Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä keskuksen vastaukset



Virallinen lehti nro C 372 , 28/12/2001 s. 0027 - 0036



Kertomus Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksestä 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta sekä keskuksen vastaukset (2001/C 372/04) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMEN TARKASTUSKERTOMUS 1. Tämä kertomus annetaan Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen johtokunnalle neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94(1) 14 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 2. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94 14 artiklan 1 kohdan mukaan talousarvion toteuttamisesta on vastannut keskuksen johtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen(2) neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94 15 artiklassa tarkoitettujen varainhoitoa koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan mukaan. 3. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksensa tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja yhteisön näkökulmasta. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kirjanpitoaineiston ja soveltanut muita tarpeelliseksi katsomiaan tarkastusmenetelmiä. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen avulla riittävän perustan jäljempänä esitettyä kantaa varten. 4. Tilintarkastustuomioistuin sai tarkastuksen perusteella riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tilinpäätös on luotettava ja tilien perustana olevat toimet kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET EUROOPAN UNIONIN ELINTEN KÄÄNNÖSKESKUKSEN (LUXEMBURG) TALOUSARVION TOTEUTTAMISESTA 31. JOULUKUUTA 2000 PÄÄTTYNEEN VARAINHOITOVUODEN OSALTA Talousarvion toteuttaminen ja talousarviotilit 5. Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2000 esitetään taulukossa 1(3). On huomattava, että lähes kaksi kolmannesta varainhoitovuoden 2000 hallintomenoja varten sidotuista määrärahoista (II osasto) jouduttiin siirtämään seuraavaan varainhoitovuoteen. Keskuksen olisi pyrittävä arvioimaan menonsa tarkemmin, jotta siirtoja voitaisiin vähentää. Tilinpäätös ja tilinpito 6. Taulukossa 2 esitetään varainhoitovuoden 2000 tulostili ja taulukossa 3 tase 31. joulukuuta 2000. 7. Keskus ei ota huomioon poistoja omaisuusluetteloonsa merkittyjen hyödykkeiden osalta. Jotta tase antaisi paremmin todellisuutta vastaavan kuvan keskuksen taloudellisesta tilanteesta ja jotta keskuksen soveltamat hinnat antaisivat paremmin kuvan tuotantokustannuksista, keskuksen olisi laskettava poistot kuten komissio ja muut erillisvirastot tekevät. 8. Vuoden 2000 aikana keskus on pyrkinyt parantamaan omaisuusluettelon pitoaan ja saattamaan sen ajan tasalle. Seuraavia puutteita todettiin kuitenkin edelleen: - atk-ympäristöön kuuluvien ohjelmistojen ja laitteiden yksilöiminen ei tällä hetkellä ole mahdollista; keskuksen olisi pyrittävä ratkaisemaan tämä ongelma, - luetteloitujen laitteiden määrä vaihtelee varainhoitovuodesta toiseen, mutta asialle ei anneta mitään selitystä. Varainhoitoa koskevat ja muut säännökset 9. Keskuksen olisi määriteltävä tarkasti sisäiset vastuualueet eri sopimuspuolille annettujen tietojärjestelmähankkeiden seurannan osalta. Eräästä tällaisesta hankkeesta, jonka arvo on 1,6 miljoonaa euroa ja josta 1 miljoonaa euroa sidottiin varainhoitovuonna 1999 ja siirrettiin varainhoitovuoteen 2000, todettiin, että tämän merkittävän hankkeen hallinnoinnin ja seurannan yksityiskohtaisia sääntöjä ei ollut vahvistettu etukäteen. 