•u it 
it it 
it it EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.11.1996 
KOM(96) 589 lopull. 
Ensimmäinen Euroopan innovaatioita 
koskeva toimintasuunnitelma 
Innovaatio kasvun ja työllisyyden palveluksessa 
(kommission esittämä) 


"Työttömyyden voittamiseksi Euroopan on varmistettava 
se, että kasvu voimistuu ja suuntautuu paremmin 
tulevaisuuden aloille. " (Työllisyyttä koskeva 
luottamussopimus, kesäkuu 1996) 
JOHDANTO 
Vihreän kirjan synnyttämä keskustelu vahvisti pitkälti komission arvion perusperiaatteista unionin 
innovaatiovajeeseen1. Eri tahot olivat pitkälti yksimielisiä siitä, että ongelma vaatii maailmanlaajuista 
lähestymistapaa, jossa teknologiset näkökohdat, koulutus ja riskipääoma sekä lainsäädännöllinen ja 
hallinnollinen ympäristö yhdentyvät. Keskustelussa kiinnitettiin huomiota kansainvälisen ulottuvuuden 
tärkeyteen ja korostettiin kansallisten, alueellisten ja alakohtaisten olosuhteiden erilaisuutta2. 
Eurooppa-neuvosto totesi selkeästi Firenzen huippukokouksessaan, että kamppailun työllisyyden 
parantamiseksi on edelleen oltava etusijalla sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille, ja tämän 
tavoitteen toteuttamiseksi se kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman innovaatioita 
koskevista toimenpiteistä3. 
Itse asiassa tiedon, ympäristön, terveyden, ravinnon ja kulttuurin aloilla on kehittymässä kiihtyvällä 
vauhdilla uusia maailmanlaajuisia markkinoita. Uusien tuotteiden ja palvelujen kysyntä on kasvussa. 
Kyky tuottaa innovaatioita näiden tarpeiden tyydyttämiseksi on ehdottoman tärkeää tulevaisuuden 
työpaikkojen luomiseksi Euroopassa. Tämä kyky on myös tarpeellinen kilpailukyvyn ja muiden alojen 
työllisyyden säilyttämisessä. 
Toiminta innovaatioiden edistämiseksi on ensisijaisesti kansalaisten, yritysten ja kansallisten, 
alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla. 
Yhteisön tasolla ja toissijaisuusperiaatteen hengessä on toimittava silloin kun laaditaan pelisääntöjä ja 
valvotaan niiden noudattamista, erityisesti kilpailuun, teollisoikeuksia koskeviin tekijänoikeuksiin ja 
sisämarkkinoihin liittyvissä asioissa. Tällä tasolla on myös mahdollista saada tarvittava kokonaiskuva 
sekä järjestää kokemusten vaihtoja esimerkillisten toimintatapojen levittäminen. Lopuksi yhteisön on 
näytettävä esimerkkiä ottamalla käyttöön omat välineensä, erityisesti tutkimuksen ja kehittämisen 
puiteohjelma sekä rakennerahastot. 
Vihreä kirja innovaatiosta avasi monia näkökulmia. Tehokkuuden saavuttamiseksi tässä 
"ensimmäisessä toimintasuunnitelmassa" käsitellään rajallista määrää ensisijaisia toimia, jotka 
käynnistetään nopeasti yhteisön tasolla, ja siinä yhdistyvät ne meneillään olevat ja Vihreän kirjan 
julkaisemisen jälkeen käynnistetyt toimet, jotka kirjassa tunnistettiin olennaisiksi innovaatiokehityksen 
kannalta4. 
Kyse on ensimmäisestä toimintasuunnitelmasta, ja siinä komissio tutkii edelleen tiettyjä Vihreässä 
kirjassa mainittuja toimintasuuntia, joiden täytäntöönpano on pitkän aikavälin kysymys. Se aikoo myös 
yhteistyössä jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden5 kanssa syventää analyysiään näiden 
alueille kuuluvista asioista, jotta saataisiin myöhemmin luotua sellaiset yhteiset puitteet, jotka osaltaan 
edistävät ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamista. 
Ensimmäinen innovaatioita koskeva toimintasuunnitelma kattaa seuraavat kolme toiminta-aluetta: 
• innovaatiokulttuurin edistäminen 
• innovaatioita suosivan viitekehyksen luominen 
• tutkimuksen ja innovaatioiden tiiviimpi niveltäminen toisiinsa 
Innovaatio-käsite ja sen soveltamisala on määritelty mainitussa vihreässä kirjassa (KOM(95) 688 lopullinen). 
-Yhteenveto vastauksista on liitteessä II. 
Firenzen huippukokouksen päätelmät 21 ja 22 kesäkuuta 1996 SN/300/96. 
Yksityiskohtaiset toimet ja niiden oikeutukset on esitetty liitteessä 1. 
Kymmenen Keski-Euroopan assosioitunutta maata, Kypros ja Malta. 
1. ENSIMMÄINEN PRIORITEETTI: TODELLISEN INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 
Innovaatiot edellyttävät erityisesti ennakkoasennetta, jossa yhdistyvät luovuus, yrittäjähenki, valmius 
ottaa harkittuja riskejä sekä sosiaalisen, maantieteellisen ja ammatillisen liikkuvuuden hyväksyminen. 
Innovatiivisuus edellyttää myös tarpeiden ennakointikykyä, haastavaa organisaatiota sekä 
määräaikojen ja kustannusten hallintakykyä. 
On siis edistettävä innovaatiohenkeä, eikä sitä tehdä asetuksilla tai lyhyen aikavälin toimilla. Siihen on 
kuitenkin olemassa keinot: 
(i) Opetus ja koulutus etusijalle 
Kansallisella tasolla on jatkettava opetusohjelmien ja -menetelmien arviointia, alkaen niiden kyvystä 
kannustaa luovuutta ja yrittäjähenkeä jo nuorella iällä sekä mahdollisista muutoksista kouluttajien 
koulutuksessa. Jäsenvaltioiden tulee myös jatkaa elinikäisen koulutuksen kehittämistä. 
Tavoitteiden edistämiseksi komissio asettaa pysyvän Koulutus ja innovaatiot -foorumin kannustamaan 
aiheeseen liittyvää kokemusten vaihtoa ja esimerkillisten toimintatapojen levittämistä. Se jatkaa 
työtään opetusta ja koulutusta, erityisesti oppisopimustoimintaa (oppisopimustoiminnan Erasmus-
ohjelma, eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö) ja jatkokoulutusta käsittelevän Valkoisen 
kirjan soveltamiseksi käytäntöön ja kehittää koulujen välisiä yhteyksiä Oppiminen tietoyhteiskunnassa 
-aloitteen viitekehyksessä. 
(ii) Tutkijoiden ja insinöörien liikkuvuutta yrityksiin on helpotettava 
Tutkimuksen viidennen puiteohjelman suuntaviivoissa komissio ehdottaa laajaa ohjelmaa, jonka 
ensisijaisena tavoitteena on kasvattaa inhimillistä potentiaalia. Tämän tulee tehostaa puiteohjelmassa 
tehtäviä ponnisteluja nuorten tutkijoiden ja insinöörien yrityksiin, erityisesti PK-yrityksiin 
suuntautuvien ylikansallisten komennusten lisäämiseksi; komennuksilla helpotetaan yritysten 
innovaatio- ja teknologiansiirtohankkeita. 
Jäsenvaltioita kehotetaan ottamaan käyttöön vastaavia toimenpiteitä ja luomaan tehokkaasti 
liikkuvuutta edistävät olosuhteet. 
Komissio on käynnistänyt vihreästä kirjan perusteella keskustelun liikkuvuudesta ja tutkii Veil-ryhmän 
suosituksia6. 
(iii) Tehokkaita talouden ja yhteiskunnan innovaatioihin tähtääviä lähestymistapoja on 
esiteltävä 
Innovaatioiden hyväksyntä, ja viime kädessä menestys, helpottuvat, kun kansalaiset, yritykset ja heidän 
edustajansa ovat mukana keskustelussa suurista teknologiavalinnoista ja kun työntekijät, käyttäjät ja 
kuluttajat osallistuvat kehitykseen. Hyvien toimintatapojen levittämistä vahvistetaan näillä alueilla. 
Lisäksi tutkimuksen tulevan puiteohjelman on mahdollistettava uusia toimintamuotojen esittelyn 
lähestymistapoja, joissa yhdentyvät tekniset, taloudelliset ja sosiaaliset sekä johtamiseen ja 
organisaatioon liittyvät näkökohdat ja jotka suosivat osallistuvia toimintamuotoja. 
Komissio on antanut Ms. Vcilin johdolla toimivan arvovaltaisen ryhmän tehtäväksi tarkastella esteitä, jotka 
vielä haittaavat työntekijöiden ja henkilöiden liikkuvuutta. Keskustelujensa perusteella ryhmä muotoilee 
ehdotuksia havaittujen lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön toimintaan liittyvien esteiden 
poistamiseksi. 
(iv) Parhaiden johtamis- ja organisaatiomeiietelmien levittäminen yrityksissä 
Menestyvät yritykset ovat yhä useammin "ketteriä" ja nopeasti reagoivia yrityksiä, joilla on kyky 
rakentaa yhteistyötä ulkoisten osaamiskeskusten kanssa. 
Sekä kansallisella että yhteisön tasolla on voimakkaammin asetettava etusijalle yritysten organisaatiota 
koskevien innovaatioiden levittäminen, ja tieto- ja viestintäteknologioiden käyttö tällä alueella. Tässä 
tarkoituksessa komissio edistää käytössään olevien välineiden hyödyntämistä (puiteohjelma, 
rakennerahastot, koulutusohjelmat). Laatua edistävä politiikka vaikuttaa siihen että yrityksiä ja julkista 
hallintoa pyritään kehittämään tähän suuntaan. 
Yritysten välinen kilpailu, erityisesti vertaileva arviointi (benchmarking), joka mahdollistaa yrityksen 
oman aseman arvioinnin kansainvälisellä tasolla parhaisiin yrityksiin nähden, on tehokas keino levittää 
hyviä toimintatapoja. Siksi komissio toteuttaakin benchmarking -järjestelmän eurooppalaisessa 
mittakaavassa, alkaen laadun arvioinnista, ja helpottaa niiden kansallisten toimenpiteiden verkostointia, 
joita se pyytää jäsenvaltioita kehittämään7 
(v) Lopuksi innovaatioita on kannustettava julkisella alalla ja hallinnon piirissä. 
Kansallisella tasolla päättäjille sekä julkisten hankkeiden ja rahastojen vastuuhenkilöille on 
kohdennettava koulutus- ja tiedotustoimia innovaatioista. 
Komissio kannustaa kokemusten vaihtoa keinoista, joilla innovaatioita voidaan edistää ja levittää 
hallinnon ja julkisten palvelujen piirissä. Tämä saattaa johtaa vihreän kirjan julkaisemiseen vuonna 
1998. 
Lisäksi se asettaa Euroopan innovaatiosuoritusten ja -politiikkojen pysyvän seurantajärjestelmän, jonka 
pohjalta laaditaan säännöllinen katsaus innovaatioista unionissa. 
Lopuksi jäsenvaltioita kehotetaan jatkamaan toimia kilpailun edistämiseksi julkisissa hankinnoissa ja 
suoritusstandardien käyttämiseksi. 
7 KOM(96) 463,9.10.96 
2. TOINEN PRIORITEETTI: INNOVAATIOITA SUOSIVAN OIKEUDELLISEN, 
LAINSÄÄDÄNNÖLLISEN JA TALOUDELLISEN YMPÄRISTÖN LUOMINEN 
(i) Oikeudellista ja lainsäädännöllistä ympäristöä on mukautettava ja 
yksinkertaistettava. 
* Unionin ja jäsenvaltioiden on ensinnäkin pyrittävä parantamaan eurooppalaista 
patenttijärjestelmää, jotta järjestelmä tehostuu, käyttö helpottuu ja kustannukset pienenevät. 
Julkinen keskustelu on osoittanut käyttäjien tarpeet tällä alueella. 
Nykyisen tilanteen heikkoudet johtuvat pitkälti siitä, että unionissa on kolme rinnakkaista 
patenttijärjestelmää; kansallinen, eurooppalainen ja unionin patenttijärjestelmä. Koska 
eurooppalaisessa patenttijärjestelmässä ei määrätä toimivaltaisesta tuomioistuimesta riita-asioiden 
ratkaisemiseksi, saattavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset tuomioistuimet antaa tämän kanssa 
ristiriitaisia päätöksiä. Yhteisön patentti ei vieläkään ole voimassa, sillä kaikki jäsenvaltiot eivät ole 
ratifioineet sitä, eikä sitä ole mukautettu muuttuneisiin tarpeisiin ja Euroopan muotoutumiseen. 
Komissio valmistelee vuonna 1997 Euroopan patenttikysymystä käsittelevän vihreän kirjan. Siinä 
käsiteltäneen seuraavia aiheita: 
* onko aiheellista muuttaa yhteisön patentista tehtyä Luxemburgin sopimusta 
perustamissopimuksen mukaisen oikeudellisen välineen tapaiseksi 
* missä määrin olisi yhteisön tasolla yhtenäistettävä kansallisia patenttioikeuksia 
* missä määrin olisi luotava yhteyksiä eurooppalaisen patenttijärjestelmän ja yhteisön patentin 
välille 
* missä määrin on mahdollista mukauttaa maksujärjestelmää siten, että se vastaisi suoritettuja 
palveluksia eikä se jarruttaisi innovaatioiden suojaamista. 
Komissio jatkaa ponnistelujaan jäsenvaltioiden kanssa lainsäädäntöjen yhdenmukaistamiseksi ja 
täydentämiseksi (erityisesti tietoyhteiskunnan, muotoilun ja työntekijöiden osalta) ja vahvistaa 
omaa tehtäväänsä kamppailussa väärennöksiä vastaan. Se asettaa tutkimuksen puiteohjelmaan 
osallistuvien käyttöön tieto- ja neuvontapalvelun. 
Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä asettaisivat pk-yritysten ja korkeakoulujen käyttöön 
apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua riita-asioissa, parantamaan tiedotustaan pk~yrityksille ja 
kehittämään alan koulutusta. 
• Yritysten perustamisen ja innovaatioiden tukea on yksinkertaistettava kansallisella ja 
yhteisön tasolla. 
Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä asettaisivat itselleen kunnianhimoisia määrällisiä 
tavoitteita ja toteutusaikataulun yrityksen perustamisessa vaadittavien muodollisuuksien 
vähentämiseksi ja määräaikojen lyhentämiseksi. 
Komissio kokeilee tiettyjen jäsenvaltioiden mallin mukaisesti lainsäädännön innovaatioihin 
ulottuvien vaikutusten ennakkoarviointijärjestelmää lainsäädäntöpolitiikassa. 
Yritykset, erityisesti pk-yritykset, ovat usein eksyksissä runsaslukuisten tukipalvelujen viidakossa, 
joiden määrä on moninkertaistunut paikallisella, alueellisella, kansallisella sekä yhteisön tasolla. 
Ponnisteluja on lisättävä rakenteiden järkeistämiseksi ja toimenpiteiden yhteensovittamiseksi, jotta 
niillä saavutettaisiin mahdollisimman suuri lisäarvoja tehokkuus. 
Vastaavasti on luotava enemmän sellaisia paikallisten ja alueellisten keskitettyjen 
neuvontapisteiden verkostoja, joista voi saada tukea innovaatioille. 
Soveltuvat oikeudelliset rakenteet (eurooppalainen yhtiö, yhteisyritys) tulee mukauttaa käytäntöön 
ja olemassa olevia välineitä (ETEY) tulee aktiivisesti edistää. 
(ii) Innovaatioiden rahoittamista on helpotettava Euroopassa. 
Tällä elintärkeällä alueella monet asiat riippuvat yksityisistä toimista sekä alueellisella ja kansallisella 
tasolla tehdyistä aloitteista. Komission on toimittava hyvien toimintatapojen levittämiseksi ja 
helpotettava niiden käyttöönottoa, erityisesti koetoimien avulla, mutta myös rakennerahastoilla ja 
ottamalla käyttöön hiljattain perustettuja välineitä, kuten Euroopan investointirahasto (EIR). Näillä 
toimenpiteillä on seuraavat kolme tavoitetta: 
• 
• ensinnäkin on rohkaistava riski- ja pääomasijoittamista. 
Tämä pätee erityisesti käynnistysvaiheen sijoituksiin ja voimakkaasti kasvaviin 
innovaatioyrityksiin, jotka ovat tärkeitä uusien työpaikkojen luojia. 
Pitkäaikaistalletusten (eläkerahastot, henkivakuutukset, yksityiset sijoittajat ja palkkasäästöt) 
suuntautumista riskisijoituksiin on korostettava. 
Komissio tukee EIR:n innovaatioita suosivien toimenpiteiden vahvistamista. Tämä voitaisiin 
toteuttaa sellaisen koejärjestelmän kautta, jolla osittain EIR:n omistuksessa olevia 
riskipääomarahastoja8 kannustetaan sijoittamaan jo sijoituksen varhaisvaiheessa ja innovatiivisiin 
hankkeisiin, erityisesti sellaisiin, jotka ovat tulosta yhteisön tutkimustoiminnasta. 
toiseksi on varmistettava voimakkaasti kasvaville innovaatioyrityksille suunnattujen uusien 
eurooppalaisten pääomamarkkinoiden kehittymisolosuhteita (kuten Uusien Markkinoiden 
Liitto tai EASDAQ). Tämä tarkoittaa, että tiettyjä oikeudellisia ja verotuksellisia määräyksiä on 
tarkistettava ja pidettävä huoli siitä, että tarpeellinen asiantuntemus on käytettävissä. 
kolmanneksi on vahvistettava teknologisten innovaatioiden ja taloudellisten tahojen välisiä 
yhteyksiä. Tämän alueen hyvien toimintatapojen ylikansallista levitystä ja uusien menetelmien 
kokeilua on jatkettava. On myös asianmukaista suosia yhteisön tutkimuksen tuloksia niveltämällä 
paremmin tutkimus ja riskipääoma toisiinsa. Puiteohjelman osallistujien käyttöön asetetaan tieto-ja 
neuvontapalvelu. 
Kesäkuusta 1996 lähtien EIR:n perussääntö antaa mahdollisuuden tällaisten sijoituksiin. 
3. KOLMAS PRIORITEETTI: TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN 
TOISIINSA SEKÄ KANSALLISELLA ETTÄ YHTEISÖN TASOLLA 
Tietoon perustuvassa talouselämässä toimivat parhaiten järjestelmät, joissa yhdistyvät kyky tuottaa 
tietoa, menetelmät tiedon mahdollisimman laajaksi levittämiseksi sekä erilaisten toimijoiden (yksityiset 
ihmiset, yritykset tai järjestöt) kyky tiedon omaksumiseen ja käyttämiseen. Innovaatioiden kannalta 
ovat keskeisimpiä tutkimuksen, (tiedon ja osaamisen tuottaminen) koulutuksen, liikkuvuuden, 
vuorovaikutuksen (tiedon ja osaamisen levitys) niveltäminen toisiinsa sekä yritysten , erityisesti pk-
yritysten, kyky omaksua uusia teknologioita ja osaamista. 
(i) Kansallisella tasolla tarvitaan useita toimia, joita voidaan yhdistellä jäsenvaltioittain ja 
joita komissio voi tarpeen vaatiessa tukea: 
• Ensinnäkin on muodostettava strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta ja sen 
sovelluksista 
Toimintojen, kuten "avainteknologia-", "Delphi-" ja "Foresight" -tutkimusten avulla voidaan 
suunnata yhteisiä ponnisteluja tulevaisuuden kannalta kaikkein otollisimpiin aloihin ja 
teknologioihin. Niiden jäsenvaltioiden, joilla ei ole kokemusta tämän tyyppisestä toiminnasta, 
pitäisi tutkia mahdollisuuksia sellaisen aloittamiseen 
Komissio helpottaa kokemusten vaihtoa maiden välillä ja edellä mainitun toiminnan tulosten 
hyödyntämistä sekä yhteisön tasolla kaikkein otollisimpien väylien löytämistä 
Komissio edistää teknologian seurantaa Euroopan tasolla Euroopan tieteen ja teknologian 
seurantakeskuksen (ESTO) toiminnan puitteissa, ESTO on yhteisen tutkimuskeskuksen 
Sevillan teknologian tutkimuslaitoksen luoma jäsenvaltioiden seurantakeskuksien keskipiste. 
* Toiseksi yritysten tutkimusta on vahvistettava sekä absoluuttisesti että suhteellisesti. 
Jäsenvaltioita kehotetaan asettamaan itselleen kunnianhimoisia määrällisiä tavoitteita, jotka 
tähtäävät tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin osoitetun bruttokansantulon osuuden 
kasvattamiseen mitä voidaan edistää erityisesti kannustamalla yrityksissä tehtävää tutkimusta 
(varsinkin jäsenvaltioiden rahoittama tutkimus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 
artiklan asettamien rajoitusten mukainen julkisen vallan rahoittama tutkimus.) Euroopassa se 
tutkimuksen osuus bruttokansantuotteesta, jonka yritykset rahoittavat ja joka tarjoaa paremmat 
hyödyntämismahdollisuudet, on keskimäärin 38 prosenttia alhaisempi kuin Yhdysvaltojen ja 55 
prosenttia alhaisempi kuin Japanin vastaava luku. 
• Kolmanneksi teknologiayritysten perustamista on rohkaistava voimakkaasti ("Campus 
companies", spin-off-yritykset, jne.). 
Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä voimistaisivat toimiaan tällä alueella ja hyödyntäisivät 
kentällä tehokkaiksi osoittautuneita rakenteita. 
Se järjestää vuodesta 1997 alkaen syvennetyn keskustelun aiheesta jäsenvaltioiden kanssa; 
keskusteluun otetaan mukaan alan keskeiset toimijat. Keskustelu koskee yritysten syntymistä 
helpottavia määräyksiä (liittyen esimerkiksi henkisen omaisuuden suojaan, sosiaalisiin oikeuksiin, 
rahoitusjärjestelyihin ja niin edelleen) sekä kansallisia ja alueellisia edistämistoimenpiteitä. Se tukee 
hyvien toimintatapojen levittämistä sellaisten koetoimien välityksellä, joissa esimerkiksi 
korkeakoulujen teknologiansiirtoyksiköt, asianomaiset alueelliset tahot, riskisijoittajat ja 
teknologianvälittäjät ovat mukana. 
• Neljänneksi julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välistä yhteistyötä on 
tiivistettävä. 
Komissio suosittaa jäsenvaltioille, että nämä loisivat yhteistyötä suosivat lainsäädännölliset ja 
käytännön puitteet esimerkiksi: 
- tarjoamalla korkeakouluissa toimiville henkilöille ja tutkijoille mahdollisuus käyttää osa 
ajastaan yrityksen kehittämiseen: 
- tunnustamalla korkeakoulujen / julkisten tutkimuskeskusten mahdollisuus tehdä 
yksinoikeudellisia sopimuksia teollisuuden toimijoiden kanssa tulosten hyödyntämiseksi 
mukaan lukien rahoitukseen osallistuminen. 
* Ja lopuksi tiedon ja osaamisen hyödyntämisen vahvistaminen niiden alkuperästä riippumatta. 
Tällä alueella on tehtävä huomattavia ponnisteluja. Jäsenvaltioiden pitäisi laajentaa 
tukitoimenpiteiden alaa niin, että se kattaa kansainvälistä alkuperää olevien teknologioiden siirron. 
Yritysten, erityisesti pk-yritysten, on sekä Euroopassa että maailmanlaajuisesti päästävä helpommin 
turvautumaan parhaisiin pätevyyksiin sekä teknologian, organisaation koulutuksen että hallinnon 
osalta. 
Niiden innovaatioiden tukijärjestöjen järkeistämiseen tähtäävien ponnistelujen lisäksi, joihin edellä 
viitattiin, on toteutettava toimenpiteitä, joilla yrityksiä pyritään rohkaisemaan siinä, että ne 
saavuttaisivat tarpeellisen kriittisen koon ja ammattitaidon. 
Komissio kehittää toimintamuotoja, joilla erilaiset kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät 
parhaiten nivelletään toisiinsa. Se auttaa yhdessä asianomaisten toimijoiden kanssa 
ammatillistamaan ja tarvittaessa sertifioimaan uudet syntymässä olevat ammatit. 
(ii) Unionin tasolla yhteisö ottaa käyttöön kaikki innovaatioita edistävät välineensä. 
* Ensinnäkin komissio ottaa viidenteen puiteohjelmaan yksinkertaistetun vaakasuuntaisen 
viitekehyksen innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentämiseksi. 
Kun hyväksytään se lähtökohta, että suurten yritysten merkitys on innovaatioissa tärkeä, erityisesti 
niiden pienempiin yrityksiin solmimien suhteiden kautta, olisi tämän toiminnan mahdollistettava 
useampien pk-yritysten pääsy tutkimustöihin ja niiden tuloksiin, sekä teknologiasiirron 
kehittäminen ja innovaatioiden kannustaminen. 
- yhteisön puiteohjelma vaatii yhdennetyn lähestymistavan. Organisaatiota, johtamista, 
markkinoita, rahoitusta, lainsäädäntöä ja suojaa koskevat näkökohdat tulee ottaa 
järjestelmällisemmin huomioon tutkimushankkeissa. 
- Toiseksi hankkeiden ja ohjelmien täytäntöönpanon yksityiskohtaiset säännöt sopeutetaan. 
Tämä koskee erityisesti 
* hankkeiden arviointiperusteita; 
* rohkaisemista valmistelemaan tulosten hyödyntämistä ja levittämistä tutkimusvaiheessa 
(tulosten dokumentointi, täydentävät tutkimukset, koulutustoimet, lisenssien valmistelu, 
kumppaneiden tunnistaminen, standardien esitutkimusta koskevat keskustelut ja niin 
edelleen); 
* sopimusten sopeutusta erityisesti joustavuuden lisäämiseksi ja sopimuspuolien 
tekijänoikeussuojan parantamiseksi kehitys-ja esittelytöissä; 
* mahdollisimman käyttäjäystävällisten menettelyjen kehittämistä pk-yrityksille ja niiden 
nopeuttamista asettamalla työn eri vaiheiden suorittamiselle tietyt määräajat. 
- Kolmanneksi on vahvistettava näiden eri toimien suunnittelun ja. hallinnon 
yhteensovittamista, jotta voidaan varmistaa 
* tuimien kokonaisuuden yhtenäisyys, 
* yhdennetty palveluvalikoima, joka on mukautettu erityyppisten pk-yritysten tarpeisiin; 
* yhteyksien luominen eri vaiheissa olevien hankkeiden välille (tutkimus, esittely, siirto, 
hyödyntäminen); 
* olemassa olevien erityisesti pk-yrityksiä avustavien verkostojen optimaalinen käyttö 
innovaatioissa, hankkeiden valmistelussa ja yhteistyökumppanien etsinnässä. 
- Lopuksi tutkimuksesta ja teollisuudesta vastaavista task force -ryhmistä saatujen 
myönteisten kokemusten hyödyntäminen tutkimuksen viidennen puiteohjelman 
viitekehyksessä. 
Innovaatioita käsittelevästä vihreästä kirjasta käydyt keskustelut ja task force - ryhmien 
toiminnasta neljännen puiteohjelman yhteydessä saatu kokemus ovat osoittaneet sellaisten 
välineiden hyödyllisyyden, jotka mahdollistavat seuraavaa: 
* niiden teknologisten esteiden tunnistaminen yhdessä käyttäjien, tutkijoiden ja teollisuuden 
toimijoiden kanssa, joiden ratkaiseminen on Euroopassa taloudellisesti ja sosiaalisesti 
ensisijaista; 
* asiantuntemuksen sekä yksityisten ja julkisten, yhteisön omien ja kansallisten voimavarojen 
mahdollisimman tehokkaan liikkeellepanon., jotta saadaan päätökseen laajamittaisia 
kohdennettuja hankkeita., minkä ansiosta tutkimustulokset saadaan nopeammin ja vältetään 
samanaikaisesti päällekkäinen työ ja kasvatetaan yhteisön tutkimuksen avoimuutta ja 
esimerkkiluonteisuutta. 
Olisi siis yhteisön tasolla 
* parannettava task force -ryhmien töihin osallistumisen kannustavaa luonnetta siten, että 
painotetaan innovaatiooden huomioon ottamista valittaessa hankkeita viidenteen 
puiteohjelmaan, 
* parannettava menettelyjen tehoa siten, että suunnitellaan samanaikaisia tai yhdistettyjä 
ehdotuspyyntöjä erillisten ensisijaisten tutkimusohjelmien välillä. 
Puiteohjelman lisäksi kaikki yhteisön välineet otetaan käyttöön innovaatioiden edistämiseksi; 
- Siten jatketaan rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistamista sekä yhteisön 
(EAKR-asetuksen 10 artikla, Pk-, Adapt- ja Leader 11 -aloitteet) että kansallisella ja alueellisella 
tasolla 
Jäsenvaltioita ja asianosaisia alueita kehotetaan nykyisen ohjelmakauden sekä 
rakennerahastojen seuraavan sukupolven rajoissa kasvattamaan sijoituksiaan innovaatioihin 
liittyviin toimiin. 
Komissio ottaa tässä tarkoituksessa oppia alueellisista innovaatiostrategioista, joita on tuettu 
yhteisesti EAKR-asetuksen 10 artiklan ja Innovaatio-ohjelman pohjalta. Se korostaa lisäksi eri 
aloitteissaan innovaatioiden huomioon ottamista. 
- Unionin on täysimittaisesti hyödynnettävä innovaatioiden kansainvälinen 
ulottuvuus. Kaksi kolmasosaa maailman innovaatioista ja tieteellisistä löydöistä 
tehdään unionin ulkopuolella, ja kasvavat markkinat ovat useimmiten maanosamme 
ulkopuolella. Tiima edellyttää erityisesti 
* tiiviimpää vuorovaikutusta puiteohjelman sekä Cost-ja Eureka-yhteistyön välillä; 
* kansainvälisen teollisen yhteistyön tukemista; 
* tutkimukseen ja kehitykseen liittyvän kansainvälisen yhteistyön tiivistämistä kolmansien 
maiden kanssa; 
* Tacis-, Phare- ja Meda -ohjelmien tapaisten välineiden tarjoamien 
mahdollisuuksien kautta rohkaistaan asianomaisten maiden yhteisöjä pyrkimään 
voimakkaaseen synergiaan yhteisön tutkimushankkeiden kanssa; 
* kansainvälisissä neuvotteluissa on pidettävä yllä valppautta, joka kohdistuu kaikkiin 
näkökohtiin, jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaisiin innovaatioihin ja niiden tuloksiin 
(esimerkiksi henkisen omaisuuden tekijänoikeussuoja ja kamppailu väärennöksiä vastaan). 
Lopuksi toimintaohjelmaa sovelletaan ensisijaisten alojen tai sektorien mukaan 
Olosuhteet vaihtelevat voimakkaasti maittain, aloittain ja teknologioittain. Siksi on 
asianmukaista mukauttaa toimintaohjelma tiettyihin ensisijaisina pidettyihin alueisiin tai aloihin. 
Niihin voisivat sisältyä ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys, palveluala, maaseutualueiden 
kehittäminen, kysyntään ja kuluttajiin liittyvät näkökohdat, audiovisuaalinen ala sekä avaruus-
ja digitaaliteknologioiden parempi hyödyntäminen. 
Maat, jotka eivät ole hakeneet jäsenyyttä 
PÄÄTELMÄT 
Kolmella laajalla tunnistetulla alueella komissio ehdottaa toimenpiteitä, joiden prioriteetin, odotetut 
vaikutukset tai kiireellisyyden keskustelu on vahvistanut. Ne on lueteltu jäljempänä olevassa 
taulukossa. Yhteisön tasolla ehdotetut toimet voidaan rahoittaa nykyisistä tai tulevista talousarvioista. 
Suurimmat ponnistelut on kuitenkin tehtävä paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. 
Jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden valtioiden alueelle kuuluvan toiminnan osalta komissio aikoo 
syventää analyysiään yhteistyössä näiden kanssa yhteisen viitekehyksen luomiseksi ja näiden 
auttamiseksi ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamisessa. 
Komissio ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin varmistaakseen sekä eri politiikkoihin kuuluvien 
toimenpiteiden tehokkaan koordinoinnin että vuorovaikutuksen vahvistamiseen jäsenvaltioiden 
kanssa. Se kehottaa jäsenvaltioita samoihin toimenpiteisiin. 
Komissio laatii yksityiskohtaisen täytäntöönpanoaikataulun ja tarkan kustannusarvion 
suunnittelemistaan toimenpiteistä. Niiden perusteella se esittelee neuvostolle, parlamentille, talous- ja 
sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle vastaavat lainsäädäntö- ja säädösehdotukset. Komissio 
laatii neuvostolle säännöllisesti kertomuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Se sisältää 
tarpeen vaatiessa tarkistusehdotuksia, jotka perustuvat havaittuun kehitykseen tai niihin erityisiin 
olosuhteisiin, joissa sitä sovelletaan. 
Tahto toimia on herätettävä ja voimat on pantava liikkeelle tämän toimintasuunnitelman täytäntöön 
panemiseksi ja innovatiivisemman, kilpailukykyisemmän ja enemmän työpaikkoja luovan Euroopan 
rakentamiseksi. 
********************** 
Jäljempänä olevat yhteenvetotaulukot ovat olennainen osa toimintasuunnitelmaa. 
10 
1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 
1.1. UUDET TOIMET 
1- Perus- ja jatkokoulutus 
Komissio 
• toteuttaa "koulutus ja innovaatiot" -foorumin kokemusten vaihdon ja esimerkillisten 
toimintatapojen levittämisen edistämiseksi (1997). 
Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt 
• keskustelevat kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä sekä kouluttajien koulutuksesta, 
mukauttavat peruskoulutuksen sisältöä siten, että se jo nuorella iällä edistää luovuutta, 
yrittäjähenkeä jne. 
2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus 
Komissio 
ehdottaa laajaa vaakatasoista inhimillisen potentiaalin kasvattamiseen tähtäävää ohjelmaa 
viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (ensimmäinen puolivuotiskausi 1997) 
edistää ylikansallisia "industrial PhD" -toimia (tutkijoiden/insinöörien sijoittaminen yrityksiin), 
(koehanke 1997) 
korostaa yhteisön liikkuvuudelle antaman tuen joustavuutta, (viides T&K-puiteohjelma) 
Jäsenvaltiot 
ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla tutkijoita voidaan sijoittaa väliaikaisesti yrityksiin, erityisesti 
pk-yrityksiin, 
• luovat tutkimuksen ja yritysten välistä liikkuvuutta edistävät olosuhteet (saavutusten arviointi, 
urakehitys) 
3- Innovaatiot ja yritysten hallinta 
Komissio 
edistää organisatorisia innovaatioita yhteisön välineillä (puiteohjelma, rakennerahastot), (1997/98) 
• esittelee vertailevan arvioinnin (benchmarking) Euroopan mittakaavassa, (koehanke 1997) 
4- Julkiset viranomaiset 
Komissio 
• kehittää kokemusten vaihtoa innovaatioiden edistämisestä ja levittämisestä hallinnon ja julkisten 
palvelujen piirissä. Konferenssi vuonna 1997 ja vihreä kirja vuonna 1998, 
• seuraa pysyvästi innovaatioihin liittyviä suorituksia ja politiikkoja Euroopassa, (seurantamenetelmä 
1997) 
Jäsenvaltiot 
• laativat tiedotustoimia poliittisille ja hallinnon vastuuhenkilöille innovaatioiden haasteista. 
11 
-1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 
1.2. JO KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN 
INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Perus- ja jatkokoulutus 
Komissio 
panee täytäntöön opetusta ja koulutusta käsitelleen valkoisen kirjan ehdotukset (erityisesti 
oppisopimustoiminnan Erasmus-ohjelma ja eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö), 
• käynnistää koehankkeita koulujen välisten yhteyksien edistämiseksi ("Oppiminen 
tietoyhteiskunnassa" -aloite). 
Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt 
• kehittävät yhdistelmäkoulutusta, erityisesti korkeakoulujen tasolla, 
rohkaisevat useamman yhteisön kielen tehokasta hallintaa. 
2- Tutkijoiden» opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus 
Komissio ja jäsenvaltiot 
. käynnistävät keskustelun tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta käsittelevästä vihreästä 
kirjasta ja panevat täytäntöön vahvistetut toimintasuunnat; tarkastelevat ja panevat mahdollisesti 
täytäntöön Veil-ryhmän suositukset. 
