FI Euroopan unionin virallinen lehti C 161/28

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan teknologiainstituutin perustamisesta”

KOM(2006) 604 lopullinen/2 — 2006/0197 COD

(2007/C 161/06)

Neuvosto päätti 20. joulukuuta 2006 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artiklan 3 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 14.–15. maaliskuuta 2007 pitämässään 434. täysistunnossa (maaliskuun 14. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Antonello Pezzinin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 93 ääntä puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Tieteelliset ja tekniset huippusuoritukset ja niiden muuntaminen kilpailukykyiseksi taloudelliseksi voimaksi ovat keskeisiä edellytyksiä varmistettaessa unionin tulevaisuus, kun ajatellaan esimerkiksi nanoteknologiaa, tietoyhteiskuntaa, energia- ja ilmastokysymyksiä sekä unionin nykyisen aseman säilyttämistä ja parantamista maailmanlaajuisessa toimintaympäristössä ja eurooppalaisen yhteiskuntamallin kehittämistä sen sijaan, että se vaarannettaisiin.

1.2 Komitea on aina suhtautunut myönteisesti kaikkiin aloitteisiin, joiden avulla pyritään — vahvistamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden innovointikykyä — edistämään omaamiskolmion integroitua lähestymistapaa (1) — vakiinnuttamaan korkeakoulujen ja yritysten suhteet — tukemaan kaikkia pyrkimyksiä tutkimus- ja innovointitoimien edistämiseksi — ulottamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus tutkimus- ja kehittämistoimintaan — parantamaan uuden osaamisen saavutettavuutta pk-yritysten keskuudessa.

1.3 ETSK kannattaa painokkaasti ja vakuuttuneena ajatusta perustaa Euroopan teknologiainstituutin (EIT) kaltainen väline, joka osaltaan auttaisi kehittämään laadukasta koulutusta, innovointia ja tutkimusta rohkaisemalla Euroopan huippuosaamiskeskusten yhteistyötä sekä teollisuuden, korkeakoulujen ja tieteen integroitumista.

1.4 ETSK painottaa, että on tärkeää laatia EIT:tä koskeva ehdotus, joka on yhdenmukainen sen oikeudellisen perustan kanssa ja jolla pyritään ”nopeuttamaan teollisuuden mukauttamista rakenteellisiin muutoksiin, edistämään kaikkialla yhteisössä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, aloittamisen ja kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, edistämään yritysten välisen yhteistyön kannalta suotuisaa toimintaympäristöä ja edistämään keksintöjä, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan antamien teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä” (2).

1.5 Komitean mielestä uuden välineen, joka integroi osaamisen, tutkimuksen ja innovoinnin, on onnistuakseen kyettävä erottumaan jo olemassa olevista yhteisön integroivista välineistä, joita ovat esimerkiksi eurooppalaiset teknologiayhteisöt, yhteiset teknologia-aloitteet, huippuosaamisverkot, integroidut hankkeet tai kehittyneet eurooppalaiset maisterintutkinto-ohjelmat (3).

1.6 Komitea on tietoinen siitä, ettei uutta Euroopan teknologiainstituuttia voida verrata yksinkertaisesti vaikkapa Yhdysvalloissa toimivaan MITiin, sillä MIT ei ole koskaan ollut liittovaltion huippuosaamishanke vaan huippukorkeakoulu, jonka yhteydessä toimii hallintoneuvosto (MIT Corporation) ja sijoitusyhtiö (Investment Management Company). MITin kaltaisten laitosten menestys osoittaa kuitenkin, että huippuosaaminen on oikeisiin periaatteisiin ja riittävään tukeen perustuvan kehitysprosessin tulos.

1.7 Komitea katsoo, että jos uudesta EIT:stä on määrä tulla ”suorittaja” ja ”huippuluokan toimija” eli eurooppalainen viitemalli ja huippuosaamisen ”suoritusten” symboli, sen on oltava muutakin kuin vain resurssien yhdistäjä.

1.8 Tätä silmällä pitäen EIT:n perusidean, rakenteen ja elinten on vastattava täysin perustamissopimuksessa mainittuja tavoitteita, jotka muodostavat sen keskeisen oikeudellisen perustan. Lisäksi sen on kehitettävä tieteeseen ja teknologiaan suuntautunutta pätevyys- ja huippuosaamiskulttuuria, joka houkuttelee parhaita opiskelijoita ja muovaa parhaita tutkijoita ja insinöörejä. Tämä on uuden osaamisen ja jatkuvan innovoinnin edellytys.

1.9 Komitean mielestä on myös tärkeää olla pysähtymättä ajatukseen ”kansainvälisen huippuosaamisen suunnannäyttäjästä” (4). Tarvitaan kaikkein asianomaisten toimijoiden panostusta, jotta päästään yksittäisille osaamis- ja innovointiyhteisöille ominaisiin erinomaisiin tuloksiin sekä konkreettisiin, markkinoilla vaikuttaviin tuloksiin. Tätä varten on — siirrettävä osaamista ja tutkimustuloksia todelliseen markkinainnovointiin — perustettava erittäin kilpailukykyisiä uusia yrityksiä — houkuteltava ja koulutettava kansainvälisen tason asiantuntijoita — luotava vakituisia ja laadukkaita uusia työpaikkoja.

1.10 Teknologiainstituutin rakenne ja elimet tulisi suunnitella ja toteuttaa siten, että ne — suuntautuvat eurooppalaisiin yrityksiin ja työmarkkinoihin ja että ne vahvistavat ponnistuksia kohti osaamisyhteiskuntaa — sovitetaan yhteen eurooppalaisen talous- ja yhteiskuntamallin kanssa — ovat vahvasti kansainvälisiä, jotta instituutti kykenee houkuttelemaan maailmanlaajuisesti tutkijoita ja yrityksiä.

