Virallinen lehti nro C 371 , 08/12/1997 s. 0251



A4-0327/97 Päätöslauselma Euroopan sosiaalirahaston tulevaisuudesta Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 123 artiklan, joka koskee Euroopan sosiaalirahaston perustamista, sekä 130 b artiklan ja 3 artiklan i kohdan, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon komission kertomukset «Euroopan työllisyys - 1995" (KOM(95)0396 - C4-0384/95)ja «Euroopan työllisyys - 1996" (KOM(96)0485 - C4-0553/96), - ottaa huomioon komission ensimmäisen kertomuksen taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta (KOM(96)0542) - C4-0016/97, - ottaa huomioon komission sisäisen työasiakirjan: Tavoite 4 ja ADAPT henkilöresurssien sopeuttamisen apuna (SEK(96)2150) - C4-0645/96), - ottaa huomioon komission asiakirjan «Agenda 2000 - kohti vahvempaa ja laajempaa unionia» (KOM(97)2000 - C4-0372/97), - ottaa huomioon 28. marraskuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission kertomuksesta «Työllisyys Euroopassa - 1996" ja komission tiedonannosta «Toiminta työllisyyden parantamiseksi Euroopassa - Luottamussopimus» ((EYVL C 380, 16.12.1996, s. 84)), - ottaa huomioon 12. maaliskuuta 1997 antamansa päätöslauselman komission valkoisesta kirjasta «Koulutus ja täydennyskoulutus - oppiminen ja työskentely - matkalla tietoyhteiskuntaan ((EYVL C 115, 14.4.1997, s. 85)), - ottaa huomioon työllisyys- ja sosiaaliasiain valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A4-0327/97), A. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalirahaston tehtävänä on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 123 artiklan mukaan parantaa työntekijöiden työllistymismahdollisuuksia sisämarkkinoilla edistämällä työntekijöiden liikkumista ja helpottamalla mukautumista teollisiin muutoksiin erityisesti ammatillisella koulutuksella ja uudelleenkoulutuksella ja myötävaikuttamalla siten elintason nostamiseen, B. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalirahaston tulee Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 b artiklan mukaan myötävaikuttaa yhteisön taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittamiseen, C. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalirahasto mainitaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 3 artiklan i kohdassa nimenomaisesti Euroopan unionin sosiaalipolitiikan toteuttamisen välineenä, D. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalirahastolla on kahtia jaettu rooli, koska se toimii taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi sekä työllisyyspolitiikan että myös sosiaalipolitiikan toteuttamisen välineenä, Sosiaalinen yhteenkuuluvuus E. ottaa huomioon, ettei sosiaalinen yhteenkuuluvuus tarkoita ainoastaan sitä, että kaikille kansalaisille annetaan samat mahdollisuudet päästä työmarkkinoille, vaan myös sitä, että parannetaan kaikkien kansalaisten mahdollisuuksia osallistua tasavertaisesti yhteiskunnan toimiin, F. ottaa huomioon, että taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - osoituksena solidaarisuudesta - edistää huomattavasti eurooppalaisen kehittämistyön hyväksymistä kansalaisten keskuudessa ja muodostaa siten olennaisen perustan Euroopan unionille, G. ottaa huomioon, että alueiden väliset erot työttömyysluvuissa ovat jyrkentyneet siinä määrin, että työttömyysaste on pahimman työttömyyden koettelemilla 25 alueella nelinkertainen verrattuna niihin 25 alueeseen, joiden työttömyysaste on alhaisin, H. ottaa huomioon, että Euroopan unionissa asuu (1993) 57 miljoonaa ihmistä talouksissa, joiden käytettävissä olevat tulot jäivät alle puoleen koko maan talouksien keskimääräisistä tuloista ja jotka