FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 2.7.2007 
KOM(2007) 371 lopullinen 
  
KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
ITU:n järjestämä maailman radioviestintäkonferenssi 2007 
(WRC-07) 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Taajuuspolitiikan eurooppalaiset ja maailmanlaajuiset näkökohdat............................ 3 
2. Euroopan valmistautuminen WRC-07:ään .................................................................. 4 3. WRC-07:ään liittyvät yh teisön politiikat ..................................................................... 5 
4. Tulevaisuuden matkaviestintä...................................................................................... 6 5. Muut ensisijaiset kysymykset ...................................................................................... 8 6. Lisää joustavuutta maailmanlaajuise en taajuussääntelyjärjestelmään....................... 10 
7. Seuraavan konferenssin (WRC-11) asialista.............................................................. 10 8. Päätelmä .................................................................................................................... . 11 
 
FI 3   FI KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTO LLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
ITU:n järjestämä maailman radioviestintäkonferenssi 2007 
(WRC-07) 
 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
1. T AAJUUSPOLITIIKAN EUROOPPALAISET JA MAAILMANLAAJUISET NÄKÖKOHDAT  
Radiotaajuusspektri  on niukka ja arvokas luonnonvara , jolla voi olla merkittäviä 
yhteiskunnallisia ja ta loudellisia vaikutuksia1 kaikilla langatonta teknologiaa käyttävillä 
aloilla, kuten media-, matkaviestintä-, puolust us- ja ilmailualalla. Radiotaajuusspektri on 
taloudellisesti tärkeä tek ijä langattomaan teknologiaan perust uvien julkisten ja kaupallisten 
palvelujen tuottamisessa, tieteellisessä tutkimuksessa ja kansainvälisten liikenne- ja viestintäverkkojen perustamisessa.
2  
Radiotaajuusspektrin yhdenmukaistaminen Eu roopassa on olennainen edellytys EU:n 
tavaroiden ja palvelujen yhtenäismarkkinoiden  toteutumiselle, ja laajemmin se voi edistää 
kansainvälistä kauppaa poistamalla kaupan teknis iä esteitä. Radiotaajuuksien tehokkaaseen 
hallinnointiin liittyvät o ngelmat voidaan usein ratkaista pa remmin maiden vä lisen yhteistyön 
avulla. Kun tämän lisäksi otetaan huomioon, että  radiotaajuuksista rii ppuvaisten palvelujen 
kokonaisarvoksi EU:ssa arvioidaan yli 200 m iljardia euroa eli 2–2,5 prosenttia EU:n 
bruttokansantuotteesta, on selvää että radi otaajuuksien käyttöä koske vien kansainvälisten 
neuvottelujen merkitys Euroopall e talousalueen a on huomattava. 
Viime vuosina toimet yhdenmukaisen eurooppalai sen taajuuspolitiikan kehittämiseksi ovat 
tehostuneet, ja ne tukevat yhteisiä poliitti sia tavoitteita esimerkiksi tietoyhteiskunnan, 
ympäristön ja liikenteen alalla. Radiotaajuuspäätöksellä3 yhteisö loi perustan sääntelyllisille 
ja poliittiselle puitteille sen varmistamiseksi, että asiaan liittyvien yhteisön politiikkojen 
radiotaajuusvaatimukset täytetään.  
Näissä puitteissa poliittisia kysymyksiä kä sitellään yhteisössä radiotaajuuspolitiikkaa 
käsittelevässä ryhmässä ( RSPG ), joka on komissiota avustava neuvoa-antava elin. Tarvittavat 
sääntelytoimenpiteet radiotaajuuksien käytön yhdenmukai stamiseksi yhteisössä tehdään 
radiotaajuuskomiteassa ( RSC ).  
                                                 
1 Yhdistyneessä kuningaskunnassa äskettäin tehd yssä tutkimuksessa radi ospektrin taloudelliseksi 
hyödyksi arvioidaan yli 1 000 euroa henkeä kohti vuonna 2005. Arvio perustuu kuluttajan ja tuottajan 
ylijäämään.  
2 Tätä korostetaan keväällä 2006 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamassa EU:n Lissabonin 
prosessin ensisijaisessa toimessa 2, jossa erityi sesti mainitaan radiotaajuuksien hallinnoinnin merkitys 
osaamisen ja innovoinnin edistämisessä. 
3 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 676/2002/EY, 7.3.2002.  
 
