ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.10

Kansalaisyhteiskunnan osallistuminen turvallisuuskysymyksiin on ollut erittäin hyödyllistä ja tarpeellista, jotta on voitu parantaa perusoikeuksien kunnioittamisen tasoa, valvoa, etteivät viranomaiset ylitä valtuuksiaan millään tavalla, sekä tuoda ilmi tiettyjä epäsuotavia asenteita, joiden vaara on jatkuvasti olemassa. Demokratiassa, jossa elämme, ei pidä antautua yksinomaan turvallisuusnäkökohdat huomioon ottavan tehokkuusajattelun vietäväksi. Perustettavasta rahastosta onkin voitava rahoittaa mainitunlaista valvontaa vahvistavia ohjelmia ja tukea oikeudellisia rakenteita, joiden avulla tuomioistuimet voivat valvoa itsenäisesti lainvalvontaviranomaisten toimintaa. Rahastolla on myös kiistaton tehtävä radikalisoitumisen ehkäisemisessä, koulutuksessa ja yhteiskunnallisessa valveuttamisessa.
2.1.4

Kyse on erityisesti toimintasuunnitelman toimesta 7, johon kuuluvan kestävyysnäkökohtien sijoitussalkkuihin sisällyttämisen ja niitä koskevien tietojen asianmukaisen antamisen välitön seuraus on toimi 4, joka liittyy lopullisille sijoittajille annettavaan neuvontaan. Lisäksi vaikutus kohdistuu osittain toimeen 9, sillä ehdottomana edellytyksenä on, että yritykset antavat laadukkaita ja yhdenmukaistettuja yritystä koskevia muita kuin taloudellisia tietoja.
1.4

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut käyttöön lupaprosessien pituutta koskevan viiteajan, ja katsoo, että on kohtuullista rajoittaa koko lupaprosessi enintään kolmeen vuoteen. ETSK muistuttaa kuitenkin, että on tärkeää ottaa huomioon toimivaltaisten kansallisten viranomaisten näkemykset sen varmistamiseksi, että ehdotetut määräajat ovat realistisia jäsenvaltioiden erityistilanteiden valossa.
1.10

ETSK kannattaa asetuksen (EY) N:o 469/2009 muuttamista asiakirjassa COM (2018) 317 esitetyllä tavalla. Samalla ETSK suosittelee, että komissio ehdottaa asetukseen (EY) N:o 469/2009, sellaisena kuin se esitetään asiakirjassa COM(2018) 317, muutosta, jolla mahdollistetaan lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen soveltaminen välittömästi.
2.4

Ratkaisuksi on ehdotettu SBBS-arvopapereita, joiden myötä pankit pystyisivät parantamaan valtionvelkakirjasalkkujensa maantieteellistä hajauttamista. Tässä otetaan huomioon myös, että kyseisten velkakirjojen tarjonta on vähäisempää ja että rahoituslaitosten niihin kohdistuva kysyntä on kasvanut, mikä johtuu muun muassa sääntelyvaatimuksista, joiden mukaan niillä on oltava erittäin likvideistä varoista koostuvat riittävät puskurit.
Kyseistä lausuntoa tukee Eurostatin vuonna 2017 laatima asiakirja Monitoring report on progress towards the SDGs in an EU context ( 18 ) : ”Vuonna 2015 EU:ssa kulutettiin 350 miljoonaa tonnia kemikaaleja. Niistä 127 miljoonaa tonnia luokiteltiin vaaralliseksi ympäristölle ja 122 miljoonaa tonnia aineiksi, jotka saattavat vahingoittaa ihmisten terveyttä. Vaikka myrkyllisten kemikaalien kulutus on vähentynyt lyhyellä ja pitkällä aikavälillä, myrkyllisimpien kemikaalien osuus kemikaalien kokonaiskulutuksesta on säilynyt lähes ennallaan.” (Syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien tai lisääntymismyrkyllisten aineiden osuus kemikaalien kokonaiskulutuksesta EU:ssa oli 10,7 prosenttia vuonna 2004 ja 10,3 prosenttia vuonna 2015.)
2.4

