KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Komission jatkotoimet pk-yrityksille suunnatun, EU:n sääntelyä koskevan Top 10 -kuulemisen johdosta /* COM/2013/0446 final */





Komission jatkotoimet pk-yrityksille suunnatun, EU:n sääntelyä koskevan top 10 -kuulemisen johdosta 1. Johdanto Pienet ja keskisuuret yritykset ovat välttämättömiä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen kannalta.[1] Komissio on vuosien saatossa toteuttanut monia toimia niiden tukemiseksi ja se vahvistaa toimiaan edelleen. Komission toimiin sisältyy marraskuussa 2011 tehty päätös pyrkiä keventämään yhdessä pienille ja keskisuurille yrityksille sääntelystä aiheutuvaa taakkaa[2]. Osana tätä pyrkimystä komissio kehotti vuoden 2012 aikana pidetyissä kokouksissa ja neuvotteluissa pk-yrityksiä nimeämään ne Euroopan unionin säädökset ja lainsäädännön alat, joita ne pitävät kaikkein työläimpinä. Pk-yritykset vastasivat pyyntöön aktiivisesti.[3] Vastausten perusteella komissio laati luettelon niistä Euroopan unionin säädöksistä, jotka pk-yritysten ja sidosryhmien järjestöjen mielestä aiheuttavat eniten rasitusta.[4] Top 10 -aloitteeksi kutsutun kuulemisen tuloksista sekä monista muista komission toteuttamista toimista kerrottiin maaliskuussa julkaistussa tiedonannossa “Järkevä sääntely – Pienten ja keskisuurten yritysten tarpeet”[5]. Myös jäsenvaltioille tiedotettiin tuloksista pk-yritysedustajien verkoston kautta. Komissio sitoutui käsittelemään pk-yritysten huolia suoraan ja viipymättä. Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille komission Top 10 -aloitteen ja kehotti komissiota toimittamaan kesäkuuhun mennessä kertomuksen jatkotoimista.[6] Tässä kertomuksessa esitellään vastauksena Eurooppa-neuvoston pyyntöön kuulemisen keskeisten tulosten jatkotoimet. Top 10 -aloitteen menestyminen edellyttää, että lainsäätäjät ja jäsenvaltiot osallistuvat ponnisteluihin. Monet komission toimet sisältyvät lainsäädäntöehdotuksiin, joita lainsäätäjät parhaillaan tarkastelevat. Neuvoston ja Euroopan parlamentin on varmistettava, että kyseisissä ehdotuksissa säilytetään pk-yritysten kannalta suotuisat säännökset ja ettei päätöksentekoprosessiin lisätä tarpeettomia rasitteita tahattomasti. Top 10 -aloitteessa ei ole kyse yksittäisestä ponnistelusta. Se kuuluu laajempaan REFIT-ohjelmaan, josta ilmoitettiin EU:n sääntelyn tilasta 12 päivänä joulukuuta 2012 annetussa komission tiedonannossa.[7] REFIT-ohjelman avulla komissio keventää sääntelytaakkaa ja yksinkertaistaa lainsäädäntöä kautta linjan ottaen huomioon sidosryhmiltä saadun panoksen. 2. Top 10 -aloitteen tulokset ja jatkotoimet Komissio on jo ryhtynyt toimiin kunkin Top 10 -lainsäädäntötoimenpiteen osalta. Komissio on mahdollisuuksien mukaan toteuttanut itse suoraan toimenpiteitä ongelmien ratkaisemiseksi. Jos lainsäädännön muuttaminen on tarpeen, komissio on tehnyt lainsäätäjälle ehdotuksia. Vähän yli puolet jäljempänä esitetyistä toimista edellyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston toimia. Komissio on myös joko aloittanut kyseessä olevan lainsäädännön tarkistamisen tai suunnittelee tarkistamista löytääkseen oikean toimintalinjan. Ne pk-yritysten huolet, jotka eivät ole mukana Top 10 -luettelossa, tutkitaan sääntelytaakan keventämiseen laajemmin keskittyvän REFIT-ohjelman yhteydessä. Ohjelman edistymisestä julkaistaan kertomus syksyllä. 