10. Ohjelmistoja koskevaa 56945 euron arvoista hankintaa, johon oli sitouduttu helmikuussa 1999 komission vuonna 1996 tekemän ja vuoteen 2000 siirtämän puitesopimuksen perusteella, ei ollut annettu hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean käsiteltäväksi, vaikka keskuksen varainhoitoasetuksen 48 artiklassa sitä edellytetään. Varainhoitovuoden 1999 osalta annettiin samanlainen huomautus(4). Lisäksi maksumääräys laadittiin varainhoitovuonna 2000 myöhemmin tehdyn puitesopimuksen perusteella; tähän sopimukseen kuului uusia tuotteita ja hintoja. 11. Vuonna 2000 uusittiin atk-järjestelmien ylläpitoa koskeva sopimus ilman varainhoidon valvojan ennalta antamaa hyväksyntää. Varainhoidon valvoja hyväksyi sitoumuksen lopulta jälkikäteen. Vastaavanlainen tapaus havaittiin varainhoitovuodesta 1999 varainhoitovuoteen 2000 siirrettyjen määrärahojen perusteella tehdyn sitoumuksen osalta. Hallinnointi 12. Helmikuussa 2000 keskus esitti tarjouspyynnön yhdessä erään toisen toimielimen kanssa(5). Lopulta hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausunnon mukaisesti keskus ei hyväksynyt yhtään tarjousta, koska keskus ja tarjouspyyntöön osallistunut toimielin eivät päässeet yksimielisyyteen käännöksiltä edellytettävästä laadusta. Tämä tapaus osoittaa, että keskuksen on välttämätöntä sopia yhteistyökumppaneidensa kanssa etukäteen tarjouksen esittäjiä koskevien yleisten perusteiden lisäksi käännösten laatuun liittyvät perusteet. 13. Keskuksella ei ole erityistä sopimusta, jossa määritettäisiin sen pankkitilien hoitoon liittyvistä ehdoista (korkotasosta, pankkikuluista jne.). Aiempien huomautusten seuranta 14. Tilintarkastustuomioistuin toistaa jo aiemmin esittämänsä suosituksen(6) siitä, että käännöskeskus siirtyisi kustannuslaskentaan voidakseen saada selville toimittamiensa eri palveluiden todelliset kustannukset toimielimen ja suorituksen luonteen perusteella eriteltynä. 15. Tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuosien 1997(7), 1998(8) ja 1999(9) osalta havaitsema tilanne ei ollut muuttunut varainhoitovuoden 2000 aikana: käännöskeskus toimii edelleen Luxemburgin viranomaisten sen käyttöön asettamissa tiloissa ilman, että tilojen käytön ehdoista olisi laadittu osapuolten välistä sopimusta. Henkilöstöhallinto Henkilöstöpolitiikka 16. Keskuksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavia asetuksia ja säännöksiä. Soveltamissäännöt antaa hallintoneuvosto komission kanssa yhteisymmärryksessä asetuksen N:o 2965/94 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Keskuksen henkilöstöpolitiikasta ei ole laadittu virallista asiakirjaa. Hallintoneuvosto on antanut henkilöstösääntöjen ja muuhun henkilöstöön sovellettavien sääntöjen soveltamissäännöksiä ainoastaan joistakin henkilöstöpolitiikan osa-alueista (arviointi, ylentäminen, täydennyskoulutus). Palvelukseenottomenettelyt 17. Työntekijöiden valintaan kuuluu yleensä kaksi vaihetta: hakijan asiakirja-aineiston arviointi ja haastattelu. Keskuksen perustamisen jälkeen 37 valintamenettelyä on saatu päätökseen. Vuonna 1998 järjestettiin ainoa kirjallisiin kokeisiin perustuva valintamenettely, jonka perusteella valittiin 22 toimihenkilöä. 18. Valintalautakunnan olisi laadittava etukäteen valintakriteerit ja niiden painotukset. Todettiin kuitenkin muun muassa seuraavaa: - yhdessä menettelyssä valintalautakunta ei ollut määrittänyt etukäteen seuraavaan vaiheeseen oikeuttavaa kokonaispistemäärää, - eräässä toisessa menettelyssä varallaololuetteloon pääsyyn oikeuttava vähimmäispistemäärä on merkitty ainoastaan valintalautakunnan lopulliseen pöytäkirjaan, joka on laadittu samana päivänä kuin varallaololuettelo. 