ETSK toteaa kuitenkin myös, että pääsy konsulaatteihin on edelleen vaikeaa etenkin kolmansissa maissa, joissa useimmilla jäsenvaltioilla on edustusto vain pääkaupungissa. Näin ollen hakijoille koituu lisärasitteita (niin ajallisesti kuin rahallisesti) pitkästä matkasta konsulaattiin. ETSK onkin tyytyväinen ehdotukseen kumota ”hakemuksen henkilökohtaisen jättämisen” periaate ja kehottaa jäsenvaltioita tekemään tarvittavat mukautukset, jotta viisumihakemukset voi jättää verkossa. ETSK on lisäksi tyytyväinen kaikenlaisiin käyttöön otettuihin toimiin, joiden avulla viisumihakemukset voidaan jättää helpoimmalla ja nopeimmalla tavalla viisuminhakijan asuinpaikasta käsin, myös hyödyntämällä tarvittaessa laajemmin ulkoisia palveluntarjoajia ja parantamalla edustuspalveluja sekä lisäämällä EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustojen välistä yhteistyötä.
1.4

Komitean mielestä on erittäin tärkeää, että unioni ja maat, joiden kanssa se on tehnyt vapaakauppasopimuksen, tukevat tätä yhteistä sitoumusta, jonka tarkoituksena on edistää vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa dynaamisessa ja tulevaisuuteen suuntautuneessa yhteiskunnassa. Tavoitteena on edistää taloudellista toimintaa sekä yhteisiä arvoja ja ajatuksia, jotka mainitaan konkreettisesti vuoden 1986 Euroopan yhtenäisasiakirjassa ja vuoden 1992 tullikoodeksissa, jota on täydennetty unionin tullikoodeksilla (UTK) vuonna 2013. Kyseiset arvot sisältyvät ehdotuksena myös pitkän aikavälin talousarvioon 2012–2027 unionin tehokkaamman tulli- ja verotusyhteistyön edistämiseksi.
3.2

ETSK katsoo, että FinTech-toimintasuunnitelmalla on ratkaisevan tärkeä merkitys pääomamarkkinoiden syventämiseksi ja laajentamiseksi digitalisoinnin avulla ja näin myös pääomamarkkinaunionille, joka on tärkeä tavoite Euroopan unionille. Komitea katsoo lisäksi, että tämä toimintasuunnitelma voi olla olennaisen tärkeä tukiväline pk-yritysalan kannalta – pk-yritysten osuus kaikista yrityksistä EU:ssa on 99 prosenttia –, sillä se lisää niiden rahoitusmahdollisuuksia ja mahdollistaa näin, että ne voivat ottaa käyttöön entistä yksinkertaisempia ja helpommin ulottuvilla olevia ratkaisuja.
2.2.8

Komission kertomus tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista annetun asetuksen (EY) N:o 765/2008 ( 7 ) täytäntöönpanosta (ns. ”vaatimuksenmukaisuusasetus”) (COM(2017) 789 final). Sen tärkeimmät huomiot ovat seuraavat: a) Tarvitaan luotettavia ja päteviä vaatimustenmukaisuuden arviointilaitoksia, jotka hoitavat työnsä asianmukaisesti varmentaakseen, että tuotteet täyttävät tietyt standardit ennen niiden tarjoamista myyntiin. b) Tästä syystä EU on ottanut käyttöön vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointijärjestelmän. c) Komissio katsoo, että asetuksella (EY) N:o 765/2008 (8) luotu eurooppalaisen akkreditoinnin rakenne tuo lisäarvoa paitsi sisämarkkinoille myös kansainväliselle kaupalle. d) Kertomuksessa vahvistetaan, että eurooppalainen teollisuus ja vaatimustenmukaisuuden arviointiyhteisö kannattavat vahvasti akkreditointia. e) Haasteena on kuitenkin varmistaa, että koko akkreditointijärjestelmä pidetään uusimman kehityksen tasalla ja että sitä sovelletaan aina yhtä tiukasti. f) Kertomuksessa myös vahvistetaan, että yritykset ovat tietoisia vuosina 2013–2017 käyttöön otetun tuotteiden CE-merkinnän tärkeästä asemasta sisämarkkinoilla.
2.7