2.1 Komission jo päätökseen saattamat toimet Kemikaalit Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annettu asetus (EY) N:o 1907/2006 Pk-yritysten huomautukset: PK-yritysten mainitsemia huolenaiheita ovat tiedonantovelvollisuuksien monimutkaisuus ja niistä johtuvat kustannukset, epäyhtenäinen täytäntöönpano eri jäsenvaltioissa ja epäjohdonmukaisuus tiettyjen kemikaalialan säädösten kuten vaarallisten aineiden käytön rajoittamista (RoHS), biosideja, hormonaalisia haitta-aineita ja lelujen turvallisuutta koskevien säädösten kanssa. Komission vastaus Komission vastaus: Uudelleentarkastelussa analysoitiin yhteyksiä muihin kemikaaleja koskeviin EU:n säädöksiin ja mahdollisia päällekkäisyyksiä niiden kanssa. Lisäksi tarkasteltiin pk-yritysten erityisvaikeuksia. Maaliskuussa 2013 komissio hyväksyi komission täytäntöönpanoasetuksen[8], jossa pk-yrityksille tarjotaan alennuksia rekisteröintimaksuista: keskisuurille yrityksille 35 prosentin alennus, pienyrityksille 65 prosentin alennus ja mikroyrityksille 95 prosentin alennus. Parhaillaan on valmisteilla lisää täytäntöönpano-ohjeita, ja Euroopan kemikaalivirasto (ECHA) on komission pyynnöstä nimittänyt ns. pk-yritysten lähettilään, jonka tehtävänä on pk-yritysten erityistarpeiden niveltäminen kemikaaliviraston toimintaan ja sidosryhmien omana yhteystahona toimiminen. Jotta REACH-asetuksen ja muiden kemikaalialan säädösten johdonmukaisuutta voitaisiin parantaa tapauksissa, joissa on todettu päällekkäisyyksiä, komissio pyrkii minimoimaan tai välttämään niitä kehottamalla kemikaalivirastoa laatimaan tarvittaessa ohjeita ja valmistelemalla täytäntöönpanolainsäädäntöä erityisesti silloin, kun se aikoo antaa säännöksiä uusista rajoituksista ja luvanvaraisista aineista. REACH-asetuksen täytäntöönpano on vielä kesken, joten komissio ei oikeudellisen vakauden vuoksi pidä tällä hetkellä muita REACH-asetukseen tehtäviä lainsäädäntömuutoksia tarpeellisina. Monet liike-elämän järjestöt ovat tästä samaa mieltä. 2.2 Komission ehdotukset, jotka edellyttävät Euroopan unionin lainsäätäjän toimia Tietosuoja Yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä annettu direktiivi 95/46/EY (tarkistus[9] lainsäädäntömenettelyssä, odottaa Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä) Pk-yritysten huomautukset: Uudessa henkilötietojen suojelua koskevassa asetusehdotuksessa on liikaa henkilötietojen käsittelijöihin kohdistuvia yksityiskohtaisia velvoitteita. Ehdotetussa uudistuksessa on pk-yritysten velvoitteita koskevia poikkeuksia, jotka olisi säilytettävä yhteispäätösmenettelyssä. Uudistuksen keskeiset taloudelliset hyödyt koskevat vain yrityksiä, jotka käyvät rajat ylittävää kauppaa, sillä etupäässä ne hyötyvät yhdenmukaistamisesta. Sen sijaan kotimaan kauppaa käyvien yritysten on otettava vastuulleen lisävelvoitteita. Komission vastaus: Komissio tekee tiiviisti työtä Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, jotta voitaisiin säilyttää pk-yrityksiä koskevat poikkeukset tapauksissa, joissa pk-yritysten suorittamasta henkilötietojen käsittelystä ei aiheudu erityistä riskiä kansalaisten perusoikeuksille ja ‑vapauksille. Komissio tekee myös Euroopan unionin lainsäätäjän kanssa yhteistyötä riskiin perustuvan lähestymistavan osa-alueiden kehittämiseksi. Työssä keskitytään rekisterinpitäjien velvoitteiden tarkistamiseen, jotta voitaisiin edelleen yksinkertaistaa sääntely-ympäristöä ja minimoida tarpeetonta hallinnollista rasitusta ja samalla säilyttää korkeatasoinen henkilötietojen suoja sekä selvittää rekisterinpitäjien oikeudelliset velvoitteet. Työllisyys Palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annettu direktiivi 96/71/EY (lisätoimenpide[10] lainsäädäntömenettelyssä, odottaa Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä) Pk-yritysten huomautukset: Pk-yritykset kannattavat täytäntöönpanon selkeyttämistä, jonka tavoitteena on petosten ja vilpillisen kilpailun torjuminen. Tätä tarkoitusta varten ne ehdottavat, että käyttöön otettaisiin ennakkoilmoitusjärjestelmä toiseen jäsenvaltioon suuntautuvista työkomennuksista, ja