siten elävät köyhyydessä, I. ottaa huomioon, että köyhyys lisääntyy kaikissa jäsenvaltioissa - Espanjaa, Irlantia ja Portugalia lukuun ottamatta - ja että Portugalissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Kreikassa, Irlannissa, Italiassa ja Espanjassa joka viides asukas elää köyhyydessä, J. ottaa huomioon, että erot työllisyydessä ja hyvinvoinnissa pienenevät jäsenvaltioiden välillä mutta kasvavat alueiden välillä; K. ottaa huomioon, että sosiaalinen yhteenkuuluvuus vaarantuu edellä mainitun kehityksen johdosta vakavasti kahdessa eri mielessä: aluekohtaisesti, kun korkean työttömyyden ja alhaisen työttömyyden alueiden väliset erot kasvavat, ja vertikaalisesti, kun sosiaalinen yhteenkuuluvuus heikkenee saman jäsenvaltion tai saman alueen köyhien ja rikkaiden välillä ja toisaalta yhteiskunnan toimiin osallistuvien ja niiden ulkopuolelle jäävien välillä, Aktiivinen työllisyyspolitiikka L. ottaa huomioon, että huomattavat kansantaloudelliset tulonsiirrot jäsenvaltioiden toimesta ovat tarpeen, kun pyritään alentamaan tulojen vähäisyydestä kärsivien Euroopan unioniin kuuluvien talouksien määrää 40 prosentista 15 prosenttiin kaikista talouksista, M. ottaa huomioon, että aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan kohdistettujen menojen osuus muodostaa keskimäärin ainoastaan kolmanneksen kokonaismenoista, kun kaksi kolmannesta käytetään passiiviseen, tulotukeen perustuvaan työmarkkinapolitiikkaan, sekä ottaa lisäksi huomioon, että aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan kohdistettujen menojen osuus suhteessa bruttokansantuotteeseen on laskenut vuodesta 1990 lähtien, N. ottaa huomioon, että sosiaalirahasto, joka on taloudellisilta resursseiltaan vahvin sosiaalipolitiikan toteuttamisväline koko yhteisössä, on ainoa välittömästi ihmisten hyväksi toimiva rakennerahasto ja samalla myös lippulaiva Euroopan unionin työttömyyden ja täten sosiaalisen syrjäytymisen vastaisissa ponnisteluissa, O. ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto on Essenin huippukokouksesta lähtien vaatinut aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen lujittamista, P. ottaa huomioon, että Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asettaa vakautta, kasvua ja työllisyyttä koskevissa päätöslauselmissaan työllisyyden parantamiseen liittyvät kysymykset samalle tasolle varainhoidollisten ja taloudellisten lähentymispyrkimysten kanssa, Kuluva tukikausi Q. ottaa huomioon, että nykyisellään seitsemän tavoitetta, 13 yhteisön aloitetta ja yli 900 suunnitteluasiakirjan hyväksymisen käsittävän sosiaalirahaston toiminnan hallinnointi on liian monimutkaista ja aikaa vievää, R. ottaa huomioon, että yhteisön tukikehyksissä, toimenpideohjelmissa ja yhtenäisissä suunnitteluasiakirjoissa esiintyvät määrittelyt ovat usein osoittautuneet liian jäykiksi ja joustamattomiksi ja että muutoksissa on liian usein edellytetty komission hyväksymistä, mikä on lisännyt hallintotyötä huomattavasti, S. ottaa huomioon, ettei asetuksessa säädettyä maksuaikaa, jonka mukaan edunsaajien on saatava rakennerahastojen määrärahat kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun jäsenvaltio on ottanut ne vastaan, aina noudateta, T. ottaa huomioon, että maksun viivästyminen saattaa monesti estää sosiaalirahaston toimenpiteiden aikataulunmukaisen toteuttamisen ja johtaa merkittäviin taloudellisiin vaikeuksiin heikossa taloudellisessa asemassa olevien edunsaajien osalta, U. katsoo, että jäsenvaltiot eivät saa toteuttaa Euroopan sosiaalirahastoa keskitetysti ja byrokraattisesti, V. ottaa huomioon, että yhtenäistetty lähestymistapa tekee useamman rahaston rahoitukseen