Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle YMP:n yksinkertaistaminen EU:ssa – menestys kaikkien kannalta /* KOM/2009/0128 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 18.3.2009 KOM(2009) 128 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YMP:n yksinkertaistaminen EU:ssa – menestys kaikkien kannalta SISÄLLYSLUETTELO 1. Komission pyrkimykset YMP:n yksinkertaistamiseksi 3 2. Kehitys vuodesta 2005 alkaen 3 3. Yhteisen maatalouspoltitiikan yksinkertaistamiseen tähtäävä toimintasuunnitelma 7 4. Erityiskatsaus 9 5. Näkymät 11 6. Päätelmät 13 KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YMP:n yksinkertaistaminen EU:ssa – menestys kaikkien kannalta KOMISSION PYRKIMYKSET YMP:N YKSINKERTAISTAMISEKSI Komissio on toimikautensa alusta saakka pyrkinyt yksinkertaistamaan yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP)[1]. Viljelijät ja muut talouden toimijat maatalousalalla olisi vapautettava liiasta byrokratiasta ja vaatimuksista, joita ei tarvita poliittisiin päämääriin pääsemiseksi ja veronmaksajien rahojen asianmukaisen hallinnoinnin varmistamiseksi. YMP:n yksinkertaistaminen on olennaista, kun halutaan lisätä maatalousmarkkinoiden kilpailukykyä, säilyttää ja luoda työpaikkoja sekä myötävaikuttaa maaseutualueidemme suotuisaan kehitykseen. Yksinkertaistettu YMP palvelee näin ollen kaikkien etua. Komissio antoi vuonna 2005 tiedonannon yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta ja lainsäädännön parantamisesta. Tiedonannossa esitetään kunnianhimoinen ohjelma YMP:n tuntuvaksi yksinkertaistamiseksi. Ohjelma ja sen toteuttaminen ovat erottamaton osa sääntelyn parantamista koskevaa komission yleistä strategiaa[2], erityisesti yksinkertaistamista koskevaa jatkuvaa ohjelmaa ja hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävää toimintaohjelmaa. Sittemmin on toteutettu useita YMP:hen liittyviä yksinkertaistamishankkeita. Nyt onkin oikea ja tarkoituksenmukainen hetki arvioida ja tarkastella tuloksia. Tässä tiedonannossa valaistaan toimia, joita on toteutettu vuoden 2005 jälkeen, ja kerrotaan, kuinka viljelijöiden ja viranomaisten hallinnollista rasitusta on saatu niiden avulla kevennettyä[3]. Erityistä huomiota kiinnitetään yksinkertaistamista koskevaan jatkuvaan toimintasuunnitelmaan, yhteiseen markkinajärjestelyyn, maatilojen hallinnollisesta rasituksesta vuonna 2007 tehtyyn tutkimukseen ja terveystarkastuksen tuloksiin. Lopuksi tiedonannossa tarkastellaan mahdollisuuksia toteuttaa uusia yksinkertaistamistoimia vastaisuudessa. KEHITYS VUODESTA 2005 ALKAEN Euroopan komissio sitoutui vuonna 2005 toteuttamaan toimia, jotka voidaan luokitella joko tekniseksi tai poliittiseksi yksinkertaistukseksi[4]. Tekninen yksinkertaistaminen Maataloussäännöstön järjestäminen Vanhentuneita neuvoston ja komission säädöksiä kartoitetaan ja poistetaan koko ajan. Esimerkkinä voidaan mainita vaikkapa maitoala[5]. Kun uusia säädöksiä annetaan, vanhat kumotaan. Yhteensä lähes 300 vanhentunutta mutta voimassa ollutta säädöstä julistettiin tarpeettomiksi joko vuonna 2006[6] tai tämän vuoden alussa[7]. Myöhemmin tämä vuonna annetaan ehdotus tiettyjen vanhentuneiden neuvoston säädösten kumoamisesta. Yhteisten markkinajärjestelyjen sisällyttäminen yhteen ainoaan asetukseen Neuvosto antoi 22. lokakuuta 2007 yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen (EY) N:o 1234/2007[8]. Kyseisessä asetuksessa ryhmitellään yhteen kaikki alakohtaiset yhteiset markkinajärjestelyt ja korvataan 45 neuvoston säädöstä. Lisätietoja yhteisestä markkinajärjestelystä on 4.1 kohdassa. Valtiontuet Komissio muokkasi ja virtaviivaisti maatalousalan valtiontukia koskevaa politiikkaansa vuosina 2006 ja 2007. Valtiontukia koskevien tarkistettujen suuntaviivojen[9] ja maatalouden