19. Tilintarkastustuomioistuin tutki kolmetoista valintamenettelyä, jotka toteutettiin atk-henkilöstön palvelukseen ottamiseksi vuosina 1996-2000. Keskus on ottanut palvelukseen varallaololuetteloihin merkityistä henkilöistä yhteensä kaksikymmentä. Valintalautakunnat eivät ole vahvistaneet etukäteen seuraavaan vaiheeseen pääsyyn oikeuttavaa vähimmäispistemäärää. Viidessä tapauksessa palvelukseen otettu hakija oli saanut alhaisimmat pisteet. Toimenkuvaukset 20. Keskuksen varainhoitoasetuksen 44 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaan jokaisesta ura-alueen A ja LA toimesta on laadittava toimenkuvaus. Kuutta ura-alueen B ja C toimihenkilöä lukuun ottamatta ei muita toimihenkilöitä koskevia toimenkuvauksia ole vielä olemassa. Keskuksen henkilöstömäärän ja toiminnan kehitys 21. Keskuksen henkilöstöstä henkilöstösääntöjen soveltamisalaan kuuluvat ainoastaan väliaikaiset toimihenkilöt, joille osoitettujen toimien määrän budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittain samaan aikaan kuin talousarvion. Lisäksi talousarviosta voidaan osoittaa määrärahoja ylimääräisten toimihenkilöiden palkkaamiseen enintään yhdeksi vuodeksi. 22. Taulukosta 4 käy ilmi keskuksen henkilöstömäärän kehittyminen ja sen jakautuminen vuosina 1995-2000. Henkilöstömäärän kasvu tasaantuu vähitellen ajan kuluessa sitä mukaa kuin keskus saavuttaa lopullisen toiminnallisen tasonsa. Samaan aikaan ylimääräisten toimihenkilöiden osuus pienenee. 23. Keskus on perustamisestaan lähtien palkannut 185 toimihenkilöä, joista 106 väliaikaista ja 79 ylimääräistä toimihenkilöä. Joidenkin toimihenkilöiden lähdettyä keskuksen palveluksesta keskuksessa oli vuoden 2000 lopussa 130 toimihenkilöä, joista 125 väliaikaista ja 5 ylimääräistä toimihenkilöä. Suurin osa väliaikaisista toimihenkilöistä on palkattu siten, että palvelukseen ottamisesta ilmoitettiin toimielimissä ja muissa hajautetuissa erillisvirastoissa, lehdissä tai keskuksen Internet-sivustolla. Keskuksen palvelukseen ottamista 79 ylimääräisestä toimihenkilöstä 40:stä on tullut väliaikaisia toimihenkilöitä, joista 19 on siirtynyt ylimääräisestä väliaikaiseksi toimihenkilöksi sisäisen menettelyn kautta. 24. Taulukossa 5 esitetään palvelukseen ottamisen eri menettelyt. Taulukosta käy ilmi, että kertaakaan ei ole sovellettu yhteisön toimielimille suositeltua avoimeen kilpailuun perustuvaa menettelyä, jonka avulla voidaan parhaiten taata laatu ja avoimuus. Palvelukseen ottamisesta aiheutuneet keskimääräiset kustannukset ovat olleet noin 470 euroa työntekijää kohti. 25. Henkilöstön eroaminen palveluksesta on johtanut siihen, että sekä väliaikaisten että ylimääräisten toimihenkilöiden vaihtuvuus on keskimäärin 13 prosenttia vuodessa (ks. taulukko 5). Tapauksista 40 prosenttia on sellaisia, joiden syynä on sopimuksen keskeytyminen toimihenkilön aloitteesta, ja muissa tapauksissa syynä on sopimuksen voimassaolon päättyminen. 26. Tarkasteltaessa 14 toimihenkilön otosta ei havaittu ongelmia kyseisten toimihenkilöiden ammatillisen profiilin ja tehtävien välillä. 27. Tarkastusta varten toimihenkilöt jaettiin kahteen ryhmään: - tukitoimintoihin osoitetut toimihenkilöt; kyseiset toiminnot takaavat keskuksen toiminnan jatkuvuuden (esimerkiksi hallinto- ja kirjanpitoyksiköt sekä sihteeristö), - muu niin sanottu varsinaisiin toimintoihin osoitettu henkilöstö, joka huolehtii keskuksen tavoitteiden saavuttamisesta. 28. Todettiin, että käytännöllisesti katsoen kaikkia ura-alueen A toimihenkilöitä voidaan pitää varsinaisiin toimintoihin osoitettuina toimihenkilöinä, ja kaikki ura-alueet huomioon ottaen 60 prosenttia toimihenkilöistä kuului tähän ryhmään. 