EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.06.1997 
KOM(97) 265 lopull. 
97/0151 (SYN) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI ŒY) 
sukupuolikysymysten sisällyttämisestä 
kehitysyhteistyöhön 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
Ehdotetulla asetuksella sukupuolikysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön 
(budjettikohta B7-611) pyritään parantamaan yhteisön kehitysyhteistyön tehokkuutta ja 
kestävyyttä helpottamalla sukupuolikysymysten asianmukaista huomioon ottamista ja 
sisällyttämistä kehitysprosessiin. 
Sukupuolikysymyksillä viitataan naisten ja miesten erilaiseen rooliin, vastuuseen ja 
mahdollisuuksiin eri kulttuureissa ja yhteiskunnissa. Näiden erojen merkittävä vaikutus 
kehitykselle tunnustetaan kansainvälisesti yhä useammin. Naisten taloudellinen ja 
sosiaalinen panos on erittäin tärkeä kehitysmaissa, mutta rakenteelliset esteet rajoittavat 
huomattavasti heidän mahdollisuuksiaan. Näihin esteisiin kuuluu sitkeä ja selkeä ero 
naisten ja miesten välillä ravinnonsaannissa, lukutaidossa, koulutuksessa, taloudellisissa 
mahdollisuuksissa sekä päätöksentekoon vaikuttamisessa, ja ne jarruttavat koko 
yhteiskunnan kehitystä. Sukupuolten välisten erojen korjaamista ja naisten 
vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä pidetäänkin nyt elintärkeänä kehitykselle avun 
tehokkuuden sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen 
kannalta. 
Kehitystoimissa ei ole aikaisemmin onnistuttu näiden kysymysten käsittelyssä niin, että 
sillä olisi ollut vaikutusta. Erityisesti on usein epäonnistuttu naisten eri taloudellisten ja 
sosiaalisten roolien tarkassa huomioon ottamisessa hankkeiden toteutusalueilla, jolloin 
hankkeiden suunnittelu on perustunut epätäydelliseen todellisuudenkuvaan eivätkä siihen 
ole osallistuneet ne, joita asia eniten koskee. Tällainen lähestymistapa vähentää 
tehokkuutta ja onnistumismahdollisuuksia politiikan, ohjelman ja hankkeen tasolla. 
Tämän asetuksen perusteella toteuttavat toimenpiteet kuuluvat Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen 130 u artiklan, jossa todetaan kestävä sosiaalinen ja taloudellinen kehitys 
yhteisön kehitysyhteistyön tärkeimmiksi tavoitteiksi, soveltamisalaan. Ne liittyvät 
erityisesti myös 130 u artiklassa korostettuun ihmisoikeuksien suojeluun ja köyhyyden 
torjuntaan. 
Lisäksi nämä toimenpiteet ovat osa yhteisön Nairobin tulevaisuudenstrategioiden (1985) 
ja Yhdistyneiden Kansakuntien neljännen naisten maailmankonferenssin (Beijing, 1995) 
sitoumusten seurantaa. Yhteisö oli täysivaltainen osallistuja konferenssissa ja sitä sitovat 
Beijingin julistus ja toimintaohjelma. Neuvoston päätöslauselmassa sukupuolikysymysten 
sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön todettiin, että sen suuntaviivoilla siirretään 
Beijingissä tehdyt poliittiset sitoumukset käytännön kehitysyhteistyöhön. Tässä 
luonnoksessa noudatetaan myös naisten ja miesten yhtäläisten mahdollisuuksien 
sisällyttämisestä yhteisön politiikkaan ja toimintaan kaikilla aloilla annetussa komission 
tiedonannossa (KOM (96) 67) ja 12 päivänä helmikuuta 1997 annetussa samanaiheisessa 
yksiköiden välisessä alustavassa asiakirjassa määriteltyä "mainstreaming"-strategiaa. 
4 
Yhteisön tehtävänä on tämän perusteella toteuttaa kyseisen budjettikohdan osalta 
tarvittavat toimenpiteet 
- sukupuolikysymysten täydellisen ja tehokkaan sisällyttämisen varmistamiseksi yhteisön 
kehitysyhteistyöhön politiikan, ohjelmien ja hankkeiden tasolla; 
oikein kohdennettujen, strategisten ja laaja-alaisten aloitteiden tekemisen 
helpottamiseksi yhteisön kehitysyhteistyössä sukupuolten välisten erojen pienentämiseksi 
kehitysmaissa; 
- sukupuolikysymyksiä koskevan tiedostamisen ja voimavarojen lisäämisen tukemiseksi 
kehitysmaissa. 
Tällä budjettikohdalla ej ole tarkoitus rahoittaa toiminnallisia hankkeita naisten hyväksi. 
Sellaisella lähestymistavalla saatettaisiin sivuuttaa tämän aiheen tärkeys eikä sen vaikutus 
olisi riittävän laaja. Lisäksi sillä olisi vain vähän vaikutusta laatuun ja tehokkuuteen 
suurimmassa osassa kehitysyhteistyötoimia. Sen sijaan budjettikohdan tavoite on 
strateginen ja kerrannaisvaikutteinen, sillä pyrkimyksenä on sisällyttää sekä 
sukupuolikysymykset että tarvittaessa laaja-alaiset erikoistoimet naisten ja miesten aseman 
välisten erojen pienentämiseksi yhteisön kehitysyhteistyöhön. Tässä noudatetaan 
päätöslauselmassa ja Beijingin toimintaohjelmassa etusijalle asetettua "mainstreaming"-
lähestymistapaa. 
Edellä esitetyn saavuttamiseksi on korostettava enemmän sukupuoliulottuvuuden 
sisällyttämistä makrotaloudelliseen päätöksentekoon sekä alakohtaisten politiikkojen ja 
ohjelmien muotoiluun ja täytäntöönpanoon. 