ryhmäpoikkeusasetuksen[10] lisäksi komissio antoi uuden vähämerkityksistä tukea koskevan asetuksen[11], jolla korotetaan maatalousalalla annettavan vähämerkityksisen tuen enimmäisrajaa. Jos toimenpide täyttää vähämerkityksistä tukea koskevassa asetuksessa asetetut edellytykset, sitä ei pidetä valtiontukena, joten siitä ei tarvitse ilmoittaa. Asianomaisten säädösten määrä väheni näiden muutosten myötä kuudesta kolmeen. Hallintokustannukset Komissio käynnisti vuonna 2006 tutkimuksen mitatakseen YMP:n vuoden 2003 uudistuksesta maatiloille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Tutkimuksen lopulliset tulokset esiteltiin marraskuussa 2007. Lisätietoja kyseisestä tutkimuksesta on 4.2 kohdassa. Hyvien toimintatapojen levittäminen Yksinkertaistamista koskevien näkemysten vaihtamiseksi sekä ideoiden ja kokemusten jakamiseksi perustettiin useita foorumeita. Ensinnäkin perustettiin yksinkertaistamista käsittelevistä kansallisista asiantuntijoista koostuva asiantuntijaryhmä. Ryhmä kokoontuu keskimäärin kolme kertaa vuodessa. Useat jäsenvaltiot ovat tällä foorumilla esitelleet kansallisia yksinkertaistamisaloitteita, joista on sitten keskusteltu. Sidosryhmät sekä maatalousalan ja teollisuuden edustajat ovat osallistuneet useisiin yksinkertaistamista käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän kokouksiin. Lokakuussa 2006 järjestettiin yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamista käsittelevä kokous ja lokakuussa 2007 yksinkertaistamisseminaari. Ne tarjosivat kaikille YMP:n täytäntöönpanossa mukana oleville osapuolille laajan foorumin keskustella ja vaihtaa kokemuksia. Politiikkaan liittyvät toimenpiteet Sokerin yhteisen markkinajärjestelyn uudistus Sokerialan uudistus hyväksyttiin virallisesti vuoden 2006 alussa, ja tuloksena on ollut järjestelmän tuntuva yksinkertaistaminen. Eri kiintiötyypit on yhdistetty yhdeksi kiintiöjärjestelmäksi, sokerialan tuki on sisällytetty tilatukijärjestelmään ja interventio on korvattu yksityisellä varastoinnilla. Tilatukijärjestelmä Tilatukijärjestelmää on sen ensimmäisinä soveltamisvuosina muutettu useaan otteeseen järjestelmän yksinkertaistamiseksi ja muuttamiseksi viljelijäystävällisemmäksi. Maisematekijät (kuten pensasaidat ja muurit) on esimerkiksi sisällytetty suoraa tukea saavaan pinta-alaan, ja useita muutoksia on tehty täydentäviä ehtoja koskevan kertomuksen[12] antamisen jälkeen. Hedelmä- ja vihannes- sekä viiniala Hedelmä- ja vihannes- sekä viinialan uudistuksilla on yksinkertaistettu sääntöjä. Koska nämä alat on nyt sisällytetty tilatukijärjestelmään, eritoten suoran tulotuen järjestelmästä on saatu yhtenäisempi. Hedelmä- ja vihannesalan sisällyttäminen tilatukijärjestelmään voi keventää maatilojen hallinnollista rasitusta 2,2 miljoonalla eurolla. Uudistuksissa on ohjelmatyön avulla joustavoitettu politiikan täytäntöönpanoa. Ohjelmatyötä hallinnoivat tuottajaorganisaatiot hedelmä- ja vihannesalalla ja jäsenvaltiot viinialalla. Vaikutusten arviointi Vaikutusten arvioinnista on viime vuosina tullut korvaamaton väline valmisteltaessa maatalousalan merkittäviä uudistuksia. Sidosryhmät ovat kiinteästi mukana vaikutusten arvioinnissa alusta lähtien. Vaikutusten arvioinnissa tarkastellaan hallintokustannuksia ennakolta, kartoitetaan ja arvioidaan ongelmia, etsitään ratkaisuja ja vertaillaan näiden ratkaisujen vaikutuksia. Näin lainsäädäntömenettelystä saadaan avoimempi. Vaikutusten arvioinnin ansiosta myös ehdotusten laatu kohenee ja ehdotuksista pystytään käymään hedelmällisempää keskustelua. Vuodesta 2005 lähtien on suoritettu kahdeksan vaikutusten arviointia kaikista YMP:n tärkeimmistä uudistuksista sekä esimerkiksi viini- sekä hedelmä- ja vihannesalan uudistuksesta ja terveystarkastuksesta[13]. Menettelyt