1.10.1 Yhteisyritysmalli voitaisiin ottaa asianmukaisesti huomioon.

1.11 EIT:n menestys ainakin alkuvaiheessa riippuu voimakkaasti yhteisön ja jäsenvaltioiden riittävästä rahoituksesta. Rahoituksen ei kuitenkaan tulisi olla peräisin muiden jo hyväksyttyjen tutkimus- ja innovointiohjelmien määrärahoista.

1.11.1 Komitean mielestä uuden EIT:n kannalta yhä tärkeämpiä ovat yhtäältä patenttien tukijärjestelmät ja immateriaalioikeuksien hallinnointijärjestelmät ja toisaalta kyky saada rahoitusta yksityisistä lähteistä. Yksityisrahoituksen osuuden on oltava yhteisön rahoitusosuutta suurempi, jotta varoja ei siirrettäisi muista, etenkään tutkimus- ja kehittämistoimintaan suunnatuista yhteisön ohjelmista.

1.11.2 Komitean mielestä EIT:n alkumäärärahat tulisi saada yhteisön varoista. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää lisävaroja yhteisön seitsemännen puiteohjelman puolivälitarkistuksen yhteydessä. Lisäksi jäsenvaltioiden tulisi myöntää varoista huomattava osa suoraan osuuksiensa mukaisesti. On myös muistettava mahdollisuus hyödyntää innovointiverkkoihin ja korkeakoulututkimukseen liittyviä EIP:n toimia.

1.12 ETSK pitää myös tärkeänä kykyä kehittää teknologiainstituuttia osaamisen, innovoinnin ja tutkimuksen aloilla siten, että varmistetaan instituutin ja sen toimintahaarojen eli osaamis- ja innovointiyhteisöjen asteittain kasvava vuorovaikutus.

1.12.1 Tähän voidaan päästä myös EIT:n järjestämien suurten julkisten tapahtumien avulla. Näin pyrittäisiin luomaan kuva verkkorakenteeseen perustuvasta huippuosaamisesta, joka kykenee houkuttelemaan ja levittämään osaamista ja innovointia hajautetusti.

1.12.2 Innovointi ja menestys edellyttävät tasapainoa tavoitteiden mukaan suunnattujen menettelyjen ja henkilökohtaisen vapauden kehittää uusia ajatuksia ja käsitteitä, jotka testataan kilpailussa, välillä. Unionin tasolla standardisoitujen laadunvarmistuskriteerien noudattamisen on oltava tutkimuksen, osaamisen ja innovoinnin perusta EIT:n koko verkostorakenteessa. Ilman markkinasuuntautunutta tutkimuksen, innovoinnin ja teollisuuden välistä vuorovaikutusta julkisrahoitteisen tutkimuksen vaikutus talouteen jää rajalliseksi.

1.13 Osaamis- ja innovointiyhteisöiksi pyrkivien yritysverkostojen, tutkimuskeskusten, laboratorioiden ja korkeakoulujen valintajärjestelmän tulisi komitean mielestä perustua alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan sekä selkeisiin ja avoimiin kriteereihin, joita ovat huippuosaaminen ja ammatillinen menestys sekä kyky siirtää teknologiaa etenkin pk-yrityksiin ja siitä saadut kokemukset.

1.13.1 Osaamis- ja innovointiyhteisön uutta asemaa ei tulisi pitää pysyvänä, vaan sitä on arvioitava säännöllisesti laadun ja konkreettisten tulosten osalta. Yhteisöille on myös varattava asianmukainen aloitusvaihe.

1.14 Komitea on myös sitä mieltä, että EIT:n ”järjestelmään” tulisi tarvittaessa pyrkiä nivomaan valikoituja EU:n nykyisiä huippuosaamiskeskuksia. EIT:n ei kuitenkaan tulisi muuttua byrokraattiseksi ylärakenteeksi, joka tukee unionin jo olemassa olevia huippuosaamiskeskuksia. Näin ollen sen tulisi pyrkiä hyödyntämään entistä enemmän teollisuutta ja monialaista tutkimusta sekä perussääntönsä mukaisissa sisäisissä elimissä että valintaelimissä.

1.14.1 Tätä varten tulisi perustaa ”EIT:n sijoitusyhtiö” (EIT Investment Management Company). Näin voitaisiin korjata innovatiivisesti puutteet, jotka ovat usein ominaisia teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuksen suhteille.

1.15 Komitean mielestä osaamis- ja innovointiyhteisöjen ja Euroopan teknologiainstituutin myöntämien EIT-tutkintojen määrittelyä on selkeytettävä. Ainakin riittävän pitkän aloitusvaiheen ajan tutkintojen myöntämisen tulisi olla osaamis- ja innovointiyhteisöihin kumppaneiksi valittujen jäsenvaltioiden korkeakoulujen ja/tai teknillisten korkeakoulujen (tekniset instituutit) erityisoikeus, ja niiden tulisi vastata tutkintojen myöntämisestä. Vähimmäisvaatimusten täytyttyä niiden tutkintoja voitaisiin täydentää EIT-nimikkeellä.

1.16 EIT-nimike voitaisiin komitean mielestä myöntää osaamis- ja innovointiverkon tutkinnoille, jos opinnot ja tutkimukset on suoritettu vähintään kolmen jäsenvaltion kolmessa eri oppilaitoksessa, jotta varmistetaan tutkinnon eurooppalainen ulottuvuus. Opinnoilla ja tutkimuksilla on oltava riittävä mahdollinen innovointivaikutus, ja EIT:n on hyväksyttävä ne.

