FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 12.07.2004 
KOM(2004)467 lopullinen 
. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOL LE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAAL IKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
EURES-verkoston toiminnasta vuosina 2002–2003 
(komission esittämä asetuk sen (ETY) N:o 1612/68 19 artiklan 3 kohdan mukaisesti) 
  
”EURES-verkoston merkitys yhtenäisten eur ooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa” 
. 
 
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
1. Johdanto .................................................................................................................... ... 3 
2. Eures-verkoston tärkeimmät kehitysaskelet vuosina 2002–2003 ................................ 4  
2.1. Eures-oikeusperustan uudistaminen............................................................................. 4  
2.1.1. Uudistuksen tavoitteet.................................................................................................. 4 
2.1.2. Uusi institutionaalinen rakenne.................................................................................... 5  
2.2. Eures-yhteistyö Sveitsin kanssa ................................................................................... 5  
3. Eures-verkoston tavoitteet ja pr ioriteetit vuosina 2002–2003 – tärkeimmät 
saavutukset ................................................................................................................... 6  
3.1. Tavoite 1: Poliittisen ja toiminnallisen integraation edistäminen................................ 6  
3.1.1. Eures-palvelujen integrointi julkisiin työvoimapalveluihin......................................... 6  
3.1.2. Eures-verkoston ja Euroopa n työllisyysstrategian välisen  yhteyden vahvistaminen... 6  
3.1.3. Yhteistyö muiden yhteisön ohjel mien ja aloitteiden kanssa ........................................ 6  
3.1.4. Valmistautuminen laajentumiseen ............................................................................... 7  
3.2. Tavoite 2: Eures-palvelujen tarjonnan nykyaikaistaminen.......................................... 7  
3.2.1. Uuden eurooppalaisen ammatillisen liikkuvuuden portaalin perustaminen ................ 7  
3.2.2. Ammatillinen koulutus................................................................................................. 9  
3.2.3. Puhelinneuvontakeskusten käyttö ................................................................................ 9  
3.3. Tavoite 3: Palvelupaketin parantaminen ja kehittäminen ............................................ 9  
3.3.1. Tiedotus................................................................................................................ ........ 9  
3.3.2. Yhteistyö työnantajien kanssa.................................................................................... 10  
3.3.3. Muut tiedotustoimet ................................................................................................... 10  
3.3.4. Rajatylittävä yhteistyökumppanuus ........................................................................... 10  
3.3.4.1. Työmarkkinajärjestöje n osallistuminen ..................................................................... 10  
3.4. Tavoite 4: Verkoston te hokkaampi hallinnointi......................................................... 11  
3.4.1. Verkoston eri toimijoiden tehtävien ja toimeksiantojen uudelleenmäärittely............ 11  
3.4.2. Rahoitusmenettelyiden yksinkertaistaminen.............................................................. 11  
3.4.3. Arviointi ............................................................................................................... ...... 11  
4. Rahoitus.................................................................................................................... .. 12 
5. Tulevaisuuden haasteet ja näkymät............................................................................ 12  
 
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Eures-verkoston (Euroopan työnvälitysverkosto n) tarkoituksena on helpottaa työvoiman 
liikkuvuutta Euroopan työmarkkinoilla tarjoamalla palveluita sellaisille työntekijöille ja 
työnantajille, jotka haluavat hyödyntää työnt ekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen 
EU:ssa asetuksen (ETY) N:o 1612/68 mukaisesti. 
Euroopan työllisyysstrategiassa todetaan, että tarvitaan toim ia, joilla edistetään työvoiman 
alueellista liikkuvuutta, jotta saa vutetaan tehokkaasti toimivat eurooppalaiset työmarkkinat. 
Kesäkuussa 2003 annetuissa työllisy yspolitiikan suuntaviivoissa tode taan, että työskentely- ja 
koulutusmahdollisuuksien avoimuutta kansallise lla ja Euroopan tasolla olisi parannettava 
tehokkaan työnvälityksen tukemiseksi ja erityises ti että kaikkien työnhak ijoiden EU:ssa olisi 
vuoteen 2005 mennessä pystyttävä näkemään ka ikki jäsenvaltioiden työvoimapalveluissa 
ilmoitetut avoimet työpaikat. Tämän saavutta mista on tarkastelta va ottaen huomioon 
perinteisesti alhainen alueelli sen liikkuvuuden taso EU:ssa, vars inkin jäsenvaltioiden välillä 
mutta myös niiden sisällä. 
Alueellisen liikkuvuuden tueksi tarkoitett uihin toimiin on yhdistettävä ammatillisen 
liikkuvuuden laajentamista koskevat toimet, jo tta voitaisiin tarjota työntekijöille 
mahdollisuuksia siirtyä toimialalta tai aluee lta toiselle. Komissio esitti ammattitaitoa ja 
liikkuvuutta koskevassa to imintasuunnitelmassaan1 toimenpiteitä, joilla helpotettaisiin 
Euroopan työvoiman valmistautumista työmarkki noiden tuleviin tarp eisiin. Helmikuussa 
2004 annetussa Euroopan työvoiman liikkuvuutta käsittelevässä tiedonannossa2 kuvataan 
toimintasuunnitelman täytänt öönpanon nykytilannetta. Eures-ver koston nykyaikaistaminen on 
yksi toimintasuunnitelman keskei sistä toimintakohteista, jotta verkosto pystyisi tukemaan 
tehokkaammin työntekijöiden lisääntynyttä liikkuvuutta EU- ja ETA-maissa. 
Eures-verkoston nykyaikaistaminen sen oikeuspe rustaa uudistamalla on tärkein kehitysaskel, 
joka on tapahtunut verkoston toiminnassa kertomuksen kattamalla jaksolla (2002–2003). 
Merkittävä osuus kertomuksesta onkin käytetty  muutoksen taustan ja tavoitteiden käsittelyyn. 
Koska kaikki Eures-verkoston jäsenten ja  yhteistyökumppaneiden toteuttamat toimet 
perustuvat tiettyihin perusp eriaatteisiin, sen toimint aa vuosina 2002–2003 on arvioitava 
vertaamalla varsinaisia saavutuksia niihin erityisiin tavoitteisiin ja prioriteetteihin, jotka asetettiin tälle viitekaudelle. Kertomuksen l oppuosa onkin jäsennetty ni iden neljän tavoitteen 
perusteella, jotka ohjasivat Eu res-verkoston kehittämistä kysei sellä ajanjaksolla. Tavoitteet 
ovat poliittisen ja toiminnallisen integraation edistäminen, Eures-palvelujen tarjonnan nykyaikaistaminen, palvelupaketin parantaminen ja  kehittäminen sekä verkoston tehokkaampi 
hallinnointi. 
Kertomuksessa annetaan tietoa Eures-verkoston s aavutuksista ja kehittymisestä sekä yhteisön 
että jäsenvaltioiden tasolla, ja siinä esitetään myös määrällisiä tietoja, jos tällaisia on 
saatavilla. Useimmat näistä tiedoista on saatu kyselylomakkeista, jotka kansalliset 
työvoimapalvelut toimittivat Eures-koordi nointitoimistolle joulukuussa 2003. Lisää 
                                                