Sidosryhmien kuuleminen, seulonta, toimintasuunnitelma Jäsenvaltioiden viranomaisilta ja sidosryhmiltä saadut ehdotukset, jotka voitiin luokitella teknisiksi yksinkertaistuksiksi, sisällytettiin uuteen yksinkertaistamista koskevaa jatkuvaan toimintasuunnitelmaan. Toimintasuunnitelma kattaa YMP:hen liittyvät suunnittelu- ja seurantatoimet, ja siihen kuuluu nykyisin noin 50 hanketta. Vuodesta 2005 lähtien on saatu yli 200 ehdotusta YMP:n yksinkertaistamiseksi. Konferenssi Komissio järjesti 3. ja 4. lokakuuta 2006 kansainvälisen konferenssin yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamisesta. Yksinkertaistamisprosessissa tarvitaan kaikkien panosta, jotta menestys olisi taattu. Konferenssiin osallistuikin eri taustojen ja intressitahojen edustajia, viljelijöitä, alan toimijoita, jalostusteollisuuden edustajia, tutkijoita ja jäsenvaltioiden viranomaisia, mikä osoitti, että YMP:n yksinkertaistamiseen löytyy poliittista tahtoa. Konferenssin tuloksena komissio käynnisti vientitodistusten käyttöä koskevan konkreettisen hankkeen. Lisätietoja on 3 kohdassa. Sisäinen koulutus Ennaltaehkäisy kannattaa aina paremmin kuin hoito. Tämä pätee myös säädöksiin. Lainsäädäntöehdotuksia laativille henkilöstön jäsenille on tarjottu ja tarjotaan jatkossakin sisäistä koulutusta. Tavoitteena on varmistaa, että tekstit ovat selkeitä ja yksinkertaisia heti lainsäädäntömenettelyn alusta lähtien. Tietotekniikka Tietotekniikka on tärkeä osa yksinkertaistamista ja hallinnollisen rasituksen keventämistä. Tässä suhteessa on edistytty huomattavasti. Sähköistä tietojenvaihtoa komission ja jäsenvaltioiden välillä helpottava järjestelmä eli ISAMM (Information System for Agricultural Market Management and Monitoring) on kehittelynsä loppuvaiheessa. Käynnissä on parhaillaan pilottihanke, ja järjestelmän ensimmäisen osan pitäisi olla käyttövalmis viimeistään kesällä 2009. YHTEISEN MAATALOUSPOLTITIIKAN YKSINKERTAISTAMISEEN TÄHTÄÄVÄ TOIMINTASUUNNITELMA Vuoden 2006 konferenssissa esiteltiin ensimmäinen versio yksinkertaistamista koskevasta jatkuvasta toimintasuunnitelmasta. Se sisälsi tuolloin 20 hanketta YMP:n tekniseksi yksinkertaistamiseksi. Tammikuussa 2009 suunnitelma käsitti noin 50 hanketta[14], joista 43 on toteutunut. Toimintasuunnitelmaan sisältyvät hankkeet perustuivat ehdotuksiin, joita on saatu jäsenvaltioilta, sidosryhmiltä, viljelijäjärjestöiltä ja jalostajilta tai jotka perustuvat komission yksiköiden omiin ideoihin. Joitakin hankkeita kuvataan jäljempänä yksityiskohtaisemmin, sillä ne ovat hyviä esimerkkejä siitä, kuinka yksinkertaistaminen voi myönteisesti vaikuttaa toimijoihin ja/tai viljelijöihin. Naudanlihan vientitodistukset Komissio hyväksyi vuonna 2007 naudan- ja vasikanliha-alaa koskevan yksinkertaistamistoimen. Vientiin tarvittiin aiemmin vientitodistus riippumatta siitä, liittyikö vientiin vientitukea vai ei. Vaikka on tärkeää edelleen seurata vientituettua kauppaa, ei enää vaikuttanut tarpeelliselta seurata ilman vientitukea vietyjen tavaroiden kauppaa. Sen vuoksi komissio poisti velvoitteen esittää vientitodistus tällaisesta viennistä. Tästä toimenpiteestä hyötyvät sekä vientiyhtiöt että kansalliset viranomaiset, sillä paperityö sekä hallinnollinen ja valvontatyö vähenevät. Naudanlihan vientikustannukset alenevat toimenpiteen ansiosta keskimäärin noin 16 euroa tonnilta. Lisäksi byrokratia vähenee ja liiketoimintaympäristö paranee. Munien merkitseminen Euroopan komissio hyväksyi vuonna 2007 munien kaupan pitämisen vaatimuksia ja erityisesti munien merkitsemistä koskevat uudet yksityiskohtaiset säännöt. Näillä säännöillä luodaan uudenaikainen, läpinäkyvä oikeudellinen ympäristö heikentämättä tiedotusta ja kuluttajansuojaa. Teollisuuden suoraan käyttämiä munia ei enää tarvitse luokitella. Uusien sääntöjen mukaan munat voidaan kerätä, luokitella, merkitä ja pakata 10 päivän kuluessa muninnasta, eikä munia siis enää tarvitse kerätä joka kolmas työpäivä. Tämän ansiosta munateollisuus voi järjestäytyä paremmin, mikä on erityisen hyödyllistä kiireisinä vuodenaikoina. Tällainen uusi jousto alentaa tuottajien ja muun tuotantoketjun kustannuksia sekä jäsenvaltioiden valvontakustannuksia. 