1.17 Komitea on EIT:n perussäännön osalta sitä mieltä, että komission ehdottamaa perussäännön mukaista hallintoneuvostoa (5) on tuettava valvontakomitealla, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja, toimeenpanokomitealla, jossa yrityksillä, tutkimuskeskuksilla ja korkeakouluilla on kullakin kaksi edustajaa ja jonka puheenjohtajana on hallintoneuvoston puheenjohtaja, sekä hallintojohtajalla ja rehtorilla.

2. Johdanto

2.1 Eurooppa-neuvostolle keväällä 2005 annetussa välikertomuksessa ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi — Uusi alku Lissabonin strategialle” (6) esitettiin joitakin perusperiaatteita elpymisen käynnistämiseksi, kuten toteutettavien toimien kohdennettu luonne, laaja osallistuminen, yhteiset tavoitteet ja tarkkaan määritellyt vastuutasot.

2.2 Lissabonin strategiaan kuuluu myös osaamisen levittäminen, joka on tarkoitus toteuttaa korkeatasoisen koulutusjärjestelmän avulla. Euroopan unionin on pyrittävä etenkin siihen, että eurooppalaiset korkeakoulut voivat kilpailla maailman parhaiden korkeakoulujen kanssa. Tavoitteen saavuttamiseksi on toteutettava eurooppalainen korkeakoulutusalue, jonka avulla on aiempaa helpompaa luoda ja levittää osaamista koko unionin alueella.

2.3 Tavoitteen saavuttamiseksi komissio on ilmoittanut ehdottavansa ”Euroopan teknologiainstituutin” perustamista sekä tuonut esiin halunsa edistää eurooppalaisten korkeakoulujen kansainvälistä kilpailukykyä, sillä ”nykyiset lähestymistavat rahoitukseen, hallintoon ja laatuun ovat osoittautumassa monin tavoin puutteellisiksi pyrittäessä vastaamaan haasteeseen, jonka tieteenharjoittajien, opiskelijoiden ja itse osaamisen markkinoiden maailmanlaajuistuminen asettaa”.

2.4 Komitea on useaan otteeseen ilmaissut kantansa asiasta (7) ja esittää muun muassa valmistelevassa lausunnossaan ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa — Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (8), että on luotava eurooppalainen osaamisalue, joka perustuu oppimisen, innovoinnin ja tutkimuksen aloilla tehtävään yhteistyöhön. ETSK kehottaa edellä mainitussa lausunnossaan myös yrityksiä, rahoituslaitoksia ja yksityisiä säätiöitä kantamaan vastuunsa ja lisäämään osaamistalouteen tehtäviä investointeja sekä tukemaan muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimuksia Euroopan tasolla.

2.5 Bostonissa Yhdysvalloissa vuonna 1861 perustetussa Massachusetts Institute of Technologyssa (MIT) on nykyään noin 10 000 opiskelijaa ja noin 10 000 opettajaa. He osallistuvat korkeatasoiseen monialaiseen järjestelmään, joka ulottuu taloustieteistä oikeustieteeseen, arkkitehtuurista insinööritieteisiin ja hallintotieteestä matematiikkaan, fysiikkaan ja biologiaan. MITin kustannukset ovat vuosittain 1 000 miljoonaa dollaria, mutta niin sanotulla Shanghain listalla, jossa luetellaan maailman parhaat korkeakoulut (9), se on viidennellä sijalla.

2.6 Euroopassa on määrä saavuttaa vuoteen 2010 mennessä Bolognan prosessissa asetetut tavoitteet eli saattaa päätökseen Euroopan unionin vuonna 1999 käynnistämä aloite Euroopan erilaisten korkeakoulujärjestelmien yhtenäistämiseksi tavoitteena luoda ”eurooppalainen korkeakoulutusalue” sekä edistää maailmanlaajuisesti eurooppalaista korkeakoulutusjärjestelmää. Tässä yhteydessä pyritään seuraaviin tavoitteisiin: — helposti ymmärrettävien ja vertailukelpoisten tutkintotodistusten käyttöönotto — kolmeen pääasialliseen koulutussykliin (kandidaatti-, maisteri- ja tohtoritutkinnot) perustuvien koulutusjärjestelmien yhtenäistäminen — ECTS-järjestelmään (10) perustuvan sellaisen opintosuoritusjärjestelmän vakiinnuttaminen, jossa opintopisteitä voidaan hankkia eri oppiaineista — liikkuvuuden edistäminen (opiskelijat, opettajat, tutkijat sekä tekninen ja hallinnollinen henkilöstö) sekä esteiden poistaminen täyden ja vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi — eurooppalaisen yhteistyön edistäminen laadunvarmistuksessa — välttämättömän eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen korkeakoulutuksessa opinto-ohjelmien, korkeakoulujen yhteistyön, liikkuvuuden, integroitujen opintosuunnitelmien, koulutuksen ja tutkimuksen osalta.

2.7 Euroopan parlamentti antoi 26. syyskuuta 2006 päätöslauselman eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luomisesta (11). Siinä otetaan huomioon sekä Bolognan prosessi että vuonna 2002 käynnistetty Kööpenhaminan prosessi, ja se perustuu vahvistetun eurooppalaisen yhteistyön edistämiseen perus- ja ammattikoulutuksessa tavoitteena tietyt konkreettiset tulokset (12).

