KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE EUROOPAN UNIONIN KONSOLIDOITU TILINPÄÄTÖS - VARAINHOITOVUOSI 2012 /* COM/2013/0570 final */





SISÄLLYSLUETTELO Sivu KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS 5 EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIO: TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISESTA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN 7 I OSA: KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT 12 Tase 15 Tuotto- ja kululaskelma 16 Rahavirtalaskelma 17 Laskelma nettovarojen muutoksista 18 Tilinpäätöksen liitetiedot 19 II OSA: YHTEENVETO EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA JA LIITETIEDOT 92 Euroopan unionin talousarvion toteutuksen tulos ja liitetiedot 92 Yhteenveto Euroopan unionin talousarvion toteuttamisesta 105 KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS Euroopan unionin vuoden 2012 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 148 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, ‑sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti. Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen. Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. (allekirjoitettu) Manfred Kraff Euroopan komission tilinpitäjä 24. heinäkuuta 2013 EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIO: TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISESTA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMISEEN Euroopan unionin konsolidoidussa tilinpäätöksessä annetaan tiedot EU:n toimielinten, virastojen ja muiden elinten toiminnasta talousarvion ja suoriteperusteisen kirjanpidon näkökulmasta. Jäsenvaltioiden tilinpäätökset eivät sisälly tähän tilinpäätökseen. 1. VUOTUINEN TALOUSARVIO Euroopan unionin talousarviosta myönnetään rahoitusta hyvin monenlaisille toimille ja ohjelmille, joita toteutetaan eri puolilla EU:ta. Komissio toteuttaa jäsenvaltioiden monivuotisessa rahoituskehyksessä asettamien painopisteiden mukaisesti erilaisia ohjelmia, toimia ja hankkeita. Tällaisia ovat esimerkiksi opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät koulutusalan hankkeet, maanviljelijöiden tukeminen, työpaikkoja luovat tai säilyttävät tuottavat investoinnit, kehitysapu, EU:ssa työskentelevien työympäristön parantamiseksi toteutettavat hankkeet ja ulkorajavalvonnan tehostamiseksi toteutettavat hankkeet. Yli 90 prosenttia EU:n talousarviovaroista käytetään tällaisten, kaikkien jäsenvaltioiden hyväksymien toimien ja hankkeiden rahoittamiseen. Suora yhteys vuotuisen talousarvion ja EU:n toimintapolitiikan välillä varmistetaan käyttämällä toimintoperusteista budjetointia. Toimintoperusteisen budjettinimikkeistön avulla saadaan selkeä kuva EU:n toimintapolitiikan eri osa-alueista ja kutakin osa-aluetta varten myönnetyistä kokonaisresursseista. Talousarvion toimintalohkot on jaettu edelleen noin 200 toimintoon, joista yli 110 sisältää toimintamäärärahojen budjettikohtia. Tällaisia budjettikohtia sisältävät toiminnot esitetään talousarviossa omina lukuinaan. Nämä toimintalohkot sisältävät pääasiassa toimintamäärärahoja, koska niihin kuuluvien keskeisten toimintojen tarkoituksena on rahoittaa ulkopuolisten toimintaa kulloinkin kyseeseen tulevan toiminnon alalla. Toimintalohkoihin kuuluu myös horisontaalisia toimintalohkoja, joiden tarkoituksena on varmistaa, että komissio voi toimia moitteettomasti. Tällaisia ovat esimerkiksi toimintalohkot ”Koordinointi ja oikeudellinen tuki” ja ”Talousarvio”. Toimintoperusteinen rakenne tarjoaa yhteisen käsitekehyksen ensisijaisten tavoitteiden asettamista ja toiminnan suunnittelua, budjetointia, seurantaa ja raportointia varten. Sen tärkeimpänä tavoitteena on tehdä varojen käytöstä entistä tehokkaampaa, taloudellisempaa ja tuloksellisempaa. Talousarvion laatii komissio, ja Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät sen yleensä joulukuun puolivälissä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. 2. MITEN EU:N TALOUSARVIO RAHOITETAAN? EU:lla on kaksi pääasiallista rahoituslähdettä: omat varat ja sekalaiset tulot. 2.1 Omiin varoihin kuuluvat tulot Omat varat ovat EU:lle ilman eri toimenpiteitä kertyviä tuloja, jotka se voi käyttää talousarvionsa rahoittamiseen ilman, että kansallisten viranomaisten tarvitsee tehdä asiasta erillistä päätöstä. Talousarvion rahoittamiseksi tarvittava omien varojen kokonaismäärä riippuu siitä, kuinka suurta osaa kokonaismenoista ei saada katettua muilla tuloilla. Omien varojen kokonaismäärä saa olla enintään 1,23 prosenttia EU:n yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL). Omat varat jaetaan perinteisiin omiin varoihin, arvonlisäveroon (alv) perustuviin omiin varoihin ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuviin omiin varoihin. 2.2 Sekalaiset tulot EU:n toiminnasta kertyvien sekalaisten tulojen osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista. Näihin tuloihin kuuluvat esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot sekä EU:n hankkeiden hallinnointiin liittyvät, yksityisen ja julkisen sektorin velallisille osoitetut perintämääräykset. Sekalaisiin tuloihin kuuluvat myös uhkasakot, jotka unionin tuomioistuin on määrännyt jäsenvaltioille silloin, kun nämä eivät ole noudattaneet annettua tuomiota. Kaikista saamisista, joita ei ole maksettu viimeistään eräpäivänä, peritään viivästyskorkoa. Jos EU:ssa oleva kolmas osapuoli, joka ei ole jäsenvaltio, ei ole maksanut velkaansa, komissio (tai neuvosto) voi antaa päätöksiä, joilla kyseiselle velalliselle määrätään maksuvelvollisuus, joka on suoraan täytäntöönpanokelpoinen sillä alueella, jolla pakkotäytäntöönpano toteutetaan, voimassa olevien lainkäyttöä riita-asioissa koskevien sääntöjen mukaisesti. Myös oikeudellinen yksikkö käynnistää ulkopuolisten asianajotoimistojen avustuksella perintätoimenpiteitä maksunsa laiminlyöneitä velallisia kohtaan. 3. EU:N TALOUSARVION HALLINNOINTI JA TALOUSARVIOVAROJEN KÄYTTÄMINEN 3.1 Ensisijaiset toimintamenot EU:n toimintamenot sisältävät rahoituskehyksen eri otsakkeisiin liittyvät menot, joita hallinnoidaan eri tavoin. Hallinnointitapa määrää sen, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hoidetaan. Vuoden 2012 tilinpäätöksessä komissio luokittelee menonsa seuraavasti: Suora keskitetty hallinnointi: komission yksiköt vastaavat suoraan talousarvion toteuttamisesta. Välillinen keskitetty hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät unionin tai kansallisen lainsäädännön mukaisille elimille, kuten EU:n julkisoikeudellisille virastoille tai julkista tehtävää hoitaville yksiköille. Hajautettu hallinnointi: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kolmansille maille. Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät siirretään jäsenvaltioille. Pääosaa menoista hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa muun muassa maatalousmenojen ja rakennetoimien aloilla. Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa: komissio siirtää tietyt talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät kansainvälisille järjestöille. Nämä luokittelut muuttuvat vuodesta 2014, kun päivitetty varainhoitoasetus tulee voimaan. 3.2 Taloushallinnon toimijat komissiossa Komission kollegio kantaa poliittisen vastuun talousarviosta, mutta ei käytännössä käytä sille annettua toimivaltaa talousarvion toteuttamisessa. Se siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyvät tehtävät joka vuosi yksittäisille henkilöstösääntöjen ja varainhoitoasetuksen alaisille virkamiehille, jotka vastaavat toiminnastaan kollegiolle. Näitä virkamiehiä, jotka ovat yleensä pääjohtajia tai toimialajohtajia, kutsutaan ”valtuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”. Kyseiset virkamiehet voivat siirtää talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä edelleen virkamiehille, joita kutsutaan ”edelleenvaltuutetuiksi tulojen ja menojen hyväksyjiksi”. Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He mm. päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien että niihin osoitettujen määrärahojen hallinnoinnista. Heidän tehtäviinsä kuuluu näin muun muassa oikeudellisten sitoumusten tekeminen, tulosten seuranta, maksujen suorittaminen ja tarvittaessa myös varojen takaisinperintä. Moitteeton varainhoito ja asianmukaiset vastuusuhteet varmistetaan jokaisessa yksikössä erottamalla johdon harjoittama valvonta (joka on tulojen ja menojen hyväksyjien vastuulla) sisäisen tarkastuksen alaan kuuluvista ja sääntöjen noudattamista koskevista tarkastuksista, jotka perustuvat selkeisiin (kansainvälisiin standardeihin pohjautuviin) sisäisen tarkastuksen standardeihin, ennakko- ja jälkitarkastuksista, riskienarviointiin perustuvista riippumattomista sisäisistä tarkastuksista sekä säännöllisestä raportoinnista, jonka tarkoituksena on tiedottaa yksittäisille komissaareille toiminnoista. Jokaisen tulojen ja menojen hyväksyjän on laadittava vuotuinen toimintakertomus vastuullaan olevista toiminnoista. Toimintakertomuksessa tulojen ja menojen hyväksyjä raportoi toiminnan tuloksista ja arvioi sitä, onko olemassa riittävä varmuus siitä, että kertomuksessa kuvattujen toimintojen toteuttamiseen myönnetyt resurssit on käytetty tarkoitukseensa moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että käytössä olevin valvontamenettelyin voidaan varmistaa, että tilien perustana olevat toimet ovat laillisia ja asianmukaisia. Komissio antaa varainhoitoasetuksen 66 artiklan mukaisesti vuotuisista toimintakertomuksista yhteenvetokertomuksen eli sisäisen tarkastajan kokonaislausunnon, jolla se ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista SEUT-sopimuksen 317 artiklan mukaisesti. Tämä kertomus ja vuotuiset toimintakertomukset ovat saatavilla verkkosivuilla osoitteessa http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_fi.htm. Tilinpitäjä toteuttaa tulojen ja menojen hyväksyjien laatimat maksu- ja perintämääräykset ja vastaa kassanhallinnasta, kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen ja -menetelmien laatimisesta, kirjanpito- ja tilinpäätösjärjestelmien hyväksymisestä, kirjanpidosta ja toimielimen tilinpäätöksen laatimisesta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. 3.3 Sitoutuminen EU:n talousarvion toteuttamiseen Kolmannen kanssa voidaan tehdä oikeudellinen sitoumus (esimerkiksi hankinta- tai avustussopimus) vain silloin, kun vuotuisessa talousarviossa on kyseistä toimintoa vastaava budjettikohta. Budjettikohdassa on myös oltava riittävästi varoja menojen kattamiseen. Jos nämä edellytykset täyttyvät, talousarviosta varataan tarvittavat määrärahat kirjanpitojärjestelmään tehtävällä talousarviositoumuksella. EU:n talousarviossa olevia varoja ei voida käyttää ennen kuin tulojen ja menojen hyväksyjä on tehnyt oikeudellisen sitoumuksen. Kun talousarviositoumus on hyväksytty, se kirjataan talousarviokirjanpitoon ja määrärahoista otetaan käyttöön sitoumusta vastaava määrä. Tällä toimenpiteellä ei kuitenkaan ole vaikutusta liikekirjanpitoon (ts. pääkirjaan), koska kulua ei vielä ole syntynyt. 