10 kuukauden sääntö Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 44 artiklan 3 kohdan mukaan lohkojen, joista viljelijä hakee suoraa tukea, on oltava viljelijän käytössä vähintään 10 kuukautta. Tämä säännös on poistettu, ja 10 kuukauden ajanjakso on korvattu yhdellä päivämäärällä, jonka jäsenvaltio vahvistaa. Tämä merkitsee, ettei maa-alueen enää tarvitse olla viljelijän käytössä 10 kuukauden ajan tuen saamiseksi. Viljelijät saavat enemmän joustoa tilanhoitoon ja markkinakehitykseen vastaamiseen. Mainitun 10 kuukauden säännön poistaminen todennäköisesti keventää maatilojen hallinnollista rasitusta noin 19 miljoonalla eurolla. Tuonti- ja vientitodistukset Komissio poisti kesäkuussa 2008 suurimman osan maatalousalan todistusvelvoitteista. Tuontitodistuksia koskevat vaatimukset vähenivät 500:sta 65:een, ja viennin osalta voimaan jäi enää 43 vaatimusta[15]. Voimaan jääneitä todistusvaatimuksia koskevaa oikeudellista kehystä on lisäksi yksinkertaistettu, ja nykyisin se koostuu yhdestä ainoasta asetuksesta (lukuun ottamatta vientitukia ja tariffikiintiöitä). Kehys kattaa kaikki todistuksiin liittyvät näkökohdat, siinä yksilöidään selkeästi kaikki tuotteet, joille todistus vaaditaan, ja vahvistetaan säännöt, jotka koskevat todistuksen voimassaoloaikaa ja asetettavan vakuuden tasoa. Toimijoille (tuojille ja viejille) koituu seuraavanlaista etua: - tuontiin tai vientiin liittyvästä paperityöstä aiheutuvat hallintokustannukset alenevat - todistukseen liittyvän vakuuden asettamisesta (ja vapauttamisesta) ei enää aiheudu kustannuksia. Kansallisille viranomaisille koituu selkeää säästöä, sillä hallinnollinen ja tarkastustyö vähenee. Toimijoille aiheutuva, todistuksiin liittyvä yleinen rasite vähenee toimenpiteen ansiosta todennäköisesti noin 7,4 miljoonalla eurolla. Hedelmien ja vihannesten kaupan pitämistä koskevat vaatimukset Osana hedelmä- ja vihannesalan uudistusta komissio vähensi joidenkin jäsenvaltioiden vastentahtoisuudesta huolimatta kaupan pitämisen erityisvaatimusten määrän 36:sta 10:een (omenat, sitrushedelmät, kiivit, salaatit ja endiivit, persikat ja nektariinit, päärynät, mansikat, paprikat, syötäväksi tarkoitetut rypäleet ja tomaatit), järkiperäisti asiaa koskevat tarkastukset ja laati kaupan pitämisen yleisvaatimuksen, joka kattaa useimmat hedelmät ja vihannekset Kumottujen 26 vaatimuksen osuus on 25 prosenttia tuoreiden hedelmien ja vihannesten kaupasta. Toimenpiteen ansiosta toimijoille ei enää aiheudu kustannuksia vaatimusten noudattamisesta lukuun ottamatta sitä, että tuotteiden virheetön, aito ja kauppakelpoinen laatu on varmistettava. Kansallisten viranomaisten ei myöskään enää tarvitse tarkastaa näitä 26:ta erityisvaatimusta. Täydentävät ehdot Vaikka maatilojen hallinnollisesta rasituksesta tehdystä tutkimuksesta kävi ilmi, että täydentävistä ehdoista aiheutuvat hallintokustannukset ovat suhteellisen alhaiset, noin 0,3–4,3 prosenttia kokonaisrasituksesta, viljelijät kuitenkin kokevat täydentävät ehdot rasitteena. Vähentääkseen koettua epämukavuutta ja keventääkseen järjestelmää komissio salli paikalla tehtävien tarkastusten ennakkoilmoitukset. Viljelijöiden tukimaksuja ei myöskään enää alenneta, jos rikkomus on vähäinen tai jos vähennys jäisi alle 100 euron vähimmäisrajan. Näiden parannusten ansiosta viljelijöiden on helpompi suunnitella toimintaansa, pienten rikkomusten oikaiseminen vaatii vähemmän paperityötä eikä vähäpätöisistä rikkeistä enää rangaista. Myös kansallisten viranomaisten työ helpottuu. Paikalla tehtävien tarkastusten ennakkoilmoitukset voivat keventää maatilojen hallinnollista rasitusta jopa 5,7 miljoonalla eurolla. ERITYISKATSAUS Seuraavassa jaksossa kuvataan tarkemmin kolmea hyvin merkittävää, YMP:tä yksinkertaistavaa toimenpidettä. Nämä hankkeet koskevat lainsäädännön yksinkertaistamista, hallinnollista rasitusta ja poliittista yksinkertaistamista, ja niillä on monialaisia vaikutuksia. Kyseessä ovat yhteinen markkinajärjestely, hallinnollista rasitusta koskeva tutkimus ja terveystarkastus. Yhteinen markkinajärjestely Merkittävä etappi YMP:n lainsäädännöllisessä yksinkertaistamisessa on maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä vuonna 2007 annettu neuvoston asetus8 (niin kutsuttu yhteistä markkinajärjestelyä koskeva asetus). Koska yhteistä markkinajärjestelyä koskeva asetus on luonteeltaan tekninen, asetuksella ei muuteta politiikan perimmäistä sisältöä vaan yhdenmukaistetaan säännöksiä. Näin YMP:n säännöt löytyvät aiempaa helpommin, ne ovat keveämpiä, selkeämpiä ja niiden soveltaminen on vaivattomampaa. Uudella asetuksella korvataan kaikki 21 erillistä yhteistä markkinajärjestelyä ja ryhmitellään ne yhdeksi ainoaksi asetukseksi. Artikloiden määrä vähenee noin 920:stä noin 230:een, ja yhteensä 78 neuvoston asetusta kumotaan[16]. Yhteistä markkinajärjestelyä koskevan asetuksen antaminen on makrotasolla vähentänyt YMP:tä ohjaavien säädösten määrää tuntuvasti, sillä YMP:tä säännellään nykyisin enää neljällä säädöksellä, jotka siis ovat suoria tukia, yhteistä markkinajärjestelyä, maaseudun kehittämistä ja YMP:n rahoittamista koskevat asetukset. Lisäksi yhteistä markkinajärjestelyä koskeva asetus helpottaa jatkossa yksinkertaistamista ja hallinnollisen rasituksen keventämistä, kun komissio antaa täytäntöönpanosäännöksiä. Hallinnollisesta rasituksesta tehty tutkimus Osana hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävää toimintaohjelmaa vuoden 2007 lopussa julkaistiin YMP:stä maatiloille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta koskeva tutkimus[17]. Tutkimus tehtiin Irlannissa, Italiassa, Ranskassa, Saksassa ja Tanskassa, ja siinä arvioidaan hallintokustannuksia, joita aiheutui tilatukijärjestelmässä vuonna 2006, sekä hahmotellaan tulevaisuudennäkymiä. Tutkimuksessa yksilöidään useita osatekijöitä, jotka vaikuttavat maatiloihin kohdistuvaan hallinnolliseen rasitukseen. Ensimmäinen liittyy siihen, kuinka jäsenvaltiot ovat panneet suoria tukia koskevan YMP-asetuksen säännökset täytäntöön. Tämä koskee esimerkiksi siitä, millaisen tilatukimallin jäsenvaltiot ovat valinneet (aiempiin tukiin perustuva malli, alueellinen malli, yhdistelmämalli), ja sitä, ovatko ne päättäneet irrottaa tuet kokonaisuudessaan tuotannosta vai ovatko ne säilyttäneet joitakin osatekijöitä tuotantoon sidottuina. Muita tekijöitä ovat tapa, jolla hakumenettely on otettu käyttöön, ja tukioikeuksien siirtojärjestelmä. Hallinnollisen rasituksen keventämiseen tähtäävän toimintaohjelman yhteydessä on ehdotettu, että jäsenvaltiot voisivat esimerkiksi tietotekniikkaa hyödyntämällä vähentää maatiloille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta vielä yli 400 miljoonalla eurolla. Muita hallinnollisen rasituksen tasoon vaikuttavia tekijöitä ovat kansallinen liiketoimintakulttuuri, esimerkiksi ulkopuolisten konsulttien käyttö, ja rakenteelliset erot, kuten maatilojen koko ja tuotannon eriytyminen. Tutkimustulokset osoittavat, että maatiloille aiheutuva hallinnollinen rasitus kevenee tuntuvasti. Yksi tekijä on oppimiskäyrän vaikutus ja tilatukijärjestelmän käyttöönottoon liittyvien hallintokustannusten