EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 6.6.2018 COM(2018) 457 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE











EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2017



Sisällysluettelo SISÄLLYSLUETTELO 1 JOHDANTO 2 Tiivistelmä 4 Johdanto 12 Osa 1 Tuloksellisuus ja tulokset 14 EU:n talousarvion tuloksellisuus 15 EU:n vuoden 2017 talousarvio 16 Yhteenveto edistymisestä horisontaalisissa kysymyksissä 17 1.1. Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a) 19 1.2. Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (Otsake 1 b) 31 1.3. Kestävä kasvu: Luonnonvarat (otsake 2) 38 1.4. Turvallisuus ja kansalaisuus (otsake 3) 48 1.5. Globaali Eurooppa (otsake 4) 64 1.6. Erityisrahoitusvälineet 76 2 osa Sisäinen valvonta ja varainhoito 77 2.1. Sisäisen valvonnan kehyksen arviointi 80 2.2. Johdon vahvistuslausuma ja varaumat 93

2.3. EU:n talousarvion suojaaminen: rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät 98 2.4. Sisäisen tarkastuksen (IAS) työstä saatava varmuus 102 2.5. Yhteenveto sisäisen tarkastuksen seurantakomitean työn päätelmistä 104 2.6. Vastuuvapauden myöntämisen ja ulkoisen tarkastuksen suositusten seuranta 107 2.7. Sisäistä valvontaa ja varainhoidon saavutuksia koskevat päätelmät 108 2.8. Organisaatiohallinto 109

Johdanto Vuosi 2016 oli epäilyksen vuosi Euroopan yhdentymiselle, eikä vähiten siksi, että Yhdistynyt kuningaskunta päätti erota unionista. Vuosi 2017 puolestaan oli uuden toivon ja uusien näköalojen vuosi. Rooman sopimuksen 60-vuotisjuhlavuonna oli tilaisuus pohtia syvällisemmin Euroopan tulevaisuutta. Samalla se tarjosi mahdollisuuden vahvistaa sitoutumisen unionin arvoihin ja määrittää painopisteet 27 jäsenvaltion unionille. Euroopan unioni pystyi vuonna 2017 panostamaan talouden kestävään elpymiseen. EU:n ja euroalueen 2,4 prosentin kasvuvauhti vuonna 2017 löi odotukset, ja se oli nopeinta kymmeneen vuoteen. EU:n oli myös ratkaistava useita haasteita, jotka liittyivät kilpailukykyyn, maahanmuuttoon, turvallisuuteen ja solidaarisuuteen sekä joihinkin luonnonkatastrofeihin. EU:n talousarvio on unionille ainutlaatuinen voimavara, jonka avulla tavoitteet muutetaan konkreettisiksi tuloksiksi. Se täydentää kansallisia talousarvioita tuottamalla eurooppalaista lisäarvoa aloilla, joilla koordinoidut toimet ovat toimivin ja tehokkain tapa saavuttaa painopisteiden mukaiset tavoitteet. EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa kuvataan useita eri tapoja, joilla EU:n talousarviolla edistettiin yhteisten tavoitteiden saavuttamista vuonna 2017. Vuosi 2017 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen neljäs toteuttamisvuosi, ja kaikki rahoitusohjelmat toimivat nyt täysipainoisesti. Samaan aikaan odottamattomat haasteet osoittivat jälleen, kuinka tärkeää talousarvion täytäntöönpanon joustavuus on. Investointien edistäminen kuului edelleen talousarvion tärkeimpiin tavoitteisiin. Euroopan strategisten investointien rahasto, joka on osa Euroopan investointiohjelmaa, on jo johtanut yli 287 miljardin euron uusiin investointeihin ja auttanut osaltaan luomaan yli 300 000 työpaikkaa. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät joulukuussa kasvattaa rahastoa ja pidentää sen voimassaoloaikaa. Tavoitteena ovat nyt 500 miljardin euron lisäinvestoinnit vuoden 2020 loppuun mennessä. Solidaarisuus ja tuki olivat myös tärkeitä: Italian Abruzzon, Lazion, Marchen ja Umbrian alueita vuosina 2016 ja 2017 koetelleiden maanjäristysten jälkeen EU:n solidaarisuusrahastosta otettiin käyttöön 1,2 miljardia euroa, mikä on suurin koskaan yhtenä eränä myönnetty määrä. EU:n talousarviosta edistettiin edelleen myös kokonaisvaltaisia eurooppalaisia toimia muuttoliikekriisiin vastaamiseksi ja Euroopan ulkorajojen hallinnoimiseksi. EU:n talousarviosta rahoitettava Euroopan raja- ja merivartiovirasto toimii laajennetun toimivaltansa myötä entistä aktiivisemmin EU:n ulkorajoilla ja pyrkii tukemaan jäsenvaltioita rajavalvontatoiminnassa ja yhdennetyn rajavalvonnan toteuttamisessa EU:n tasolla. Lisäksi EU:n talousarviolla vahvistettiin unionin roolia Euroopan rajojen ulkopuolella tilanteessa, jolle oli ominaista epävakaus unionin lähialueilla ja tarve vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ilmastonmuutokseen. Junckerin komissio on alusta asti painottanut unionin talousarvion mahdollisimman hyvää tuloksellisuutta. Komissio tukee vahvasti Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lähestymistapaa, jossa painotetaan entistä voimakkaammin paitsi sitä, miten ohjelmia hallinnoidaan, myös sitä, ovatko ne tuloksellisia Euroopan kansalaisille todella merkityksellisillä aloilla. EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa näkyy Euroopan komission kaksitahoinen keskittyminen niin EU:n talousarvion tuloksellisuuteen kuin moitteettomaan varainhoitoon. Tämä kertomus on osa komission integroitua talous- ja tilinpäätösraportointipakettia ja olennainen osa pitkälle kehitettyä taloudellisen vastuuvelvollisuuden järjestelmää. Tällä kertomuksella komissio ottaa poliittisen kokonaisvastuun EU:n talousarvion hallinnoinnista. Komissio suhtautuu tähän vastuuseen erittäin vakavasti. Komissio esitti äskettäin ehdotuksensa tulevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi. Nämä ehdotukset on laadittu nykyisten rahoitusohjelmien menojen laajan uudelleenarvioinnin pohjalta. Ne osoittavat, miten EU:n tulevalla talousarviolla on tarkoitus edistää kunnianhimoista toimintaohjelmaa, josta sovittiin Bratislavan huippukokouksessa ja Rooman julistuksessa. Ehdotettu talousarvio on entistä nykyaikaisempi, selkeämpi ja joustavampi, ja varat kohdennetaan siinä aloille, joilla resurssien yhdistäminen luo todellista lisäarvoa kaikille Euroopan kansalaisille. Nämä uudet ehdotukset perustuvat tuloksellisuuteen ja moitteettomaan varainhoitoon.

Komissio jatkaa tehtävänsä tinkimätöntä hoitamista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotta EU:n talousarvion koko potentiaali voitaisiin hyödyntää siten, että talousarviolla luodaan kasvua ja työpaikkoja ja vastataan yhteisiin haasteisiin. Günther H. Oettinger Talousarviosta ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen



Tiivistelmä EU:n talousarviota koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa esitetään viimeisimmät tiedot EU:n talousarvion avulla saavutetuista tuloksista (osa 1) ja siitä, miten EU:n talousarviota hallinnoidaan ja suojataan (osa 2). Tämä kertomus on osa integroitua talous- ja tilinpäätösraportointipakettia, jossa annetaan yksityiskohtaisia tietoja EU:n talousarvion tuloista, menoista, hallinnoinnista ja tuloksellisuudesta avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevien parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Paketti on samalla komission pääasiallinen panos talousarvion toteuttamista koskevaan vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn. EU:n talousarviota koskevan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen osassa 1 käsitellään EU:n talousarvion avulla saavutettuja tuloksia otsakkeittain ja politiikanaloittain. Siinä selitetään, miten EU:n rahoitusohjelmilla on tuettu unionin poliittisia painopisteitä, ja esitetään yhteenveto EU:n kauden 2014–2020 ohjelmia koskevan uusimman arvioinnin tuloksista. Vuosi 2017 oli käynnissä olevan monivuotisen rahoituskehyksen neljäs täytäntöönpanovuosi ja nykyisen komission kolmas toimintavuosi. Komission ehdottama talousarvioesitys vastasi ja tuki puheenjohtaja Junckerin vahvistamia poliittisia painopisteitä. Erityisesti talousarvioesityksellä pyrittiin tukemaan mahdollisimman suuressa määrin työllisyyttä, kasvua ja investointeja sekä rahoittamaan toimia, joilla vastataan muuttoliikkeen hallintaan ja terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan liittyviin haasteisiin. Näiden kahden selkeän painopisteen lisäksi komissio jatkaa EU:n talousarvion ja muiden välineiden tuella työtään, jonka tavoitteena on edistää yhdennettyjä digitaalisia sisämarkkinoita, joustavaa energiaunionia, ilmastotoimia, sosiaalista unionia sekä EU:n aseman vahvistamista maailmanlaajuisena toimijana ja puolustusalalla. Työllisyys, kasvu ja investoinnit Euroopan talous elpyi edelleen vuonna 2017. Uusia työpaikkoja syntyy, julkinen talous on huomattavasti vakaammalla pohjalla ja rakenteelliset uudistukset luovat perustaa pitkän aikavälin kestävälle kasvulle. Edelleen on kuitenkin olemassa riskejä, jotka liittyvät esimerkiksi maailmantalouteen ja maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden volatiliteettiin. EU:n talousarvion painopisteissä vuonna 2017 keskityttiin etenkin Euroopan investointivajeen korjaamiseen vakaan elpymisen pohjalta. Keskeinen rooli tässä työssä oli Euroopan strategisten investointien rahastolla, joka on osa Euroopan investointiohjelmaa. Vuoden 2018 puoliväliin mennessä rahastolla oli saatu liikkeelle jo yli 287 miljardin euron investoinnit liikenne-, digitaali-, energia-, terveydenhuolto-, tutkimus- ja innovointialoille eri puolilla EU:ta. Investointien avulla on jo luotu yli 300 000 työpaikkaa. Investointien ansiosta on tuotu nopea internetyhteys 11 miljoonan kotitalouden ulottuville, tuotettu uusiutuvaa energiaa yli neljälle miljoonalle kotitaloudelle ja parannettu yli miljoonan kansalaisen terveydenhuoltopalveluja.1 On arvioitu, että Euroopan strategisten investointien rahaston rahoittamilla hankkeilla kasvatetaan unionin bruttokansantuotetta 0,7 prosenttia ja luodaan 700 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä.2 Euroopan strategisten investointien rahaston ja muiden EU:n talousarviosta tuettavien rahoitusvälineiden välillä on voimakasta keskinäistä synergiaa, mistä hyvä esimerkki on yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan (COSME) kuuluva lainatakausjärjestely. Vuoden 2017 loppuun mennessä COSME-ohjelmasta oli myönnetty rahoitusta yli 275 000 pk-yritykselle (joista 50 prosenttia oli start-up-yrityksiä) 25 maassa. Näiden yritysten olisi korkean riskiprofiilinsa vuoksi ollut muutoin vaikea saada yksityistä rahoitusta. Myös Euroopan aluekehitysrahasto on myötävaikuttanut pienten ja keskisuurten yritysten menestykseen myöntämällä rahoitusta yli 457 000 pk-yritykselle. Euroopan aluekehitysrahastosta tukea saaviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin odotetaan syntyvän noin 156 000 uutta työpaikkaa (hankkeet valittu vuoden 2016 loppuun mennessä).

Verkkojen Eurooppa -välineellä tuetaan kohdennettuja investointeja infrastruktuurihankkeisiin energian, liikenteen ja digitaalipalveluiden aloilla. Liikenneinvestoinneista 86 prosenttia kohdennetaan rajat ylittäviin hankkeisiin, joilla parannetaan merkittävästi Euroopan liikenneinfrastruktuuria ja vahvistetaan unionin sisämarkkinoita. Verkkojen Eurooppa -välineestä tuettiin

– Białystokin ja Ełkin välisen tärkeän rautatieosuuden parannustöitä Koillis-Puolassa osana laajempaa Rail Baltica -hanketta; – uuden sähkölinjan rakentamista Alytusin (Liettua) ja Liettuan ja Puolan rajan välille, mikä lopetti Baltian maiden energiaeristyneisyyden; – 16 jäsenvaltion käyttämää sähköisten terveydenhuoltopalvelujen ydinpalvelualustaa, jonka avulla helpotettiin rajat ylittävää potilasturvallisuutta ja hoidon jatkuvuutta.



EU:n lippulaivahanke, tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020, on keskeisessä asemassa innovoinnin ja osaamistalouden edistäjänä. Esimerkiksi grafeenia käsittelevä lippulaivahanke on vaikuttava esimerkki Horisontti 2020:n luomasta merkittävästä EU:n tason lisäarvosta. Grafeenin ainutlaatuinen ylivertaisten ominaisuuksien yhdistelmä tekee siitä uskottavan lähtökohdan uusille murroksellisille teknologioille useilla eri aloilla. Yli 150 teollisuutta ja tiedeyhteisöä edustavaa kumppania yli 20:stä Euroopan maasta on mukana kehittämässä sovelluksia muun muassa 5G-mobiiliteknologian, akkujen, avaruusteknologian, lääketieteen ja autoteknologian alalla. EU:n tutkimus- ja innovointiohjelman ansiosta on kehitetty aivotoiminnan korkean resoluution kuvantamiseen käytettävä ensimmäinen mikroprosessori, joka parantaa merkittävästi sairauksien, kuten epilepsian, torjuntaa. Marie Skłodowska-Curie -toimien avulla puiteohjelmasta on myönnetty rahoitusta 36 000:lle uransa eri vaiheissa olevalle tutkijalle ikään tai kansalaisuuteen katsomatta. Näin puiteohjelmalla on merkittävästi edistetty tutkimusosaamisen kehittämistä, sen säilyttämistä Euroopassa ja sen houkuttelemista Eurooppaan. EU:n talousarviosta myönnettiin vuonna 2017 myös runsaasti tukea maatalousyrityksille osana yhteistä maatalouspolitiikkaa. Tällä investoinnilla turvataan EU:n tärkeimpiin voimavaroihin kuuluvien maatalousyritysten toiminta. Niiden kasvu jatkui koko maatalousalan supistumisesta huolimatta: kasvua oli lähes 9 prosenttia vuoden 2005 tasoon verrattuna. Samalla kasvihuonekaasupäästöt ovat vähentyneet 24 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna ja veden laatu on parantunut lannoitteiden käytön vähenemisen myötä. Vuoden 2016 loppuun mennessä maaseudun kehittämisohjelmilla oli edistetty lähes 45 000 maatilan rakenneuudistusta ja uudenaikaistamista. Tällä politiikanalalla on alettu kiinnittää aiempaa huomattavasti enemmän huomiota ympäristöön, ilmastoon ja maaseudun yleiseen tilaan, jotka muodostavat puitteet maataloudelle. EU:n toimet muuttoliikkeeseen ja terrorismin torjuntaan liittyviin haasteisiin vastaamiseksi Vuonna 2017 komission asialistan kärjessä oli pakolais- ja muuttoliikekriisin ratkaiseminen. EU:n talousarviolla on vastattu tähän haasteeseen osoittamalla taloudellista tukea tehokkaaseen rajavalvontaan ja maahanmuuttajien kotouttamiseen. EU:n talousarvion joustoa varojen käyttöönotossa hyödynnettiin täysimääräisesti, jotta pystyttiin tarjoamaan jäsenvaltioille mittaamattoman arvokasta tukea aloilla, joilla koordinoitu eurooppalainen toimintatapa on erityisen tärkeä.