perustuvissa ohjelmissa strategisen, tarkoitushakuisen ja yhteen sovitetun tuen antamisen mahdolliseksi yhdellä alueella, W. ottaa huomioon, että kaupunkien ongelma-alueiden tukemisen yhteydessä on saatu erityisen myönteisiä kokemuksia niin sanotun "pathway¨-periaatteen mukaisesta kattavasta kumppanuustoiminnasta, jossa paikallishallinto antaa työmarkkinaosapuolille ja myös paikallisille kansalaisliikkeille ja kansalaisille mahdollisuuden osallistua tukitoiminnan suunnitteluun, X. ottaa huomioon, että yhtenäistetyn lähestymistavan toteuttaminen useamman rahaston rahoittamien alue- ja paikallistason ohjelmien täytäntöönpanossa on erittäin hankalaa, koska eri rakennerahastojen toiminnan perustana olevat menettelyt poikkeavat toisistaan, Y. ottaa huomioon, että kuluvan tukikauden puoleenväliin mennessä sosiaalirahaston rahoitustoiminta on jäänyt selvästi jälkeen rahoitussuunnitelmasta, koska - neuvosto hyväksyi rakennerahastoja koskevat asetukset liian myöhään, - uuden tavoitteen 4 käyttöönotto edellytti täysin uusia tuen myöntämisperusteita ja sääntelyjä, eikä tavoitetta 4 aluksi tahdottu hyväksyä millään jäsenmaiden hallinnoissa ja yrityksissä, - sisäiset koordinaatio-ongelmat, joita asianomaisilla komission pääosastoilla (V, XVI, IV) oli käsiteltäviksi jätettyjen ohjelmien tarkistuksessa, aiheuttivat myöhästymistä suunnitteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä, - jäsenvaltion ja komission erilaiset käsitykset Euroopan sosiaalirahaston tavoitteiden toteuttamiseen tähtäävistä konkreettisista toimenpiteistä hidastivat joissakin tapauksissa ohjelmien hyväksymistä, - lisämäärärahojen maksaminen riippuu globaalista (kansallisesta) toimeenpanoasteesta, jolloin yksittäisten (alueellisten) ohjelmien tosiasiallista toimeenpanoa ei oteta huomioon, - jäsenvaltiot ja alueet eivät aina ole antaneet tarpeellisia täydentäviä määrärahoja käyttöön, Z. ottaa huomioon, että yhden ohjelmakauden loppuvaiheessa lähes automaattisesti tapahtuva käyttämättä jääneiden sosiaalirahaston määrärahojen siirtäminen seuraaville varainhoitovuosille johtaa määrärahojen kasautumiseen siinä määrin, että jäsenvaltioiden hyväksikäyttökapasiteetti ylittyy, Haasteet sosiaalirahastolle AA. ottaa huomioon, että uudistetun sosiaalirahaston pitää sopia yhteen Amsterdamin sopimuksen työllisyyspoliittisten tavoitteiden kanssa, AB. ottaa huomioon, että teollisten muutosten vauhti kiihtyy jatkuvasti, jolloin muutokset edellyttävät lukuisia uusia pätevyyksiä ja mitätöivät toisaalta monia vanhoja pätevyyksiä, ja ettei pääosa työntekijöistä kuitenkaan pysty jatkuvasti osallistumaan ammatilliseen koulutukseen ja täydennyskoulutukseen, joten työmarkkinoilla jo nyt esiintyvä kuilu vaadittavan ja todellisen pätevyyden välillä kasvaa edelleen, AC. ottaa huomioon, että teollisista muutoksista johtuvan työttömyysuhan alaisina ovat erityisesti työntekijät, joiden pätevyystaso on alhainen, ja yli 45- vuotiaat työntekijät, AD. ottaa huomioon, että työelämän muuttuminen tulee vaatimaan uusien työn muotojen lisäksi työntekijöiden ansiotyöjaksojen ja ammatillisen täydennyskoulutuksen jaksojen vuorottelua elinikäisen oppimisen periaatteen mukaisesti, AE. ottaa huomioon, ettei mikään Euroopan unionin jäsenvaltio ole vielä riittävässä määrin varautunut näihin vaatimuksiin, joita tulevaisuudessa asetetaan ammatillisen koulutuksen ja täydennyskoulutuksen järjestelmille, AF. ottaa huomioon, että Euroopan unionin kilpailukyky maailmanmarkkinoilla riippuu ratkaisevasti siitä, missä määrin on mahdollista saada tulevaisuudessa menestyviä teollisuudenaloja ja korkeatasoisimpia palveluja sijoittumaan Euroopan