Virallinen lehti nro 096 E , 27/03/2001 s. 0301 - 0315



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi (komission esittämät) PERUSTELUT 1. Johdanto Komissio laati Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnöstä 14. maaliskuuta 2000 kertomuksen [1] toimenpiteistä, joilla EY:n perustamissopimuksen syrjäisimpiä alueita koskevan 299 artiklan 2 alakohta pannaan täytäntöön. Tämä kertomus on osoitettu neuvostolle ja Euroopan parlamentille, ja se on myös toimitettu alueiden komitealle ja talous- ja sosiaalikomitealle. Kesäkuussa Feirassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota esittelemään asiaankuuluvat ehdotukset. [1] KOM(2000)147 lopullinen. Kertomuksen mukaan komissio esittää vuonna 2000 kertomukset POSEI-ohjelmien maataloutta koskevien ohjelmalohkojen täytäntöönpanosta vuodesta 1992 lähtien kyseisillä alueilla sekä tarpeelliset neuvoston asetusten muutosehdotukset. Liitteenä olevat kolme asetusehdotusta koskevat näitä toimenpiteitä. 2. POSEI-ohjelmien maataloutta koskeva ohjelmalohko Neuvosto hyväksyi syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteitä koskevan erityisohjelman [2] (POSEI) Ranskan merentakaisten departementtien osalta vuonna 1989 ja Azorien ja Madeiran sekä Kanariansaarten osalta vuonna 1991. [2] POSEIDOM - päätös 89/687/ETY - EYVL L 399, 30.12.1989, s. 39. POSEIMA - päätös 91/315/ETY - EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10. POSEICAN - päätös 91/314/ETY - EYVL L 171, 29.6.1991, s. 5. Syrjäisimpien alueiden maataloustuotantoon sovelletaan täysimääräisesti yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) yhteisten markkinajärjestelyjen avulla sekä maataloutta koskevaa merkittävää ohjelmalohkoa neuvoston asetusten (ETY) N:o 3763/91 (POSEIDOM) [3], 1600/92 (POSEIMA) [4] ja 1601/92 (POSEICAN) [5] muodostamassa viitekehyksessä, jonka tarkoituksena on mukauttaa yhteisiä politiikkoja näiden alueiden erityispiirteiden huomioon ottamiseksi. [3] Neuvoston asetus (ETY) N:o 3763/91, EYVL L 356, 24.12.1991, s. 1. [4] Neuvoston asetus (ETY) N:o 1600/91, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 1. [5] Neuvoston asetus (ETY) N:o 1601/91, EYVL L 173, 27.6.1992, s. 13. POSEI-ohjelmien maataloutta koskevassa ohjelmalohkossa otetaan huomioon pysyvät haitat (erityinen pinnanmuodostus ja ilmasto, erittäin syrjäinen sijainti ja pieni tilakoko) sekä erityiset rajoitteet (suurtuotannon etujen puuttuminen, riippuvaisuus ja erittäin korkeat tuotantokustannukset). Ohjelmalohkon rahoitus (noin 200 miljoonaa euroa vuodessa) saadaan EMOTR:n tukiosastosta, ja siihen kuuluu pääasiassa kahdenlaisia toimenpiteitä: erityinen hankintajärjestelmä ja paikalliseen maataloustuotantoon kohdistuvia erityistoimenpiteitä. Ohjelmalohkoon sisältyy myös poikkeuksia eläinten ja kasvien terveyteen ja rakenteellisiin kysymyksiin liittyvistä toimenpiteistä sekä graafisen tunnuksen käyttö. 3. Yhteenveto POSEI-ohjelmien maataloutta koskevasta ohjelmalohkoista Ranskan, Portugalin ja Espanjan kansalliset viranomaiset toimittivat komissiolle näiden ohjelmien täytäntöönpanoa koskevat kertomukset ja neuvoston asetusten muutoksiin liittyvät pyynnöt. Komissio teetätti SEM 2000 -aloitteen osana ulkopuolisilla konsulteilla arviointikertomukset POSEIDOM-, POSEIMA- ja POSEICAN-ohjelmien maataloutta koskevasta ohjelmalohkosta. Niissä on tutkittu ohjelmissa asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja mahdollisia parannuksia tulevaisuutta varten. Komissio on arviointien pohjalta esittänyt yhteenvetoja (1992-1998) asetuksissa säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta ottaen huomioon saadun kokemuksen ja toteutettujen toimien vaikutukset. Toimenpiteillä voidaan yleisesti todeta olleen myönteisiä vaikutuksia. Erityisen hankintajärjestelmän tuloksia tarkasteltaessa voidaan todeta, että järjestelmän hallinnointiedellytykset ovat parantuneet, kun taseet ovat jossain määrin vakiintuneet paikallisten tarpeiden tasolle. Hankinnat näille alueille on taattu ja hinnat ovat alentuneet hankintalähteitä kilpailuttamalla. Toimenpiteellä on ollut myönteisiä vaikutuksia kyseisten alueiden talouskehitykselle. YMP:n uudistuksesta johtuneiden muutosten ja viimeisistä GATT-sopimuksista (Uruguayn kierros) johtuvien yhteisön sitoumusten sekä yhteisön ja maailmanmarkkinahintojen asteittaisen lähentymisen myötä pääasiassa viennissä sovellettaviin hintoihin perustuvat yksikkötuet yhteisön tuotteita hankittaessa ovat vähentyneet joidenkin tuotteiden, erityisesti viljan, osalta. Tilanteen johdosta on oltu huolestuneita siitä, saavutetaanko tuotantokustannusten alentamiseen liittyvä tavoite syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia lisäkustannuksia vähentämällä. Komissio on voimassa olevan sääntelyn rajoissa pyrkinyt vaikuttamaan näiden kansainvälisten muutosten vaikutuksiin. Analyyseistä käy ilmi, että yksi nykyisen järjestelmän heikkouksista on korvattavien lisäkustannusten määrän vahvistamisessa käytettävien objektiivisten kriteerien puuttuminen. Näin ollen hankintojen lisäkustannusten vaikutuksia on kohtuullistettu eri tavoin tuotteesta ja taloudellisesta tilanteesta riippuen. Paikallistuotantoa koskevia toimenpiteitä tarkasteltaessa voidaan todeta, että niillä on voitu vähentää joitakin tuotantokustannuksiin liittyviä rajoitteita. YMP:n mukaista tukea täydentävinä näillä toimenpiteillä on voitu parantaa paikallistuotannon laatua ja määrää. Toimenpiteiden tehokkuus riippuu alan rakenteesta ja sen valmiudesta hyödyntää tarjottuja mahdollisuuksia. Tuet olivat vielä tehokkaampia, kun ne mukautettiin paikallisiin olosuhteisiin ja ne olivat johdonmukaisia keskenään ja erityisen hankintajärjestelmän kanssa ja kun yhteisvaikutus YMP:n yleistukien kanssa voitiin hyödyntää tilanteeseen mukautettujen soveltamisedellytysten avulla. Liian raskaat tai monimutkaiset toimenpiteet (mm. hedelmiä ja vihanneksia koskeneet aloiteohjelmat) eivät onnistuneet. 4. Uudelleentarkastelun suuntaviivat Komissio aikoo konsolidoida ja mukauttaa säännöstöä, parantaa näitä alueita koskevaa maatalouskehystä rahoitusnäkymiin sisältyviä määrärahoja ylittämättä. Komissio siis toimii talousarvion rajoissa. Komission tarkoituksena on yksinkertaistaa näiden järjestelmien hallintoa ja lisätä niiden avoimuutta ja kustannustehokkuutta. Samalla on tarkoitus tehostaa seurantaa ja valvontaa. Erityisen hankintajärjestelmän logiikka säilyy ennallaan. Sen mukaan näille alueille pyritään tarjoamaan sellaiset hankintaedellytykset, joilla niiden tuotantokustannukset saadaan vastaamaan kustannuksia muualla unionissa ja joilla nämä maantieteellisesti ja taloudellisesti erityisessä asemassa olevat alueet pääsevät hyötymään yhtenäismarkkinoista, joihin ne kuuluvat erottamattomana osana. Ehdotuksissa tarkistetaan erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvien tuotteiden luetteloja. Erityisesti perinteisen karjankasvatuksen alijäämäisen tuotannon säilyttämisen tukemiseksi säädetään lisätuotantopanosten käyttöönotosta eläinten ruokinnassa (sinimailanen ja öljykakut). Järjestelmän hallinnon keventämiseksi toimivalta tämän luettelon tarkistamisessa ehdotetaan annettavaksi komissiolle ja hankintataseiden hallinnointia ehdotetaan yksinkertaistettavan. Erityisen hankintajärjestelmän tavoitteiden saavuttamiseen käytettäviin keinoihin ehdotetaan muutoksia, näiden alueiden hankintojen lisäkustannuksia ehdotetaan vähennettävän ja hintoja alennettavan hankintalähteitä kilpailuttamalla. Tarkoituksena on ottaa käyttöön periaate tuesta, jossa otetaan huomioon lähetyskustannukset muualta yhteisöstä näille syrjäisille alueille. Näin saadaan luotua vakautta ja selkeyttä tavoitteeseen, että nämä alueet pääsisivät hyötymään yhtenäismarkkinoiden eduista. Maataloustuotantoa koskevien toimenpiteiden osalta muutokset perustuvat kunkin alueen omien tarpeiden analyysiin. Komission tavoitteena on, että toimenpiteet kuvastavat paremmin yhteisesti sovittua näkemystä integroidusta kehityksestä. Ne maataloustuotantoa koskevat toimenpiteet, jotka ovat kokemuksen myötä osoittautuneet alueiden olosuhteisiin soveltumattomiksi (esim. nautaeläinten kasvatus ja maitoala Kanariansaarten ja Madeiran alijäämäisillä alueilla), muutetaan kannustavammiksi ja tehokkaammiksi. Varsinkin toimenpiteiden erityisiä tukikelpoisuusperiaatteita on muutettu. Nykyisiin toimenpiteisiin, kuten joidenkin tukitasojen tai tukikelpoisten määrien mukautuksiin, tehdään muutoksia (esim. tuotantotukea saavan maidontuotannon määrä Ranskan merentakaisilla alueilla). Naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1254/1999 liitteet on syytä muuttaa yhdenmukaisuuden vuoksi sekä POSEIMA- ja POSEICAN-ohjelmien saattamiseksi naudanliha-alalla Ranskan merentakaisilla alueilla voimassa olevaa järjestelmää vastaaviksi. Uusia toimenpiteitä otetaan käyttöön, jotta paikalliset erityispiirteet ja tarpeet voidaan POSEI-ohjelmien tavoitteita noudattaen ottaa huomioon erityisesti hedelmä- ja vihannesalalla Kanariansaarilla, Azoreilla ja Madeiralla. Tällä alalla on tehty päätelmiä paikallisen kaupan pitämisen tuista saaduista hyvistä kokemuksista. Tuotantoalojen rakennejärjestelyjen parantamiseen on pyritty käyttämällä monialaista lähestymistapaa alakohtaisesti tai yleisohjelmittain (toimialojen välisenä). Komissio esittää piakkoin ehdotuksen kiintiöiden takaisinostosta kiintiöiden ylittymisestä Azoreilla aiheutuvan ongelman ratkaisemiseksi. 5. Päätelmät Suunnitelluilla muutoksilla pyritään perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdan mukaisesti ottamaan paremmin huomioon näiden alueiden erityispiirteet. Muutokset koskevat kolmea neuvoston antamaa asetusta ja niiden perustana on perusasetuksen uuden 299 artiklan 2 kohta. Niistä ei aiheudu häiriöitä yhtenäismarkkinoiden toimintaan ja yhteisten politiikkojen harjoittamiseen. Näiden muutosten vaikutus talousarvioon voidaan kattaa pääasiassa Agenda 2000 -asiakirjaan sisältyneen YMP:n uudistuksen ja erityisesti hankintajärjestelmän (vilja, naudanliha ja maitotuotteet) odotettujen vaikutusten seurauksena saatavilla säästöillä. Näillä asetusehdotuksilla tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien, Kanariansaarten, Azorien ja Madeiran hyväksi uudistetaan voimassa olevia järjestelmiä. Poikkeukset liitetään entiseen tapaan samaan aluekohtaiseen asetukseen. Rakenteellisiin kysymyksiin liittyvät poikkeukset onkin koottu asetuksiin sisältyvään IV osastoon. Tässä osastossa on säännös, jonka teksti on sama kuin neuvostolle voimassa olevien asetusten (ETY) N:o 3763/91, 1600/92 ja 1601/92 muuttamisesta annetussa asetusehdotuksessa. Rakenteellisiin kysymyksiin liittyvät poikkeustoimenpiteet olisi hyväksyttävä kiireellisinä rakennepoliittisen ohjelmatyön tehokkaan täytäntöönpanon edellyttämät määräajat huomioon ottaen. Tästä syystä vaikuttaa välttämättömältä ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi voimassa olevaa järjestelmää muuttavan aikaisemman asetuksen, joka sisältää nämä poikkeustoimenpiteet, jotka liitetään myöhemmin muutoksina tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Ranskan merentakaisten departementtien, Kanariansaarten, Azorien ja Madeiran hyväksi annettaviin uudistettuihin asetuksiin. 2000/0314 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityistoimenpiteistä Azorien ja Madeiran hyväksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan sekä 299 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [6], [6] EYVL C ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [7], [7] EYVL C sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto hyväksyi 26 päivänä kesäkuuta 1991 tekemällään päätöksellä 91/315/ETY [8] Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia valinnaisia erityisiä toimenpiteitä koskevan ohjelman (POSEIMA), joka kuuluu osana yhteisön syrjäisimpiä alueita koskevaan politiikkaan. Ohjelmalla pyritään edistämään näiden alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja mahdollistamaan se, että ne hyötyvät yhtenäismarkkinoista, joihin ne kuuluvat erottamattomana osana, vaikka niiden tilanne objektiivisesti katsottuna on maantieteellisesti ja taloudellisesti poikkeava. Ohjelmassa otetaan huomioon YMP:n soveltaminen näillä alueilla ja siihen kuuluu sellaisten erityistoimenpiteiden säätäminen, joilla pyritään erityisesti parantamaan niiden maataloustuotteiden tuotantoon ja kaupan pitämiseen liittyviä edellytyksiä sekä vähentämään niiden poikkeuksellisesta maantieteellisestä sijainnista johtuvia vaikutuksia ja perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tunnustettuja rajoitteita. [8] EYVL L 171, 29.6.1991, s. 10. (2) Ihmisravinnoksi, jalostukseen ja maatalouden tuotantopanoksina käytettävien välttämättömien tuotteiden hankintalähteiden kannalta poikkeuksellisesta maantieteellisestä sijainnista johtuen kuljetuskustannukset ovat Madeiralla ja Azoreilla korkeat. Tämän lisäksi saaristoasemaan liittyvät objektiiviset tekijät aiheuttavat toimijoille ja tuottajille näillä saaristoalueilla lisärajoitteita, jotka haittaavat vakavasti heidän toimintaansa. Näitä haittoja voidaan vähentää alentamalla mainittujen välttämättömien tuotteiden hintoja. Näin ollen on aiheellista ottaa käyttöön erityinen hankintajärjestelmä saarten hankintojen varmistamiseksi ja näiden alueiden syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvien lisäkustannusten helpottamiseksi. (3) Tätä tarkoitusta varten on perustamissopimuksen 23 artiklasta poiketen syytä vapauttaa kyseisten tuotteiden tuonti kolmansista maista sovellettavista tuontitulleista (4) Jotta hintojen alentamista näillä alueilla sekä syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvien lisäkustannusten vähentämistä koskeva tavoite saavutettaisiin tehokkaasti ja samalla säilytettäisiin yhteisön tuotteiden kilpailukyky ja vältettäisiin perinteisten kauppavirtojen häiriintyminen, olisi myönnettävä tukia yhteisön tuotteiden hankintaan näillä saarilla. Näissä tuissa olisi otettava huomioon Madeiraan ja Azoreille suuntautuvien kuljetusten lisäkustannukset ja hinnat kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä sekä maatalouden tuotantopanosten tai jalostukseen tarkoitettujen tuotteiden osalta saaristoasemasta johtuvat lisäkustannukset. (5) Koska erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvat määrät rajoittuvat näiden alueiden hankintatarpeisiin, järjestelmä ei haittaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Erityisen hankintajärjestelmän taloudellisista hyödyistä ei lisäksi saa aiheutua kaupan vääristymiä kyseisten tuotteiden osalta. Tästä syystä näiden tuotteiden jälleenlähettäminen tai jälleenvienti Madeiralta ja Azoreilta ilman komission lupaa olisi kiellettävä. Jalostuksen osalta tätä kieltoa ei sovelleta myöskään perinteiseen vientiin ja perinteisiin lähetyksiin. (6) Erityisen hankintajärjestelmän taloudellisten hyötyjen on alennettava tuotantokustannuksia, ja niiden on siirryttävä loppukuluttajalle alhaisempina kuluttajahintoina. Tästä syystä niiden myöntämisen perusteena pitäisi käyttää sitä, että tuesta saatava hyöty tosiasiassa siirtyy eteenpäin. Lisäksi olisi otettava käyttöön tarvittavat valvontatoimenpiteet. (7) Hedelmien, vihannesten, syötävien juurten ja mukuloitten sekä elävien kukkien ja kasvien aloilla hehtaaritukijärjestelmä on osoittautunut soveltumattomaksi erityisesti menettelyjen raskauden ja monimutkaisuuden sekä ehdotettujen tukien rakenteen vuoksi. Olisi tehtävä johtopäätöksiä POSEIDOM-ohjelman uudistuksesta tällä alalla saaduista myönteisistä kokemuksista ja otettava käyttöön kaupan pitämistä ja jalostusta koskeva tuki Madeiran ja Azorien markkinoiden hankintoja varten. Tällä tuella on vahvistettava paikallistuotannon kilpailukykyä keskeisillä markkinoilla ulkomaiseen kilpailuun nähden, vastattava paremmin kuluttajien ja uusien jakelukanavien odotuksiin ja parannettava tilojen tuottavuutta sekä tuotteiden laatua. Lisäksi on tärkeää jatkaa näiden tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden kaupan pitämistä ja lisätä niiden arvostusta muualla yhteisössä. Näillä kahdella alueella voitaisiin tällä alalla tehdä taloustutkimuksen avulla rakenteellisia parannuksia. (8) Viininviljelyn, yleisimmän viljelymuodon, jatkuminen Madeiralla on taloudellisista ja ympäristösyistä välttämätöntä. Kotimaisen tuotannon tukemiseksi myönnetään määrätyillä alueilla tuotetun laatuviinin tuottamiseen suuntautuneille viinitarhoille kiinteämääräistä hehtaaritukea. Tuki on käytössä myös Azoreilla. (9) Kummallakaan alueella ei myöskään sovelleta pakollista ja vapaaehtoista tislausvelvoitetta eikä luopumispalkkioita. (10) Azorien ja Madeiran maataloustuottajia olisi rohkaistava tuottamaan laatutuotteita, ja näiden tuotteiden kaupan pitämistä olisi edistettävä. Yhteisön käyttöön ottaman graafisen tunnuksen käyttö voisi olla tässä hyödyksi. (11) Tätä tarkoitusta varten olisi poikettava joistakin yhteisen markkinajärjestelyn tuotantorajoituksia koskevista säännöksistä kehitysasteen ja muusta yhteisöstä täysin poikkeavien paikallisten tuotanto-olosuhteiden huomioon ottamiseksi. Tavoitteeseen voidaan pyrkiä täydentävällä tavalla rahoittamalla geneettisiä parannusohjelmia, joihin sisältyy puhdasrotuisten siitoseläinten osto, ostamalla paikallisiin oloihin paremmin soveltuvia kaupallisia rotuja ja myöntämällä emolehmä- ja teurastuspalkkion lisäosia. Paikallisen karjankasvatuksen kehittymistä odotettaessa olisi säädettävä lihotettavaksi tarkoitettujen urospuolisten eläinten hankinnasta väliaikaisesti vuotuisen enimmäismäärän rajoissa, jotta pyrkimystä edellä mainittuun tavoitteeseen ei vaarannettaisi. Arvio paikallisesta kulutustarpeesta vahvistetaan määräaikaisessa taseessa. Kiinteämääräisten vuotuisten määrärahojen avulla tuotannonalat voivat laatia ja ottaa käyttöön paikallisiin oloihin soveltuvia strategioita talouden kehittämiseen, alueiden tuotantokäytön suunnitteluun ja toimijoiden ammattimaisuuden lisäämiseen, jotta yhteisön tuki voidaan hyödyntää tehokkaasti. (12) Madeiralla meijereille myönnettävä tuki tuoreiden lehmänmaitotuotteiden kulutukseen ihmisravinnoksi ei ole ollut riittävä kotimaisten ja ulkomaisten hankintojen tasapainon säilyttämiseksi erityisesti siitä syystä, että alan kankeat rakenteet aiheuttavat vaikeuksia ja alalla on heikot valmiudet sopeutua uudenlaisiin yritysympäristöihin. Tästä syystä tuki on tarkoitus taseen avulla suunnata paikallistuotannon keräystukeen, johon liitetään lupa tuottaa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta iskukuumennettua maitoa, jotta paikallinen kulutustarve voidaan tyydyttää laajemmin. (13) Peruna-ala on Madeiralla elintärkeä sekä taloudellisesti että sosiaalisesti ja ympäristönäkökulmasta katsottuna. Erittäin korkeat tuotantokustannukset johtuvat tilojen pienestä koosta sekä tuotantopanosten kustannuksista. Jotta kotimaista tuotantoa voitaisiin tukea saaristoalueen kulutustottumusten täyttämiseksi, ihmisravinnoksi tarkoitettujen perunoiden viljelystä maksetaan erityistukea. (14) Tuotantoketjua sokeriruoko-sokeri-rommi koskevat tuet myönnetään sokeriruo'osta jalostettavien tuotteiden valmistukseen tarvittavan paikallisen sokeriruokotuotannon tukemiseen alueen perinteisten tuotantomenetelmien tarpeita vastaavasti. (15) Väkevien viinien valmistusta perinteisin menetelmin olisi jatkettava saarilla helpottamalla tiivistetyn rypäleen puristemehun ja viininvalmistuksesta peräisin olevan alkoholin ostoa muualta yhteisöstä sekä myöntämällä tukea näiden viinien vanhentamiseen. Tämän tuotteen laadun ja aitouden korostamiseksi toteutettujen toimien tukemiseksi sen kaupan pitämistä olisi tuettava. (16) Pajunkasvatukseen olisi Madeiralla annettava tukea, jotta tämä maataloustoimintaa merkittävästi täydentävä toiminta, joka mahdollistaa saaristoalueen epäsuotuisimmilla seuduilla sijaitsevien perheyritysten alkutuotannon käsityöläistoimet, voi jatkua. (17) Maidontuotanto ja nautaeläinten kasvatus muodostaa Azorien saaristoalueen maatalouden perustan, ja sen elintärkeä merkitys niin taloudellisesti kuin sosiaalisestikin erityisesti pientuottajille on otettava huomioon alalle myönnettävissä tuissa. Alan perinteisten elinkeinotoimintojen säilymisen varmistamiseksi on tarkoitus jatkaa emolehmäpalkkion lisäosan ja lypsylehmäpalkkion myöntämistä käytettävissä olevien paikallisten kiintiöiden mukaisten enimmäismäärien rajoissa. Olisi otettava käyttöön teurastuksen lisätuki, jonka avulla saadaan myytyä ylimääräiset urospuoliset nautaeläimet, joille ei löydy markkinoita saaristoalueella ja jotka on lähetettävä muualle yhteisöön, mistä aiheutuu alueen poikkeuksellisen maantieteellisen sijainnin vuoksi merkittäviä lisäkustannuksia. Kiinteämääräisten vuotuisten määrärahojen avulla tuotannonalat voivat laatia ja ottaa käyttöön paikallisiin oloihin soveltuvia strategioita talouden kehittämiseen, alueiden tuotantokäytön suunnitteluun ja toimijoiden ammattimaisuuden lisäämiseen, jotta yhteisön tuki voidaan hyödyntää tarkoituksenmukaisesti. (18) Azorien kasvinviljelyn osalta on otettava huomioon rajallinen viljelykelpoinen ala, tilojen pieni koko ja pirstaleisuus sekä laajaperäisen tuotannon vähäisyys, joista aiheutuu merkittäviä tuotantokustannuksia. Tämän tuotannon (juurikkaat, sikuri, peruna, tupakka, ananas, viini, tee jne.) säilyminen on elintärkeä vaihtoehto pääasiallisena tuotantoalana olevalle paikalliselle karjankasvatukselle. Tämän tuotannon säilymisen ja kehityksen varmistamiseksi on otettu käyttöön paikallisen jalostusteollisuuden tuki, ja sitä olisi jatkettava. (19) Madeiran tuotannon kasvinsuojelu kärsii erityisistä ilmasto-oloihin sekä tällä alueella tähän asti käytettyjen torjuntamenetelmien riittämättömyyteen liittyvistä vaikeuksista, ja siksi on tarpeen ottaa käyttöön haitallisten organismien torjuntaohjelmia ja määritellä yhteisön rahoitusosuus näiden ohjelmien toteutuksessa. (20) Joidenkin näillä alueilla sijaitsevien maatilojen tai jalostusta ja kaupan pitämistä harjoittavien yritysten rakenteet ovat selkeästi riittämättömät, mistä aiheutuu erityisiä vaikeuksia. Tästä syystä olisi joidenkin investointityyppien osalta voitava poiketa tiettyjen neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1257/1999 säädettyjen rakenteellisten tukien myöntämistä rajoittavista tai sen kieltävistä säännöksistä. (21) Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 29 artiklan 3 kohdassa metsätaloustuen myöntäminen rajoitetaan metsiin ja metsäaloihin, jotka ovat yksityisten omistajien tai heidän yhdistystensä tai kuntien tai kuntayhtymien omistuksissa. Suurin osa näillä alueilla sijaitsevista metsistä ja metsäaloista on muiden julkisviranomaisten kuin kuntien omistuksessa. Näin ollen on syytä säätää 29 artiklassa säädettyjen edellytysten lieventämisestä. (22) Komission pysyvään käytäntöön, jonka mukaan valtiontukia ei saa myöntää toimintatukina perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden tuotantoon, jalostukseen tai kaupan pitämiseen, voidaan myöntää poikkeus, jotta voidaan lieventää Madeiran ja Azorien maataloustuotannon erityisrajoitteita, jotka aiheutuvat syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta, viljelyalan vähäisyydestä, pinnanmuodostuksesta ja ilmasto-oloista sekä taloudellisesta riippuvaisuudesta pienestä määrästä tuotteita, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Tässä asetuksessa säädetään erityistoimenpiteistä Madeiran ja Azorien syrjäisestä sijainnista ja saariasemasta aiheutuvien ongelmien ratkaisemiseksi. I OSASTO Erityinen hankintajärjestelmä 2 artikla Otetaan käyttöön erityinen hankintajärjestelmä, joka koskee liitteissä I ja II lueteltuja ihmisravinnoksi, jalostukseen ja maatalouden tuotantopanoksina käytettäviä välttämättömiä maataloustuotteita Madeiralla ja Azoreilla. Liitteissä I ja II lueteltujen tuotteiden vuotuiset hankintatarpeet ilmaistaan määrällisesti arvioidussa taseessa. Paikallisille markkinoille, vientiin tai perinteisesti muualle yhteisöön lähetettäviksi tarkoitettuja tuotteita jalostavan tai pakkaavan teollisuuden tarpeista voidaan tehdä erillinen arvioitu tase. 3 artikla 1. Kolmansista maista peräisin olevista erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvista tuotteista, jotka tuodaan suoraan Azorien tai Madeiran alueelle, ei peritä tullia hankintataseessa määritettyjen määrien rajoissa. Tämän osaston soveltamiseksi muualla yhteisön tullialueella sisäisessä jalostuksessa tai tullivarastossa olleita tuotteita pidetään suoraan tuotuina. 2. Edellä 2 artiklan mukaisesti määritettävien tarpeiden tyydyttämisen takaamiseksi määrien, hinnan ja laadun osalta ja sen varmistamiseksi, että yhteisön toimittamien tuotteiden osuus säilyy, Azoreille ja Madeiralle myönnetään tukea interventiotoimenpiteiden osana julkisiin varastoihin varastoitujen tai yhteisön markkinoilla saatavissa olevien yhteisön tuotteiden hankintaa varten. Tuen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon Madeiraan ja Azoreille suuntautuvien kuljetusten lisäkustannukset ja hinnat kolmansiin maihin suuntatuvassa viennissä sekä maatalouden tuotantopanosten tai jalostukseen tarkoitettujen tuotteiden osalta saaristoasemasta johtuvat lisäkustannukset. 3. Tässä artiklassa säädetty järjestelmä pannaan täytäntöön ottaen huomioon erityisesti: -Azorien ja Madeiran erityistarpeet ja, kun kyseessä ovat jalostukseen tarkoitetut tuotteet tai maatalouden tuotantopanokset, tarkat laatuvaatimukset, -muun yhteisön kanssa käytävä perinteinen kauppa, -suunniteltujen tukien taloudelliset näkökohdat. 4. Tässä osastossa säädetyn hankintajärjestelmän soveltaminen edellyttää tuontitullista vapautuksesta tai, kun kyseessä on hankinta muualta yhteisöstä, myönnetystä tuesta johtuvan taloudellisen edun tosiasiallista siirtämistä loppukäyttäjälle. 5. Tässä osastossa käyttöönotettuun erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvia tuotteita ei voida jälleenviedä kolmansiin maihin eikä jälleenlähettää muualle yhteisöön ilman komission antamaa lupaa. Luvassa määritetään edellytykset, joihin kuuluvat erityisesti 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista tuotteista erityisen hankintajärjestelmän osana saatujen tukien palauttaminen tai 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden tuontitullien maksaminen. Kun kyseisiä tuotteita jalostetaan Azoreilla ja Madeiralla, edellä mainittua kieltoa ei sovelleta tästä jalostuksesta seurauksena olevien tuotteiden perinteiseen vientiin tai muualle yhteisöön suuntautuvaan perinteiseen lähettämiseen. Perinteisessä viennissä ei myönnetä vientitukea. 6. Tämän osaston soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Nämä säännöt koskevat erityisesti seuraavia seikkoja: -hankintaan muualta yhteisöstä myönnettyjen tukien määrän vahvistaminen, -erilliset säännökset, joilla varmistetaan myönnettyjen etujen tosiasiallinen siirtäminen loppukäyttäjälle, -tarvittaessa tuonti- tai toimitustodistusjärjestelmän käyttöönotto. Komissio laatii hankintataseet ensimmäisessä alakohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Se voi samaa menettelyä noudattaen tarkistaa kyseisiä taseita sekä liitteissä I ja II olevien tuotteiden luetteloa Azorien ja Madeiran tarpeiden kehityksen mukaan. Azorien raakasokerin hankinnassa tarpeet arvioidaan ottaen huomioon alueen sokerijuurikkaan tuotannon kehitys. Hankintajärjestelmään kuuluvat määrät määritetään siten, että Azoreilla vuosittain puhdistettavan sokerin kokonaismäärä on enintään 10 000 tonnia. Sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 [9] 9 artiklaa ei sovelleta Azoreilla. [9] EYVL L 252, 25.9.1999, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1527/2000, EYVL L 175, 14.7.2000, s. 59. II OSASTO Paikallistuotantoa koskevat tukitoimenpiteet I luku Molempien alueiden yhteiset toimenpiteet 1 jakso Karjankasvatus 4 artikla 1. Karjankasvatusalalla tukia myönnetään yhteisöstä peräisin olevien puhdasrotuisten tai kaupallisia rotuja olevien eläinten ja yhteisöstä peräisin olevien tuotteiden hankintaan Azoreille ja Madeiralle. 2. Myöntämisedellytyksissä on otettava huomioon erityisesti tuotannon aloittamiseen, karjan geneettiseen parantamiseen ja paikallisiin olosuhteisiin parhaiten soveltuvien rotujen hankintaan liittyvät tarpeet Azoreilla ja Madeiralla. Tuet maksetaan yhteisön sääntelyssä annetut vaatimukset täyttävien tavaroiden toimituksesta. 3. Tuet vahvistetaan ottaen huomioon seuraavat seikat: -Madeiran ja Azorien maantieteellisestä asemasta johtuva hankintatilanne ja erityisesti hankintakustannukset, -tuotteiden hinnat yhteisön markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, -tarvittaessa tuontitullien kantamatta jättäminen kolmansista maista peräisin olevalta tuonnilta, -suunniteltujen tukien taloudelliset näkökohdat. 4. Edellä 3 artiklan 4 ja 5 kohtaa sovelletaan 1 kohdan perusteella myönnettäviä tukia saaviin tavaroihin. 5. Luettelo tuotteista, 1 kohdassa tarkoitettujen tukien määrät sekä tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 2 jakso Hedelmät, vihannekset, kasvit ja kukat 5 artikla 1. Tukea myönnetään yhdistetyn nimikkeistön ryhmiin 6, 7 ja 8 kuuluville hedelmille, vihanneksille, syötäville juurille ja mukuloille, eläville kukille ja kasveille, sekä CN-koodiin 0902 kuuluvalle teelle, CN-koodiin 0409 00 kuuluvalle hunajalle ja CN-koodiin 0904 kuuluville pippuripaprikoille, jotka on korjattu tai tuotettu paikallisesti ja tarkoitettu yksinomaan kyseisten tuotantoalueiden markkinoiden elintarvikehuoltoon. Madeiralla tätä tukea ei myönnetä banaaneille. Tätä tukea myönnetään yhteisön sääntelyssä vahvistettujen yhteisten laatuvaatimusten mukaisille tuotteille tai tuotteille, jotka ovat hankintasopimuksiin sisältyvien vaatimusten mukaisia, jos vahvistettuja laatuvaatimuksia ei ole. Tuen myöntämisen edellytyksenä ovat yhtäältä hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 [10] 11, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettujen yksittäisten tuottajien tai tuottajaorganisaatioiden ja toisaalta jakelu- ja ravitsemusalan toimijoiden tai viranomaisten välillä yhdeksi tai useammaksi markkinointivuodeksi tehtävät hankintasopimukset. [10] EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999, EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Tuki maksetaan edellä mainituille tuottajille tai tuottajaorganisaatioille tuoteryhmille vuosittain vahvistettavien tuoteryhmäkohtaisten enimmäismäärien rajoissa. Tuen määrä vahvistetaan kiinteäksi kaikissa määritettävissä tuoteryhmissä erikseen suhteessa sopimuksenalaisten tuotteiden keskihintaan. Tuen määrä vaihtelee sen mukaan, onko tuensaaja asetuksen (EY) N:o 2200/96 11, 13 ja 14 artiklassa tarkoitettu tuottaja vai tuottajaorganisaatio. 2. Tätä artiklaa ei sovelleta ananaksen tuotantoon Azoreilla. 3. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tuoteryhmät ja tuen suuruus vahvistetaan samaa menettelyä noudattaen. 