Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 /* KOM/2011/0759 lopullinen - 2011/0369 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittäminen on edelleen yksi Euroopan unionin painopisteistä, kuten Tukholman ohjelmassa vahvistetaan. Vaikka tällä alalla on tapahtunut huomattavaa edistymistä, oikeudellinen yhteistyö yksityis- ja rikosoikeuden alalla on yhä riittämätöntä. Lissabonin sopimuksen voimaantulon ja kolmannesta pilarista luopumisen jälkeen oikeusalaa on kehitettävä dynaamisesti niin, että voidaan vastata kaikkiin siihen liittyviin haasteisiin. Keskeisiä työvälineitä ovat lainsäädäntötoimet ja toimintapoliittiset toimenpiteet sekä niiden johdonmukainen täytäntöönpano. Toiminta-alan kehittämistä voidaan edistää myöntämällä rahoitusta lainsäädännön laatimiseen ja politiikan suunnitteluun ja niiden täytäntöönpanon lujittamiseen. EU:n talousarvion kokonaistarkastelua koskevan tiedonannon[1] mukaisesti nykyisiä rahoitusvälineitä ja täytäntöönpanomekanismeja on tarkasteltu uudelta kannalta, jotta voitaisiin varmistaa keskittyminen unionin toiminnasta saatavaan lisäarvoon sekä järkeistää ja yksinkertaistaa rahoitusmekanismeja. Eurooppa 2020 -strategiaa tukevaa talousarviota koskevassa asiakirjassa[2] komissio totesi, että monimutkaisesta ohjelmarakenteesta ja ohjelmien suuresta määrästä johtuvien ongelmien voittamiseksi tarvitaan yksinkertaisempi ja läpinäkyvämpi talousarvio. Oikeusala mainittiin esimerkkinä vallitsevasta pirstaleisuudesta, jota olisi pyrittävä korjaamaan. Oikeusalan ohjelmalla pyritään tältä pohjalta yksinkertaistamiseen ja järkeistämiseen laatimalla seuraaja kolmelle nykyiselle ohjelmalle: - yksityisoikeutta koskeva ohjelma - rikosoikeutta koskeva ohjelma - huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskeva ohjelma. Siinä missä huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskevan ohjelman oikeusperusta liittyi kansanterveyden edistämiseen ja koko ohjelma keskittyi terveysnäkökohtiin ja erityisesti huumausaineiden väärinkäytöstä johtuvien terveyshaittojen vähentämiseen, oikeusalan ohjelmassa lähestytään huumeidentorjuntapolitiikkaa rikollisuuden ehkäisemisen näkökulmasta. Uudesta ohjelmasta on tarkoitus rahoittaa ennen muuta laittomaan huumausainekauppaan kohdistuvia toimia, koska se on yksi niistä rikollisuuden aloista, joilla Euroopan unionin lainsäätäjä voi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 83 artiklan nojalla säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä. Samalla pyritään ehkäisemään myös muita huumausaineisiin liittyviä laittomia toimia. Kun edellä mainitut SEUT-sopimuksen V osaston kolmanteen osaan perustuvat ohjelmat yhdistetään, tämän alan rahoitusta voidaan tarkastella kattavammin ja varoja voidaan myöntää tehokkaammin horisontaaliseen toimintaan, esimerkiksi koulutukseen. Tämän ehdotuksen yleistavoitteena on edistää todellisen oikeusalueen luomista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä tukemalla. Tämän yleistavoitteen saavuttamiseksi ehdotuksella pyritään edistämään unionin oikeuden tehokasta, kattavaa ja johdonmukaista soveltamista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön yhteydessä, parantamaan oikeussuojan saatavuutta sekä ehkäisemään ja vähentämään huumeiden kysyntää ja tarjontaa. Tavoite voidaan saavuttaa tukemalla koulutusta ja tiedotusta, lujittamalla verkostoja ja helpottamalla valtioiden välistä yhteistyötä. Lisäksi unionin olisi hankittava vankka analyyttinen perusta oikeusalan poliittisen päätöksenteon ja lainsäädännön tueksi. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET 2.1. Intressitahojen kuuleminen Sidosryhmien julkinen kuuleminen oikeusasioita, perusoikeuksia ja tasa-arvoa koskevista rahoitustoimista vuoden 2013 jälkeen[3] käynnistettiin 20. huhtikuuta 2011. Kommentteja saivat toimittaa verkossa kahden kuukauden ajan kaikki asiasta kiinnostuneet sidosryhmät ja yksityishenkilöt. Vastauksia saatiin useimmista eri jäsenvaltioista yhteensä 187, niistä suuri osa erilaisilta valtiosta riippumattomilta järjestöiltä. Vastaajat suhtautuivat ohjelmien toimintatavoitteisiin myönteisesti ja vahvistivat, että ohjelmien soveltamisalaan kuuluvilla aloilla tarvitaan rahoitusta. Unionin toiminnasta saatava lisäarvo tunnustettiin, eikä rahoitusta katsottu voitavan lopettaa yhdelläkään alalla. Ohjelmien yksinkertaistamista ja parantamista kannatettiin, samoin kuin useimpia ehdotettuja toimenpiteitä, joihin kuuluivat muun muassa ohjelmien lukumäärän supistaminen ja menettelyjen yksinkertaistaminen. Sidosryhmät kannattivat rahoituksen myöntämistä esimerkiksi hyvien käytänteiden vaihtamiseen, alan ammattilaisten kouluttamiseen, tiedotukseen ja valistukseen, verkostojen tukemiseen ja selvitysten laatimiseen. Kaikki sidosryhmien kannattamat toimintamuodot luetellaan erikseen ehdotuksen 6 artiklassa. Vastaajat kannattivat myös komission ehdotuksia, jotka koskivat sitä, minkätyyppisille toimijoille rahoitusta olisi myönnettävä, sekä käytettäviä rahoitusmekanismeja. 2.2. Vaikutusten arviointi Oikeusasioita, perusoikeuksia ja tasa-arvoa koskevista tulevista rahoitustoimista laadittiin vain yksi vaikutustenarviointi, vaikka tällä alalla on nykyään käytössä kuusi eri ohjelmaa[4]. Tällä vaikutustenarvioinnilla on merkitystä sekä oikeusalan ohjelman että perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman kannalta. Vaikutustenarviointi perustuu nykyisten ohjelmien väliarviointeihin[5], joissa vahvistetaan ohjelmien vaikuttavuus ja tehokkuus yleisellä tasolla, mutta todetaan myös eräitä puutteita ja parannuskohteita. Vaikutustenarvioinnissa tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa: Vaihtoehto A: Säilytetään nykyiset kuusi ohjelmaa ja ratkaistaan osa havaituista ongelmista uudistamalla ohjelmien sisäistä hallinnointia. Tiettyjä ongelmia voitaisiinkin ratkaista kehittämällä hallinnointia ja vahvistamalla ohjelmien keskinäistä synergiaa. Tämä ei kuitenkaan vaikuttaisi suoraan ongelmien pääasialliseen syyhyn, joka on ohjelmien suuri määrä, minkä vuoksi tämän vaihtoehdon avulla saavutetut parannukset olisivat rajallisia. Vaihtoehto B: Toteutetaan kaikki vaihtoehtoon A sisältyvät toimet ja yhdistetään lisäksi nykyiset kuusi ohjelmaa kahdeksi ohjelmaksi. Tämä vaihtoehto toisi joustavuutta varojen käyttöön ja vuotuisten painopisteiden määrittämiseen. Sen ansiosta menettelyt yksinkertaistuisivat (sekä tuensaajien että hallinnon kannalta) ja ohjelmien tehokkuus lisääntyisi, kun menettelyjen määrä vähenisi huomattavasti. Tehokkuus lisääntyisi myös siksi, että kahden ohjelman puitteissa olisi helpompi puuttua rahoituksen pirstaleisuuteen. Menettelyjen vähentäminen keventäisi hallinnollista rasitusta ja vapauttaisi henkilöresursseja, jotka voitaisiin osoittaa ohjelmien tehokkuutta parantaviin toimiin (tulosten levittäminen, seuranta, tiedotus jne.). Vaihtoehto C: Perustetaan yksi ainoa ohjelma. Tämän vaihtoehdon myötä korjaantuisivat kaikki ongelmat, jotka johtuvat useiden eri säädösten soveltamisesta ja useiden eri ohjelmien hallinnointiin liittyvästä rasituksesta. Oikeudellisten rajoitusten vuoksi tällaisen ohjelman soveltamisala ei kuitenkaan voisi kattaa kaikkien toiminta-alojen rahoitustarpeita, vaan olisi valittava joko oikeusasiat tai perusoikeus- ja kansalaisuusasiat. Tämä ratkaisu keventäisi hallinnollista rasitusta eniten, mutta sen avulla ei olisi mahdollista vastata riittävällä tavalla kaikkiin toiminta-alan painopisteisiin ja tarpeisiin. Eri vaihtoehtojen analyysin ja vertailun tuloksena parhaaksi arvioitu vaihtoehto on toteuttaa kaksi ohjelmaa, jotka kattaisivat kaikkien toiminta-alojen rahoitustarpeet (vaihtoehto B). Nykytilanteeseen verrattuna vaihtoehtoon B liittyy selkeitä etuja, mutta ei lainkaan haittoja. Vaihtoehto A ei ole yhtä hyödyllinen kuin vaihtoehto B, ja vaihtoehto C puolestaan kattaa vain osan nykyisistä toiminta-aloista, minkä vuoksi se ei sovellu toteutettavaksi. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Ehdotus perustuu SEUT-sopimuksen 81 artiklan 1 ja 2 kohtaan, 82 artiklan 1 kohtaan ja 84 artiklaan. Koska oikeusperustaan kuuluvat sekä 81 että 82 artikla, yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävään oikeudelliseen yhteistyöhön on mahdollista soveltaa kattavaa lähestymistapaa erityisesti kumpaankin oikeudenalaan liittyvien horisontaalisten kysymysten yhteydessä. SEUT-sopimuksen 84 artiklassa määrätään toimenpiteistä, joiden avulla voidaan edistää ja tukea rikollisuuden torjuntaan liittyviä jäsenvaltioiden toimia. Ohjelman tarkoituksena ei ole kattaa koko rikollisuuden ehkäisemisen kenttää, vaan ainoastaan huumeidentorjuntapolitiikka. Tavoitteena on omaksua kattava lähestymistapa huumeiden kysynnän ja tarjonnan torjuntaan ja myöntää rahoitusta jäsenvaltioiden rajat ylittävän lainvalvontayhteistyön tukemiseen. Ehdotetuissa rahoitustoimissa noudatetaan eurooppalaista lisäarvoa ja toissijaisuutta koskevia periaatteita. Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joiden tavoitteita jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ja joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Tämän asetuksen perusteella toteutettavat toimet edistävät unionin oikeuden tehokasta soveltamista, koska ne parantavat jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, lisäävät rajatylittävää yhteistyötä ja verkostoitumista ja takaavat, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset puuttua rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten eurooppalainen foorumi. Näin saadaan politiikkojen tukemista ja kehittämistä varten vankka analyyttinen perusta. Euroopan unionin toimien ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa siten mittakaavaetuja. Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopan tasolla. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Rahoituspuitteet oikeusalan ohjelman toteuttamiseksi 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välisenä aikana ovat 472 miljoonaa euroa (nykyhintoina). 5. EHDOTUKSEN PÄÄSEIKAT Ehdotetun toimintatavan tarkoituksena on yhdistää rahoitusmenettelyjen yksinkertaistaminen, mitä kaikki asianosaiset ovat vaatineet, ja tulossuuntautuneempi lähestymistapa. Toimintatavan pääkohdat ovat seuraavat: - Ehdotuksessa määritellään ohjelman yleistavoite ja erityistavoitteet (4 ja 5 artikla) sekä ohjelman keskeiset toiminta-alat (6 artikla). Yleistavoite ja erityistavoitteet määrittävät ohjelman soveltamisalan (toiminta-alat), kun taas eri toimintatyypit liittyvät rahoitukseen ja niitä voidaan soveltaa ohjelman kaikilla toiminta-aloilla. Ne määrittävät horisontaalisesti sen, millaisia tuloksia rahoituksen avulla voidaan saavuttaa. Samalla ne määrittävät sen, millaisten toimien rahoittamisesta voidaan saavuttaa politiikan tavoitteiden saavuttamisen kannalta tärkeää lisäarvoa. Komissio määrittää tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten vuosittain kullakin toiminta-alalla sovellettavat rahoituksen painopisteet. Ohjelmassa voidaan käyttää kaikkia varainhoitoasetuksessa mainittuja rahoitusvälineitä. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki johonkin jäsenvaltioon tai ohjelmaan osallistuvaan kolmanteen maahan laillisesti sijoittautuneet oikeushenkilöt ilman muita rajoituksia. Tämä rakenne mahdollistaa ohjelman yksinkertaistamisen ja sen suuntaamisen entistä tiiviimmin asianomaisen toiminta-alan tarpeisiin ja kehitykseen. Lisäksi se tarjoaa selkeän arviointiperustan, koska erityistavoitteet liittyvät suoraan arvioinnissa sovellettaviin indikaattoreihin, jotka pysyvät samoina koko ohjelmakauden ajan ja joita seurataan ja arvioidaan säännöllisesti. Ehdotuksen mukaan ohjelman eri toiminta-aloille ei osoiteta mitään tiettyjä resurssimääriä, jotta toimintaa voitaisiin toteuttaa mahdollisimman joustavasti ja parantaa ohjelman täytäntöönpanoa. - Kolmansista maista ohjelmaan voivat osallistua ainoastaan ETA-maat sekä liittymisneuvotteluja käyvät maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat. Muut kolmannet maat, varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat, voivat osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden toimien kannalta tarkoituksenmukaista. - Ohjelman vuotuiset painopisteet määritellään vuotuisessa työohjelmassa. Koska tämä edellyttää politiikkaan perustuvia valintoja, vuotuisen työohjelman hyväksymiseen tarvitaan jäsenvaltioiden komitean lausunto neuvoa-antavassa menettelyssä. - Komissio voi kustannus-hyötyanalyysin perusteella käyttää ohjelman täytäntöönpanossa jo olemassa olevaa toimeenpanovirastoa tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta 19 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesti. Käsite ’tuomarit ja oikeuslaitoksen henkilöstö’ Tuomarien ja oikeuslaitoksen henkilöstön koulutus on oikeusalan politiikan keskeinen osa-alue. Oikeudellinen koulutus lujittaa keskinäistä luottamusta jäsenvaltioiden, oikeusalan ammattilaisten ja kansalaisten välillä. Siksi komission tiedonannossa Parannetaan luottamusta oikeuden saatavuuteen EU:ssa: eurooppalaisen oikeusalan koulutuksen uusi ulottuvuus[6] asetetaan tällaiselle koulutukselle konkreettiset tavoitteet, jotka on määrä saavuttaa vuoteen 2020 mennessä. SEUT-sopimuksen 81 artiklan 2 kohdan h alakohdassa ja 82 artiklan 1 kohdan c alakohdassa mainitaan nimenomaan tuomarit ja oikeuslaitoksen henkilöstö. Komission tiedonannon mukaisesti asianajajilla on itsenäisinä ammatinharjoittajina keskeinen ja tarpeellinen tehtävä tuomioistuimen toiminnassa ja unionin lainsäädännön soveltamisessa. Notaarit taas hoitavat monissa jäsenvaltioissa erilaisia oikeusalan tehtäviä ja osallistuvat siten niin ikään unionin oikeuden täytäntöönpanoon. Kun otetaan huomioon perussopimuksen määräysten henki ja tavoitteet, kyseiset määräykset voidaan ulottaa kattamaan myös nämä kaksi ammattikuntaa. 2011/0369 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 81 artiklan 1 ja 2 kohdan, 82 artiklan 1 kohdan ja 84 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa määrätään, että on luotava vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, missä taataan henkilöiden vapaa liikkuvuus. Tätä varten unioni voi hyväksyä toimenpiteitä, joilla kehitetään yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä ja edistetään ja tuetaan jäsenvaltioiden toimia rikollisuuden ehkäisemisen ja erityisesti huumausaineiden kysynnän ja tarjonnan ehkäisemisen ja vähentämisen alalla. (2) Tukholman ohjelmassa[7] vahvistetaan, että vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen luominen on edelleen ensisijaisen tärkeää, ja täsmennetään, että ohjelman poliittisiin prioriteetteihin kuuluu lain ja oikeuden Euroopan toteuttaminen. Rahoituksen myöntäminen mainitaan yhtenä Tukholman ohjelman poliittisten prioriteettien onnistuneen täytäntöönpanon merkittävänä työvälineenä. (3) Komission Eurooppa 2020 -tiedonannossa[8] esitetään älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia. Sellaisen toimivan oikeusalueen kehittämisen, missä rajatylittävien oikeudellisten menettelyjen ja rajatylittäviin tilanteisiin liittyvän oikeussuojan saatavuuden esteet on poistettu, olisi oltava keskeinen osa Eurooppa 2020 -strategian erityistavoitteiden ja lippulaivahankkeiden tukemista ja edistämistä. (4) Kokemus unionin tasolla toteutetuista toimista on osoittanut, että näiden tavoitteiden saavuttaminen käytännössä edellyttää erilaisten välineiden, kuten lainsäädännön, poliittisten aloitteiden ja rahoituksen, yhdistämistä. Rahoitus on merkittävä lainsäädäntötoimia täydentävä väline. Sen vuoksi olisi perustettava rahoitusohjelma. (5) Komission tiedonannossa Eurooppa 2020 -strategiaa tukeva talousarvio[9] korostetaan, että unionin myöntämää rahoitusta on tarpeen järkeistää ja yksinkertaistaa. Rahoitusta voidaan huomattavasti yksinkertaistaa ja sen hallinnointia tehostaa vähentämällä ohjelmien lukumäärää ja järkeistämällä, yksinkertaistamalla ja yhdenmukaistamalla rahoitussääntöjä ja ‑menettelyjä. (6) Rahoituksen yksinkertaistamista ja sen hallinnoinnin tehostamista varten tällä asetuksella perustetaan oikeusalan ohjelma, jotta voidaan jatkaa ja kehittää edelleen toimia, joita on aiemmin toteutettu niiden kolmen muun ohjelman pohjalta, jotka on perustettu yksityisoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa 25 päivänä syyskuuta 2007 