FI 4   FI Radiotaajuuksien maailmanlaajuisesta koord inoinnista vastaa Yhdist yneiden kansakuntien 
alainen kansainvälinen televiestintäliitto ( ITU), jonka tehtävä on y lläpitää ja laajentaa 
kansainvälistä yhteistyötä televiestinnän ja sen järkevän käytön parantamiseksi. Joka kolmas 
tai neljäs vuosi ITU järjestää Maailman radioviestintäkonferen ssin, jossa pyritään 
mukauttamaan ITU:n radio-ohjesääntöä,  eli kansainvälistä so pimusta radiotaajuuksien 
käytön koordinoinnista maailmanl aajuisesti. Useiden vuosien va lmistelutyön jä lkeen seuraava 
Maailman radioviestintäkonferenssi  (WRC-07) pidetään Ge nevessä 22. lokakuuta – 16. 
marraskuuta 2007.  
Komissio osallistuu konferenssiin  ITU:n sektorijäsenenä, jolla  ei ole äänioikeutta. Tässä 
ominaisuudessaan komissio haluaa tukea Eur oopan yhteisiä kantoja, jotka ovat yhteisön 
politiikkojen mukaisia ja  niille oleellisia.  
Tällä tiedonannolla komission on tarkoitus ti edottaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
niistä yhteisön politiikoista, joihin WRC-07: n tulokset voivat vaikuttaa. Komissio pyrkii 
saamaan niiden tuen poliittis ille tavoitteille ja jäsenva ltioiden kannoille WRC-07:ssä. 
2. E UROOPAN VALMISTAUTUMINEN WRC-07: ÄÄN 
EU:n jäsenvaltiot neuvottelevat ITU:ssa ri ippumattomina jäseninä. Käytännössä ne ovat 
päättäneet laatia tekniset kantansa ensi n yhdessä CEPT:ssä, j oka on 47 kansallisen 
radiotaajuus- ja televiranoma isen järjestö, minkä jälkeen ne neuvottelevat muun maailman 
kanssa yhteiseurooppalaisten kantojen (”yhtei seurooppalaiset ehdotuks et”) pohjalta. CEPT-
prosessiin osallistuvat hallinnot suostuvat t ukemaan yhteisiä kantoja tai ainakin pidättäytyvät 
neuvottelemasta aktiivisesti niitä vastaan. 
CEPT pystyy tehokkaasti laatimaan  yksityiskohtaiset eu rooppalaiset neuvottelukannat, joita 
tarvitaan WRC:n kaltaisessa  teknis-lainsäädännöllisess ä konferenssissa, kun taas 
jäsenvaltioita sitoo EY:n perustamissopimuksen ja yhteisön säännöstön  velvoitteet4. CEPT:ssä 
laadittavia teknisiä kantoja on siksi täydenn ettävä neuvotteluissa huomioon otettavilla 
yhteisön yleisiä etuja ko skevilla näkökohdilla.  
Tästä syystä radiotaajuuspäätöksessä edelly tetään yhteisön kantojen koordinointia ja 
yhteisten poliittisten tavoitteiden asettamista WRC-konferensseja varten. Jäsenvaltioiden ja 
yhteisön on sovittava yhteisestä toiminnasta ja tehtävä tiivistä yhteistyötä koko neuvotteluprosessin ajan, jotta yhteisön kansainv älisen edustuksen yht enäisyys turvataan.  
Tämän sitoumuksen mukaisesti komission on varmiste ttava poliittisten toimintavaihtoehtojen 
yhteensovittaminen, joka perustuu yhteisön po liittisten tavoitteiden hyväksymiseen ennen 
WRC:tä, ja valvottava Euroopan osallistumista  prosessiin. Tästä syystä se antoi RSPG:lle 
tehtäväksi laatia neuvoa-antavan lausunnon
5 yhteisön tavoitteista WRC-07:ssä. Laatimisen 
tueksi järjestettiin ju lkinen kuuleminen ja kaksi avointa seminaaria. 
                                                 
4 EU:n jäsenvaltiot antavat WRC:n päätösasiakirjaan liitettäväksi yhteisen julistuksen, jossa todetaan, että 
ne soveltavat konferenssissa hyväksyttyjä IT U:n radio-ohjesäännön tarkistuksia niille EY:n 
perustamissopimuksessa asetettujen velvoitteiden mukaisesti. 
5 WRC-07:ää koskeva RSPG:n tarkistettu lausunto, 14.2.2007. 
 