2.8 Komissio julkaisi vuonna 2005 toisen kertomuksen, jossa käsitellään edistystä Lissabonissa asetettujen koulutustavoitteiden saavuttamisessa (13). Siinä tuodaan muun muassa esiin vaikeudet nostaa tutkinnon suorittaneiden määrää Euroopassa; tarve ajantasaistaa ja täydentää tietoja, taitoja ja pätevyyksiä koko työelämän ajan elinikäisen oppimisen korkeatasoisten koulutusjärjestelmien avulla; tarve lisätä koulutukseen ja korkeakoulutukseen tehtäviä julkisia investointeja yksityisten investointien avulla; tarve kouluttaa riittävästi ammattitaitoisia ja päteviä professoreita ja muuta opetushenkilöstöä sukupolvenvaihdoksen johdosta (noin 1 000 000 henkilöä vuosina 2005–2015).

2.9 OECD toteutti vuonna 2006 kysyntään perustuvan tutkimuksen (14) aiheesta Programme for International Student Assessment (PISA) (15), jossa luodaan yleiskatsaus opiskelijoiden ominaispiirteisiin, asenteisiin sekä kykyihin hyödyntää opittuja tietoja.

2.10 Eurooppalaisen korkeakoulujärjestelmän heikkoudet näyttävät johtuvan pääasiassa neljästä syystä (16): — liiallinen yhtenäisyys: uusiin vaatimuksiin vastaamisen edellyttämä joustavuus ja riittävä monitahoisuus puuttuvat — sulkeutuneisuus: korkeakoulut toimivat liian usein ”norsunluutornissa”, eikä niillä ole riittävästi yhteyksiä yrityksiin ja yhteiskuntaan — ylisääntely: korkeakoulujen asianmukaistumista haittaa usein jäykkä kansallinen lainsäädäntö — alirahoitus: tutkimukseen ja koulutukseen suunnattu unionin rahoitus on alhaisempi kuin välittömissä kilpailijamaissa; välimatkan kuromiseksi EU:n tulisi kohdentaa alaan vuosittain 150 miljardia euroa eli koko yhteisön talousarviota suurempi summa (17).

2.11 Euroopan teknologiainstituutin (EIT) perustamisella on määrä poistaa tärkeimmät yleiset ongelmat, jotka ovat seuraavat: — alhaiset investoinnit korkeakoulutukseen, tutkimus- ja kehittämistoimintaan sekä investointien riittämätön keskittäminen kansainvälisesti kilpailukykyisiin huippuosaamiskeskuksiin — EU:n suuriin kilpailijoihin nähden riittämättömät välineet sekä osaamisen ja tutkimus- ja kehittämistoiminnan tulosten riittämätön muuntaminen kilpailukykyiseksi taloudelliseksi toiminnaksi ja työpaikoiksi — usein joustamattomien ja ylisäänneltyjen eurooppalaisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen hallinnointi- ja organisaatiomallien heikko innovatiivisuus — integroidun lähestymistavan puuttuminen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin muodostamasta osaamiskolmiosta — kykenemättömyys houkutella asianmukaisesti parhaita opettajia ja opiskelijoita sekä saada heidät jäämään Eurooppaan.

2.12 Vuoden 2007 talousarviosta antamassaan mietinnössä Euroopan parlamentti yhtäältä kannattaa osaamiskolmion (koulutus, tutkimus ja innovointi) valmiuksien ja osaamiskolmioon kuuluvien alojen välisten yhteyksien vahvistamista mutta toisaalta ”varoittaa, että Euroopan teknologiainstituutin perustaminen saattaa heikentää nykyisiä rakenteita tai olla osittain päällekkäinen niiden kanssa, minkä vuoksi teknologiainstituutti ei välttämättä ole tehokkain tapa käyttää varoja tällä alueella” (18).

2.13 Kesäkuun 15. ja 16. päivänä 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti näkemyksensä, jonka mukaan ”huipputason tutkimus- ja innovaatioyhteisöjen välistä verkottumista ja synergiaa Euroopassa lisäävien muiden toimien ohella Euroopan teknologiainstituutti, joka toimii yhteistyössä olemassa olevien kansallisten laitosten kanssa, on tärkeä askel korkeakoulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin lähentämisessä toisiinsa” ja kehotti komissiota esittämään ”virallisen ehdotuksen instituutin perustamisesta”. Vastauksena kehotukseen komissio esitti marraskuussa 2006 käsillä olevassa lausunnossa tarkasteltavan ehdotuksen (19), joka on jatkoa aiheesta annetuille kahdelle komission tiedonannolle (20).

2.13.1 Joulukuussa 2006 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti aiemman myönteisen kantansa.

3. Komission ehdotus

3.1 Komission ehdotus asetukseksi Euroopan teknologiainstituutin perustamisesta pohjautuu ajatukseen, että EIT voi edistää teollisuuden kilpailukykyä vahvistamalla jäsenvaltioiden ja yhteisön innovointikykyä. Ehdotuksen tavoitteina on — parantaa jäsenvaltioiden kilpailukykyä ottamalla kumppaniorganisaatioita mukaan integroituun ja kansainvälisten standardien mukaiseen innovointi-, tutkimus- ja koulutustoimintaan — edistää innovointia tieteenalojen rajat ylittävässä ja monitieteellisessä strategisessa tutkimus-, kehittämis- ja koulutustoiminnassa aloilla, jotka ovat erityisen tärkeitä talouden ja yhteiskunnan kannalta — luoda kyseisille osaamisen aloille henkilö- ja fyysisten resurssien kriittinen massa, houkutella ja pitää yllä yksityisiä investointeja innovointiin, koulutukseen sekä tutkimus- ja kehittämistoimintaan sekä houkutella EU:hun maisterin- ja tohtorintutkinto-opiskelijoita ja tutkijoita sekä saada heidät jäämään unioniin — tehdä EIT:stä eurooppalaisen integroidun innovointi-, tutkimus- ja koulutusalueen symboli — kehittyä innovointihallinnan sekä korkeakoulutuksen ja tutkimuksen ajanmukaistamisen viitemalliksi EU:ssa — saada kansainvälistä mainetta ja tarjota huippulahjakkuuksille maailmanlaajuisesti houkutteleva toimintaympäristö, joka on avoin unionin ulkopuolisille kumppaniorganisaatioille, opiskelijoille ja tutkijoille.

3.2 Komissio ehdottaa EIT:lle kaksitasoista integroitua rakennetta, jossa yhdistyvät ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa seuraavan mallin mukaisesti: — Varsinaista EIT:tä johtaa hallintoneuvosto. Oikeushenkilönä EIT muodostuu hallintoneuvostosta, ja sitä avustaa hyvin pieni henkilöstö eli noin 60 tieteellistä ja hallinnollista työntekijää. Hallintoneuvostoon kuuluu 15 jäsentä, jotka edustavat yrityksiä ja tiedeyhteisöä, sekä neljä muuta jäsentä, jotka edustavat EIT:n sekä osaamis- ja innovointiyhteisöjen (ks. alla) henkilöstöä ja opiskelijoita. Ehdotetun asetuksen liitteenä olevan EIT:n perussäännön mukaan muita elimiä ovat instituutin toimintaa valvova toimeenpanokomitea, hallinnosta vastaava ja instituutin laillisena edustajana toimiva johtaja sekä tilintarkastuskomitea. — Osaamis- ja innovointiyhteisöt perustuvat verkostomalliin. Ne ovat korkeakouluja, tutkimuslaitoksia ja yrityksiä edustavien kumppaniorganisaatioiden yhteenliittymiä. Kyseiset tahot ovat muodostaneet integroituja kumppanuuksia voidakseen tehdä EIT:n kehotusten mukaisia ehdotuksia. Jotta osaamis- ja innovointiyhteisöt voivat saavuttaa EIT:n kanssa tehdyssä sopimuksessa asetetut tavoitteet, niillä on huomattava sisäinen organisaatioautonomia.

3.3 EIT:n kokonaistalousarvioksi vuosiksi 2007–2013 on ehdotettu noin 2 367,1 miljoonaa euroa. Talousarvio on määrä rahoittaa a) ulkoisista ja sisäisistä lähteistä, joita ovat jäsenvaltioiden ja alue- tai paikallisviranomaisten myöntämä rahoitus sekä yksityissektorin rahoitus (yritykset, riskipääoma ja pankit, EIP mukaan luettuna), EIT:n erityistoiminnasta saadut varat (esimerkiksi immateriaalioikeudet) ja EIT:n keräämät lahjoitusvarat b) yhteisön lähteistä, joita ovat EY:n talousarviosta, mm. kohdentamattomasta liikkumavarasta osoitettavat varat (308,7 miljoonaa euroa), rakennerahastot, tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemäs puiteohjelma, elinikäisen oppimisen ohjelma sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma.

4. Yleistä

4.1 Komitea on aina suhtautunut myönteisesti kaikkiin aloitteisiin, joiden avulla pyritään vahvistamaan yhteisön ja jäsenvaltioiden innovointikykyä, ja kannattanut osaamiskolmion integroitua lähtökohtaa etenkin korkeakoulujen ja yritysten välillä. Komitea kannattaa painokkaasti tutkimustoiminnan entistä paremman koordinoinnin varmistamista, innovoinnin ja koulutuksen vahvistamista EU:ssa, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden tehostamista tutkimus- ja kehittämistoiminnassa sekä uuden tiedon tuomista entistä paremmin pienten ja keskisuurten yritysten ulottuville (21).

4.2 Komitean on kuitenkin otettava huomioon Lissabonin strategian uudelleen käynnistämisen pohjana olevat kolme perusperiaatetta eli — voimakas tuki entistä kohdennetuimmille unionin aloitteille — tavoitteiden laaja kannatus — vastuutasojen selkeä määrittely.

4.3 Komitean mielestä tulisi arvioida huolellisesti sitä, miten tarkasteltava aloite nivoutuu käynnissä oleviin muihin, hyvin erilaisiin aloitteisiin, jotka koskevat useita muita politiikanaloja, kuten tutkimusta, yrityksiä, aluekehitystä, tietoyhteiskuntaa, koulutusta ja kulttuuria.

4.3.1 Komitea katsoo, että jos uudesta instituutista on määrä muodostua viitemalli ja eurooppalaisen huippuosaamisen symboli, sen ei tule vain koota yhteen resursseja vaan sen rakenne ja elimet tulee suunnitella siten, että instituutti on perustamissopimuksen eli keskeisen oikeusperustansa mukainen.

4.3.2 Komitea korostaa, että uuden EIT:n onnistumisen edellytyksenä on kyky markkinoida instituuttia ainutlaatuisena osaamiskeskuksena, joka perustuu hajautettuun verkostorakenteeseen ja joka kykenee houkuttelemaan ja levittämään osaamis- ja innovointiresursseja.

