Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta"



Virallinen lehti nro C 410 , 30/12/1998 s. 0011 - 0014



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta" (98/C 410/04) Neuvosto päätti 1. lokakuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto antoi lausuntonsa 16. heinäkuuta 1998. Esittelijä oli Bernd Rupp. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti 13. 15. lokakuuta 1998 pitämässään 358. täysistunnossa (lokakuun 15. päivän kokouksessa) Bernd Ruppin yleisesittelijäksi ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 89 ääntä puolesta ja 1 vastaan. 1. Johdanto 1.1. Nuorisoa koskevalla yhteisön toimintaohjelmalla pyritään liittämään yhteen tähän asti itsenäisesti ja periaatteessa koordinoimattomasti rinnakkain toimineet ohjelmat ja näin parantamaan niiden laatua. Laatu koostuu sekä ohjelmien ajanmukaistamisesta että tiivistämisestä ja koordinaatiosta. 1.2. Ohjelma tukeutuu erityisesti komission tiedonantoon "Tietojen ja taitojen Eurooppaan" () ja sillä jatketaan "Nuorten Eurooppa" -ohjelmaa (). 1.3. Talous- ja sosiaalikomitea on viime vuosina antanut aiheesta seuraavat lausunnot: talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi nuorisovaihdon ja nuorisotoiminnan kehitystä yhteisössä edistävän 'Nuorten Eurooppa' -ohjelman kolmannesta vaiheesta" (). talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön Nuoret eurooppalaiset vapaaehtoiset -toimintaohjelmasta" (). talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Tietojen ja taitojen Eurooppaan" (). 1.4. Komission nuorisoalaan liittyvä päätösehdotus pidentää ja laajentaa nykyisiä toimintaohjelmia. Yhdessä koulutusta ja ammattikoulutusta koskevien päätösehdotusten kanssa komissio korostaa aikomustaan soveltaa integroitua lähtökohtaa. Tässä yhteydessä sen poliittisena pyrkimyksenä on tuoda elinikäistä oppimista koskeva keskeinen koulutustavoite eurooppalaiseen yhteyteen. 1.5. Elinikäisen yleis- ja ammattikoulutuksen sekä nuorisopolitiikan avulla pyritään kolmeen yleistavoitteeseen eli a) edistämään työllisyyttä; b) lisäämään tietoa; c) tuomaan Euroopassa hankittava kokemus kansalaisten ulottuville. 1.6. Ehdotuksilla tähdätään luomaan asteittain avoin ja dynaaminen koulutusalue Eurooppaan. Niihin sisältyy erityismääräyksiä yhteisiä toimia varten. 2. Yleistä 2.1. Komission tekemä ehdotus tarjoaa oivallisen mahdollisuuden koordinoituun ja yhteiseen nuorisopolitiikkaan jäsenvaltioissa. Mahdollisuus syntyy etenkin siitä, että tavoitteena on nuoriso- ja koulutuspolitiikan entistä voimakkaampi integrointi. 2.2. Nämä tietyssä määrin "keinotekoisesti" erotetut toimintalinjat on yhdistettävä jo senkin vuoksi, että nuoriso- ja koulutuspoliittiset ongelmat riippuvat yhä enemmän toisistaan, eikä niitä voi siten ratkaista erikseen. 2.3. Tämä lähtökohta vastaa myös tieteellisten ehdotusten ja pedagogisen käytännön kehitystä. Niinpä jäsenvaltioissa on perus- ja erityisesti keskiasteella yhä enemmän organisaatiomuotoja ja tarjontaa, jotka perustuvat nuoriso- ja koulutuspolitiikan verkottumiseen. 