 
1 KOM(2002) 72. 
2 KOM(2004) 66. 
 
FI 4   FI tilastotietoja työvoiman liikkuvuudesta EU- ja ETA-maissa löytyy edellä mainitusta 
tiedonannosta [KOM(2004) 66]. 
2. E URES -VERKOSTON TÄRKEIMMÄT KEHITYSASKELET VUOSINA 2002–2003 
2.1. Eures-oikeusperustan uudistaminen 
Eures-verkoston toiminta käynnistettiin komi ssion päätöksellä 93/569/ETY työntekijöiden 
vapaata liikkuvuutta koskevan asetuksen (ETY) N:o 1612/68 perusteella. EY:n 
perustamissopimuksessa määrätään (40 art., entinen 49 art.) kansallisten 
työvoimaviranomaisten kiinteästä yhteistoiminna sta ja järjestelmistä , joilla säilytetään 
työvoiman kysynnän ja tarj onnan välinen tasapaino. 
Eures käynnistettiin vuonna 1994, ja  siitä lähtien saadut kokemuks et ovat osoittaneet, että nyt 
on aika parantaa sen institutionaalista rake nnetta ja erityisesti seuraavia seikkoja: 
vastuualueiden jakautumista verkoston eri to imijoiden välillä, päätöksentekomenetelmien 
selkeyttämistä, yhteistyökumppaneiden sito utumisen vahvistamista, päätöksenteon 
järkeistämistä sekä valmiuksien parantamista niin, että verkoston toimintaa voidaan mukauttaa sujuvammin. 
Myös Eures-verkoston oikeusperustaa on mukautettava Euroopan työmarkkinoiden 
hiljattaisiin poliittisiin ja organisatorisiin  muutoksiin. Amsterdamin sopimuksen mukaisesti 
Eures-verkosto ja alueelliseen liikkuvuuteen liittyvät kysymykset on sijoitettava selvemmin 
Euroopan työllisyysstrategi an yhteyteen, sisällytett ävä paremmin julkisten 
työvoimapalveluiden yhteistyöhön ja ot ettava huomioon käynnissä olevassa 
työvoimapalveluiden nykyaikaistamisprosessissa . Lisäksi on vielä ot ettava huomioon Eures-
verkoston tuleva täytäntöönpano uus issa jäsenvaltioissa niin, että  varmistetaan sen joustavuus 
ja hallittavuus laajentumisen jälkeenkin. Eure s-verkoston toiminnassa on myös otettava 
huomioon tieto- ja viestintätek niikan viimeisin kehitys. 
2.1.1. Uudistuksen tavoitteet 
Komission uusi päätös on suunniteltu tukemaan ammatillista ja alueellista liikkuvuutta 
Euroopan työllisyysstrategian ja ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevan toimintasuunnitelman mukaisesti. Sillä pyritään erit yisesti seuraaviin seikkoihin: 
• vahvistetaan ja vakiinnutetaan Eures-verkos ton tehtävä keskeisenä välineenä asetuksen 
(ETY) N:o 1612/68 tavoitteiden kannalta ja  erityisesti liikkuvuuden seurannassa, 
työntekijöiden vapaan liikkuvuuden tukemisessa, Euroopan työmarkkinoiden yhdentämisessä sekä kansalaisten informoi nnissa asiaa koskevi sta EU:n ja ETA:n 
säännöksistä 
• tarkastellaan uudelleen komission tehtävää korkean taso n Eures-strategiaryhmässä ja 
Eures-työryhmässä ja vahvistetaan suunnitt eluvälineitä, jotta komissio voi keskittyä 
strategiseen suunnitteluun ja yleiseen koordinointiin, kun taas useimpien toimintapäätösten 
tekemisestä vastaisivat Eures-ver koston jäsenet ja yhteistyökumppanit 
• annetaan enemmän vastuuta Eures-verkoston jä senille ja yhteistyökumppaneille asetuksen 
(ETY) N:o 1612/68 asiaa koskevien  säännösten täytäntöönpano ssa sisällyttämällä Eures-
verkoston toiminta julkisten t yövoimapalveluiden toimintaan 
 