4.4 Komitea on samaa mieltä siitä, että EIT:n rakenteen on oltava mahdollisimman kevyt, joustava ja dynaaminen, jotta se kykenee vastaamaan uusiin vaatimuksiin. Komitea katsoo, että tulisi tutkia mahdollisuuksia perustaa yhteisyritys (22). Se korostaa kuitenkin, että instituutti on suunnattava selkeästi yritysmaailmaan ja työelämään ja että EIT:n päätavoitteena on oltava tutkimus- ja kehittämistoiminnan tulosten muuntaminen kaupallisiksi mahdollisuuksiksi.

4.4.1 Tämän vuoksi instituutin johtoelimiin valittavia henkilöitä koskevien kriteerien ei tulisi perustua vain tieteelliseen huippuosaamiseen vaan myös kykyyn houkutella innovointia varten tarvittavaa pääomaa, edistää uusien yritysten perustamista, kehittää ja hyödyntää patentteja sekä houkutella julkista ja yksityistä rahoitusta pk-yrityksiä unohtamatta.

4.5 Komitean mielestä tällaisen lähestymistavan on kuvastuttava osaamis- ja innovointiyhteisöjen valintakriteereissä siten, että yhteenliittymien on oltava avoimia tutkimus- ja innovointitoimintaa koskevan yhteisön monivuotisen ohjelmasuunnittelun painopisteiden mukaisesti. Näin helpotetaan yritysten ja pienten yksikköjen osallistumista ja varmistetaan mahdollisimman suuri joustavuus ja mahdollisimman pieni byrokraattinen taakka.

4.5.1 Osaamis- ja innovointiyhteisöille asetettuja vaatimuksia tulisi tarkentaa. — On varmistettava osaamis- ja innovointiyhteisöjen eurooppalainen ulottuvuus siten, että niihin kuuluu yhdeksän yksikköä vähintään kolmesta jäsenvaltiosta. — Asiantuntemuksen tason on heijastettava EIT:n huippuosaamistasoa. — On varmistettava monialaisuus. Kokoonpanossa tutkimus-, osaamis- ja innovointikolmion kolmen eri tekijän on oltava asianmukaisesti tasapainossa. — On kunnioitettava julkis- ja yksityissektorin tasapainoa. On todistettava eri kumppanien vaikutuskyky tutkimuksen, osaamisen, patenttien sekä teknologian siirron huippuosaamisessa edeltävältä viisivuotiskaudelta. — On esitettävä kokonaissuunnitelma yhteisistä toimista vähintään viisivuotisessa ohjelmassa.

4.6 Jos Lissabonin strategian yhteydessä halutaan edistää eurooppalaista osaamisaluetta, on luotava kannustimia asiantuntijoiden sekä julkisen ja yksityisen sektorin välisen liikkuvuuden helpottamiseksi. Näin edistetään hallinnon asiantuntijoiden sekä johtajien, tutkijoiden ja insinöörien liikkuvuutta sekä helpotetaan siirtymistä julkiselta sektorilta yksityiselle sektorille ja päinvastoin (23). Liikkuvuuden on oltava unionin laajuisesti opetuksen, tutkimuksen ja teknologisten sovellutusten aloilla keskeisessä asemassa.

4.7 EIT:n toimintaa tukevien taloudellisten resurssien osalta ETSK katsoo, että ehdotetut alkumäärärahat ovat hyvin alhaiset. Komitean mielestä näyttää siltä, että rahoitus perustuu perinteisiin ohjelmiin (24) ja että se on peräisin vuosien 2007–2013 talousarviossa tutkimus-, innovointi- ja koulutustoimintaan suunnatuista jo vähäisistä määrärahoista. Määrärahoista kilpailevat muut tehokkaiksi osoittautuneet välineet, joiden yhteydessä sovelletaan integroitua lähestymistapaa, kuten integroidut hankkeet, huippuosaamisverkot ja muut äskettäin perustetut välineet, kuten yhteiset teknologia-aloitteet tai eurooppalaiset teknologiayhteisöt.

4.7.1 Tutkimuksen ja kehittämisen seitsemättä puiteohjelmaa varten vuosiksi 2007–2013 varattu rahoitus, joka on yhteisön kokonaisbudjetista noin 5,8 prosenttia, on jo osoittautunut riittämättömäksi kannustamaan tutkimusta. Puiteohjelman määrärahoja ei siis voida hyödyntää muutoin kuin osallistumalla tavanomaisin menettelyin tarjouskilpailuihin, joihin EIT:n ja osaamis- ja innovointiyhteisöjen tulisi voida osallistua samoin edellytyksin kuin muiden ehdokkaiden.

4.7.2 EIT:n menestys riippuu ainakin alussa voimakkaasti riittävästä yhteisön rahoituksesta. Varoja ei kuitenkaan tulisi ottaa muiden hyväksyttyjen tutkimus- ja innovointiohjelmien määrärahoista. Komission arvioima koko EIT-järjestelmän rahoitus ajanjaksoksi 2007–2013 vaikuttaa alimittaiselta, ja yhteisön talousarvion ylijäämästä saadut varat ovat erittäin vähäiset. Komitean mielestä voitaisiin arvioida yhteisyrityksen kaltaisten mallien hyödyntämistä. Yhteisyritykset mainitaan perustamissopimuksen 171 artiklassa, ja asianomaiset jäsenvaltiot osallistuvat niihin suoraan (ks. esimerkiksi Galileo-yhteisyrityksen tarjoama malli) (25).

4.7.3 Komitean mielestä tarvittavat alkumäärärahat voitaisiin saada lisävaroista yhteisön seitsemännen puiteohjelman puolivälitarkistuksen yhteydessä. Kyseisten määrärahojen lisäksi jäsenvaltioiden tulisi myöntää suoraan varoja osuuksiensa mukaisesti.