että pk-yrityksiä koskevaa yhteisvastuuta harkittaisiin uudelleen. Pk-yritysten mukaan yhteisvastuu vaikuttaisi pk-yrityksiin suhteettomasti, sillä niillä on paljon pienemmät valmiudet valvoa sitä, toimivatko kaikki niiden alihankkijat lainsäädännön mukaisesti. Ne toteavat myös, että yhteisvastuu saattaa olla este pk-yritysten tulolle uusille markkinoille. Komission vastaus: Ehdotus täytäntöönpanodirektiiviksi, jota parhaillaan käsitellään lainsäädäntömenettelyssä, sisältää jo pk-yritysten ja mikroyritysten kannalta myönteisiä elementtejä, kuten riskiperusteisia tarkastuksia, vastaanottajavaltiota koskevia lisävelvoitteita asettaa oikeudelliset tiedot helposti saataville sekä aiempaa paremman oikeusvarmuuden, joka saavutetaan jäsenvaltioiden soveltamien rajallisten valvontatoimenpiteiden ja hallinnollisten vaatimusten avulla. Yhteisvastuu on tärkeä toimenpide, jota sovelletaan jo monissa jäsenvaltioissa haavoittuvien työntekijöiden suojaamiseksi väärinkäytöksiltä ja hyväksikäytöltä. Komissio tukee ponnisteluja sopimuksen aikaansaamiseksi lainsäädäntömenettelyssä etenkin kahdessa erimielisyyttä aiheuttavassa asiassa (valvontatoimien luettelo ja yhteisvastuu). Tuoteturvallisuus Yleisestä tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi 2001/95/EY (tarkistus[11] lainsäädäntömenettelyssä, odottaa Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä) Pk-yritysten huomautukset: Jäsenvaltiot soveltavat tuoteturvallisuussäännöksiä ja toteuttavat valvontaa eri tavoin. Pienyritykset pitävät valmistajan vastuuta niiden kannalta hyvin vaativana, ja tuotteiden markkinoilta poistamista koskevat säännökset ovat tulkittavissa monin eri tavoin. Järjestelmä on pk-yrityksille kallis eikä se tarjoa kuluttajille asianmukaisia tietoja eikä suojaa. Komission vastaus: Komissio teki helmikuussa 2013 ehdotuksen yleisen tuoteturvallisuusdirektiivin korvaamisesta suoraan sovellettavalla kulutustavaroiden turvallisuutta koskevalla asetuksella aiempaa yhdenmukaisemman soveltamisen varmistamiseksi. Asetusehdotuksessa puututaan moniin Top 10 -kuulemisessa saatuihin huomioihin. Siinä ehdotetaan jäsenvaltioiden välisten erojen kaventamista esittämällä muun muassa aiempaa yksinkertaisempia ja yleisempiä vaatimuksia sekä vapautusta sellaisten tuotteiden ilmoitusvelvoitteesta, jotka aiheuttavat riskejä ainoastaan yksittäistapauksissa. Tämä tapahtuisi talouden toimijan vastuulla. Markkinavalvontaa koskevassa asetusehdotuksessa säädetään yhtenäisistä puitteista, vältetään tuotteiden tarkistamista moneen kertaan ja parannetaan viranomaisten ja talouden toimijoiden välistä yhteistyötä. Aiempaa parempi markkinavalvonta myös suojelee vastuullisia pk-yrityksiä vaatimustenvastaisilla tuotteilla käytävältä vilpilliseltä kilpailulta. Ehdotuksissa otetaan huomioon pienten yritysten tarpeet tarjoamalla ohjausta ja tukea pk-yrityksille. Komissio laatii puitteet täytäntöönpanosta yritysten kanssa – muun muassa markkinavalvontafoorumissa – säännöllisesti käytäviä neuvotteluja varten. Komissio vaatii lainsäädäntömenettelyssä myös mahdollisimman selkeitä säännöksiä tuotteiden poistamisesta markkinoilta ja antaa ohjeita yritysten tueksi ennen asetusten soveltamista. Julkiset hankinnat Julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annettu direktiivi 2004/18/EY (tarkistus[12] lainsäädäntömenettelyssä, odottaa Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä) Pk-yritysten huomautukset: Julkisia hankintoja koskevat Euroopan unionin direktiivit sisältävät työläitä vaatimuksia. Pk-yritykset mainitsivat pk-yritysten talouden tilaa koskevat vaatimukset, hankintaviranomaisten määrittämien laatuvaatimusten epäasianmukaisen soveltamisen niiden valitessa taloudellisesti edullisinta