FI 5   FI Euroopan komission yleistavoite  WRC-prosessissa on varmistaa, että tehtävät päätökset 
tukevat yhteisön politiikkoja  ja aloitteita.  
Komissio pyrkii yhdessä puheenjohtajavaltion kanssa auttamaan jäsenvaltioita yhteisten 
neuvottelukantojen säilyttämisessä  konferenssin ajan. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi tuettava 
sekä komission esittämiä ja neuvoston ja Euro opan parlamentin vahvistamia kantoja että 
yhteisön poliittisten tavoitteiden mukaisia yhteiseurooppalaisia ehdotuksia. Kaikissa 
neuvottelujen aikana kantoihin te htävissä muutoksissa olisi ote ttava huomioon taustalla olevat 
yhteisön edut.  
3. WRC-07: ÄÄN LIITTYVÄT YHTEISÖN POLITIIKAT  
WRC-07:n asialistaa on tarkasteltava nykyisten  yhteisön politiikkojen ja periaatteiden 
pohjalta. EU:n yleiset tavoitteet WRC:ssä ovat: 
• Euroopan yhtenäismarkkinoiden  toteutuminen; 
• kansainvälisen kaupan  teknisten esteiden poistaminen; 
• vaihtoehtoisten infrastruktuurialustojen välisen  kilpailun edistäminen; 
• innovaatioystävällisten  olosuhteiden luominen uusille teknologioille muun 
muassa avointen standardien avulla. 
Erityisesti seuraavat alakoht aiset politiikat ovat WRC:n kannalta merkityksellisiä:  
i2010 – eurooppalainen tietoyhteiskunta 2010  on uusi strategia, jo ssa esitetään laajat 
poliittiset suuntaviivat. Sillä ed istetään avointa ja kilpailuun perustuvaa digitaalitaloutta ja 
korostetaan tieto- ja vi estintätekniikan asemaa osallistamis en ja elämänlaadun veturina. i2010-
aloitteessa, joka on kasvua ja työllisyyttä edistävän uudistetun Lissabonin kumppanuuden 
keskeinen osa, kehitetään kokonaisvaltais ta lähestymistapaa tietoyhteiskuntaa ja 
audiovisuaalista viestintää kos kevaan politiikkaan EU:ssa. Siihen sisältyy selkeisiin 
periaatteisiin ja velvoitteisiin perustuvan EU :n sähköisen viestinnän sääntelyjärjestelmän 
luominen.  
Audiovisuaalipolitiikalla  tuetaan sosiaalisten ja kulttuuris ten arvojen välittämistä, joten 
kyseessä ovat merkittävät ylei set edut, kuten sananvapaus ja  kulttuurisen monimuotoisuuden 
edistäminen. Lähetyspalveluista ja verkoist a säädetään EY:n sähköisen viestinnän yleisen 
sääntelyjärjestelmän puitteissa, mutta sisä llöntuotannon osalta on annettu uusi direktiivi 
(audiovisuaaliset mediapalvelut). 
EU:n tutkimus- ja kehityspolitiikan  tavoitteena on lisätä teknisten innovaatioiden tuomia 
kilpailuetuja koordinoimalla kansallisia ja  EU:n politiikkoja sekä kannustamalla 
tutkimusryhmiä verkottumaan. Yhteisön TTK-puite ohjelmista rahoitetaan kilpailua edeltävää 
tutkimusta merkittävillä määrillä. 
Ympäristönsuojelu  on yksi EU:n poliittisista painopistei stä, erityisesti ilmastonmuutokseen 
liittyen. Alan eurooppalaisiin poliittisiin aloittei siin kuuluu esimerkiksi GMES (ympäristön ja 
 
FI 6   FI turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta ), jonka tavoitteena on tarjota Euroopan 
päätöksentekijöille valmiudet riippumattomaan seurantaan. 
Liikennepolitiikan  tavoitteena on kehittää Eur oopan yhteisölle yhtenäinen 
liikennejärjestelmä, johon kuuluvat kaikki liik ennemuodot. Tämän tavoitteen edistämiseksi 
ollaan panemassa täytäntöön useita toime npiteitä yhtenäisten liikennejärjestelmien 
kehittämiseksi tie-, ilma-, rautatie- ja meriliikenteen alalla. 
Avaruus  on EU:lle tärkeä strateginen voimavara, jonka  avulla se voi toteuttaa joitakin sen 
laajemmista poliittisista tavoitteistaan. Tähän liittyviä yhteisön edistä miä sovelluksia ovat 
esimerkiksi satelliittivälitteinen  laajakaistaviestintä digitaal isen kahtiajaon torjumiseksi, 
kaukokartoitus ja paikannusjärjestelmät. 
WRC-07:ää koskevassa lausunnossaan RSPG vahvi sti EU:n yleisen polii ttisen taustan ja 
suositteli komissiolle kantoja, joita Euroopa n pitäisi konferenssin tie tyissä neuvottelukohdissa 
edustaa. Komissio hyväksyy RSPG:n näkökohdat p ääpiirteissään. Seuraavassa tarkastellaan 
komission kantoja tiettyihin kysymyksiin.  
4. T ULEVAISUUDEN MATKAVIESTINTÄ  
Konferenssin yksi tärkeä painopiste on tu levaisuuden matkaviestintäjärjestelmät6. WRC-07:n 
valmistelutyössä on osoitettu selkeästi, että näille järjestelmille on varattava maailmanlaajuisesti lisätaajuuksia.
7  
Tämän lisäkysynnän tyydyttämiseksi keskus tellaan taajuusalue ista, jotka ovat 
matkaviestintäjärjestelmien nykyisin käyttämi ä taajuuksia korkeampia tai matalampia.  
Komissio katsoo, että ensisijaises ti olisi yksilöitävä ne taajuusk aistat, joilla voi daan edistää 
konvergoituvaa  televiestintäympäristöä pitkällä aikavälillä. 
4.1. Korkeammat taajuudet 
Euroopassa matkaviestintäjärjestelmille nykyi sin varattua radiotaajuutta korkeammaksi 
taajuuskaistaksi on ehdotettu muun muassa C-taajuusaluetta ( 3.4–4.2 GHz) . Kyseinen 
taajuusalue soveltuisi hyvin tulevaisuuden matkav iestintäjärjestelmille Euroopassa, mutta sitä 
käytetään satelliittipalvelujen laajakaistar unkoverkkona erityisesti  kehitysmaissa. On 
kiireellisesti etsittävä teknisiä ratkaisuja taaj uusalueen käytön jakamiseksi niin, että otetaan 
huomioon matkaviestinnän tarpeet ja  samalla suojataan riittävästi satelliittikäytön intressejä 
aiheuttamatta satelliittiopera attoreille turhia kustannuksia. Osakaistojen varaaminen  
satelliitti- ja maanpäällisten palvelujen käyttöön 3.4–4.2 GHz:n taaj uuskaistalla antaisi 
molemmille pitkällä aikavälillä riittävän taku un siitä, että ne voivat käyttää kyseistä 
                                                 