3- Asianomaisten toimijoiden osallistuminen ja yleisön tiedottaminen 
Komissio 
• kehittää hyvien toimintatapojen levittämistoimia tällä alueella. 
Jäsenvaltiot 
• edistävät tieteellistä ja teknistä kulttuuria sekä innovaatioiden myönteisten vaikutusten tuntemusta. 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• ottavat yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista teknologia­
valinnoista. 
• suunnittelevat työntekijöille, käyttäjille tai kuluttajille tarkoitettuja osallistuvia menettelytapoja, 
jotka helpottavat innovaatioiden hyväksymistä. 
4: Innovaatiot ia yritysten hallinta 
Jäsenvaltiot 
• vahvistavat innovaatioiden johtamista tukevaa koulutusta, 
suosivat "benchmarking"-käytännön kehittämistä yritysten välillä. 
5- Julkiset viranomaiset 
Jäsenvaltiot 
• kannustavat kilpailua julkisissa hankinnoissa ja suoritusstandardien käyttöä. 
12 
- 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 
2.1. UUDET TOIMET 
1- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 
Komissio ja jäsenvaltiot 
yhteisön patenttia käsittelevän vihreän kirjan julkaiseminen (syyskuu 1997) 
Komissio 
asettavat yhteisön tutkimusta varten henkistä omaisuutta koskevan "IPR-Helpline"-
neuvontapalvelun. (1997) 
Jäsenvaltiot 
asettavat pk-teollisuudelle ja korkeakouluille tiedotus- ja apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua 
riita-asioissa. 
2- Hallinnon yksinkertaistaminen 
Komissio 
asettaa koejärjestelmän sen vaikutuksen ennakkoarviointia varten, joka lainsäädännöllä on 
innovaatioihin, (vuoden 1997 loppupuolella) 
panee täytäntöön toiminnallisia yhteensovittamisjärjestelmiä yhteisön eri innovaatioiden 
tukiverkostojen välille. (1997) 
Jäsenvaltiot 
• asettavat tavoitteita ja tarkan aikataulun yritysten perustamismuodollisuuksien helpottamiseksi. 
Jäsenvaltiot ja alueyhteisöt 
nopeuttavat innovaatioiden tukitoiminnan ja -järjestöjen järkeistämistä. 
3- Rahoitus 
Komissio 
vahvistaa EIR:n innovaatioita suosivia toimenpiteitä sekä EIP:n ja rakennerahastojen välistä 
yhteistyötä, (vuoden 1997 alkupuolella) 
niveltää yhteisön tutkimus ja riskipääoma tiiviimmin toisiinsa, erityisesti toimittamalla 
puiteohjelman osallistujille ja sijoittajille aiheeseen liittyvää tietoa ja opastusta, (vuoden 1997 
keskivaiheilla) 
- kehittää tietojen vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä jäsenvaltioiden ja toimijoiden 
välillä. (1997 ja 1998) 
Jäsenvaltiot 
• luovat kasvavien yritysten pörssimarkkinoiden edellyttämät olosuhteet, 
• vahvistavat kärsivällisen pääoman suuntautumista riskisijoituksiin. 
4- Verotus 
Komissio 
valmistautuu laatimaan tiedonannon "verotuksesta ja innovaatioista" (mahdollisesti 1997) 
Jäsenvaltiot 
• edistävät aineettomia sijoituksia suosivampaa verotusta ja laskennallista kohtelua. 
13 
- 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 
2.2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT 
EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Kilpailu 
Komissio 
• laajentaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun vihreän kirjan herättämän keskustelun myötä 
yhdenmukaisen eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa ja yhdenmukaistaa 
rakenteellisten yhteisyritysten kohtelua, 
julkaisee vihreän kirjan kilpailusääntöjen soveltamisesta vertikaalisiin jakelusopimuksiin, 
jatkaa vuoropuhelua Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, jonka avulla keskeisempien 
markkinoiden määritelmiä voidaan lähentää, erityisesti sopimuksissa, joissa teknologisten 
tekijöiden osuus on suuri. 
2- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• saattavat päätökseen lainsäädäntöjen yhteensovittamisen tietoyhteiskunnan teknologioissa 
tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi sekä saattavat päätökseen muotoilua ja 
työntekijöiden keksintöjen suojaa koskevat lainsäädännöt. 
Komissio 
• Vahvistaa toimiaan väärennöksiä vastaan. 
Jäsenvaltiot 
saattavat päätökseen direktiiviehdotuksen bioteknologian keksinnöistä, 
- tukevat Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen pienentämiseksi, 
saattavat henkisen omaisuuden suojaa koskevat eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallisia 
lainsäädäntökään vuoden 1996 loppuun mennessä, 
- laativat koulutusohjelmia tällä alueella, 
• tiedottavat yrityksille laajemmin suojan avulla saavutettavasta kilpailuedusta. 
3- Hallinnon yksinkertaistaminen 
Komissio 
panee alulle erityisen innovaatioaloitteen yritysten toimintaympäristön parantamiseen ja 
yksinkertaistamiseen tähtäävien komitean töiden piirissä, 
• ottavat huomioon innovaatioiden tärkeyden hallinnon yksinkertaistamiskehityksessä (erityisesti 
alojen valinta SLIM-hankkeen viitekehyksessä). 
Jäsenvaltiot 
• Järjestävät yrityksille keskitettyjä palvelupisteitä innovaatioita koskevia kysymyksiä varten. 
4- Oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö 
Neuvosto 
• hyväksyy nopeasti päätöksen eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä. 
Komissio 
jatkaa ETEY:n käytön edistämistä, erityisesti parantamalla tiedotusta, 
• tutkii yhteisyrityksen perussäännön toteutettavuutta. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
130 artikla). 
14 
- 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 
3.1. UUDET TOIMET 
1- Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet 
(0 yritysten tutkimuksen vahvistaminen 
Jäsenvaltiot 
asettavat itselleen määrällisiä tavoitteita ja laativat sopeutettuja kannustuspolitiikkoja. 
(ii) teknologiayritysten perustaminen 
Komissio 
järjestää perusteellisen keskustelun jäsenvaltioiden ja toimijoiden kanssa oikeudellisista ja 
verotuksellisista määräyksistä ja edistämistoimenpiteistä, (1997) 
• käynnistää koetoimia hyvien toimintatapojen levittämiseksi ottaen mukaan korkeakoulut, 
riskipääoman, teollisuuden ja alueelliset instituutiot. (1998) 
(iii) tutkimuksen» korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 
Jäsenvaltiot 
asettavat oikeudellisen viitekehyksen, joka suosii tutkimusjärjestöjen hyödyntämistoimia yritysten 
perustaminen mukaan lukien. 
(iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokvvyn parantaminen pk-vritvksissä 
Jäsenvaltiot 
- tukevat ylikansallista teknologiansiirtoa. 
Komissio 
• kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät nivelletään toisiinsa paremmin yhteisön tasolla. 
(v) innovaatiota tehokkaasti edistävien lähestymistapojen esittely 
Komissio 
sellaisten uusien esittelyohjelmien käynnistäminen, joissa yhdentyvät innovaation tekniset, 
organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat (viides T&K-puiteohjelma) 
2. Innovaatioihin ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan 
Komissio 
• mukauttaa puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset määräykset (hankkeiden 
valintaperusteet ja valinnan nopeus, esittelytoimien vahvistaminen, oikeudellisen viitekehyksen 
mukauttaminen sopimuksia varten), (neljäs ja viides T&K-puiteohjelma) 
• vahvistaa tutkimuksen ja teollisuuden task force -työryhmien neuvoa-antavaa ja yhteensovittavaa 
tehtävää, (viides T&K-puiteohjelma) 
• kehittää sellaisen "innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevan" ohjelman, joka takaa 
viidennen puiteohjelman viitekehyksessä pk-yritysten kasvavan osallistumisen ja 
innovaatiotavoitteen yhdennetyn lähestymistavan hankkeiden oikeudellisen ja rahoituksellisen 
kohtelun välityksellä, (viides T&K-puiteohjelma) 
3. Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• toimintasuunnitelman soveltamisen suunnittelu ensisijaisilla alueilla. 
15 
3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 
3.2. KÄYNNISTETYT TOIMET, 
JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Kansalliset toimenpiteet ja niitä täydentävät yhteisön toimenpiteet 
(i) strateginen näkemys tutkimuksesta ja kehittämisestä 
Jäsenvaltiot 
• käynnistävät kuulemisia teknologioiden ennakoinnista (Foresight). 
Komissio 
- helpottaa kokemusten vaihtoa ja hyödyntää tuloksia yhteisön tasolla, 
edistää teknologian seurantaa (Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) 
ympärillä oleva verkosto); 
(ii) teknologiayritysten perustaminen 
Jäsenvaltiot 
vahvistavat "campus companies"- ja spin-off-yrityksiä koskevaa toimintaansa. 
(iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 
Jäsenvaltiot 
• jatkavat ja vahvistavat tämän alueen toimia. 
Komissio 
analysoi esteitä ja levittää hyviä toimintatapoja, 
• tukee kansallisia ponnisteluja tutkimus- ja teknologiajärjestöjen hallinnon ja vertailevan arvioinnin 
parantamiseksi kansainvälisellä tasolla, 
järjestää alakohtaisia ja monialaisia tilaisuuksia teknologiaa koskevan tiedon ja kokemusten 
vaihtamiseksi. 
(iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokvvyn parantaminen pk-vritvksissä 
Jäsenvaltiot 
tehostavat tukirakenteita ja lisäävät niiden avoimuutta. 
Komissio 
• auttaa innovaatioita tukevien palvelujen kehittämistä, 
• aloittaa teknologioiden käyttöönottoa ja käyttöä edistävän toiminnan (ensikäytön tuki, pääsy 
unionin ulkopuolella kehitettyihin teknologioihin, nuorten teknologiayritysten kansainvälistyminen, 
alueelliset hankkeet). 
2. Ingjovaatioihirc ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan 
(katso kohta uudet toimet). 
3- Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• vahvistavat rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuutta, 
| • hyödyntävät innovaatioiden kansainvälistä ulottuvuutta. 
16 
EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 
LIITE 1 
Yksityiskohtaiset toimet 
Ai 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 1 
1. KUULEMINEN 1 
2. VASTAUKSET 1 
3. ENSIMMÄINEN TOIMINTASUUNNITELMA 2 
A- INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 4 
1. OPETUS JA KOULUTUS 4 
2. LIIKKUVUUDEN EDISTÄMINEN 5 
3. YLEISÖLLE TIEDOTTAMINEN JA ASIANOSAISTEN TOIMIJOIDEN OSALLISTUMINEN 6 
4. YRITYSTEN HALLINTO 7 
5. VIRANOMAISET 8 
(i) Innovaatiot julkisella alalla 8 
(ii) Julkiset hankinnat. 8 
(iii) Innovaatiopolitiikkojen ja-järjestelmien analyysi 9 
B- SUOTUISTEN PUITTEIDEN LUOMINEN 12 
1. OIKEUDELLINEN, HALLINNOLLINEN JA LAINSÄÄDÄNNÖLLINEN YMPÄRISTÖ 12 
(i) Kilpailu 12 
(ii) Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 13 
(iii) Hallinnon yksinkertaistaminen 16 
(iv) Yhtiöoikeus 17 
(v) Standardit 18 
2. TALOUDELLINEN YMPÄRISTÖ , 19 
(i) Rahoitus 19 
(ii) Pakolliset maksut 21 
C- TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 24 
1. KANSALLISET TOIMET JA NIITÄ TÄYDENTÄVÄT YHTEISÖN TOIMET 25 
(i) Strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta 25 
(ii) Yritysten tutkimustoiminnan absoluuttinen ja suhteellinen vahvistaminen 26 
(iii) Teknologiayritysten perustaminen 26 
(iv) Julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 26 
2. INNOVAATIOITA JA PK-YRITYKSIÄ KOSKEVIEN NÄKÖKOHTIEN MUKAAN OTTAMINEN PUITEOHJELMAAN 29 
3. YHTEISÖN MUIDEN VÄLINEIDEN KÄYTTÖÖN OTTO 31 
(i) Rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistaminen 31 
(ii) Innovaatioiden kansainvälisen ulottuvuuden hyödyntäminen 32 
(iii) Toimintasuunnitelman soveltaminen ensisijaisilla teknologian aloilla ja sektoreilla 33 
PÄÄTELMÄT: 36 
M 
"Työttömyyden voittamiseksi Euroopan on 
varmistettava se, että kasvu voimistuu ja suuntautuu 
paremmin tulevaisuuden aloille. " (Työllisyyttä 
koskeva luottamussopimus, kesäkuu 1996) 
JOHDANTO 
L Kuuleminen 
Vihreä kirja innovaatiosta herätti Euroopan talousalueen rajat ylittävää laajaa vastakaikua ja vilkasta 
keskustelua. Kirjan levikki oli yli 40 000 kappaletta. Siihen tutustuivat yhteisön toimielimet, hallitukset 
ja asianomaiset kenttätoimijat. 
Euroopan parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean lausunnot ovat myönteisiä, 
ja niissä korostetaan erityisesti teknologioiden levittämistä, toissijaisuusperiaatetta, taloudellisten 
toimijoiden merkitystä ja innovaation sosiaalista ulottuvuutta. 
Vihreästä kirjasta on komission aloitteesta ja kansallisten viranomaisten tuella järjestetty konferensseja 
kaikissa jäsenvaltioissa sekä Norjassa ja Islannissa. Osallistujia on ollut lähes 5000: yritysjohtajia ja 
tutkimuskeskusten, rahoituslaitosten sekä hallinnollisien elimien, innovaatiokeskusten, ammattiliittojen 
ja korkeakoulujen vastuuhenkilöitä jne. 
Lisäksi erityisesti yritykset ja niitä edustavat järjestöt ovat toimittaneet komissiolle yli 300 
yksityiskohtaista vastinetta . 
Lopuksi useimmat jäsenvaltiot sekä Norja ja Unkari ovat kenttätoimijoiden huomautusten lisäksi 
antaneet virallisen vastineensa 
Näin ollen innovaatio vaatimus on saanut liikkeelle ennennäkemättömän määrän tahoja; mikä ei 
kuitenkaan ole itsetarkoitus, vaan väline, jota tarvitaan perustavanlaatuisten yhteiskunnallisten 
tavoitteiden toteuttamiseksi, jatkuvan ja kestävän kasvun aikaansaamiseksi sekä yritysten 
kilpailukyvyn ja työllisyyden parantamiseksi. Eurooppa-neuvosto totesi selkeästi Firenzen 
huippukokouksessaan, että kamppailun työllisyyden parantamiseksi on edelleen oltava ensisijaisen 
tärkeätä sekä Euroopan unionille että jäsenvaltioille ja tämän tavoitteen toteuttamiseksi se kehotti 
komissiota laatimaan toimintasuunnitelman toteutettavasta toimenpiteistä . 
Itse asiassa tiedon, ympäristön, terveyden, ravinnon ja kulttuurin aloilla on kehittymässä kiihtyvällä 
vauhdilla uusia maailmanlaajuisia markkinoita. Uusien tuotteiden ja palvelujen kysyntä on kasvussa. 
Kyky tuottaa innovaatioita näiden tarpeiden tyydyttämiseksi on ehdottoman tärkeää tulevaisuuden 
työpaikkojen luomiseksi Euroopassa. Tämä kyky on myös tarpeellinen kilpailukyvyn ja muiden alojen 
työllisyyden säilyttämisessä. 
2. Vastaukset 
Eri tahojen näkökannat eroavat tietysti toisistaan. Siitä huolimatta yksimielisyys vallitsee seuraavista 
asioista: 
• keskustelun tarpeellisuus ja asianmukaisuus, 
komission ehdottama yhdennetty lähestymistapa (jossa käsitellään mm. koulutukseen, kilpailuun, 
oikeudelliseen ja hallinnolliseen ympäristöön ja riskipääomaan liittyviä kysymyksiä.), 
ongelman määrittelyn pääkohdat, 
yhteensovitetun toiminnan kiireellisyys kaikilla toiminnan tasoilla sekä niiden välillä. 
1 "Vihreä kirja innovaatiosta", KOM(95)688 lopullinen. 
Katso iiite 2c. 3 
Liitteenä 2a oleva asiakirja on yhteenveto vastineista. 
Katso liite 2b. 
Firenzen huippukokouksen päätelmät, 21 ja 22. kesäkuuta 1996. SN/300/96 
11 
Tietyt aiheet korostuivat keskustelussa: 
* kansallisten, alueellisten ja alakohtaisten olojen erilaisuus. Sellainen yhteisön tasolla toteutettava 
yhdenmukainen lähestymistapa, jossa näitä ominaispiirteitä ei otettaisi huomioon, on tuomittu 
epäonnistumaan. Innovaatioiden edistäminen on ensisijaisesti kansalaisten, yritysten ja 
kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten vastuulla. Toissijaisuusperiaatetta onkin 
ehdottomasti sovellettava; 
• lisäarvo yhteisön tasolla, erityisesti seuraavilla alueilla: 
- pelisääntöjen laatiminen ja kunnioittamisen valvonta (puitteiden asettaminen kilpailulle, 
sisämarkkinoihin, teollisoikeuksiin liittyvissä kysymyksissä jne.); 
- välttämättömän kokonaisnäkemyksen luominen, jotta voidaan muotoilla vaihtoehtoja 
yhteiseltä pohjalta; 
- kokemusten vaihto ja esimerkillisten toimintatapojen levittäminen; 
- tarpeellisten kannustimien ja poliittisten signaalien antaminen yhteisön omien politiikkojen ja 
välineiden kautta (tutkimus, rakennerahastot, sisämarkkinat, pk-yritykset jne.); 
* kansallisella tasolla ja yhteisön tasolla alueet, joilla ensisijaiset toimet on tarkoitus käynnistää. 
Tavoitteena on erityisesti: 
- edistää talouselämässä ja yhteiskunnassa todellista innovaatiokulttuuria, joka tukee luovuutta 
ja valmiutta riskinottoon ja riskien hallintaan, kokeilutoimintaan. Tämä edellyttää erityisesti 
pitkän aikavälin toimintaa opetuksessa ja jatkokoulutuksessa, opetuksen ja talouselämän 
välisten suhteiden tiivistämistä sekä tiedottamista julkisille ja yksityisille toimijoille; 
- mukauttaa hallinnollinen, oikeudellinen, lainsäädännöllinen ja taloudellinen ympäristö 
pysyvästi innovaatiota suosivaksi. Tämä edellyttää sekä yhteisön että kansallisella ja 
alueellisella tasolla sitä, että hallintoa yksinkertaistetaan, mikä sisältää erityisesti innovaatiota 
rohkaisevia, kilpailua ja henkistä omaisuutta koskevia sääntöjä sekä kansainvälistä yhteistyötä 
helpottavia oikeudellisia välineitä. Se edellyttää kuitenkin myös suotuisampaa ympäristöä 
innovaation rahoituksen, rahoitusrakenteen ja innovatiivisten yritysten omien varojen 
* kannalta; 
- ylläpitää ja yhä useammin myös keskittää ja vahvistaa yhteisiä tutkimusponnisteluja, 
erityisesti yritysten kapasiteettia saada ja hyödyntää uutta tietoa ja uusia teknologioita niiden 
alkuperästä riippumatta. Tämä edellyttää samanaikaisesti tarpeiden, teknisen kehityksen ja 
markkinoiden parempaa ennakointia sekä tiiviimpää tutkimuksen ja teollisuuden välistä 
yhteistyötä erityisesti teknologioiden ja osaamisen levittämiseen panostamista, varsinkin pk-
yrityksissä ja epäsuotuisammassa asemassa olevilla alueilla. 
• kansainvälisen ulottuvuuden merkitys on samanaikaisesti sekä tosiasia että välttämättömyys . 
Innovaatioiden edistäminen Euroopassa ei tarkoita sisäänpäin kääntymistä. On toimittava 
avoimessa ja muutosvoimaisessa tilanteessa, jota leimaavat kansainvälinen yhteistyö ja kilpailu. 
3. Ensimmäinen toimintasuunnitelma 
Vihreä kirja innovaatiosta avasi monia näkökulmia. Tehokkuuden saavuttamiseksi tässä 
"ensimmäisessä toimintasuunnitelmassa" käsitellään rajallista määrää ensisijaisia toimia, jotka 
käynnistetään nopeasti yhteisön tasolla, ja siinä yhdistyvät ne meneillään olevat ja Vihreän kirjan 
julkaisemisen jälkeen käynnistetyt toimet, jotka kirjassa tunnistettiin olennaisiksi innovaatiokehityksen 
kannalta. 
Kyse on ensimmäisestä toimintasuunnitelmasta, ja siinä komissio tutkii edelleen tiettyjä Vihreässä 
kirjassa mainittuja toimintasuuntia, joiden täytäntöönpano on pitkän aikavälin kysymys. Se aikoo myös 
Kaksi kolmesta tieteen ja teknologian alueen edistysaskeleesta tehdään unionin ulkopuolella. Kasvavat 
markkinat ovat Euroopan ulkopuolella, erityisesti Kaakkois-Aasiassa; alueen väestömäärä kasvaa muutamassa 
vuodessa 3 miljardiin ja sen kokonaistulot ylittävät Yhdysvaltojen ja Euroopan yhteenlasketut tulot. Pääoma-, 
tieto- ja teknologiavirrat ovat maailmanlaajuisia. Ilman yhteisön sisäisiä pääomavirtoja suorat sijoitukset 
ulkomaille kasvoivat vuoden I960 68 miljardista dollarista 1650 miljardiin dollariin vuonna 1993. Ennen 
kaikkea T&K-alueella solmitut strategiset liitot kyseenalaistavat hallitusten mahdollisuudet tunnistaa 
teknologiapolitiikkojensa edunsaajat. Lähes 40 prosenttia maailmankaupasta käydään yritysten välillä. 
2^ 
7 
yhteistyössä jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden maiden kanssa syventää analyysiään näiden 
alueille kuuluvista asioista, jotta saataisiin myöhemmin luotua sellaiset yhteiset puitteet, jotka osaltaan 
edistävät ensisijaisten vaihtoehtojen ja yhteistyömahdollisuuksien tunnistamista. 
Yhteisön tasolla toteutettavan toiminnan osalta mainitaan tässä vaiheessa ainoastaan toimenpiteet, 
joiden toiminnallinen luonne on kuvattavissa ja jotka voidaan toteuttaa tiedossa olevan talousarvion 
viitekehyksessä kohdentamalla mahdollisesti uudelleen varoja uusia kustannuksia aiheuttamatta. 
Innovaatioihin liittyy useita toimijoita, mikä edellyttää yhdennettyä lähestymistapaa ja jatkuvaa 
vuorovaikutusta. Ehdotettujen toimenpiteiden onkin oltava monipuolisia ja moninaisia. Toimenpiteet 
esitellään selkeyden vuoksi aikajärjestyksessä ja nykyvaikutuksiltaan pienimmästä suurimpaan 
seuraavien tavoitteiden mukaisesti: 
• innovaatiokulttuurin edistäminen talouden ja yhteiskunnan alueilla 
• innovaatiota suosivan viitekehyksen luominen 
• tutkimuksen ja teollisuuden parempi niveltäminen toisiinsa 
Tässä ensimmäisessä suunnitelmassa luodaan yleiset puitteet toiminnalle unionin ja jäsenvaltioiden 
sekä unionin jäsenyyttä hakeneiden valtioiden tasolla . Siitä halutaan tehdä ensimmäinen vaihe 
yhteisön, hallitusten ja kenttätoimijoiden mukaan lähdölle innovaatiotoimintaan. 
Yhteisön tasolla uudet toimet käynnistetään heti. Meneillään olevia toimia nopeutetaan tai vahvistetaan 
tarpeen vaatiessa. Keskustelua jatketaan, ja suunnitelma sovitetaan tarpeen vaatiessa aihekohtaisiin 
aloihin sekä teollisuuden tai palvelualan osa-alueisiin, joilla sitä mahdollisesti voidaan soveltaa. 
Niiden toimien osalta jotka kuuluvat jäsenvaltioiden tai jäsenyyttä hakeneiden valtioiden toimivaltaan, 
komissio ehdottaa analyysin syventämistä yhteistyössä näiden kanssa yhteisten puitteiden luomiseksi 
toiminnalle, sekä tarjoaa apuaan kullekin jäsenvaltiolle tärkeimpien vaihtoehtojen ja 
yhteistyömahdollisuuksien tunnistamisessa. 
Kymmenen Keski-Euroopan assosioitunutta maata, Kypros ja Malta. 
Neuvoston Kööpenhaminassa ja Essenissä pitämien kokousten päätelmien mukaisesti sisältyvät jäsenyyttä 
hakeneet valtiot voivat osallistua yhteisön ohjelmiin ja vastaaviin aloitteisiin liittymisvalmistelujen strategian 
puitteissa. Joukko tärkeitä toimintasuunnitelmassa käsiteltyjä kohtia koskeekin näitä maita. Niitä ovat ennen 
kaikkea opetukseen ja koulutukseen, opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuteen sekä yleisölle tiedottamiseen 
liittyvät ehdotukset sekä ehdotukset, jotka koskevat maiden osallistumista" viidennen puiteohjelman 
kohdennettuun sosiaalistaloudelliseen tutkimukseen. 
u 
INNOVAA TIOKUL TTUURIN EDISTÄMINEN 
1.1. Innovaatio edellyttää luovuutta, aloitteellisuutta ja yrityshenkeä, valmiutta ottaa riskejä ja oppia 
hallitsemaan niitä, virheiden hyväksymistä sekä sosiaalista, maantieteellistä ja ammatillista 
liikkuvuutta. Innovaatio vaatii muitakin kykyjä: tulevien tarpeiden ennakoimista sekä määräaikojen ja 
kustannusten täsmällistä organisointia ja hallitsemista. Innovaatio vaatii yhä useammin mitä 
erilaisimpia vuorovaikutustaitoja, muun muassa tietojen keräämistä ja käsittelyä sekä yksilöiden välistä 
ja laajempaa sosiaalista viestintää. Innovaatio vaatii suotuisan ympäristön. 
Yhdysvalloissa, jossa ns, "myyttisellä kansojen sulatusuuniajatuksella" on voimakas merkitys, 
arvostetaan riskinottovalmiutta, maantieteellistä ja sosiaalista liikkuvuutta sekä mutkattomia yhteyksiä. 
Japanilaisessa yhteiskunnassa ja kulttuurissa painotetaan erinomaisuutta, jatkuvaa edistymistä ja 
järjestystä. Eurooppa puolestaan perustuu hyvin erilaisiin sosiaalisiin järjestelmiin, joille ei nykyisin 
kuitenkaan ole yleisesti ominaista riskinottovalmius, vaan pikemminkin pyrkimys vakauteen ja 
turvallisuuteen. 
Ajatustapoja ja kulttuureja ei muuteta asetuksilla eikä lyhyen aikavälin toiminnalla. Keinoja on 
kuitenkin olemassa. Tärkein on koulutus. Henkilöiden liikkuvuus helpottaa tietojen levittämistä ja 
ajatusten vaihtoa. Osallistuva toiminta helpottaa asianomaisten ryhmien mukaan ottamista. Tarvitaan 
myös tiedottamista ja viestintää, erityisesti sellaista, jossa käytetään uusia joukkoviestimiä, sekä uusien 
organisaatio- ja johtamismenetelmien levittämistä yrityksissä ja julkishallinnon laitoksissa. 
/. Opetus ja koulutus 
1.2. Peruskoulutuksessa on tehtävä mahdollisimman suuri osa siitä työstä, joka tähtää tarvittavien 
pätevyyksien hankkimiseen innovaatioiden alulle saattamiseksi ja toteuttamiseksi. Teknisen ja 
ammatillisen koulutuksen arvoa ei pidä aliarvioida . Yleissivistys on kuitenkin se perusta, joka 
helpottaa innovaatioiden edellyttämää jatkuvaa sopeutumista uusiin toimintoihin. 
On turha kuvitella, että elämän alkuvaiheessa saatu koulutus olisi riittävä. Koko elämän jatkuvasta 
koulutuksesta muodostuu välttämättömyys. Pk-yrityksillä on vastassaan erityisiä esteitä (erityisesti 
johdon ja henkilökunnan pieni määrä), jotka on tarkoituksenmukaista pyrkiä ylittämään innovatiivisten 
ratkaisujen avulla , esimerkiksi etäopetusta ja multimediaa hyödyntämällä. Kolmannessa pk-
yrityksille tarkoitetussa monivuotisessa ohjelmassa ehdotetaan koehankkeita helpottamaan uusien 
lähestymistapojen tunnistamista tällä alueella. 
On myös tarkoituksenmukaista lähentää opetusta ja yrityksiä erityisesti yhdistelmäkoulutuksen 
välityksellä; sillä helpotetaan nuorten sijoittumista työelämään, mutta lisäksi se helpottaa vaadittavien 
uusien taitojen ja pätevyyksien ennakoimista sekä koulutuksen sopeuttamista näihin tarpeisiin. Opetus-
ja koulutusohjelmien, erityisesti Leonardo da Vinci - ja Sokrates-ohjelmien, ohella Euroopan unioni 
edistää edellä mainittujen tavoitteiden toteutumista Euroopan sosiaalirahaston puitteissa yhteisön 
Adapt- ja Emploi-hankkeiden ja niiden tavoitteiden kautta. 
Jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia kehotetaan lisäämään toimintaansa näillä alueilla 
ja erityisesti: 
10 
11 Euroopassa on vuonna 1996 4,7 tutkijaa ja insinööriä tuhatta asukasta kohti, kun vastaava luku on Yhdysvalloissa 
7,4 ja Japanissa 8. Uutta on, että Kiinassa, Intiassa ja Indonesiassa on yhteensä yhtä paljon tutkijoita ja insinöörejä 
kuin unionissa (huomisen innovaatio, eurooppalainen tutkimus kansalaisen palveluksessa s. 6), KOM (96) 332 
lopullinen, 10.07.1996. 
Neuvoston ja komission kertomuksessa työllisyydestä (SI(95)1000) korostetaan, että koulutusohjelmien 
sopeuttaminen pk-yritysten tarpeisiin on tärkeää samoin kuin niiden pk-yritysten kannustaminen, jotka haluavat 
sijoittaa koulutukseen. 
Neuvoston päätösehdotus kolmannesta pk-yrityksille tarkoitetusta monivuotisesta ohjelmasta, KOM(96)98. 
11 
12 
- keskustelemaan kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä ja erityisesti siitä, missä määrin ne 
kannustavat kriittiseen tarkasteluun, laaja-alaiseen ajatteluun ja luovuuteen sekä edistävät 
yksilöiden välistä viestintää, ryhmätyötä, valmiutta kokeilla uutta, kykyä löytää ja hyödyntää tietoa, 
oppimiskykyä ja yrittäjähenkeä; 
- analysoimaan, miten kouluttajien koulutusta olisi muutettava; 
- tarpeen vaatiessa kasvattamaan sellaisten opintojen määrää, jotka perehdyttävät opiskelijoita 
yrityksen talouteen, johtamiseen ja perustamiseen, henkisen omaisuuden suojaan sekä muotoiluun 
ja markkinointiin liittyvien, erityisesti tieteellisissä ja teknisissä opinto-ohjelmissa; 
- kehittämään opiskelu- ja harjoittelujaksoihin perustuvaa yliopistotasoista koulutusta ja edistämään 
oppiaineiden monitieteellisyyttä; 
13 
- kannustamaan useamman yhteisön kielen todellista hallintaa ; 
- kannustamaan koulujen ja yritysten käytännön tason yhteistyötä; 
- kehittämään pitkän aikavälin kumppanuussuhteita yritysten ja koulutuslaitosten välille; 
- rohkaisemaan pyrkimystä siihen, että yrityksillä olisi pääsy Euroopan parhaimpiin ammatillisiin 
koulutuslaitoksiin. 
Komissio jatkaa myös marraskuussa 1995 ilmestyneen koulutusta käsittelevän valkoisen kirjan 
ehdotusten täytäntöönpanoa. 
Komissio kannustaa aiheeseen liittyvää kokemusten vaihtoa ja esimerkillisten toimintatapojen 
levittämistä jäsenvaltioiden välillä ja yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa perustamalla pysyvän 
Jatkokoulutus- ja innovaatio -foorumin. 
1.3. Komissiolla on aikomus vuodesta 1997 alkaen kehittää Oppisopimustoiminnan pohjalta Erasmus-
ohjelmaa ja laatia yhdessä hallitusten ja työmarkkinaosapuolien kanssa eurooppalainen 
oppisopimustoiminnan perussääntö. Lisäksi se aikoo elinikäisen koulutuksen eurooppalaisen 
teemavuoden seurannan yhteydessä muotoilla ehdotuksia, joilla pyritään Euroopan tasolla 
helpottamaan koko elämän kestävää pätevyyksien hankintaa sekä niiden hyödyntämistä ja arvostusta. 
1.4. Lopuksi se ryhtyy Oppiminen tietoyhteiskunnassa -aloitteen myötä yhteensovittamaan olemassa olevia 
välineitä ja toimia (koulutus, tutkimus, Euroopan laajuiset televiestintäverkot, rakennerahastot) koko 
Euroopan koulujen kytkemiseksi toisiinsa olemassa olevien kansallisten aloitteiden pohjalta, 
edistämään ohjelmistojen ja tarpeellisen sisällön kehitystä ja tukemaan pedagogisten työryhmien 
koulutusta uusien teknologioiden käytössä. 
2. Liikkuvuuden edistäminen 
1.5. Opiskelijoiden, tutkijoiden, insinöörien ja tiedemiesten liikkuvuus maiden tai teollisuuden alojen 
välillä, sekä koulutus- tai tutkimuslaitosten ja teollisuuden välillä, edistää teknologioiden ja tiedon 
siirtoa. Huolimatta toimenpiteistä, joilla tutkimuksen, korkeakoulumaailman ja yritysten välistä 
liikkuvuutta pyritään edistämään, kuten Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelma, käytännön esteet 
tai kulttuuriset vaikeudet haittaavat edelleenkin liian usein liikkuvuutta. Teknologioiden muuttuessa 
yhä "monialaisemmiksi" on lisäksi helpotettava liikkuvuutta eri teollisuudenalojen välillä. 
12 
13 
14 Kuten Tanskassa, jonka opetusministeri ryhtyi hiljattain tutkimaan keinoja innovaatiokulttuurin ja yrittäjähengen 
tukemiseksi peruskoulun ala- ja yläasteelta alkaen. Yhteisön tasolla tätä alettiin pohtia jo koulutusta käsitelleessä 
valkoisessa kirjassa. KOM (95) 590 lopullinen, 29.11.1995. 
Vuonna 1995 Euromanagement-toiminnassa toteutetusta tutkimuksesta, joka koski 927 pk-yritystä, kävi ilmi, että 
67 prosentissa niistä pk-yrityksistä, joilla oli mahdollisuus saada tukea yhteisön T&TK-ohjelmista, kielivaikeudet 
osoittautuivat suurimmaksi syyksi siihen, että tukea ei haettu,. 
Tämä perustuu parhaillaan toteutettavaan arvioon, joka koskee neuvoston 30 päivänä kesäkuuta 1993 jatkuvasta 
koulutuksesta antaman suosituksen saattamista osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. EYVL N:o L 181, 
23.7.1993. 
zy 
Loppuvuodesta 1996 julkaistussa vihreässä kirjassa "Koulutus-tutkimus: maiden välisen liikkuvuuden 
esteet" korostetaan, että liikkuvuuden esteet liittyvät pääasiassa oleskeluoikeuteen, sosiaaliturvaan, 
verotukseen ja oikeudellisen, muun muassa oppisopimussuhteessa olevia opiskelijoita koskevan 
kehyksen puuttumiseen Euroopan tasolla . 
Yhteisön tasolla komissio panee täytäntöön vihreästä kirjasta käydyssä keskustelussa vahvistetut 
ensisijaiset opiskelijoiden, opettajien, insinöörien ja tutkijoiden liikkuvuutta helpottavat toimenpiteet. 
Tutkimuksen viidennen puiteohjelman suuntaviivoissa komissio ehdottaa laajaa ohjelmaa, jonka 
ensisijaisena tavoitteena on kasvattaa inhimillistä potentiaalia. Tämän pitäisi tehostaa puiteohjelmassa 
tehtäviä ponnisteluja nuorten tutkijoiden ja insinöörien yrityksiin, erityisesti PK-yrityksiin 
suuntautuvien ylikansallisten komennusten lisäämiseksi; komennuksilla helpotetaan yritysten 
innovaatio-ja teknologiansiirtohankkeita. Komissio ryhtyy tarpeellisiin toimenpiteisiin yhteisön 
liikkuvuutta tukevien ohjelmien saattamiseksi joustavammiksi, erityisesti seuraavin keinoin: 
- sisällyttämällä henkilöstövaihdon tuomat kustannukset pitkän aikavälin T&TK-
yhteistyöhankkeista ja suurten laitteistojen käytöstä koituvien kustannusten joukkoon ; 
- niveltämällä liikkuvuutta tukevat toimenpiteet ja tutkimushankkeet toisiinsa, jotta edunsaajat 
voivat yhdistää ne samassa innovaatiohankkeessa; 
- saattamalla ikärajat ja sallittujen komennusten enimmäisrajat joustavammiksi mahdollisten 
edunsaajien määrän kasvattamiseksi (vanhemmat tutkijat, pk-yritysten henkilöstö). 