EU: n sisällä... Muuttovirtojen hallintaa EU:n alueella tuetaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta ja sisäisen turvallisuuden rahastosta. Vuosien 2013–2107 välisenä aikana apua saaneiden henkilöiden määrä kasvoi 18 944:stä 184 122:een. Joulukuuhun 2017 mennessä oli sijoitettu uudelleen 26 849 kansainvälistä suojelua tarvitsevaa henkilöä ja 33 151 henkilöä siirretty sisäisesti. EU:n talousarviosta varattiin erityistukea Italian ja Kreikan siirtojärjestelmien (651 miljoonaa euroa) ja uudelleensijoitusjärjestelmän (872 miljoonaa euroa) tukemiseen. EU:n talousarviosta tuettiin myös vuonna 2017 hotspot-lähestymistapaa, jotta EU:n virastot pystyivät toimimaan hotspot-alueella ripeästi ja tunnistamaan ja rekisteröimään maahantulijat ja ottamaan heiltä sormenjälkitiedot. Tämä työ jatkui Kreikassa ja Italiassa, joihin perustettujen järjestelykeskusten kokonaiskapasiteetti on noin 5 600 paikkaa Kreikassa3 ja 1 850 paikkaa Italiassa. Vuoden 2017 lopussa Kreikassa oli yhä yli 45 000 pakolaista ja maahantulijaa, jotka olivat joutuneet jäämään Kreikkaan. Vuoden 2016 puolivälistä lähtien lähes 40 000 ihmistä Kreikassa on saanut tukea ohjelmasta, josta myönnetään hätätilanteen tukea kotouttamiseen ja majoitukseen, sekä käteisavustusjärjestelmästä. Molemmat näistä välineistä sisältyvät hätätilanteen tukivälineeseen. Hätätilanteen tukivälineestä rahoitettiin vuoden 2017 puoliväliin mennessä noin 1 000 hätämajoituspaikkaa ilman huoltajaa oleville alaikäisille.

Kreikan viranomaiset ovat elokuusta lähtien vastanneet näiden hätämajoituspaikkojen rahoittamisesta turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston kansallisesta ohjelmastaan. Myös tehokas rajavalvonta on tärkeässä asemassa, kun pyritään vastaamaan nykyisiin muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin. Euroopan raja- ja merivartiovirastosta (Frontex) on tullut erittäin tärkeä toimija muuttoliikkeen valvonnassa Euroopan tasolla. Se on ottanut hoitaakseen uusia tehtäviä ja välineitä, jotka liittyvät sellaisten henkilöiden palauttamiseen, jotka ovat käyttäneet kaikki oikeudelliset keinot voidakseen oleskella EU:ssa laillisesti. Viraston järjestämien palautusoperaatioiden määrä on edelleen kasvussa: vuonna 2017 palautettiin 14 271 henkilöä. Euroopan raja- ja merivartiovirasto osallistui 111 000:n Italiaan keskisen Välimeren reittiä saapuneen maahantulijan pelastamiseen. Lisäksi ulkorajojen valvontaa tuettiin kehittämällä edelleen tietoteknisiä järjestelmiä, etenkin viisumitietojärjestelmää ja Schengenin tietojärjestelmää. Viisumitietojärjestelmässä oli vuoden 2018 alussa tiedot 55 miljoonasta lyhytaikaista oleskelua koskevasta viisumihakemuksesta.



Tässä yhteydessä kansainvälisen turvallisuuden rahasto tuki 8 134 lainvalvontavirkamiehen kouluttamista rajat ylittävissä kysymyksissä (terrorismi, järjestäytynyt rikollisuus ja korruptio). Myös EU:n talousarviosta rahoitettavat laajamittaiset infrastruktuuri- ja avaruushankkeet vaikuttivat osaltaan pakolaiskriisiin ratkaisemiseen. Galileo-ohjelman etsintä- ja pelastuspalvelu lyhentää hätälähettimien lähettämien hätäsignaalien havaitsemisaikaa merkittävästi – kolmesta tunnista kymmeneen minuuttiin – ja parantaa siten huomattavasti paikannuksen tarkkuutta.



...ja yhdessä naapurimaiden kanssa Koordinoitu yhteistyökumppanuus naapurialueiden ja muiden kolmansien maiden kanssa oli ratkaisevan tärkeä toimissa, joilla pyrittiin vastaamaan muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin ja puuttumaan sen perimmäisiin syihin. Siksi kasvava osa Syyrian naapurimaille myönnettävästä EU:n muusta kuin humanitaarisesta avusta annettiin EU:n Syyria-erityisrahastosta (Madad-rahasto): vuonna 2017 myönnetty rahoitus ylitti miljardin euron tavoitteen.

Madad-rahaston ansiosta yli 450 000 pakolaislapselle ja -nuorelle ja heitä vastaanottavissa yhteisöissä olevalle lapselle ja nuorelle4 tarjottiin aiempaa paremmat mahdollisuudet saada laadukasta koulutusta, suojaa ja psykososiaalista tukea.4 Suurin osa Italiaan saapuneista maahantulijoista oli edelleen lähtöisin Libyasta. EU:n Afrikka-hätärahaston Pohjois-Afrikan osion täytäntöönpanoa vauhditettiin tämän vuoksi merkittävästi: osion puitteissa hyväksyttiin kahdeksan uutta ohjelmaa, joiden yhteisarvo oli 232,5 miljoonaa euroa. Lisäksi hyväksyttiin yksi osioiden välinen ohjelma, jonka arvo oli 8,6 miljoonaa euroa. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen osoitetut kolmen miljardin euron määrärahat oli vuoden 2017 loppuun mennessä sidottu lähes kokonaisuudessaan hankkeisiin, joilla varmistetaan, että Turkissa olevien pakolaisten ja vastaanottajayhteisöjen tarpeisiin vastataan kattavasti ja koordinoidusti. Turkin-pakolaisavun koordinointivälineen5 ansiosta perusterveydenhuollon palvelut tuotiin lähes kahden miljoonan ihmisen saataville ja kuntouttavat mielenterveyspalvelut noin miljoonan ihmisen saataville.5



EU:n talousarviosta myönnettiin vuonna 2017 edelleen merkittävästi tukea myös useita muita poliittisia painopisteitä varten. Näiden painopisteiden lisäksi komissio on saanut EU:n rahoitusohjelmien avulla aikaan edistystä myös muilla aloilla, kuten sosiaalisen unionin, ulkoisten toimien, joustavan energiaunionin ja ilmastotoimien sekä yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden ja puolustuksen aloilla. Sosiaaliset investoinnit ja nuoriso Vuoden 2017 talousarviossa tärkeässä asemassa oli myös työllisyyden, sosiaalisen osallisuuden ja koulutuksen muodostama kokonaisuus. Nuorisotyöllisyysaloite keskittyy nuorten työttömyyden vähentämiseen koko unionissa. Ohjelmalla tuettiin sellaisilla alueilla asuvia nuoria, joilla nuorisotyöttömyysaste oli yli 25 prosenttia vuonna 2012. Vuonna 2017 varattiin lisämäärärahoja alueille, joilla nuorisotyöttömyysaste oli yli 25 prosenttia vuonna 2016. Vuodesta 2014 lähtien noin 790 000 henkilöä on palannut työelämään, 820 000 suorittanut tutkinnon ja 276 000 ollut koulutettavana Euroopan sosiaalirahastosta, myös nuorisotyöllisyysaloitteesta, rahoitettujen toimien ansiosta.

Euroopan sosiaalirahaston toimien ansiosta lähes kahdeksan miljoonaa henkilöä on saanut apua työ- tai koulutuspaikan hakuun vuosien 2014 ja 2016 välisenä aikana.



Vuonna 2017 vietettiin Erasmus+ -ohjelman 30-vuotisjuhlavuotta. Liikkuvuustoimiin on vuodesta 2014 lähtien osallistunut yli 1,8 miljoonaa opiskelijaa, ja yhteistyöhankkeissa on mukana yli 240 000 organisaatiota. Väliarvioinnin mukaan Erasmus+ -osallistujat ovat muita halukkaampia muuttamaan pysyvästi ulkomaille (31 prosenttia halukkaampia muihin verrattuna); samastuvat voimakkaammin EU:n kansalaisiksi (19 prosenttia muita enemmän). Erasmus+ -ohjelman ja kahdeksan muun EU:n rahoitusohjelman ja -välineen tukeman vapaaehtoistyön avulla luotiin nuorille uusia mahdollisuuksia Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta. Ensimmäisen toimintavuoden aikana kaikista jäsenvaltioista ilmoittautui mukaan yhteensä yli 42 000 nuorta. Vuoden 2017 loppuun mennessä, kun sähköinen rekisteröitymispalvelu oli ollut toiminnassa vuoden, nuorille oli tarjottu yli 2 500 paikkaa6. Ulkoiset toimet Vuoden 2017 talousarviolla vahvistettiin EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana. EU antoi humanitaarista apua yhteensä yli 2,2 miljardia euroa 80 eri maassa.7 Unioni ja sen jäsenvaltiot olivat edelleen maailman suurin humanitaarisen avun antaja. EU:n antamalla humanitaarisella avulla on tuettu yli 4,7 miljoonan hädänalaisen lapsen koulutusta yli 50 maassa.8 Vuonna 2017 päästiin sopimukseen Euroopan kestävän kehityksen rahastosta. Rahasto on osa Euroopan ulkoista investointiohjelmaa, jonka tarkoituksena on saada yksityinen sektori laajemmin mukaan sosioekonomiseen kehittämiseen kumppanimaissa. Kahta ensimmäistä investointimäärärahaa koskevaan ehdotuspyyntöön saatiin erittäin myönteinen vastaanotto: 12 kumppanilaitokselta saatiin yhteensä 30 ehdotusta, joiden yhteisarvo oli yli 2,5 miljardia euroa.

Ilmastotoimet ja ympäristö EU:n talousarviolla oli edelleen tärkeä rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa. Tähän liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkiin tärkeimpiin EU:n meno-ohjelmiin ja etenkin aluekehityksen, koheesiorahaston, energia-alan, liikennealan, tutkimuksen ja innovoinnin, yhteisen maatalouspolitiikan sekä EU:n kehityspolitiikan ohjelmiin on sisällytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Vuoden 2017 talousarviossa ilmastotoimien valtavirtaistamiseen (ympäristöhankkeisiin myönnetyt varat) osoitetun rahoituksen osuus oli arviolta yhteensä 20,3 prosenttia. Myönteistä kehitystä havaittiin myös unionin energiatehokkuuden alalla. EU on asettanut tavoitteekseen saavuttaa 20 prosentin energiansäästöt vuoteen 2020 mennessä (suhteessa ennakoituun vuoden 2020 energiankulutukseen), mikä vastaa noin 400 sähkövoimalan toiminnan lopettamista. Vuoteen 2016 mennessä koheesiorahastosta rahoitettaviksi valittujen hankkeiden odotetaan lisäävän uusiutuvan energiantuotannon kapasiteettia yli 2 000 MW:lla. Lisäksi kasvihuonekaasupäästöjen odotetaan vähenevän yli 3 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalentteina mitattuna. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitettavien hankkeiden arvioidaan vähentävän kasvihuonekaasupäästöjä yli 3 miljoonaa tonnia hiilidioksidiekvivalentteina mitattuna. Digitaaliset sisämarkkinat Verkkojen Eurooppa -välineen lisäksi myös Euroopan strategisten investointien rahasto on tukenut digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista. Lisäksi vuoden 2017 loppuun mennessä oli valittu noin 5 500 koheesiorahastosta rahoitettavaa hanketta, joilla tuetaan yhdennettyjen digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamista. Euroopan aluekehitysrahaston tuen ansiosta vuoden 2016 lopussa miljoona uutta kotitaloutta oli saatu laajakaistayhteyden piiriin.

Puolustus Euroopan puolustusrahaston perustaminen vuonna 2017 aloitti puolustusyhteisön uuden aikakauden. Rahasto auttaa jäsenvaltioita tehostamaan yhteisiin puolustusvoimavaroihin osoitettujen varojen käyttöä, parantamaan Euroopan kansalaisten turvallisuutta ja edistämään puolustuksen kilpailukykyistä ja innovatiivista teollista perustaa.



