FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 11.10.2005 
KOM(2005)482 lopullinen 
. 
KOMISSION KERTOMUS 
Euroopan komission vuosikertomus Euroopan parlamentille 
Eurooppa-koulujärjestelmästä 
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Tämä on ensimmäinen Euroopan komissi on vuosikertomus Euroopan parlamentille 
Eurooppa-koulujärjestelmästä. Euroopan parl amentti esitti pyynnön tällaisen kertomuksen 
laatimisesta vuonna 2002 Eurooppa-koulujen tulevaisuudesta julkaistussa Böschin 
mietinnössä. Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus Eurooppa-koulujen toiminnan 
pääpiirteistä tänä päivänä (ja tärkeimpien kehityssuuntausten vertailua helpottavat luvut). 
Kertomuksessa keskitytään tarkastelemaan  koulujen oppilasrakennetta, henkilöstöä, 
tärkeimpiä pedagogisia kysymyksiä ja rahoitusta.  Siinä korostetaan Eurooppa-koulujen edessä 
olevia suurimpia haasteita, joita ovat laajen tumisen seuraukset, EU:n erillisvirastojen 
perustamisen huomioon ottaminen, mahdollisuus eurooppalaisen ylioppilastutkinnon (EB-tutkinnon) suorittamiseen Eurooppa-koulujen  ulkopuolella, koulujärjestelmän hallinto, 
Brysselissä ja Luxemburgi ssa sijaitsevien suurten Eurooppa-koulujen vaikeat 
toimintaedellytykset sekä pienten koulujen tulevaisuus (erityises ti ryhmään 1 kuuluvien 
oppilaiden pienen määrän vuoksi). 
Eurooppa-koulujärjestelmä on toiminut mene styksellisesti yli 50 vuoden ajan tarjoten 
laadukasta opetusta pääasiassa Euroopan unioni n henkilöstön lapsill e (vuonna 2004 noin 51 
prosenttia kaikkien Eurooppa- koulujen oppilaista oli EU:n he nkilöstön lapsia). Järjestelmä 
perustuu hallitustenväliseen yleissopimuksen, j onka kaikki jäsenvaltiot ja Euroopan komissio 
ovat allekirjoittaneet. Hallitustenvälisessä yl eissopimuksessa määrite llään selkeästi Eurooppa-
koulujen ensisijainen tehtävä,  joka on ”tarjota yhteistä opetusta Euroopan yhteisöjen 
henkilöstön lapsille”
1. Henkilöstön lasten ohella ”myös muut lapset voivat kirjoittautua 
kouluihin johtokunnan asettamien rajoitusten mukaisesti”2. Viime vuosina EU:n toimielinten 
kiinnostus Eurooppa-kouluja kohtaan on kasvanut , sillä niiden rahoitusosuus Eurooppa-
koulujärjestelmässä on lähestulkoon 60 prosenttia  ja vastuuntuntoisina  työnantajina niiden 
etuna on varmistaa, että järjestelmä toimii vastedeskin moitteettomasti, sillä se on edelleen 
tärkeä tekijä, joka edesauttaa pätevien vi rkamiesten kiinnostuksen heräämistä ja 
palvelukseenottoa. 
Euroopan parlamentin vuonna 2002 hyväksymän Böschin mietinnön jälkeen komissio laati 
vuonna 2004 Eurooppa-koulujärjestelmän tulevaisuut ta koskevan keskusteluasiakirjan, jossa 
käsitellään lukuisia niiden hallintoon, rahoi tukseen ja opetukseen liittyviä kysymyksiä. 
Asiakirjan ansiosta on kä ynnistynyt laaja keskustelu Eurooppa-kouluihin liittyvistä 
kysymyksistä ja niiden haasteista koulujen al oittaessa toisen 50-vuotis en toimintakautensa 
edessä olevien huomattavien muutosten kynnyks ellä. Unionin laajentuminen, uusien EU:n 
elinten perustaminen eri puol ille Eurooppaa ja uudenlaine n suhtautuminen koulutukseen 
asettavat uusia haasteita, jo ihin Eurooppa-koulujärjestelmä n on vastattava säilyäkseen 
seuraavien 50 vuoden ajan yhtä uudistusmielis enä kuin aikaisemmin. Tämä mielessään 
komissio esittää Eurooppa-koul ujärjestelmää koskevan ensi mmäisen vuosikertomuksensa 
Euroopan parlamentille. Tässä kertomuksessa es itetään yleiskatsaus järjestelmästä tänä 
päivänä ja käsitellään monia tu levaisuuden tärkei tä haasteita. 
                                                 
1 Eurooppa-koulujen perussäännön määrittelevän yleissopimuksen 1 artikla. 
2 Johtokunnan päätöskokoelmassa (viite 95-D-19, s. 162) ryhmään 3 kuuluvien lasten määrä rajoitetaan 
20 prosenttiin luokan oppilaista. 
 
FI 3   FI 2. TILASTOTIEDOT  JA KEHITYSSUUNTAUKSET 
2.1. Oppilasrakenne 
Eurooppa-kouluja on tä llä hetkellä 133, ja ne sijaitsevat seitsemässä jäsenvaltiossa. Yhteensä 
80 kieliosastossa opetetaan lapsia 14 kielel lä. Eurooppa-koulujen opp ilaat jaetaan kolmeen 
ryhmään Eurooppa-koulujen päättävän elimen - johtokunnan - tekemien päätösten mukaisesti. 
Ensimmäiseen ryhmään (ryhmä 1) kuuluvat EU :n toimielinten (sek ä tiettyjen muiden 
organisaatioiden ja Eurooppa -koulujärjestelmän työntekijöiden) lapset. He eivät maksa 
koulumaksuja. Toiseen oppilasryhmään (ryhmä 2) kuuluvat lapset, joiden vanhempien 
työnantaja on tehnyt sopimuksen Eurooppa-koul un kanssa ja jotka maksavat koulumaksun, 
joka kattaa vuotuiset oppilaskohtaiset ku stannukset täysimääräisinä. Kolmannen 
oppilasryhmän (ryhmä 3) muodostavat muut la pset, jotka eivät kuulu kahteen edellä 
mainittuun ryhmään ja jotka Eurooppa-koulun  rehtori hyväksyy johtokunnan vahvistamien 
sääntöjen ja sen tekemien päätösten mukaises ti. Myös he maksavat koulumaksun, joka kattaa 
osan oppilaskohtaisista kustannuksista heidän koulussaan. 
Tällä hetkellä Eurooppa-kouluissa on lähes 20 000 oppilasta. Koulujen oppilasmäärä on 
kasvanut 17 prosentilla viim eisten kolmen vuoden aikana. Kas vun taustalla on  erityisesti 
ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden määrän kasvu (23 %) pääasiassa Brysselissä ja Luxemburgissa. Seuraavassa taulukossa annetaan  joitakin ohjeellisia lukuja kokonaiskasvusta 
ja ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden määrän kas vusta Eurooppa-kouluissa. Tarkemmat tiedot 
ovat liitteessä 1. 
Tällä hetkellä Brysselin ja Luxemburgin s uurissa Eurooppa-kouluissa  on yli 12 000 oppilasta 
eli 60 prosenttia kaikkien Eurooppa-koulujen op pilaista. Näiden suur ten koulujen opetukseen 
osallistuu 78 prosenttia kaik ista ryhmän 1 oppilaista. Kahdeksassa muussa koulussa ryhmän 1 
oppilaita on ainoastaan 22 prosenttia
4. 
                                                 