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1149/2007/EY[10], rikosoikeutta koskevan erityisohjelman perustamisesta kaudelle 2007–2013 osana perusoikeuksia ja oikeusasioita koskevaa yleisohjelmaa 12 päivänä helmikuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2007/126/YOS[11] ja huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskevan erityisohjelman perustamisesta vuosiksi 2007–2013 osana perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaa 25 päivänä syyskuuta 2007 tehdyllä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1150/2007/EY[12]. (7) Siinä missä huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskevan ohjelman oikeusperusta liittyi kansanterveyden edistämiseen ja ohjelma keskittyi terveysnäkökohtiin ja erityisesti huumausaineiden väärinkäytöstä johtuvien terveyshaittojen vähentämiseen, oikeusalan ohjelmassa huumeidentorjuntapolitiikkaa olisi lähestyttävä rikollisuuden ehkäisemisen näkökulmasta. Laittoman huumausainekaupan ja muiden huumausaineisiin liittyvien laittomien toimien olisi oltava uuden ohjelman huumausaineisiin liittyvän osa-alueen painopisteenä. (8) Komission tiedonannoissa EU:n talousarvion kokonaistarkastelu[13] ja Eurooppa 2020 ‑strategiaa tukeva talousarvio korostetaan myös, että on tärkeää keskittää rahoitus toimiin, joista saadaan selkeää eurooppalaista lisäarvoa, mikä tarkoittaa, että unionin toimilla voidaan saavuttaa lisäarvoa jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin verrattuna. Tämän asetuksen perusteella toteutettavien toimien olisi edistettävä Euroopan oikeusalueen luomista lujittamalla vastavuoroisen tunnustamisen periaatetta, parantamalla keskinäistä luottamusta jäsenvaltioiden välillä, lisäämällä rajatylittävää yhteistyötä ja verkostoitumista ja takaamalla, että unionin oikeutta sovelletaan oikein ja johdonmukaisesti. Rahoitustoimien tulisi myös edistää sitä, että kaikki asianomaiset voivat perehtyä tehokkaammin unionin lainsäädäntöön ja politiikkoihin, ja tarjota unionin lainsäädännön ja politiikkojen tukemiselle ja kehittämiselle vankka analyyttinen perusta. Unionin toimien ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa mittakaavaetuja. Lisäksi unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset puuttua rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten eurooppalainen foorumi. (9) Huumausaineiden alalla kysyntä ja tarjonta muodostavat todellisen uhkan, johon jäsenvaltiot eivät voi yksinään puuttua kestävällä tavalla. Tähän asetukseen perustuvien unionin toimien olisi tuettava jäsenvaltioiden toimia, joilla pyritään ehkäisemään ja vähentämään huumausaineiden kysyntää ja tarjontaa, erityisesti tukemalla rajatylittävää lainvalvontayhteistyötä. (10) Moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattamiseksi tässä asetuksessa olisi säädettävä sen suorituskyvyn arviointia varten tarvittavista välineistä. Tätä varten siinä olisi määriteltävä yleistavoite ja erityistavoitteet. Näiden erityistavoitteiden saavuttamisen mittaamista varten olisi laadittava indikaattoreita, joiden olisi oltava voimassa koko ohjelmakauden ajan. (11) Tässä asetuksessa vahvistetaan monivuotisen ohjelman kokonaismäärärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää budjettiyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta XXX tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (12) Tämä asetus olisi pantava täytäntöön unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta xxxx annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o XXX/XX mukaisesti. Erityisesti siinä olisi hyödynnettävä tuossa asetuksessa käyttöön otettuja yksinkertaistamisvälineitä. Lisäksi kriteerit, joiden perusteella rahoitusta saavat toimet valitaan, olisi määriteltävä siten, että käytettävissä olevat resurssit kohdennetaan toimiin, jotka voivat parhaiten edistää asetettujen toimintatavoitteiden saavuttamista. (13) Komissiolle olisi annettava täytäntöönpanovalta hyväksyä vuotuiset työohjelmat. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[14] mukaisesti. Vuotuisten määrien perusteella talousarviovaikutuksia voidaan pitää vähäisinä. Siksi olisi noudatettava neuvoa-antavaa menettelyä. (14) Jotta voitaisiin varmistaa unionin talousarviovarojen tehokas kohdentaminen, olisi pyrittävä johdonmukaisuuteen, täydentävyyteen ja synergiaan toisiinsa läheisesti liittyvillä aloilla toteutettavien rahoitusohjelmien yhteydessä, joita ovat muun muassa tämä ohjelma ja xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[15] perustettu perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma, xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[16] perustettu poliisiyhteistyön ja rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen rahoitusväline, xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[17] perustettu Kansanterveys kasvun tukena ‑ohjelma, xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[18] perustettu Yhteinen Erasmus ‑ohjelma, xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[19] perustettu Horisontti 2020 ‑puiteohjelma ja xx päivänä xxxkuuta XXX annetulla asetuksella (EU) N:o XX/XX[20] perustettu liittymistä valmisteleva tukiväline. (15) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8 ja 10 artiklan mukaisesti ohjelmalla olisi tuettava sukupuolten tasa-arvon ja syrjimättömyyden tavoitteiden valtavirtaistamista eli huomioon ottamista kaikissa toimissa. Toimia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta voidaan arvioida, miten sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän torjuminen on otettu huomioon ohjelman toimissa. (16) Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) olisi annettava valtuudet tehdä asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[21] säädettyjen menettelyjen mukaisesti talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia sen selvittämiseksi, onko ohjelman perusteella myönnettyyn unionin rahoitukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. (17) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli Euroopan oikeusalueen luomista, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (18) [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 21 olevan 3 artiklan mukaisesti nämä jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet haluavansa osallistua tämän asetuksen hyväksymiseen ja soveltamiseen] TAI [Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemasta vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen osalta tehdyn pöytäkirjan (N:o 21) mukaisesti Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti eivät osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido näitä jäsenvaltioita eikä sitä sovelleta näihin jäsenvaltioihin, sanotun rajoittamatta mainitun pöytäkirjan 4 artiklan soveltamista][22]. (19) Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevan 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Ohjelman perustaminen ja kesto 1. Tällä asetuksella perustetaan Euroopan unionin oikeusalan ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’. 2. Ohjelma kattaa kauden, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2014 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan a) ’jäsenvaltioilla’ jäsenvaltioita, lukuun ottamatta [Tanskaa] TAI [Tanskaa, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia, pöytäkirjassa N:o 21 olevan 4 artiklan soveltamista rajoittamatta]; b) ’oikeuslaitoksen jäsenillä ja henkilöstöllä’ tuomareita, syyttäjiä, asianajajia, notaareja, tuomioistuinten avustavaa henkilöstöä, haastemiehiä, tuomioistuinten tulkkeja ja muita oikeuslaitoksen toimintaan liittyvien ammattien harjoittajia. 3 artikla Eurooppalainen lisäarvo Ohjelmasta rahoitetaan toimia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa. Tätä varten komissio varmistaa, että rahoitettavaksi valittujen toimien on tarkoitus tuottaa tuloksia, joilla on eurooppalaista lisäarvoa, ja valvoo, että ohjelmasta rahoitettujen toimien tuloksilla todella saavutetaan eurooppalaista lisäarvoa. 4 artikla Yleistavoite Ohjelman yleistavoitteena on edistää todellisen Euroopan oikeusalueen luomista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä tukemalla. 