4.7.4 Lisärahoitusta voitaisiin saada EIP:ltä Innovation 2010 Initiative -aloitteen (i2i) sekä korkeakoulututkimusta (26) ja korkeakouluverkostoja edistävien EIP:n toimien yhteydessä.

4.8 Yhteisön tutkimus- ja kehittämispolitiikassa on valvottava nykyistä järjestelmällisemmin kaikkia niitä näkökohtia, jotka rajoittavat tutkijoiden liikkuvuutta. Tällaisia tekijöitä ovat nykyisin erilaiset akateemisten tutkintojen tunnustamista koskevat säännökset sekä vero-, vakuutus- ja sosiaaliturvamaksusäännökset (27).

4.9 Jos Euroopan teknologiainstituutista on määrä muodostua maailmanlaajuisesti tunnustettu toimija, joka kykenee kannustamaan osaamiskolmion muita toimijoita ja eurooppalaisia verkkoja parantamaan tuloksiaan, instituutin on komitean mielestä kyettävä houkuttelemaan huomattavia määriä yksityisrahoitusta, josta on asteittain tultava sen rahoituksen päälähde.

4.10 Merkittävä tekijä tässä yhteydessä voisi olla immateriaalioikeuksien suojaa koskevien kysymysten ratkaiseminen. Asiaa tulisi selvittää ehdotuksessa nykyistä syvällisemmin, samoin kuin EIT-tutkintojen määrittelyä ja myöntämistä.

4.11 Komitean mielestä on selkeytettävä osaamis- ja innovointiyhteisöjen ja EIT:n myöntämien EIT-tutkintojen määrittelyä.

4.11.1 Riittävän pitkälle ulottuvassa aloitusvaiheessa erityisoikeuden tutkintojen myöntämiseen ja vastuun siitä tulisi säilyä kuhunkin osaamis- ja innovointiyhteisöön valituilla jäsenvaltioiden korkeakouluilla ja/tai teknillisillä korkeakouluilla. Aloitusvaiheessakin tulisi tutkintojen myöntämisessä ottaa huomioon tietyt vähimmäisvaatimukset.

4.11.2 Kyseiset vaatimukset voisivat olla seuraavanlaiset: — Opinnot ja tutkimukset on suoritettava vähintään kolmessa eri jäsenvaltiossa sekä kolmessa eri laitoksessa, jotta varmistetaan tutkinnon eurooppalainen ulottuvuus. — Opinnoissa ja tutkimuksissa on osoitettava niiden riittävä mahdollinen innovaatiopotentiaali, ja EIT:n on hyväksyttävä ne.

4.12 Komitea katsoo, että hallintoneuvostoa, joka olisi komission ehdottamassa perussäännössä esitetyn kokoonpanon mukainen, eli siinä olisi viisi yritysten, viisi julkisten ja yksityisten tutkimuslaitosten ja viisi julkisten ja yksityisten korkeakoulujen edustajaa sekä neljä muuta jäsentä, jotka edustavat EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen henkilöstöä ja opiskelijoita (28), ja jonka puheenjohtajana olisi komission edustaja, tulisi EIT:n perussäännöissä tukea seuraavilla elimillä: — valvontakomitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja — toimeenpanokomitea, jossa yrityksillä, tutkimuslaitoksilla ja korkeakouluilla on kullakin kaksi edustajaa ja jonka puheenjohtajana on hallintokomitean puheenjohtaja — hallintojohtaja ja rehtori, jotka hallintokomitea nimittää — ja erottaa — sen jälkeen, kun valvontakomitea on ilmaissut olevansa asiasta samaa mieltä.

4.12.1 Jos EIT:n yhteisyritysmalli hyväksytään, yrityksen hallinnollisen ja tieteellisen henkilöstön kanssa tulisi tehdä määräaikaiset työsopimukset, jotka perustuvat Euroopan yhteisöjen muihin toimihenkilöihin sovellettaviin työehtoihin (29).

Bryssel 14. maaliskuuta 2007 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Dimitris DIMITRIADIS

(1) Osaamisen tuottaminen tutkimuksen avulla, sen levittäminen koulutuksen kautta ja sen soveltaminen innovoinnin yhteydessä.

(2) Ks. EY:n perustamissopimuksen 157 artikla, joka on komission ehdotuksen oikeudellinen perusta.

(3) Vrt. esimerkiksi EMM–Nano Erasmus Mundus -ohjelmassa, www.emm-nano.org.

(4) KOM(2006) 77 lopullinen, 22.2.2006.

(5) Ks. alaviite 28.

(6) KOM(2005) 24 lopullinen, 2.2.2005.

(7) (EYVL C 120, 20.5.2005), esittelijät Ernst Ehnmark, Bruno Vever ja John Simpson; (EYVL C 120, 20.5.2005), esittelijä Christoforos Koryfidis; CESE 135/2005 (EYVL C 221, 8.9.2005), esittelijä Wolfgang Greif; (EYVL C 221, 8.9.2005), esittelijä Christoforos Koryfidis.

(8) EUVL C 65, 17.3.2006, esittelijät Jan Olsson, Eva Belabed ja Joost van Iersel.

