KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE uudesta EU:n lähestymistavasta CBRNE-riskien havaitsemiseen ja lieventämiseen /* COM/2014/0247 final */





I. Tausta EU, sen jäsenvaltiot ja muut tärkeimmät kumppanit ovat toteuttaneet useita toimia parantaakseen valmiuttaan estää kemiallisia, biologisia, säteilyyn tai ydinaineisiin (CBRN) tai räjähteisiin (E) liittyviä tapauksia sekä suojatakseen kansalaisia, laitoksia ja infrastruktuureja tällaisilta tapauksilta. Enemmän työtä kuitenkin tarvitaan. EU julkaisi tilannekatsaukset[1], jotka koskivat EU:n CBRN-toimintasuunnitelmaa[2] ja räjähdeturvallisuuden parantamiseen tähtäävää vuoden 2012 toimintasuunnitelmaa[3]. Tämän jälkeen jäsenvaltioissa ja muiden sidosryhmien keskuudessa toteutettiin laajat kuulemiset siitä, miten näihin kysymyksiin voitaisiin parhaiten puuttua. Samalla laadittiin uusi CBRNE-toimintasuunnitelma, jotta EU:n tasolla voitiin keskittyä tärkeimpiin prioriteetteihin. Neuvosto korostaa 11. joulukuuta 2012 hyväksymissään päätelmissä ”tarvetta määrittää alat, joiden turvajärjestelyt ovat riittämättömät, ja keskittyä sellaisiin yhteisiin lisätoimiin ja niiden priorisointiin, joilla tehostetaan suuririskisten kemiallisten, biologisten ja säteily- ja ydinaineiden sekä räjähteiden tuotannon, varastoinnin, käsittelyn ja kuljetusten turvallisuutta.” Lisäksi neuvosto kehottaa komissiota ”käyttämään uutta CBRNE-ohjelmaa laadittaessa kemiallisia, biologisia, säteilyyn tai ydinaineisiin liittyviä välineitä koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa ja räjähdeturvallisuuden parantamista koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa perustana tarkistetulle politiikalle”.[4] Tämä tiedonanto on ensimmäinen vaihe uuden CBRNE-toimintasuunnitelman toimeenpanossa. Tavoitteena on edistää kehitystä CBRNE-uhkien havaitsemisessa ja toteuttaa tehokkaita toimenpiteitä näiden uhkien ja riskien havaitsemiseksi ja lieventämiseksi EU:n tasolla. II. Tausta ja tavoitteet II.1 Muuttuvat uhat ja riskit Kansalaisten, laitosten, infrastruktuurien ja omaisuuden suojaus on yksi EU:n terrorismin vastaisen strategian neljästä peruspilarista.[5] EU:n on otettava CBRNE-uhkia koskevassa lähestymistavassaan huomioon myös EU:n sisäisen turvallisuuden strategia[6], jonka keskeisimpiä tavoitteita on CBRNE-riskien havaitseminen ja lieventäminen. Viime aikojen tapahtumat, joista IntCen[7] ja Interpol ovat raportoineet, antavat aihetta uskoa, että CBRN-materiaalien ja räjähteiden aiheuttama uhka on suuri ja kasvaa yhä. Esimerkiksi Madridin, Lontoon ja Moskovan terrori-iskut ja Bostonin maratonin pommitukset viime vuonna sekä viimeaikaiset jihadisteille annetut kehotukset iskeä väkijoukkoihin[8] ovat osoittaneet, miten kekseliäitä ja opportunistisia iskujen suunnittelijat voivat olla. Julkisia tilaisuuksia ja kaupunkiturvallisuutta olisi näin ollen valvottava paremmin. Terroristit ovat tavallisesti käyttäneet kaupallisia tai itse tehtyjä räjähteitä, mutta myös sariinin, risiinin tai pernaruton tapaiset CBRN-tekijät ovat vakava uhka. Sen jälkeen, kun Tokion metroon tehtiin vuonna 1995 isku kemiallisella tekijällä (sariini) ja Oregonissa vuonna 1984 biologisella tekijällä (salmonella)[9], terroristiryhmät ovat pyrkineet hankkimaan valmiuksia käsitellä ja käyttää CBRN-mteriaaleja. Myös Syyriassa hiljattain käytetty sariinikaasu on tuonut asian esille. Vuosittain havaitaan satoja CBRN-materiaalien varkauksia tai katoamisia. Viimeaikaiset runsaasti rikastetun uraanin takavarikot (Georgiassa vuonna 2010 ja Moldovassa vuonna 2011) osoittavat, että radioaktiivisten materiaalien ja ydinmateriaalien laiton kauppa on edelleen vakava ongelma. Laitonta kauppaa koskevaan kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n tietokantaan (Incident and Trafficking Database, ITDB) ilmoitetaan vuosittain yli 150 tällaista tapausta. Tämä osoittaa, että on tarpeen kehittää tehokkaita vastatoimia, joilla ei pelkästään estetä laittomia kauppiaita saamasta materiaalia haltuunsa, vaan jotka perustuvat tehokkaaseen havaitsemisstrategiaan. Uhan muodostavat myös korkeasti koulutetut henkilöt, jotka pääsevät käsittelemään arkaluonteisia tietoja ja materiaaleja. Tällaisesta on esimerkkinä bioaseilta suojautumiseen erikoistunut johtavassa asemassa ollut tutkija, joka työskenteli Yhdysvaltain armeijalle ja jonka väitetään toteuttaneen vuoden 2001 pernaruttotapaukset, sekä ranskalainen Cernin[10] tutkija, joka tuomittiin al-Qaidan avustamisesta Ranskassa tehdyissä iskuissa. Keskustelu radikalisoitumisesta on lisääntynyt viime aikoina EU:ssa. Viimeisimmät raportit osoittavat, että ongelmia aiheuttavat erityisesti Syyriasta tulevat paluumuuttajat. Eräillä heistä sekä muilla radikalisoituneilla henkilöillä on mahdollisuus päästä arkaluonteisille alueille ja työskennellä niillä, jolloin he voivat käyttää sisäpiirin tietojaan iskeäkseen kriittisiin infrastruktuureihin, esimerkiksi vedenpuhdistamoihin, tai estää sähkön käytön rautateillä. Tällaisilla sisäpiirin uhilla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja ne uhkaavat EU:n turvallisuutta. Tuore esimerkki iskusta nk. pehmeään kohteeseen on vuonna 2013 Bostonin maratonilla toteutettu pommiräjähdys, jossa nuoret tekijät käyttivät vanhaa pomminrakennusmenetelmää. Se sekä muut aiemmat metro- ja junaiskut osoittavat, että uhkien havaitsemista on tarpeen parantaa. Kansallisilla toimilla on edelleen keskeinen rooli terrorismin torjunnassa, mutta lisäksi tarvitaan vakaata, aiempaa paremmin suunniteltua ja oikeasuhteista strategiaa tulevien CBRNE riskien ennakoimiseksi ja estämiseksi EU:n tasolla. Strategiaan on sisällyttävä asianomaisten materiaalien laittomiin tuotanto-, käsittely-, kätkemis- ja varastointitapoihin puuttuminen. Tämän vuoksi on tärkeää käyttää proaktiivista lähestymistapaa ja ottaa EU:n tasolla käyttöön tehokkaat ja oikeasuhteiset suojatoimet, joihin sisältyy ehkäisemis-, varautumis- ja reagointitoimia. Samalla on kuitenkin kunnioitettava perusoikeuksia. II.2 Saavutukset ja meneillään olevat toimet EU:n tasolla EU ja sen jäsenvaltiot ovat jo tehneet paljon työtä CBRNE-prioriteettien suhteen. Ne ovat esimerkiksi perustaneet tietokantoja, kuten Euroopan pommitietojärjestelmän (EBDS) ja ennakkovaroitusjärjestelmän, ja toteuttaneet toimia eurooppalaisen räjähteiden raivausverkoston (EEODN) puitteissa. Räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetulla uudella asetuksella (EU) N:o 98/2013 pyritään rajoittamaan yleisön edustajien mahdollisuuksia saada vaarallisia räjähteiden lähtöaineita. Tutkimuksen, koulutuksen ja tiedottamisen lisäksi on toteutettu useita käytännön toimia esimerkiksi parhaiden käytänteiden määrittelemiseksi ja jakamiseksi, uusien laitteiden testaamiseksi ja kokeilemiseksi sekä ammattihenkilöiden ohjeistamiseksi. Edistystä on saatu aikaan kaikilla alueilla, mutta hiljattain laaditut kahta CBRNE-toimintasuunnitelmaa koskevat arvioinnit osoittivat, että on tehtävä enemmän työtä, priorisoitava toimia ja keskitettävä toiminta niille keskeisille aloille, joilla EU:n toimista saadaan lisäarvoa. II.3 Tarve puuttua CBRNE-riskeihin EU:n tasolla Useissa iskujen jälkeisissä tutkinnoissa on käynyt ilmi, että räjähteitä ja niiden valmistamiseen käytettyjä lähtöaineita on ostettu yhdessä jäsenvaltiossa ja siirretty sen jälkeen toiseen jäsenvaltioon, jossa isku on tehty. Interpolin kuukausittaisissa CBRNE-tiedusteluraporteissa on myös esitetty useita esimerkkejä yrityksistä hankkia, salakuljettaa tai käyttää CBRNE-materiaaleja. Tapaukset, joissa on käytetty CBRN-aineita (kuten Aleksandr Litvinenkon säteilymyrkytys), ovat osoittaneet, että uhkaa aiheuttavia CBRN-aineita on tuotu EU:hun ja viety EU:sta kenenkään havaitsematta. Vakavilla säteily- tai ydintapahtumilla tai biologisten tekijöiden (esim. SARS, H1N1 tai suu- ja sorkkatauti) tahallisella levittämisellä voi olla suuria vaikutuksia ihmisiin ja talouksiin kaikkialla Euroopassa. Vuonna 2012 julkaistussa räjähteiden havaitsemista koskevassa EU:n analyysissä (2012 EU Gap Analysis on Detection of Explosives), joka laadittiin osana räjähteitä koskevaa toimintasuunnitelmaa, tuli esiin useita puutteita räjähteisiin liittyvien uhkien havaitsemisessa, vaikka teknologia on kehittynyt. Analyysissä myös todettiin, että EU:n havaitsemisvalmiuksia on vahvistettava pikaisesti. Raportti perustuu turvatoimenpiteiden, laitteiden ja prosessien tarkasteluun, ja sen tekemiseen käytettiin uusinta teknologiaa. Sen mukaan lisätarkastelu on tarpeen, ja toimenpiteitä on lisättävä yleisen turvallisuuden eri alueilla. Komissio aloitti analyysin perusteella vuonna 2013 myös uuden, uhan aiheuttavia CBRN-tekijöitä koskevan analyysin (EU Gap Analysis on Detection of CBRN threat agents). CBRNE-uhat ja -riskit ovat yhteisiä EU:n kaikille jäsenvaltioille. Tämän vuoksi EU pystyy toimimaan keskeisessä roolissa ja auttamaan uhkien havaitsemisessa ja lieventämisessä. Se kykenee varmistamaan, että i) vakavimpia uhka-alueita pidetään prioriteetteina, ii) ongelmiin puututaan kollektiivisesti, iii) päällekkäisyyksiä ei ole ja iv) mittakaavaedut ja synergia käytetään mahdollisimman hyvin hyödyksi. EU:lla on lisäarvoa, sillä se voi kehittää ammattihenkilöitä varten tehokkaita käytännön välineitä pienryhmäkoulutuksesta, ohjeistuksesta, koulutuksesta ja tiedotuksesta aina tutkimus- ja testaustoiminnan tukemiseen. Yksi esimerkki tästä on tuki, jota annetaan Atlas-verkostossa yhdessä harjoittelevien ja toimivien poliisin erityistoimintajoukkojen yhteistyölle EU:ssa. III. Uusi lähestymistapa CBRNE-riskien havaitsemiseksi ja lieventämiseksi Tämän tiedonannon tavoitteita ovat riskien parempi arviointi, vastatoimien kehittäminen, tiedon ja parhaiden käytänteiden jakaminen sekä uusien suojatoimien testaaminen ja validointi siten, että perimmäisenä tarkoituksena on uusien turvastandardien hyväksyminen. Tehokkaassa riskien lieventämisstrategiassa on otettava huomioon seuraavat kysymykset: - käytössä olevien laitteiden ja prosessien tehokkuus ja suorituskyky, - uudet uhan aiheuttavat aineet, - iskuihin liittyvät uudet