tarjousta ja vaikeudet, jotka johtuvat eri jäsenvaltioissa yhdenmukaistamisesta huolimatta sovellettavista erilaisista menettelyistä. Tarjousten valmisteluun liittyvä byrokratia ja hallinnollinen rasitus estävät pienyrityksiä osallistumasta julkisiin hankintoihin. Komission vastaus: Komissio ehdotti julkisia hankintoja koskevan järjestelmän tarkistamista joulukuussa 2011. Jotkin ehdotetuista muutoksista vaikuttavat suoraan pk-yritysten osallistumiseen julkisiin hankintoihin, kuten käyttöoikeussopimuksia koskeviin kilpailuihin. Tarkistuksessa ehdotetaan säännöstä, jonka mukaan yritysten omat lausunnot olisi hyväksyttävä valintatarkoituksiin (ainoastaan valituksi tulleen tarjoajan olisi toimitettava kaikki asiakirjat) sekä säännöstä, jonka mukaan valintaperusteiden luettelosta olisi tehtävä tyhjentävä. Ehdotuksessa esitetään yrityksen liikevaihtoon perustuvaa osallistumisrajoitusta määrään, joka on enintään sopimuksen arvioitu arvo kerrottuna kolmella. Lisäksi hankintaviranomaisia rohkaistaan jakamaan hankintasopimukset osiin, mikä antaisi useammalle tarjouksen tekijälle, erityisesti pk-yrityksille, mahdollisuuden osallistua tarjouskilpailuihin. Jos hankintaviranomaiset eivät jaa hankintasopimuksia osiin, niiden on perusteltava päätöksensä (”noudata tai selitä” -periaatteen soveltaminen). Komission ehdotuksessa suunnitellaan asteittaista siirtymistä sähköisiin hankintoihin. Yritykset voisivat tarkastella tarjouskilpailumahdollisuuksia verkossa ja jättää tarjouksensa sähköisesti, mikä yksinkertaistaisi prosessia ja lisäisi avoimuutta. Komissio kiinnittää lopuksi huomiota pk-yritysten huoliin siitä, että julkiset hankintamenettelyt ja jäsenvaltioiden käytännöt ovat edelleen monimutkaisia ja aiheuttavat hallinnollista rasitusta. Ammattipätevyyden tunnustaminen Ammattipätevyyden tunnustamisesta annettu direktiivi 2005/36/EY (tarkistus[13] lainsäädäntömenettelyssä, odottaa Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä) Pk-yritysten huomautukset: Direktiivin säännökset ovat päällekkäisiä palveludirektiivin säännösten kanssa, eikä pk-yritysten ole helppoa tehdä eroa näistä säädöksistä peräisin olevien velvoitteiden välillä. Osa pk-yrityksistä ilmoitti olevansa tyytyväisiä joihinkin parhaillaan lainsäädäntömenettelyssä tarkistettavana olevassa direktiivissä ehdotettuihin säännöksiin, erityisesti eurooppalaisen ammattikortin käyttöönottoon ja sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) yleistämiseen[14], kun taas jotkin muut uudet ehdotukset, kuten osittainen pätevyys toimia ammatissa, joka on vastaanottavassa jäsenvaltiossa toimialaltaan laajempi, tai terveydenhuolto- ja turvallisuusalan ammattien automaattinen tunnustaminen, kyseenalaistettiin. Komission vastaus: Tarkistuksen myötä varmistetaan yhdenmukaisuus palveludirektiivin kanssa. Siinä varmistetaan eritoten, että kaikki pätevyyden tunnustamiseen liittyvät tiedot ja menettelyt ovat saatavilla keskitetyissä palvelupisteissä ammatista riippumatta. Väliaikaista liikkuvuutta koskevia sääntöjä uudistetaan, joten palvelujen tarjoamisesta tulee helpompaa. Ehdotukseen sisältyy eurooppalaisen ammattikortin käyttöönotto, mikä perustuu lisääntyneeseen verkkoyhteistyöhön jäsenvaltioiden viranomaisten välillä pätevyyksiä tarkistettaessa. Siinä otetaan käyttöön myös tunnustamispäätöksen määräajan umpeenkulumisen jälkeen sovellettavan ”hiljaisen tunnustamisen” käsite. Hiljaista tunnustamista sovelletaan kaikkiin ammatteihin, joissa käytetään eurooppalaista ammattikorttia, mutta vastaanottava jäsenvaltio voi pidentää tarvittaessa määräaikaa, erityisesti kansanterveyteen ja yleiseen turvallisuuteen liittyvistä syistä. Tällä tavoin voidaan varmistaa pätevyyden tunnustamispyyntöjen nopeampi