2.4. Tämän vuoksi vaikuttaa vain johdonmukaiselta, että yhteisön toimia ajatellen: edistetään tiedon lisäämistä ja kannustetaan kehittämään jo saatua koulutusta; syvennetään Euroopan kansalaisuutta; kehitetään edelleen ammatillisia valmiuksia; edistetään henkilöiden kehitysmahdollisuuksia; ja luodaan yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma, jossa yhteisön osuus ei rajoitu vain siihen, että ohjelma koskee EU:n jäsenvaltioita, vaan liittyy myös yhteisen nuoriso- ja koulutuspoliittisen strategian muotoiluun. 2.5. Ohjelman menestys riippuu kuitenkin oleellisesti siitä, voidaanko yhteisömaiden erilaiset toimivaltarakenteet nuoriso- ja koulutuspolitiikassa nivoa yhteen siten, että toimivaltasyistä ei synny kitkaa ja että vältetään kielteistä kilpailua. Aiemmin on käynyt ilmi, että tämä on ollut tietyissä maissa yhteensovitetun nuoriso- ja koulutuspolitiikan pääongelma. 2.6. Ongelmallisia ovat myös eroavuudet nuoriso- ja koulupedagogisissa lähtökohdissa. Voidaan puhua erilaisista "pedagogisista maailmoista", jotka ovat toisilleen vastakkaisia, vaikka niillä on sama kohderyhmä. Nuorisotoimen ja opetuksen tosiasiallinen kehitys viittaa kuitenkin erilaisten katsantokantojen verkottumiseen. Yhteisön Nuoriso-toimintaohjelma voi kestävästi tukea ja edistää verkottumista. 2.7. Ohjelmalla on siten myös yhtenäistävä luonne, sillä se tarttuu tällaisiin nuoriso- ja koulutuspoliittisiin kehityskulkuihin. 2.8. Nuoriso-toimintaohjelma palvelee tämän lisäksi sekä yhteisön nuoriso- ja koulutuspolitiikan "ohentamista" että eriytymistä. Siinä integroidaan toiminta-alueiden päälinjat, mutta luodaan samalla hajautusta ja monimuotoisuutta yksittäisten toimintaohjelmien yhteydessä. Kaikille nuorille tarkoitettuna ohjelmana sillä on ajanmukainen hallintorakenne, ja hallinnoinnissa suuntaudutaan kohderyhmän tarpeiden ja odotusten periaatteellisten tavoitteiden mukaan. Ohjelmassa ei tehdä eroa niiden institutionaalisten ja ei-insitutionaalisten alojen välillä, joilla nuoret toimivat. 2.9. Nykyisten ja uusien innovatiivisten ohjelmien yhdistäminen voi etenkin tukitoimien avulla kokonaisuudessaan vahvistaa yhteisön nuorisopolitiikkaa ja antaa sille uusia virikkeitä. Näin on myös mahdollista saada nykyistä enemmän nuoria ohjelman piiriin ja siten juurruttaa Euroopan kansalaisuus ja eurooppalainen identiteetti poliittisesti ja rakenteellisesti tärkeässä elämänvaiheessa. 2.10. Ohjelmien tehokkuutta on valvottava ja arvioitava, ja niistä saaduista tuloksista on tiedotettava myös tiedotusvälineissä. 2.11. Kyseisen ohjelman piiriin on määrä ottaa myös nuoret, jotka ovat olleet oppisopimuskoulutuksessa tai ammatillisessa koulutuksessa. Näin nuoret voivat kohdata talouden maailman myös pienissä ja käsiteollisuusyrityksissä. 3. Erityistä 3.1. Seuraavassa otetaan kantaa komission ehdotuksen yksittäisiin artikloihin, mikäli se on talous- ja sosiaalikomitean mielestä tarpeellista. 1 artikla 3.2. Kolmannessa kohdassa mainitut käsitteet, joiden tavoitteena on vastuuntuntoisen kansalaisen kehittäminen, on muotoiltu liian ahtaasti. Suppeasti käsitetyn tiedon ja pätevyyden ohella ohjelman on mahdollistettava myös asenteiden ja kantojen muodostaminen. Vasta kun on omaksuttu myönteinen asenne jatkuvaan ja elinikäiseen oppimiseen, voidaan oppimisprosesseja organisoida ja ohjata itsenäisesti. 