6 WRC-07:ssä käsitellään taajuusvaatimuksia nk. "IMT"-teknologiaa varten, johon "IMT-2000"-
järjestelmä kuuluu, eli yleisesti kolmannen sukupolven  (”3G”) ratkaisuna tunnettu ITU:n hyväksymä 
matkaviestintästandardiperhe, sekä "IMT-Advanced"- järjestelmä, joka sisältää IMT-2000-järjestelmän 
uusia ominaisuuksia tukevia radiorajapintoja. 
7 ITU:n analyysi perustuu pitkälti tutkimukseen, jonka Euroopan komissio teetti tulevaisuuden 
matkaviestintäpalvelujen taajuusvaatimuksista. 
 
FI 7   FI taajuusaluetta ilman kohtuutonta häiriötä. Sate lliittitoimintojen olisi kuitenkin säilytettävä 
ensisijainen asema 3.8–4.2 GHz:n osakaistoilla.  
4.2. UHF-taajuusalue  
Matalan taajuutensa vuoksi UHF-taajuusalue (470–862 MHz) antaa optim aaliset signaalin 
etenemisominaisuudet kattavuuden  ja sisätilojen läpäisyn osalta. UHF-taajuusalueen 
verkkoinfrastruktuurit voisivat sen vuoksi o lla merkittävästi nykyisiä järjestelmiä 
kustannustehokkaampia  ja helpottaa matkav iestintäjärjestelmien käyttöönottoa harvaan 
asutuilla alueilla ja tiheään rakennetuilla kaupunkialueilla.  
Komissio on määrätietoisesti kehottanut Eu rooppaa pyrkimään yhtei sesti siihen, että 
digitaalilähetyksiin siirryttäessä vapautuvien taajuuksien yhteiskunnallis et ja taloudelliset 
mahdollisuudet maksimoitaisiin. Nykyisellä taajuuksie n varausjärjestelyllä ei pitäisi jäädyttää 
UHF-taajuusalueen käyttöä, vaan sitä pi täisi arvioida uusien ja tehokkaampien 
käyttömuotojen tuomien mahdollisuuksien pohjalta unohtamatta yleiseen etuun liittyviä tavoitteita.
8 
Monet jäsenvaltiot panevat jo täytäntöön kansa llisia strategioita, joil la luovutaan analogisista 
tv-lähetyksistä ja hyödynnetään digitaalilähetyksiin siirryttäessä vapautuvia taajuuksia. Sen 
vuoksi on kiireellisesti tutkittav a mahdollista Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Sekä 
Eurooppa-neuvosto9 että Euroopan parlamentti10 ovat äskettäin antaneet tähän liittyviä 
korkean tason poliittisia julistuksia. RSPG-ryhmä11 on myös kehottanut komissiota tuomaan 
esille asianmukaisesta joustavuudes ta taajuusalueen käytölle aihe utuvia etuja, jotta tuleviin 
teknologisiin läpimurtoihin ja markkinoiden muuttuvaan kysyntään voidaan vastata.  
On myös olennaisen tärkeää, e ttä kaikkia sähköisiin viestintäpalveluihin käytettäviä taajuuksia 
koskeva sääntely on tasavertaista,  jotta voidaan edistää rakentavaa alan yhteistyötä. Erityisesti 
tämä koskee konvergoituvia matkaviestintä- ja multimediapalveluja, kuten mobiilitelevisiopalveluja ja palvelujen kolmois tarjontaa (triple play -tarjoukset). Tarpeen 
mukaan on kuitenkin voitava tehdä perusteltuja  poikkeuksia audiovisuaalipolitiikan yleiseen 
etuun liittyvien vaatimusten täyttämiseksi.  
Digitaalilähetyksiin siirryttäessä  vapautuvien taajuuksien optimaalin en käyttö edellyttää, että 
poistetaan aktiivisesti sääntelystä johtuvia tarpeettomia esteitä, jotka vaikuttavat 
innovatiivisten palvelujen tuottamiseen UHF-t aajuusalueella. Tällä he tkellä ITU:n radio-
                                                