käsittely ja annetaan ammattihenkilöille mahdollisuus aloittaa työskentely viipymättä. Osittaista pätevyyttä sovelletaan tapauskohtaisesti, jotta voidaan välttää se, että vastaanottavassa jäsenvaltiossa tietyn ammatin toimialan erilainen laajuus estää kotijäsenvaltion ammattihenkilöitä sijoittautumasta vastaanottavaan jäsenvaltioon. Vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat hylätä osittaista pätevyyttä koskevat hakemukset yleiseen etuun liittyvistä syistä. Tieliikenne Tieliikenteen valvontalaitteista annettu asetus (ETY) N:o 3821/85 (tarkistus[15], jonka hyväksyntä lähellä lainsäädäntömenettelyssä) Pk-yritysten huomautukset: Ajopiirtureiden asentamisvelvoitteesta syntyy kustannuksia, ja voimassa olevan asetuksen noudattaminen aiheuttaa paljon hallinnollista rasitusta. Ajoneuvot, jotka eivät kulje kauaksi asemapaikastaan, pitäisi vapauttaa asetuksen vaatimusten noudattamisesta. Komission vastaus: Ajopiirtureita koskevan lainsäädännön tarkistamista esitettiin muun muassa hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän korkean tason ryhmän suosituksesta. Komission ehdotuksessa kaavailtiin, että asetuksessa 561/2006 tietyille ajoneuvotyypeille säädettyjä tämänhetkisiä valinnaisia vapautuksia sovellettaisiin tilanteissa, joissa ajoneuvoa käytetään enintään 100 kilometrin etäisyydellä (aikaisemmin 50 kilometrin) kuljetusyrityksen asemapaikasta. Lainsäädäntömenettelyssä on saavutettu viimeinen vaihe, ja vapautuksista on käyty tiivistä keskustelua yhtenä viimeisistä asiakohdista, joista parlamentin ja neuvoston on päästävä sopimukseen. Lopullinen ratkaisu, joka on vielä vailla hyväksyntää, on todennäköisesti komission ehdotuksen mukainen muutoin paitsi niin kutsutun ammattikuljettajia koskevan vapautuksen osalta (13 artiklan 1 kohdan d alakohta). Se ei enää ole valinnainen, toisin kuin muut vapautukset. Tämän odotetaan parantavan oikeusvarmuutta kaikkialla unionissa samalla kun sidosryhmät ja jäsenvaltiot välttyvät hallinnolliselta rasitukselta ja monimutkaisilta toimilta. 2.3 Käsiteltävänä tai suunnitteilla olevat komission arviot Työllisyys Toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä annettu neuvoston direktiivi 89/391/ETY Pk-yritysten huomautukset: Yleinen velvoite vaarojen arvioinnin dokumentoimisesta on liian vaativa. Vain vähäistä vaaraa aiheuttavien tehtävien osalta riskianalyysit voitaisiin toteuttaa ilman niiden kirjaamista ylös. Tilapäisiin työntekijöihin ja mikroyrityksiin olisi sovellettava vapautuksia ja kevyempiä vaatimuksia. Jos monet lainsäädäntötoimenpiteet ovat päällekkäisiä, vaarojen arviointi ja niiden (monikertainen) dokumentointi olisi poistettava. Komission vastaus: Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevissa direktiiveissä otetaan kattavasti huomioon pk-yritysten erityispiirteet. Esimerkiksi puitedirektiivissä 89/391/ETY annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus mukauttaa vaarojen arvioinnin dokumentointivelvoitteita yritysten toiminnan ja koon mukaan. Koko työterveyttä ja -turvallisuutta koskevasta säännöstöstä (direktiivi 89/391/ETY ja 23 siihen liittyvää direktiiviä) tehdään parhaillaan kattavaa arviota (REFIT -toimivuustarkastus). Tähän sisältyy pk-yritysten kuuleminen. Jälkikäteen tehtävän arvioinnin päätelmät ovat saatavissa vuoden 2015 loppuun mennessä. Jäsenvaltiot antavat panoksensa tähän arvioon vuoden 2013 loppuun mennessä toimitettavissa täytäntöönpanokertomuksissa. Jäsenvaltioiden olisi otettava näissä kertomuksissa huomioon pk-yritysten huolet ja ilmoitettava toimenpiteistä, joiden avulla täytäntöönpano helpottuu pk-yrityksissä. Vuokratyöstä annettu direktiivi 2008/104/EY Pk-yritysten huomautukset: Direktiivi ei ole helpottanut yritysten toimintaa