Sisäinen valvonta ja varainhoito EU:n varainkäytöllä saavutettujen tulosten lisäksi myös tapa, jolla EU:n talousarviota hallinnoidaan, vaikuttaa olennaisesti sen yleiseen tuloksellisuuteen. Siksi komissio pyrkii saavuttamaan varainhoidon korkeimmat standardit vaikuttavuuden, tuloksellisuuden ja kustannustehokkuuden osalta. Tähän paneudutaan vuotuisen hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksen osassa 2. Vahvempi sisäisen valvonnan kehys Vuonna 2017 komissio vahvisti edelleen sisäistä valvontakehystään kansainvälisten standardien ja parhaiden käytäntöjen pohjalta. Tarkoituksena on siirtyä noudattamiseen perustuvasta järjestelmästä tulosperusteiseen järjestelmään. Näin varmistetaan vankka sisäinen valvonta ja sallitaan samalla komission osastoille tarvittava jousto, joka antaa niille mahdollisuuden mukauttaa valvontaa erityistarpeisiinsa ja -olosuhteisiinsa. Vaikka vuosi 2017 oli siirtymävuosi, jo yli kolmannes osastoista on ilmoittanut uusien periaatteiden tehostaneen valvontaa. Kaiken kaikkiaan komission osastot päättelivät, että sisäisen valvonnan standardit ja periaatteet toimivat hyvin ja että ne pantiin täytäntöön tuloksekkaasti. Uusi sisäisen valvonnan kehys mahdollistaa myös eriytetymmän arvioinnin. Osa osastoista ilmoitti, että tiettyjen periaatteiden tai standardien täytäntöönpanoa on tarpeen tehostaa. EU:n talousarvioon liittyviä varainhoito- ja valvontajärjestelmiä on parannettu huomattavasti ajan mittaan. Tämän on pannut merkille myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Tilintarkastustuomioistuin antoi uusimmassa tarkastuslausumassaan9 EU:n talousarviosta suoritettujen maksujen laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta ensimmäistä kertaa varauman sisältävän lausunnon (kielteisen sijasta). Virhetaso laski kaikilla politiikanaloilla, minkä vuoksi myös arvioitu kokonaisvirhetaso jatkoi laskuaan. Virhetaso oli alle 2 prosenttia noin puolella menoaloista, eikä tuloissa havaittu yhtään olennaista virhettä. Komissio jatkaa kuitenkin edelleen valvontajärjestelmiensä parantamista. EU:n talousarvion tehokas hallinnointi ja suojaaminen Komissio haluaa ennen kaikkea varmistaa, että EU:n talousarviota hallinnoidaan hyvin ja että veronmaksajien rahojen suojaamiseksi toteutetaan kaikki tarvittavat toimet. Vaikka talousarvion hallinnointi on viime kädessä komission vastuulla, jäsenvaltioiden viranomaiset toteuttavat 68 prosenttia menoista yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa, minkä lisäksi 8 prosenttia menoista kuuluu välillisen hallinnoinnin piiriin eli niiden toteuttajina ovat yhteisöt, joille tämä tehtävä on siirretty. Komissio suojaa EU:n talousarviota eli EU:n varoja aiheettomilta tai sääntöjenvastaisilta menoilta pääasiassa seuraavilla kahdella tavalla: -ennalta ehkäisevät mekanismit (esim. ennakkotarkastukset, maksujen lykkääminen ja keskeyttäminen); ja -korjausmekanismit (esim. jälkitarkastukset, näitä mekanismeja ovat lähinnä jäsenvaltioille määrätyt rahoitusoikaisut mutta myös EU:n varojen takaisinperintä niiden saajilta). Vaikka kunakin vuonna voidaan havaita virheitä, niitä myös oikaistaan myöhempinä vuosina. Näin ollen tarkoituksenmukainen tapa tarkastella kyseisiä virheitä ja oikaisuja on niiden monivuotinen analyysi. Koska rahoituskehys on monivuotinen, myös komission meno-ohjelmat ja suurin osa valvontajärjestelmistä ja hallinnointisykleistä ovat niin ikään luonteeltaan monivuotisia. Riskinalainen kokonaismäärä maksamishetkellä oli vuonna 2017 arviolta 1,7 prosenttia asianomaisten menojen kokonaismäärästä. Rahoitusoikaisujen ja takaisinperintöjen osalta voidaan todeta, että komission osastot ovat monivuotisten valvontajärjestelmiensä ansiosta vuonna 2017 havainneet ja oikaisseet 897 miljoonan euron sääntöjenvastaiset maksut ennen maksatusta ja 1 949 miljoonan euron maksut maksatuksen jälkeen. Ennuste riskinalaisesta kokonaismäärästä ohjelmien päättämishetkellä, kun kaikki oikaisut on tehty, on arvioiden mukaan 0,6 prosenttia asianomaisten menojen kokonaismäärästä. Tämä tulos merkitsee sitä, että komission osastojen monivuotisilla valvontamekanismeilla varmistetaan yleisesti tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien asianmukainen hallinta ja että myöhempinä vuosina tehdyt rahoitusoikaisut ja takaisinperinnät suojaavat EU:n talousarvion kokonaisuutena.

Tällä välin ryhdytään lisätoimiin ohjelmissa, joiden virhetasot ovat jatkuvasti korkeita, virheiden perimmäisiin syihin puuttumiseksi sekä petosten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja oikaisemiseksi.10 Lisäksi Euroopan petostentorjuntavirastolla on toimivalta tehdä itsenäisesti tutkimuksia EU:n varoja koskevissa petos- ja korruptiotapauksissa sekä kehittää EU:n toimintapolitiikkoja petosten torjumiseksi. Johdon vahvistuslausumat Kaikki 50 valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää ilmoittivat vuoden 2017 vuotuisissa toimintakertomuksissaan saaneensa kohtuullisen varmuuden siitä, että i) kertomuksen sisältämät tiedot antavat tilanteesta oikean ja riittävän kuvan, ii) että toimiin osoitetut resurssit on käytetty aiottuun tarkoitukseen moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti; iii) ja että käytössä olevien valvontamenettelyjen avulla saadaan tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. Vuotuisissa toimintakertomuksissa esitetään avoimuuden varmistamiseksi varaumat niistä ohjelmista, joiden jäännösvirhetaso ei ollut (vielä) raportointihetkellä laskenut alle 2 prosentin. Valtuutetuista tulojen ja menojen hyväksyjistä 30 antoi varaumia sisältämättömän lausuman, kun taas 20 lausumaan sisältyi varaumia. Vuonna 2017 tehtiin yhteensä 38 varaumaa (37 vuonna 2016). Kaikissa tapauksissa asianomaiset valtuutetut tulojen ja menojen hyväksyjät ovat valmistelleet toimia, joilla taustalla olevia puutteita voidaan korjata ja niistä johtuvia riskejä lieventää. Varaumien taloudellinen vaikutus johdon vahvistuslausumaan on pienentynyt menojen osalta 1 053 miljoonaan euroon (1 621 miljoonaa euroa vuonna 2016) ja tulojen osalta 431 miljoonaan euroon (517 miljoonaa euroa vuonna 2016). Päättymässä oleviin kauden 2007–2013 ohjelmiin liittyvät varaumat muodostavat noin puolet kaikista varaumista mutta vain pienen osan riskinalaisesta kokonaismäärästä. Toinen osa-alue, jolla on lisätty avoimuutta, koskee unionin erityisrahastoja. Koska erityisrahastot ovat yhä tärkeämmässä asemassa, niistä vastaavat osastot varmistavat nyt, että johdon raportoinnissa annetaan niistä täydelliset tiedot. Tämä kattaa i) EU:n talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta unionin erityisrahastoihin maksettuja rahoitusosuuksia koskevan vastuuvelvollisuuden; ja ii) unionin erityisrahastojen varoista suoritettujen (myös muiden rahoittajien varoista suoritettujen) maksujen hallinnoinnin.

Tehokkaat, vaikuttavat ja kustannustehokkaat sisäiset valvontajärjestelmät Laadukas varainhoito edellyttää kustannustehokkaita toimenpiteitä EU:n talousarvion tehokkaaksi suojaamiseksi. Tämän perusteella toteutetaan toimenpiteitä synergian ja tehokkuusetujen aikaansaamiseksi, esimerkiksi yksinkertaistamalla sääntöjä ja menettelyjä, kehittämällä ja yhdistämällä varainhoidon tietojärjestelmiä sekä kokoamalla yhteen varainhoidon asiantuntemuksen voimavaroja. Tämä johtaa viime kädessä hallinnollisen taakan vähenemiseen, tuensaajien valvonnan kohtuullisiin kustannuksiin, virhetasojen laskuun, tietojen laadun paranemiseen sekä maksuaikojen lyhenemiseen. Komission osastojen keskimääräinen maksuaika on lyhentynyt jatkuvasti vuosien kuluessa ja on nyt alle 30 päivää. Vuonna 2017 keskimääräinen nettomaksuaika oli 20,4 päivää. Komission osastot toteuttavat myös entistä enemmän toimia varmistaakseen, että niiden valvontajärjestelmät ovat edelleen riskiperusteisia (eli valvontatoimia toteutetaan enemmän ja/tai useammin riskialttiimmilla osa-alueilla ja vähemmän osa-alueilla, joilla riskit ovat pienemmät) ja kustannustehokkaita. Kaikkien osastojen vuoden 2017 loppuun mennessä tekemissä valvontajärjestelmien määräaikaisissa uudelleentarkasteluissa todettiin, että kyseiset järjestelmät ovat kustannustehokkaita. Seuraavan sukupolven rahoitusohjelmissa osastoja pyydetään lisäksi perustelemaan (esittämiinsä säädösehdotuksiin liitettävässä rahoitusselvityksessä), miksi ehdotettu hallinnointitapa (ehdotetut hallinnointitavat), rahoituksen toteutusmekanismi(t)) ja maksujärjestelyt ovat niiden mielestä soveltuvimmat ratkaisut – ei vain politiikan tai ohjelman tavoitteiden kannalta vaan myös sen kannalta, miten niissä painottuvat sisäisen valvonnan kolme tavoitetta: nopeat maksut, alhainen virhetaso ja pienet valvontakustannukset.



Johdanto EU:n talousarvio on keskeisessä asemassa eurooppalaisten politiikkojen ja painopisteiden täytäntöönpanossa. Talousarviosta tehdyt investoinnit tuottavat jo sinänsä tulosta ja edistävät lisäinvestointeja muista julkisen ja yksityisen sektorin lähteistä. Talousarvio on tiiviisti yhteydessä muihin Euroopan ja kansallisen tason politiikkavälineisiin, ja yhdessä niillä tartutaan unionin tänä päivänä kohtaamiin haasteisiin ja sille tarjolla oleviin mahdollisuuksiin. Toisin kuin kansalliset talousarviot, EU:n talousarvio keskittyy pääasiassa investointeihin. Sen ohjelmat ovat luonteeltaan monivuotisia, mikä tarjoaa vakaan ja ennakoitavan kehyksen, joka soveltuu erityisesti strategisten investointien tukemiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. EU:n talousarvio keskittyy aloihin, joilla yhteisiin haasteisiin voidaan puuttua resursseja yhdistämällä ja saada aikaan kaikkia eurooppalaisia hyödyttäviä tuloksia, joita jäsenvaltiot eivät yksin saavuttaisi yhtä tehokkaasti tai toimivasti. Tämä pätee hyvin erilaisiin osa-alueisiin, rajat ylittävästä infrastruktuurista ja ulkorajojen valvonnasta aina laajamittaisiin avaruushankkeisiin ja yleiseurooppalaiseen tutkimukseen. Näillä osa-alueilla EU:n talousarviolla on erityisen hyvät mahdollisuudet tuottaa hyötyä kaikille eurooppalaisille. Tämä on ”EU:n tuottaman lisäarvon” ydinajatus. Sama perusajatus pätee myös yhteisiin politiikkoihin, kuten yhteiseen maatalouspolitiikkaan ja koheesiopolitiikkaan. Komissiolla on keskeinen rooli talousarvion hallinnoinnissa: se joko hallinnoi ohjelmia suoraan (esim. tutkimuksen tai nuorten liikkuvuuden alalla) tai yhdessä jäsenvaltioiden kanssa (esim. koheesiopolitiikan alalla).

Komissio vastaa sen varmistamisesta, että EU:n talousarviota hallinnoidaan vastuullisesti ja sovellettavia sääntöjä noudattaen veronmaksajien rahojen suojaamiseksi. Tätä varten komissiolla on käytössään vankka hallinnon ja sisäisen valvonnan järjestelmä. EU:n talousarvion hallinnoinnin ulkoisesta tarkastuksesta vastaa Euroopan tilintarkastustuomioistuin. Varainhoidon alalla viime vuosina saavutettujen parempien tulosten ansiosta on voitu keskittyä aiempaa enemmän talousarvion tuloksellisuuteen: hyödynnetäänkö EU:n talousarviota parhaalla mahdollisella tavalla konkreettisten tulosten tuottamiseksi kaikille eurooppalaisille? Komissio ei pysty varmistamaan tätä yksin, vaan vastuun yhdessä sen kanssa kantavat jäsenvaltiot, alueet, kansalaisjärjestöt, hankkeiden rahoittajat ja kaikki EU:n talousarvion täytäntöönpanoon osallistuvat tahot. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus 2017 on kokonaisvaltainen kertomus, johon on koottu sekä hallintoon että tuloksellisuuteen liittyvät näkökohdat. Siinä esitetään yleiskatsaus talousarviolla aikaan saatuja tuloksia koskevista tuoreimmista tiedoista. Se sisältää myös yksityiskohtaisempaa tietoa talousarvion hallinnoinnin ja suojaamisen yhteydessä esiin nousseista kysymyksistä. Tämä kertomus on komission pääasiallinen panos vuotuiseen vastuuvapausmenettelyyn, jossa Euroopan parlamentti ja neuvosto tarkastavat EU:n talousarvion täytäntöönpanon. Kertomuksen osassa 1 kuvataan sitä (ja annetaan esimerkkejä siitä), miten EU:n talousarvio tukee unionin poliittisia painopisteitä. Siinä myös esitetään tuoreimmat saatavilla olevat tiedot vuoden 2017 loppuun mennessä saavutetuista tuloksista. Kertomuksessa on hyödynnetty vuoden 2019 talousarvioesitykseen sisältyviä ohjelmaselvityksiä, komission osastojen vuodelta 2017 laatimia toimintakertomuksia ja muita lähteitä, kuten EU:n ohjelmien täytäntöönpanokertomuksia. Tämän vuoden kertomuksen tapauksessa väliarvioinnit ovat olleet arvokas tuloksia koskevien tietojen lisälähde. Kertomuksen osassa 2 tarkastellaan sisäisen valvonnan, varainhoidon ja EU:n talousarvion suojaamisen tilannetta vuonna 2017. Perustana on käytetty komission osastojen laatimia vuotuisia toimintakertomuksia, joissa kuvataan yksityiskohtaisesti sisäistä valvontaympäristöä ja sisäiseen valvontaan liittyviä kysymyksiä. Kertomuksessa esitetään myös, miten komission osastot ovat ratkaisseet vuoden aikana mahdollisesti ilmenneet ongelmat. Osassa 2 esitetään lisäksi yhteenveto saavutuksista seuraavilla osa-alueilla: -sisäisen valvonnan tavoitteet (laillisuuteen ja sääntöjenmukaisuuteen liittyvien riskien hallinta; valvonnan kustannustehokkuus; ja petostentorjuntastrategiat); -EU:n talousarvion suojaaminen -ja komission jäsenten kollegiolle annetut johdon vahvistuslausumat. Nämä lausumat perustuvat komission toteuttamaa hallinnointia koskeviin päätelmiin, jotka pohjautuvat valvontatuloksia ja oikaisuja koskeviin tilastollisiin ja muihin kuin tilastollisiin indikaattoreihin. Näitä päätelmiä verrataan myös riippumattomien osapuolten lausuntoihin (kuten komission sisäisen tarkastuksen ja tilintarkastustuomioistuimen lausunnot) sekä sisäisen tarkastuksen seurantakomitean päätelmiin. Tämän kertomuksen yleinen päätelmä perustuu komission kaikilta osastoilta saatuihin johdon vahvistuslausumiin ja sisäisissä tarkastuksissa saatuun varmuuteen. Komissio voi tämän päätelmän ansiosta ottaa yleisen poliittisen vastuun EU:n vuoden 2017 talousarvion hallinnoinnista hyväksymällä tämän kertomuksen. Lisäksi kertomus sisältää aiemman, EU:n talousarvion suojaamista koskevan tiedonannon1 ja on, kuten viime vuonna, osa EU:n talousarviota koskevaa integroitua talous- ja tilinpäätösraportointipakettia, johon sisältyvät myös tilinpäätöstiedot.







