ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta kahdeksannen kerran"



Virallinen lehti nro C 153 , 28/05/1996 s. 0001



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi vaarallisten aineiden luokitusta, pakkaamista ja merkintöjä koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 67/548/ETY muuttamisesta kahdeksannen kerran"(96/C 153/01) Neuvosto päätti 1. helmikuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 100 a artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastasi ympäristönsuojelu-, kansanterveys- ja kuluttajajaosto. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti Giuseppe Pricolon yleisesittelijäksi (työjärjestyksen 20 ja 50 artikla). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. helmikuuta 1996 pitämässään 333. täysistunnossa yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Komission ehdotuksen tarkoituksena on korvata vaarallisten aineiden pakkaamista ja merkintöjä käsittelevän direktiivin 67/548/ETY joidenkin määräysten terminologiaa Euroopan unionin perustamissopimuksessa käytetyllä uudella terminologialla. 1.2. Vuodelta 1967 olevassa direktiivissä N:o 548 käytetty lyhenne "ETY" korvataan lyhenteellä "EY", joka mainitaan Euroopan unionin perustamissopimuksen G artiklassa. 1.3. Maastrichtin sopimuksessahan ei käytetä enää ilmausta "Euroopan talousyhteisöt" (ETY), vaan "Euroopan yhteisö" (EY), joka on yksikössä, koska tämä ilmaus tuo ilmi kolmen alkuperäisen yhteisön Euroopan talousyhteisön (ETY), Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) ja Euroopan ydinenergiayhteisön (Euratom) yhteensulautumisen ja muuttumisen yhdeksi instituutioksi eli Euroopan yhteisöksi (EY). 2. Huomioita 2.1. Komitea arvioi, että vaikka komission ehdottama muutos on puhtaasti muodollinen ja terminologiaa koskeva, se vaikuttaa myös oikeudellisella tasolla. 2.2. Komitean mielestä komissio on kuitenkin tehnyt aloitteensa myöhään, sillä Maastrichtin sopimus allekirjoitettiin 7. helmikuuta 1992. 2.3. Komitea kannattaa sitä, että taloudellisille toimijoille annetaan jopa viiden vuoden jatkoaika käyttää vanhoja "CEE"-merkittyjä etikettejä, mutta suosittelee kuitenkin, että komissio toteuttaa tehokkaan tiedotuskampanjan, siirtymävaihe jää mahdollisimman lyhyeksi, ja toimien tavoitteet ymmärretään. Bryssel, 28. helmikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
Lausunto aiheesta "Luonnos neuvoston asetukseksi (EY) matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista"



Virallinen lehti nro C 039 , 12/02/1996 s. 0025



Lausunto aiheesta luonnos neuvoston asetukseksi (EY) matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista (96/C 39/04) Neuvosto päätti 4. lokakuuta 1995 Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta luonnos neuvoston asetukseksi (EY) matkustajien, rahdin ja postin lentokuljetuksia koskevista tilastotiedoista. Liikenne- ja tietoliikennejaosto, joka vastasi komitean tätä aihetta koskevasta valmistelutyöstä, antoi lausuntonsa 8. marraskuuta 1995. Esittelijänä toimi Robert J. Moreland. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 330. täysistunnossaan (22. marraskuuta 1995 pidetyssä istunnossa) seuraavan lausunnon. 1. Komission ehdotus 1.1. Komissio uskoo, että Eurostatin keräämät tiedot ovat tällä hetkellä johtaneet käyttökelpoisen, mutta epätäydellisen ja epäyhtenäisen tietokannan luomiseen. Luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen lisääntyneen kysynnän perusteella komissio ehdotti, että jäsenvaltiot keräävät tietoja yhtenäistetysti ja lähettävät ne Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle. Komissio levittää asianmukaiset tilastotulokset. 2. Huomautukset 2.1. Ottaen huomioon lentokuljetuksia koskevat, entistä paremmat ja yhdenmukaiset tiedot komitea on tyytyväinen komission ehdotukseen ja uskoo siten, että neuvoston olisi se hyväksyttävä. 2.2. Komitean mielestä seuraavat kohdat on otettava huomioon: 2.2.1. Neuvoston ja Euroopan parlamentin olisi sovittava sopivasta rahoituksesta. 2.2.2. Kerättyihin tietoihin olisi päästävä helposti, joten ne eivät saa olla liian yhteenkootussa muodossa, mikä rajoittaisi tietojen käyttöä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta liiketaloudellista salassapitovelvollisuutta. 2.2.3. Lentokonekapasiteettia arvioidessaan komission olisi otettava huomioon, että eri lentoyhtiöiden samantyyppisissä lentokoneissa istumapaikat on järjestetty eri tavoin. 2.2.4. Komitea on tyytyväinen komission aikeeseen välttää lentokenttien ja lentoyhtiöiden rasittamista ylimääräisillä kuluilla ja panee merkille pienten lentokenttien muodostamat poikkeukset. Tässä yhteydessä komission tulisi harkita lentokenttätaksipalvelujen poistamista niiden palvelujen nykyisestä määritelmästä, joille ei ole asetettu aikataulua. 2.2.5. Komitea on myös tyytyväinen 8 artiklassa ehdotettuun kertomukseen ja ehdottaa, että Euroopan parlamentti ja se itse saisivat neuvoston lisäksi kertomuksesta oman kappaleen. Bryssel, 22. marraskuuta 1995. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
3.3