katoaminen[18]. Terveystarkastuksen osana tehdyt muutokset ovat toinen merkittävä syy. Terveystarkastus Yksinkertaistaminen oli yksi tärkeimmistä syistä, joiden vuoksi komissio esitti terveystarkastusta koskevat ehdotukset[19]. Terveystarkastuksella yksinkertaistetaan tilatukijärjestelmää koskevia säännöksiä ja tehostetaan YMP:n vuoden 2003 uudistusta. Terveystarkastuksen yhteydessä toteutettuja tärkeimpiä yksinkertaistamistoimia on useiden muidenkin järjestelmien irrottaminen tuotannosta tai lakkauttaminen. Esimerkkinä voidaan mainita energiakasvien ja durumvehnän tuet sekä kerman, voin ja voiöljyn myyntijärjestelmä. Kuten hallinnollista rasitusta koskeva tutkimus[20] osoittaa, tuotantoon sidotut tukijärjestelmät aiheuttavat viljelijöille hallinnollista lisärasitusta. Tukien tuotannosta irrottamisen jatkaminen keventää siksi automaattisesti tällaista rasitusta. Terveystarkastuksella myös yksinkertaistettiin tuen mukauttamisesta vapautettavaa osaa koskevia sääntöjä sekä kansallisten varantojen toimintaa ja näistä varannoista saatavia tukioikeuksia koskevia säännöksiä. Lisäksi on kumottu kesannointia koskevat säännökset ja tukioikeuksien siirtoa koskevia edellytyksiä on yksinkertaistettu. Maatiloille aiheutuva hallinnollinen rasitus todennäköisesti kevenee terveystarkastuksen ansiosta noin 135 miljoonalla eurolla, kun energiakasvien, pinta-alatuen, durumvehnän, pähkinöiden ja tärkkelysperunan erityisjärjestelmät kumotaan. Kesannointivelvoitteen poistaminen keventää maatiloille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta lisäksi arvioiden mukaan 146 miljoonalla eurolla. NÄKYMÄT Viime vuosien aikana saavutettu edistys ei missään mielessä merkitse, että maatalousalan yksinkertaistamispyrkimykset päättyisivät. Yksinkertaistaminen ja tarpeettoman hallinnollisen rasituksen keventäminen on pidettävä jatkuvasti työn alla, sillä ne eivät hoidu itsestään. Jottei vauhti hiipuisi ja jotta luotaisiin tarkoituksenmukaiset edellytykset YMP:n jatkuvalle yksinkertaistamiselle, lähivuosiksi on suunnitteilla seuraavanlaisia aloitteita ja hankkeita. Soveltamisen yhteinen aloituspäivä YMP:hen tehtyjen lainsäädännöllisten muutosten soveltaminen alkaa yleensä tiettynä päivänä, esimerkiksi markkinointivuoden alussa. Jotta politiikan ja politiikan muutosten seurantaa ja muutosten ennakointia voitaisiin helpottaa entisestään, pohditaan mahdollisuutta ottaa käyttöön yhteiset aloituspäivät[21], jolloin YMP:hen tehtyjä lainsäädännön muutoksia aletaan soveltaa. Täydentävät ehdot Täydentävistä ehdoista säädetään nykyisin useissa eri säädöksissä. Jatkossa pohditaan, voitaisiinko antaa ehdotus täydentävien ehtojen sisällyttämisestä yhteen ainoaan säädökseen, jolla nykyiset säännöt yhdenmukaistettaisiin. Tiedonannot Komissio pyrkii yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan oikeudellista kehystä, joka koskee YMP:n yhteiseen hallinnointiin liittyvien tietojen ja asiakirjojen antamista tiedoksi ja säilyttämistä. Uutta kehystä voitaisiin soveltaa kaikkiin YMP:tä koskeviin tiedonantoihin rahoitustietoja lukuun ottamatta. Samoin sitä voitaisiin tietotekniikan turvin soveltaa kaikkiin asian osalta käytössä oleviin järjestelmiin. Näitä järjestelmiä voivat hallinnoida Euroopan komissio tai jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. Uuteen oikeudelliseen kehykseen voitaisiin myös sisällyttää säännökset, jotka koskevat viranomaisten ja suuren yleisön mahdollisuuksia tutustua kerättyihin tietoihin. Mukaan sadonkorjuuseen Vuonna 2010 on tarkoitus käynnistää maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston virkamiehille tarkoitettu koulutusohjelma, johon sisällytetään maatilaoleskelu. Ohjelman tarkoituksena on syventää tietämystä alan haasteista. Tämä voi edistää politiikkaa, joka