Kansallisella tasolla komissio suosittaa, että saavutuksia tai urakehitystä koskevat arviointijärjestelmät 
kytketään tehokkaasti toisiinsa (esimerkiksi julkisen alan tutkijoihin kohdistuvissa 
arviointijärjestelmissä voitaisiin ottaa käyttöön myönteinen maininta ajanjaksoista, jotka tutkija on 
työskennellyt teollisuuden palveluksessa tai teollisissa hankkeissa, tai mainita hänen nimissään olevat 
patentit, sekä saada kyseessä olevat yritykset ja järjestöt ottamaan käyttöön järjestelmiä, joilla 
pyritään varmistamaan, ettei ulkoinen liikkuvuus haittaa urakehitystä). 
3. Yleisölle tiedottaminen ja asianosaisten toimijoiden osallistuminen 
1.6. Innovaatio vaatii kehittyäkseen ja levitäkseen ympäröivän yhteiskunnan hyväksynnän. Vaativat ja 
ennakkoluulottomat kuluttajat kannustavat innovaatioihin. Innovaatiot eivät rajoitu edistykseen 
tieteellisessä tiedossa tai teknisiin suorituksiin. Tekniseen tai kaupalliseen innovaatioon on 
yhdistyttävä organisaatiomenetelmien ja sosiaalisen viestinnän innovatiivisuus. Tämä osoittautuu 
usein vaikeammaksi, sillä se kyseenalaistaa yhteiskuntaryhmien käyttäytymismallit, arvot ja aseman 
ja siksi se vaatiikin aivan erityistä huomiota. 
Muutoksen välttämättömyydestä ja myönteisistä seurauksista on keskusteltava laaja-alaisesti ja 
käsitteiden laajassa merkityksessä. Innovaation hyväksymistä ja viime kädessä onnistumista voidaan 
helpottaa ottamalla yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista 
teknologiavalinnoista sekä lisäämällä työntekijöiden, käyttäjien ja kuluttajien 
osallistumismahdollisuuksia. 
Näillä alueilla on käynnistetty lukuisia kansallisia aloitteita ja kansallisella tasolla usein onnistuttu. 
Jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa on kannustettava, ja tarpeen vaatiessa on rohkaistava 
onnistuneiden toimien saattamista verkon kautta levitykseen Euroopan tasolla silloin, kun se edistää 
niiden levittämistä ja parantamista. 
1.7 Komissio ottaa yhteensovitetusti käyttöön eri keinonsa esimerkillisten toimintatapojen 
tunnistamiseksi ja sellaisten menetelmien levittämiseksi, joilla helpotetaan sosiaalistaloudellisten 
toimijoiden osallistumista yhteiskunnallisesti merkittäviin innovaatiohankkeisiin. 
15 
16 
17 KOM (96) 462. 
Komissio on lisäksi antanut rouva Veilin johtaman arvovaltaisen työryhmän tehtäväksi tutkia, mitkä esteet vielä 
haittaavat työntekijöiden ja henkilöiden vapaata liikkuvuutta. Pohdintojensa perusteella työryhmä muotoilee 
ehdotuksia havaitsemiensa lainsäädännöllisten, hallinnollisten ja käytännön tason esteiden poistamiseksi. 
COST-ohjelman "short term scientific missions" -komennukset ovat esimerkki henkilöstövaihdosta. 
lh 
1.8. Se rohkaisee kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten järjestöjen välisen tieteellisen ja teknisen 
kulttuurin sekä innovaatiokulttuurin edistämiseen tähtäävää yhteistyötä ja levittää hyväksi 
osoittautuneita toimintatapoja Info 2000 -ohjelman puitteissa, erityisesti kansallisten yhteyskeskusten 
verkoston (MIDAS) kautta. 
1.9. Komissio tutkii mahdollisuuksia läheisempään yhteistyöhön eurooppalaisten televisioyhtiöiden 
välillä, erityisesti Media-ohjelman osalta; yhteistyöllä edistetään onnistuneiksi osoittautuneisiin 
kansallisiin kokeiluihin pohjautuvien tiedettä ja tekniikkaa popularisoivien ohjelmien tekemistä sekä 
pyritään antamaan todenmukainen kuva tieteellisestä työstä Aktiopohjaisten ohjelmien laatimisella. 
4. Yritysten hallinto 
1.10. Yrityksen hallintoon sekaantuminen ei ole julkisen vallan asia. Kuitenkin julkinen valta voi ja sen 
tuleekin luoda yritysten hallinnon ja organisaatioiden parantamista suosiva ympäristö. 
Teknologioiden ja tiedon nopea levitys ja tehokas viestintä vaikuttavat voimakkaasti yritysten 
sopeutumiseen ja näitä onkin tuettava. 
Innovaatiot ovatkin ensi kädessä yritysten asia, ja muutoksen hallinta on suurimpia haasteita, joihin ne 
joutuvat vastaamaan. Samanaikaisesti muutos on yhä nopeampaa. Sekä markkinat ja tekniikat että 
niiden suunnittelu, tuotanto ja organisaatiot muuttuvat. Ylläpitääkseen kilpailukykynsä yritysten on 
tietenkin kyettävä ottamaan käyttöön uusia tekniikoita. Niiden on kuitenkin yhtä tärkeää uudistaa 
rakenteitaan ja organisaatiotaan ja muotoilla uudelleen kunkin menetelmät, tehtävät ja vastuualueet 
innovaatioprosessissa. Niiden on mahdollistettava jatkuva oppiminen, mutta niiden on myös itse 
oltava oppivia organisaatioita. 
"Ketterät" yritykset, jotka pystyvät reagoimaan nopeasti ympäristön muutoksiin, solmimaan 
yhteistyösuhteita monenlaisten ulkopuolisten kumppanien kanssa (muut yritykset, korkeakoulut, 
konsultit, pätevyyskeskukset) ja jotka näin kykenevät muodostamaan joustavia kokonaisuuksia 
erilaisista pätevyyksistä, näyttävät parhaiten sopeutuvan innovaatiovaatimuksiin. 
Myös lainsäädännölliset muutokset, voimavarojen saatavuus sekä rahoitus- ja viestintämenetelmät 
edistävät innovaatioita. Siksi yritysten on valppaasti seurattava näiden alueiden kehitystä, 
harjoitettava taloudellista seurantaa sekä pyrittävä ennakoimaan teknologioiden ja kaupallisten 
olosuhteiden kehitystä. 
Yritysten välinen, erityisesti vertailevaan arviointiin perustuva kilpailu, on tehokas keino levittää 
hyviä toimintatapoja tällä alueella. Tiettyjen huipputason johtamismenetelmien toteuttamisen on 
yleistyttävä, erityisesti pk-yrityksissä. 
1.11. Komissio käynnistää yrityksille tarkoitettuja kokeellisia ylikansallisia verkostointitoimia, jotka liittyvät 
yksittäisiin aloihin tai teknologioihin (Katso luku (3(iii)). Niiden tarkoituksena on tutkia esimerkillisiä 
toimintatapoja hallinnon ja koulutuksen alueilla. Hankkeiden tuloksia levitetään unionissa 
laajamittaisesti. Komissio aikoo myös julkaista Eurooppalaisen oppaan teollisista innovaatioista. 
Julkaisussa esitellään teollisuuden toimijoille itsearviointimenetelmä, jonka avulla ne voivat arvioida 
vahvuuksiaan ja heikkouksiaan innovaatioiden alueella, ja se sisältää myös oppaan tärkeimmistä apua 
ja neuvontaa antavista tahoista. 
1.12. Komissio on osoittanut Euroopan teollisuuden kilpailusuoritusten vertailevaa arviointia koskevassa 
tiedonannossaan tämän toimintatavan hyödyllisyyden yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi. 
Jäsenvaltioita kehotetaan tukemaan tämän toimintatavan kehitystä, jonka ansiosta yritykset voivat 
verrata itseään parhaisiin suorituksiin yltäneessä yritykseen tietyillä toimintansa avainalueilla 
18 
19 Menetelmät sisältävät laatujohtamisen, ryhmätyön, työntekijöiden vastuun ja osallistumisen lisäämisen, 
rinnakkaissuunnittelun ("concurrent engineering"), joustavat ja älykkäät tuotantomenetelmät sekä logistiikan 
integroidun hallinnan.. 
"Vertailevan arviointimenetelmän (benchmarking) soveltaminen eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn 
parantamiseksi", KOM(96) 463, 9.10.96. 
vr 
(Yhdistyneen kuningaskunnan R&D scoreboardin yritysvierailuohjelmien tapaan - esimerkiksi TOP-
aloite Saksassa ja Espanjassa, References Ranskassa tai Inside UK Enterprise) 
Omalta osaltaan komissio tukee kansallisella tasolla toteutettavien eri toimien verkostoitumista. Se 
toteuttaa Euroopan mittakaavassa vertailevan arviointijärjestelmän ("benchmarking"), erityisesti 
laadun alueella. 
1.13. Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan yritysten vastuuhenkilöiden ja markkinaosapuolien 
koulutukseen tähtäävää toimintaa innovaatioiden johtamisen alueella. 
Komissio tukee innovaatioiden johtamiskoulutukseen tähtääviä toimia erityisesti perustamalla 
eurooppalaisia kauppakorkeakoulujen verkostoja ja rohkaisemalla niiden yhteistyötä teollisuuden ja 
pk-yritysten tukijärjestöjen kanssa. Tällä toiminnalla pyritään erityisesti tukemaan arviointia, joka 
koskee yritysten uusia organisaatiomuotoja ja niiden vaikutuksia tukijärjestöihin. 
Komissio vahvistaa myös tavoitteisiin 2 ja 4 sekä yhteisön Adapt- ja Pk-aloitteisiin kuuluvan 
toiminnan viitekehyksessä erityisesti pk-yritysten johtajien koulutukseen kohdistuvaa tukeaan sekä 
tukea uusille johtamismenetelmille ja niille työntekijöille tarkoitetuille koulutustoimille, joita 
tarvitaan uusien menetelmien ottamiseksi käyttöön yrityksissä. 
5. Viranomaiset 
(i) Innovaatiot julkisella alalla 
Poliittiset päättäjät ottavat yhä useammin huomioon innovaatiot ja teknologian. Heillä on kuitenkin 
yleensä suhteellisen huono käsitys teknologioiden haasteista ja mahdollisuuksista sekä innovaatioita 
tukevien toimien erityisluonteesta. 
Jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään edelleen tiedotustaan teknologioiden ja innovaatioiden 
haasteista niin politiikan kuin valtion- ja aluehallinnon vastuuhenkilöille sekä hankkeiden ja* 
rahastojen johtohenkilöille. 
1.15. Julkiset menot ovat monissa unionin maissa lähellä 50 prosenttia bruttokansantuotteesta, jopa 
enemmän. Tässä yhteydessä suoritusten parantamisella ja innovaatioiden levittämisellä voi olla 
huomattavia suoria taloudellisia vaikutuksia julkisella alalla ja hallinnossa. Ne voivat parantaa osaltaan 
voimakkaasti yritysten toimintaympäristöä, kuten kilpailua käsitellyt neuvoa-antava työryhmä 
(Ciampi-ryhmä) toisessa kertomuksessaan korostaa. 
Komissio käynnistää vuonna 1997 yhdessä Euroopan julkishallinnon tutkimuslaitoksen kanssa joukon 
keskusteluja ja kokemusten vaihtomahdollisuuksia innovaatioiden edistämiseksi ja levittämiseksi 
hallinnon ja julkisten palvelujen piirissä meneillään olevia töitä hyväksi käyttämällä. Vuonna 1997 
aiheesta järjestetään konferenssi, ja keskustelut saattavat johtaa vihreän kirjan julkaisemiseen vuoden 
1998 alussa. 
1.16. Se jatkaa tietoyhteiskunta-aloitteen toimia, joilla pyritään kannustamaan innovatiivisia 
lähestymistapoja julkisella alalla. 
(ii) Julkiset hankinnat 
1.17. Julkisissa hankinnoissa tarjouksentekijöiden aktiivisempi kilpailuttaminen on suotavaa, sillä näin 
voidaan edistää innovaatioita. Monissa yhteisön lainsäädännön määräyksissä säädetään useista, 
erityisesti erikoisalojen (vesi, energia jne.) julkisia hankintoja koskevista poikkeuksista tai erityisistä 
20 Niiden unionin poliittisten johtajien osuus, joilla on tieteellinen tai tekninen koulutus, on vähäinen; hiljattain 
tiettyjen hallitusten piirissä suoritetut tutkimukset ovat vahvistaneet, että vain harvat niiden jäsenistä ovat 
valveutuneita tietokoneen tai Internet-verkon käyttäjiä. 
te 
soveltamissäännöistä, kun markkinat koskevat innovatiivisia tuotteita tai menetelmiä; näitä 
mahdollisuuksia olisi hyödynnettävä täysimittaisesti. Lisäksi suoritusstandardien avulla voidaan päästä 
innovatiivisiin teknisiin ratkaisuihin hyödyntäen samanaikaisesti täysimittaisesti kilpailua. 
(iii) Innovaatiopolitiikkojen ja -järjestelmien analyysi 
1.18. Tarvitaan tarkkaavaista seurantaa ja jatkuvaa analyysiä, jotka kohdistuvat innovaatioprosesseihin, 
niiden tuloksiin ja niiden vaikutuksiin sosiaalistaloudelliseen tilanteeseen. Kehittyneiden maiden ja 
erityisesti Euroopan unionin innovaatiojärjestelmien, -politiikkojen ja -infrastruktuurien vertailevaa 
tutkimusta on jatkettava, ja jäsenvaltioiden välistä kokemusten ja tietojen vaihtoa on rohkaistava. On 
myös tärkeää nopeuttaa komission koordinoimana yhteensovitetun tilastotietojärjestelmän kehitystyötä 
samanaikaisesti välttäen lisäämästä yritysten hallinnollista taakkaa; järjestelmään kuuluvat muun 
muassa säännölliset tutkimukset teollisuuden, palvelualan ja pk-yritysten innovaatioista. 
Komissio vahvistaa tutkimusta ja innovaatioita koskevien tietojen keräys- ja analyysijärjestelmäänsä. 
Se seuraa jatkossa pysyvästi innovaatioihin liittyviä saavutuksia ja politiikkoja Euroopassa ja vertaa 
niitä kehitykseen muualla maailmassa. Se laatii säännöllisesti ja levittää laajamittaisesti kertomuksia 
unionissa toteutetuista innovaatioista; kertomukset perustuvat tällä alueella tehtyihin kansallisiin ja 
kansainvälisiin tutkimuksiin ja analyyseihin. 
ZÏ 
- 1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 
1.1. UUDET TOIMET 
1- Perus- ja jatkokoulutus 
Komissio 
• toteuttaa "koulutus ja innovaatiot" -foorumin kokemusten vaihdon ja esimerkillisten 
toimintatapojen levittämisen edistämiseksi. (1997) 
Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt 
• keskustelevat kriittisesti opetusohjelmista ja -menetelmistä sekä kouluttajien koulutuksesta, 
mukauttavat peruskoulutuksen sisältöä siten, että se jo nuorella iällä edistää luovuutta, 
yrittäjähenkeä jne. 
2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus 
Komissio 
ehdottaa laajaa vaakatasoista inhimillisen potentiaalin kasvattamiseen tähtäävää ohjelmaa 
viidenteen tutkimuksen puiteohjelmaan (ensimmäinen puolivuotiskausi 1997) 
edistää ylikansallisia "industrial PhD" -toimia (tutkijoiden/insinöörien sijoittaminen yrityksiin), 
(koehanke 1997) 
korostaa yhteisön liikkuvuudelle antaman tuen joustavuutta, (viides T&K-puiteohjelma) 
Jäsenvaltiot 
ottavat käyttöön toimenpiteitä, joilla tutkijoita voidaan sijoittaa väliaikaisesti yrityksiin, erityisesti 
pk-yrityksiin, 
• luovat tutkimuksen ja yritysten välistä liikkuvuutta edistävät olosuhteet (saavutusten arviointi, 
urakehitys) 
3- Innovaatiot ja yritysten hallinta 
Komissio 
edistää organisatorisia innovaatioita yhteisön välineillä (puiteohjelma, rakennerahastot), (1997/98) 
osoittaa vertailevan arvioinnin (benchmarking) Euroopan mittakaavassa, (koehanke 1997) 
4- Julkiset viranomaiset 
Komissio 
- kehittää kokemusten vaihtoa innovaatioiden edistämisestä ja levittämisestä hallinnon ja julkisten 
palvelujen piirissä. Konferenssi vuonna 1997 ja vihreä kirja vuonna 1998, 
seuraa pysyvästi innovaatioihin liittyviä suorituksia ja politiikkoja Euroopassa, (seurantamenetelmä 
1997) 
Jäsenvaltiot 
• tiedottavat poliittisille ja hallinnon vastuuhenkilöille innovaatioiden haasteista. 
10 
- 1 - INNOVAATIOKULTTUURIN EDISTÄMINEN 
1.2. JO KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN 
INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Perus- ja jatkokoulutus 
Komissio 
panee täytäntöön opetusta ja koulutusta käsitelleen valkoisen kirjan ehdotukset (erityisesti 
oppisopimustoiminnan Erasmus-ohjelma ja eurooppalainen oppisopimustoiminnan perussääntö), 
• käynnistää koehankkeita koulujen välisten yhteyksien edistämiseksi ("Oppiminen 
tietoyhteiskunnassa" -aloite). 
Jäsenvaltiot ja alueelliset yhteisöt 
- kehittävät yhdistelmäkoulutusta, erityisesti korkeakoulujen tasolla, 
rohkaisevat useamman yhteisön kielen tehokasta hallintaa. 
2- Tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuus 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• käynnistävät keskustelun tutkijoiden, opiskelijoiden ja opettajien liikkuvuutta käsittelevästä 
vihreästä kirjasta ja panevat täytäntöön vahvistetut toimintasuunnat; tarkastelevat ja panevat 
mahdollisesti täytäntöön Veil-ryhmän suositukset. 
3- Asianomaisten toimijoiden osallistuminen ja yleisön tiedottaminen 
Komissio 
• kehittää hyvien toimintatapojen levittämistoimia tällä alueella. 
Jäsenvaltiot 
edistävät tieteellistä ja teknistä kulttuuria sekä innovaatioiden myönteisten vaikutusten tuntemusta. 
Komissio ja jäsenvaltiot 
ottavat yritykset, kansalaiset ja heidän edustajansa mukaan keskusteluun suurista teknologia­
valinnoista. 
suunnittelevat työntekijöille, käyttäjille tai kuluttajille tarkoitettuja osallistuvia menettelytapoja, 
jotka helpottavat innovaatioiden hyväksymistä. 
4- Innovaatiot ja vritvsten hallinta 
Jäsenvaltiot 
vahvistavat innovaatioiden johtamista tukevaa koulutusta, 
suosivat "benchmarking"-käytännön kehittämistä yritysten välillä. 
S- Julkiset viranomaiset 
Jäsenvaltiot 
• kannustavat kilpailua julkisissa hankinnoissa ja suoritusstandardien käyttöä. 
11 
ii 
B-SUOTUISTEN PUITTEIDEN LUOMINEN 
2.1. Innovaatioita suosivan ympäristön luominen edellyttää ensi kädessä, että kilpailu voi toteutua 
täysimittaisesti. Toiseksi on saatava aikaan tehokas henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien 
suojajärjestelmä, joka on kustannuksiltaan hyväksyttävä. Se edellyttää myös jatkuvaa paneutumista 
siihen miten yritysten toimintaa haittaavia rajoituksia, erityisesti hallinnollisia muodollisuuksia, 
voidaan vähentää ja samanaikaisesti kuitenkin taata kuluttajille terveys ja turvallisuus sekä ympäristön 
suojelu. Lopuksi innovaatioita toteuttavien tahojen on kyettävä vaivattomasti saamaan hankkeiden eri 
vaiheiden vaatimaa rahoitusta, ja verotuksen on suosittava innovaatioita. 
/. Oikeudellinen, hallinnollinen ja lainsäädännöllinen ympäristö 
(i) Kilpailu 
2.2. Kilpailu on yksi innovaatioiden tärkeimmistä voimanlähteistä. Sitä vauhdittavat monopolien vastainen 
kamppailu sekä markkinoiden avautuminen ja vapauttaminen. Komissio on kilpailupolitiikassaan aina 
kiinnittänyt erityistä huomiota innovaatioihin. Siten komissio edelleen valvoo, että kilpailu toteutuu 
täysimittaisesti sisämarkkinoilla ja kansainvälisellä tasolla. Se jatkaa toimintaansa, joka tähtää 
Euroopan taloudessa tähän päivään asti liian suojattuina pidettyjen tai liian jyrkästi rajattujen alojen 
vapauttamisen ja sääntelyn lopettamisen. 
2.3. Kilpailuoikeuden soveltamisessa komissio tunnistaa toimivan patenttijärjestelmän taloudellisen 
merkityksen. Teknologiansiirtosopimuksia suosivien, yksittäisten ja luokitukseen perustuvien 
poikkeuslupien välityksellä järjestelmä takaa patentin haltijalle mahdollisimman suuren vapauden 
hyödyntää patenttiaan ilman kilpailun vääristymistä. Komissio antoi hiljattain uuden luokituksiin 
perustuvan teknologiansiirtosopimuksia koskevan poikkeuslupa-asetuksen, joka olennaisilta osilta 
yksinkertaistaa tähän asti voimassa olleita sääntöjä , 
23 Komissio on aikaisemmin myös antanut poikkeuslupia erikoistumissopimuksille sekä tutkimus- ja 
kehittämissopimuksille . Tavoitteena on välttää yksittäisiin ilmoituksiin perustuvaa ja tapauskohtaista 
järjestelmää sekä samanaikaisesti taata oikeusturva. 
Kahden poikkeusluvan voimassaoloajan päättyessä Komissio tarkistaa kaksi poikkeuslupaa, joiden 
voimassaoloaika päättyy 31 päivänä joulukuuta 1997 vihreän kirjan mahdollisen julkaisemisen jälkeen 
niiden uudistamiseksi ja mukauttamiseksi nykyisiin vaatimuksiin. Tutkimukseen ja kehitykseen 
myönnettäviä valtiontukia koskevilla säännöillä (uusi kehikko, helmikuu 1996) pyritään varmistamaan, 
että kaikkia alan toimijoita kohdellaan tasavertaisesti. 
Yrityskeskittymien valvonnasta annetusta asetuksesta käydyn keskustelun seurauksena komissio 
ehdottaa, että jäsenvaltiot laajentaisivat eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa, 
jotta sillä voitaisiin kattaa laajemmin yhteisön edun mukaisia toimia ja jotta yritysten ei tarvitsisi 
ilmoittaa yhteistyösopimuksistaan suurelle määrälle kansallisia viranomaisia, joiden käyttämät hyvin 
erilaiset perusteet, määräajat ja menettelyt. Siten komissio, ainoana eurooppalaisena 
kartelliviranomaisena, valvoisi yhdenmukaisin perustein yhteisön etujen mukaisia yritysfuusioita. 
Lisäksi komissio ehdottaa rakenteellisten yhteisyritysten kohtelun yhdenmukaistamista. Lopuksi 
komissio viimeistelee parhaillaan Vihreää kirjaa jakelusopimusten (yksinoikeudelliset 
jakelusopimukset jne.) sääntelystä kilpailuoikeudessa. 
Uusien huipputeknologian tuotteiden osalta, joiden markkinat limittyvät toisiinsa yhä useammin, eri 
kilpailunvalvontaviranomaisten välinen tietojen vaihto on hyvin hyödyllistä. Siksi komissio jatkaa 
vuoropuheluaan Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, mikä antaa mahdollisuuden erityisesti 
hyvin teknologiavaltaisissa sopimuksissa esiintyviä otollisimpien markkinoiden määritelmiä. 
21 
22 
23 
24 Asetus N:o 240/96, annettu 31 päivänä tammikuuta 1996, EYVL N:o L 31,9.2.1996. 
Uudella asetuksella kumotaan patenttilisensseistä annetun asetuksen ja osaamisen ilmoittamisesta annetun 
asetuksen väliset erot, poistetaan useita lausekkeita, jotka näissä asetuksissa estivät luokitukseen perustuvat 
poikkeusluvat tai siirretään lähemmäs muistutusmenettelyä (jonka määräaikaa on lyhennetty kuudesta neljään 
kuukauteen), ja siinä suunnitellaan uusia laillisia lausekkeita sopimuspuolten vapauden kunnioittamiseksi entistä 
enemmän. 
Asetus N:o 417/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, EYVL N:o L 53, 22.2.1985. 
Asetus N:o 418/85, annettu 19 päivänä joulukuuta 1984, EYVL N :o L 53, 22.2.1985. 
12 
3^ 
(ii) Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 
• Kokonaisrakenne 
2.4. Eurooppalainen teollisoikeuksien suojajärjestelmä on kokonaisrakenteeltaan liioitellun 
monimutkainen. "Koko yhteisön laajuinen" ratkaisu on otettu käyttöön tavaramerkkien ja mallien 
osalta (Alicantessa sijaitseva sisämarkkinoilla toimiva yhdenmukaistamisvirasto) sekä 
kasvinjalostajanoikeuksien osalta (väliaikaisesti Brysselissä toimiva yhteisön kasvilajikevirasto), alue, 
jolla yhteisö onkin myöntänyt ensimmäiset suojat. Eurooppalaisen (tai yhteisön) patentin kohdalla sitä 
vastoin turvauduttiin kansainväliseen sopimukseen. Yhteisö voi neuvotella kansainvälisiä sopimuksia 
(esimerkiksi TRIPS-sopimukset GATT:issa), ja se voi antaa säädöksiä, joiden vaikutukset 
eurooppalaista patenttia koskevaan sopimukseen kuitenkin saattavat jäädä hyvin vähäisiksi. 
Euroopan unionissa on nykyisin kolme patenttijärjestelmää, joista ainoastaan kaksi toimii 
täysipainoisesti. Käytössä on kansallinen patentti, eurooppalainen patentti, joka otettiin käyttöön 
vuonna 1973 Mtlnchenin sopimuksella ja jota Milnchenissä sijaitseva Euroopan patenttivirasto 
hallinnoi. Eurooppalainen patentti ei ole yhdenmukainen todiste teollisoikeuksista, mutta se 
mahdollistaa oikeudet kussakin hakijan valitsemassa Euroopan maassa. Järjestelmän etuna on sen suuri 
joustavuus, mutta sen monimutkaisuus ja kustannukset tuovat tiettyjä haittoja . Lisäksi järjestelmässä 
ei määrätä toimivaltaisesta tuomioistuimesta patentteja koskevissa riita-asioissa, jolloin on aina 
olemassa vaara, että eri jäsenvaltioiden toimivaltaiset tuomioistuimet antavat erilaisia päätöksiä. 
Patenttijärjestelmän kokonaisrakennetta olisi täydennettävä saattamalla voimaan kolmas 
suojajärjestelmä eli yhteisön patentti, joka sai alkunsa Luxemburgin sopimuksesta vuonna 1975. 
Tämän sopimuksen, jota muutettiin vuonna 1989, voimaantulo on viivästynyt johtuen siitä, etteivät 
kaikki kaksitoista allekirjoittanutta jäsenvaltiota oie sitä ratifioineet. 
Euroopan patenttijärjestelmän toteutuksessa on turvauduttu kansainvälisiin sopimuksiin. Tämä johtuu 
siitä, että aloitteisiin ryhdyttiin aikakautena, jolloin yhteisöllä ei ollut toimivaltaa tällä alueella. Tämä 
kausi on nyt päättynyt, ja tuomioistuin on useaan otteeseen tunnustanut, että yhteisöllä on 
toimivaltuudet ryhtyä toimenpiteisiin patenttien alueella, jos se edistää perustamissopimuksen 
tavoitteita (tavaroiden vapaa liikkuvuus tai oikeudenmukaisten kilpailuolosuhteiden toteuttaminen). 
Euroopan patenttijärjestelmän käyttäjien näkemysten mukaan eurooppalainen patentti on melko 
tyydyttävä ratkaisu, vaikka siihen onkin pikaisesti tehtävä kaksi tärkeää muutosta. Ensimmäinen 
koskee bioteknologian alan keksintöjen patentoitavuutta, jonka osalta nykyiset epäselvyydet olisi 
korjattava hyväksymällä nopeasti komission vuoden 1995 lopussa esittämä direktiiviehdotus. Toinen 
muutos liittyy eurooppalaisen patentin kustannuksiin, ja se voitaisiin toteuttaa tarkistamalla Euroopan 
patenttiviraston maksujärjestelmää sekä mukauttamalla eurooppalaiseen patenttiin liittyvää 
käännösjärjestelmää. Kummastakin aiheesta käydään paraikaa keskustelua. 
Yhteisön patentin osalta voidaan kysyä, vastaako se nykymuodossaan sille aikaisemmin asetettuja 
tavoitteita vai olisiko sitä mukautettava Euroopan muotoutumisen nykyiseen kehitysvaiheeseen ja 
käyttäjien tarpeisiin. Siten Luxemburgin sopimus ei nykyisessä muodossaan koske kuin niitä 12 
jäsenvaltiota, jotka allekirjoittivat sen vuonna 1989: sen jälkeen toteutetut ja tulevat yhteisön 
laajentumiset edellyttävät, että sopimus sopeutetaan uuteen tilanteeseen. 
Komissio valmistelee syyskuuksi 1997 Euroopan patenttikysymystä käsittelevän vihreän kirjan. Siinä 
käsitellään seuraavia aiheita: 
* onko aiheellista muuttaa yhteisön patentista tehtyä Luxemburgin sopimusta 
perustamissopimuksen mukaisen oikeudellisen välineen tapaiseksi 
* missä määrin olisi yhteisön tasolla yhtenäistettävä kansallisia patenttioikeuksia 
* missä määrin olisi, luotava yhteyksiä eurooppalaisen patenttijärjestelmän ja yhteisön patentin 
välille 
25 
Patentin toimitus- ja voimassapitokulut kahdeksassa jäsenvaltiossa ovat 120 000 dollaria (vertaa kaikissa 
Yhdysvaltojen osavaltioissa yhteensä 13 000 dollaria). 
13 
1.4 
missä määrin olisi mukautettava maksujärjestelmää siten, että se vastaisi suoritettuja 
palveluksia eikä se jarruttaisi innovaatioiden suojaamista. 
• erityisalat: bioteknologiat ja tietoyhteiskunta 
2.5. Huipputeknologian aloilla, kuten tietoyhteiskuntaan liittyvät teknologiat ja bioteknologia, 
taloudelliset haasteet ovat merkittäviä ja vaativat toimintaa . On toimittava ja reagoitava nopeasti. 
Siten olisi päädyttävä pikaisesti yhdenmukaistamaan uusien teknologioiden suojaan liittyviä sääntöjä 
maailmanlaajuisesti, jos Euroopassa halutaan ylläpitää asianmukaista tutkimuskapasiteettia sekä 
edistää uusien yritysten perustamista ja tulosten kaupallistamista. 
Bioteknologian keksintöjen oikeussuojaa koskevan uuden direktiiviehdotuksen yhteispäätösmenettely 
on toteutettava mahdollisimman nopeasti. Yhteisö osallistuu omasta puolestaan aktiivisesti TRIPS-
sopimuksen 27 artiklan tarkistusta koskeviin keskusteluihin sekä biodiversiteettisopimuksen 
seurantaan. Se pyrkii näissä keskusteluissa varmistamaan, ettei Euroopan teollisuus joudu toimimaan 
kilpailijoitaan epäsuotuisammissa oloissa henkiseen omaisuuteen tekijänoikeussuojaan rajoittavasti 
suhtautuvien lähestymistapojen takia. 
Sopimuksen 27 1 kohdassa artiklassa sallitaan kaikkien, sekä tuotteita että menetelmiä koskevien 
keksintöjen patentoiminen kaikilla teknologian alueilla. Siitä seuraa, että tietojenkäsittelyohjelmat ja 
ohjelmistoalan keksinnöt voidaan patentoida. Yhdysvaltain patenttivirasto on tällä perusteella 
päättänyt tietyissä tapauksissa myöntää patentin sellaisille tietokoneohjelmille, joiden kohdalla se 
katsoo, että yleensä käytettävä tekijänoikeussuoja ei ole riittävä; Euroopassa tämä ei ole mahdollista. 
Tilanne mutkistuu entisestään multimediaohjelmistojen ja tietoyhteiskunnan myötä. 
Mitä tulee ohjelmistojen patentoitavuuteen ja tietoyhteiskunnan teknologioiden vaikutuksiin 
tekijänoikeuksiin, komissio on hiljattain käynnistänyt kiinnostuneiden tahojen kanssa keskustelun 
jäsenvaltioiden lainsäädäntöjen yhdenmukaistamisen päätökseen viemistä, jos se osoittautuu 
tarpeelliseksi. Vuoden 1991 jälkeen yhteisö on antanut viisi direktiiviä tekijänoikeuksista ja niiden 
lähioikeuksista. Vastatakseen uusiin tietoyhteiskunnan kehitykseen liittyviin haasteisiin komissio on 
julkaissut Vihreän kirjan tekijänoikeuksista ja lähioikeuksista tietoyhteiskunnassa, jonka myötä 
alettiin kuulla kiinnostuneita tahoja. Komissio on juuri antanut neuvostolle ja Euroopan parlamentille 
tiedonannon vihreän kirjan jatkotoimenpiteistä. Siinä tunnistetaan neljä ensisijaista aihetta, 
(kopiointioikeus, oikeus yleisölle kohdennettuun tiedotukseen, teknisten järjestelmien integriteetin 
oikeudellinen suoja ja levitysoikeus) joita käsittelevät lainsäädäntöehdotukset annetaan piakkoin. On 
myös syytä kiinnittää erityistä huomiota kysymyksiin, jotka liittyvät tietoyhteiskunnan 
kokonaisympäristöä koskevien vastuumääräysten soveltamiseen. 
* muut yhdenmukaistamistoimenpiteet 
2.6. Ottaen huomioon piirustusten ja mallien suuren taloudellisen vaikutuksen ja muotoilun 
tekijänoikeussuojaan liittyvät jäsenvaltioiden väliset erot komissio jatkaa ponnistelujaan kansallisten 
lainsäädäntöjen ja yhteisön lainsäädännön laatimiseksi tätä koskevan oikeussuojan alueella . 
Työntekijöiden keksintöjen osalta se käynnistää tutkimuksen kansallisten lainsäädäntöjen 
yhdenmukaistamisesta ja mahdollisesta sisällöstä ja tarpeellisuudesta sekä keskustelun aiheesta 
kiinnostuneiden tahojen kanssa. Lopuksi se päättää hyödyllisyysmalleja käsitelleen vihreän kirjan 
synnyttämien kommenttien perusteella, kuinka sovelias yhteisön lainsäädäntöhanke olisi tällä 
alueella. 
26 
27 
28 78 prosenttia tietojenkäsittelyteollisuuden tuloista on peräisin tuotteista, jotka ovat olleet markkinoilla kaksi 
vuotta tai lyhyempään; bioteknologian markkinat arvioidaan vuonna 1996 10 miljardin ecun kokoisiksi, ja ne 
kasvanevat vuoteen 2000 mennessä lähes 80 miljardin suuruisiksi ("Huomisen keksinnöt: eurooppalainen 
tutkimus kansalaisten palveluksessa"). 
Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi piirustusten oikeussuojasta KOM(96) 66 
lopullinen, EYVL N.o C142, 14.5.1996. s.7 
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhetisön piirustuksista ja malleista KOM(93) 342 
lopullinen, EYVL N.o C29, 31.1.1994. s.20 
14 
n 
2.7. Kuten komissio muistuttaa työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa, sisämarkkinoiden 
tarjoamia mahdollisuuksia ei voida hyödyntää, ellei tähän liittyviä direktiivejä saateta osaksi 
kansallista lainsäädäntöä ja sovelleta tehokkaasti. Tilanne on huolestuttava erityisesti avainasemassa 
olevalla henkisen omaisuuden alueella, koska ainoastaan yksi direktiivi on saatettu osaksi kaikkien 
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä. Komissio kehottaa kyseisiä jäsenvaltioita kantamaan osansa vastuusta 
ja jättämään lainsäädäntöehdotukset omille hallituksilleen ennen vuoden 1996 loppua. 