3 Brysseliin on tarkoitus avata uusi Eurooppa-koulu vuonna 2009, jolloin Brysselissä on neljä koulua 
yhteensä 14 Eurooppa-koulusta. 
4 Münchenin Eurooppa-koulussa on ryhmään 1 kuuluv ia Euroopan patenttiviraston henkilöstön lapsia. 
Heidän osuutensa kaikkien Eurooppa-koulujen ryhmän 1 oppilaista on 8 prosenttia. Varesen Eurooppa-koulussa opetetaan Ispran yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstön lapsia. Heidän osuutensa 
järjestelmän ryhmään 1 kuuluvista oppilaista on 5 prosenttia. Alicanten ja Fr ankfurtin uusien Eurooppa-
koulujen ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden osuus on 5 prosenttia koko järjestelmässä. Culhamin, Bergenin, Molin ja Karlsruhen (kolmessa viimeksi mainitussa koulussa on yhteisen tutkimuskeskuksen 
henkilöstön lapsia) pienten Eurooppa-koulujen ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden osuus on yhteensä alle 
4 prosenttia kaikista ryhmään 1 kuuluvista oppilaista. Oppilaat  1995 2001 2004 Kasvu 
vuodesta 1995 (%)  
 Kasvu 
vuodesta 2001 (%)  
 
Oppilaiden 
kokonaismäärä 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Ryhmän 1 
oppilaat 8 965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
FI 4   FI Suurin osa, jollei kaikki, uusien jäsenvaltio iden oppilaista sijoitetaan Brysselin tai 
Luxemburgin Eurooppa-kouluihin, jotka kärsivät  jo nyt huomattavasta tilanahtaudesta. 
Lähitulevaisuudessa tilanne saattaa käydä si etämättömäksi, sillä syntyvyys on kasvanut 
nykyisen henkilöstön keskuudessa. Lisäksi Brysse lin ja Luxemburgin koulujen tilanahtaus 
vaikuttaa kielteisesti oppilaiden oppimisympäristöön ja yleiseen hyvinvointiin. Se huonontaa 
myös henkilökunnan työoloja ja koulujen yleistä ilmapiiriä. Vaikka päätökset toisen 
Eurooppa-koulun avaamisesta Luxemburgiin (Luxemburg II perustetaan Mameriin) ja 
neljännen Eurooppa-koulun avaamisesta Bryssel iin (Bryssel IV perustetaan Laekeniin) on 
tehty, koulut avataan vasta vuosina 2008 ja 2009. Arvioiden mukaan Brysselin Eurooppa-
koulujen ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden lukumäärä kasvaa 900 oppilaalla vuoteen 2009 
mennessä ja Luxemburgin 200 oppilaalla vuo teen 2008 mennessä. Komissio on vaatinut 
kansallisia viranomaisia noudattamaan koulujen luovutusaikataulua ja seuraa tilannetta 
tiiviisti jatkossakin. 
Pienten Eurooppa-koulujen oppilasmäärä on la skenut viime vuosina. Koska useimmat 
oppilaat kuuluvat ryhmään 3, vaikuttaa siltä, että koulujen olemassaolo riippuu pääasiassa 
juuri tämän ryhmän oppilaista (ks. liite 2). Noin 80 prosenttia pienten Eurooppa-koulujen 
oppilaista kuuluu ryhmään 3. Ryhmään 3 kuuluvien oppilaiden koulumaksuista Eurooppa-koulujen talousarvioon saatavat tulot ovat kuitenkin vain 20 prosenttia. 
2.2. Henkilökunta 
Eurooppa-kouluissa työskentelee pääasiassa (+ /- 80 %) kansallisten opetusministeriöiden 
tietyksi ajaksi
5 lähettämiä opettajia. Koulujen rehtorit palkkaavat paikalta tietyt 
opettajakunnan jäsenet (sijaisopettajat/tuntiopetta jat) sekä koulun hallinnollisen ja avustavan 
henkilöstön. Ainoastaan työsopimuss uhteisiin opettajiin sovelletaan henkilöstösääntöjä, joissa 
heidän työsopimusehtonsa määritellään. Ha llinnolliseen ja avus tavaan henkilöstöön 
sovelletaan sen maan kansallis ta lainsäädäntöä, jossa Eurooppa-koulu si jaitsee. Paikalta 
palkattujen tuntiopettajien työsopimus Eur ooppa-koulun kanssa tehdään yleensä yhdeksi 
vuodeksi, mutta se voidaan uusia. Heidän pal kkansa määräytyy viikon aikana annettujen 
oppituntien määrän mukaan. 
Oppilasmäärän kasvun myötä myös Eurooppa-koul ujen ja pääsihteerin keskustoimiston 
henkilökunnan määrä on kasvanut. Monet, jollei vät kaikki, uudet opettajanvirat on perustettu 
laajentumisen vuoksi, sillä niin  Brysselin kuin Luxemburgin Eurooppa-kouluihin on tullut 
kolme uutta kieliosastoa (puola, tšekki ja unkari ). Seuraavassa taulukossa  esitetään oppilaiden 
ja opettajien suhde eri Eurooppa-kouluissa. 
                                                 
5 Enintään 9 vuotta. 
 
FI 5   FI Oppilas/opettaja -suhde vuonna 2004
0246810121416
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2
Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Lux 2
Mol
München
Varese
 
Uusien kieliosastojen perustamisen vaikutus ei  vielä näy, sillä tähän mennessä on avattu vasta 
esikoulu ja ala-aste. Yläaste avataan astei ttain ja näyttää silt ä, että vaikutus 
opetushenkilöstöön näkyy täysin vasta vuoden 2010 tienoilla. Siihen mennessä Eurooppa-
kouluihin on todennäköisesti palkattu uutta opetushenkilöstöä uuden laajentumisen myötä. 
Brysseliin ja Luxemburg iin avattujen kuuden uuden kie liosaston (kolme molemmissa 
sijaintipaikoissa) lisäksi moniin Eurooppa -kouluihin on palkattu opettajia uusien 
jäsenvaltioiden kuuden muun kielen  äidinkielistä opetusta varte n, sillä näille oppilaille ei 
avattu omia kieliosastoja oppilaiden vähäisen määrän vuoksi. 
Avustavan ja hallinnollisen henkilöstön määr ä on niin ikään kasvanut, sillä vuonna 2001 
avattiin kolme uutta Eurooppa-koulua (Alicante , Frankfurt ja Luxemburg 2). Uusia Eurooppa-
kouluja lukuun ottamatta hallinnollisen ja avustavan henkilöstön määrä kasvoi vuosina 2001–2005 eniten Münchenissä (37 %:n kasvu verrat tuna oppilasmäärän 9,3 %:n kasvuun samana 
aikana) ja pääsiht eerin keskustoimistossa (33,8 %: n kasvu verrattuna koko Eurooppa-
koulujärjestelmän oppilasmäärän 16,9 %:n kas vuun). Seuraavassa taulukossa esitetään 
yhteenveto henkilöstömäär istä vuosina 2001 ja 2005
6. Liitteessä 3 on lisätietoja sekä 
työsopimussuhteisten opettajien ja hallinnollisen ja avustava n henkilöstön yksityiskohtainen 
jaottelu kaikissa Eurooppa-kouluiss a lukuvuonna 2005–2006. Paikallisten tuntiopettajien 
määrä säilyy ensi vuonna lähestulkoon samana  eli noin 430 opettaja ssa. Paikallisesta 
tilanteesta (esim. luokkien lukumääriin va ikuttavat oppilasmäärien muutokset ja/tai 
työsopimussuhteisten opettajien saatavuus) riippuen se voi vielä muuttua hieman. 
 