FI 5   FI • luodaan Eures-verkostolle rakenne, joka on ha llinnoitavissa sittenki n, kun jäsenvaltioita on 
enemmän vuoden 2004 laajentumisen jälkeen 
• mahdollistetaan suurempi joustavuus, jotta on  helpompi mukautua uusiin teknisiin ja 
muihin muutoksiin 
• kehitetään parempia välineitä se urantaa ja arviointia varten. 
2.1.2. Uusi institutionaalinen rakenne 
Komissio teki uuden Eures-verkosto a koskevan päätöksen 23. joulukuuta 20023. Siinä 
määritellään Eures-verkoston ylei set tavoitteet ja kuvataan verkos ton eri toimijoiden tehtävät 
ja vastuualueet. Päätöksen tukena  on kaksi suunnittel uvälinettä: Eures-peru skirja (hyväksytty 
4. huhtikuuta 20034) ja kolmen vuoden välein annettavat Eures-suuntaviivat (korkean tason 
strategiaryhmä sopinut 13. kesäkuuta 2003).  
Peruskirjassa kuvataan Eures-verkoston toimint aa, toiminnallisia tavoitteita, laatuvaatimuksia, 
jäsenten ja yhteistyökumppaneiden velvoitteita  sekä yhteisiä malleja työmarkkinoita ja 
liikkuvuutta koskevan tiedon vaihta miseksi jäsenten ja yhteisyökumppaneiden (erityisesti 
työmarkkinaosapuolten) välillä. Suuntaviivoissa kuvataan Eures-verkost on prioriteetteja ja 
tuloksia, jotka on saavutettava kolmivuotiska udella, sekä määritellään EU:lta saatavan 
rahoitustuen edellytykset. Niiden perusteella Eu res-verkoston jäsenet voivat määritellä omat 
kolmivuotiset toimintasuunnitelman sa, joissa ne esittävät tärk eimmät kansainväliset, rajat 
ylittävät ja alakohtaiset toimet, jotka ne ai kovat toteuttaa kyseisten kolmen vuoden aikana. 
Toimintasuunnitelmiin sisältyy myös rahoituss uunnitelma, jossa esit etään taloudelliset 
resurssit (sekä kansallinen että EU:n rahoitu s), jotka tarvitaan suunnitelman panemiseksi 
täytäntöön. Komissio tarkastelee toimintasuunnite lmia ja niiden täyt äntöönpanosta vuosittain 
saatavia tietoja; tarkoituksena on varmistaa, että suuntaviivoja ja oi keudellisia puitteita 
noudatetaan. 
2.2. Eures-yhteistyö Sveitsin kanssa 
Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva EU:n ja Sveitsin kahdenvälinen sopimus tuli 
voimaan 1. kesäkuuta 2002, ja sen mukaan EU ja  Sveitsi tekevät myös Eures-verkostoon 
liittyvää yhteistyötä. Työpaikka tietoja koskevaan Eures-portaal iin on sisällytetty tietoja 
Sveitsin avoimista työpaikoista, elin- ja työolo ista sekä työmarkkinatilanteesta. Sveitsiläiset 
yhteistyökumppanit ovat myös aktiivisia jäseniä seuraavi ssa rajatylittävissä Eures-
yhteistyökumppanuuksissa: Bodensee, TransT iroliaGraubünden sekä  Oberrhein/Rhin 
Supérieur. Sveitsin ja EU:n rajat ylittävien työntekijöiden määrä on erittäin suuri ja kasvaa 
edelleen, joten tämän Eures- yhteistyömuodon kehittäminen on heidän etujensa mukaista. 
                                                 