5 artikla Erityistavoitteet Edellä 4 artiklassa vahvistetun yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet: a) edistää unionin oikeuden tehokasta, kattavaa ja johdonmukaista soveltamista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön yhteydessä. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavana indikaattorina käytetään muun muassa rajatylittävien yhteistyötapausten lukumäärää; b) helpottaa oikeussuojan saatavuutta. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavana indikaattorina käytetään muun muassa oikeussuojan saatavuutta koskevaa eurooppalaista näkemystä; c) ehkäistä ja vähentää huumeiden kysyntää ja tarjontaa. Tämän tavoitteen saavuttamista mittaavana indikaattorina käytetään muun muassa rajatylittävien yhteistyötapausten lukumäärää. Ohjelman tavoitteena on kaikkien siihen liittyvien toimien yhteydessä edistää naisten ja miesten välistä tasa-arvoa sekä torjua sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. 6 artikla Toimet 1. Edellä 4 ja 5 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ohjelman toimet keskitetään seuraaville toiminta-aloille: a) vahvistetaan tietoisuutta unionin oikeudesta ja politiikoista; b) tuetaan unionin oikeuden ja politiikkojen täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa; c) edistetään valtioiden välistä yhteistyötä ja parannetaan keskinäistä tuntemusta ja luottamusta; d) parannetaan niiden mahdollisten ongelmien tuntemusta ja ymmärtämystä, jotka saattavat vaikuttaa Euroopan oikeusalueen toimivuuteen, niin että voidaan taata näyttöön pohjautuva poliittinen päätöksenteko ja sääntely. 2. Ohjelmasta rahoitetaan muun muassa seuraavanlaisia toimia: a) analyysitoiminnat, kuten tietojen keruu ja tilastojen laatiminen; yhteisten menetelmien ja tarvittaessa indikaattoreiden tai vertailuarvojen kehittäminen; tutkimukset, selvitykset, analyysit ja mielipidemittaukset; arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit; oppaiden, raporttien ja koulutusmateriaalin laatiminen ja julkaiseminen; unionin lainsäädännön ja politiikkojen täytäntöönpanon ja soveltamisen seuranta ja arviointi; työpajat, seminaarit, asiantuntijakokoukset ja konferenssit; b) tuomareille ja oikeuslaitoksen henkilöstölle tarkoitetut koulutustoimet, esimerkiksi henkilöstövaihto, työpajat, seminaarit, kouluttajien koulutustapahtumat sekä verkko- ym. koulutusmateriaalien laatiminen; c) vastavuoroinen oppiminen, yhteistyö, tietoisuuden lisääminen ja levittäminen, esimerkiksi hyvien käytänteiden, innovatiivisten toimintatapojen ja kokemusten yksilöinti ja vaihto, vertaisarviointien ja vastavuoroisen oppimisen organisointi; konferenssien ja seminaarien järjestäminen; tiedotus- ja valistuskampanjoiden ja ‑tapahtumien järjestäminen, Euroopan unionin poliittisia painopisteitä koskeva ulkoinen tiedotustoiminta mukaan lukien; ohjelmaan liittyvän tiedon ja sen tulosten levittämiseen tarkoitetun aineiston kokoaminen ja julkaiseminen; tieto- ja viestintäteknologiaa hyödyntävien tietojärjestelmien ja ‑välineiden kehittäminen, käyttö ja ylläpito; d) keskeisten toimijoiden, kuten jäsenvaltioiden, tukeminen niiden pannessa täytäntöön unionin oikeutta ja politiikkoja; niiden keskeisten Euroopan tason verkostojen tukeminen, joiden toimet liittyvät tämän ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanoon; asiantuntijaelinten ja ‑organisaatioiden sekä keskus-, alue- ja paikallisviranomaisten verkottaminen Euroopan tasolla; asiantuntijaverkkojen rahoitus; Euroopan tason seurantakeskusten rahoitus. 7 artikla Osallistuminen 1. Ohjelmaan voivat osallistua kaikki julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt, jotka ovat laillisesti sijoittautuneet: a) jäsenvaltioihin; b) ETA:an kuuluviin EFTA-maihin ETA-sopimuksen määräysten mukaisesti; c) liittymisneuvotteluja käyviin maihin, ehdokasmaihin ja mahdollisiin ehdokasmaihin niiden yleisten periaatteiden, edellytysten ja sääntöjen mukaisesti, joista määrätään näiden maiden kanssa unionin ohjelmiin osallistumisesta tehdyissä puitesopimuksissa; d) Tanskaan, kansainvälisen sopimuksen perusteella. 2. Muihin kolmansiin maihin, varsinkin Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, laillisesti sijoittautuneet julkiset ja/tai yksityiset yksiköt ja yhteisöt voivat osallistua ohjelman perusteella toteutettaviin toimiin, jos se on näiden toimien kannalta tarkoituksenmukaista. 3. Ohjelman mukaan komissio voi tehdä yhteistyötä sen soveltamisalalla toimivien kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti Euroopan neuvoston, Yhdistyneiden kansakuntien ja kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevän Haagin konferenssin kanssa. Nämä kansainväliset järjestöt voivat osallistua ohjelmaan. 8 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi ovat 472 miljoonaa euroa. 2. Ohjelman kokonaisrahoitus voi kattaa menoja, jotka koskevat valmistelua, seurantaa, valvontaa, tarkastuksia ja arviointia, jotka ovat tarpeen ohjelman hallinnoimiseksi ja sen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja erityisesti tutkimuksia ja asiantuntijatapaamisia sekä tiedotus- ja viestintätoimia, Euroopan unionin poliittisia painopisteitä koskeva ulkoinen tiedotustoiminta mukaan lukien, sikäli kuin toimet liittyvät tämän asetuksen yleistavoitteisiin, sekä tietojen käsittelyyn ja vaihtamiseen tarkoitettuihin tietotekniikkaverkostoihin liittyviä menoja ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun menoja, joita komissiolle voi aiheutua ohjelman hallinnoimisesta. 3. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy kutakin varainhoitovuotta varten käytettävissä olevat määrärahat vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta XX päivänä xxxkuuta XXX annetulla neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o XX/XX vahvistetun monivuotisen rahoituskehyksen asettamissa rajoissa. 9 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Komissio panee unionin rahoituksen täytäntöön Euroopan unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta xxxx annetun asetuksen (EU, Euratom) N:o XX/XX mukaisesti. 2. Ohjelman täytäntöönpanoa varten komissio hyväksyy vuotuiset työohjelmat täytäntöönpanosäädösten muodossa. Nämä täytäntöönpanosäädökset annetaan 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. 3. Vuotuisissa työohjelmissa vahvistetaan toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden täytäntöönpanoa varten, sekä ehdotuspyyntöjen painopisteet ja muut seikat Euroopan unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä xx päivänä xxxkuuta xxxx annetussa asetuksessa (EU, Euratom) N:o XX/XX vahvistettujen vaatimusten mukaisesti. 10 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun tähän kohtaan viitataan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa. 11 artikla Täydentävyys 1. Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja synergiaedut muiden unionin välineiden kanssa, joita ovat muun muassa perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma, poliisiyhteistyön ja rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen rahoitusväline, Kansanterveys kasvun tukena ‑ohjelma, Yhteinen Erasmus ‑ohjelma, Horisontti 2020 ‑puiteohjelma ja liittymistä valmisteleva tukiväline. 2. Ohjelmassa voidaan käyttää muiden unionin välineiden kanssa yhteisiä resursseja. Tämä koskee erityisesti perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmaa, jotta voidaan toteuttaa toimia, jotka vastaavat molempien ohjelmien tavoitteita. Ohjelmasta rahoitetuille toimille voidaan myöntää rahoitusta myös perusoikeus- ja kansalaisuusohjelmasta, kunhan sillä ei kateta samoja kustannuksia. 12 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla tai sen edustajilla ja tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai ‑päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 13 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa ohjelmaa säännöllisesti voidakseen tarkkailla sen nojalla toteutettujen toimien täytäntöönpanoa 6 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla toiminta-aloilla ja 5 artiklassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamista. Seurannan avulla on myös mahdollista arvioida, miten sukupuolten tasa-arvo ja syrjinnän vastaiset toimet on otettu huomioon ohjelman toimissa. Indikaattorit olisi tapauksen mukaan eriteltävä sukupuolen, iän ja vammaisuuden perusteella. 2. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle: a) väliarviointikertomuksen vuoden 2018 puoliväliin mennessä; b) jälkiarviointikertomuksen. 3. Väliarviointikertomuksessa käsitellään ohjelmien tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokkuutta ja ohjelmasta Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa, jotta voidaan päättää, jatketaanko rahoitusta ohjelman soveltamisalalla vai olisiko sitä muutettava tai olisiko se keskeytettävä vuoden 2020 jälkeen. Lisäksi kertomuksessa käsitellään ohjelman mahdollista yksinkertaistamista, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja kaikkien tavoitteiden ja toimien jatkuvaa merkityksellisyyttä. Siinä otetaan huomioon 14 artiklassa mainittujen ohjelmien jälkiarvioinnit. 4. Jälkiarviointikertomuksessa tarkastellaan ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksia ja sen vaikutusten kestävyyttä, jotta ne voidaan ottaa huomioon tehtäessä päätöstä seuraavasta ohjelmasta. 14 artikla Siirtymätoimenpiteet Toimet, jotka käynnistetään ennen 1 päivää tammikuuta 2014 päätöksen N:o 1149/2007/EY, päätöksen 2007/126/YOS tai päätöksen N:o 1150/2007/EY perusteella, kuuluvat edelleen kyseisten päätösten soveltamisalaan toimien päättämiseen asti. Näiden toimien osalta päätöksen N:o 1149/2007/EY 10 ja 11 artiklassa, päätöksen 2007/126/YOS 9 artiklassa ja päätöksen N:o 1150/2007/EY 10 artiklassa olevia viittauksia komiteoihin pidetään viittauksina tämän asetuksen 10 artiklassa säädettyyn komiteaan. 15 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi oikeusalan ohjelman perustamisesta kaudelle 2014–2020. 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[23] Osasto 33 - Oikeusasiat 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne þ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[24]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ohjelman tarkoituksena on edistää vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen ja erityisesti Euroopan oikeusalueen luomista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävää oikeudellista yhteistyötä tukemalla. Toimiva oikeusalue, missä rajatylittävien oikeudellisten menettelyjen esteet on poistettu, tukee ja edistää myös Eurooppa 2020 -strategian erityistavoitteiden ja lippulaivahankkeiden toteuttamista. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoitteet Euroopan oikeusalueen luomiseen liittyvän yleistavoitteen saavuttamiseksi ohjelmalla on seuraavat erityistavoitteet: a) edistää unionin oikeuden tehokasta, kattavaa ja johdonmukaista soveltamista yksityis- ja rikosoikeuden alalla tehtävän oikeudellisen yhteistyön yhteydessä; b) helpottaa oikeussuojan saatavuutta; c) ehkäistä ja vähentää huumeiden kysyntää ja tarjontaa. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä ABB 33 03 ja 33 04. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen. Ehdotus edistää unionin säännöstön täytäntöönpanoa, niin että unionin kansalaiset ja yritykset voivat täysimääräisesti hyödyntää voimassa olevaa lainsäädäntöä. Kansalaiset ja yritykset tuntevat paremmin oikeutensa, ja jäsenvaltioilla ja sidosryhmillä on paremmat välineet vaihtaa tietoja parhaista käytänteistä ja tehdä keskenään yhteistyötä. Ehdotuksen vaikutuksia edunsaajiin/kohderyhmiin kuvaillaan tarkemmin vaikutustenarvioinnin kohdassa 4.1.2. Lisäksi rahoitusohjelmiin ehdotetuista muutoksista on selkeää hyötyä rahoitustuen hallinnoinnissa käytettäville menettelyille. Hyöty alkaa jo siitä, että ohjelmiin sovelletaan yhdennettyä lähestymistapaa hakemusvaiheessa sekä vaadittujen liiteasiakirjojen ja käytettävien tietojärjestelmien suhteen. Tämä säästää konkreettisesti aikaa, koska monet sidosryhmät toimivat useammalla nykyisten ohjelmien soveltamisalalla, eikä niiden tarvitse enää ottaa huomioon toisistaan poikkeavia vaatimuksia, vaan ne voivat keskittyä ehdotustensa sisällön ja laadun kehittämiseen. Lisäksi yhtenäiset ja virtaviivaistetut hankkeiden valintamenettelyt lyhentävät huomattavasti viivettä hakemusten jättämisen ja tulosten saamisen välillä, niin että hakijaorganisaatioiden ei tarvitse olla niin pitkään epätietoisuudessa. Lisäksi tästä on se etu, että hankkeet voidaan aloittaa paljon nopeammin niiden suunnittelun jälkeen, jolloin ne vastaavat selvästi tehokkaammin niihin konkreettisiin tarpeisiin, joihin niiden avulla pyritään puuttumaan unionin poliittisten painopisteiden mukaisesti. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Edellä mainittujen erityistavoitteiden saavuttamista mittaavina indikaattoreina käytetään muun muassa rajatylittävien yhteistyötapausten lukumäärää a ja c alakohdan osalta sekä oikeussuojan saatavuutta koskevaa eurooppalaista näkemystä b alakohdan osalta. Oikeusasioiden pääosastolla (PO JUST) ei ole riittävästi tietoa nykytilanteesta merkityksellisten pitkän tai keskipitkän aikavälin tavoitteiden määrittämistä varten, mutta se pyrkii keräämään ennen ohjelman täytäntöönpanon alkua lisätietoa nykytilanteesta välitavoitteiden ja lopullisten tavoitteiden määrittämistä varten. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Lainsäädäntö on keskeinen väline, jonka avulla unionin tavoitteet oikeusalalla voidaan panna täytäntöön, mutta sitä on täydennettävä muilla keinoin. Tässä yhteydessä rahoituksella on tärkeä merkitys. Rahoituksen avulla olisi erityisesti parannettava lainsäädännön tehokkuutta lisäämällä kansalaisten, oikeusalan ammattilaisten ja sidosryhmien tietoisuutta ja toimintakykyä tukemalla seuraavia toimia: tiedotus ja valistus, mukaan lukien tuki kansallisille ja EU:n kampanjoille, joiden puitteissa ihmisille kerrotaan heidän unionin lainsäädännön mukaisista oikeuksistaan ja kuinka ne voidaan panna täytäntöön käytännössä; oikeusalan ammatinharjoittajille (kuten tuomareille ja syyttäjille) ja muille alan toimijoille tarkoitettu koulutus ja valmiuksien parantaminen, jotta heillä olisi välineet panna unionin oikeudet ja politiikat täytäntöön tehokkaasti. Rahoituksella on keskeinen asema myös valtioiden välisen yhteistyön edistämisessä ja keskinäisen luottamuksen parantamisessa seuraavien toimien avulla: verkostojen vahvistaminen, ts. unionin laajuiset organisaatiot, jotka avustavat tätä aihealuetta koskevien tulevien aloitteiden valmistelussa ja edistävät aloitteiden johdonmukaista täytäntöönpanoa Euroopassa; rajat ylittävä lainvalvontayhteistyö, esimerkiksi hälytysjärjestelmän perustaminen kadonneiden lasten löytämiseksi, operatiivisen ja rajat ylittävän huumeidentorjuntaa koskevan yhteistyön koordinointi. Lisäksi rahoituksella olisi tuettava seuraavia toimia: tutkimukset, analyysit ja muut tukitoiminnot, joiden avulla lainsäätäjä saa selkeää ja yksityiskohtaista tietoa kentällä vallitsevasta tilanteesta ja ongelmista. Näiden toimien tulokset tukevat unionin politiikkojen kehittämistä ja täytäntöönpanoa ja varmistavat, että ne perustuvat näyttöön ja ovat hyvin kohdennettuja ja jäsenneltyjä. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Oikeusalan ohjelmasta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Tämän asetuksen perusteella toteutettavat toimet edistävät unionin oikeuden tehokasta soveltamista, koska ne parantavat jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta, lisäävät rajatylittävää yhteistyötä ja verkostoitumista sekä takaavat, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja johdonmukaisesti kaikkialla unionissa. Vain unionin tasolla voidaan toteuttaa koordinoituja toimia, jotka saavuttavat kaikki unionin jäsenvaltiot. Euroopan unionilla on jäsenvaltioita paremmat edellytykset puuttua rajatylittäviin tilanteisiin ja tarjota keskinäistä oppimista varten eurooppalainen foorumi. Ilman unionin tukea sidosryhmät voisivat puuttua samanlaisiin ongelmiin eri tavoin ja epäyhtenäisesti. Sidosryhmien yhteistyön ja verkostoitumisen ansiosta eri jäsenvaltioissa voidaan levittää parhaita käytänteitä, erityisesti innovatiivisia ja yhdennettyjä toimintatapoja. Toimiin osallistuvat tahot voivat vuorostaan levittää saamaansa oppia oman ammattitoimintansa yhteydessä ja levittää parhaita käytänteitä edelleen omassa jäsenvaltiossaan. Näin saadaan politiikkojen tukemista ja kehittämistä varten vankka analyyttinen perusta. Euroopan unionin toimien ansiosta toimintaa voidaan toteuttaa johdonmukaisesti kaikkialla unionissa ja saavuttaa siten mittakaavaetuja. Kansallisen tason rahoitus ei tuottaisi samanlaisia tuloksia, eikä pirstaleinen ja rajoittunut lähestymistapa kattaisi koko Euroopan unionin tarpeita. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Nykyisten oikeusalan ohjelmien väliarviointi vahvisti, että ohjelmat ovat yleisellä tasolla vaikuttavia ja tehokkaita. Toisaalta arvioinnissa nousi esiin myös joitakin ongelmia, kuten varojen pirstaloituminen useisiin suppeisiin hankkeisiin, joilla on vähäiset vaikutukset. Vaikka rahoitusta on myönnetty monenlaisiin hankkeisiin, rahoitusta saavien organisaatioiden jakauma ei ole maantieteellisesti tasapainossa. Väliarvioinneissa todettiin, että rahoitettujen toimien tuloksia ja tuotoksia olisikin pyrittävä levittämään ja hyödyntämään tehokkaammin. Tulosten levittämiseen liittyy myös arvioinnin ja seurannan parantaminen. Väliarvioinnissa ja julkisessa kuulemisessa tarkasteltiin hakijoiden kohtaamia moninaisia ja byrokraattisia menettelyjä tehokkuuden kannalta. Hallinnon näkökulmasta katsottuna eri ohjelmiin liittyvät monenlaiset menettelyt aiheuttavat komissiolle raskaan hallinnollisen taakan. Menettelyjen suuri lukumäärä ja suuri hallinnollinen rasitus pidentävät menettelyjen kestoa. Ongelmaan voitaisiin puuttua yhdistämällä ohjelmia ja luomalla synergiaetuja ohjelmien välille. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ohjelmassa pyritään synergiaetuihin, johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen muiden unionin välineiden kanssa, joita ovat muun muassa sisäasioiden, terveys- ja kuluttajansuojapolitiikkojen sekä koulutuksen ja tutkimuksen alalla toteutettavat ohjelmat. Tavoitteena on välttää toimintojen päällekkäisyyttä näiden muiden ohjelmien kanssa, minkä lisäksi oikeusalan ohjelman ja perusoikeus- ja kansalaisuusohjelman resursseja voidaan yhdistää, jos siitä on etua yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – þ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – þ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020 tai sen jälkeen. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[25] þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti þ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – þ toimeenpanovirastoille – þ yhteisöjen perustamille elimille[26] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennetaan jäljempänä) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Perusteluissa mainitaan mahdollisuus uskoa ohjelman täytäntöönpano joko kokonaan tai osittain jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle. Toistaiseksi tästä asiasta ei ole tehty päätöstä eikä siitä ole laadittu kustannus-hyötyanalyysiä, mutta tämä mahdollisuus olisi pidettävä varalla. Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa on toinen vaihtoehto, joka ei tällä hetkellä ole käytössä, mutta jota voitaisiin harkita myöhemmin. Tämä koskee erityisesti 7 artiklan 2 kohdassa mainittuja kansainvälisiä järjestöjä eli Euroopan neuvostoa, Yhdistyneitä kansakuntia ja kansainvälistä yksityisoikeutta käsittelevää Haagin konferenssia. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Ehdotus sisältää seurantaa ja arviointia koskevia velvoitteita. Erityistavoitteiden saavuttamista seurataan ehdotuksessa mainittujen indikaattorien perusteella vuosittain. Lisäksi komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä väliarviointikertomuksen, jossa tarkastellaan ohjelman tavoitteiden saavuttamista, resurssien käytön tehokuutta ja ohjelmasta Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä laaditaan jälkiarviointikertomus, jossa tarkastellaan pidemmän aikavälin vaikutuksia ja ohjelman vaikutusten kestävyyttä. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Oikeusasioiden pääosaston rahoitusohjelmiin ei ole kohdistunut merkittäviä virheriskejä. Tämän vahvistaa se, että tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksissa ei ole esitetty sitä koskevia merkittäviä havaintoja ja että oikeusasioiden pääosaston (ja sitä ennen vapaus-, turvallisuus- ja oikeusasioiden pääosaston (PO JLS)) vuotuisten toimintakertomusten lopullinen jäljelle jäävä virheaste ei ole ylittänyt kahta prosenttia (ainoana poikkeuksena Daphne-ohjelma vuonna 2009). Suurimmat riskit ovat seuraavat: - riski, että valitut hankkeet ovat huonolaatuisia ja että niiden tekninen täytäntöönpano on puutteellinen, mikä heikentää ohjelmien vaikutusta; puutteellisista valintamenettelyistä johtuva asiantuntemuksen tai seurannan puute; - riski, että myönnettyjä varoja käytetään tehottomasti tai epätaloudellisesti, olivatpa kyseessä sitten avustukset (todellisten tukikelpoisten menojen korvaaminen on monimutkaista, minkä lisäksi hallintoviranomaisilla ei juuri ole mahdollisuuksia tarkistaa tukikelpoisia kustannuksia) tai hankintasopimukset (vaaditun asiantuntemuksen omaavia talouden toimijoita saattaa olla rajallinen määrä, mikä vähentää mahdollisuuksia vertailla hintatarjouksia); - riski, joka liittyy (varsinkin) pienempien organisaatioiden valmiuteen valvoa tehokkaasti menoja ja varmistaa toteutettujen toimien avoimuus; - riski komission maineen tahriutumisesta, jos paljastuu petoksia tai rikollista toimintaa; kolmansien osapuolten sisäisten valvontajärjestelmien perusteella voidaan saada ainoastaan osittainen varmuus, koska erilaisia sopimusosapuolia ja tuensaajia on hyvin paljon ja jokainen niistä käyttää omia, usein varsin suppeita valvontajärjestelmiään. Useimpien näistä riskeistä odotetaan pienenevän, kun ehdotuspyynnöt kohdennetaan paremmin ja kun käytetään varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseen sisältyviä yksinkertaistettuja tekijöitä. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Sisäisen valvontajärjestelmän kuvaus Tulevan ohjelman valvontajärjestelmä on jatkoa nykyiselle valvontajärjestelmälle. Se muodostuu seuraavista elementeistä: ohjelman hallinnointiyksikön suorittama operaatioiden valvonta, talousarviokirjanpitoyksikön suorittama ennakkotarkastus (varainhoidon tarkastus), sisäisiä hankintoja käsittelevä komitea, avustusten jälkitarkastukset ja sisäisestä tarkastuksesta vastaavan yksikön ja/tai sisäisen tarkastuksen yksikön suorittamat tarkastukset. Ohjelman hallinnointiyksikkö suorittaa kaikille rahoitustoimille ennakkotarkastuksen ja talousarviokirjanpitoyksikkö varainhoidon tarkastuksen (alhaisen riskin ennakkorahoitusta lukuun ottamatta). Avustuksiin liittyvät menoilmoitukset tarkastetaan perusteellisesti, ja niistä vaaditaan tarvittaessa tositteet riskien arvioinnin perusteella. Kaikki yli 60 000 euron arvoiset avoimet ja rajoitetut hankintamenettelyt ja neuvottelumenettelyt toimitetaan tarkastettavaksi sisäisiä hankintoja käsittelevälle komitealle ennen kuin rahoituspäätös tehdään. Jälkitarkastusten yhteydessä pyritään havaitsemaan mahdollisimman runsaasti poikkeamia aiheettomien maksujen takaisinperimiseksi. Tämän strategian mukaisesti tarkastukset suoritetaan otokselle hankkeita, jotka valitaan lähes yksinomaan riskianalyysin perusteella. Valvonnan kustannukset ja hyödyt Arviolta 50–70 prosenttia nykyisten rahoitusohjelmien hallinnointiin osallistuvasta henkilöstöstä suorittaa jonkinlaisia valvontatehtäviä niiden laajassa merkityksessä (tuensaajien/toimeksisaajien valinnasta tarkastustulosten täytäntöönpanoon). Tästä aiheutuvat kustannukset vaihtelevat 2,1 miljoonasta eurosta (50 % 3.2.3 jaksossa esitetyistä vuoden 2014 henkilöresurssimenoista) 3,2 miljoonaan euroon (70 % 3.2.3 jaksossa esitetyistä vuoden 2020 henkilöresurssimenoista). Lisäksi jälkiarviointien ulkoistamisesta kertyy kustannuksia vuosittain 75 000 eurosta 100 000 euroon. Nämä kustannukset rahoitetaan hallinnollisen avun määrärahoista. Nämä kustannukset muodostavat 6–3 prosenttia ohjelman kokonaisbudjetista; niiden suhteellinen osuus alenee seitsemän