                                                 
6 Pääsihteerin vuosikertomus Eurooppa-koulujen johtokunnalle (viite 1612-D-2004).  Työsopimus-
suhteiset 
opettajat  Paikalliset 
opettajat  
 Opetus-
henkilöstö 
yhteensä  
 Opetus-
henkilöstön 
määrän kasvu  
 (Paikallinen) 
hallinnollinen 
ja avustava henkilöstö  
 Hallinnollisen 
ja avustavan 
henkilöstön määrän 
kasvu  
 Oppilasmäärä  
 Oppilas-
määrän 
kasvu  
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001  2001 2005 2005/2001 
1 199 1 390 311 430 1 510 1 820 20,5 % 243 311 27,8 % 16 985 19 862 16,9 % 
 
FI 6   FI 2.3. Pedagogiset kysymykset 
Eurooppa-koulujen ainutlaatuise lla tavalla ja ainu tlaatuisessa ympäristössä tarjoaman 
monikielisen ja -kulttuurisen opetuksen laat ua on arvostettu jo pitkään. Lisäksi Eurooppa-
koulujen päästötodistus, eurooppalainen ylioppilast utkinto (EB-tutkinto), on erittäin arvostettu 
jäsenvaltioissa, ja tutk innon suorittaneella on oikeus p äästä tiettyjen jäsenvaltioiden 
korkeakouluihin samoin edellytyks in kuin niiden kansalaisilla. 
EB-tutkinnon suorittaneiden oppilaiden tu lokset paranevat vuosi vuodelta. EB-tutkinnon 
onnistuneesti suorittaneiden oppilaid en prosenttiosuus ja yli 75 pr osenttia pisteistä saaneiden 
oppilaiden määrä on kasvanut huomattavasti7. Vuonna 2004 EB-tutkinnon suoritti 
onnistuneesti kaikissa Eurooppa-kouluissa kesk imäärin 98,1 prosenttia oppilaista verrattuna 
96,4 prosenttiin vuonna 2000. EB-tutkinnossa saavut ettu yleisarvosana on noussut kahdella 
prosentilla 74 prosentista vuonna 2000 76  prosenttiin vuonna 2004. Vuonna 2004 
lähestulkoon puolet (49,6 %) EB-tutkinnon suorit taneista oppilaista sai arvosanakseen 
vähintään 75 prosenttia. Yli 80 prosentin ar vosanan saaneiden oppilaid en prosenttiosuus on 
kasvanut 20 prosenttiin. Lisäksi kolmen Eu rooppa-koulun kaikki opp ilaat ovat läpäisseet 
tutkinnon joka vuosi vuodesta 2000 alkaen. 
Kieliosastojen välillä on kuitenki n eroja tutkinnon läpä isseiden oppilaiden m äärissä ja heidän 
saamissaan tuloksissa. Kuudessa 11 kieliosast osta (joissa EB-tutkinn on voi tällä hetkellä 
suorittaa) puolet oppilaista läpäisi vuonna 2004 tutk innon hyvin tuloksin (>75 %). Viidessä 
muussa kieliosastossa hyvään tulokseen yltäne iden oppilaiden määrä jäi alle järjestelmän 
keskiarvon (49,6 %). L iitteessä 4 on yksityiskohtaisemmat  tiedot EB-tutkinnon läpäisseistä 
oppilaista ja heidän saamistaan arvosanoista.  Liitteessä 5 puolesta an esitetään luokalle 
jääneitä oppilaita ko skevat tiedot kouluittain , kieliosastoittain ja  luokkatasoittain ennen 
ylioppilastutkinnon suorittamista. 
Luxemburgin Eurooppa-koulun menestyminen OE CD:n vuoden 2003 PISA II -tutkimuksessa 
osoitti viimeksi, että Eur ooppa-koulut tarjoavat hyvää opetu sta. Luxemburgin Eurooppa-
koulusta kokeisiin osallistui 192 15-vuotiast a lasta (englannin, ranskan ja saksan 
kieliosastoista), ja heidän saamansa tul okset olivat hieman paremmat kuin muiden 
Luxemburgin koulujen lasten. Euroopan komis sio tarkastelee muid en Eurooppa-koulujen 
mahdollisuuksia osallistua PISA III -tutkim uksen kokeisiin vuonna 2006. Lisäksi komission 
yksiköt suunnittelevat tutkimusta EB-tutki nnon suorittaneiden opp ilaiden akateemisista 
opinnoista ja/tai uravalinnoista sekä heidän mene stymisensä tai epäonnistumisensa taustalla 
olleista syistä.  
Viime vuosina tarkastuslautakunt a on laatinut tai päivittäny t lukuisia Eurooppa-koulujen 
ohjelmia. Johtokunta on tarkista nut erityisesti monia 1970- ja 1980-lukujen alussa  laadittuja 
kielten ja vieraiden kielten opetusta koskevia ohjelmia, ja  hyväksynyt ne. Lisäksi useita 
vähemmän keskeisiä aineita koskevia ohjelmia on parannettu ja päivitetty. Noin puolet 
Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmaan kuuluvista ohjelmista on laadittu tai 
uudelleenlaadittu vuosina 2000–2005. Monet ohjelmat ovat kuitenkin edelleen peräisin 1980-
luvulta. Tärkeä lisä Eurooppa-koulujen opet usohjelmaan ovat oppimisvaikeuksia tai 
erityistarpeita omaavien oppilaiden auttamiseen tarkoitetut ohjelmat. 
                                                 
7 Report on the European Baccalaureate,  johtokunta, 1.–2.2.2005 (viite 2004-D-3210). 
 
FI 7   FI Eurooppa-koulut tarjoavat jo nyt monenlaist a oppimistukea ja yksilöllistä apua oppilaille, 
joilla on oppimisvaikeuksia ja/tai vammoja. Op etuksellisia erityistarpeita (SEN, Special 
Educational Needs) omaavia opp ilaita ja oppimistukea (LS, L earning Support) tarvitsevia 
oppilaita koskevat uudet toimintaohjeet perustuvat oppilaiden integrointiin tavalliseen luokkaan ja oppilaiden aktiiviseen osallistum iseen ainakin vähimmäismäärään kognitiivisia 
tehtäviä. Kaikista ponnisteluista huolimatta on ta pauksia, joissa Eurooppa-koulut eivät pysty 
tyydyttämään oppilaan konkreet tisia tarpeita. Komissio ka nnustaa voimakkaasti tuen 
tarjoamista erityistarpeita omaaville lapsille. SEN- ja LS-ohjelmia on kuitenkin seurattava 
paremmin tuen optimoimiseksi ja sen vai kutuksen arvioimiseksi.  Komissio on pyytänyt 
johtokuntaa laatimaan yksityis kohtaisempia raportteja sekä arvioimaan ohjelmien 
täytäntöönpanoa ja onnistumist a kussakin Eurooppa-koulussa. 
EU:n laajentuminen ja vailla omaa kieliosastoa  olevien oppilaiden tu lo on myös johtanut 
muiden erityisohjelmien laatimiseen. Joht okunta hyväksyi äskettäin ohjelmat, joiden 
tavoitteena on auttaa oppilaita integroitumaan kiel iosastoihin, joiden opet uskieli ei ole heidän 
oma äidinkielensä. Komissio on antanut tukensa SWALS- (vailla omaa kieliosastoa olevat 
oppilaat), SEN- ja LS-ohjelmille ja myöntä nyt Eurooppa-koulujen talousarvioon lisävaroja 
tarvittavien materiaalien ja henki löresurssien varmistamiseksi. 
Johtokunta hyväksyi ensimmäise t SEN-oppilaisiin sovellettava t toimintaohjeet vuonna 1999, 
minkä jälkeen SEN-ohjelmaan osallistuvien oppila iden lukumäärä on kasvanut dramaattisesti. 
Seuraavassa taulukossa esit etään SEN-ohjelmaa koskeva n budjettikohdan kehittyminen 
Eurooppa-kouluissa
8. Taulukosta käy ilmi, että SEN-opp ilaiden tukemiseen  tarkoitettuja 
varoja on lisätty ja niiden määrä on tä llä hetkellä noin 8 700 euroa oppilasta kohden9. 
 
