Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) annettu pohjoinen-etelä-yhteistyöstä huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä vastaan (budjettikohta B7-6210) /* KOM/96/0427 lopull. - SYN 95/0167 */



Virallinen lehti nro C 326 , 31/10/1996 s. 0003



Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi pohjoinen-etelä-yhteistyöstä huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä vastaan (budjettikohta B7-6210) (96/C 326/03) KOM(96) 427 lopull. - 95/0167(SYN) (Komission esittämä 6 päivänä syyskuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 w artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, toimii yhdessä Euroopan parlamentin kanssa, sekä katsoo, että komissio esitti 23 päivänä kesäkuuta 1994 annetussa tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille Euroopan unionin toimintasuunnitelmaa huumausaineiden torjumiseksi (1995-1999) koskevat suuntaviivat erityisesti kansainvälisellä tasolla, Euroopan parlamentti on puoltanut näitä suuntaviivoja 15 päivänä kesäkuuta 1995 hyväksytyssä tätä tiedonantoa koskevassa kannassa, liittyminen vuoden 1961 huumausaineyleissopimukseen, tähän sopimukseen sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1972 pöytäkirjalla, vuoden 1971 yleissopimukseen psykotrooppisista aineista ja vuoden 1988 yleissopimukseen huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laitonta kauppaa vastaan, sekä näiden sopimusten määräysten järjestelmällinen täytäntöönpano kansallisella ja kansainvälisellä tasolla ovat perusta huumausaineiden väärinkäytön ja niiden laittoman kaupan vastaiselle kansainväliselle strategialle, Euroopan yhteisö on sopimuspuolena vuoden 1988 yleissopimuksessa erityisesti sen 12 artiklan osalta, ja Euroopan yhteisö on sen mukaisesti G-7:n ja Euroopan komission puheenjohtajan vuonna 1989 perustaman kemikaalityöryhmän suosituksesta antanut yhteisön säännökset, joiden yleismaailmallista tehokkuutta lisäisi riittävän oikeudellisen rakenteen ja asianmukaisten mekanismien käyttöön ottaminen muilla alueilla maailmassa, Euroopan yhteisö on antanut G-7:n ja Euroopan komission puheenjohtajan vuonna 1989 perustaman rahoitusalan työryhmän suosituksiin perustuvan rahanpesua koskevan direktiivin, jonka yleismaailmallista tehokkuutta lisäisi riittävän oikeudellisen rakenteen ja asianmukaisten mekanismien käyttöön ottaminen muilla alueilla maailmassa, neljäs Lomén yleissopimus ja Euroopan yhteisön kehitysmaiden kanssa tekemät yhteistyö-, assosiointi- ja kumppanuussopimukset sisältävät lausekkeita, jotka koskevat yhteistyötä huumausaineiden väärinkäytön ja niiden laittoman kaupan torjumiseksi, kemiallisten aineiden esiasteiden, kemikaalien ja psykotrooppisten aineiden kaupan valvontaa sekä tietojenvaihtoa, mukaan lukien rahanpesuun liittyvät toimenpiteet, ja ottaen huomioon huumausaineiden ja niiden käytön torjunnan sekä yhteisön ja sen kehitysyhteistyökumppaneiden kehitystavoitteiden väliset yhteydet, Euroopan yhteisön jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet YK:n yleiskokouksen 17. erityisistunnossa hyväksytyn Poliittisen julistuksen ja Yleismaailmallisen toimintasuunnitelman, ja yhteistyö huumausaineiden ja niiden väärinkäytön torjunnassa auttaa merkittävästi Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 u artiklassa määrättyjen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan tavoitteiden saavuttamista, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Euroopan yhteisö toteuttaa yhteistyötoimia huumausaineiden ja niiden väärinkäytön torjumiseksi ensisijaisesti kehitysmaissa, jotka ovat korkeimmalla tasolla ilmaisseet poliittisen tahtonsa torjua huumausaineiden käyttöä. Osoitus tästä tahdosta voi olla vuoden 1961 yleissopimuksen, vuoden 1972 pöytäkirjalla muutetun yleissopimuksen, vuoden 1971 yleissopimuksen sekä vuoden 1988 yleissopimuksen ratifioiminen. Kolmansien valtioiden poliittisen sitoutumisen on ilmettävä käytännössä muun muassa rahanpesua koskevan kansallisen lainsäädännön soveltamisena. 