Erityiskertomus Erillisvirastot eivät  
käytä avustuksia aina 
tarkoituksenmukaisesti  
tai ilmeisen vaikuttavalla 
tavallaFI 2016  nro 12
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut: eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-4714-8 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/549276 QJ-AB-16-009-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-4666-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/003151 QJ-AB-16-009-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-4670-7 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/490613 QJ-AB-16-009-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Erillisvirastot eivät 
käytä avustuksia aina 
tarkoituksenmukaisesti 
tai ilmeisen vaikuttavalla 
tavalla
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 12
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tarkastuksen toimitti IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Milan Martin 
Cvikl. Jaosto on erikoistunut tarkastuksiin, jotka koskevat tuloja, tutkimusta ja sisäisiä politiikkoja, rahoitus- ja talousalan 
ohjausta sekä Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Louis 
Galean johdolla. Siinä avustivat kabinettipäällikkö Jacques Sciberras ja kabinettiavustaja Anna Fiteni. Tehtävävastaava 
Marc Mc Guinness veti tarkastustiimiä, johon kuuluivat tarkastajat Jasmine Mitterbuchner, Christos Alexandrou, Kostadin 
Dimov, Nour-Eddine Hachiby, Paris Kaklamanos, Alexandre-Kim Hugé, Juan Antonio Vazquez Rivera, Wolfgang Stolz sekä 
Eddy Struyvelt.
Vasemmalta oikealle:  J. Mitterbuchner, L. Galea, A. Fiteni, M. Mc Guinness.

03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenneluettelo
 Sanasto
I–IV Tiivistelmä
1–10  Johdanto
7–8 Virastojen antamien avustusten erityispiirteitä
9–10  Roolit ja vastuualueet
11–15  Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
11–13  Tarkastuksen laajuus
14–15  Tarkastustapa
16–51  Huomautukset
17–31  Virastot eivät pyrkineet käyttämään kaikkia rahoitusvaihtoehtoja, avustukset eivät olleet aina 
kaikkein tarkoituksenmukaisin väline, eivätkä virastojen ohjelma-asiakirjat olleet täysin viraston 
tehtävien ja strategisten tavoitteiden mukaisia
17–27  Ennakkoarvioinnin seuranta oli riittämätöntä, minkä vuoksi virastot valitsivat epätarkoituksenmukaisia 
rahoitusvälineitä ja rahoituksen suunnittelu oli puutteellista
28–31  Vuotuiset ohjelma-asiakirjat olivat epätäydellisiä, eikä virastojen rahoitusta koskevia toimia yhdistetty 
selvästi niiden tehtäviin ja strategisiin tavoitteisiin
32–41  Virastot noudattivat hyvin sääntöjä avustusten täytäntöönpanossa, mutta tiettyjen avustusten 
myöntämisessä, asiantuntijoiden valinnassa ja sisäisissä tarkastusmenettelyissä esiintyi puutteita
32–37  Joissakin tapauksissa avustuksensaajien valinta- ja avustuksenmyöntämismenettelyt eivät olleet täysin 
perusperiaatteiden mukaisia, ja eturistiriitojen potentiaalinen riski on yhä olemassa
38–41  Virastot ovat yleisesti ottaen parantaneet tuen täytäntöönpanoa ja valvontaa, mutta joitakin puutteita 
vielä on
42–51  Avustukset edistivät yleensä viraston politiikan täytäntöönpanoa, mutta virastot eivät 
onnistuneet luomaan riittäviä valvontajärjestelmiä, joilla ne olisivat voineet mitata tuella 
rahoitettavien toimintojensa yleistä vaikuttavuutta, ja jälkiarviointi puuttui kokonaan tai oli 
puutteellista
04 Sisällys 
52–57  Päätelmät ja suositukset
53 Avustusrahoitusvälineen tarkoituksenmukainen käyttö
54 Avustustoimien vuotuinen ohjelmointi
55 Avustusten myöntämismenettelyt
56 Ennakko- ja jälkitarkastukset
57 Keskeiset tulosindikaattorit ja jälkiarviointi
 Liite  — Otokset
 Komission ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin vastaukset
 Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen vastaus
 Euroopan ympäristökeskuksen vastaus
 Euroopan elintarviketurvallisuusviraston vastaus
 Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä 
huolehtivan viraston vastaukset
05
 Lyhenteet
Cedefop : Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus, Thessaloniki
CEPOL : Euroopan poliisiakatemia, Budapest
CPVO : Yhteisön kasvilajikevirasto, Angers
ECDC : Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus, Tukholma
EFSA : Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen, Parma
EIONET : Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkko
EIT: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti, Budapest
EMCDDA : Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Lissabon
EPIET : Kentällä toimivien epidemiologien eurooppalainen koulutusohjelma
ETC : Eurooppalaiset teemakeskukset ovat EYK:n jäsenvaltioiden laitosten muodostamia konsortioita, jotka 
käsittelevät tiettyä ympäristöön liittyvää aihetta ja joille EYK antaa tehtäväksi strategiassaan ja vuosittaisessa 
hallintosuunnitelmassaan määriteltyjä toimia. Teemakeskuksia on kuusi, ja ne käsittelevät seuraavia aiheita: 
ilman saastuminen ja ilmastonmuutoksen hillintä, biologinen monimuotoisuus, ilmastonmuutoksen vaikutukset, 
haavoittuvuus ja sopeutuminen, jätteiden ja materiaalien merkitys vihreässä taloudessa, sisä-, rannikko- ja 
merivedet sekä kaupunki-, maa- ja maaperäjärjestelmät.
EU, unioni : Euroopan unioni
Eurojust : Euroopan unionin oikeudellisen yhteistyön yksikkö, Haag
EYK : Euroopan ympäristökeskus, Kööpenhamina
Frontex : Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto, Varsova
GIO land : GMES-ohjelman ensivaiheen toiminnot
GMES : Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta
GSA : Euroopan GNSS-virasto, Praha
Horisontti 2020 : Horisontti 2020 on seitsemännen puiteohjelman seuraaja. Ohjelman alkuperäinen talousarvio 
kaudeksi 2014–2020 on lähes 80  miljardia  euroa, ja sen päätavoitteena on varmistaa, että Eurooppa tuottaa 
maailmanluokan tiedettä, poistaa innovoinnin esteitä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä 
innovaatioiden tuottamiseksi.
Keskeiset tulosindikaattorit : Keskeisiä tulosindikaattoreita käytetään organisaation menestyksen kannalta 
ratkaisevien tekijöiden mittaamiseen.
06 Lyhenteet 
Osaamis- ja innovaatioyhteisö : Osaamis- ja innovaatioyhteisö on korkea-asteen oppilaitosten, 
tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen erittäin autonominen 
yhteistyöryhmä, joka vastaa yhteiskunnallisiin haasteisiin kehittämällä tuotteita, palveluja ja prosesseja sekä 
huolehtimalla innovatiivisista yrittäjistä.
RACER : Relevantteja (tuloksiin liittyviä), hyväksyttyjä, uskottavia, selkeitä ja kestäviä keskeisiä tulosindikaattoreita 
(Relevant, accepted, credible, easy, robust)
Seitsemäs puiteohjelma : Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma oli 
Euroopan unionin tärkein tutkimusta ja innovointia tukeva väline ohjelmakaudella 2007–2013.
SMART-tavoitteet : Tarkat, mitattavat, saavutettavat, relevantit ja aikasidonnaiset tavoitteet (Specific, measurable, 
achievable, relevant and timed objectives).
Varainhoidon puiteasetus : EU:n virastoihin/valtuutettuihin elimiin sovellettava varainhoidon puiteasetus 
(komission delegoitu asetus (EU) N:o 1271/2013).
Varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt : Varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt (komission delegoitu 
asetus (EU) N:o 1268/2012). Soveltamissäännöissä selvennetään, miten varainhoitoasetuksen sääntöjä sovelletaan 
käytäntöön.
Varainhoitoasetus : Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä (EU, Euratom) N:o 966/2012. Varainhoitoasetuksen mukaan EU:n talousarvio on laadittava ja 
toteutettava siten, että varmistetaan moitteeton varainhoito sekä unionin taloudellisten etujen valvonta ja suojelu.
07
 Sanasto
36 artiklan mukaiset elimet : EFSAn perustamisasetuksen 36 artiklassa säädetään, millä perusteilla EFSAn 
toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivien jäsenvaltioiden organisaatioiden kanssa voidaan verkostoitua ja miten 
kyseiset organisaatiot voivat verkostoitua keskenään. EFSAn hallintoneuvosto on laatinut luettelon 36 artiklan 
mukaisesti avustuskelpoisista toimivaltaisista organisaatioista ja päivittää sitä.
Osaamiskolmio : Korkea-asteen koulutuksen panosta työpaikkojen ja kasvun luomiseen voidaan lisätä koulutuksen, 
tutkimuksen ja innovoinnin – osaamiskolmion kolmen sivun – välisten tiiviiden ja tehokkaiden yhteyksien avulla.
Palvelutasosopimus : Palvelutasosopimus voi olla osa palvelusopimusta. Siinä määritellään palvelutaso, joka 
vaaditaan tietyllä määrällä keskeisiä toiminta-aloja, jotka edustavat hankintaviranomaisen edellyttämiä tärkeimpiä 
laatuominaisuuksia.
Puitekumppanuussopimus : Puitekumppanuussopimus muodostaa pitkäaikaisen yhteistyömekanismin viraston 
ja avustuksensaajien välille. Sopimuksessa määritellään yhteiset tavoitteet, suunniteltujen avustustoimien luonne, 
erillisavustusten myöntämismenettely sekä kunkin osapuolen erillissopimusten mukaiset yleiset oikeudet ja 
velvoitteet. Puitekumppanuuden kesto on rajoitettu neljään vuoteen (poikkeuksena EIT, joka tekee seitsemän 
vuoden puitekumppanuuksia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa).
Virasto : Hajautetut virastot ovat EU:n toimielimistä irrallaan olevia elimiä, joilla on erillinen oikeushenkilön asema. 
Ne on perustettu määrittelemättömäksi ajaksi suorittamaan teknisiä, tieteellisiä tai hallinnollisia tehtäviä, jotka 
auttavat EU:n toimielimiä niiden toteuttaessa toimiaan. Lisäksi virastot tukevat EU:n ja kansallisten hallitusten välistä 
yhteistyötä kokoamalla EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten teknistä ja erityisasiantuntemusta.
Yhteistyösopimus : Yhteistyösopimus on väline, jonka avulla pyritään välttämään päällekkäistä työtä ja edistämään 
synergioita asiaankuuluvilla toiminta-aloilla. Sen virallisena muotona on usein yhteistyöpöytäkirja. Sopimus voidaan 
tehdä esimerkiksi osapuolten välisen teknisen yhteistyön parantamiseksi, jotta tietämystä voidaan jakaa sekä 
vaihtaa kokemuksia ja parhaita käytäntöjä asioissa, jotka kiinnostavat kumpaakin osapuolta.
08
 Tiivistelmä
I
Tilintarkastustuomioistuin on jo monen vuoden ajan kritisoinut joitakin avustusten hallinnoinnin näkökohtia tietty -
jen virastojen kirjanpitoa koskevissa erityisvuosikertomuksissaan. Kolmivuotiskautena 2013–2015 virastojen yhteiset 
avustusmenot olivat 740  miljoonaa  euroa. Saadakseen horisontaalisen kuvan avustusten käytöstä tilintarkastustuo -
mioistuin päätti tutkia käytössä olevat järjestelmät ja valvontatoimet viidessä eri virastossa: Euroopan innovaatio- ja 
teknologiainstituutissa (EIT), Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtivassa 
virastossa (Frontex), Euroopan ympäristökeskuksessa (EYK), Euroopan elintarviketurvallisuusvirastossa (EFSA) ja 
Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksessa (ECDC). Näiden viiden viraston avustusrahoitus on noin 92 pro -
senttia virastojen avustusrahoituksen kokonaismäärästä kyseisenä aikana.
II
Tutkimme
— oliko avustusten käyttö valittujen virastojen toimintatavoitteiden saavuttamisen kannalta tarkoituksenmukaista 
(verrattuna muihin keinoihin, kuten julkiseen hankintaan ja palvelutasosopimuksiin)
— jos avustuksia käytetään, valitaanko ehdotukset sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja onko niiden seuranta 
vaikuttavaa
— mitataanko ja arvioidaanko tuloksia ja vaikuttavuutta.
III
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tarkastetut virastot myönsivät ja maksoivat avustuksia yleensä sääntöjen 
mukaisesti. Suurin osa tarkastetuista virastoista ei ole ottanut riittävästi huomioon vaihtoehtoisia rahoitusmahdol -
lisuuksia, ja siksi avustukset eivät ole aina olleet paras keino virastojen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tarkastetut 
virastot eivät ole mitanneet myöntämiensä avustusten vaikuttavuutta. Parantamisen varaa on avustusten myöntä -
mismenettelyissä, valvontajärjestelmissä ja tulosten mittaamisessa. Jotkin puutteista ovat virastokohtaisia, mutta 
suurin osa niistä koskee useita tai kaikkia virastoja.
09 Tiivistelmä 
IV
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat viisi suositusta, joista hyötynevät kaikki tätä nykyä avustuksia käyttävät 
tai niiden käyttöä suunnittelevat virastot:
a) Virastojen olisi ennen avustusmenettelyjen käynnistämistä tutkittava, ovatko avustukset vaikuttavin väline. 
Yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja ja suoria myöntämismenettelyjä olisi käytettävä aina, kun siihen on 
perusteita.
b) Virastojen työohjelmissa olisi mainittava, mitkä toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa avustuksilla, millaisia tulok -
sia avustustoimilla odotetaan saatavan ja kuinka paljon taloudellisia ja henkilöresursseja suunnitellaan tarvitta -
van avustustoimien toteuttamiseen.
c) Erityisiä avustusmenettelyjä soveltavien virastojen olisi otettava käyttöön virallisia sisäisiä menettelyjä, joil -
la taataan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden toteutuminen ja suojaudutaan mahdollisilta 
eturistiriidoilta.
d) Virastojen olisi vahvistettava avustushankkeiden toteuttamista koskevia tarkastusjärjestelmiään.
e) Virastojen olisi luotava avustuksia koskeva valvonta- ja raportointijärjestelmä, joka perustuu tulos- ja vaikutus -
perusteisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin ja jälkiarvioinnin tuloksiin.
10
 Johdanto
01 
Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat perustaneet 41 virastoa ja muuta ha -
jautettua elintä. Virastojen vuoden 2015 kokonaistalousarvio oli noin 2,4 mil -
jardia euroa eli noin 1,5 prosenttia EU:n vuoden 2015 yleisestä talousarviosta. 
Virastoilla on erillinen oikeushenkilön asema, ja ne on perustettu määrittele -
mättömäksi ajaksi suorittamaan teknisiä, tieteellisiä tai hallinnollisia tehtäviä ja 
auttamaan näin EU:n toimielimiä, kun ne toteuttavat omia toimintapolitiikkojaan. 
Lisäksi ne tukevat EU:n ja kansallisten hallitusten välistä yhteistyötä kokoamalla 
yhteen EU:n toimielinten ja kansallisten viranomaisten teknistä ja erityisasiantun -
temusta. Virastot voivat tehtäviä suorittaessaan valita erilaisista rahoitusvälineis -
tä. Vaihtoehtoina ovat avustusrahoitus, julkinen hankinta ja muut mekanismit, ku -
ten yhteistyösopimukset tai ulkoistaminen (palvelutasosopimusten tekeminen).
02 
Virastojen avustusrahoitus kaksinkertaistui noin 166  miljoonasta  eurosta vuonna 
2013 noin 333 miljoonaan euroon vuonna 2015 (ks. kaavio 1 ). Kasvun suurimpana 
syynä oli lisääntynyt toiminta kolmessa virastossa, EIT:ssä, EYK:ssa ja Euroopan 
GNSS-virastossa (GSA). Kaavio 1Virastojen avustusmaksut vuosina 2013–2015
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin virastojen tietojen perusteella.miljoonaa euroa350
300
250
200
150
100
50
0
2013 2014 2015166 miljoonaa euroa240 miljoonaa euroa333 miljoonaa euroa
11 Johdanto 
03 
Yksitoista virastoa käyttää avustuksia toimintatavoitteidensa saavuttamiseksi 
(ks.  taulukko 1 ).Taulukko 1Virastojen avustusmaksut (2013–2015) rahoitetun toiminnan mukaan jaoteltuina
 Tutkimus, 
kehitys ja 
innovointiTieteellinen 
ja jäsen -
valtioiden 
yhteistyöSelvityksetTietojen 
keruu ja 
analysointiKoulutusYhteensä  
(miljoonaa 
euroa)Prosent -
tiosuus 
virastoa 
kohden
EIT1478,1     478,1 65 %
Frontex1 147, 8    147, 8 20 %
EYK1 17, 2 25,1   42,3 5 %
GSA 42,0     42,0 5 %
EFSA1 4,1 1,5 3,0  8,6 1 %
EMCDDA  7,1    7,1 1 %
ECDC1  0,8  5,5 6,3 1 %
CEPOL     3,5 3,5 1 %
Cedefop  2,0    2,0 <1 %
Eurojust  1,8    1,8 <1 %
CPVO   0,3   0,3 <1 %
Avustusmaksujen 
kokonaismäärä520,1 180,0 27,7 3,0 9,0 739,8100  
prosenttia
Toimintakohtaiset 
prosenttiosuudet70 % 24 % 4 % 1 % 1 % 100 %
1 Tarkastukseen valitut virastot.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin virastojen tietojen perusteella.
12 Johdanto 
04 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti viisi virastoa (EIT, Frontex, EYK, EFSA ja ECDC), 
joiden avustusmenot ovat 92 prosenttia avustusrahoitteisia toimia koskevista 
virastojen kokonaismenoista. Virastojen valinta perustui avustuksin rahoitettavan 
toiminnan tyyppiin, avustuksensaajien profiiliin ja maksujen määrään vuosina 
2013–2015. (ks. kaavio 2 ).Kaavio 2Valittujen virastojen avustusmenot vuosina 2013–2015
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin virastojen tietojen perusteella.miljoonaa euroa256
64
16
4
1
ECDC EYK EFSA EIT Frontex2013
2014
2015
05 
Tarkastukseen valittujen virastojen avustuksin rahoitettua toimintaa kuvataan 
laatikossa 1 .
13 Johdanto Laatikko 1
Tarkastettujen virastojen avustuksin rahoitettu toiminta
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT)
EIT antaa avustuksia osaamis- ja innovaatioyhteisöille, jotka koostuvat Euroopan innovointihankkeissa yhteis -
työtä tekevien ja yksittäisiä innovoijia ja yrittäjiä avustavien tai rahoittavien yksityisten yritysten sekä tutki -
mus- ja oppilaitosten muodostamista verkostoista. Vuonna 2014 EIT antoi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
avustusrahoitteiseen toimintaan 214 miljoonaa euroa (97 prosenttia vuosittaisesta talousarviostaan).
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (Frontex)
Frontex koordinoi siihen osallistuvien valtioiden välisiä (maalla, merellä ja ilmassa) suoritettavia yhteisope -
raatioita, joiden tarkoituksena on ulkorajojen turvallisuuden vahvistaminen. Vuonna 2014 lentotoimintaan 
liittyviin operaatioihin käytettiin kaksi miljoonaa euroa, merenkulkuun liittyviin operaatioihin 28  miljoo -
naa euroa ja maaoperaatioihin seitsemän miljoonaa euroa. Frontex koordinoi myös kotimaahan palauttamista 
Schengen-valtioiden välillä. Pyrkimyksenä on saada palauttamisesta mahdollisimman tehokasta ja kustannus -
vaikuttavaa yhteisten palauttamisoperaatioiden avulla. Frontexin on varmistettava, että rahoitustukea anne -
taan vain, jos perusoikeuskirjaa noudatetaan tarkasti. Vuonna 2014 Frontex antoi kahdeksan miljoonaa euroa 
kyseisiin operaatioihin. Avustuksiin liittyvien operaatioiden osuus Frontexin vuoden 2014 talousarviosta oli 
50 prosenttia.
Euroopan ympäristökeskus (EYK)
EYK:n tehtävänä on tarjota unionille ja jäsenvaltioille puolueetonta, luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa 
ympäristöasioista Euroopan tasolla. Tätä silmällä pitäen EYK tukee kuutta eurooppalaista teemakeskus -
ta avustuksin (kahdeksalla miljoonalla eurolla, joka on 18,5 prosenttia EYK:n vuoden 2014 talousarviosta). 