Huolimatta erityistarpeita tai oppimisvaikeuksia  omaavien lasten tukemi seen tarkoitettujen 
varojen kasvusta, ohjelmien täytäntöönpano vaih telee. Euroopan oikeus asiamiehelle onkin 
tehty lukuisia valituks ia tästä asiasta. 
Tarkasteltaessa luokalle jäämistä koskev ia lukuja Eurooppa -koulujen yläasteella10 voidaan 
todeta, että oppilaita jää eniten luokalleen yläasteen 4. ja 5. vuonna, jolloin oppilailla on 
monia vaativia oppijaksoja tieteissä, kielissä ja matematiikassa (ks. liite 5). Edellä esitetyn ja 
koulunsa kesken jättäneiden määrän perusteella oppimistukea on mukautettava siten, että EB-
                                                 
8 SWALS-ohjelma ja yläasteen LS-ohjelma ovat n iin uusia, ettei niistä ole vielä saatavilla 
vertailukelpoisia tietoja. 
9 Eurooppa-koulujen pääsihteerin keskustoimistolta saatujen tietojen mukaan. 
10 Eurooppa-koulut noudattavat yhteisiä sääntöjä ta pauksissa, joissa oppilas jää luokalleen. Säännöt 
esitetään Eurooppa-koulujen järjestyssääntöjen 60 artiklassa. Eurooppa-koulujen SEN-ohjelm aa (oppilaat, joilla on opetuksellisia erityistarpeita) 
koskevan budjettikohdan kehittyminen  
Vuosi 2003 2004 2005 2006
YHTEENSÄ (euroa) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
SEN-oppilaiden määrä 197 214 273 Noin 300
 
FI 8   FI tutkinnon rinnalle voidaan tarjot a erilaiseen oppisuunnitelmaan  perustuva vaihtoehtoinen 
päästötodistus kuten oppilaiden vanhemmat  ovat viime vuosina vaatineet. Johtokunta on 
perustanut tätä varten uuden työryhm än, joka kokoontuu ensimmäistä kertaa 
syyskuussa 2005. 
2.4. Rahoitus 
Eurooppa-koulujen talousarvio raho itetaan jäsenvaltioiden rahoitu sosuuksilla, ryhmiin 2 ja 3 
kuuluvien oppilaiden koulumaksuis ta saatavilla tuloilla ja m yöntämällä EU:n talousarviosta 
loppuosaa vastaava rahoitusosuus. Jäsenvaltio iden rahoitusosuus Eurooppa-koulujen 
talousarvioista muodostuu niiden Eurooppa -koulujärjestelmän työsopimussuhteiselle 
henkilöstölle maksamista kansal lisista palkoista (kan sallisten palkkojen ja Eurooppa-koulujen 
palkkojen välinen erotus maksetaan EU:n  talousarviosta). Vuonna 2004 jäsenvaltiot 
rahoittivat noin 22 prosenttia Eurooppa-kouluj en talousarviosta. Ryhmään 2 kuuluvien 
oppilaiden koulumaksuista saatujen tulojen osuus  oli viisi prosenttia ja ryhmään 3 kuuluvien 
oppilaiden kahdeksan prosenttia. Noin kaksi pros enttia varoista saadaan  yksittäisille kouluille 
suoritetuista pienehköistä maksuista (esim. vanhempien maksamat vakuutukset, 
kopiointikustannukset jne.) ja loput 56 prosen ttia komissio myöntää EU:n talousarviosta. 
Euroopan patenttivirasto rahoittaa Münchenin Eurooppa-koulun talousar viota samalla tavoin 
kuin komissio muiden Eurooppa-koulujen talousarvioita. Euroopan patenttiviraston rahoitusosuus Eurooppa-koulujärjestelmässä on kokonaisuudessaan noin seitsemän prosenttia. 
Jo monien vuosien ajan Eurooppa-kouluj ärjestelmän kokonaistalousarvion vuotuinen 
alikäyttö on ollut 1–14,4 miljoonaa eu roa (ks. liite 6). Vaikka alik äyttö johtuu pääasiassa liian 
suuriksi arvioiduista henkilöstömenoista, to imintamenoja koskevien budjettikohtien (muun 
muassa SEN-oppilaista aiheut uvat menot, asiant untijakulut, henkilö stön koulutus jne.) 
alikäyttö on suhteessa suurempi kuten liitteestä 7 käy ilmi. Lisä ksi Eurooppa-koulujen väliset 
erot (niin alustavissa määrärahapyynnöissä kuin käytetyissä määrissä) edellyttävät 
moitteettoman varainhoidon vuoksi perinpohjaista analysointia.  
Eurooppa-koulujen talousarvio ja  eri lähteistä saatava raho itus ovat kasvaneet tasaisesti 
vuosittain. Komission hallinnoima rahoitusosuus  EU:n talousarviosta on kasvanut 81,6 
miljoonasta eurosta vuonna 1995 118,4 miljoonaan euroon vuonna 2004 (kasvu 45 %). Samalla aikavälillä oppilasmäärä kasvoi 33 prosenttia noin 15 000 oppilaasta lähes 20 000 
oppilaaseen. Koulujen määrä lisääntyi yhde ksästä vuonna 1995 12:een vuonna 2004. Samalla 
aikavälillä pääsihteerin keskustoimiston ta lousarvio kasvoi yli kaksinkertaiseksi 4,0 
miljoonasta eurosta vuonna 1995 8,2 miljoonaan  euroon vuonna 2005. EU:n rahoitusosuus 
pääsihteerin keskustoimiston talousarviosta on noin 80 prosenttia. Arvioiden mukaan EU:n 
rahoitusosuus vuoden 2005 Eurooppa-koulujen talousarviosta on 127 miljoonaan euroa kuten vuonna 2004. Vuoden 2004 Eurooppa-koulujen tal ousarvon alikäyttö oli kuitenkin 14,4 
miljoonaa euroa ennakoitua pienempien tarpeiden vuoksi. Tästä syystä 127 miljoonan euron rahoitusosuus riittänee Eurooppa -koulujen tarpeisi in vuonna 2005. Seuraavassa taulukossa 
esitetään Eurooppa-koulujen ta lousarvion kokonaismenot ja EU:n rahoitusosuus kymmenen 
viime vuoden aikana
11. 
                                                 
11 Vuosina 2000 ja 2001 Eurooppa-koulujen kokonaistalousarvio ja EU:n rahoitusosuus olivat 
poikkeuksellisen suuret, koska johtokunta teki päätöksen asettautumiskorvauksen maksamisesta kaikille 
opettajille, jotka olivat opettaneet Eurooppa-kouluissa yli yhdeksän vuotta kouluvuonna 2000–2001. Eurooppa-koulujen varainhoidon valvojan arvioiden mukaan tämä kasvatti Eurooppa-koulujen 
talousarviota 35 miljoonalla eurolla näiden kahden vuoden aikana ja supisti seuraavien vuosien 
talousarviota vuosittain 4–5 miljoonalla eurolla. 
 