Osa 1

Tuloksellisuus ja tulokset Vuosi 2017 oli EU:lle monessa suhteessa aktiivinen vuosi: talouden elpymisen myötä työpaikkojen luomisessa nähtiin myönteisiä tuloksia koko unionissa. Tämän ansiosta unioni pystyi keskittymään entistä paremmin toimiin, joiden tarkoituksena oli sen poliittisten painopisteiden mukaisten tavoitteiden saavuttaminen esimerkiksi sosiaalipolitiikan, digitaalisten sisämarkkinoiden ja talous- ja rahaliiton viimeistelemisen aloilla. Se jatkoi työtään, jonka tavoitteena on kehittää kokonaisvaltainen eurooppalainen lähestymistapa muuttoliikkeen sisäisten ja ulkoisten näkökohtien käsittelemiseksi ja suojata unionin ulkorajoja. Vuonna 2017 käynnistettiin myös unionin turvallisuuden ja puolustusvalmiuksien parantamiseen tähtääviä uusia aloitteita. Vuonna 2017 pohdittiin myös unionin tulevaisuutta Yhdistyneen kuningaskunnan päätettyä erota unionista. Euroopan tulevaisuutta käsittelevällä komission valkoisella kirjalla käynnistettiin Euroopan laajuinen keskustelu siitä, mitkä toiminta-alat olisi asetettava ensisijaisiksi tulevassa 27 jäsenvaltion unionissa. Sitä seuranneessa EU:n rahoituksen tulevaisuutta käsitelleessä pohdinta-asiakirjassa tarkasteltiin edessä olevia haasteita ja käynnistettiin keskustelu tärkeimmistä EU:n rahoitusjärjestelmään liittyvistä seikoista. Talousarvion näkökulmasta vuosi 2017 oli nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen neljäs toteuttamisvuosi. Joidenkin alkuvaiheen viivästysten jälkeen useimmat rahoitusohjelmat ovat nyt käynnistyneet kaikilta osin, ja konkreettisia tuloksia on jo nähtävissä. Investointien edistäminen pysyi edelleen keskeisenä tavoitteena, ja Euroopan strategisten investointien rahasto jatkoi toimintaansa Euroopan investointivajeen korjaamiseksi. Talousarviosta otettiin käyttöön varoja myös sellaisen kokonaisvaltaisen eurooppalaisen lähestymistavan kehittämiseksi, jolla voidaan käsitellä muuttoliikkeen sisäisiä ja ulkoisia näkökohtia, sekä uusien ja kasvavien turvallisuusuhkien torjumiseksi. Nykyisen ohjelmakauden edettyä puoliväliin vuonna 2017 saatiin valmiiksi useita väliarviointeja, joissa esitettiin kattava analyysi ohjelmien tuomasta EU:n tason lisäarvosta sekä niiden merkityksellisyydestä, tuloksellisuudesta, tehokkuudesta ja johdonmukaisuudesta. Tämän osion aluksi esitetään lyhyt yhteenveto EU:n rahoitusohjelmiin sisältyvistä tuloskehyksistä. Sen jälkeen esitetään tuoreimmat tiedot EU:n talousarviolla vuoden 2017 loppuun mennessä saavutetuista tuloksista. Se, mitä tietoja ohjelmista on annettu, riippuu siitä, miten pitkälle ohjelmat ovat edenneet. Osasta ohjelmia on sen vuoksi annettu esimerkiksi vain alkuvaiheen lähtötiedot ja toisista tiedot tuloksista, jotka ohjelman varoilla on saatu aikaan ohjelmakauden alussa. Ohjelmien vaikutusta tarkastelevan loppuarvioinnin tulokset eivät vielä ole saatavilla, joten lopullinen raportointi on mahdollista vasta myöhemmin.

Tämän osan rakenne vastaa nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeita, ja tässä osassa käsitellään kunkin otsakkeen tärkeimpiä ohjelmia. Kertomuksessa myös kuvataan, miten ohjelmilla tuetaan Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden ja Junckerin komission vahvistamien poliittisten painopisteiden saavuttamista. Lisäksi siinä esitetään yhteenveto rahoitusohjelmien tuloksista mutta myös niistä osa-alueista, joilla on jääty odotuksista tai joilla arviointien tai tarkastusten yhteydessä on havaittu puutteita ohjelmasuunnittelussa. Näitä tietoja käytetään paitsi nykyisten rahoitusohjelmien täytäntöönpanoa koskevien päätösten pohjana myös lainsäätäjien muokatessa komission menneinä viikkoina esittämiä ehdotuksia tulevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi.11 Tämä kertomus on siis läheisesti yhteydessä menojen uudelleenarviointiin, joka on liitetty komission äskettäisiin ehdotuksiin monivuotiseksi rahoituskehykseksi11. Komissio on ehdotuksia muotoillessaan pyrkinyt ottamaan oppia nykyisestä ja aiemmista rahoituskehyksistä luodakseen hyvin toimivia ohjelmia, joilla saavutetaan niiden kohdealalla Euroopan taloutta ja yhteiskuntaa hyödyttäviä myönteisiä tuloksia.

EU:n talousarvion tuloksellisuus Vuosien 2014–2020 tuloskehys EU:n talousarvion selkeä tuloskehys on edellytys tulossuuntautuneille ja hyvin hallinnoiduille EU:n ohjelmille. Vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä tuloskehykset ovat uusi pakollinen osa kaikkien rahoitusohjelmien oikeusperustaa. Tämä on auttanut painottamaan tuloksia entistä enemmän talousarvion kaikissa osissa. Kyseisissä kehyksissä edellytetään selviä ja mitattavissa olevia tavoitteita ja indikaattoreita sekä tarvittavia seuranta-, raportointi- ja arviointijärjestelyjä. Vaikka parannettavaa on, komissio katsoo, että indikaattorit yhdessä muiden tuloksia koskevien tietolähteiden (kuten arviointien) kanssa muodostavat vankan perustan, jonka avulla voidaan seurata, miten ohjelmien tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Ne auttavat myös ennakoimaan ja ratkaisemaan ohjelman täytäntöönpanossa esiintyviä ongelmia. Ohjelman täytäntöönpanon ensimmäisinä vuosina tuloksia koskevat tiedot perustuvat käytännössä panoksiin (eli tietyn ohjelman määrärahoihin) ja mahdollisuuksien mukaan tuotoksiin. Tällaiset tiedot antavat hyvän alustavan kuvan EU:n talousarvion menoista ja sen panoksesta poliittisiin painopisteisiin. Kun ohjelman täytäntöönpano etenee, saadaan tietoja rahoituksella aikaan saaduista tuloksista ja vaikutuksista. Voi kuitenkin kestää jonkin aikaa, ennen kuin kokonaisvaikutusta Euroopan talouteen ja yhteiskuntaan voidaan arvioida. Tarkastelun kohteena on rahoituskehyksen neljäs toteuttamisvuosi, ja monissa ohjelmissa ollaan aloittamassa raportointi suorista tuloksista; joidenkin ohjelmien täytäntöönpanosykli on pitkä, eikä saavutuksia kuvaavia indikaattoreita ole vielä täysin saatavilla, eikä niistä ole raportoitu ohjelmaselvityksissä. Tämä koskee etenkin ohjelmia, joita hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset auttavat parantamaan ohjelmien tuloksellisuutta sekä EU:n varoja hallinnoivien elinten ja toimielinten toimien, hallintajärjestelmien ja menettelyjen tehokkuutta ja toimivuutta. Äskettäin on esimerkiksi 19 kertomuksessa vahvistettu se, että sääntöjä on tarpeen yksinkertaistaa ja tuloskehystä tarpeen vahvistaa tai selkeyttää. Tarkastusten ja täytäntöönpanon aikana saatua käytännön kokemusta sekä väliarvioinneissa tehtyjä havaintoja on hyödynnetty menojen kokonaisvaltaisessa uudelleenarvioinnissa, joka on liitetty komission äskettäin esittämiin monivuotista rahoituskehystä ja alakohtaisia ohjelmia koskeviin ehdotuksiin. Näissä ehdotuksissa keskeisenä osana on sekä täytäntöönpanosääntöjen että tuloskehysten yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen. Selvitykset toiminnan tuloksellisuudesta Euroopan tilintarkastustuomioistuin keskittyi vuoden 2016 vuosikertomuksessaan erityisesti EU:n talousarvioon liittyvän tulosraportoinnin laatuun. Suuri osa raportoinnista on komission laatimia kertomuksia. Analyysissä todettiin, että vaikka tulosraportointi on parantunut merkittävästi, parannettavaa on kuitenkin edelleen useilla osa-alueilla, joita ovat mm. seuraavat: ·Tietojen laatu: Komissio luottaa tuloksellisuuskertomuksissaan tulosindikaattoreihin, jotka on esitetty ohjelmien oikeusperustassa ja joista raportoidaan vuosittain ohjelmaselvityksissä. Tiedot ovat peräisin useista eri lähteistä. Tilintarkastustuomioistuin ja sisäinen tarkastus suosittivat, että komissio ilmoittaa tietojen lähteet ja antaa arvion kerättyjen tietojen laadusta. Komission yksiköt tunnustavat tietojen laadun merkityksen ja ovat tänä vuonna kiinnittäneet erityistä huomiota tuloksia koskevien tietojen laatuun laatiessaan vuotuisia toimintakertomuksia vuodelta 2017. Tietojen lähteet ja kaikki tietojen laatuun liittyvät ongelmat on ilmoitettu selkeästi. Joissakin tapauksissa komission yksiköt päättivät olla jatkamatta tiettyjä indikaattoreita koskevaa raportointia, kun saatavilla olevia tietoja ei katsottu riittävän tarkoiksi tai merkityksellisiksi. ·Tasapainoinen raportointi: Tilintarkastustuomioistuin suositteli vuoden 2016 vuosikertomuksessaan, että komissio panostaa vuotta 2015 koskevassa vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessaan sen varmistamiseen, että tulosraportoinnissa käsitellään sekä ohjelmien saavutuksia että ohjelmissa kohdattuja haasteita. Komissio on sitoutunut laatimaan tasapainoisia kertomuksia ja on esimerkiksi tässä kertomuksessa käsitellyt kattavasti rahoitusohjelmien väliarvioinneista saatuja kokemuksia. ·Tuloskehysten keskinäiset yhteydet: Tilintarkastustuomioistuin suositteli, että komissio käyttää tuloksellisuutta koskevissa kertomuksissaan järjestelmällisemmin ristiinviittauksia ja osoittaa näin selkeämmin yhteydet ja täydentävyydet EU:n talousarvion tuloskehyksen (esim. ohjelmaselvitysten) ja komission yksiköistä muodostuvan kehyksen välillä. ·Luettavuus: Komissio paransi tilintarkastustuomioistuimen suosituksen mukaisesti edelleen kertomustensa ulkoasua. Se käytti soveltuvin osin kuvia, kuvioita, kaavioita, taulukoita tai tekstilaatikoita esittäessään tietoja tuloksista ja välittäessään niihin liittyviä keskeisiä viestejä. Jaettu vastuu tuloksista Noin kolmea neljäsosaa EU:n talousarviosta hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Vaikka komissiolla on lopullinen taloudellinen vastuu EU:n talousarvion hallinnoinnista, vastuu EU:n talousarviolla saavutetuista tuloksista jaetaan monien unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tason toimijoiden kanssa. Kaikilla on tehtävänsä sen varmistamisessa, että jokainen EU:n talousarvion euro käytetään aiottuun tarkoitukseen tehokkaasti ja tuloksekkaasti. EU:n vuoden 2017 talousarvio Kaavio: Vuoden 2017 EU:n talousarvio rahoituskehyksen otsakkeittain. Luvut miljardeina euroina.

EU:n talousarvio, lisätalousarviot mukaan luettuina, oli 159,8 miljardia euroa vuonna 2017. Noin puolet tästä eli 75,4 miljardia euroa, kohdennettiin älykkääseen ja osallistavaan kasvuun. Euroopan maatalousalaa tuettiin yhteensä 58,6 miljardilla eurolla. Unionin ulkorajojen vahvistamiseen sekä pakolaiskriisin ratkaisemiseen ja sääntelemättömän muuttoliikkeen torjuntaan käytettiin 4,3 miljardia euroa. Unionin ulkopuolisiin toimiin osoitettiin 10,7 miljardia euroa, kun taas EU:n toimielinten hallintoon käytettiin 9,4 miljardia euroa. Vuonna 2017 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Menopuolella tehtyjen tavanomaisten mukautusten lisäksi hyväksyttiin kaksi lisätalousarvioesitystä Euroopan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottamiseksi, minkä lisäksi mukautuksia tarvittiin väliarvioinnin hyväksymisen myötä. Lisäksi on käytössä erityisrahoitusvälineitä, jotka eivät sisälly monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistettujen menojen enimmäismääriin. Näitä ovat hätäapuvaraus , EU:n solidaarisuusrahasto , joustoväline ja Euroopan globalisaatiorahasto .

Yhteenveto edistymisestä horisontaalisissa kysymyksissä EU:n talousarvio ja Eurooppa 2020 -strategia Nykyinen pitkän aikavälin talousarvio on suunniteltu siten, että se tukee älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevaa Eurooppa 2020 -strategiaa. Tavoitteet ovat unionin ja sen jäsenvaltioiden yhteisellä vastuulla, ja niiden saavuttaminen edellyttää useiden eri politiikkavälineiden, kuten EU:n ja kansallisten talousarvioiden, yhdistämistä. Komissio seuraa Eurooppa 2020 -yleistavoitteiden saavuttamista yhdeksän indikaattorin avulla. Eurostatin verkkosivustolla12 julkaistaan säännöllisesti päivitettyjä tietoja edistymisestä. Oheisessa taulukossa esitetään indikaattoreita koskevat uusimmat saatavilla olevat tiedot. Jäsenvaltiot etenevät kohti tavoitteita, jotka ne asettivat kahdeksan vuotta sitten Eurooppa 2020 -strategiassa. Yleisesti ottaen EU lähestyy tavoitteitaan, jotka liittyvät koulutukseen, energiaan, ilmastoon ja työllisyyteen. Jo 14 jäsenvaltiota on saavuttanut kansalliset tavoitteensa, jotka koskevat pyrkimystä vähentää koulunkäynnin keskeyttämistä ja lisätä korkea-asteen koulutuksen saaneiden osuutta väestössä. Jäsenvaltioista 11 on saavuttanut uusiutuvaa energiaa koskevat tavoitteet. EU:n tavoite, jonka mukaan työllisyysaste on 75 prosenttia vuonna 2020, saavutetaan, jos tämänhetkiset trendit jatkuvat. Tähän liittyvät kansalliset tavoitteet on saavutettu jo seitsemässä jäsenvaltiossa. Tämä on merkittävä saavutus, kun otetaan huomioon, kuinka ankara vaikutus kriisillä oli työllisyyteen. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevien määrä saavutti huippunsa vuonna 2012 ja on sen jälkeen supistunut kriisiä edeltäneelle tasolle. Siksi tavoitteeseen tuskin päästään vuoteen 2020 mennessä. Samoin kaukana ollaan tavoitteesta kasvattaa tutkimus- ja kehitysmenot 3 prosenttiin bruttokansantuotteesta, ja tavoitteen saavuttaminen edellyttää huomattavia ponnistuksia.13 Eurooppa 2020 -strategian edistämisen tarkastelussa tulisi yksittäisten ohjelmien sijasta painottaa EU:n talousarvion kokonaispanosta. On arvioitu, että 59 prosenttia EU:n talousarvion maksusitoumusmäärärahoista vuonna 2017 liittyy Eurooppa 2020 -strategiaan. Eurooppa 2020 ‑ Vuoden 2010 tiedot Uusimmat saatavilla olevat tiedot Vuonna 2020, viimeaikaisen kehityssuuntauksen perusteella 1. Nostetaan 20–64-vuotiaiden työllisyysaste vähintään 75 %:iin 68,6 % 72,3 % (vuoden 2017 kolmas neljännes) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 2. Nostetaan tutkimus- ja kehitystoimintaan tehtävien julkisten ja yksityisten investointien yhteenlaskettu BKT-osuus 3 %:iin 1,93 % 2,03 % (2016) Tavoitetta ei todennäköisesti saavuteta 3 a. Vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä ainakin 20 % vuoden 1990 tasosta 14 %:n vähennys 23 %:n vähennys (2016) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 3 b. Lisätään uusiutuvien energialähteiden osuus energian loppukulutuksesta 20 %:iin 12,5 % 17,04 (2016) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 3 c. Edetään kohti energiatehokkuutta koskevaa 20 %:n tavoitetta 5,7 % (primäärienergian kulutuksen osalta) 16,0 % (2016) (primäärienergian kulutuksen osalta) Tavoite todennäköisesti saavutetaan 4 a. Vähennetään koulunkäynnin keskeyttäneiden osuus alle 10 %:iin 13,9 % 10,6 % (2017)* Tavoite todennäköisesti saavutetaan 4 b. Nostetaan korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden 30–34-vuotiaiden osuus vähintään 40 %:iin 33,8 % 39,9 % (2017)* Tavoite todennäköisesti saavutetaan 5. Saadaan ainakin 20 miljoonaa ihmistä pois köyhyys- ja syrjäytymisriskin piiristä 0,5 miljoonan lisäys (vertailuvuoteen eli vuoteen 2008 verrattuna) 1 miljoonan lisäys (vertailuvuoteen eli vuoteen 2008 verrattuna) Tavoitetta ei todennäköisesti saavuteta Taulukko: edistyminen kohti EU 2020 -tavoitteita. Lähteet: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0120&from=en . ja Eurostatin julkaisemat ajantasaiset tiedot*: http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_40&plugin=1 ; http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=t2020_41&plugin=1