.eu-aluetunnus on yksi suurimmista kansainvälisistä aluetunnuksista. Komission mukaan rekisteröintejä on yli 3,8 miljoonaa. Se on neljänneksi suurin aluetunnus Euroopassa .de-, .uk- ja .nl-aluetunnusten jälkeen. Akkreditoituja rekisterinpitäjiä on yli 700 kaikkialla maailmassa. .eu-rekisteröintien määrä on kasvanut merkittävästi aluetunnuksen perustamisesta lähtien, mutta kahtena viime vuotena kasvu on alkanut tyrehtyä. Keskimääräinen uusimisaste (80 %) on yleistä keskiarvoa (70–75 %) korkeampi. Lisäksi mobiilisovellusten, hakukoneiden ja sosiaalisen median käyttäminen verkkosisältöön pääsemiseksi heikentää verkkotunnusten näkyvyyttä ja asettaa paineita perinteisille aluetunnuksille.
4.3

Myös aiemmin muiden ilmoitusten yhteydessä hyväksyttyyn sisältöön liittyviä näkökohtia voitaisiin tarkastella yksityiskohtaisemmin. Voitaisiin esimerkiksi laatia luetteloja laitonta sisältöä säilyttävistä verkkoalustoista ja myös niistä, jotka kehittävät virallisesti tunnustettuja parhaita käytänteitä, ja siten lisätä verkossa kilpailua maineesta ja luottamuksesta. Innovointi edistää investointeja tutkimus- ja kehitystyöhön sekä työntekijöiden valmiuksien vahvistamiseen, ja se on ratkaisevan tärkeää uusien ideoiden ja innovaatioiden tuottamiseksi. Laittoman sisällön havaitsemisessa, tunnistamisessa, poistamisessa ja uudelleenlataamisen estämisessä sovellettavissa menettelyissä on hyödynnettävä teknologista innovointia, kuten tietojenkäsittelyä ja koneälyä sekä automaattista havaitsemis- ja suodattamisteknologiaa, mutta viime kädessä on varmistettava, että ihmisten yksittäisissä päätöksissä ja toimissa kunnioitetaan perusoikeuksia ja demokraattisia arvoja. ETSK painottaa tässäkin yhteydessä, että on löydettävä tasapaino perusoikeuksien takaamisen ja laitonta sisältöä koskevien rajoitusten välillä, ja korostaa, että nykyisenlaisen automatisoidun suodatustekniikan käyttö uhkaa kaventaa kohtuuttomasti välittäjien liiketoimintavapautta, loppukäyttäjien oikeutta sananvapauteen sekä oikeutta henkilötietojen suojeluun. Alan toimijoita ei saisi pakottaa soveltamaan patenttiratkaisuja, kuten automaattisia uudelleenlataussuodattimia, ilman että tietotekniikan alalla toimivien pk-yritysten erityistarpeet otetaan huomioon. Automatisoidun suodatustekniikan nykyisten parhaiden käytänteiden perusteella on välttämätöntä soveltaa järjestelmällisesti periaatetta, jonka mukaan prosessissa tulee olla mukana ihminen. Tällaisessa järjestelmässä lopullisen päätöksen – jossa otetaan huomioon taustatekijät – tekee aina ihminen, kun on kyse suppeasta määrästä kiistanalaisia tapauksia. Näin toimitaan, jotta olisi epätodennäköisempää, että rikotaan sananvapautta koskevaa perusoikeutta. On todettava selvästi, että tekoälyn ei pidä korvata päätöksiä, joita ihmiset tekevät eettisen arvioinnin pohjalta.
1.2

Tilastoja on laadittu vuodesta 1980 (1), mutta alkuun ne olivat osittaisia ja yleisluonteisia. Vuonna 2003 annetulla uudella säädöksellä eli asetuksella (EY) N:o 91/2003 (nk. alkuperäinen säädös) tehtiin sisällöllisiä muutoksia ja täydennyksiä. Sen jälkeen jäsenvaltioiden on pitänyt asetettujen indikaattorien pohjalta kerätä ja toimittaa tavara- ja matkustajaliikenteestä tilastoja vuosittain, neljännesvuosittain tai viiden vuoden välein.
1.6