FI 9   FI  
Eurooppa-koulujen talousarvion kehitys 1995–2004  
0 50 100 150 200 250 
1995  
1996  
1997  
1998  
1999  
2000  
2001  
2002  
2003  
2004  Milj.  
Komission 
rahoitusosuus 
 Kokonaistalousarvio  
 
EU:n toimielinten kasvaessa ja EU:n henkilöst ömäärän lisääntyessä on kohtuullista olettaa, 
että myös Eurooppa-koulujen talousarvi o suurenee. Eurooppa-koulujen ryhmän 1 
oppilasmäärän ja EU:n rahoituksen kasvun välil lä ei ole kuitenkaan selkeää yhteyttä kuten 
seuraavasta taulukosta käy ilmi. Suuret Euroopp a-koulut saavatkin tosi asiassa vähemmän EU-
rahoitusta kuin niiden tulisi saada ryhmän 1 oppilasmäärän perusteella, kun taas pienet 
Eurooppa-koulut saavat reilusti  enemmän EU-rahoitusta kuin niiden ryhmän 1 oppilasmäärä 
edellyttäisi. Bergenin, Culhamin, Karlsr uhen ja Molin Eurooppa-koulujen ryhmän 1 
oppilasmäärän osuus koko järjestelmässä on yht eensä 3,8 prosenttia. Sen sijaan EU:n 
rahoitusosuus näiden neljän Eurooppa-koulun  talousarvioista on 1 8,8 prosenttia EU:n 
kokonaisrahoituksesta Eurooppa-koulujärjestelmä ssä. Alla olevassa taulukossa verrataan 
ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden ja EU :n rahoitusosuuden suhdetta Eurooppa-
koulujärjestelmän ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden kokonaismäärään ja EU:n kokonaisrahoitusosuuteen Eurooppa-koul ujärjestelmän talousarviosta. 
Ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden ja EU:n  koulukohtaisen rahoitusosuuden vertailu  
 2003 2004 
 % ryhmään 1 
kuuluvista oppilaita 
Eurooppa-
koulujärjestelmässä% EU:n 
kokonaisrahoi-
tusosuudesta 
Eurooppa-
kouluille  % ryhmään 1 
kuuluvista oppilaita 
Eurooppa-
koulujärjestelmässä  % EU:n 
kokonaisrahoi-
tusosuudesta 
Eurooppa-
kouluille  
Alicante  2,1 3,1 2,5 4,8
Bergen 0,9 5,8 0,9 5,4
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2
Culham 1,0 5,5 0,9 4,7
Frankfurt 2,1 2,7 2,7 3,5
Karlsruhe 1,1 3,7 1,0 3,3
Lux 1 24,5 17,4 19,1 17,1
Lux 2 0,0 4,8 1,0
Mol 1,1 6,0 1,0 5,4
München 8,4 0,9 8,2 0,8
Varese 5,1 6,8 5,2 6,6
Pääsihteerin 
keskustoimisto 5,5  4,8
 
FI 10   FI Lisätietoja koulukohtaisista EU:n  rahoitusosuuksista ja Eur ooppa-koulujen talousarvion 
kehityksestä annetaan liitteissä 8 ja 9. 
Vuoden 2004 tiedot oppilaskohta isista menoista ja koulukohtai sista oppilasmääristä ovat 
seuraavassa taulukossa12. Eurooppa-koulut esitetään kokojärjestyksessä suurimmasta 
pienimpään13. 
 2004: Oppilaskohtaiset menot (kokonaismenot) ja oppilasmäärä
0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12.000 14 000 16 000 18 000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2 Oppilaskohtaiset menot 
- euroa 
Oppilasmäärä  
 
lu = Luxemburg 1; b2, b3, b1 = Bryssel 2,3,1; mu = München; va = Varese; ka = Karlsruhe; al = Alicante; cu = 
Culham; ff = Frankfurt; be = Bergen; mo = Mol; l2 = Luxemburg 2  
3. EUROOPPA-KOULUJEN  SUURIMMAT  HAASTEET 
3.1. Laajentuminen 
Nykyiset ja tulevat laajentumiset lisäävät Euro oppa-koulujärjestelmään  kohdistuvia paineita 
lisäämällä sen monimutkaisuutta ja kokoa uusien kielten ja oppilasmäärien kasvun vuoksi. Tarkistettujen arvioiden mukaan uusista jäse nvaltioista tulevien oppi laiden määrä on 1 110 
vuosina 2004–2007. Uudet oppilaat sijoittuvat pääasia ssa Brysseliin (80 %) ja Luxemburgiin 
(20 %). Laajentuminen ei todennäköisesti vaik uta muihin Eurooppa-kouluihin. Liitteessä 10 
esitetään arvio Brysselin ja Luxemburgin Eurooppa-koulujen opp ilasmääristä viiden 
seuraavan vuoden aikana. Lukuihi n sisältyvät myös uusista jäse nvaltioista tulevat oppilaat. 
                                                
 
12 Varainhoidon valvojan vuosikertomukseen sisältyvä taulukko (viite 2005-D-163, s. 12). 
13 Luxemburg 2 -koulua koskevat tiedot ovat epäluotettavia eikä niitä tulisi ottaa huomioon, sillä koulu oli 
toiminut vuonna 2004 vasta neljän kuukauden ajan. 
 
FI 11   FI Toteutetut toimenpiteet  
Kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta tulevien vi rkamiesten lasten opetusjärjestelyt ovat 
perustaltaan samanlaiset kuin vanhojen jäsenvaltioiden virk amiesten lasten. Johtokunta on 
vahvistanut numeeriset perusteet kieliosastojen perustamista varten. Niiden täyttyessä voidaan 
perustaa uusia kieliosastoja14. Toistaiseksi on avattu ainoastaan puolan, tšekin ja unkarin 
kieliosastot Brysseliin ja Luxemburgiin sillä perusteella, että näiden maiden väestömäärä on 
uusista jäsenvaltioista suurin ja niiden odotetaan täyttävän numeeriset perusteet varsin 
helposti. 
Tällä hetkellä kuudesta uudesta jä senvaltiosta (Viro, Liettua, Latvia, Slovakia, Slovenia ja 
Malta)15 tulevilla lapsilla ei ole äidinkielistä kiel iosastoa, vaan heidät on sijoitettu olemassa 
oleviin kieliosastoihin. Eniten nä itä lapsia on englannin kieliosa stossa, mutta myös saksan ja 
ranskan kieliosastoissa. Bry sselissä jopa neljännes tietyn  luokan oppilaista voi puhua 
äidinkielenään jotain muuta kuin kieliosaston opetuskieltä. 
Käyttöön on otettu kaksi erityisohjelmaa ylimääräisen kielenopetuksen tarjoamiseksi 
tällaisessa tilanteessa olevi lle oppilaille. Ensinnäkin kaik ille ryhmään 1 ja 2 kuuluville 
oppilaille järjestetään kielitunt eja heidän äidinkielellään (5 oppituntia viikossa). Tätä 
periaatetta noudatetaan kaiki ssa Eurooppa-kouluissa, ja sitä  sovelletaan myös uusista 
jäsenvaltioista tuleviin oppila isiin, mikäli pätevä opettaja löydetään. Toiseksi muussa kuin 
äidinkielisessä kieliosastossa olevat oppilaat saavat tukiope tusta kieliosaston kielellä 
saadakseen toiset kiinni. Koska uusien ohjelmi en toteuttaminen on vasta aloitettu, on näiden 
osastojen tilannetta seurattava tiiviisti ja sitä on arvioitava. 
Vaikutukset opetukseen s uurissa Eurooppa-kouluissa  
Laajentuminen ei vielä ole vaikuttanut merk ittävästi Eurooppa-koulujen henkilöstömääriin. 
Äidinkielistä opetusta ja uusien kieliosastojen opetusta varten on palkattu joitakin opettajia. 
Kun kymmenen uuden jäsenvaltion oppilasmäär ät vakiintuvat vuoteen 2010 mennessä, on 
seuraava laajentumiskierros todennäköisest i jo ohi. Sen vaikutusta Eurooppa-
koulujärjestelmään ei vielä tunne ta, mutta sitä tarkastellaan tulevina vuosina. Kokemus on 
kuitenkin osoittanut, että pi enissäkin kieliosastoissa tarv itaan noin 15 työsopimussuhteista 
opettajaa. 
3.2. Hajauttaminen ja erilli svirastojen tarpeet 
Kun uusia erillisvirastoja perustetaan er i puolille unionia, oman haasteensa muodostaa 
monikielisen ja -kulttuurisen (Eurooppa-kouluj en tarjoamaa opetusta vastaavan) opetuksen 
tarjoaminen erillisvirastojen henkilöstön la psille. Useimpien erillisvirastojen pieni 
henkilöstömäärä ei kuitenkaan anna aihetta uusien Eurooppa- koulujen perustamiseen. Tästä 
syystä on kehitettävä uusia malleja, joilla tä llaisten virastojen erilaiset tarpeet voidaan 
ratkaista joustavalla ja asianmukaisella tava lla, ja joiden ansiosta voidaan varmistaa 
maantieteellinen tasapaino henkilöstön palvelukseenottamisessa ja yleisemmin 
houkuttelemaan pätevää henkilöstöä. Tämä on hankalaa ja joissakin tapauksissa lähes 
mahdotonta, mikäli erillisvirasto si jaitsee kaupungissa, jossa ei ol e tarjolla opetusta vähintään 
                                                 