unioniin, mikä edellyttää ehdottomasti myös asianmukaisen pätevyyden omaavaa työvoimapotentiaalia, AG. ottaa huomioon, että Euroopan unionin 18 miljoonasta virallisesti rekisteröidystä työttömästä yli neljännes, nimittäin 5 miljoonaa, on alle 25- vuotiaita nuoria, AH. ottaa huomioon, että naisista on työttömänä suurempi prosenttimäärä kuin miehistä (12,5 %/9,5 %), AI. ottaa huomioon, että pitkäaikaistyöttömien osuus työttömien kokonaismäärästä on noussut yli 50 prosenttiin ja että yli 30 prosenttia työttömistä on ollut ilman työtä jopa yli kaksi vuotta; viimeksi mainituista suhteellisesti eniten on naisia ja yli 45-vuotiaita, AJ. ottaa huomioon, että kymmenesosa työttömistä on vammaisia ja että vammaisten osuus työttömistä on suhteettoman suuri, AK. ottaa huomioon, että sosiaalisesti syrjäytyneistä huomattavasti suurempi osa kuin muusta väestöstä on työttömänä, AL. ottaa huomioon, että työllisyyskriisin voittamiseksi on hyödynnettävä kuntayhtymien, työmarkkinaosapuolten ja hallituksen ulkopuolisten järjestöjen välisiä yhteistyömuotoja paikallis- ja aluetasolla, AM. ottaa huomioon, että sosiaalirahaston tehtäviä on jo usein aiemminkin täytynyt muuttaa uusia haasteita vastaaviksi, Niukat rahavarat ja niiden suunnitelmallinen käyttäminen AN. ottaa huomioon, että komission käsityksen mukaan rakennerahastojen rahoitusvälineet on vuodesta 2000 lähtien ensi kertaa tarkoitus määrittää prosenttiosuutena bruttokansantuotteesta (0,46 %), mikä tarkoittaa dynaamista sopeuttamista talouskasvuun ja inflaatioon, AO. ottaa huomioon, että uusissa sosiaalipoliittisissa olosuhteissa on välttämätöntä määritellä kriteerit uudelleen ja sovittaa ne paremmin erityisesti kaupunkialueilla elävien ihmisten tarpeisiin, jotta taloudellisten resurssien täydellinen ja tehokas hyödyntäminen olisi helpompaa, AP. ottaa huomioon, että niukkoja määrärahoja on mahdollisimman hyvän tehokkuuden varmistamiseksi käytettävä suunnitelmallisesti ja asianmukaisesti ja että kansallisten vaatimusten huomioon ottaminen määrärahojen jakamisen yhteydessä vaikeuttaa yhteisön politiikkoja vastaavaa suunnitelmallista ja asianmukaista jakamista eri rakennerahastoille, AQ. ottaa huomioon, ettei osaa rakennerahastojen määrärahoista pystytty kiinnittämään edellisellä ohjelmakaudella, mikä johti EU-varojen takaisinmaksuun kansallisille talouksille, AR. ottaa huomioon, ettei määrärahojen myöhäistä hyväksikäyttöä toimenpiteiden laadun valvonnasta huolimatta enää voida hyväksyä määrärahojen rajallisuuden tähden, AS. ottaa huomioon, että kannustin- tai palkkiojärjestelmä saattaa osaltaan vaikuttaa määrärahojen käyttöasteen paranemiseen, Laajeneminen AT. ottaa huomioon, että ennen Keski- ja Itä-Euroopan maiden jäsenyyttä pitäisi varata riittävästi valmisteluaikaa, jonka aikana välttämätön taloudellinen lähentymisprosessi voi edistyä yhteisön tukemana siten, ettei laajeneminen aiheuta uhkia taloudelliselle ja sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, AU. katsoo, että olisi arvioitava, ovatko rahastojen nykyiset rakenteet sopivia uusille jäsenvaltioille, joiden on ratkaistava ennen kaikkea kansalliset sopeuttamisongelmat, ja harkittava sitä, että perustetaan uusia jäsenvaltioita varten erityisrahasto, jonka tehtävänä on jäsenyyden toteutumiseen mennessä koordinoida kaikki hakijamaiden taloudellinen tuki ja joka tekee liittymisen huomattavasti helpommaksi, Euroopan parlamentin oikeudet osallistua päätöksentekoon AV. ottaa huomioon, että valtion ja hallitusten päämiesten Amsterdamissa neuvottelema sopimusehdotus antaa Euroopan parlamentille oikeuden osallistua päätöksentekoon ainoastaan Euroopan sosiaalirahaston