vuoden jaksolla siksi, että vuotuiset määrärahat lisääntyvät huomattavasti vuosina 2014–2020, kun taas valvontakustannukset pysyvät jokseenkin samansuuruisina. Ennakko- ja jälkitarkastusten yhdistelmän sekä hallintotarkastusten ja paikalla tehtävien tarkastusten ansiosta jäljelle jäävä lukuna ilmaistavissa oleva virheprosentti on ollut viime vuosina keskimäärin alle 2 prosenttia, lukuun ottamatta Daphne-ohjelmaa vuonna 2009, jolloin virheitä oli hieman yli 2 prosenttia. Ongelmaan puututtiin seuraavana vuonna lisäämällä paikalla tehtäviä jälkitarkastuksia. Näissä tarkastuksissa on havaittu ja oikaistu tässä populaatiossa jäljellä olleet virheet. Tämän perusteella oikeusasioiden pääosasto katsoo, että sisäinen valvontajärjestelmä on riittävän tehokas ja kustannuksiltaan asianmukainen, jotta alhainen virheprosentti voidaan saavuttaa. Oikeusasioiden pääosasto tutkii kuitenkin edelleen mahdollisuuksia parantaa hallinnointia ja jatkaa yksinkertaistamista. Kun ohjelmien lukumäärää supistetaan ja sovelletaan yhdenmukaisia sääntöjä ja menettelyjä, myös virheriski pienenee. Lisäksi kaikkia varainhoitoasetuksen kolmivuotistarkistukseen perustuvia yksinkertaistamisvälineitä hyödynnetään mahdollisimman paljon, koska niiden odotetaan edistävän tuensaajien hallinnollisen rasituksen vähentämistä, jolloin ne samalla vähentävät myös virheriskiä ja komission hallinnollista rasitusta. Yhteenveto (nykyisten) tarkastusten luonteesta ja tiheydestä Yhteenveto tarkastuksista || Määrä (milj. euroa) || Tuensaajien / rahoitustoimien lukumäärä (% kokonaismäärästä) || Perusteellisuus * (arvio 1–4) || Kattavuus (% arvosta) Kaikkien rahoitustoimien ennakkotarkastus || Ei sovelleta || 100 % || 1–4 riskin ja toimen lajin mukaan || 100 % PO:n sisäinen hankintakomitea tarkastaa hankintamenettelyjen ratkaisupäätökset || Ei sovelleta || 100 % yli 125 000 euron arvoisista hankintamenettelyistä ja yli 60 000 euron arvoisista neuvottelumenettelyistä || 4 || 100 % yli 125 000 euron arvoisista hankintamenettelyistä ja yli 60 000 euron arvoisista neuvottelumenettelyistä Kaikkien avustusten loppumaksut jälkitarkastetaan || Ei sovelleta || Ainakin 10 % || 4 || 5–10 % *Tarkastusten perusteellisuus: 1. Minimaalinen hallinnollinen / aritmeettinen tarkastus ilman tositteita. 2. Tarkastus, jossa otetaan huomioon vahvistavat tiedot, joihin sisältyy joitakin riippumattoman valvonnan elementtejä (esim. tilintarkastustodistus tai muu tarkastus), mutta ei viittauksia tositteisiin. 3. Tarkastus, jossa viitataan täysin riippumattomiin vahvistaviin tietoihin (esim. tietokanta, joka antaa oikeutuksen tietyille vaatimuksen tekijöille, kolmannen osapuolen tai komission arviointi saavutetuista välitavoitteista jne.). 4. Tarkastus, jossa viitataan menettelyn aikana käytettävissä oleviin tositteisiin kaikkien panosten ja tuotosten osalta (esim. työaikakirjanpito, laskut, fyysinen tarkastus jne.); eli tarkastus, jossa toimien tarkastuksen intensiteetti on sama kuin tilintarkastustuomioistuimen antaessa tarkastuslausuman. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Tulevan oikeusalan ohjelman yhteydessä toteutetaan erilaisia toimia petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi. Ehdotuksen 12 artiklassa säädetään Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta. Oikeusasioiden pääosasto laatii komission kesäkuussa 2011 hyväksymän uuden petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta oman petostentorjuntastrategian, joka kattaa koko menosyklin ja jossa otetaan huomioon toteutettavien toimien oikeasuhteisuus ja kustannus-hyötysuhde. Strategia perustuu kahteen pilariin: petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen tehokkaiden tarkastusten pohjalta, ja siinä tapauksessa, että petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia ilmenee, aiheettomasti maksettujen määrien takaisinperiminen ja tarvittaessa tehokkaiden, oikeasuhteisten ja varoittavien seuraamusten määrääminen. Petostentorjuntastrategiassa kuvataan ennakko- ja jälkitarkastukset ns. punaisiin lippuihin perustuvan järjestelmän pohjalta. Siinä täsmennetään menettelyt, joita henkilöstön on noudatettava, kun petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia ilmenee. Siinä annetaan myös tietoa työjärjestelyistä OLAFin kanssa. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi………………………...……….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman­silta mailta || varainhoitoasetuk­sen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet [3…] || [33 01 04.YY] [Oikeusalan ohjelma] || [EI-JM] || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ[27] || EI [3…] || [33 YY YY YY] [Oikeusalan ohjelma] || [JM] || KYLLÄ || KYLLÄ || KYLLÄ || EI || || || || || || 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || Numero || [Otsake 3 – Turvallisuus ja kansalaisuus] PO JUST || || || Vuosi 2014[28] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || Budjettikohdan numero 33 xx xx || Sitoumukset || (1) || 45,800 || 52,800 || 59,300 || 66,300 || 73,800 || 80,800 || 84,800 || || 463,600 Maksut || (2) || 18,300 || 30,400 || 43,600 || 53,700 || 64,400 || 71,500 || 77,100 || 104,600 || 463,600 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[29] || || || || || || || || || Budjettikohdan numero: 33 01 04 yy* || || (3) || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || || 8,400 PO JUSTin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 47,000 || 54,000 || 60,500 || 67,500 || 75,000 || 82,000 || 86,000 || || 472,000 Maksut || =2+2a +3 || 19,500 || 31,600 || 44,800 || 54,900 || 65,600 || 72,700 || 78,300 || 104,600 || 472,000 Komissio voi päättää ulkoistaa ohjelman täytäntöönpanon (osittain) jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle. Määriä ja kohdentamista mukautetaan, jos toimia ulkoistetaan toimeenpanovirastojen tehtäväksi.  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 45,800 || 52,800 || 59,300 || 66,300 || 73,800 || 80,800 || 84,800 || || 463,600 Maksut || (5) || 18,300 || 30,400 || 43,600 || 53,700 || 64,400 || 71,500 || 77,100 || 104,600 || 463,600 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || || 8,400 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 3 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 47,000 || 54,000 || 60,500 || 67,500 || 75,000 || 82,000 || 86,000 || || 472,000 Maksut || =5+ 6 || 19,500 || 31,600 || 44,800 || 54,900 || 65,600 || 72,700 || 78,300 || 104,600 || 472,000 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ PO JUST ||  Henkilöresurssit || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || || 30,150  Muut hallintomenot || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || || 0,402 PO JUST YHTEENSÄ || Määrärahat || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || || 30,552 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || Vuoden 2020 jälkeen || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 51,239 || 58,302 || 64,721 || 71,811 || 79,403 || 86,493 || 90,583 || || 502,552 Maksut || 23,739 || 35,902 || 49,021 || 59,211 || 70,003 || 77,193 || 82,883 || 104,600 || 502,552 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – þ Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti. Oikeusasioiden pääosasto ei pysty esittämään tyhjentävää luetteloa kaikista tuloksista, joita ohjelman perusteella myönnettävän rahoituksen avulla on tarkoitus toteuttaa, eikä niiden keskimääräisiä kustannuksia ja lukumäärää, kuten tässä jaksossa vaaditaan. Tällä hetkellä ei ole käytettävissä tilastotyökalua, jonka avulla voitaisiin laskea nykyisten ohjelmien keskimääräiset kustannukset. Tällainen kustannusten tarkka määrittely olisi myös ristiriidassa sen periaatteen kanssa, että tulevan ohjelma pitäisi olla riittävän joustava kattamaan poliittisten painopisteiden muutokset vuosina 2014–2020. Seuraavassa on kuitenkin (ei-tyhjentävä) luettelo odotetuista tuloksista: - tietoisuuden lisäämistä koskevien toimien kohderyhmiin kuuluvien henkilöiden lukumäärä; - koulutustoimien kohderyhmään kuuluvien tuomareiden ja oikeuslaitoksen henkilöstön jäsenten lukumäärä; - niiden oikeusalan ammattilaisten lukumäärä, jotka ovat osallistuneet esimerkiksi verkostoitumiseen, vaihtoon ja opintokäynteihin; - rajatylittävien yhteistyötapausten lukumäärä, mukaan lukien tietotekniikkavälineiden käyttöön perustuvat toimet ja eurooppalaiset menettelyt; - arviointien ja vaikutustenarviointien sekä sidosryhmien ja asiantuntijoiden kattavien kuulemisten perusteella laadittujen toiminta-aloitteiden lukumäärä; - ohjelman täytäntöönpanon tuloksena laadittujen arviointien ja vaikutustenarviointien lukumäärä. Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyppi[30] || Keski­määr. kustan­nukset || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä yhteensä || Kustan­nukset yhteensä ERITYISTAVOITE 1[31]… || || || || || || || || || || || || || || || || - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 1 || || || || || || || || || || || || || || || || ERITYISTAVOITE 2… || || || || || || || || || || || || || || || || - tuotos || || || || || || || || || || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – þ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2014[32] || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 4,185 || 4,247 || 4,165 || 4,254 || 4,344 || 4,433 || 4,522 || 30,150 Muut hallintomenot || 0,054 || 0,055 || 0,056 || 0,057 || 0,059 || 0,060 || 0,061 || 0,402 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 4,239 || 4,302 || 4,221 || 4,311 || 4,403 || 4,493 || 4,583 || 30,552 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[33] sisältymättömät || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 8,400 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 1,200 || 8,400 YHTEENSÄ || 5,439 || 5,502 || 5,421 || 5,511 || 5,603 || 5,693 || 5,783 || 38,952 Komissio voi päättää ulkoistaa ohjelman täytäntöönpanon (osittain) jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle. Määriä ja kohdentamista mukautetaan, jos toimia ulkoistetaan toimeenpanovirastojen tehtäväksi. 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – þ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: arvio kokonaislukuina || Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) (kokoaikaisiksi muutettuina) 33 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 30,75 || 30,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[34] 33 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 0,5 || 0,5 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || XX 01 04 yy[35] || - päätoimi­paikassa[36] || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || YHTEENSÄ || 31,25 || 31,25 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 || 29,75 33 viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Määriä ja kohdentamista mukautetaan, jos toimia ulkoistetaan toimeenpanovirastojen tehtäväksi. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Tehtävät käsittävät kaikki rahoitusohjelmien hallinnointiin liittyvät tehtävät, kuten: - osallistuminen talousarviomenettelyyn; - vuotuisten työohjelmien / rahoituspäätösten valmistelu, vuotuisten painopisteiden asettaminen; - ehdotuspyyntöjen ja tarjouskilpailujen ja niihin liittyvien valintamenettelyjen hallinnointi; - yhteydenpito sidosryhmiin (potentiaaliset/valitut tuensaajat, jäsenvaltiot ym.); - huolehtiminen hankkeiden operatiivisesta ja rahoitushallinnoinnista; - tarkastusten suorittaminen edellä kuvatulla tavalla (ennakkotarkastukset, hankintakomitea, jälkitarkastukset, sisäinen tarkastus); - kirjanpito; - avustusten hallinnoinnissa käytettävien tietovälineiden kehittäminen ja hallinnointi; - tavoitteiden saavuttamisen seuranta ja siitä raportointi, mukaan lukien vuotuisissa toimintakertomuksissa ja edelleenvaltuutetun tulojen ja menojen hyväksyjän laatimissa kertomuksissa Ulkopuolinen henkilöstö || Tehtävät ovat samanlaisia kuin virkamiesten ja väliaikaisen henkilöstön tehtävät, lukuun ottamatta niitä tehtäviä, joita ei voida antaa ulkopuoliselle henkilöstölle. 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – þ Ehdotus/aloite on seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[37]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – þ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – ¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): Arvioidut vaikutukset tuloihin – ¨ Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – þ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: · ¨ vaikutukset omiin varoihin · þ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[38] Vuosi 2014 || Vuosi 2015 || Vuosi 2016 || Vuosi 2017 || Vuosi 2018 || Vuosi 2019 || Vuosi 2020 Momentti 6xxxx…………. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: [33 yyyyyy…] Tulopuolen budjettikohta Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä Tulojen määrä ei ole tiedossa tässä vaiheessa, ja se riippuu ehdokasmaiden osallistumisesta ohjelmaan. [1] Tiedonanto EU:n talousarvion kokonaistarkastelu, KOM(2010) 700 lopullinen, 19.10.2010. [2] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja A Budget for Europe 2020: the current system of funding, the challenges ahead, the results of stakeholders consultation and different option on the main horizontal and sectoral issues, SEC(2011) 868 lopullinen, oheisasiakirja tiedonantoon Eurooppa 2020 ‑strategiaa tukeva talousarvio, KOM(2011) 500 lopullinen, 29.6.2011. [3] http://ec.europa.eu/justice/news/consulting_public/news_consulting_0010_en.htm. [4] Yksityisoikeutta koskeva ohjelma (JCIV), rikosoikeutta koskeva ohjelma (JPEN), perusoikeus- ja kansalaisuusohjelma (FRC), Daphne III -ohjelma (DAP), huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskeva ohjelma (DPIP) sekä työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman osa-alueet ”syrjinnän torjuminen ja monimuotoisuus” ja ”sukupuolten tasa-arvo”. [5] Väliarviointia koskeva kertomus yksityisoikeutta koskevasta rahoitusohjelmasta saaduista tuloksista ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista, KOM(2011) 351 lopullinen, 15.6.2011; Rikosoikeutta koskevan ohjelman väliarviointia koskeva kertomus, KOM(2011) 255 lopullinen, 11.5.2011; Perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan ohjelman (2007–2013) väliarviointia koskeva kertomus, KOM(2011) 249 lopullinen, 5.5.2011; Daphne III -ohjelman (2007–2013) väliarviointia koskeva kertomus, KOM(2011) 254 lopullinen, 11.5.2011; Kertomus huumetorjuntaa ja ‑tiedotusta koskevan erityisohjelman (2007–2013) väliarvioinnista, KOM(2011) 246 lopullinen, 5.5.2011. [6] Komission tiedonanto KOM(2011) 551 lopullinen, 13.9.2011. [7] EUVL C 115, 4.5.2010, s. 1. [8] KOM(2010) 2020 lopullinen, 3.3.2010. [9] KOM(2011) 500, 29.6.2011. [10] EUVL L 257, 3.10.2007, s. 16. [11] EUVL L 58, 24.2.2007, s. 13. [12] EUVL L 257, 3.10.2007, s. 23. [13] KOM(2010) 700, 19.10.2010. [14] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13. [15] EUVL L XX, XX, s. xx. [16] EUVL L XX, XX, s. xx. [17] EUVL L XX, XX, s. xx. [18] EUVL L XX, XX, s. xx. [19] EUVL L XX, XX, s. xx. [20] EUVL L XX, XX, s. xx. [21] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [22] Asetuksen tämän johdanto-osan kappaleen lopullinen sanamuoto riippuu siitä, minkä kannan Yhdistynyt kuningaskunta ja Irlanti omaksuvat pöytäkirjan (N:o 21) määräysten mukaisesti. [23] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [24] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [25] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [26] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [27] Mahdollisesti Tanska. [28] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [29] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [30] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [31] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [32] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi. [33] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [34] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä, paikalliset toimihenkilöt ja kansalliset asiantuntijat. [35] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [36] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [37] Ks. toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [38] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.