3 EYVL L 5, 10.1.2003, s. 16. 
4 EUVL C 106, 3.5.2003, s. 3. 
 
FI 6   FI 3. E URES -VERKOSTON TAVOITTEET JA PRIORITEETIT VUOSINA 2002–2003  – 
TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET  
Tavoitteet ja prioriteetit, jotka ovat ohj anneet Eures-verkoston jäsenten ja 
yhteistyökumppaneiden toimia ka udella 2002–2003, ovat muutamaa muutosta5 lukuun 
ottamatta samat kuin edellisellä viitekaudella: 1) poliittisen ja toiminnallisen integraation 
edistäminen, 2) Eures-palvelujen tarjonn an nykyaikaistaminen, 3) palvelupaketin 
parantaminen ja kehittäminen ja 4) verkoston tehokkaampi hallinnointi.  
3.1. Tavoite 1: Poliittisen ja toimi nnallisen integraation edistäminen 
3.1.1. Eures-palvelujen integrointi julkisiin työvoimapalveluihin 
Viitekaudella on tuotu esiin työvoiman liikkuvuude n merkitystä EU:ssa ja siihen liittyvää 
julkisten työvoimapalveluiden tehtävää. Eten kin on korostettu euroop palaisen ulottuvuuden 
sisällyttämistä kaikkeen työvoimapalveluide n asiakaspalveluun ja  työvoimapalveluiden 
henkilöstön ammattitaidon kehittämistä kansai nväliseen liikkuvuuteen liittyvissä asioissa. 
Julkisilla työvoimapalveluilla 15 EU-maassa on palveluksessaan noin 400 Eures-neuvojaa6, 
joista useammat käyttävät yli puolet työaja staan Eures-palveluiden parissa. Myös muu 
henkilöstö osallistuu Eures- palveluiden hoitamiseen os ana integrointiprosessia. 
3.1.2. Eures-verkoston ja Euroopan työllisyysstrategian välisen  yhteyden vahvistaminen 
Vuoden 2002 työllisyyden suuntaviivoissa kehotettiin  jäsenvaltioita kehittämään politiikkaa, 
jolla edistetään sopivien työpaikkojen löytäm istä sekä ehkäistään ja poistetaan tulevia 
pullonkauloja uusilla eurooppalaisilla työmarkki noilla, parannetaan avoimia työpaikkoja ja 
opiskelumahdollisuuksia käsitteleviä tietokantoja (jot ka olisi liitettävä yhteen yhteisön tasolla) 
sekä hyödynnetään uutta tietote kniikkaa ja yhteisön taso lla jo saatuja kokemuksia. 
Vuosina 2002–2003 Eures-työpaikkatietokantaa laajenne ttiin ja lujitettiin. Internet-sivua, jota 
kansalaiset käyttävät avoimia työpaikkoja etsi essään, parannettiin, ja se liitettiin uuteen 
eurooppalaiseen ammatillisen liikkuvuuden por taaliin (tarkempi kuvaus kohdassa 3.2.1). 
Vuonna 2003 eurooppalaisia opiskelumahdollisuuks ia koskeva Ploteus-portaali liitettiin 
Eures-verkostoon työpaikkojen ja opiskel umahdollisuuksien välis en vuorovaikutuksen 
vahvistamiseksi. 
3.1.3. Yhteistyö muiden yhteisön ohjelmien ja aloitteiden kanssa 
Julkisista työvoimapalveluista 83 prosent tia ilmoitti tehneensä yhteistyötä ammatillista 
koulutusta koskevan Leonardo da Vinci -ohjelma n kanssa esimerkiksi toteuttamalla yhteisiä 
Eures-/Leonardo da Vinci -tiedotustoimia ja tekemällä yhteist yötä kansainvälisten 
työharjoittelupaikkojen hankkimisessa työttöm ille. Tiiviimpi yhteistyö koulutusalalla tulee 
esiin myös siinä, että opiskelumahdollisuuks ia koskevat tiedot (Ploteus) on sisällytetty 
ammatillisen liikkuvuuden portaaliin (ks. edellä). 
                                                 
5 Muutokset ovat seuraavat: korostetaan enemmän Eures-verkoston osuutta Euroopan 
työllisyysstrategiassa, liitetään verkosto täysipainoisesti osaksi jäsenvaltioiden työvoimapalvelujen 
toimintaa, parannetaan arviointia, tehdään Eures-verkostoa tunnetuksi työnantajien parissa ja valmistaudutaan EU:n laajentumiseen. 
6 Julkisten työvoimapalveluiden Eures-neuvojien lisäksi raja-alueilla työskentelee – pääasiassa 
työmarkkinaosapuolten palkkaamina – noin 200 Eures-neuvojaa. 
 