Valtiosta riippumattomilla toimijoilla, joilla on suora pääsy tietoon, patentteihin, teknologiaan ja investointirahastoihin, on valtaa vaikuttaa kansainvälisiin ja kansallisiin hallintoelimiin, koska näiden elinten henkilöstö ei useinkaan käsitä täysin yhteiskunnallista vaikutusta, joka uusilla teknologioilla on kansalaisten ja kuluttajien oikeuksiin. Komitea on vakuuttunut siitä, että EU:n teknologiseen suvereniteettiin liittyvät näkökohdat on otettava huomioon kaikessa tulevassa poliittisessa kehitystyössä.
1.7

ETSK kehottaa huolehtimaan eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn säilymisestä. EU on edelläkävijä hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä, mutta myös muiden toimijoiden on noudatettava sen asettamia ilmastotavoitteita. Koska ilmastokriisi on maailmanlaajuinen, Euroopan unionin diplomatian on tehostettava työtään, jotta kolmannet maat saadaan myös voimistamaan toimiaan kriisin torjumiseksi. Riippumatta EU:n kunnianhimoisista poliittisista tavoitteista EU:sta tulee yhä suuremmassa määrin edelläkävijä teollisuuden hiilestä irtautumisessa, koska se saa poliittista tukea ja yrityksillä ja niiden työntekijöillä on käytännön tietoa teollisista valmiuksista, tarvittavista teknologioista ja muutosten ennakoinnista, mikä mahdollistaa käytännön toimenpiteisiin ryhtymisen sen mukaisesti.
3.3

Jos jäsenvaltioissa ilmenee järjestelmällisiä oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen liittyviä puutteita, jotka samalla vaarantavat unionin talousarvion, on erityisesti komission reagoitava asiaan hyvissä ajoin ja ripeästi. Tämä on ainoa tapa varmistaa, että väärät kehityssuuntaukset havaitaan ja saadaan pysäytettyä jo varhaisessa vaiheessa. Lisäksi rikkomisista on määrättävä varoittavia rangaistuksia, langettaahan komissio muillakin aloilla, esimerkiksi kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon valvonnan yhteydessä, huomattavia taloudellisia seuraamuksia unionin oikeuden noudattamisen turvaamiseksi. Oikeusvaltioperiaatteen ja unionin talousarvion suojelemisen perusluonteisen merkityksen vuoksi komission ja neuvoston on määrättävä kovia ja varoittavia seuraamuksia yhtä lailla näilläkin aloilla. Jos asetusta (EU, Euratom) 2020/2092 uudistetaan, siihen olisi myös sisällytettävä suorasanainen säännös asiasta. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota ja neuvostoa koordinoimaan toimintaansa tiiviisti Euroopan parlamentin kanssa ja antamaan parlamentille asetuksen mahdollisen tulevan uudistuksen yhteydessä samat menettelylliset oikeudet kuin neuvostolla on.
2.3