14 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools (viite 2000-D-7510, s. 2) 
(kieliosaston avaaminen edellyttää 75 lasta ala-asteella ja 84 lasta yläasteella) 
15 Kyprokselta tulevat lapset sijoitetetaan heidän äidinkieltään vastaavaan kreikan kieliosastoon. 
 
FI 12   FI yhdellä opetuskielistä. Jopa  sijoittautumispaikoissa, joissa kansallisen koulutusjärjestelmän 
ohella on tarjoilla muitakin vaih toehtoja (esim. yksityiskoulut),  erillisvirastoja on kohdeltava 
samalla tavoin kuin Euroopan komission sijoitt autumispaikoissa, joissa EU:n henkilöstön 
lapsia on vain vähän mutta joissa on oma Eurooppa-koulu (Culham, Mol, Bergen ja 
Karlsruhe). 
Seuraavassa taulukossa esitet ään EU:n henkilöstön lasten lukumäärä pienissä Eurooppa-
kouluissa Culhamissa, Bergenissä, Karlsruhessa ja Molissa lukuvuonna 2003–200416. 
Eurooppa-koulu Culham Bergen Karlsruhe Mol 
EU:n henkilöstön 
lasten lukumäärä 14 66 83 85 
Muissa EU:n elimissä (esim. Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus ja 
Euroopan jälleenrakennusvirasto Thessalo nikissa, tulevaisuudentutkimuksen yksikkö 
Sevillassa ja tuleva Euroopan elintarviketurvaviranomainen Parmassa17) työskentelevillä 
virkamiehillä on vähintään yhtä paljon ellei jopa enemmän lapsia, joiden on saatava 
monikielistä opetusta. Liitteessä 11 esit etään arviot kunkin er illisviraston henkilökunnan 
lasten lukumäärästä vuonna 2005. 
Euroopan parlamentti on todennut, että tuleva isuudessa on tyydytettävä yhä enenevässä 
määrin erillisvirastojen nykyisissä (ja tulevissa)  sijaintipaikoissa työskentelevien virkamiesten 
lasten koulutustarpeet. Vuonna 200218 se pyysikin johtokuntaa tarkastelemaan mahdollisuutta 
suorittaa EB-tutkinto Eurooppa -koulujen ulkopuolella yhteis työssä paikallisten koulujen 
kanssa. Huhtikuussa 2005 johtokunta hyväksyi  asiaa käsittelevän työryhmän mietinnössä19 
esitetyt eurooppalaisen koulutuks en akkreditoinnin puitteet ja p ääperiaatteet. Työryhmä jatkaa 
työtään täsmentääkseen yhteistyömenettelyt ja  arvioidakseen siitä aiheutuvia kustannuksia. 
Kun kaikki on valmista ja johtokunta hyväksyy järjestelyt, EU:n toimielimiä on tarkoitus 
pyytää tukemaan taloudellisesti EU:n virkamiesten lasten tä llaisissa ”yht eistyökouluissa” 
saamaa opetusta. 
Johtokunnan tekemän päätöksen perusteella kansallis et viranomaiset kolmessa sijaintipaikassa 
(Parmassa Italiassa, Dunshaughlin issa Irlannissa ja Heraklioni ssa Kreikassa) noudattavat uutta 
arviointimenettelyä arvioidakseen nyt (ja tulevaisuudessa) tarjoamiaan opetuspalveluja 
eurooppalaista koulutusta varten vahvistettujen perusteiden muka isesti. Näiden kansallisten 
viranomaisten tehtävänä on tarjot a erityistä monikielistä opet usta (eurooppalainen koulutus) 
niiden alueella työskentelevän EU:n henkilöstön lapsille. Tarjotut palvelut vaihtelevat erillisviraston koon ja oppilasmäärän perusteell a (ks. liite 12). Johtokunnan on myös tarkoitus 
tehdä päätös, jolla sallitaan tällaisten eurooppa laista koulutusta tarjoa vien koulujen oppilaille 
EB-tutkinnon suorittaminen sallitaan
20. Kun kaikilla eurooppalais ta koulutusta saavilla 
oppilailla on mahdollisuus suorittaa EB-tutkinto, saavat uuden ja korkeatasoisen koulun 
                                                 
16 Culhamin, Bergenin, Karlsruhen ja Molin Eurooppa-kouluja koskevat tiedot on saatu niiden lukukautta 
2003–2004 koskevista raporteista. 
17 Parmaan sijoittautuneen Euroopan elintarviketurvaviranomaisen henkilöstön lasten lukumäärän 
arvioidaan olevan yli 200, kun henkilöstön rekrytointi päättyy. 
18 Böschin mietintö (LOPULLINEN A5-0395/2002), Eurooppa-koulujen tuleva rahoitus (2002/2083(INI))  
19 Troika II -työryhmän mietintö, ”European Baccalau reate and Cooperation w ith Other Schools” (viite 
2005-D-342-en-4). 
20 Tämä saattaa edellyttää yleissopimuksen muuttamista. 
 