3.4 Maksun suorittaminen 3.4.1 Yleiset säännöt Maksua ei voida suorittaa ennen kuin toimesta vastuussa oleva tulojen ja menojen hyväksyjä on hyväksynyt vastaavan talousarviositoumuksen. Kun maksu on hyväksytty kirjanpitojärjestelmässä, varat maksetaan saajan tilille. Komissio suorittaa yli 1,8 miljoonaa maksua vuodessa. Komissio on SWIFTin jäsen (Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunication). 3.4.2 Ennakkomaksut, maksupyynnöt ja menojen tukikelpoisuus Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa oikeudellisessa sitoumuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Maksettu ennakkomaksu on näin lopullinen meno vasta kun siihen liittyvät ehdot on täytetty. Ennakkomaksu kirjataan tämän vuoksi EU:n taseen vastaaviin alkuperäisen maksun suoritusajankohtana. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksuihin kuuluvan omaisuuserän määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan. Jonkin ajan kuluttua ennakkomaksun vastaanottamisesta ennakkomaksun saaja toimittaa asianomaiseen EU:n elimeen maksupyynnön osoittaakseen, että ennakkomaksu on käytetty oikeudellisen sitoumuksen mukaisesti. Maksupyyntöjä saadaan tuensaajilta vuoden kuluessa sen mukaan, minkä tyyppisestä hankkeesta on kysymys ja millaisia ehtoja kulloinkin sovelletaan. Kaikkia maksupyyntöjä ei välttämättä saada vuoden loppuun mennessä. Tukikelpoisuusehdot määritetään perussäädöksessä, ehdotuspyynnössä, muussa avustusten saajille tarkoitetussa tietoaineistossa ja/tai avustussopimukseen sisältyvissä sopimusmääräyksissä. Kun avustuksen saajan ilmoittamat kustannukset on tutkittu, tukikelpoiset menot kirjataan kuluksi ja saajalle ilmoitetaan, jos kustannukset sisältävät eriä, jotka eivät ole tukikelpoisia. 4. Otto- ja antolainaustoiminta Euroopan unioni valtuutetaan EU:n perussopimukseen perustuvissa perussäädöksissä hyväksymään ottolainausohjelmia, jotta se voisi hankkia tarvittavat rahoitusvarat rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioille ja EU:n ulkopuolisille maille. Euroopan komissio, joka toimii EU:n puolesta, vastaa tällä hetkellä seuraavassa luetelluista kolmesta pääasiallisesta lainaohjelmasta: Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM), maksutaselainat ja makrotaloudellinen rahoitusapu. Se voi myöntää näistä lainoja, ja se rahoittaa antolainauksen laskemalla liikkeeseen velkainstrumentteja pääomamarkkinoilla tai käyttämällä rahoituslaitoksia välittäjinä. Koska unionin myöntämät lainat myönnetään samoin ehdoin kuin niiden rahoittamiseksi otetut lainat (back-to-back), niillä ei ole suoraa vaikutusta EU:n talousarvioon. Oikeudellisesta näkökulmasta EU kuitenkin vastaa ottamiensa lainojen takaisinmaksusta. 5. EU:n talousarvion suojaaminen: rahoitusoikaisut ja takaisinperintä Varainhoitoasetus ja muu sovellettava lainsäädäntö, erityisesti maataloutta ja koheesiopolitiikkaa koskeva lainsäädäntö, antavat oikeuden tarkastaa menoja monien vuosien ajan niiden toteutumisen jälkeen. Jos virheitä, petoksia tai muita sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, varoja peritään takaisin tai tehdään rahoitusoikaisuja. Sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen ja niiden oikaisu on viimeinen vaihe valvontajärjestelmien toiminnassa. Tämä on keskeinen osa moitteetonta varainhoitoa. Avustusten osalta asianomaiset EU:n yksiköt tarkastavat talousarviosta rahoitettavien menojen tukikelpoisuuden. Jos varoja hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, tarkastamisesta vastaavat jäsenvaltiot. Tarkastukset perustuvat kulloinkin sovellettavaksi tulevan lainsäädännön ja avustussopimusehtojen mukaisiin asiakirjoihin. Jotta tarkastusjärjestelmistä saataisiin mahdollisimman kustannustehokkaita, lopullisten maksupyyntöjen perustana olevat asiakirjat tarkastetaan suorassa keskitetyssä hallinnoinnissa yleensä perusteellisemmin kuin välimaksupyyntöihin liitetyt asiakirjat. Lopullisten maksupyyntöjen tarkastuksissa voidaan tämän vuoksi havaita myös välimaksuihin liittyviä virheitä, jotka korjataan oikaisemalla lopullista maksua. Lisäksi EU:lla ja/tai jäsenvaltiolla on velvollisuus varmistaa maksupyyntöön liitettyjen asiakirjojen moitteettomuus tekemällä maksupyynnön esittäjän tiloissa tarkastuksia rahoitettavan hankkeen toteuttamisen aikana ja/tai sen päätyttyä (jälkitarkastukset). Sovellettavassa lainsäädännössä säädetään useista menettelyistä komission ja jäsenvaltioiden havaitsemien virheiden, petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien käsittelemiseksi. Lisätietoja tästä aiheesta on liitetiedossa 6. 6. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI EU:n tilinpäätökseen kuuluu kaksi erillistä, mutta toisiinsa yhteydessä olevaa osaa: (a) tilinpäätös (b) talousarvion toteuttamisesta laadittu selvitys, jossa annetaan yksityiskohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta Komissio hyväksyy tilinpäätöksen ja esittää sen tilintarkastustuomioistuimelle tarkastettavaksi ja tämän jälkeen neuvostolle ja parlamentille osana vastuuvapauden myöntämisprosessia. Edellä mainitun vuotuisen raportoinnin lisäksi laaditaan myös kuukausittain kertomuksia talousarvion toteuttamisesta. 6.1 Tilinpäätös Komission tilinpitäjä vastaa EU:n tilinpäätöksen laatimisesta ja varmistaa, että se antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan EU:n taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Tilinpäätös laaditaan julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien EU:n tilinpäätössääntöjen mukaisesti. Lisätietoja on tilinpäätöksen liitetiedossa 1. 6.2 Talousarviokirjanpito Komission tilinpitäjä vastaa siitä, että talousarvion toteuttamisesta laaditaan selvitykset kuukausittain ja vuosittain. Ainoastaan komission talousarvioon sisältyy sekä hallinto- että toimintamäärärahoja. Muilla toimielimillä on vain hallintomäärärahoja. Talousarviossa on kahdenlaisia määrärahoja: jaksottamattomia määrärahoja ja jaksotettuja määrärahoja. Jaksottamattomilla määrärahoilla rahoitetaan yksivuotisia toimintoja (jotka ovat vuotuisperiaatteen mukaisia). Jaksotetut määrärahat on otettu käyttöön, jotta myös monivuotisten toimintojen rahoittamisessa voidaan noudattaa talousarvion vuotuisperiaatetta. Jaksotetuilla määrärahoilla katetaan pääasiassa monivuotisia toimintoja. Jaksotetut määrärahat jaetaan maksusitoumusmäärärahoihin ja maksumäärärahoihin: – maksusitoumusmäärärahoilla katetaan kaikki monivuotisiin toimiin liittyvistä oikeudellisista sitoumuksista asianomaisena varainhoitovuonna aiheutuvat kustannukset; useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan kuitenkin jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiin eriin – maksumäärärahoilla katetaan menot, jotka johtuvat asianomaisen varainhoitovuoden ja/tai aiempien varainhoitovuosien aikana tehtyjen maksusitoumusten täyttämisestä. Jaksotettujen määrärahojen käyttöönotto on aiheuttanut sen, että maksusitoumukset poikkeavat maksusuorituksista. Tämä ero johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista. Tällaiset sitoumukset puolestaan aiheutuvat maksusitoumusten tekemisen ja niitä vastaavien maksujen suorittamisen välisestä viiveestä. 7. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUS 7.1 Tilintarkastus EU:n tilinpäätöksen ja resurssienhallinnan tarkastuksesta vastaa ulkopuolisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin, joka laatii vuosittain kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Tilintarkastustuomioistuimen päätehtävänä on toimittaa riippumaton ulkoinen tarkastus EU:n tilinpäätöksestä. Tilintarkastustuomioistuimen tehtäviin kuuluu mm. seuraavien asiakirjojen laatiminen: (1) yleisestä talousarviosta rahoitettavia toimintoja koskeva vuosikertomus, jossa esitetään yksityiskohtaisia huomautuksia tilinpäätöksestä ja sen perustana olevista toimista; (2) tarkastusten perusteella laadittu lausunto, joka sisältyy vuosikertomukseen tarkastuslausuman muodossa ja joka koskee i) tilien luotettavuutta ja ii) tilien perustana olevien toimien (joihin kuuluvat sekä verovelvollisilta kerätyt tulot että lopullisille tuensaajille suoritetut maksut) laillisuutta ja asianmukaisuutta; (3) erityiskertomukset, joissa esitetään tiettyjä osa-alueita koskevia tarkastushavaintoja. 7.2 Vastuuvapaus Talousarvioprosessin viimeinen vaihe on talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden myöntäminen asianomaiselta varainhoitovuodelta. EU:ssa vastuuvapauden myöntämisestä vastaavana viranomaisena on Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle ja muille EU:n elimille vastuuvapauden unionin edellisvuoden talousarvion toteuttamisesta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tutkimiseen, komission vuotuiseen arviointikertomukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen ja komission siihen antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin. Vastuuvapauden myöntämistä voidaan pitää talousarvion toteuttamiseen kohdistuvan ulkoisen valvonnan poliittisena ulottuvuutena. Neuvoston suosituksen perusteella tekemällään päätöksellä Euroopan parlamentti vapauttaa komission (ja EU:n muut elimet) tietyn vuoden talousarvion toteuttamiseen liittyvästä vastuusta toteamalla, että kyseinen talousarvio on loppuun käsitelty. Vastuuvapauden myöntämismenettely johtaa johonkin seuraavista kolmesta tuloksesta: vastuuvapaus myönnetään, vastuuvapauden myöntämistä lykätään tai vastuuvapautta ei myönnetä. Talousarvion vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn kuuluvat Euroopan parlamentissa keskeisenä osana komission jäsenten kuulemiset. Euroopan parlamentin talousarvion valvontavaliokunnan jäsenet esittävät komission jäsenille kysymyksiä heidän vastuulleen kuuluvista toimintalohkoista. Lopullinen vastuuvapauden myöntämistä koskeva mietintö, joka sisältää komissiolta toivottavia toimia koskevan pyynnön, hyväksytään parlamentin täysistunnossa. Neuvoston suosituksen vastuuvapauden myöntämisestä hyväksyy Ecofin-neuvosto. Komissio laatii vuosittain Euroopan parlamentin hyväksymän vastuuvapauden myöntämistä koskevan mietinnön ja neuvoston vastuuvapaussuosituksen perusteella seurantakertomuksen, jossa esitetään konkreettiset toimet, jotka on toteutettu Euroopan parlamentin pyyntöjen ja neuvosten suositusten perusteella. EUROPEAN UNIONI KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTöSLASKELMAT JA LIITETIEDOT* VARAINHOITOVUOSI 2012 * On huomattava, että osa talousarviota kuvaavien taulukoiden tiedoista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin. SISÄLLYSLUETTELO Sivu I OSA: KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT Tase 15 Tuotto- ja kululaskelma 16 Rahavirtalaskelma 17 Laskelma nettovarojen muutoksista 18 Tilinpäätöksen liitetiedot: 19 1. Tilinpäätöksen keskeiset laatimisperiaatteet 20 2. Taseen liitetiedot 30 3. Tuotto- ja