Komitea katsoo, että asetus (EY) N:o 1008/2008 on tarkistettava kattavasti. Koska asetus on alalle erittäin tärkeä, tarkistusprosessissa on otettava huomioon kaikilta sidosryhmiltä saatu palaute – kansalaisyhteiskunnan edustajat mukaan lukien – ja sen on mahdollistettava EU:n ilmailustrategiassa kaavaillun, EU:n siviili-ilmailun pitkän aikavälin vision toteutuminen. Edellyttäen, että komissio laatii kattavan analyysin ja että se vahvistetaan julkisessa kuulemismenettelyssä, olisi EU:n etujen mukaista, että nykyinen komissio ehdottaisi asetuksen (EY) N:o 1008/2008 tarkistamista.
2.1.2

Toinen vielä ratkaisematta oleva ongelma on kalastussatamien ja niissä sijaitsevien huutokauppahallien mukauttaminen sellaisten lajien myyntiin, jotka on perinteisesti heitetty pois ja jotka on nyt purettava aluksesta. Myös muuhun kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen pienten kalojen myynnin rajoittaminen aiheuttaa lisäongelmia, sillä monista EU:n satamista puuttuvat niin tarvittava infrastruktuuri kuin yritykset, jotka harjoittavat tämäntyyppisen raaka-aineen myyntiä.
4.1.2

ETSK muistuttaa, että jotta voidaan tunnustaa laajat valtuudet, jotka kansallisilla kilpailuviranomaisilla tulee olla käytettävissään tehtäviensä suorittamiseksi, on otettava käyttöön tutkimuksen kohteena olevien oikeuksia koskevia suojatoimia ja takeita, ja tämän on oltava sopusoinnussa SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan täysimääräisen täytäntöönpanon kanssa. Kansallisten kilpailuviranomaisten ja tarvittaessa kansallisten tuomioistuinten on varmistettava näiden takeiden täytäntöönpano. EU:n tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan syyttömyysolettama on unionin oikeuden yleinen periaate (perusoikeuskirjan 48 artiklan 1 kohta), jota jäsenvaltioiden on noudatettava soveltaessaan kilpailulainsäädäntöä (3). Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on puolestaan vahvistanut Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan (oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin) (4) soveltamisen ja ottanut kantaa komission legitimiteettiin (5) sekä kaksoisrangaistavuuden kieltoa koskevaan periaatteeseen (6) kilpailuoikeudellisissa menettelyissä.
2.11

Vaikka Eurooppa on kehityksessä jäljessä, komission tiedonannossa ei, yllättävää kyllä, viitata Euroopan tärkeimpiin kansainvälisiin kilpailijoihin. Ne ovat kuitenkin pääsyy siihen, miksi Euroopassa on kehitettävä kiireesti tuotosten ja toimintapolitiikkojen koordinointia. Yhdysvalloissa ja Kiinassa on asetettu hiljattain kansalliset tavoitteet hallitsevaan asemaan pääsemiseksi maailmantaloudessa ja tällaisen aseman varmistamiseksi. Yhdysvallat ja Kiina – ja niiden vanavedessä myös muut maat – varta vasten tukevat ja edistävät massadatan hyödyntämistä keinona vahvistaa omien yritystensä kilpailuetuja. Yhdysvalloissa Obaman hallinto omaksui hyvin selkeän näkökannan maan kolmanteen teolliseen vallankumoukseen, jota vastaa EU:ssa teollisuus 4.0 ja jonka pohjalta Yhdysvaltojen kilpailukykyä ja talousmahtia on lähdetty vahvistamaan. America first -strategia todennäköisesti voimistaa entisestään tätä toimintalinjaa. Massadatan kehittäminen on nähtävä tässä yhteydessä myös geopoliittisena tekijänä.
2.7

Nyt ehdotetun asetusmuutoksen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 ja 188 artikla. Jäsenvaltiot eivät voi omin toimin muuttaa yhteisyritykseen sovellettavaa oikeudellista kehystä, vaan siihen tarvitaan EU:ta. Tarkasteltavana olevan ehdotuksen tavoitteena on mukauttaa neuvoston asetuksen säännöksiä siten, että BIC:n jäsenillä on käytännössä mahdollisuus täyttää velvollisuutensa suorittaa rahoitusosuus. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Muutos oli pakko tehdä myös siitä syystä, että neuvoston asetusta ei voitu millään muotoa tulkita siten, että se sallisi rahoitusosuuden suorittamisen hanketasolla.
3.7