Lisäksi komissio on delegoinut EYK:lle GMES-ohjelman maakartoituspalvelujen ensivaiheen toimintojen (GIO 
land) täytäntöönpanon. Vuonna 2014 EYK myönsi osallistujavaltioille tämän ohjelman puitteissa avustuksia 
15 miljoonaa  euroa.
14 Johdanto Laatikko 1
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)
EFSA myöntää säännöllisesti avustuksia yhteisiin tieteellisiin hankkeisiin ja toimiin, jotka edistävät EFSAn teh -
tävää parantaa elintarviketurvallisuutta EU:ssa, eli tiedonkeruuseen, tieteellisten lausuntojen valmistelutyö -
hön ja muuhun tieteelliseen ja tekniseen apuun. Avustuksia voivat hakea vain toimivaltaisten organisaatioiden 
luetteloon merkityt julkiset elimet1, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet. EFSA myönsi vuonna 2014 avustuksina 
noin 3,5  miljoonaa  euroa eli neljä prosenttia vuotuisesta talousarviostaan.
Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskus (ECDC)
ECDC rahoittaa koulutustoimintaa, jolla tuetaan valmiuksien kehittämistä jäsenvaltioissa. Se tapahtuu järjes -
tämällä erityiskursseja ja kentällä toimivien epidemiologien eurooppalaisen koulutusohjelman (EPIET) avulla. 
Vuonna 2014 tähän koulutustoimintaan käytettiin noin kaksi miljoonaa euroa eli kolme prosenttia keskuksen 
vuotuisesta talousarviosta.
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28 päivänä tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä 
periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä 
menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1), 36 artikla. Artiklassa säädetään, millä perusteilla jäsenvaltioiden organisaatioiden kanssa voidaan 
verkostoitua ja miten kyseiset organisaatiot voivat verkostoitua keskenään. EFSAn hallintoneuvosto laatii luettelon 36 artiklan mukaisesti 
avustuskelpoisista toimivaltaisista organisaatioista ja päivittää sitä.
15 Johdanto 
06 
Virastojen avustustoimintaa ohjaavat yleiset varainhoitoasetukset2, soveltamis -
säännöt3 ja varainhoidon puiteasetus4, ellei virastojen perustamisasetuksissa (EIT 
ja Frontex) tai perussäädöksissä toisin määrätä. Seitsemättä puiteohjelmaa tai 
Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevia sääntöjä sovelletaan myös niihin virastoihin, 
jotka osallistuvat näihin ohjelmiin liittyvän tutkimustoiminnan rahoittamiseen 
(EIT, GSA).
Virastojen antamien avustusten erityispiirteitä
07 
Virastojen antamat avustukset ovat välitöntä vastikkeetonta rahoitusta avustuk -
sensaajille, jotka ovat tavallisesti erikoistuneita jäsenvaltioiden laitoksia/elimiä 
tai voittoa tuottamattomia järjestöjä. Avustuksin rahoitetun toiminnan tulokset 
jäävät avustuksensaajien omaisuudeksi. Avustuksilla rahoitetaan
a) toimia, joilla pyritään saavuttamaan jokin unionin toimintapoliittinen tavoite 
(”toimikohtaiset avustukset”)
b) sellaisen elimen toimintaa, joka tukee jotakin tiettyä tai yleistä viraston (unio -
nin) toimintapoliittista tavoitetta (”toiminta-avustukset”).5
08 
Varainhoitoasetuksessa säädetään seuraavista avustuksiin sovellettavista 
perusperiaatteista:
— Yhteisrahoitus: avustuksensaajan on vastattava osasta kustannuksista.
— Voiton tavoittelun kielto: avustuksen tarkoituksena tai tuloksena ei saa olla 
voiton tuottaminen avustuksen saajalle.
— Taannehtivuuskielto: avustuksia ei saa myöntää takautuvasti.
— Päällekkäisten avustusten kielto: samaan hankkeeseen voi myöntää vain 
yhden avustuksen.
— Avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteen toteutuminen on var -
mistettava koko prosessin ajan, ehdotuspyynnön julkaisemisesta sen 
päättymiseen.2 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY, 
Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1) 
(varainhoitoasetus).
3 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1268/2012, annettu 
29 päivänä lokakuuta 2012, 
unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU, Euratom) 
N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä 
(EUVL L 362, 31.12.2012, s. 1).
4 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 1271/2013, annettu 
30 päivänä syyskuuta 2013, 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen (EU, 
Euratom) N:o 966/2012 
208 artiklassa tarkoitettuja 
elimiä koskevasta 
varainhoidon 
puiteasetuksesta (EUVL L 328, 
7.12.2013, s. 42).
5 Ks. varainhoitoasetus, 
121 artikla.
16 Johdanto 
Roolit ja vastuualueet
09 
Virastoissa avustukset pannaan täytäntöön välillisen keskitetyn hallinnoinnin 
avulla. Tämän mukaisesti virastot vastaavat avustustoimintaansa koskevien mo -
nivuotisten ja vuosittaisten ohjelmien laatimisesta sekä (toiminnan ja rahoituk -
sen) toteutuksesta. Tapauksissa, joissa komissio delegoi jollekin virastolle tietyn 
avustustoimen täytäntöönpanon, kyseinen virasto on viime kädessä vastuussa 
avustusbudjetin toteutumisesta6. Virastojen avustustoiminnan vaikuttava hallin -
nointi onkin unionin politiikkojen ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkai -
sevan tärkeää.
10 
Virastot valvovat avustusten hallinnointia seuraavien järjestelmien avulla7:
a) viraston avustustoimien ja hankkeiden ennakko- ja jälkiarviointi
b) ehdotuspyyntömenettelyt ja arviointipaneelit
c) ennakko- ja jälkitarkastukset avustuksensaajien toimittamien kuluilmoitusten 
laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden varmistamiseksi
d) seuranta ja raportointi avustuksin rahoitetun toiminnan tulosten mittaami -
seksi keskeisten tulosindikaattorien avulla.6 Esimerkkinä GMES-ohjelman 
maakartoituspalvelujen 
ensivaiheen toimintojen (GIO 
land) täytäntöönpano, jonka 
komissio delegoi EYK:lle.
7 Ks. varainhoitoasetuksen 133 
ja 135 artikla sekä 
varainhoidon puiteasetuksen 
29 artiklan 4 kohta.
17
 Tarkastuksen laajuus ja 
tarkastustapa
Tarkastuksen laajuus
11 
Tilintarkastustuomioistuin on tuonut erityisvuosikertomuksissaan toistuvasti 
esiin avustusten hallinnoinnin puutteita, joita esiintyy erityisesti kuluilmoitusten 
ennakko- ja jälkitarkastuksissa, ulkoisen tarkastajan tekemien ennakkotarkastus -
ten luotettavuudessa, avustusten toiminnallisen täytäntöönpanon seurannassa ja 
aiheettomien maksujen takaisinperinnässä.
12 
Tämän vuoksi tarkastuksessa arvioitiin, miten virastot hallinnoivat avustuk -
sia ja pantiinko ne täytäntöön sääntöjen mukaisesti. Pääkysymys jaettiin 
seuraaviksi osakysymyksiksi:
a) Valitaanko virastoissa avustukset siksi, että ne ovat tarkoituksenmukaisin ra -
hoitusväline, ja onko avustuksin rahoitettava toiminta sovitettu asianmukai -
sesti yhteen virastojen toimeksiannon, strategisten tehtävien ja tavoitteiden 
kanssa?
b) Ovatko virastojen menettelyt sellaisia, että voidaan varmistaa ehdotusten 
valinta sovellettavien sääntöjen mukaisesti ja ehdotusten täytäntöönpanon 
vaikuttava seuranta?
c) Mitataanko ja arvioidaanko virastoissa avustuksin rahoitetun toiminnan tu -
loksia riittävästi?
13 
Tarkastuksessa kiinnitettiin huomio koko avustusten hallinnointiprosessiin. Siinä 
ei tutkittu virastojen myöntämien avustusten sosioekonomista vaikutusta.
18 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
Tarkastustapa
14 
Tarkastuksen yhteydessä toteutettiin seuraavat tarkastustoimet:
a) Paikan päällä viidessä virastossa (EIT, Frontex, EYK, EFSA ja ECDC) tehdyt 
tarkastuskäynnit. Tarkoituksena oli hankkia tarkastusevidenssiä avustusten 
hallinnointiin liittyvistä käytännöistä haastattelemalla tärkeimpiä toiminnasta 
ja hallinnosta vastaavia työntekijöitä, tarkastamalla asiakirjoja, analysoimalla 
sisäisiä valvontaprosesseja ja tutkimalla otosta, joka esitetään liitteessä .
b) Tarkastus, joka koski tarkastuskäyntejä varten valittujen viiden viraston pe -
rustamisasetuksia, monivuotisia ja vuotuisia työohjelmia, avustuksia koskevia 
ohjelma-asiakirjoja, avustusten hallinnointiohjeita ja avustuksia koskevia 
arviointikertomuksia.
c) Yksityiskohtainen analyysi 16 ehdotuspyyntömenettelystä ja 75 avustusmak -
susta, jotka olivat toteutuneet viidessä valitussa virastossa tammikuun 2013 ja 
maaliskuun 2015 välisenä aikana (ks. liite ).
15 
Tarkastuksessa otettiin huomioon yleinen varainhoitoasetus ja sen soveltamis -
säännöt, tarkastetun viraston sisäisen valvonnan standardit ja perustamisasetus 
sekä viraston toimintapolitiikan alaan liittyvät monivuotiset toimintakehykset.
19
 Huomautukset
16 
Huomautukset jakaantuvat kolmeen osan, jotka vastaavat kohdassa 12 esitettyjä 
osakysymyksiä: a) rahoitusvälineen strateginen valinta, b) päätöksen täytäntöön -
pano ja c) tulosten mittaaminen.
Virastot eivät pyrkineet käyttämään kaikkia 
rahoitusvaihtoehtoja, avustukset eivät olleet aina 
kaikkein tarkoituksenmukaisin väline, eivätkä 
virastojen ohjelma-asiakirjat olleet täysin viraston 
tehtävien ja strategisten tavoitteiden mukaisia
Ennakkoarvioinnin seuranta oli riittämätöntä, minkä vuoksi 
virastot valitsivat epätarkoituksenmukaisia rahoitusvälineitä 
ja rahoituksen suunnittelu oli puutteellista
Ennakkoarviointien puutteellinen seuranta
17 
Virastojen on arvioitava ennakolta, ovatko niiden ohjelmat ja toiminta moitteet -
toman varainhoidon periaatteen mukaisia. Ennakkoarvioinnissa on otettava huo -
mioon muun muassa EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo, tarkoituksenmukai -
simman toteutusmenetelmän valinta, valitun menetelmän kustannustehokkuus 
ja vastaavista hankkeista aiemmin saadut kokemukset8.
18 
EYK ja EFSA suorittivat perusteelliset ennakkoarvioinnit, ennen kuin ne julkaisi -
vat omat ehdotuspyyntönsä. EFSAn tieteellisen yhteistyön etenemissuunnitelma 
2014–2016 on esimerkki hyvästä ennakkoarviointikäytännöstä. Sen tärkeimpänä 
tavoitteena oli parantaa tulevaisuudessa myönnettävien avustusten vaikutta -
vuutta ja tehokkuutta, ja samalla arvioitiin viraston mukaantulon tuomaa lisäar -
voa (ks.  laatikko 2 ).8 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
18 artiklan 1 kohta.
20 Huomautukset 
19 
Tärkeä osa vaikuttavaa ennakkoarviointia on aiemman kokemuksen hyödyntä -
minen. Vuonna 2011 laaditussa EIT:n vaikutustenarvioinnissa, johon oli koottu 
ennakkoarviointivaatimukset9, painotettiin, että on tärkeää ottaa käyttöön tehok -
kaat seurantamenettelyt, joiden avulla mitataan EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen tuloksia10. EIT:ssä on parhaillaan perusteilla tällainen seurantajärjestelmä 
(ks. laatikko 6  ja kohta 45). Mainitut tuloksellisuusseurannan puutteet vaikutta -
vat kilpailuun perustuvan tarkistusmekanismin täytäntöönpanoon EIT:ssä11.9 Komissio teki ennakkoarvioinnin 
ja sen yhteydessä esitettiin 
ehdotus EIT:n perustamisasetuk -
sen tarkistamiseksi.
10 SEC(2011) 1433 final, 30.11.2011, 
”Impact Assessment – integra -
ting ex-ante evaluation 
requirements” (vaikutustenarvi -
ointi, jossa käsitellään 
ennakkoarviointivaatimusten 
yhdistämistä), suositukset 4 ja 5.
11 EIT:n perustamisasetuksen 
14 artiklan 7 kohdassa 
säädetään kilpailuun perustu -
vasta tarkistusmekanismista, 
johon EIT:n rahoituksen 
myöntäminen osaamis- ja 
innovaatioyhteisöille perustuu. 
Rahoitukseen sisältyy kiinteänä 
tukena maksettava osa 
(60 prosenttia, joka jaetaan 
tasan osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen kesken) ja kilpailurahoi -
tusosa (40 prosenttia). Kilpailuun 
perustuva rahoitus myönnetään 
kolmen painoarvoltaan 
yhtäläisen kriteerin perusteella: 
1) osaamis- ja innovaatioyhtei -
sön aiemmin saavuttamat 
tulokset, 2) osaamis- ja 
innovaatioyhteisön ehdotettu 
liiketoimintasuunnitelma ja 
alustava talousarvio, 3) 
osaamis- ja innovaatioyhteisön 
monivuotisen strategian 
täytäntöönpano. Ks. myös 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 4/2016 
”Euroopan innovaatio- ja 
teknologiainstituutin on 
muutettava täytäntöönpa -
nomekanismejaan ja osittain 
suunnitteluaan odotetun 
vaikutuksen aikaansaamiseksi”, 
kohta 73 ( http://eca.europa.eu ).EFSA hyödynsi kokemuksiaan ottaessaan käyttöön uusia ja vaikuttavampia 
avustuskonsepteja vuonna 2015
EFSA suoritti ennakkoarvion tarkoituksenaan lujittaa jäsenvaltioiden kanssa tehtävää tieteellistä yhteistyötä 
tulevaisuudessa. Tätä varten se aloitti vuonna 2013 neuvottelut oman koordinointikeskusten verkostonsa ja 
tieteellisen yhteistyön keskusteluryhmän neuvoa-antavan foorumin ( Advisory Forum Discussion Group on 
Scientific Cooperation) kanssa. EFSA teetti myös ulkoisen arvioinnin siitä, miten sen käynnissä olevat avustus- 
ja hankintahankkeet vaikuttavat viraston suoriutumiseen tehtävistään. EFSA analysoi näistä arvioinneista saa -
dut tulokset ja suositukset laatiessaan tieteellisen yhteistyön etenemissuunnitelman 2014–2016. Siinä otettiin 
käyttöön uudet ja entistä vaikuttavammat avustuskonseptit: aihekohtaiset avustukset (aiheena esimerkiksi 
mikrobiset elintarvikeperäiset patogeenit) ja avustukset yhteishankkeisiin (esimerkiksi VectorNet).
Aihekohtaisia avustuksia myönnetään nyt laaja-alaisiin painopisteaiheisiin, jotka on määritetty jo etukäteen 
yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. EFSA nostaa avustuksen enimmäissumman 500 000  euroon kannustaakseen 
laajoja strategisia hanke-ehdotuksia. Samalla se laskee rahoitusosuuttaan 50 prosenttiin (erillisavustusten 
rahoitusosuus oli aiemmin 90 prosenttia). EFSA odottaa näiden uusien avustusten tuovan enemmän lisäarvoa 
tieteelliseen yhteistyötoimintaansa ja lisäävän yhteistyön kustannustehokkuutta.Laatikko 2
21 Huomautukset 
Epätarkoituksenmukaiset rahoitusvälineet
20 
Virastojen pyrkiessä täyttämään annetut tehtävänsä niiden ainoina rahoitusvä -
linevaihtoehtoina ovat avustusrahoitus, julkinen hankinta ja muut mekanismit, 
kuten yhteistyösopimukset tai ulkoistaminen (palvelutasosopimusten tekemi -
nen). Valinnan perustana olisi oltava viraston tarpeiden analysointi, sen resurssit, 
tavoitteet, kohteena olevat mahdolliset avustuksensaajat ja kustannustehok -
kuuden varmistamisen edellyttämä kilpailutuksen tarve. Osallistuvien yksiköi -
den on täytettävä viraston valitsemaa rahoitusvaihtoehtoa koskevat relevantit 
vaatimukset.
21 
Avustusmenettelyissä on julkisiin hankintoihin verrattuna tiukemmat tukikelpoi -
suusperusteet mutta löyhemmät rahoituksen myöntämisperusteet. Esimerkiksi 
ehdotettuja avustusmääriä ei arvioida sen mukaan, mikä on taloudellisesti edulli -
sin ehdotus12, kuten julkisissa hankinnoissa. Avustusrahoituksessa kilpailu yleensä 
ja erityisesti hintakilpailu voi olla hyvin vähäistä. Avustusrahoitus ei saisikaan olla 
rahoituksen oletusvaihtoehto, vaan siihen olisi turvauduttava vain, jos julkisen 
hankinnan vaihtoehto ei perustellusta syystä sovellu tilanteeseen.
22 
Tarkastetuissa virastoissa ei ole annettu sisäisen valvonnan standardien mukaisia 
erityisiä ohjeita ja kriteerejä, joiden avulla johto voi päättää, mikä on tiettyä teh -
tävää tai toimintaa varten tarkoituksenmukaisin rahoitusmekanismi.
23 
Jotkin tarkastetuista virastoista (Frontex, EFSA, ECDC) ovat myöntäneet avustuk -
sia hankkiakseen erityispalveluja tai tuotoksia sellaisilta julkisilta elimiltä, joilla on 
vankkaa erityisasiantuntemusta viraston omalla alalla. Ne ovat perustelleet tätä 
lähestymistapaa toteamalla, että niillä on velvoite lisätä yhteistyötä ja verkos -
toitumista kumppaneinaan olevien julkisten elinten kanssa. Lisäksi virastot ovat 
huomauttaneet, että ongelmia aiheutuu hankintasäännöistä, joilla rajoitetaan 
konsortioiden muodostamista ja suljetaan pois yksityisiä elimiä mahdollisten 
eturistiriitojen vuoksi. Tilintarkastustuomioistuin on kuitenkin havainnut tapauk -
sia, joissa kyseiset virastot joko käyttivät sekä avustuksia että julkisia hankintoja 
samantyyppisiin palveluihin (EFSA, Frontex) tai eivät olleet tutkineet muita vaih -
toehtoja (EFSA, ECDC). Ks. esimerkkejä laatikosta 3 .12 Avustusten myöntämistä 
koskevassa 
varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
203 artiklassa edellytetään 
ainoastaan arviointia siitä, että 
unionin varoja hoidetaan 
moitteettomasti.
22 Huomautukset 
Esimerkkejä tapauksista, joissa avustusten käyttö ei ole vaikuttavin väline
EFSA käyttää erillisavustuksia ja julkisia hankintoja tieteellisiin tutkimuksiin ja tiedonkeruutehtäviin
EFSA myöntää säännöllisesti erillisavustuksia hankkeisiin ja toimiin, jotka edistävät EFSAn tiedonkeruuseen, 
tieteellisten lausuntojen valmistelutyöhön ja muuhun tieteelliseen tutkimukseen liittyviä tehtäviä. Ehdo -
tuspyyntöön voivat vastata vain toimivaltaisten organisaatioiden luetteloon merkityt kumppaneina olevat 
julkiset elimet.
Lisäksi EFSA käynnistää hankintamenettelyjä, joiden aiheena on tieteellisten lausuntojen valmistelu ja lyhyet 
tieteelliset tutkimukset ja jotka ovat avoimia julkisille ja yksityisille elimille. Tällaisissa tapauksissa perustamis -
asetuksen 36 artiklassa13 mainitut organisaatiot ja muut organisaatiot menestyvät suhteessa 50:50. Tarkaste -
tuissa avustushankkeissa EFSA ei kuitenkaan ollut selvittänyt hankintavaihtoehdon mahdollisuutta.