* kustannusten pienentäminen 
2.8. Patentteja koskien on tehty lisäehdotuksia, joilla pyritään ratkaisemaan hankalat kääntämiseen 
liittyvät ongelmat sekä yhtenäistämään kilpailevien maiden kustannuksiin liittyvät järjestelmät sekä 
väärennösten vastaisen kamppailun tukitoimet. 
Komissio tukee Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen ja patentin ylläpitokulujen 
vähentämiseksi, kuten nykyisten käännösvaatimusten tarkistus (esimerkiksi yhteisön patenttia 
koskevan vuoden 1975 sopimuksessa ei vaadita käännettäväksi kuin patentin tiivistelmä ja sekin 
ainoastaan, kun oikeussuoja kyseenalaistetaan), ja tutkii mahdollisuutta ottaa käyttöön kannustimia 
pk-yrityksille, yksittäisille keksijöille ja korkeakouluille (""small entity fee"). 
Jäsenvaltioita kehotetaan tarkastelemaan tällä hetkellä voimassa olevaa eurooppalaiseen patenttiin 
liittyvien maksujen jakautumisjärjestelmää (nykyisin 50 prosenttia maksuista maksetaan Euroopan 
patenttivirastolle ja 50 prosenttia jää sopimuksen allekirjoittaneille jäsenvaltioille) pyrkimällä 
vastaamaan seuraaviin kysymyksiin. (1) onko asianmukaista, että eurooppalaisen patentin voimassa 
pitämiseen tarkoitetuilla maksuilla rahoitetaan kansallisia patentteja? (2) onko tämänhetkinen 
maksujen jakautumisjärjestelmä pidettävä voimassa vai onko sitä muutettava? (3) Vaikuttaako 
järjestelmä kielteisesti innovaatioiden edistämiseen, koska suurin osa varoista myönnetään suoraan 
valtion talousarvioon eikä innovaatioon liittyviin toimiin? 
• suojan parantaminen 
2.9. Tarvitaan yrityksille suunnattuja tiedotustoimia kaikista suojauksen mahdollisista toimista ja 
koulutuksesta. Komissio vahvistaa viidennessä puiteohjelmassa tämän alueen toimia, erityisesti: 
hyvien toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä (erityisesti kansallisten patenttivirastojen 
välillä) sekä Euroopan patenttiviraston kanssa patentteihin liittyvän tiedon levittämistä ja 
erityisesti tapoja, joilla tietoa voidaan ymmärrettävässä muodossa saattaa pk-yritysten ulottuville; 
30 
• tutkimusehdotusten uutuuden tarkistaminen ja tietopalvelujen perustaminen puiteohjelmaan 
osallistuville ("IPR-Help Line"); 
31 
2.10. Lisäksi jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään suojaan liittyvää koulutustoimintaa ottaen 
täysivaltaisesti mukaan kansainväliset näkökohdat. 
* kamppailu väärennöksiä vastaan 
32 
2.11. Väärennökset aiheuttavat suuria kustannuksia . Ne ovat myös erityisen suuri riski pk-yrityksille, 
jotka usein empivät ryhtyä oikeustoimiin, erityisesti kolmansissa maissa. 
29 
Toimet Euroopan työllisyyden puolesta, Työllisyyttä koskeva luottamussopimus, CSE(96)1, lopullinen, 5.6.2996. 
Innovaatio-ohjelmassa yhteistyössä Euroopan patenttiviraston kanssa toteutetun QUICK SCAN -järjestelmän 
koesovellus osoittaa, että kustannukset ovat vähemmän kuin 0,5 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista ja 
että se koskee noin 5 prosenttia niistä hankkeista, jotka joko määritellään tai järjestetään uudelleen tai jotka 
hylätään riittämättömien innovaatioiden vuoksi. 
Saksan mallin mukaisesti, joka loi vuoden 1996 ensimmäisen puoliskon aikana 100 opettajanpaikkaa 
korkeakoulutasoisen teknisen koulutuksen piirissä. 
Euroopan teollisuus käytti vuonna 1994 lähes 2 miljardia ecua patenttien oikeudelliseen tai muuhun 
puolustukseen. 31 
15 
3$" 
Jäsenvaltioita kehotetaan luomaan järjestelmä, jonka välityksellä pk-yritykset ja korkeakoulut saavat 
apua riita-asioissa, sekä järjestämään tarpeen vaatiessa lainamenettelyjä patentoimiskulujen 
rahoittamiseksi ja perustamaan vakuutusjärjestelmiä yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja niiden 
henkistä omaisuutta ja teollisoikeuksia koskevien tekijänoikeuksien suojaamiseksi 
Komissio on tilannut tutkimuksen yhteisön mahdollisesta kansallisia toimia täydentävästä tehtävästä 
kamppailussa väärennöksiä vastaan, ja käynnistää sen tulosten pohjalta kuulemisen. 
(iii) Hallinnon yksinkertaistaminen 
2.12. "Euroopassa hallinnollisten ja lainsäädännöllisten rajoitukset aiheuttavat aivan liian suuria 
kustannuksia. Tiettyjen tutkimusten mukaan ne nousevat 100 miljardiin ecuun vuodessa , mikä 
koituu erityisesti pk-yritysten maksettavaksi. Tässä yhteydessä on vahvistettava sekä yhteisön 
lähestymistapaa että kansallisten viranomaisten toimia." 
35 
Perustamalla pk-yritysten ja käsityöyritysten yhdennetyn ohjelman puitteissa Molitor-ryhmän sekä 
yritysten toimintaympäristön parantamisesta ja yksinkertaistamisesta vastaavan komitean komissio on 
ottanut askeleen tähän suuntaan. Komitea luo puitteet, joissa jäsenvaltiot ja komissio voivat vaihtaa 
tämän alan hyviä toimintatapoja. Komissio ehdottaa komitealle erityistä innovaatioita koskevan 
toiminnan käynnistämistä. 
• Yrityksen perustaminen 
Eurooppalaisilla yrityksillä kuluu yrityksen perustamiseen vaadittaviin muodollisuuksiin, kuten 
muihinkin pakollisiin menettelyihin, enemmän aikaa kuin muualla maailmassa sijaitsevilla yrityksillä. 
Tämä heikentää yritysten muutosvoimaisuutta erityisesti niiden kilpailukykyä. 
Tutkimukset ja keskustelut ovat osoittaneet, että jäsenvaltiot olivat jo käynnistäneet jatkuvia toimia 
hallinnon yksinkertaistamiseksi. Tämän vuoksi yrityksen perustamiseen vaaditut muodollisuudet on 
tietyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa supistettu yhteen lomakkeeseen ja keskitetty yhteen 
palvelupisteeseen. Jäsenvaltioita, jotka eivät ole ryhtyneet tämäntyyppisiin toimenpiteisiin, kehotetaan 
ottamaan mallia näistä menettelyistä ja yksinkertaistamaan uusien yritysten perustamista varten 
vaaditut muodollisuudet. (Yritysten perustamiseen kannustavia toimenpiteitä käsitellään myös kohdissa 
B2 (i) (Rahoitus) ja C3 (iii) (Teknologiayritysten perustaminen)). 
* Analyysi sääntelyn vaikutuksista innovaatioihin 
2.13. Sisämarkkinoiden osalta komissio on hiljattain käynnistänyt koehankkeen lainsäädännön 
yksinkertaistamiseksi neljällä kokeilualalla; hanke on nimeltään Slim-aloite (Simpler Legislation for 
the Internal Market) ja toimii laajamittaisempien toimien koekenttänä. Jos koehanke onnistuu, 
komissio ottaa huomioon lainsäädännön mahdolliset vaikutukset innovaatioihin valitessaan uusia aloja 
Slim-aloitteen viitekehykseen ja pyytää asianomaisia Slim-työryhmiä kiinnittämään keskusteluissaan 
riittävästi huomiota tähän näkökohtaan. 
Komissio kokeilee tiettyjen jäsenvaltioiden mallin mukaisesti arviointijärjestelmää, jonka välityksellä 
sääntelyn vaikutuksia innovaatioihin voidaan arvioida etukäteen . Tämä toteutetaan 
lainsäädäntöpolitiikan tärkeimpien suuntaviivojen viitekehyksessä . 
33 
34 
35 
36 Ranskan teollisuusministeriön vuosina 1995-1996 tekemä tutkimus, jossa tutkittiin 8000 pk-teollisuuden toimijaa, 
osoitti, että hallinnollisten tahojen lähettämiin lomakkeisiin vastaamiseen käytettävän ajan kustannukset vastasivat 
kolmen kokopäiväisen työntekijän kuukausipalkkaa, 
Toimet Euroopan työllisyyden puolesta: työllisyyttä koskeva luottamussopimus, CSE(96) 1 lopullinen s.8. 
Komission mielipiteitä lainsäädännöllistä ja hallinnollista yksinkertaistamista käsittelevän itsenäisten 
asiantuntijoiden ryhmän laatimasta kertomuksesta. SEC(95) 2121 lopullinen 29.11.1995. 
Saksan talousministeriön tapaan, joka vuonna 1993 antamassa kertomuksessaan "Saksan teollisuusalueiden 
tulevaisuudesta" osoittaa, että "Saksan hallitus varmistaa, että olemassa tai tekeillä olevia lainsäädännöllisiä 
ja hallinnollisia määräyksiä tutkitaan sen tarkistamiseksi, etteivät ne ole este innovaatioille, ja jotta 
tulevaisuudessa vältyttäisiin muilta, vaikutuksiltaan vastaavilta määräyksiltä". Tutkimuksesta, teknologiasta 
ja opetuksesta vastaavassa ministeriössä asetettiin 18 kuukautta sitten "Tutkimusta ja innovaatioita koskevan 
sääntelyn lopettamista" käsittelevä työryhmä. Se tarkastaa lait, määräykset ja niin edelleen tutkimuksen ja 
16 
->h 
Lisäksi olisi kannustettava kansallisia hallintoja suurempaan yhtenäisyyteen yhteisön säädösten 
täytäntöönpanossa. Tämä edellyttää tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden toimivaltaisten 
viranomaisten välillä 8 päivänä heinäkuuta 199638 annetun päätöslauselman mukaisesti. Komissio 
ottaa erityisesti kansallisten virkamiesten vaihtoon ja koulutukseen liittyvien tukitoimien 
suunnittelussa mallia Mattheus- ja Karolus-ohjelmista 
* Tukea innovaatioille keskitetystä palvelupisteestä 
2.14. Julkisten viranomaisten ja yksityisten toimijoiden halukkuus antaa pk-yrityksille tukea on 
kansallisella ja alueellisella tasolla usein johtanut useisiin päällekkäisiin neuvonta-, tiedotus- ja 
tukijärjestelmiin, joiden tarkoituksenmukaisuutta ja selvyyttä edunsaajien on vaikea nähdä. 
Niitä jäsenvaltioita, joissa vastaaviin toimenpiteisiin ei ole ryhdytty, kehotetaan perustamaan pk-
yrityksille paikallisella tai alueellisella tasolla toimivien keskitettyjen palvelupisteiden verkostoja. 
Näiden puoleen yritykset ja muut innovaatiotoimintaa harjoittavat tahot voivat kääntyä, kun niillä on 
innovaatioille haettavissa olevaa tukea koskevia kysymyksiä. Jäsenvaltioita kehotetaan myös 
hyödyntämään parhaalla mahdollisella tavalla uusien tietotekniikkojen ja tietojenkäsittelyyn liittyvän 
viestinnän mahdollisuudet. 
Yhteisön mittakaavassa komissio levittää alan hyviä toimintatapoja ja pyrkii entistä voimakkaammin 
koordinoimaan T&TK-toimintaa ja siitä seuraavien innovaatioiden tukea käsitteleviä verkostoja. Se 
pyrkii myös varmistamaan, että verkostojen ja samoja toimintoja suorittavien kansallisten järjestöjen 
toiminta nivelletään paremmin toisiinsa voidakseen tukeutua olemassa oleviin järjestöihin, joiden 
pätevyys on tunnustettu. Se edistää Euroneuvontakeskusten asemaa niiden pk-yritysten ensisijaisina 
yhteyskeskuksina, joilla ei vielä ole yhteyksiä muihin verkostoihin . 
(iv) Yhtiöoikeus 
Tarvitaan aloitteita, jotka liittyvät eurooppalaisen yhtiön yhtiömuotoon, Etey:n edistämiseen ja suljetun 
yhteisön yhteiseen yhtiömuotoon. 
* Eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
2.15. Eurooppalaisen yhtiön perussäännön hyväksyminen mahdollistaisi sekä joidenkin sellaisten 
innovaatioiden esteiden poistamisen, jotka johtuvat siitä, että unionin alueella sovelletaan 15 erilaista 
lainsäädäntöjärjestelmää että houkuttelisi osaltaan yksityisiä pääomia, joita tarvitaan suurten 
innovaatiohankkeiden toteuttamiseksi . Eurooppalaiset yritykset hyötyisivät sisämarkkinoihin ja 
maailmanlaajuiseen kilpailuun mukautetusta oikeudellisesta viitekehyksestä. 
tulevaisuudessa vältyttäisiin muilta, vaikutuksiltaan vastaavilta määräyksiltä". Tutkimuksesta, teknologiasta 
ja opetuksesta vastaavassa ministeriössä asetettiin 18 kuukautta sitten "Tutkimusta ja innovaatioita koskevan 
sääntelyn lopettamista" käsittelevä työryhmä. Se tarkastaa lait, määräykset ja niin edelleen tutkimuksen ja 
innovaatioiden näkökulmasta.. Neuvonantajinaan sillä on ulkopuolisia eri tieteenalojen asiantuntijoita. 
Huomautukset osoitetaan alueesta vastaavalle ministeriölle, jonka on vastattava niihin. Kokemus on tähän 
mennessä osoittanut, että 70-80 prosenttia valituksista on virheellisiä tai voidaan ratkaista helposti soveltamalla 
soveltuvia olemassa olevia sääntöjä. Toinen suuri ongelma, joka on tunnistettu, liittyy samaa aihetta eri 
näkökulmasta käsittelevien säädösten määrän paisumiseen. Tässä ongelmana on yhteensovittamisen puute. 
SEC (95) 2255/7. 
EYVL No: C 224, 1.8.1996. 
Neuvoston päätösehdotus kolmannesta monivuotisesta ohjelmasta Euroopan unionin pk-yrityksille. EYVL N:o C 
224,01.08.1996. 
Ciampi-ryhmä on arvioinut, että tällaisenyhtiömuodon puuttuminen aiheuttaa yrityksille 30 miljardin ecun 
vuosittaiset kustannukset. Euroopan neuvosto vaati Firenzen huippukokouksessa yhtiömuodon pikaista 
hyväksymistä. 37 
38 
39 
17 
V 
Komissio käynnisti marraskuussa 1995 yhteisön tasolla laajamittaisen toimielimien ja 
työmarkkinaosapuolien kuulemisen, jossa käsiteltiin sen 14 päivänä marraskuuta 1995 antamaa 
tiedonantoa työntekijöille osoitetusta tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan41. 
Tiedonannon ensisijaisena tavoitteena on täydentää ja yhtenäistää alueella sovellettavaa yhteisön 
viitekehystä ja helpottaa eurooppalaisen yhtiön perussäännön hyväksymistä, josta on keskusteltu monta 
vuotta neuvostossa, mutta sen myötä myös muiden, kuten eurooppalaisen osuuskunnan, 
eurooppalaisen yhdistyksen ja eurooppalaisten keskinäisten vakuutusyhtiöiden yhtiömuotoa koskevien 
ehdotusten sekä kymmenennen ylikansallisia yritysfuusioita koskevan direktiivin hyväksymistä. 
Komissio on asettanut arvovaltaisen asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on esittää ehdotuksia 
tämänhetkisestä umpikujasta pääsemiseksi. 
* Muut yhteiskunnalliset muodot 
2.16. Eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (Etey) on yritysten yhteistyöväline, joka on jo osoittanut 
kiinnostuksensa innovatiivisten hankkeiden käynnistämiseen ja hallintaan. 
Komissio rohkaisee Etey.ää koskevien tietojen laajamittaisempaa levittämistä. 
2.17. Tutkiessaan rakennetta, joka mahdollistaisi todellisen oikeudellisen yhdentymisen Etey:n 
mahdollistamaa yhteistyötä laajamittaisemmin, komissio tutkii Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 130n artiklaan perustuvan yhteisen yhtiömuodon toteutettavuutta; artiklassa 
määrätään, että yhteisö voi luoda yrityksiä tai muita rakenteita, jotka ovat tarpeen tutkimus- ja 
teknologisten kehittämisohjelmien ja yhteisön esittelyohjelmien tarkoituksenmukaisen toteuttamisen 
kannalta. 
2.18. Myös yksinkertaistetun suljetun yhtiön perussäännön perustaminen näyttää hyödylliseltä. Tällainen 
joustava oikeudellinen väline edistäisi useissa tapauksissa innovatiivisten pienten yritysten ja 
suljettujen yhtiöiden perustamista haittaamatta suojatoimenpiteitä, joita tietoyhteiskunnan on edelleen 
tarjottava sellaisille osakeyhtiöille, joiden osakkeet ovat laajassa omistuksessa. 
(v) Standardit 
2.19. Sellaisten olosuhteiden luominen standardien alueella, jotka suosivat eivätkä jarruta innovaatioita, 
edellyttää suoritusstandardien ja vapaaehtoisten sopimusten edistämistä, standardien luomista sekä 
tieteellisen ja teknisen kehitystyön parempaa niveltämistä toisiinsa (standardien esitutkimus) sekä 
laajamittaisempaa tiedottamista standardien laatijoille ja käyttäjille, erityisesti pk-yrityksille. 
Jäsenvaltioita (ja eurooppalaisia standardointikomiteoita niiden vastuualueiden rajoissa) kehotetaan 
rohkaisemaan valmistajia ja toimittajia ottamaan käyttöön vapaaehtoisia standardeja sekä 
määräämissään standardeissa ja julkisissa hankinnoissa valitsemaan, aina kun se on mahdollista, 
suoritusstandardin ja siten takaamaan uusien tuotteiden suunnittelijoille suuremman vapauden ja 
edistämään tavarantoimittajien välistä kilpailua. 
Jäsenvaltioita kehotetaan myös lisäämään standardeja koskevaa tiedotustaan yrityksille, mutta myös 
teollisille suunnittelijoille ja tutkimuslaboratorioille, ja edistämään teollisuuden ja pk-yritysten 
osallistumista standardointikomiteoihin ja -järjestöihin. 
Komissio ehdottaa, että viidennessä puiteohjelmassa kiinnitetään enemmän huomiota uusien 
teknologioiden suunnitteluun tähtäävien tutkimushankkeiden ja standardointitoiminnan niveltämiseen 
(erityisesti esistandardeihin liittyvä toiminta) sekä tieteellisen tiedon soveltamiseen suoritusten 
mittauksessa (standardien esitutkimus ja mittaukset). Yhteisellä tutkimuskeskuksella (YTK) on 
erityisen tärkeä tehtävä tällä alueella. 
41 KOM(96) 547 lopullinen, 14.11.1995. 
18 
% 
Komissio kannustaa toimijoiden aloitteita uusien standardien käyttämisessä, erityisesti 
kokeiluhankkeissa, hyödyntämisessä ja esittelyhankkeissa. 
Komissio rohkaisee eri alojen välistä hedelmällistä yhteistyötä innostamalla perinteellisempiä 
teollisuuden aloja omaksumaan sekä standardoituja tuotteita ja palveluita että kaikkein 
innovatiivisimpien alojen esimerkillisiä toimintatapoja. 
2. Taloudellinen ympäristö 
(i) Rahoitus 
2.20. Rahoitukselliset kysymykset ovat ensisijaisen tärkeitä, mikä kävi ilmi vihreästä kirjasta käydyssä 
keskustelussa. Tällä alueella monet asiat riippuvat yksityisistä sekä kansallisella ja alueellisella taholla 
tehdyistä aloitteista. 
Muun muassa seuraaviin tavoitteisiin on pyrittävä: 
• Sellaisten Euroopan laajuisten pääomamarkkinoiden muodostaminen innovatiivisille yrityksille, 
jotka voisivat olla Yhdysvaltojen Nasdaq-järjestelmän vastine, sekä täydentävien aloitteiden 
rohkaiseminen kansallisella tasolla; 
• riskipääomaan ja omiin varoihin sijoittamisen rohkaiseminen erityisesti sijoittaminen uusiin 
yrityksiin (alkupääoma) ja voimakkaasti kasvaviin innovatiivisiin yrityksiin, jotka ovat tärkeitä 
uusien työpaikkoja luojia ; 
• innovaatioiden piirissä toimivien tahojen (joihin kuuluvat yhteisön tutkimusohjelmiin osallistuvat) 
ja rahoitusta tarjoavien tahojen välisen kosketuspinnan laajentaminen43. 
Komissio varmistaa osaltaan, että kaikki olosuhteet suosivat innovaatioita, ja erityisesti toteuttaa 
sisämarkkinat ja huolehtii siitä, että kilpailusääntöjä noudatetaan. Se aikoo lisäksi edistää hyvien 
toimintatapojen levittämistä ja helpottaa niiden käyttöönottoa erityisesti tukemalla koehankkeita, mutta 
myös käyttämällä hyväkseen rakennerahastoja ja käyttämällä täysimittaisesti olemassa olevia välineitä, 
kuten ElP:tä ja Euroopan sijoitusrahastoa. 
* pääomamarkkinoiden kehittäminen kasvuyrityksiä varten 
2.21. Komissio valvoo, että "kasvuyritysten" pörssimarkkinoiden kehityksen ja toiminnan edellyttämät 
olosuhteet toteutuvat. 
Jäsenvaltioiden on saatettava rahoituspalveluja ja yritysten tiedotuspalveluja koskevat direktiivit osaksi 
kansallista lainsäädäntöään ja kansallisten valvontaviranomaisten välistä yhteistyötä ja poistettava 
jäljellä olevat lainsäädännölliset tai sääntelyyn liittyvät esteet. On myös luotava suotuisa ympäristö 
seuraavin keinoin: 
- tiedottamalla yrityksille ja valmistelemalla ehdokkaita (Euroopan unionin pk-yritysten 
monivuotinen ohjelma) osa Euromanagement-aloitteesta käytetään tähän; 
- yrityksiä koskevan tiedon levittäminen; 
- tarvittavien asiantuntijoiden (analyytikkojen) kouluttaminen; 
- sähköiset viestintäjärjestelmät jne. 
Käynnistettävät toimet voidaan määritellä yksityiskohtaisemmin Innovaatio-ohjelmassa meneillään 
olevan tutkimuksen avulla. 
42 
43 Vuonna 1994 käynnistysvaiheessa oleviin hankkeisiin sijoitettiin 310 miljoonaa ecua eurooppalaista riskipääomaa 
eli 5,7 prosenttia kaikista samana vuonna tehdyistä sijoituksista. Yhdysvalloissa vastaava prosenttiluku oli 37. 
Teknologiahankkeisiin sijoitetun riskipääoman osuus oli Euroopassa 17 prosenttia vuonna 1993. Yhdysvalloissa 
niiden osuus oli 80 prosenttia. 
EUREKA-hankkeen piirissä laadittiin vuonna 199S korkeaan teknologiaan suuntautuvien sijoitusten 
rohkaisemiseksi "Interlakenin julistus", jonka monet EUREKA:n jäsenmaiden pankit ja EIP allekirjoittivat. 
Julistus on hyvän tahdon osoitus, jonka tarkoituksena on synnyttää myönteinen ennakkoasenne EUREKA-
hankkeisiin liittyviä sijoituspyyntöjä kohtaan, joskaan tuloksia ei voida taata. 
19 
Vt 
* pääomasijoitukset innovaatioiden edistämiseksi 
2.22. Komissio levittää olemassa olevia hyviä toimintatapoja johdatellakseen pitkäaikaistalletuksia 
(eläkerahastot, henkivakuutukset, palkkasäästäjät, Business angels -tyyppiset yksityiset sijoittajat) 
riskisijoitusten suuntaan. 
2.23. Se pyrkii vahvistamaan riskipääoman kehitystä Euroopassa rohkaisemalla suotuisaa verotusta ja 
lainsäädäntöä unionissa ja suosimalla ammattikunnan piirissä sellaisten suoritustilastojen laatimista ja 
käyttöä, joiden avulla suorituksia voidaan arvioida puolueettomasti ja vertailukelpoisesti 
kansainvälisellä tasolla, erityisesti jotta helpotetaan uusien pääomien saamista institutionaalisilta 
sijoittajilta. 
2.24. Lisäksi, kuten työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa mainitaan, sen tarkoituksena on toteuttaa 
vahvistettu yhteistyö EIP:n ja rakennerahastojen välillä epäsuotuisammassa asemassa olevilla alueilla 
sijaitsevia innovatiivisia yrityksiä ja hankkeita suosivien rahoitusvälineiden kehittämiseksi. 
2.25. Komissio tutkii yhteistyössä EIR:n kanssa mahdollisuutta asettaa riskipääomaan tehtäville sijoituksille 
tukijärjestelmiä, joita on jo käytetty menestyksekkäästi erityisesti Yhdysvalloissa (nostettujen varojen 
kokonaismäärään perustuvat lainat) ja joiden vipuvaikutus sijoittajien odottamaan tuottoon mitätöi 
verotuksen vaikutukset. 
2.26. Komissio pyrkii vahvistamaan Euroopan investointirahaston innovaatioita suosivia toimenpiteitä 
asettamalla kokeellisen järjestelmän sellaisten riskipääomarahastojen kannustamiseksi, joissa EIR 
omistaa osuuksia, sekä osallistuu sijoitusten ennakkovaiheisiin ja innovatiivisiin hankkeisiin44. 
* sijoittajien ja innovaatioiden toteuttajien välisen kosketuspinnan laajentaminen 
2.27. Komissio kehittää kokemusten vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä julkisten ja yksityisten 
sekä kansallisten ja alueellisten toimijoiden välillä43 tukeutuen olemassa oleviin tahoihin. Se tukee 
innovaatio-ohjelmassa uusien menetelmien kokeilemiseen liittyvää ylikansallista yhteistyötä 
(esimerkiksi teknologioiden luokitus, patenttien käyttäminen vakuuksina ja niin edelleen). 
2.28. Komissio pyrkii saattamaan yksityisen rahoituksen (riskipääoman) paremmin yhteisön T&TK-
ohjelmiin (ja Eureka-ohjelman) osallistuvien ulottuville. Tämä voisi johtaa sellaisen Innovation 
Financing Help-Desk -palvelun (innovaatiorahoituksen neuvontapalvelu) perustamiseen, jonka 
tarkoituksena on tiedottaa meneillään olevista hankkeista ja niiden tarjoamista mahdollisuuksista 
(esimerkiksi pääsy EurotechData-järjestelmään) mahdollisille sijoittajille ja helpottaa asianosaisten 
yritysten tai tutkijoiden mahdollisuuksia saada yksityiseen pääomaan perustuvaa rahoitusta, erityisesti 
kansallisella tasolla (esimerkiksi antamalla tietoja riskipääoman lähteistä ja sen saatavuudelle 
asetetuista vaatimuksista). 
(ii) Pakolliset maksut 
2.29. Komissio on jo antanut tiettyjä suosituksia ja tiedonantoja innovaatioiden verotuskohteluun 
vaikuttavilla alueilla. Mainittakoon kaksi esimerkkiä, tiedonanto pienten ja keskisuurten yritysten (pk-
yritykset) verotuksesta ja suositus pk-teollisuuden verotuksesta . 
Pakollisten maksujen osalta komissio on korostanut maailmanlaajuisen lähestymistavan 
välttämättömyyttä (suorat verot, välilliset verot, sosiaalimaksut) yhteisön politiikkojen laajemmassa 
viitekehyksessä. 
Firenzen Eurooppa-neuvosto47 pyysi neuvostolta selonteon sellaisten verotusjärjestelmien 
kehityksestä unionissa, joissa otetaan huomioon yrityksiä ja uusien työpaikkojen luomista suosivan 
44 
45 Vuodesta 1996 lähtien EIR:n perussääntö mahdollistaa tämän tyyppiset osuudet. 
Ensimmäisiä aiheita saattavat olla business angels-tyyppisten (verkostojen) edistäminen ja niiden ottaminen 
mukaan innovaatioihin, arvopaperistaminen, sekarahoitus tai rahoituslaitosten arviointi hankkeen teknisistä 
riskeistä. 
46 94/390/EY, 25/05/94, EYVL N:o LI77, 09.07.94. 
20 
n 
verotuksen tarpeellisuus. Työ sisältää mahdolliset toimet yritysten verotuksen parantamiseksi, mikä 
hyödyttäisi myös innovaatioita. On esimerkiksi tarkistettava rajojen yli suoritettavien maksujen sekä 
korkojen ja patenttioikeusmaksujen verotusta, sillä neuvosto ei ole päässyt sopimukseen koko 
yhteisön kattavasta ratkaisusta. 
Siinä määrin kuin aineettomat investoinnit ovat pitkälti työvaltaisia (tutkimus, koulutus), työn 
verotukseen liittyvien maksujen ja sosiaalimaksujen jatkuva kasvattaminen vaikuttaa niihin paljon 
voimakkaammin. Tämän työn kannalta epäsuotuisan rakenteen kehityksen suunta olisi voitava kääntää, 
kuten Valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä osoitetaan. 
Komissio valmistautuu laatimaan vuonna 1997 tiedonannon verotuksesta ja innovaatioista ottaen 
huomioon pakollisten maksujen rakenteen kehityksen ja ehdottaa tällä alueella jäsenvaltioille tiettyjä 
"hyviä toimintatapoja" lähtökohtanaan kansallisten olojen analyysi sekä jäsenvaltioissa ja OECD:ssä 
meneillään olevat työt. 
2.30. Komissio analysoi keinoja, joilla voitaisiin edistää kilpailua suosivaa aineettomien investointien, 
erityisesti koulutukseen liittyvää48, verotus- ja laskentakäytäntöä. 
47 Katso Eurooppa-neuvoston päätelmät, Firenze 21. ja 22. kesäkuuta 1996. SN/300/96 
48 Valkoisessa kirjassa opetuksesta ja koulutuksesta suositellaan, että aineellisia investointeja ja koulutukseen 
tehtyjä investointeja kohdeltaisiin tasavertaisesti. 
21 
v 
- 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 
2.1. UUDET TOIMET 
1- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 
Komissio ja jäsenvaltiot 
yhteisön patenttia käsittelevän vihreän kirjan julkaiseminen (syyskuu 1997) 
Komissio 
asettavat yhteisön tutkimusta varten henkistä omaisuutta koskevan "IPR-Helpline"-
neuvontapalvelun. (1997) 
Jäsenvaltiot 
asettavat pk-teollisuudelle ja korkeakouluille tiedotus- ja apuvälineitä, joihin ne voivat turvautua 
riita-asioissa. 
2- Hallinnon yksinkertaistaminen 
Komissio 
asettaa koejärjestelmän sen vaikutuksen ennakkoarviointia varten, joka lainsäädännöllä on 
innovaatioihin, (vuoden 1997 lopulla) 
panee täytäntöön toiminnallisia yhteensovittamisjärjestelmiä yhteisön eri innovaatioiden 
tukiverkostojen välille. (1997) 
Jäsenvaltiot 
asettavat tavoitteita ja tarkan aikataulun yritysten perustamismuodollisuuksien helpottamiseksi. 
Jäsenvaltiot ja alueyhteisöt 
nopeuttavat innovaatioiden tukitoiminnan ja -järjestöjen järkeistämistä. 
3- Rahoitus 
Komissio 
• vahvistaa EIR:n innovaatioita suosivia toimenpiteitä sekä EIP:n ja rakennerahastojen välistä 
yhteistyötä, (vuoden 1997 alkupuolella) 
niveltää yhteisön tutkimus ja riskipääoma tiiviimmin toisiinsa, erityisesti toimittamalla 
puiteohjelman osallistujille ja sijoittajille aiheeseen liittyvää tietoa ja opastusta, (vuoden 1997 
keskivaiheilla) 
• kehittää tietojen vaihtoa ja hyvien toimintatapojen levittämistä jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden 
välillä. (1997 ja 1998) 
Jäsenvaltiot 
luovat kasvavien yritysten pörssimarkkinoiden edellyttämät olosuhteet, 
vahvistavat kärsivällisen pääoman suuntautumista riskisijoituksiin. 
4- Verotus 
Komissio 
- valmistautuu laatimaan tiedonannon "verotuksesta ja innovaatioista" (mahdollisesti 1997). 
Jäsenvaltiot 
edistävät aineettomia investointeja suosivampaa verotusta ja laskennallista kohtelua. 
22 
h<? 
- 2 - INNOVAATIOITA SUOSIVAN VIITEKEHYKSEN LUOMINEN 
2.2. KÄYNNISTETYT TOIMET, JOTKA LIITTYVÄT 
EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Kilpailu 
Komissio 
• laajentaa yrityskeskittymien valvonnasta annetun vihreän kirjan herättämän keskustelun myötä 
yhdenmukaisen eurooppalaisen yritysfuusioiden valvonnan soveltamisalaa ja yhdenmukaistaa 
rakenteellisten yhteisyritysten kohtelua, 
julkaisee vihreän kirjan kilpailusääntöjen soveltamisesta vertikaalisiin jakelusopimuksiin, 
jatkaa vuoropuhelua Yhdysvaltain kilpailuviranomaisten kanssa, jonka avulla keskeisempien 
markkinoiden määritelmiä voidaan lähentää, erityisesti sopimuksissa, joissa teknologisten 
tekijöiden osuus on suuri. 
2- Henkisen omaisuuden ja teollisoikeuksien suoja 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• saattavat päätökseen lainsäädäntöjen yhteensovittamisen tietoyhteiskunnan teknologioissa 
tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi sekä saattavat päätökseen muotoilua ja 
työntekijöiden keksintöjen suojaa koskevat lainsäädännöt. 
Komissio 
valmistautuu toimimaan väärennöksiä vastaan. 
Jäsenvaltiot 
saattavat päätökseen direktiiviehdotuksen bioteknologian keksinnöistä, 
tukevat Euroopan patenttiviraston ponnisteluja patentoimiskulujen pienentämiseksi, 
saattavat henkisen omaisuuden suojaa koskevat eurooppalaiset direktiivit osaksi kansallisia 
lainsäädäntöjään vuoden 1996 loppuun mennessä, 
• laativat koulutusohjelmia tällä alueella, 
• tiedottavat yrityksille laajemmin suojan avulla saavutettavasta kilpailuedusta. 
3- Hallinnon yksinkertaistaminen 
Komissio 
panee alulle erityisen toimintaympäristön parantamiseen ja alulle erityisen innovaatioaloitteen yritysten 
yksinkertaistamiseen tähtäävien komitean töiden piirissä, 
ottavat huomioon innovaatioiden tärkeyden hallinnon yksinkertaistamiskehityksessä (erityisesti 
alojen valinta SLIM-hankkeen viitekehyksessä). 
Jäsenvaltiot 
• Järjestävät yrityksille keskitetyn palvelupisteen innovaatioita koskevia kysymyksiä varten. 
4- Oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö 
Yhtiöoikeus 
Neuvosto 
• hyväksyy nopeasti päätöksen eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä. 
Komissio 
jatkaa ETEY:n käytön edistämistä, erityisesti parantamalla tiedotusta, 
• tutkii yhteisyrityksen perussäännön toteutettavuutta. (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 
130n artikla). 
23 
h' 
C- TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 
3.1. Eurooppalaisten yritysten on kilpailijoitaan vaikeampi muuttaa tutkimuksensa hedelmät innovaatioiksi. 
Asiassa on kuitenkin vivahteita, jotka johtuvat Euroopassa vallitsevien olosuhteiden moninaisuudesta. 
Tiettyjen mittareiden perusteella voidaan kuitenkin todeta, että toimenpiteet, joihin tähän mennessä on 
ryhdytty, ovat olleet riittämättömiä49. 
3.2. Aikana, jolloin julkisia menoja leikataan' ja yritykset yrittävät parantaa kilpailukykyään, 
tutkimusponnistelujen lisääminen voidaan perustella päättäjille ja veronmaksajille, jos sen edut tai 
seuraukset ovat selvästi havaittavia joko sosiaalisesti (taistelu sairauksia vastaan, ympäristönsuojelu, 
energiansäästö jne) tai uusien tuotteiden, prosessien tai palveluiden muodossa. 
