilla on selvää kasvupotentiaalia), yrityksen käynnistämiseen tarkoitettuja lainoja ja lainoja naisyrittäjille. Kaikki korkeintaan 100 työntekijän pk-yritykset tulevat kysymykseen. Välittäjä odottaa voivansa myöntää enintään 227,5 miljoonan euron suuruisen lainasalkun kolmen vuoden aikana.