On syytä suhtautua kriittisesti siihen, että komissio ei ole esittänyt mahdollisuutta jakaa yksittäistä 7 tunnin jatkokoulutuspäivää osiin, vaan se on direktiiviehdotuksen mukaan edelleen pidettävä yhdenjaksoisena. Tämä on aito ongelma kuljettajien ja kuljetusalan yritysten kannalta. Töiden ja koulutuksen keskinäinen sovittaminen, oppimistulosten parantaminen sekä verkko-opiskelumahdollisuus edellyttävät lisää joustavuutta. Jatkokoulutuksen tavoitteiden saavuttamisessa olennaista on kokonaiskoulutusmäärä 35 tuntia, ei yksittäisen koulutuspäivän pituus. Tämä palvelisi myös REFIT-periaatteen mukaisia tavoitteita.
1.1

ETSK toteaa asianomaisia sidosryhmiä edustavia järjestöjä kuultuaan, että asetuksen (ETY) N:o 1101/89 (väliaikainen sisävesialusten romutusohjelma) sekä asetusten (EY) N:o 2888/2000 (Sveitsin aluetta koskevien tavarankuljetuslupien jakaminen) ja (EY) N:o 685/2001 (Bulgarian ja Romanian aluetta koskevat tavarankuljetusluvat ennen maiden EU-jäsenyyttä) kumoamista koskevaa komission ehdotusta voidaan pitää hyväksyttävänä.
2.1

ETSK on komission kanssa samaa mieltä siitä, että energiatehokkuuden asettaminen etusijalle on energiaunionin keskeinen tekijä, ja kyseinen periaate on tarkoitus panna täytäntöön tarkasteltavana olevalla komission ehdotuksella direktiivin muuttamiseksi. Edullisinta, puhtainta ja turvallisinta energiaa on energia, jota ei käytetä lainkaan. Energiatehokkuus on yksi kustannustehokkaimmista tavoista tukea siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja luoda kasvu-, työllisyys- ja investointimahdollisuuksia.
4.3

Vain muutamassa maassa, kuten Maltassa, Liettuassa, Belgiassa ja Alankomaissa, seuraavan sukupolven liityntäteknologialla (NGA) on jo lähes täysi kattavuus. Muualla NGA:n kattavuus on heikommin kehittynyttä. Osa niistä jäsenvaltioista, joiden infrastruktuurin kehitys on jäänyt jälkeen, on pystynyt loikkaamaan tiettyjen teknologiavaiheiden yli. Valokuitukaapeleiden asentaminen antaa niille etulyöntiaseman.
3.4.1

Työn tulevaisuus on tärkeä aihe, jolle on annettava keskeinen asema korkealaatuista koulutusta käsittelevässä poliittisessa keskustelussa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa. Lisäksi valtavat muutokset muuttavat työskentelytapoja. Sen tuloksena työmaailmalle on nykyään ominaista suuri ennakoimattomuus, joka kohdistuu sekä työntekijöihin että yrityksiin, huolimatta siitä, että uusia mahdollisuuksia avautuu innovaatioiden muuntamisessa työpaikoiksi. Vaikka digitaaliseen vallankumoukseen yhdistyy myös uusia myönteisiä mahdollisuuksia, sen aiheuttamat muutokset lisäävät ennakoimattomuuden ja monimutkaisuuden vaikutelmaa entisestään. Kuten Junckerin komission ensimmäisessä koulutuksen seurantakatsauksessa todetaan, ihmisten valmistaminen työmaailmaan on vain osa kokonaiskuvaa. Koulutuksella on yhtä tärkeä tehtävä paremman yhteiskunnan luomisessa. Nykyisin jopa kaikkein korkeimmin koulutetut työntekijät voivat menettää työpaikkansa. Vaikka yleissivistävä ja ammatillinen koulutus on ratkaisevan tärkeää, se ei enää sinänsä riitä varmistamaan hyvää, vakaata ja asianmukaisesti palkattua työtä. Näyttää myös siltä, että eriarvoisuudesta työmarkkinoilla on tullut ongelma, johon on puututtava asianmukaisesti.
2.2