Tutkimuksen avulla pyritään tietenkin myös lisäämään tietoa, vaikka sillä ei olisikaan välitöntä 
vaikutusta teollisiin sovelluksiin. Perustutkimus ja pitkän aikavälin tutkimus tähtäävät tulevaisuuteen. 
Tutkimuksilla saattaa kuitenkin olla myös kerrannaisvaikutuksia, jotka voivat johtaa välittömämmin 
toteutettaviin teollisiin sovelluksiin. Niitä onkin jatkettava, erityisesti kansallisella tasolla, jolla niihin 
kohdistetut määrärahat ovat suurimpia, sekä erityistapauksissa yhteisön tasolla. 
Tietoon perustuvassa talouselämässä toimivat parhaiten järjestelmät, joissa yhdistyvät kyky tuottaa 
tietoa, menetelmät tiedon mahdollisimman laajaksi levittämiseksi sekä erilaisten toimijoiden (yksityiset 
ihmiset, yritykset tai järjestöt) kyky tiedon omaksumiseen ja käyttämiseen. Innovaatioiden kannalta 
ovat keskeisimpiä tutkimuksen, (tiedon ja osaamisen tuottaminen) koulutuksen, liikkuvuuden, 
vuorovaikutuksen (tiedon ja osaamisen levitys) niveltäminen toisiinsa sekä yritysten , erityisesti pk-
yritysten, kyky omaksua uusia teknologioita ja osaamista. 
3.3. Tämä edellyttää monia erityisesti kansallisen toiminnan piiriin kuuluvia erityistoimenpiteitä, joita 
yhteisö voi tukea ja vahvistaa levittämällä hyviä toimintatapoja ja luomalla yhteyksiä kansallisten 
innovaatiojärjestelmien välille sekä toteuttamalla vastaavia tai täydentäviä toimenpiteitä yhteisön 
mittakaavassa. 
Toinen toimenpideryhmä liittyy puiteohjelmien rakenteeseen ja menetelmiin ohjelman sopeuttamiseksi 
paremmin yritysten ja yhteiskunnan tarpeisiin sekä innovaatioiden ja pk-yritysten mukaan ottamiseksi 
ohjelmaan erityisesti kehittämällä Task force -työryhmiä koordinointijärjestelmän suuntaan. 
49 
50 Asiakirjassa "Euroopan teollisuuden kilpailukyky" (KOM(96) 463/3) esitetty diagnoosi on kaunistelematon: 
"T&TK tarkoittaa pitkälti aineettomia sijoituksia, eikä Euroopassa olla sitouduttu siihen riittävästi. Pitkälle 
viedystä tieteellisestä perustasta huolimatta Euroopan T&TK-menot (2 prosenttia bruttokansantuotteesta) ovat 
kokonaisuudessaan lähes kolmanneksen pienemmät kuin Yhdysvaltojen (2,8 prosenttia) ja Japanin vastaava luku 
(3,1 prosenttia). Teollisuuden käynnistämät ja rahoittamat tutkimusponnistelut ovat alue, jolla Eurooppa on 
huomattavasti jäljessä Yhdysvalloista ja Japanista (1 prosenttia sekä vastaavasti 1,6 ja 2,3 prosenttia 
bruttokansantuotteesta). 
Eurooppa ei ole osannut hyödyntää tieteellistä ja teknologista etumatkaansa, ja eurooppalaisen tutkimuksen 
markkinasuuntautuneisuus on sen tärkeimpiä kilpailijoita heikompi. Saksassa ja Ranskassa uusien tuotteiden 
kehittämiseen käytetään vähemmän kuin puolet T&TK-menoista, kun tämän toiminnan osuus Yhdysvalloissa ja 
Japanissa on yli 60 prosenttia. Lisäksi T&TK:een käytetään yhä vähemmän inhimillisiä voimavaroja. Tutkijoiden 
osuus työvoimasta ei ole kuin 0,42 prosenttia, kun se Yhdysvalloissa on 0,76 prosenttia ja Japanissa 0,73 
prosenttia. 
Vuosien 1984 ja 1993 välisenä aikana uusien patenttien määrä, henkisen omaisuuden tärkein muoto, pieneni 
pienenemistään Euroopan unionissa. Tämä koskee kaikkia aloja avaruus- ja lentokoneteollisuutta sekä 
liikennealan laitteistoja lukuun ottamatta; näiden alojen merkitys on patenttihakemusten kokonaismäärään nähden 
vähäinen. Kemian alalla menetys on kohtalainen. Suurimmat erot ovat elektroniikan alalla, jolla T&TK-toimintaan 
panostetaan voimakkaasti ja jolla se kulutushyödykkeissä käytettävien teknologioiden välityksellä vaikuttaa 
voimakkaasti muun teollisuuden innovaatioihin. 
Eurooppa-neuvosto kehotti Firenzen kokouksessaan jäsenvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään talousarvioiden 
tasapainottamiseen ja ottamaan huomioon jo tunnistetut periaatteet ja erityisesti mahdollisuuden mieluummin 
vähentää menoja kuin lisätä tuloja... SN/300/96. 
24 
h\ 
Lopuksi yhteisö varmistaa muiden politiikkojen ja välineiden, erityisesti rakennerahastojen ja 
kansainvälisten yhteistyötoimien tehokkaan liikkumisen tähän suuntaan. 
/. Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet 
3.4. Kansalliset olot vaihtelevat suuresti, ja ratkaisut on laadittava eri maissa vallitsevien olosuhteiden 
mukaan. Siitä huolimatta voidaan esittää tiettyjä yleisiä suosituksia, joiden soveltaminen on tarpeen 
mukaan sopeutettava erilaisiin innovaatiojärjestelmiin. Suositukset koskevat: 
(i) • strategista ja ennakoivaa näkemystä tutkimuksesta, 
(ii) • yritysten tutkimustoiminnan absoluuttista ja suhteellista vahvistamista, 
(iii) •teknologiayritysten perustamista, 
(iv) • julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistämistä, 
(v) • uusien teknologioiden ja uuden tiedon käyttöönottokyvyn parantamista pk-yrityksissä 
(vi) •innovaatioihin liittyvien tehokkaiden lähestymistapojen esittelyä. 
(i) Strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta 
3.5. Euroopan on laadittava strateginen ja ennakoiva näkemys tutkimuksesta ja sen sovelluksista; 
sovelluksissa on aiempaa enemmän suuntauduttava lupaaviin markkinoihin (palvelut mukaan lukien) 
ja otollisimpiin kansallisiin markkinarakoihin . Avainteknologia, "delphi" ja "foresight" ja muut 
vastaavat menetelmät voivat osaltaan edistää yhteisten ponnistelujen suuntaamista tulevaisuutta 
ajatellen tarkoituksenmukaisimpiin aloihin, tieteenaloihin tai teknologioihin. Ne ovat kiinnostavia, 
koska ne ylläpitävät laajaa vuoropuhelua erilaisista teknologiavaihtoehdoista teollisuuden, 
tutkimuksen, julkisten viranomaisten, kouluttajien, rahoittajien ja muiden vastaavien tahojen 
muodostamissa verkostoissa, ja koska niiden herättämät keskustelut ovat poikkitieteellisiä ja 
monialaisia. 
Komissio pyrkii toiminnallaan: 
- helpottamaan jäsenvaltioiden välistä kokemusten vaihtoa tällä alueella; 
- hyödyntämään tätä toimintaa yrittäessään päätellä tarkoituksenmukaiset toimintatavat yhteisön 
mittakaavassa; 
- vahvistamaan teknologian seurantaa Euroopan tasolla YTK:n Sevillan teknologian 
tutkimuslaitoksen perustaman Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) 
viitekehyksessä; seurantakeskus toimii jäsenvaltioiden seurantakeskusten yhteyskeskuksena. 
Komissio kehottaa niitä jäsenvaltioita, joilla ei ole kokemusta vastaavasta toiminnasta, tutkimaan 
mahdollisuutta ryhtyä tulevaisuudessa tämäntyyppiseen toimintaan (ja osallistuu tarpeen vaatiessa sen 
rahoittamiseen rakennerahastojen kautta). 
Lisäksi se asettaa työryhmän tutkimaan, minkälaiset tutkimus- ja teknologiansiirto-ohjelmat ja 
johtamismenetelmät soveltuvat palvelualan yritysten tarpeisiin; työ pohjautuu suoraan palvelualaan jo 
suuntautuvista erityisohjelmista (esimerkiksi telematiikka, liikenne) ja Leonardo-koulutusohjelmasta 
saatuihin kokemuksiin. 
(ii) Yritysten tutkimustoiminnan absoluuttinen ja suhteellinen vahvistaminen 
3.6. Yritysten rahoittaman tutkimuksen osuus bruttokansantuotteesta vaihtelee suuresti maittain, ja tietyissä 
maissa sen osuus on jo kilpailijoiden vastaavaa osuutta suurempi. Toiset sitä vastoin joutuvat 
ponnistelemaan voimakkaammin, koska Euroopan keskiarvo on 38 prosenttia alhaisempi kuin 
51 
Uusia työpaikkoja ajatellen palvelualan ennakoitu kehitys avaa maailmanlaajuisesti valoisampia näkymiä kuin 
esimerkiksi valmistusteollisuus. Tämän alan innovaatiokehitys eroaa hyvin selvästi perinteisempien alojen 
kehityksestä. 
25 
^3 
Yhdysvaltojen ja 55 prosenttia Japanin vastaavaa lukua pienempi. Niiden hyvien toimintatapojen 
joukossa, jotka ovat levinneet melko laajalle, mutta joiden vahvistaminen näyttää tarpeelliselta tietyillä 
alueilla, ovat seuraavat: 
- yritysten ottaminen mukaan tutkimusohjelmien määrittelyyn ja tarpeen vaatiessa ehdotusten 
arviointiin; 
- julkisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen sopimuksenvaraisen toiminnan vahvistaminen 
(tietyn osan niiden voimavaroista on oltava peräisin teollisista sopimuksista, jotka on saatu 
kilpailevan toiminnan kautta); 
- sellaisten yhteistyöhön perustuvien tutkimusohjelmien yleistäminen (kuten Cost ja Eureka), 
joissa vaatimuksena on tietty vähimmäismäärä yrityksiä: 
- sopeutettujen institutionaalisten järjestelmien tai verokannustimien toteuttaminen. 
Jäsenvaltioita kehotetaan asettamaan itselleen määrällisiä ja kunnianhimoisia tavoitteita jotka tähtäävät 
tutkimukseen, kehitykseen ja innovaatioihin osoitetun bruttokansantulon osuuden kasvattamiseen,: 
mitä voidaan edistää erityisesti kannustamalla yrityksissä tehtävää tutkimusta (varsinkin 
jäsenvaltioiden rahoittama tutkimus tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan 
asettamien rajoitusten mukainen julkisen vallan rahoittama tutkimus.) 
(iii) Teknologiayritysten perustaminen 
3.7. On vahvistettava toimia, joiden tavoitteena on kannustaa tutkijoita ja insinöörejä perustamaan 
korkeakouluissa ("campus companies")" 
eriytyneitä teknologiayrityksiä (spin-offs). 52 
korkeakouluissa ("campus companies") tai teknologiakylissä toimivia tai suurista yrityksistä 
Jäsenvaltioita kehotetaan vahvistamaan toimintaansa tällä alueella noudattaen samanaikaisesti 
valtiontukia koskevia sääntöjä sekä asettamaan etusijalle epäsuorat toimenpiteet ja kunnioittamaan 
olemassa olevia, kentällä tehokkuutensa osoittaneita rakenteita esikuvanaan Euroopan yritys- ja 
innovaatiokeskukset. 
Komissio järjestää vuodesta 1997 alkaen syvennetyn keskustelun aiheesta jäsenvaltioiden kanssa; 
keskusteluun otetaan mukaan kenttätoimijat. Keskustelu koskee yritysten eriytymistä helpottavia 
määräyksiä (liittyen esimerkiksi henkisen omaisuuden tekijänoikeussuojaan, sosiaalisiin oikeuksiin, 
rahoitusjärjestelyihin ja niin edelleen) sekä kansallisia ja alueellisia edistämistoimenpiteitä. 
Komissio tukee hyvien toimintatapojen levittämistä sellaisten koetoimien välityksellä, joissa 
esimerkiksi korkeakoulujen teknologiansiirtoyksiköt, asianomaiset alueelliset tahot, (alueelliset 
yhteisöt, kauppakamarit ja niin edelleen), riskipääomayritykset ja teknologianvälittäjät ovat mukana. 
(iv) Julkisen tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 
3.8. Yhteistyötä on tiivistettävä ja innovaatiosuuntautuneisuutta, uusien yritysten perustamista sekä 
yleisemmin tiedon siirtoa ja levittämistä tehostettava kansallisella ja alueellisella tasolla. Nämä 
voidaan toteuttaa: 
- tutkimus ja koulutus kytkemällä tiiviimmin toisiinsa lähtökohtana tuotantoalan ennakoidut 
tarpeet; 
- tarjoamalla mahdollisuuden korkeakouluopettajille ja tutkijoille käyttää osa ajastaan yrityksen 
kehittämiseen; 
- tunnustamalla, että korkeakouluilla ja julkisilla tutkimuskeskuksilla on laillinen mahdollisuus 
solmia yksinoikeuden isiä sopimuksia teollisuuden toimijoiden kanssa tulosten hyödyntämiseksi 
(näitä tehdään jo useissa maissa) jopa osallistumalla rahoitukseen; 
52 Monet empiiriset tutkimukset ovat osoittaneet tällaisten yritysten taloudellisen vaikutuksen erityisesti 
innovaatioiden levittämisessä (Storey, 1996) ja julkisen tuen synnyttämän lisäarvon niiden käynnistysvaiheessa 
(Mustar, 1995). 
26 
^ 
- nämä näkökohdat huomioivien hallintoon ja arviointiin liittyvien muuttujien käyttöönotto 
tutkimus- ja teknologialaitoksissa sekä kansainvälisen vertailevan arviointimenetelmän 
kehittäminen niiden piirissä; 
- teknologian tuottajien ja käyttäjien välisen vuoropuhelun kannustaminen (esimerkiksi 
alakohtaiset ja monialaiset foorumit, teknologiaklubit jne). 
Komissio jatkaa olemassa olevien esteiden ja yhteistyötä edistävien tekijöiden analysoimista ja levittää 
laajamittaisesti analyysinsä tuloksia kiinnostuneille tahoille. 
Komissio tukee niitä kansallisia, alueellisia ja ammatillisia ponnisteluja, jotka tähtäävät tutkimus- ja 
teknologiakeskusten hallinnon innovaatioiden parantamiseen, ja järjestää ylikansallisella tasolla 
alakohtaisia tai monialaisia "teknologiafoorumeita", joilla pyritään käytännön yhteistyötoimiin ja 
varmistaa, että ne organisoidaan ja että niitä johdetaan ammattitaitoisesti. 
Foorumit pyrkivät edistämään teknologian ja organisaatioiden haasteita käsittelevää vuoropuhelua 
teollisuuden ja tutkimusyhteisön kanssa sekä teollisuuden toimijoiden piirissä; näihin kysymyksiin on 
vastattava Euroopan mittakaavassa joko puiteohjelman tai muiden järjestelmien kautta. Foorumit 
voivat olla pohja hyvien toimintatapojen vaihdolle yritysten ja sektoreitten välillä. Jos järjestelyn 
avulla voidaan tunnistaa avainasemassa olevia koehankkeita, komissio varmistaa sen, että näiden 
innovatiivisten lähestymistapojen käyttöön asetetaan tarvittavat voimavarat. 
Komissio tukeutuu muun muassa tutkimuksen ja teollisuuden Task force -työryhmien kokemuksiin 
toimijoiden ja tieteenalojen välisen yhteistyön vahvistamiseksi sekä ponnistelujen keskittämiseksi ja 
koordinoimiseksi. 
(v) Uusien teknologioiden ja uuden tiedon hyödyntämiskyvyn parantaminen pk-yrityksissä 
3.9. Tähän on jatkossakin pyrittävä uuden tiedon sekä uusien menetelmien ja teknologioiden 
alkuperästä riippumatta. Kansallisella tasolla tähän sisältyy seuraavanlaisia toimia: 
- kansallisten tai alueellisten innovaatioita tukevien välineiden tehostaminen ja avoimuuden 
lisääminen; 
- sellaisten tutkimuksen, teknologian ja pk-yritysten välittäjinä toimivan ammattiryhmän 
kehittäminen (Yhdistyneen kuningaskunnan Business Links:ien tapaan, teknologiatukiryhmät, 
kuten Ranskan teknologiavoimavarojen keskukset jne), jotka pystyvät kartoittamaan pk-
yrityksen innovaatiotarpeisiin liittyvät teknologiaongelmat (organisointi, koulutus, 
markkinointi, rahoitus jne); 
- joko Euroopan sisäisiin tai ulkopuolisiin asiantuntijatahoihin tukeutumisen helpottaminen 
erityisesti organisaation ja johtamismenetelmien alueella (esimerkiksi "knowledge resource 
centers", joita Ciampin kertomuksessa suositellaan) ja yritysten välisiin yhteistyötoimiin 
(yritysryppäät, verkostot ja arvoketjut); 
- apu uuden henkilöstön palkkaamisessa ja tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden väliaikaisessa 
sijoittamisessa pk-yrityksiin sekä yritysvierailut (erityisesti ulkomaisiin yrityksiin) ja muut 
innovatiivisten teknologioiden, menetelmien ja prosessien esittelyjärjestelmät; 
Jäsenvaltioita kehotetaan laajentamaan niiden kansallisten toimenpiteiden kenttää, joilla tuetaan 
kansainvälistä alkuperää olevien teknologioiden siirtoa. 
Pyrkimyksiä alueiden ja jäsenvaltioiden innovaatioita tukevien järjestöjen toiminnan järkeistämiseksi 
on jatkettava (katso edempänä oleva kohta Bl (iii)), jotta ne voivat saavuttaa tarvittavan kriittisen koon 
ja ammattitaidon. 
Komissio jatkaa omasta puolestaan tämän toiminnan tukemista rakennerahastojen ja innovaatio-
ohjelman viitekehyksessä (alueelliset innovaatiostrategiat sekä teknologiansiirtoa ja innovaatioita 
varten luotujen tukijärjestelmien tukevien rakenteiden auditointi). 
Lisäksi komissio vahvistaa niitä toimintamuotoja, joilla innovaatioiden kansalliset ja alueelliset 
tukijärjestelmät voidaan parhaiten niveltää toisiinsa. 
27 
4 f 
Komissio auttaa asianosaisia toimijoita määrittelemään vaadittavat pätevyydet ja tarpeelliset 
työvälineet uusien, kehittymässä olevien tehtäväkuvien ammattimaisemmaksi luomiseksi ja tarpeen 
vaatiessa sertifioimiseksi. 
Lopuksi komissio ehdottaa viidennessä puiteohjelmassa yhtenäistä ja vahvistettua 
toimintakokonaisuutta unionissa tai sen ulkopuolella kehitettyjen teknologioiden siirtoa, käyttöä ja 
käyttöönottoa varten. 
Se ehdottaa myös, että rakennerahastojen toimia innovaatioiden tukemiseksi vahvistetaan 
huomattavasti (katso kohta C3 (i)). Näiden toimien täydentävyyttä varmistetaan tiiviimmän ja 
järjestelmällisemmän koordinoinnin avulla. 
Toiminta saattaa sisältää seuraavaa: 
- tuki teknologiansiirroille, jotka kohdistuvat vähemmän kehittyneille yrityksille tai alueille, 
erityisesti rakennerahastojen viitekehyksessä; 
- tuetaan uusien teknologioiden ensikäyttöä sillä varauksella, että käyttäjä myöhemmin levittää 
hankkimaansa kokemusta (Fuse - ja Esprit-aloitteiden tapaan), sekä teknologian siirtotoimia, 
joiden ansiosta eurooppalaiset tai kansainväliset markkinat saatetaan nuorten yritysten 
ulottuville. 
(vi) Innovaatioihin liittyvien tehokkaiden lähestymistapojen esittely 
3.10 Komissio ehdottaa yhteistyössä Euroopan teollisuuden kanssa, erityisesti unionin tutkimusohjelmissa, 
uutta ylikansallisten esittelyhankkeiden sukupolvea, joka kuvastaa tehokkaita lähestymistapoja 
innovaatioissa ja jossa yhdistyvät tekniset, organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat. 
Nämä ylikansalliset hankkeet muodostavat puitteet innovaatioiden "elävän mallin mukaisille" 
kokeiluille ja sen esittelemiseksi, miten vastaaviin innovaatioihin suhtaudutaan erilaisissa kulttuureissa 
ja kansallisissa oloissa: niiden avulla on helpompi poistaa innovaatioiden levittämisen esteitä. Ne 
mahdollistavat erityisesti: 
uusien menetelmien, yhteistyömuotojen ja palvelujen kokeilemisen: (esimerkiksi henkinen 
omaisuus, projektijohtaminen, innovaatioiden rahoittaminen); 
sen osoittamisen, miten teknisten innovaatioiden sosiaaliset, erityisesti työllisyyteen ja työoloihin 
liittyvät edut voidaan optimoida, mutta myös yhteisten standardien hyväksymisen; 
osallistuvaan johtamiseen perustuvien hyvien toimintatapojen kehittämisen teollisten 
innovaatioiden parantamiseksi ja nopeuttamiseksi; 
sellaisten yhteiskunnan eri ryhmien osallistumiseen kannustamisen, jotka voivat toimia 
innovaatioiden katalysaattoreina ja moninkertaistaa niiden vaikutukset; 
alojen välisen oppisopimustoiminnan rohkaisemisen levittämällä kokeellisten 
innovaatiohankkeiden tuloksia eri alojen välillä. 
Komissio suosittelee, että teollisissa tutkimushankkeissa otetaan huomioon sosiaalistaloudellinen 
ulottuvuus ja pyrkii edistämään sen ottamista mukaan oman vastuualueensa ohjelmiin käyttämällä 
apunaan talous- ja yhteiskuntatieteiden asiantuntijoita. 
Komissio ryhtyy viidennessä puiteohjelmassa tarkoituksenmukaisiin aloitteisiin sellaisten tutkimus- ja 
kehitystoimien tukemiseksi, jotka johtavat tuloksiin lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja jotka 
takaavat sen, että tuotantojärjestelmät ovat ympäristönäkökohtien kannalta hyväksyttäviä. Se pyrkii 
helpottamaan uusien teknologioiden yhteiskunnallista hyväksyntää erityisesti tietoyhteiskunnassa, 
(esimerkiksi hankkeet, jotka osoittavat, että uusien teknologioiden avulla voidaan vahvistaa 
perusoikeuksien suojaa, kuten yksityisyyden suojan vahvistaminen "privacy enhancing technologies" -
teknologioiden avulla). 
53 Vihreä kirja "Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa" kuvastaa, kuinka tärkeää on, että yhteiskunta 
kokonaisuudessaan hyväksyy muutoksen, ja yritysten osalta, että työntekijät hyväksyvät sen. Viimeksi mainittua 
kysymystä käsitellään syvällisemmin valmisteilla olevassa vihreässä kirjassa työn organisaatiosta. KOM (96) 389 
lopullinen, 24.07.1996. 
28 
hi 
2. Innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien mukaan ottaminen puiteohjelmaan 
3.11. Tämä edellyttää koko puiteohjelman uudelleenjärjestelyn toteuttamista. Lähestymistapaa, 
täytäntöönpanon yksityiskohtaisia sääntöjä ja hallinnon organisointia on näin ollen mukautettava: 
(i) yhdennetty lähestymistapa 
3.12. Ensinnäkin T&K-puiteohjelman lähestymistavan on oltava yhdennetty. Vihreästä kirjasta käyty 
keskustelu on osoittanut , että tutkimus ja teknologia ovat ainoastaan yksi tekijä innovaatioissa, tärkeä 
toki, mutta yksinään riittämätön. Organisaatioon, johtamiseen, rahoitusmarkkinoihin sekä 
oikeudellisiin että suojaan liittyviin näkökohtiin jne. on kiinnitettävä järjestelmällisemmin huomiota. 
Tällä on monia seurauksia: 
• 
• Nämä tekijät yhdennetään ohjelmaan heti, kun teollisimmat ohjelmat ja niitä vastaavat hankkeet on 
määritelty (mukaan lukien henkisen omaisuuden tekijänoikeussuojaan liittyvät näkökohdat, 
standardit ja myöhemmät vaatimuksenmukaisuusmittaukset standardeihin nähden, yksityistä 
rahoitusta välittävät tahot, markkinakartoitukset, muotoilu ja niin edelleen). 
T&TK.tä ja muita politiikkoja (koulutus, sisämarkkinat, rakennerahastot ja niin edelleen) 
nivelletään entistä paremmin tulosten nopean hyödyntämisen ja levittämisen yleisten edellytysten 
parantamiseksi. 
• Task force -työryhmiin perustuvaa järjestelmää, joka on yhteensovittamisväline sellaisten 
kohdennettujen toimien määrittelemiseksi ja toteutuksen seuraamiseksi, joille on asetettu tärkeitä 
yhteiskunnallisia ja teollisia tavoitteita, ja joka mahdollistaa ponnistelujen selkeyden, 
valikoivuuden ja keskittämisen, hiotaan tässä merkityksessä avoimuuden lisäämiseksi aiheiden 
valinnassa ja kaikkialla sijaitsevien pk-yritysten osallistumisen laajentamiseksi. 
• Yhteisön politiikkojen ja kansallisten politiikkojen koordinoimista on tehostettava. 
(ii) täytäntöönpanon sopeutetut yksityiskohtaiset säännöt 
3.13. Toiseksi ohjelmien ja hankkeiden täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt mukautetaan. 
Tämä koskee erityisesti 
• teknologisten kokonaistavoitteiden ja erityisohjelmien työohjelmien sisällön määrittelyä ottaen 
huomioon tärkeimmät innovaatioihin vaikuttavat tekijät kunkin ohjelman toiminta-alueella; 
• hankkeita koskevien ehdotusten tarkistusta, jopa tiukempaa soveltamista, jotta voidaan ottaa 
paremmin huomioon ehdotusten innovatiivinen luonne, väliaikaisten yhteenliittymien tärkeimpien 
sopimuspuolten esittämien hyödyntämissuunnitelmien laatu (ja tarpeen vaatiessa niiden 
muuttaminen tarkoituksenmukaisiksi asianomaisten yritysten tai tutkimuskeskusten 
liiketoimintasuunnitelmien kannalta), niiden tekijöiden olennaisuus, jotka edellyttävät pääsyä 
ylikansalliselle tasolle (mittakaavaedut, pk-yrityksen pääsy eurooppalaisille markkinoille ja niin 
edelleen) ja ehdotusten edut nykyarvoonsa muutettuna yhteisön muihin politiikkoihin nähden 
(työllisyys, yhteenkuuluvuus, ympäristöjä niin edelleen); 
• tutkimusvaiheen aikana tapahtuvaa tulosten hyödyntämistä ja levittämistä edeltävän valmistelun 
rohkaisemista asettamalla sopimuspuolten käyttöön uusia välineitä ja menetelmiä tai hyviä 
toimintatapoja ja tukipalveluja, jotka liittyvät innovaatioiden ja teknologian hallintaan, henkiseen 
omaisuuteen, pääsyyn yksityiseen rahoitukseen ja niin edelleen. Kuten edempänä mainittiin, 
yhteisön tutkimus- ja innovaatiohankkeet nivelletään entistä paremmin sellaisiin riskipääoman 
lähteisiin, jotka soveltuvat rahoituksen järjestämiseen markkinoille saatetuille hankkeille, erityisesti 
yhteistyössä Euroopan sijoitusrahaston kanssa; 
• hankkeiden sopimuksenvaraisen hallinnon ja seurannan yksityiskohtaisten sääntöjen muuttamista 
hankkeiden tuloshakuisuuden kasvattamiseksi ("deliverables") ja/tai sellaisten mitattavien 
tavoitteiden saavuttamista ("milestones"), jotka yhteenliittymien tärkeimmät kumppanit voivat 
tunnistaa selkeästi. Tarkoituksena on kehittää, testata ja panna täytäntöön "T&TK-hankkeen 
54 Yhteisön tutkimus innovaatioista osoitti, että kyky poistaa vaikeudet oli pienin yritysten luettelemista 
innovaatioiden esteistä. 
29 
tf 
• 
• elinkaaren johtamismenetelmä". Mallilla pyritään aikaansaamaan yhtenäiset perusteet ja 
menetelmät koko puiteohjelmalle. Siinä voitaisiin soveltaa "kokonaislaadun hallintotekniikoita"; 
. muodollisuuksien saattamista mahdollisimman käyttäjäystävällisiksi pk-yrityksille lyhentämällä 
menettelyjen määräaikoja, luomalla keskitetty neuvontapiste, pitämällä ehdotuspyynnöt pysyvästi 
avoimina ja muuttamalla niiden jättäminen kaksivaiheiseksi; 
sopimusten sopeuttamista yhteenliittymien kokoonpanon joustavuuden kasvattamiseksi ja niiden 
mahdollista sopeuttamista hankkeen kuluessa (esimerkiksi ottamalla pk-yrityksiä tai 
teknologiansiirtoorganisaatioita mukaan hankkeen myöhemmässä vaiheessa tulosten 
hyödyntämiseksi tai siirtämiseksi) tai sopimuspuolten henkistä omaisuuden tekijänoikeussuojan 
parantamiseksi meneillään olevien töiden tai esittelytöiden kohdalla; 
erityisohjelmien toimien (menetelmien ja keinojen) vahvistamista tulosten hyödyntämisen ja 
levittämisen edistämiseksi, erityisesti esittelyohjelmien sekä toimien synnyttämien geneeristen 
tietojen ja teknologioiden välityksellä, jotta kasvava määrä yrityksiä voisi hyötyä yhteisön T&TK-
toiminnasta; 
tutkimushankkeiden tulosten tehokasta hyödyntämistä, joka pitkälti riippuu kumppaneiden itsensä 
varsinaisessa tutkimusvaiheessa käynnistämistä toimista, joilla ne pyrkivät valmistelemaan 
hyödyntämistä yhteenliittymissä sekä niiden siirtämistä muille kumppaneille (täydentävät 
tutkimukset teknologioiden käyttöönotosta, uusien teknologioiden koulutustoimet, dokumentointi 
hankkeen alkuhetkistä, lisenssien valmistelu, kumppanien tunnistaminen ja niin edelleen). Näihin 
toimiin on uhrattava huomattavia voimavaroja, jotta ne olisivat tehokkaita. Tutkimushanke on siis 
toteutettava innovaatiostrategian mukaisesti. Se on otettava huomioon valintaperusteissa, kuten 
myös kaikissa toteutuksen vaiheissa ja tulosten arvioinnissa. 
(iii) koordinoitu hallinto 
3.14. Kun hyväksytään se lähtökohta, että suurten yritysten merkitys on innovaatioissa tärkeä, erityisesti 
niiden pienempiin yrityksiin solmimien suhteiden kautta, olisi tämän toiminnan mahdollistettava 
useampien pk-yritysten pääsy tutkimustöihin ja niiden tuloksiin, sekä teknologiasiirron kehittäminen ja 
innovaatioiden kannustaminen.Tämä vaatii eri toimien tiiviimpää yhteensovittamista, jotta voidaan 
varmistaa: 
vahvistettu kokonaisvaltainen johdonmukaisuus, eri toimien välisten synergiaetujen 
optimaalinen hyödyntäminen ja toimien parempi näkyvyys, innovaatioiden ja pk-yritysten 
hyväksi; 
yhdennetty, erityisesti erityyppisten pk-yritysten tarpeisiin mukautettu palveluvalikoima 
(mukaan lukien palvelut, jotka liittyvät henkisen omaisuuden tekijänoikeussuojaan, 
innovaatioiden johtamismenetelmiin ja riskipääoman saattamiseen yritysten ulottuville); 
innovaatioiden edistämistoimenpiteiden suurempi yhtenäisyys sekä yhtenäisyys pk-yrityksille 
tarkoitetuissa toimenpiteissä. Yhteyksien luominen eri vaiheissa olevien hankkeiden välille 
(tutkimus, esittely, siirto, hyödyntäminen); 
laajamittaisempi koordinointi muiden politiikkojen kanssa (alueelliset politiikat, 
koulutuspolitiikat jne). 
Innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten tehokkaampi osallistuminen riippuvat pitkälti olemassa 
olevien paikallisorganisaatioiden muodostamien verkostojen käytettävyydestä, vahvistamisesta ja 
järkeistämisestä; verkostot kattavat koko unionin alueen ja niillä on käytössään asiantuntemusta 
asianosaisten toimijoiden, erityisesti pk-yritysten neuvomiseksi ja auttamiseksi, sekä hankkeiden 
valmistelussa että yhteistyökumppanien etsinnässä (katso kohdat Bl (iii) ja Cl (v)). 
Innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevaa ohjelmaa koskevan ehdotuksen pitäisi korostaa ja 
tehokkaasti koordinoida innovaatioihin ja teknologiansiirtoon tähtääviä ponnisteluja sekä edistää pk-
yritysten osallistumista tutkimukseen. 
3.15. Lisäksi tutkimuksen viidennen puiteohjelman viitekehyksessä vahvistetaan task force -työryhmien 
yhteensovittavaa tehtävää. 
30 
V 
Lopuksi tutkimuksesta ja teollisuudesta vastaavista task force -työryhmistä saatujen 
myönteisten kokemusten hyödyntäminen tutkimuksen viidennen puiteohjelman viitekehyksessä. 
Innovaatioita käsittelevästä vihreästä kirjasta käydyt keskustelut ja task-force -työryhmien 
toiminnasta neljännen puiteohjelman yhteydessä saatu kokemus ovat osoittaneet sellaisten 
välineiden hyödyllisyyden, jotka mahdollistavat seuraavaa: 
* niiden teknologisten esteiden tunnistaminen yhdessä käyttäjien, tutkijoiden ja teollisuuden 
toimijoiden kanssa, joiden ratkaiseminen on Euroopassa taloudellisesti ja sosiaalisesti 
ensisijaista; 
* asiantuntemuksen sekä yksityisten ja julkisten, yhteisön omien ja kansallisten voimavarojen 
mahdollisimman tehokkaan liikkeellepanon, jotta saadaan päätökseen laajamittaisia 
kohdennettuja hankkeita, minkä ansiosta tutkimustulokset saadaan nopeammin ja vältetään 
samanaikaisesti päällekkäinen työ ja kasvatetaan yhteisön tutkimuksen avoimuutta ja 
esimerkkiluonteisuutta. 
Olisi siis yhteisön tasolla: 
* parannettava task force -työryhmien töihin osallistumisen kannustavaa luonnetta siten, että 
painotetaan innovaation huomioon ottamista valittaessa hankkeita viidenteen 
puiteohjelmaan; 
* parannettava menettelyjen tehoa siten, että suunnitellaan samanaikaisia tai yhdistettyjä 
ehdotuspyyntöjä erillisten ensisijaisten tutkimusohjelmien välillä. 
3. Yhteisön muiden välineiden käyttöön otto 
(i) Rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuuden vahvistaminen 
3.16 Alueiden innovaatiokyvyssä on eroja. Tilastot osoittavat, että unionin kehittyneiden ja vähemmän 
kehittyneiden alueiden välinen teknologiakuilu on kaksi kertaa leveämpi kuin "yhteenkuuluvuuskuilu". 
Lisäksi monet tekijät suurentavat sitä. Alueesta muodostuu siis kaikkein oleellisin taso siinä 
lähestymistavassa, jolla innovaatioita pyritään edistämään ja vahvistamaan Euroopassa. Lisäksi 
yhteenkuuluvuuden, tutkimuksen ja innovaatioiden välisiä yhteyksiä voidaan parhaiten käsitellä juuri 
alueellisella tasolla. Tätä näkemystä tukee kolme näkökohtaa: 
• Innovaatiopolitiikan on perustuttava yritysten, erityisesti pk-yritysten, kysynnän syvälliseen 
tuntemukseen tietyssä talousjärjestelmässä: ei ole olemassa ohjeellista mallia, joka voitaisiin 
yleistää, ja tämäntyyppisen politiikan on perustuttava alueellisiin olosuhteisiin. Alueiden on 
löydettävä oma tiensä innovaatioihin; 
• Innovaatioiden edistämisessä avainasemassa olevien toimijoiden välinen yhteistyö onnistuu 
parhaiten juuri alueellisella tasolla; 
• Pienemmät alueelliset yhteisöt ovat parhaassa asemassa järjestääkseen omalla tasollaan 
innovatiivisen "ympäristön", joka on alueellisen innovaatiokyvyn perusta. 