2 artikla 3.3. 1 kohdan a ja b alakohdissa käsitellyn nykyisten ohjelmien jatkamisen ohella 1 kohdan c alakohdassa mainitut ohjelmatavoitteet ovat erityisen merkityksellisiä. Niihin kiteytyy viime kädessä koko ohjelma. Tässä ei keskitytä vain nuorten opetukseen, vaan nuoret liittyvät ohjelmaan omilla aloitteillaan ja verkottuneina koulutuksesta saatujen epävirallisten kokemusten välityksellä. Näin hyödynnetään peer-group -ryhmädynamiikkaa, joka kuten oppimistutkimuksista ilmenee mahdollistaa ryhmien pedagogis-didaktista, ulkoa päin tulevaa ohjausta paljon tehokkaampia oppimisprosesseja (). 3 artiklan ensimmäinen virke, toimet 3.4. Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö 3.4.1. Komitea pitää kyseisen ohjelman integroimista Nuoriso-toimintaohjelmaan myönteisenä, mutta ehtojen on oltava houkuttelevia yksittäisten henkilöiden kannalta. Tähän päästään esimerkiksi siten, että vapaaehtoispalvelua suorittavat vakuutetaan ja heille maksetaan asianmukainen korvaus. 3.4.2. On kiinnitettävä huomiota siihen, että useat toimet suoritetaan yhteisön ulkopuolisissa maissa. 3.5. Nuorten Eurooppa 3.5.1. Nuorisovaihdolla on edelleenkin tärkeä rooli eurooppalaisen identiteetin rakentamisessa. Erityisesti yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa järjestettävää vaihtoa voi siitä Euroopalle koituvan maineen vuoksi tuskin yliarvioida. 3.5.2. Nuorisovaihto voi toimia katalysaattorina yhteisön keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi (valmius rauhaan, suvaitsevaisuus, jne.). 3.5.3. Yhteistyössä toimen 3 (Mahdollisuus nuorille) kanssa olisi edistettävä aloitteita, joilla pyritään nuorten itsensä järjestämään nuorisovaihtoon. 3.6. Mahdollisuus nuorille 3.6.1. Tämä toimi antaa koko ohjelmalle erityisluonteen, koska sillä pyritään edistämään nuorten toimintaa ja innovaatiokykyä. Näin nuoret eivät ole vain vastaanottajia, vaan mukana jo toiminnan kehittämisessä vastuullisina osapuolina. 3.6.2. Toimen ei kuitenkaan tulisi olla vapaaehtoispalvelua koskevan ohjelman jatke. Se on organisoitu itsenäisesti, vaikkakin muihin toimiin verkottuneena. Tätä koskeva perustelu ilmenee tointa 3 koskevan liitteen toisesta kohdasta. On kuitenkin määriteltävä kohderyhmät, joille kyseisestä toimesta on hyötyä. 3.6.3. Yhteisön ei tulisi olla avoin vain kommunikaatiovälineinä toimiville kulttuurille ja urheilulle, vaan myös muunlaisille toiminta-aloille ja vuorovaikutusmuodoille. Niihin kuuluu: ohjelmia, joilla edistetään omanarvontuntoa ja itsekunnioitusta; ohjelmia, joilla kannustetaan oppimista sukupolvelta toiselle välittyvän tiedon avulla; ohjelmia, joiden aiheena on esim. "Nuoriso tutkii sosiaalialalla". 3.7. Yhteistoimet 3.7.1. Yhteistoimet antavat ohjelmalle toisen, pikemminkin poliittis-rakenteellisen piirteen, sillä niillä yhdistetään koulutukseen liittyvät toimintalinjat. Erityisesti komission aikomus yhdistää perinteistä ja erittäin uudenaikaista opetustarjontaa ja opetusmenetelmiä on lähtökohta, joka palvelee tätä tavoitetta ainakin sillä edellytyksellä, että nuoret saavat toimen 3 kautta mahdollisuuden vaikuttaa ratkaisevasti kyseisten toimien muotoiluun. Tämä voidaan toteuttaa erityisen menestyksekkäästi uusien viestintävälineiden (Internet) alalla. 