Liikenne myös tuottaa suuren osan EU:n kasvihuonekaasupäästöistä; ainoastaan energia-ala tuottaa niitä enemmän. Tieliikenne aiheuttaa yksinään lähes viidenneksen EU:n kokonaispäästöistä. Liikkuvuusalalla on tästä syystä erityisen tärkeä asema EU:n pyrkimyksissä ylläpitää kehitystä vähähiilistä taloutta koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Vuoteen 2030 ulottuvien EU:n energia- ja ilmastotavoitteiden kannalta on välttämätöntä, että kasvihuonekaasupäästöt vähenevät vaikka liikenne kasvaa. Komissio on lisäksi esittänyt, että EU:n olisi vähennettävä liikenteen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 60 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Tulokset ovat toistaiseksi olleet heikkoja, joten toimia suunnan kääntämiseksi on tehostettava. Tämä on kaikkein ilmeisintä tieliikenteessä, jossa on tarpeen siirtyä käyttämään päästöttömiä ajoneuvoja.

Liikkuvuus on nykyään maailman suurin talouden ala. EU:n kuljetus- ja varastointiala työllistää yli 11 miljoonaa ihmistä. Se muodostaa yli viisi prosenttia unionin koko työvoimasta ja lähes viisi prosenttia EU:n bruttokansantuotteesta . Se on noin 20 prosenttia EU:n viennistä tärkeimmille kauppakumppaneilleen. Tieliikenne on EU:n tärkein liikennemuoto. Se kattaa lähes puolet kaikesta rahtiliikennetoiminnasta (lähes kolme neljäsosaa maaliikenteestä) ja dominoi kansalaisten henkilökohtaisia kuljetuksia. Arvioiden mukaan EU:n tieliikenneyritykset työllistävät suoraan noin 5 miljoonaa ihmistä. Nämä työntekijät työskentelevät noin 915 000 yrityksessä, joista suurin osa on pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

Liikkuvuuden merkitys yleensä ja tieliikenteen merkitys erityisesti näkyy useissa EU:n muissa toimintapoliittisissa puitteissa, joilla on niihin ratkaiseva vaikutus. Energiaunioni, digitaaliset sisämarkkinat ja työllisyys, kasvu ja investointiohjelma ovat kaikki Jean-Claude Junckerin komission onnistuneita painopisteitä, jotka edistävät liikennettä ja liikkuvuutta. Helmikuussa 2015 julkaistun energiaunionia koskevan strategian yhtenä keskeisenä tavoitteena on siirtyminen energiatehokkaaseen ja vähähiiliseen liikenteeseen. Marraskuussa 2016 julkaistussa ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -paketissa esitetään lisää toimia, joilla kiihdytetään vähähiilisten polttoaineiden käyttöönottoa ja tuetaan sähköistä liikkuvuutta. Heinäkuussa 2016 hyväksytyssä vähäpäästöistä liikkuvuutta koskevassa eurooppalaisessa strategiassa esitettyjä toimenpiteitä pannaan parhaillaan täytäntöön. Euroopan investointiohjelman puitteissa toteutettavilla infrastruktuuri-investoinneilla luodaan vahva kannustin Euroopan puhtaalle, kilpailukykyiselle ja verkotetulle liikenteelle ja liikkuvuudelle tulevaisuudessa. Kuten Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistetaan, oikeudenmukaisemman Euroopan kehittäminen ja sen sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen on tämän komission ensisijainen painopiste. Näitä tavoitteita on sovellettava myös liikkuvuusalalla, ja niillä on tuettava oikeudenmukaisia ja toimivia työmarkkinoita.

Emme kuitenkaan joudu aloittamaan nollasta, sillä EU:lla on jo olemassa keskeisiä osatekijöitä. Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta on jo valmisteltu yksilöimällä esteet, jotka haittaavat turvallisia, tehokkaita ja edullisia rajat ylittäviä liikkuvuuspalveluita maalla, merellä ja ilmassa kaikkialla EU:ssa. Ilmailun ja raideliikenteen aloilla toteutetaan jo monia toimia. Lisäksi EU:n strategisilla Euroopan laajuisilla liikenneinfrastruktuurihankkeilla ja EU:n tutkimusohjelmilla, erityisesti Horisontti 2020 -ohjelmalla, tuetaan infrastruktuurin käyttöönottoa ja liikenneinnovaatioita.