Frontexin yhteisoperaatioihin liittyvä ilmavalvonta
Frontex on yleensä rahoittanut näitä operaatioita antamalla avustuksia operaatioon osallistuvien valtioiden vi -
ranomaisille. Avustussumma on vaihdellut 4 800 eurosta 6 900 euroon partiointitunnilta. Vuosina 2012 ja 2013 
Frontex käynnisti pilottihankkeita sen arvioimiseksi, voidaanko ilmavalvonta suorittaa hankintapalveluna. 
Tällöin sovittiin partiointitunnin korvaukseksi 2 250 euroa, joka kattaa kaikki kustannukset. Vuonna 2015 
Frontex käynnisti pilottihankkeista saatujen kokemusten perusteella hankintamenettelyn tehdäkseen puiteso -
pimuksia, joihin liittyy uudelleen kilpailuttaminen. Menettelyssä tuli valituksi 11 tarjousta (kuusi merialueiden 
ja viisi maa-alueiden ilmavalvontasopimusta). Tilintarkastustuomioistuimen suorittama merialueiden ilmaval -
vontaa koskeva vertaileva analyysi osoittaa, että yksityisillä elimillä on sopivampia ilmavalvontaan erikoistu -
neita pieniä koneita verrattuna kilpailuun osallistuneiden jäsenvaltioiden ehdottamiin suurehkoihin koneisiin, 
joita käytetään yleensä sotilastarkoituksiin tai siviili-ilmailuun. Keskimääräinen tuntihinta laski tämän johdosta 
2 300 euroon, kun se aiemmin oli ollut 5 700 euroa.
ECDC käyttää avustuksia tieteellisiin tutkimuksiin
ECDC käytti avustuksia tieteellisiin tutkimuksiin: ”Vaccine European New Integrated Collaboration Effort – 
Phase III” (VENICE III) (eurooppalainen uusi integroitu rokotusyhteistyöhanke, vaihe III) ja ”European Reference 
Laboratory Network for Tuberculosis” (ERLTB-net) (eurooppalainen tuberkuloosin viitelaboratorioverkosto). 
ECDC perusteli avustusten käyttöä historiallisilla syillä ja sillä, että avustusrahoitusmalli oli tuttu kumppaneille. 
Perusteluina olivat myös jaettu omistajuus ja saatujen tietojen salassapidon tärkeys. ECDC ei kuitenkaan tutki -
nut hankintavaihtoehdon käyttöä ennen ehdotuspyynnön käynnistämistä.
13 Asetuksen (EY) N:o 178/2002 36 artiklassa säädetään, millä perusteilla EFSAn toimeksiantoon kuuluvilla aloilla toimivien jäsenvaltioiden 
organisaatioiden kanssa voidaan verkostoitua. EFSAn hallintoneuvosto laatii luettelon jäsenvaltioiden nimeämistä toimivaltaisista julkisista 
organisaatioista ja päivittää sitä. Luetteloon kuuluu tätä nykyä noin 330 julkista elintä.Laatikko 3
23 Huomautukset 
Puutteet avustustoiminnan suunnittelussa
24 
Virastoille ja avustuksensaajille koituvan tarpeettoman suuren hallinnollisen taa -
kan välttämiseksi varainhoitoasetuksessa ja sen soveltamissäännöissä säädetään, 
että poikkeustapauksissa avustuksia voidaan myöntää suoraan ilman ehdotus -
pyyntöä14. Etenkin arvoltaan vähäisissä avustuksissa (alle 60 000  euroa) kannus -
tetaan käyttämään yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja, joilla helpotetaan 
avustusten hallinnointia15.
25 
Tarkastuksessa paljastui useita tapauksia, joissa tarkastetun viraston avustusten 
myöntämismenettely aiheutti merkittävää hallinnollista taakkaa sekä virastolle 
itselleen että avustuksensaajille, koska näitä vaihtoehtoja ei hyödynnetty (ks. 
esimerkki laatikosta 4 ).14 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 190 artik -
lan mukaisesti suoria 
avustuksia voidaan myöntää 
perussäädöksessä avustuskel -
poisiksi määritellyille julkisille 
elimille tai jäsenvaltioille, jos 
tuettavat hankkeet voi niiden 
erityispiirteiden vuoksi 
toteuttaa vain tietyntyyppi -
nen elin, jolla on tarvittavat 
tekniset valmiudet ja 
erityisosaaminen.
15 Varainhoitoasetuksen 123 ja 
124 artiklassa sekä 
varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
181 artiklassa säädetään 
yksikkökustannusten, 
kertakorvausten tai 
kiinteämääräisen rahoituksen 
maksamisen edellytyksistä.
Esimerkki avustusten myöntämismenettelystä, joka on aiheuttanut tarpeetonta 
hallinnollista taakkaa
ECDC Fellowship -sopimukset
ECDC lähettää joka vuosi EPIET Fellowship -tapahtumia edellisenä vuonna isännöineille hyväksytyille koulu -
tuskeskuksille kutsun jättää ehdotuksia puitekumppanuussopimusta koskevaan kilpailuun. Ennen EPIET Fello -
wship -puitesopimuksen tekemistä ECDC toteuttaa koko arviointimenettelyn rajoitetussa ehdotuspyynnössä 
ilmoitettujen kriteerien perusteella. Menettely on hallinnollisesti tarpeettoman raskas niin ECDC:lle itselleen 
kuin koulutuskeskuksillekin erityisesti siksi, että ECDC on jo sertifioinut nämä elimet hyväksytyiksi koulutus -
paikoiksi. ECDC olisi voinut käyttää suoria myöntämismenettelyjä16.
16 Varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 190 artiklan 1 kohdan f alakohta.Laatikko 4
26 
Epätarkoituksenmukainen avustusmuoto voi aiheuttaa huomattavaa tehotto -
muutta myös avustustoiminnan täytäntöönpanossa ja seurannassa. Virastot 
voivat käyttää paremmin hyödyksi yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja (ks. 
esimerkkejä laatikosta 5 ).
24 Huomautukset 
27 
EFSAn yksinkertaistettu kustannusvaihtoehto, jota se käyttää koordinointikes -
kustensa avustusrahoituksessa, on esimerkki hyvästä käytännöstä, kun kyse on 
arvoltaan vähäisten avustusten tehokkaasta täytäntöönpanosta. Koordinointikes -
kukset avustavat EFSAa verkostoitumiseen ja tieteelliseen yhteistyöhön liittyvän 
toiminnan käytännön toteutuksessa. Ne toimivat yhteystahona EFSAn ja toisaalta 
kansallisten elintarvikeviranomaisten, tutkimuslaitosten, kuluttajien ja muiden 
tahojen välillä. EFSA teki vuonna 2015 koordinointikeskustensa kanssa suoria 
monivuotisia avustussopimuksia, jotka koskivat ennalta määriteltävien toistuvien 
palvelujen tarjoamista. Kunkin koordinointikeskuksen vuosiavustus (arvoltaan vä -
häiset, alle 60 000 euron avustukset) perustui kertakorvaukseen, jonka EFSA laski 
käyttäen kahta lähdettä: a) seitsemän viimeisen yhteistyövuoden ajalta kerätyt 
kuluilmoitusten tiedot ja b) Eurostatin tiedot jäsenvaltioiden julkisen alan työn -
tekijöiden palkoista asianomaisissa jäsenvaltioissa. EFSA pystyi vuoden lopussa 
maksamaan vuotuisen avustuksen kokonaissumman toimitetuista palveluista 
ilman, että sen tarvitsi pyytää tositteita aiheutuneiden kulujen tosiasialllisesta 
määrästä. Kumppanien hallinnollinen taakka pieneni näin huomattavasti ja EFSAn 
ennakkotarkastuskulut vähenivät.Esimerkkejä epätarkoituksenmukaisista avustusmuodoista
EYK:n eurooppalaiset teemakeskukset ja EIONET
Eurooppalaiset teemakeskukset ovat osa Euroopan ympäristön tieto- ja seurantaverkkoa (EIONET), ja ne toimi -
vat viraston tukena sen työohjelmien toteuttamisessa. Perustaessaan teemakeskusta EYK tekee puitekumppa -
nuussopimuksia konsortioiden kanssa, koska kumppaniorganisaatioiden asiantuntemus kyseisestä teemasta 
on kerättävä yhteen. Suurin osa EYK:n kumppaneista on julkisen sektorin elimiä, koska kyseinen sektori vastaa 
ensisijaisesti ympäristötiedon keräämisestä, arvioinnista ja raportoinnista. Yli 40 kumppanin kuluilmoitusten 
laatiminen ja myöhempi analysointi aiheuttaa merkittävästi hallinnollista työtä, joka on pakko tehdä, koska 
avustusten rahoitusperusteena ovat suorat avustuskelpoiset kustannukset. EYK voisi tutkia tarkemmin yksin -
kertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttömahdollisuutta näiden avustusten kohdalla17.
Frontexin ilmavalvonnan toimintakustannukset (Running Expenses of Means, REM)
Frontex rahoittaa siihen osallistuvien valtioiden maa-, meri- ja ilmarajoilla tapahtuvia operaatioita avustuksin. 
Yhtenä osa-alueena näihin operaatioihin kuuluu ilmavalvonta. Ilmavalvonnan avustusjärjestelmä perustuu il -
moitettujen toimintakustannusten ( Running Expenses of Means, REM ) korvaamiseen. Korvaus kattaa pääasiassa 
arvonalennukset, kunnossapidon, polttoaineen ja miehistökustannukset lentotunnilta. Toimintaan osallistuvat 
viranomaiset laskevat ja ilmoittavat eri tavalla kunnossapitokulut ja tehtävästä koituvat matkakulut (varsinkin 
miehistökustannukset), minkä vuoksi näiden avustusten hallinnointi on erityisen tehotonta ja raskasta.
17 Varainhoitoasetus, 123 ja 124 artikla.Laatikko 5
25 Huomautukset 
Vuotuiset ohjelma-asiakirjat olivat puutteellisia, eikä niissä 
yhdistetty virastojen avustustoimia selvästi niiden tehtäviin 
ja strategisiin tavoitteisiin
Tuloksille ja vaikutuksille ei asetettu SMART-tavoitteita
28 
Virastojen on laadittava monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat, joissa määritel -
lään tavoitteet, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit18. Tavoitteiden on olta -
va erityisiä, mitattavissa ja toteutettavissa olevia, asiaan kuuluvia ja ajallisesti 
määrättyjä (specific, measurable, achievable, relevant, timed, SMART) ja katettava 
kaikki viraston toiminta-alat19. Vuosittainen työohjelma on sovitettava monivuo -
tisen työohjelman mukaiseksi ja siihen on sisällytettävä kuvaus rahoitettavista 
toimista20. Avustuksin rahoitettavat toimet on yhdistettävä selvästi virastojen 
työohjelmien tavoitteisiin21.
29 
Tuoreimpien vuotuisien työohjelmien (2013–2015) tarkastelu osoitti, että 
SMART-tavoitteita ei ollut juurikaan määritetty yhdessäkään tarkastetussa viras -
tossa. Useimmissa tapauksissa tavoitteet oli esitetty joko summittaisina kuvauk -
sina seuraavalle vuodelle suunnitelluista toimista tai epämääräisinä kuvauksina 
tuotoksista. Koska SMART-tavoitteita ei sovellettu, tarkastetut virastot eivät 
kyenneet pätevästi osoittamaan, että niiden avustuksia koskeva toiminta vastasi 
virastojen strategisia tavoitteita ja niille perustamisasetuksissa annettuja tehtäviä 
(ks. esimerkkejä laatikosta 6 ).18 Varainhoidon puiteasetus, 
32 artikla.
19 Varainhoidon puiteasetus, 
29 artiklan 4 kohta.
20 Varainhoidon puiteasetus, 
32 artiklan 3 kohta.
21 Varainhoitoasetus, 121 artiklan 
1 kohta.
26 Huomautukset 
Esimerkkejä epäselvästi muotoilluista tavoitteista vuotuisissa työohjelmissa
EIT:n vuotuisiin työohjelmiin ei sisälly SMART-muodossa määritettyjä yleistavoitteita, jotka koskevat 
innovoinnin osalta odotettavia parannuksia
EIT ei määritellyt vuotuisessa työohjelmassaan SMART-muodossa ilmaistuja yleistavoitteita siitä, mitä inno -
vointeja odotetaan saavutettavan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen osaamiskolmioista (tutkimus, koulutus 
ja innovointi) saatavien synergioiden johdosta, tai miten kestäviä nykyiset osaamis- ja innovaatioyhteisöt 
ovat. Vuotuisissa työohjelmissa ei näin ollen varmistettu, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoiminta -
suunnitelmien tavoitteet olivat avustusten osalta täysin EIT:n, strategisen innovaatio-ohjelman ja Horisont -
ti 2020 -ohjelman strategisten tavoitteiden suuntaisia ja edistivät niiden saavuttamista.
ECDC:n vuotuisissa työohjelmissa ei esitetä toistuvia avustuksin rahoitettavia toimia koskevia 
SMART-tavoitteita
Siitä lähtien, kun ECDC otti vastuulleen EPIET-ohjelman komissiolta vuonna 2006, se on kouluttanut noin 450 
epidemiologia. Tätä nykyä koulutettavia on 12 vuodessa. Jäsenvaltiot ovat kuitenkin myös itse kouluttaneet 
epidemiologeja, eikä ECDC:llä ole tietoa niiden kouluttamien erikoisasiantuntijoiden määrästä. Viraston 
kesäkuussa 2015 hyväksytyltä kansanterveyden koulutusstrategialta puuttuu näin ollen asiaan kuuluvia ja 
ajallisesti määrättyjä tavoitteita. ECDC:n vuotuisista työohjelmista ei nähdä, miten kansanterveyskoulutukseen 
tarkoitetut toistuvat avustukset edistävät Euroopan epidemiologiseen seurantaan liittyvien yleisten tehtävien 
täyttämistä ja strategisten tavoitteiden saavuttamista sekä valmiuksia määrittää ja valvoa epidemioita.
Frontexin yhteisistä operaatioista puuttuvat kvantitatiiviset tavoitteet ja tavoitearvot
Frontexilla on toimenpideohjelma kutakin avustuksin rahoitettavaa yhteistä operaatiota varten. Viime vuosien 
aikana se on suorittanut tapauskohtaisia etsintä- ja pelastusoperaatioita lukuisten muuttoliikkeestä aiheutu -
neiden kriisien vuoksi. Tämä on vaikuttanut myös suunnitteluun. Suurimmassa osassa toimenpideohjelmia – 
mukaan lukien kolme Frontexin laajinta ohjelmaa, Hermes, Triton ja Poseidon Sea – tavoitteet oli asetettu, 
mutta ne eivät olleet kvantitatiivisia eikä niissä määritelty tavoitearvoja. Määrällisten tavoitteiden puuttumi -
nen estää yhteisten operaatioiden pitkän aikavälin vaikuttavuuden mittaamisen.Laatikko 6
27 Huomautukset 
Rahoituspäätökset olivat puutteellisia
30 
Virastojen on hyväksyttävä rahoituspäätös ennen ehdotuspyynnön käynnistä -
mistä22. Ellei päätöstä ole, vuotuisiin työohjelmiin on sisällyttävä suunnitellun 
avustuksin rahoitettavan toiminnan tavoitteet, alustava arvo ja yhteisrahoituksen 
enimmäisosuus23, jolloin ne vastaavat laillisesti rahoituspäätöksiä24.
31 
Useimmissa tapauksissa tarkastetut virastot eivät olleet tehneet erillisiä rahoi -
tuspäätöksiä eikä niiden työohjelmissa ollut tarvittavia tietoja avustuksin rahoi -
tettavista toimista25, jotta ne olisivat vastanneet päteviä rahoituspäätöksiä (ks. 
esimerkkejä laatikosta 7 ).22 Varainhoidon puiteasetus, 
68 artiklan 2 ja 3 kohta.
23 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissäännöt, 188 artikla.
24 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 94 artikla 
ja varainhoidon 
puiteasetuksen 68 artikla.
25 Työohjelmissa on mainittava, 
mitkä suunnitelluista 
vuotuisista toimista 
toteutetaan 
puitekumppanuussopimusten 
tai erillisavustuksia koskevien 
sopimusten perusteella. 
Lisäksi on ilmoitettava 
suunnitellun avustuksin 
rahoitettavan toiminnan 
avustusmuoto, tavoitteet ja 
odotetut tulokset, alustava 
arvo ja yhteisrahoituksen 
enimmäisosuus.
Esimerkkejä vuotuisista työohjelmista, jotka eivät vastaa päteviä 
rahoituspäätöksiä
EYK:n vuoden 2013 työohjelmissa ei ilmoitettu alustavaa arvoa
EYK teki vuonna 2013  eurooppalaisten teemakeskusten kanssa nelivuotisia puitekumppanuussopimuksia. Nii -
hin liittyvissä ohjelma-asiakirjoissa (vuotuinen työohjelma, ehdotuspyynnöt) ei kuitenkaan esitetty alustavaa 
arvoa.
EIT:n vuotuisista työohjelmista puuttui osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avustuksia koskevia tärkeitä 
tietoja
EIT:n vuotuisista työohjelmista puuttui tärkeitä tietoja, jotka liittyivät suunnitelmiin tehdä osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöiden kanssa erillisavustuksia koskevia vuotuisia sopimuksia. Tietoja ei annettu esimerkiksi erillis -
avustusten osaamis- ja innovaatioyhteisökohtaisista vuotuisista enimmäismääristä, EIT:n vuositavoitteista sekä 
odotettavissa olevista tuloksista ja indikaattoreista.Laatikko 7
28 Huomautukset 
Virastot noudattivat yleisesti ottaen hyvin sääntöjä 
avustusten täytäntöönpanossa, mutta tiettyjen 
avustusten myöntämisessä, asiantuntijoiden 
valinnassa ja sisäisissä valvontamenettelyissä esiintyi 
puutteita
Joissakin tapauksissa avustuksensaajien valinta- ja 
avustuksenmyöntämismenettelyt eivät olleet täysin 
perusperiaatteiden mukaisia, ja eturistiriitojen 
potentiaalinen riski on yhä olemassa
32 
Virastojen olisi pidettävä kiinni avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteis -
ta myöntäessään avustuksia ja valitessaan avustusten myöntämismenettelyihin 
osallistuvia asiantuntijoita. Lisäksi niiden olisi varustauduttava mahdollisten 
eturistiriitojen varalta.
33 
Virastot, jotka käyttivät varainhoitoasetuksen mukaisia avustusten valinta- ja 
avustuksenmyöntämismenettelyjä (EYK, EFSA ja ECDC), noudattivat näitä peri -
aatteita. Puutteita esiintyi virastoissa, jotka sovelsivat perustamisasetuksessa ja 
perussäädöksessä sallittuihin poikkeuksiin perustuvia erityisiä asiantuntijavalin -
toja ja avustusten myöntämismenettelyjä (EIT ja Frontex).
Avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteiden 
noudattamatta jäämisen riski
34 
Avustuksiin sovelletaan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteita26. 
Virastojen on varmistettava ehdotuspyynnöissä määritellyillä valinta- ja avus -
tuksenmyöntämismenettelyillä, että kaikkia hakemuksia kohdellaan samanar -
voisina ja että avustus myönnetään ehdotuspyynnössä julkaistujen perusteiden 
mukaisesti sopivimmalle hakijalle27. Pyynnössä on erotettava selkeästi valinta- ja 
avustuksenmyöntämisperusteet. Valintaperusteiden avulla on voitava arvioida 
hakijan taloudellista tilannetta, ammatillista pätevyyttä ja toiminnallista valmiut -
ta saattaa ehdotettu avustuksin rahoitettava toiminta päätökseen. Avustusten 
myöntämiskriteerien perusteella on voitava arvioida tehdyn ehdotuksen laatua, 
kun otetaan huomioon avustuksin rahoitettavalle toimelle asetetut tavoitteet ja 
painopisteet28.
35 
Tilintarkastustuomioistuin totesi, että Frontex ja EIT olivat ottaneet käyttöön me -
nettelyjä, jotka perustuvat niiden perustamisasetuksissa sallittuihin poikkeuksiin. 
Näillä menettelyillä ei voida varmistaa, että avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun 
periaatteita noudatetaan virastoissa täysipainoisesti (ks. lisätietoja laatikosta 8 ).26 Varainhoitoasetus, 125 artiklan 
1 kohta.