Ilmastotoimien valtavirtaistaminen ja luonnon monimuotoisuus EU:n talousarvio on myös tärkeä väline monialaisten toimintapoliittisten tavoitteiden, kuten ilmastotoimiin ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvien tavoitteiden, saavuttamiseksi. Ilmastonmuutokseen liittyviin haasteisiin ja investointitarpeisiin vastaamiseksi EU on päättänyt käyttää ilmastonmuutokseen liittyviin toimiin vähintään 20 prosenttia vuosien 2014–2020 talousarviostaan – jopa 200 miljardia euroa koko kaudella. Tähän liittyvien tavoitteiden saavuttamiseksi kaikkiin tärkeimpiin EU:n meno-ohjelmiin ja etenkin aluekehityksen, koheesiorahaston, energia-alan, liikennealan, tutkimuksen ja innovoinnin, yhteisen maatalouspolitiikan sekä EU:n kehityspolitiikan ohjelmiin on sisällytetty ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen tähtääviä toimia. Ilmastoon liittyvien toimien menoarvioita on vuoden 2014 talousarvioesityksestä lähtien seurattu vuosittain OECD:n kehitysavun seurannassa käytettyjen Rion tunnusmerkkien pohjalta kehitetyn EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla. Vuonna 2017 näiden menojen määrä ylitti 31 miljardia euroa, eli se oli 20,3 prosenttia kokonaismäärärahoista. Näin ollen ilmastotoimien valtavirtaistamiselle varattu kumulatiivinen kokonaisrahoitus vuoden 2017 lopussa oli yli 100 miljardia euroa. Luonnon monimuotoisuuteen liittyvien menojen seurantamenettelyn mukaan arviolta 9,3 prosenttia vuoden 2016 talousarviovaroista ja 8,1 prosenttia vuoden 2017 talousarviovaroista myönnettiin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen hidastamiseksi ja tämän suuntauksen kääntämiseksi EU:ssa. Varoilla edistetään merkittävästi Eurooppa 2020 ‑strategian kestävän kasvun tavoitteiden saavuttamista. Kaavio: Ilmastotoimien valtavirtaistaminen (2014–2017). Kaavion luvut miljoonina euroina. Todellinen määrä kaudella 2014–2017 on 109 miljardia euroa; talousarviossa osoitettu määrä kaudella 2014–2020 on 200 miljardia euroa. EU:n talousarvio ja kestävän kehityksen tavoitteet

Yhdistyneiden kansakuntien syyskuussa 2015 hyväksymä kestävän kehityksen toimintaohjelma (Agenda 2030) ja siihen sisältyvät 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja 169 alatavoitetta ovat antaneet uuden sysäyksen maailmanlaajuisille toimille, joilla pyritään kestävän kehityksen saavuttamiseen. EU:lla on ollut merkittävä rooli Agenda 2030 ‑toimintaohjelman laadinnassa. Se on osallistunut laadintaan järjestämällä julkisia kuulemisia, käymällä vuoropuhelua kumppanien kanssa ja tekemällä perusteellista tutkimusta. EU on sitoutunut toimimaan aktiivisesti, jotta kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa edistyttäisiin mahdollisimman paljon. Tämä käy ilmi komission tiedonannosta (COM(2016 739) ”Seuraavat toimet Euroopan kestävän tulevaisuuden varmistamiseksi”. Kestävän kehityksen tavoitteet on ankkuroitu vahvasti perussopimuksiin ja valtavirtaistettu kaikkiin EU:n ohjelmiin, alakohtaisiin politiikkoihin ja aloitteisiin. EU toimii kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuosittain politiikkojensa ja sääntelyvälineidensä avulla. Sillä on keskeinen rooli jäsenvaltioiden politiikkojen tukijana, koordinoijana ja täydentäjänä, myös EU:n talousarviosta myönnettävän rahoituksen kautta. Vuoden 2018 ohjelmaselvityksissä nousivat esiin etenkin tuoreimmat ja olennaisimmat aloitteet, joilla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, vaikkakin usein epäsuorasti ja ei-mitattavalla tavalla. Tässä esitetyt kestävää kehitystä koskevat tiedot on annettu ainoastaan tiedoksi, eivätkä ne ole osa virallista raportointia, joka koskee EU:n talousarvion panosta kestävän kehityksen tavoitteiden edistämiseksi. Koska kestävän kehityksen tavoitteet ovat yhteydessä toisiinsa, monilla EU:n toimista voidaan edistää useita näistä tavoitteista. 1.1.Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky (otsake 1 a)14 Kasvua ja työllisyyttä edistävän kilpailukyvyn otsakkeen ohjelmiin (otsakkeen 1 a maksusitoumusmäärärahat) osoitettiin vuonna 2017 yhteensä 21,3 miljardia euroa, mikä on 13 prosenttia vuoden 2017 talousarvion kaikista menoista. Otsakkeeseen 1 a sisältyy 23 rahoitusohjelmaa. Tämän otsakkeen tärkeimmät ohjelmat ovat tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Horisontti 2020; suuret infrastruktuurihankkeet – Galileo, kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER), Copernicus ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS) – Erasmus+ ‑ohjelma, jolla tuetaan koulutusta, nuorisoa ja urheilua, Verkkojen Eurooppa -väline, jolla tuetaan Euroopan laajuisia verkkoja liikenne-, energia- ja digitaalialoilla, sekä Euroopan strategisten investointien rahasto, joka on osa Euroopan investointiohjelmaa. Kaavio: tärkeimmät vuonna 2017 rahoitetut ohjelmat otsakkeessa 1 a. Luokkaan ”Muut ohjelmat” sisältyvät muun muassa työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EASI), Tulli ja Fiscalis. Luvut miljoonina euroina.

Tuki Euroopan komission painopisteille Tämän otsakkeen ohjelmilla tuetaan lähinnä Junckerin komission vahvistamia työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin, digitaalisiin sisämarkkinoihin, energiaunioniin ja ilmastoon sekä syvempään ja oikeudenmukaisempaan talous- ja rahaliittoon liittyviä painopisteitä. Niillä edistetään älykästä ja kestävää kasvua sekä osallistavaa kasvua koskevia Eurooppa 2020 -strategian painopisteitä lähinnä Horisontti 2020 ‑ohjelman työpaikkoja luovan ja Erasmus+ -ohjelman työllistettävyyttä edistävän vaikutuksen avulla. Tämän otsakkeen ohjelmilla edistetään myös Eurooppa 2020 -strategiaa lisäämällä tutkimusta ja innovointia, parantamalla osaamistasoa ja koulutusta (ml. elinikäinen oppiminen), edistämällä yrittäjyyttä, helpottamalla älykkäiden verkkojen käyttöä ja digitaalitaloutta, rakentamalla toisiinsa liitettyjä Euroopan laajuisia verkkoja, investoimalla yleiseurooppalaiseen infrastruktuuriin ja lisäämällä energia- ja resurssitehokkuutta.



Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)



Kaavio: ESIR-tulostaulu Lähde: EIP-ryhmän antamat tiedot, tilanne 15.5.2018, lähde: http://www.eib.org/efsi/ Vuonna 2014 käynnistetyn Euroopan investointiohjelman yleistavoitteena oli saada investoinnit uudelleen käyntiin Euroopassa ja siten palauttaa EU:n kilpailukyky ja edistää kasvua ja työllisyyttä. Ohjelman keskiössä ovat Euroopan strategisten investointien rahasto, joka yhdistää EU:n takauksen Euroopan investointipankin resursseihin, Euroopan investointineuvontakeskus, joka on neuvontapalveluja ja teknistä apua tarjoava keskitetty asiointipiste, sekä Euroopan investointihankeportaali, joka tuo yhteen hankkeiden toteuttajat ja investoijat. Euroopan strategisten investointien rahaston tarkoituksena oli saada käyttöön 315 miljardia euroa investointeina reaalitalouteen. Joulukuussa 2017 rahaston hyväksytyillä toimilla liikkeelle saatujen investointien määrä oli 81 prosenttia alkuperäisestä tavoitteesta. Rahaston perustamisesta lähtien hyväksyttyihin hankkeisiin on investoitu yhteensä 287 miljardia euroa rahaston kahdella osa-alueella: 186,2 miljardia euroa infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa ja 101,2 miljardia euroa pk-yritysikkunassa Yli 445 000 pienyrityksen odotetaan hyötyvän investoinneista, ja niiden avulla on luotu yli 300 000 työpaikkaa.15 Vuoden 2017 lopussa EU hyväksyi16 päätöksen rahaston voimassaolon pidentämisestä ja sen koon kasvattamisesta siten, että tavoitteena ovat nyt 500 miljardin euron investoinnit vuoteen 2020 mennessä. Päätöksellä pyritään edistämään investointeja nykyisestä ja tarjoamaan vakautta hankkeiden toteuttajille. Euroopan strategisten investointien rahastosta myönnettävä tuki keskitetään aloille, jotka ovat olennaisen tärkeitä EU:n talouden kannalta. Tällaisia ovat muun muassa -strateginen infrastruktuuri (esim. digitaali-, liikenne- ja energiaverkot); -koulutus, tutkimus, kehittäminen ja innovointi; -uusiutuva energia ja resurssitehokkuus; -tuki pk-yrityksille.



Investointien ansiosta on tuotu nopea internetyhteys 11 miljoonan kotitalouden ulottuville, tuotettu uusiutuvaa energiaa yli neljälle miljoonalle kotitaloudelle ja parannettu yli miljoonan kansalaisen terveydenhoitopalveluja.17 Komissio lisää aktiivisesti hankkeiden näkyvyyttä. Vuonna 2016 perustetussa18 Euroopan investointihankeportaalissa oli vuoden 2017 lopussa 239 julkaistua hanketta yhteensä 27 jäsenvaltiosta.



Joitakin hanke-esimerkkejä: -maatuulipuiston kehittäminen Ruotsissa; -tutkimus Alzheimerin taudin ja valtimosairauksien uusista hoitomenetelmistä Espanjassa; -kertakäyttöiset muovikassit korvaavien biohajoavien kestokassien tuotannon tukeminen Tšekissä; -langattomien laajakaistayhteyksien laajentaminen ja parantaminen Italiassa: -sosiaalisen asuntotuotannon asuntojen rakentaminen Puolassa. Strategisten investointien rahaston rahoittamien hankkeiden odotetaan kasvattavan unionin bruttokansantuotetta 0,7 prosenttia ja luovan 700 000 uutta työpaikkaa vuoteen 2020 mennessä.19 Meneillään olevan arvioinnin alustavista tuloksista käy ilmi etenkin se, että investointien vauhdittamisesta ja pk-yritysten rahoituksen saannin helpottamisesta huolimatta on edelleen olemassa merkittävä rahoituksen tarve. Arviointi osoittaa selkeästi rahaston vipuvaikutuksen. Joidenkin tärkeiden yleishyödyllisten hankkeiden osalta kerrannaisvaikutus jäi vähäiseksi yksityisten sijoittajien haluttomuuden vuoksi. Euroopan strategisten investointien rahaston ja muiden EU:n talousarviosta tuettavien rahoitusvälineiden välisissä synergioissa on myös parantamisen varaa. Näihin kuuluvat esimerkiksi yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) rahoitusvälineet. Lisäksi tähän asti saadut kokemukset Euroopan strategisten investointien rahastosta ovat osoittaneet, että sosiaalisten ongelmien ratkomiseen osoitetun rahoituksen määrää voitaisiin lisätä; vain 4 prosenttia hyväksytyistä ja allekirjoitetuista hankkeista liittyi sosiaaliseen infrastruktuuriin.20 Osana Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria päätettiin tämän vuoksi yhdistää Euroopan strategisten investointien rahaston ja työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan ohjelman varoja. Horisontti 2020 Horisontti 2020 -puiteohjelmalla pyritään vahvistamaan EU:n tiedeperustaa, edistämään teollisuuden johtoasemaa ja innovointikykyä yksityisellä sektorilla sekä vahvistamaan tutkimuksen ja innovoinnin panosta yhteiskunnallisten (kuten elintarviketurvallisuuteen tai ilmastotoimiin liittyvien) haasteiden ratkaisemisessa. Sillä tuetaan EU:n poliittisia painopisteitä ja niitä täydentäviä kestävän kehityksen tavoitteita. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta myönnettiin vuonna 2017 rahoitusta 8,5 miljardia euroa, minkä seurauksena saatiin käyttöön suoria lisäinvestointeja, joiden ansiosta kokonaismäärä nousi 10,6 miljardiin euroon. Puiteohjelmasta myönnettiin rahoitusta noin 5 000 hankkeelle, ja myönnettyyn rahoitukseen sisältyi muun muassa maailman huippututkijoille myönnettyjä apurahoja, huipputieteelle myönnettyjä avustuksia ja innovatiivisille pk-yrityksille uusien tuotteiden kehittämiseen ja uudenlaisten palvelujen tarjoamiseen myönnettyä tukea.21 Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluvista Marie Skłodowska-Curie -toimista on myönnetty rahoitusta 36 000:lle uransa eri vaiheissa olevalle tutkijalla ikään tai kansalaisuuteen katsomatta. Näin ohjelmalla on merkittävästi edistetty tutkimusosaamisen kehittämistä, sen säilyttämistä Euroopassa ja sen houkuttelemista Eurooppaan. Vuonna 2017 vietettiin Marie Skłodowska-Curie ‑toimien 20-vuotisjuhlaa, ja samana vuonna puolalais-ranskalaisen kaksinkertaisen nobelistin Marie Skłodowska-Curien syntymästä tuli kuluneeksi 150 vuotta. Juhlavuoden kunniaksi järjestettiin useita tapahtumia eri puolilla Eurooppaa ja sen ulkopuolella. Kaksi kolmesta tutkijasta, joille myönnettiin vuonna 2017 Nobel-palkinto elektronimikroskooppien optimoinnista, on osallistunut Marie Skłodowska-Curie ‑toimiin ja muihin EU:n rahoittamiin tutkimushankkeisiin. Lisäksi 14 Marie Skłodowska-Curie -toimista rahoitusta saanutta tohtorikoulutettavaa oli mukana gravitaatioaaltojen havaitsemiseen johtaneessa tutkimuksessa. Tämä löytö sai vuonna 2017 fysiikan Nobel-palkinnon.