(9) Ks. Shanghain lista vuodelta 2005, jossa luetellaan 50 huippuyliopistoa. Ensimmäisten 30:n joukossa on vain neljä eurooppalaista yliopistoa: 1 Harvard University, USA, 2 Cambridge University, UK, 3 Stanford University, USA, 4 University of California — Berkeley, USA, 5 Massachusetts Institute of Technology (MIT), USA, 6 California Institute of Techology, USA, 7 Columbia University, USA, 8 Princeton University, USA, 9 University Chicago, USA, 10 Oxford University, UK, 11 Yale University, USA, 12 Cornell University, USA, 13 University of California — San Diego, USA, 14 University of California — Los Angeles, USA, 15 University of Pennsylvania, USA, 16 University of Wisconsin — Madison, USA, 17 University of Washington — Seattle, USA, 18 University of California — San Francisco, USA, 19 Johns Hopkins University, USA, 20 Tokyo University Asia/Pacific, 21 University of Michigan — Ann Arbor, USA, 22 Kyoto University Asia/Pacific, 23 Imperial College London, UK, 24 University of Toronto, Canada, 25 University of Illinois — Urbana Champaign, USA, 26 University College London, UK, 27 Eidgenössische Technische Hochschule Zürich, Sveitsi, 28 Washington University — St.Louis, USA, 29 New York University, USA, 30 Rockefeller University, USA.

(10) ECTS, European Credit Transfer and Accumulation System.

(11) Euroopan parlamentin päätöslauselma eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen luomisesta (2006/2002/INI), 26.9.2006.

(12) Kööpenhaminan prosessin tavoitteet:

— yhtenäinen kehys tietojen ja taitojen läpinäkyvyyden varmistamiseksi (eurooppalainen ansioluettelo, todistukset, tutkinnot, Europass-todistus jne.)

— opintosuoritusten siirtojärjestelmä perus- ja ammattikoulutuksessa korkeakouluopintojen mallin mukaan

— perus- ja ammattikoulutuksen yhteiset laadulliset periaatteet; tulisi laatia yhteisiä laadunvarmistuskriteereitä, joiden perusteella unionitasolla voidaan luoda suuntaviivoja ja muistilistoja perus- ja ammattikoulutusta varten

— yhteiset periaatteet virallisen ja epävirallisen oppimisen validoimiseksi etenkin erilaisten kansallisten lähestymistapojen nykyistä paremman yhteensopivuuden varmistamiseksi eri tasoilla

— tiedotus- ja neuvontapalvelujen eurooppalainen ulottuvuus, jotta elinikäinen oppiminen olisi entistä paremmin kansalaisten ulottuvilla.

(13) SEC(2005) 419, 22.3.2005, Commission staff working paper: Progress towards the Lisbon objectives in education and training, 2005 Report.

(14) OECD julkaisi 2.10.2006 ohjelmakehyksen ajanjaksoksi 2009–2015, ja siinä esitetään kolme uutta tutkimusalaa:

1) the measurement of learning progress over time & the comparison of progress across countries

2) the relationship between aspects of instruction and learning outcomes

3) the assessment of ICT competencies, as well as the use of technology as a means to capture a broader range of assessment tasks.

(15) PISA, Assessing Scientific, Reading and Mathematical Literacy: a framework for PISA 2006, OECD 11.9.2006.

(16) Ks. Can Europe close the education gap? — Friends of Europe, 27.9.2005.

(17) Vuonna 2006 EU:n talousarvio oli 121,2 miljardia euroa. Summasta kohdennettiin kilpailukyvyn parantamiseen 7,9 miljardia euroa, joista koulutukseen 0,7 miljardia euroa.

(18) Euroopan parlamentin mietintö vuoden 2007 talousarviosta: komission kertomus vuosittaisesta toimintastrategiasta, 28.4.2006 (PE 371.730V03-00) (A6-0154/2006).

(19) KOM(2006) 604 lopullinen, 13.11.2006.

(20) KOM(2006) 77 lopullinen, 22.2.2006, ja KOM(2006) 276, 8.6.2006.

(21) EUVL C 120, 20.5.2005, esittelijät: Bruno Vever, Ernst Ehnmark ja John Simpson.

(22) Perustamissopimuksen 171 artikla.

(23) EUVL C 110, 30.4.2004, esittelijä Gerd Wolf.

(24) On muistettava, ettei EIT:lle ole osoitettu erityisiä määrärahoja niissä uusissa säädösehdotuksissa, jotka sisältyivät 17. toukokuuta 2006 talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdystä toimielinten sopimuksesta käytyihin neuvotteluihin.

(25) Yhteisyrityksen elimet ovat seuraavat:

— Hallintoneuvosto, joka koostuu perustajajäsenistä. Päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, paitsi eräissä tärkeissä päätöksissä, joissa vaaditaan 75 prosentin ääntenenemmistö. Hallintoneuvosto tekee kaikki ohjelmia, raha-asioita ja talousarviota koskevat strategiset päätökset. Se nimittää myös yhteisyrityksen johtajan.

— Toimeenpanokomitea, joka avustaa hallintoneuvostoa ja johtajaa.

— Hallintojohtaja, joka edustaa toimeenpanoelintä. Hallintojohtaja vastaa yhteisyrityksen hallinnosta ja on sen laillinen edustaja. Hallintojohtaja johtaa henkilöstöä, ajantasaistaa ohjelman kehityssuunnitelman, valmistelee ja esittää hallintoneuvostolle vuotuisen tilinpäätöksen ja taseen sekä laatii vuosikertomuksen ohjelman edistymisestä ja sen rahoitustilanteesta.

(26) Vrt. Starebei-, Eiburs- ja EIB University Networks -ohjelmat.

(27) Katso alaviite 22.

(28) Kokoonpanossa on myös taattava työmarkkinaosapuolten edustus.

(29) Ks. Galileo-yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen 11 artikla — neuvoston asetus (EY) N:o 876/2002, annettu 21. toukokuuta 2002, Galileo-yhteisyrityksen perustamisesta, EYVL L 138, 28.5.2002.