27 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
203 artiklan 2 kohta ja 
204 artiklan 1 kohta.
28 Varainhoitoasetuksen 
132 artikla ja 
varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 202 ja 
203 artikla.
29 Huomautukset 
Perustamisasetuksessa sallittujen poikkeusten mukaiset 
ehdotuspyyntömenettelyt
Frontex otti käyttöön neuvotteluryhmät kahdenvälisissä keskusteluissa
Frontex ei perustamisasetuksensa mukaisesti käynnistä ehdotuspyyntöjä yhteisiä operaatioita koskevien 
avustusten myöntämiseksi. Sen sijaan se tekee suoraan nelivuotisia puitekumppanuussopimuksia toimintaan 
osallistuvien valtioiden viranomaisten kanssa. Frontexin operaatio-osasto nimeää joka vuosi epävirallisia 
neuvotteluryhmiä ja määrittelee resurssit tulevan vuoden yhteisiä operaatioita varten. Tämän jälkeen Frontex 
neuvottelee kahdenvälisesti toimintaan osallistuvien valtioiden kanssa ja sopii, mikä on kunkin osuus henki -
löresursseista ja teknisistä laitteista. Frontexin neuvotteluryhmillä on valtuudet hyväksyä toimintaan osallis -
tuvien valtioiden ehdottamat resurssit tai aloittaa neuvottelut uudelleen. Päätöstä ryhmän koostumuksesta 
tai tarvittavista resursseista ei kuitenkaan tehnyt sen paremmin johtaja kuin hallintoneuvostokaan. Johtaja tai 
hallintoneuvosto ei myöskään ole nimittänyt neuvotteluryhmiä virallisesti. Näin ollen menettely, jonka perus -
teella myönnetään erillisavustuksia yhteisiin operaatioihin, ei anna täysiä takeita avoimuuden ja tasa-arvoisen 
kohtelun periaatteiden turvaamisesta.
EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nimeämistä koskeva menettely
Vuoden 2014 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nimeämistä koskevassa ehdotuspyynnössä määritellyt pe -
rusteet olivat EIT:n perustamisasetuksen valintaa ja nimeämistä koskevien säännösten mukaisia29. Näitä 
perusteita käytettiin kuitenkin sekä valintaperusteina (tekniset, toiminnalliset ja taloudelliset edellytykset) 
että avustuksenmyöntämisperusteina (ehdotetun innovaatiostrategian laatu ja potentiaali), ja lisäperusteissa 
havaittiin hieman päällekkäisyyttä. Lisäksi ehdotuspyynnössä ei ehdotuksille asetettu mitään kynnysarvoa 
kuulemisvaiheeseen pääsylle.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöä nimetessään EIT:n hallintoneuvosto ottaa huomioon ulkopuolisista asiantun -
tijoista koostuvan paneelin työn tuloksen, lopullisen suosituksen antavan paneelin raportin sekä hallintoneu -
voston järjestämän kolmen parhaan osaamis- ja innovaatioyhteisöehdokkaan kuulemisen tulokset. Tilintarkas -
tustuomioistuin totesi vuoden 2014 ehdotuspyynnöstä, että hallintoneuvoston arviointi oli kvalitatiivinen ja 
pisteyttämätön. Sitä, miten hallintoneuvoston olisi painotettava eri paneeleiden arviointituloksia, ei määri -
telty ehdotuspyynnössä eikä EIT:n sisäisissä ohjeissa. Nämä puutteet voivat vaikuttaa tasapuolisen kohtelun 
toteutumiseen hakijoiden välillä ja haitata osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valinta- ja nimeämisprosessin 
vaikuttavuutta.
29 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2008, Euroopan innovaatio- ja 
teknologiainstituutin perustamisesta (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 1), 7 artiklan 2 kohta.Laatikko 8
30 Huomautukset 
Eturistiriitojen potentiaalinen riski on olemassa
36 
Virastoa avustushakemusten arvioinnissa avustavien ulkopuolisten asiantuntijoi -
den valinnassa on otettava huomioon mahdolliset eturistiriidat30. Kiinnostuksen -
ilmaisupyynnön perusteella laaditaan luettelo asiantuntijoista31.
37 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, etteivät Frontex ja EIT olleet ottaneet mah -
dollisia eturistiriitoja riittävästi huomioon (ks. lisätietoja laatikosta 9 ).30 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
204 artiklan 1 kohta. Ks. myös 
tilintarkastustuomioistuimen 
erityiskertomus nro 15/2012 
”Eturistiriitojen hallinta 
tarkastetuissa EU:n virastoissa” 
(http://eca.europa.eu ).
31 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
287 artikla.
Asiantuntijoiden nimeäminen ja mahdolliset eturistiriidat
Frontexilla ei ole asianmukaista toimintapolitiikkaa eturistiriitojen varalta
Frontexin henkilöstöä pyydetään vuosittain allekirjoittamaan ilmoitus sidonnaisuuksista, mutta ennen osallis -
tumista kahdenvälisiin neuvotteluryhmiin ei vaadita virallista ilmoitusta siitä, että eturistiriitoja ei ole. Fronte -
xilla ei ole asianmukaista toimintapolitiikkaa neuvotteluryhmiin osallistuvien henkilöstön jäsenten eturistirii -
tojen varalta.
EIT:n asiantuntijoiden nimeäminen
Valitessaan ulkopuolisia asiantuntijoita arvioimaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuksia ja liiketoi -
mintasuunnitelmia EIT käyttää hyväkseen varainhoitoasetuksensa 89 artiklaa, jonka mukaan velvoitteesta 
käynnistää kiinnostuksenilmaisupyyntö voidaan poiketa. EIT:llä ei kuitenkaan ole täysin vakiintuneita sisäisiä 
menettelyjä tämän poikkeuksen käytön säätelemiseksi.
EIT kokosi asiantuntijajoukkonsa käytännössä EU:n muiden toimielinten (lähinnä komission) asiantuntijaluet -
teloiden ja tietokantojen pohjalta. Sen lisäksi se valitsi henkilöitä, jotka eivät olleet näissä luetteloissa, mutta 
joita EIT:n hallintoneuvosto ja työntekijät olivat suositelleet. Erästä keskeistä ulkoista asiantuntijaa koskeva 
sopimus myönnettiin suoraan vuoden 2014 osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskevassa ehdotuspyynnössä.
EIT:n johtaja arvioi mahdolliset eturistiriidat, ja niiden vähentämistoimista päätetään tapauskohtaisesti. Ei 
ollut näyttöä, että olisi vaikuttavasti arvioitu tilanteita, joissa samalla asiantuntijalla olisi useita samanaikaisia 
sitoumuksia, joihin kaikkiin liittyy mahdollinen eturistiriita. Nämä puutteet lisäävät riskiä rikkoa syrjimättö -
myysperiaatetta ja eturistiriitojen mahdollisuus kasvaa.Laatikko 9
31 Huomautukset 
Virastot ovat yleisesti ottaen parantaneet avustusten 
täytäntöönpanoa ja valvontaa, mutta joitakin puutteita vielä 
on
38 
Maksut on tarkastettava etu- ja jälkikäteen sen varmistamiseksi, että ne ovat so -
vellettavien säännösten mukaisia ja että moitteettoman varainhoidon periaatetta 
on noudatettu32. Kynnysarvon ylittävissä avustuksissa on pakollisena hyväksytyn 
ja riippumattoman ulkoisen tarkastajan tai viranomaisen laatima todistus, jossa 
annetaan selvitys toimintaa koskevasta tilinpäätöksestä33. Korvauskelpoisia ovat 
vain avustuksensaajan tosiasiallisesti maksamat ja välttämättömät toiminnan 
suorittamiseen liittyvät kulut, jotka on mainittu toimintabudjetissa34.
Ennakko- ja jälkitarkastukset
39 
Tilintarkastustuomioistuin antoi vuosina 2012  ja 2013 varauman sisältävät lau -
sunnot EIT:n ja Frontexin tilien perustana olevista toimista, koska avustusten 
maksamiseen ei sovellettu vaikuttavia ennakko- ja jälkitarkastuksia. Samanlaisia 
huomioita tehtiin myös EYK:n ja ECDC:n osalta, mutta niitä koskeva tarkastuslau -
sunto ei sisältänyt huomautuksia. Tarkastetut virastot vastasivat tähän paranta -
malla huomattavasti tarkistusmenettelyjään. Ne ovat myös tarkistaneet jälkitar -
kastusmenettelyjään ja tarkastusstrategioitaan. Tilintarkastustuomioistuin antoi 
vuonna 2014 tilintarkastusten ja säännönmukaisuuden tarkastusten perusteella 
varauman sisältävät lausunnot kaikista virastoista. Tarkastukset osoittivat, että 
avustusmaksujen tarkastamismenettelyissä on jatkuvasti puutteita. Ks. konkreet -
tisia esimerkkejä yhä esiintyvistä järjestelmäpuutteista laatikosta 10 .32 Varainhoidon 
puiteasetuksen 45 artikla.
33 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
207 artiklan mukaan todistus 
vaaditaan avustuksin 
rahoitettavista toimista, joiden 
arvo on yli 750 000 euroa, ja 
toiminta-avustuksista, joiden 
arvo on yli 100 000 euroa. 
Jotkin virastot käyttävät 
alempia kynnysarvoja 
sisäisissä toimissaan.
34 Varainhoitoasetuksen 
126 artikla.
32 Huomautukset 
Muita sisäisen valvonnan puutteita
40 
Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että EIT:n avustussopimukset allekirjoi -
tettiin vuosina 2011–2014 keskimäärin kolme kuukautta kalenterivuoden alkami -
sen jälkeen. Vuoden 2015 avustussopimusten teko viivästyi kesäkuuhun 2015 asti.
41 
EYK on allekirjoittanut vuosina 2013 ja 2014 viiden eurooppalaisen teemakeskuk -
sen kanssa puitekumppanuussopimuksia, jotka ovat voimassa vuoteen 2018. EYK 
ei ole laatinut puitesopimusten koko kestoajan kattavaa budjettia eikä myöskään 
julkistanut siitä alustavaa arviota. Minkäänlaista rahoituskattoa ei näin ollen ole 
asetettu. Erillisavustuksia koskevia sopimuksia, joita seurataan vuosittain, voi -
daan puitekumppanuussopimusten puitteissa tehdä käytännössä rajoituksetta.Esimerkkejä avustusten ennakkotarkastusmenettelyjen puutteista
EYK
Yksi teemakeskus antoi toimien kuluja koskevan lopullisen kuluilmoituksen, jossa eräs kumppaneista oli 
ilmoittanut kuluiksi 180 000 euroa 31. joulukuuta 2013 päättyneeltä vuodelta. Ennakkotarkastuksessa havait -
tiin, että ilmoituksen tehneen kumppanin henkilöstön bruttopalkkakulujen laskentamenetelmässä oli virheitä 
(yli 40 prosenttia katsottiin avustuskelvottomiksi). Silti koko summa maksettiin.
Frontex
Toimintaan osallistuneiden valtioiden raportit yhteisten ilma-, meri- tai maarajojen valvontaoperaatioiden 
aikana suoritetusta toiminnasta ovat pituudeltaan, rakenteeltaan ja sisällöltään hyvin erilaisia. Tämä haittasi 
kuluilmoitusten ennakkotarkastusten tehokasta suorittamista.
ECDC
Vuonna 2014 kohdistettiin jälkitarkastus ECDC:n avustusrahoitteisiin toimiin vuosilta 2012 ja 2013. Tällöin tar -
kastettiin kuusi avustuksin rahoitettavaa hanketta, joissa oli mukana yhteensä neljä avustuksensaajaa. Jälkitar -
kastuksessa havaittiin, että yksi avustuksensaajista ei ollut toimittanut riittävää evidenssiä hankkeen välit -
tömien kustannusten määrittämiseksi. Kyseisen avustuksensaajan henkilöstö työskenteli tosiasiassa useiden 
eri hankkeiden parissa, eikä työaikoja rekisteröity millään järjestelmällä. Jälkitarkastuksen tulos osoittaa, että 
ennakkotarkastusjärjestelmää on edelleen kehitettävä.Laatikko 10
33 Huomautukset 
Avustukset edistivät yleensä virastojen 
toimintapolitiikkojen täytäntöönpanoa, mutta virastot 
eivät onnistuneet luomaan riittäviä 
valvontajärjestelmiä, joilla ne olisivat voineet mitata 
avustuksin rahoitettavien toimintojensa yleistä 
vaikuttavuutta, ja jälkiarviointi puuttui kokonaan tai 
oli puutteellista
Keskeisten tulosindikaattorien puuttuminen
42 
Tavoitteiden saavuttamista on kunkin toiminnan osalta seurattava tulosindikaat -
torien avulla35. Tällaiset tulosindikaattorit on sisällytettävä virastojen vuotuisiin 
työohjelmiin36 (ks. esimerkkejä indikaattoreista kaaviosta 3 ).35 Varainhoidon puiteasetus, 
29 artiklan 4 kohta.
36 Varainhoidon puiteasetus, 
32 artiklan 3 kohta.Kaavio 3Esimerkkejä panos-, tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreista
Toimen toteuttamisen avulla aikaansaatu muutos. Tulosindikaattoreilla mitataan kyseisen toiminnan välittömiä vaikutuksia 
tarkastellen sen välittömiä kohteita.Esimerkiksi: osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan välittömänä tuotoksena perustettujen uusien yritysten ja spin-oﬀ-yritysten määrä, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan tuotoksena tapahtuneiden osaamisen omaksumisien ja siirtojen määrä.Se, mikä tiettyyn toimintaan/toimeen osoitetuilla EU:n varoilla on suorasti tuotettu tai toimitettu. Tuotosindikaattoreilla seurataan toiminnan odotettuja tuotoksia.Esimerkiksi: akateemisten koulutuspalvelujen osto yliopistotasolla.Virastojen ja edunsaajien varat, jotka on otettu käyttöön virastojen toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.
Toimen lopulliset, laaja-alaiset vaikutukset (pitkällä aikavälillä).  Näihin vaikuttavat hyvin monet muut (ulkoiset) tekijät.  Vaikutusindikaattorit kuvaavat sitä, miten toiminnan/toimen onnistuneen tuotoksen pitäisi vaikuttaa talouteen/yhteiskuntaan toiminnan/toimen välittömien kohteiden lisäksi.Esimerkiksi EU:n innovaatiojärjestelmän tuloksellisuuden parantamisen alalla mahdollisia indikaattoreita ovat muun muassa seuraavat indikaattorit: EU:ssa toimivien yritysten kehittämien sellaisten tuotteiden lukumäärä, joilla on markkinoilla johtoasema; EU:n t&k-bruttomenot; suorien ulkomaisten investointien nettomääräiset sisään- ja ulosvirtaukset.PANOS
TUOTOS
TULOS
VAIKUTUS
Lähde: Tilintarkastustuomioistuin komission ohjeistuksen ”Horizon 2020 Indicators: Assessing the results and impact of Horizon 2020” (Horisontti 
2020 -ohjelman indikaattorit: Horisontti 2020 -ohjelman tulosten ja vaikutusten arviointi) perusteella.
34 Huomautukset 
43 
Tarkastetut virastot määrittelivät monivuotisissa ja vuotuisissa työohjelmissaan 
joitakin avustustoiminnan tuotoksiin liittyviä perusluonteisia tulosindikaattoreita, 
mutta tulosten ja vaikutusten mittaamisessa keskeisiä RACER-indikaattoreita37 ne 
eivät ole määritelleet. Tämän vuoksi ne eivät voineet seurata avustustoimintan -
sa johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta eivätkä mitata saavutettuja tuloksia ja 
avustusten vaikutusta.
44 
Frontexin vuotuisiin työohjelmiin sisältyi 38 tulosindikaattoria, joilla mitattiin 
operaatioita ja muuta toimintaa, mutta vain muutamaa indikaattoria käytetään 
raportointitarkoituksiin. Mikään näin käytetty keskeinen tulosindikaattori ei mit -
taa riittävästi viraston avustuksin rahoitetun toiminnan vaikuttavuutta. Frontexin 
seuranta- ja raportointijärjestelmän vaikuttavuutta heikentää se, että vaikka 
tulosindikaattoreita on suuri määrä, vain muutamaa indikaattoria varsinaisesti 
analysoidaan raportointia varten.
45 
EIT ei ole vielä perustanut kattavaa arviointijärjestelmää, jonka avulla seurattai -
siin sen omaa sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa, kuten sen pe -
rustamisasetuksessa, Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevassa asetuksessa ja EIT:n 
strategisessa innovaatio-ohjelmassa38 edellytetään. EIT:n keskeiset tulosindikaat -
torit keskittyvät yhä pikemminkin panoksiin tai tuotoksiin kuin tuloksiin tai vaiku -
tuksiin. Osaamiskolmion avulla luodun synergian vaikutusta innovatiivisuuteen ei 
näin ollen voida arvioida.
Puuttuvat tai puutteelliset jälkiarvioinnit
46 
Virastojen on vaikuttavuuden lisäämiseksi ja päätöksenteon parantamiseksi suo -
ritettava jälkiarviointeja, kun kyseessä on merkittävä toiminta39. Vuosi kerrallaan 
rahoitettavan toiminnan tuloksia on arvioitava vähintään kerran kuudessa vuo -
dessa40. Arvioissa on analysoitava monivuotisen avustustoiminnan ja toistuvasti 
vuosi kerrallaan rahoitettavien toimien tuloksia, jotta voidaan varmistaa niiden 
olevan tavoitteiden mukaisia41.
47 
Tarkastetut virastot eivät kuitenkaan ole aina tehneet jälkiarviointeja, ja jos ovat 
tehneet, ne eivät ole käyttäneet arviointien tuloksia hyväksi parantaakseen avus -
tuksin rahoitetun toiminnan seurantaa ja raportointia.37 Relevantteja 
(tavoiteperusteisia), 
hyväksyttyjä, uskottavia, 
selkeitä ja kestäviä (relevant, 
accepted, credible, easy, 
robust, RACER).
38 Asetus (EY) N:o 294/2008, 
7 artiklan a kohta.
39 Varainhoidon 
puiteasetuksen 29 artiklan 
5 kohta, varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 18 artiklan 
3 kohta.
40 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
18 artiklan 3 kohdan 
b alakohta.
41 Varainhoitoasetuksen 
soveltamissääntöjen 
18 artiklan 3 kohta.
35 Huomautukset 
48 
EFSA suoritti vuonna 2013 avustustensa ja julkisten hankintojensa vaikutusten 
jälkiarvioinnin. Arviointitulosten perusteella EFSA otti käyttöön uusia avustus -
konsepteja, jotka liittyvät sen vuosia 2014–2016 koskevaan tieteellisen yhteistyön 
strategiaan (ks. kohta 18). Vuotuisissa työohjelmissa avustuksille määritellyt 
tavoitteet olivat kuitenkin edelleen epämääräisiä ja talousarvion toteutumista ja 
tuotoksia (esimerkiksi sidotut/maksetut avustusmäärät vuoden lopussa; hyväk -
syttyjen tieteellisten tuotosten määrä) mitattiin perusindikaattoreilla. Koska rele -
vantteja ja tulosperusteisia keskeisiä tulosindikaattoreita ei ollut määritelty, EFSA 
ei pystynyt seuraamaan päättyneiden avustustoimiensa vaikuttavuutta, eikä se 
pysty myöskään arvioimaan EU:n lisäarvoa ja vaikuttavuutta vastikään täytäntöön 
pannuissa avustusohjelmissaan.
49 
EYK:n hallintoneuvosto pyysi vuonna 2012 jälkiarviointia eurooppalaisten teema -
keskusten vaikuttavuudesta. Arvioinnissa painotettiin synergioiden hyväksikäyt -
töä tehokkuushyötyjen saavuttamiseksi eri teema-aloilla sekä kattavampien ja 
paremmin integroitujen ympäristötietoa koskevien analyysien kasvavaa tarvetta. 
Arviointi antoi jonkin verran tietoa tulevia avustuksia koskevan strategisen pää -
töksenteon pohjaksi (esimerkiksi EYK:n sisäisten tietotekniikkavalmiuksien kehit -
tämiseksi integroituja ympäristötietoa koskevia analyyseja varten). Vaikutusten 
mittausjärjestelmää ei kuitenkaan arvioitu EYK:n eikä teemakeskusten toiminnan 
osalta.