Kaavio: Grafeeni-lippulaivahankkeen keskeiset luvut, lähde: https://graphene-flagship.eu/SiteCollectionDocuments/EC_leaflet.pdf Grafeenia käsittelevä lippulaivahanke on erittäin hyvä esimerkki Horisontti 2020 -puiteohjelman luomasta merkittävästä EU:n tason lisäarvosta. Tämä kymmenen vuoden tutkimushanke on suurimpia Euroopassa koskaan rahoitettuja tutkimushankkeita. Yli 150 teollisuutta ja tiedeyhteisöä edustavaa kumppania yli 20 Euroopan maasta kehittää yhteistyössä sovelluksia esimerkiksi 5G-mobiiliteknologian, akkujen, avaruusteknologian, lääketieteellisten sovellusten ja autoteknologian aloilla. Äskettäisiä läpimurtoja on ensimmäinen grafeenin kaltaisesta aineesta valmistettu mikroprosessori, joka soveltuisi erinomaisesti käyttöesineisiin ja lääketieteellisiin korkean resoluution sovelluksiin, joilla tutkitaan aivojen aktiivisuutta esimerkiksi epilepsian kaltaisten sairauksien paremmaksi ymmärtämiseksi. Euroopan tutkimusneuvoston rahoittama tutkimusryhmä löysi vuonna 2017 tietokoneprosessorien tietoturvasta haavoittuvuuksia. Näiden Meltdown- ja Spectre-hyökkäysten tunnistaminen mahdollistaa uudenlaisen tietoturvan parantamisen nykyaikaisissa tietokonejärjestelmissä. Horisontti 2020 -puiteohjelmalla tuettiin myös yhteisten seurantajärjestelmien kehittämistä ja käyttöönottoa Välimeren alueella – ohjelmasta on myönnetty 8,4 miljoonaa euroa kansainväliselle ODYSSEA-konsortiolle seurantaverkostojen ja ennustejärjestelmien yhdistämiseksi Välimeren alueella. Konsortiossa on mukana 28 kumppania 14 eri maasta, pääosin Välimeren alueelta. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta tuettiin myös E-ferry-hanketta, jossa kehitettiin ja esiteltiin maailman suorituskykyisin keskikokoluokan sähkökäyttöinen auto- ja matkustajalautta. Hankkeella vastataan kiireelliseen tarpeeseen vähentää vesiliikenteen aiheuttamia hiilidioksidipäästöjä ja ilmansaasteita. Lautta toimii 56 tonnia painavien pitkälle kehitettyjen tehokkaiden ja nopeasti latautuvien litiumtitanaattiakkujen avulla. Se tekee seitsemän matkaa päivittäin Tanskan mantereen ja Ærøn saaren välillä ja pystyy kuljettamaan 31 ajoneuvoa ja lähes 200 matkustajaa yli 40 kilometrin matkan. Vuositasolla sähkölautta käyttää energiaa 50 prosenttia vähemmän ja vähentää hiilidioksidipäästöjä 2 000 tonnilla. Vuonna 2017 tehdyssä Horisontti 2020 ‑puiteohjelman väliarvioinnissa22 kävi ilmi, että ohjelma tuottaa merkittäviä lisäetuja tutkimusta ja innovointia edistäviin kansallisiin ja alueellisiin tukimekanismeihin verrattuna, kun tarkastellaan vaikutusten laajuutta, nopeutta ja alaa. Ohjelman avulla parannetaan osallistujien kilpailukykyä ja lisätään maailmanlaajuisesti EU:n houkuttelevuutta tutkimukseen ja innovointiin soveltuvana paikkana. Horisontti 2020 -puiteohjelma luo EU:n laajuista kilpailua tutkimuksen ja innovoinnin alalla, koska sen puitteissa järjestetään jäsenvaltioiden välisiä kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä. Sen avulla voidaan myös tunnistaa lupaavimmat tutkimuksen ja innovoinnin alan yhteistyöhankkeet. Väliarvioinnissa todettiin myös, että Horisontti 2020 ‑puiteohjelman yksinkertaistamisella (kuten yhden ja saman korvausprosentin käyttöönotto, välillisten kustannusten kattaminen käyttäen kiinteää osuutta ja osallistujaportaali) on vähennetty kustannuksia ja lyhennetty avustusten myöntämiseen tarvittavaa aikaa, joka on nyt keskimäärin 192 päivää eli yli 100 päivää vähemmän kuin seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa. Nykyisessä Horisontti 2020 -puiteohjelmassa on edelliseen puiteohjelmaan verrattuna kiinnitetty enemmän huomiota synergioiden lisäämiseen muiden ohjelmien (etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja Euroopan strategisten investointien rahaston) kanssa. Hyvä esimerkki synergioiden lisäämisestä on huippuosaamismerkki, joka myönnetään laatuarvioinnin kynnysarvot ylittäville ehdotuksille, joille ei ole myönnetty rahoitusta, jotta ne voisivat saada rahoitusta muista yksityisistä tai julkisista lähteistä. Merkin avulla varmistetaan, että kiinnostuneet rahoittajat, jotka haluavat sijoittaa lupaaviin ehdotuksiin (myös kansalliset ja alueelliset viranomaistahot, jotka rahoittavat hankkeita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen kautta), voivat löytää nämä hankkeet helpommin. Huippuosaamismerkkiä voitaisiin kuitenkin edelleen kehittää yhtenäistämällä nykyisiä sääntöjä ja siten lisäämällä kyseisille hankkeille tarjolla olevia rahoitusmahdollisuuksia. Väliarvioinnin tulosten perusteella tunnistettiin useita parannustarpeita, etenkin tarve lisätä joustoa, joka mahdollistaa mukautumisen uusiin painopisteisiin, ja tarve seurantajärjestelmille, jotka soveltuvat paremmin edistymisen mittaamiseen. Lisäksi arvioinnissa todettiin, että ohjelman vaikutusta on tarpeen lisätä ja että ohjelman olisi saavutettava kansalaiset nykyistä paremmin. Tämä on tärkeää, jotta voidaan paremmin tiedottaa siitä, miten tutkimuksella ja innovoinnilla edesautetaan yhteiskunnallisten ja teknologisten haasteiden ratkaisemista, ja jotta tulevaisuudessa voidaan omaksua vaikutuskeskeisempi ja tehtävälähtöisempi lähestymistapa. Erasmus+ -ohjelma Kaavio: Erasmus-osallistujien määrä jäsenvaltioittain, lähde: https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/leaders-working-lunch-mobility_fi.pdf

Vuonna 2017 vietettiin Erasmus-ohjelman 30-vuotisjuhlavuotta. Ohjelmalla edistetään valtioiden välistä, rajat ylittävää yhteistyötä tukemalla yliopistovaihtoja ja lisäämällä siten kansainvälisiä opintoja. Erasmus käynnistyi vuonna 1987 vaatimattomana korkeakouluopiskelijoiden liikkuvuusjärjestelynä, johon osallistui ensimmäisenä vuonna vain 3 200 opiskelijaa. Sittemmin siitä on kehittynyt yksi EU:n menestyneimmistä ohjelmista, joka tunnetaan laajalti ja joka luo myönteistä mielikuvaa unionista myös sen rajojen ulkopuolella. Korkeakouluopiskelijoille suunnattuna järjestelynä 30 vuotta sitten aloittaneen Erasmus-ohjelman toiminta on laajentunut muun muassa kouluihin, ammatilliseen koulutukseen, aikuiskoulutukseen, nuorisotoimintaan ja urheiluun (Erasmus+). Erasmus-ohjelman 30-vuotista taivalta juhlistettiin vuonna 2017 EU:ssa ja sen ulkopuolella järjestämällä ”Ensin Erasmus, nyt Erasmus+” -kampanja. Sen 44 maassa järjestetyt yhteensä 1 900 tapahtumaa keräsivät yli 750 000 osallistujaa juhlistamaan Erasmus-ohjelmaa ja keskustelemaan sen tukeman toiminnan vaikutuksista ja ohjelman tulevaisuudesta. Kansalaiset nostavat jatkuvasti ohjelman Euroopan yhdentymisen kolmen parhaan aikaansaannoksen joukkoon. Kesäkuussa 2017 otettiin käyttöön uusi Erasmus+ ‑mobiilisovellus, joka on tarkoitettu opiskelijoiden valmistautumisen avuksi, myös Euroopan ulkopuolelta tulevien tai sinne lähtevien opiskelijoiden sekä harjoittelijoiden ja nuorisovaihtoon osallistuvien käyttöön. Sovelluksella voi helposti seurata omaa edistymistään ennen ulkomailla vietettyä jaksoa, sen aikana ja sen jälkeen. Sovellus on ladattu käyttöön jo yli 27 000 kertaa. Erasmus+ ‑ohjelman äskettäisestä väliarvioinnista (2018)23 kävi ilmi, että ohjelma on hyvää vauhtia saavuttamassa tavoitteensa. Liikkuvuustoimiin on tähän mennessä osallistunut yli 1,8 miljoonaa henkilöä, ja yhteistyöhankkeissa on ollut mukana jo yli 240 000 organisaatiota. Yli 90 prosenttia ohjelman tuensaajista on tyytyväisiä. Ohjelma lisää halukkuutta työskennellä tai opiskella ulkomailla ja kehittää omaa kielitaitoa. Lisäksi se tukee myönteistä kansalaiskäyttäytymistä ja eurooppalaisuuden tunnetta (+19 prosenttia ohjelmaan osallistumattomiin verrattuna). Erasmus+ -ohjelma on vaikuttanut myönteisesti taitojen ja osaamisen hankkimiseen ja siten parantanut työllistettävyyttä ja lisännyt yrittäjyyttä sekä nopeuttanut siirtymistä koulutuksesta työelämään (13 prosenttia nopeampaa verrattuna henkilöihin, jotka eivät ole osallistuneet Erasmus+ ‑ohjelmaan tai sitä edeltäneisiin ohjelmiin). Saavutettujen tulosten arvioinnissa korostettiin Erasmus+ -ohjelman kiistatonta eurooppalaista lisäarvoa. Se on seurausta rahoitettujen toimien suuresta määrästä ja laajasta kirjosta sekä tasapuolisista mahdollisuuksista osallistua oppimiseen liittyvään liikkuvuuteen, parhaiden käytäntöjen valtavirtaistamisesta, EU:n yhdentymisen syventämisestä ja selkeästä kansainvälisestä ulottuvuudesta. Muut järjestelyt, joilla rahoitetaan vastaavanlaista toimintaa kansallisella tasolla, ovat edelleen huomattavasti suppeampia sekä rahoitettujen toimien että laajuutensa puolesta. Niillä tuskin pystytään korvaamaan Erasmus+ -ohjelman rahoitusta. Arvioinnissa todettiin myös, että toimien kohdentamista voidaan parantaa, jotta voidaan maksimoida Jean Monnet -toimien merkitys, toimien johdonmukaisuus urheilun alalla ja ohjelman tuoma lisäarvo aikuiskoulutuksen alalla. Arvioinnin mukaan ohjelman vaikutukset aikuiskoulutuksen alalla ovat erittäin pirstoutuneita alan hajanaisuuden vuoksi; urheilun alalla resursseja ei pitäisi hajauttaa liikaa, jotta voitaisiin saavuttaa tarkoituksenmukaisia tuloksia. Jean Monnet -toimilla olisi etenkin pyrittävä lisäämään nuorimpien sukupolvien (etenkin koululaisten) tietoa ja ymmärrystä Euroopan yhdentymisestä. Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta tarjotaan 18–30-vuotiaille nuorille mahdollisuus osallistua monenlaisiin solidaarisuustoimiin eri puolilla EU:ta. Tavoitteena on saada 100 000 nuorta mukaan toimintaan vuoden 2020 loppuun mennessä. Tulevaisuudessa Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta tarjotaan osallistujille vapaaehtois-, harjoittelu- ja työpaikkojen lisäksi myös mahdollisuus perustaa omia solidaarisuushankkeita tai tehdä vapaaehtoistyötä ryhmänä. Erasmus+ -ohjelman ja kahdeksan muun EU:n rahoitusohjelman ja -välineen tukeman vapaaehtoistyön avulla luotiin nuorille uusia mahdollisuuksia Euroopan solidaarisuusjoukkojen kautta. Ensimmäisen toimintavuoden aikana kaikista jäsenvaltioista on ilmoittautunut mukaan yhteensä yli 42 000 nuorta. Vuoden 2017 loppuun mennessä, kun sähköinen rekisteröitymispalvelu oli ollut toiminnassa vuoden, nuorille oli tarjottu yli 2 500 paikkaa.24 Euroopan solidaarisuusjoukkojen 16 vapaaehtoista saapui elokuussa 2017 Italian Norciaan. Se on yksi kaupungeista, joissa tapahtui vakavia maanjäristyksiä elokuun 2016 ja tammikuun 2017 välisenä aikana. Vapaaehtoiset auttavat paikallisyhteisöä vaurioiden korjaamisessa ja sosiaalipalvelujen jälleenrakentamisessa. Yhteensä 230 vapaaehtoisen odotetaan osallistuvan tähän työhön Italian maanjäristysalueilla vuoteen 2020 mennessä.



Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma on monipuolinen ohjelma. Siihen sisältyy useita pk-yrityksiä tukevia toimia, jotka toteutetaan avustusten ja rahoitusvälineiden avulla. Ohjelmalla on neljä erityistavoitetta: parannetaan pk-yritysten rahoituksen saantia, parannetaan pk-yritysten pääsyä markkinoille ja parannetaan pk-yritysten kilpailukykyä luomalla suotuisa liiketoimintaympäristö sekä edistetään yrittäjyyttä. Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevaan ohjelmaan kuuluvat rahoitusvälineet, etenkin lainatakausjärjestely, ovat herättäneet rahoituksen välittäjien kiinnostuksen kaikkialla EU:ssa ja ohjelmaan osallistuvissa EU:n ulkopuolisissa maissa. Vuoden 2017 loppuun mennessä Euroopan investointirahasto oli allekirjoittanut 87 takaussopimusta yhteensä yli 859 miljoonan euron arvosta. Näistä 72 sopimukselle oli myönnetty Euroopan strategisten investointien rahaston takaus. Jo yli 275 000 pk-yritystä oli saanut rahoitusta näiden takaussopimusten puitteissa yhteensä yli 12,8 miljardia euroa joulukuuhun 2017 mennessä. Ohjelman rahoitusjärjestelyllä on voimakas vipuvaikutus, jonka ansiosta yksi EU:n talousarviosta myönnetty euro tuottaa 30 euroa rahoitusta pk-yrityksille. Kasvuun tähtäävää pääomajärjestelyä koskevien sopimusten allekirjoittaminen vei kauemmin, sillä pääoma tuo mukanaan monimutkaisemmat due diligence- ja varainhankintaprosessit. Vuoden 2017 lopussa Euroopan investointirahasto oli investoinut kasvuun tähtäävän pääomajärjestelyn kautta 12 rahastoon, jotka puolestaan ovat investoineet noin 157 miljoonaa euroa laajennus- ja kasvuvaiheessa oleviin pk-yrityksiin. Kaksi kolmasosaa (365 miljoonaa euroa) ohjelmaan sisältyvän markkinoille pääsyä koskevan tavoitteen tuesta on kohdennettu Yritys-Eurooppa-verkostolle, joka on maailman suurin yrityspalvelukeskusten verkosto. Palvelukeskukset tarjoavat monenlaista tukea pk-yritysten kansainvälistymiseen ja innovaatiojohtamiseen. Ne tarjoavat myös neuvontaa ja kumppanuuspalveluja pk-yrityksille, jotka haluavat laajentaa toimintaansa EU:n sisämarkkinoille ja Euroopan ulkopuolelle. Keskusten palveluihin kuuluvat muun muassa EU-aiheisen tiedon tarjoaminen, yritysvierailut, tiedotuskampanjat, erikoistuneet neuvontapalvelut, yritystapaamiset, kumppanihakutapahtumat ja teknologian välitystapahtumat. Tuensaajia koskevia tietoja vuodelta 2017 ei ole vielä saatavilla, koska avustukset ovat kaksivuotisia. Kuitenkin tiedetään, että noin 254 000 pk-yritystä sai tukea vuonna 2016, ja vuonna 2017 tuensaajia odotetaan olevan vastaava määrä. Verkostossa on noin 3 000 työntekijää, jotka ovat olleet aktiivisesti mukana paikallisissa tapahtumissa ja tarjonneet 70 000 pk-yritykselle erikoistuneita neuvontapalveluja muun muassa rahoituksen saatavuuteen, teollis- ja tekijänoikeuksiin, liiketoimintaan, teknologiaan ja resurssitehokkuuteen liittyvissä kysymyksissä. Noin 25 000 pk-yritystä osallistui kumppanihakutapahtumiin. Yritys-Eurooppa-verkosto uudistui vuonna 2015, minkä jälkeen verkoston kumppanuuspalvelujen avulla on tehty 8 620 kumppanuussopimusta pk-yritysten välillä. Vuonna 2017 verkosto laajensi neuvontapalvelujaan scale-up-neuvojilla, jotka auttavat vasta vähän aikaa toimineita innovatiivisia pk-yrityksiä kehittämään toimintaansa ulkomailla. Toimintakauden 2017–2018 lopullisten raportointitietojen määräaika on maaliskuussa 2019. Vuoden 2017 loppuun mennessä Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelmassa oli sen käynnistämisen jälkeen toteutettu jo 5 800 vaihtoa uusien ja kokeneiden yrittäjien välillä. Erasmus nuorille yrittäjille ‑ohjelman täytäntöönpanosta vastaa nykyisin verkosto, joka koostuu 175 paikallisesta välitysorganisaatiosta 33 maassa (yhteensä 38 osallistujamaata).

Yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman väliarvioinnin25 alustavat tulokset osoittavat, että ohjelma oli perusajatukseltaan onnistunut, koska ohjelmalla vastattiin Euroopan markkinoilla toimivien yrittäjien tarpeisiin. Ohjelmaan vuosina 2014–2016 osallistuneet uudet yrittäjät ovat toistaiseksi perustaneet 241 uutta yritystä ja luoneet yli 1 000 uutta työpaikkaa. Myös kokeneemmat yrittäjät pitivät ohjelman vaikutuksia myönteisinä, sillä myös näihin yrityksiin syntyi yli 1 000 uutta työpaikkaa. COSME-ohjelmaan osallistuneista kokeneista yrittäjistä 58 prosenttia kertoo liikevaihtonsa kasvaneen ja 41 prosenttia toteaa työllistäneensä aiempaa enemmän työntekijöitä. Väliarvioinnissa saatujen alustavien havaintojen mukaan yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma (COSME) mahdollistaa mittakaavaedut esimerkiksi ulkomailla toimivien pk-yritysten tukemisessa ja teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamisen valvonnassa, koska ohjelmassa yhdistetään kansallisia toimia ja tuotetaan sellaisia palveluita, joilta puuttuisi kriittinen massa, jos ne toteutettaisiin kansallisella tasolla. Lisäksi havainnot osoittavat, että ohjelma tuottaa EU:n tason lisäarvoa esimerkiksi tukemalla Yritys-Eurooppa-verkoston kautta eurooppalaisia yrityksiä niiden laajentaessa markkina-aluettaan EU:n ulkopuolelle. Kuitenkin 20 prosenttia talousarviosta jakautuu suurelle määrälle suhteellisen pieniä toimia. Kyseenalaistamatta joustavien ja luonteeltaan pienimuotoisten pilottitoimien hyödyllisyyttä pirstaloituminen vaikuttaa kielteisesti mahdollisuuteen toteuttaa näitä toimia kustannustehokkaasti ja voi haitata ohjelman strategista ohjausta ja koordinointia. Verkkojen Eurooppa -väline Verkkojen Eurooppa -väline on EU:n keskeinen rahoitusväline, jolla tuetaan investointeja infrastruktuuriin suorituskykyisten, kestävien ja tehokkaasti yhteenliitettyjen Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen, energian ja digitaalisten palveluiden alalla. Ohjelma keskittyy EU:n hankkeisiin, joiden tarkoituksena on rahoittaa rajatylittäviä liikenneinfrastruktuuriosuuksia, poistaa liikenteen pullonkauloja, lopettaa energiaeristyneisyys, parantaa energian toimitusvarmuutta ja tarjota kaikkia eurooppalaisia hyödyttäviä EU:n laajuisia ratkaisuja digitaalisten palveluinfrastruktuurien alalla. Laajentamalla ydinverkko ja sen käytävät naapurimaihin lisätään yhteyksiä ja vahvistetaan osaltaan EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana. Ydinverkkokäytäviä koskevan työsuunnitelman kolmannen version yhteydessä parhaillaan tehtävän analyysin perusteella yhdeksän ydinverkkokäytävän rakentamiseen vuoteen 2030 mennessä tarvittavat investoinnit voisivat synnyttää noin 4 500 miljardia euroa kumulatiivista BKT:tä kyseisenä ajanjaksona. Tämä tarkoittaisi 1,8 prosentin lisäystä BKT:hen vuoteen 2015 verrattuna. Yhdeksän ydinverkkokäytävän toteuttamiseen voidaan tarvita jopa noin 13 miljoonaa henkilötyövuotta.26 Useita tärkeitä osuuksia saatiin valmiiksi vuonna 2017. Näihin kuuluvat Berliinin ja Münchenin väliset sekä Pariisin ja Bordeaux’n väliset rautatieyhteydet, jotka avattiin yleisölle. Nämä ovat tärkeitä ydinverkkokäytäväosuuksia, ja molempien hankkeiden valmistumiseen kului vuosia.



Vuonna 2017 Verkkojen Eurooppa -välineestä on rahoitettu muun muassa seuraavia hankkeita: Liikenneala: Białystokin ja Ełkin välisen yli 100 kilometriä pitkän rautatieosuuden parannustyö Koillis-Puolassa osana laajempaa Rail Baltican nykyaikaistamishanketta; ilmaliikenteen hallintajärjestelmien nykyaikaistaminen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; Slovenian ja Itävallan välisen Karawanksin tietunnelin laajennustöiden loppuunsaattaminen; nopean latausverkon kehittäminen sähköautoille Ruotsissa, Tanskassa, Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa. Energia-ala: Puolan ja Liettuan välinen sähkönsiirtoyhteys (LitPol). Hankkeessa Baltian maiden sähköverkot liitettiin ensimmäistä kertaa Länsi-Euroopan sähköverkkoihin (Liettuan ja Puolan välinen sähkönsiirtoyhteys). Yhteys päättää Baltian maiden energiaeristyneisyyden. Digitaalialalla 16 jäsenvaltiota käyttää sähköisten terveydenhuoltopalvelujen ydinpalvelualustaa, jonka avulla helpotetaan rajat ylittävää potilasturvallisuutta ja hoidon jatkuvuutta. Verkkojen Eurooppa -välineen liikenneosiossa vuonna 2017 käynnistetyssä ensimmäisessä rahoitusta yhdistävässä ehdotuspyynnössä yhdistettiin Verkkojen Eurooppa -välineen avustukset Euroopan investointipankista ja Euroopan strategisten investointien rahastosta saatavilla olevaan rahoitukseen sekä kansallisten kehityspankkien tai yksityisten sijoittajien myöntämään rahoitukseen. Tavoitteena on tukea yksityisen rahoituksen saamista taloudellisesti kannattaville hankkeille myöntämällä EU:n avustus rahoitusvajeen kattamiseksi.

Vuonna 2017 järjestetyn rahoitusta yhdistävän ehdotuspyynnön ensimmäisessä vaiheessa suurin osa rahoituksesta kohdennettiin Euroopan rautatieverkon kehittämiseen (719,5 miljoonaa euroa), tieliikenteen parantamiseen ja sen hiilipäästöjen vähentämiseen (99,6 miljoonaa euroa) sekä satamien (78,9 miljoonaa euroa) ja sisävesiväylien (44,7 miljoonaa euroa) kehittämiseen. Vuonna 2017 järjestetyn rahoitusta yhdistävän ehdotuspyynnön tuloksena rahoitettuihin hankkeisiin kuuluvat muun muassa nopeuden lisääminen Fehmarninsalmen tunnelin rautatieliittymän rajat ylittävällä osuudella Tanskan ja Saksan välillä; Divačan ja Koperin välisen rautatieyhteyden laajentaminen ja nykyaikaistaminen Sloveniassa kapasiteetin, turvallisuuden ja luotettavuuden lisäämiseksi; Belgian tärkeimmän sisävesiväylän, Albertin kanavan, mukauttaminen suuremmille rahtialuksille; ja Gdanskin sataman kapasiteetin lisääminen Puolassa. Innovoinnin ja vaihtoehtoisten polttoaineiden alalla on valittu useita hankkeita, joihin osallistuu useita jäsenvaltioita. Hankkeiden tavoitteena on ottaa käyttöön sähköautojen ultranopeat latausratkaisut. Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnissa27 todettiin, että infrastruktuurin kehittämiseen tarvitaan edelleen kipeästi investointeja ja että markkinoilla on edelleen toimintapuutteita. Tämä on tilanne etenkin laajoissa rajat ylittävissä hankkeissa, joissa kustannukset syntyvät paikallisella tai kansallisella tasolla ja hyödyt Euroopan tasolla tai joissa kustannusten ja hyötyjen suhde useamman jäsenvaltion yhteishankkeissa jakautuu jäsenvaltioiden kesken epätasaisesti. Ohjelma on siis edelleen ajankohtainen ja suurelta osin vaikuttava, vaikka useita pitkän aikavälin hankkeita ei ole vielä saatu päätökseen. Liikenteen alalla 86 prosenttia rahoituksesta kohdennetaan tällä hetkellä rajat ylittävään liikenneinfrastruktuuriin, etenkin ydinverkon ja yhdeksän käytävän kehitystyöhön, joka on määrä saada päätökseen vuoteen 2030 mennessä. Energia-alalla Verkkojen Eurooppa -välineellä parannetaan osaltaan yhteenliitettävyyttä ja pyritään näin poistamaan energiaeristyneisyys ja toteuttamaan energian sisämarkkinat. Digitaalialalla on näyttöä siitä, että digitaalipalvelujen infrastruktuurien käyttöönottoon kohdennetun tuen ansiosta julkishallinnot, kansalaiset ja yritykset voivat hyötyä rajat ylittävistä verkkopalveluista. Tiedotusta on silti tarpeen lisätä, jotta ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Verkkojen Eurooppa ‑välineessä on jatkettu innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä ja kehittämistä. Arvioinnissa kuitenkin korostettiin, että niiden käyttö on ollut vähäistä ESIR-rahaston tarjoamien uusien mahdollisuuksien vuoksi.