Yllä luetellut näkökohdat huomioon ottaen komissio on koko Euroopan unionissa sovellettavien 
innovaatioita suosivien toimien ohella pannut täytäntöön toimia innovaatioiden tärkeyden lisäämiseksi 
rakennerahastoissa. EAKR-asetuksen 10 artiklassa tarkoitettujen toimien lisäksi useimmissa komission 
aloitteissa, kuten Pk-, Adapt- ja Leader II -aloitteissa, innovaatioille annetaan huomattavampi sija. 
Lisäksi innovaatiot ovat ensisijaisella paikalla uusien tavoitetta 2 koskevissa suuntaviivoissa, joissa 
tähdennetään, että "innovaatiot ovat olennaisia kilpailukyvyn ja työllisyyden säilyttämiseksi". 
31 
M 
Jäsenvaltioita ja asianosaisia alueita kehotetaan nykyisen ohjelmakauden sekä rakennerahastojen 
seuraavan sukupolven rajoissa kasvattamaan sijoituksiaan innovaatiotoimiin useammin . 
Komissio ottaa tässä tarkoituksessa oppia alueellisista innovaatiostrategioista, joita on tuettu yhteisesti 
EAKR-asetuksen 10 artiklan ja Innovaatio-ohjelman pohjalta. Se korostaa lisäksi eri aloitteissaan 
innovaatioiden huomioon ottamista. 
Komissio suosittaa tavoitteiden 1 ja 2 alueilla jäsenvaltioille ja asianosaisille alueellisille yhteisöille, 
että nämä ottaisivat huomioon innovaatiotoiminnan välttämättömyyden ja erityisesti tutkimukseen, 
kehitykseen ja teknologiansiirtoon sekä työntekijöiden pätevyyteen liittyvät innovaatiot., jotta 
kyettäisiin hoitamaan ensisijaisesti työllisyyttä. Komissio valvoo maaseutualueilla, erityisesti tavoitteen 
5b alueilla työllisyyden edistämisstrategioiden puitteissa Euroopan maaseudun innovaatioiden ja 
kehittämisen seurantakeskuksen varmistamien hyväksi havaittujen tapojen levittämistä. Tavoitteen 4 ja 
yhteisön Adapt-aloitteen viitekehyksessä ponnistelut olisi keskitettävä innovatiivisiin toimiin, 
erityisesti tarpeiden ennakoinnin ja koulutusjärjestelmien parantamisen alueella, sekä pk-yritysten 
auttamiseen hallitsemaan inhimillisiä voimavaroja paremmin. 
(ii) Innovaatioiden kansainvälisen ulottuvuuden hyödyntäminen 
3.17 Innovaatioita suosivat toimet on toteutettava tilanteessa, jossa teknologiat ja markkinat kasvavat 
maailmanlaajuisiksi. Tiedon, taidon ja pääomien virrat nopeutuvat ja moninkertaistuvat koko 
maailmassa Tämän ulottuvuuden yhdentäminen edellyttää useita toisiaan täydentäviä 
lähestymistapoja: 
• Yhteistyön tiivistäminen puiteohjelman sekä Cost- ja Eureka-aloitteiden viitekehysten välillä. 
• 
• Kansainvälisen teollisen yhteistyön tukeminen ja yritysten välisen, kahdenvälisiin sopimuksiin 
perustuvan yhteistyön edistäminen, jonka ansiosta maailman teknologiat, tieto ja pätevyydet 
saatetaan laajemmin eurooppalaisten yritysten, erityisesti pk-yritysten ulottuville, yritysten 
osaamisen parempi hyödyntäminen ja niiden läsnäolon vahvistaminen tulevaisuuden markkinoilla. 
Kansainvälisen yhteistyön tiivistäminen kolmansien maiden kanssa. Sen on oltava linjassa unionin 
poliittisten tavoitteiden kanssa (esimerkiksi energiaan, ympäristönsuojeluun ja tietoyhteiskunnan 
toteutumiseen liittyvissä kysymyksissä), ja se on toteutettava vastavuoroisen edun periaatteen 
mukaisesti, tarpeen vaatiessa kahdenvälisten sopimusten pohjalta. Sillä pyritään kasvattamaan 
kolmansien maiden järjestöjen suoraa osallistumista yhteisön T&TK-ohjelmiin vastavuoroisuuden 
puitteissa. Erityistä huomiota kiinnitetään Keski- ja Itä-Euroopan maihin, joiden liittymiselle 
unioniin on laadittu aikataulu. Lisäksi on asianmukaista tehdä eurooppalainen tutkimus 
houkuttelevammaksi niiden maiden tutkijoiden silmissä, joihin unioni ylläpitää etusuhteita. 
Lopuksi määritellään erityisiä tieteellisen yhteistyön muotoja, jotka koskevat tiettyjä aiheita sekä 
tiettyjä maita ja alueita, kuten Välimeren aluetta, IVY-maita ja kehitysmaita; näillä tuetaan 
unionin ulkopolitiikkoja ja teollisuuspolitiikkaa. 
Tacis-, Phare- ja Meda-ohjelmien tapaisten ohjelmien tarjoamien mahdollisuuksien kautta 
rohkaistaan asianomaisten maiden yhteisöjä pyrkimään voimakkaaseen synergiaan yhteisön 
tutkimushankkeiden kanssa; 
55 
56 Työllisyyttä koskevassa luottamussopimuksessa rakennepolitiikkojen ensisijaiseksi tavoitteeksi asetetaan pk-
yritysten kehittäminen. Siinä osoitetaan, että "olisi toteutettava erityisiä ponnisteluja uusien pk-yritysten ja yhden 
hengen yritysten luomiseksi. Nyt on levitettävä onnistuneita innovatiivisia toimenpiteitä, erityisesti 
taloussuunnitteluun, esimerkiksi riskipäoman käyttömahdollisuuksiin liittyviä toimenpiteitä. Myös tutkimus- ja 
teknologisiin innovaatioponnistelut suosivat pk-yritysten kehitystä, kuten ympäristön huomioon ottaminenkin 
mahdollistamalla pääsyn uusille eko-tuotteiden markkinoille". (Toimi Euroopan työllisyyden puolesta, työllisyyttä 
koskeva luottamussopimus. CSE(96)1 lopullinen, 05.06.1996, sivu 24). 
Maat, jotka eivät ole hakeneet jäsenyyttä 
32 
qo 
• Kansainvälisissä neuvotteluissa on pidettävä yllä valppautta, joka kohdistuu kaikkiin näkökohtiin, 
jotka saattavat vaikuttaa eurooppalaisiin innovaatioihin ja niiden tuloksiin (esimerkiksi henkisen 
omaisuuden tekijänoikeussuoja ja kamppailu väärennöksiä vastaan). 
(iii) Toimintasuunnitelman soveltaminen ensisijaisilla teknologian aloilla ja sektoreilla 
3.18 Tietyt tämän toimintasuunnitelman ehdotukset saattavat osoittautua enemmän tai vähemmän 
asianmukaisiksi yksittäisiä aloja ajatellen, ja niitä on tarkistettava. Komissio varmistaa 
mahdollisuuksiensa rajoissa tehokkaan kaksisuuntaisen oppisopimuskoulutuksen solmimalla alojen 
välisiä ja eri teknologioiden välisiä yhteyksiä. Näin ollen ryhdytään ponnisteluihin teollisuuden 
huolenaiheiden yhdentämiseksi politiikkojen määrittelyyn. 
Ympäristön ja palvelualan lisäksi mainittakoon esimerkkeinä osa-alueista, joilla tällaista soveltamista 
suunnitellaan, avaruus- ja digitaaliteknologioiden parempi hyödyntäminen, maaseutualueiden kehitys, 
kulutus ja audiovisuaalinen ala: 
a) Innovaatiot ovat tärkeä tekijä maaseudun talouksien kehityksessä. Siksi olisikin korostettava 
innovaatioiden rohkaisemista ja levittämistä maaseudun kehittämisen eri alueilla ja erityisesti: 
• maaseutualueilla sijaitsevien pienten ja keskikokoisten yritysten ja pk-teollisuuden (pk-
yritykset ja pk-teollisuus) pyrkimystä käyttää uusia teknologioita; 
• nykyaikaisten tieto- ja viestintämenetelmien saattamista entistä paremmin maaseutualueiden 
ja/tai syrjäseutujen käyttäjien ulottuville; 
• maaseutualueiden maataloustuottajien sekä pk-yritysten ja -teollisuuden käytössä olevien 
palvelujen kehittämistä (tutkimukset sekä hallintaan, ennusteisiin ja riskien arviointiin liittyvä 
apu...). 
b) Kysyntään liittyvät näkökohdat ovat olennaisia innovaatioiden kannalta. Tämä koskee erityisesti 
uusien tuotteiden tai palvelujen saattamista ei pelkästään yritysten, vaan myös lopullisten 
kuluttajien tarpeita vastaaviksi. Erityisesti innovaatioiden on vastattava tarpeisiin, jotka eivät 
välttämättä ilmene ainoastaan markkinavoimien kautta (sosiaalinen ja alueellinen 
yhteenkuuluvuus, yleishyödylliset palvelut, käyttäjäystävällisiin tuotteisiin ja palveluihin 
kohdistuva tutkimus, lukutaidottomuuteen ja syrjäytymiseen liittyvien ongelmien huomioon 
ottaminen ja niin edelleen). Lisäksi kysynnästä käytävässä keskustelussa on otettava huomioon 
kestävään kulutukseen pohjautuva lähestymistapa. 
Tämä koskee myös kuluttajansuojaan, tuotteiden laatuun ja lainsäädännölliseen ympäristöön 
liittyviä kysymyksiä. Viimeksi mainittu on erityisen tärkeä, kun on kyse tietojenkäsittelyyn 
liittyvistä tuotteista ja palveluista (internet, älykortit, sähköinen raha). Viimeksi mainituilla aloilla 
lainsäädäntö on alkutekijöissään yhtälailla niin yleisellä kuin yksittäisen käyttäjän suojan tasolla. 
Monialaista keskustelua näistä aiheista on syvennettävä mahdollisten tarpeellisten toimien 
tunnistamiseksi. 
c) Uudet teknologiat nopeuttavat ensisijaisesti audiovisuaalisen alan kehitystä. Komissio rohkaisee 
digitaaliteollisuuden ja kulttuurikeskusten välisiä yhteistyömuotoja (ohjelmien lähettäjät, museot 
ja tekijät). 
d) Ympäristöalat (esimerkiksi jätevesien käsittely, jätehuolto, melun ja päästöjen vähentäminen) 
ovat kasvaneet huomattavasti sekä teollisuuden että palvelun termein mitattuna. Nämä alat ovat 
kasvaneet paljon voimakkaammin kuin muut talouden alat. Alan työllisyys kasvaa kolmella 
prosentilla vuodessa eli se on noin kaksi kertaa suurempi kuin muilla aloilla., Tällä hetkellä 
ympäristöalaa hallitsevat haittojenkäsittelyteknologiat. 
Kehitys näyttää siltä, että tulevaisuudessa siirrytään kohti integroituja teknologioita eli alueelle, 
jolla innovaatiot ovat elintärkeitä teknologioiden markkinoille saannin nopeuttamiseksi ja niiden 
soveltamiseksi. 
33 
ff 
- 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 
3.1. UUDET TOIMET 
1- Kansalliset toimet ja niitä täydentävät yhteisön toimet 
(i) yritysten tutkimuksen vahvistaminen 
Jäsenvaltiot 
asettavat itselleen määrällisiä tavoitteita ja laativat sopeutettuja kannustuspolitiikkoja. 
(ii) teknologiayritysten perustaminen 
Komissio 
järjestää perusteellisen keskustelun jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden kanssa oikeudellisista ja 
verotuksellisista määräyksistä ja edistämistoimenpiteistä, (1997) 
• käynnistää koetoimia hyvien toimintatapojen levittämiseksi ottaen mukaan korkeakoulut, 
riskipääoman, teollisuuden ja alueelliset instituutiot. (1998) 
(iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja vritvsten välisen yhteistyön tiivistäminen 
Jäsenvaltiot 
asettavat oikeudellisen viitekehyksen, joka suosii tutkimusjärjestöjen hyödyntämistoimia yritysten 
perustaminen mukaan lukien. 
(iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon kävttöönottokyvyn parantaminen pk-vritvksissä 
Jäsenvaltiot 
• tukevat ylikansallista teknologiansiirtoa. 
Komissio 
kansalliset ja alueelliset innovaatiojärjestelmät nivelletään toisiinsa paremmin yhteisön tasolla. 
(v) innovaatiota tehokkaasti edistävien lähestymistapojen esittely 
Komissio 
sellaisten uusien esittelyohjelmien käynnistäminen, joissa yhdentyvät innovaation tekniset, 
organisatoriset ja sosiaaliset näkökohdat (viides T&K-puiteohjelma) 
2. Innovaatioihin ja pk-yrityksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan 
Komissio 
• mukauttaa puiteohjelman täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset määräykset (hankkeiden 
valintaperusteet ja valinnan nopeus, esittelytöin)ien vahvistaminen, oikeudellisen viitekehyksen 
mukauttaminen sopimuksia varten), (neljäs ja viides T&K-puiteohjelma) 
• vahvistaa tutkimuksen ja teollisuuden task force -työryhmien neuvoa-antavaa ja yhteensovittavaa 
tehtävää, (viides T&K-puiteohjelma) 
• kehittää sellaisen "innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista koskevan" ohjelman, joka takaa 
viidennen puiteohjelman viitekehyksessä pk-yritysten kasvavan osallistumisen ja 
innovaatiotavoitteen yhdennetyn lähestymistavan hankkeiden oikeudellisen ja rahoituksellisen 
kohtelun välityksellä, (viides T&K-puiteohjelma) 
3. Yhteisön muiden välineiden käyttöönotto 
Komissio ja jäsenvaltiot 
• toimintasuunnitelman soveltamisen suunnittelu ensisijaisilla alueilla. 
34 
St 
- 3 - TUTKIMUKSEN JA INNOVAATIOIDEN PAREMPI NIVELTÄMINEN TOISIINSA 
3.2. KÄYNNISTETYT TOIMET, 
JOTKA LIITTYVÄT EUROOPAN INNOVAATIOYMPÄRISTÖN PARANTAMISEEN 
1- Kansalliset toimenpiteet ja niitä täydentävät yhteisön toimenpiteet 
(i) strateginen näkemvs tutkimuksesta ja kehittämisestä 
Jäsenvaltiot 
• käynnistävät kuulemisia teknologioiden ennakoinnista (Foresight). 
Komissio 
• helpottaa kokemusten vaihtoa ja hyödyntää tuloksia yhteisön tasolla, 
edistää teknologian seurantaa (Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskuksen (ESTO) 
ympärillä oleva verkosto); 
(H) teknologiayritysten perustaminen 
Jäsenvaltiot 
vahvistavat "campus companies" -yrityksiä ja spin off -yritksiä koskevaa toimintaansa. 
(iii) tutkimuksen, korkeakoulujen ja yritysten välisen yhteistyön tiivistäminen 
Jäsenvaltiot 
jatkavat ja vahvistavat tämän alueen toimia. 
Komissio 
• analysoi esteitä ja levittää hyviä toimintatapoja, 
• tukee kansallisia ponnisteluja tutkimus- ja teknologiajärjestöjen hallinnon ja vertailevan arvioinnin 
parantamiseksi kansainvälisellä tasolla, 
järjestää alakohtaisia ja monialaisia tilaisuuksia teknologiaa koskevan tiedon ja kokemusten 
vaihtamiseksi. 
(iv) uusien teknologioiden ja uuden tiedon käyttöönottokyvyn parantaminen pk-yrityksissä 
Jäsenvaltiot 
tehostavat tukirakenteita ja lisäävät niiden avoimuutta. 
Komissio 
auttaa innovaatioita tukevien ammattien ammatillistamista, 
• perustaa teknologioiden käyttöönottoa ja niiden käyttöä käyttöön edistävää toimintaa (ensikäytön 
tuki, pääsy unionin ulkopuolella kehitettyihin teknologioihin, nuorten teknologiayritysten 
kansainvälistyminen, alueelliset hankkeet). 
2. Innovaatioihin ja pk-yritvksiä koskevien näkökohtien yhdentäminen puiteohjelmaan 
• (katso kohta uudet toimet). 
3- Yhteisön muiden välineiden käyttöön otto 
Komissio ja jäsenvaltiot 
vahvistavat rakennerahastojen innovaatiosuuntautuneisuutta, 
* hyödyntävät innovaatioiden kansainvälistä ulottuvuutta. 
35 
f? 
PÄÄTELMÄT: 
Kolmella laajalla tunnistetulla alueella komissio ehdottaa toimenpiteitä, joiden ensisijaisuuden, 
odotetut vaikutukset tai kiireellisyyden keskustelu on osoittanut. 
Yhteisön tasolla ehdotetut toimet voidaan rahoittaa nykyisistä tai tulevista talousarvioista. 
Suurimmat ponnistelut on kuitenkin toteutettava paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla. 
Innovaatioita suosivan toiminnan on ensisijaisesti oltava jäsenvaltioiden ja kenttätoimijoiden asia; 
viimeksi mainittujen eturivissä ovat yritykset. 
Kansallisten olojen moninaisuus vaatii syvällisempää analyysiä. Komissio ehdottaa, että se suorittaa 
sen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa luodakseen yhteisen viitekehyksen ja auttaakseen niitä 
tunnistamaan päävaihtoehdot ja yhteistyötilaisuudet. 
Se kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään tarpeellisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi sisäisellä tasolla, 
että eri politiikkoihin kuuluvat toimenpiteet koordinoidaan tehokkaasti, ja ulkoisella tasolla sen 
varmistamiseksi, että vuorovaikutus muiden jäsenvaltioiden ja unionin kanssa on optimaalista. 
Komissio laatii yksityiskohtaisen täytäntöönpanoaikataulun ja tarkan kustannusarvion 
suunnittelemistaan toimenpiteistä. Niiden perusteella se esittelee neuvostolle, parlamentille, talous- ja 
sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle vastaavat lainsäädäntö-ja säädösehdotukset. 
Komissio laatii neuvostolle säännöllisesti kertomuksen toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Se 
sisältää tarpeen vaatiessa tarkistusehdotuksia, jotka perustuvat havaittuun kehitykseen tai niihin 
erityisiin olosuhteisiin, joissa sitä sovelletaan. 
Tahto toimia on herätettävä ja voimat on pantava liikkeelle tämän toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanemiseksi ja innovatiivisemman, kilpailukykyisemmän ja enemmän työpaikkoja luovan 
Euroopan rakentamiseksi. 
36 
EUROOPAN INNOVAATIOITA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 
LIITE 2 
1. Kuulemisen yhteydessä annetut vastaukset 
2. Innovaatiopolitiikan viimeaikainen kehitys Euroopan 
unionin jäsenvaltioissa 
3. Tilastot ja taulukot 
5T 
LIITE 2.1 
Kuulemisen yhteydessä annetut vastaukset 
A. Yhteenveto kenttätoimijoiden kommenteista 
B. Hallitusten vastaukset 
C. Toimielinten vastaukset 
2 
A. Yhteenveto kenttätoimijoiden kommenteista 
3 
51-
Johdanto 
Vihreää kirjaa koskeva kuuleminen on mahdollistanut ensimmäisen kerran keskustelun innovaatioista unionin 
viidessätoista jäsenvaltiossa sekä Norjassa ja Islannissa. 
Vihreää kirjaa on jaettu yli 40 000 kappaletta. Tutkijat, suurten yritysten ja pk-yritysten johtajat, viranomaiset, 
ammattiyhdistysten edustajat, ammatilliset järjestöt ja Euroopan yhteisön eri toimielimet ovat siitä keskustelleet, 
sitä arvioineet ja kommentoineet. 17 maassa pidettyihin neuvottelukokouksiin on osallistunut lähes 5 000 
henkilöä. 
Suuri määrä konkreettisia ehdotuksia on alistettu komission käsiteltäväksi. Kansallisten neuvottelukokousten 
selonteot osoittavat aloitteen aiheuttamien reaktioiden ja odotusten laajuuden, ja sen lisäksi komissio on saanut 
suoraan yli 300 kannanottoa , joista monet ovat laajoja ja perusteelliseen arvioon pohjautuvia kertoen siten 
vihreän kirjan herättämästä kiinnostuksesta. 
Edustavimpien (erityisesti tärkeimpien ammatillisten järjestöjen ja ammattiyhdistysten, kansallisten ja 
eurooppalaisten yhteisöjen, suurten yritysten ja rahoitusjärjestöjen) ja konkreettisimpien kokousselontekojen ja 
kannanottojen ensimmäinen arvio esitetään nyt käsillä olevassa asiakirjassa. Kyseisissä tiedonannoissa käsitellään 
ennen kaikkea vihreässä kirjassa esiin otettuja aihealueita ja siinä ehdotettuja toimintasuuntia, erityisesti 
tutkimuksen mukauttamista paremmin innovaatioihin, innovaatioiden rahoituksen parantamista, henkistä 
omaisuutta koskevia tekijänoikeuksia ja tukea pk-yrityksille. Lisäksi joissakin kannanotoissa ehdotetaan 
käsiteltäväksi sellaisia aloja, joita vihreässä kirjassa käsitellään vain vähän, kuten organisatorisia innovaatioita, 
palvelualan innovaatioita, suurten yritysten tehtäviä jne. 
Tässä luvussa esitetään vihreän kirjan tärkeiden aihealueiden mukaan ryhmiteltynä kommenteista ensimmäinen 
yhteenveto, joka ei ole tyhjentävä. Siinä ei oteta huomioon unionin toimielinten kannanottoja eikä jäsenvaltioiden 
virallisia kannanottoja, jotka esitetään vastaavasti tämän liitteen kappaleissa 2 ja 3. 
Tiivistelmä 
1. Useimmin kannanotoissa käsitellään joitakin tärkeitä aiheita vihreässä kirjassa ehdotetuista aihealueista. Niissä 
on ennen kaikkea kyse T&K -toiminnan suuntaamisesta paremmin innovaatioita kohti, innovaatioiden 
rahoituksesta, teollisoikeuksien suojaamisesta ja pk-yrityksille myönnetystä tuesta. 
Tutkimuksen suuntaamisessa paremmin kohti innovaatioita katsotaan yleisesti, että tutkimuksen ja 
teollisuuden välisiä yhteyksiä on parannettava vahvistamalla mahdollisuuksia niiden keskinäiseen vuoropuheluun 
ja tiedottamalla tutkijoille liike-elämään liittyvistä ongelmista. Teknologian seurantaa pidetään tärkeänä, ja 
katsotaan, että kansallisten aloitteiden yhteensovittaminen ja tiedon vaihdon tehostaminen on tähdellisempää kuin 
uuden yhteisön toimielimen perustaminen. Tarkasteltaessa julkista panostusta tutkimukseen nousee esiin 
keskustelu, jossa toisaalla ovat ainoastaan kilpailutilannetta edeltävän vaiheen tutkimuksen rahoituksen 
kannattajat ja toisaalla ne, jotka kannattavat koko innovaatioprosessin rahoittamista (aina teollistamisvaiheeseen 
asti). Suuret maat pitävät Task force -työryhmiä yleisesti mielenkiintoisina. Ne toivovat kuitenkin, että 
työryhmien toiminta olisi avoimempaa ja että teollisuuden edustajat voisivat osallistua aktiivisemmin niiden 
määrittelemiseen. Lisäksi toivotaan yksimielisesti, että tutkimusohjelmien hankkeiden valinta sujuisi nopeammin 
ja että niiden menettelytapoja yksinkertaistettaisiin. Nykytilanteessa ohjelmat näyttävät kaiken kaikkiaan sopivan 
huonosti pk-yritysten tarpeisiin. 
Inhimillisten voimavarojen osalta suositellaan liikkuvuuden lisäämistä ennen kaikkea yliopistojen ja 
teollisuuden välillä sekä pätevyyksien tunnustamista Euroopan yhteisön tasolla ja innovaatioihin liittyvien 
kysymysten ottamista paremmin huomioon koulujen ja yliopistojen opetusohjelmissa. 
Innovaatioiden rahoituksen parantamista käsitellään lukuisissa kommenteissa, jotka liittyvät ennen kaikkea 
eurooppalaisen tason rahoitusmarkkinoiden tarpeellisuuteen innovatiivisten yritysten kannalta, yhteyksien 
luomiseen teknologian ja rahoituksen välille, takuujärjestelmien perustamiseen ja verotusjärjestelmien käyttöön 
innovaatioiden edistämiseksi. 
Ç 
Oikeudellista ja lainsäädännöllistä ympäristöä koskevissa kommenteissa käsitellään erityisesti teollisoikeuksia, 
joita pidetään kalliina, hankalasti saatavana ja yritysten huonosti tuntemana välineenä, sekä sellaisen yhtiömuodon 
tarvetta, joka soveltuu yhtenäismarkkinoihin ja voidaan omaksua pk-yrityksissä. 
Hyvin monet ehdotuksista liittyvät pk-yrityksille suunnattuun suoraan tukeen ja pk-yritysten tuen 
kansalliseen tai alueelliseen infrastruktuuriin. Usein ehdotukset kohdistuvat erityisesti johonkin tiettyyn 
jäsenvaltioon, ja yhteisen nimittäjän löytäminen kaikille ehdotuksille on vaikeaa. Voidaan kuitenkin panna 
merkille joitakin niille yhteisiä piirteitä, kuten tarve helpottaa pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin (sekä 
kansallisella tasolla että yhteisön tasolla), järkeistää ja selventää erityisesti julkisten palveluiden tarjontaa ja 
tarkastella pk-yrityksiä suhteessa suuriin yrityksiin, asiakkaisiin ja tavarantoimittajiin eikä vain näistä erillään 
olevana ilmiönä. 
2. Lisäksi esitetään joitakin kommentteja aiheista, joita vihreässä kirjassa ei käsitellä lainkaan tai joita 
käsitellään siinä vain vähän: 
Kyse on ennen kaikkea innovaatioista palvelualalla (suurin työnantaja Euroopassa) ja julkisella alalla (samasta 
syystä). Toisaalta "Innovaatiot palvelualalla ovat laajalti jääneet huomiotta. Palvelualan innovaatiot ovat 
kuitenkin tärkeitä muutosten aikaansaamiseksi jalostuksen piirissä. " (Oslo) 
Eräissä arvioissa korostetaan, että vihreässä kirjassa kiinnitetään liikaa huomiota teknologisiin näkökohtiin 
välittämättä sosiaalisista ja ympäristöllisistä tekijöistä. Muutamissa arvioissa tuodaan erityisesti esiin, että 
yritysten organisatoristen mahdollisuuksien edistäminen on jäänyt liian vähälle huomiolle. "DGB pahoittelee, että 
vihreä kirja on suunnattu liikaa teknologian edistämiseen ja että siinä on otettu huomioon vain vähäisessä määrin 
suora toiminta TTK-toiminnan omaksumisen kannalta ratkaisevan tärkeiden yritysten organisatoristen 
mahdollisuuksien kehittämiseksi". Samoin ammattiyhdistykset (erityisesti saksalaiset) pahoittelevat sitä, että 
ehdotettuihin toimenpiteisiin ei kuulu sellaisia toimenpiteitä, joilla pyrittäisiin lisäämään työntekijöiden 
motivaatiota ja heidän osallistumistaan. UEAPME huomauttaa lisäksi, että "On tärkeää muistaa, että innovaatiot 
eivät liity yksinomaan uusien tuotteiden kehittämiseen, vaan että ne ovat luonteeltaan myös organisatorisia ja 
rakenteellisia." Lisäksi arvioidaan, että täydentävän (progressiivisen) innovaation käsitettä ei ole käsitelty 
riittävästi mullistavan ja korkeaa teknologiaa edustavan innovaation saadessa huomion. (IRDAC). 
Kannanotoissa mainitaan usein suuret yritykset innovaatioiden luojina. Hämmästellään sitä, että niitä ei mainita 
vihreässä kirjassa. "Suuret organisaatiot on unohdettu keskustelusta, vaikka niiden T&K -panos on erittäin tärkeä 
ja vaikka ne ovat ensimmäisinä omaksumassa pk-yrityksissä syntyneitä innovaatioita" (CEST). 
Joissakin arvioissa vihreän kirjan antamaa kuvaa pidetään turhan synkkänä. Lääketeollisuus mainitaan 
esimerkkinä alasta, jolla Eurooppa on mainiosti osannut kaupallisesti hyödyntää teknologista tietämystään. 
3. Seuraavassa esitetään eri kannanottoihin sisältyvät tärkeimmät argumentit vihreän kirjan lyhennelmässä 
esitettyjen viiden tärkeän tavoitteen mukaan: 
tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon 
inhimillisten voimavarojen vahvistaminen innovaatiota varten 
innovaation rahoitusolojen parantaminen 
innovaatiolle otollisen oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön luominen 
julkisen vallan aseman ja toimintamallien kehittäminen 
1/ Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon 
Tutkimuksen, ennen kaikkea yliopistojen, ja teollisuuden välisten yhteyksien parantaminen on tärkeää. 
Yleisesti toivotaan tutkimusohjelmien mukautuvan paremmin teollisuuden tarpeisiin. Joissakin kannanotoissa 
painotetaan kuitenkin, että tärkeää on myös perustutkimus, joka ei ole suoraan yhteydessä markkinoiden 
välittömiin tarpeisiin. Mukautuminen voi tapahtua näiden kahden maailman välisen vuoropuhelun ja niiden 
vahvemman keskinäisen yhteensovittamisen seurauksena, jos sen avulla voidaan ennen kaikkea välttää tuhoisa 
kilpailu tutkimukseen kohdennettujen voimavarojen käytössä. Se edellyttää myös sellaisten välittäjien kuin 
Ç1 
yhteisten tutkimuslaitosten panostusta sekä yliopistoista teollisuuteen suuntautuvan teknologian siirron 
järjestämistä ja tukemista. 
Yhden Pariisin kokouksessa esitetyn ehdotuksen mukaan voitaisiin kehittää yritysinsinöörien ja hankkeen 
hallintohenkilöiden osallistumista tutkimukseen; he olisivat saaneet koulutuksen suhteiden luomiseksi yrityksiin 
ja olisivat mukana tutkimushankkeessa siihen asti, kun se siirretään teollisuuteen. Toisaalta CNPF:n (Conseil 
National du Patronat Français) kannanotossa todetaan, että Ranskassa olisi arvioitava uudelleen 
teknologiaohjelmat ja tutkimuslaitokset, jotka usein ovat vanhentuneita ja joita niin ollen ei ole tarkastettu. 
Yliopistojen arviointiperusteiden mukautumattomuuteen kiinnitetään huomiota monissa tapauksissa. 
Perinteiset arviointiperusteet perustuvat julkaisuihin eikä niissä ole mahdollista ottaa huomioon tutkijoiden 
halukkuutta liikkuvuuteen ja vaihtoon teollisuuden kanssa. "Nykyinen julkisin varoin toimivien tutkijoiden 
arviointijärjestelmä estää heidän osallistumisensa teollisuuden hankkeisiin (Madrid). Ehdotetaan, että 
arviointiperusteet muokattaisiin uudelleen ja että niissä otettaisiin erityisesti huomioon positiivisena seikkana 
tutkimustulosten käyttö yrityksissä. 
Tutkijoiden uraa nykytilanteessa ohjaavat periaatteet nähdään merkittävinä yhteistyön esteinä. Tutkijan ura 
kestää usein koko elämän ajan. "Olisi kannustettava valtion tutkimuslaitoksissa työskenteleviä tutkijoita tekemään 
määräaikaisia sopimuksia, mihin voisi liittyä yrityksille kohdistettuja verokannustimia, mikäli ne tarjoaisivat työtä 
tutkijoille, kun he vapautuvat työmarkkinoille" (Milano). Lisäksi heille voitaisiin tiedottaa yritysmaailmaa 
koskevista asioista ja antaa heille niissä koulutusta. Ammatilliset järjestöt katsovat kuitenkin, että on päin vastoin 
syytä turvata nuorille tutkijoille vakaan urakehityksen näkymät, jotta heille voidaan taata luovan toiminnan 
edellyttämä riippumattomuus. 
Teknologian seurantoja taloustieto 
Yritykset pitävät kansallisella tasolla toteutettua teknologian ennakointia ja seurantaa joskus paremminkin 
jäsenvaltioiden teknologia- ja teollisuuspolitiikan ohjauskeinona kuin yritysten kannalta hyödyllisenä välineenä. 
"Teknologian seurantaan tai "tulevaisuuden teknologiaan" liittyvät aloitteet luovat työpaikkoja vain 
tulevaisuudentutkimuksen piirissä, eivät yrityksissä" (UEAPME). Yrityksiä, etenkin pk-yrityksiä, koskevan 
taloudellisen ja teknologisen tiedon hallintaa pidetään ongelmana, joka on käsiteltävä erikseen. Yhteenveto 
nähdään kuitenkin tarpeelliseksi. Teollisuuden edustajat osallistuvat näet tulevaisuuden teknologian 
kehittämiseen, ja siitä saatavat tulokset tuottavat osaksi yritysten kannalta hyödyllistä tietoa. 
Teknologian ennakoinnin osalta korostetaan, että jäsenvaltioiden tähänastisia aikaansaannoksia pitäisi hyödyntää, 
ja samalla tukeutua niiden erityspätevyyteen. Aloiteverkoston muodostaminen saa enemmän kannatusta kuin uusi, 
Euroopan tasolla tapahtuva kehitystyö. "Teknologian ennakointiin käytettävä keskitetty malli on riskialtis." 
(OSLO). 
Pk-yritykset eivät näytä toteuttavan riittävästi teknologian seurantaa. Eräät niistä ilmaisevat epäilynsä lisätiedon 
toimittamisen tarpeellisuudesta yrityksille. Berliinin neuvottelukokouksessa painotettiin sitä, että "Yleisesti pk-
yritykset eivät tarvitse lisätietoa teknologisesta tilanteesta. Ne eivät osaa edes nyt käyttää sitä teknologiaa, joka 
niillä jo on". Tältä kannalta vaikuttaa teknologisen tiedon ja taloudellisen tiedon erottaminen toisistaan 
keinotekoiselta. Olisi tuotettava tietoa, joka on yrityksille välittömästi käyttökelpoista, kuten tietoa markkinoista, 
kilpailusta, rahoituksellisista ja oikeudellisista asioista. Monet vastaajista katsovat, että olisi tärkeämpää 
tutustuttaa pk-yritykset taloudelliseen seurantaan. Toimintatavalle asianmukaisen kehyksen näyttää tarjoavan 
alueellinen taso, jolla voitaisiin järjestää tiedon ja tutkimusten vaihto yritysten välillä ja jolla siihen voisivat 
osallistua alueellisesti toimivat yhteisöt kuten kauppakamarit, innovaatioyhteyskeskukset jne. 
Julkisen vallan panostus 
Liittyen mahdollisuuteen lisätä julkisen vallan panostusta T&K-toimintaan nousee esiin joitakin aiheita, joista 
mainittakoon erityisesti kilpailutilannetta edeltävän tutkimuksen ja muun tutkimuksen välisen eron 
kyseenalaistaminen, yhdenmukaisuutta koskevan tavoitteen ottaminen huomioon ja tarve ponnistelujen 
parempaan kohdentamiseen. 
Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan neuvottelukokousten osallistujat ilmaisivat tiettyä epäluuloa T&K -
toimintaan osoitettujen budjettien mahdollisesta kasvattamisesta. Yhtäältä se nähtiin yritysten rasitukseksi 
tulevana lisäkustannuksena, toisaalta useissa kommenteissa asetettiin kyseenalaiseksi T&K -toiminnan 
kustannusten ja tuloksena syntyvän innovaation välisen yhteyden olemassaolo kokonaisuudessaan. Birminghamin 
£>& 
neuvottelukokouksessa katsottiin, että "Eurooppa ei tarvitse lisää tutkimusta. Se tarvitsee tutkimusta, joka on 
oikein sovellettua, tehokasta ja korkealaatuista". 
T&K -toiminnan yhtenäisyyttä koskevien tavoitteiden huomioon ottamisen katsottiin olevan ristiriidassa 
eurooppalaisten yritysten innovatiivisen kapasiteetin vahvistamista koskevan tavoitteen kanssa, erityisesti tämä 
nousi esiin Berliinin neuvottelukokouksessa. "Tutkimuspolitiikalle myönnettyjen yhteisön varojen käyttäminen 
yhtenäisyyttä koskevan tavoitteen toteuttamiseen on yhtä vahingollista kuin on perusteltua T&K -toiminnan 
rahoittaminen rakennerahastoista". Yhtenäisyyttä vahvistavia toimenpiteitä pidetään kuitenkin tärkeinä. 