kytkeytyy entistä paremmin eurooppalaisten maanviljelijöiden arkipäivään. Ohjelman yksityiskohtia pohditaan parhaillaan. Laatupolitiikka Maataloustuotteiden laadusta annettiin vihreä kirja 15. lokakuuta 2008. Vihreässä kirjassa käynnistetään laatupolitiikkaa koskeva laaja julkinen kuuleminen ja käsitellään yksinkertaistamista ja hallinnollisen rasituksen keventämistä erityisesti kaupan pitämistä koskevien vaatimusten, varmistusjärjestelmien ja maantieteellisiä merkintöjä koskevien järjestelmien osalta. Julkisen kuulemisen päätyttyä komissio esittää tiedonannon toukokuussa 2009. Joillakin tiedonantoon sisällytettävillä vaihtoehdoilla voi olla merkittävä vaikutus yksinkertaistamiseen ja hallinnollisen rasituksen keventämiseen. Toimintasuunnitelman toteuttamisen jatkaminen Toimintasuunnitelman toteuttamista jatketaan, ja uusia hankkeita lisätään ja toteutetaan. Yksi uusista hankkeista koskee humala-alaa. Humalanviljelijöiden on nykyisin rekisteröitävä viljelysopimukset. Rekisteröinnin avulla saadaan tärkeää tietoa markkinoista ja luodaan markkinoille tiettyä avoimuutta. Samalla se on viljelijöille ja viranomaisille rasite. Hallinnollisen rasituksen keventämiseksi arvioidaan vaihtoehtoisia keinoja markkinatietojen keräämiseksi humala-alalta. Arvioinnin tuloksista riippuen tehdään aiheelliset ehdotukset. Säännöllinen uudelleentarkastelu Komissio pohtii, voitaisiinko lainsäädäntöä tarkastella säännöllisemmin uudelleen ja tarkistaa tämän myötä tietynikäisiä säädöksiä. Tällöin voitaisiin arvioida, pitäisikö voimassa olevat säännökset ylipäätään säilyttää edelleen voimassa ja missä muodossa. Näin uudesta säädöksestä saataisiin ajantasainen ja lainsäädännön laatimista koskevien uusimpien periaatteiden mukainen. Kieli ja säädöstekstien selkeys Säädöstekstien kieli voi rajoittaa säädöksen selkeyttä tavallisen käyttäjän kannalta. Komissio jatkaa säädöstekstien selkeyttämistä arvioimalla säädösteksteissä käytettyä kieltä ja järjestämällä henkilöstölleen tekstinlaadintakursseja. Hyvien toimintatapojen levittäminen jatkossakin Komissio järjestää jatkossakin jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa kokouksia, joissa keskustellaan YMP:n yksinkertaistamisesta ja suunnitellaan lisätoimia. Tällöin saatetaan harkita täydentäviin ehtoihin tehtäviä uusia yksinkertaistuksia. PÄÄTELMÄT YMP:n yksinkertaistamistyöstä saadut tulokset osoittavat, että komission pyrkimykset ovat kantaneet erinomaista tulosta. Työn aktiivinen jatkaminen tulevaisuudessa on selkeä merkki komission sitoutuneisuudesta jatkaa yksinkertaistamista. Mittauksista saatujen ensimmäisten tulosten perusteella[22] voidaan realistisesti odottaa, että tavoite hallinnollisen rasituksen vähentämisestä 25 prosentilla saavutetaan viimeistään vuonna 2012. Tulos on sitäkin vaikuttavampi, kun otetaan huomioon, että YMP:tä harjoitetaan dynaamisessa poliittisessa ympäristössä, jossa on erilaisia, usein toisistaan poikkeavia taloudellisia ja poliittisia intressejä, ja että viljelykulttuurit ja -rakenteet vaihtelevat paljon. Koska YMP:hen sisältyy rahoitusvarojen jakamista, siihen on välttämätöntä soveltaa tiukkoja hallinnointi- ja valvontasääntöjä EU:n talousarvion eli veronmaksajien rahojen suojelemiseksi. YMP:n yksinkertaistamisen avulla luodaan liiketoiminnalle edellytykset, joissa viljelijöille ja muille talouden toimijoille aiheutuvat hallinnolliset ja säännösten noudattamisesta johtuvat kustannukset alenevat ja eurooppalaisen maatalouden kilpailukyky kasvaa. Viljelijät ovat näin ollen paremmassa asemassa kohtaamaan edessään olevat haasteet ja asiakkaiden vaatimukset. Loppujen lopuksi tämä hyödyttää kaikkia EU:n kansalaisia. Viljelijät ja maatalousalan talouden toimijat eivät kuitenkaan perusta näkemystään liiketoimintaympäristönsä