29. Taulukossa 6 kuvataan henkilöstöön liittyvien kulujen kehitystä sekä hallintomenoja. Vuosina 1997-2000 palkkakustannukset nousivat nopeammin kuin henkilöstömäärä lisääntyi. Kehityksen syynä voidaan pitää sitä, että usean henkilöstön jäsenen asema vaihtui ylimääräisestä toimihenkilöstä väliaikaiseksi toimihenkilöksi. 30. Muista henkilöstöön liittyvistä kuluista tutkittiin erityisesti täydennyskoulutuksesta johtuvat menot ja hallintomenot etenkin tietotekniikan osalta. Täydennyskoulutuksesta aiheutuvat menot ovat kasvaneet nopeammin kuin henkilöstömäärä, mikä johtuu keskuksen noudattamasta koulutuspolitiikasta. Tosiasialliset hallintomenot ovat myös kasvaneet, sillä keskus on investoinut huomattavan paljon tietotekniikkaan. Vuoden 2000 aikana 24 henkilöä, mukaan lukien keskuksen ulkopuoliset konsultit, toisin sanoen joka viides henkilöstön jäsen, toimi yksinomaan tietotekniikkaan liittyvissä tehtävissä. 31. Saadakseen selville keskuksen toiminnan sekä sen henkilöstömäärän ja henkilöstöön liittyvien kulujen kehittymisen välisen suhteen, tilintarkastustuomioistuin vertasi kahta viimeksi mainittua tekijää keskuksen vuoden aikana saamiin tuloihin. Koska tulot osoittavat lisäksi keskuksen soveltaman hinnoittelupolitiikan kehittymistä, keskuksessa käännettyjen sivujen määrä otettiin myös yhdeksi toimintaindikaattoriksi. Todettiin, että käännösten määrä on suhteellisen tasainen, ja sitä voidaan toisin sanoen pitää edustavana tekijänä toimintaa tutkittaessa. 32. Vertailtaessa keskuksen tulojen, sen henkilöstömäärän ja henkilöstöön liittyvien kulujen kehitystä voidaan päätellä, että keskuksen hallinto pystyy lisäämään tuloja nopeammin kuin henkilöstön määrä ja henkilöstökulut kasvavat. Kun taas tarkastellaan keskuksen toiminnassa ja sen henkilöstömäärissä ja henkilöstökuluissa tapahtuneita muutoksia, tilanne ei näytä aivan niin yksiselitteiseltä. Yleisesti ottaen työmäärän ja henkilöstömäärän kasvun välillä on selvä yhteys. Sen sijaan palkkakustannukset nousevat hieman nopeammin automaattisten palkankorotusten vuoksi. Keskuksen olisi huolehdittava siitä, että se jatkaa ponnistelujaan yleisen tuottavuutensa parantamiseksi. 33. Vertailtaessa vuonna 2000 käännettyjen tai revisoitujen sivujen määrää ja eri kielijaostojen henkilöstömääriä voidaan todeta, että tuottavuus vaihtelee eri kielijaostojen välillä. Erityisesti neljän jaoston(10) tuottavuus on määrällisesti mitattuna ollut selvästi keskimääräistä tuottavuutta alempi. Keskuksen olisi seurattava tilannetta, ja jos se pysyy samana, toteutettava tarpeelliset mukautukset. Päätelmät 34. Yleisellä tasolla näyttää siltä, että vaikka keskus ei ole perustamisensa jälkeen voinut palkata talousarviomenettelyn yhteydessä pyytämäänsä määrää henkilöstöä, kyseisellä seikalla ei ole ollut merkittävää vaikutusta keskuksen toimintaan. On useita syitä, joilla tilannetta voidaan selittää: - tarpeiden määrittely on ollut jossain määrin epätarkkaa, - on haluttu varautua käännöspyyntöjen määrän mahdolliseen laskuun. 35. Ottaessaan palvelukseen toimihenkilöitä keskus on useimmiten ilmoittanut avoimista viroista ainoastaan toimielimissä ja muissa hajautetuissa erillisvirastoissa, Internet-sivustollaan ja lehdissä. Noin 20 prosenttia nykyisistä palveluksessa olevista väliaikaisista toimihenkilöistä on alun perin otettu palvelukseen ylimääräisinä toimihenkilöinä. Tällä hetkellä suurin osa toimihenkilöistä on väliaikaisia toimihenkilöitä. 