toteuttamista koskevan asetuksen suhteen, ei kuitenkaan puite- eikä koordinointiasetusten suhteen, joita koskee hyväksyntämenettely (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 d artikla); Horisontaalinen ja alueellinen tuki 1. On vakuuttunut siitä, että rakennerahaston kaksiosainen toimintarakenne, s.o. määrärahojen kohdistaminen horisontaalisiin ja alueellisiin tavoitteisiin, tulisi sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle alueellisesti ja vertikaalisesti aiheutuvien uhkien tähden säilyttää myös kuluvan tukikauden päätyttyä, jolloin alueellisilla kohdealueilla pitää (alueellisten tavoitteiden lisäksi) myös tulevaisuudessa pyrkiä ESR:n horisontaalisiin tavoitteisiin; 2. Puoltaa rakennerahaston tavoitteiden ja yhteisön aloitteiden jyrkkää vähentämistä; 3. Vaatii yhdistämään horisontaaliset tavoitteet 3 ja 4 yhdeksi tavoitteeksi; 4. Puoltaa ainoastaan yhden inhimillisten voimavarojen tukemiseksi tarkoitetun yhteisöaloitteen säilyttämistä ja aloitteista NOW, Horizon, Integra ja Youthstart rahoitettujen toimenpiteiden jatkamista tämän uuden yhteisöaloitteen puitteissa, jota on täydennettävä Amsterdamin sopimusehdotuksessa esitetyn EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa tarkoitetuilla toimenpiteillä työmarkkinoilla ja työpaikalla tapahtuvan syrjinnän torjumiseksi, jotta edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia; 5. Vaatii riittävien varojen osoittamista sosiaalirahastosta myös muiden yhteisöaloitteiden puitteissa (esim. raja-alueiden tai taloudellisen rakennemuutoksen kohteena olevien alueiden hyväksi); Tukikelpoisten toimenpiteiden laajentaminen 6. Pitää laajan tukikelpoisten toimenpiteiden valikoiman sisällyttämistä sosiaalirahastoa koskevaan asetukseen tarpeellisena, jotta voidaan ottaa huomioon eri tavoin painottuneet ongelmat yhteisön jäsenvaltioissa; 7. Päätyy tietyissä kansalaisryhmissä esiintyvän korkean työttömyyden tähden siihen tulokseen, että on säilytettävä sosiaalirahaston puitteissa tukikelpoiset toimenpiteet (tavoite 3) nuorten työttömien, naisten, pitkäaikaistyöttömien, vammaisten ja sosiaalisesti syrjäytyneiden hyväksi; 8. Pitää tavoitteen 4 ja yhteisön aloitteen ADAPT yhteydessä aloitettua ennalta ehkäisevää työmarkkinapolitiikkaa välttämättömänä, jolloin ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä (ennen tavoite 4) on laajennettava asteittain, jotta estetään se, että jäsenvaltiot turvautuvat pelkästään perinteisiin parannustoimenpiteisiin; on sitä mieltä, että myös talouselämän on täytettävä rahoitukselliset velvoitteensa, ja puoltaa työmarkkinaosapuolten vahvempaa sitoutumista; 9. Vaatii innovatiivisten ja rajat ylittävien toimenpiteiden säilyttämistä yhteisöaloitteessa; 10. Vaatii lisäksi vahvistamaan kaikkiaan ESR-tuen innovatiivista luonnetta ja laajentamaan tukitoimenpiteitä uusilla toimintakentillä, jolloin olisi erityisesti otettava huomioon ainakin seuraavat toimenpiteet ja tavoitteenasettelut: - akateemisen loppututkinnon suorittamisen jälkeisen jatkokoulutuksen tukeminen, jotta pystytään vastaamaan työmarkkinoilla vallitsevan pätevän työvoiman tarjonnan ja kysynnän välisen epäsuhdan aiheuttamiin seurauksiin; tämän tulee tapahtua yhteistyössä korkeakoulujen, työmarkkinaosapuolten ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa, - paikallisten työllisyysaloitteiden tukeminen, - uusien työaikamallien kehittämisen tukeminen, - sellaisten toimenpiteiden tukeminen, jotka avaavat työllistymismahdollisuuksia «kolmannessa järjestelmässä», kuten esimerkiksi sosiaalipalvelujen, kulttuuripalvelujen ja ympäristöpalvelujen alalla, - ammattikoulutusjärjestelmien