monimutkaisuudesta pelkästään YMP:n sääntöihin vaan havainnoivat kaikkia heitä koskevia oikeudellisia muuttujia. Sen vuoksi komissio tarkastelee yksinkertaistamista ja hallinnollisen rasituksen keventämistä laajoina tavoitteina, joihin on pyrittävä kaikilla maatalouteen liittyvillä politiikanaloilla ja kaikilla tasoilla, myös jäsenvaltiossa ja aluetasolla. Kaikkien prosessissa mukana olevien toimijoiden olisi vastaisuudessa kiinnitettävä tähän näkökohtaan erityistä huomiota. [1] KOM(2005) 509, 19.10.2005. [2] Kolmas strateginen katsaus: Sääntelyn parantaminen Euroopan unionissa – KOM(2009) 15, 28.1.2009 [3] Tässä tiedonannossa käytetyt numerotiedot ovat yleisesti ottaen peräisin hallinnollisen rasituksen keventämiseksi toteutettavan toimintaohjelman yhteydessä saaduista alustavista mittaustuloksista ja esitetyistä suosituksista. Tiedonannossa käytetyn standardikustannusmallin mukaan hallinnollinen rasitus määritellään niiden kustannusten perusteella, joita EU:n lainsäädäntöön tai asianomaisiin kansallisiin täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteisiin pohjautuvien tiedoksiantovelvoitteiden noudattaminen aiheuttaa. [4] Tekninen yksinkertaistaminen (pysyvän poliittisen kehyksen sisällä) merkitsee oikeudellisen kehyksen, hallintomenettelyjen ja -järjestelyjen tarkistamista politiikan selkeyttämiseksi ja kustannustehokkuuden parantamiseksi sekä voimassa olevien poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi tehokkaammin, ilman että politiikan perimmäinen sisältö muuttuu. Poliittisen yksinkertaistamisen avulla vähennetään sekavuutta parantamalla maatalous- ja maaseudun kehittämispolitiikan tukivälineitä. Toimintaa voidaan kutsua ”politiikan kehittämiseksi yksinkertaistamistarkoituksessa”. [5] Komission asetus (EY) N:o 1081/2008 (EUVL L 296, 5.11.2008, s. 4). [6] EUVL C 148, 24.6.2006. [7] EUVL C 30, 6.2.2009. [8] Maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä 22 päivänä lokakuuta 2007 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1234/2007 (EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1). [9] EUVL C 319, 27.12.2006, s. 1. [10] Perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta maataloustuotteiden tuottamisen alalla toimiviin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä asetuksen (EY) N:o 70/2001 muuttamisesta 15 päivänä joulukuuta 2006 annettu asetus (EY) N:o 1857/2006 (EUVL L 358, 16.12.2006, s. 3). [11] Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen maataloustuotteiden tuotannon alalla 20 päivänä joulukuuta 2007 annettu komission asetus (EY) N:o 1535/2007 (EUVL L 337, 21.12.2007, s. 35). [12] KOM(2007) 147, 29.3.2007. [13] Lisätietoja vaikutusten arvioinnista:http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm. [14] Lisätietoa: http://ec.europa.eu/agriculture/index_en.htm. [15] Maataloustuotteiden tuonti-, vienti- ja ennakkovahvistustodistusmenettelyn soveltamista koskevista yhteisistä yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 376/2008 muuttamisesta 9 päivänä kesäkuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 514/2008 (EUVL L 150, 10.6.2008, s. 7). [16] Sen jälkeen kun asetukseen on sisällytetty hedelmiä ja vihanneksia koskevat säännökset neuvoston asetuksella (EY) N:o 361/2008 (EUVL L 121, 7.5.2008, s. 1). [17] http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/burden/index_en.htm. [18] Positiivinen oppimiskäyrä ja käynnistyskustannusten lakkaaminen keventävät maatiloille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta yli 900 miljoonalla eurolla. [19] KOM(2008) 306, 20.5.2008. [20] Ks. 4.2 kohta. [21] Ks. myös KOM(2009) 15. [22] Käytettävissä olevien arvioiden mukaan suorista tuista aiheutuvaa rasitusta saadaan kevennettyä vähintään 1 400 miljoonalla eurolla.