kululaskelman liitetiedot 50 4. Rahavirtalaskelman liitetiedot 59 5. Ehdolliset varat ja velat ja muut tilinpäätöksessä esitettävät tiedot 60 6. EU:n talousarvion suojaaminen 64 7. Rahoitustukimekanismit 73 8. Rahoitusriskien hallinta 80 9. Lähipiiriä koskevat tiedot 86 10. Tilinpäätöspäivän jälkeiset tapahtumat 88 11. Konsolidoinnin laajuus 89 TASE || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2012 || 31.12.2011 PITKÄAIKAISET VARAT Aineettomat hyödykkeet || 2.1 || 188 || 149 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet || 2.2 || 5 978 || 5 071 Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset || 2.3 || 392 || 374 Rahoitusvarat || 2.4 || 62 311 || 43 672 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät || 2.5 || 564 || 289 Ennakkomaksut || 2.6 || 44 505 || 44 723 || || 113 938 || 94 278 LYHYTAIKAISET VARAT || || || Vaihto-omaisuus || 2.7 || 138 || 94 Rahoitusvarat || 2.8 || 1 981 || 3 721 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät || 2.9 || 14 039 || 9 477 Ennakkomaksut || 2.10 || 13 238 || 11 007 Käteisvarat ja muut rahavarat || 2.11 || 10 674 || 18 935 || || 40 070 || 43 234 VASTAAVAA YHTEENSÄ || || 154 008 || 137 512 || || || || PITKÄAIKAISET VELAT || || || Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet || 2.12 || (42 503) || (34 835) Varaukset || 2.13 || (1 258) || (1 495) Rahoitusvelat || 2.14 || (57 232) || (41 179) Muut velat || 2.15 || (2 527) || (2 059) || || (103 520) || (79 568) LYHYTAIKAISET VELAT || || || Varaukset || 2.16 || (806) || (270) Rahoitusvelat || 2.17 || (15) || (51) Muut lyhytaikaiset velat || 2.18 || (90 083) || (91 473) || || (90 904) || (91 794) VASTATTAVAA YHTENSÄ || || (194 424) || (171 362) || || || NETTOVARAT || || (40 416) || (33 850) || || || Rahastot || 2.19 || 4 061 || 3 608 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet* || 2.20 || (44 477) || (37 458) NETTOVARAT || || (40 416) || (33 850) * Euroopan parlamentin 13. joulukuuta 2012 hyväksymän talousarvion mukaisesti EU:n lyhytaikaiset velat katetaan omista varoista, jotka jäsenvaltiot kantavat tai joiden maksamista pyydetään jäsenvaltioilta vuonna 2013. Lisäksi henkilöstösääntöjen (29. helmikuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, sellaisena kuin se on muutettuna) 83 artiklan mukaisesti jäsenvaltiot takaavat yhdessä eläkevastuun kattamisen. || TUOTTO- JA KULULASKELMA || || || || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 2012 || 2011 TOIMINNAN TUOTOT || Tuotot omista varoista ja rahoitusosuuksista || 3.1 || 130 919 || 124 677 Muut toiminnan tuotot || 3.2 || 6 826 || 5 376 || || 137 745 || 130 053 TOIMINNAN KULUT || || || Hallintokulut || 3.3 || (9 320) || (8 976) Toimintakulut || 3.4 || (124 633) || (123 778) || || (133 953) || (132 754) TOIMINNAN YLIJÄÄMÄ/(ALIJÄÄMÄ) || || 3 792 || (2 701) Tuotot rahoitustoiminnasta || 3.5 || 2 157 || 1 491 Kulut rahoitustoiminnasta || 3.6 || (1 942) || (1 355) Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan muutos || || (8 846) || 1 212 Osuus yhteisyritysten ja osakkuusyritysten nettotappioista || 3.7 || (490) || (436) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS || || (5 329) || (1 789) || RAHAVIRTALASKELMA || || || || || milj. euroa || Liite­tieto || 2012 || 2011 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || (5 329) || (1 789) Toiminnan rahavirta || 4.2 || || Hankintamenon jaksottaminen || || 39 || 33 Poistot || || 405 || 361 Lainojen (lisäys)/väheneminen || || (16 062) || (27 692) Saamisten ja kerrytettävissä olevien rahamäärien (lis.)/väh. || || (4 837) || 1 605 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen || || (2 013) || (1 534) Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen || || (44) || (3) Varausten lisäys/(väheneminen) || || 299 || 234 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) || || 16 017 || 27 781 Muiden velkojen lisäys/(väheneminen) || || 468 || (45) Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) || || (1 390) || 6 944 Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa || || (1 497) || (4 539) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa || || 260 || (75) Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) || || 7 668 || (2 337) Investointien rahavirta || 4.3 || || Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen || || (1 390) || (693) Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen || || (18) || 118 Myytävissä olevien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen || || (837) || (1 497) NETTORAHAVIRTA || || (8 261) || (3 128) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) || || (8 261) || (3 128) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. alussa || 2.11 || 18 935 || 22 063 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitov. lopussa || 2.11 || 10 674 || 18 935 LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA || || || || || || || milj. euroa || || Rahastot (A) || Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (B) || Nettovarat =(A)+(B) Käyvän arvon rahasto || Muut varat || Kertynyt ylijää­mä/(alijäämä) || Varainhoito­vuoden talou­dellinen tulos SALDO 31.12.2010 || (61) || 3 545 || (48 163) || 17 232 || (27 447) Takuurahaston varojen muutos || || 165 || (165) || || 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset || (47) || || || || (47) Muut || || 2 || (30) || || (28) Varainhoitovuoden 2010 taloudellisen tuloksen kohdentaminen || || 4 || 17 228 || (17 232) || 0 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2010 tuloksesta || || || (4 539) || || (4 539) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || || || (1 789) || (1 789) SALDO 31. JOULUKUUTA 2011 || (108) || 3 716 || (35 669) || (1 789) || (33 850) Takuurahaston varojen muutos || || 168 || (168) || || 0 Käypään arvoon perustuvat muutokset || 258 || || || || 258 Muut || || 21 || (19) || || 2 Varainhoitovuoden 2011 taloudellisen tuloksen kohdentaminen || || 6 || (1 795) || 1 789 || 0 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2011 tuloksesta || || || (1 497) || || (1 497) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos || || || || (5 329) || (5 329) SALDO 31. JOULUKUUTA 2012 || 150 || 3 911 || (39 148) || (5 329) || (40 416) Tilinpäätöksen liitetiedot 1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET 1.1 OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT Euroopan unionin kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25 päivänä lokakuuta 2012 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) N:o 966/2012 (EUVL L 298, 26.10.2012), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, ja kyseisen asetuksen soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annettua komission delegoitua asetusta (EU) N:o 1268/2012. Varainhoitoasetuksen 143 artiklan mukaisesti Euroopan unioni laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidoidaan yhdenmukaisella tavalla. Tilinpäätökset laaditaan kalenterivuosittain euromääräisinä. 1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska Euroopan unioni on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti. Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n kirjanpitosäännössä nro 2, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätöksen laatiminen edellä mainittujen sääntöjen ja periaatteiden mukaisesti edellyttää, että johto tekee arvioita, jotka vaikuttavat tiettyjen erien esitettyihin määriin taseessa ja tuotto- ja kululaskelmassa sekä ehdollisia varoja ja velkoja koskeviin tietoihin. 1.3 KONSOLIDOINTI Konsolidoinnin laajuus EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt (toimielimet ja virastot), osakkuusyritykset ja yhteisyritykset. Määräysvallassa olevia yhteisöjä on 51, yhteisyrityksiä viisi ja osakkuusyrityksiä neljä. Konsolidoitujen yhteisöjen täydellinen luettelo on liitetiedossa 11.1. Vuodesta 2011 konsolidoinnin piiriin on lisätty yksi määräysvallassa oleva yhteisö (yksi virasto). Näillä lisäyksillä ei kuitenkaan ole merkittävää vaikutusta konsolidoituun tilinpäätökseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt Päätös yhteisön sisällyttämisestä konsolidointiin perustuu määräysvallan käsitteeseen. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joissa EU voi suoraan tai välillisesti määrätä taloudellisista ja operatiivisista toimintaperiaatteista hyötyäkseen kyseisten yhteisöjen toiminnasta. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu kun määräysvaltaa ei enää ole. Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. On selvää, että kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena. Tämän lähestymistavan mukaisesti EU:n toimielinten (EKP:tä lukuun ottamatta) ja virastojen (entiseen toiseen pilariin kuuluneet virastot pois luettuina) katsotaan olevan Euroopan unionin yksinomaisessa määräysvallassa, ja ne on tämän vuoksi otettu konsolidoinnin piiriin. Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näiden yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritykset Yhteisyritys on sopimukseen perustuva järjestely, jonka mukaisesti Euroopan unioni ja yksi tai useampi osapuoli harjoittavat yhteisessä määräysvallassa olevaa taloudellista toimintaa. Yhteinen määräysvalta on suorituspotentiaalia sisältävää toimintaa koskevan suoran tai välillisen määräysvallan pitämistä yhteisenä sopimukseen perustuen. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus yhteisessä määräysvallassa olevien yritysten voitoista tai tappioista kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus taloudellisista voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat yhteisyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Euroopan unionin ja sen yhteisessä määräysvallassa olevien yhteisöjen välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Yhteisyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Osakkuusyritykset Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta, mutta ei määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos Euroopan unionilla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen, ja ne kirjataan alun perin hankintamenoon. Euroopan unionin osuus osakkuusyritysten voitoista tai tappioista kirjataan EU:n tuotto- ja kululaskelmaan ja osuus rahastojen muutoksista EU:n rahastoihin. Alkuperäinen hankintameno ja kaikki muutokset (myöhemmät rahoitusosuudet, osuus voitoista, tappioista, rahastojen muutoksista, arvon alentumisesta ja osingoista) muodostavat osakkuusyrityksen kirjanpitoarvon EU:n tilinpäätöksessä tilinpäätöspäivänä. Osakkuusyrityksestä saatu voitonjako vähentää omaisuuserän kirjanpitoarvoa. Euroopan unionin ja sen osakkuusyritysten välisiin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu. Osakkuusyritysten noudattamat tilinpäätöksen laatimisperiaatteet voivat poiketa Euroopan unionin noudattamista periaatteista, vaikka kyseessä ovat samankaltaiset transaktiot ja tapahtumat samankaltaisissa olosuhteissa. Euroopan unioni ei pyri käyttämään huomattavaa vaikutusvaltaa sellaisissa pääomasijoitusrahastoissa, joissa sillä on vähintään 20 prosentin omistusosuus. Näitä rahastoja pidetään tämän vuoksi myytävissä olevina rahoitusvaroina. Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi Euroopan komissio hallinnoi Euroopan unionin henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja niiden puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa (kyseisistä määristä on lisätietoja liitetiedossa 11.2). 1.4 LAATIMISPERUSTA 1.4.1 Valuuttojen muuntaminen euroiksi Toiminta- ja raportointivaluutta Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on Euroopan unionin toiminta- ja raportointivaluutta. Transaktiot ja saldot Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan. Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita valuuttakursseja: Euron vaihtokurssit Valuutta || 31.12.2012 || 31.12.2011 || Valuutta || 31.12.2012 || 31.12.2011 BGN || 1,9558 || 1,9558 || PLN || 4,0740 || 4,4580 CZK || 25,1510 || 25,7870 || RON || 4,4445 || 4,3233 DKK || 7,4610 || 7,4342 || SEK || 8,5820 || 8,9120 GBP || 0,8161 || 0,8353 || CHF || 1,2072 || 1,2156 HUF || 292,3000 || 314,5800 || JPY || 113,6100 || 100,2000 LVL || 0,6977 || 0,6995 || USD || 1,3194 || 1,2939 LTL || 3,4528 || 3,4528 || || || Ulkomaan rahan määräisten, myytävissä oleviksi luokiteltujen monetaaristen rahoitusinstrumenttien käyvän arvon muutokset, jotka liittyvät muuntoeroihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myös sellaiset muuntoerot, jotka liittyvät tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviin ei-monetaarisiin rahoitusvaroihin ja -velkoihin, kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä oleviin ei-monetaarisiin rahoitusinstrumentteihin liittyvät muuntoerot kirjataan käyvän arvon rahastoon. 1.4.2 Arvioiden käyttäminen IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, varaukset, vaihto-omaisuuteen ja muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, tulo- ja menojäämät, ehdolliset varat ja velat sekä aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista. Arvioihin tehtävät muutokset kirjataan kaudella, jonka aikana ne tulevat tietoon. 1.5 TASE 1.5.1 Aineettomat hyödykkeet Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät. 1.5.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että Euroopan unioni saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti: Omaisuuserän laji || Tasapoisto prosentteina Rakennukset || 4 % Laitteistot, koneet ja kalusto || 10–25 % Kalusteet || 10–25 % Kiinteät kalusteet || 10–33 % Ajoneuvot || 25 % Tietokonelaitteet || 25 % Muut aineelliset hyödykkeet || 10–33 % Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Vuokraus Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin Euroopan unionille. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen syntymisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Kukin leasingmaksu jaetaan velan lyhennykseen ja rahoitusmenoihin, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään muihin (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) velkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana, jotta jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserien taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi. Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana. 1.5.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja/hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi. Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan. 1.5.4 Sijoitukset Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä Osuudet osakkuusyrityksissä ja yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmän mukaisesti. Pääomakustannuksia oikaistaan siten, että ne vastaavat Euroopan unionin osuutta osakkuusyritysten ja yhteisyritysten nettovarojen vähentymisestä tai lisääntymisestä alkuperäisen kirjaamisen jälkeen, jos arvon alentuminen voidaan osoittaa. Omaisuuserät kirjataan tarvittaessa alempaan kerrytettävissä olevaan rahamäärään. Kerrytettävissä oleva rahamäärä määritetään edellä liitetiedossa 1.5.3 kuvatulla tavalla. Jos arvon alentumiselle ei myöhempänä ajankohtana ole enää perustetta, arvonalentumistappio peruutetaan kirjaamalla omaisuuserä arvonalentumistappiosta puhdistettuun kirjanpitoarvoon. Sijoitukset riskipääomarahastoissa Riskipääomarahastoissa olevat sijoitukset luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi (ks. liitetieto 1.5.5). Tämän vuoksi ne arvostetaan käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot, muuntoerot mukaan luettuina, kirjataan käyvän arvon rahastoon. Koska riskipääomarahastoihin tehdyillä sijoituksilla ei ole noteerattua markkinahintaa toimivilla markkinoilla, ne arvostetaan omaisuuserittäin joko hankintamenoon tai osuudenomistajille kuuluvien varojen tilinpäätöspäivän nettoarvoon (Net Asset Value, NAV) sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Käyvän arvon määrittämisestä seurauksena olevat realisoitumattomat voitot kirjataan rahastoihin. Realisoitumattomien tappioiden osalta on selvitettävä mahdollinen arvon alentuminen, jotta voidaan määrittää, kirjataanko ne arvonalentumistappioina tuotto- ja kululaskelmaan vai käyvän arvon rahaston muutoksina taseeseen. 1.5.5 Rahoitusvarat Luokittelu Euroopan unioni luokittele rahoitusvaransa seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset; ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana, ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä. i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos Euroopan unioni on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan kahdentoista kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. ii) Lainat ja muut saamiset Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun EU antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka Euroopan unioni aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Euroopan unionilla ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2012. iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin EU aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajanjakso on tavallisesti tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. Myös sijoitukset konsolidoinnin ulkopuolisiin yhteisöihin ja muut oman pääoman ehtoiset sijoitukset, joita ei arvosteta pääomaosuusmenetelmällä (esimerkiksi riskipääomatoimet), luokitellaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi. Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona Euroopan unioni sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Lainat kirjataan, kun rahavarat siirretään lainanottajille. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon. Rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, kirjataan alun perin käypään arvoon, ja transaktiomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän käypä arvo on alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä yleensä kauppahinta, eli saadun vastikkeen käypä arvo. Kun myönnetään pitkäaikainen laina, josta ei peritä korkoa tai perittävä korko on markkinakorkoa alhaisempi, lainan käypänä arvona voidaan pitää kaikkien vastaisten rahavirtojen nykyarvoa, joka saadaan diskonttaamalla tulevat rahavirrat vastaavaan luottoluokkaan kuuluvan vastaavan instrumentin vallitsevalla markkinakorolla. Lainatuista varoista myönnetyt luotot arvostetaan nimellisarvoon, jota pidetään luoton käypänä arvona. Tämä johtuu seuraavista syistä: – EU:n lainanannon "markkinaympäristö" poikkeaa selvästi tavanomaisista pääomamarkkinoista, joilla kaupallisia ja valtioiden joukkovelkakirjoja lasketaan liikkeeseen. Koska lainanantajilla on näillä markkinoilla myös vaihtoehtoisia sijoituskohteita, ne otetaan huomioon markkinahinnoissa. Tätä vaihtoehtoisten sijoitusten mahdollisuutta ei kuitenkaan sovelleta EU:hun, koska se ei saa sijoittaa rahaa pääomamarkkinoille. Se voi ainoastaan ottaa lainaa markkinoilta lainatakseen sen edelleen samoilla ehdoilla. Tämä tarkoittaa sitä, että EU:lla ei ole ottamilleen lainoille vaihtoehtoista lainaus- tai sijoituskohdetta. Tällöin ei ole myöskään vaihtoehtoiskustannusta eikä vertailuperustaa markkinakorkojen kanssa. EU:n lainaustoiminta muodostaa itse asiassa omat markkinat. Koska vaihtoehtoisia sijoituskohteita ei oteta huomioon, markkinahinta ei vastaa asianmukaisesti EU:n lainatransaktioiden sisältöä. Näin ollen EU:n lainanannon käypää arvoa ei voida määrittää suhteessa kaupallisiin tai valtioiden joukkovelkakirjoihin. – Koska vertailukelpoisia toimivia markkinoita tai vastaavia transaktioita ei ole, Euroopan unionin olisi käytettävä perittyä korkoa määrittäessään käypiä arvoja Euroopan rahoituksenvakautusmekanismiin, maksutaselainoihin ja muihin vastaaviin välineisiin liittyvässä lainanannossa. – Koska näissä lainoissa lainanotto ja lainananto toteutetaan yleensä samoin ehdoin (back-to-back), ne kompensoivat toistensa vaikutuksia. Myönnettyjen lainojen efektiivinen korko on tämän vuoksi sama kuin niiden rahoittamiseksi otettujen lainojen korko. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun Euroopan unionilla ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun kyseinen oikeus on siirretty ja Euroopan unioni on luopunut kaikista olennaisista omistajuuteen liittyvistä riskeistä ja eduista. Myöhempi arvostaminen i) Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Luokkaan "tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusinstrumentit" kuuluvien erien käyvän arvon muutoksista aiheutuvat voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät. ii) Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa samaa efektiivistä korkoa sovelletaan sekä otto- että antolainaukseen, koska kyseiset lainat ovat luonteeltaan ns. back-to-back -operaatioita, eivätkä otto- ja antolainauksen ehdot ja määrät eroa merkittävästi toisistaan. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset: EU:lla ei tällä hetkellä ole tällaisia sijoituksia. iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan myöhempänä ajankohtana käypään arvoon. Myytävissä olevien omaisuuserien käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Kun myytävissä oleviksi luokitellut omaisuuserät myydään tai niiden arvo alenee, käyvän arvon rahastoon aiemmin merkityt kumulatiiviset käyvän arvon oikaisut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Myytävissä olevista oman pääoman ehtoisista instrumenteista saatavat osingot kirjataan silloin, kun unionin oikeus saada maksuja syntyy. Toimivilla markkinoilla noteerattavien sijoitusten käyvät arvot perustuvat voimassa oleviin ostokursseihin. Jos rahoitusvaroihin kuuluvalla erällä ei ole toimivia markkinoita tai arvopaperi on noteeraamaton, Euroopan unioni määrittää käyvän arvon arvostusmenetelmien avulla. Näihin menetelmiin kuuluvat muun muassa vertailu toisistaan riippumattomien osapuolten välisiin viimeaikaisiin liiketoimiin ja muihin keskeisiltä osiltaan vastaaviin instrumentteihin, diskontattujen rahavirtojen analysointi, optionhinnoittelumallit sekä muut markkinatoimijoiden yleisesti käyttämät arvostusmenetelmät. Jos sellaisiin oman pääoman ehtoisiin instrumentteihin, joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, tehtyjen sijoitusten käypää arvoa ei voida luotettavasti määrittää, nämä sijoitukset arvostetaan hankintamenoon, josta on vähennetty arvonalentumistappiot. Rahoitusvarojen arvon alentuminen Euroopan unioni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut. Rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja arvonalentumistappiota on syntynyt ainoastaan siinä tapauksessa, että arvonalentumisesta on objektiivista näyttöä yhden tai useamman, omaisuuserän alkuperäisen kirjaamisen jälkeen toteutuneen tapahtuman seurauksena ja että tappion synnyttävällä tapahtumalla (tai tapahtumilla) on luotettavasti arvioitavissa oleva vaikutus rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvioituihin vastaisiin rahavirtoihin. a) Jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittävät omaisuuserät Jos on objektiivista näyttöä siitä, että jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkityistä lainoista ja muista saamisista tai eräpäivään asti pidettävistä sijoituksista on syntynyt arvonalentumistappiota, tappion suuruus määritetään kyseisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän kirjanpitoarvon ja sen alkuperäisellä efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena (ottamatta huomioon vastaisia, vielä toteutumattomia luottotappioita). Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan ja tappion määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Jos lainan tai eräpäivään asti pidettävän sijoituksen korko on vaihtuva, arvonalentumistappiota määritettäessä diskonttauskorkona käytetään sopimuksen perusteella määräytyvää tarkasteluhetken efektiivistä korkoa. Rahoitusvaroihin kuuluvan vakuudellisen erän arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon laskennassa otetaan huomioon rahavirrat, jotka mahdollisesti saadaan vakuuden realisoinnin seurauksena, vähennettyinä vakuuden haltuunotosta ja myynnistä aiheutuvilla menoilla riippumatta siitä, onko vakuuden realisointi todennäköistä vai ei. Jos arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä kaudella ja vähennyksen voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, aikaisemmin kirjattu arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti. b) Käypään arvoon taseeseen merkittävät omaisuuserät Kun on kyse myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitelluista oman pääoman ehtoisista sijoituksista, arvopaperin käyvän arvon huomattava tai pysyvä (pitkittynyt) alentuminen alle hankintamenon otetaan huomioon määritettäessä sitä, onko arvopaperien arvo alentunut. Jos tällaista näyttöä on myytävissä olevien rahoitusvarojen osalta, kumulatiivinen tappio poistetaan rahastoista ja kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Kumulatiivinen tappio lasketaan seuraavien erien erotuksena: hankintameno ja tarkasteluhetken käypä arvo, vähennettynä kyseisestä rahoitusvaroihin kuuluvasta erästä aikaisemmin tuotto- ja kululaskelmaan kirjatuilla arvonalentumistappioilla. Oman pääoman ehtoisten instrumenttien tulosvaikutteisesti kirjattuja arvonalentumistappioita ei peruuteta tulosvaikutteisesti. Jos myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokitellun vieraan pääoman ehtoisen instrumentin käypä arvo nousee myöhemmällä kaudella ja jos nousun voidaan objektiivisesti katsoa liittyvän arvonalentumistappion kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, arvonalentumistappio peruutetaan tulosvaikutteisesti. 1.5.6 Vaihto-omaisuus Vaihto-omaisuus arvostetaan hankintamenoon tai nettorealisointiarvoon sen mukaan, kumpi näistä arvoista on pienempi. Hankintamenoa määritettäessä käytetään FIFO-menetelmää. Valmiiden tuotteiden ja keskeneräisen tuotannon hankintameno muodostuu raaka-aineista, välittömistä työsuorituksista johtuvista menoista, muista suoraan kohdistettavissa olevista menoista sekä valmistuksen yleismenoista, jotka perustuvat normaaliin toiminta-asteeseen. Nettorealisointiarvo on tavanomaisessa liiketoiminnassa saatava arvioitu myyntihinta, josta on vähennetty valmiiksi saattamisesta ja myynnistä johtuvat menot. Jos vaihto-omaisuutta säilytetään luovutettavaksi veloituksetta tai nimellistä veloitusta vastaan, se arvostetaan hankintamenoon tai jälleenhankintahintaan, sen mukaan kumpi näistä arvoista on pienempi. Jälleenhankintahinta on hinta, jonka Euroopan unioni maksaisi hankkiessaan omaisuuserän tilinpäätöspäivänä. 1.5.7 Ennakkomaksut Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä ennakkomaksusopimuksessa kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko maksetaan takaisin tai käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, ennakkomaksu on palautettava Euroopan unionille. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) ja rahamäärien palauttaminen johtavat ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan. Vuoden lopussa avoinna olevat ennakkomaksut arvostetaan alkuperäisiin maksettuihin määriin, joista on vähennetty seuraavat erät: palautetut määrät, ennakkomaksuja vastaan kuitatut tukikelpoiset menot sekä arvioidut vuoden lopussa ennakkomaksuista vielä kuittaamatta olevat tukikelpoiset menot ja arvonalennukset. Ennakkomaksujen tuottamat korot kirjataan sitä mukaa kuin ne kertyvät ja asianomaisen sopimuksen määräysten mukaisesti. Kertynyt korkotuotto arvioidaan mahdollisimman luotettavien tietojen perusteella vuoden lopussa ja merkitään taseeseen. 1.5.8 Saamiset Saamiset kirjataan alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Saamisten arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei Euroopan unioni pysty perimään kaikkia määriä saamisten alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan. Lisäksi kirjataan aiempaan kokemukseen perustuva yleinen arvonalentuminen sellaisista voimassa olevista perintämääräyksistä, joista ei ole vielä tehty erillistä arvonalentumiskirjausta. Ks. myös jäljempänä liitetieto 1.5.14, joka koskee vuoden lopussa kirjattavien tulojäämien käsittelyä. 1.5.9 Käteisvarat ja muut rahavarat Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja, jotka määritellään lyhytaikaisiksi varoiksi. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta. 1.5.10 Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet Eläkevastuut Euroopan unionilla on etuuspohjaisia eläkejärjestelyjä. Henkilöstö maksaa palkoistaan kolmasosan etuuksien aiheuttamista arvioiduista kustannuksista, mutta eläkevelkaa vastaavaa määrää ei rahastoida. Etuuspohjaisiin eläkejärjestelyihin liittyvä taseeseen merkittävä velka on etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen nykyarvo tilinpäätöspäivänä. Etuuspohjaisesta järjestelystä johtuvan velvoitteen arvon laskevat vakuutusmatemaatikot soveltamalla ennakoituun etuusoikeusyksikköön perustuvaa menetelmää. Velvoitteen nykyarvo määritetään diskonttaamalla järjestelystä maksettavat arvioidut tulevat rahavirrat käyttämällä maksettavien etuuksien kanssa saman valuutan määräisten valtion joukkovelkakirjalainojen korkoja, joiden erääntymisaika vastaa suunnilleen eläkevastuun erääntymisaikaa. Kokemukseen perustuvista oikaisuista ja vakuutusmatemaattisten oletusten muutoksista johtuvat vakuutusmatemaattiset voitot ja tappiot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan. Takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot kirjataan välittömästi tuotto- ja kululaskelmaan, paitsi jos eläkejärjestelyyn tehtävien muutosten edellytyksenä on, että työntekijät pysyvät palveluksessa määrätyn ajan (oikeuden syntymisajanjakso). Tässä tapauksessa takautuvaan työsuoritukseen perustuvat menot jaksotetaan tasapoistomenetelmällä oikeuden syntymisajanjakson aikana. Työsuhteen päättymisen jälkeiset sairausetuudet Euroopan unioni tarjoaa työntekijöilleen terveydenhoitoetuuksia korvaamalla sairauskuluja. Juoksevaa hallintoa varten on perustettu erillinen rahasto. Järjestelmästä hyötyvät nykyiset työntekijät, eläkeläiset, lesket ja heidän edunsaajansa. Muille edunsaajille kuin nykyisille työntekijöille (eläkeläiset, orvot jne.) myönnetyt etuudet luokitellaan "työsuhteen päättymisen jälkeisiksi etuuksiksi". Näiden etuuksien luonteen vuoksi tarvitaan vakuutusmatemaattisia laskelmia. Taseeseen merkittävä velka määritetään vastaavin perustein kuin eläkevelvoitteita vastaava velka (ks. edellä). 1.5.11 Varaukset Varaus kirjataan silloin, kun Euroopan unionilla on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois unionista ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä). 1.5.12 Rahoitusvelat Rahoitusvelat luokitellaan tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattaviksi rahoitusveloiksi tai jaksotettuun hankintamenoon taseeseen merkittäviksi rahoitusveloiksi (lainat). Lainoja ovat lainat luottolaitoksilta ja velkakirjalainat. Lainat kirjataan alun perin käypään arvoon, joka on saatu rahamäärä (saadun vastikkeen käypä arvo), josta on vähennetty transaktiomenot. Myöhemmässä vaiheessa ne kirjataan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Saadun rahamäärän, josta on vähennetty transaktiomenot, ja lunastusarvon välinen mahdollinen erotus kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan laina-aikana efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Lainat luokitellaan pitkäaikaisiksi veloiksi lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on alle 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainatuista varoista myönnetyissä luotoissa efektiivisen koron menetelmää ei olennaisuusseikkojen vuoksi saa soveltaa otto- ja antolainaukseen. Euroopan unionille koituneet transaktiomenot, jotka peritään lainansaajalta, kirjataan suoraan tuotto- ja kululaskelmaan. Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvelat sisältävät johdannaiset, joiden käypä arvo on negatiivinen. Niitä käsitellään kirjanpidossa kuten tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavia rahoitusvaroja (ks. liitetieto 1.5.5). 1.5.13 Muut lyhytaikaiset velat Huomattava osa Euroopan unionin muista lyhytaikaisista veloista ei liity tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, vaan ne ovat maksamattomia maksupyyntöjä tuensaajilta, joille on myönnetty avustuksia tai muuta EU:n rahoitusta. Ne kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Rahoituksen hallinnoinnista vastaavat virkamiehet hyväksyvät tarkastuksen jälkeen kyseisten menojen tukikelpoisuuden. Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat muut lyhytaikaiset velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa, ja vastaavat menot kirjataan, kun Euroopan unioni on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen. 1.5.14 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot Euroopan unionin kirjanpitosääntöjen mukaan liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan komission antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa tilanteesta oikean ja riittävän kuvan. Myös tulot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos EU:n toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. perussopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelaksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella. 1.6 TUOTTO- JA KULULASKELMA 1.6.1 Tuotot Muut kuin vaihtoon perustuvat tuotot Tähän luokkaan kuuluu selvästi suurin osa EU:n tuloista. Luokkaan kuuluvat tulot ovat pääasiassa välittömiä ja välillisiä veroja sekä omiin varoihin kuuluvia määriä. Verojen lisäksi Euroopan unioni voi saada tuloja myös muilta osapuolilta (esim. tullimaksut, sakot ja lahjoitukset). Alv- ja BKTL-varat Tulot kirjataan sillä kaudella, jolla Euroopan komissio lähettää jäsenvaltioille pyynnön maksaa niiden rahoitusosuudet. Nämä summat arvostetaan ”pyydettyyn määrään”. Koska alv- ja BKTL-varat perustuvat asianomaista varainhoitovuotta koskeviin arvioihin, niiden määriä voidaan tarkistaa muutosten perusteella siihen saakka, kunnes jäsenvaltiot ilmoittavat lopulliset tiedot. Arvioon tehdyn muutoksen vaikutukset otetaan huomioon määritettäessä sen kauden nettoylijäämää tai ‑alijäämää, jolla muutos tapahtui. Perinteiset omat varat Saamiset ja niihin liittyvät tuotot kirjataan, kun vastaavat A-kirjanpitoon liittyvät kuukausikatsaukset saadaan jäsenvaltioilta (ml. kannetut tullimaksut ja sellaiset erääntyneet määrät, joille on vakuus ja joita ei ole riitautettu). Jäsenvaltioiden keräämät varainhoitovuotta koskevat tulot, joita ei ole vielä maksettu Euroopan komissiolle, arvioidaan tilinpäätöspäivänä ja merkitään taseeseen siirtosaamiseksi. B-kirjanpitoon liittyvät jäsenvaltioiden toimittamat neljännesvuosikatsaukset (ml. tullimaksut, joita ei ole kannettu ja joilla ei ole vakuutta, sekä vakuudelliset määrät, jotka velallinen on riitauttanut) kirjataan tuotoiksi, joista on vähennetty 25 prosenttia jäsenvaltioiden pidättäminä kantokuluina. Lisäksi tuotto- ja kululaskelmaan kirjataan arvonalennus, joka vastaa perimättä jäävien saamisten määrästä tehtyä arviota. Sakot Sakoista saatavat tuotot kirjataan silloin kun komissio on tehnyt päätöksen sakon määräämisestä ja asiasta on virallisesti ilmoitettu vastapuolelle. Jos yrityksen maksukykyä pidetään epävarmana, saamisen arvoa alennetaan kirjanpidossa. Sakkopäätöksen tekemisen jälkeen velallisen on kahden kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta: – joko hyväksyttävä päätös ja maksettava sakko määräajassa, jolloin EU kirjaa saamisen lopullisesti perityksi; – tai oltava hyväksymättä päätöstä ja nostettava kanne EU:n lainsäädännön mukaisesti. Sakko on kuitenkin aina maksettava kolmen kuukauden määräajassa, koska kanteella ei ole lykkäävää vaikutusta (perussopimuksen 278 artikla). Sakkoa vastaavalle määrälle voidaan tietyissä olosuhteissa komission tilinpitäjän suostumuksella antaa vaihtoehtoisesti pankkitakaus. Jos velallinen, joka on jo maksanut sakon alustavasti, nostaa kanteen päätöksestä, sakkoa vastaava määrä esitetään ehdollisissa veloissa. Koska velallisen nostamalla kanteella ei kuitenkaan ole lykkäävää vaikutusta EU:n tekemään päätökseen, saatu rahamäärä käytetään saamisen kuittaamiseen. Jos maksun sijaan saadaan vakuus, sakko kirjataan saamiseksi. Jos pidetään mahdollisena, että unionin yleinen tuomioistuin antaa EU:n vastaisen tuomion, kirjataan varaus, joka kattaa kyseisen riskin. Jos alustavan maksun sijaan on saatu vakuus, saamisen määrää pienennetään kirjanpidossa vastaavasti. Euroopan komission saamat korot, jotka kertyvät pankkitileiltä, joille saadut maksut talletetaan, kirjataan tuotoiksi, ja ehdollisten velkojen määrää korotetaan vastaavasti. Vaihtoon perustuvat tuotot Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä. Korkotuotot ja -kulut Korkotuotot ja -kulut kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan efektiivisen koron menetelmää soveltaen. Tällä menetelmällä lasketaan rahoitusvaroihin tai -velkoihin kuuluvan erän jaksotettu hankintameno ja kohdistetaan korkotuotot ja -kulut asianomaiselle kaudelle. Efektiivistä korkokantaa laskiessaan Euroopan unioni arvioi rahavirrat ottamalla huomioon rahoitusinstrumentin kaikki sopimusehdot (kuten mahdollisuuden suorittaa maksu ennen eräpäivää), mutta huomioon ei oteta vastaisia luottotappioita. Laskelmaan sisällytetään kaikki sellaiset sopimuspuolten välillä suoritettavat tai saatavat palkkiot ja korkopisteet, jotka ovat kiinteä osa efektiivistä korkoa, transaktiomenot sekä kaikki muut yli- tai alikurssit. Siitä alkaen, kun rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai samankaltaisten rahoitusvarojen muodostaman ryhmän kirjanpitoarvoa on alennettu arvonalentumistappion johdosta, korkotuotto kirjataan käyttämällä sitä korkokantaa, jota on käytetty vastaisten rahavirtojen diskonttaamiseen arvonalentumistappiota määritettäessä. Osinkotuotot Osinkotuotot kirjataan silloin, kun oikeus maksun saamiseen on syntynyt. 1.6.2 Kulut Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta aiheutuvat menot kirjataan silloin, kun Euroopan unioni vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen hankintamenoon. Muut kuin vaihtoon perustuvat menot ovat tyypillisiä Euroopan unionille, ja ne muodostavat valtaosan unionin menoista. Ne liittyvät varojen siirtoon tuensaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirrot kirjataan kuluiksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten (varainhoitoasetus, henkilöstösäännöt tai muu lainsäädäntö) mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti. Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Sellaiset vuoden loppuun mennessä kertyneet tukikelpoiset menot, jotka unioni on velkaa tuensaajille mutta joita ei vielä ole kirjattu, arvioidaan ja merkitään taseeseen menojäämiksi. 1.7 EHDOLLISET VARAT JA VELAT 1.7.1 Ehdolliset varat Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia. 1.7.2 Ehdolliset velat Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan Euroopan unionin määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois unionista tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti. 2. TASEEN LIITETIEDOT PITKÄAIKAISET VARAT 2.1 AINEETTOMAT HYÖDYKKEET || milj. euroa || Määrä Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto || 301 Lisäykset || 89 Luovutukset || (11) Muut muutokset || 0 Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto || 379 Kertyneet poistot 31.12.2011 || (152) Poistot varainhoitovuoden aikana || (39) Luovutukset || 4 Muut muutokset || (4) Kertyneet poistot 31.12.2012 || (191) || Kirjanpitoarvo 31.12.2012, netto || 188 Kirjanpitoarvo 31.12.2011, netto || 149 Suurin osa näistä määristä liittyy tietokoneohjelmistoihin. 2.2 AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET Keskeneräisiin hankintoihin kuului 31.12.2012 yhteensä 660 miljoonan euron arvosta Galileo-hankkeeseen liittyviä omaisuuseriä (290 miljoonaa euroa vuonna 2011). Galileo on globaali satelliittinavigointijärjestelmä, jonka rakentamiseen Euroopan avaruusjärjestö (ESA) osallistuu. Järjestelmän valmistuttua siihen kuuluu 30 satelliittia, kaksi valvontakeskusta ja 16 maa-asemaa. Taseeseen merkitty summa vastaa komissiolle lokakuun 22. päivästä 2011 lähtien aiheutuneita aktivoitavia menoja. Tuolloin laukaistiin onnistuneesti järjestelmän kaksi ensimmäistä satelliittia. Ennen kyseistä päivää komissio katsoi hankkeen olevan tutkimusvaiheessa, kuten aiemmissa tilinpäätöksissä todetaan. Tämän vuoksi kaikki kustannukset kirjattiin tuolloin kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan EU:n kirjanpitosääntöjen mukaisesti. Hankkeen alusta nykyisen rahoituskehyksen voimassaolon loppuun hankkeen talousarvio on 3 837 miljoonaa euroa. Seuraavan rahoituskehyksen aikana menojen arvioidaan olevan 5 400 miljoonaa euroa. Tähän kuuluu järjestelmän täydellinen käyttöönotto ja hyödyntäminen, Galileo-palvelujen toteutus vuoteen 2020 saakka ja seuraavan sukupolven järjestelmän valmistelu. Nämä toimet rahoitetaan kokonaan EU:n talousarviosta. Vuonna 2012 kuluiksi kirjattiin 13 miljoonaa euroa aktivointikelvottomia kehitysmenoja. Lokakuusta 2011 tilinpäätöspäivään 31.12.2012 ulottuvalla ajanjaksolla laukaistiin yhteensä neljä satelliittia. Kiertoradalla toteutettava validointivaihe päättyy, kun kyseisiä satelliitteja koskevat testit on tehty. EU ja ESA ovat rahoittaneet tämän vaiheen yhdessä. Osapuolten tekemän avustussopimuksen mukaan ESA siirtää valmiiksi saatetut omaisuuserät virallisesti EU:lle. Oikeudellinen siirto edellyttää hyväksyntää ESA:n neuvostolta, jonka jäseniä ovat EU:n jäsenvaltiot sekä Norja ja Liechtenstein. Komissio pitää hyvin epätodennäköisenä, että ESA:n jäsenet estäisivät omaisuuserien siirron. AINEELLISET KÄYTTÖOMAISUUSHYÖDYKKEET || || || milj. euroa || || Maa-alueet ja || Koneet ja || Irtaimisto ja || Tietokone­laitteet || Muut aineelliset || Rahoitus­leasing-­ || Kesken­eräiset || YHTEENSÄ || rakennukset || laitteet || ajo­neu­vot || || hyödyk­keet || sopimukset || hankinnat || || || || || || || || || Kirjanpitoarvo 31.12.2011, brutto || 4 118 || 528 || 229 || 557 || 228 || 2 685 || 645 || 8 990 Lisäykset || 96 || 42 || 22 || 52 || 11 || 511 || 583 || 1 317 Luovutukset || (26) || (23) || (21) || (54) || (11) || 0 || 0 || (135) Omaisuusluokkien väliset siirrot || 102 || 8 || 0 || 12 || 0 || (14) || (111) || (3) Muut muutokset || 24 || 3 || 3 || 11 || 3 || (1) || 1 || 44 Kirjanpitoarvo 31.12.2012, brutto || 4 314 || 558 || 233 || 578 || 231 || 3 181 || 1 118 || 10 213 Kertyneet poistot 31.12.2011 || (1 999) || (425) || (166) || (396) || (137) || (796) || || (3 919) Poistot varainhoitovuoden aikana || (138) || (45) || (20) || (67) || (21) || (114) || || (405) Palautetut poistot || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 1 || || 1 Luovutukset || 3 || 23 || 21 || 51 || 10 || 5 || || 113 Omaisuusluokkien väliset siirrot || - || 0 || 0 || (11) || 0 || 14 || || 3 Muut muutokset || (3) || (2) || (1) || (13) || (2) || (7) || || (28) Kertyneet poistot 31.12.2012 || (2 137) || (449) || (166) || (436) || (150) || (897) || || (4 235) || || || || || || || || KIRJANPITOARVO 31.12.2012, NETTO 31.12.2012 || 2 177 || 109 || 67 || 142 || 81 || 2 284 || 1 118 || 5 978 KIRJANPITOARVO 31.12.2011, netto || 2 119 || 103 || 63 || 161 || 91 || 1 889 || 645 || 5 071 Rahoitusleasingsopimuksia ja niitä vastaavia sopimuksia koskevat maksamattomat menot esitetään taseessa pitkä- ja lyhytaikaisissa veloissa (ks. myös liitetiedot 2.15 ja 2.18.1). Ne jakautuvat seuraavasti: Rahoitusleasingsopimukset || milj. euroa Erän kuvaus || Kumu­latiiviset menot (A) || Vastaisuudessa maksettavat määrät || Arvo yhteensä || Omaisuus­eriin liittyvät myöhemmin toteutuvat menot || Omai­suus­erän arvo || Poistot || Kirjanpito­arvo, netto =(A+B+C+D) Erääntymi­seen < 1 vuosi || Erääntymi­seen > 1 vuosi || Erääntymi­seen > 5 vuotta || Velka yhteensä (B) || (A+B) || (C) || (A+B+C) || (D) Maa-alueet ja rakennukset || 992 || 63 || 342 || 1 686 || 2 091 || 3 083 || 61 || 3 144 || (877) || 2 267 Muut aineelliset hyödykkeet || 18 || 7 || 11 || 1 || 19 || 37 || - || 37 || (20) || 17 Yhteensä 31.12.2012 || 1 010 || 70 || 353 || 1 687 || 2 110 || 3 120 || 61 || 3 181 || (897) || 2 284 Koron osuus || || 85 || 307 || 502 || 893 || || || || || Leasingmaksujen tuleva vähimmäismäärä yhteensä 31.12.2012 || || 155 || 660 || 2 189 || 3 003 || || || || || Leasingmaksujen tuleva vähimmäis-määrä yhteensä 31.12.2011 || || 153 || 608 || 1 859 || 2 620 || || || || || 2.3 PÄÄOMAOSUUSMENETELMÄLLÄ ARVOSTETUT SIJOITUKSET || || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2012 || 31.12.2011 Osuudet yhteisyrityksissä || 2.3.1 || 42 || 62 Osuudet osakkuusyrityksissä || 2.3.2 || 350 || 312 Yhteensä || || 392 || 374 2.3.1 Osuudet yhteisyrityksissä || milj. euroa || Galileo-yhteis-yritys || SESAR || ITER || IMI || FCH || Yhteensä Määrä 31.12.2011 || 0 || 0 || 0 || 25 || 37 || 62 Rahoitusosuudet || - || 70 || 116 || 98 || 54 || 338 Osuus nettotuloksesta || - || (70) || (106) || (91) || (91) || (358) Määrä 31.12.2012 || 0 || 0 || 10 || 32 || 0 || 42 Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia: || || || milj. euroa || || 31.12.2012 || 31.12.2011 Pitkäaikaiset varat || || 226 || 211 Lyhytaikaiset varat || || 106 || 123 Pitkäaikaiset velat || || 0 || 0 Lyhytaikaiset velat || || (291) || (314) Tulot || || 8 || 8 Menot || || (427) || (379) Selvitystilassa oleva Galileo-yhteisyritys Galileo-yhteisyritys asetettiin selvitystilaan vuoden 2006 lopussa, ja kyseinen menettely on yhä käynnissä. Tuloja tai menoja ei ollut, koska yhteisyrityksellä ei ollut toimintaa ja se oli edelleen selvitystilamenettelyssä vuonna 2012. SESAR-yhteisyritys Sesar-yhteisyrityksen tarkoituksena on varmistaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän uudenaikaistaminen ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman nopea täytäntöönpano koordinoimalla ja keskittämällä alan tutkimus- ja kehitystoimintaa EU:ssa. Komission omistusosuus SESAR-yhteisyrityksessä oli 46,12 prosenttia 31.12.2012. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus Sesar-yhteisyrityksessä on enintään 700 miljoonaa euroa vuosina 2007–2013. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 157 miljoonaa euroa. Fuusioenergia-alan kansainvälinen ITER-organisaatio (ITER) Fuusioenergia-alan kansainvälisen ITER-organisaation toiminnassa ovat mukana Euroopan unioni, Kiina, Intia, Venäjä, Etelä-Korea, Japani ja Yhdysvallat. ITER perustettiin hallinnoimaan ITER-laitteistoa, kannustamaan ITER-laitteiston käyttämiseen, edistämään yleistä tietämystä fuusioenergiasta ja lisäämään sen hyväksyntää sekä hoitamaan muita tehtäviä, jotka ovat tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n (Euratomin) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa toteutetaan Fusion for Energy -yhteisyrityksen kautta. Rahoitusosuuksia on myös jäsenvaltioilla ja Sveitsillä. Kokonaisrahoitusosuutta pidetään oikeudellisesti Euratomin rahoitusosuutena ITER-organisaatiossa, koska jäsenvaltioilla ja Sveitsillä ei ole omistusosuutta ITER-organisaatiossa. Koska EU:lla on oikeudellisesti omistusosuus ITER International -yhteisyrityksessä, komission on esitettävä kyseinen omistus tilinpäätöksessään. Komission omistusosuus ITER-yhteisyrityksessä oli 44,25 prosenttia 31.12.2012. Euratomin (suuntaa antava) rahoitusosuus ITER-organisaatiossa on yhteensä 8 949 miljoonaa euroa vuosina 2007–2041. Yhteiset teknologia-aloitteet Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian toteuttamiseksi on perustettu yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettuja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeita, jotka ovat perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettuja yhteisyrityksiä. Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI) ja polttokenno- ja vety-yhteisyritys (FCH) on sisällytetty tähän kohtaan. Kolme muuta aloitetta (ARTEMIS, Clean Sky ja ENIAC) ovat juridisesti yhteisyrityksiä, mutta tilinpäätöksessä niitä on pidettävä osakkuusyrityksinä (minkä vuoksi se on sisällytetty liitetietoon 2.3.2), koska komissiolla on niissä merkittävää vaikutusvaltaa, mutta ei määräysvaltaa. Innovatiivisia lääkkeitä koskeva yhteinen teknologia-aloite (IMI Joint Technology Initiative on Innovative Medicines) IMI-yhteisyrityksellä tuetaan kilpailua edeltävän vaiheen lääketutkimusta ja -kehitystä jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa. Tavoitteena on lisätä tutkimusinvestointeja biolääketieteen alalla sekä edistää pk-yritysten osallistumista alan toimintaan. Komission omistusosuus IMI-yhteisyrityksessä oli 78,58 prosenttia 31.12.2012. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään miljardi euroa 31.12.2017 mennessä. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys (Fuel Cells and Hydrogen Joint Undertaking, FCH) Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen tavoitteena on yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja tutkimustoimien tukemiseksi. Näin on tarkoitus tehostaa Euroopan tutkimusta yleensä ja nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologioiden kehittämistä ja käyttöönottoa. Komission omistusosuus FCH-yhteisyrityksessä oli 80,6 prosenttia 31.12.2012. EU:n (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 470 miljoonaa euroa 31.12.2017 mennessä. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 12 miljoonaa euroa. 2.3.2 Osuudet osakkuusyrityksissä || || || || milj. euroa || EIR || ARTEMIS || Clean Sky || ENIAC || Yhteensä Määrä 31.12.2011 || 292 || 0 || 0 || 20 || 312 Rahoitusosuudet || - || 22 || 97 || 16 || 135 Osuus nettoylijäämästä/ (-alijäämästä) || 9 || (22) || (97) || (22) || (132) Muut oman pääoman muutokset || 35 || - || - || - || 35 Määrä 31.12.2012 || 336 || 0 || 0 || 14 || 350 Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen. Seuraavat kirjanpitoarvot on kohdistettu EU:lle käyttäen perusteena sen prosenttilukuna ilmaistuja osuuksia: || || || milj. euroa || || 31.12.2012 || 31.12.2011 Varat || || 505 || 460 Velat || || (191) || (162) Tulot || || 33 || 28 Alijäämä || || (177) || (182) Euroopan investointirahasto (EIR) Euroopan investointirahasto (EIR) toimii Euroopan unionin rahoituslaitoksena. Se on erikoistunut tarjoamaan riskipääomaa ja takauksia pk-yrityksille. Komissio on maksanut merkitsemästään osuudesta 20 prosenttia. Jäljelle jäävää osuutta, joka on 720 miljoonaa euroa, ei vielä ole vaadittu maksettavaksi. milj. euroa EIR || EIR:n pääoma yhteensä || Komission osuus Osakepääoma yhteensä || 3 000 || 900 Maksettu || (600) || (180) Maksamista ei ole pyydetty || 2 400 || 720 ARTEMIS-yhteisyritys Tämä yhteisyritys perustettiin toteuttamaan sulautettuihin tietotekniikkajärjestelmiin liittyvä yhteinen teknologia-aloite yksityissektorin toimijoiden kanssa. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 420 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 5 miljoonaa euroa (95,2 prosentin omistusosuus). Clean Sky -yhteisyritys Tällä yhteisyrityksellä pyritään vauhdittamaan puhtaan lentoliikenneteknologian kehittämistä, validointia ja demonstrointia EU:ssa. Erityisesti tavoitteena on luoda perin pohjin innovatiivinen lentoliikennejärjestelmä ja vähentää lentoliikenteen ympäristövaikutuksia. Komission (suuntaa antava) rahoitusosuus voi olla enintään 800 miljoonaa euroa. Taseeseen merkitsemätön kumulatiivinen osuus tappioista on 48 miljoonaa euroa (62,89 prosentin omistusosuus). ENIAC-yhteisyritys ENIAC-yhteisyrityksen tavoite on määrittää yhteisesti sovittu tutkimusstrategia nanoelektroniikan alalla, jotta voidaan asettaa tutkimuksen painopisteet alan keskeisen osaamisen kehittämiseksi ja käyttöönottamiseksi. Näitä tavoitteita toteutetaan yhdistämällä julkisen ja yksityisen sektorin voimavaroja, joilla tuetaan hankemuotoisia tutkimustoimia. EU:n kokonaissitoumus on 450 miljoonaa euroa. Komission omistusosuus ENIAC-yhteisyrityksessä oli 95,90 prosenttia 31.12.2012. 2.4 PITKÄAIKAISET RAHOITUSVARAT || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2012 || 31.12.2011 Myytävissä olevat rahoitusvarat || 2.4.1 || 4 870 || 2 272 Lainat || 2.4.2 || 57 441 || 41 400 Yhteensä || || 62 311 || 43 672 2.4.1 Pitkäaikaiset myytävissä olevat rahoitusvarat || || milj. euroa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Takuurahasto* || 1 327 || 1 475 Selvitystilassa oleva EHTY || 1 102 || - BUFI-sijoitukset || 832 || - Riskinjakorahoitusväline || 593 || - TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä || 52 || - Euroopan kemikaalivirasto || 52 || - Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) || 188 || 188 Riskipääomatoimet || 123 || 134 ETF-käynnistysjärjestelmä || 305 || 234 Muut myytävissä olevat sijoitukset || 296 || 241 Yhteensä || 4 870 || 2 272 * Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitu unionin tilinpäätöksessä. Jotta taloudellinen tilanne voidaan esittää paremmin, vuodesta 2012 kaikki myytävissä olevat rahoitusvarat esitetään sen mukaan, mikä on niiden tilinpäätöspäivänä jäljellä oleva maturiteetti. Omaisuuserät, joiden maturiteetti on tilinpäätöspäivänä pidempi kuin yksi vuosi, esitetään pitkäaikaisina varoina. Sen sijaan omaisuuserät, joiden maturiteetti päättyy ennen vuoden 2013 loppua, esitetään lyhytaikaisina varoina (ks. liitetieto 2.8). Edellä olevasta takuurahaston vuoden 2012 määrästä on vuodesta 2011 poiketen vähennetty käteisvarat ja muut rahavarat (302 miljoonaa euroa vuonna 2011) ja niihin liittyvät velat (miljoona euroa vuonna 2011). Jos nykyistä lähestymistapaa olisi noudatettu vuoden 2011 tilinpäätöksessä, vertailukelpoiset luvut olisivat seuraavat: || || milj. euroa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Takuurahasto* || 1 327 || 973 Selvitystilassa oleva EHTY || 1 102 || 982 BUFI-sijoitukset || 832 || 588 Riskinjakorahoitusväline || 593 || 365 TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä || 52 || 47 Euroopan kemikaalivirasto || 52 || 91 Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) || 188 || 188 Riskipääomatoimet || 123 || 134 ETF-käynnistysjärjestelmä || 305 || 234 Muut myytävissä olevat sijoitukset || 296 || 241 Yhteensä || 4 870 || 3 843 * Takuurahastolla on hallussaan komission liikkeeseen laskemia ERVM-joukkolainoja, jotka on eliminoitu unionin tilinpäätöksessä. Takuurahasto Ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta katetaan lainat, joille EU on myöntänyt takauksen neuvoston päätöksellä. Tällaisiin kuuluvat etenkin Euroopan unionin ulkopuolelle myönnetyt Euroopan investointipankin (EIP) lainat, makrotaloudellisena rahoitusapuna myönnetyt lainat ja unionin ulkopuolisille maille myönnetyt Euratom-lainat. Takuurahasto on pitkäaikainen