2 artikla Yhteisö antaa sopimuspuolena olevan maan pyynnöstä ensisijaisen tukensa kansallisen huumeidenvalvontasuunnitelman ("National Drug Control Master Plan") laatimiselle läheisessä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien kansainvälisen huumeidenvalvontaohjelman kanssa. Tämä suunnitelma, jossa yksilöidään jäsenvaltion huumausaineidenvastaisen toiminnan tavoitteet, strategiat ja tärkeysjärjestys sekä kaikenlaisia voimavaroja koskevat tarpeet rahoitus mukaan lukien, on yhdennetty, monitieteinen ja monialainen lähestymistapa, joka edistää yhteisön antaman avun tehokkuutta. Huumausaineiden väärinkäytön ehkäisyä on tavoiteltava johdonmukaisella politiikalla, johon kuuluu poliisivoimien, sosiaalityöntekijöiden, lääkäreiden ja valtiosta riippumattomien järjestöjen yhteistyö sekä ensisijaisesti nuorille suunnattu, puolueeton tiedotus huumausaineiden väärinkäytön seurauksista. Komissio pyrkii vaikuttamaan kansainvälisiin avunantajiin ja rahoituslaitoksiin (Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailmanpankki jne.) niiden politiikkojen ja kansallisten huumeidentorjuntapolitiikkojen välisten ristiriitojen ehkäisemiseksi. Yhteisön yhteistyö perustuu vuoropuheluun ottaen huomioon todelliset kulttuurierot, jotka vaikuttavat näkemyksiin huumeisiin liittyvistä ongelmista. Tällainen vuoropuhelu on välttämätöntä huumeidentorjuntastrategioiden yhteiskunnallisen ja poliittisen elinkelpoisuuden takaamiseksi. 3 artikla Yhteisö antaa tukensa mieluiten kansallisissa suunnitelmissa vahvistetun strategian mukaisille erityistoimille ottaen huomioon, että niillä on oltava tehokas vaikutus (tehokas ja todellinen vaikutus ennalta asetetussa määräajassa) seuraavilla aloilla: - institutionaalisen toimintakyvyn kehittäminen kansallisen huumeidenvalvontasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi, - huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomassa valmistuksessa käytettävien kemiallisten aineiden esiasteiden kaupan estämiseksi kemikaalityöryhmän suositusten perusteella Euroopan yhteisön ja yksittäisten sopimuspuolina olevien "herkkien" maiden välillä tehtyjen yhteistyösopimusten perusteella yhteisö edistää näiden sopimusten nopeaa ja tehokasta täytäntöönpanoa, erityisesti auttamalla kyseisen maan institutionaalisen toimintakyvyn kehittämisessä, edistäen samalla alueellista tai alueiden sisällä tehtävää yhteistyötä, - Euroopan yhteisön ja yksittäisten sopimuspuolina olevien "herkkien" maiden sopimusten perusteella, joihin sisältyy määräyksiä yhteistyöstä rahanpesun torjunnan alalla, komissio voi käytettävissä olevien voimavarojen rajoissa antaa tämän alan teknistä apua maille, jotka ovat osoittaneet sitoutumisensa sen osalta erityisesti ratifioimalla Wienin ja Strasbourgin yleissopimukset sekä hyväksymällä rahoitusalan työryhmän suositukset, - laillisten huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden kaupan ja kulutuksen valvontamekanismien käyttöönotto, - laittomien huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden paikallistason käyttöä koskeva erittely, huumausaineiden väärinkäyttäjien hoitoon ottaminen, hoito ja kuntouttaminen, riskien alentaminen sekä näiden toimien yhdentäminen erityisesti terveyden ja koulutuksen, kehityksen sekä köyhyyden ja taloudellisen ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan aloilla harjoitettaviin politiikkoihin. Nämä toimet toteutetaan ihmisoikeuksia kunnioittaen, - vaihtoehtoisen kehityksen (määriteltynä kehitykseksi, jossa laittomien huumeiden tuotanto on lopetettava ja estettävä toteuttamalla sopivia maaseudun kehittämistoimia, jotka liittyvät kestävään, kansalliseen talouskasvuun. Siihen olisi sisällyttävä taloudellisia ja sosiaalisia toimenpiteitä, joissa otetaan huomioon laittomaan tuotantoon vaikuttavat tekijät.) pilottihankkeiden edistäminen, mukaan lukien hankkeet, jotka antavat vaihtoehtoiselle tuotannolle kaupallisen etuuskohtelun, erityisesti laittomien huumausaineiden raaka-aineiden itsenäisille pientuottajille maissa, jotka ovat sitoutuneet huumeiden torjuntaan, sekä välittömät toimet kyseisen maan huumausaineiden torjuntapyrkimysten tukemiseksi. Erityistä huomiota kiinnitetään: - heroiinin, kokaiinin ja vaarallisten synteettisten huumausaineiden valmistuksen ja kaupan torjuntatoimiin, - paikallisen väestön tai niiden sosiaalis-taloudellisten ryhmien, joita asia välittömästi koskee, osallistumiseen torjuntasuunnitelmien laatimiseen sekä toimien yksilöimiseen, suunnitteluun ja täytäntöönpanoon; erityistä huomiota kiinnitetään naisten avainasemaan sekä toimien sosiaalisiin ja ympäristövaikutuksiin, - tukeen väestöryhmille, jotka ovat päättäneet luopua huumausaineiden tai niiden esiasteiden tuotannosta, auttamalla heitä kehittämään vaihtoehtoja, - kehitysmaiden institutionaalisten voimavarojen kehittämistoimiin kansallisella, paikallisella ja alueellisella tasolla, - siihen, että yhteisö tukee ainoastaan sellaisia hankkeita, joiden yhteydessä ihmisoikeuksien kunnioittaminen on taattu. 4 artikla Tuensaajiin ja yhteistyökumppaneihin kuuluvat valtioiden ja alueiden lisäksi hajautetut yksiköt, aluejärjestöt, julkiset toimijat, perinteiset tai paikallisyhteisöt, yksityiset toimijat ja yritykset, mukaan lukien osuuskunnat ja valtiosta riippumattomat järjestöt sekä paikallisväestöä edustavat yhdistykset. 5 artikla 1. Välineinä 2 ja 3 artiklassa tarkoitetuissa toimissa voidaan käyttää erityisesti tutkimuksia, teknistä apua, koulutus- tai muita palveluita, tavarantoimituksia ja urakoita sekä tilintarkastusta ja tarkastus- tai arvointikäyntejä. 2. Yhteisön rahoitus voi kiinteän omaisuuden ostoa lukuun ottamatta kattaa sekä investointikustannukset että toimintakustannukset, ulkomaan tai kansallisena valuuttana toimien toteuttamiseen liittyvien tarpeiden mukaan. Toimintakustannuksia voidaan, koulutus- ja tutkimusohjelmia lukuun ottamatta, kuitenkin rahoittaa yleensä ainoastaan käynnistysvaiheessa ja alenevasti. 3. Toimijoita tai kumppaneita, joiden hyväksi toimi on lopulta tarkoitettu (maat, paikallisyhteisöt, yritykset tai muut), pyritään järjestelmällisesti saamaan osallistumaan toimiin erityisesti rahoituksen osalta niiden mahdollisuuksien rajoissa toimien luonteen mukaisesti. 4. Yhteisrahoituksen mahdollisuuksia tutkitaan erityisesti jäsenvaltioiden tai monenvälisten, alueellisten tai muiden järjestöjen kanssa. Tarvittavat toimenpiteet toteutetaan sen esille tuomiseksi, että tämän asetuksen mukaisesti annettu tuki on yhteisön tukea. 5. Yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamien toimien välisen yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden lujittamiseksi ja kyseisten toimien mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi komissio toteuttaa tarvittavat yhteensovittamistoimenpiteet ottaen huomioon hyvän hallinnoimisen periaatteen merkityksen ja välttäen turhia hallinnollisia kuluja, erityisesti: a) ottamalla käyttöön rahoitettuja tai niitä toimia, jotka yhteisö tai jäsenvaltiot ovat aikeissa rahoittaa, koskeva järjestelmällinen tietojenvaihtojärjestelmä, b) sovittamalla toimet yhteen niiden toteuttamispaikalla tuensaajamaassa olevien komission ja jäsenvaltioiden edustajien välisten säännöllisten kokousten ja tietojen vaihdon avulla. 