rakentamisen, mukauttamisen ja kehittämisen tukeminen erityisesti elinikäisen oppimisen näkökulmasta, - ammatin ohella suoritettavan täydennyskoulutuksen tehostaminen erityisesti alhaisen pätevyystason omaavia työntekijöitä varten, - yli 45-vuotiaiden, erityisesti pitkäaikaistyöttömyyden uhan alaisten työntekijöiden uudelleenkoulutuksen ja ammatillisen uudelleenorientoitumisen sekä työllistymiskyvyn ylläpitämisen tukeminen, - oheistoimenpiteet (esimerkiksi lasten ja omaisten hoidon järjestäminen), jotka edistävät sosiaalirahastojen tuen ohjaamista naisten hyväksi mainstreaming-periaatteen mukaisesti, - ympäristönsuojelun alaan liittyvän työllistymistä edistävän koulutustarjonnan tukeminen, - määräaikaiset sosiaalipedagogiset taustatoimenpiteet, joita käytetään työnsaannin jälkeisessä vaiheessa pitkäaikaistyöttömien, naisten, nuorten ja vammaisten sekä sosiaalisesti heikossa asemassa olevien työssäkäynnin pysyvyyden edistämiseen ja heidän integrointiinsa takaisin työelämään, - taustatoimenpiteet (esimerkiksi ammatinvalinnan ohjaus ja ammattiin orientoituminen), joilla tuetaan tiettyjen, sosiaalisen syrjäytymisen uhan alaisten työntekijöiden sijoittumista takaisin työmarkkinoille, ja toimenpiteet lukutaidottomuuden torjumiseksi, - erityistoimenpiteet, joilla helpotetaan vammaisten osallistumista kaikkiin sosiaalirahaston tukemiin toimenpiteisiin, - pätevöittämistoimia yritystoiminnan aloittaville; 11. Vaatii erityisesti edistämään toimenpiteitä, jotka parantavat naisten mahdollisuuksia osallistua eri aloitteisiin (naisten etujen sisällyttäminen yleispolitiikkaan), mm. hoitoa tarvitsevista henkilöistä huolehtimiseen tai sorretun ihmisryhmän suosimiseen liittyviin toimiin; 12. Vaatii, että säilytetään ja otetaan tehokkaan tarkistuksen kohteeksi se periaate, jonka mukaan pyrkiminen miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin työmarkkinoilla on yhteisön tavoitteena, johon rakennepoliittisen toiminnan täytyy myötävaikuttaa; Määrärahojen jakaminen 13. Vaatii jakamaan rakennerahastoille varatut määrärahat lähinnä yhteisön poliittisten tärkeysjärjestysten mukaisesti rakennerahastoihin, jolloin sosiaalirahaston erityisroolin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäjänä sekä sen poliittisen etusijan, jonka yhteisö antaa työllisyyden edistämiselle, tulee ilmetä myös vastaavan suuruisena rahoituksena; 14. Vaatii, että rakennerahastojen määrärahat jaetaan yksittäisille rahastoille, ennen kuin määrärahat siirretään sosiaalirahastosta jäsenvaltioille ja alueille objektiivisiin arviointiperusteisiin (BKT asukasta kohti, työttömyysaste ja työttömien lukumäärä, kohderyhmien työttömyys, tulonjako jne.) pohjautuvan tarveharkinnan perusteella; Varanto ja kannustinjärjestelmä 15. Pitää viisi prosenttia sosiaalirahaston määrärahoista käsittävän varannon perustamista sopivana keinona varautua myös rahojen siirron osalta niiden ongelmatilanteiden mahdolliseen muuttumiseen, joita rakennerahastojen on tarkoitus torjua; 16. Ehdottaa tämän varannon käyttämistä hyvään määrärahojen käyttötehokkuuteen tähtäävänä kannustimena siten, että se annetaan muuttuvat ongelmatilanteet huomioon ottaen kolmelle viimeiselle ohjelmavuodelle (2005 - 2007) palkinnoksi niille jäsenvaltioille ja alueille, jotka ovat kolmena ensimmäisenä ohjelmavuotena hyödyntäneet parhaiten niiden käyttöön annettuja sosiaalirahaston määrärahoja, jolloin myös toimenpiteiden laadun tulee määrärahojen kiinnittämisen ohella olla arviointiperusteena; Käyttämättä jääneiden määrärahojen uudelleenkohdistaminen 17. Ehdottaa, että asetusuudistuksessa varaudutaan tarpeellisin keinoin siihen, että komissio voi, heti