 
8 Ks. KOM(2005) 461. 
9 14.–15. joulukuuta 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vaati ”… mahdollisuuksien mukaan 
koordinoitua toimintatapaa, joka koskee digit aalilähetyksiin siirtymisen seurauksena vapautuvan 
taajuuskapasiteetin käyttöä …”. 
10 Euroopan parlamentti julisti 14. helmikuuta 20 07 antamassaan päätöslauselmassa, että ”… osa 
vapautuvista taajuuksista olisi yhdenmukaistettava teknisesti yhteisön tasolla …” ja että se 
”…kannustaa komissiota radiotaajuuspolitiikan tulevia suuntaviivoja määriteltäessä ottamaan 
huomioon vapautuvat taajuudet …”. Se myös kehotti komissiota varmistamaan, että ”… yleisradion 
merkitys vapaalle, yksilölliselle mielipiteenmuodostukselle sekä mielipiteiden moninaisuus tulevat 
asianmukaisesti huomioon otetuiksi yhteisön siirtokapasiteettien jaossa ”. 
11 RSPG:n lausunto taajuuksien vapautumisesta digitaalilähetyksiin siirryttäessä, 14.2.2007. 
 
FI 8   FI ohjesäännössä lähetyspalveluill e annetaan korkeampi status (”ensisijainen varaus”)12 UHF-
taajuusalueella Euroopassa13. Koska WRC-07:ssä keskustellaan lisätaajuuksista 
matkaviestintäpalveluille, ensimmäisessä vaiheessa joustavuutta voitaisiin parantaa antamalla konferenssissa näille palveluille sama  status kuin lähetyspalveluille.
14 
4.3. Nykyisten matkaviestint ätaajuuksien suojaaminen 
Useissa Euroopan ulkopuolisissa maissa otet aan käyttöön satelliitti järjestelmiä, jotka 
käyttävät osia 2500–2690 MHz:n kaistoista. Koska kolmannen sukupolven matkaviestintäverkot käyttävät näitä taajuuks ia Euroopassa lähitulevaisuudessa, Euroopan on 
huolehdittava eduistaan varmistamalla riittävä su oja ja satelliittijärjes telmien yhteensopivuus. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet
 
Yhteisön talouden kannalta on tärkeää, että matkaviestintä teollisuudella on jatkossakin 
käytössään riittävät taaj uusresurssit. Tämän vuoksi: 
– Osa 3.4–4.2 GHz:n kaistasta olisi saatava Euroopassa matkavies tintäpalvelujen käyttöön 
ilman yksinoikeutta. Nykyisille kyseisen taajuusal ueen satelliittikäyttäj ille olisi löydettävä 
riittävät ratkaisut. 
– Matkaviestintäpalvelujen statuksen muuttami nen UHF-taajuusalueella  Euroopassa lisäisi 
joustavuutta ja poistaisi kysei sen taajuusalueen optimaaliseen  organisointiin liittyviä 
rajoitteita tulevaisuudessa. 
– Olisi pyrittävä kaikin tavoin minimoimaan  satelliittipalvelujen EU:ssa 2.5–2.69 GHz:n 
taajuusalueella toimiville IMT-2000 -verkoille aiheuttama riski. 
5. M UUT ENSISIJAISET KYSYMYKSET  
5.1. Tuki taajuusspektrin tiet eellisille käyttötavoille 
Taajuusspektrin tieteelli sillä käyttötavoilla on huomattavaa yhteiskunnallista ja  taloudellista 
arvoa, ja niitä on tuettava.15 Taajuusspektrin tieteellisiin käyt tötapoihin kuuluvat 
kaukokartoitussatelliittipal velut (EESS), säätutkimussatelliitit ja avaruustutkimusjärjestelmät, 
jotka kaikki tukevat EU:n ympäristö-, avar uus- ja tutkimuspolitiikkaa. Luonnollisia tai 
ihmisen luomia fyysisiä ilmiöitä voidaan usei n havainnoida vain tietyillä taajuuksilla. On 
                                                 