36. Kun otetaan huomioon keskuksen toiminnan ja henkilöstötilanteen odotettu kehitys, olisi ehkä suotavaa, että se huolehtisi varsinkin tukitoimiin osoitetun henkilöstön palvelukseen ottamisesta yhdessä toimielinten ja muiden erillisvirastojen kanssa, jotta se tapahtuisi mahdollisimman laajalta pohjalta ja mahdollisimman tiukasti. Palvelukseen ottamisen koordinointi vaikuttaa erittäin tärkeältä myös siksi, että keskus aikoo mahdollisesti vakinaistaa osan henkilökunnastaan. 37. Keskuksen olisi pyrittävä parantamaan kokonaistuottavuuttaan. Erityisesti sen olisi pyrittävä määrittämään paremmin toimihenkilöiden tuottavuus ja valvottava edelleen, että koulutukseen ja atk-alaan liittyvät menot parantavat tuottavuutta. Yleisesti ottaen keskuksen olisi parannettava henkilöstöalan hallinto- ja tietojärjestelmäänsä. Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. lokakuuta 2001pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Jan O. Karlsson presidentti (1) EYVL L 314, 7.12.1994, s. 1. (2) Kuten neuvoston asetuksen (EY) N:o 2965/94 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, keskuksen kaikkien tulojen ja menojen tilit varainhoitovuodelta 2000 laadittiin 30. maaliskuuta 2001 ja toimitettiin tämän jälkeen keskuksen johtokunnalle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. Tilintarkastustuomioistuin sai nämä tilit 24. huhtikuuta 2001. Tilinpäätöksen lyhennetty versio esitetään tämän kertomuksen liitteenä olevissa taulukoissa. (3) Kaikki tässä kertomuksessa esitetyt taulukot on laskettu mahdollisimman tarkkojen tietojen perusteella. Luvut on esitetty pyöristettyinä, mikä voi antaa vaikutelman laskuvirheistä. Viiva tarkoittaa, että arvoa ei ole tai se on nolla, ja luku 0,0 tarkoittaa, että pyöristämisessä käytetty kynnysarvo ei ole ylittynyt. (4) EYVL C 373, 27.12.2000, kohta 14. (5) Euroopan parlamentti. (6) EYVL C 373, 27.12.2000, s. 21, kohta 10, ja EYVL C 393, 29.12.1997, s. 47, kohta 1.6 sekä EYVL C 406, 28.12.1998, s. 33, kohta 1.6. (7) EYVL C 406, 28.12.1998, kohta 1.13, s. 33. (8) EYVL C 372, 22.12.1999, kohta 18, s. 20. (9) EYVL C 373, 27.12.2000, kohta 15, s. 22. (10) Saksan, englannin, espanjan ja hollannin jaostojen tuottavuus on ollut 18, 13, 9 ja 8 prosenttia alhaisempi kuin kaikkien 11 jaoston keskimääräinen tuottavuus. TAULUKOT 1 - 6 Taulukko 1 Talousarvion toteuttaminen >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 2 Tulostili varainhoitovuosilta 2000 ja 1999 >TAULUKON PAIKKA> Huom.Yhteissummissa voi olla pyöristyksistä johtuvia eroja. Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen laatima taulukko, joka perustuu keskuksen toimittamiin tietohin. Taulukko 3 Tase 31. joulukuuta 2000 ja 31. joulukuuta 1999 Huom.Kokonaismäärissä saattaa esiintyä pyöristyksistä johtuvia eroja. Lähde:Tilintarkastustuomioistuimen laatima taulukko, joka perustuu keskuksen toimittamiin tietohin. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 Henkilöstömäärän kehitys >TAULUKON PAIKKA> VäT: Väliaikaiset toimihenkilöt. YT: Ylimääräiset toimihenkilöt. Taulukko 5 Henkilöstömäärien vaihtelu >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 6 Henkilöstömäärän ja henkilöstöön liittyvien kulujen kehitys >TAULUKON PAIKKA> Keskuksen vastaukset Talousarvion toteuttaminen ja talousarviotilit 5. Osaston II siirrettyjen maksumäärärahojen määrä vastaa pääosin sopimuksia, jotka koskevat tietoteknisten järjestelmien kehittämistä ja joita on toteutettu vuoden lopussa. Käännöskeskus aikoo jatkaa pyrkimyksiään parantaa talousarvioennusteitaan ja niiden toteuttamista. Tilinpäätös ja tilinpito 7. Käännöskeskus on tilintarkastustuomioistuimen kanssa samaa mieltä poistojen merkitsemisestä. Käännöskeskuksenhan on perustamisasetuksensa mukaan rahoitettava oma toimintansa hankkimalla kustannustensa rahoitus niiden palvelujen vastineena, joita se suorittaa asiakkailleen. Käännöskeskus esittää vuoden 2001 tilien yhteydessä poistolaskelman sekä ehdotukset sen ottamisesta huomioon hintojen laskemisessa. 