kun käy selväksi, ettei annettuja määrärahoja pystytä yhdessä jäsenvaltiossa tai yhdellä alueella kokonaan kiinnittämään asianomaiselle vuodelle, sopia kyseisen jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten kanssa asian korjaamiseen tähtäävistä toimenpiteistä, joiden täytäntöönpanosta uusien määrärahojen siirtäminen on tehtävä riippuvaiseksi; 18. Vaatii, että komissio, mikäli kolmannen ohjelmavuoden päätyttyä (2002) suoritettavan tarkastuksen ja kuudennen ohjelmavuoden päätyttyä (2005) suoritettavan uusintatarkastuksen perusteella ilmenee, etteivät sovitut toimenpiteet ole johtaneet määrärahojen sataprosenttiseen kiinnittämiseen, asettaa käyttämättä jääneet määrärahat saman valtion muiden alueiden ja toisella kierroksella muiden jäsenvaltioiden käytettäväksi, jolloin edunsaaja- alueet ja -valtiot valitaan käyttäen arviointiperusteena sekä määrärahojen kiinnittämisen astetta että suoritettujen toimenpiteiden laatua; 19. Ehdottaa, että komissio antaa nämä takaisin saadut määrärahat esimerkillisille toimenpiteille, joiden leviämistä tai uusimista samassa tai toisessa jäsenvaltiossa se pitää aiheellisena; 20. Pitää aiheellisena sosiaalirahaston tuen nostamista mainituissa tapauksissa 90 prosenttiin sellaisilla epäsuotuisilla alueilla, joilla henkeä kohti laskettu bruttokansantuote on alle 75 prosenttia EU:n keskiarvosta, ja 70 prosenttiin muualla yhteisössä, jotta määrärahat voitaisiin käyttää nopeasti aiheuttamatta liiallista taloudellista rasitusta yhteistyökumppaneille ja jotta toiminnan palkkioluonne korostuisi; Yhteistyöhön osallistuminen 21. Puoltaa suunnittelumenettelyjen merkittävää yksinkertaistamista; 22. Vaatii, että komission määräysvaltaa laajennetaan määriteltäessä sosiaalirahaston tukitoiminnan tavoitteita ja vastavetona annetaan toissijaisuusperiaatetta soveltaen jäsenvaltioille, alueille ja paikallisille kuntayhtymille enemmän pelivaraa konkreettisten toimenpiteiden toteuttamisessa; 23. Vaatii, että myös työmarkkinaosapuolet voivat osallistua komission ja alueellisten kuntayhtymien välisiin tukitoiminnan puitteita koskeviin neuvotteluihin ja myös kansalaisjärjestöjen ja muiden sosiaaliryhmien edustajat voivat osallistua toteutukseen ja arviointiin; 24. Ehdottaa, että komissio muotoilee kulloinkin vastuullisten jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason elinten kanssa käytävissä tukitoiminnan puitteita koskevissa neuvotteluissa määrällisiä ja laadullisia tavoitteita, jolloin jäsenvaltioissa, alueilla ja paikallisissa kuntayhtymissä vastuullisten elinten tehtäväksi jäisi valita sosiaalirahastoa koskevan asetuksen puitteissa tukikelpoiset, komission kanssa sovittujen tavoitteiden saavuttamista edistävät toimenpiteet; 25. Vaatii, että mainittujen neuvottelujen puitteissa laaditaan ja vahvistetaan yhteisiä arviointiperusteita, joiden avulla voidaan tarkistaa sovitut tavoitteet; komission on tässä yhteydessä pidettävä huolta siitä, että arviointiperusteet ovat vertailukelpoisia Euroopan tasolla; vaatii myös jäsenvaltioiden velvoittamista perustamaan tätä tarkoitusta varten sopivia arviointijärjestelmiä; 26. Ehdottaa, että komissio voisi jäsenvaltioiden tekemiä ehdotuksia koskevissa neuvotteluissa vahvistaa summan, joka olisi korkeintaan 40 prosenttia käytettävissä olevista sosiaalirahaston määrärahoista, tiettyjen tavoitteiden saavuttamiseen tai tiettyjen kohderyhmien hyväksi suoritettaviin toimenpiteisiin, jotta voidaan korjata jäsenvaltioiden suunnitelmissa eri kohderyhmien ja kohteiden välillä mahdollisesti esiintyvä epätasapaino; 27. Vaatii yhtenäistetyn ohjelmasuunnittelun johdonmukaista jatkamista useamman rahaston