kotimaan rajojen ulkopuolella. Hallinnolliset rasitukset ovat suuria erityisesti jäsenvaltioiden vaatimusten vuoksi. Esimerkiksi yritykset, jotka haluavat toimia useissa jäsenvaltioissa, saattavat edelleen joutua rekisteröitymään kaikkiin näihin jäsenvaltioihin erikseen. Pk-yritykset ehdottavat aiempaa kohtuullisempia vaatimuksia, jotka helpottaisivat rajat ylittävien palvelujen ja vuokratyön saattamista palveludirektiivin soveltamisalaan. Komission vastaus: Joulukuussa 2013 komission on tarkoitus esitellä kertomus, joka laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa ja jossa tuodaan esille eurooppalaisten työntekijöiden ja työnantajien intressit. Kertomuksessa otetaan huomioon pk-yritysten huolet ja hallinnollista rasitusta koskevat seikat sekä tarkastellaan erityisesti sitä, miten jäsenvaltiot ovat täyttäneet vaatimuksen vuokratyötoiminnan nykyisten esteiden yksilöimisestä ja perustelemisesta. Komissio harkitsee jäsenvaltioille tarkoitettujen suositusten sisällyttämistä vuoden 2014 maakohtaisiin toimenpiteisiin, jos komission arviossa kansallisista järjestelmistä havaitaan hallinnollista rasitusta koskevien seikkojen olevan kasvun ja kilpailukyvyn esteenä. Tietyistä työajan järjestämistä koskevista seikoista annettu direktiivi 2003/88 Pk-yritysten huomautukset: Direktiivi on monimutkainen ja joustamaton, erityisesti kun on kyse kausityöstä, jonka yhteydessä yritykset kohtaavat äkillisiä kysynnän muutoksia. Päivystysajan laskemiseen tehtävä muutos ja keskimääräisen viikkotyöajan vertailujakson muuttaminen 12 kuukaudeksi antaisi pienyrityksille enemmän liikkumavaraa. Työajan kirjaamiseen liittyvät tehtävät olisi jaettava työntekijän ja työnantajan kesken. Tämän direktiivin monimutkaisuuden vuoksi pk-yritysten on lähes pakko hakea oikeusapua, joka on kallista. Komission vastaus: Direktiivistä tehdään yksityiskohtainen vaikutustenarviointi, jossa otetaan huomioon pk-yritysten huolet. Arvonlisävero Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annettu direktiivi 2006/112/EY Pk-yritysten huomautukset: Järjestelmä on hyvin monimutkainen, koska kansalliset menettelysäännöt ovat erilaisia ja koska käytössä ei ole yksinkertaista ja yhtenäistä alv-ilmoitusta. Tämä vähentää pk-yritysten halukkuutta käydä rajat ylittävää kauppaa. Arvonlisäverotunnukset olisi otettava yleiseen käyttöön. Rajat ylittävää kauppaa käyvien yritysten velvollisuus rekisteröityä kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joihin ne haluavat viedä tavaroita, aiheuttaa lisärasitusta. Arvonlisäverokannan enimmäistasosta ei ole annettu säännöksiä, mikä entisestään monimutkaistaa järjestelmää. Tiedot ja neuvonta ovat riittämättömiä. Komission vastaus: Loppuvuodeksi 2013 on suunnitteilla ehdotus arvonlisäveron vakioilmoituksesta, joka auttaisi useissa jäsenvaltioissa toimivia yrityksiä noudattamaan vaatimuksia. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa on aloitettu työ ”pienoiskokoisen keskitetyn asiointipisteen” käyttöön ottamiseksi sähköisiä palveluita, yleisradiolähetyksiä ja viestintäpalveluja varten. Pienoiskokoisen keskitetyn asiointipisteen käyttöönotto vuonna 2015 ajoitetaan siten, että se tapahtuu yhtaikaa luovutuspaikkaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton kanssa. Komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa varmistaakseen, että se tarjoaa yrityksille hyvää tukea alusta alkaen. Komissio kannattaa jo vuonna 2004 antamassaan ehdotuksessa esitetyn käsitteen laajentamista. Neuvoston äskettäin antamissa päätelmissä arvonlisäveron tulevaisuudesta todetaan kuitenkin, että tämä voidaan toteuttaa vasta pienoiskokoisesta keskitetystä asiointipisteestä tehdyn arvioinnin jälkeen. Täsmällistä, luotettavaa ja ajankohtaista tietoa EU:n arvonlisäverojärjestelmän täytäntöönpanosta eri jäsenvaltioissa tarjoavan Euroopan unionin arvonlisäveroportaalin kehittämistyötä tehostetaan. Tämä toteutetaan jäsenvaltioiden ja pk-yritysten kanssa käytävien aktiivisten neuvottelujen avulla, jotta portaali sopisi paremmin pk-yritysten käytännön ratkaisuja koskeviin tarpeisiin. Neuvotteluissa sovitaan muun muassa saatavissa olevista kieliversioista, jotka perustuvat nykyisen verkkosivuston yksityiskohtaisiin tietoihin. Yksityiskohtaisista säännöistä arvonlisäveron palauttamiseksi annettu direktiivi 2008/9/EY Pk-yritysten huomautukset: Pk-yritykset ovat huolissaan siitä, että jäsenvaltiot eivät vastaa alv:n palautuspyyntöihin. Lisäksi palautusten maksamisessa esiintyy viiveitä. Komission vastaus: Komissio piti vuonna 2012 kokouksen alv-palautusjärjestelyjen parantamisesta. Komission tämänhetkisten tietojen mukaan alv-palautusjärjestelmän alkuperäiset ongelmat on nyt ratkaistu. Komissio on valmis nopeisiin ja tehokkaisiin jatkotoimiin, mikäli asiassa esiintyy muita ongelmia. Jätteet Jätteistä annettu direktiivi 2008/98 ja jätteiden ja vaarallisten jätteiden luettelon laatimisesta tehty päätös 2000/532/EY Pk-yritysten huomautukset: Pk-yritykset ovat huolissaan tietyistä direktiivin seikoista; ne ovat esimerkiksi epävarmoja siitä, milloin jätteet lakkaavat olemasta jätteitä. Jotkin yritykset katsovat, että sivutuotteiden määritelmä rajoittaa innovointia. Ongelmia aiheuttavat myös jäsenvaltiot, jotka lisäävät tarpeettomia vaatimuksia (ylisääntely), sekä asianmukaisten neuvojen ja ohjeiden puute. Olisi sovellettava vapautuksia tai kevennettyjä järjestelyjä, erityisesti raportoinnin ja jätekuljetusten merkintöjä koskevan vaatimuksen osalta. Komission vastaus: Komissio tarkistaa Euroopan unionin jätepolitiikan ja lainsäädännön REFIT-ohjelmaan yhteydessä vuoden 2014 loppuun mennessä. Tavoitteena on selvittää, onko jätelainsäädännön muuttaminen tarpeen. Komissio kehittää yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa käytännönläheistä ohjausta ja neuvontaa ja tutkii tarkemmin tiettyjä kysymyksiä, kuten direktiivin 2008/98/EY 26 artiklassa säädetystä jättäänkuljettajia koskevasta rekisteröintivaatimuksesta aiheutuvan hallinnollisen rasituksen keventämistä. Komissio ryhtyy myös toimiin lisätäkseen pk-yritysten osallistumista resurssitehokasta Eurooppaa käsittelevään foorumiin[16]. Vuoden 2014 alussa komissio järjestää työpajan, jossa käsitellään pk-yritysten Euroopan unionin jätelainsäädännöstä ilmaisemia huolia. Jätteiden siirrosta annettu asetus N:o 1013/2006 Pk-yritysten huomautukset: Koska asetuksen täytäntöönpano ja tulkinnat eri jäsenvaltioissa poikkeavat toisistaan, sen avulla ei ole luotu jätteiden hyödyntämisen ja kierrätyksen yhteismarkkinoita. Olisi ryhdyttävä lisätoimiin asetuksen yhdenmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi. Samalla olisi keskityttävä vaarallisiin jätteisiin tavanomaisten jätteiden sijaan. Jäsenvaltioiden välisiä jätteidensiirtomenettelyjä olisi yksinkertaistettava entisestään, ja jätteenkäsittelylaitosten tarkastukset ja arvioinnit olisi jätettävä vastaanottajajäsenvaltion tehtäväksi. Komission vastaus: Komissio on tehnyt monia aloitteita jätteiden hyödyntämisen ja kierrätyksen yhteismarkkinoiden luomiseksi. Esimerkkinä mainittakoon jätevaiheen päättymistä koskevien perusteiden kehittäminen siten, että erityiset jätevirrat (esimerkiksi metallit, lasi, kupari) poistetaan Euroopan unionin jätelainsäädännön soveltamisalasta (jätteensiirtoasetus mukaan lukien). Hallinnolliseen rasitukseen liittyviä kysymyksiä käsittelevän korkean tason ryhmän suosituksen perusteella komissio on aktiivisesti rohkaissut käyttämään sähköisiä järjestelmiä