8. Käännöskeskus parantaa edelleen inventointijärjestelmäänsä, varsinkin määrittämällä kriteerit, jotka koskevat käännöskeskuksen kehittämien tietoteknisten sovellusten arvonmääritystä. Jotkin tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat epäjohdonmukaisuudet, jotka liittyivät aikaisempiin varainhoitovuosiin, johtuivat ensimmäisessä koodauksessa tapahtuneista virheistä, ja ne ovat tulleet esiin päivitystä suoritettaessa. Varainhoitoa koskevat ja muut säännökset 9. Käännöskeskus ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautukset ja määrittelee muodollisesti tietoteknisten hankkeiden seurannan vastuualueet niissä tapauksissa, kun asiassa on mukana useampi osasto. 10. Tilintarkastustuomioistuimen raportissa varainhoitovuoden 1999 talousarvion toteuttamisesta (EYVL C 373, 27.12.2000) esitetyn huomautuksen johdosta kaikissa tapauksissa, joissa käytetään muiden toimielinten puitesopimuksia, edellytetään nyt käännöskeskuksen hankintoja ja sopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan komitean lausuntoa. Näinhän ei tehty vielä vuoden 1999 helmikuussa. 11. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemassa tapauksessa sitoumuksen myöhäinen virallistaminen johtui syistä, jotka käännöskeskuksen varainhoidon valvonta tunsi ja hyväksyi, vaikka lupa annettiinkin jälkeenpäin, koska odotettiin uusia, edullisempia hintoja. Tosiasiat osoittivat sittemmin tämän odotusajan järkevyyden. Hallinnointi 13. Perustamisestaan lähtien käännöskeskus on tehokkuussyistä noudattanut komission sopimuksen ehtoja pankkipalvelujen suhteen. Käännöskeskuksen varainhoitovuoden 2001 työohjelmaan kuuluu pankkipalveluja koskeva tarjouskilpailu. Aiempien huomautusten seuranta 14. Vuonna 2000 käännöskeskus otti käyttöön analyyttisen kirjanpitojärjestelmän, joka integroitiin talousarviokirjanpidon järjestelmään SI2. Saatujen tulosten perusteella voidaan yksilöidä kustannukset toiminnan mukaan, kuten komissio on pyytänyt, jolloin koordinointi muiden virastojen kanssa helpottuu. 15. Luxemburgin viranomaiset ilmoittivat 27. huhtikuuta 2001 aikovansa käsitellä tätä asiaa sekä sopimusta toimipaikasta ja turvallisuusasioista, kun käännöskeskuksen lopullisen kiinteistön rahoitusta koskeva suunnitelma on laadittu. Henkilöstöhallinto Rekrytointimenettelyt 18. Käännöskeskus korostaa mieluummin haettavan toimen luonteen ja hakijoiden ominaisuuksien yhteensopivuutta kuin sitä, että olisi etukäteen määrättävä vähimmäismäärä pisteitä, jotta henkilö olisi valintakelpoinen menettelyn seuraavassa vaiheessa. Sellaisen säännön soveltaminen voisi nimittäin johtaa siihen, että päteviä hakijoita ei rekrytoitaisikaan ja että valintamenettely olisi toistettava useampaan kertaan, mikä ei olisi hyvän taloushallinnon periaatteiden mukaista. 19. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemissa viidessä tapauksessa ehdokkaat osoittivat valintakomitean kannan mukaan koko valintamenettelyn kestäessä riittävää asiantuntemusta haettavaan toimeen nähden. Käännöskeskuksen henkilöstömäärän ja toiminnan kehitys 23. Ainoa valintamenettely, joka julkaistiin sisäisesti, oli avoin myös ulkopuolisille hakijoille. Poikkeuksellinen päätös ilmoittaa toimesta tällä tavoin rajoitetummin perustui siihen, että yksi valintaperusteista oli translator's workbench -ohjelman tuntemus. 