50 
Jälkiarviointien on oltava niin kattavia, että strategisten tavoitteiden saavut -
tamista voidaan arvioida. Frontex sen paremmin kuin ECDC:kään ei ole saanut 
jäsenvaltioilta riittävästi tietoa tätä varten. Lisäksi kumpikaan virasto ei tunnis -
tanut tätä perusongelmaa jälkiarvioinneissaan ja sisäisissä analyyseissään. Näin 
ollen ne eivät täyttäneet velvoitettaan asettaa avustustoiminnalle relevantit 
strategiset tavoitteet ja perustaa vaikuttava (tulosperusteinen) seuranta- ja ra -
portointijärjestelmä, johon sisältyy asiaan kuuluvia ja mitattavissa olevia keskeisiä 
tulosindikaattoreita.
51 
Tilanteen vaikutuksista ECDC:n ja Frontexin avustustoimintaan kerrotaan 
laatikossa 1 1 .
36 Huomautukset 
Esimerkkejä puutteellisista jälkiarvioinneista
ECDC:n avustusten vaikuttavuutta ei pystytä mittaamaan
ECDC:n tehtävään kuuluu tukea ja koordinoida koulutusohjelmia, jotta jäsenvaltioissa ja komissiossa olisi riit -
tävästi koulutettuja asiantuntijoita erityisesti epidemiologista seurantaa ja kenttätutkimuksia varten ja jotta 
kyettäisiin määrittelemään tautiepidemioiden valvontaan tarvittavat kansanterveystoimenpiteet42.
Vertaisarvioon perustuvassa tieteellisessä kirjallisuudessa suositellaan, että epidemiologeja olisi yksi 
100 000:ta ihmistä kohden. EU:n väestö on yli 500 miljoonaa, joten epidemiologeja tarvitaan noin 5 000. 
ECDC:n ja jäsenvaltioiden olisi koulutettava arviolta noin 500 epidemiologia vuodessa. ECDC:llä ei ole tietoa 
jäsenvaltioissa vuosittain koulutettavien epidemiologien todellisesta lukumäärästä eikä EU:n aktiivista toi -
mintaa harjoittavien epidemiologien nykyisestä määrästä. ECDC ei näin ollen pysty seuraamaan avustuksin 
rahoitettavan koulutustehtävänsä vaikuttavuutta.
Frontexin avustustoiminnan vaikuttavuutta ei pystytä mittaamaan
Frontex koordinoi Schengen-valtioiden kanssa toteutettavia yhteisoperaatioita ja voi näin ollen joutua avusta -
maan Schengen-valtioita humanitaarisissa meripelastustehtävissä.
Vuonna 2014 Frontex rekisteröi erilaisissa operaatioissa noin 340 000 laittomasti Schengen-alueelle pyrkivää 
henkilöä. Jäsenvaltiot vastaavat näiden henkilöiden aseman määrittelystä (turvapaikansaaja, palautettava, 
viranomaisia pakoileva). Asiaa koskeva tietojenvaihto Frontexin ja jäsenvaltioiden välillä ei ole kuitenkaan riit -
tävää. Näin ollen Frontexin avustuksin rahoitettujen yhteisten operaatioiden vaikuttavuutta ei voida arvioida.
42 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 851/2004, annettu 21 päivänä huhtikuuta 2004, tautien ehkäisyn ja valvonnan 
eurooppalaisen keskuksen perustamisesta, 9 artiklan 6 kohta (EUVL L 142, 30.4.2004, s. 1).Laatikko 11
37
 Johtopäätökset ja 
suositukset
52 
Tarkastuksessa tuli ilmi, että avustukset eivät aina ole olleet tarkoituksenmukai -
sin väline virastojen tehtävien täyttämiseen ja toimintapoliittisten tavoitteiden 
saavuttamiseen. Lisäksi tarkastus osoitti, että virastot noudattivat avustusten 
täytäntöönpanossa yleisesti ottaen sääntöjä, ellei oteta huomioon erillisavus -
tuksia koskevia valintamenettelyjä. Avustukset olivat yleisesti ottaen apuna 
virastojen toiminnan toteuttamisessa ja edistivät yhteistyötä jäsenvaltioiden 
julkisten elinten kanssa. Virastot eivät kuitenkaan mitanneet, onko avustuksin 
rahoitettava toiminta tuottanut enemmän eurooppalaista lisäarvoa ja onko sillä 
yleistä vaikuttavuutta. Seuraavassa esitettävät suositukset on tarkoitettu kaikille 
virastoille tai muille elimille, jotka joko käyttävät avustuksia tai aikovat käyttää 
niitä tulevaisuudessa.
Avustusrahoitusvälineen tarkoituksenmukainen 
käyttö
53 
Suurimmassa osassa tarkastetuista virastoista ei ole kiinnitetty riittävästi huomio -
ta siihen, onko avustusrahoitus ollut vaikuttavin ja tehokkain väline jonkin tietyn 
tehtävän tai toiminnan toteuttamiseen (ks. kohdat 17–19), vai olisiko ollut muita 
tarkoituksenmukaisempia tai edullisempia vaihtoehtoja, kuten julkinen hankinta, 
palvelutasosopimukset tai yhteistyösopimukset (ks. kohdat 20–23). Myös avus -
tusten myöntämismenettelyjen ja avustusmuodon valinnassa on tehottomuutta 
(ks. kohdat 24–27).
Suositus 1
Virastojen olisi ennen avustusmenettelyjen käynnistämistä 
tutkittava, ovatko avustukset vaikuttavin väline. 
Yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja ja suoria 
myöntämismenettelyjä olisi käytettävä aina, kun siihen on 
perusteita.
Kun virastot käyttävät avustusrahoitusta johonkin tiettyyn toimintaan, perustana 
olisi oltava perinpohjainen analyysi viraston tarpeista, strategisista tavoitteista, 
tavoitteena olevasta eurooppalaisesta lisäarvosta, avustuksen kohteena olevista 
mahdollisista hakijoista ja siitä, minkä verran kilpailutusta tarvitaan kustannuste -
hokkuuden varmistamiseksi. Virastojen olisi tarvittaessa hyödynnettävä yksinker -
taistettuja kustannusvaihtoehtoja. Avustukset olisi myönnettävä ilman ehdotus -
pyyntöä (eli suoraan) aina, kun se on varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 
190 artiklan mukaisesti mahdollista. Virastoissa olisi laadittava selvät ohjeet ja 
perusteet, joiden avulla johto voi valita vaikuttavimman, tehokkaimman ja edulli -
simman välineen tietyn tehtävän tai toiminnan toteuttamiseen.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: mahdollisimman pian.
38 Johtopäätökset ja suositukset 
Avustustoimien vuotuinen ohjelmointi
54 
Tarkastettujen virastojen monivuotisista ja vuotuisista työohjelmista puuttui -
vat erityiset, mitattavissa olevat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet, jotka koskevat 
suunniteltujen avustustoimien tuloksia. Niiden puuttuminen heikentää virastojen 
mahdollisuuksia sovittaa (vuosittaiset) avustustoimensa monivuotisten ohjel -
ma-asiakirjojen strategisten tavoitteiden ja perustamisasetuksessa annettujen 
tehtävien mukaisiksi (ks. kohdat 28 ja 29). Työohjelmista puuttui usein tärkeää 
tietoa suunnitellusta ehdotuspyynnöstä. Tällöin vuotuisen työohjelman ei voida 
katsoa vastaavan pätevää viraston avustustoimia koskevaa rahoituspäätöstä (ks. 
kohdat 30 ja 31).
Suositus 2
Virastojen työohjelmissa olisi mainittava, mitkä toimenpiteet 
on tarkoitus toteuttaa avustuksilla, millaisia täsmällisiä 
tavoitteita avustustoimilla on ja mitä tuloksia niiden avulla 
odotetaan saatavan sekä kuinka paljon taloudellisia ja 
henkilöresursseja suunnitellaan tarvittavan avustustoimien 
toteuttamiseen.
Kun virastoissa laaditaan vuotuinen työohjelma, siinä olisi määriteltävä avustus -
toimien tarkat tulosperusteiset tavoitteet, joiden on oltava selvästi viraston stra -
tegisten tavoitteiden ja perustamisasetuksessa annettujen tehtävien mukaisia. 
Jotta vuotuinen työohjelma vastaisi pätevää rahoituspäätöstä, siinä on esitettävä 
avustustoimien täytäntöönpanoon varatut varat ja henkilöresurssit (budjetti -
kohta ja määrärahat) sekä olennaiset tiedot suunnitellusta ehdotuspyynnöstä 
(valinta- ja avustuksenmyöntämisperusteet, avustuksen enimmäissumma, suurin 
sallittu yhteisrahoitusosuus, aikataulu). Jos kyseessä on monivuotinen puite -
kumppanuussopimus, erillisavustuksille olisi määriteltävä vuotuiset painopisteet 
ja odotettavat tulokset.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2018 vuotuiset työohjelmat.
39 Johtopäätökset ja suositukset 
Avustusten myöntämismenettelyt
55 
Puutteita esiintyi tapauksissa, joissa tarkastetut virastot sovelsivat perustamis -
asetuksessa sallittuihin poikkeuksiin perustuvia erityisiä menettelyjä asiantun -
tijavalintoihin ja avustusten myöntämiseen (esim. EIT ja Frontex). Tasapuolisen 
kohtelun, avoimuuden ja mahdollisten eturistiriitojen välttämisen periaat -
teisiin kohdistuviin riskeihin ei näin ollen ole puututtu täysimääräisesti (ks. 
kohdat 34–37).
Suositus 3
Erityisiä avustusmenettelyjä soveltavien virastojen olisi 
otettava käyttöön virallisia sisäisiä menettelyjä, joilla 
taataan avoimuuden ja tasapuolisen kohtelun periaatteen 
toteutuminen ja suojaudutaan mahdollisilta eturistiriidoilta.
Silloin kun viraston perustamisasetus poikkeaa varainhoitoasetuksesta, viraston 
olisi laadittava viralliset sisäiset menettelyt poikkeuksen täytäntöön panemiseksi. 
Sisäisillä menettelyillä olisi varmistettava erityisesti seuraavat seikat:
– Avoimuus: asiasta vastaavan viranomaisen (tulojen ja menojen hyväksyjän/
hallintoneuvoston) on nimitettävä virallisesti avustusmenettelyihin osallis -
tuvat viraston työntekijät ja annettava heille selvät valtuudet. Konsensusra -
portissa on perusteltava selvästi kaikki tärkeät päätökset. Ehdotuspyynnössä 
on julkaistava kunkin arviointivaiheen osalta sekä arviointiperusteet että 
arviointivaiheen suhteellinen painoarvo.
– Ehdokkaiden tasapuolinen kohtelu: yhdenmukaistetut menetelmät ja kyn -
nysarvot on saatettava jokaisen valintapaneelin/komitean jäsenen tiedoksi. 
Avustuskelpoisuudelle, valinnalle ja avustusten myöntämiselle on laadittava 
selvästi erilliset perusteet. On laadittava valintaa ja avustusten myöntämistä 
varten perusteet, jotka eivät ole liian tarkat mutta eivät liian epämääräiset -
kään. Ulkopuolisia asiantuntijoita ei nimitetä suoraan. Ehdotuksille on asetet -
tava lopullista kuulemisvaihetta koskevat kynnysarvot, jotka on julkaistava 
ehdotuspyynnössä.
– Eturistiriitojen välttäminen: valintaan ja avustusten myöntämiseen osallistu -
via ulkopuolisia asiantuntijoita, viraston työntekijöitä ja hallintoneuvoston 
jäseniä varten on kehitettävä virallinen politiikka eturistiriitojen varalta. Siinä 
on luokiteltava eturistiriitakysymyksiä ottaen huomioon useiden pienten 
eturistiriitojen yhteisvaikutus ja määriteltävä vaikuttavia eturistiriitojen 
vähentämistoimenpiteitä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: mahdollisimman pian.
40 Johtopäätökset ja suositukset 
Ennakko- ja jälkitarkastukset
56 
Tarkastettujen virastojen avustusten täytäntöönpano- ja seurantamenettelyt ovat 
parantuneet, mutta sisäisissä valvontajärjestelmissä on yhä erilaisia puutteita (ks. 
kohdat 39–41).
Suositus 4
Virastojen olisi vahvistettava avustushankkeen 
täytäntöönpanoa koskevia tarkastusjärjestelmiään.
Virastojen olisi asetettava avustusten saajille standardimuotoiset raportointivaa -
timukset, jotta seurantajärjestelmä olisi tehokas ja vaikuttava. Jälkitarkastusten 
tulokset olisi tarkistettava ainakin vuosittain ennakkotarkastusjärjestelmän 
systeemisten ongelmien havaitsemiseksi ja korjaamiseksi. Puitekumppanuus -
sopimuksissa olisi mainittava rahoituksen enimmäismäärä. Toistuvia avustuksia 
ja puitekumppanuussopimuksia koskevat erillissopimukset olisi allekirjoitettava 
ennen avustustoimen suunniteltua aloitusta, ellei lykkäämiseen ole perusteltua 
syytä.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: mahdollisimman pian.
Keskeiset tulosindikaattorit ja jälkiarviointi
57 
Tarkastetut virastot määrittelivät työohjelmissaan joitakin avustustoimiin liittyviä 
perusluonteisia tuotosindikaattoreita, mutta ne eivät ole määritelleet tulosten ja 
vaikutusten mittaamisessa relevantteja keskeisiä tulosindikaattoreita. Myöskään 
merkittävän toiminnan jälkiarviointeja ei ole tehty tai arviointien tuloksia ei ole 
käytetty hyväksi avustuksin rahoitetun toiminnan seurannan ja raportoinnin pa -
rantamiseksi. Lisäksi joissakin arvioinneissa jätettiin mainitsematta, että tärkeitä 
jäsenvaltioiden tietoja puuttui. Virastoissa ei tämän vuoksi pystytty seuraamaan 
avustustoimien johdonmukaisuutta ja vaikuttavuutta eivätkä toimien tulokset ja 
vaikutukset käyneet riittävällä tavalla ilmi raporteista (ks. kohdat 42–51).
41 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 5
Virastojen olisi luotava avustuksia koskeva valvonta- 
ja raportointijärjestelmä, joka perustuu tulos- ja 
vaikutusperusteisiin keskeisiin tulosindikaattoreihin ja 
jälkiarvioinnin tuloksiin.
Virastojen olisi kehitettävä kutakin monivuotisten ja vuotuisten työohjelmien vai -
kutus- tai tulosperusteista tavoitetta varten vähintään yksi relevantti keskeinen 
tulosindikaattori, jonka avulla vaikutuksia ja tuloksia voidaan mitata. Virastoissa 
olisi myös tehtävä jälkiarviointi aina, kun kyseessä on merkittävä avustustoimi 
(tähän kuuluvat myös toistuvat vuosi kerrallaan rahoitettavat avustustoimet), 
ja toimeen osallistuvilta jäsenvaltioilta olisi saatava asiaan liittyvät tiedot, jotta 
voidaan varmistaa, että toimi on strategisten tavoitteiden mukainen.
Toteuttamisen tavoiteajankohta: Vuoden 2018 vuotuinen työohjelma.
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
2. maaliskuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

42
 Liite LiiteOtos tarkastetuista ehdotuspyynnöistä (2013–2015)
Viraston 
nimiMenettelyn tyyppi AiheAvustussopimuksen 
allekirjoituspäivämääräMyönnetty 
määrä
EFSA EhdotuspyyntöMissä suhteessa ovat (toksoplasmoosin) seroprevalenssi tärkeim -
missä hyötyeläinlajeissa ja Toxoplasma gondii -loisen esiintyvyys 
lihassaGP/EFSA/BIOHAZ/2013/01 400 000
EFSA EhdotuspyyntöTorjunta-aineiden kumulatiivista arviointia suorittavien ryhmien 
perustamista tukeva tiedonkeruuGP/EFSA/PRAS/2013/02 160 000
EFSA EhdotuspyyntöMykotoksiineille altistumisen biomarkkerit lähinnä deoksinivaleno -
lin osalta – tiedon keruu ja tuottaminenGP/EFSA/CONTAM/2013/04 300 000
EFSA EhdotuspyyntöTutkimus elintarvikkeen kanssa kosketuksiin joutuvaa materiaalia 
(FCM-aine) koskevan tarkistetun asetusehdotuksen vaikutuksista 
kansanterveyteen ja hallinnollisista seurauksistaGP/EFSA/FIP/2013/01 250 000
EFSA EhdotuspyyntöTropaanialkaloidien esiintymistä elintarvikkeissa ja rehuissa 
koskevia tietojaGP .EFSA.BIOCONTAM.2014.01 530 000
EFSAEi 190 artiklan 1 kohdan 
c alakohdan mukaista 
ehdotuspyyntöäKumppanuutta koskevan puitesopimuksen täytäntöönpano – 
torjunta-aineita koskevan kumulatiivisen riskiarvioinnin lainsää -
dännöllisen täytäntöönpanon tukeminen, sopimus allekirjoitettu 
15.12.2014.GP/EFSA/PRAS/2014/02 400 000
EFSAEi 190 artiklan 1 kohdan 
c alakohdan mukaista 
ehdotuspyyntöäMonivuotiset koordinointikeskuksia koskevat avustussopimuksetBELGIA - KOORDINOINTI -
KESKUKSEN VUODEN 2015 
AVUSTUSSOPIMUS45 000
ECDCAvoin ehdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusEuroopan unionin ja ETA/EFTA-maiden rokotusohjelmien seuranta: 
tulosten parantaminen tietoa jakamallaGRANT/2013/001 1 600 000 
ECDCRajoitettu ehdotus -
pyyntö, kumppanuutta 
koskeva puitesopimusEPIET Fellowship -ohjelman isännöinti GRANT/2013/002 6 000 000 
ECDCAvoin ehdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusEurooppalainen tuberkuloosin vertailulaboratorioverkosto (ERL -
TB-net) – vahvistetaan tuberkuloosin diagnosointia, lääkeherkkyy -
den testaamista ja koordinointia Euroopan unionin tasollaGRANT/2013/003 800 000 
ECDCEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusEPIET Fellowship -ohjelman isännöinti GRANT/2014/001 6 000 000 
ECDCEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusEPIET Fellowship -ohjelmien (epidemiologian ja kansanterveysmi -
krobiologian (EUPHEM) koulutusohjelmat) tieteellinen koordinointiGRANT/2014/002 3 000 000 
EYKEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusKaupunkeja, maankäyttöä ja maaperää tarkasteleva eurooppalai -
nen teemakeskus, 2015–2018EEA/NSV/14/001-ETC/ULS Ei relevanttia
EYKEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusJätteiden ja materiaalien merkitystä vihreässä taloudessa tarkaste -
leva eurooppalainen teemakeskus, 2014–2018EEA/IEA/13/003-ETC/WMGE Ei relevanttia
EITEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusOsaamis- ja innovaatioyhteisö (KIC), terve elämäntapa ja aktiivisena 
ikääntyminenEi relevanttia Ei relevanttia
EITEhdotuspyyntö, 
kumppanuutta koskeva 
puitesopimusOsaamis- ja innovaatioyhteisö (KIC), raaka-aineet Ei relevanttia Ei relevanttia
Frontex ei julkaise ehdotuspyyntöjä. Se neuvottelee suoraan ehdotuspyyntöön osallistuvien viranomaisten kanssa tulevan vuoden henkilöresursseista ja 
teknisistä laitevaatimuksista.