Vuotuisessa kasvuselvityksessä 2019 todetaan, että Euroopan taloudella on nyt edessään kuudes jatkuvan kasvun vuosi. Kasvu on ollut tasaista, ja samalla investoinnit ovat elpyneet, kulutuskysyntä on vahvistunut, julkistalous on kohentunut ja työpaikkoja on koko ajan syntynyt lisää, vaikka tilanne onkin parantunut eri tahtiin eri maissa. Tämä kaikki on johtanut merkittäviin parannuksiin työmarkkinoilla ja sosiaalisissa olosuhteissa. 20–64-vuotiaiden työllisyysaste nousi 73,2 prosenttiin vuoden 2018 toisella neljänneksellä. Työttömyysaste laski 6,8 prosenttiin, ja myös pitkäaikaistyöttömyys- ja nuorisotyöttömyysaste laskivat. Komitea katsoo, että jäsenvaltioiden välillä on kuitenkin suuria eroja: niiden talouskasvu ja työllisyys eivät ole samalla tasolla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä luotavien työpaikkojen laatuun, erityisesti sosiaalisen eriarvoisuuden torjumiseksi
Viime vuosina tämä työ on saanut tunnustusta, kun EU:ta edustavat neuvottelijat ovat yleisesti hyväksyneet tarpeen sisällyttää kuhunkin sopimukseen kansalaisyhteiskunnan osallistumista koskevia määräyksiä sitoen sopimukset näin kestävän kehityksen edistämiseen ( 10 ) . ETSK on tyytyväinen tähän kehitykseen, mutta pitää valitettavana, että nykyisin voimassa olevissa sopimuksissa kansalaisyhteiskunnalle on annettu vain rajoitettu rooli. Kukin osapuoli (ja sopimuksen allekirjoittanut EU:n ulkopuolinen maa silloin kun on kyse alueesta) on itse asiassa perustanut sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä ilman että sopimuksissa tarjottaisiin näille ryhmille virallista mahdollisuutta työskennellä yhdessä. Vieläkin vakavampaa on, että sopimusvastapuolena olevissa maissa sisäisten neuvoa-antavien ryhmien perustaminen on täysin riippuvaista maiden hallitusten tahdosta. Tämä on johtanut epätasapainoon sektorien välillä, puutteelliseen edustavuuteen, puutteelliseen riippumattomuuteen valtioista sekä heikkoon kiinnostukseen tai jopa avoimen torjuvaan suhtautumiseen niiden valtioiden taholta, joiden tulisi perustaa ryhmät.
1.5.2

ETSK katsoo, että EU:n on työskenneltävä useilla keskeisillä politiikanaloilla täyden yhteisvaikutuksen saavuttamiseksi kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa. Tähän sisältyy AKT–EU-kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) uusiminen sekä EU:n laajempi vuorovaikutus kyseisten alueiden kanssa. EU:n olisi sisällytettävä toimiinsa erityisesti kohdennettu valmiuksien vahvistaminen kaupan helpottamiseen tähtäävän sopimuksen tukemiseksi ja sen täytäntöönpanon edistämiseksi sekä laajempi EU:n ja jäsenvaltioiden yhteinen kauppaa tukevan avun strategia. Tämä on keskeinen panos WTO:n käynnistämään kauppaa tukevan avun aloitteeseen ja muodostaa sen olennaisen osan. Aloitteen tarkoituksena on parantaa kehitysmaiden kykyä hyödyntää kauppasopimusten tarjoamat mahdollisuudet. Kestävän kehityksen tavoitteisiin keskittyvällä panoksella WTO:n kuudenteen asiaa koskevaan yleiskatsaukseen on tärkeä merkitys.
1.2

YK:n (2) ja OECD:n arvioiden mukaan väärennettyjen tuotteiden osuus maailmankaupasta on 5–7 prosentista (YK) 2,5 prosenttiin (OECD). Suurin osa Euroopan väärennetyistä tuotteista on valmistettu EU:n ulkopuolella, mutta tuotanto on kasvussa myös jäsenvaltioissa. Internet on helpottanut ja laajentanut väärennettyjen tuotteiden myyntiä verkossa massiivisesti, ja syytteeseen joutumisen riski on erittäin pieni.
5.23