24. Väliaikaisten toimihenkilöiden rekrytointi poikkeaa vakituisten virkamiesten rekrytoinnista siten, että henkilöstösäännöt eivät sisällä mitään erityissäännöksiä väliaikaisten toimihenkilöiden rekrytointimenettelystä. Lisäksi neuvoston ja komission yhteisen julkilausuman nro 3 mukaan, joka on neuvoston Euroopan unionin elinten käännöskeskuksen perustamisesta 28. marraskuuta 1994 antaman asetuksen N:o (EY) 2965/94 liitteenä, neuvosto ja komissio vahvistavat, että "ottaen huomioon tehtävänsä ja talousarvionsa rakenteen käännöskeskus noudattaa niin joustavia yksityiskohtaisia henkilöstöhallinnon sääntöjä kuin mahdollista ilman että sen tehtävien toteuttaminen vaarantuu". 26. Käännöskeskus on tyytyväinen tilintarkastustuomioistuimen toteamukseen, että rekrytoidut toimenhaltijat olivat tehtäviinsä sopivia. 30. Käännöskeskus kiinnittää erityistä huomiota työntekijöiden koulutukseen, koska henkilöstösääntöjen 24 artiklan 3 kohdan mukaisesti annettavaa jatkuvaa ammatillista täydennyskoulutusta arvostetaan nykyään suuresti työtaidon kehittämisessä. Ammatilliseen täydennyskoulutukseen varattu osuus palkkasummasta on 0,74 prosenttia vuonna 2001. Jos tätä lukua verrataan muiden erillisvirastojen vastaavaa tarkoitusta varten käyttämiin määriin, voidaan todeta, että käännöskeskuksen käyttämä määrä on niiden koulutuskustannusten tasoa alempi sekä myös vähäisempi kuin komission suosittelema taso 1,4 prosenttia. Käännöskeskus on käyttänyt koulutukseen yhteensä 216 euroa toimihenkilöä kohti. Nämä menot vastaavat 0,10 euroa käännettyä sivua kohti. Tehtävien ja resurssien jakauma tietotekniikkaosaston ja käännösosaston kesken vastaa käännöskeskuksen tarpeita, jotka liittyvät sen asiakkaiden käännösten kysyntään, sen työn rationalisoinnin strategiaan ja yhä edistyneempien kääntämisen apuvälineiden jatkuvaan etsimiseen. Käännöskeskuksen palkkaama tietotekniikan henkilöstö on sen tarpeiden mukainen. 32 - 33. Käännöskeskus katsoo, että yksittäistä suoritusta on tarkasteltava tietyin varauksin, koska siihen vaikuttavat vaikeasti ennakoitavat seikat (sairaudet, asiakirjatyypit, terminologiset hankaluudet jne.). Tästä syystä tätä kriteeriä ei voida käyttää käännösosaston yleisessä hallinnossa, vaan se sopisi paremminkin vain toimihenkilöiden uran kehittämiseen. Suorituksen hallinnan tarkoituksiin käännöskeskus on kuitenkin vuonna 1995 tapahtuneesta perustamisestaan lähtien laatinut ja julkaissut vuosikertomuksissaan tilastoja kokonaistuottavuudestaan. Myös käännöskeskuksen tuntemissa tutkimuksissa kriteereistä Euroopan unionin käännöspalveluissa (esim. "Statistiques sur la traduction - Comité interinstitutionnel de la traduction" ja "Report on compared productivity of translations services - PriceWaterhouseCoopers 2000") analyysi perustuu kunkin toimielimen tai viraston kokonaistuottavuuden ja keskimääräisen tuottavuuden vertailtavuuteen. Vaikka laskentamenetelmät vaihtelevatkin, näissä tutkimuksissa saadaan aina sama tulos: käännöskeskuksen tuottavuus on hyvä verrattuna muiden analysoitujen käännöspalvelujen eli siis kaikkien muiden EU:n toimielinten käännöspalvelujen tuottavuuteen. Päätelmät 35. Käännöskeskus rekrytoi väliaikaiset toimihenkilöt mahdollisimman laajalta pohjalta ja mahdollisimman tarkasti palkatakseen pätevintä, suorituskykyisintä ja moitteettominta henkilöstöä, ja noudattaa tässä tiukasti Euroopan yhteisöjen virkamiehiin ja muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 8 - 15 artiklan säännöksiä. 37. Perustamisestaan lähtien käännöskeskus on pyrkinyt aina parantamaan kokonaistuottavuuttaan, ja sen hallintoneuvosto ja asiakkaat ovat olleet tuloksiin tyytyväisiä (ks. käännöskeskuksen vastauksen kohta 33).