Suunniteltuja toimenpiteitä ovat: 
- korkeatasoisten teknisten neuvojen antaminen sukupuolikysymysten sisällyttämisestä 
yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkoihin ja -strategioihin; 
- korkeatasoisten teknisten neuvojen antaminen sukupuolikysymysten sisällyttämisestä 
yhteisön ohjelmiin ja hankkeisiin niiden suunnittelu-, valmistelu-, toteuttamis-, seuranta- ja 
arviointivaiheissa; 
- menetelmien, menettelyjen, ohjeiden ja suuntaviivojen valmistelu ja kehittäminen 
sukupuolikysymysten yhteisön kehitysyhteistyöhön sisällyttämisen tukemiseksi; 
- tutkimus sukupuolikysymysten yksilöimiseksi ja kartoittamiseksi maantieteellisessä tai 
alakohtaisessa yhteydessä; 
- keskeisiin päätöksentekijöihin kohdistetut koulutus- ja valistustoimet yhteisön 
rahoittamassa kehitysyhteistyössä ja kehitysmaakumppaneissa; 
- komission ja jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen tukitoimet sukupuolikysymysten 
kehitysyhteistyöhön sisällyttämisen parantamiseksi; 
- aihekohtainen seuranta ja arviointi; 
- hankkeet institutionaalisen ja toiminnallisen kyvyn parantamiseksi sukupuolikysymysten 
käsittelemisessä kehitysmaissa; 
4-^ 
- kehitysmaiden kansallisten sukupuolikysymyksistä ja naisasioista vastaavien koneistojen 
kerrannaisvaikutteisen roolin vahvistaminen; 
- kumppanimaiden kannustaminen ja tukeminen nykyisen politiikan sekä hallinnollisten ja 
lainsäädännöllisten puitteiden tarkistamisessa sukupuolikysymykset huomioonottavalla 
tavalla; 
- kehitysmaiden tukeminen Beijingin toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevien 
kansallisten suunnitelmien laatimisessa, seurannassa ja valvonnassa; 
- kehitysmaiden valtiosta riippumattomien järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan 
verkostumisen ja institutionaalisten voimavarojen tukeminen, jotta ne voivat tehokkaasti 
painostaa hallitusta panemaan täytäntöön Beijingin toimintaohjelman mukaisia sitoumuksia 
ja kehittää omia ohjelmiaan hallituksen pyrkimysten täydentämiseksi. 
Kutakin aluetta varten kehitetään erityinen strategia toimien räätälöimiseksi 
mahdollisimman pitkälle välittömän alueellisen tärkeysjärjestyksen mukaisiksi. 
Jokaisen varainhoitovuoden lopussa komissio toimittaa parlamentille ja neuvostolle 
kertomuksen, jossa luetellaan toteutetut toimenpiteet ja arvioidaan niiden tuloksia. 
Yhteisön toimien laajuus ja merkittävyys kehitysyhteistyön alalla edellyttää yhteisöltä 
aloitteita sen varmistamiseksi, että se panee täytäntöön Beijingissä tekemänsä 
sitoumukset, jotka täydentävät jäsenvaltioiden sitoumuksia. 
AÄ 
Ehdotus: 
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 
annettu 
sukupuolikysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 w 
artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
toimii perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti, 
sekä katsoo, että 
naisten taloudellisen ja sosiaalisen roolin tärkeys kehitysmaissa on johtanut siihen, että 
kansainvälisesti yhä useammin tunnustetaan heidän täyden, syrjimättömän osallistumisensa 
olevan välttämätöntä kestävälle ja tehokkaalle kehitykselle, 
naisten panos kehitykseen syntyy tällä hetkellä olosuhteissa, joissa suuret naisia koskevat 
esteet rajoittavat heidän työnsä tuloksia ja vähentävät niiden hyötyä koko yhteiskunnalle, 
näihin esteisiin kuuluu sitkeä ja selvä ero naisten ja miesten välillä peruspalveluiden 
saatavuudessa, taloudellisten voimavarojen hallinnassa ja päätöksentekoon 
osallistumisessa, 
kehitystoimissa on usein epäonnistuttu naisten ja miesten aseman, roolien, 
mahdollisuuksien ja tärkeysjärjestysten erojen käsittelemisessä oikealla tavalla, mikä on 
vähentänyt niiden yleistä onnistuneisuutta, 
sukupuolten välisen epätasa-arvon poistaminen ja naisten vaikutusmahdollisuuksien 
lisääminen on olennaista sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, ihmisten 
vaikutusmahdollisuuksien ja kehityspyrkimysten tehokkuuden kannalta, 
kehitysyhteistyössä on edistettävä tähän liittyviä muutoksia asenteissa, rakenteissa ja 
mekanismeissa poliittisella ja taloudellisella sekä lainsäädännön, yhteisöjen ja 
kotitalouksien tasolla, 
nyt tunnustetaan, että vaikka erityiset toimet naisten roolin vahvistamiseksi kehityksessä 
ovat edelleen välttämättömiä, toiminta on laajennettava kattamaan miesten ja naisten 
roolit, vastuu, tarpeet, voimavarojen käyttömahdollisuudet ja mahdollisuudet osallistua 
päätöksentekoon sekä niiden väliset suhteet eli asiakokonaisuus, jota kutsutaan 
sukupuolikysymyksiksi, 
kehitystoimien tehokkuus edellyttää, että niihin sisällytetään järjestelmällisesti 
sukupuolikohtainen erittely kehityspolitiikkojen ja -toimien suunnittelussa, toteutuksessa 
ja arvioinnissa, 
edellä mainittu erittely määritellään tarkemmin 18 päivänä syyskuuta 1995 annetussa 
komission tiedonannossa neuvostolle ja Euroopan parlamentille sukupuolikysymysten 
integroimisesta kehitysyhteistyöhön1, ja neuvosto on vahvistanut sen jäljempänä 
mainitussa päätöslauselmassa, 
KOM (95) 423 