43 Liite LiiteOtos tarkastetuista avustusten maksutapahtumista (2013–2015)
Viraston 
nimiVirallinen 
budjetti -
kohtaRahoi -
tusläh -
deTapah -
tuman 
vuosiMaksun 
tyyppiTuensaajaHyväksytty 
maksun 
määrä
EFSA B3-010 C1 2013 Loppumaksu(OSTERREICHISCHE AGENTUR FUR GESUNDHEIT UND ER -
NAHRUNGSSICHERHEIT GMBH) ITÄVALLAN TERVEYS- JA 
ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO57 125,40
EFSA B3-110 C1 2013 Loppumaksu(NEMZETI ELELMISZERLANC -BIZTONSAGI HIVATAL) KANSALLINEN 
ELINTARVIKEKETJUN TURVALLISUUDESTA VASTAAVA TOIMISTO327 865,88
EFSA B3-110 C1 2013 LoppumaksuISTITUTO ZOOPROFILATTICO SPERIMENTALE DELL'ABRUZZO E DEL 
MOLISE G CAPORALE ENTE32 160,00
EFSA B3-010 C1 2014 LoppumaksuINSTITUT SCIENTIFIQUE DE LA SANTE PUBLIQUE WETENSCHAPPELIJK 
INSTITUUTVOLKSGEZONDHEID WISSENSCHAFTLICHESINSTITUT FUR 
VOLKSGESUNDHEIT IPH86 012,72
EFSA B3-110 C1 2014 Loppumaksu STICHTING DLO STICHTING DIENST LANDBOUWKUNDIG ONDERZOEK 59 276,45
EFSA B3-110 C1 2013 LoppumaksuISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA45  787, 8 3
EFSA B3-110 C1 2014 Loppumaksu ELINTARVIKETURVALLISUUSVIRASTO EVIRA 54 871,30
ECDC B03002 C1 2013Ennakko -
rahoitusISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 70 362,56
ECDC B03002 C8 2014 Loppumaksu ISTITUTO SUPERIORE DI SANITA 73 264,06
ECDC B03003 C1 2014Ennakko -
rahoitusNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY35 955,64
ECDC B03003 C8 2015 LoppumaksuNARODOWY INSTYTUT ZDROWIA PUBLICZNEGO PANSTWOWY ZAKLAD 
HIGIENY13 881,00
ECDC B03003 C8 2014 Loppumaksu MINISTERIE VAN VWS AGENTSCHAP RIVM 148 925,66
ECDC B03003 C8 2014 Loppumaksu INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 101 937,18
ECDC B03003 C8 2014 Loppumaksu INSTITUTO DE SALUD CARLOS III 51 749,50
ECDC B3-003 C8 2013 LoppumaksuISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA242 090,00
ECDC B3-003 C8 2013 Loppumaksu (SMITTSKYDDSINSTITUTET SMI) RUOTSIN TARTUNTATAUTI-INSTITUUTTI 100 476,59
ECDC B3-003 C8 2013 Loppumaksu ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA 149  6 87, 0 0
ECDC B3-002 C8 2013 LoppumaksuTERVEYSTURVAVIRASTON SÄTEILYTURVAKESKUKSEN YKSIKKÖ, 
JOKA VASTAA KEMIALLISIIN JA YMPÄRISTÖVAAROIHIN LIITTYVÄSTÄ 
SÄTEILYTURVASTA200 000,00
ECDC B3-002 C8 2014 LoppumaksuISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA228 599,60
ECDC B03003 C8 2014 Loppumaksu NORJAN KANSANTERVEYSINSTITUUTTI 71 129,00
EYK B3-331 C8 2013 Loppumaksu(RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEIDEN MILIEU) KANSALLINEN 
KANSANTERVEYS- JA YMPÄRISTÖINSTITUUTTI644 948,90
EYK B3-332 C8 2013 Loppumaksu(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA)
TŠEKIN YMPÄRISTÖTIEDOTUSVIRASTO420 000,00
EYK B3-334 C8 2013 Loppumaksu UNIVERSIDAD DE MALAGA 132 938,52
44 Liite 
Viraston 
nimiVirallinen 
budjetti -
kohtaRahoi -
tusläh -
deTapah -
tuman 
vuosiMaksun 
tyyppiTuensaajaHyväksytty 
maksun 
määrä
EYK B3-336 C8 2013 LoppumaksuCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
MCC174 039,47
EYKB03540-R0-
GISCR0 2013 LoppumaksuRIVM RIJKSINSTITUUT VOOR VOLKSGEZONDHEID EN MILIEUAGENT -
SCHAP MIN VOLKS44 290,00
EYK B3-331 C1 2013 Välimaksu ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA 1 505 000,00
EYK B3-333 C1 2013 Välimaksu MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 787 500,00
EYK B3-331 C8 2014 Loppumaksu TILINPÄÄTÖKSEN VARMENTAMINEN 2 070 068,76
EYK B3-332 C8 2014 Loppumaksu(CENIA,CESKA INFORMACNI AGENTURA ZIVOTNIHO PROSTREDI CENIA) 
TŠEKIN YMPÄRISTÖTIEDOTUSVIRASTO1 460 000,00
EYK B3-333 C8 2014 Loppumaksu MUSEUM NATIONAL D'HISTOIRE NATURELLE 1 037 850,00
EYK B3-334 C8 2014 Loppumaksu UNIVERSIDAD DE MALAGA 1 159 628,00
EYK B3-336 C8 2014 LoppumaksuCENTRO EURO-MEDITERRANEO SUI CAMBIAMENTI CLIMATICI SCARL 
CMCC603 169,26
EYK B3-436 R0 2014 Loppumaksu AGENCIJA ZA ZASTITU OKOLISA AZO KROATIAN YMPÄRISTÖVIRASTO 51 972,00
EYK B3-436 R0 2014 Loppumaksu SAKSAN LIITTOTASAVALTA 121 093,00
EYK B3-436 R0 2013Ennakko -
rahoitusLatvian geospatiaalinen tietopalveluyksikkö 15 755,00
EYK B3-436 R0 2013 Välimaksu Latvian geospatiaalinen tietopalveluyksikkö 15 755,00
EYK B3-436 R0 2014 Loppumaksu Latvian geospatiaalinen tietopalveluyksikkö 7  87 7, 0 0
EYK B3-436 R0 2013Ennakko -
rahoitusNorjan metsä- ja maisemainstituutti 142 676,00
EYK B3-436 R0 2014 Välimaksu Norjan metsä- ja maisemainstituutti 142 676,00
EYK B3-436 R0 2015 Loppumaksu Norjan metsä- ja maisemainstituutti 16 344,00
EIT B3-000 C1 2013 Loppumaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö INNOENERGY SE 32 199 586,00
EIT B3-000 C1 2013 Loppumaksu EIT ICT LABS IVZW 24 207 511,05
EIT B3-000 C1 2013 Välimaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö ASSOCIATION CLIMATE 3 128 841,53
EIT B3-000 C1 2013 Loppumaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö ASSOCIATION CLIMATE 27 118 969,48
EIT B3-000 C5 2014 Loppumaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö INNOENERGY SE 417 517,00
EIT B3-000 C1 2014 Loppumaksu EIT ICT LABS IVZW 39 241 064,71
EIT B3-000 C1 2014 Loppumaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö INNOENERGY SE 40 100 022,64
EIT B3-000 C1 2014 Loppumaksu Osaamis- ja innovaatioyhteisö ASSOCIATION CLIMATE 42 096 006,57
Frontex A-3010 C1 2013Ennakko -
rahoitusIslannin rannikkovartiosto 2 91  217, 0 0
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu Islannin rannikkovartiosto 305 048,95
Frontex A-3050 C1 2014 LoppumaksuMinistero dell'Interno, Dipartimento della Pubblica Sicurezza, Direzio -
ne Centrale dell'Immigrazione e  della Polizia delle Frontiere230 592,05
Frontex A-3050 C1 2014Ennakko -
rahoitusMaahanmuutto- ja kansalaistamisosasto 23 940,00Liite
45 Liite LiiteViraston 
nimiVirallinen 
budjetti -
kohtaRahoi -
tusläh -
deTapah -
tuman 
vuosiMaksun 
tyyppiTuensaajaHyväksytty 
maksun 
määrä
Frontex A-3050 C8 2015 Loppumaksu Maahanmuutto- ja kansalaistamisosasto 27 304,20
Frontex A-3010 C1 2014Ennakko -
rahoitusSuomen rajavartiolaitos 187 088,79
Frontex A-3010 C8 2015 Loppumaksu Suomen rajavartiolaitos 177 200,71
Frontex A-3000 C1 2014 Loppumaksu Unkarin kansallisen poliisin keskushallinto 74 997 ,35
Frontex A-3000 C1 2014 Loppumaksu Kansallinen sisäasianministeriö 129 913,50
Frontex A-3000 C1 2013 Loppumaksu PUOLAN TASAVALTA 6 649,78
Frontex A-3000 C8 2013 Loppumaksu ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA 26 748,18
Frontex A-3010 C8 2013 Loppumaksu PORTUGALIN TASAVALTA 589 441,25
Frontex A-3010 C8 2013 Loppumaksu ITALIAN TASAVALTA 297 038,21
Frontex A-3010 C8 2013 Loppumaksu ESPANJAN KUNINGASKUNTA 69 328,22
Frontex A-3010 C8 2013 Loppumaksu KREIKAN TASAVALTA 1 539 693,09
Frontex A-3020 C1 2013 Loppumaksu SVEITSIN VALALIITTO 6 413,84
Frontex A-3050 C1 2013 Loppumaksu ITÄVALLAN TASAVALTA 218 662,39
Frontex A-3050 C8 2013 Loppumaksu NORJAN KUNINGASKUNTA 44 593,26
Frontex A-3050 C1 2013 Loppumaksu ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA 14 271,28
Frontex A-3020 C1 2013 Loppumaksu ITALIAN TASAVALTA 15 824,45
Frontex A-3000 C1 2014 Loppumaksu ESPANJAN KUNINGASKUNTA 11 777 ,87
Frontex A-3000 C8 2014 Loppumaksu SAKSAN LIITTOTASAVALTA 26 793,97
Frontex A-3010 C8 2014 Välimaksu ITALIAN TASAVALTA 100 697 ,34
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu PORTUGALIN TASAVALTA 504 603,65
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu KREIKAN TASAVALTA 429 722,67
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu ISLANNIN TASAVALTA 291 218,57
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu ESPANJAN KUNINGASKUNTA 160 627 ,33
Frontex A-3050 C1 2014 Loppumaksu ESPANJAN KUNINGASKUNTA 78 735,84
Frontex A-3050 C1 2014 LoppumaksuISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA4 4 312,15
Frontex A-3050 C8 2014 Loppumaksu ITALIAN TASAVALTA 193 800,00
Frontex A-3010 C1 2014 Loppumaksu ESPANJAN KUNINGASKUNTA 417 533,43
Frontex A-3010 C8 2014 Loppumaksu ITALIAN TASAVALTA 33 774,29
Frontex A-3050 C1 2014 Loppumaksu SUOMEN TASAVALTA 32 346,26
Frontex A-3000 C8 2014 Loppumaksu UNKARIN TASAVALTA 74 997 ,35
46 Komission ja EIT:n 
vastaukset
Tiivistelmä
IV
Katso EIT:n ja komission vastaukset viiteen suositukseen jäljempänä.
Havainnot
19
Vuonna 2011 tehdyn arvioinnin suositusten perusteella EIT suunnitteli ja käynnisti vuonna 2012 suorituskyvyn mittaus -
järjestelmän (Performance Measurement System, PMS) tukemaan EIT:n strategian toteuttamisen tulossuuntautunutta 
seurantaa. Mittausjärjestelmän osana osaamis- ja innovaatioyhteisöjen aiemman suorituskyvyn arviointi kilpailullisessa 
tarkastelumekanismissa perustuu muun muassa seuraavien kuuden keskeisen suorituskykyindikaattorin tulosten vertai -
luun osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kesken: 1) EIT:n koulutusohjelmien houkuttavuus, 2) EIT:n puitteissa suoritettujen 
tutkintojen määrä, 3) hautomoissa syntyneet yritysideat, 4) perustetut uusyritykset ja oheisyritykset, 5) tietämyksen 
siirtäminen ja omaksuminen ja 6) uudet tai parannetut tuotteet, palvelut ja prosessit.
EIT käyttää siten tärkeimpiä keskeisiä suorituskykyindikaattoreita aktiivisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisissä 
vertailuissa erityisesti osana rahoituksen vuotuista kilpailullista kohdentamisprosessia.
EIT on joka tapauksessa parhaillaan vahvistamassa seurantajärjestelmäänsä. Tärkeä askel siihen suuntaan oli kattavan 
uuden seurantastrategian hyväksyminen EIT:n hallintoneuvostossa 3. joulukuuta 2015.
20
EIT:n osalta on tärkeää korostaa, että sekä rahoitusvälineen valintaa  että aihealueita, joilla EIT:n on tehtävä ehdotus -
pyyntöjä, säännellään tarkasti EIT:n perustamisasetuksessa1, EIT:n varainhoitoasetuksessa ja strategisessa innovaa -
tio-ohjelmassa2. Aihealueiden valinta perustui Euroopan komission yhteisen tutkimuskeskuksen tekniikan tulevaisuu -
dentutkimuksen laitoksen tekemään ennakkoarviointiin, jossa myös todettiin, että avustusrahoitus on asianmukaisin 
toteutusmenetelmä3.
EIT:n perustamisasetuksen 14 artiklan 2 kohdassa ja EIT:n varainhoitoasetuksen 90 artiklan 2 ja 3 kohdassa ei myöskään 
juuri jätetä EIT:lle mahdollisuuksia harkita osaamis- ja innovaatioyhteisöille annettavien EIT:n avustusten korvaamista 
muilla vaihtoehdoilla, kuten julkisilla hankinnoilla tai palvelutasosopimuksilla, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdottaa.
1 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 294/2008, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston 
asetuksella (EU) N:o 1292/2013.
2 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1312/2013/EU.
3 http://ipts.jrc.ec.europa.eu/publications/pub.cfm?id=4479
Komission ja EIT:n vastaukset  
 47
29
EIT:n vuotuinen työohjelma ei sisällä yksityiskohtaisia toimintatavoitteita, tuotoksia, indikaattoreita ja odotettavissa olevia 
tuloksia, jotka osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on saavutettava, vaan osaamis- ja innovaatioyhteisöt laativat ne omissa 
vuotuisissa liiketoimintasuunnitelmissaan EIT:n perustamisasetuksen 6 artiklan 2 kohdan d alakohdassa vahvistetun osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen riippumattomuuden mukaisesti. EIT tarkistaa avustusten vuotuisen kohdentamisprosessin 
aikana, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuotuisissa liiketoimintasuunnitelmissa esitetyillä vuotuisilla toimintatavoit -
teilla edistetään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen monivuotisia strategioita, jotka esitetään EIT:n kanssa tehtyyn puite -
kumppanuussopimukseen kuuluvassa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen strategisessa ohjelmassa. Tämä innovatiivinen 
lähestymistapa eroaa tarkoituksella muista ohjelmista. Se pitäisikin katsoa yhdeksi EIT:n vahvuudeksi, koska sen avulla 
innovointia voidaan lähestyä tehokkaan hajautetusti.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen monivuotiset strategiat yhdenmukaistetaan EIT:n strategisten tavoitteiden kanssa EIT:n 
käynnissä olevassa kolmivuotisessa työohjelmassa, koska EIT:n kolmivuotisen työohjelman liite III sisältää kunkin osaamis- 
ja innovaatioyhteisön tulevaisuudennäkymät, strategiset tavoitteet ja keskeiset painopisteet seuraavia kolmea vuotta 
varten. EIT:n kolmivuotinen työohjelma perustuu myös EIT:n strategiseen innovaatio-ohjelmaan.
EIT:n vuoden 2016 vuotuisen työohjelman sivulla 21 on yksityiskohtainen kuvaus EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
taloudellista kestävyyttä koskevista tavoitteista ja suunnitelluista toimista4.
EIT on nyt kuitenkin laatimassa vaikutukseen perustuvia keskeisiä suorituskykyindikaattoreita, jotta osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöjen innovoinnissa aikaansaamia parannuksia voitaisiin mitata aiempaa paremmin. EIT aikoo myös laatia erityiset 
keskeiset suorituskykyindikaattorit osaamiskolmion integroinnissa saatujen tulosten mittaamiseksi. EIT myöntyy myös 
sisällyttämään tulevaisuudessa vuotuisiin työohjelmiinsa aiempaa enemmän avustuksiin liittyvää tietoa.
31
EIT katsoo, että vuotuisessa työohjelmassa on jo perustellun rahoituspäätöksen tekemiseen tarvittavat tiedot.
EIT:n vuotuisen työohjelman 5.2 osa sisältää erityisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöille myönnettävän suurimman 
vuotuisen kokonaisavustuksen ja yhteisrahoituksen suurimman mahdollisen tason. Vuotuinen työohjelma sisältää myös 
EIT:n vuotuiset tavoitteet, odotettavissa olevat tulokset ja indikaattorit. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yksityiskohtaiset 
toimintatavoitteet, tuotokset, indikaattorit ja odotettavissa olevat tulokset laaditaan niiden vuotuisissa liiketoimintasuun -
nitelmissa, ja EIT tarkistaa ne osana avustusten kohdentamisprosessia.
EIT kuitenkin suostuu sisällyttämään tulevaisuudessa vuotuisiin työohjelmiinsa aiempaa enemmän avustuksiin liittyvää 
tietoa, kuten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tärkeimmät vuotuiset tavoitteet, toiminnan aihealueet ja suunnitellut 
toimet.
33
Katso EIT:n ja komission vastaukset 35 ja 37 kohtaan.
35
EIT on varmistanut avoimuutta ja yhdenvertaista kohtelua koskevien periaatteiden kunnioittamisen menettelyillään, joilla 
pannaan täytäntöön EIT:n perustamisasetuksen vapautukset. EIT on edelleen sitoutunut parantamaan menettelyjensä 
tehokkuutta ja vaikuttavuutta entisestään.
4 http://eit.europa.eu/sites/default/files/EIT%20Annual%20Work%20Progamme%202016.pdf
Komission ja EIT:n vastaukset  
 48
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntömenettely ei vastaa avustuksen myöntämistä, eikä sitä siksi voida verrata 
tähän prosessiin, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdottaa. Se on vain yksi puitekumppanuussopimuksen tekemiseen 
johtavista vaiheista. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintaa seuraa käynnistysvaihe, jossa myöntämiskriteerit määri -
tetään ja tarkistetaan, minkä jälkeen tehdään puitekumppanuussopimus. Avustuksia myönnetään myöhemmin muilla 
säännöksillä säänneltyjen erillisten menettelyjen mukaisesti.
EIT on lisäksi parantanut prosessejaan ja julkaissut 5. lokakuuta 2015 tarkistetut kriteerit vuoden 2016 osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen ehdotuspyynnöille. Julkaistun asiakirjan mukaisesti jokaisesta kolmesta hallintoneuvoston käyttämästä 
kriteeristä annetaan enintään 10 pistettä, joten kuulemisessa voi saada enintään 30 pistettä. Hallintoneuvoston pisteet 
lasketaan hallintoneuvoston jäsenten yksittäisten pisteiden keskiarvona. Hallintoneuvoston kuulemisen pisteiden summa 
lisätään asiantuntijapaneelin suorittamassa teknisessä arvioinnissa saatuihin pisteisiin. Sitten EIT:n hallintoneuvosto valit -
see ehdotuksen, joka on saanut eniten pisteitä 130 mahdollisesta pisteestä (yksi ehdotus aihealuetta kohti).
Vuoden 2014 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyynnöistä saadun kokemuksen perusteella ja prosessin yksinker -
taistamiseksi vuoden 2016 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntömenettelystä on poistettu lopullisen suosi -
tuksen antava paneeli.
EIT katsoo, että vuonna 2016 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntömenettelyssä käytettävä tarkistettu menet -
tely on täysin avoin ja varmistaa mahdollisten ehdotusten tekijöiden yhdenvertaisuuden.
37
EIT on  käsitellyt riittävästi mahdollista eturistiriitaa .
On tärkeää panna merkille, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotusten arvioinnin puitteissa nimitetyistä 15 asian -
tuntijasta vain yksi keskeinen asiantuntija nimitettiin suoraan. Se oli välttämätöntä tehtävän suorittamista koskevien eri -
tyisvaatimusten vuoksi. Tehtävässä tarvittiin erityisesti perusteellista tietämystä EIT:tä ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjä 
koskevasta mallista, laajaa näkemystä ja käytännöllistä käsitystä Euroopan yleisistä innovaatiotavoitteista ja käytännöllistä 
käsitystä ja kokemusta tiede-, tutkimus- ja yritysympäristöistä. Tämän asiantuntijan eturistiriitatarkastus myös tehtiin 
asianmukaisesti.