EU:lla täytyy olla johtoasema tämän muutoksen globaalissa toteuttamisessa. Sitä varten on siirryttävä tämän päivän hajanaisista liikenneverkoista huomisen yhdennettyyn ja kestävään liikkuvuuteen. Komissio laatii ohjelman, jolla puhtaasta, kilpailukykyisestä ja verkotetusta liikenteestä ja liikkuvuudesta tehdään todellisuutta kaikille. Näillä toimilla pyritään vahvistamaan Euroopan liikkuvuusalan kilpailukykyä ja edistämään siten työllisyyttä, kasvua ja investointeja samalla kun tarkastellaan liikkuvuuden välttämätöntä sosiaalista ulottuvuutta ja varmistetaan, että suuri yleisö voi matkustaa turvallisesti. Ohjelma on ratkaisevan tärkeä osa komission pyrkimystä luoda Eurooppa, joka suojelee, tarjoaa mahdollisuuksia ja puolustaa, sekä saavuttaa vuodeksi 2030 asetetut EU:n energia- ja ilmastotavoitteet. Lisäksi se auttaa parantamaan kansanterveyttä ja kaikkien EU:n kansalaisten elämänlaatua. Tämä edellyttää kattavaa ja yhdennettyä lähestymistapaa, jossa yhteistyötä tekevät kaikki eri tasojen toimijat – EU:n toimielimet, jäsenvaltiot, kaupungit ja muut paikallisviranomaiset, teollisuus, työmarkkinaosapuolet ja kaikki sidosryhmät. Euroopan parlamentin päätöslauselmaesitys tieliikenteestä Euroopan unionissa vahvistaa, että teemme ehdotuksia oikeaan aikaan ja että meillä on yhteinen visio.

Kunnianhimoa tarvitaan, sillä liikkuvuusalalla on ratkaisevan tärkeä rooli EU:n talouden ja yhteiskunnan kannalta. Se on yksinään merkittävä työnantaja, ja lisäksi se on laajemmassa taloudessa välttämätön globaalin kilpailukyvyn moottori. Henkilöiden ja tavaroiden vapaa liikkuvuus EU:n sisämarkkinoilla sekä ”sisärajattoman Euroopan” tuottamat taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset hyödyt perustuvat helppoon liikkuvuuteen ja esteettömään liikenneverkostoon yhtenäisellä Euroopan liikennealueella. Nykyaikainen liikkuvuusjärjestelmä on edellytys myös onnistuneelle siirtymiselle vähähiiliseen talouteen Euroopassa sekä sille, että liikenteen aiheuttamien kasvihuonekaasupäästöjen ja ilmansaasteiden kasvukäyrä saadaan käännettyä laskuun lisääntyvistä liikkuvuustarpeista huolimatta.

Kunnianhimoisena tavoitteenamme on säilyttää tämä asema myös tulevaisuudessa ja olla johtoasemassa puhtaan, kilpailukykyisen ja verkotetun liikenteen ja liikkuvuuden alalla. Yksinkertaisesti sanottuna haluamme varmistaa, että Euroopassa kehitetään, tarjotaan ja valmistetaan parhaita vähäpäästöisiä, verkotettuja ja automaattisia liikkuvuusratkaisuja ja että meillä on käytettävissä kaikkein uudenaikaisin infrastruktuuri niiden tukemiseksi.

Liikenteellä on Euroopassa pitkä ja kunniakas historia. Euroopalla on ollut erittäin suuri vaikutus uusien teknologioiden ja innovaatioiden tuomisessa maailmaan, ja eurooppalaiset ilma-alukset, junat ja ajoneuvot ovat maailman huipputasoa.

Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ydinverkkokäytävien loppuun saattamiseen vuoteen 2030 mennessä tarvitaan arvioiden mukaan 740 miljardia euroa. Tällä hankkeella luodaan aidosti yhtenäinen Euroopan liikennealue, joka tukee EU:n sisämarkkinoita ja hiilestä irtautumista. Lisäksi digitalisointia hyödynnetään täysimääräisesti. EU:n liikenneinfrastruktuuriin (jossa yhdistyvät kattava TEN-T:n verkosto ja kaupunkiliikenne) tehtävien investointien kokonaisarvoksi arvioidaan 130 miljardia euroa vuodessa, mikä on pitkälti perinteisellä tasolla eli noin yksi prosentti bruttokansantuotteesta. Useimmissa EU:n jäsenvaltioissa on ilmennyt puutteita infrastruktuurin ylläpidossa, ja puutteiden korjaamiseen tarvitaan merkittäviä lisäinvestointeja. Näiden valtavien liikenneinvestointien mobilisointi edellyttää huomattavia yksityisen ja julkisen sektorin yhteistoimia.

EU on maailmanlaajuisesta talouskriisistä lähtien kärsinyt siitä, että muun muassa liikenne-, energia- ja digitaali-infrastruktuureihin tehdään niin vähän investointeja. Tämä on hidastanut EU:n liikkuvuusjärjestelmän nykyaikaistamista. Laskeva suuntaus on saatava kääntymään yhteisillä ja koordinoiduilla Euroopan tason toimilla, joita tuetaan hiljattain käynnistetyllä Euroopan investointiohjelmalla.

Teknologisen innovoinnin vauhdittaminen ja hyödyntäminen edellyttää sitä, että EU:n liikkuvuusalan työntekijöillä on oikeat taidot. Tämä on jo nyt valtava haaste teollisuudelle. Puhtaat, verkotetut ja automatisoidut ajoneuvot vaikuttavat valmistusteollisuuden työvoimaintensiteettiin. Ne edellyttävät myös uusia taitoja, jotka liittyvät esimerkiksi sähkömoottorien kokoamiseen tai akkujen, tietojenkäsittelylaitteiden tai valvontalaitteiden valmistukseen. Tekniikan alan työpaikkojen odotetaan lisääntyvän jatkossakin, ja samalla prosesseissa tarvitaan yhä enemmän tietoteknistä erikoisosaamista. Toisaalta automatisoitu ajaminen saattaa vaikuttaa merkittävästi työvoimaan ja edellyttää keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä sitä, että esimerkiksi kuorma-autonkuljettajat hankkivat uusia taitoja. Tätä suuntausta on ennakoitava ja sitä on tuettava vahvalla työmarkkinaosapuolten vuoropuhelulla sekä tukimekanismeilla, joilla ihmisiä autetaan hyödyntämään uudet tilaisuudet mahdollisimman hyvin.

EU:n autoala työllistää 8 miljoonaa ihmistä ja muodostaa 4 prosenttia EU:n bruttoarvonlisäyksestä. Näin kauppataseen ylijäämä nousee 120 miljardiin euroon. EU on maailman suurimpia moottoriajoneuvojen valmistajia, ja kyseinen ala on suurin yksityinen sijoittaja tutkimuksen ja kehittämisen alalla, mikä korostaa sen teknologista johtoasemaa. Vaikka lopullinen kokoaminen tapahtuu yhä useammin markkinoiden lähellä EU:n ulkopuolella, arvoketjujen alku- ja loppupään korkeatuottoinen toiminta, kuten tutkimus ja kehitys, suunnittelu tai markkinointi, tapahtuu pitkälti Euroopassa.

Euroopan liikkuvuusalan on säilyttävä jatkossakin maailman parhaiden joukossa. Kun otetaan huomioon liikennealan merkitys työllisyydelle ja kasvulle sekä kansainvälisen kilpailun lisääntyminen, EU:n pitäisi pyrkiä ensimmäisten joukossa hyödyntämään innovointia ja uusien teknologioiden käyttöönottoa. Muutosprosessissa on otettava kaikilta osin huomioon alan työolot ja yhteiskunnalliset haasteet.