neuvosto on korostanut useissa päätelmissä vuosina 1982» 1983 naisten roolin tärkeyttä 
kehityksessä, 
yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Nairobin tulevaisuudenstrategiat vuonna 
1985 ja Beijingissä vuonna 1995 pidetyn neljännen naisten maailmankonferenssin 
julistuksen ja toimintaohjelman, joissa korostetaan tarvetta toimia sukupuolten välisen 
tasa-arvon maailmanlaajuisia esteitä vastaan ja varmistaa, että sukupuolinäkökohdat 
näkyvät kaikissa politiikoissa ja ohjelmissa, 
Yhdistyneiden Kansakuntien vuonna 1979 antamassa julistuksessa kaikkinaisen naisten 
syrjinnän poistamisesta pidetään naisten syrjintää kehityksen esteenä, jonka sopimuspuolet 
sopivat poistavansa käyttämällä kaikkia tarkoituksenmukaisia keinoja, ja Yhdistyneiden 
Kansakuntien vuonna 1986 antamassa julistuksessa oikeudesta kehitykseen korostetaan 
kaikkien ihmisten oikeutta osallistua ja vaikuttaa kehitykseen sekä tarvetta toteuttaa 
tehokkaita toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että naisilla on aktiivinen rooli kehityksessä, 
Euroopan parlamentti on korostanut useissa päätöslauselmissa ja erityisesti 14 päivänä 
toukokuuta 1992 annetussa naisten asemaa kehitysmaissa koskevassa päätöslauselmassa2 
ja 15 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neljättä naisten maailmankonferenssia Beijingissä 
koskevassa päätöslauselmassa3 tarvetta sisällyttää asianmukaisen huomion kiinnittäminen 
naisten rooliin ja tärkeysjärjestykseen yhteisön kehitysyhteistyöhön sekä tarvetta toteuttaa 
riittävät toimenpiteet Beijingin konferenssin päätelmien aktiivisen täytäntöönpanon 
varmistamiseksi, 
neuvoston ja jäsenvaltioiden hallitusten edustajien 20 päivänä joulukuuta 1995 antamassa 
päätöslauselmassa vahvistetaan komission samansisältöinen tiedonanto ja edellytetään 
sukupuolikysymysten täydellistä yhdentämistä kehitysyhteistyöhön sekä komission ja 
jäsenvaltioiden toiminnan yhteensovittamista tällä alalla sekä esitetään suuntaviivat 
Beijingissä tehtyjen poliittisten sitoumusten täytäntöönpanemiseksi kehitysyhteistyössä, 
tämä lähestymistapa on vahvistettu uudestaan 22 päivänä marraskuuta 1996 annetussa 
neuvoston ja jäsenvaltioiden päätöslauselma inhimillisestä ja sosiaalisesta kehityksestä, 
näiden asioiden tunnustetun tärkeyden vuoksi kehityksen tehokkuuden kannalta on 
aiheellista ryhtyä erityisiin toimiin, joilla pyritään varmistamaan riittävän huomion 
kiinnittäminen sukupuolikysymyksiin kaikissa yhteisön tärkeimmissä rahoitusvälineissä, 
joiden toiminnassa olisi otettava entistä enemmän vastuuta näistä keskeisistä 
kysymyksistä, 
2 A3-0146/92 
3 A4-0142/95 
tehokkaimpana lähestymistapana pidetään strategisia ja tarkkaan kohdennettuja 
tiedostamisen lisäämiseen tähtääviä aloitteita, joilla voidaan saavuttaa merkittävä 
kerrannaisvaikutus, sen sijaan että rahoitettaisiin pieniä toiminnallisia hankkeita, 
yhteisön toiminnan laajuus ja merkittävyys kehitysyhteistyössä edellyttää yhteisön 
aloitteita sen varmistamiseksi, että yhteisö panee täytäntöön Beijingissä tekemänsä 
sitoumukset, jotka täydentävät jäsenvaltioiden tekemiä sitoumuksia, 
olisi toteutettava toimenpiteitä tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien rahoittamiseksi, ja 
olisi päätettävä yksityiskohtaisista täytäntöönpanoa koskevista säännöistä ja erityisesti 
toimintamuodosta, avunsaajista sekä päätöksentekomenettelyistä, 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
1 artikla 
1. Yhteisö antaa rahallista apua ja teknistä asiantuntemusta tukeakseen 
sukupuolinäkökulman tehokasta sisällyttämistä yhteisön eri kehitysyhteistyöpolitiikkoihin 
ja -toimiin. 
2. Tämän asetuksen mukaisesti annettava apu täydentää ja vahvistaa muiden 
kehitysyhteistyövälineiden perusteella annettavaa apua, jolla pyritään ottamaan 
sukupuolinäkökohdat täydellisesti huomioon yhteisön politiikoissa ja toimissa. 
3. Tässä asetuksessa 'sukupuolikysymyksiä' ja vastaavilla ilmauksilla tarkoitetaan naisten 
ja miesten erilaisia ja toisistaan riippuvaisia, kehitykseen liittyviä rooleja, vastuuta ja 
mahdollisuuksia, jotka ovat kulttuurisidonnaisia ja sosiaalisesti muovautuneita ja jotka 
voivat vaihdella eri aikoina muun muassa poliittisten toimien tuloksena. 
2 artikla 
1. Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimien keskeiset tavoitteet ovat seuraavat: 
(a) sukupuolikohtaisen erittelyn yleisen käyttöönoton ja sukupuolitietoisen 
lähestymistavan käyttöönoton tukeminen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkojen ja -toimien 
suunnittelussa ja toteuttamisessa ylä-, keski- ja alatasolla sekä niiden seurannassa ja 
arvioinnissa; 
(b) tärkeimpiä sukupuolten välisiä eroja koskevien toimien riittävän laaja-alainen yhteisön 
kehitysyhteistyöhön sisällyttämisen tukeminen ja helpottaminen; 
(c) julkisten ja yksityisten voimavarojen kehittäminen ja edistäminen kehitysmaissa, jotka 
voivat ottaa vastuun ja tehdä aloitteen sukupuoliulottuvuuden yleisestä 
käyttöönottamisesta kehityspyrkimyksissä. 