. Avaruus EU:n talous ja yhteiskunta ovat yhä enemmän riippuvaisia avaruussovelluksista ja -palveluista, joiden toimintahäiriöt tulisivat todennäköisesti erittäin kalliiksi, koska ne vaikuttaisivat yritysten tuloihin ja ennen kaikkea ihmisten turvallisuuteen.28 Copernicus on EU:n maanseurantaohjelma ja yksi maailman suurimmista datan tarjoajista. Se tuottaa merkittävää lisäarvoa etenkin verrattuna siihen, mitä kansallisella tasolla voitaisiin saavuttaa. Satelliittien ja antureiden (maa-asemat, ilmassa ja merellä käytettävät anturit) järjestelmään perustuvat Copernicus-ohjelman palvelut tuottavat luotettavaa ja ajantasaista tietoa kuudella osa-alueella: maakartoitus, meriympäristö, ilmakehä, ilmastonmuutos, hätätilanteet ja turvallisuus. Näitä tietoja hyödynnetään EU:n eri politiikanaloilla sekä muun muassa ympäristönsuojelun, alue- ja paikallissuunnittelun, maatalouden, kestävän kehityksen ja rajavalvonnan sovelluksissa. Galileo ja Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä ovat EU:n satelliittinavigointiohjelmia. Yhdessä nämä ohjelmat tuottavat paikannus- ja ajoitussignaaleja, joita käytetään monilla elintärkeillä talouden aloilla, kuten matkapuhelinverkoissa, ajoneuvojen navigointijärjestelmissä ja laskeutuvien lentokoneiden lähestymistarkkuuden parantamisessa. Copernicuksen hätätilanteiden hallintapalvelut aktivoitiin hätätilanteissa yli 80 kertaa vuonna 2017 pelastuspalvelun ja humanitaarisen avun tueksi. Palvelut aktivoitiin muun muassa seuraavissa katastrofitilanteissa: Euroopan myrskyt ja tulvat, Espanjan, Portugalin ja Kreikan metsäpalot, hurrikaani Ophelia Irlannissa, kova tuuli Puolassa; ja kansainvälisesti muun muassa seuraavissa katastrofeissa: Meksikon ja Irakin maanjäristykset ja hurrikaanit Harvey ja Irma Yhdysvalloissa ja Karibialla. Kiertoradalla on 22 Galileo-satelliittia, joista 18 on toiminnassa ja neljä joulukuussa 2017 laukaistua testivaiheessa. Galileo-järjestelmän käyttöönotto markkinoilla on lisääntynyt myös vuonna 2017, ja Galileo-järjestelmää tukevia älypuhelimia on myyty noin 75 miljoonaa. Esimerkiksi Applen, Samsungin ja Sonyn valmistamissa laitteissa on Galileo-järjestelmää tukevia piirisarjoja. Vuonna 2017 valmistuneen väliarvioinnin29 mukaan Copernicus on hyvää vauhtia saavuttamassa tavoitteensa, vaikka kaikissa tavoitteissa ei ole edistytty samassa määrin. Tuotetut tiedot ovat laadukkaita ja luotettavia, mikä on yhdessä tietojen avoimen saatavuuden lisäksi yksi ohjelman vahvuuksista. Arviointi kuitenkin osoitti myös, että datansaantia ja jakelua on parannettava ja avaruusdatan integrointia muihin datalähteisiin sekä muihin politiikan aloihin ja talouden sektoreihin on kehitettävä, jotta käyttäjäkuntaa voidaan kasvattaa. Väliarvioinnin mukaan sekä Galileo että Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä etenevät hyvin kohti tavoitteitaan.30 Vuoden 2016 lopussa Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmän laskeutumis- ja lähestymismenettelyt olivat käytössä yli 250 lentokentällä 20 maassa.31 Vuodesta 2018 lähtien kaikissa Euroopan unionissa myytävissä uusissa automalleissa käytetään Euroopan geostationaarista navigointilisäjärjestelmää ja Galileo-järjestelmää hätäpuhelujen paikantamiseen onnettomuuksissa.32 Lisäksi arvioinnissa havaittiin joitakin hallintojärjestelyihin liittyviä tehottomuusongelmia. Nämä ongelmat liittyivät esimerkiksi päätöksenteon hitauteen, joka johtuu mukana olevien toimijoiden määrästä mutta myös siitä, että Euroopan GNSS-virasto ja Euroopan avaruusjärjestö soveltavat käyttöönottovaiheeseen, käyttövaiheeseen ja käytännön järjestelyihin erilaisia hallintomalleja. Tehottomuutta havaittiin myös turvallisuuden hallinnoinnissa: ensimmäisten palvelujen käyttöönoton ja käyttöönottovaiheesta käyttövaiheeseen siirtymisen yhteydessä ilmeni haasteita, jotka on käsiteltävä perusteellisesti asianmukaisen turvallisuustason ylläpitämiseksi ja sen parantamiseksi. Lisäksi näillä hankkeilla oli merkittävä rooli pakolaiskriisin aikana. EU:n maanseurantaohjelma Copernicus tuotti esimerkiksi kuva-aineistoa, jonka avulla voitiin vuosina 2015 ja 2016 seurata satama- ja rannikkoalueita, jotka oli tunnistettu Eurooppaan pyrkivien veneiden lähtöpaikoiksi. Galileo-ohjelman etsintä- ja pelastuspalvelu lyhentää hätälähettimien lähettämien hätäsignaalien havaitsemisaikaa merkittävästi – kolmesta tunnista kymmeneen minuuttiin – ja parantaa siten huomattavasti paikannuksen tarkkuutta. Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) Kansainvälinen lämpöydinkoereaktori (ITER) on hanke, jossa on tarkoitus rakentaa kokeellinen reaktori ja käyttää sitä, jotta voidaan demonstroida fuusioenergian toteutettavuutta kestävänä energialähteenä. ITER on merkittävä askel kohti fuusioenergian demonstrointia kestävänä energialähteenä. Fuusioenergiaan liittyy huomattavia etuja, kuten suuret polttoainevarannot ja se, ettei se aiheuta hiilidioksidipäästöjä. Sen etujen ansiosta sillä voidaan merkittävästi edistää EU:n pitkän aikavälin energiastrategian mukaista energiajärjestelmän irtautumista hiilestä turvallisella, tehokkaalla ja varmalla tavalla. ITER on ainutlaatuinen pitkän aikavälin tiedeyhteistyöhanke, joka perustuu seitsemän kumppanin (EU, Yhdysvallat, Venäjä, Japani, Kiina, Etelä-Korea ja Intia) kansainväliseen sopimukseen. Rakennettavalla koereaktorilla pyritään osoittamaan fuusioenergian toteutettavuus kestävänä energialähteenä. Koska ITERin rakentamisessa tarvitaan yli 10 miljoonaa komponenttia, eurooppalaisten teollisuus- ja tutkimuslaitosten kanssa on tehty satoja sopimuksia. ITERin ensimmäistä käyttövaihetta varten tarvittavista rakennustöistä oli joulukuussa 2017 saatu valmiiksi 50 prosenttia.33 ITERissä tarvitaan magneetteja, joilla varmistetaan plasman stabiilius. Vuonna 2017 kehitettiin kaikkien aikojen edistynein suprajohtava magneetti34, jota rakennetaan parhaillaan Euroopassa. Magneetti on 14 metriä korkea ja 9 metriä leveä, ja se painaa 110 tonnia. Kyseessä on ensimmäinen 18 toroidaalikenttäkäämistä, joita käytetään ITERissä. Käämit muodostavat voimakkaan magneettikehän, joka vangitsee fuusiopolttoaineen, jonka lämpötilan odotetaan nousevan 150 miljoonaan asteeseen. ITERin toroidaalikenttäkäämien muodostama magneettikenttä on noin miljoona kertaa maan magneettikenttää voimakkaampi. Euroopassa valmistetaan käytettävistä käämeistä yhdeksän sekä yksi varaosaksi tarkoitettu käämi. Muut yhdeksän valmistetaan Japanissa. Vähintään 600 henkilöä 26 yrityksessä osallistuu näiden magneettien tuotantoon. Tuotteet ovat ensimmäiset laatuaan, ja ne on kehitetty tuomaan Euroopan yrityksille innovointi- ja kilpailuetua sekä mahdollisuuksia tietojen, osaamisen ja mahdollisten oheistuotteiden ja -teknologioiden kehittämiseksi. 30. syyskuuta 2017 mennessä oli allekirjoitettu 601 operatiivista hankintasopimusta ja 322 avustusta, joiden arvo on yhteensä noin 3,97 miljardia euroa (arvo vuonna 2008).

Euroopassa suunnitellaan rakennettavaksi myös osa magneettikuoresta, jonka sisällä fuusioreaktio tapahtuu (tyhjiösäiliö). Lisäksi Euroopassa on rakennettu ainutlaatuinen testauslaitos ITERissä käytettävien lämpöjärjestelmien testaamiseen.35

1.2.Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio (Otsake 1 b)36 Otsakkeen 1 b ohjelmiin osoitettiin vuonna 2017 yhteensä 54 miljardia euroa eli 34 prosenttia EU:n vuoden 2017 koko talousarviosta. Otsakkeeseen 1 b sisältyy kuusi rahoitusohjelmaa. Siihen kuuluvat Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan sosiaalirahasto37 – mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloite (vastaava lisämäärä) ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto. Kaikkia näitä ohjelmia hallinnoidaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Kaavio: Otsakkeesta 1 b vuonna 2017 rahoitetut tärkeimmät ohjelmat. Luokkaan ”Muut ohjelmat” sisältyvät muun muassa rahoitusosuus Verkkojen Eurooppa -välineeseen, vähävaraisimmille suunnattu eurooppalainen apu, syrjäisimmille ja harvaan asutuille alueille tarkoitettu rahoitus, tekninen apu, pilottihankkeet ja valmistelutoimet. Kaikki luvut miljoonina euroina. . Tuki Euroopan komission painopisteille Koheesiopolitiikan toimilla tuetaan monia Junckerin komission painopisteitä. Näitä ovat etenkin työllisyys, kasvu ja investoinnit. Koheesiopolitiikka on EU:n merkittävin investointiväline, jolla EU:n tasolla pyritään kasvua ja työpaikkojen luomista edistävien Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseen ja kansallisella tasolla rakenneuudistusten toteuttamiseen. Siitä on tullut keskeinen osa Euroopan talouden ohjausta ja tärkeä väline, jolla edistetään investointien, rakenneuudistusten ja vastuullisen finanssipolitiikan suotuisten yhteisvaikutusten kaikkia osatekijöitä. Ennakkoehdoilla on edistetty suotuisia lainsäädännöllisiä ja rakenteellisia olosuhteita, jotka tukevat järkeviä investointeja. Näiden investointien myönteiset heijastusvaikutukset näkyvät myös koheesiopolitiikan ulkopuolella. Koheesiopolitiikan merkitys korostuu entisestään, kun talouskriisin vaikutuksia lievennetään lyhyellä aikavälillä ja alueiden omia kehittymismahdollisuuksia parannetaan keskipitkällä aikavälillä. Tervettä makrotalouspolitiikkaa vahvistavien koheesiopolitiikan makrotaloudellisten ehtojen lisäksi koheesiopolitiikkaa koskevassa lainsäädännössä säädetään ohjelmatyön uudelleen suuntaamisesta komission harkinnan mukaan, jos vuoden aikana nousee esiin asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten kannalta olennainen uusi investointitarve. Koheesiopolitiikka tukee Euroopan investointiohjelmaa ja täydentää Euroopan strategisten investointien rahastoa. Tätä varten sillä muun muassa houkutellaan julkisia ja yksityisiä investointeja, tuetaan rakenneuudistuksia ja parannetaan rahoituksen saantia. Strategisia investointeja kohdennetaan tutkimukseen ja innovaatioihin sekä pienyritysten ja digitaalisen teknologian tukemiseen. Näin edistetään samalla EU:n älykkään kasvun tavoitteiden saavuttamista. Koheesiopolitiikalla edistetään myös digitaalisia sisämarkkinoita, energiaunionia ja ilmastotoimia. EU:n talousarviosta on nyt kohdennettu energiaan, ympäristöön, ilmastoon ja kestävään liikenteeseen liittyviin investointeihin enemmän rahoitusta kuin koskaan aikaisemmin. Tällä rahoituksella on tärkeä merkitys ohjattaessa Eurooppaa kohti vähähiilistä taloutta. Lisäksi koheesiopolitiikalla tuetaan sisämarkkinoiden kehittämistä ja useita toimia, joilla vastataan pakolaiskriisiin sekä muuttoliikepolitiikan haasteisiin ja moniin sosiaalisiin ongelmiin esimerkiksi lieventämällä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaikutuksia vakavasta puutteesta kärsiviin ihmisiin ja tukemalla (nuorten) työllistymistä. Euroopan aluekehitysrahaston ja koheesiorahaston tavoitteena on vahvistaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta EU:ssa vähentämällä alueiden välisiä eroja ja tukemalla vähemmän kehittyneiden alueiden täysimääräistä yhdentymistä EU:n sisämarkkinoihin. Euroopan sosiaalirahasto on EU:n tärkein väline, jonka avulla se tukee työllisyyttä, auttaa työntekijöitä saamaan parempia työpaikkoja, varmistaa oikeudenmukaisemmat työllistymismahdollisuudet kaikille sekä tukee osaamisen täydentämistä ja uuden osaamisen hankkimista. Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastosta tuetaan jäsenvaltioiden toimia vähävaraisimpien auttamiseksi, kuten elintarvike- ja vaatetusapua ja sosiaalista osallisuutta edistäviä toimia ihmisten auttamiseksi pois köyhyydestä. Koheesiopolitiikka on EU:n tärkein investointipolitiikka, jonka toimet kohdennetaan kaikkiin unionin alueisiin ja kaupunkeihin. Toimilla tuetaan työpaikkojen luomista, yritysten kilpailukykyä sekä talouskasvua ja kestävää kehitystä ja parannetaan kansalaisten elämänlaatua. Koheesiopolitiikan sääntelykehys kaudelle 2014–2020 hyväksyttiin noin kuusi kuukautta myöhemmin kauden 2007–2013 monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna. Asetusten myöhäinen hyväksyminen ja uudet vaatimukset, joilla pyritään lisäämään politiikan tuloksellisuutta ja toteutuksen laatua (esim. ennakkoehdot, ohjelmien vastuuviranomaisten nimeäminen), ovat viivästyttäneet ohjelmakauden 2014–2020 ohjelmien täytäntöönpanon aloitusta. Tästä huolimatta kauden 2014–2020 ohjelmien alustavat tulokset ovat jo nähtävissä. Vaikka nykyinen ohjelmakausi käynnistyi kautta 2007–2013 hitaammin, valittujen hankkeiden osuus on nyt saatu edellisen ohjelmakauden tasolle. Tammikuuhun 2018 mennessä 673 800 hanketta eri puolilta Eurooppaa oli valittu Euroopan aluekehitysrahaston, koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja nuorisotyöllisyysaloitteen tuen kohteeksi. Näille hankkeille on myönnetty yhteensä 260 miljardia euroa eli 54 prosenttia saatavilla olevasta kauden kokonaisrahoituksesta. Valittujen hankkeiden osuus vuosina 2014–2016 vastaa kauden 2007–2013 ensimmäisten vuosien osuutta38, ja voidaan perustellusti odottaa, että täytäntöönpanoaste noudattaa suurin piirtein edellisen kauden tasoa tästä eteenpäin. Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston ennakkoehtoja koskevista toimintasuunnitelmista oli vuoden 2017 loppuun mennessä saatu valmiiksi 99 prosenttia. Näiden ehtojen tarkoituksena on tarjota jäsenvaltioille kannustimia rakenne- ja politiikkauudistusten toteuttamiseksi. Tällaisiin kuuluvat myös uudistukset, jotka liittyvät asiaankuuluviin maakohtaisiin suosituksiin39. Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto

Kaavio: Täytäntöönpanon edistyminen (kokonaiskustannukset) Euroopan aluekehitysrahaston osalta – Kausi 31.12.2017 asti. Lähde: https://cohesiondata.ec.europa.eu/funds/erdf Valittujen hankkeiden osuus on kasvanut merkittävästi, ja se on 53 prosenttia Euroopan aluekehitysrahaston osalta eli 147 miljardin euron investoinnit 160 000 hankkeeseen (vuoden 2016 lopussa 72 miljardia euroa) ja 64,3 prosenttia koheesiorahaston osalta eli 48 miljardin euron investoinnit 8 600 hankkeeseen (vuoden 2016 lopussa 19,6 miljardia euroa). Tämä on linjassa kauden 2007–2013 vastaavan ajanjakson kanssa. Vuoden 2017 lopun tietojen perusteella edistyminen on entistä yhtenäisempää suurimmassa osassa jäsenvaltioita ja aihealueita. K