toimintatavat, - uudet salaamismenetelmät, joiden avulla pyritään kiertämään turvatarkastukset, - iskujen uudet kohteet (pehmeät kohteet, kriittinen infrastruktuuri, yleiset tilat, muut kuin lentoliikenteeseen liittyvät alueet). Uusi lähestymistapa otetaan käyttöön vähitellen siten, että otetaan huomioon kaikki uhka- ja ympäristötyypit. Tavoitteena on - parantaa riskien havaitsemista, - parantaa tutkimuksen, testauksen ja validoinnin tulosten käyttöä, - edistää tiedottamista, koulutusta ja harjoituksia, - edistää vetovastuussa olevien valtioiden aloitteita ja toteuttaa toimia turvallisuustoimialan edustajien ja muiden sidosryhmien kanssa, - ottaa tarvittaessa huomioon ulkoinen ulottuvuus. Työhön on tärkeä ottaa mukaan koko prosessin ajaksi kaikki sidosryhmät, esimerkiksi korkeakoulut, yksityinen sektori tai pelastuspalvelusta vastaavat viranomaiset. Työlle on annettava riittävästi taloudellista tukea, jotta voidaan varmistaa, että alan toimia ja toimintalinjoja pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Kaikilla edellä luetelluista viidestä osa-alueesta määritellään toimia, joissa EU:n työllä on lisäarvoa. III.1 Havaitsemisen parantaminen Aiemmin uhkien estämisstrategia on tavallisesti perustunut iskuihin liittyviin aikaisempiin tietoihin. Turvatoimia on otettu usein käyttöön iskujen tai niitä koskevien suunnitelmien julkitulon jälkeen. EU ei ole ollut riittävän proaktiivinen kehittäessään tehokasta uhkien havaitsemis- ja lieventämisstrategiaa. Tehokas uhkien havaitsemisstrategia voidaan saada aikaan ainoastaan, jos uhkaa aiheuttavat aineet ja ympäristö (lentoliikenne, julkiset urheilutilaisuudet ym.) otetaan huomioon sen laatimisen ja tarkastelun aikana. Ennen käytetty lähestymistapa, jossa turvallisuusteknologiaa tai -prosessia yritettiin mukauttaa kulloiseenkin uhkaan, ei toimi. Kussakin suojelutehtävässä on sovellettava riskiin perustuvaa kohdennettua lähestymistapaa ja toimia, joiden ansiosta eri uhat voidaan havaita tehokkaasti. Kaikki ympäristöt, joita haluamme suojata, on analysoitava huolellisesti, ja toteutettavissa toimenpiteissä olisi otettava huomioon paitsi aiemmat tiedot, myös tavat, joilla esiin tulevia uhkia voidaan lieventää. EU:n havaitsemisstrategian olisi perustuttava eroihin, jotka tulivat esiin vuonna 2012 julkaistussa räjähteiden havaitsemista koskevassa EU:n kuiluanalyysissä. Hiljattain tehty arviointi osoittaa myös, että huolimatta viime vuosina aikaan saadusta merkittävästä kehityksestä edelleen tarvitaan merkittävää lisätyötä, jotta voidaan puuttua tehokkaasti havaitsemisteknologian puutteisiin yleisen turvallisuuden eri aloilla, myös liikenteessä. Tämän vuoksi on parannettava havaittuja heikkouksia ja kehitettävä riskeihin realistisia ratkaisuja. ”Sisäpiiriläiset” voivat aiheuttaa erityisen CBRNE-uhkiin liittyvän haasteen, ja näitä uhkia vastaan tarvitaan lisätoimia. CBRN-toimintasuunnitelmassa esimerkiksi kehotetaan komissiota ja jäsenvaltioita tarkastelemaan, miten henkilöstön turvallisuustutkintaa voitaisiin tehostaa. Sisäisten uhkien kannalta on keskeisen tärkeää tehdä turvallisuustutkinta kaikesta henkilöstöstä, joka on mukana räjähteiden ja CBRN-materiaalien elinkaaren eri vaiheissa. Aiheesta on tehty tutkimus, jossa kehotetaan yhdenmukaistamaan turvallisuustutkintamenettelyjä CBRNE-toimialoilla. Esimmäiseksi olisi otettava käyttöön parhaat käytänteet taustaselvityksiä ja turvallisuustutkintaa varten. Turvallisuustarkastukset kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan, joten komissio tekee niiden kanssa läheistä yhteistyötä näissä kysymyksissä. Komissio on työskennellyt loppukäyttäjien, esimerkiksi yksityisten tahojen ja lainvalvontaviranomaisten, kanssa parantaakseen teknologiavalmiuksiin liittyvää tietämystä. Lainvalvontaviranomaiset ja muut tahot ovat saaneet pienryhmäkoulutuksessa turvallisuusluokiteltua tietoa turvallisuusteknologian ja -prosessien rajoituksista. Loppukäyttäjät ja ammattihenkilöt on kuitenkin tulevaisuudessa otettava paremmin mukaan havaitsemistoimien suunnitteluun. Lontoon olympialaisista ja Puolassa vuonna 2012 järjestetyistä jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailuista saatujen kokemusten myötä lainvalvontaviranomaiset ovat havainneet, ettei yksi havaitsemisväline aina riitä, ja että välineiden yhdistelmät, esimerkiksi käyttäytymisen seulonta yhdistettynä räjähdekoiriin, voivat tehostaa järjestelmää. Käytettävä väline olisi valittava tehtävän mukaan, ei toisin päin. Komissio ja muut ammattitahot tekevät parhaillaan useita käytännön kokeita, joita ei voida toistaa laboratorio-olosuhteissa. Tavoitteena on arvioida ja testata teknologiaa, tuotteita ja prosesseja eri havaitsemistavoitteisiin, jotta havaitseminen tehostuisi. Esimerkiksi CBRNE-ilmaisimia testattiin Puolan viranomaisten kanssa vuoden 2012 jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailujen yhteydessä. Komissio yhdisti tältä pohjalta voimansa Belgian poliisin kanssa testatakseen CBRNE-ilmaisimia EU:n ja Afrikan huippukokouksessa huhtikuun 2014 