2. Rahoitettavia toimia voivat olla: 
- sukupuolikysymysten sisällyttämistä kehitystoimiin erityisesti makrotasolla ja 
alakohtaisesti koskevien teknisten neuvojen antaminen ja sisällyttämisen tukeminen; 
- tutkimus ja muut toimet, joilla pyritään sisällyttämään sukupuolikohtaiset vaikutukset 
erittelyihin, politiikkoihin sekä maa- ja alakohtaisiin strategioihin; 
- järjestelmät sukupuolikysymyksiä liittyvien institutionaalisten ja toiminnallisten 
voimavarojen lisäämiseksi kehitysmaissa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; 
- sukupuolen mukaan eriteltyjen keskeisten tietojen keräämisen ja jakamisen tukeminen; 
- menetelmien, suuntaviivojen, ohjeiden, menettelyjen, mittareiden ja muiden sellaisten 
toiminnallisten välineiden kehittäminen, joilla pyritään edistämään sukupuolikysymysten 
sisällyttämistä kehitystoimiin; 
- teemakohtainen seuranta ja arviointi; 
- keskeisten päätöksentekijöiden koulutus ja tiedostamisen lisääminen; 
- kehitysmaiden kansallisten Beijingin konferenssin toimintaohjelman toteuttamista 
koskevien suunnitelmien laatimisen ja seurannan tukeminen; 
- voimavarojen ja teknisen avun antaminen kehitysmaille palkattoman työn mittaamisessa 
ja arvottamisessa bruttokansantuotteeseen sisällyttämistä varten tai sen esittämiseksi 
rinnakkaisessa tilinpidossa vuonna 1993 annetun YK: n kansantalouden 
tilinpitojärjestelmän (SNA) mukaisesti; 
- jäsenvaltioiden kanssa yhteensovitetut toimet sukupuolikysymysten sisällyttämiseksi 
kehitysyhteistyöhön. 
3. Erityistä huomiota kiinnitetään kehitysyhteistyössä sukupuolikysymyksiä herkkiin 
aloihin, joita ovat hätätoimet ja kriisitilanteet, ihmisoikeudet ja kansanvaltaistaminen, 
makrotaloudellinen erittely, lisääntymisterveys sekä seksuaalisuuteen ja lisääntymiseen 
liittyvät oikeudet. 
3 artikla 
Tämän asetuksen perusteella toteutettavien toimien edunsaajoja voivat olla viranomaiset ja 
valtion laitokset, hajautetut yksiköt, alueelliset elimet, yliopistot ja tutkimuskeskukset, 
perinteiset ja paikalliset yhteisöt, ammattiliitot, osuuskunnat, valtiosta riippumattomat 
järjestöt ja paikallisväestöä, erityisesti naisia, edustavat järjestöt. 
Erityistä huomiota kiinnitetään paikallisiin rakenteisiin, joilla voi olla osuutta paikallisten 
voimavarojen vahvistamisessa sukupuolikysymyksissä. 
4 artikla 
1. Edellä 2 artiklassa tarkoitetuissa toimissa käytettäviä välineitä ovat tutkimukset, 
tekninen apu, koulutus tai muut palvelut, tavaratoimitukset ja työsuoritukset sekä 
tilintarkastukset ja arviointi- ja seurantakäynnit. 
2. Yhteisön rahoituksella voidaan kiinteän omaisuuden hankintaa lukuun ottamatta kattaa 
sekä investointikustannuksia että juoksevia menoja (mukaan lukien hallinto-, ylläpito- ja 
toimintakustannukset), koska hankkeessa on pyrittävä mahdollisuuksien mukaan 
keskipitkän ajan kestoon. 
Koulutus- ja tutkimusohjelmia lukuun ottamatta toimintakustannuksia voidaan kuitenkin 
rahoittaa yleensä ainoastaan alkuvaiheessa ja alenevasti. 
3. Edellä 3 artiklassa mainituilta kumppaneilta pyritään saamaan rahoitusta. Rahoitusta 
pyydetään niiden varojen sekä toimien ominaisluonteen mukaisesti. 
4. Voidaan pyrkiä löytämään mahdollisuuksia yhteisrahoituksen muiden avunantajien ja 
erityisesti jäsenvaltioiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 
5. Tarvittavat toimenpiteet toteutetaan sen esille tuomiseksi, että tämän asetuksen 
mukaisesti annettu apu on yhteisön apua. 
6. Perustamissopimuksessa asetettujen yhdenmukaisuuden ja täydentävyyden tavoitteiden 
saavuttamiseksi ja näiden toimien mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi 
komissio toteuttaa tarvittavan yhteensovittamisen erityisesti: 
(a) ottamalla käyttöön rahoitettuja tai niitä toimia, joiden rahoittamista yhteisö tai 
jäsenvaltiot harkitsevat, koskeva järjestelmällinen tietojen vaihdon ja erittelyn järjestelmä; 
(b) sovittamalla toimet yhteen niiden toteuttamispaikalla avunsaajamaissa olevien 
komission ja jäsenvaltioiden edustajien välisten säännöllisten kokousten ja tietojen vaihdon 
avulla. 
7. Mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi maailmanlaajuisesti ja 
kansallisella tasolla komissio tekee yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarvittavia aloitteita 
asianmukaisen yhteensovittamisen ja läheisen yhteistyön varmistamiseksi avunsaajamaiden, 
rahoittajien ja muiden kansainvälisten alan toimijoiden, erityisesti Yhdistyneiden 
Kansakuntien järjestelmään kuuluvien toimijoiden, kanssa. 
5 artikla 
Tämän asetuksen mukainen rahoitus annetaan avustuksina. 
