Sen lisäksi, että Euroopan unioni turvaa eurooppalaista elämäntapaa, sen pitäisi myös tarjota mahdollisuuksia niille, jotka täällä elävät. Eurooppalaisuus merkitsee oikeutta siihen, että henkilötietomme suojataan vahvalla eurooppalaisella lainsäädännöllä. Eurooppalaiset eivät nimittäin halua miehittämättömien ilma-alusten seuraavan jokaista liikettään tai yritysten tallentavan tiedostoihinsa jokaista hiiren painikkeen napsautusta. Euroopassa yksityisyyden suoja on tärkeä asia. Siinä on kyse ihmisarvosta.

Tällaisten tietojen käsittelyn on oltava asianmukaista ja sen on tapahduttava tiettyä tarkoitusta varten ja asianomaisen henkilön suostumuksella tai muun laissa säädetyn oikeuttavan perusteen nojalla. Jokaisella on oikeus tutustua niihin tietoihin, joita hänestä on kerätty, ja saada ne oikaistuksi.

Todellisen yhteisen eurooppalaisen data-avaruuden luominen edellyttää, että henkilötietoihin ja muihin kuin henkilötietoihin sovelletaan yhtäläisiä edellytyksiä. Tätä koskeva ehdotus on jo käsiteltävänä. Ehdotukset, joiden tavoitteena on lisätä julkisen sektorin hallussa olevan tiedon saatavuutta (ks. jäljempänä), auttavat nopeuttamaan muiden kuin henkilötietojen vapaasta liikkuvuudesta annettavan asetuksen viimeistelyä.

Neljänneksi uudella asetuksella tehostetaan täytäntöönpanoa, joka on keskitetty kansallisten tietosuojaviranomaisten verkostolle. Kullakin kansallisella viranomaisella on toimivalta määrätä sakkoja rekisterinpitäjille ja käsittelijöille. Sakkojen enimmäismäärä on 20 miljoonaa euroa tai, jos kyseessä on yritys, 20 miljoonaa euroa tai 4 prosenttia yrityksen vuotuisesta maailmanlaajuisesta liikevaihdosta sen mukaan, kumpi näistä on suurempi.

Ensinnäkin kansalaiset voivat jatkossa valvoa entistä paremmin sitä, miten yritykset käsittelevät heidän henkilötietojaan. Asetus tulee useimmiten sovellettavaksi silloin, kun tietojen keräämisen edellytyksenä on henkilön kanssa tehty sopimus tai henkilön antama selkeä suostumus. Vaikenemista tai jonkin toimen toteuttamatta jättämistä ei voida katsoa suostumukseksi. Asetuksella otetaan käyttöön entistä tiukemmat läpinäkyvyysvaatimukset sekä entistä laajemmat oikeudet, jotka koskevat tiedonsaantia, tietoihin pääsyä sekä tietojen poistamista (nk. oikeus tulla unohdetuksi). Lisäksi ennen kuin tietoja voidaan käyttää uudelleen johonkin uuteen tarkoitukseen, asiasta on ilmoitettava käyttäjälle uuden suostumuksen saamiseksi, paitsi jos uudelleenkäyttö on muutoin laillista ja asetuksen mukaan sallittua. Esimerkiksi yrityksen, joka on kerännyt asiakastietoja asiakaspalvelutarkoituksiin, on ilmoitettava asiakkaalle, jos se aikoo käyttää näitä tietoja asiakkaan ostotottumusten tutkimiseen, ja saatava asiakkaalta suostumus tähän. Suurten henkilötietomäärien kerääminen olisi sen sallivasta sopimuksesta tai suostumuksesta huolimatta vastoin käyttötarkoituksen rajoittamisen ja tietojen minimoinnin periaatteita.

Nämä tapahtumat ovat osoittaneet, että EU on toiminut oikein antaessaan tiukkoja tietosuojasääntöjä. Yleisen tietosuoja-asetuksen ansiosta EU:lla on jatkossa entistä paremmat mahdollisuudet ehkäistä vastaavanlaisia tapauksia ja puuttua niihin. Asetus tulee suoraan sovellettavaksi kaikkialla unionissa 25. toukokuuta 2018.

Facebookia ja analytiikkayhtiö Cambridge Analyticaa koskevat viimeaikaiset paljastukset ovat saaneet kansalaiset tietoisiksi siitä, että heidän tietojaan voidaan käyttää väärin, jos niitä ei ole suojattu asianmukaisesti. EU:n tietosuojaviranomaiset tutkivat kyseistä tapausta tällä hetkellä koordinoidusti ja toteuttavat toimenpiteitä nykyisten tietosuojasääntöjen perusteella. Komissio on ollut yhteydessä Facebookiin ja kehottanut tätä antamaan yksityiskohtaisempaa tietoa sekä tekemään kaikin tavoin yhteistyötä tutkimusta johtavien Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tietosuojaviranomaisten kanssa. Tavoitteena on selvittää, mitä itse asiassa tapahtui ja ovatko tietovuodon kohteena olleet lähes 3 miljoonaa EU:n kansalaista edelleen vaarassa.

Datatalouden vallankumous tuo kuitenkin mukanaan myös haasteita, jotka liittyvät yhteiskunnallisiin näkökohtiin ja unionin perusarvoihin, kuten demokratiaan, ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioon. Viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, että tietoa voidaan kerätä, käsitellä ja käyttää yksityisyyden suojan kustannuksella. Mahdollisuutta päästä käsiksi suuriin tietomääriin voidaan käyttää perusteettoman edun saamiseksi kilpailijoihin nähden tai jopa niin, että tavoitteena on tiedotusvälineisiin tai yleiseen mielipiteeseen vaikuttaminen. Kolmannet osapuolet voivat saada luvatta käyttöönsä henkilötietoja. Yksityiselämän kunnioittaminen ja henkilötietojen suoja kuuluvat EU:ssa perusoikeuksiin, sellaisina kuin ne on vahvistettu EU:n perusoikeuskirjassa. Vahva tietosuoja, viestinnän luottamuksellisuus ja tietoturva ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voitaisiin hälventää kansalaisten epäilyt tietojensa väärinkäytöstä ja rakentaa luottamusta tietojen suojaan. Tällainen luottamus on puolestaan välttämätön edellytys sille, että datatalous kasvaa täyteen potentiaaliinsa.

EU on ollut hidas hyödyntämään datavetoisen talouden tarjoamia mahdollisuuksia. Vain noin 4 prosenttia maailman tiedosta on tallennettuna Eurooppaan. EU:lla on kuitenkin monia vahvuuksia, joihin kuuluvat muun muassa vahva tuotantoteollisuuspohja, nopeasti kasvava startup-yritysten ekosysteemi, vastikään digitalisoidut teollisuusprosessit sekä ammattitaitoinen työvoima. Jos näitä vahvuuksia hyödynnetään ja kehitetään edelleen, Euroopan datataloudesta voi tulla merkittävä keino, jonka avulla edistetään kasvua sekä luodaan uusia työpaikkoja, liiketoimintamalleja ja innovointimahdollisuuksia. Euroopan datatalouden arvo voi vuoteen 2020 mennessä kasvaa yli 700 miljardiin euroon, mikä on 4 prosenttia EU:n koko taloudesta.

Digitaalisten sisämarkkinoiden strategialla on ratkaiseva merkitys sen varmistamisessa, että EU menestyy uudessa globaalissa datavetoisessa taloudessa. Digitaalisen yhteiskunnan keskeisenä voimavarana on tieto. Älypuhelimet, energiaverkot, autot, kodinkoneet ja päivittäistä arkeaan elävät ihmiset tuottavat tauotta tietoa, jonka määrä kasvaa jatkuvasti. Valmistajat, alustat ja palveluntarjoajat keräävät, käsittelevät ja käyttävät tätä tietoa tarjotakseen käyttäjille uusia palveluita ja saadakseen kilpailuetua.

Eurooppa-neuvosto hyväksyi vuonna 2015 digitaalisia sisämarkkinoita koskevan unionin strategian. Nyt, kolme vuotta myöhemmin, digitaaliset sisämarkkinat ovat toteutumassa. Komissio on esittänyt kaikki lainsäädäntöehdotukset, jotka sen oli suunnitelmien mukaan tarkoitus esittää. Mobiililaitteiden verkkovierailua ja verkkosisältöpalvelujen siirrettävyyttä koskevat ehdotukset on jo hyväksytty. Yleistä tietosuoja-asetusta aletaan soveltaa suoraan kaikkialla EU:ssa 25. toukokuuta 2018. Muut merkittävät uudet toimenpiteet, jotka koskevat verkko- ja tietoturvaa sekä sähköistä tunnistamista, saadaan kaikki valmiiksi tulevien viikkojen aikana. Seuraavan vaiheen säädösehdotuksista, joilla avataan pääsy verkkopalveluihin, on jo sovittu, ja ne annetaan ennen vuoden loppua. Kaikki nämä säädökset ovat ratkaisevan tärkeitä vaiheita työssä, jonka tavoitteena on digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattaminen.

Euroopan komissio on tyytyväinen siihen, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja on päättänyt järjestää osana EU-johtajien asialistaa keskustelun kansalaisten yksityisyyden ja henkilötietojen suojasta ja muista digitaaliseen Eurooppaan liittyvistä kysymyksistä, joihin kuuluu myös digitaalisten sisämarkkinoiden perustamista koskevien kaikkien säädösten hyväksyminen. Tässä tiedonannossa esitetään konkreettisia toimia, joilla on tarkoitus varmistaa kansalaisten yksityisyyden ja henkilötietojen aukoton suoja sekä nopeuttaa digitaalisten sisämarkkinoiden loppuun saattamista vuonna 2018. Tämän tiedonannon on lisäksi tarkoitus olla pohjana epävirallisille keskusteluille, joita valtion- tai hallitusten päämiehet käyvät Sofiassa 16. toukokuuta 2018.

Uuden tietosuojasäännöstön on toimittava käytännössä heti alusta alkaen. Kansallisilla viranomaisilla, tietosuojaviranomaisilla ja yksityisillä toimijoilla on ollut kahden vuoden siirtymäkausi, jonka aikana ne ovat voineet valmistautua uuden sääntelykehyksen käyttöönottoon. Nyt on tarpeen vielä varmistaa, että kaikki tahot ovat täysin valmiita ottamaan käyttöön uudet säännökset. Uuden kehyksen soveltaminen aloitetaan alle kahden viikon kuluttua. Useimpien jäsenvaltioiden on vielä ennen sitä varmistettava, että ne ovat toteuttaneet kaikki toimenpiteet, jotka tarvitaan, jotta niiden kansallinen sääntely on kaikilta osin asetuksen mukaista ja jotta niiden kansallisilla tietosuojaviranomaisilla on riittävät resurssit kaikkien tehtäviensä hoitamiseksi. On välttämätöntä, että nämä toimenpiteet hyväksytään nopeasti. Komissio kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ja kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota pienempien yritysten tarpeisiin, jotta voitaisiin varmistaa, etteivät niille säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset heikennä niiden kykyä kilpailla suurempien yritysten kanssa.





Sähköisen viestinnän tietosuoja: viestinnän luottamuksellisuus

Oikeus viestinnän luottamuksellisuuteen sekä verkossa että sen ulkopuolella on EU:n perusoikeuskirjassa tunnustettu oikeus. Se on myös yksi kansalaisten digitaaliyhteiskunnalle asettamista keskeisistä vaatimuksista. EU:ssa ei voida hyväksyä tilannetta, jossa on mahdollista, että jokin taho ensin luo kansalaisista yksityiskohtaiset poliittiset profiilit kyseisten kansalaisten yksityisen viestinnän ja sijaintitietojen perusteella käyttämällä tiedonlouhintaa ja tämän jälkeen käyttää näitä profiileja ohjaillakseen kansalaisten poliittista käyttäytymistä.

Sähköisen viestinnän tietosuojasäännöt ovat sen vuoksi välttämättömiä yleisen tietosuoja-asetuksen lisäksi, jotta voidaan varmistaa, ettei eurooppalaisten verkkoviestinnän luottamuksellisuuden suojaa rikota. Tämä merkitsee myös sitä, että sähköisen viestinnän tietoja saa käsitellä ainoastaan loppukäyttäjä ja että palveluntarjoajat eivät saa pääsyä käyttäjän laitteille ilman käyttäjän suostumusta. Yksityiset käyttäjät voivat aktiivisesti hallita läsnäoloaan verkossa käyttämällä selaimia, sovelluksia ja digitaalisia palveluita ja estää luvattoman, ilman suostumusta tapahtuvan jäljittämisen tai salakuuntelun. Uusi säännöstö, joka muodostaa tietosuojaa ja yksityisyyden suojaa verkossa koskevan johdonmukaisen sääntökokonaisuuden, nostaa EU:n tällä osa-alueella maailmanlaajuiseen johtoasemaan.

Sen jälkeen kun lainsäätäjät ovat hyväksyneet uudet sähköisen viestinnän tietosuojasäännöt, niitä sovelletaan sekä perinteisiin teleoperaattoreihin että uusiin viestintäpalveluihin, joihin kuuluvat muun muassa sähköpostipalvelut, pikaviestipalvelut sekä internetpohjaiset puhepalvelut. Uusilla säännöillä on tarkoitus varmistaa viestinnän luottamuksellisuus ja yhtäläiset toimintaedellytykset kaikille operaattoreille. Komissio kehottaa neuvostoa sopimaan nopeasti yhteisestä kannastaan, jotta neuvottelut Euroopan parlamentin kanssa voidaan aloittaa ja jotta niissä voidaan edistyä kohti yhteisymmärrystä tämän syksyn aikana.

Kansainväliset tiedonsiirrot

EU:n uudet tietosuojasäännöt avaavat EU:lle uusia mahdollisuuksia globaalissa datataloudessa. Niillä laajennetaan keinovalikoimaa, joka on käytettävissä suojan varmistamiseksi siirrettäessä henkilötietoja EU:sta kolmansiin maihin. Uudet säännöt sisältävät sertifiointimekanismeja ja hyväksyttyjä käytännesääntöjä sekä rekisterinpitäjiltä tai henkilötietojen käsittelijöiltä saatuja velvoittavia ja täytäntöönpanokelpoisia sitoumuksia. Nämä ovat kaikki vaihtoehtoisia keinoja, joilla voidaan varmistaa EU:sta siirrettävien henkilötietojen korkeatasoinen suoja. EU:sta tulee yhtenäisten ja yksinkertaistettujen sääntöjen ansiosta myös entistä houkuttelevampi investointikohde.

EU:n ja Yhdysvaltojen välillä on vuodesta 2016 sovellettu ns. Privacy Shield -järjestelyä, jolla varmistetaan, että EU:sta Yhdysvaltoihin siirretyt henkilötiedot saavat Yhdysvalloissa vastaavantasoisen suojan kuin EU:ssa. Tätä järjestelyä testataan nyt perusteellisesti siinä, miten Yhdysvaltojen viranomaiset käsittelevät Facebookia ja Cambridge Analyticaa koskevan tapauksen. Komissio on tyytyväinen siihen, että liittovaltion kauppakomissio (U.S. Federal Trade Commission) on käynnistänyt asiasta tutkinnan. Komissio seuraa tutkinnan etenemistä tarkkaan ja ottaa sen huomioon myös laatiessaan toista vuotuista tarkasteluaan Privacy Shield -järjestelystä syyskuussa 2018. Privacy Shield -järjestelyllä taataan, että jokaisella EU:n kansalaisella, joka katsoo, että yksi tai useampi järjestelyyn osallistuva ja sitä soveltava yhdysvaltalainen yritys on käsitellyt hänen tietojaan lainvastaisesti, on käytössään useita helposti saatavilla olevia oikeussuojakeinoja, joiden kustannukset ovat kohtuulliset. Komissio valvoo myös jatkossa sitä, että näin on käytännössä.

Yhä useammissa maissa eri puolilla maailmaa on alettu ymmärtää, että korkeatasoisen tietosuojan ja yksityisyyden suojan varmistavilla säännöillä ei vain taata perusoikeuksien toteutumista vaan myös rakennetaan luottamusta digitaalitalouteen. Monet maat ovat tämän vuoksi parhaillaan antamassa yksityisyyden suojaa koskevaa lainsäädäntöä tai nykyaikaistamassa sitä. Yhtenä lähtökohtana on tällöin usein EU:n yleinen tietosuoja-asetus, joten EU:n säännöt ovat näin myös maailmanlaajuisesti esikuvana annettaessa lainsäädäntöä tietosuojasta ja yksityisyyden suojasta. Komissio tutkii tällä hetkellä mahdollisuuksia antaa tietosuojan tason riittävyyttä koskevat päätökset Japanin ja Etelä-Korean osalta. Päätösten antaminen tarkoittaisi sitä, että EU:sta näihin maihin siirretyillä henkilötiedoilla olisi samantasoinen suoja ja niiden osalta olisi käytettävissä vastaavat oikeussuojakeinot kuin EU:ssa.

Samaan aikaan komissio on kehittänyt järjestelyt, joiden avulla EU voi kauppa- ja investointisopimuksissaan puuttua digitaalitalouden alalla rajatylittäviin tiedonsiirtoihin liittyviin protektionistisiin käytäntöihin siten, että samalla varmistetaan henkilötietojen ja yksityisyyden suojaa koskevan oikeuden täysimääräinen noudattaminen. Sen jälkeen kun nämä järjestelyt on sisällytetty EU:n kauppa- ja investointisopimuksiin, niillä voidaan edistää sekä tiedon vapaata liikkuvuutta että luottamusta henkilötietojen käsittelyyn.

Yleinen tietosuoja-asetus on EU:n datasuvereniteetin kannalta strategisesti tärkeä säädös. Eurooppa-neuvoston olisi tämän vuoksi muistutettava kaikkia jäsenvaltioita siitä, etteivät ne saisi estää sen suoran soveltamisen aloittamista välittömästi 25. toukokuuta 2018, vaan niiden olisi asetettava riippumattomien kansallisten tietosuojaviranomaistensa käyttöön kaikki resurssit, joita nämä tarvitsevat varmistaakseen, että uutta lainsäädäntökehystä sovelletaan täysimääräisesti, tehokkaasti, yhdenmukaisesti ja yhtäläisin edellytyksin kaikissa jäsenvaltioissa. Jotta yhtäläiset toimintaedellytykset voitaisiin varmistaa EU:n lainsäätäjän tarkoituksen mukaisesti, komissio aloittaa heti 25. toukokuuta 2018 jälkeen rikkomismenettelyn, jos jäsenvaltio ei täytä yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisia velvoitteitaan.

Komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa vauhdittamaan työtään, joka liittyy (komission tammikuussa 2017 ehdottamaan) sähköisen viestinnän tietosuoja-asetukseen ja yksilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta annetun asetuksen tarkistamista koskevaan ehdotukseen ja saattamaan päätökseen näitä ehdotuksia koskevat neuvottelut mahdollisimman pian.

3.Digitaalisten sisämarkkinoiden valmiiksi saattamisen vauhdittaminen: keskeisten ehdotusten viimeistely

Poistamalla Euroopassa digitaalisten sisämarkkinoiden esteet voitaisiin kasvattaa EU:n bruttokansantuotetta 415 miljardilla eurolla. Vuonna 2015 käynnistettiin digitaalisten sisämarkkinoiden strategia. Komissio on tämän jälkeen antanut ehdotukset kaikista niistä 29 aloitteesta, jotka strategiassa katsottiin toimivien digitaalisten sisämarkkinoiden kannalta olennaisiksi. Kansalaiset ovat jo hyötyneet näistä aloitteista. Muissa jäsenvaltioissa matkailevien datan käyttö nelinkertaistui vuoden 2016 kesäkuun ja vuoden 2017 kesäkuun välisellä jaksolla verkkovierailumaksujen poistuttua kesällä 2017. Lisäksi kansalaiset voivat nyt siirrettävyyden ansiosta katsoa haluamaansa audiovisuaalista sisältöä ja urheilulähetyksiä kaikkialla EU:ssa. Perusteettomien maarajoitusten poistamisella annetaan kuluttajille vapaus tehdä verkko-ostoksia haluamastaan maasta, ja verkko-ostosten pakettitoimitushintojen valikoima ja läpinäkyvyys lisääntyvät. Uusi kattava sähköisen kaupankäynnin sääntelykehys saadaan käyttöön vielä tämän komission toimikaudella. Se sisältää muun muassa sähköisen kaupan arvonlisäverokehyksen sekä uudet sopimussäännöt, joita sovelletaan sekä verkkosisältöön että verkossa myytäviin tavaroihin. Kehystä on vahvistettu entistä tiiviimmällä yhteistyöllä kuluttajien suojaamiseksi. Jotta tällä osa-alueella edistyttäisiin suunnitellusti, neuvottelut uusia sopimussääntöjä koskevista ehdotuksista olisi saatava päätökseen. Näitä sääntöjä tarvitaan, jotta kuluttajat voivat digitaalista sisältöä verkossa ostaessaan luottaa siihen, että jos sisältö, kuten ladattu musiikki tai ohjelmisto, osoittautuu vialliseksi, heillä on käytössään samat oikeuskeinot siitä riippumatta, missä jäsenvaltiossa ostos on tehty. Odotuksena on, että 122 000 yritystä aloittaa uuden parannetun oikeuskehyksen ansiosta myynnin myös muissa jäsenvaltioissa oleville kuluttajille. Tämän odotetaan kasvattavan EU:n taloutta 4 miljoonalla eurolla.

Datapohjaisten ratkaisujen kyberturvallisuus on keskeinen edellytys käyttäjien luottamukselle. Verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuudesta annettu direktiivi on ensimmäinen EU:n tasolla sovellettava kyberturvallisuutta koskeva säädös. Kaikkien jäsenvaltioiden olisi pantava tämä direktiivi täysimääräisesti täytäntöön, sillä se on ensimmäinen tärkeä vaihe EU:n kyberuhkien sietokyvyn parantamisessa. Kyberturvallisuusuhkia torjutaan tällä hetkellä pääasiassa kansallisin välinein. Direktiivillä autetaan nostamaan vaatimuksia, ja ehdotetulla kyberturvallisuuden sertifiointikehyksellä helpotetaan kyberturvallisten ratkaisujen levittämistä. Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi hyväksyttävä ehdotus nopeasti, jotta kyberuhkien sietokyvylle asetettujen tiukempien vaatimusten pohjalta saataisiin kehitettyä uusia tuotteita ja jotta voitaisiin luoda perusta kaikkien EU:ssa olevien kuluttajien luottamukselle sisäänrakennettuun turvallisuuteen. Kyberturvallisuuden on perustuttava rikollisen toiminnan tehokkaaseen ennalta ehkäisemiseen. Sen vuoksi on välttämätöntä, että ehdotetut kunnianhimoisiin tavoitteisiin perustuvat yhteiset vähimmäissäännöt, joilla torjutaan muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyviä petoksia ja väärennyksiä, hyväksytään nopeasti.

Syyskuussa 2018 aletaan soveltaa sähköisen tunnistamisen järjestelmille asetettuja vaatimuksia, joiden avulla taataan julkisissa palveluissa käytettävien sähköisen tunnistamisen järjestelmien ja muiden turvallisten palvelujen yhteentoimivuus kaikkialla EU:ssa. Tarkoituksena on lisäksi ottaa käyttöön yhteinen digitaalinen palveluväylä, joka tarjoaa tietoa ja mahdollisuuden hoitaa hallinnollisia muodollisuuksia verkossa. Jäsenvaltiot pystyvät tämän palveluväylän avulla tarjoamaan helppokäyttöisen ympäristön kuluttajille ja yrityksille EU:ssa viranomaisten kanssa asiointia varten.

Euroopan datatalous on myös riippuvainen korkealaatuisista yhteyksistä, jotta digitaalista sisältöä voitaisiin tarjota kaikkialla EU:ssa. Näihin kuuluu myös satelliittivälitteinen viestintä. Tämän vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi päästävä sopimukseen sähköisen viestinnän säännöstöstä, jolla taataan, että kaikki jäsenvaltiot ovat vuoteen 2020 mennessä jakaneet taajuudet, jotka tarvitaan uuden sukupolven 5G-verkon käyttöön ottamiseksi. Tällä säännöstöllä luodaan vakaa sääntelykehys suuren kapasiteetin verkkoihin tehtäviä investointeja varten. Pääliikenneväylillä olevia verkkoja on tarpeen parantaa, jotta niillä voitaisiin käyttää automatisoituun liikkuvuuteen liittyviä palveluja. Lisäksi sairaaloiden olisi otettava käyttöön parempia verkkoja, jotta ne voisivat hyödyntää etävastaanottoa ja etäkirurgiaa.

Lisäksi tekijänoikeuteen liittyvistä ehdotuksista sopiminen on ratkaisevan tärkeää, jotta eurooppalainen kulttuuri ja identiteetti säilyisivät voimissaan myös digiaikakaudella ja jotta voitaisiin varmistaa, että tekijät saavat korvauksen, kun heidän tuottamaansa sisältöä jaetaan verkkoalustoilla.

Euroopan parlamentin ja neuvoston olisi nyt nopeutettava työtään, jotta kaikkia näitä ehdotuksia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen vuoden 2018 loppuun mennessä ja Euroopan kansalaiset pääsevät hyötymään kaikilta osin toimivista digitaalisista sisämarkkinoista.