Yksinkertaistaminen on ollut YMP:n painopisteenä monina vuosina, erityisesti vuoden 2013 YMP:n uudistuksen ensimmäisinä täytäntöönpanovuosina. Seuraavan uudistuksen tärkeimpänä tausta-ajatuksena tulisi silti olla yksinkertaistaminen. Parantamisen varaa on erityisesti valvonnan tarkoituksenmukaisuudessa ja seuraamusjärjestelmien oikeasuhtaisuudessa. Nykyiset viherryttämistoimenpiteisiin ja täydentävien ehtojen järjestelmään liittyvät tukivähennykset saattavat olla järjettömiä ja kohtuuttomia. On erittäin tärkeää, että suorat tukimaksut maksetaan ajoissa.
3.1

EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmista saadut kokemukset ovat osoittaneet, että on ollut vaikeuksia ottaa huomioon Euroopan teollisuuden todelliset tarpeet, jotka saattavat liian usein jäädä huomioimatta yleisten tavoitteiden määrittelyssä ja työohjelmissa. Tämä vahvistaa eurooppalaista paradoksia: Euroopan tieteellinen arvo on korkea, mutta sen muuttaminen markkinoille saatettaviksi innovaatioiksi on heikkoa ja hidasta verrattuna maailmanlaajuisiin kilpailijoihin.
3.5

Yliopistoja ei ole enää tarkoitettu vain yhteiskunnan ylimmille luokille. Niiden lukumäärä ja koko on kasvanut voimakkaasti. Yliopistokenttä on monipuolistunut: erityyppisiä yliopistoja on enemmän, kun esimerkiksi soveltavien tieteiden oppilaitoksia on perustettu tutkimusyliopistojen rinnalle ja alueellisia yliopistoja valtakunnallisten ja kansainvälisten yliopistojen rinnalle. Myös tiedekuntia on enemmän erityisesti talous- ja tekniikka-aloilla.
3.5

Jotta urheilun avulla onnistutaan edistämään eurooppalaisten arvojen vakiintumista ja kehittämistä, on otettava käyttöön ja toteutettava koordinointi-, lisä- ja tukitoimenpiteitä, jotka on suunnattu näiden eurooppalaisten arvojen suojelemiseen etenkin, kun on kyse arvoista, joilla pyritään ihmisarvon suojelemiseen, sekä tietyistä yksilön oppimisprosessiin liittyvistä seikoista, joiden asianmukainen omaksuminen on ratkaisevan tärkeää demokratian toimivuuden ja oikeusvaltion kannalta. Tätä lähestymistapaa voidaan vahvistaa urheilun välittämän reilun pelin sanoman avulla. Sanomassa välittyy yhteiskunnalle merkittävä osa eurooppalaisista arvoista. Urheilun eurooppalainen ulottuvuus on yhtä lailla omiaan edistämään sellaisten parametrien saavuttamista, jotka johtavat naisten ja miesten tasa-arvoon. Olisi tärkeää laatia ja hyödyntää oppimateriaaleja sekä urheilualan vastuutahojen että vanhempien kouluttamiseksi, jotta voidaan osaltaan auttaa poistamaan sukupuolistereotypiat ja tukea sukupuolten tasa-arvoa urheilussa sekä edistää kummankin sukupuolen yhä tasapainoisempaa edustusta urheilualan johtokunnissa ja komiteoissa. Tässä yhteydessä merkittävä askel on laatia peruskirja parhaista käytänteistä, jotka liittyvät nuorison kehitykseen sekä suojeluun urheilussa (2).
1.12

Inhimillinen tekijä on ratkaisevassa asemassa. Uudet arvoketjut ja liiketoimintamallit tuottavat uusia liittoumia ja keskinäissuhteita yritysten välille, millä on tavaton vaikutus työn organisointiin. Lisäksi on odotettavissa, että työmarkkinoilla tapahtuu todella suuria siirtymiä. Teollisuudessa ja erityisesti yrityspalvelujen lohkoilla syntyy lakkaamatta uusia työn organisoinnin muotoja, työsopimusjärjestelyjä ja taitojen ajanmukaistamisen ratkaisuja, jotka johtuvat digitaaliteknologian nopeasta kehityksestä. Näitä muutoksia on tarkkailtava kiinteästi. Tarkoituksenmukaisesti laadittavat toimintalinjat täytyy perustaa asianmukaisen rahoituksen avulla tehtävään tutkimustyöhön ja niissä tulee keskittyä edistämään myönteisiä edellytyksiä ja lieventämään kielteisiä vaikutuksia.
4.17

ETSK on vahvasti sitä mieltä, että alan työoloja ja työympäristöä koskeviin kysymyksiin on kiinnitettävä huomiota ja niistä on käytävä keskustelua. Ala on nykyisin niin monimuotoinen, että usein työoloja koskeva tiedonpuute johtaa siihen, että niihin ei kiinnitetä riittävästi huomiota.
4.4

Vapaan ammattitoiminnan täysimittainen yrittäjyysulottuvuus on tunnustettava ja sitä on tuettava ottaen huomioon alan kasvumahdollisuudet ja sen merkitys työllistäjänä – työpaikoista valtaosa on ammattitaitoa vaativia ja pysyviä. ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio tunnustaa vapaat ammatinharjoittajat täysipainoisiksi yrittäjiksi ja ilmoittaa haluavansa tukea alaa ottamalla vapaat ammatinharjoittajat muun muassa pk-yritysten kehittämistä ja kilpailukykyä edistävien ohjelmien piiriin. Tämä lähestymistapa edellyttää, että analysoidaan ja kehitetään vapaiden ammattien harjoittamisen rakenteita, kuten palveluista sisämarkkinoilla annetussa direktiivissä velvoitetaankin. Vapaat ammatit eivät voi kehittyä pelkästään yhdenmiehenyhtiöiden tai itsenäisen ammatinharjoittamisen muotojen kautta. Niiden on suojauduttava näennäisesti itsenäisen ammatinharjoittamisen ongelmalta.
1.4

On hyvin tärkeää, että merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen torjunnasta Aasiassa tehty alueellinen yhteistyösopimus (the Regional Cooperation Agreement on Combating Piracy and Armed Robbery against Ships in Asia, ReCAAP) on äskettäin kytketty Djiboutin käytännesääntöihin (the Djibouti Code of Conduct) ja että EU on tehnyt kahdenvälisen sopimuksen merirosvoja koskevista syytetoimista mm. Kenian, Seychellien, Mauritiuksen ja eräiden muiden maiden kanssa.
2.2

Euroopassa on noin 80 miljoonaa vammaista, ja Eurostatin tilastojen mukaan heidän riskinsä jäädä ilman työtä on kaksin-kolminkertainen muihin verrattuna. Vain 20 prosentilla vaikeasti vammaisista on työpaikka, kun terveistä työssä olevien osuus on 68 prosenttia. Vammaisten todennäköisyys saavuttaa korkeakoulututkinto on yli 50 prosenttia alempi kuin muiden. Vain 38 prosenttia 16–34-vuotiaista vammaisista saa ansiotuloa; terveistä sitä saa 64 prosenttia.
1.4

EU:n tasolla ETSK on järjestänyt laajan vuoropuheluprosessin Rio+20-konferenssissa käsiteltävistä aiheista, ensimmäiset reaktiot 10. tammikuuta julkistetun päätösasiakirjan alustavaan luonnokseen mukaan luettuina. Tämän vuoropuheluprosessin tarkoituksena oli valmistella merkittävää kansalaisyhteiskunnan konferenssia, jonka ETSK järjesti 7.-8. helmikuuta 2012 aiheesta Go sustainable, be responsible! European civil society on the road to Rio+20 ("Edistä kestävyyttä, osoita vastuullisuutta! Euroopan kansalaisyhteiskunta matkalla Rio+20-konferenssiin"), sekä saavuttaa yhteisymmärrys yhteisestä viestistä, jonka osallistujat välittäisivät konferenssista.
3.15

Handicap International -järjestö (HI) on avannut voittoa tavoittelemattomille organisaatioille suunnatun kilpailun, jonka tavoitteena on saada vammaisia mukaan näiden organisaatioiden toimintaan. Tunisia ja Jordania oli otettu mukaan YK:n kehitysohjelmaan (UNDP). Jordaniassa on perustettu UNDP:n kumppaniksi liikuntavammaisjärjestö Al Hussein Society for the Habilitation and Rehabilitation of the Physically Challenged. Tavoitteena on tuoda tietotekniikan mahdollisuudet vammaisten ulottuville luomalla IT-tiloja, joissa on erityisiä ohjelmistoja, mm. grafiikkapohjaisia sovelluksia, ja tarjoamalla IT-koulutusta liikuntavammaisille.
5.4

Kun EU on asettanut 30 prosentin päästövähennystavoitteelle vuoteen 2020 mennessä ehdoksi sen, että muut maat tekevät vastaavia sitoumuksia, se on nyt riippuvainen hypoteettisesta monenvälisestä sopimuksesta, jotta se voisi todella suunnata kehityksensä kohti vähähiilistä mallia ja onnistua näin vähentämään päästöjä neljännekseen vuoteen 2050 mennessä. Kaikista näistä ehdoista ja tavoitteista riippumatta Yhdysvaltojen ja Kiinan suunnittelema talouden asteittainen hiilidioksidipäästöjen vähentäminen on tarkoitus toteuttaa alhaalta ylöspäin suuntautuvan unilateraalin investointi- ja innovointimallin pohjalta. Kööpenhaminan sopimus on eräänlainen haaste teknologialle. Myös EU:n on vastattava tähän haasteeseen.
4.1.2

Komitea painottaa jälleen kerran, että tämä osallistavan demokratian väline on määriteltävä selvästi ja että sen toiminnalle on annettava konkreettiset säännöt. On esimerkiksi täsmennettävä, millaiset edustavuusvaatimukset tässä kohdassa mainittujen järjestöjen on täytettävä voidakseen osallistua vuoropuheluun. Myös järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden edustavuutta koskevasta kysymyksestä komitea on jo huomauttanut (7), kuinka tärkeää on erottaa toisistaan määrällinen (asianomaisten enemmistön legitiimi edustus) ja laadullinen (kulloistakin aihetta koskeva asiantuntemus) edustavuus. Komitean näkemyksen mukaan vuoropuheluun mukaan kutsuttavien järjestöjen on oltava sekä määrällisesti että laadullisesti edustavia.
3.4

Koska maatuminen alkoi pohjoisilla alueilla vasta jääkauden päätyttyä, multakerros on kyseisillä alueilla ohuempi ja maa-aines on epäyhtenäinen ja laadultaan vaihteleva. Pohjoisten alueiden maaperä on yleensä myös liian kosteaa ja osittain kivistä ja siinä on liikaa savea, hiekkaa tai turvetta. Tämän vuoksi maaperän parantamiseksi on käytettävä suuria summia ennen kaikkea kuivatusjärjestelmien rakentamiseksi ja huoltamiseksi sekä peltojen lannoittamiseksi kalkilla.
4.4

Tuonnin osuus primäärienergian kokonaiskulutuksesta Euroopan unionissa on nykyään noin puolet, ja sen odotetaan nousevat lähitulevaisuudessa (2030) 70 prosenttiin. EU on siis riippuvainen etenkin öljyn ja kaasun suhteen muutamista tuontimaista (kuten OPEC-valtiot tai Venäjä), joiden markkina-asema on vahva. Koska näitä maita leimaa usein huomattava poliittinen ja taloudellinen epävakaus, jatkuvaa saantia ei voida taata. Viimeaikainen öljyn hinnannousu on osoittanut EU:n taloudellisen haavoittuvuuden. Euroopan unionin omien varojen käyttöönotto ja unionissa olemassa olevien varojen kestävä kehittäminen on siksi tärkeää. Energiariippuvuudella on huomattavia turvallisuusvaikutuksia. Tämä koskee kaikkia muita energiamuotoja paitsi hiiltä, sillä sitä tuodaan useammista maista, joita pidetään lisäksi vakaina. Euroopalla on myös omia taloudellisesti kannattavia hiilivaroja: ruskohiilen louhinta on EU:ssa suhteellisen halpaa.
A