rahoittamissa ohjelmissa; Hallinnon yksinkertaistaminen 28. On sitä mieltä, että sosiaalirahaston tukitoimien toteuttamisessa esiintyvät ongelmat ovat luonteeltaan ennen kaikkea hallintoteknisiä ja johtuvat ensisijaisesti jäsenvaltioista; 29. On sitä mieltä, että rakennerahastojen hallintomääräyksiä on yhdenmukaistettava niin paljon kuin mahdollista, mutta kuitenkin niin että sosiaalirahaston itsenäisyys säilyy; 30. Katsoo myös, että tarvitaan vastaava kansallisten hallintomenettelyjen harmonisointi; 31. Katsoo tarpeelliseksi, että suunnittelu- ja hyväksymismenettelyjä yksinkertaistetaan lisäämällä yhtenäisten suunnitteluasiakirjojen käyttöä sen sijaan että yhteisön tukikehykset ja toimenpideohjelmat suunnitellaan ja hyväksytään erikseen; 32. Pitää välttämättömänä, että sosiaalirahaston varojen ohjaamista lopullisille edunsaajille nopeutetaan siten, että he saavat määrärahat asetuksessa säädetyn kolmen kuukauden maksuajan kuluessa; 33. Ehdottaa, että maksujen nopeuttamiseksi tarkennetaan muodollisuuksia määräämällä jokaiselle hallintoelimelle, jonka kautta sosiaalirahaston maksut kulkevat, neljäntoista päivän määräaika maksujen eteenpäin siirtämiselle, 34. Esittää määrärahojen hallinnoinnin yksinkertaistamiseksi, että harkittaisiin vuosimaksujen käyttöönottamista kolmessa erässä tapahtuvan maksamisen sijasta sekä ESR:n varojen käytön tehostamista siten, että sovitaan jäsenvaltioiden kanssa «maksuketjuista»; Rinnakkaisuus 35. On sitä mieltä, että jäsenvaltioiden strategiseen sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaan käyttämät menot eivät saa joutua kaikkialla vallitsevien budjettisäästöpyrkimysten uhriksi; 36. Vaatii siksi määrärahojen rinnakkaisuuden periaatteen tarkempaa määrittelyä ja tiukempaa tarkistamista sekä mahdollisesti sosiaalirahastojen tuen maksamatta jättämistä, jos periaatetta ei noudateta; 37. Vaatii, että yhteisrahoitus säilytetään ja että jäsenvaltioiden annetaan itse päättää, millä tavalla ne hankkivat yhteisrahoitukseen tarvittavat varat, jolloin yhteisrahoitukseksi voisi katsoa myös alueiden tai yksityisten avustukset sekä ilmaisten tilojen käyttöön antaminen sosiaalirahaston toimien toteuttamiseksi, mikäli ne on määritelty suunnitteluasiakirjassa esitetyissä yksiselitteisissä säännöissä; Eurooppalainen työllisyysstrategia 38. Vaatii, että sosiaalirahaston toiminnan toteuttamisen puitteissa saadut kokemukset otetaan huomioon Eurooppa-neuvoston neuvotteluissa, jotka koskevat Amsterdamin sopimuksen työllisyyteen liittyvässä osassa säädettyjä neuvoston ja komission vuosittaisia kertomuksia työllisyydestä ja että sosiaalirahaston toiminta sovitetaan yhteen työllisyyspoliittisten suuntaviivojen kanssa; Laajeneminen 39. On sitä mieltä, että Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisen yhteydessä on maiden ottamisen mukaan Euroopan unionin rakennetukitoimintaan tapahduttava asteittain, mikä edellyttää myös sellaisia inhimillisten voimavarojen hyväksi suunnattavia toimia, jotka vastaavat sosiaalirahaston yhteisön sisällä tukemia toimenpiteitä; 40. Puoltaa sen tähden määrärahojen lisäämistä vastaavasti; Voimaantulo/siirtymävuosi 41. Kehottaa komissiota ja neuvostoa ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin, jotta uudistetut rakennerahastoja koskevat asetukset tulevat ajoissa voimaan; 42. Vaatii siinä tapauksessa, että uutta rakennerahastoa koskevat asetukset hyväksytään vasta 1.1.1999 jälkeen, jatkamaan tähänastista tukitoimintaa yhden siirtymävuoden ajan kuluvasta tukikaudesta seuraavaan tukikauteen tapahtuvan saumattoman siirtymisen varmistamiseksi. 43. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.