6 artikla 
1. Komission tehtävänä on tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien arviointi, niistä 
päättäminen ja niiden hallinnointi voimassaolevia budjettimenettelyjä ja muita, erityisesti 
yhteisön yleiseen talousarvioon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä, 
menettelyjä noudattaen. 
2. Tämän asetuksen mukaiset sellaisia toimia koskevat päätökset, joiden rahoitus ylittää 
kaksi miljoonaa ecua toimelta, on tehtävä 7 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 
3. Komissiolla on oikeus hyväksyä 7 artiklassa tarkoitetun komitean lausuntoa pyytämättä 
sellaiset lisäsitoumukset, jotka tarvitaan näiden toimien yhteydessä tapahtuvien tai jo 
kirjattujen kustannusten ylitysten kattamiseen edellyttäen, että ylitys tai lisätarve on 
enintään 20 prosenttia alkuperäisestä rahoituspäätöksellä vahvistetusta 
maksusitoumuksesta. 
4. Jokaisessa tämän asetuksen mukaisesti tehdyssä yleissopimuksessa tai 
rahoitussopimuksessa määrätään erityisesti, että komissio ja yhteisön 
tilintarkastustuomioistuin voivat tehdä tarkastuskäyntejä paikalle komission vahvistamia 
tavanomaisia menettelyjä noudattaen voimassa olevien, erityisesti yhteisön yleiseen 
talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen, säännösten mukaisesti. 
5. Siltä osin kuin toimet toteutetaan yhteisön ja vastaanottajamaan rahoitussopimuksina, 
niissä määrätään, että yhteisö ei rahoita verojen, tullien ja muiden maksujen maksua. 
6. Tarjouskilpailuihin ja julkisiin hankintoihin osallistuminen on yhtäläisin ehdoin avoinna 
kaikille jäsenvaltioiden ja vastaanottajamaiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. 
Osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan muita kehitysmaita. 
7. Tavaratoimitusten on oltava peräisin jäsenvaltioista, vastaanottajamaasta tai muista 
kehitysmaista. Olosuhteista riippuen poikkeustapauksissa hankinnat voivat olla peräisin 
muista maista. 
8. Erityistä huomiota kiinnitetään 
- kustannustehokkuuden ja kestävien vaikutusten tavoitteluun hankesuunnittelussa, 
- tavoitteen ja sen toteutumisen mittareiden selkeään määrittelyyn ja seurantaan kaikissa 
hankkeissa. 
7 artikla 
1. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja 
jonka puheenjohtajana on komission edustaja: 
a) Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden osalta yhteisön tuen rahoituksesta ja 
hallinnoinnista neljännen Lomén yleissopimuksen yhteydessä neuvostossa kokoontuneiden 
jäsenvaltioiden edustajien 16 päivänä heinäkuuta 1990 hyväksymän sisäisen sopimuksen 
N:o 91/401/ETY 21 artiklalla perustettu EKR-komitea; 
b) Välimeren alueen maiden osalta 29 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 1762/92 6 artiklalla perustettu MED-komitea; 
c) Latinalaisen Amerikan ja Aasian maiden osalta 25 päivänä helmikuuta 1992 annetun 
neuvoston asetuksen (ETY) N:o 443/92 15 artiklalla perustettu ALA-komitea. 
2. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea 
antaa tarvittaessa äänestettyään lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka 
puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. 
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen 
kanta merkitään pöytäkirjaan. 
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. 
Sen on ilmoitettava komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 
8 artikla 
Komission edustajan esittämien, seuraavana vuonna toteutettavia toimia koskevien yleisten 
suuntaviivojen perusteella keskustellaan kerran vuodessa 7 artiklan 1 kohdassa 
tarkoitettujen komiteoiden yhteisessä kokouksessa. 
10 
9 artikla 
1. Kunkin varainhoitovuoden päätyttyä komissio antaa tämän asetuksen mukaisesti 
rahoitetuista toimista sukupuolikysymysten yhdentämiseksi yhteisön kehitysyhteistyöhön ja 
näiden toimien tuloksista Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosikertomuksen, johon 
sisältyy: 
- tiivistelmä varainhoitovuoden aikana tämän asetuksen perusteella rahoitetuista muista 
toimista, 
- hankeluettelo, jossa mainitaan toteuttamiskumppaneiden nimet ja yhteisön rahoittamien 
toimintakustannusten osuus, ja 
- luvuin esitetty arvio tämän asetuksen täytäntöönpanosta kyseisenä varainhoitovuonna. 
2. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamia toimia selvittääkseen, onko näissä 
toimissa tarkoitetut tavoitteet saavutettu, ja laatiakseen suuntaviivoja tulevaisuudessa 
toteutettavien toimien tehostamiseksi. Komissio antaa 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle 
tiivistelmän tehdyistä arvioinneista, joita tämä voi tarvittaessa tarkastella. Jäsenvaltiot 
voivat pyynnöstä tutustua arviointikertomuksiin. 
3. Komission yksiköt, mukaan lukien komission edustustot vastaanottajamaissa, 
julkaisevat hankkeiden valintaa koskevat suuntaviivat ja perusteet sisältävän 
rahoitusoppaan ja antavat sen tiedoksi asianomaisille osapuolille. 
10 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan 
yhteisöjen virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä, 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
n 
RAHOITUSSELVITYS 
Kohta B7-611: Naisten asema kehityksessä 
1. TOIMENPITEEN NIMI 
Sukupuolikysymysten sisällyttäminen kehitysyhteistyöhön. (Seuraavan 
talousarvioehdotuksen yhteydessä olisi ehdotettava, että budjettikohdan B7-611 
nimeksi vaihdettaisiin toimenpiteen nimen mukaisesti "Sukupuolikysymysten 
sisällyttäminen kehitysyhteistyöhön".) 