12 ITU:n radio-ohjesäännössä tehdään ero ”ensisijaisen” ja ”toissijaisen” varauksen välillä. Palvelut, joilla 
on toissijainen varaus, eivät saa aiheuttaa haitallista häiriötä ensisijaisille palveluille ja niiden pitää 
hyväksyä ensisijaisten palveluiden aiheuttama häiriö. Jos samalla taajuusalueella toimii useita palveluita samalla statuksella, niillä on tasavertaiset oikeudet, mutta aikaisemmin toimintansa aloittanut on 
etusijalla. 
13 Virallisesti nk. ”ITU-alue 1”. ITU:n radio-ohje säännössä maailma jaetaan kolmeen ”alueeseen”. 
Alueeseen 1 kuuluvat Eurooppa ja Afrikka. 
14 ITU:n alueellisen radioviestintäkonferenssin (RRC- 06) jälkeen allekirjoitetussa GE06-sopimuksessa 
määrätään kattavasta sääntelykehyksestä digitaalis ten lähetysten suojaamiseksi haitalliselta häiriöltä. 
Komissio on antanut CEPT:lle virallisen valtuutuksen digitalisoinnissa vapautuvien taajuuksien 
yhdenmukaistamisvaihtoehtoja koskevien teknisten näkökohtien osalta. 
15 Ks. RSPG:n raportti ja lausunto taajuusspektr in tieteellisistä käyttötavoista, 25.10.2006. 
 
FI 9   FI haasteellista suojata tieteellis ten palvelujen tehokas toiminta  aiheuttamatta suhteettomia 
rasitteita muille tärkeille aloille. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet  
EESS on keskeinen osa GMES-aloit etta ja siten Euroopan osalli stumista maailmanlaajuiseen 
maanhavainnointijärjestelmään (Global Earth Ob servation System of Systems, GEOSS), joka 
on merkityksellinen yhteisön ympäristöpolitiikan  kannalta. Sen suojaamista häiriöiltä on 
tuettava, samoin kuin tarpeellis ten lisätaajuuksien varaamista tieteellisille palveluille. 
5.2. Suurtaajuuskaistojen uudelleen organisointi 
Suurtaajuus- eli lyhytaaltoalueita tarvitaan lähete ttäessä radiosignaaleja pitkiä matkoja, ja 
monet palvelut, erityisesti ra diolähetyspalvelut sekä ilma ilun, merenkulun ja sotilaalliset 
matkaviestintäpalvelut, käyttävät niitä. WRC-07:n tätä taajuuskaistaa koskevat yksityiskohtaiset keskustelut saattavat vaikutt aa asiaa liittyviin EU:n audiovisuaali- ja 
liikennepolitiikkoihin.  
Lyhytaaltoradiolähetykset ovat valmiita hyödyntäm ään digitaaliteknologiaa, ja niitä olisi 
tuettava myöntämällä niille ri ittävästi taajuuskapasiteettia. Digitaaliteknologiaan perustuvat 
uudet lähetyspalvelut kuten DRM-teknologia  (Digital Radio Mondiale) tarjoavat 
mahdollisuuden kauas kuuluvien radiolähetysten elvyttämiseen ja voivat myötävaikuttaa 
eurooppalaisen kulttuurin ja näkemysten levittä miseen maailmanlaajuisesti. Radiolähetysten 
suurtaajuuskaistojen lisääminen helpottaa di gitaalisen lähetysteknologian käyttöönoton 
onnistumista. 
Keskeiset merenkulun suurtaajuuspalvelut ovat myös vähitellen siirty mässä digitaalisiin 
lähetyksiin. WRC-07:ssä olisi otettava nämä t aajuustarpeet ajoissa huomioon ja varmistettava 
kriittisten analogisten palvel ujen asianmukainen jatkuvuus. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet
 
WRC-07:ssä tehtävän suurtaajuus kaistojen tarkastel un yhteydessä olisi otettava huomioon 
siirtyminen analogisesta digita aliseen teknologiaan lyhytaaltorad iolähetyksissä ja merenkulun 
palveluissa ja varmistettava niiden taajuustarpeet.  
5.3. Ilmailun tulevat taajuustarpeet 
Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan peru stamisella EU:ssa pyritään optimoimaan 
lentoliikenteen hallintaa ja ilmailun turval lisuutta sekä täyttämään kaikkien ilmatilan 
käyttäjien tarpeet, sillä ilmatila on yhteistä om aisuutta, jota on hallittava yhdessä valtioiden 
rajoista välittämättä. Yhteisön ilmailupoliittisiin etuihin kuuluu lentokapasiteetin  lisääminen 
ja lentoliikenteen hallinnan tehostaminen. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen ottaa koordinoidusti käyttöön uus ia ja taajuusspektriä tehokk aasti käyttäviä teknologioita. 
Vanhojen ja uusien ilmailujärjestelmien päällekkäis tä käyttöä ei voida estää, mutta se olisi 
pidettävä mahdollisimman vähäisenä. Ilmailulle jo varatut radiotaajuudet olisi hyödynnettävä 
mahdollisimman tehokkaasti ja turvallisuusnäkökohtia unohtamatta. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet
 
 
FI 10   FI Yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan liittyvien  tavoitteiden kannalta olisi aiheellista 
varmistaa riittävät taajuudet ilmailun telemetrian ja ilmasta maahan tapahtuvan viestinnän 
sekä tiedonsiirtopalvelujen käyttöön, ja samalla olisi pyrittävä minimoimaan aika, jolloin 
vanhat ja uudet järjestelmät käy ttävät taajuusspektriä päällekkäin. 
5.4. Satelliittiviestintä  
WRC-07:ssä tarkistetaan satelli ittijärjestelmiä koskevat ITU:n säännöt. Satelliittiviestintä 
katsotaan tietoyhteiskunnan  erottamattomaksi osaksi ja yhdeksi EU:n avaruuspolitiikan 
tärkeimmistä pilareista . Satelliitit ovat varteenotettava vaihtoehtoinen alusta sähköisille 
viestintäpalveluille, jotka antavat mahdollis uuden tarjota yleiseurooppalaisen kattavuuden 
uusille palveluille, mukaan lukien laajakaist adata, ja auttavat siten pienentämään 
maaseutualueille ja Euroopan kaukaisille alueil le mahdollisesti kehittyvää digitaalikuilua. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet  
Kyseenalaistamatta ITU:n periaatteita taajuusspek trin ja kiertorataresurssien tasapuolisesta 
saatavuudesta olisi varmistettava, että ylei sillä sääntelypuitteill a tuetaan konkreettisia 
teollisuuden aloitteita kannattavien satelliittijä rjestelmien kehittämis eksi ja käyttöön 
ottamiseksi. Nykyisiä satelliittijärjestelmien re kisteröintimenettelyjä ol isi yksinkertaistettava 
ja olemassa olevia satelliittijä rjestelmiä suojattava satelliitt ien suunnittelua koskevien ITU:n 
radio-ohjesääntöjen määräysten puitteissa.  
6. L ISÄÄ JOUSTAVUUTTA MAAILMANLAAJUISEEN TAAJUUSSÄÄNTELYJÄRJESTELMÄÄN  
Komissio on äskettäin puoltanut jo ustavampaa taajuuksien hallintaa16 RSPG:n tähän asiaan 
liittyvän aikaisemman lausunnon17 mukaisesti. 
WRC-07 tarjoaa erinomaisen mahdollisuuden m aailmanlaajuiseen keskusteluun taajuuksien 
hallinnan tulevasta strategisesta suunnasta. Siinä käsitellään radi o-ohjesäännön tehokkuutta, 
asianmukaisuutta ja vaikutuksia teknologian ke hittymisen valossa ITU:n tutkimusten tulosten 
perusteella ja pohditaan mahdollisia parannuksi a. Konkreettisesti asiassa voitaisiin edetä 
ottamalla kysymys asialistalle WRC-11:ssä . 
Yhteisön poliittiset tavoitteet  
Yhteisön etuja palvelisi parhaite n yleinen kehys, joka tukee radiotaajuusspektrin käyttöön 
liittyvien tarpeettomien rajoitteiden poistamista ja siten parantaa sen joustavaa ja tehokasta 
käyttöä sekä lisää kilpailua eri radiotaajuusinfrastruktuurien välillä. 
7. S EURAAVAN KONFERENSSIN (WRC-11)  ASIALISTA  
Jokaisessa maailman radioviestintäkonferenssiss a laaditaan asialista seuraavaa konferenssia 
varten. On yhteisön edun mukaista tukea tu levissa WRC-konferensseissa käsiteltäviä 
aloitteita, jotka liittyvät suoraan erityis ten EU:n politiikkojen vaatimuksiin.  
                                                 