jätteiden siirtoa koskevien tietojen vaihtoon jäsenvaltioiden välillä ja on äskettäin aloittanut toteutettavuustutkimukset mahdollisesta Euroopan unionin laajuisesta sähköisestä tietojenvaihtojärjestelmästä. Varmistaakseen asetuksen aiempaa yhtenäisemmän täytäntöönpanon erityisesti ongelmallisten jätevirtojen osalta komissio kaavailee jätteiden siirtoa koskevien tarkastusten tiukentamista koskevan ehdotuksen antamista vuoden 2013 puolivälissä. Sidosryhmät tukivat tätä ehdotusta laajasti vuonna 2011 ehdotuksesta järjestetyn julkisen kuulemisen aikana. Komissio on ottanut ehdotuksen valmistelun yhteydessä pk-yritysten huolet huomioon ja on valmis selvittämään ehdotuksen hyväksymisen jälkeen, miten tämä on toteutettu. 3. Päätelmät Komissio vastaa suoraan pk-yritysten huoliin. Tavoitteena on vähentää hallinnollista rasitusta mahdollisuuksien mukaan ja samalla noudattaa poliittisia tavoitteita ja säilyttää oikeudellinen vakaus. Komissio kehottaa Euroopan unionin lainsäätäjää varmistamaan säädösten hyväksymisen yhteydessä ja jäsenvaltioita niiden täytäntöönpanon yhteydessä, että lainsäädäntö on mukautettu pk-yritysten tarpeisiin, ja viittaa erityisesti komission jo esittämiin ehdotuksiin aloilla, joilla sääntely todettiin Top 10 -kuulemisessa erityisen raskaaksi. Komissio jatkaa hallinnollisen taakan vähentämistä ja yksinkertaistamista REFIT-ohjelmassaan, josta se antaa kertomuksen ensi syksynä. Se valvoo edistymistä vuotuisen tulostaulunsa avulla. [1] Pieniä ja keskisuuria yrityksiä on 20,7 miljoonaa, ja niiden osuus yksityisen sektorin työpaikoista on yli 65 prosenttia. Pk-yritykset kuuluvat innovatiivisimpiin yrityksiin, ja ne luovat eniten työpaikkoja ja synnyttävät kasvua. Sääntelystä aiheutuva taakka on rahoituksen ja markkinoillepääsyn lisäksi yksi vaikeimmista aloittavien yritysten ja pienyritysten kehittämisen esteistä. COM(2008) 394. [2] COM(2011) 803. [3] Kuulemisen jälkeen komissio sai 1000 vastausta, niistä 779 oli yrityksiltä ja 154 niiden edustajajärjestöiltä, COM(2013) 122, SWD(2013)0060. [4] Luettelo laadittiin siten, että sekä yritysten että niiden edustajajärjestöjen useimmin mainitsemien lainsäädäntötoimenpiteiden luetteloista koottiin yhteen 20 toimenpidettä. Kummassakin luettelossa eniten mainintoja saaneet toimenpiteet koottiin 14 lainsäädäntötoimenpiteen luetteloon. COM(2013) 122, SWD(2013)0060. [5] COM(2013) 122. [6] Eurooppa-neuvoston päätelmät, 14.3.2013, EUCO 23/13. [7] COM(2012) 746. [8] Kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EY) N:o 1907/2006 perustuvista Euroopan kemikaalivirastolle suoritettavista maksuista annetun asetuksen (EY) N:o 340/2008 muuttamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2013 annettu komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 254/2013. [9] COM(2012) 11 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta. [10] COM(2012) 131 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta. [11] COM(2013) 78 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kulutustavaroiden turvallisuudesta sekä neuvoston direktiivin 87/357/ETY ja direktiivin 2001/95/EY kumoamisesta. [12] KOM(2011) 896 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisista hankinnoista. [13] KOM(2011) 883 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä (IMI) annetun asetuksen muuttamisesta. [14] http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/index_en.html. [15] KOM(2011) 451 – Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tieliikenteen valvontalaitteista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3821/85 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 561/2006 muuttamisesta. [16] http://ec.europa.eu/environment/resource_efficiency/re_platform/.