FI 13   FI perustamiseksi alueelleen huomattavat rahava rat ja henkilöresurssit käyttöön ottaneet 
kansalliset viranomaiset ponnisteluistaan palki nnon ja EU:n talousarviosta myönnetyt varat 
saadaan kohdennettua paremmin Eurooppa-koul ujen yleissopimuksessa vahvistettuun 
päätavoitteeseen eli EU:n he nkilöstön lasten opetukseen. 
3.3. Hallintotapa 
Yksi keskeisimmistä Eurooppa-kouluja koske vista kysymyksistä on hallintotapa, toisin 
sanoen niiden hallinnon tehokkuus ja toimivuus. Alkuperäiseen järjestelmään kuului yksi ainoa koulu Luxemburgissa, neljä kieliosa stoa ja kuuden jäsenvaltion muodostama 
johtokunta. Tällä hetkellä järjestelmään kuul uu 80 kieliosastoa, 14 er i opetuskieltä ja 13 
koulua seitsemässä jäsenvaltio ssa. Johtokunta ja valmisteleva t lautakunnat koostuvat nykyään 
29 jäsenestä (25 edustajaa jäsenvaltioista – lä hitulevaisuudessa heitä on enemmän – sekä yksi 
edustaja Euroopan patenttivirastosta
21, vanhempainyhdistyksistä, opettajien 
henkilöstökomiteasta ja Euroopan komissiosta ). Uusi Eurooppa-koulujen yleissopimus tuli 
voimaan lokakuussa 2002, ja nyttemmin useimmat  päätökset edellyttäv ät ainoastaan kahden 
kolmasosan enemmistöä. Kahden viime vuoden ai kana saadut kokemukset ovat kuitenkin 
osoittaneet, ettei päätöksent eko johtokunnassa ole helpottunut yksimielisyydestä luopumisen 
jälkeen. Kuten Eurooppa-kouluista anne tussa tiedonannossa [KOM(2004)519 lopullinen] 
ehdotetaan kouluilla pitäisi olla enemmän omaa päätösvaltaa. Päätösvallan lisäämisen myötä 
lisääntyy kuitenkin myös vastuu, ja koulujen toim intaa olisi arvioitava järjestelmällisesti. 
Korkeimman päättävän elimen, johtokunnan, ohe lla Eurooppa-koulujärjestelmässä on niin 
keskus- kuin paikallistasolla suuri määrä lautakuntia, työryh miä ja alaryhmiä. Joukossa on 
monia valmistelevia lautakuntia: kolme tarkastuslautakuntaa22, kolme opetusasiain 
lautakuntaa23, hallinto- ja va rainhoitolautakunta24, johtokunnan perustamia useita tilapäisiä 
työryhmiä ja kunkin Eurooppa-koulun johtokunna t, jotka tapaavat kolme kertaa vuodessa. 
Lautakunnat antavat lausuntoja tai asiantuntija-apua kevent ääkseen johtokunnan työtaakkaa 
pienemmissä hallinnollisissa kysymyksissä. Ko mission, jolla on edustus ainoastaan osassa 
lautakuntia, Eurooppa-kouluista vastaaville virkamiehille kertyi vuonna 2004 yhteensä 130 
kokouspäivää. 
Vuonna 1995 perustettu työryhmä, jonka tehtäv äksi annettiin saattaa Eurooppa-koulujen 
järjestyssäännöt ajan tasalle,  esitti tarkistetut säännöt  vasta tänä vuonna. Johtokunnan 
tekemien päätösten konsolidointi on vielä ke sken. Viimeisin päätöskokoelma (”Digest of 
Decisions”) on peräisin vuodelta 1995, eikä us eimpia johtokunnan päätöksiä julkaista 
Internetissä. Niin Euroopan parlamentti kuin komissio ovat vaatineet Eurooppa-
koulujärjestelmän avoimuuden lisäämistä sekä  johtokunnan pöytäkirjojen ja päätösten 
julkistamista. 
                                                 
21 Euroopan patenttivirastolla on erityissopimus johtokunnan kanssa. Se maksaa suurimman osan 
Münchenin Eurooppa-koulun kustannuksista samaan tapaan kuin komissio muiden Eurooppa-koulujen 
kohdalla, minkä vuoksi sillä on yksi edustaja johtokunnassa. 
22 Yksi esikoulua ja ala-astetta varten, yksi yläastetta varten ja yhteinen lautakunta, joka koostuu kunkin 
jäsenvaltion edustajista. 
23 Yksi esikoulua ja ala-astetta varten, yksi yläastetta varten ja yhteinen lautakunta, joka muodostuu 
tapauksen mukaan tarkastajista, rehtoreista ja apulai stehtoreista, vanhempien ed ustajista, opettajista ja 
oppilaista sekä komission edustajasta. 
24 Tässä lautakunnassa ovat mukana kunkin jäsenvaltio n edustajat (yleensä valtionvarainministeriöstä), 
rehtori, vanhemmat, opettajat, oppilaat ja komissio useimmissa kokouksissa. 
 
FI 14   FI Lautakuntien suuresta määrästä huolimatta oppilaid en ja vanhempien käytettävissä ei ole 
selkeää menettelyä muutosten hakemiseksi koulujen tai johtokunnan tekemiin päätöksiin. Eurooppa-koulujärjestelmään kuuluu vetoomusla utakunta, johon Euroo ppa-koulujärjestelmän 
jäsenet voivat ottaa yhteyttä. Vuonna 2004 vetoomuslautakunta kuitenkin ilmoitti 
kykenevänsä käsittelemään aino astaan hallinnollisia kysymyksiä, jotka koskevat Eurooppa-
koulujen henkilöstöä
25. Tämän vuoksi valitukset opp ilassiirroista, SEN-oppilaiden 
hyväksymisestä, kurinpitolautakuntien päätök sistä, koulumaksujen noususta ja EB-
tutkinnossa annetuista arvosa noista on hylätty. Tämä on herätt änyt ankaraa kritiikkiä, ja 
asianosaiset ovat joissakin tapauksissa vedonneet kansallisiin tuomioistuimiin. 
Vanhemmat ja EU:n henkilöstö ovat usein sitä mieltä, että komissio on vastuussa Eurooppa-
koulujen johtokunnan tai rehtorien tekemistä päätöksistä, vaikka komissiolla on vain yksi ääni 
(29:stä) ja näin ollen vain ra jallisesti vaikutusvaltaa. Jotkut  heistä ovat ottaneet yhteyttä 
Euroopan oikeusasiamieheen. Huolimatta siitä,  että oikeusasiamies  tunnustaa komission 
rajallisen vaikutusvallan johtokunnassa, hä n on useaan otteeseen vaatinut komissiota 
edistämään hyvää hallintotapaa ja avoimuutta Eurooppa-kouluissa26. 
3.4. Ryhmään 3 kuuluvat oppilaat ja pienten koulujen elinkelpoisuus 
Ehkä kaikkien arimpia aiheita Eurooppa-koul ujärjestelmässä on ollut ryhmään 3 kuuluvien 
lasten maksamat koulumaksut. Euroopan pa rlamentti ja komissio ovat vaatineet, että 
koulumaksujen tulisi vastata paremmin tosias iallisia kustannuksia, kun taas vanhempien, 
opettajien ja johdon edustajat vastustavat maksuj en tuntuvaa korottami sta, jotta ryhmään 3 
kuuluvien lasten määrä Eur ooppa-kouluissa ei vähenisi. 
Ryhmän 3 koulumaksut ovat nousseet huomatta vasti kolmen viime vuoden aikana. Tästä 
syystä ryhmään 3 kuuluvien oppilaiden määr ä on vähentynyt joissakin Eurooppa-kouluissa. 
Brysselin Eurooppa-koulujen tila nahtaus on niin ikään rajoit tanut niihin hyväksyttävien 
ryhmän 3 oppilaiden lukumäär ää. Huolimatta ryhmään 3 kuuluvien oppilaiden määrän 
lievästä laskusta (36 %:st a vuonna 2002 32 %:iin vuonna 2004), ryhmän 3 koulumaksuista 
saatava osuus Eurooppa-koulujen talousar vioon on kasvanut 6,5 pr osentista vuonna 2002 8,4 
prosenttiin vuonna 2004. Ryhmän 3 koulumak sut olivat lukukaude lla 2004–2005 seuraavat: 
esikoulu 2 178 euroa, ala-aste 3 028 euroa ja  yläaste 4 132 euroa. Samaan perheeseen 
kuuluvasta toisesta lapsesta myönnetään koulumaksuun 50 prosentin alennus sekä kolmannesta ja tätä seuraavista lapsista 75 prosentin alennus. 
Komissio on vakaasti sitä mieltä, että Euroop pa-kouluihin on otettava  tulevaisuudessakin 
myös ryhmään 3 kuuluvia lapsia. Tästä huolima tta on löydettävä asianmukainen tasapaino 
koulumaksujen kohtuullisen tason varmistamisen ja eurooppalaisen veronmaksajan maksaman rahoitusosuuden rajoittamisen välillä. Eräissä pienissä Eurooppa-kouluissa tämä tilanne on yhä akuutimpi ja kyseenalaistaa näid en koulujen elinkel poisuuden pitkällä 
aikavälillä, sillä ryhmään 3 kuuluvien oppilaiden osuus oppila iden kokonaismäärästä on noin 
80 prosenttia (ks. liitteet 2 ja 8). Lisä ksi on tarkasteltava ryhmän 3 koulumaksuista 
vapautettujen oppilaiden suurta määrää, sillä heidän osuutensa  koulumaksuista vapautettujen 
oppilaiden määrästä kaikissa Eurooppa-koului ssa on 65 prosenttia (eli 571 oppilasta yhteensä 
882 oppilaasta).  
                                                
 
25 Varainhoidonvalvojan vuosikertomus (s. 6). 
26 Komissio on laatinut asi aa koskevan asiakirjan (” Proposed Actions for Greater Transparency and Good 
Administration in the European Schools System”) ja toivoo Eurooppa-koulujen panevan sen täytäntöön. 
 