"Huonommassa asemassa olevien ja kehittyneempien alueiden välistä yhteistyötä on edistettävä, turvaten kaikissa 
tapauksissa yhteistyöstä koituva etu epäsuotuisemmille alueille" (Madrid). 
Osa neuvotteluihin osallistuneista katsoo keskustelun avatuksi esikilpailullisen tilanteen ja erityisesti teolliseen 
tuotantoon siirtämisen jälkeisistä rahoitusmahdollisuuksista. Ennen kaikkea nähdään, että "innovaatioprosessi ei 
pääty perusmallin valmistamiseen. Tukea on jatkettava sen jälkeen ja tuen vaikutus on ulotettava tuotteen tuloon 
markkinoille" (Berliini). Madridin neuvottelukokouksessa esitettiin, että olisi mahdollista käynnistää ohjelma, 
josta voitaisiin rahoittaa sellaisten erityisteknologioiden ensimmäiset sovellukset, jotka jo ovat osoittaneet 
käyttökelpoisuutensa teollisuuden kannalta. Muutamat suuret yritykset edustavat asiassa kuitenkin selvästi 
vastakkaisia mielipiteitä. "Julkisin varoin rahoitetun T&K -toiminnan tuominen lähemmäksi markkinoita 
merkitsee sitä, että on valittava, suositaanko jotain tiettyä yritystä vai julkaistaanko tutkimuksen viimeisimpiä 
vaiheita koskevaa tietoa. Realistisesti katsoen ei kumpaakaan menettelytapaa voida tukea" (SmithKline 
Beecham). 
Lopuksi, joidenkin alojen (etenkin sähköteollisuuden) kannalta tuntuu olevan tärkeää, että T&K -toimintaan 
budjetoitujen, puolustusmenoja koskevien julkisten varojen vähennys korvataan. 
Task force -työryhmät 
Yleisesti task force -työryhmiä pidetään, etenkin suurissa maissa, käyttökelpoisena välineenä voimavarojen 
keskittämisessä tärkeille alueille. Työryhmien toiminnan avoimuuden lisäämiseksi suositellaan kuitenkin, että 
teollisuuden edustajat ottaisivat jo suunnitteluvaiheesta alkaen tehokkaammin osaa aiheiden valintaan ja 
työohjelman valmisteluun. "Työryhmien tehtävä ja toiminta on pidettävä avonaisena, ja niissä on otettava 
huomioon teollisuuden edustajien kanssa käydyt neuvottelut ja erilaiset tulevaisuutta koskevat kansalliset 
selvitykset" (CBI). 
Vaikka pk-yritysten osallistumista task force -työryhmien toimintaan pidetään toivottavana, useissa 
kommenteissa korostetaan pk-yritysten ja työryhmien olevan yhteensopimattomia. Työryhmien nähdään 
kiinnostavan erityisesti suuryrityksiä, mikä selittää joidenkin jäsenvaltioiden varautuneisuuden. "Työryhmistä, 
sellaisina kuin ne esitetään vihreässä kirjassa, ei ole hyötyä Portugalille" (Lissabon). 
Eräät huomattavat teollisuuden edustajat tuntevat levottomuutta siitä, että Euroopan unioni mahdollisesti pyrkii 
yhteensovittamaan teollisuuden tutkimushankkeita. Niiden mielestä paras ratkaisu olisi vahvistaa yhteisön 
ohjelmien yhtenäisyyttä. 
Tutkimusohjelmat 
Toivotaan yksimielisesti tutkimusohjelmien hankkeiden valinnan sujuvan nopeammin ja menettelyjen 
yksinkertaisemmin. Ennen kaikkea ohjelmat eivät näytä aina sopivan pk-yritysten tarpeisiin. Hakemuksen 
laatimiskustannukset arvioidaan epäsuhtaisiksi. "Menestyvä pieni yritys ei voi jäädä odottamaan yhteisön tukea -
kuusi kuukautta on aivan liian pitkä aika" (Birmingham). Yritykset tarvitsevat enemmän vapauksia ja 
joustavuutta varojen käytössä. Jopa pk-yritysten osallistuminen puiteohjelmaan asetetaan kyseenalaiseksi, sillä 
vain harvojen pk-yritysten arvioidaan kykenevän osallistumaan todellisella panostuksella hankkeeseen, mikä on 
edellytyksenä sille, että tulee hyväksytyksi erityisohjelmien osanottajaksi. 
Eräät ehdotukset liittyvät päätöksentekomenettelyjen ja täytäntöönpanon hajauttamiseen käytännössä 
toimiville yhteisöille. Erään kommentin mukaan "kannattaa vahvistaa EUREKAn kaltaisia hankkeita, jotka 
liittyvät läheisesti teollisuuden kannalta keskeisiin asioihin ja tuotteisiin (Pariisi). Ehdotetaan myös, että 
erityisohjelmiin osallistuminen voitaisiin korvata joustavammilla epäsuorilla tukijärjestelyillä. 
Eräät kommentit liittyvät hankkeiden valintamenettelyin in: 
&l 
niihin olisi kuuluttava enemmän asiantuntijoita teollisuuden piiristä 
ratkaisevana valintaperusteena olisi oltava tekninen pätevyys ennemmin kuin hankkeeseen osallistuvien 
jäsenvaltioiden lukumäärä 
suoritusta koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon T&K -toimintaan ja innovaatioon liittyvien 
sijoitusten tuottoprosentti 
hankkeiden arvioinnissa olisi otettava huomioon yrityksen suunnitelmien lisäksi hankkeeseen osallistuvien 
tutkimuslaitosten suunnitelmat. 
Lopuksi toivotaan, että ohjelmissa otetaan enemmän huomioon yhteistyö pienten ja suurten yritysten välillä ja 
että voitaisiin tukea ennakolta sovittuihin aiheisiin liittyviä hankkeita. 
2/ Inhimillisten voimavarojen vahvistaminen innovaatiota varten 
Henkilöiden liikkuvuutta tutkimuksen, koulutusjärjestelmän ja teollisuuden välillä on lisättävä. 
Tässä yhteydessä nousee uudelleen esiin kysymys tutkijoiden arviointiperusteista, jotka eivät kuitenkaan kannusta 
tutkijoita osallistumaan teollisuuden hankkeisiin. 
Kaikissa neuvottelukokouksissa on tutkinnon suorittaneiden nuorien sijoittamista yrityksiin, erityisesti pk-
yrityksiin, pidetty hyvin tärkeänä. "Tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuus paikallisella tasolla akateemisen 
maailman ja teollisuuden välillä saattaisi kannattavalla tavalla parantaa opetusta ja koulutusta, mutta myös 
kannustaa sijoittamiseen ja yrittäjyyteen" (UNICE). Joissakin maissa on jo olemassa kansallisen tason ohjelmia 
("Teaching Company Scheme Yhdistyneessä kuningaskunnassa, cifre ja cortechs Ranskassa jne.), joista muut 
jäsenvaltiot voivat ottaa esimerkkiä. Eräs ehdotus koskee tohtorin tutkinnon suorittaneita henkilöitä, joiden 
sijoittumista yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, voitaisiin tukea järjestämällä heille työharjoittelupaikkoja. 
Eräät, joskus ristiriitaiset kommentit liittyvät liikkuvuutta edistäviin (erityisesti yhteisön) ohjelmiin : 
ne olisi saatava joustavammiksi, jotta ne todella vastaisivat yritysten tarpeita 
niihin ei pidä sisältyä ikärajoituksia 
ne olisi kohdennettava tarkemmin 
niitä olisi laajennettava ja niiden rahoitusta olisi lisättävä 
Sisäisen liikkuvuuden puuttumista eri pätevyysalojen välillä pahoitellaan. Alan vaihtoa olisi pidettävä arvossa, 
ammatilliseen suuntautumiseen myönnettävää tukea olisi lisättävä, työntekijöitä olisi autettava hallitsemaan 
muutoksista aiheutuvat vaikeudet, osa-aikaisuutta olisi kehitettävä jne. 
Lukuisissa ehdotuksissa esitetään, että koulujen ja yliopistojen opetusohjelmiin sisältyisi innovaatioon liittyviä 
aineita. Tutkijoiden koulutukseen olisi ennen kaikkea sisällytettävä opintoja taloustieteissä ja johtamisessa. 
Koetoiminta voisi olla nykyistä tärkeämmältä sijalla tieteellisten ja teknisten alojen opetussuunnitelmissa. 
Teollisoikeuksia olisi käsiteltävä enemmän korkeakoulujen opetuksessa ja myös keskiasteen koulutuksessa jne. 
Koulutusta olisi mukautettava kaikilla tasoilla, olipa kyse tulevista johtajista tai tutkintoa suorittamattomista 
työntekijöistä, joiden on oltava valmistautuneita muuttamaan toimintatapoja ja usein tapahtuviin teknisiin 
muutoksiin. 
Joidenkin kannanottojen mukaan komission toiminnan olisi liityttävä kyseisellä alalla ennemmin pätevyyden 
omaavien kansallisten virastojen verkoston kehittämiseen kuin uuden toimielimen luomiseen. 
êi 
3/Innovaation rahoitusolojen parantaminen 
Rahoitus on selvästi yksi keskeisistä huolenaiheista. Joissakin kommenteissa kiinnitetään kuitenkin huomiota 
siihen, että rahoitus on yksi voimavara muiden joukossa ja että se ei yksin ole riittävä tae innovaation 
toteutumiselle. "Organisatoriset ja yrittäjyyteen liittyvät ongelmat ovat tärkeämpiä kuin rahavarojen 
riittämättömyys tai teknologiset puutteet (Berliini). 
Euroopan unionin toivotaan hyvin laajasti edistävän kokemusten ja hyväksi havaittujen käytäntöjen vaihtoa, 
toteuttavan yhdenmukaistamiseen tähtääviä toimenpiteitä ja rohkaisevan valtioiden rajat ylittävää rahoitusta 
koskevien aloitteiden esittämistä. 
Markkinat 
Useimmissa kansallisissa neuvottelukokouksissa oltiin tyytyväisiä siihen, että muodostetaan (NASDAQ-
tyyppiset) eurooppalaiset arvopaperimarkkinat, joilla nuorten kasvuyritysten osakkeet noteerataan. 
Suunnitelmia kyseisten markkinoiden muodostamiseksi olisi kiirehdittävä. "On epätyydyttävä tilanne, että 
menestyksekkäästi riskipääoman turvin rahoitettuja yrityksiä joudutaan ohjaamaan amerikkalaisille markkinoille, 
minkä seurauksena yrityksiin kohdistuu luonnollisesti hyvin merkittäviä vastavaikutuksia, vaaditaan jopa niiden 
uudelleensijoittamista" (BDI) Vastaavat kansalliset markkinat on kansainvälistettävä (Pariisi). 
Koska tämäntyyppiset markkinat edistävät vain voimakkaimmin kehittyviä yrityksiä tarvitaan muunlaisia 
ratkaisuja helpottamaan sijoittajien toimintaa (tukirahastot yritysten siirtoa varten, järjestely, joka tarjoaa 
sijoittajille tilaisuuden uuteen sijoitustoimintaan, riskien jakaminen yhteisen riskisijoittamisrahaston mallin 
mukaan jne.). 
Teknologia ja rahoitus 
Yleisesti katsotaan, että rahoituslaitosten on otettava innovaatiot ja teknologia paremmin huomioon. Sen 
toteuttamiseksi ehdotetaan, että aloitetaan toiminta teknologiaan liittyvien sijoitusten lisäämiseksi, ehkä 
perustamalla teknologiaan erikoistunut pankki (Birmingham), kehitetään teknisen sertifioinnin järjestelmä tai 
takuu/vakuus-järjestelmä (yhteisön tasolla tai kansallisella tai alueellisella tasolla), jonka turvin voitaisiin tuottaa 
ensimmäinen mallikappale ja houkutella ulkoisia sijoituksia, ja edistetään .teknologian luokitusjärjestelmien 
kehittämistä teknisen hankkeen menestymisen arvioimiseksi. "Euroopan unionin velvollisuus on edistää 
aiheeseen liittyvien kokemusten vaihtoa" (ANVAR). 
Takuut 
Pankkituen lisääminen innovoiville yrityksille edellyttää pankille koituvan riskin minimoimista. Ranskassa 
"SOFARIKSEN peittoasteen nostamisen odotetaan kannustavan pankkeja rahoittamaan enemmän innovatiivisia 
pk-yrityksiä" (Pariisi). Tältä kannalta monissa kannanotoissa toivotaan Euroopan investointirahaston järjestävän 
pankeille takuita ja ollaan sellaisesta tyytyväisiä (Dublin, Helsinki, Milano jne. ) 
Keskinäisille takausyhtiöille olisi sallittava direktiivillä suurempi pääoma-aste. " Yhtiöiden myöntämien takuiden 
edellyttämän riskien kattamisen tason olisi sallittava lähestyä pankkien käyttämää tasoa" (Madrid). 
Verotus 
Lähes täydellinen yksimielisyys vallitsee siitä, että innovatiivisiin hankkeisiin tai yhtiöihin sijoittavia varten 
tarvitaan edullisempi verotuskohtelu. 
Verotusteknisten toimenpiteiden erityisenä tavoitteena voisi olla nk. kärsivällisen pääoman lähteiden 
(eläkerahastojen, henkivakuutusrahastojen, palkkasäästämisen) kannustaminen riskisijoittamiseen. 
Useissa ehdotuksissa esitetään myös edullisempaa verotusta yritysten innovaatioon tekemille sijoituksille, etenkin 
koulutuksen alalla. 
&i 
Muut toimet 
Aloituspääoman sijoittamiseen olisi kannustettava, ehkä amerikkalaisen SBIC-mallin mukaisesti, jotta sille 
saataisiin parempi tuotto. Asiaa koskevat, jäsenvaltioiden tekemät erilaiset aloitteet olisi tutkittava, ja tutkimusten 
tulokset levitettävä tarpeen mukaan. 
EVCA (Euroopan riskipääomayhdistys) suosittelee, että Euroopan investointirahasto sijoittaisi suoraan pk-
yritysten pääomaan riskipääomarahastojen välityksellä. Ajatus on yleensä otettu hyvin vastaan kansallisissa 
neuvottelukokouksissa, vaikka vastaavan toiminnan kustannusten ja vaikutusten arvioiminen on vaikeaa. 
"Innovaatiorahastojen mahdollista perustamista ei vastusteta. Jonkin verran tosin pelätään, että vähät rahat 
sijoitetaan summittaisesti sinne tänne" (Zeist, Alankomaat). 
Lainsäädännölliset ehdot on yhtenäistettävä unionin sisällä silläkin uhalla, että pääomaa virtaa sinne, missä 
ehdot ovat paremmat. 
4/ Innovaatiolle otollisen oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön 
luominen 
Henkistä omaisuutta koskevista tekijänoikeuksista ja teollisoikeuksista esitetään lukuisia kommentteja. 
Yleisesti katsotaan, että niiden merkitystä on aliarvioitu. Patentin hakumenettelyjen kalleus ja koko Eurooppaa 
koskevan yhtenäisen järjestelmän tarve ovat näkökohtia, joiden osalta useimmissa kansallisissa 
neuvottelukokouksissa arvioitiin nykyisen tilanteen olevan epätyydyttävä. 
Henkiseen omaisuuteen liittyvät tekijänoikeudet 
Useat kommentit liittyvät patentteihin Tilannetta Euroopassa pidetään liian monimutkaisena. 
"Päätöksentekijöiden olisi kehitettävä yhtenäinen lähestymistapa henkistä omaisuutta koskevien oikeuksien 
suojaamiseksi kaikilla aloilla" (UNICE). Kuten Birminghamin neuvottelukokouksessa todettiin, "Kaikkia 
jäsenvaltioita koskeva patentti on selvästi ensiarvoisen tärkeä ". Yhteisön patentin voimaantuloa olisi edistettävä. 
Patentteihin liittyvät kustannukset, erityisesti kääntämisestä aiheutuvat kustannukset arvioidaan yksimielisesti 
liian korkeiksi. Jotta tuleva yhteisön patentti olisi houkuttelevampi, olisi kustannuksia alennettava ja patentin 
saamiseen kuluvaa odotusaikaa lyhennettävä. Ateenan neuvottelukokouksen selonteossa vaaditaan, 
yhdenmukaisesti monien muiden kommenttien kanssa, "patenttien rekisteröinti- ja suojaamiskustannusten 
alentamista. T&K -toiminnan rahoitus olisi laajennettava koskemaan innovaatiotuotteisiin liittyvien patenttien 
rekisteröintikustannukset" 
Patenttitiedon saannin tärkeyttä (tietoverkot, tietokannat) painotetaan. Toivotaan myös teollisoikeuksiin 
liittyvän kuvan parantamista, ennen kaikkea sisällyttämällä erikoiskursseja yliopistojen (ja myös lukioiden) 
opinto-ohjelmiin. "Yhdysvalloissa ja Japanissa patentteja ja tuotemerkkejä pidetään tuottavuutta lisäävinä 
tekijöinä" (Madrid). 
Yhdenmukaistamispyrkimyksiä pidetään välttämättöminä, ja niiden toteuttaminen nähdään kiireelliseksi uusien 
teknologian alojen osalta (etenkin biotekniikka ja televiestintä). 
Hyödyllisyysmallien osalta näyttää kielteinen mielipide vallitsevan. "Komission ei pitäisi kannustaa niiden 
käyttöön kansallisella tasolla eikä myöskään pyrkiä niiden käyttöön unionin tasolla" (Birmingham). 
Omien henkiseen omaisuuteen liittyvien oikeuksien puolustaminen etenkin kolmansissa maissa tulee kalliiksi. 
Ehdotetaan perustettavaksi mahdollisesti julkisin varoin tuettava takuujärjestelmä, joka kattaisi toimista 
aiheutuvat kulut. Otetaan käyttöön takuujärjestelmä, jonka turvin rahoitetaan henkiseen omaisuuteen liittyvien 
tekijänoikeuksien loukkaus. Järjestelmä voitaisiin rahoittaa tai sitä voitaisiin tukea julkisin varoin" (Ruotsi). 
Hallinnon yksinkertaistaminen 
Hallinnon yksinkertaistaminen nähdään olennaisen tärkeäksi. Laajan mielipiteen mukaan olisi parempi poistaa 
hallinnolliset esteet kuin luoda uusia rakenteita niiden voittamiseksi. "On hyödyllisempää poistaa erilaiset 
10 
M 
hallinnon esteet kuin luoda taas uusia rakenteita niistä selviämiseksi" (UEAPME). ANVAR toteaa aiheeseen 
liittyen, että "keskitetytpalvelupisteet ovat osoittautuneet huonoksi ajatukseksi". 
Yhtiöoikeus 
Kaikissa kommenteissa kannatetaan eurooppalaisen osakeyhtiön perussäännön hyväksymistä, jolloin 
laajennettaisiin eurooppalaisen etuyhtymän käsitettä. Usein kuitenkin katsotaan, että käsitettä on vaikea soveltaa 
pk-yrityksiin ja että niitä varten tarvittaisiin omat säännöt. "Eurooppalaisen osakeyhtiön perussäännön pikainen 
hyväksyminen on tärkeää yhteistyön edistämiseksi yli valtioiden välisten rajojen. "Pientä eurooppalaista 
osakeyhtiötä" koskeva ehdotus on yksi yritys yhteisen ratkaisun löytämiseksi" (DIHT). 
Kilpailu 
Kilpailua pidetään yleisesti yhtenä innovaation liikkeelle panevana voimana. Joissakin kommenteissa vaaditaan 
kuitenkin kilpailua koskevien säädösten lieventämistä, kuten tekee Saksan kauppakamariyhdistys, jonka mukaan 
"edistys on joskus mahdollista vain voimia yhdistämällä". 
Eräissä kommenteissa vaaditaan lievennystä yrityksiä rasittavaan hallinnollisten muodollisuuksien painolastiin 
laajentamalla Euroopassa tapahtuvia yritysfuusioita koskevien sääntöjen soveltamisalaa ja yhtenäistämällä 
yhteistyösopimusten käsittelyä. BDI painottaa erityisesti, että "Komission olisi nopeutettava ja yksinkertaistettava 
yhteistyöhankkeiden lupamenettelyjä. Nykyinen oikeudellinen tilanne on omiaan rajoittamaan yhteistyötä, koska 
menettelyt ovat liian pitkiä ja oikeudellinen varmuus puuttuu. Lisäksi yritysfuusioiden eurooppalaista valvontaa 
olisi laajennettava niin, ettei yritysten tarvitsisi enää tiedottaa yhdistämisistä samaan aikaan kun ne huolehtivat 
lukuisista kansallisista hallinnollisista toimista. " Myös Siemens toteaa: "Yritysfuusioiden kansallinen valvonta 
käsittelee yhä uusia ja uusia yhteistyösopimuksia. Asianomaisille yrityksille se merkitsee kustannuksia ja rasitteita 
sekä myös riskejä. Komission olisi valvottava fuusioita yhtenäisin perustein". 
Siemens huomauttaa myös, että "Artikla 85 kattaa myös kaikki vertikaalisen kilpailun esteet, vaikka tällä alalla 
sovelletaan Saksan kilpailulain alla ainoastaan väärinkäyttöperiaatetta ... luokkakohtaisiin erivapauksiin 
yritysten välisissä suhteissa (tavarantoimittajien ja maailman kauppajärjestön (WTO) sopimukset) ". 
Muissa kommenteissa esitetään 85 artiklan tarkistamista, "jotta yhteistyö kilpailijoiden välillä olisi mahdollista 
(amerikkalainen "kohtuullisuussääntö") ellei väärinkäytöstä tai vastustavaa ilmoitusta ilmene (Thomson 
Multimédia). Samoin: "Olisi kirjoitettava 85 artikla uudelleen tavoitteena markkinoiden vapautuminen ja laaja-
alainen ja muutosvoimainen lähestymistapa markkinoihin " (IBM France). 
Innovaatioon kohdistuvien sääntöjen vaikutusten arviointi 
Kaikki säännöt on arvioitava siltä kannalta, missä määrin ne edistävät tai estävät innovaatiota. Sen 
toteuttamiseksi on tärkeää, että yritykset liittyvät mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan sääntöjen 
laadintaan sekä paikallisella tasolla että Euroopan tasolla" (CNPF). 
5/ Julkisen vallan aseman ja toimintamallien mukauttaminen innovaatioon 
Vaikka aiheesta on esitetty useita hyvin merkittäviä kommentteja, kokonaiskuvan saaminen niiden pohjalta on 
joskus vaikeaa johtuen etenkin eri maissa vallitsevien tilanteiden suuresta vaihtelevuudesta. Joitakin tärkeitä 
aiheita Voidaan kuitenkin erottaa. 
Tuki pk-yrityksille 
Useissa arvioissa suhtaudutaan kriittisesti pk-yritysten luokittelujärjestelmään, jossa yritykset luokitellaan 
henkilökunnan määrän perusteella, sillä kyseisellä luokittelulla ei katsota voitavan tuoda esiin pk-yrityksiin 
liittyviä monenlaisia ongelmia. 
Monissa kannanotoissa painotetaan sitä, että ei pidä ottaa huomioon yksinomaan pk-yrityksiä vastakohtana 
suurille yrityksille, vaan myös toimittaja - asiakas -ketju kokonaisuudessaan sekä suurilta yrityksiltä käyttämättä 
jäävät tekniset voimavarat. 
11 
Ct 
Yleisesti kommenteissa ollaan yksimielisiä siitä, että pk-yritysten kansainvälistymiseen liittyviä koeluonteisia 
hankkeita on edistettävä. Lisäksi "olisi ryhdyttävä jatkotoimenpiteisiin, jotka mahdollistavat pk-yritysten 
markkinoillepääsyn ja niiden osallistumisen kansainväliseen yhteistyöhön muiden yritysten tai muiden maiden 
yliopistojen tai tutkimuslaitosten kanssa" (Madrid). 
Tuen kansalliset ja alueelliset infrastruktuurit 
Yleisen huomion mukaan julkiset tukiohjelmat saattavat vaikuttaa pk-yritysten kannalta mutkikkailta 
järjestelmiltä, joista niiden on vaikea saada tietoa. Saksalaiset kauppakamarit tarkentavat, että yhteisön 
tiedotuskeskusten järkeistäminen olisi tervetullut toimenpide, kun taas Yhdistyneen kuningaskunnan työnantajat 
korostavat jo käynnistettyjen aloitteiden merkitystä uusien aloitteiden esittämisen sijaan. "On pidettävä huoli 
siitä, että löydetään sopiva tasapaino läheisyysperiaatteen ja tietoa välittävien keskusten välillä, sillä viimeksi 
mainittujen liian suuri määrä johtaisi sekaannuksiin ja lopulta hankkeen hylkäämiseen. " (UNICE). 
Ranskan neuvottelukokouksen selonteossa katsotaan myös, että pk-yritysten tukiverkoston perustamista olisi 
edistettävä ja purettava julkiset tukijärjestelmät. Yleisemmin useimmissa maissa pyritään edistämään näkemystä, 
jossa pk-yrityksiä tarkastellaan kokonaisvaltaisesti. 
Espanjalaisissa kannanotoissa nousee esiin erityinen mielenkiinto alueellista tasoa kohtaan (niissä korostetaan, 
että vihreässä kirjassa ei kiinnitetä riittävästi huomiota alueellisiin näkökohtiin) ja painotetaan paikallishallinnon 
osuuden vahvistamista innovaatiossa. Näkemys saa tukea monissa muissa kannanotoissa, joissa mainitaan 
paikallisten viranomaisten merkitys pk-yrityksille suunnatun tuen yhteydessä. Lisäksi tiedepuistot mainitaan 
useaan otteeseen menestystä saavuttaneena alana, joka olisi syytä ottaa huomioon. Eräissä toisissa kannanotoissa 
pyritään hillitsemään tätä näkemystä, ja niissä korostetaan Hessenin osavaltion tapaan, että "innovaation 
alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen on tärkeää, mutta alueellista innovaatiota ei kuitenkaan ole syytä pitää 
ratkaisuna kaikkiin ongelmiin tai vastareaktiona yhä laajenevalle talouksien maailmanlaajuistamiselle. " 
Tutkimusohjelmat 
Aihetta käsitellään monissa otsikon "Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon" alla jo esitetyissä 
kommenteissa, joiden osalta mainittakoon erityisesti pk-yritysten vaikeudet osallistua tutkimusohjelmiin. 
Vaikeuksien kannalta Daimler-Benz toteaa, että tehokas tapa edistää pk-yritysten osallistumista tutkimusohjelmiin 
voisi olla niiden osallistuminen yhteistyössä suurten yritysten kanssa. 
Pk-yritysten kannalta saattavat muut toimenpiteet kuin tutkimusohjelmat olla tehokkaampia: "pk-yritysten 
tarpeiden tyydyttämiseksi innovaatioprosessin yhteydessä ovat yleiset välineet, verohelpotukset, teollisuuden 
tutkimukseen liittyvät yhteishankkeet ja tulosten käyttö soveltuvampia menettelyjä kuin vahvistetut kiintiöt 
erityisohjelmissa " (BD1). 
Madridin neuvottelukokouksen selonteossa todetaan vielä, että olisi "lisättävä yritysten julkiseen tukeen liittyvien 
yksityiskohtaisten sääntöjen avoimuutta, jotta alusta asti oltaisiin selvillä niistä välivaiheista, joita ehdotuksessa 
on seurattava, arviointiperusteista, maksuajoista jne". Toisaalta esitetään, että hakemuskaavakkeet muokattaisiin 
yhtenäisemmiksi ja että yrityksille annetaan tukea vastaamisessa hallinnon tiedusteluihin. 
12 
££ 
Luettelo vihreää kirjaa 
kommentoineista yhteisöistä 
13 
6T-
Nimi Lyhenne Maa 
aBaCus Partnership * Yhd. kuningask. 
ABB Oy ABB Suomi 
Académie des Sciences - Institut de France - Comité Applications de L'Académie des CADAS Ranska 
Sciences 
Action in Europe for Education, Invention, and Innovation AEI Ranska 
Afonso Paulo Manuel (konsultti) Espanja 
Agence Nationale pour l'Amélioration des Conditions de Travail ANACT Ranska 
Agence Nationale pour la Valorisation de la Recherche ANVAR Ranska 
Agencia d'Avaluacio de Tecnologia Medica * Espanja 
Air France Ranska 
Air Liquide Ranska 
Akademie fur Innovation, Unternehmensdesign und Politikgestaltung GmbH Die Denkfabrik Saksa 
Akademie fur Technikfolgenabschätzung * Saksa 
Allianz Lebensversicherung, AG Saksa 
Amerada Hess ltd Yhd. kuningask. 
Amsterdam Economisch en Sociaal Instituut * ESI-VU Alankomaat 
Amsterdam University * ^^ Alankomaat 
Amt der Kärtner Landesregierung Itävalta. 
Ann Christoph (professori) Saksa 
Ansaldo * Italia 
Arcadi - Réseau - Association des Consultants Ranska 
ARGO - Plastic Packaging Materials - Plastics in Engeering ARGO Kreikka 
Arovit Petfood * * Tanska 
Associaçâo Portuguesa de Professionais em Sociologia Industrial, das Org. e do APSIOT Portugali 
Trabalho 
Association "Industrialisation des Recherches sur les Procédés et les Appl.tions au IREPA Ranska 
laser" ^ __^ 
Association des Grandes Entreprises Françaises AGREF Ranska 
Association Nationale de la Recherche Technique ANRT Ranska 
Association of European Radios AER Belgia 
Associazione Italia per la Ricerca * AIRI Italia 
Associazione Tigullio Attiva + Promotigullio srl "~ Italia 
Atlantis Research Organisation Kreikka 
Banca Nazionale del Lavoro BNL Italia 
Banca Sella Italia 
BASF " BASF Saksa 
Bayerische Vereinsbank, AG Saksa 
Bayerisches Forchungszentrum fur Wissensbasierte Système FORWISS Saksa 
Becdelièvre Roland (Conseiller Général Le Mans) Ranska 
Bertelsmann, AG Saksa 
Bio Soft ~~~~~~~~~~^ Tanska 
Bodilsen Holding * * Tanska 
Boehringer Ingelheim Saksa 
Bonn International Centre for Conversion * Saksa 
Bonnaure P. (asiantuntija) Ranska 
Bosch, GmbH Saksa 
Bouju André (konsultti) Sveitsi 
British Ceramic Confederation BCC Yhd. kuningask. 
British Technology Group BTG Yhd. kuningask. 
British Telecom BT Yhd. kuningask. 
Bundesarbeitkammer in der Ständigen Vertretung österreichs bei der EU BAK Itävalta. 
Bundesverband der Deutschen Industrie BDI Saksa 
Bureau of European Designers Associations BEDA Alankomaat 
Burmah Castro! Yhd. kuningask. 
Buro för Energie und ökologie Management ! Saksa 
CARIPLO CARIPLO Italia 
Casa de la Sabiduria SA Espanja 
Centre d'Etudes et Recherches Appliquées à la Gestion CERAG Ranska 
Centre de coopération internationale en recherche agronomique * CIRAD Ranska 
14 
lo% 
Centre de Ressources et d'initiatives pour l'International (Ministère de l'éducation CR2i Ranska 
nationale) 
Centre européen d'entreprise et d'innovation Promotech Ranska 
Centre Européen des Entreprises à Participation Publique CEEP Belgia 
Centre for Exploitation of Science and Technology CEST Yhd. kuningask. 
Centre for Working Life Research & Dev.ment - Halmstad University CAU Ruotsi 
Centre Technique des Industries Mécaniques CETIM Ranska 
Centro de Enlace del Mediterraneo - Innovation Relay Centre - CENEMES Espanja 
Centro de Formaçao Profissional para a Industria Ceramica * CENCAL Portugali 
Centro de Robotica Intelligente UNINOVA Portugali 
Centro di Ricerca Fitotecnica Italia 
Centro Promotor de Inovacao e Negocios CPIN Portugali 
CERAME-UNIE Bureau de liaison des industries céramiques européennes CERAMI - UNIE Belgia 
Chambre de Commerce Américaine - The EU Committee Belgia 
Chambre de Commerce et d'Industrie de Paris CCI de Paris Ranska 
Chambre économique autrichienne Itävalta. 
Chambre Régionale de Commerce et d'Industrie de Lorraine CCI de Lorraine Ranska 
Chartered Society of Designers CSD Yhd. kuningask. 
Chemical Industries Association CIA Yhd. kuningask. 
Christeijk Nationaal Vakverbond CNV Alankomaat 
Colas " Ranska 
Colonia Assurance "~ Saksa 
Commerzbank, AG Saksa 
Compagnie des Signaux CS Ranska 
Compagnie Nationale des Conseils en Propriété Industrielle CNCPI Ranska 
Compania Espanola de Petroleos CEPSA Espanja 
Computermac * * Tanska 
Confédération Européenne des Syndicats CES Belgia 
Confederation of British Industry CBI Yhd. kuningask. 
Confindustria Italia 
Conseil Européen de l'Industrie Chimique CEFIC Belgia 
Conseil National du Patronat Français CNPF Ranska 
Consejo Superior de Investigaciones Cientificas CSIC Espanja 
Consiglio Nazionale délie Ricerche CNR Italia 
Construction Industry Council CIC Yhd. kuningask. 
Construction Research and Innovation Strategy Panel CRISP Yhd. kuningask. 
Cornwall Innovation Centre, Ltd Yhd. kuningask. 
Corporacion Empresarial de Extremadura Espanja 
Cranfield International Ecotechnology Research Centre * Yhd. kuningask. 
Crédit Local de France Ranska 
CUV Progress CUV Progress Bulgaria 
Daimler Benz Saksa 
Danel Technology Consultant Ranska 
De Montgolfier Philippe (konsultti) - Essor Europe Ranska 
Deutsche Aktionsgemeinschaft Bildung-Erfindung Innovationen DABEI Saksa 
Deutsche Ausgleichbank Saksa 
Deutsche Bahn DB Saksa 
Deutsche Bank, A.G Saksa 
Deutsche Erfinder Akademie Saksa 
Deutsche Telekom Saksa 
Deutscher Gewerkschftsbund - Bundesvorstand DGB Saksa 
Deutscher Industrie und Handelstag DIHT Saksa 
Ejner Hessel * * Tanska 
Electrolux ' Belgia 
Empresa Nacional de Innovacion Sociedad Anonima ENISA Espanja 
Enemaerke & Petersen * * Tanska 
Ente per le Nuove Tecnologie, 1'Energia e l'Ambiente ENEA Italia 
Ernst & Young * * Tanska 
Esbjerg Oilfield Services * * Tanska 
Escuela Superior de Administration y Direccion de Empresas de la Universidad Ramon ESADE Espanja 
LLull I J 
15 £5 
Espoirs Suscités par les Etudes et la Recherche Club Esper Ranska 
Esso, AG Saksa 
ETAN * ETAN ' Belgia 
Etane S.A. Kreikka 
Europaburo der Deutschen Kommunalen Selbsverwaltung Europabûro Saksa 
Europe's 500 " Europe's 500 Tanska 
European Association of Aerospace Industries AECMA Belgia 
European Automative Initiative Group EAIG Saksa 
European Business and Innovation Centre Network EBN Belgia 
European Confederation of Iron and Steel Industries Eurofer Luxemburg 
European Council for Construction, Research, Development and Innovation ECCREDI Belgia 
European Council of Applied Sciences and Engineering EuroCase Belgia 
European Economic Interest Group * ZEUS Kreikka 
European Federation of Equipment Leasing Company Associations Leaseurope Belgia 
European Federation of Technology & Innovation Consultants EFTIC Ranska 
European Fundation for Entrepreneurship Research EFER Belgia 
European Independent Steel Works Association EISA Belgia 
European Industrial Research Managment Association EIRMA Ranska 
European Institute of Social Studies * Italia 
European Organisation for Research and Treatment of Cancer EORTC Belgia 
European Organisation for Technical Approvals EOTA Belgia 
European Public Telecommunications Network Operators Association ETNO Belgia 
European Telecommunication Professional Electronic Industry ECTEL Yhd. kuningask. 
European Venture Capital Association EVCA Belgia 
Eurostat Luxemburg 
Fauconnier Jean-Marie (arkkitehti) Ranska 
Fédération Internationale des Conseils en Propriétés Industrielles FICPI Yhd. kuningask. 