FI 7   FI Eures-verkoston ja Interreg-oh jelman välinen yhteistyö on jatkunut: 56 prosenttia Eures-
jäsenistä ilmoitti tehneensä yhteistyötä Interre g-ohjelman kanssa. Monet työvoimapalvelut 
ovat tehneet yhteistyötä myös heikommassa as emassa olevien ryhmien integroitumista 
koskevan Equal-ohjelman kanssa (28 %), ja m uutamat ovat olleet yhteistyössä Sokrates-
koulutusohjelman kanssa. 
3.1.4. Valmistautuminen laajentumiseen 
Toiminnassa on pääasiassa avustettu uusia jäsenvaltioita Eures-infrastruktuurin 
perustamisessa, kannustettu niitä solmimaan  kumppanuuksia nykyisten jäsenvaltioiden 
työvoimapalveluiden kanssa, rakennettu yht eyshenkilöiden verkostoa, tuettu 
henkilöresurssien kehittämistä, annettu tietoa va adittavista edellytyksistä, jotta osallistuminen 
Eures-verkoston toimintaan onnistuisi, ja autettu kolmivuotisten toimintasuunnitelmien laatimisessa vuosiksi 2004–2007. 
Kaikkiin uusiin jäsenva ltioihin nimitettiin Eu res-johtajat, jotka osa llistuivat lokakuusta 2002 
lähtien tarkkailijoina Eures-työryhmän kokouksiin sekä Eures-koordinointitoimiston 
järjestämiin koulutustilaisuuksiin, joissa käsi teltiin verkoston hallintoa, tietoteknisiä 
kysymyksiä, Eures-neuvojien valintaa ja koul utusta, kolmivuotisten toimintasuunnitelmien 
kehittämistä ja yhteisön tukien hoitamista. Ka ikkiin uusiin jäsenvalti oihin nimitettiin myös 
Eures-neuvojia, joista noin 60 aloitti peruskoulutuksen sa joulukuussa 2003 (päättyy 
kesäkuussa 2004). 
Uusien jäsenvaltioiden työvoimapalveluille anne ttiin tukea, jotta ne voivat valmistautua 
teknisesti liittymään Eures-verkoston tietotekn iikkajärjestelmiin. Jotkin uudet jäsenvaltiot 
loivat kansallisia Eures-verkkosivuja ja kaikki toimittivat tietoja maansa elin- ja työoloista ja 
työmarkkinoista sisällytettäväksi Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaaliin. 
Vanhojen ja uusien jäsenvaltio iden työvoimapalveluiden vä lillä toteutettiin useita 
kahdenvälisiä yhteistyöhankkeita, kuten rekr ytointihankkeita, sekä tiedonvaihtoa. 
3.2. Tavoite 2: Eures-palvelujen tarjonnan nykyaikaistaminen 
3.2.1. Uuden eurooppalaisen ammatillisen liikku vuuden portaalin perustaminen 
Ammattitaitoa ja liikkuvuutta käsittelevän toim intasuunnitelman kohdassa 23 todettiin, että 
vuonna 2003 olisi perustettava eurooppalaista  liikkuvuutta koskeva täyden palvelun www-
sivusto, jolla parannettaisiin työnsaantimahdollis uuksiin liittyvän tiedon saantia ja avoimuutta 
Euroopassa. Uusi eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden portaali 
(http://europa.eu.int/eures
) laajensi entisestään Eures-verk kosivustoa, ja se käynnistettiin 
19. syyskuuta 2003 samaan aikaan liikkuvuutta kos kevan tiedotuskampanjan kanssa, jota 
kuvaillaan tarkemmin kohdassa 3.3.3. Portaali tarjoa a helppokäyttöisesti tietoa niille, jotka 
suunnittelevat oleskelua ulkomailla urakehity kseen tai opiskeluun liittyvistä syistä. Eures-
sivut ovat olleet yksi komission s uosituimmista verkkosivuista. Port aalin etusivulla tiedot ovat 
saatavilla kaikilla EU:n virall isilla kielillä, ja osa maakoht aisista tiedoista on saatavilla 
englanniksi, ranskaksi, saksaksi ja kyseisen maan omalla kielellä. 
Uuden portaalin ansiosta  tietojen saaminen on helpompaa, koska siihen on yhdistetty kaikki 
työvoiman liikkuvuuteen liittyvät palvelut, kuten t yöllisyyteen (erityisesti avoimet työpaikat, 
ansioluettelot), oppimiseen ja koulutukseen, työ- ja elinoloihin sekä ka nsalaisten oikeuksiin 
liittyvät tiedot. Portaalilla pannaan täytäntöön Barcelona ssa maaliskuussa 2002 kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätös eurooppalaisen ammatillista liikkuvuutta koskevan täyden palvelun www-sivuston perustamisesta vuoden  2003 loppuun mennessä, mutta sillä myös 
 
FI 8   FI tuetaan työllisyyden suuntaviivoj en tavoitteita kehittämällä työvoimapalveluiden kykyä löytää 
sopivat työpaikat sopiville t yönhakijoille, kehittämällä po litiikkaa, jolla ehkäistään 
ammattitaidon puutteita, edistä mällä ammatillista ja maantieteellistä liikkuvuutta sekä 
lisäämällä työmarkkinoiden toimivuutta parantamalla avoimia työpaikkoja ja 
opiskelumahdollisuuksia käsitteleviä tietokantoja, jotka olisi liitettävä yhteen yhteisön tasolla. 
Komissio on ryhmitellyt uuden portaalin  keskeiset tek ijät seuraavasti: 
• Työnhaku – avoimet työpaikat kaikkialla ETA-maissa avoimia työpaikkoja koskevan 
Eures-tietokannan kautta ja linkit muille sivustoille (esim. tutkijoiden liikkuvuuden 
portaaliin7) 
• Sähköiset ansioluettelot – tietoa työnhakijoista ansi oluetteloita koskevan Eures-tietokannan 
kautta 
• Eläminen ja työskentely – elin- ja työolot  ETA-maissa, työmarkkinoiden suuntaukset ja 
työntekijöiden vapaata l iikkuvuutta (uusista jäsenva ltioista, uusiin jäsenvaltioihin ja niiden 
välillä) koskevan siirtymäkauden järjestelyt 
• Oppiminen – yleissivistävän ja ammatill isen koulutuksen mahdollisuudet kaikkialla 
Euroopassa, esim. korkeakoulujen verkkosivuja, ammatillisia kursseja koskevia 
tietokantoja ja kouluja; tiedot  on saatu Ploteus-portaalis ta, jota hallinnoi komission 
koulutuksen ja kulttuurin pääosasto (ja jonka toimintaa rahoitetaan Eures-budjetista).  
Portaali otettiin käyttöön syyskuussa 2003, ja sen jälkeen kuukausittaisten osumien määrä on 
lisääntynyt merkittävästi, kuten alla olevasta kaaviosta8 näkyy. Osumien määrä lisääntyi 
entisestään, kun Euroopan unionin virallisella kotis ivulla (http://europa.e u.int) annettiin suora 
linkki portaaliin. 
                                                 
7 http://europa.eu.int/eracareers/index_en.cfm   
8 Määrällisiä tietoja kuukausittaisista käynneistä ei  ole saatavilla ajalta ennen maaliskuuta 2003. On 
tärkeää huomata, että kuukausittaisten käyntien määrä ei  ole sama kuin portaaliin sisään kirjautuneiden 
ihmisten määrä, koska sama henkilö voi luoda us eampia osumia vieraillessaan portaalin eri osissa 
(osumat edustavat palvelimelle kuukauden aikana  tehtyjen pyyntöjen kokonaismäärää). Osumien 
lisääntyminen kuitenkin osoittaa portaalin lisääntynyttä käyttöä. 
 
FI 9   FI   0   2 000 000     4 000 000     6 000 000     
  8 000 000   10 000 000   12 000 000   14 000 000   16 000 000   18 000 000   
03 - 2003   04 - 2 003  05 - 2003   06 - 2003   07-2003 08-2003 09-2003 
  
   10-2003 
  
   11-2003  12-2003   01 - 2004     
    02 - 2004   
Osumien lukumäärä kuukaudessa ammatilli sta liikkuvuutta koskevassa portaalis sa maaliskuusta 2003 helmikuuhun 2004. 
3.2.2. Ammatillinen koulutus 
Komissio kiinnittää paljon huomiota Eures-neu vojien pätevyyteen ja koulutukseen. Kaikki 
Eures-neuvojat osallistuvat kans allisen tason koulutukseen ja tä män lisäksi ennen tehtäviensä 
hoidon aloittamista myös Eures-koordinointitoi miston järjestämään peruskoulutusohjelmaan, 
jossa käsitellään Euroopan työl lisyysstrategiaa, eurooppalaiseen  sosiaalipolitii kkaan liittyviä 
kysymyksiä sekä kansainväliseen liikkuvuuteen liittyvien perustaitojen ja -tietojen 
hankkimista. 
Vuosina 2002–2003 peruskoulutusohjelman suorit ti 126 Eures-neuvojaa. Jatkokursseilla 
käsitellään erityisempiä tietoja, kuten maiden so siaaliturvajärjestelmien ja verotuspolitiikan 
eroja. Tällaisille kursseille os allistui noin 400 Eures-neuvojaa.  
3.2.3. Puhelinneuvontakeskusten käyttö 
Kaikki Eures-perustiedot pitäisi olla help osti saatavilla, ja uutta teknologiaa, kuten 
puhelinneuvontakeskuksia, olisi hyödynnettävä. Kolm etoista työvoimapalvelua ilmoitti, että 
niillä on tällainen palvelu, ja niistä kaksitoista ilmoitti voivansa tarjota Eures-perustietoja näiden keskusten kautta. 
Toinen väylä Eures-tietoihin on verkoston neu vontapalvelu (Helpdesk),  joka perustettiin 
tarjoamaan nopeita ja täsmällisiä vastauksia työ nhakijoiden, työnantajien ja muiden esittämiin 
kysymyksiin. Se rekisteröi kaikki sähköpostin, faks in tai puhelimen kautta saadut tiedustelut 
ja vastaa niihin. Helpdeskiin saa yhteyden kaikista ETA-maista maksutonta puhelinnumeroa 
käyttäen, mutta useimmat kysel yt lähetetään sähköpostitse. 
3.3. Tavoite 3: Palvelupaketin pa rantaminen ja kehittäminen 
3.3.1. Tiedotus Työnhakijat ja työnantajat tarvits evat jatkuvasti tietoja Euroopan  työmarkkinoiden tarjoamista 
mahdollisuuksista, ja monenlaista tiedotusta on annettu esimerkiksi julkisten 
 
FI 10   FI työvoimapalveluiden verkkosivuilla,  työpaikkamessuilla sekä esitte issä ja lehtisissä, ja Eures-
mainoksia on julkaistu erilaisissa lehdissä. 
3.3.2. Yhteistyö työnantajien kanssa 
Eures-neuvojien kuukausiraporteista käy ilmi, että Eures-verkosto tunnetaan paremmin 
työnhakijoiden kuin työnantajien parissa. T yönantajien tarpeita käsittelevä työryhmä 
kokoontui vuonna 2002 tarkoituksenaan parantaa verkoston toiminta tapaa työnantajia 
kohtaan, toukokuussa 2002 järjestett iin asiaa koskeva seminaar i Espanjassa ja Eures-
työryhmä antoi suosituksia joulukuussa 2002. Niid en mukaan julkisten työvoimapalveluiden 
yhteyteen olisi perustettava erityisyksikkö, joka käsittelee työnantajille tarjottavia palveluita, 
kunkin työvoimapalvelun olisi sisällytettävä vuoden 2003 Eures-tukihakemukseensa toimia, 
joilla parannetaan työnantajille tarjottavia pa lveluita, tiedotustoimia olisi parannettava ja 
nykyisiä työnantajille tarjot tavia palveluita ja tied otusta olisi arvioitava. 
3.3.3. Muut tiedotustoimet 
Ammattitaitoa ja liikkuvuutta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa ilmoitettiin 
liikkuvuuteen liittyvästä EU:n laajuisesta tiedotus kampanjasta, joka käynnistettiin syyskuussa 
2003 ja jonka mottona oli ”Ammatillinen liikkuvuus – Sinun tulevaisuutesi?”. Eures-jäsenten toteuttamien toimien lisäksi kampanjaan sisälty i yhdeksän erityishanketta (esim. tiedotusbussi 
ja valokuvauskilpailu), jotka edustivat laajaa eri puolilta Eu rooppaa kerättyjen aloitteiden 
kokoelmaa erilaisten yleisöryhmien saavuttami seksi. Kampanjan käynnistämisen yhteydessä 
avattiin uusi ammatillisen liikkuvuuden portaa li, jossa on säännöllisesti ollut uutisia 
kampanjasta, ja kampanjassa taas on kiinni tetty yleisön huomiota portaalin olemassaoloon. 
3.3.4. Rajatylittävä yhteistyökumppanuus 
Syksyllä 2002 perustettiin uusi rajatyli ttävä yhteistyökumppanuus Bodensee-järveä 
ympäröivälle alueelle (Eures-Bodensee). Ma rraskuussa 2002 Sveits in kantoni Graubünden 
liittyi TransTirolia-yhteistyöhön. 
Portugalin ja Espanjan välisen rajan etel äosassa olevan Guadianan aluetta koskevan 
toteutettavuustutkimuksen perusteella komissio e hdotti, että alueelliset toimijat aloittaisivat 
rajatylittävän yhteistyön Espa njan ja Portugalin julkisten työvoimapalveluiden laatimien 
kansallisten Eures-toiminta suunnitelmien perusteella. 
3.3.4.1. Työmarkkinajärjestöjen osallistuminen 
Työmarkkinaosapuolet ovat aktiiv isia jäseniä rajatylittävässä yhteistyössä, jossa ne tukevat 
alueellisia työmarkkina-aloitteita. Niiden edusta jina korkean tason Eure s-strategiaryhmässä ja 
Eures-työryhmässä toimivat niiden Euroopan tason järjestöt. Ammattiyhdistykset ovat edustettuina kaikissa rajatylittävissä Eures-kumppanuuksi ssa (koordinoinnista huolehtivat 
alueiden väliset ammattiyhdistysneuvostot ja Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY) ja edistävät aktiivisesti Eures-palveluita ammattiyhdistysten erityisten Eures-neuvojien kautta. Nämä Eures-neuvojat käsittelev ät monia toisessa valtiossa työssä käyvien työntekijöiden 
kysymyksiä, jotka koskevat työskentelymahdollisuuks ien lisäksi myös elin- ja työoloja, ja 
edistävät liikkuvuutta estävien tekijöiden poistam ista. Myös työnantajajärjestöt ovat aktiivisia 
osapuolia, vaikkakaan ne eivä t ole edustettuina kaikissa  yhteistyökumppanuuksissa. EAY on 
järjestänyt koulutusseminaareja, joissa on käsite lty Eures-neuvojien tarpeita raja-alueilla, ja 
laatinut Euroopan laajui sta tiedotusmateriaalia. 
 
FI 11   FI 3.4. Tavoite 4: Verkoston te hokkaampi hallinnointi 
3.4.1. Verkoston eri toimijoiden tehtävien ja toimeksiantojen uudelleenmäärittely 
Yksi tärkeimmistä Eures-uudistuksen osatek ijöistä oli korkean ta son strategiaryhmän 
perustaminen; se muodostuu Eures-jäsenvaltioiden  työvoimapalveluiden j ohtajista, ja  siinä on 
tarkkailijoina Euroopan tason työmarkkinaosapuolten edustajia. Ryhmän tärkeimpänä 
tehtävänä on antaa komissiolle neuvoja strategisen suunnittelun kehittämisestä ja valvonnasta. Tällä tavoin Eures-verkosto on kiinnitt ynyt lujasti julkisten työvoimapalveluiden 
korkeimpaan tasoon, joka on nyt enemmän va stuussa Eures-verkoston toiminnasta ja 
Euroopan työmarkkinoiden yhdentymisestä. 
Eures-johtajille laadittiin uudet työnkuva ukset kesäkuussa 2003, jotta julkiset 
työvoimapalvelut voisivat kartoittaa sopivimman paikan hierarkiassaan Eures-johtajille, 
tunnistaa Eures-johtajan sidosryhmät eri taso illa ja suunnitella uusien jäsenvaltioiden 
johtajille annettavaa koulutusta. Myös Eures- neuvojille laadittiin uus i työnkuvaus syyskuussa 
2003.  
3.4.2. Rahoitusmenettelyiden  yksinkertaistaminen 
Laajentuminen voi johtaa useiden uusien rajatylittävien yhteistyökumppanuuksien 
perustamiseen sekä vanhojen ja uusien jäsenval tioiden välillä että uusien jäsenvaltioiden 
välillä, mutta Eures-rakenteen on pysyttävä edelleen hallinnoitaviss a. Eures-uudistuksen 
jälkeen rajatylittäviä kumppanuuksia koskevat v uosittaiset tukihakemukset yhdistetään Eures-
jäsenten tukihakemuksiin. Asiasta vastaav a Eures-jäsen (työvoimapalvelu) toimittaa 
kumppanuusyhteistyön osalta suunnitellut toim et Eures-koordinointitoimistolle osana 
kansallista toimintasuunnitelmaa ja näin ollen vahvistaa nämä toimet. Tämä merkitsee sitä, 
että julkiset työvoimapalvelut ottava t hallinnollisen vastuun rajaylittävästä 
yhteistyökumppanuudesta ja ovat nä in tiiviimmin mukana raja tylittävien työmarkkinoiden 
kehittämisessä ja niihin liittyvien toimien koordinoinnin parantamisessa. Eures-
koordinointitoimiston kannalta tämä merkitsee rahoitusmenettelyiden yksinkertaistumista, 
koska rajatylittävästä kumppanuudesta vastaava  Eures-jäsen on tilivelvollinen komissiolle 
rajatylittävään toimintaan myönnetyn yhteisön rahoituksen hallinnoinn ista. Lisäksi Eures-
jäsenet varmistavat, että käytössä on riittävät menettelyt näistä velvollisuuksista suoriutumiseksi. 
Myös Eures-koordinointitoimiston ja Eures-jäsenten välisiä rahoitusmenettelyitä on 
järkeistetty uudella rahoitusoppaal la, jolla pyritään avustamaan Eures-jäseniä tukisopimuksen 
moitteettomassa hoitamisessa. 
3.4.3. Arviointi 
Eures-jäsenet ja -kumppanit sitoutuvat seuraama an ja arvioimaan kaikkia vastuualueeseensa 
kuuluvia Eures-toimia. Rahoituskausien 2002 ja 2003 osalta Eures-koordinointitoimistolle 
ilmoitetut tavoitteet ja indik aattorit olivat tyydyttäviä. 
Eures-neuvojien kuukausiraportei sta käy ilmi, että neuvojiin ottavat yhteyttä pääasiassa 
työnhakijat: keskimäärin 68 prosenttia yhteydeno ttajista oli työnhakijo ita, kun työnantajien 
osuus oli 7,8 prosenttia. 
Eures-palvelun kautta sa atujen kansainvälisten harjoittelupa ikkojen määrästä ei ole saatavilla 
luotettavia tietoja, koska  itsepalveluvälineiden (erityisesti In ternetin) käyttö on  lisääntynyt ja 
 
FI 12   FI joissakin jäsenvaltioissa on s iirrytty käyttämään yksityisiä työnvälityspalveluita. Eures-
verkoston kautta ulkomailta työn saaneiden työnhakijoiden ei tarvitse ilmoittaa siitä Eures-verkostolle. 
EU-tasolla Eures-verkostosta tehtäneen vuosina 2004–2005 ulkoinen ar viointi, joka on 
käytettävissä seuraavaa viitekautta varten. 
4. R
AHOITUS  
Eures-verkoston budjetti oli 14,5 miljoonaa eu roa sekä vuodelle 2002 että 2003. Tekniseen 
apuun ja hallintoon käytettävi lle menoille asetettiin katto, joka vuonna 2002 oli 450 000 euroa 
ja vuonna 2003 405 000 euroa. Näiden summien lisäksi Eures-verkosto sai varoja Eftasta (307 587 euroa vuonna 2002 ja 312 825 euroa vuonna  2003) ETA-sopimuksen mukaisesti 
(Norjan ja Islannin osallistuminen). Seuraavas sa taulukossa esitetään todelliset menot ja 
varojen jakautuminen rajatylittäville kumppa nuuksille ja julkisille työvoimapalveluille 
viitekaudella. 
Todelliset menot 2002–2003: 
 2002 2003 
Rajatylittävät 
kumppanuudet 6 132 491 7 443 411 
Eures kansall. 4 300 491 5 106 768 
Muu toiminta 2 396 797 2 689 516 
Yhteensä 12 829 979 15 239 695 
Vuonna 2002 käytettävissä oleva budjetti käytet tiin noin 85-prosenttisesti, mikä johtui 
pääasiassa ennakoitua pienemmistä menoista rajatylittäviin kum ppanuuksiin ja muuhun 
toimintaa. Vuonna 2003 budjetti käytettiin kokonaan; erityisesti rajatylittäviltä 
kumppanuuksilta tulevien tukihakemusten määr än lisääntyminen ja  laadun paraneminen 
mahdollistivat budjetin täysimittaisen hyödyntämisen. 
5. T ULEVAISUUDEN HAASTEET JA NÄKYMÄT  
Suurin haaste on uusien jäsenvaltioiden onnist unut integrointi Eures- verkostoon. Vuosina 
2002–2003 ryhdyttiin rakentamaan toimintakelpoista Eures-verkostoa kaikissa uusissa jäsenvaltioissa, ja tulevina vuosina keskitytään tämän vahvistamiseen niin, että Eures 
integroidaan täysimittaisesti julkisiin työvoimapalveluihin, Eures-neuvojia koulutetaan lisää ja mahdollisesti luodaan rajatyl ittäviä kumppanuuksia sekä uusien ja vanhojen jäsenvaltioiden 
välille että uusien jäsenvaltioiden välille.  Ammatillisen liikkuvuuden portaalissa on annettava 
luotettavaa ja ajantasaista tietoa työnt ekijöiden vapaata liik kuvuutta koskevasta 
siirtymäkaudesta (Eures-jäsenet toimittavat tiedot Eures-koordinointit oimistolle; on myös 
mainittavat toimenpiteet, jotka saattavat ra joittaa pääsyä ETA-maiden työmarkkinoille). 
Eures-verkostolle on kehitettävä  yhteinen tietotekniikkaympärist ö, jotta työnhakija t kaikkialla 
EU:ssa ja ETA:ssa voivat tark astella vuoteen 2005 mennessä a voimia työpaikkoja (arviolta n. 
3 miljoonaa), jotka ovat esillä kaikkien jäsenvaltioiden työvoimapalveluissa. 
Verkkopalvelutekniikkaa hyödynnetää n, jotta kaikki julkiset t yövoimapalvelut voivat esittää 
reaaliaikaisesti kaikki avoimena olevat työpaik at; haun perustana käytetään maahan ja työn 
luokitukseen liittyviä parametreja.