Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä

Vaikutustenarviointi komission täytäntöönpanoasetuksesta, jossa vahvistetaan arvokkaiden tietoaineistojen luettelo ja niiden julkaisemis- ja uudelleenkäyttöjärjestelyt

A. Toimenpiteen tarve

Mikä on ongelma ja miksi se on ongelma EU:n tasolla?

Julkinen sektori tuottaa valtavia määriä dataa (esim. säädataa, digitaalisia karttoja, tilastoja ja lakisääteistä informaatiota), joka on arvokas resurssi digitaalitalouden kannalta. Sen avulla voidaan tuottaa datapohjaisia palveluja ja sovelluksia, tehostaa yksityisten ja julkisten palvelujen tarjontaa ja luoda edellytyksiä tietoon perustuvalle päätöksenteolle. Suurimpana ongelmana on, että tätä dataa – julkisen sektorin tietoa – ei käytetä uudelleen, ei ainakaan siinä määrin, että sen sosioekonominen potentiaali saataisiin täysin hyödynnettyä. Tämä johtuu kahdenlaisista esteistä. Esteitä aiheutuu ensinnäkin uudelleenkäytöstä perittävistä maksuista. Toiseksi esteitä aiheuttaa yhteentoimivuuden alhainen taso (yhteensopimattomat lisensointiehdot ja datan vähäinen tekninen/semanttinen standardointiaste) ja datan heikko koneluettavuus (kuten datan käyttömahdollisuus sovellusrajapintojen (API) kautta). Ongelma on yhteinen kaikelle julkisen sektorin datalle, mutta kaikkein pahimmin se koskettaa ns. arvokkaita tietoaineistoja kuudella osa-alueella: yritystiedot ja yritysten omistus, geospatiaaliset kuvaukset, Maan havainnointi ja ympäristö, meteorologia, liikenne ja tilastot. Näiden data-aineistojen kysyntä on suurta, mutta niiden uudelleenkäyttö on edelleen vallitsevien esteiden vuoksi liian vähäistä. Ongelma haittaa kaikkia uudelleenkäyttäjiä: ei-kaupallisia (kansalaisjärjestöjä, tutkijoita ja kansalaisia) ja kaupallisia, erityisesti startup-yrityksiä ja pienyrityksiä, joilla ei ole resursseja alkuvaiheen investointeihin datan hankinnassa.

Mitä on tarkoitus saada aikaan?

Päätavoitteena on lisätä julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttöä, josta on hyötyä taloudelle (kaupallinen uudelleenkäyttö) ja yleensäkin yhteiskunnalle (ei-kaupallinen uudelleenkäyttö esimerkiksi ympäristöön tai hallinnon avoimuuteen liittyvissä tarkoituksissa).

Mitä lisäarvoa saadaan toimenpiteen toteuttamisesta EU:n tasolla (toissijaisuus)?

Vain muutamat jäsenvaltiot ovat kansallisella tasolla määritelleet ja avanneet uudelleenkäytettäviksi tärkeimpiä dataluokkia (esim. referenssidata Tanskassa ja Tšekissä, yleistä etua koskevat tiedot Ranskassa). Tällaisten toimien tavoitteena ei kuitenkaan ole helpottaa datan käyttöä koko EU:ssa. Lisäksi Euroopan dataportaalissa ylläpidettävä datan avoimuuden kypsyysastetta kuvaava indeksi osoittaa, että julkisen sektorin tietojen uudelleenkäytössä on edelleen eroja EU:ssa ja että EU:n tason toimet ovat sopivin tapa vähentää niitä. Täytäntöönpanoasetuksen antaminen on avointa dataa koskevaan direktiiviin perustuva oikeudellinen velvoite. Direktiivin arviointi vuonna 2018 vahvisti, että se toi lisäarvoa parannettaessa julkisen datan käyttöä EU:ssa. Arvokkaiden tietoaineistojen luettelon sekä niiden julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevien järjestelyjen vahvistaminen on seuraava askel EU:n pitkäaikaisessa avoimen datan politiikassa, jolla pyritään yhdenmukaistamaan toimintakenttää ja asteittain avaamaan julkisen sektorin dataa. Tällä tavoitteella on jäsenvaltioiden tuki.

B. Ratkaisut

Millä vaihtoehdoilla tavoitteet saavutettaisiin? Onko jokin vaihtoehto arvioitu parhaaksi? Jos ei, miksi ei?

Ratkaisu määritellään pitkälti avoimen datan direktiivin 14 artiklassa: tietoaineistot on valittava kuudesta aihepiiristä, ja niiden on oltava saatavilla maksutta, koneluettavassa muodossa ja sovellusrajapintojen kautta. Näin ollen komissio on muotoillut vaihtoehtoja kahden muun näkökohdan perusteella: yksilöityjen tietoaineistojen laajuus sekä niiden julkaisemista ja uudelleenkäyttöä koskevat vaatimukset. Kunkin kuuden aihepiirin osalta on analysoitu kevyemmän ja pidemmälle menevän intervention vaihtoehtoja ja niistä on kuultu sidosryhmiä. Myös kunkin vaihtoehdon kustannukset ja hyödyt on arvioitu. Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa intervention intensiteetti vaihtelee perustuen monikriteerianalyysin tuloksiin. Siinä optimoidaan kunkin aihepiirin osalta tietoaineistojen laajuus ja julkaisumenetelmä. Interventio on kevyempi yritysdatan, geospatiaalisen datan ja liikennedatan osalta, mutta pidemmälle menevä tilastollisen datan, ympäristödatan ja meteorologisen datan osalta.

Mitkä ovat sidosryhmien näkemykset? Mitkä toimijat kannattavat mitäkin vaihtoehtoa?

Kaikissa avoimen datan aloitteissa uudelleenkäyttäjät (datapalveluja luovat pienyritykset, tutkijat, kansalaisjärjestöt) suhtautuvat yleensä erittäin myönteisesti, kun taas julkinen sektori (datan haltijat) ei niinkään. Tämä riippuu kuitenkin datan aihepiiristä (esim. tilastokeskukset ovat hyvin puoltavalla kannalla, vaikka ne ovat datan haltijoita). Kaikki uudelleenkäyttäjät kannattavat pidemmälle menevää interventiota. Julkisen sektorin elimet ovat huolissaan mahdollisista kustannuksista (erityisesti sovellusrajapintojen luomisesta aiheutuvista kertaluonteisista kustannuksista). Parhaaksi arvioidussa, intervention intensiteettiä eriyttävässä vaihtoehdossa otetaan huomioon molemmat kannat.

C. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon vaikutukset

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon hyödyt (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen hyödyt)?

Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa julkisen sektorin tietoihin ja arvokkaisiin tietoaineistoihin linkittyvän talouden arvioidaan kasvavan 276 miljardiin euroon vuoteen 2028 mennessä. BKT-osuuden odotetaan vuoteen 2028 mennessä kasvavan 2,00 prosenttiin verrattuna 1,85 prosenttiin siinä tapauksessa, että toimiin ei ryhdytä (perusskenaario). Tämä tarkoittaa, että parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla on perusskenaarioon verrattuna 21 miljardin euron lisävaikutus. Se on myös 8 miljardia euroa enemmän kuin kevyemmän intervention tuottama lisäarvo (268 miljardia euroa). Kokonaisvaikutus koostuu suorista ja välillisistä vaikutuksista. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon välilliset vaikutukset olisivat vuoteen 2028 mennessä 201 miljardia euroa. Tämä on 16 miljardia euroa enemmän kuin perusskenaariossa (185 miljardia euroa). Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon suora vaikutus on 75 miljardia euroa, mikä merkitsee perusskenaarioon verrattuna 6 miljardin euron lisävaikutusta vuoteen 2028 mennessä. Edellä esitetyt luvut ovat arvioita, koska on vaikeaa kvantifioida yksittäistä data-aineistoa koskevia hyötyjä – aineistojen arvo ilmenee usein paremmin aineistojen yhdistelmän kautta. Vaikutustenarvioinnissa tietoaineistoihin liitettiin joukko indikaattoreita makrotalouden eri osa-alueilta. Lisäksi hyödynnettiin alan tutkimustuloksia ja eri sidosryhmiltä saatua palautetta. Arvioitujen taloudellisten vaikutusten lisäksi aloitteesta koituu todennäköisesti yhteiskunnallisia ja ympäristöhyötyjä. Yritystiedon paremmasta saatavuudesta koituu selkeitä yhteiskunnallisia hyötyjä muun muassa rikollisuuden (myös talousrikollisuuden) torjunnassa, kansalaisten osallisuuden lisäämisessä ja hallinnon tilivelvollisuuden kannalta (esim. julkiset yritystuet). Ympäristödatan, geospatiaalisen datan, liikennedatan ja meteorologisen datan uudelleenkäytön odotetaan edistävän muun muassa ilmastonmuutoksen tutkimusta, kaupunkien ilmansaasteiden vähentämistä ja liikenneinfrastruktuurin parantamista. Toimenpiteet covid-19-pandemian hallitsemiseksi ovat myös osoittaneet, että on tärkeää kyetä paikantamaan sairaalat, tarvittavat infrastruktuurit ja tarpeen mukaan ihmiset.

Mitkä ovat parhaaksi arvioidun vaihtoehdon kustannukset (jos parhaaksi arvioitua vaihtoehtoa ei ole, päävaihtoehtojen kustannukset)?

Kustannukset vaihtelevat aineiston aihepiirin mukaan. Kustannusten arviointi on myös monimutkaista useista syistä. Arvokkaisiin tietoaineistoihin kohdentuvia kustannuksia on vaikea erottaa muiden tietoaineistojen uudelleenkäyttökustannuksista, koska osaa tietoteknisestä infrastruktuurista ei voida käyttää pelkästään arvokkaita tietoaineistoja varten (esim. kun infrastruktuurin päivittämisestä säädetään muussa lainsäädännössä, kuten INSPIRE-direktiivissä, tai kun se on osa jotain digitointialoitetta). Myös kutakin aineistoa ja kutakin julkisen sektorin elintä varten tarvittavien muutostöiden määrä vaihtelee huomattavasti. Käytettävissä olevat yleiset arviot osoittavat kuitenkin seuraavaa: ·Kertakustannukset (esim. sovellusrajapinnan luominen) vaihtelevat 24,9 miljoonasta eurosta (alhaisin arvio) 435,9 miljoonaan euroon (korkein arvio). Keskiarvo on noin 122,3 miljoonaa euroa. ·Toistuvat kustannukset (esim. tulonmenetykset ja datan laadun parantamiseen vuoteen 2028 mennessä tarvittavat resurssit) ovat arviolta 473,6 miljoonaa euroa. Osa kustannuksista voidaan kompensoida rahoituksella Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta, jonka tarkoituksena on erityisesti keventää arvokkaiden tietoaineistojen julkaisemisesta aiheutuvaa taakkaa.

Mitkä ovat vaikutukset pienyrityksiin ja kilpailukykyyn?

Datan parempi saatavuus edistää yritteliäisyyttä ja johtaa uusien yritysten perustamiseen, vaikkakin eri tavoin eri aihepiireissä (johtuen esim. aihepiirikohtaisista eroista datan saatavuudessa ja kypsyysasteessa). Kaiken kaikkiaan arvokkaiden tietoaineistojen avoimen saatavuuden pitäisi johtaa siihen, että vuonna 2028 perustetaan 537 000 uutta yritystä, kun vuonna 2024 yrityksiä perustetaan 485 000. Sen lisäksi, että arvokkaat tietoaineistot tukevat uusien yritysten perustamista, ne voivat olla tärkeitä mahdollistajia, joiden avulla startup-yritykset voivat validoida liiketoimintamallejaan ja houkutella sijoittajia. Dataan liittyvät yrityshautomo-ohjelmat ovat osoittaneet yhteyden jäsenvaltioiden vahvan ja ennakoivan avoimen datan politiikan ja näistä maista peräisin olevien menestyksekkäiden data-alan startup-yritysten määrän välillä. Avoin data voi luoda pienyrityksille mahdollisuuksia myös epäsuorasti: jotkut niistä harjaantuvat datan käsittelyssä niin osaaviksi, että datapohjaisista ohjelmistoratkaisuista tulee yksi niiden päätuotteista. Lisäksi ilmaisen datan saatavuus auttaa tasapainottamaan pienyritysten asemaa suhteessa suuriin teknologiayrityksiin (joille datan hankintakustannukset eivät ole huomattava este).

Kohdistuuko jäsenvaltioiden budjettiin ja julkishallintoon merkittäviä vaikutuksia?

Julkishallinnot vastaavat kaikista edellä mainituista kustannuksista, mutta merkittävimmät kustannukset ovat kertaluonteisia (sovellusrajapintojen luominen). Joidenkin sellaisten aineistojen osalta, joista uudelleenkäyttäjät ovat perinteisesti maksaneet (erityisesti yritysdata, meteorologinen data ja kiinteistödata), kustannusvaikutuksia syntyy, kun datasta tulee ilmaista. Direktiivissä säädetään kuitenkin, että jäsenvaltiot voivat turvautua kahden vuoden sopeutumisaikaan. Lisäksi datan ilmainen saatavuus ja koneluettavuus vähentänee datankäsittelykustannuksia (ei laskutusta, ei käyttöpyyntöjen käsittelyä) ja tehostaa datan hallintaa, mikä vähentää kokonaiskustannuksia keskipitkällä aikavälillä.

Onko toimenpiteellä muita merkittäviä vaikutuksia?

Muita merkittäviä vaikutuksia ei havaittu.

Suhteellisuusperiaate

Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa otetaan huomioon toteutettavuus- ja suhteellisuusvaatimukset. Juridisten ongelmien minimoimiseksi (esim. EU:n tietosuojalainsäädännön noudattamisen suhteen) ja kustannusten vähentämiseksi parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa interventio on kevyempi seuraavissa aihepiireissä: geospatiaalinen data, liikennedata ja yritysdata.

D. Seuranta

Milloin asiaa tarkastellaan uudelleen?