ETSK on tyytyväinen siihen, että Euroopan komission neuvostolle päätettäväksi esittämä luonnos hiili- ja terästutkimusrahaston tutkimusohjelmaa koskevien teknisten suuntaviivojen tarkistuksesta näyttää parantavan tähän mennessä jo saatuja hyviä tuloksia. Koska komissio on sitä mieltä, että ohjelman on oltava osanottajille mahdollisimman yksinkertainen, suuria muutoksia ei tarvita.
4.10

Työnantajien järjestäytyminen on yleistä kaikissa Välimeren alueen kumppanuusmaissa, eikä niiden edustukselliseen toimintaan yleensä kohdisteta merkittävästi lainsäädännöllisiä, poliittisia tai hallinnollisia rajoitteita. Alakohtaiset työnantajajärjestöt ovat yleisiä, ja useimmissa maissa työnantajat ovat vähitellen järjestäytyneet myös keskusjärjestöiksi. Työnantajajärjestöjen lisäksi myös kauppakamareilla on Välimeren alueen kumppanuusmaissa merkittävä rooli. Pluralismi on vakiintuneempaa työnantajajärjestöissä kuin työntekijäjärjestöissä. Organisaatiot voivat kussakin maassa ryhmittyä yhdeksi ainoaksi työnantajien keskusjärjestöksi, kuten Tunisiassa, jossa UTICA (7) kattaa maataloutta lukuun ottamatta kaikki muut sektorit, mutta on myös maita, joissa keskusjärjestöjä on useita, kuten Marokko, jossa työnantajajärjestöjä on kolme (8).
3.3

ETSK huomauttaa, että termi ”epäsuotuisat alueet” on varsin monimerkityksinen, sillä usein kyseessä ovat luonnoltaan ja maisemaltaan erityisen rikkaat ja monimuotoiset alueet, joiden asukkailla on erityisiä taitoja ja perinteitä. Tällaista potentiaalia on kuitenkin vaikea hyödyntää taloudellisesti alueiden hankalan sijainnin tai paikallisten olojen vuoksi. Viljelijöille on lisäksi harvoin tarjolla taloudellisesti tyydyttäviä vaihtoehtoja alalla tai sen ulkopuolella.
1.6

Euroopan paradoksi on siinä, että perustutkimus on meillä vahvaa, mutta saatujen tulosten kaupallisessa käytännön soveltamisessa Eurooppa on muista jäljessä. ETSK on vakuuttunut siitä, että tämän paradoksin ratkaisemiseksi on painotettava pikemminkin t&k-kustannusten rakenteellista muuttamista kuin BKT:sta tähän tarkoitukseen käytettävän osuuden kasvattamista. Määrärahojen lisäämistä on edistettävä yhä ponnekkaammin, mutta samalla tulee kiinnittää yhä enemmän huomiota myös uudenlaisiin lähestymistapoihin.
5.1

Euroopan yhdentymiskehitystä pidetään edelleen liian usein jäsenvaltioille kuuluvana asiana, jossa kansalaisilla ei ole paljonkaan sanansijaa. Tilanteen korjaamiseksi unionille olisi kehitettävä kansalaislähtöisempi hallintotapa eli unioni olisi saatava toimimaan siten, että se olisi nykyistä selkeämmin kansalaisten palveluksessa: joukkoviestimissä on kehitettävä entistä paremmin EU:hun keskittyvää lähestymistapaa, hankkeiden vaikutus kansalaisille on analysoitava aiempaa paremmin, vuoropuhelu- ja kuulemismenettelyjen hyödyntämistä on tehostettava, juuttumisten ja peruutusten syyt on perusteltava, itse- ja yhteissääntelykäytäntöä on kehitettävä pidemmälle, on kannustettava kehittämään työmarkkinaosapuolten rajatylittäviä neuvotteluita, on luotava julkisen palvelun käsite, joka tukee yhtenäismarkkinoita yhteisön ulkotullien avulla, on kehitettävä aiempaa interaktiivisempia tiedotustapoja, on otettava työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan toimijat mukaan yhteisön tukea saavien ohjelmien toteuttamiseen paikallistasolla. Näitä eri vaatimuksia käsitellään tarkemmin seuraavassa.