FI 15   FI Vuonna 2000 laaditussa Gaignage-raportissa27 vahvistettiin Eurooppa-koulujen perustamista 
koskevat perusteet määrittelemällä oppilaiden vä himmäismäärät kieliosastoittain ja todettiin, 
että Brysselin ja Luxemburgin ulkopuolella s ijaitsevissa Eurooppa-koul uissa vähintään 50 
prosenttia oppilaista on oltava  ryhmään 1 kuuluvia. Raportissa todetaan, että kieliosasto tai 
jopa Eurooppa-koulu voidaan sulkea, kun k oulun olemassaolo ei ole enää perusteltua 
ryhmään 1 kuuluvien oppilaiden pienen määrän vuoksi28. Myös Euroopan parlamentti korosti 
tätä seikkaa vuoden 2002 Böschin mieti nnössä ja pyysi johtokuntaa ryhtymään 
toimenpiteisiin. Tämän perusteella seitsemän hy vin pientä kieliosastoa Bergenin, Culhamin, 
Karlsruhen ja Molin Eurooppa-koulussa (jossa  oli ainoastaan 17 ryhmään 1 kuuluvaa lasta 
kaikissa seitsemässä kieliosastossa29) suljetaan asteittain. 
Koska pienten koulujen tulevaisuus pitkällä  aikavälillä on nykytil anteessa erittäin 
huolestuttava, Euroopan komissio aikoo käynnist ää ulkoisen tutkimuksen neljän pienen 
Eurooppa-koulun elinkelpoisuudesta. Tutkim uksen tulokset saataneen vuonna 2006, ja 
komissio esittää ne luonnollisesti johtokunnalle . Tehtävänkuvauksen mukaan tutkimuksen 
tekevät konsultit vierailevat ne ljässä Eurooppa-koulussa, tapaav at kouluyhteisön edustajia ja 
toimivat tiiviissä yhteistyössä komission, pääsihteerin ja keskustoimiston kanssa saadakseen käyttöönsä tarvittavat tiedot. Tehtävänkuvauksen mukaan konsultt ien on niin ikään esitettävä 
vaihtoehtoisia menetelmiä EU:n henkilöstön  lasten koulutustarpeiden tyydyttämiseksi 
kyseisissä neljässä Eurooppa-koulussa samo in kuin koulujen mahdollisen sulkemisen 
yhteydessä sovellettavia siirtymäkaudenaikaisia ja sosiaalisia toimenpiteitä ottaen huomioon 
vaikeudet löytää vaihtoehtoisia ratkaisuja nykyis ille oppilaille. 
4. PÄÄTELMÄT 
Eurooppa-koulut muodostavat tärkeän osan EU:n toimielinten sosiaalipolitiikasta ja niiden 
toiminnasta, sillä ne auttavat omalta osaltaan  EU:n toimielimiä houkuttelemaan pitkäaikaiseen 
palvelukseen erittäin pätevää henkilöstöä eri puolilta Eurooppaa. Tästä syystä Euroopan 
komissio uskoo, että Eurooppa-k ouluja on autettava tulevien  haasteiden kohtaamisessa 
vuonna 1954 käyttöönotettua uudistusmielistä mallia kehittäen. 
Koska komissio on Eurooppa-koulujär jestelmän pääasiallisten käyttä jien tärkein työnantaja ja 
järjestelmän suurin rahoitt aja, se pitää velvollisuutenaan seurata tiiviisti Eurooppa-
koulujärjestelmää voidakseen varmistaa, että Eurooppa-koulut valmentavat tulevaisuudessakin nuoriamme kohtaamaan yhä  kovempaan kilpailuun ja osaamiseen 
perustuvan tietoyhteiskunnan ja että hinta-l aatusuhde säilyy niin EU:n toimielinten kuin 
eurooppalaisten veronmaksajien kannalta hyvänä. Vaikka koulut toimivat yleissopimuksella 
perustetun hallitustenvälisen järjestelmän puitteissa, komissio on näin ollen valmis 
rakentavaan yhteistyöhön järjestelmän ke hittämiseksi ja sen parantamiseksi. 
                                                
 
27 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools  (viite 2000-D-7510). 
28 The Criteria for Setting up, Closure or Maintenance of European Schools  (viite 2000-D-7510, s. 3). 
29 Johtokunnan tammikuussa 2004 pidetyssä kokouksessa esitellyn asiakirjan ” Application of the 
‘Gaignage’ Report Criteria for Language Sections”  liite. 
 
FI 16   FI Tästä syystä komissio antoi heinäkuussa 20 04 Eurooppa-koulujärjestelmän kehittämistä 
koskevista eri vaihto ehdoista tiedonannon [KOM(2004)519 l opullinen], jossa korostetaan 
erityisesti tarvetta parantaa ha llintotapaa, rahoitusta ja opet ustarjontaa. Komissio uskoo, että 
tässä kertomuksessa esitetty yleiskatsaus Eurooppa -koulujärjestelmästä osoittaa selkeästi, että 
järjestelmän edessä on lukuisia suuria haasteita. Vaikka Eurooppa-koulut olivat 
perustamisensa aikaan edelläkä vijöitä alallaa n, järjestelmää on nyt uudistettava joiltakin osin. 
Järjestelmän 50-vuotisen taipaleen  jälkeen onkin aika  tarkistaa Eurooppa- koulujen toimintaa, 
jotta ne voivat parantaa opetuksen laatua ja  luonnetta, tehostaa toimin taansa ja parantaa 
kustannustehokkuuttaan, luoda nykyaikaisen ja asia nmukaisen hallintojärjestelmän, johon 
tärkeimmät sidosryhmät voivat  osallistua, toimia avoimemmin ja tarjota parhaisiin 
käytäntöihin perustuvaa opetusta.  Ensimmäistä vuosikertomusta on siis tarkasteltava koulujen 
tulevaisuudesta annetun komission tiedonannon yht eydessä, sillä molempien asiakirjojen 
tavoitteena on tunnistaa keinot järjestelmän kehittämiseksi ja parantamiseksi kuulemalla 
kansallisia viranomaisia, asiant untijoita ja kaikkia Eurooppa-koul ujärjestelmään osallistuvia 
tahoja sekä keskustelemalla heidän kanssaan. 
 
FI 17   FI ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
FI 18   FI ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
FI 19   FI Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
FI 20   FI ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
FI 21   FI Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
FI 22   FI ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
FI 23   FI ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
FI 24   FI % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
FI 25   FI ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
FI 26   FI ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to the Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
FI 27   FI ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
FI 28   FI ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
FI 29   FI ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150  
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50  
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
FI 30   FI ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
FI 31   FI ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘S cuola per l’Europa’, was visi ted by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of  the “Public School of Europ ean Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the project in Sept 2005 a nd like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.