Valitessaan ulkopuolisia asiantuntijoita vuoden 2014 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntöjen arviointiin EIT 
arvioi huolellisesti jokaisen mahdollisen eturistiriitatapauksen asiaankuuluvien Horisontti 2020 -säännösten mukaisesti 
ja toteutti tarvittavat toimenpiteet. EIT:n arviointi ja toimenpiteet on perusteltu ja dokumentoitu riittävästi. Asiantunti -
joiden valintaan liittyvien mahdollisten eturistiriitojen käsittelemiseksi EIT muun muassa otti käyttöön yksityiskohtaiset 
sisäiset menettelyt Horisontti 2020 -vakiosäännösten mukaisesti. Tämän perusteella toteutetut toimenpiteet vaihtelivat 
asiantuntijoiden sulkemisesta kokonaan pois prosessista osittaiseen poissulkemiseen havaitun riskin ja eturistiriidan tason 
perusteella. EIT on kuitenkin sitoutunut parantamaan asiantuntijoiden valintaprosessin tehokkuutta ja vaikuttavuutta 
vuoden 2016 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyyntömenettelyssä. Komission sisäisen tarkastuksen erityissuo -
situsten mukaisesti EIT laatii hyvissä ajoin etukäteen EIT:lle oman luettelon mahdollisista soveltuvista asiantuntijoista 
tarvetta vastaavien asiantuntijaprofiilien perusteella ja ottaa asiantuntijoiden valintaprosessiin mukaan hankinta-asian -
tuntijan. Tämä luettelo auttaa myös eturistiriitojen varhaisessa ehkäisemisesä, koska sen avulla voidaan mahdollisuuksien 
mukaan havaita kaikki kunkin osaamis- ja innovaatioyhteisön alan tärkeimpien toimijoiden kanssa olevat sopimussuhteet.
40
EIT:n talousarvion vuotuisen luonteen vuoksi ja siksi, että EU:n talousarviota ei tavallisesti hyväksytä ennen joulukuun 
puoliväliä, kunkin vuoden avustussopimuksia ei voida allekirjoittaa ennen kyseisen vuoden tammikuun 1 päivää. Euroo -
pan tilintarkastustuomioistuin käsitteli tätä ongelmaa ensimmäisen kerran varainhoitovuotta 2011 koskevassa vuotui -
sessa erityiskertomuksessa, ja EIT antoi omat huomautuksensa. EIT sitoutui pienentämään eroa osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen liiketoimintasuunnitelmissa määritetyn toiminnan aloituspäivän ja avustussopimusten allekirjoituspäivän välillä. 
Tämän tuloksena vuosien 2013 ja 2014 avustussopimukset allekirjoitettiin kolmen osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa 
vuosien 2013 ja 2014 helmikuussa.
Komission ja EIT:n vastaukset  
 49
Vuosi 2015 oli poikkeuksellinen, koska osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyysivät lykkäystä uuden puitekumppanuussopi -
muksen soveltamiseen, jotta EIT:n, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja Euroopan komission välisten erityissäännösten 
vaikutuksia voitaisiin selkeyttää edelleen mukautettaessa niitä Horisontti 2020 -sääntöihin. Tarvittujen oikeudellisten 
kuulemisten vuoksi uusien avustussopimusten ennakkohyväksyntä vei tavallista kauemmin. EIT uskoo, että avustusso -
pimukset allekirjoitetaan taas ajoissa vuodesta 2016 alkaen, kun uudet puitekumppanuussopimukset ovat jo voimassa. 
Vuoden 2015 allekirjoitusten myöhästyminen olisi siten kertaluontoista.
45
EIT:n hallintoneuvosto hyväksyi 3. joulukuuta 2015 EIT:n seurantastrategian, jolla mitataan Horisontti 2020 -ohjelmaa, EIT:n 
sen omien ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimien kautta aikaansaamaa vaikutusta ja osaamis- ja innovaatioyhteisö -
jen tuloksia koskevia tietoja.
EIT aikoo lisäksi ottaa käyttöön parannetun seurantajärjestelmän, joka on kohdistettu tuloksiin ja vaikutuksiin , kuten 
EIT:n kolmivuotisessa työohjelmassa 2015–2017 esitetään. EIT antoi vuonna 2015 konsultointitoimeksiannon keskeisten 
vaikutukseen perustuvien suorituskykyindikaattorien laatimiseksi ja perusti työryhmän käsittelemään kyseistä asiaa. 
Työryhmän työn odotetaan olevan valmis vuonna 2016. EIT aikoo myös laatia erityiset keskeiset suorituskykyindikaat -
torit osaamiskolmion integroinnissa saatujen tulosten mittaamiseksi. EIT tarkistaa suorituskyvyn mittausjärjestelmän ja 
tärkeimmät sen taustalla olevat keskeiset suorituskykyindikaattorit tämän keskeisten suorituskykyindikaattorien tarkas -
tuksen perusteella vuonna 2016.
47
EIT:n perustamisasetuksen 16 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti ensimmäinen EIT:n arviointi suoritettiin 
vuonna 2011, ja seuraava suoritetaan vuoden 2016 loppuun mennessä.
Päätelmät ja suositukset
53
Katso EIT:n ja komission vastaukset 17–19, 20–23 ja 24–27 kohtaan.
Suositus 1: EIT hyväksyy suosituksen soveltuvin osin.
EIT hyväksyy suosituksen seuraavan osan: Virastojen pitäisi käyttää yksinkertaistettuja kustannusvaihtoehtoja aina, kun se on 
asianmukaista . Suosituksen muut osat eivät ole sovellettavissa EIT:hen vastauksissamme selitetyistä syistä.
54
Katso EIT:n ja komission vastaukset 28–29 ja 30–31 kohtaan.
Suositus 2: EIT hyväksyy suosituksen.
EIT suostuu sisällyttämään tulevaisuudessa vuotuisiin työohjelmiinsa aiempaa enemmän avustuksiin liittyvää korkeata -
soista tietoa EIT:n tavoitteista. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt esittävät kuitenkin edelleen yksityiskohtaiset toimintata -
voitteet, tuotokset, indikaattorit ja odotettavissa olevat tulokset, jotka osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on saavutettava, 
omissa vuotuisissa liiketoimintasuunnitelmissaan EIT:n perustamisasetuksen 6 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti, 
eikä niitä sisällytetä vuotuiseen työohjelmaan.
Komission ja EIT:n vastaukset  
 50
55
Katso EIT:n ja komission vastaukset 34–37 kohtaan.
Suositus 3: EIT hyväksyy suosituksen osittain.
EIT hyväksyy suosituksen seuraavaa lausetta lukuun ottamatta: ei nimitä suoraan ulkopuolisia asiantuntijoita . Asianmukai -
sesti perustelluissa poikkeustapauksissa EIT:llä pitäisi olla mahdollisuus nimittää asiantuntijoita suoraan.
56
Katso EIT:n ja komission vastaukset 39–41 kohtaan.
Suositus 4: EIT hyväksyy suosituksen osittain.
EIT hyväksyy suosituksen seuraavaa lausetta lukuun ottamatta: Puitekumppanuussopimuksissa olisi ilmoitettava enim -
mäismäärä . Ei ole tarkoituksenmukaista eikä järkevää ilmoittaa avustusten enimmäismääriä etukäteen seitsenvuotisissa 
puitekumppanuussopimuksissa.
Suositus 5: EIT hyväksyy suosituksen.
51 Euroopan tautienehkäisy- ja 
valvontakeskuksen vastaus
Tiivistelmä
I
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) suhtautuu myönteisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
lausuntoon.
Lausunnon itseään koskevin osin ECDC katsoo seuraavaa:
Huomautukset
17
ECDC tekee ennen uusien hankkeiden aloittamista järjestelmällisiä mahdollisuuksia ja arvoja koskevia tutkimuksia (OVS), 
joita pidetään ennakkoarviointeina. OVS-tutkimuksia tarkastellaan joka vuosi, ennen kuin hankkeet sisällytetään vuotui -
seen työohjelmaan. OVS-tutkimuksia kehitetään kuitenkin edelleen, jotta voidaan varmistaa, että ne kattavat täysin kaikki 
mainitut seikat.
23
ECDC pitää avustusmekanismia soveliaimpana rahoitusmahdollisuutena VENICE III- ja ERLTB-Net-hankkeita varten, mutta 
myöntää, että avustusmekanismin käyttöä koskeva päätöksenteko olisi voitu dokumentoida paremmin. ECDC aikoo tule -
vaisuudessa perustella kyseisen rahoitusmekanismin käyttöä paremmin tapauskohtaisesti.
25
Lähestymistapaa, johon sisältyi täydellinen arviointi, pidettiin tarkoituksenmukaisimpana tapana myöntää EPIET-avus -
tuksia EU:n avustuksensaajille. Samalla varmistettiin avoimuus ja tasapuolinen kohtelu. ECDC:n hankintoja, avustuksia 
ja sopimuksia käsittelevä sisäinen valiokunta (CPCG) tunnisti vuonna 2015 osana sisäistä tarkastelua mahdollisia keinoja 
yksinkertaistaa menettelyä siten, että avoimuus ja tasapuolinen kohtelu voidaan yhä varmistaa. Yksi tällainen keino on 
suora myöntämismenettely, jota päätettiin soveltaa vuonna 2016. Euroopan tilintarkastustuomioistuin vahvisti tämän 
myöhemmin. Suoraa myöntämismenettelyä noudatetaan tammikuusta 2016 alkaen uuden puitekumppanuussopimuk -
sen täytäntöönpanossa.
29
Hyväksyttyään kansanterveyden koulutusstrategian kesäkuussa 2015 ECDC on pyrkinyt mittaamaan kyseisiä koulutustar -
peita EU:n laajuisella koulutustarpeiden arviointitutkimuksella (joulukuussa 2015). Sidosryhmät analysoivat ja tarkastele -
vat saatuja tietoja parhaillaan.
31
Vuoden 2016 työohjelman liitteessä on taulukko, jossa luetellaan suunnitellut avustukset, avustusten tyypit, enna -
koidut summat ja kestot. Lisätietoja, kuten tavoitteet ja odotetut tulokset, annetaan vuoden 2017 yhtenäisessä 
ohjelma-asiakirjassa.
Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen vastaus  
 52
39
Nykyiseen ennakkotarkastusjärjestelmään kuuluu, että avustuksensaajalta pyydetään loppumaksua var -
ten tarkastuslausunto tai ote tukevista asiakirjoista. ECDC huomioi jälkitarkastusten tulokset päivittäessään 
ennakkotarkastusmenettelyjään.
43
ECDC tarkentaa parhaillaan indikaattoreitaan, jotta avustustoiminnan tuloksia ja vaikuttavuutta voidaan arvioida entistä 
paremmin.
47
Katso vastaus kohtaan 50.
50
Koska jäsenvaltioissa koulutettujen epidemiologien määrää ei voida mitata osana keskeisiä tulosindikaattoreita, ECDC on 
kerännyt epävirallisesti mutta järjestelmällisesti vuotuisia indikaattoreita, joiden voidaan katsoa kuvaavan koulutustar -
peita. Tällaisia indikaattoreita, jotka eivät sisälly hallintoneuvoston raportteihin, ovat seuraavat: (1) toisissa jäsenvaltioissa 
koulutettavien epidemiologien koulutusohjelmaa koskevien yksittäisten hakemusten vuotuinen määrä, (2) EU:n jäsenval -
tioiden esittämien kiinnostuksenilmaisujen, jotka koskevat koulutusohjelman paikkoja, vuotuinen määrä, (3) vuosikatsaus 
koulutusohjelmasta valmistuneiden työllisyystilanteeseen avoimien ja julkisten tietolähteiden avulla. On myös todet -
tava, että vuodesta 2015 lähtien ECDC:n sidosryhmiltä on pyydetty palautetta osana vuosittaista sidosryhmätutkimusta. 
Sidosryhmiä on myös pyydetty arvioimaan tyytyväisyyttään avustuksilla rahoitettuihin koulutuksiin. Katso myös vastaus 
kohtaan 29.
Johtopäätökset ja suositukset
53
Katso vastaukset kohtiin 17, 23 ja 25 edellä.
Suositus 1
ECDC hyväksyy suosituksen.
54
Katso vastaukset kohtiin 29 ja 31 edellä.
Suositus 2
ECDC hyväksyy suosituksen.
55
ECDC:n perustamisasetuksessa ei sallita tällaisia poikkeuksia.
Euroopan tautienehkäisy- ja valvontakeskuksen vastaus  
 53
Suositus 3
Suositus ei koske ECDC:tä.
56
Katso vastaus kohtaan 39 edellä.
Suositus 4
ECDC hyväksyy suosituksen.
57
Katso vastaukset kohtiin 43 ja 50 edellä.
Suositus 5
ECDC hyväksyy suosituksen.
54 Euroopan 
ympäristökeskuksen vastaus
Havainnot
Epätarkoituksenmukaiset rahoitusvälineet
20
Komissio valitsi rahoitusvälineen niiden avustusten osalta, jotka myönnettiin sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden 
ja pk-yritystoiminnan pääosaston kanssa GIO Land -ohjelman toteutuksesta tehdyn valtuutussopimuksen nojalla.
On myös tarpeen panna merkille, että joissakin tapauksissa (esim. Luxemburg) päätettiin olla myöntämättä avustusta ja 
tehtiin sen sijaan palvelusopimus tehokkuutta ajatellen.
Ympäristökeskuksen perustamisasetuksella perustettiin sekä EYK että ympäristöä koskeva Euroopan tieto- ja seuranta -
verkosto, jonka tarkoituksena on antaa unionille ja jäsenvaltioille luotettavaa ja vertailukelpoista tietoa Euroopan tasolla. 
Asetuksessa mainitaan kumppaniorganisaatiot, joista verkosto koostuu. Käytettävissä olevilla rahoitusvaihtoehdoilla 
(avustukset, joihin liittyy ehdotuspyyntö, tai hankintamenettely) verkostoon voidaan tuoda kilpailullinen elementti, ja ne 
voivat vaarantaa yhteistyön, jota tarvitaan keskuksen ja verkoston tehtävien suorittamiseen.
22
Euroopan aihekeskusten puitteissa kysymys asianmukaisista rahoitusvälineistä otettiin jälleen kerran esiin vuonna 2012 
ennen ehdotuspyyntöjen käynnistämistä tehdyssä tarkastelussa.
Kattavassa yhteenvetoraportissa, jonka oli laatinut hallintoneuvoston erityisestä pyynnöstä nimitetty tarkastelukomitea, 
tiedotettiin riittävästi ja asianmukaisesti rahoitusmekanismin valintaa koskevasta päätöksenteosta.
Puutteet avustustoiminnan suunnittelussa
26
Yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen käyttäminen edellyttäisi monen vuoden tilasto- tai historiatietojen tai 
kumppaniorganisaatioiden tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen keräämistä ja analysoimista etukäteen varain -
hoitoasetuksen 124 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Siten hallinnollinen taakka siirtyisi eikä välttämättä vähenisi.
Tuloksille ja vaikutuksille ei asetettu SMART-tavoitteita
29
EYK aikoo määrittää SMART-tavoitteet vuoden 2017 ohjelmasuunnittelua koskevassa asiakirjassa. On kuitenkin tarpeen 
panna merkille, että valtuutussopimuksen nojalla tehtyjen avustussopimusten osalta tavoitteet asetetaan komission vuo -
tuisissa työohjelmissa ja asiaankuuluvaan valtuutussopimukseen kuuluvan hankkeen toteuttamissuunnitelmassa.
Rahoituspäätökset olivat puutteellisia
31
EYK:n vuoden 2013 vuotuinen työohjelma sisälsi tietoa toimintoperusteisesta varojen jakamisesta hallintasuunnitelmaan 
kuuluvien toimien kesken vuodelle, ja puitekumppanuussopimusten myöntämistä koskevien ehdotuspyyntöjen tehtä -
vänmäärityksessä ilmoitettiin alustava vuotuinen talousarvio.
Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen perusteella EYK:n hallintoneuvosto teki 25. marraskuuta 2015 rahoituspäätök -
sen, joka sisälsi yksityiskohtaisen työohjelman Euroopan aihekeskusten vuoden 2016 toimintasuunnitelmien toteutusta 
varten.
Euroopan ympäristökeskuksen vastaus  
 55
Ennakko- ja jälkitarkastukset
39
EYK toteutti eri toimenpiteitä tarkastusmenettelynsä parantamiseksi. Se laati muun muassa tarkastusohjeet, jotka jaettiin 
avustuksia koskevia jälkitarkastuksia tekeville resursseista vastaaville virkamiehille, sekä asianmukaiset tarkastusta koske -
vat toimintatavat, joilla pyritään takaamaan kustannusten kattavuus ja tukikelpoisuus.
Tilintarkastustuomioistuimen havainnon perusteella kyseessä olevalta tuensaajalta on peritty takaisin maksettu määrä 
(katso laatikko 10).
Muita sisäisen valvonnan puutteita
41
Jos puitekumppanuussopimukset ja avustusten myöntäminen säilyvät Euroopan aihekeskusten suorittamien toimien 
rahoittamiseen valittuna välineenä, EYK aikoo määrittää asiaankuuluvissa ehdotuspyynnöissä alustavan kokonaistalous -
arvion puitekumppanuussopimusten koko keston ajaksi.
Keskeisten tulosindikaattorien puuttuminen
43
Kaikkien Euroopan aihekeskusten vuoden 2016 keskeiset tulosindikaattorit mainitaan keskeisten tuotosten taulukossa 
”odotettavissa olevina tuloksina” hallintoneuvoston 16. joulukuuta 2015 tekemään rahoituspäätökseen sisällytetyn aika -
taulun mukaisesti.
EYK aikoo laatia yksiselitteiset keskeiset tulosindikaattorit seuraavissa vuoden 2017 vastaavissa rahoituspäätöksissä.
Puuttuvat tai puutteelliset jälkiarvioinnit
49
Vuonna 2016 on otettu käyttöön toimintasuunnitelmien luonnosten ennakkoristiinarviointi, jossa tarkastellaan Euroopan 
aihekeskusten yhteisvaikutuksia ja jonka yksiselitteisenä tavoitteena on parantaa keskusten työn yhdenmukaisuutta, 
tehokkuutta ja vaikuttavuutta EYK:n työohjelman toteuttamisessa.
EYK aikoo tehdä ennen vuoden 2018 loppua Euroopan aihekeskusten tehokkuuden arvioinnin, jossa mitataan muun 
muassa keskusten suorittamien toimien tuloksia ja vaikutuksia.
Päätelmät ja suositukset
Avustusrahoitusvälineen tarkoituksenmukainen käyttö
53
EYK aikoo tarkistaa aiemman Euroopan aihekeskusten rahoitusmekanismia koskevan arvionsa ja arvioida samalla muiden 
avustusmuotojen käyttämisen vaikutusta, kun se valmistautuu vuonna 2018 tehtävään tulevien Euroopan aihekeskusten 
nimittämiseen.
Samanlainen arviointi tehdään yhteistyössä Euroopan komission kanssa, jos avustuksia aiotaan käyttää rahoitusvälineenä 
sellaisten tehtävien suorittamiseen, jotka kuuluvat Euroopan maanseurantaohjelman (Copernicus) ja itse paikalla tehtä -
vän osan toteuttamista koskevaan valtuutussopimukseen.
Suositus 1
EYK hyväksyy suosituksen.
Euroopan ympäristökeskuksen vastaus  
 56
Avustustoimien vuotuinen ohjelmointi
54
EYK aikoo määrittää SMART-tavoitteet vuoden 2017 ohjelmasuunnittelua koskevassa asiakirjassa.
Lisäksi EYK täydentää vuodesta 2017 alkaen tulevia vuotuisia työohjelmiaan lisätiedoilla erityisesti saavutettavista tavoit -
teista, odotettavissa olevista tuloksista, sovellettavista tulosindikaattoreista ja arvioidusta määrärahojen kohdentamisesta 
suunniteltuja avustustoimia varten, jotta vuotuiset työohjelmat muodostaisivat unionin yleiseen talousarvioon sovellet -
tavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen 84 artiklassa tarkoitetun rahoituspäätöksen.
Suositus 2
EYK hyväksyy suosituksen.
Avustusten myöntämismenettelyt
55
EYK:n perustamisasetuksessa ei säädetä kyseisistä poikkeuksista.
Suositus 3
Suositus ei ole sovellettavissa EYK:hon
Ennakko- ja jälkitarkastukset
56
Kun eri Euroopan aihekeskuksia koskevien puitekumppanuussopimusten viimeiset ehdotuspyynnöt käynnistettiin 
vuonna 2012 ja 2013, EYK käytti hyväkseen tilaisuuden tarkastaa sopimusasiakirjat ja laati raportointia varten vakiomallin. 
