Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Rakennerahastojen ohjelmakautta 2000–2006 koskevan ohjelmatyön tulokset (tavoite 1)"



Virallinen lehti nro C 048 , 21/02/2002 s. 0053 - 0055



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Rakennerahastojen ohjelmakautta 2000-2006 koskevan ohjelmatyön tulokset (tavoite 1)" (2002/C 48/12) Komissio päätti 5. heinäkuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Rakennerahastojen ohjelmakautta 2000-2006 koskevan ohjelmatyön tulokset (tavoite 1)". Asian valmistelusta vastannut "talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus" -jaosto hyväksyi lausuntonsa 12. marraskuuta 2001. Esittelijä oli Campbell Christie. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. marraskuuta 2001 pitämässään 386. täysistunnossa (marraskuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 114 ääntä puolesta ja 1 vastaan. Kukaan ei pidättynyt äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Tarkistetussa asetuksessa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä (asetus N:o 1260/1999) tarkistettiin rahastojen täytäntöönpanomenettelyjä kaudella 2000-2006. Monet tarkistukset ovat vaikuttaneet siten, että rakennerahastojen hallinnointiin, täytäntöönpanoon ja seurantaan liittyvää vastuuta siirretään entistä enemmän jäsenvaltioille muun muassa seuraavasti: - Kumppanuutta laajennetaan ja vahvistetaan lisäarvon kasvattamiseksi. - Toimiin liittyvää ohjelmatyötä hajautetaan siten, että jäsenvaltio tai hallintoviranomainen hyväksyy komission sijasta ohjelma-asiakirjan täydennyksen seurantakomitean annettua sille hyväksyntänsä. - Jäsenvaltio vastaa yleensä tukitoimien täytäntöönpanosta, seurannasta ja tehokkuudesta. - Arviointi, vaikka se on edelleenkin riippumatonta, liittyy nyt erottamattomasti ohjelmatyön valmisteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja tarkistukseen. 1.2. Edellä lueteltujen muutosten lisäksi vuosien 2000-2006 rakennerahasto-ohjelmia on pyritty mukauttamaan johdonmukaisesti muihin sellaisiin toimiin, jotka vaikuttavat kaikkien Euroopan unionin tukikelpoisten alueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen. Muihin toimiin sisältyvät Euroopan investointipankin (EIP:n), koheesiorahaston, Euroopan aluekehityssuunnitelman (ESDP:n) ja - jäsenvaltiotasolla - eurooppalaisen työllisyysstrategian ja maakohtaisen työllisyyssuunnitelman painopisteiden puitteissa toteutettavat toimet. 1.3. Uusien rakennerahastoasetusten myötä komissio on joutunut keskustelemaan perinpohjaisesti tukikelpoisten tavoite 1 -alueiden ja -jäsenvaltioiden kanssa. Keskusteluilla on tarkoitus varmistaa, että siirrettäessä jäsenvaltioille lisää vastuuta rakennerahastotuen täytäntöönpanosta ja seurannasta parannetaan samalla toimintaohjelman laatua aiempien kausien ohjelmiin verrattuna. 1.4. Tiedonannossa(1) selvitetään yksityiskohtaisesti neuvottelujen tuloksia ja sitä, millaisia vaikutuksia nyt hyväksytyillä uusilla tavoitteen 1 mukaisilla ohjelmilla odotetaan olevan. 2. Yleistä 2.1. On selvää, että komissio on pyrkinyt kaikin tavoin varmistamaan, että hyväksytyt tavoitteen 1 piiriin kuuluvat ohjelmat ovat mahdollisimman laadukkaita. Tämä on erittäin ilahduttavaa. On hieman hämmästyttävää todeta, että komissiolle esitettyjen ohjelmien laatu vaihtelee suuresti jopa samassa jäsenvaltiossa. Tämä merkitsee sitä, että tukikelpoiset alueet menettelevät keskenään eri tavoin, ja saattaisi olla paikallaan, että kaikki jäsenvaltion tukikelpoiset alueet hyödyntäisivät oman jäsenvaltionsa "parhaita käytänteitä". 2.1.1. On tärkeää, että komissio tarkistaa ajallaan päätökset, jotka on tehty hankkeita valittaessa toteutettavasta laadunvalvonnasta tehtyjen huomioiden pohjalta. Ovatko kriteerit, joita komissio käyttää osoittaakseen, että tavoitteen 1 mukaiset ohjelmat on asianmukaisesti kohdennettu, omiaan edistämään kyseisten alueiden talouskehitystä parhaalla mahdollisella tavalla? Esimerkiksi naisten työttömyys on erityisen yleistä: tutkitaanko ohjelmien "laatua" sen perusteella, miten aluekehityssuunnitelmat vaikuttavat tähän väestöryhmään? 2.1.2. Vaikka työmarkkinaosapuolten osallistuminen valmistelu- ja täytäntöönpanojärjestelyjen kuhunkin ratkaisevaan vaiheeseen (myös seurantaan) saattaa viedä aikaa, tähän liittyvät kustannukset maksavat melko varmasti itsensä takaisin, koska näin laaditut talouskehitysohjelmat ovat entistä laadukkaampia. 2.2. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että nykyisen tavoitteen 1 mukaisia ohjelmia valmisteltaessa kumppanuudelle on annettu aiempaa enemmän jalansijaa. Komitea on jo pitkään todennut kumppanuuden olevan alueiden tukiohjelmien menestyksekkään suunnittelun ja toteutuksen kannalta ratkaisevaa, koska siihen osallistuvat tahot tuntevat tarkkaan oman alueensa taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat sekä mahdollisuudet. 2.3. Komitea on pannut merkille, että ohjelmien hyväksyminen on kestänyt (toisinaan huomattavasti) kauemmin kuin sääntöjen mukaiset viisi kuukautta. Se on valitettavaa, koska se viivästyttää väistämättä ohjelmien täytäntöönpanoa kohdealueillaan. Vaikka viivästykset ovat usein ymmärrettäviä, ne kuvastavat kuitenkin sitä, etteivät tietyt alueet eivätkä jäsenvaltiot pysty täyttämään ohjelma-asiakirjan vaatimuksia ennen ohjelmien hyväksymistä. Komitea pahoittelee tätä ja korostaa, että asianomaisten alueiden ja jäsenvaltioiden on syytä laatia ohjelma-asiakirjat nykyistä paremmin ja joutuisammin. 2.4. "Viitteelliset suuntaviivat" ovat osoittautuneet onnistuneeksi keinoksi rukata tulevia tavoitteen 1 mukaisia ohjelmia. On selvää, että koko talous- ja yhteiskuntaelämässä tapahtuneet muutokset merkitsevät sitä, etteivät tietyt tavoite 1 -alueiden aiemmin suosimat perinteisemmät talouskehitystoimet enää tuotakaan alueiden talouskehitysnäkymille lisäarvoa. On tärkeää, että komissio tarkastelee edelleen toimenpiteitä, jotka mitä todennäköisimmin vauhdittavat kehityksestä jälkeenjääneiden alueiden talouskasvua, ja antaa yksittäisille alueille kumppanuuden puitteissa asianmukaisia neuvoja. 2.5. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on pyrkinyt kaikin tavoin varmistamaan, että tavoite 1 -ohjelmien uudet hallinto- ja valvontajärjestelmät otetaan käyttöön jäsenvaltioissa. On erittäin tärkeää, että tavoite 1 -ohjelmien rahoitusta hallinnoidaan tehokkaasti ja tarkoituksenmukaisesti ja että kuhunkin ohjelmaan myönnettyjä määrärahoja voidaan valvoa avoimesti. Komitea kehottaa komissiota tarkistamaan järjestelmiä ja varmistamaan, että asetusten säännöksiä noudatetaan käytännössä. 2.6. Vaikka ennakkoarvioinnit ovat ansiokkaita, on luonnollisesti erittäin tärkeää, että kaikkia tavoitteen 1 mukaisia ohjelmia arvioidaan säännöllisesti, että arviointitulokset ovat mitattavissa ja että tukien tehokkuutta valvotaan. Kuten komissio toteaa, tuen säännöllinen arviointi on sinänsä erittäin käyttökelpoinen hallintoväline. 3. Erityistä 3.1. On tärkeää, että rakennerahastotuen turvin lisätään tavoitteen 1 piiriin kuuluvien alueiden tuottavuutta. TSK panee merkille, että meneillään olevalla kaudella henkilöresursseihin on tarkoitus investoida hieman enemmän varoja kuin aiemmissa ohjelmissa. 3.2. Vaikka tavoitteeseen 1 kohdennettu rakennerahastotuki kiihdyttänee huomattavasti tuensaajavaltion BKT:n kasvuvauhtia, koko EU:n talousnäkymät vaikuttavat tuntuvasti nykyiseen makrotaloudelliseen tulokseen. Niinpä BKT:ta koskevia tietoja tulisi käsitellä pelkästään suuntaa-antavina. Jos siis EU:n talous kehittyy yleisesti odotettua heikommin, sillä on vakavia sivuvaikutuksia muita varattomammilla alueilla. 3.3. Rakennerahastotuki vaikuttaa pitkällä aikavälillä, ja sen vaikutusta on vaikea havaita lyhyen aikavälin taloudellisten indikaattoreiden avulla (kuten BKT, investointiaste jne.). Nyt toteutettavien toimien tulokset saattavat näkyä vasta useiden vuosien päästä etenkin kehitettäessä henkilöresursseja ja investoitaessa T& K-kapasiteettiin. Nykyisten ohjelmien tehokkuutta arvioitaessa on tärkeää ottaa huomioon talouskehityksen laadulliset mittarit ja määrälliset indikaattorit. 3.4. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on korostanut täydentävyyttä. Taloudellisen taantuman aikoina, jolloin julkisiin menoihin kohdistuu paineita, hallitukset ovat taipuvaisia leikkaamaan julkisten menojen sijaan pääomainvestointeja. Tästä joutuvat poikkeuksetta kärsimään muita varattomammat alueet. On erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot huolehtivat taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta edistäviä ohjelmia koskevista sitoumuksistaan. 4. Päätelmä 4.1. Komitea suhtautuu myönteisesti komission asiakirjaan. Komissio on aivan ilmeisesti pyrkinyt kaikin tavoin varmistamaan, että uusien rakennerahastoasetusten tavoitteen 1 mukaisia ohjelmia koskevat säännökset pannaan asianmukaisesti täytäntöön. On kuitenkin erittäin tärkeää, että tehokkaasti käynnistynyttä uutta ohjelmavaihetta tuetaan koko ohjelmakauden ajan selvittämällä, seuraamalla ja arvioimalla ajoittain ohjelmien tuloksia kohdealueilla. Bryssel 28. marraskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) KOM(2001) 378 lopullinen.