6 artikla Tämän asetuksen mukainen rahoitustuki on tukea, jota ei makseta takaisin. Kaikkiin tarvittaviin toimiin ryhdytään tuen arvioinnin, valvonnan ja tarpeen varmistamiseksi. 7 artikla 1. Komission tehtävänä on tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien ohjaaminen, niistä päättäminen ja niiden hallinnointi voimassaolevia budjetti- ja muita, erityisesti yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 2. Niitä toimia koskevat tämän asetuksen mukaiset päätökset, joiden rahoitus ylittää 2 miljoonaa ecua toimelta, sekä kaikki näitä toimia koskevat muutokset, jotka johtavat yli 20 prosentin ylitykseen kyseiselle toimelle alun perin sovitusta määrästä, on tehtävä 8 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 3. Jokaisessa tämän asetuksen mukaisesti tehdyssä yleissopimuksessa tai rahoitussopimuksessa määrätään erityisesti, että komissio ja yhteisön tilintarkastustuomioistuin voivat tehdä tarkastuskäyntejä paikalla komission määrittelemiä tavanomaisia yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen voimassaolevien, erityisesti yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti. 4. Siltä osin kuin toimet toteutetaan yhteisön ja tukea saavan maan rahoitussopimuksina, niissä määrätään, että yhteisö ei rahoita verojen, tullien ja muiden maksujen maksua. 5. Tarjouspyyntöihin ja julkisiin hankintoihin osallistuminen on yhtäläisin ehdoin avoinna kaikille jäsenvaltioiden ja tukea saavan maan luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. Osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan muita kehitysmaita. 6. Tavarantoimitusten on oltava peräisin jäsenvaltiosta, tukea saavasta valtiosta tai muista kehitysmaista. Tästä poikkeaminen on mahdollista ainoastaan toimivaltaisen osaston kanssa tehtävällä sopimuksella, erityisesti jos kumppaneille aiheutuisi muussa tapauksessa lisäkustannuksia tai liian suuria kustannuksia. 8 artikla 1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, ja riippuen siitä, mikä maa tai alue on toimenpiteiden edunsaajana, komitea on: a) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden osalta yhteisön tuen rahoituksesta ja hallinnoinnista neljännen Lomén yleissopimuksen yhteydessä neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien 16 päivänä heinäkuuta 1990 hyväksymän sisäisen sopimuksen N:o 91/401/ETY 21 artiklalla perustettu EKR-komitea; b) Välimeren maiden osalta 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1762/92 6 artiklalla perustettu MED-komitea; c) Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden osalta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 15 artiklalla perustettu ALA-komitea. 2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan. Komissio ottaa huomioon komitean lausunnon mahdollisimman suurelta osin. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 9 artikla Varainhoitovuoden päätyttyä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, joka sisältää tiivistelmän varainhoitovuoden aikana rahoitetuista toimista sekä arvion tämän asetuksen täytäntöönpanosta varainhoitovuoden aikana. Kertomuksessa on erityisesti oltava tiedot toimijoista, joiden kanssa hankintoja koskevat sopimukset tai täytäntöönpanosopimukset on tehty. Kertomuksessa on myös oltava tiivistelmä tarvittaessa erityistoimista tehdyistä ulkoisista arvioinneista. 10 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.