väline, jolla katetaan EU:n takaamiin lainoihin liittyvät maksujen laiminlyönnit. Takuurahastoa rahoitetaan EU:n yleisestä talousarviosta maksettavilla varoilla, joiden määrä on 9 prosenttia toimenpiteiden pääoma-arvosta, rahaston sijoitusten korkotuotoilla ja maksuvelvoitteensa laiminlyöneiltä velallisilta perityillä varoilla, jos rahastosta on suoritettu maksuja takauksen perusteella. Mahdollinen vuotuinen ylijäämä maksetaan takaisin tulona EU:n talousarvioon. Euroopan unionin on tehtävä takuuvaraus unionin ulkopuolisille maille myönnettyjä lainoja varten. Varauksen tarkoituksena on kattaa takuurahaston rahoitustarpeet ja tarvittaessa sellaiset takauksiin perustuvat vaatimukset, joiden määrä ylittää rahastossa käytettävissä olevat varat. Käytännössä varauksella varmistetaan, että nämä määrät voidaan kattaa talousarviosta. Tämä varaus vastaa takuurahaston tavoitemäärää, joka on 9 prosenttia lainakannasta vuoden lopussa. Selvitystilassa oleva EHTY Kaikki selvitystilassa olevan EHTY:n myytävissä oleviin rahoitusvaroihin kuuluvat sijoitukset ovat toimivilla markkinoilla noteerattuja euromääräisiä vieraan pääoman ehtoisia arvopapereita. Vuonna 2013 erääntyvien vieraan pääoman ehtoisten arvopaperien (käypä) arvo 31. joulukuuta 2012 oli 490 miljoonaa euroa (481 miljoonaa euroa vuonna 2011). BUFI-sijoitukset Alustavasti maksettuja sakkoja on tammikuun 1. päivästä 2010 hallinnoinut komissio erillisessä rahastossa (BUFI). Varat sijoitetaan myytävissä oleviksi rahoitusvaroiksi luokiteltaviin rahoitusinstrumentteihin. Riskinjakorahoitusväline Riskinjakorahoitusvälinettä (Risk Sharing Finance Facility, RSFF) hallinnoi EIP. Komission sijoitussalkkua käytetään kattamaan taloudellista riskiä, joka liittyy tukikelpoisille tutkimushankkeille myönnettyihin EIP:n lainoihin ja takauksiin. Komissio on budjetoinut varoja kaudelle 2007–2013 yhteensä enintään 1 miljardi euroa. Tästä summasta enintään 800 miljoonaa liittyy "Yhteistyö"-erityisohjelmaan ja enintään 200 miljoonaa euroa "Valmiudet" -erityisohjelmaan. EIP on sitoutunut tarjoamaan yhtä paljon varoja. Joulukuun 31. päivään 2012 mennessä komissio oli osoittanut riskinjakorahoitusvälineelle 1 006 miljoonaa euroa, mukaan lukien EFTAn ja kolmansien maiden rahoitusosuudet. EIP on sijoittanut kyseisestä määrästä 754 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin (käypä arvo 31. joulukuuta 2012) ja 314 miljoonaa euroa käteis- ja määräaikaistalletuksiin. Edellä ehdollisena velkana (ks. liitetieto 5.2.1) esitetty 948 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2012, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt riskinjakorahoitusvälineen puitteissa. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut riskinjakorahoitusvälineeseen. TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmä TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmästä tarjotaan takauksia, joilla pyritään vähentämään tulojen määrään liittyvää riskiä TEN-T-hankkeiden alkuvuosina. Vakuus kattaa kokonaan valmiusluotot, joita voidaan käyttää vain silloin, kun hankkeen kassavirta ei riitä etuoikeutettujen lainojen takaisinmaksuun. Lainavakuusjärjestelmä on komission ja EIP:n yhteinen rahoitusjärjestely, ja Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan asetuksen mukaisesti sitä varten on varattu EU:n talousarviosta 500 miljoonaa euroa vuosiksi 2007–2013. EIP:n rahoitusosuus lainavakuusjärjestelmässä on niin ikään 500 miljoonaa euroa, joten käytettävissä oleva kokonaismäärä on 1 miljardi euroa. Joulukuun 31. päivään 2012 mennessä komissio oli osoittanut lainavakuusjärjestelmälle 155 miljoonaa euroa. EIP on sijoittanut kyseisestä määrästä 75 miljoonaa euroa joukkovelkakirjoihin (käypä arvo 31. joulukuuta 2012) ja 88 miljoonaa euroa määräaikaistalletuksiin. Vuoden 2012 loppuun mennessä tehtyjen lainavakuusjärjestelmän piiriin kuuluvien lainasopimusten arvo on 523 miljoonaa euroa. Edellä ehdollisena velkana (ks. liitetieto 5.2.1) esitetty 39 miljoonan euron määrä on arvioitu enimmäistappio 31. joulukuuta 2012, joka komissiolle voi aiheutua niihin lainoihin ja vakuuksiin liittyvistä maksulaiminlyönneistä, jotka EIP on myöntänyt TEN-T-hankkeiden lainavakuusjärjestelmän puitteissa. Määrä vastaa 7,4:ää prosenttia kaikista vakuuksilla suojatuista vastuista. On huomattava, että komission kokonaisriski on rajoitettu määrään, jonka se on sijoittanut lainavakuusjärjestelmään. Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) EBRD:n osakkeita ei noteerata pörssissä. Lisäksi EBRD:n perussääntöön sisältyy sopimusperusteisia rajoituksia, jotka koskevat mm. omistusosuuksien myyntiä ja joiden mukaan omistusosuus voidaan myydä enintään hankintahintaan ja vain nykyisille osakkeenomistajille. Komission omistusosuus EBRD:ssä arvostetaan tämän vuoksi hankintahintaan, josta on vähennetty mahdolliset arvonalentumiset. milj. euroa EBRD || EBRD:n pääoma yhteensä || Komission merkitsemä osuus Osakepääoma yhteensä || 29 601 || 900 Maksettu || (6 202) || (188) Maksamista ei ole pyydetty || 23 399 || 712 Riskipääomatoimet Riskipääomatoimilla varoja myönnetään rahoituksenvälittäjille oman pääoman ehtoisten sijoitusten rahoittamiseksi. EIP hallinnoi näitä toimia, jotka rahoitetaan Euroopan naapuruuspolitiikkaa varten tarkoitetuista varoista. ETF-käynnistysjärjestelmä ETF-käynnistysjärjestelmä EIR:n hallinnoimat kasvu- ja työllisyysohjelman, MAP- ja CIP-ohjelmat sekä teknologian siirron pilottihankkeen. Näillä ohjelmilla tuetaan pk-yritysten perustamista ja käynnistysvaiheessa olevien pk-yritysten rahoittamista investoimalla sopiviin erikoistuneisiin pääomasijoitusrahastoihin. Vuoden loppuun mennessä oli sidottu 122 miljoonaa euroa ETF-käynnistysjärjestelmään liittyviä varoja, joita muut osapuolet eivät olleet vielä nostaneet. Muut myytävissä olevat sijoitukset Suurimmat muihin myytävissä oleviin sijoituksiin kuuluvat erät ovat Euroopan Kaakkois-Euroopparahasto (EFSE) (113 miljoonaa euroa), vihreän kasvun rahasto (39 miljoonaa euroa) ja GEEREF-rahasto (68 miljoonaa euroa). 2.4.2 Pitkäaikaiset lainat || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2012 || 31.12.2012 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat || 2.4.2.1 || 162 || 170 Lainavaroista myönnetyt luotot || 2.4.2.2 || 57 279 || 41 230 Yhteensä || 57 441 || 41 400 2.4.2.1 Euroopan unionin talousarviosta myönnetyt ja selvitystilassa olevan EHTY:n myöntämät lainat || milj. euroa || Erityisehdoin myönnetyt lainat || EHTY:n asuntolainat || Yhteensä Yhteensä 31.12.2011 || 151 || 19 || 170 Uudet lainat || – || – || – Takaisinmaksut || (17) || (4) || (21) Valuuttakurssierot || 1 || – || 1 Kirjanpitoarvon muutokset || 11 || 1 || 12 Yhteensä 31.12.2012 || 146 || 16 || 162 Tähän kohtaan kuuluvat erityisehdoin myönnetyt lainat ovat halpakorkoisia lainoja, joita myönnetään osana EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tehtävää yhteistyötä. Kaikki lainat erääntyvät yli 12 kuukautta vuoden lopun jälkeen. Lainojen efektiivinen korko on 7,73–14,507 prosenttia. 2.4.2.2 Lainavaroista myönnetyt luotot milj. euroa || || Makro-taloudel-liseen rahoitus-apuun liittyvät lainat || Euratom-lainat || Maksu-tase-lainat || Euroopan rahoituksen­vakautus-mekanismi (ERVM) || Selvitys-tilassa oleva EHTY || Yhteensä || Yhteensä 31.12.2011 || 595 || 451 || 11 625 || 28 344 || 266 || 41 281 || Uudet lainat || 39 || - || - || 15 800 || - || 15 839 || Takaisinmaksut || (84) || (24) || - || - || (46) || (154) || Valuuttakurssierot || - || - || - || - || 5 || 5 || Kirjanpitoarvon muutokset || (1) || (2) || (2) || 332 || (4) || 323 || Yhteensä 31.12.2012 || 549 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 294 || || || || || || || || Määrä, jonka eräpäivään < 1 vuosi || 15 || - || - || - || - || 15 || || || || || || || || Määrä, jonka eräpäivään > 1 vuosi || 534 || 425 || 11 623 || 44 476 || 221 || 57 279 || Näiden määrien voimakas kasvu johtuu vuonna 2012 maksetuista ERVM-lainoista. EU:n ottolainaus on kasvanut vastaavasti (ks. liitetieto 2.14). Lisätietoja otto- ja antolainaustoiminnasta on liitetiedossa 7. 2.5 PITKÄAIKAISET SAAMISET JA KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT || milj. euroa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Jäsenvaltiot || 545 || 268 Muut || 19 || 21 Yhteensä || 564 || 289 Edellä mainituista saamisista 550 miljoonaa euroa liittyy muihin kuin vaihtoon liittyviin transaktioihin (273 miljoonaa euroa vuonna 2011). Jäsenvaltioilta olevien saamisten kasvu liittyy täytäntöönpanoa odottaviin, maataloustukirahastoa ja maaseuturahastoa koskeviin sääntöjenmukaisuuspäätöksiin. 2.6 PITKÄAIKAISET ENNAKKOMAKSUT || || milj. euroa || Liite­tieto || 31.12.2012 || 31.12.2011 Ennakkomaksut || 2.6.1 || 40 790 || 40 625 Menoennakot || 2.6.2 || 3 715 || 4 098 Yhteensä || || 44 505 || 44 723 2.6.1 Ennakkomaksut Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on alle 12 kuukauden kuluessa raportointipäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet Tämä erä sisältää vakuudet, joita Euroopan komissio edellyttää joissakin tapauksissa tuensaajilta maksaessaan näille ennakkomaksuja. Tällaisista vakuuksista ilmoitetaan kaksi arvoa, jotka ovat nimellisarvo ja käypä arvo. Kun kyse on nimellisarvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma liittyy vakuuden olemassaoloon. Kun kyse on käyvästä arvosta, kirjauksen synnyttävä tapahtuma on ennakkomaksun suorittaminen ja/tai kuittaukset, jotka tämän jälkeen tehdään ennakkomaksua vastaan. Komissiolle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien nimellisarvo 31. joulukuuta 2012 oli 1 348 miljoonaa euroa (1 330 miljoonaa euroa vuonna 2011). Vakuuksien käypä arvo oli 1 083 miljoonaa euroa (1 083 miljoonaa euroa vuonna 2011). Tietyt seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman (FP7) mukaisesti suoritetut ennakkomaksut kuuluvat käytännössä osallistujien takuurahastoon. Vuonna 2012 tällaisia ennakkomaksuja suoritettiin yhteensä 4 miljardia euroa (3,3 miljardia euroa vuonna 2011). Tämä rahasto on Euroopan unionista erillinen yhteisö, eikä sitä konsolidoida EU:n tilinpäätökseen – ks. liitetieto 11.2.3. || milj. euroa Hallinnointitapa || 31.12.2012 || 31.12.2011 Suora keskitetty hallinnointi || 1 249 || 1 219 Välillinen keskitetty hallinnointi || 1 042 || 774 Hajautettu hallinnointi || 677 || 697 Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa || 37 214 || 37 249 Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa || 592 || 686 Muiden toimielinten ja virastojen toteuttama || 16 || – Yhteensä || 40 790 || 40 625 Merkittävimmät pitkäaikaiset ennakkomaksut liittyvät rakennetoimiin, joita rahoitetaan ohjelmakaudella 2007–2013 Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta (23,9 miljardia euroa), sosiaalirahastosta (6,5 miljardia euroa), maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (6,1 miljardia euroa) ja kalatalousrahastosta (0