Sen jälkeen kun Euroopan investointiohjelma esiteltiin marraskuussa 2014, luottamus talouteen ja kasvuun on osittain alkanut palata. Edelleen on silti 22 miljoonaa ihmistä työttömänä ja investointien määrä on 15 prosenttia alle vuoden 2008 tason. Kriisiä edeltävälle tasolle pääsemiseksi tarvittaisiin vuosittain 300 miljardin euron lisäinvestoinnit. Talous elpyy EU:ssa maltillisesti neljättä vuotta peräkkäin, ja bkt kasvoi 2 prosenttia vuonna 2015. Vaikka laajat investointihankkeet eivät voi tuottaa makrotaloudellisia vaikutuksia välittömästi, investointiohjelman kautta tapahtuneesta varauksettomasta sitoutumisesta on jo saatu konkreettisia tuloksia.
2.1

Eurooppa on valtava niemimaa, ja tämä maantieteellinen muoto antaa osviittaa siitä, miten tärkeitä meriliikennepalvelut, myös matkustajaliikenne, ovat. EU:n satamien kautta kulkee vuosittain yli 400 miljoonaa ihmistä, joista 120 miljoonaa matkustaa kotimaan reiteillä liikennöivillä matkustaja-aluksilla. Näin ollen on tärkeää taata mahdollisimman korkeat turvallisuusvaatimukset EU:n vesialueilla, sillä alusten turvallisuutta koskevalla lainsäädännöllä on huomattavia vaikutuksia erityisesti ympäristöön, työlainsäädäntöön, EU:n kansalaisten liikkuvuuteen ja matkustaja-alusten kaupankäynnin helpottamiseen, kun kaikkien matkustaja-alusten on täytettävä samat vaatimukset kaikkialla EU:ssa.
3.6

Lähes 50 prosentissa rakennuksista lämmityslaitteiden teho on alle 60 prosenttia, kun taas nykyistä teknologiatasoa vastaavien laitteiden tehokkuus on yli 90 prosenttia (tasoa, joka lainsäädännössä vaaditaan laitetta korvattaessa). Lisäksi eräissä osissa Eurooppaa kotitalouksien lämmityksellä (fossiiliset polttoaineet ja biomassa) on suuri vaikutus ilman saastumiseen. Huomattava osa lämmityslaitteista toimii kuitenkin hyvin teknistä käyttöikäänsä pidemmälle. Kustannuksilla on suuri merkitys laitteiden korvaamista harkittaessa, ja vaikka uusi laite maksaa aina hintansa takaisin, on vaikeaa löytää alkupääomaa etenkin siirryttäessä uusiutuvaan lämmönlähteeseen, kuten aurinkoenergiaan, maalämpöön tai lämpöpumppuihin. Tällä vuosisadalla teollisuus on säästänyt huomattavasti energiaa energiatehokkuuden avulla, mutta etenkin pk-yrityksillä on ongelmia parannusten priorisoinnissa ja rahoituksessa.
5.5

Ehdotusluonnos on laadittu ennen kuin Yhdistyneessä kuningaskunnassa äänestettiin Euroopan unionista eroamisen puolesta, ja tämänhetkisen oikeudellisen kannan mukaan EU:sta eroaminen tarkoittaisi myös Euratomista eroamista. Tällä on huomattavia strategisia vaikutuksia, erityisesti vuoden 2030 energiatavoitteiden kannalta, mutta myös tutkimuksen, sääntelyn, toimitusketjun ja turvallisuusalan yhteistyön kannalta. Asia on tämän vuoksi tunnustettava tässä ehdotusluonnoksessa, vaikka tarkkojen tulosten ennakoiminen tässä vaiheessa onkin ongelmallista.
5.1

”Sarjan viimeisillä ajoneuvoilla” tarkoitetaan menettelyä, jota tarvitaan sellaisten ajoneuvojen rekisteröimiseksi, jotka jäävät myymättä kaupallisista syistä ja joiden tyyppihyväksyntä on päättynyt uusien vaatimusten mukaiseksi päivittämistä koskevien teknisten esteiden vuoksi. Tämä menettely on jo käytettävissä, mutta jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus riippumattomaan toimintaan. ETSK suhtautuu erityisen myönteisesti ehdotukseen menettelyn yhdenmukaistamisesta EU:n tasolla, mutta ehdotetussa tekstissä annetaan edelleen jäsenvaltioille oikeus kieltäytyä menettelystä tai rajoittaa sitä. Vain aidosti EU:n laajuisella menettelyllä voidaan taata varmuus ja vakaus, joita tarvitaan ylläpitämään EU:n sisämarkkinoita.
2.12