3. LIIKKUVUUS EUROOPASSA VUONNA 2025

Euroopan tavoitteena tulisi olla nopea eteneminen sellaisen puhtaan, kilpailukykyisen ja verkotetun liikkuvuusjärjestelmän perustamisessa vuoteen 2025 mennessä, jossa yhdistyvät kaikki liikennemuodot. Järjestelmän on katettava unionin koko alue, ja sillä on oltava yhteydet sekä naapurimaihin että muualle maailmaan. Sen on annettava kaikille mahdollisuus matkustaa mukavasti kaupunkien ja maaseutualueiden sisällä ja välillä ja pysyä samalla yhteydessä verkkoon. Lisäksi sen tukena on oltava teollisuus, jolla on maailmanlaajuinen johtoasema sekä valmistusteollisuudessa että palvelujen tarjoamisessa.

Tavoitteen saavuttaminen edellyttää EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallistason yhdennettyä lähestymistapaa, joka kattaa useita eri politiikan aloja. EU:n tasolla se vaatii yhteisiä sääntöjä ja normeja sekä monenlaisia tukitoimenpiteitä. Näitä ovat esimerkiksi infrastruktuuri-investoinnit, tutkimus- ja innovaatiohankkeet, yhteentoimivuutta koskevat useiden maiden yhteiset käyttöönottotestit sekä sidosryhmien väliset yhteistyöfoorumit.

Kaikki nämä toisiaan tukevat toimenpiteet on yhdistetty tulevaisuuteen suuntautuvaan liikkuvuusohjelmaan. Ohjelma keskittyy aloihin, joilla EU voi aidosti edistää puhtaan, kilpailukykyisen ja verkotetun liikkuvuuden tarjoamista kaikille. Keskiössä on erityisesti tieliikenteen olennainen panos tämän liikkuvuutta Euroopassa vuonna 2025 koskevan vision toteutumiseen.

3.1 Vauhditetaan siirtymistä puhtaaseen ja kestävään liikkuvuuteen

EU:n on vauhditettava Euroopan siirtymistä päästöttömään liikkuvuuteen. Tästä syystä unioni tarvitsee laaja-alaisen sääntelykehyksen, joka kattaa puhtaita teknologioita koskevat toimet (päästönormien parantaminen) ja vähähiilisten polttoaineiden käyttöönoton. Samalla on varmistettava turvallisuuden korkea taso. Lisäksi älykkäiden tiemaksujärjestelmien aikainen käyttöönotto, kuluttajavalistuksen parantaminen ja kansallisten ja paikallisten viranomaisten toimien tukeminen tuottaa valtavia etuja kilpailukyvyn, ympäristönsuojelun ja kansanterveyden aloilla.

Kestävän liikkuvuuden edistäminen päästönormeja parantamalla

Vastauksena äskettäiseen autojen päästöskandaaliin ja sen synnyttämään yleiseen huoleen komissio on ryhtynyt pikaisiin ja kattaviin toimiin, joilla varmistetaan tehokas valvonta ja avoimuus suhteessa kuluttajiin. Se on antanut ehdotuksen uusiksi vankoiksi tyyppihyväksyntää koskeviksi EU:n puitteiksi. Ehdotus on osa EU:n toimia, joilla on tarkoitus palauttaa kuluttajien luottamus autoteollisuuteen ja sääntelyjärjestelmään. Euroopan parlamentin ja neuvoston on nyt päästävä pikaisesti yhteisymmärrykseen tämän kunnianhimoisen ja erittäin tarpeellisen lainsäädännön antamisesta. Lisäksi on otettu käyttöön uusia testimenettelyjä, joilla autojen päästöjä testataan sekä todellisissa ajo-olosuhteissa että laboratoriossa. Niitä aletaan soveltaa uudentyyppisiin ajoneuvoihin syyskuusta 2017 alkaen.

Globaali innovointi ja kilpailu kiihtyvät, ja autoalalla on edessään perustavanlaatuinen muutosprosessi. Euroopan on selvitettävä, millaisia toimia tarvitaan, että sen autoalan arvoketju säilyttää myös tulevaisuudessa maailmanlaajuisen johtoasemansa.

EU:n laajuiset hiilidioksidipäästönormit ovat voimakas innovoinnin ja tehokkuuden ylläpitäjä. Ne edistävät myös kilpailukyvyn vahvistamista ja tasoittavat tietä päästöttömille ja vähäpäästöisille ajoneuvoille käytettävästä teknologiasta riippumatta. Komissio on aloittanut työskentelyn henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidinormien tarkistamiseksi vuosien 2020/2021 jälkeisen ajan osalta. Tarkasteltavissa vaihtoehdoissa on erityisiä tavoitteita vähäpäästöisille ja/tai päästöttömille ajoneuvoille. Komissio tarkastelee myös raskaita ajoneuvoja koskevia EU:n normeja. Henkilö- ja pakettiautoja koskeva ehdotus on tarkoitus antaa tämän vuoden lopussa ja raskaita ajoneuvoja koskeva ehdotus vuoden 2018 alkupuolella. Ehdotukset perustuvat uudenaikaisiin testimenetelmiin, jotka vastaavat aiempaa paremmin todellisissa ajo-olosuhteissa syntyviä päästöjä.

Ennen uusien hiilidioksidirajojen laatimista raskaiden ajoneuvojen päästöille komissio laatii perusteellisen sertifiointimenettelyn hiilidioksidipäästöjen ja polttoaineen kulutuksen määrittelemiseksi sekä järjestelmän tällaisen sertifioidun tiedon seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi. Nämä toimenpiteet lisäävät avoimuutta suhteessa kuluttajiin ja helpottavat myös tiemaksujen eriyttämistä.

Raskaiden ajoneuvojen, kuten kuorma-autojen ja linja-autojen, päästöt muodostavat tällä hetkellä noin neljäsosan tieliikenteen hiilidioksidipäästöistä, ja niiden odotetaan lisääntyvän jopa 10 prosenttia vuosina 2010–2030. Niihin ei kuitenkaan sovelleta EU:ssa polttoainetehokkuusnormeja, toisin kuin muualla maailmassa.

Komissio tarkastelee myös sitä, miten nykyisen raskaiden ajoneuvojen painoja ja mittoja koskevan lainsäädännön säännöksiä voitaisiin hyödyntää nopeasti ja parhaalla mahdollisella tavalla polttoainetehokkuuden ja hiilidioksidipäästötehokkuuden parantamiseksi suhteessa aerodynamiikkaan.

Vähähiiliseen talouteen siirtyminen on EU:n koheesiopolitiikan ensisijainen tavoite. Tavoitteen puitteissa tuetaan arviolta 39 miljardilla eurolla siirtymistä energiatehokkaaseen ja vähähiiliseen liikenteeseen. Tuosta summasta 12 miljardia euroa osoitetaan vähähiiliseen, multimodaaliseen ja kestävään kaupunkiliikenteeseen.

Kuluttajien auttaminen tekemään tietoon perustuvia valintoja

On tärkeää, että kuluttajille annetaan avointa ja entistä tarkempaa tietoa ajoneuvojen päästötehokkuudesta. Uudet päästönormipuitteet tarjoavat välineitä esimerkiksi kuluttajavalistuksen parantamiseen autojen merkintöihin liittyvillä aloilla. Ne mahdollistavat lisäksi sen, että jäsenvaltiot voivat räätälöidä finanssipoliittisia toimenpiteitään, joita paikallisviranomaiset voivat käyttää puhtaan liikenteen edistämisjärjestelmissä. Myös Life-rahoitusvälineen tämän vuoden ehdotuspyyntö tukee hankkeita, joilla kuluttajia autetaan säästämään todellisessa polttoaineenkulutuksessa ja tekemään tietoon perustuvia päätöksiä heidän hankkiessaan vähäpäästöisiä autoja.