Sen jälkeen EYK on laatinut rahoitusohjeet sekä edunsaajille että ennakkotarkastuksia tekeville resursseista vastaaville 
virkamiehille.
EYK pyrkii vuonna 2016 parantamaan edelleen tarkastusjärjestelmäänsä varmistamalla sisäisten valvontastandardiensa 
tiukan täytäntöönpanon ja toimimalla mahdollisesti tekemiensä jälkitarkastusten tulosten perusteella.
Suositus 4
EYK hyväksyy suosituksen
Keskeiset tulosindikaattorit ja jälkiarviointi
57
EYK aikoo määrittää keskeiset avustuksista rahoitettujen toimien vaikutuksia ja tuloksia koskevat tulosindikaattorit vuo -
den 2017 ohjelmasuunnittelua koskevassa asiakirjassa.
EYK aikoo ennen vuoden 2018 loppua tehdä Euroopan aihekeskusten tehokkuuden arvioinnin, jossa mitataan muun 
muassa keskusten suorittamien toimien tuloksia ja vaikutuksia, jotta asiaankuuluvat tulosindikaattorit voitaisiin määrittää 
aiempaa paremmin seurantaa varten.
Suositus 5
EYK hyväksyy suosituksen.
57 Euroopan elintarviketurvallisuus -
viraston vastaus
Euroopan elintarviketurvallisuusviraston vastaus
III
EFSA teki perusteellisen ennakkoarvioinnin avustuksistaan ja hankintahankkeistaan (laatikko 2), käyttää soveliaimman 
rahoitusmekanismin valinnassa apuna neuvontajärjestelmää ja on hyödyntänyt yksinkertaistettuja kustannusvaihtoeh -
toja tarvittaessa (ks. kohta 27). Avustusten täytäntöönpanon varmistusmenettelyjä tehostettiin keväällä 2015.
Mitä tulee suositukseen avustusten seuranta- ja raportointijärjestelmistä, jotka perustuvat tulos- ja vaikutuslähtöisiin 
keskeisiin tulosindikaattoreihin sekä jälkiarvioinnin tuloksiin, EFSA toteaa, että vaikutusindikaattorien määrittämisessä 
ohjelma-asiakirjoissa on parantamisen varaa.
IV
EFSA toteaa, että tämän kertomuksen suositukset eivät ole virastokohtaisia.
Huomautukset
22
EFSAlla on kuusikohtainen neuvontajärjestelmä, joka helpottaa päätöstä soveltuvimmasta rahoitusmekanismista.
23
Jos EFSA ei saa tyydyttävää ehdotusta avustusteitse, se voi päättää laajentaa kohdeyleisöä ja noudattaa hankintamenet -
telyä, joka on avoin kaikille kiinnostuneille organisaatioille (huolehtien asianmukaisesti siitä, että eturistiriitoja ei synny).
48
EFSA on tehnyt kattavan ja kohdennetun jälkiarvioinnin tieteellisiä hankintoja ja avustuksia koskevasta ohjelmastaan ja 
sen osuudesta EFSAn ydintehtävistä.
Päätelmät ja suositukset
Avustustyökalun asianmukainen käyttö
53
EFSAlla on kuusikohtainen neuvontajärjestelmä, joka helpottaa päätöstä soveltuvimmasta rahoitusmekanismista.
Jos EFSA ei saa tyydyttävää ehdotusta avustusteitse, se voi päättää laajentaa kohdeyleisöä ja noudattaa hankintamenet -
telyä, joka on avoin kaikille kiinnostuneille organisaatioille (huolehtien asianmukaisesti siitä, että eturistiriitoja ei synny).
Euroopan elintarviketurvallisuusviraston vastaus  
 58
Suositus 1
Hyväksytty . EFSA yhtyy tähän suositukseen, jonka mukaisesti se on toiminut jo aiempina vuosina. EFSAlla on kustannus -
tehokas neuvontajärjestelmä, joka helpottaa päätöstä soveltuvimmasta rahoitusmekanismista.
Avustustoimien vuosisuunnittelu
54
EFSA on vuodesta 2015 lähtien parantanut ulkoistamissuunnittelunsa avoimuutta laatimalla yhden hankinta- ja avustus -
suunnitelman, joka julkaistaan viraston verkkosivustolla ja jota päivitetään säännöllisesti.
Suositus 2
Hyväksytty. EFSA yhtyy tähän suositukseen, jonka mukaisesti se on toiminut jo aiempina vuosina, kuten Euroopan tilin -
tarkastustuomioistuin totesi aiempien vuosien huomautusten seurannan yhteydessä Euroopan elintarviketurvallisuusvi -
ranomaisen tilinpäätöksestä varainhoitovuodelle 2014.
Avustusten myöntämismenettelyt
EFSAn perustamisasetuksessa ei sallita tällaisia poikkeuksia.
Suositus 3
Ei koske EFSAa.
Ennakko- ja jälkitarkastukset
56
EFSAlla on asianmukainen menettely avustusten täytäntöönpanon varmistamista varten. Menettely perustuu riskiperus -
teisen lähestymistavan mukaisesti keskeisiin seikkoihin. Tätä menettelyä on tehostettiin keväällä 2015.
Suositus 4
Hyväksytty. EFSA yhtyy tähän suositukseen, jonka mukaisesti se on toiminut jo aiempina vuosina. EFSA noudattaa kus -
tannustehokkaita menettelyjä varmistaessaan avustusten täytäntöönpanon.
Keskeiset tulosindikaattorit ja jälkiarvioinnit
57
EFSA on tehnyt kattavan ja kohdistetun jälkiarvioinnin tieteellisten hankintojen ja avustusten ohjelmastaan ja sen osuu -
desta EFSAn ydintehtävistä (ks. kohta 48).
Suositus 5
Hyväksytty. EFSA on toiminut tämän suosituksen mukaisesti aiempina vuosina jälkiarviointien osalta. Virasto myöntää, 
että vaikutusindikaattorien määrittämisessä ohjelma-asiakirjoissa on parantamisen varaa.
59 Euroopan unionin jäsenvaltioiden 
operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä 
huolehtivan viraston vastaukset
Havainnot
17
Lainsäätäjä teki jo vuonna 2003 ennen Frontexin perustamisasetuksen antamista ennakkoarvioinnin siitä, tuottavatko 
viraston toimet lisäarvoa ja onko valittu asianmukaisin täytäntöönpanomenetelmä. Lisäksi Frontexin koordinoimiin yhtei -
siin operaatioihin lähetettyjen operatiivisten resurssien kustannustehokkuuden ennakkoarvioinnissa jätetään huomiotta 
kehotus yhteisvastuuseen EU:n ulkorajojen operaatioissa ja poliittinen todellisuus.
20
Frontex korostaa, että sen perustamisasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa rajoitetaan Frontexin yhteisten operaatioiden 
rahoittaminen avustuksiin. Viraston käytettävissä olevat rahoitusvälineet ovat siis ennalta rajattuja.
Viraston perustamisasetusta tarkistetaan parhaillaan (katso komission tiedonanto COM (2015) 6711, ja Frontex pyrkii edel -
leen avaamaan rahoitusmekanismeja avustusten käyttöä laajemmaksi.
22
Frontex selvittää perussäädöksensä asettamissa rajoissa, olisiko yhteisille operaatioille täydentäviä toimia, joita voidaan 
rahoittaa muista rahoitusmekanismeista. Jos tällaisia toimia löydetään, laaditaan asianmukaiset ohjeet ja kriteerit avuksi 
asianmukaisimpien rahoitusmekanismien valinnassa.
23
Frontexin tehtävänä on koordinoida EU:n jäsenvaltioiden operatiivista yhteistyötä. Frontexin operaatioissa on ensisijai -
sesti käytettävä toimivaltaisen jäsenvaltion viranomaisten teknistä kalustoa.
Frontex-asetuksen 7 artiklan 5 kohdassa säädetään, että virasto rahoittaa teknisen kaluston lähettämisen. Valvontapalve -
lujen hankinta yksityisiltä yrityksiltä on yksi vaihtoehto jäsenvaltioiden tarjoamien teknisten keinojen täydentämiseen. Se 
ei voi kuitenkaan koskaan korvata kokonaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa.
Tilintarkastustuomioistuimen esittämä esimerkki on Frontexin ensimmäinen käytännön kokemus pilottihankkeen jälkeen. 
Yksityisten koneiden lähettämisen todelliset kustannukset ja käytännön olosuhteet arvioidaan puitesopimuksen täytän -
töönpanon aikana, kun kilpailu avataan uudelleen.
Olisi tarpeen panna merkille, että virastolla on ollut vaikeuksia vastaanottavien jäsenvaltioiden kanssa tämän puitesopi -
muksen nojalla tapahtuvassa ilma-alusten lähettämisessä.
26
Epätasapainoinen korvausjärjestelmä liittyy jäsenvaltioiden välisiin eroihin lähettämisen rahoittamista koskevissa 
ehdoissa.
Kaluston juoksevia kuluja koskeva järjestelmä on Frontexin ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden laatima ratkaisu, jonka 
avulla yhteiseen luetteloon kuuluvan teknisen kaluston lähettämistä koskevat määritetyt tukikelpoiset kustannukset 
voidaan rahoittaa yhdessä ja mukautua kansallisiin sääntöihin ja eri jäsenvaltioiden viranomaisten erityisominaisuuksiin.
1 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI Euroopan raja- ja rannikkovartiostosta sekä asetuksen (EY) N:o 2007/2004, 
asetuksen (EY) N:o 863/2007 ja neuvoston päätöksen 2005/267/EY kumoamisesta
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta  
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston vastaukset60
29
Operatiivisten suunnitelmien tavoitteille tehdään tavallisesti laadullinen arviointi, koska määrällinen lähestymistapa on 
sattumanvaraista ja siinä korostetaan tavoitearvojen saavuttamista arvioimatta kattavasti täytäntöönpanokauden saavu -
tuksia ja haasteita.
Määrällisessä lähestymistavassa on tiettyjä rajoituksia laittoman muuttoliikkeen alalla, jolla Frontex toimii. Yhteisten 
operaatioiden ja etsintä- ja pelastuspalveluiden koordinointia tai (yhteistyössä muiden EU:n virastojen kanssa tehtävää) 
laitonta maahantuloa edesauttavien rikollisverkostojen hajottamista on vaikeaa muuntaa määrällisiksi tavoitteiksi. Fron -
tex kuitenkin katsoo, että se pystyy osoittamaan operatiivisten toimiensa vastaavan strategisia tavoitteitaan käyttämällä 
laadullisia tavoitteita pelkästään määrällisten tavoitteiden sijasta.
35
Päätöksentekoprosessiin on jo tehty joitakin muutoksia. Vuoden 2015 vuotuisissa kahdenvälisissä keskusteluissa pääjoh -
taja antoi kirjalliset toimeksiannot neuvotteluihin osallistuville henkilöstön jäsenille.
Virallisen päätöksentekoprosessin osalta virasto selvittää mahdollisuutta perustaa arviointikomiteoita, joissa on vähin -
tään kolme henkilöstön jäsentä ainakin kahdesta yksiköstä.
37
Vuotuisissa kahdenvälisissä keskusteluissa neuvottelevat nimitetyt henkilöstön jäsenet ovat allekirjoittaneet syk -
systä 2015 lähtien erityisilmoituksen, jolla vahvistetaan, että eturistiriitoja ei ole.
39
Frontex huomauttaa, että laatikossa 10 esitetyt puutteet liittyvät kaluston juoksevia kuluja koskevaan epätasapainoiseen 
prosessiin. Katso myös vastauksemme 26 kohtaan.
44
Tärkeimmät indikaattorit on laskettu ja annettu asianmukaisesti vuotuista raportointia koskevan pyynnön mukaisesti.
Hallintoa varten sovittiin indikaattorien rajallisen määrän käytöstä, jotta hallintoelin voi johtaa viraston työtä.
Kokemus on osoittanut, että suorituskykyindikaattorien ja niihin liittyvien saavutettavien tavoitearvojen asettaminen 
(kuten vuonna 2012 ja 2013) vuotuisessa työohjelmassa oli tätä tarkoitusta varten liiallista. Se johti myös siihen, että hallin -
toneuvostolle raportoitiin vähemmän.
51
Frontex korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen esille ottamaa tiedonsiirtoa varten ei ole lainsäädäntöä. Voimassa 
olevan lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastuussa jatkotoimista yhteisissä operaatioissa pidätettyjen ja pelas -
tettujen laittomien siirtolaisten osalta. Kaikissa tapauksissa juuri jäsenvaltiot määrittävät laittomien siirtolaisten aseman ja 
myöntävät sen myöhemmin. Voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti Frontexilla ei ole hallussaan laittomia siirtolaisia 
koskevia henkilötietoja eikä sillä ole oikeutta saada niitä.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta  
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston vastaukset61
Komission joulukuussa 2015 antamassa tiedonannossa COM(2015) 671 ehdotetaan tilanteen parantamista. Komissio 
selvittää mahdollisuutta antaa virastolle pääsy EU:n tietokantoihin, kuten SIS- ja EURODAC-tietokantoihin, ja harkitsee 
esittävänsä ehdotuksia, joilla muutetaan näiden tietokantojen perustana olevia säädöksiä.
Päätelmät ja suositukset
53
Frontex korostaa, että sen perustamisasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa rajoitetaan Frontexin yhteisten operaatioiden 
rahoittaminen avustuksiin. Viraston käytettävissä olevat rahoitusvälineet ovat siis ennalta rajattuja.
Viraston perustamisasetusta tarkistetaan parhaillaan. Tähän mennessä tätä rajoitusta ei ole kuitenkaan poistettu.
Frontex selvittää perussäädöksensä asettamissa rajoissa, olisiko yhteisille operaatioille täydentäviä toimia, joita voidaan 
rahoittaa muista rahoitusmekanismeista. Jos tällaisia toimia löydetään, laaditaan asianmukaiset ohjeet ja kriteerit avuksi 
asianmukaisimpien rahoitusmekanismien valinnassa.
Tilintarkastustuomioistuimen esittämä esimerkki valvontapalvelujen hankkimisesta yksityisiltä yrityksiltä on Frontexin 
ensimmäinen käytännön kokemus pilottihankkeen jälkeen. Yksityisten koneiden lähettämisen todelliset kustannukset ja 
käytännön olosuhteet arvioidaan puitesopimuksen täytäntöönpanon aikana.
Olisi kuitenkin tarpeen panna merkille, että virastolla on ollut tiettyjä vaikeuksia jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa 
yksityisten yritysten palvelujen käytössä tällä alalla.
Epätasapainoinen korvausjärjestelmä liittyy jäsenvaltioiden välisiin eroihin lähettämisen rahoittamista koskevissa 
ehdoissa.
Suositus 1
Frontex hyväksyy suosituksen, mutta tämän suosituksen soveltaminen riippuu perustamisasetuksen muuttamisehdo -
tusta koskevien keskustelujen tuloksesta.
54
Operatiivisten suunnitelmien tavoitteille tehdään tavallisesti laadullinen arviointi, koska määrällinen lähestymistapa on 
sattumanvaraista ja siinä korostetaan tavoitearvojen saavuttamista arvioimatta kattavasti täytäntöönpanokauden saavu -
tuksia ja haasteita.
Määrällisessä lähestymistavassa on tiettyjä rajoituksia laittoman muuttoliikkeen alalla, jolla Frontex toimii. Yhteisten 
operaatioiden ja etsintä- ja pelastuspalveluiden koordinointia tai (yhteistyössä muiden EU:n virastojen kanssa tehtävää) 
laitonta maahantuloa edesauttavien rikollisverkostojen hajottamista on vaikeaa muuntaa määrällisiksi tavoitteiksi. Fron -
tex kuitenkin katsoo, että se pystyy osoittamaan operatiivisten toimiensa vastaavan strategisia tavoitteitaan käyttämällä 
laadullisia tavoitteita pelkästään määrällisten tavoitteiden sijasta.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta  
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston vastaukset62
Suositus 2
Frontex hyväksyy suosituksen.
55
Päätöksentekoprosessiin on jo tehty joitakin muutoksia. Vuoden 2015 vuotuisissa kahdenvälisissä keskusteluissa pääjoh -
taja antoi kirjalliset toimeksiannot neuvotteluihin osallistuville henkilöstön jäsenille.
Virallisen päätöksentekoprosessin osalta virasto selvittää mahdollisuutta perustaa arviointikomiteoita, joissa on vähin -
tään kolme henkilöstön jäsentä ainakin kahdesta yksiköstä.
Vuotuisissa kahdenvälisissä keskusteluissa neuvottelevat nimitetyt henkilöstön jäsenet ovat allekirjoittaneet syk -
systä 2015 lähtien erityisilmoituksen, jolla vahvistetaan, että eturistiriitoja ei ole.
Suositus 3
Frontex hyväksyy suosituksen, ja se on jo pannut osittain täytäntöön avoimuutta ja eturistiriitojen puuttumista koskevan 
osan. Frontex on myös ottanut huomioon yhteisvastuuta koskevan kriteerin.
56
Frontex huomauttaa, että laatikossa 10 esitetyt puutteet liittyvät kaluston juoksevia kuluja koskevaan epätasapainoiseen 
prosessiin. Katso myös vastauksemme 26 kohtaan.
Suositus 4
Frontex hyväksyy suosituksen ja jatkaa tarkastusjärjestelmiensä parantamista edelleen.
57
Tärkeimmät indikaattorit on laskettu ja annettu asianmukaisesti vuotuista raportointia koskevan pyynnön mukaisesti.
Hallintoa varten sovittiin indikaattorien rajallisen määrän käytöstä, jotta hallintoelin voi johtaa viraston työtä. Kokemus 
on osoittanut, että suorituskykyindikaattorien ja niihin liittyvien saavutettavien tavoitearvojen asettaminen (kuten 
vuonna 2012 ja 2013) vuotuisessa työohjelmassa oli tätä tarkoitusta varten liiallista. Se johti myös siihen, että hallintoneu -
vostolle raportoitiin vähemmän.
Euroopan unionin jäsenvaltioiden operatiivisesta  
ulkorajayhteistyöstä huolehtivan viraston vastaukset63
Frontex korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen esille ottamaa tiedonsiirtoa varten ei ole lainsäädäntöä. Voimassa 
olevan lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltiot ovat vastuussa jatkotoimista yhteisissä operaatioissa pidätettyjen ja pelas -
tettujen laittomien siirtolaisten osalta. Kaikissa tapauksissa juuri jäsenvaltiot määrittävät laittomien siirtolaisten aseman ja 
myöntävät sen myöhemmin. Voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti Frontexilla ei ole hallussaan siirtolaisia koskevia 
henkilötietoja eikä sillä ole oikeutta saada niitä.
Komission joulukuussa 2015 antamassa tiedonannossa COM(2015) 671 ehdotetaan tilanteen parantamista. Komissio 
selvittää mahdollisuutta antaa virastolle pääsy EU:n tietokantoihin, kuten SIS- ja EURODAC-tietokantoihin, ja harkitsee 
esittävänsä ehdotuksia, joilla muutetaan näiden tietokantojen perustana olevia säädöksiä.
Suositus 5
Frontex hyväksyy suosituksen, mutta tämä riippuu lainsäädännön muutoksista sekä tietojen jakamisesta jäsenvaltioiden 
kanssa.

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Kolmivuotiskautena  2013 –2015 erillisvirastojen 
avustusmenot olivat yhteensä 740 miljoonaa euroa. 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti lainsäädännön 
noudattamisen ja vaikuttavuuden avustusten 
hallinnointijärjestelmien ja valvontamenettelyiden osalta 
viidessä virastossa (noin 92 prosenttia avustusrahoituksen 
kokonaismäärästä). Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tarkastetut virastot myönsivät ja maksoivat 
avustuksia yleensä sääntöjen mukaisesti. Suurin osa 
tarkastetuista virastoista ei ole kuitenkaan ottanut 
riittävästi huomioon vaihtoehtoisia 
rahoitusmahdollisuuksia, ja siksi avustukset eivät ole aina 
olleet paras keino virastojen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
Tarkastetut virastot eivät ole myöskään riittävän hyvin 
mitanneet myöntämiensä avustusten vaikuttavuutta.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN