C 83/73

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta).

(2020/C 83/14)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

VAKIOMUUTOKSEN HYVÄKSYNNÄN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux d’Aix-en-Provence”

Viitenumero: PDO-FR-A0159-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 20. joulukuuta 2019

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen määrittely

Eritelmän IV kohtaan on lisätty viittaus vuoden 2019 viralliseen geokoodiin. Tarkoituksena on ollut tarkentaa maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen muodostavien kuntien luetteloa.

Tämä tarkennus on tehty myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan, jossa käsitellään lisäedellytyksiä.

2. Viiniköynnöslajikkeet

Eritelmän V kohtaan on lisätty toissijainen lajike Caladoc noir N. niiden lajikkeiden luetteloon, joista saa tuottaa puna- ja roseeviinejä. Caladoc N. -lajikkeen lisäämistä edelsivät vuosina 2005–2017 tehdyt kokeilut.

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien profiili säilyy muuttumattomana. Tätä lajiketta voidaan lisätä toissijaisena lajikkeena, kunhan sen osuus viiniköynnöslajikkeista on enintään 10 prosenttia.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Tuotteen nimi

Coteaux d’Aix-en-Provence

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Punaviinit ovat tasapainoisia ja hedelmäisiä, ja ne pääsevät oikeuksiinsa 2–3 vuoden pullokypsytyksen jälkeen. Niiden tuoksussa on kukkaisia sävyjä, kuten orvokkia, tai kasveihin viittaavia vivahteita, joista tulee mieleen heinä, laakerinlehti tai tupakka. Tämän jälkeen tilalle tulee kehittyneempiä vivahteita, kuten kaneli tai turkis. Viini saa nämä ominaisuudet, kun sitä vanhennetaan vähintään satovuotta seuraavan vuoden 15. huhtikuuta asti. Viinit valmistetaan pääasiassa lajikkeista Grenache N, Mourvèdre N ja Syrah N, joita käytetään usein lajikkeiden Cabernet-sauvignon N ja Carignan N kanssa.

Roseeviinit ovat kevyitä, notkeita, hedelmäisiä ja kukkaisia. Yleensä ne juodaan, kun ne ovat vielä nuoria. Niitä valmistetaan pääasiassa lajikkeista Grenache N, Cinsaut N ja Counoise N. Väriltään ne ovat vaaleanpunaisia ja sävyiltään kirkkaita.

Valkoviinit saadaan lajikkeesta Vermentino B, jota yleensä käytetään yhdessä lajikkeiden Ugni blanc B ja Clairette B kanssa. Nämä ovat raikkaita viinejä, joissa on kukkaisia ja hedelmäisiä vivahteita.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Punaviinien omenahappopitoisuus on pakkaushetkellä enintään 0,4 g/l.

Viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus käymisen jälkeen on enintään 4 grammaa litrassa.

Analyyttiset ominaisuudet, joita ei mainittu, ovat unionin lainsäädännön mukaisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (mEq/l) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

a. Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelykäytäntö

— Kullakin köynnöksellä saa olla enintään 2,5 neliömetriä maapinta-alaa. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä.

— Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,5 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,8 metriä.

— Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksena (Goblet- tai Cordon de Royat ‐leikkaus). Kussakin köynnöksessä saa olla enintään 8 hedelmäoksaa tai 2 silmua.

— Lajikkeet Cabernet-sauvignon N, Sauvignon B, Sémillon B ja Syrah N voidaan leikata Guyot-leikkauksena niin, että kuhunkin köynnökseen jätetään 8 silmua.

— Kastelu voidaan sallia Ranskan maatalous- ja merikalastuslain D. 645-5 §:n mukaisesti.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Roseeviinien valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistukseen tarkoitettuja hiiliä puristemehuissa ja vielä puristuksen jälkeisessä käymistilassa olevissa uusissa viineissä enintään 20 prosentissa tarkasteltavana olevan viininvalmistajan kustakin viinirypälesadosta valmistamien roseeviinien tilavuudesta ja enintään 60 grammaa hehtolitraa kohden.

— Puupalojen käyttö on kielletty.

b. Enimmäistuotokset

60 hl/ha

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään sekä viini valmistetaan vuoden 2019 virallisen geokoodin mukaisten seuraavien kuntien alueella:

— Bouches-du-Rhônen departementti: Aix-en-Provence, Alleins, Aurons, La Barben, Les Baux-de-Provence, Berre-l’Etang, Charleval, Châteauneuf-les-Martigues, Cornillon-Confoux, Coudoux, Eguilles, Ensuès-la-Redonne, Eygalières, Eyguières, La Fare-les-Oliviers, Fontvielle, Gignac-la-Nerthe, Istres, Jouques, Lamanon, Lambesc, Lançon-Provence, Mallemort, Martigues, Maussane-les-Alpilles, Meyrargues, Mouriès, Paradou, Pelissanne, Peyrolles-en-Provence, Port-de-Bouc, Le Puy-Sainte-Réparade, Rognac, Rognes, Saint-Cannat, Saint-Chamas, Saint-Estève-Janson, Saint-Etienne-du-Grès, Saint-Marc-Jaumegarde, Saint-Mitre-les-Remparts, Saint-Rémy-de-Provence, Salon-de-Provence, Vauvenargues, Velaux, Venelles, Ventabren ja Vernègues,

— Varin departementti: Artigues ja Rians.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Ugni blanc B

Cinsaut N - Cinsault

Counoise N

Grenache N

Mourvèdre N - Monastrell

Syrah N - Shiraz

Vermentino B - Rolle

Clairette B

Grenache blanc B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Suojatun alkuperänimityksen ”Coteaux d’Aix-en-Provence” maantieteellinen alue sijaitsee länsiosassa kalkkipitoista Provencen alavaa osaa. Se ulottuu pohjoisesta Durancesta etelään Välimerelle ja lännestä Rhônen laaksosta itään Sainte-Victoiren vuorelle. Alue koostuu 47 kunnasta Bouches-du-Rhônen departementissa ja kahdesta kunnasta Varin departementissa.

Viininviljelyalueen maaperä vaihtelee joko kivisten maiden ja saviliejumatriisin välillä tai on hyvin hiekkaista tai kivistä ja hiekkapitoista. Tämä johtuu siitä, että maaperä on muodostunut joko merkelisavi- ja kalkkikivimuodostumien tai molassi- ja hiekkakivimuodostumien päälle. Vaikka alue kulkee rannikolta Sainte-Victoiren vuoren pohjoispuolelle, maisema on yleisesti ottaen yhtenäistä. Tämä johtuu alueelle luonteenomaisesta morfologiasta: vuoroin matalia vuoria, vuoroin alavia maita, joilla esiintyy litologisia muodostumia ja vastaavaa maaperää.

Viininviljelyyn tarkoitettu alue on tarkoin rajattu. Rajauksessa luokitellaan lohkot, jotka sijaitsevat merkelisaven päälle muodostuneilla mailla, jotka vaihtelevat kivisten maiden ja saviliejumatriisin välillä, ja lohkot, jotka sijaitsevat molassin ja hiekkakiven päälle muodostuneilla hyvin hiekkaisilla mailla tai kivisillä ja hiekkapitoisilla mailla. Runsaana esiintyvä kivi toisaalta suojaa haihtumiselta ja on toisaalta köynnösten vesitalouden kannalta hyvin tärkeä tekijä, koska kiviaines edistää veden poisvirtaamista.

Lohkot, joilla maaperää on muodostunut merkelisaven päälle, soveltuvat erityisen hyvin runsaasti alkoholia sisältävien viinien tuotantoon. Viinit ovat täyteläisiä, aromaattisen runsaita ja rakenteeltaan tanniinisia, joten niiden vanhentamispotentiaali on erinomainen.

Lohkot, joilla maaperä on molassin ja hiekkakiven päälle muodostunutta hiekkamaata, soveltuvat paremmin sellaisten viinien tuotantoon, joiden alkoholipitoisuus on alhaisempi ja jotka ovat keveitä ja hedelmäisiä.

Aurinkoinen, hyvin kuuma ja mistral-tuulen vuoksi hyvin tuulinen välimerellinen ilmasto sopii erityisen hyvin vaativien, sukupolvien saatossa mukautuneiden viiniköynnöslajikkeiden viljelyyn. Viini saa laatunsa ja yksilöllisyytensä juuri näiden lajikkeiden ansiosta. Esimerkiksi Grenache N tuo viiniin alkoholia ja pyöreyttä, Cinsaut N tyylikkyyttä ja eleganssia, Syrah N hedelmäisiä aromeja ja Mourvèdre N kyvyn hyvään ikääntymiseen.

Viiniä on viljelty tällä maantieteellisellä alueella jo yli 2 000 vuotta, kuten koko Provencen alueella. Vaikuttaa siltä, että Aix-en-Provencessa viiniä viljeltiin jo hyvin laajalti ensimmäisellä vuosisadalla eaa. Viiniköynnös nousi siis oliivin ja vehnän rinnalle hyvin tärkeään asemaan maanviljelyssä Välimerellä.

Viininviljely alkoi kehittyä samaan aikaan kun alue joutui Rooman valtakunnan alaisuuteen, ja kehitys jatkui kaupankäynnin järjestäytymisen myötä ja keskiajalla uskonnollisten yhteisöjen ansiosta. Provencen kreivin ”Kuningas” Rene d’Anjoun ansiosta viinit saivat yhä enemmän mainetta ja viinin viljelyalat lisääntyivät 1400-luvulta lähtien. Viininviljely jatkui, ja toinen tärkeä kehitysvaihe käynnistyi 1800-luvun puolivälissä, kun kukkuloiden rinteitä raivattiin viljelykäyttöön. Viininviljelyn kasvu liittyy myös kauppasuhteiden kehittymiseen. Toisen keisarikunnan aloittamalla avoimella kauppapolitiikalla oli tähän suotuisa vaikutus.

Rajatun laatuviinin alkuperänimitys (”appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure”) hyväksyttiin 23. tammikuuta 1956.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Coteaux d’Aix-en-Provence” hyväksyttiin 24. joulukuuta 1985 annetulla asetuksella. Tämä palkitsi tuottajien ja koko yhteisön periksiantamattomuuden ja pyrkimykset parantaa laatua.

Useiden sukupolvien kokemuksista kertynyt viininvalmistajien osaaminen ilmenee erilaisista oloista ja eri lajikkeista saadun viinin sekoittamisessa. Punaviinien valmistukseen omistautuneen alueen erityisten olosuhteiden muokkaamaa osaamista on luonnollisesti hyödynnetty myös rosee- ja valkoviinien valmistuksessa.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat kunnat muodostavat vuoden 2019 virallisen geokoodin perusteella viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen:

— Bouches-du-Rhônen departementti: Arles, Aureille, Beaurecueil, Bouc-Bel-Air, Cabriès, Carry-le-Rouet, Eyragues, Fos-sur-Mer, Gardanne, Grans, Maillane, Meyreuil, Miramas, Mollégès, Noves, Orgon, Les Pennes-Mirabeau, La Roque-d’Anthéron, Marignane, Le Rove, Saint-Antonin-sur-Bayon, Saint-Martin-de-Crau, Saint-Paul-les-Durance, Sausset-les-Pins, Sénas, Tarascon, Le Tholonet ja Vitrolles,

— Varin departementti: Esparron ja Ollières.

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Provence”.

Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-9620d36b-5963-4fa1-81df-458a8ea0c236

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.