2 BUDJETTIKOHTA 
B7-611 
3 OIKEUSPERUSTA 
Ehdotus neuvoston asetukseksi sukupuolikysymysten sisällyttämisestä 
kehitysyhteistyöhön 
4 TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Tämän budjettikohdan määrärahoilla on tarkoitus rahoittaa toimenpiteitä, joilla 
pyritään sisällyttämään sukupuolikysymykset kehitysyhteistyöhön ja edistämään 
naisten täydellistä tasa-arvoista osallistumista kehitysprosessiin. Tämä näkökohta on 
osa kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämistä kehitysmaissa. Siihen 
liittyy uusien menetelmien ja politiikkojen alulle paneminen sekä 
kerrannaisvaikutuksen aikaansaaminen koko yhteisön rahoittamassa 
kehitysyhteistyössä. 
Kuten neuvosto ja parlamentti ovat jo useammassa yhteydessä korostaneet, 
sukupuolikysymysten sisällyttämistä kehitysprosessiin pidetään tärkeänä. Tämä 
merkitsee naisten osallistumisen edistämistä ja naisten tunnustamista aktiivisessa 
roolissaan täysivaltaisiksi kumppaneiksi kaikissa kehitystoimissa suunnittelusta 
arviointiin (mainstreaming). 
Komission on lisäksi neljännen naisten maailmankonferenssin (Beijing 1995) 
täysivaltaisena osallistujana huolehdittava sen tulosten seurannasta ja 
täytäntöönpanosta komission omissa kehitystoimissa 20 päivänä joulukuuta 1995 
annetun päätöslauselman mukaisesti. 
AL 
Tämä tavoite sekä 20 päivänä joulukuuta 1995 annetun päätöslauselman 
täytäntöönpano edellyttävät läheisempää yhteensovittamista jäsenvaltioiden kanssa 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 u, 130 x ja 130 y artiklan mukaisesti. 
Lisäksi komissiota on pyydetty OECD:n kehitysapukomiteassa osallistumaan useisiin 
seurantatutkimuksiin naisten osallistumista kehitykseen koskevien 
kehitysapukomitean johtavien periaatteiden soveltamisesta. 
Suunniteltuja toimenpiteitä ovat: 
- yhteisön rahoittamien kehitysohjelmien päätöksentekijöiden ja 
hallintovirkamiesten koulutus- ja valistustoimet yhteisön toimipaikassa ja 
kehitysmaissa (kurssit, ohjeet, soveltuva tekninen apu, tutkimus, selvitykset); 
- toimet, joilla pyritään edistämään sukupuolikysymysten sisällyttämistä yhteisön 
kehitysmaissa rahoittamien hankkeiden ja ohjelmien suunnittelu-, ohjelmointi-, 
rahoitus-, toteuttamis-, seuranta- ja/tai arviointivaiheessa; 
- strategiset toimet, joilla pyritään valistamaan kehitysmaiden päätöksentekijöitä ja 
vaikuttamaan niiden kansalliseen ja alueelliseen päätöksentekoon niin, että siinä 
otettaisiin paremmin huomioon naisten erityistarpeet kehitysprosessissa; 
- toimet sukupuolikysymysten yhteensovittamiseksi jäsenvaltioiden kanssa; 
- toimet, joilla pyritään edistämään sukupuolesta johtuvia eroja kehitysmaissa 
pienentämään pyrkivien toimien sisällyttämistä yhteisön rahoittamiin hankkeisiin ja 
ohjelmiin 
4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uudistamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 
Kyseinen politiikka on luonteeltaan jatkuvaa. Yksittäiset toimenpiteet ovat vuoden 
mittaisia ja niitä voidaan jatkaa tämän asetuksen hyväksymiseen saakka. 
5 MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
Ei pakollinen /jaksotetut määrärahat 
U 
MENO-/TULOLAJI 
Tuki, jolla voidaan kattaa kulut kokonaan. Tästä huolimatta 
- pyritään järjestelmällisesti saamaan hankkeiden edunsaajat osallistumaan 
rahoitukseen; 
- selvitetään mahdollisuudet yhteisrahoitukseen jäsenvaltioiden sekä monenvälisten, 
alueellisten ja muiden järjestöjen kanssa. 
TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa 
Kustannukset muodostuvat ensinnäkin erittäin pätevien sukupuolikysymysten ja 
kehityksen asiantuntijoiden palkoista ja matkakustannuksista, kun he matkustavat 
kehitysmaihin työskentelemään viranomaisten, yhteisön edustustojen ja hankkeiden 
työntekijöiden kanssa sukupuolikohtaisen analyysin sisällyttämiseksi niiden 
toimintaan. 
Näiden kulujen lisäksi tulevat kustannukset, jotka muodostuvat koulutus- tai 
tiedotustilaisuuksista kehityshankkeista/-ohjelmista vastaaville yhteisön henkilöstölle 
ja/tai kehitysmaiden päättäjille heidän taitotietonsa kohentamiseksi naisten ja miesten 
roolien ja tarpeiden huomioon ottamiseksi ja tämän ulottuvuuden sisällyttämiseksi 
kaikkiin hankkeisiin ja niiden osiin. 
Varaudutaan myös kustannuksiin tutkimusta, koulutusohjeita, kertomuksia ja muita 
julkaisuja varten, joiden tavoitteena on tiedottaa henkilöstölle naisten erityistarpeista 
ja heidän tärkeysjärjestyksestään ALA- ja AKT-maissa sekä Välimeren seudun 
maissa. 
Lisäksi varaudutaan kustannuksiin, jotka liittyvät aihekohtaisiin tutkimuksiin ja 
seurantaan, joita voidaan tarvita läheisemmässä yhteensovittamisessa jäsenvaltioiden 
ja OECD: n/kehity sapukomitean kanssa, sekä sellaisten strategisten toimenpiteiden ja 
hankkeiden kustannuksiin, joilla pyritään saamaan kehitysmaiden päätöksentekijät 
ottamaan paremmin huomioon naisten erityistarpeet. 