alussa. Kokeessa toteutettiin havaitsemistoimia huippukokouspaikassa, metrossa, luotijunassa ja lentoasemilla. Komissio - tukee lyhyen aikavälin kokeita ammattihenkilöitä varten, jotta voidaan parantaa havaitsemistoimia tulevissa urheilu- ja kulttuuritapahtumissa ja muissa suurissa tapahtumissa, esimerkiksi jalkapallon Euroopan mestaruuskilpailuissa vuonna 2016; lopulta luodaan julkisten tapahtumien turvallisuutta koskeva EU:n lähestymistapa, - tarkistaa räjähteiden havaitsemista koskevaa kuiluanalyysiä ja toteuttaa sen osalta jatkotoimia, - laatii analyysin CBRN-materiaalien havaitsemisesta, - valmistelee CBRN- ja räjähdeuhkia ja -riskejä analysoivia asiakirjoja ja katsauksia yleisen turvallisuuden eri aloilla, myös liikenteessä, toimintalinjojen tueksi, - järjestää ja tukee muita toimia, esimerkiksi pienryhmäkoulutusta, tiedotusta ja ohjeistusta, joilla puututaan sisäpiiriuhkiin, - ottaa CBRN-riskit mukaan laatimaansa ja päivittämäänsä ”monialaiseen katsaukseen niistä luonnonvoimien ja ihmisten aiheuttamista riskeistä, jotka uhkaavat unionia tulevaisuudessa”, - tutkii yhdessä jäsenvaltioiden kanssa EU:n nykyisten verkostojen puitteissa mahdollisuutta perustaa siviili- ja sotilasalojen yhteistyöryhmä seuraaville aloille: a) ilmaisintekniikka ja b) kotitekoisten pommien, lähi-ilmantorjuntajärjestelmien (MANPAD) ja muiden merkityksellisten uhkien, kuten CBRNE-uhkien, torjuntakeinot.[11] III. 2 Tutkimuksen, testauksen ja validoinnin parantaminen Jäsenvaltioiden, korkeakoulujen, toimialan ja muiden sidosryhmien olisi toimittava yhteistyössä, jotta voitaisiin havaita ja määritellä tarpeet, joihin CBRNE-tutkimuksen olisi vastattava. Komissio on rahoittanut monia tutkimustoimia seitsemännestä puiteohjelmasta. Tuloksia olisi levitettävä paremmin ja niiden pohjalta olisi kehitettävä hyödyllisiä kaupallisia tuotteita. Uuden Horisontti 2020-tutkimusohjelman olisi vastattava paremmin toimintapoliittisiin tarpeisiin ja loppukäyttäjien tarpeisiin. Komissiolla on tässä suhteessa keskeinen rooli. 1. Seitsemännestä puiteohjelmasta tähän mennessä osoitettu noin 200 miljoonaa euroa rahoitusta 60 CBRN-hankkeelle. Lisäksi yli 67 miljoonaa euroa on osoitettu yli 15 hankkeelle, joissa keskitytään räjähteisiin. Näistä esimerkkejä ovat PREVAIL (PRecursors of ExplosiVes: Additives to Inhibit their use including Liquids)[12] ja laaja Eden-mallihanke[13]. Nämä ovat hyvin tärkeitä CBRNE-toimintalinjoille ja käytännön työlle. 2. Myös komission Yhteinen tutkimuskeskus (JRC) tarjoaa tieteellistä tukea CBRNE-tarpeisiin. Sillä on esimerkiksi pitkän ajan kokemusta ydinturvallisuudesta, suojatoimista ja turvallisuudesta, ja se on osallistunut moniin tutkimushankkeisiin ja tehnyt yhteistyötä tärkeimpien kumppaneiden kanssa. Se muun muassa toteutti yhteistyössä yhdysvaltalaisten kumppaneiden kanssa ITRAP+10 -hankkeen (Illicit Trafficking Radiation Assessment Programme), jossa pyrittiin testaamaan ja arvioimaan eri säteilynilmaisinten suorituskykyä. Tulosten avulla jäsenvaltioiden viranomaiset voivat löytää tarpeisiinsa parhaiten vastaavat ilmaisimet. Myös valmistajat ovat saaneet suosituksia siitä, miten laitteiden suorituskykyä, luotettavuutta ja käyttäjäystävällisyyttä voidaan parantaa. Komissio jatkaa tämän työn tukemista. JRC toteuttaa myös parhaillaan hanketta, jolla pyritään parantamaan IAEA:n ITDB-tietokantaa. JRC on valmistellut yhdessä jäsenvaltioiden kanssa parhaat käytänteet, joiden avulla voidaan parantaa ITDB:n raportointimenettelyjä ja näin IAEA:n käytössä olevien tietojen laatua. JRC on lisäksi kehittämässä suojattua yhteyskäytäntöä, joka mahdollistaa raportoinnin ITDB-tietokantaan verkossa. 3. Komissio on myös aloittanut useiden lainvalvontaviranomaisten verkostojen välisen yhteistyön. Tavoitteena on, että verkostot voisivat paremmin ilmaista uuden teknologian tarpeensa. Samalla selvitetään, voisiko eurooppalainen lainvalvontaviranomaisten teknologiaverkosto ENLETS toimia lainvalvontaviranomaisten verkostojen keskustahona ja tiedottaa niistä tutkijoille ja toimialan edustajille. 4. Komissio on toteuttanut seitsemännen puiteohjelman tutkimustoiminnan täydennykseksi ja eri aloilla toteutetun sertifiointi- ja standardointityön tueksi uusia laitteita koskevia kokeita ja testejä. Kokeilla pyritään selvittämään, miten uusinta teknologiaa voidaan mukauttaa parhaiten alan tarpeisiin. Lentoasemilta saatua kokemusta olisi käytettävä esimerkkinä parhaista käytänteistä, joita voitaisiin soveltaa myös muilla aloilla. Kokeilla pyritään vahvistamaan yksityiskohtaisesti se, että ammattihenkilöiden olisi sovellettava eri laitteita ja prosesseja käyttäessään eri ympäristöissä (liikenne, yleinen turvallisuus, urheilutapahtumat ym.). Ammattihenkilöille ja jäsenvaltioille saadaan samalla tietoa, jonka avulla voidaan hioa uhkien havaitsemiseen kyseisissä maissa käytettyjä välineitä. 