6 artikla 1. Tukea myönnetään 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin tuotteisiin kuuluvien tuoreiden tai jalostettujen tuotteiden kaupan pitämistä koskevien markkinointivuosisopimusten tekemiseen. Kummallakin alueella kyseinen tuki maksetaan tuote- ja vuosikohtaisesti enintään 3 000 tonnille. Sopimukset tehdään yhtäältä saarille sijoittautuneiden yksityisten tuottajien tai neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96 tarkoitettujen tuottajaorganisaatioiden tai -liittojen ja toisaalta muualle yhteisöön sijoittautuneiden luonnollisten tai oikeushenkilöiden välillä. 2. Tuki on 10 prosenttia määräpaikka-alueelle toimitetun kaupan pidetyn tuotannon arvosta. 3. Tuki myönnetään myyjälle, joka on tehnyt 1 kohdassa tarkoitetun sopimuksen muualle yhteisöön sijoittautuneen toimijan kanssa. 4. Kun yhteisyritykset, jotka kyseisten alueiden tuottajat, tuottajajärjestöt tai -liitot ja muualle yhteisön alueelle sijoittautuneet luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt ovat muodostaneet kyseisten alueiden tuotteiden kaupan pitämistä varten, toteuttavat 1 kohdassa säädetyt toimet ja kun osapuolet sitoutuvat jakamaan vähintään kolmen vuoden ajan yhteisyrityksen tavoitteen toteuttamiseksi tarpeelliset tiedot ja asiantuntemuksen, 2 kohdassa säädetty tuki korotetaan 13 prosenttiin vuosittain yhteisesti kaupan pidetyn tuotannon arvosta. 5. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 7 artikla 1. Yhteisö osallistuu kummallakin alueella enintään 100 000 eurolla tuoreiden ja jalostettujen, erityisesti trooppisten hedelmien ja vihannesten alaan liittyvän erittelevän ja tulevaisuudennäkymiä koskevan taloudellisen tutkimuksen rahoitukseen. Tutkimus sisältää alan taloudellisen ja teknisen arvion kullakin alueella. Siinä eritellään erityisesti hankintaan liittyviä tietoja, jalostuskustannuksia sekä tarkastellaan kehityksen ja myynnin edellytyksiä ja mahdollisuuksia alueellisella ja kansainvälisellä tasolla ottaen huomioon tiedot kilpailusta maailmanmarkkinoilla. 2. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 3 jakso Viini 8 artikla Viinin markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 [11] II osaston II luvun ja viinin yhteisestä markkinajärjestelystä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1493/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä erityisesti tuotantokyvyn osalta 31 päivänä toukokuuta 2000 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1227/2000 [12] III luvun säännöksiä ei sovelleta Azoreilla ja Madeiralla. [11] EYVL L 179, 14.7.1999, s. 1. [12] EYVL L 143, 16.6.2000, s. 1. 9 artikla 1. Kiinteää hehtaaritukea myönnetään sellaisten viiniköynnösten viljelyn ylläpitämiseen, joista tuotetaan määritetyllä alueella tuotettuja laatuviinejä (tma-laatuviinit) perinteisillä tuotantovyöhykkeillä. Tukea maksetaan aloille: a) joille on istutettu jäsenvaltioiden vahvistaman, asetuksen (EY) N:o 1493/1999 19 artiklassa tarkoitetun luokittelun mukaisia viiniköynnöslajikkeita, jotka sopivat niiden alueella tuotetun tma-laatuviinin valmistukseen, ja b) joiden hehtaarituotokset ovat pienempiä kuin jäsenvaltion vahvistamat enimmäismäärät ilmoitettuna rypäleiden, rypälemehun tai viinin määrinä asetuksen (EY) N:o 1493/1999 liitteessä VI olevan I kohdan edellytysten mukaisesti. 2. Vuotuinen tuki on 476,76 euroa hehtaarilta. Tuki myönnetään tuottajaryhmittymille tai -organisaatioille. Siirtymäkauden aikana tukea myönnetään kuitenkin myös yksittäisille tuottajille. Siirtymäkaudella kaikki tuet myönnetään Madeiran viini-instituutin ja Azorien viininviljelylautakunnan välityksellä 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistettavien edellytysten mukaisesti. 3. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan tarvittaessa 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 4 jakso Graafinen tunnus 10 artikla 1. Syrjäisimpiin alueisiin kuuluvien Madeiran ja Azorien tyypillisten maatalouden jalostettujen tai jalostamattomien laatutuotteiden tuntemuksen parantamiseksi ja kulutuksen lisäämiseksi on otettu käyttöön graafinen tunnus, jonka käyttöehdoista ammattialan järjestöt tekevät ehdotuksen. Portugalin viranomaisten on toimitettava kyseiset ehdotukset komission hyväksyttäviksi yhdessä lausunnon kanssa. Tunnuksen käyttöä valvoo julkinen viranomainen tai toimivaltaisten Portugalin viranomaisten hyväksymä laitos. 2. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan tarvittaessa 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. II luku Madeiran tuotteita koskevat tukitoimenpiteet 1 jakso Karjankasvatus ja maitotuotteet 11 artikla 1. Siihen asti, kunnes nuorten urospuolisten paikallisten nautaeläinten määrä on riittävä perinteisen lihantuotannon ylläpitämiseen, ja 12 artiklassa säädetyissä rajoissa: a) asetuksen (EY) N:o 1254/1999 30 artiklassa tarkoitettuja tulleja ei sovelleta saarille suuntautuvaan, kolmansista maista peräisin olevien saarilla lihotettaviksi ja kulutettaviksi tarkoitettujen nautaeläinten tuontiin; b) edellä a alakohdassa tarkoitettujen ja muualta yhteisöstä peräisin olevien eläinten hankintaan myönnetään tukea enintään 1 000 eläimelle; näiden eläinten on oltava ensisijaisesti tarkoitettu tuottajille, joiden lihottamista eläimistä vähintään 50 prosenttia on paikallista tuotantoa. Edellä 3 artiklan 4 ja 5 kohtaa sovelletaan tavaroihin, joita koskevat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuista toimenpiteistä hyötyvien eläinten määrät määritetään määräaikaisessa taseessa paikallisen tuotannon kehityksen huomioon ottamiseksi. Kyseiset määrät, 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun tuen määrä sekä tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, erityisesti lihotuskauden vähimmäispituus, vahvistetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 12 artikla 1. Jäljempänä 2 ja 3 kohdassa säädettyjä tukia myönnetään perinteisen toiminnan tukemiseksi ja naudanlihan tuotannon laadun parantamiseksi saarten kulutustarpeiden rajoissa, jotka arvioidaan määräaikaisessa taseessa. Tasetta laadittaessa otetaan huomioon myös 4 artiklan mukaisesti toimitetut siitoseläimet ja 11 artiklassa tarkoitettuun hankintajärjestelmään kuuluvat eläimet. 2. Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 11 artiklan mukaisesti tuottajille myönnetään teurastuspalkkion lisäosa teurastettua eläintä kohti. Lisäosa on 25 euroa eläintä kohti. 3. Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 6 artiklassa säädetyn emolehmien pidosta myönnettävän palkkion lisäosa maksetaan naudanlihan tuottajille. Lisäosa on 50 euroa tuottajan hakemuksen jättöpäivänä pitämää emolehmää kohti. 4. Säännöksiä, jotka koskevat a) asetuksen (EY) N:o 1254/1999 4 artiklassa säädettyä erityispalkkion perusosan alueellista enimmäismäärää, b) edellä mainitun asetuksen 6 artiklassa säädettyä tuottajakohtaista tilalla pidettävien eläinten enimmäismäärää emolehmäpalkkion perusosan osalta, c) mainitun asetuksen 11 artiklassa tarkoitettua kansallista enimmäismäärää teurastuspalkkion perusosan osalta, ei sovelleta Madeiralla erityispalkkion perusosaan, emolehmäpalkkioon eikä 2 ja 3 kohdassa säädettyihin lisäpalkkioihin. 5. Peruspalkkioita sekä 2 ja 3 kohdassa mainittuja lisäpalkkioita myönnetään vuosittain vastaavasti 2 000 urospuolisesta naudasta, 1 000 emolehmästä ja 2 500 teurastetusta eläimestä. 6. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Niihin sisältyy 1 kohdassa mainittujen taseiden laatiminen ja taseiden mahdolliset tarkistukset tarpeiden kehityksen perusteella, minkä lisäksi a) niissä säädetään urospuolisista naudoista maksettavan erityispalkkion osalta: -asetuksen (EY) N:o 1254/1999 4 artiklassa määritellyn alueellisen enimmäismäärän rajoissa niiden eläinten määrän "jäädyttämisestä", joista Madeiralla on myönnetty naudanlihan erityispalkkio vuonna 2000, -peruspalkkioiden myöntämisestä siten, että enimmäismäärä on 90 eläintä ikäluokkaa, kalenterivuotta ja tilaa kohti; b) emolehmäpalkkion osalta näissä yksityiskohtaisissa säännöissä: -vahvistetaan säännökset, joilla taataan tarvittavissa määrin niiden tuottajien oikeudet, joille on myönnetty palkkio asetuksen (EY) N:o 1254/1999 6 artiklan mukaisesti, -voidaan säätää erityisvarannon perustamisesta Madeiraa varten sekä oikeuksien jakoa tai uudelleenjakoa koskevista erityisedellytyksistä karjankasvatusalan tavoitteet huomioon ottaen; varannon suuruus määritetään 5 kohdassa vahvistetun enimmäismäärän ja vuodelle 2000 myönnettyjen palkkioiden lukumäärän mukaan; c) teurastuspalkkion osalta säädetään: -asetuksen (EY) N:o 2342/1999 38 artiklan 1 kohdassa määritellyn enimmäismäärän rajoissa niiden eläinten määrän "jäädyttämisestä", joista on myönnetty teurastuspalkkio vuonna 2000. Soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä voidaan säätää täydentävien palkkioiden myöntämistä koskevista lisäedellytyksistä. Komissio voi samaa menettelyä noudattaen tarkistaa 5 kohdassa tarkoitetut enimmäismäärät. 13 artikla Vuosina 2001-2005 myönnetään tuottajaryhmittymille tai -organisaatioille kiinteämääräiset kokonaismäärärahat karjankasvatusalan paikallisten tuotteiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevan kokonaistukiohjelman toteuttamiseksi Madeiralla. Ohjelma voi sisältää toimenpiteitä laadun ja hygienian parantamisen, kaupan pitämisen, tuotannonalojen rakennejärjestelyjen, tuotannon ja kaupan pitämisen rakenteiden järkiperäistämisen ryhmäostojen avulla ja teknisen avun hyödyntämisen kannustamiseksi. Ohjelma suunnitellaan ja toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltion nimeämien toimivaltaisten viranomaisten ja kyseisillä elinkeinoaloilla edustavimpien tuottajajärjestöjen tai -organisaatioiden välillä. Siihen ei saa sisältyä sellaisen tuen myöntämistä, joka täydentää tämän asetuksen mukaisesti tuottajille suoraan maksettavia tuottajakohtaisia palkkioita karjankasvatusalalla. Portugalin viranomaisten on esitettävä vuosittain kertomus ohjelman täytäntöönpanosta. Yksityiskohtaiset säännöt tämän artiklan soveltamisesta, toimet ja tukien määrä vahvistetaan ja niitä voidaan tarkistaa 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 14 artikla 1. Jäljempänä 2 ja 3 kohdassa säädettyä tukea myönnetään perinteisen toiminnan tukemiseksi ja lehmänmaidon tuotannon parantamiseksi laadullisesti Madeiran määräaikaisessa taseessa arvioitujen kulutustarpeiden rajoissa. Tasetta laadittaessa otetaan huomioon 2 artiklassa tarkoitettuun hankintajärjestelmään kuuluvat maitotuotteet. 2. Tukea myönnetään paikallisesti tuotettavien tuoreiden lehmänmaitotuotteiden ihmisravinnoksi käyttöä varten saarten kulutustarpeiden rajoissa, jotka arvioidaan määräajoin. Tuen määrä on 12 euroa 100 kilogrammalta täysmaitoa, joka on toimitettu meijeriin edellä tarkoitettujen tuotteiden säännöllisen myynnin takaamiseksi paikallisilla markkinoilla. Tuki maksetaan meijereille. 3. Kulutukseen tarkoitettua maitoa koskevan asetuksen (EY) N:o 2597/97 2 ja 3 artiklan säännöksistä poiketen ja paikallisten kulutustarpeiden rajoissa Madeiralle annetaan lupa tuottaa iskukuumennettua maitoa yhteisön alkuperää olevasta maitojauheesta. Tämä tuote on tarkoitettu ainoastaan paikalliseen kulutukseen. 4. Komissio tarkistaa 2 kohdassa tarkoitetun tuen ja antaa tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Yksityiskohtaisissa säännöissä määritetään erityisesti paikallisesti tuotetun tuoreen maidon määrä, joka on käytettävä 3 kohdassa tarkoitetun iskukuumennetun maidon tuottamiseen, ja annetaan tarvittavat säännökset paikallisesti tuotetun maidon keräyksen ja myynnin varmistamiseksi. 2 jakso Perunat 15 artikla 1. Hehtaaritukea myönnetään CN-koodeihin 0701 90 51, 0701 90 59 ja 0701 90 90 kuuluvien ihmisravinnoksi tarkoitettujen perunoiden viljelyyn. Vuotuinen tuki on 596 euroa hehtaarilta. Tukea maksetaan vuosittain enintään 2 000 hehtaarin istutetulle ja korjatulle alalle. 2. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 3 jakso Sokeriruoko-sokeri-rommi -tuotantoketju 16 artikla 1. Sokeriruo'on viljelijöille myönnetään vuosittain kiinteämääräistä hehtaaritukea. 2. Tuki on 500 euroa istutetulta ja korjatulta hehtaarialalta. Tukea maksetaan enintään 100 hehtaarille. 17 artikla 1. Tukea myönnetään jalostettaessa Madeirassa tuotettu sokeriruoko suoraan sokerisiirapiksi (Mel de cana) tai maatalousrommiksi, sellaisena kuin se määritellään tislattujen alkoholijuomien määritelmää, kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 29 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1576/89 [13] 1 artiklan 4 kohdan a alakohdassa. [13] EYVL L 160, 12.6.1989, s. 1. Tuki maksetaan tapauksen mukaan sokerisiirapin valmistajalle tai tislaajalle sillä edellytyksellä, että sokeriruo'on tuottajalle on maksettu määritettävä vähimmäishinta. 2. Tukea myönnetään enintään 250 tonnin sokerisiirapin vuosituotannolle ja enintään 2 500 hehtolitralle alkoholipitoisuudeltaan 71,8° olevalle maatalousrommin vuosituotannolle. 18 artikla Edellä 16 ja 17 artiklassa säädettyjen tukien määrät, tuottajalle maksettava vähimmäishinta sekä mainittujen artiklojen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 4 jakso Viini 19 artikla 1. Tässä artiklassa säädettyjä tukia myönnetään Madeiran väkevien viinien valmistuksen tukemiseksi kyseisen alueen perinteisiä menetelmiä vastaavien tarpeiden rajoissa. 2. Tukea myönnetään kyseisten väkevien viinien viiniyttämisessä makeuttamiseen käytettäväksi tarkoitetun puhdistetun tiivistetyn rypälemehun ostamiseen muualta yhteisöstä. 3. Viiniä tislaamalla saadun alkoholin ostoon myönnetään tukea. Tämän erityismyynnin edellytykset vahvistetaan siten, etteivät yhteisön alkoholin ja alkoholijuomien markkinat häiriinny. 4. Tukien määrät vahvistetaan ottaen huomioon seuraavat näkökohdat: a) Madeiran maantieteellisestä asemasta johtuva hankintatilanne ja erityisesti hankintakustannukset, b) tuotteiden hinnat yhteisön markkinoilla ja maailmanmarkkinoilla, c) suunnitellun tuen taloudelliset näkökohdat. Tukea ei myönnetä rypälemehujen eikä viiniä tislaamalla saadun alkoholin vientiin Madeiralta. 5. Tukea myönnetään Madeiran väkevien viinien vanhentamiseen enintään 20 000 hehtolitralle vuosittain. Kyseinen tuki maksetaan väkeville viineille, joita on vanhennettu vähintään viisi vuotta. Se maksetaan kullekin erälle kolmena markkinointivuonna. Päivittäinen tuki on 0,040 euroa hehtolitralta. 6. Madeiran viinin lähettämiseen yhteisön markkinoille ja kaupan pitämiseen yhteisön markkinoilla myönnetään väliaikaisesti vuosittaista tukea. Vuosittainen tuki on 0,2 euroa pullolta 2,5 miljoonan pullon rajoissa. 7. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 5 jakso Paju 20 artikla 1. Pajun viljelijöille myönnetään vuosittain kiinteämääräistä hehtaaritukea. 2. Tuki on 250 euroa istutetulta ja korjatulta hehtaarialalta 200 hehtaarin määrän rajoissa. 3 Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. III luku Azorien tuotteita koskevat tukitoimenpiteet 1 jakso Karjankasvatus ja maitotuotteet 21 artikla 1. Tässä artiklassa säädettyjä tukia myönnetään Azoreille välttämättömän perinteisen taloudellisen toiminnan tukemiseksi naudanliha- ja maitoalalla. 2. Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 11 artiklan mukaisesti tuottajille myönnetään teurastuspalkkion lisäosa teurastettua eläintä kohti. Lisäosa on 25 euroa eläintä kohti. 3. Asetuksen (EY) N:o 1254/1999 6 artiklassa säädetyn emolehmien pidosta myönnettävän palkkion lisäosa maksetaan naudanlihan tuottajille. Lisäosa on 50 euroa tuottajan hakemuksen jättöpäivänä pitämää emolehmää kohti. 4. Säännöksiä, jotka koskevat a) asetuksen (EY) N:o 1254/1999 4 artiklassa säädettyä erityispalkkion perusosan alueellista enimmäismäärää, b) mainitun asetuksen 11 artiklassa tarkoitettua kansallista enimmäismäärää teurastuspalkkion perusosan osalta, ei sovelleta Azoreilla erityispalkkion perusosaan, teurastuspalkkioon eikä 2 ja 3 kohdassa säädettyyn lisäpalkkioon. 5. Peruspalkkioita ja edellä 2 ja 3 kohdassa mainittuja lisäpalkkioita myönnetään vuosittain vastaavasti 40 000 urospuolisesta naudasta, 11 000 emolehmästä ja 33 000 teurastetusta eläimestä. 6. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Ne koskevat 1 kohdassa mainittujen taseiden vahvistamista sekä taseisiin hankintatarpeiden arvioinnin takia mahdollisesti tehtäviä tarkistuksia ja: a) niissä säädetään urospuolisista naudoista maksettavan erityispalkkion osalta: -asetuksen (EY) N:o 1254/1999 4 artiklassa määritellyn alueellisen enimmäismäärän rajoissa niiden eläinten määrän "jäädyttämisestä", joista Azoreilla on myönnetty naudanlihan erityispalkkio vuonna 2000, b) teurastuspalkkion osalta säädetään: -asetuksen (EY) N:o 2342/1999 38 artiklan 5 kohdassa määritellyn enimmäismäärän rajoissa niiden eläinten määrän "jäädyttämisestä", joista on myönnetty teurastuspalkkio vuonna 2000. Soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä voidaan säätää täydentävien palkkioiden myöntämistä koskevista lisäedellytyksistä. Komissio voi samaa menettelyä noudattaen tarkistaa 5 kohdassa tarkoitettuja enimmäismääriä. 7. Lypsylehmien pidosta myönnetään erityispalkkio enintään 78 000 eläimelle. Kyseinen palkkio maksetaan karjankasvattajalle. Sen määrä on 80 euroa karjankasvattajan hallussa hakemuksen jättöpäivänä olevaa lehmää kohti. 8. Tukea myönnetään seuraavien perinteisesti valmistettujen juustojen yksityiseen varastointiin: -St Jorge, jonka ikä on vähintään kolme kuukautta, -Ilba, jonka ikä on vähintään 45 päivää. Tuen määrä vahvistetaan 8 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 9. Otetaan käyttöön tuki Azoreilla syntyneiden nuorten urospuolisten nautaeläinten muille yhteisön alueille myyntiä varten. Tuki, joka on 40 euroa lähetettyä eläintä kohti, myönnetään enintään 20 000 eläimestä tuottajille, jotka ovat kasvattaneet näitä eläimiä vähintään kolmen kuukauden ajan ennen lähetystä. 10. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan tapauksen mukaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 22 artikla Vuosina 2001-2005 myönnetään tuottajaryhmittymille tai -organisaatioille kiinteämääräiset kokonaismäärärahat karjankasvatusalan paikallisten tuotteiden tuotantoa ja kaupan pitämistä koskevan kokonaistukiohjelman toteuttamiseksi Kanariansaarilla. Tämä ohjelma voi sisältää toimenpiteitä laadun ja hygienian parantamisen, laatutuotteiden kaupan pitämisen, tuotannonalojen rakennejärjestelyjen, tuotannon ja kaupan pitämisen rakenteiden järkiperäistämisen ryhmäostojen avulla ja teknisen avun hyödyntämisen kannustamiseksi. Ohjelma suunnitellaan ja toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltion nimeämien toimivaltaisten viranomaisten ja kyseisillä elinkeinoaloilla edustavimpien tuottajajärjestöjen tai -organisaatioiden välillä. Siihen ei saa sisältyä sellaisen tuen myöntämistä, joka täydentää tämän asetuksen mukaisesti tuottajille suoraan maksettavia tuottajakohtaisia palkkioita karjankasvatusalalla. Portugalin viranomaisten on esitettävä vuosittain kertomus ohjelman täytäntöönpanosta. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan tapauksen mukaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 2 jakso Ananas 23 artikla Tukea myönnetään CN-koodiin 0804 30 00 kuuluvien ananasten tuotantoon vuosittain 2 000 tonnin enimmäismäärän rajoissa. Tuki on 1,20 euroa kilogrammalta. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 3 jakso Sokeri 24 artikla 1. Kiinteää hehtaaritukea myönnetään sokerijuurikkaan tuotannon kehittämiseen 10 000 tonnin valkoisen sokerin vuosituotantoa vastaavan alan rajoissa. Tuki on 600 euroa kylvetyltä ja korjatulta hehtaarialalta. 2. Azoreilla korjattujen juurikkaiden jalostamiseen valkoiseksi sokeriksi myönnetään erityistukea 10 000 tonnin puhdistetun sokerin vuosittaisen kokonaistuotannon rajoissa. Tuki on 27 euroa 100 kilogrammalta puhdistettua sokeria. Sitä voidaan tarkistaa 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 3. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 4 jakso Tupakka 25 artikla 1. Raakatupakka-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2075/92 [14] I osastossa säädettyä palkkiota täydentävä palkkio myönnetään Burley P. -lajikkeen lehtitupakan tuotantoa varten 250 tonnin määrän rajoissa. Täydentävä palkkio on 0,20 euroa kilogrammalta lehtitupakkaa. [14] EYVL L 215, 30.7.1992, s. 70. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1336/2000, EYVL L 154, 27.6.2000, s. 2. Asetuksen (EY) N:o 2848/98 palkkiojärjestelmän soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä sovelletaan täydentävään palkkioon, jollei tämän artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen annetuista erityisistä poikkeuksista muuta johdu. 2. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 5 jakso Siemenperunat, sikuri ja tee 26 artikla 1. Tukea myönnetään CN-koodiin ex 0701 10 00 kuuluvien siemenperunoiden tuotantoon 200 hehtaarin alan rajoissa. Tuki on 500 euroa hehtaarilta. 2. Tukea myönnetään CN-koodiin 1212 99 10 kuuluvan sikurin tuotantoon enintään 400 hehtaarin alan rajoissa. Tuki on 500 euroa hehtaarilta. 3. Tukea myönnetään markkinointivuosisopimusten tekemiseksi 1 kohdassa tarkoitettujen perunoiden kaupan pitämisestä 6 artiklassa määritellyin edellytyksin. 4. Teen viljelyyn myönnetään hehtaaritukea. Vuotuinen tuki on 500 euroa korjatulta hehtaarialalta. Tukea maksetaan enintään 200 hehtaarille. 5. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. III OSASTO Kasvien terveyttä koskevat toimenpiteet 27 artikla 1. Toimivaltaiset viranomaiset esittävät komissiolle kasveille ja kasvituotteille vahingollisten organismien torjuntaan tarkoitetut ohjelmat. Kyseisissä ohjelmissa täsmennetään erityisesti asetetut tavoitteet, toteutettavat toimet, niiden kesto ja kustannukset. Tämän artiklan mukaisesti esitetyt ohjelmat eivät koske banaanien suojelua. 2. Yhteisö osallistuu kyseisten ohjelmien rahoitukseen alueen tilannetta koskevan teknisen selvityksen perusteella. 3. Yhteisön rahoitusosuus sekä tuen määrä päätetään direktiivin 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. Yhteisön rahoitukseen oikeutetut toimenpiteet määritellään samaa menettelyä noudattaen. 4. Rahoitusosuus voi kattaa enintään 75 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Maksu suoritetaan toimivaltaisten viranomaisten toimittaman asiakirja-aineiston perusteella. Tarvittaessa komissio voi järjestää tiedusteluja, jotka kasvien ja kasvituotteiden haitallisten organismien jäsenvaltioihin kulkeutumisen estämiseen liittyvistä suojatoimenpiteistä 8 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/29/EY [15] 21 artiklassa tarkoitetut asiantuntijat suorittavat sen lukuun. [15] EYVL L 169, 10.7.2000, s. 1. IV OSASTO Rakenteellisiin kysymyksiin liittyvät poikkeustoimenpiteet 28 artikla 1. Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 7 artiklasta poiketen tuen kokonaisarvoksi, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukikelpoisten investointien määrästä, vahvistetaan enintään 75 prosenttia niiden investointien osalta, joilla tähdätään erityisesti tuotannon monipuolistamiseen, uudelleenjärjestelyihin tai kestävään maatalouteen suuntautumiseen taloudelliselta kooltaan erittäin pienillä maatiloilla, jotka määritetään neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 [16] 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa ohjelmatyön täydennyksessä. [16] EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. 2. Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 28 artiklan 2 kohdasta poiketen tuen kokonaisarvoksi, joka ilmaistaan prosenttiosuutena tukikelpoisten investointien määrästä, vahvistetaan enintään 65 prosenttia niiden investointien osalta, jotka suunnataan pääasiassa paikallisia maataloustuotteita jalostaviin ja kaupan pitäviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa ohjelmatyön täydennyksessä määritettävillä aloilla. 3. Asetuksen (EY) N:o 1257/1999 29 artiklan 3 kohdassa säädettyä rajoitusta ei sovelleta Azorien ja Madeiran alueella sijaitseviin metsiin ja metsäaloihin. 4. Tämän artiklan mukaisesti suunniteltavat toimenpiteet kuvataan näitä alueita koskevissa, asetuksen (EY) N:o 1260/1999 18 artiklassa tarkoitetuissa toimenpideohjelmissa. V OSASTO Yleiset ja loppusäännökset 29 artikla 1. Komissiota avustaa vilja-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 30 päivänä kesäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1766/92 [17] 22 artiklassa perustettu viljan hallintokomitea tai kyseisten tuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetuissa asetuksissa perustetut hallintokomiteat. [17] EYVL L 181, 1.1.1992, s. 21. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1666/2000, EYVL L 193, 29.7.2000, s. 1. Asetuksen (ETY) N:o 827/68 soveltamisalaan kuuluvien maataloustuotteiden sekä niiden tuotteiden, jotka eivät kuulu minkään yhteisen markkinajärjestelyn soveltamisalaan, osalta komissiota avustaa humala-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 26 päivänä heinäkuuta 1971 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1696/71 [18] 20 artiklassa perustettu humalan hallintokomitea. [18] EYVL L 175, 4.8.1971, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 191/2000, EYVL L 23, 28.1.2000, s. 4. Graafisen tunnuksen ja muiden tässä asetuksessa säädettyjen tapausten osalta komissiota avustaa hedelmä- ja vihannesalan yhteisestä markkinajärjestelystä 28 päivänä lokakuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2200/96 [19] perustettu tuoreiden hedelmien ja vihannesten hallintokomitea. [19] EYVL L 297, 21.11.1996, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1257/1999, EYVL L 160, 26.6.1999, s. 80. Asetuksen III osaston täytäntöönpanemiseksi komissiota avustaa pysyvän kasvinsuojelukomitean perustamisesta 23 päivänä marraskuuta 1976 tehdyssä neuvoston päätöksessä 76/894/ETY [20] perustettu pysyvä kasvinsuojelukomitea. [20] EYVL L 340, 9.12.1976, s. 25. Asetuksen IV osaston täytäntöönpanemiseksi komissiota avustaa rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoton asetuksen (EY) N:o 1260/1999 [21] 50 artiklassa perustettu maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen komitea. [21] EYVL L 161, 26.6.1999, s. 1. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/486/EY [22] 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta. [22] EYVL L184, 17.7.1999, s. 23. Asetuksen III osaston osalta sovelletaan kuitenkin direktiivin 2000/29/EY 18 artiklassa säädettyä menettelyä. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on yksi kuukausi. 30 artikla Komissio voi hyväksyä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvien maataloustuotteiden, joihin sovelletaan mainitun perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan määräyksiä, tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen aloilla toimintatukia, joilla pyritään vähentämään Azorien ja Madeiran syrjäisestä sijainnista ja saaristoasemasta johtuvia maataloustuotannon erityisrajoitteita. 31 artikla Edellä 28 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä lukuun ottamatta tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1258/1999 [23] 2 artiklan 2 kohdan mukaisia maatalousmarkkinoiden vakauttamiseen tarkoitettuja interventioita. [23] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 103. 32 artikla Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet tämän asetuksen noudattamisen varmistamiseksi erityisesti valvontatoimenpiteiden ja hallinnollisten seuraamusten osalta ja ilmoitettava niistä komissiolle. Tämän artiklan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 29 artiklan 2 kohdassa vahvistettua menettelyä noudattaen. 33 artikla 1. Portugalin on esitettävä komissiolle vuosikertomus tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden täytäntöönpanosta. 2. Järjestelmän viidennen soveltamisvuoden päättyessä komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisen kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettujen toimien vaikutuksesta. 34 artikla Kumotaan asetus (EY) N:o 1600/92. Viittauksia asetukseen (ETY) N:o 1600/92 pidetään viittauksina tähän asetukseen, ja ne luetaan liitteessä III olevan vastaavuustaulukon mukaisesti. 35 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I Luettelo 3 artiklassa säädettyyn AZORIEN ALUEEN erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvista tuotteista >TAULUKON PAIKKA> LIITE II Luettelo 3 artiklassa säädettyyn MADEIRAN ALUEEN erityiseen hankintajärjestelmään kuuluvista tuotteista >TAULUKON PAIKKA> LIITE III Vastaavuustaulukko Asetus (ETY) N:o 1600/92 // Tämä asetus 1 artikla // 1 artikla 2 artikla // 2 artikla 3 artiklan 1 kohta // 3 artiklan 1 kohdan 1 alakohta // 3 artiklan 1 kohdan 2 alakohta 3 artiklan 2 kohta // 3 artiklan 2 kohta 3 artiklan 3 kohta // 3 artiklan 3 kohta 3 artiklan 4 kohta // 3 artiklan 6 kohta 4 artikla // 4 artikla 5 artikla // 11 artikla 6 artikla // Poistettu 7 artikla // 3 artiklan 4 kohta 8 artiklan 1 kohta // 3 artiklan 5 kohdan 1 alakohta // 3 artiklan 5 kohdan 2 alakohta 8 artiklan 2 kohta // 3 artiklan 5 kohdan 3 alakohta 9 artikla // 3 artiklan 5 kohdan 3 alakohta 10 artikla // 3 artiklan 6 kohta 11 artikla // 5 artikla 12 artikla // 6 artikla 13 artikla // 7 artikla 14 artiklan 1 kohta // 12 artiklan 1 kohta 14 artiklan 2 kohta // Poistettu 14 artiklan 3 kohta // 12 artiklan 2 kohta // 12 artiklan 3 kohta // 12 artiklan 4 kohta // 12 artiklan 5 kohdan 1 alakohta 14 artiklan 4 kohta // 12 artiklan 6 kohta // 13 artikla 15 artiklan 1 kohdan 1 alakohta // 14 artiklan 1 kohdan 1 alakohta 15 artiklan 1 kohdan 2 ja 3 alakohta // 14 artiklan 2 kohta // 14 artiklan 3 kohta 15 artiklan 2 kohta // 14 artiklan 4 kohta 16 artikla // 15 artikla 17 artikla // 16 artikla 18 artikla // 17 artikla 19 artikla // 18 artikla // 19 artikla 20 artikla // 8 artikla 21 artikla // 19 artikla // 19 artiklan 6 kohta // 20 artikla 22 artikla // 9 artikla 23 artikla // Poistettu 24 artiklan 1 kohta // 21 artiklan 1 kohta 24 artiklan 2 kohta // Poistettu // 21 artiklan 2 kohta 24 artiklan 3 kohta // 21 artiklan 3 kohta // 21 artiklan 5 kohta 24 artiklan 4 kohta // 21 artiklan 7 kohta 24 artiklan 5 kohta // 21 artiklan 8 kohta // 21 artiklan 9 kohta 24 artiklan 6 kohta // 21 artiklan 10 kohta // 22 artikla 25 artikla // 24 artikla 26 artikla // 25 artikla 27 artikla // 26 artikla // 26 artiklan 4 kohta 28 artikla // 8 artikla 29 artikla // 9 artikla 30 artikla // 23 artikla 31 artikla // 10 artikla 32 artikla // 28 artikla 33 artikla // 27 artikla // 29 artikla // 30 artikla 34 artikla // 31 artikla // 32 artikla 35 artikla // 33 artikla // 34 artikla 36 artikla // 35 artikla Liite I // Liite I Liite II // Liite II // Liite III