7.2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen osatekijöiden mukaan 
Kyseeseen tulevien maantieteellisten alueiden kesken pyritään tasaiseen jakaumaan, 
joka voi vaihdella tarpeen ja/tai tärkeysjärjestyksen mukaan. 
H JAKAUTUMINEN "I 1997 H Î998 Ï 
Tekninen apu 1,6 1,6 
Koulutus 0,8 0,8 
Hankkeet 2,0 2,0 
Tutkimus 0,6 0,6 
Ax\ 
7.3 Alustava jakautuminen aiheittain vuonna 1997 
AIHEET I PROSENTTIA I 
Menettelyj en j a välineiden kehittäminen 10 
"Mainstreaming" hankeen eri vaiheissa 20 
"Mainstreaming" politiikoissa ja strategioissa 20 
Alakohtainen ja/tai maantieteellinen tutkimus 10 
Kehitysmaiden päätöksentekijöiden tiedon lisääminen 20 
Kehitysmaiden omien voimavarojen vahvistaminen 20 
7.4 Maksusitoumusmäärärahojen alustava aikataulu (miljoonaa ecua) 
!1997 Alustava talousarvioesitys 1998 
B7-611 5 5 
8 PETOSTENVASTAISET SÄÄNNÖT 
Komission virkamiesten riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella tekemät 
tekniset tarkastukset. 
Komission yksiköt huolehtivat ennen maksua tukien tai suoritusten vastaanottamisen 
tarkastuksista ja tilatuista alustavista selvityksistä, toteutettavuustutkimuksista ja 
arvioinneista ottaen huomioon sopimuksista johtuvat velvoitteet sekä 
taloudellisuuden ja moitteettoman varainhoidon ja yleisen hallinnon periaatteet. 
Kaikkiin komission ja maksujen edunsaajien sopimuksiin sisällytään petostentorjuntaa 
koskevat määräykset (valvonta, kertomusten antaminen ym). 
9 KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
- Erityistavoitteet: 
Nämä toimenpiteet sijoittuvat yleisemmin kestävän kehityksen tavoitteeseen, jossa 
naisten rooli on keskeinen taloudellisessa, poliittisessa ja sosiaalisessa toiminnassa. 
•'ii 
Tuen antaminen julkishallinnon organisaatioille ja yhteisön toimielimille 
päätöksenteossa sukupuolikysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöpolitiikkoihin 
ja -ohjelmiin. Tämän tuen muotoja ovat strategisten suuntaviivojen, menettelyjen ja 
työvälineiden kehittäminen, korkeatasoisen teknisen avun antaminen, koulutus- ja 
valistustoimet yhteisön toimipaikassa sekä yhteisön edustustojen ja paikallisten 
kumppaneiden tasolla kehitysmaissa ja tuki erityisille strategisille toimille, erityisesti 
sellaisille, joilla pyritään parantamaan kehitysmaiden omaa kykyä sisällyttää 
sukupuolikysymykset kehitykseen. 
- Kohderyhmä: 
Kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi kaksi huomioitavaa kohderyhmää ovat 
kehityspolitiikkojen ja -ohjelmien suunnittelijat ja hallintovirkamiehet kehitysmaissa 
sekä komissiossa. 
Näiden kohderyhmien kautta toiminta kohdistuu kehitysmaiden koko naisväestöön ja 
paikallisiin väestöryhmiin. 
9.2 Toimenpiteiden perustelut 
- Yhteisön taloudellisen toiminnan tarpeellisuus 
Kyseessä on sellaisen uuden kehitysapua koskevan näkökohdan huomioon ottaminen, 
jolla voidaan parantaa yhteisön koko kehitysyhteistyön laatua ja pitkäjänteisyyttä. 
Sukupuolikysymyksiä koskevasta lähestymistavasta tähän mennessä saatu kokemus 
velvoittaa keskittämään pyrkimykset tällaiseen toimintaan. 
Budjettikohta B7-6110 (entinen B7-5051 ja B7-5052) otettiin käyttöön vuonna 1992 
Euroopan parlamentin aloitteesta. Parlamentti ja neuvosto ovat muistuttaneet 
lukuisissa päätöslauselmissa ja viimeksi 20 päivänä tammikuuta 1995 annetussa 
päätöslauselmassa tarpeesta sisällyttää naiset ja sukupuolikysymykset 
kehitysyhteistyöhön. Päätöslauselmassa korostetaan erityisesti tarvetta myöntää 
riittävä rahoitus strategiselle ja kerrannaisvaikutteiselle lähestymistavalle, joka 
kohdistuu erityisesti politiikkojen ja menettelyjen, koulutuksen, tutkimuksen, 
seurannan ja arvioinnin kehittämiseen. 
"Horizon 2000" -aloitteen ja 20 päivänä joulukuuta 1995 annetun päätöslauselman 
seurannan yhteydessä yhteisöä pyydettiin myös yhteensovittamaan paremmin 
yhteisön ja jäsenvaltioiden toimet sukupuolikysymysten sisällyttämiseksi kehitykseen. 
Tällä pyritään parantamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamien toimenpiteiden 
johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä. 
-16 
Komissio tarvitsee ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi sopivan 
rahoitusvälineen. Sellainen on tämä budjettikohta, jonka vuoden 1997 viiden 
miljoonan ecun määrän tavoitteena ei kuitenkaan 20 päivänä joulukuuta 1995 
annetun päätöslauselman mukaisesti ole käytännön kehityshankkeiden toteuttaminen 
naisten hyväksi, koska se edellyttäisi suurempia varoja ("mainstreaming"-periaate). 
Yhdistetyillä toimilla suunnittelijoiden ja hallintovirkamiesten kykyjen parantamiseksi 
pyritään mahdollisimman suuriin kerrannaisvaikutuksiin. 