3.8. Liitännäistoimet 3.8.1. Liitännäistoimilla ei vain tueta edellä mainittuja toimia, vaan ne ovat viime kädessä toimien perusta. Vakaa rahoitus on näin ollen välttämätön. Tässä yhteydessä levittäjien (ohjaajien) koulutus ja jatkokoulutus on erityisen merkittävää, sillä he ovat toimien henkilökohtaisen verkoston ylläpitäjiä. 3.8.2. Toimeen 3 liittyen on painotettava ennen kaikkea liitteen 4 kohtaa. 3.8.3. Komitean mielestä myös yhteisen nuoriso- ja koulutuspolitiikan tieteellinen ja poliittinen arviointi on välttämättömänä. Tuloksista saadaan selville, miten pitkälle nuoriso- ja koulutuspolitiikan keinotekoista erottelua ajatellen on mahdollista toimia poliittisesti entistä tehokkaammin nuorison hyväksi ja yhteisön rakentamiseksi. 4 artikla 3.9. Ohjelma koskee noin 14 prosenttia EU:n väestöstä, ja kaikki 15 25 -vuotiaat nuoret voivat vapaasti osallistua siihen. Tätä ulottuvuutta on rahoitettava vastaavasti (vrt. kohta 3.12). Komitea on erityisen tyytyväinen huono-osaisten nuorten kohdennettuun tukemiseen. 7 artikla 3.10. Kohdan 5 viimeisessä alakohdassa ei oteta mainitun komitean lausuntoa riittävästi huomioon. Alakohta on muutettava kuulumaan seuraavasti: "Komissio ottaa komitean lausuntoon sisältyvät ehdotukset huomioon." Tässä yhteydessä talous- ja sosiaalikomitea kehottaa perustamaan eurooppalaisen neuvontaryhmän käyttäjiä varten. 8 artikla 3.11. Viisivuotiskaudeksi, jona aikana ohjelman piiriin olisi saatava 50 miljoonaa nuorta, suunniteltu 600 miljoonan ecun rahoituskehys on riittämätön. Se merkitsee 12 ecua nuorta kohti. Asianmukainen rahoitus olisi vähintään 20 ecua nuorta kohti. Näin ollen vuosien 1999 2003 rahoitussuunnitelmassa ohjelmalle on varattava vähintään 1 miljardi euroa. 12 artikla 3.12. Ohjelmaa on arvioitava tieteellisesti, poliittisesti ja toiminnallisesti. Tämä olisi varmistettava 12 artiklassa toimen 5 yhteydessä kuvattujen seikkojen ohella. Arvioinnin tulokset olisi liitettävä osaksi komission kertomuksia. Bryssel 15. lokakuuta 1998. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI () KOM(97) 563 lopull. () Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, 818/95/EY, tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995, "Nuorten Eurooppa" -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta, EYVL L 87, 20.4.1995. () COM(93) 523 final, TSK:n lausunto EYVL C 148, 30.5.1994. () KOM(96) 610 lopull., EYVL C 302, 3.10.1997, TSK:n lausunto EYVL C 158, 26.5.1997. () TSK:n lausunto EYVL C 157, 25.5.1998. () Viittaus saksankielisen version sananvalintaan: Saksankielinen käsite "Unternehmergeist" (yrittäjähenki) on tässä yhteydessä harhaanjohtava. Sen käyttäminen johtaa saksankielisillä alueilla väärinkäsitykseen, että ohjelmalla pyritään edistämään taloudellista eliittiä. Tässä tarkoitetaan kuitenkin yritteliäisyyttä ("Unternehmungsgeist"), eli kykyä tarttua ongelmiin, kehittää luovuutta, luoda ongelmanratkaisuja ja ottaa vastuuta.