ETSK on vahvasti sitä mieltä, että suuren yleisön on osallistuttava aktiivisesti EU:n politiikan muotoiluun, sillä kumppanuus, jossa EU:n koheesiopolitiikan puitteissa toteutettujen hankkeiden valmisteluun, toteutukseen ja jälkiarviointiin osallistuvat kaikki kumppanit, siten kuin ne on määritelty yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa, myötävaikuttaa suoraan Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) menestymiseen. Näin ollen ETSK katsoo, että uuteen rakenneuudistusten tukiohjelmaan olisi sisällyttävä tiukempia säännöksiä siitä, että työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskuntaan kuuluvat kumppanitahot on otettava mukaan poliittisten uudistusohjelmien suunnitteluun kaikilla tasoilla: jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla. Tämä auttaisi kaventamaan poliittisten päättäjien ja suuren yleisön välistä kuilua.
1.2

Komitea on myös yhtä mieltä siitä, että asetus on oikea säädösmuoto siirrettävyyden sääntelemiseksi, sillä kyseessä on rajatylittävä toiminta. Lisäksi komitea pitää loogisena, että määritellään oikeudellinen määräaika (vacatio legis), jonka jälkeen voimassa oleviin sopimuksiin sisältyvät siirrettävyyttä rajoittavat lausekkeet ovat täytäntöönpanokelvottomia. Komitea katsoo, että kuusi kuukautta on kohtuullinen määräaika, jonka puitteissa kyseessä olevien palvelujen tarjoajat voivat mukauttaa tarjontajärjestelmänsä uuden tilanteen mukaisiksi.
3.1

Kaikilla EU:n kansalaisilla on oikeus tuntea EU:n toimintapolitiikat, ymmärtää niitä ja myös vaikuttaa niihin. ETSK muistuttaa, että kumppanuudesta ei pitäisi tulla suljettua piiriä. Tapa, jolla kumppanuudet ovat yhteydessä ulkomaailmaan, on hyvin tärkeä. Avoimen julkishallinnon, joka viestii suuren yleisön ja kansalaisten intressejä edustavien organisaatioiden kanssa, tulisi olla kaupunkikehityksen keskeinen osatekijä. Koska strategisia tavoitteita ei ole mahdollista saavuttaa ilman paikallisten asukkaiden ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tukea, on tärkeää varmistaa avoimuus ja sidosryhmien tehokas osallistuminen kaupunkeja koskevan toimintaohjelman valmisteluun ja toteuttamiseen. Se, että toimintaan otetaan mukaan ihmiset, jotka haluavat osallistua, on paras keino varmistaa heidän tukensa saavutetuille tuloksille. ETSK ehdottaa, että esitetään kutsu organisaatioille, jotka saattavat haluta jakaa kokemuksiaan ja ajatuksiaan kaupunkeja koskevaan toimintaohjelmaan liittyvistä aiheista ja jotka voisivat osallistua joihinkin kumppanuuksien puitteissa järjestettäviin kokouksiin.
3.3.1

Asiakirjassa pidetään kiinni koko kriisin ajan noudatetusta lähestymistavasta siinä määrin, että tekstiä lukiessa vaikutelmana on, että sen on lukenut jo monia kertoja aiemmin. ETSK on itse asiassa jo useaan otteeseen ilmaissut kantansa samoista näkökohdista ja tehnyt komission ja jäsenvaltioiden ehdotuksista poikkeavia ehdotuksia. Siitä huolimatta edelleen väitetään ja annetaan ymmärtää esimerkiksi, että a) talous- ja rahaliitossa pysymisen ongelmassa on kyse ainoastaan ”taloudenpitoa” koskevien sääntöjen noudattamisesta, b) talouspoliittisessa ohjauksessa on kyse vain ”koordinoinnista”, c) euroalueen makrotaloudellisessa ja rahoituksellisessa kestävyydessä on kyse ainoastaan avoimuuteen liittyvästä ongelmasta ja d) työttömyyttä koskeva erittäin vakava ongelma voidaan ratkaista vain ”muodollisten” ehdotusten avulla, kuten on tehty jo vuosia. ETSK katsoo, että näiden ja muiden kysymysten kohdalla komission on käytettävä aloiteoikeuttaan täysimääräisesti ja nykyistä vakuuttavammin.