* Edut verrattuna vaihtoehtoisiin toimenpiteisiin 
Strategiset tiedostamisen lisäämistoimet, joilla pyritään sisällyttämään 
sukupuolikysymykset kehitystoimiin kautta linjan, katsotaan tehokkaammiksi kuin 
pienten ja vaikutuksiltaan usein vähäisten naisia koskevien toimenpiteiden lisääminen. 
* Muiden vastaavanlaisten yhteisön tasolla tai kansallisella tasolla mahdollisesti 
suoritettavien toimien analysointi 
Joidenkin jäsenvaltioiden politiikka tällä alalla on erittäin aktiivista, mutta komission 
selvä sitoutuminen lisäisi todennäköisesti muiden jäsenvaltioiden tai rahoittajien 
osallistumista. 
Yhteisön puolestaan olisi toimittava niin, että kaikissa sen rahoittamissa 
kehitystoimissa otetaan mahdollisimman hyvin huomioon sukupuolikysymykset 
toimien kannattavuuden ja laadun varmistamiseksi. 
9.3 Toimenpiteiden seuranta ja arviointi 
Seurannan ja arvioinnin mittarit tarkennetaan ja niitä käytetään kunkin toimen 
yhteydessä. 
Neuvoston päätöslauselman (20.12.1995) mukaisesti saadut tulokset arvioidaan ja 
esitellään kahden vuoden välein neuvostolle (ensimmäinen esittely vuoden 1997 
marraskuussa). 
Vuonna 1996 tehtiin selvitys mittareiden vahvistamiseksi neuvoston päätöslauselman 
täytäntöönpanon seuraamista varten. Nämä mittarit koskevat erityisesti: 1) päättäjien 
koulutuksen vaikutuksia (komissio ja paikalliset), 2) sukupuolikohtaisen erittelyn 
ottamista mukaan hankkeen eri vaiheisiin, 3) sukupuolikohtaisen lähestymistavan 
huomioon ottavien hankkeiden ja ohjelmien lisäystä. 
Selvityksessä yksilöitiin viisi tärkeintä kohdetta päätöslauselman 
täytäntöönpanemisessa: 
- päättäjien ja suunnittelijoiden koulutus sukupuolikohtaiseen erittelyyn ja 
sukupuolikysymysten sisällyttämiseen suunnitteluun; 
13 
- välineiden ja menettelyjen kehittäminen sukupuolten mukaan eritellyn 
lähestymistavan ottamiseksi yleisesti käyttöön makrotasolla ja alakohtaisesti; 
- sukupuolten mukaan eritellyn lähestymistavan yleisen käyttöönoton seuranta eri 
maita koskevien strategioiden suunnittelussa ja toteuttamisessa; 
- yksiköiden laajempi osallistuminen sukupuolten mukaan eritellyn lähestymistavan 
yleisen käyttöönoton edistämisessä ja seurannassapa 
- parempi yhteensovittaminen jäsenvaltioiden kanssa eräissä pilottimaissa. 
Budjettikohtaa koskeva tärkeysjärjestys vastaa näitä ohjeita. 
9.4 Johdonmukaisuus rahoitusohjelmien kanssa 
- Sisältyykö kyseessä oleva toiminta pääosaston tulevien vuosien rahoitusohjelmaan? 
kyllä 
- Mihin pääosaston rahoitusohjelmassa määriteltyyn yleiseen tavoitteeseen ehdotetun 
toiminnan tavoite kuuluu? 
Ehdotetut toimenpiteet kuuluvat inhimillisen ja sosiaalisen kehityksen sekä kestävän 
kehityksen yleisiin tavoitteisiin (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 u 
artikla). 
10 HALLINTOMENOT 
Tarvittavien hallinnollisten voimavarojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu varojen 
kohdentamista koskevasta komission vuotuisesta päätöksestä, jota tehtäessä otetaan 
huomioon budjettivallan käyttäjän hyväksymä ylimääräinen henkilöstö ja ylimääräiset 
varat. 
10.1 Vaikutus henkilöstön määrään 
Kokeilutoimintana pääosastojen IB ja VIII henkilöstön jo toteuttamat toimet 
Toimen tyyppi 
Vakinaisia tai 
määräaikaisia 
virkamiehiä A 
B 
C 
Muuta henkilöstöä 
Yhteensä Toiminnan hallintoon 
osoitettu henkilöstö 
Vakinaiset 
virat 
1 
0,75 
1,75 Määrä­
aikaiset 
virat 
2 
2 josta 
PO:n tai 
yksikön 
nykyisen 
henkilöstön 
käyttö 
2 
1 
0,75 
1 
3,75 lisähenkilöstön 
käyttö Kesto 
4* 
10.2 Ylimääräisen henkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus 
Määrät Laskentatapa 
Virkamiehiä 
Määräaikaista henkilöstöä 
Muuta (Ilmoitettava 
budjettikohta) 
Yhteensä 
Tiedoksi: Alustava arvio nykyisen henkilöstön kustannuksista on 397 500 ecua/vuosi (3,75 
virkamiestä, joiden keskimääräiset kustannukset arviolta 106 000 ecua/virkamies/vuosi) . Virat 
A1,A2, A4jaA5. 
10.3 Muiden toimintakulujen lisäys toimenpiteen vuoksi 
Tarvittavat varat saadaan ohjaamalla olemassaolevat varat uudestaan. 
Budjettikohta Määrät Laskentatapa 
(N:ojanimi) 
Yhteensä 
Tiedoksi: Alustava arvio budjettikohdasta A-2510 rahoitettavista kokouksista 
syntyvistä kuluista on noin 31 275 ecua. 
(Laskentatapa: keskimääräiset kustannukset 695 ecua/jäsenvaltion edustaja/kokous x 
15 edustajaa x 3 kokousta/vuosi.) 
A3 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 265 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 05 11 06 04 
Luettelonumero : CB-CO-97-252-FI-C 
ISBN 92-78-20664-4 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
Zo