16 Ks. KOM(2007) 50.  
17 RSPG:n WAPECS-lausunto, 23.11.2005. 
 
FI 11   FI Komissio on jo todennut, että maailmanlaajui sen taajuussääntelyjärjestelmän joustavuuden 
lisäämistä olisi käsiteltävä WRC-11-konferen ssissa (ks. kohta 6). Tässä yhteydessä WRC-
11:n asialistalle olisi otettava  470–862 MHz:n taajuusalueella tapa htuvan kiinteän liikenteen 
statuksen mahdollinen muuttaminen18 .  
Useimmilla WRC:ssä tehtävillä päätöksillä on pitkän aikavälin vaikutuksia ja niitä sovelletaan 
kauan (usein 10–20 vuotta konferen ssin jälkeen). Sen vuoksi on asia listoissa on varauduttava 
riittävästi tulevaisuuteen tärkeiden politiikan alojen ja trendien taajuustarpeiden huomioon ottamiseksi. Tämän osalta merkittäviä EU:n politiikkoja, joiden merkitys todennäköisesti 
vielä kasvaa kyseisen ajanjakson aikana, ovat: 
• Kestävä kehitys ja ilmastonmuutos:  Erityisesti olisi kiinnitettä vä huomiota alan tulevien 
sovellusten taajuustarpeiden yksilöimiseen ja va rmistettava että ne otetaan ITU-prosessissa 
ajoissa huomioon. 
• Yleiseurooppalaiset verkot ja palvelut  liikenteen ja sähköi sen viestinnän alalla: 
Esimerkiksi uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmää
19 varten 
voidaan tarvita lisätaajuuksia, ja tähän ol isi varauduttava WRC-11: n asialistassa; sama 
koskee miehittämättömiä ilma-aluksia ja ilmailun satelliittiviestintää. 
• Digitaalikuilujen välttäminen erityisesti maaseutualueilla sekä ikääntyvien, vammaisten 
ja muiden heikommassa asemassa olevien yht eiskuntaryhmissä. Lisäksi pitäisi käsitellä 
enemmän taajuuksien tarvetta satelliittiv iestinnässä ja lääketieteellisen ja 
apuvälineteknologian laitteissa.  
WRC-11:n valmistelussa komissio aikoo toimia  yhteistyössä kaikkien asianomaisten 
sidosryhmien kanssa, jotta näiden politiikan  alojen taajuustarpeet voidaan yksilöidä 
konferenssia varten. 
Yhteisön poliittiset tavoitteet  
Vuoden 2011 WRC:n asialistan pitäisi olla rii ttävän joustava, jotta ko nferenssissa voitaisiin 
käsitellä kaikkia yhteisön politiikkojen, kuten yh tenäisen eurooppalaisen ilmatilan ja kestävän 
kehityksen, osalta esiin tule via taajuustarpeita. Myös t aajuuksia koskevalle yleiselle 
joustavuudelle olisi vara ttava kohta asialistalla. 
8. P ÄÄTELMÄ  
Euroopan parlamenttia ja neuvos toa kehotetaan tukemaan tässä  tiedonannossa esitettyjä 
yhteisön tavoitteita, joilla pyritään asiaan li ittyvien yhteisön politiikkojen määrätietoiseen 
täytäntöönpanoon, sekä jäsenva ltioiden toimia konferen ssissa. Tavoitteet ovat: 
• matkaviestintäjärjestelmien taaj uustarpeiden huomioon ottaminen  
– 3.4–3.8 MHz:n taajuuksien yksilöiminen tä tä tarkoitusta varten ilman 
yksinoikeutta; 
                                                 
18 Estämättä matkaviestintäpalvelujen statuksen muuttamista ensisijaiseksi varaukseksi WRC-07:ssä 
alueella 1. 
19 Ks. KOM(2007) 103.  
 
FI 12   FI – matkaviestintäpalvelujen sääntelystatuksen muuttaminen UHF-
taajuusalueella; 
– 2.6 GHz:n kaistan suojaaminen kolmannen sukupolven maanpäällistä 
matkaviestintää varten; 
• kaukokartoituksen ja muiden tieteellis ten palvelujen tehokas suojaaminen 
haitallisilta häiriöiltä; 
• digitaaliradiolähetysten ja  merenkulun palvelujen taajuustarpeiden varmistaminen 
suurtaajuusalueella; 
• sääntelykehyksen parantaminen todellisten satelliittijärjestelmien tukemiseksi; 
• riittävien taajuuksien varaaminen ilma ilun telemetrian ja ilmasta maahan 
tapahtuvan viestinnän sekä ti edonsiirtopalvelujen käyttöön; 
• yhteisön politiikkoja tukevien toim ien valmisteleminen seuraavaa WRC-
konferenssia varten, joka on tarkoitus pitää vuonna 2011. 
WRC-07:n jälkeen komissio raportoi konferenssin tuloksista  yhteisön politiikkojen osalta 
sekä seuraavan, vuonna 2011 pidettävän konferen ssin valmistelusta. Komissio aikoo myös 
viipymättä aloittaa valmistelut WRC-07-konferenssin  olennaisten tulosten  
täytäntöönpanemiseksi tarvittavilla Euroopan yhteisön toimenpiteillä .