5. Komissio myös toteuttaa useita toimia alalla varmistaakseen standardien ja testausmenettelyiden kehittämisen yhdenmukaisuuden. Eri puolilla EU:ta on kehitettävä ja sovellettava asianmukaisia uhkiin ja riskeihin perustuvia havaitsemisstandardeja, jotta kaikilla EU:n kansalaisilla on sama suojelun taso. Standardien avulla myös teknologian tarjoajat voivat ymmärtää paremmin lainvalvonnan erityisvaatimuksia. Tiedossa oleviin iskuihin reagointia varten on saatu aikaan pitkälle kehitetyt havaitsemisstandardit. Lisäksi olisi kuitenkin tarkasteltava sotilasteknologiaa ja siihen liittyviä käytänteitä ja kokemuksia, ja mukautettava niitä tarpeen mukaan siviilisovelluksia varten. Lainvalvontaviranomaisten olisi myös tehtävä yhteistyötä asevoimien kanssa kokemusten vaihtamiseksi ja parhaiden ratkaisujen löytämiseksi yhteisiin ongelmiin. Komissio - varmistaa edelleen, että turvallisuuspolitiikan tarpeet otetaan huomioon tutkimuksessa, ja auttaa ohjelmasuunnittelun laatimisessa siten, että lainvalvontaviranomaisten ja muiden loppukäyttäjien tarpeet sekä politiikan tarpeet näkyvät tutkimusprioriteeteissa, - jatkaa CBRNE-tutkimuksen, -testauksen ja -validoinnin tukemista ja kuhunkin ympäristöön mukautettujen asianmukaisten havaitsemisstandardien kehittämistä, esimerkkinä kriittisen infrastruktuurin turvaamista käsittelevä eurooppalainen osaamisverkosto (ERNCIP), - jatkaa ITRAP-hankkeen 2. vaiheen tukemista; tässä jatkohankkeessa tarkastellaan ensimmäisen kerran säteily- ja ydinriskien ja räjähteiden havaitsemisen yhdistämistä samaan laitteeseen. Sen avulla jäsenvaltioissa toimivat laboratoriot voivat saada luvan osallistua säteily- ja ydinriskien havaitsemiseen ja voivat arvioida tiiviissä yhteistyössä eri standardointiorganisaatioiden kanssa uusia laitteita, jotka on tarkoitettu näiden riskien havaitsemiseen ja joilla helpotetaan eurooppalaisten tai kansainvälisten standardien määrittelyä. III.3. Koulutus, tiedottaminen ja valmiuksien kehittäminen Turvallisuusalan ammattilaisten tehokas kouluttaminen ja heille tiedottaminen on keskeisen tärkeää turvallisuustoimien moitteettoman toteuttamisen kannalta. Tämän vuoksi komission on tarjottava lisää rahoitusta koulutusaloitteille, joilla lainvalvontaviranomaisille ja yksityisille toimijoille tarjotaan asianmukaista koulutustukea, ja tehostettava näitä koulutushankkeita. Seuraavassa on tästä joitakin esimerkkejä: - tuki eurooppalaiselle räjähteiden raivausverkostolle (EEODN), joka on jäsenvaltioiden räjähdeasiantuntijoiden foorumi parhaiden käytänteiden jakamista sekä räjähteisiin ja CBRN-uhkiin liittyvää koulutusta varten, - lainvalvonnan ammattilaisten koulutusmahdollisuuksien parantaminen, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa käsittelemään CBRNE-riskejä, esimerkiksi EU:n eri lainvalvontaviranomaisten verkostojen (mm. Atlas, Airpol, Railpol, Aquapol) kautta, - avustaminen pehmeisiin kohteisiin tehtäviä tulevia iskuja koskevan yhteisen lähestymistavan laatimisessa; komissio esimerkiksi ryhtyi Burgasin lentoasemaiskun jälkeen laatimaan yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ohjeistoa lentoasemista pehmeinä kohteina, - siviili- ja sotilasalojen yhteistyön parantaminen; esimerkkinä on Euroopan puolustusviraston ja komission yhteinen koulutus (keväällä 2014), joka liittyy lähi-ilmantorjuntajärjestelmiä (MANPAD) koskevaan haavoittuvuuteen ja arviointimenetelmiin ja joka järjestetään Euroopan lentoasemien lainvalvontayksikköjen verkoston Airpolin puitteissa, - EU:n tullin tunnistusteknologiaa käsittelevä asiantuntijaryhmä, jossa jaetaan tietoa ja parhaita käytänteitä ja jonka tarkoituksena on parantaa CBRNE-uhkien havaitsemisvalmiuksia ja olemassa olevien ja uusien ilmaisinten suorituskykyä koskeva standardeja, - ydinturvan eurooppalaisen koulutuskeskuksen (EUSECTRA) tarjoamat koulutusmahdollisuudet ydinaineiden havaitsemisen, reagoinnin ja rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen aloilla. Niillä täydennetään kansallista koulutusta ja ne toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioita ja kansainvälisiä organisaatioita edustavien kumppaneiden kanssa. Koulutusohjelmiin sisältyy monialaisia osuuksia, esimerkiksi lainvalvontaa, säteilysuojelua ja materiaalien analysointia. Myös tiedottamista ja valmiuksien kehittämiseen tähtääviä toimia olisi vauhditettava. Niihin olisi sisällyttävä lisätoimia parhaiden käytänteiden jakamiseksi ja ohjeiden laatimiseksi. Esimerkkejä tällaisista toimista ovat seuraavat: 1) Poliisin erityisten interventioyksiköiden ATLAS-verkosto on erinomainen esimerkki valmiuksien ja luottamuksen parantamisesta näissä yksiköissä, jotka kutsutaan paikalle, jos muut toimenpiteet eivät riitä. Tukemalla tällaisia verkostoja EU parantaa valmiuttaan kohdata kriisit, luo synergiaa ja poistaa päällekkäisyyksiä jäsenvaltioiden toteuttamista EU:n kansalaisten suojelemiseen tähtäävistä toimista. 2) Räjähdekoira-asioiden työryhmä eli ammattihenkilöiden foorumi, jolla on edistetty menestyksekkäästi koulutusta, koirien käyttöä ja sertifiointia koskevia parhaita käytänteitä sekä laadittu ohjeaineistoa ja käsikirjoja. Työryhmään kuuluu asiantuntijoita komissiosta ja jäsenvaltioista sekä tarkkailijoita Kanadasta ja Yhdysvalloista. 3) Kotitekoisten räjähteiden käyttö ja pommiin tarvittavien materiaalien hankkimisen suhteellinen helppous osoittavat, että tällä alueella on tehtävä enemmän työtä ja räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä annettu asetus (EU) N:o 98/2013 on pantava nopeasti täytäntöön. 4) Myös inhimillinen tekijä on tärkeä ottaa huomioon. Valinta- ja koulutusmenettelyn lisäksi on optimoitava ja hienosäädettävä hälytyksen syyn selvittämisen kaltaisia prosesseja, jotta voidaan varmistaa, että laitteita käyttävät pätevät henkilöt, jotka ovat saaneet hyvän koulutuksen ja jotka ovat motivoituneita parantamaan omaa suoritustaan käytettävissä olevaa teknologiaa parhaalla mahdollisella tavalla hyödyntäen. 5) Hiljattain hyväksytyllä EU:n pelastuspalvelumekanismia[14] koskevalla lainsäädännöllä valmistellaan eurooppalaisten hätäapuvalmiuksien käyttöönottoa ennakkoon sidottujen avustusvalmiuksien vapaaehtoisella reservillä. Näitä ovat erityisvalmiudet hoitaa CBRN-tapauksia (esim. CBRN-havaitsemis- ja näytemodulit ja etsintä- ja pelastustiimit CBRN-olosuhteisiin). Komissio - kehittää koulutusvälineitä edelleen, kannustaa parhaiden käytänteiden jakamista ja laatii ohjeistusta ammattihenkilöiden tueksi uusimman koulutuksen avulla ja erityisesti auttaa lainvalvonnan ammattilaisia parantamaan havaitsemiskäytänteitään esimerkiksi EEODN-toimilla, - jatkaa räjähdeilmaisinten rajoitteisiin liittyvää tiedottamista, - julkaisee vuoden 2014 puolivälissä käsikirjan, jossa käsitellään lentoasemia pehmeinä kohteina ja joka on kaikkien EU:n lentoasemilla toimivien, Airpoliin kuuluvien poliisien käytettävissä, - kehittää laadunvalvonnan malliohjelmia räjähdekoiratoiminnan tehokkuuden testaamiseksi (esim. Belgia, Unkari, Italia), - järjestää Airpolin jäsenille koulutusta MANPAD-järjestelmään liittyvää, lentoasemilla tehtävää arviointia varten, - auttaa jäsenvaltioita kehittämään räjähdekoirien sertifiointikäytäntöjä, jotka tunnustetaan maailmanlaajuisesti parhaisiin kuuluviksi, - parantaa räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetun asetuksen N:o 98/2013 täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja, - puuttuu inhimillisen tekijän aiheuttamaan riskiin ohjelmalla, jolla varmistetaan, että ilmaisinlaitteita käyttävä henkilöstö on hyvin koulutettua ja motivoitunutta, parantaa toimialan, turvallisuuspalveluiden tarjoajien ja jäsenvaltioiden välistä viestintää pienryhmäkoulutuksella ja muilla välineillä sekä nostaa turvallisuustasoa, - varmistaa, että CBRN-riskit otetaan asianmukaisesti huomioon kehitettäessä eurooppalaisia hätäapuvalmiuksia, - katsoo, että EU:n pelastuspalvelumekanismin puitteissa tarjotulle koulutukselle ja harjoitteille olisi luotava läheisemmät yhteydet, - laajentaa EUSECTRAssa tarjolla olevien ydinturvallisuuteen liittyvien koulutuskurssien tarjontaa. III. 4. Vetäjämaa-aloitteiden ja toimialan kanssa tehtävän työn edistäminen Komissio käynnisti vuonna 2012 aloitteita, joihin nimetään vetäjämaat, tavoitteenaan aktivoida jäsenvaltioita CBRN- ja räjähdetoimintasuunnitelmien täytäntöönpanossa. Se kehotti jäsenvaltioita ilmoittautumaan vetäjämaiksi ensisijaisina pitämissään toimissa ja pystyi koordinoimaan aloitteiden toteuttamista EU:n tasolla. Toistaiseksi on käynnistetty tai pian käynnistetään viisi aloitetta.[15] Vetäjämaa-aloitteita olisi pidettävä keinona vauhdittaa suuren hankkeen aloitusvaihetta. Ne liittyvät monenlaisiin aiheisiin. Ensimmäinen aloite johti suuririskisten kemikaalien myynnin turvallisuutta koskevaan hankkeeseen, jota komissio rahoitti. Muilla aloitteilla puututaan esimerkiksi turvajärjestelyihin laitoksissa, joissa käsitellään ja säilytetään suuririskisiä biologisia tekijöitä ja toksiineja, tai tutkimustulosten levittämisen tehostamiseen. Komissio aikoo lisätä vuoropuhelua yksityisen sektorin kanssa ymmärtääkseen paremmin sen tarpeita ja ongelmia. Yksityistä sektoria edustavat esimerkiksi sellaisissa laitoksissa toimivat käyttäjät, joissa käsitellään CBRNE-materiaaleja, sekä laitteiden valmistajat ja turvallisuuspalvelujen tarjoajat. Tavoitteena on luoda tehokas CBRNE-uhkia ja riskejä koskeva julkisten ja yksityisten tahojen vuoropuhelu. Tällainen vuoropuhelu saatiin jo aiemmin aikaan räjähteiden lähtöaineista, ja sen yhteydessä perustettiin lähtöaineita käsittelevä pysyvä komitea. Komiteassa on jäseninä sekä jäsenvaltioiden viranomaisia että toimialajärjestöjä. Komissio - pitää proaktiivisesti yllä yhteyksiä sidosryhmiin ja järjestää tapaamisia jäsenvaltioiden edustajien kanssa CBRNE-asioista, jotta ehkäisemis-, varautumis- ja reagointitoimia voitaisiin hoitaa paremmin, - perustaa foorumin komission, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien välistä tietojenvaihtoa varten ja järjestää säännöllisesti loppukäyttäjien tutkimustarpeisiin liittyvää pienryhmäkoulutusta, - auttaa edelleen jäsenvaltioita esittämään vetäjämaatoimia yhden tai useamman CBRN- tai räjähdetoimintasuunnitelman toimen puitteissa. Komissio kannustaa käynnistämään erityisesti aloitteita, joilla paneudutaan havaitsemiskysymyksiin. III. 5. Ulkoinen ulottuvuus Kuten SARS ja lintuinfluenssa (H1N1-virus) osoittivat, CBRNE-uhat eivät tunne rajoja. Vaikka nämä virukset levisivät tahattomasti, seuraukset olivat maailmanlaajuiset. Kaupallisten ja kotitekoisten räjähteiden (kuten vuonna 2010 Jemenistä lähetetyt rahtipommit) aiheuttamat uhat ovat esimerkki ulkoisista uhista, jotka ylittävät EU:n rajat. Jotta EU:lle voidaan varmistaa riittävä suoja, meidän on rakennettava suhteita unionin ulkopuolisten maiden kanssa ja tuettava toimintavalmiutta ja havaitsemista koskevia toimenpiteitä. Tämän vuoksi komissio ehdottaa, että EU:n CBRN-riskin vähentämisen osaamiskeskuksia koskevan aloitteen[16] täytäntöönpanoa lujitetaan. EU:n aloitteen piirissä on nyt yli 44 maata kahdeksalla alueella eri puolilla maailmaa. Sen ansiosta kumppanimaille voidaan tarjota tukea ja asiantuntemusta (esimerkiksi kansallisten CBRN-tarpeiden arvioinnissa, kansallisten toimintasuunnitelmien laatimisessa ja alueellisissa CBRN-hankkeissa) vapaaehtoisen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan pohjalta. On myös tärkeää jatkaa yhteistyötä tärkeimpien kansainvälisten kumppanien kanssa. Esimerkki yhteistyöstä on räjähteitä käsittelevä EU:n ja Yhdysvaltain asiantuntijafoorumi, joka piti viidennen kokouksensa marraskuussa 2013. Havaitsemiskysymysten, tiedonjakamisen ja koulutuksen työryhmät totesivat, että näillä aloilla oli edistytty hyvin. Foorumilla jäsenvaltioiden asiantuntijat voivat osallistua usein toteutettavaan koulutusvaihtoon sekä jakaa tietoja pommintekolaitteista ja CBRN-tekijöistä olemassa olevien mekanismien, esimerkiksi Interpolin kuulutusten, Europolin ja Yhdysvaltain TRIPwire-järjestelmän, avulla. Toinen esimerkki on unionin ulkopuolisten maiden viranomaisten kiinnostus räjähdekoiratoiminnan työryhmään ja räjähdekoiriin sovellettaviin EU:n käytänteisiin ja standardeihin ja niiden mahdolliseen käyttämiseen Kanadassa. Komissio osallistuu myös aktiivisesti kansainvälisiin asiantuntijatapaamisiin esimerkiksi rikosoikeudellisen ydinmateriaalitutkimuksen kansainvälisessä teknisessä työryhmässä ja laittoman kaupan maailmanlaajuisen aloitteen puitteissa. Tällaiset tapaamiset ovat arvokkaita hyvien käytänteiden kehittämisen ja ohjeiden laatimisen kannalta. Komissio - edistää tulosten aikaansaamista EU:n ja Yhdysvaltain räjähdeasiantuntijoiden foorumilla esimerkiksi jakamalla kokemuksia, joita on saatu kemikaalien lähtöaineita koskevien asetusten ja muiden valvontatoimenpiteiden täytäntöönpanosta; se kartoittaa uusia tapoja jakaa tietoja ja parhaita käytänteitä tavoista, joilla yleisölle ja yksityiselle sektorille tiedotetaan omatekoisiin räjähteisiin liittyvien vaaratilanteiden indikaattoreista ja suojatoimenpiteistä, - järjestää pilottihankkeita, joissa tarjotaan teknistä apua ja koulutusta unionin ulkopuolisille maille ja jotka voivat koskea esimerkiksi haavoittuvuuden arviointia valmiuksien parantamiseksi; ensimmäinen koulutustilaisuus voisi perustua EU:n ohjeisiin, jossa käsitellään lentoasemia pehmeinä kohteina, - kehittää räjähdekoiraohjelmia Yhdysvaltain kanssa räjähdekoiratoiminnan työryhmän resursseja käyttäen, - tukee räjähdekoiraohjelmia koskevien EU:n parhaiden käytänteiden ja tietojen jakamista niistä kiinnostuneiden unionin ulkopuolisten maiden kanssa (Kanada, Yhdysvallat ja muut), - työskentelee jäsenvaltioiden kanssa tukeakseen ydinturva-alan kansainvälisten asiantuntijaryhmien toimintaa. Komissio myös kartoittaa keinoja, joilla ehdotettuihin toimiin voitaisiin tarjota taloudellista tukea. Komission meneillään olevasta rikosten ennalta ehkäisyä ja torjuntaa koskevasta ohjelmasta (2007–2013) on suunnattu yli 20 miljoonaa euroa miltei 30:lle CBRN-hankkeelle ja yli 20:lle räjähteisiin keskittyvälle hankkeelle. Hankkeet kattavat monenlaisia toimia koulutuskursseista ja -toiminnasta (esimerkiksi EEODN-toimet) ja uusien seulontamenetelmien kehittämisestä tietojenvaihtoon tarkoitettuihin tietoteknisiin välineisiin (esimerkiksi EBDS). Parhaillaan valmistellaan uutta rahoitusohjelmaa sisäisen turvallisuuden rahasto – Poliisiyhteistyö (2014–2020). Kunkin jäsenvaltion kanssa käytyjen poliittisten vuoropuhelujen aikana komissio on korostanut parempien CBRNE-valmiuksien sekä käytössä olevien tietojenvaihtoon tarkoitettujen järjestelmien ja tietokantojen (esimerkiksi SCEPYLT[17], ennakkovaroitusjärjestelmä ja Europolin EBDS) käytön tarvetta sekä räjähteiden lähtöaineiden markkinoille saattamisesta ja käytöstä annetusta uudesta asetuksesta tiedottamisen merkitystä. Komissio kohdentaa sisäisen turvallisuuden rahaston käytettävissä olevia varoja paremmin ja tehostaa varojen käyttöä uudessa Horisontti 2020-tutkimusohjelmassa, jotta EU:n rahoittamat toimet vastaisivat paremmin käyttäjien tarpeisiin ja olisivat enemmän EU:n tason CBRNE-politiikan mukaisia. IV. PÄÄTELMÄT Kun otetaan huomioon terroristien osoittama luovuus ja opportunismi CBRNE-materiaalien käyttämisessä vahingon aiheuttamistarkoituksiin, EU:n on omaksuttava proaktiivisempi lähestymistapa CBRNE-materiaalien havaitsemiseen. Tähän uuteen asteittaiseen lähestymistapaan sisältyy kunkin uhan ja ympäristön tarkastelu, parempi tutkimus, testaus ja validointi, tiedottaminen, koulutus ja harjoitukset sekä kaikkien sidosryhmien mukaan ottaminen. Komissio uskoo, että tällä tavoin se voi toimia aktiivisessa roolissa EU:n tasolla ja auttaa jäsenvaltioita ja muita tärkeitä toimijoita tekemään Euroopasta turvallisempi kansalaisilleen. Nyt ollaan aloittamassa työtä tässä tiedonannossa – joka muodostaa ensimmäisen vaiheen uudessa CBRNE-toimintasuunnitelmassa – ehdotettujen aloitteiden täytäntöön panemiseksi. Ensimmäinen vuosi käytetään kiireellisimpien tarpeiden täyttämiseen CBRNE-riskien havaitsemisessa ja lieventämisessä. Samalla jatketaan työtä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa kaikilla muilla toimintasuunnitelmassa yksilöidyillä keskeisillä alueilla. Tarkoituksena on ehdottaa toimia myös muilla aloilla, jotta CBRNE-uhkia ja -riskejä voitaisiin ehkäistä ja niihin pystyttäisiin reagoimaan tehokkaasti EU:n tasolla. [1] EU:n CBRN-toimintasuunnitelman toteuttamista koskeva tilannekatsaus, toukokuu 2012 (julkinen versio): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/securing-dangerous-material/docs/eu_cbrn_action_plan_progress_report_en.pdf EU:n toimintasuunnitelma räjähdeturvallisuuden parantamiseksi, tilannekatsaus (julkinen versio): http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/docs/progress_report_on_explosives_security_2012_en.pdf [2] Neuvoston asiakirja 15505/1/09 REV 1. [3] Neuvoston asiakirja 8109/08. [4] Neuvoston asiakirja 16980/12. [5] Neuvoston asiakirja 14469/4/05 REV 4. [6] KOM(2010) 673 lopullinen. [7] EU:n tiedusteluanalyysikeskus. [8] Arabian niemimaalla ilmestyvän, al-Qaidan julkaiseman verkkojulkaisun ”Inspiren” keväällä 2014 ilmestyneessä 12. numerossa neuvotaan jihadisteja asettamaan ajoneuvoihin asetettuja kotitekoisia räjähteitä paikkoihin, joihin kerääntyy suuria väkijoukkoja, kuten urheilutapahtumiin, matkailunähtävyyksiin, vaalitilaisuuksiin ja festivaaleihin. [9] Rajneesh-kultin vuonna 1984 tekemä bioterrori-isku on Yhdysvaltain historian suurin biologinen hyökkäys, jossa tartunnan sai yli 750 henkilöä. [10] Euroopan ydinfysiikan tutkimusjärjestö. [11] Tavoite mainitaan myös asiakirjassa COM(2013)542 final (komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Kohti kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa puolustus- ja turvallisuusalaa). [12] PREVAIL, joka sai seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitusta 4,3 miljoonaa euroa, oli ensimmäinen EU:n CBRN-toimintasuunnitelman ehkäisemisosioon kuuluva hanke. Sillä puututtiin sellaisten kemikaalien aiheuttamaan turvallisuusuhkaan, jotka ovat yleisön saatavilla arkipäivän laillisten käyttötarkoitustensa vuoksi, mutta joita voidaan käyttää myös kotitekoisten räjähteiden valmistamiseen. PREVAIL-hankkeen ensimmäinen tavoite oli rajoittaa näiden tavallisten kemikaalien käytettävyyttä räjähteinä tai räjähteiden lähtöaineina kartoittamalla inhibiittoreita, joita niihin voitaisiin lisätä. Hankkeen toinen tavoite oli parantaa lannoitteista tehtyjen kotitekoisten räjähteiden havaittavuutta hakemalla mahdollisia lisättäviä merkkiaineita ja kehittämällä näille merkkiaineille ilmaisimia. PREVAIL-hankkeella tuettiin suoraan EU:n toimintaa, koska sillä estettiin mahdollisuuksia käyttää tiettyjä tavallisia kemikaaleja räjähteiden lähtöaineina ja rajoitettiin niiden saatavuutta sekä parannettiin niiden havaittavuutta ja seurantaa. [13] Seitsemännen puiteohjelman CBRN-lippulaivahanke on laaja Eden-mallihanke, johon osallistuu 39 kumppania ja jota EU on rahoittanut 24 miljoonalla eurolla. Hankkeessa hyödynnetään aiemman T&K-työn välineiden ja järjestelmien tuomaa lisäarvoa ja parannetaan CBRNE-riskien sietokykyä mukauttamalla ja integroimalla niitä. Eden-hankkeen tarkoituksena on tarjota ”työkalupakkien työkalupakki” Eden Store, jonka avulla sidosryhmien jäsenet voivat käyttää tärkeiksi tai edullisiksi katsomiaan yhteistoimivuusvalmiuksia sertifioidusta sovellusvalikoimasta. Näin voidaan jakaa kehittämistyötä, saada kokemusta ja parantaa sovelluksia. [14] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1313/2013/EU unionin pelastuspalvelumekanismista (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 924). [15] Virallisesti käynnistetyt aloitteet: 1. EU:n CBRN-toimintasuunnitelman aloitteet C7 ja C11; vetäjinä Alankomaat ja Yhdistynyt kuningaskunta. 2. B2-aloitteet, vetäjänä Ranska. 3. Aloite H29, vetäjänä Yhdistynyt kuningaskunta. 4. Aloite G63, vetäjänä Ruotsi tiiviissä yhteistyössä Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa. [16] Aloitettu vuonna 2010 osana vakautusvälinettä, jatkuu nyt osana uutta vakauden ja rauhan edistämisvälinettä (2014–2020). [17] SCEPYLT on yleiseurooppalainen räjähdevalvonnan tiedotusjärjestelmä terrorismin torjumiseksi. Järjestelmässä vaihdetaan tietoja ryhmien välisistä räjähteiden siirroista.