Federation of European Cancer Societies FECS Belgia 
Federation of Small Businesses - National Federation of self employed and small FSB Yhd. kuningask. 
businesses ltd 
Federazione Italiana délie Casse Rurali e Artigiane Italia 
FIAT Auto FIAT Italia 
FIAT S.p.A. FIAT Italia 
Finmeccanica Italia 
Finnish Forest Industries Federation Suomi 
Forbitec Portugali 
Ford-Werke " Saksa 
Fraunhofer - Patentstelle fur die Deutsche Forschung Saksa 
Fraunhofer-lnstitut fur Systemtechnik und Innovationsforschung * Saksa 
Fundacion Cotec para la innovacion tecnologica COTEC Espanja 
Fundacion para el Desarrollo de la Funcion Social de las Communicaciones Fundesco Espanja 
Gaz de Ranska Ranska 
General Electric Compagny Yhd. kuningask. 
Générale de Placement Banque G.P Banque Ranska 
Glaxo Wellcome Pic Yhd. kuningask. 
GPV Industri » * "" Tanska 
Groupe Ecole de Hautes Etudes Commerciales du Nord EDHEC Ranska 
Groupement Européen des Caisses d'Epargne GECE Belgia 
Groupement Européen des Entreprises d'Electricité Eurelectric Belgia 
Halarose of Oxford Yhd. kuningask. 
Handelsblatt - Wirtschafts und Finanzzeitung Saksa 
Haour Georges (professori) Sveitsi 
Hellenic Republic - Ministry of Development Kreikka 
Helsinki Inventors' Association HEKE Suomi 
Helsinki School of Economics Business Administration * Suomi 
Hessisches Ministerium des Innern & fur Landwirtschaft, Forsten, Naturschutz Saksa 
Hoesch - Krupp, AG Saksa 
Huber Edelstahl Saksa 
lb Andersen Industri * * Tanska 
IBM Deutschland Saksa 
Ideon Centre | | Ruotsi 
16 
«q,e? 
Industrie und Handelskammer zu Aachen IHK zu Aachen Saksa 
Industry Research and Development Group * Irlanti 
Infobrief * Luxemburg 
Innovation Relay Centre - North of England IRC North Yhd. kuningask. 
^__^ England 
Innovatop Saksa 
Institut Catala de Tecnologia ICT Espanja 
Institut Français du Pétrole * IFP Ranska 
Institut National de Recherche Agronomique * INRA Ranska 
Institute for Managment of Innovation and Technology IMIT Ruotsi 
Institute for Material Research - Universitair Centrum Limburgs Belgia 
Institute for Strategic Consumer Research * SWOKA Alankomaat 
Institute of Professional Representatives before the European Patent Office EPI Ranska 
Institution of Civil Ingeneers Yhd. kuningask. 
Instituto de Desevolvimento e Inovacao Tecnologica do Minho IDITE Minho Portugali 
Instituto Superior de Economia e Gestao CEDE Portugali 
Instituto Superior Tecnico 1ST Portugali 
Instituut voor Maatschappelijke Innovatie IMI Alankomaat 
Instrument, Measuring.Technique Servicing and Trading Company Limited MTA/MMSZ Unkari 
Inter Primo Tanska 
International Federation of Science Editors IFSE Italia 
Istituto di studi sulia ricerca e documentazione scientifica - Consiglio Nazionale delle ISRDS - CNR Italia 
Ricerche . 
Istituto Sperimentale per la Frutticoltura * Italia 
Jular Impotaçfio e comércio de madeiras, Lda Portugali 
Kiel Institute of World Economics * Saksa 
Knight Peter (konsultti) ~~~Z~~~Z~~I Yhd. kuningask. 
Koff Tanska 
Koninklijke Hoogovens Alankomaat 
Kovacs Ilona (professori) Portugali 
Kraft Malerwerkstatten Gmbh ARTA Saksa 
Kredietbank Belgia 
Kreditanstalt för Wiederaufbau Saksa 
Krog Iversen &Co * * Tanska 
Labbri Mirko (hankkeen johtaja) Italia 
Lacave Michel ja Del Castillo Jaime (konsultti) Espanja 
Lahure Bernard (konsultti) Ranska 
Lancashire Enterprises Yhd. kuningask. 
Lancaster Centre for the Study of Environmental Change * Yhd. kuningask. 
Landesbank Berlin Saksa 
Larsson John (konsultti) Tanska 
Library and Information Commission Yhd. kuningask. 
Lloyds TSB Group Yhd. kuningask. 
LPE ID Databank (Lex Poot) " LPE Alankomaat 
Lyonnaise des Eaux Ranska 
Magneti Marelli Italia 
Managment Construction and Engineering MACE Yhd. kuningask. 
Marks & Spencer Yhd. kuningask. 
Maroushkina Maria (konsultti) Venäjä 
Medinova AB Ruotsi 
Merck KgaA Darmstadt Saksa 
Micrel Kreikka 
Minister of Education of Lithuania Liettua 
Mission of the Republic of Hungary to the European Communities * Unkari 
M.O.A. Développement M.O.A. Ranska 
Monte dei Paschi di Siena Italia 
Mordchelles-Regnier G. (konsultti) Ranska 
Morgan Bruce Sollicitors (asianajaja) Yhd. kuningask. 
Morin Jacques (konsultti) Ranska 
Mulcachy Noel (professori) Irlanti 
Multi-Poles * 1 1 Luxemburg 
17 
-?4 
National Committe for Technological Development Unkari 
National School of Public Health * "ZZZZZIZZZ Kreikka 
Nestlé Sveitsi 
Nethold Finance Belgia 
Nonhoff Dieter (konsultti) Saksa 
North East Innovation Center Company, Ltd Yhd. kuningask. 
North Tyneside Council Yhd. kuningask. 
Nuclear Research Institute - Department of Nuclear Technology Tsekin tasav. 
Nutek Nutek Ruotsi 
nv Bank Nederlandse Gemeenten Alankomaat 
Observatory on Agricultural Research Systems * IBV Italia 
Ole Flensted Holding * * Tanska 
Omega Generation BNG Italia 
Organisation de Copération et de Développement Economiques OCDE Ranska 
österreichische Patentanwalt Kammer Itävalta. 
Otakon KY ZZZIZZZZZZ Suomi 
Otto Versand Saksa 
P. I. Holding * « ' Tanska 
Pateloup Monique (konsultti) Ranska 
Patent-Och Registreringsverket PRV Ruotsi 
Pechiney Ranska 
Pentacle • ZZZZZZZZZ Ranska 
PFI-Prùf- und Forschungsintitut fur die Schuhherstellung * Saksa 
Piastre Robert (keksijä) Ranska 
Preussag AG Saksa 
Preussenelektra, AG Saksa 
Qazar 7 Yhd. kuningask. 
Rank Xerox ZZZZZHZZH Yhd. kuningask. 
Renault Ranska 
Repsol, S.A Espanja 
Research and Consultancy Services for Food, Land, and Environment SAC Yhd. kuningask. 
RETI NET - University of Salford Réti-net Belgia 
Reunanen Matti (konsultti) Suomi 
Roma Ricerche Italia 
RWE AG (Khunt Dietmar) " Saksa 
Siemens AG > Saksa 
Smithkline Beecham Belgia 
SNIA Ricerche Italia 
Sociedad Estatal para el Desarollo del Diseno Industrial DDI Espanja 
Société de Calcul Mathématique " SCM Ranska 
Steelcon Chimney, Esbjerg * * Tanska 
Stephens David Huw (konsultti) Yhd. kuningask. 
STOAS * IIZZZZZZZZ Alankomaat 
Stokis Oil Belgia 
Stratégie et Mutation (konsultti) S&M Ranska 
Strategische Studien der Transformationsprozesse, Forschung und Beratung Saksa 
Studio Tempo, s.r.l Italia 
Swedish Inventor Association Ruotsi 
Swiss Federal Institute of Technology at Zurich ETHZ Sveitsi 
Swissair Sveitsi 
Tampere University of Technology Suomi 
Tech'Innove Exapnsion Ranska 
Technologie Beratung Saksa 
Technology Innovation Information Jjl Luxemburg 
TEKES - Teknologian Kehittämiskeskus TEKES Suomi 
Télédiffusion de France TDF Ranska 
Telefonica Espanja 
The CIM Institute * Yhd. kuningask. 
The College of Management - Tel Aviv Israel 
Thomson Multimedia Ranska 
18 -u 
Total Ranska 
Toy Manufacturers of Europe TME Belgia 
Trinity College - Dublin Irlanti 
Unibus RutertratTk * * Tanska 
Unilever Alankomaat 
Union des Assurances de Paris ' ~ UAP Ranska 
"%••,<••" ••"• 
Union de Banque Suisses UBS Sveitsi 
Union des Confédérations de l'Industrie et des Employeurs d'Europe UNICE Belgia 
Union Européenne de l'Artisanat et des Petites et des Moyennes Entreprises UEAPME Belgia 
Union Française des Designers Industriels UFDI Ranska 
Union Internationale des Associations et organismes techniques UATI Ranska 
Unioncamere Piemonte Italia 
Unité de Formation et de Recherche en Science Sociales * CTESI Ranska 
Universidad Nacional de Education a Distancia * Espanja 
Universidade Aberta Portugali 
Universidade Autonoma de Lisboa Portugali 
Università degli Studi di Pavia, Dip.to di Elettronica, Prof. Franco Malotjirti Italia 
Università di Bologna * Italia 
Université de Innsbruck Itävalta. 
Université de Lund ACLU Ruotsi 
Université de Vilnius Liettua 
University College Galway UCG Irlanti 
University of Hamburg Saksa 
University of Hamlstadt - Högslan Halmstadt HH Ruotsi 
University of Central England in Birmingham UCE Yhd. kuningask. 
University of Göteborg * Ruotsi 
University of Iceland, Scientific and Technical Information Services '"" Islanti 
University of Sheffield (National Transputer Support Centre) NTSC Yhd. kuningask. 
University of Sussex, Science Policy Research Unit SPRU Yhd. kuningask. 
University of Sydney - Graduate School of Business GSB Sydney Australia 
University of Warwick * WRI Yhd. kuningask. 
Usinor-Sacilor Ranska 
Veba, AG Saksa 
Verbindungsbûro des Landes Sachsen-Anhalt bei der Europäische Union Belgia 
Vew, AG (Ziegler Fritz) Saksa 
Victoria Holding Versicherung, AG Saksa 
Vienna Economies and BA University * Itävalta. 
Villa Real, Ltd Suomi 
Voest Alpine Stahl Linz Itävalta. 
Volkswagen * Saksa 
Volvo AB Ruotsi 
Vuman Technology Services * Yhd. kuningask. 
Welsh Development Agency " WDA Yhd. kuningask. 
Wenzel Joachim (asianajaja) Saksa 
Wilson Roger (konsultti) Yhd. kuningask. 
Wirtschaftskammer österreich "" WKÖ Itävalta. 
Yorkshire and Humberside Regional Technology Network RTN Yhd. kuningask. 
Zentrum Mechanisierung &Technologie Saksa 
19 73 
2.1-B - Hallitusten vastaukset 
(Komission yksiköiden laatima yhteenveto) 
20 H 
ITÄVALLAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Itävallan hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja näkee myönteisenä sen, että innovaatiosta 
on käytetty laajaa määritelmää, johon sisältyy teknologisten tekijöiden lisäksi myös muita näkökohtia, 
kuten organisaatio, johtaminen, osallistuminen, pätevyydet ja kulttuuri. Innovaatio on tärkeä asia 
taloudellisen kilpailukyvyn, työpaikkojen ja yhteiskunnallisten ongelmien kannalta. 
Itävallan mielestä pitäisi kiinnittää enemmän huomiota sosiaaliseen innovaatioon painottaen 
teknologian, innovaation ja työllisyyden välistä suhdetta. Tulevissa toimissa olisi kuitenkin otettava 
huomioon jäsenvaltioiden eri yhteisöjen piirissä tehty, innovaatiopolitiikkaa ja työllisyyttä koskeva 
arvokas työ sekä OECD:n tutkimukset. 
Innovaatiota käsittelevän vihreän kirjan synnyttämä keskustelu liitetään osaksi kansallisen 
teknologiapolitiikan sisällön viimeistelytyötä. Itävallan hallitus on tyytyväinen siitä, että innovaatio on 
saanut keskeisen aseman viidennen puiteohjelman suuntaviivojen valmistelussa, ja ehdottaa, että 
yhteisön tasolla Innovation-ohjelmalla olisi johtava ja koordinoiva tehtävä. 
Toissijaisuusperiaate 
Toissijaisuusperiaatteen on oltava lähtökohtana kaikessa koulutuksen, verotuksen, oikeudellisten ja 
muiden institutionaalisten ominaispiirteiden tarkastelussa. Olisi varottava luomasta uusia byrokraattisia 
menettelyjä ryhdyttäessä toteuttamaan vihreän kirjan yksittäisiä toimintasuuntia. 
Käytännönläheisyyden ja yksittäisten taloudellisten toimijoiden keskeisen aseman tunnustamisen olisi 
oltava ohjaava periaate. 
Task force -työryhmät 
Työryhmiä pidetään hyödyllisinä, mutta huomiota olisi kuitenkin kiinnitettävä myös Euroopan unionin 
merkitykseen rahoittajana. Avoimuus ja jäsenvaltioiden osallistuminen on turvattava päätöksenteossa. 
Pk-yritykset 
"Tuottajapuoli" on sopeutettava paremmin todelliseen teknologian siirtoon ja pk-yritysten 
innovaatiotarpeisiin. Siinä olisi hyödyksi "jatkuvan innovaation" ottaminen huomioon, tehokkaan 
tietotekniikan käytön lisääminen, ideasta kaupalliseen tuotantoon asti ulottuvan pitkän aikavälin 
tarkastelutavan omaksuminen ja tukiohjelmien hyväksyminen. (Crest-työryhmän pk-yritysten hyväksi 
tekemä panostus saattaa olla hyödyksi vihreään kirjaan liittyvässä myöhemmässä työssä.) 
T&K-toiminnan suuntaaminen kohti innovaatiota 
Itävallan hallitus on myös vakuuttunut siitä, että: 
• innovaatiota olisi pidettävä tärkeällä etusijalla puiteohjelmassa yleensä; 
• organisatoriset ja rakenteelliset innovaatiot ovat vähintään yhtä tärkeitä kuin keksintöjen 
hyödyntäminen; 
• komission olisi järjestettävä eurooppalainen innovaatiopalkinto ja mahdollinen suhdetoiminta 
edistääkseen innovaatioajatusta pk-yritysten sekä myös suuren yleisön keskuudessa. 
Itävallan hallitus suhtautuu kuitenkin epäilevästi teknologian seurantaa keskitetysti hoitavaan elimeen. 
Inhimilliset voimavarat innovaatioita varten 
Hallitus tukee periaatteessa vihreän kirjan ehdotuksia inhimillisten voimavarojen osalta, etenkin: 
• teknisten asioiden opetusta kouluissa pidetään tärkeänä; 
• tarvitaan nykyistä parempia viestintä- ja yhteistyötaitoja; 
• parannetaan tieteellisiin ja teknisiin oppiaineisiin liittyvää kuvaa; 
• edistetään elinikäistä oppimista; 
• kiinnitetään opetuksessa enemmän huomiota innovaation johtamiseen; 
• edistetään tiedon siirtoa ja innovaatiota lisäämällä opiskelijoiden, tutkijoiden, teknisen 
henkilökunnan ja insinöörien liikkuvuutta. 
Paremmat rahoitusolot innovaatioiden kannalta 
Itävallan hallitus katsoo, että olisi erotettava toisistaan "Business Angels" -toiminta, (yksityiset varat 
pääasiassa pieniä yrityksiä varten), riskipääoma (keskikokoisia yrityksiä varten) ja eurooppalaiset 
pääomamarkkinat, EASDAQ (suuryrityksiä varten). Pankkien on kehitettävä kulttuuriaan 
21 
-?«" 
innovaatioden tarpeiden ja riskien suuntaan. Yleisemmin tarvitaan laajempaa yhtenäisyyttä ja eri 
palvelujen verkostoitumista teknologian siirtoa, rahoitusta, johtoa, järjestelyä, teknologiaa jne. varten. 
Rakennerahastojen varat voitaisiin ohjata tehokkaammin kohti innovaatiota. 
Verotuksellisiin tukiin kohdistuvat kansallisten talousarvioiden asettamat rajoitukset, joihin joka 
tapauksessa niihin sovelletaan läheisyysperiaatetta. 
Innovaatiolle suotuisan ympäristön luominen 
• On parempi vähentää innovaatioiden esteitä kuin kehittää tehottomia apukeinoja niiden 
ylittämiseksi. 
• Yritysten perustamisen ja innovatiivisten hankkeiden käynnistämisen olisi oltava 
yksinkertaisempaa; yleisesti on yhteistyötä tehostettava paikallisella, alueellisella ja kansallisella 
sekä yhteisön tasolla. 
• Tarvitaan sääntöjä (ja sääntöjen purkamista), joissa otetaan huomioon yrittäjien tarpeet ja 
mahdollisuudet. 
• Patenttien strateginen käyttö puuttuu; siitä olisi tehtävä patenttipolitiikan osa sekä kansallisella 
tasolla että Euroopan patenttitoimistossa. 
• Suositellaan patenttimaksujen yhtenäistämistä ja alennettuja maksuja pk-yrityksille. 
• Lisenssien käyttöä markkinavälineenä olisi edistettävä. 
22 
li 
TANSKAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Tanskan hallitus suhtautuu myönteisesti aloitteeseen, jossa innovaationäkökulma on saanut 
keskeisemmän sijan tutkimus- ja teollisuuspolitiikassa. Innovaatio on ollut ajankohtainen aihe 
Tanskassa. Kulttuurinen ympäristö, sosiaalinen ja institutionaalinen innovaatio, luonnonvarojen ja 
energiavarojen suojelun ottaminen huomioon sekä tietoyhteiskunnan vaikutukset ovat kaikki osa sitä 
asiayhteyttä, jossa Tanskan hallitus toivottaa konkreettisia toimenpiteitä koskevan keskustelun 
tervetulleeksi. Se katsoo kuitenkin, että analyyttisten pohjatietojen (esim. OECD:n ja EU:n 
tutkimukset) käyttöä on tehostettava yhtenäisen strategian luomiseksi innovaatioaloitteita varten. 
Tanskan hallitus hyväksyy vihreän kirjan viisi yleistä tavoitetta tietyin varauksin: 
Yhteisön T&K -politiikkaa ei pidä sekoittaa teollisuuspolitiikan kapea-alaisiin tavoitteisiin. 
Rahoituksen piiriin pääsyn parantaminen olisi pääasiassa nähtävä asiana, josta huolehditaan 
kansalliselle tasolla. 
Yleisesti yhteisön tason toimien on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja niiden eurooppalaisen 
ulottuvuuden on oltava perusteltu kuten esimerkiksi standardoinnissa, henkisen omaisuuden suojelussa 
tai erittäin mittavissa T&K-toimissa. 
Seuraavat erityistavoitteet liittyvät vihreän kirjan toimintasuuntiin. 
Teknologian seuranta on tulevaisuudessa päätöksentekijöille yhä tärkeämpää sekä julkisella että 
yksityisellä alalla. Yhteisön panostuksella olisi pyrittävä kehittämään alan yhteistyötä ja 
menetelmiä eri kansallisten laitosten välillä. 
Määriteltäessä Euroopan T&K -toiminnan ensisijaisia painotusalueita olisi otettava entistä 
enemmän huomioon kysynnän tarpeet. 
Opetus olisi säilytettävä kunkin yksittäisen jäsenvaltion toimialueena. Vaikka se perustuukin 
kunkin jäsenvaltion kulttuurisiin perinteisiin, siihen voisi sisältyä Euroopan tasolla 
vastavuoroinen pätevyyden tunnustaminen. 
Vaikka myönnetäänkin liikkuvuuden tuovan etuja, sitä koskevat hankkeet eivät saa tulla 
velvoittaviksi. Huomautetaan, että Tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus -ohjelmaan ei ole saatu 
riittävästi teollisuuteen suuntautunutta ulottuvuutta, siten kyseisissä hankkeissa olisi käytettävä 
erilaisia ja realistisia keinoja erilaisten tarpeiden tyydyttämiseksi. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä hallinnollisiin ja taloudellisiin rajoitteisiin, jotka haittaavat 
pk-yritysten osallistumista T&K -ohjelmiin. Komission omien välineiden, kuten innovaatioiden 
siirtokeskusten ja Craft-ohjelman koordinoimista kannattaa tarkastella tässä yhteydessä. 
Verotusteknisiä keinoja ei pidä ottaa käyttöön yhteisön tasolla, mutta innovaatioon liittyvä 
suurempi avoimuus ja yrityksille myönnettävät luotot olisivat tervetulleita. 
Tanskan hallituksen tärkein tavoite on yritysten, etenkin pk-yritysten kannustaminen 
innovaatiotoimintaan alueellisella tasolla. Keskeisimmällä sijalla ovat pk-yritykset, joilta usein 
puuttuu ammattipätevyyttä ja johtamistaitoa, ja tältä kannalta avainkysymyksiksi mainitaan 
sisäinen vahvistaminen, verkostoituminen ja yritysryhmittymät. 
Taloudellista seurantaa koskevan tavoitteen osalta Tanskan hallitus haluaisi mielellään hankkia 
lisäkokemusta alalta. 
23 -f} 
SAKSAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Saksan liittohallitus suhtautui myönteisesti komission vihreään kirjaan ja ilmoitti, että 
"Innovaatiokeskustelua" on käyty Saksassa jo melko pitkään. Se painotti nimenomaa sitä, että 
parhaiden tulosten saavuttamiseksi innovaatiokysymyksiä on hoidettava jäsenvaltioiden tai alueellisella 
tasolla. Se korosti myös jäsenvaltioiden välisen tietojen ja kokemustenvaihdon keskeistä asemaa. 
Liittohallitus arvioi, että komissio voisi vastata koordinoinnista, joka mahdollistaisi vuoropuhelun 
aloittamisen. 
Se viittasi erityisesti seuraaviin saksalaisiin aloitteisiin, joilla sen näkemyksen mukaan saattaisi olla 
arvoa eurooppalaisen innovaatiokeskustelun kannalta. 
• Koopmanin selonteko, jossa käsitellään muodollista esitystapaa sekä sääntöjen tehokkuutta 
• INSTI-ohjelma (Innovationsstimulierung der Deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich-
techische Information), jonka avulla pyritään piristämään Saksan talouselämää tieteellistä tai 
teknistä tietoa tuottamalla 
• Teknologian ennakointia käsittelevää Delphi-aloitetta on toteutettu menestyksekkäästi kansallisella 
tasolla. 
Kussakin jäsenvaltiossa on oma ainutlaatuinen koulutusjärjestelmänsä, mutta koulutukseen olisi 
kuitenkin sisällyttävä perustietojen saaminen teknologian alalta sekä lainopillisia tai kaupallisia 
opintoja. Sen tulisi antaa valmiuksia niille, joilla on kykyä ja halua jatkaa etenemistä kyseisillä 
ammattialoilla. 
Teknologian seuranta on tuloksekkaampaa, jos se toteutetaan kansallisella tasolla ja kokemuksia 
vertaillaan koordinoidusti yhteisön tasolla. Viime kädessä kukin yksittäinen yritys tekee päätöksen 
siitä, mitä teknologiaa käytetään. 
Tässä suhteessa ei suositella kussakin jäsenvaltiossa tehtäviä säännöllisiä innovaatioselvityksiä. 
Saksan hallitus hyväksyy henkiseen omaisuuteen liittyvät näkökohdat ja tähdentää, että patentit ovat 
usein ratkaisevan tärkeitä rahoituksen kannalta Se esittää, että patenttirikkomusta seuraavien 
todellisten kustannusten tekemiseksi tunnetuksi yleisölle olisi esitettävä arvio sosiaalisista 
kustannuksista, esim. teollisuuden voiton menetyksestä ja sitä seuraavasta työttömyydestä. 
Periaatteessa hallitus yhtyy yhteisön näkemykseen. Opetuksen alalla kannatetaan laaja-alaista 
hyödyllisyysmallien käyttöä. 
Hallitus kannattaa suurempaa avoimuutta jäsenvaltioiden välillä kurssisisältöjen suhteen ennemmin 
kuin painottumista lopputuotteiden, kuten pätevyyksien, vastavuoroiseen tunnustamiseen. 
Se esittää, että tutkijoiden ja opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseksi Euroopan unionin 
rakennerahastojen varoja käytettäisiin tutkinnon suorittaneiden tai koulunsa päättäneiden nuorien 
palkkaamiseen "innovaatioavustajiksi". 
Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen sai myönteisen vastaanoton, ja ehdotettiin, että menettelyjen 
yksinkertaistamista pohtimaan järjestettäisiin seminaari, jossa myös teollisuus olisi edustettuna. 
Vaikka ajatus, jonka mukaan tutkimuksen panostusta on ohjattava enemmän innovaatiotoiminnann 
suuntaan hyväksytäänkin, on pidettävä huoli siitä, että ei aseteta esteitä luovuudelle eikä lasketa 
perustutkimuksen tasoa, etenkään yhteisön tasolla, 
• Euroopan unionin T&K -ohjelmassa olisi painotuttava muutamiin, Euroopan tulevaisuuden 
kannalta strategisiin erityisalueisiin; 
24 -n 
• Euroopan unionin T&K -toiminta olisi varattava sellaisia laajoja, hyvin riskialttiita hankkeita 
varten, joiden hoitaminen kansallisella tasolla ei ole mahdollista; 
• Kunkin T&K -ohjelman tavoitteet olisi määriteltävä selkeästi ottaen erityisesti huomioon niiden 
vaikutus strategisesti tärkeisiin alueisiin; 
• Euroopan unionin rakennerahastoista olisi rahoitettava innovatiivisia kohteita; 
• Hyväksytään myös tavoite, jonka mukaan kukin jäsenvaltio kasvattaa T&K -menojaan kolmeen 
prosenttiin bruttokansantuotteestaan. 
Saksan hallitus on yhtä mieltä siitä, että erityisesti suuren yleisön olisi tunnistettava innovaatioiden 
tuomat edut, ja se uskoo, että vihreän kirjan ehdotukset eivät ulotu riittävän kauas. Se ehdottaa 
seuraavia toimia: 
• Yleisölle on esitettävä selvästi Euroopan unionin T&K -ohjelmien vaikutukset jokapäiväiseen 
elämään. 
• On selvitettävä mahdollisuudet koota yhteen asiantuntijaryhmä, joka toteuttaisi sarjan käytännön 
toimenpiteitä myönteisen innovaatiokuvan leviämiseksi, mahdollisesti käyttäen siinä nykyaikaisen 
tietotekniikan menetelmiä. 
• Tulevaisuudessa vastaavanlaiset toimenpiteet olisi liitettävä osaksi puiteohjelmia. 
W 
ESPANJAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Yleiset kommentit 
Espanjan hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan. Se hyväksyy vihreässä kirjassa esitetyn 
laaja-alaisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan ja yhtyy käsitykseen eurooppalaisen strategian 
tarpeellisuudesta innovaation edistämiseksi. Vaikka Espanjan hallitus yleisesti hyväksyy Euroopan 
tilannetta kuvaavan selvityksen, se pahoittelee sitä, että vihreässä kirjassa ei hyödynnetä täysin joitakin 
valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä esitettyjä olennaisia tekijöitä, kuten 
suurten yritysten ja pk-yritysten välistä eroa, sosiaalisia eroja jne. Erityisesti innovaation käsittelyä 
pitkäaikaisen teknologisen, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden perustana pidetään 
riittämättömänä. 
Vihreässä kirjassa rajoitutaan esittämään innovaatioiden tärkeimmät esteet ja haasteet ilman, että 
ehdotettaisiin varsinaista kehystä innovaatioiden edistämistä varten Euroopan unionissa. Olisi aihetta 
myös osoittaa enemmän kiinnostusta alueiden ja alojen väliseen teknologian siirtoon ja sitä edistäviin 
aloitteisiin pk-yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi. 
Erityiset kommentit 
/. Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen 
Sevillan teknologian tutkimuslaitoksella olisi oltava suunniteltua laajempi tehtävä. 
2. Toimintasuunta 2: Tutkimuksen suuntaaminen paremmin innovaatioon 
• Ohjelmakomiteoiden olisi kiinnitettävä huomiota työryhmien toimintaan. 
• Pk-yritysten olisi osallistuttava T&K -toimintaan jo varhaisessa vaiheessa, eikä vasta tulosten 
soveltajina. 
• Tutkimusohjelmien seurannassa ja arvioinnissa olisi otettava huomioon myös sosiaalinen ja 
taloudellinen yhteenkuuluvuus sekä elinolojen parantaminen. 
3. Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen 
Olisi suunniteltava toimia, jotka saisivat ammattitaitoisia henkilöitä hakeutumaan vähemmän 
suotuisille alueille (ja jäämään sinne). 
4. Toimintasuunta 5: Innovaation myönteisten vaikutusten tunnistamisen edistäminen 
Perinteisiä joukkotiedotusvälineitä (televisiota, radiota, lehdistöä jne.) olisi käytettävä lisäämään 
yleisön tietoa asiassa. 
5. Toimintasuunta 7: Innovaatiolle suotuisan verotuksen käyttöönottaminen 
Koska pyritään julkisen talouden alijäämän vähentämiseen, on uusien ohjelmien aiheuttamat 
budjettimenot arvioitava perusteellisesti. 
6. Toimintasuunta 8: Henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien ja teollisoikeuksien suojelun 
edistäminen. 
(Julkisten ja yksityisten) tutkimuslaitosten olisi myös oltava edunsaajina edistämispolitiikassa. 
7. Toimintasuunta 9: Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen 
Yhdytään täysin komission näkemyksiin. 
8. Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja 
innovaatioiden alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen 
26 W 
Tärkeää alueiden välistä yhteistyötä sekä hallintoviranomaisten tehtävää yhteensovittajina olisi 
terävöitettävä. 
9. Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen innovaatioiden edistämiseksi 
Välittömän julkisen tuen välineiden käyttöä olisi myös edistettävä. 
Lopuksi innovaatiopolitiikka olisi otettava esiin valtionpäämiesten tai pääministerien tapaamisissa, 
jotka olisivat sopiva poliittinen foorumi innovaatiokysymysten liittämiseksi ministerineuvostojen 
työjärjestykseen. 
27 _ 
?<7 
SUOMEN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Suomen hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja haluaa jakaa yhteisön tasolla omat 
kansallisen tason kokemuksensa sekä osallistua tehokkaasti julkaisun pohjalta toteutettaviin 
jatkotoimiin. Seuraavat nykyiset aloitteet ovat osoittautuneet erityisen onnistuneeksi ja saattavat 
kiinnostaa muita jäsenmaita. 
(i) Kansallinen teknologiayritysten kummiohjelma on otettu käyttöön, ja ohjelmaa on testattu 
lupaavin tuloksin. Siinä kokeneet teollisuuden edustajat ovat arvioineet kiinnostuneita pk-
yrityksiä ja kehittäneet "Eurooppalaisen riskirahoitussertifikaatin" -järjestelmän 
helpottamaan rahoittajien kanssa käytäviä neuvotteluja. Järjestelmää on valmisteltu 
yhteistyössä komission kanssa. 
(ii) Kera (Kehitysaluerahasto) otti hiljattain käyttöön uusia yrityksiä varten julkisin varoin 
rahoitetun pienen (alle 20 000 ecua) pikalainan, johon liittyvät vakuudet ovat hyvin pienet. 
Pk-yritykset ovat ottaneet lainan erittäin hyvin vastaan. 
Suomen hallitus kannattaa T&K -toiminnan menojen nopeaa kasvattamista. Euroopan on mahdotonta 
kilpailla Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa, elleivät kyseiset menot kohoa noin kolmeen prosenttiin 
bruttokansantuotteesta. Jotta innovaatiopolitiikan suotuisa kehitys Euroopassa olisi mahdollista ja jotta 
Euroopan kilpailukyky paranisi, olisi menoja T&K- toimintaan lisättävä sekä kansallisella että 
Euroopan tasolla. Eurooppalaisen innovaation kehittämistä koskevat ajatukset on liitettävä osaksi 
Viidettä puiteohjelmaa, jotta varmistetaan sen kilpailukykyä lisäävät vaikutukset. Ulkopuolista apua 
tarvitaan innovaatioiden arvioimisessa, markkinatutkimusten suorittamisessa ja muissa asioissa, joiden 
tekemisessä pk-yrityksillä ei ole riittävästi ammattitaitoa. 
Hallitus tukee Euroopan laajuisten arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamista ja ehdottaa 
teknologialuokitusta kokeiltavaksi niiden yhteydessä Euroopan tasolla ja kokemuksen levittämistä. Se 
suosittelee myös, että pankit lisäisivät osaamistaan teknologian alalla ja erityisistä 
rahoituskysymyksistä, joita nousee esiin teknologiayritysten yhteydessä. TEKES on ottamassa 
käyttöön uuden rahoitusvälineen eli nk. T&K pääomalainan. Laina luetaan yrityksen omaan pääomaan, 
ja siten se parantaa yrityksen tasetta. 
Hallitus ei kannata sitä, että teknologian seurannasta huolehtisi Sevillan teknologian tutkimuslaitos 
(IPTS), vaan pitää parempana nykyisten kansallisten järjestelmien käyttöä ja kokemusten vaihtoa. 
Palveluteollisuudessa olisi kannustettava innovaatiotoimintaan. Palveluala olisi sisällytettävä 
innovaatiota koskeviin rahoitusjärjestelmiin, ja sitä olisi käsiteltävä teollisuuden kanssa samalla tasolla, 
sillä se on työllisyyden kannalta vähintään yhtä tärkeä ala. 
Yhteisön tasolla olisi toteutettava seuraavat innovaatioon liittyvät näkökohdat: 
(i) yhteisten standardien, direktiivien ja kokonaissopimusten valmistelu, 
(ii) sellaisten mekanismien ja yhteistyöfoorumien järjestely, joilla jäsenvaltiot ja niiden 
yritykset voivat oppia toinen toistensa kokemuksista, 
(iii) niin laajat tai kalliit hankkeet, joita yksittäinen maa ei pysty toteuttamaan, 
(iv) uudet yhteiseen lainsäädäntöön ja yhteisiin määräyksiin liittyvät toimet (esim. 
eurooppalaisen yhtiön perussääntö), 
(v) Euroopan unionin innovaatiopolitiikkaan liittyvän toiminnan yhteensovittaminen muihin 
unionin toimintamuotoihin (esim. rakennerahastot, teollisuuspolitiikka). 
28 n 
RANSKAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Vihreä kirja innovaatiosta tuo arvokkaan panoksen tärkeää innovaatioaihetta käsittelevään julkiseen 
keskusteluun tarkastelematta aihetta kuitenkaan liiallisella ehdottomuudella. 
Innovaatio ja toissijaisuusperiaate 
Innovaatiot tarjoavat oivallisen esimerkin alasta, jolla toissijaisuusperiaatetta sovelletaan hyvin selvästi 
(innovaatiotoimintaa harjoittavat ennen kaikkea yritykset ja yritysten suunnittelijat, sillä juuri siltä 
taholta, eikä hallintoviranomaisilta, ovat peräisin hyvät ideat). Euroopan unionin toiminta 
innovaatioiden yhteydessä on perusteltua pääasiassa Euroopan markkinoilla tai maailmanmarkkinoilla 
toimivien yritysten ollessa kyseessä. Pk-yritysten pääsyä eurooppalaisten ohjelmien piiriin on 
parannettava. 
Vihreän kirjan arvio 
Tehostaakseen innovaation yksityistä rahoitusta pk-yrityksissä Ranska on toteuttanut toimia 
riskipääoman tukemiseksi, kuten esim. Nouveau Marché -järjestelmän perustaminen (1996). 
Parhaillaan on käynnissä innovoiviin yrityksiin kohdistettua verouudistusta koskeva tutkimus, ja 
eläkerahastoja kannustetaan kohdistamaan osa sijoituksistaan innovaatioon sen jälkeen, kun rahasto on 
muodostettu. 
Ranska muistuttaa kannattavansa yhteisön patentin ottamista käyttöön (se ratifioi yhteisön patenttia 
koskevan sopimuksen jo vuonna 1992). 
Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen kuuluu jäsenvaltioille. 
Komission arvio tutkimukseen liittyvän panoksen riittämättömyydestä on pessimistinen. Todetaan, että 
Ranskassa tutkimukseen kohdistettu taloudellinen panostus on huomattava sekä kansallisella tasolla 
että Euroopan tasolla. 
Ranska katsoo, että valtion on tuettava perustutkimusta, mikä mm. takaa yhteyden perustutkimuksen ja 
uusien tuotteiden kehittämisen välillä. 
Ranska pahoittelee, että vihreässä kirjassa ei käsitellä tutkijoiden osallistumista voitonjakoon tai 
noususuhdannetta. 
Vihreän kirjan toimintasuunnat 
Ranska toteaa, että vihreässä kirjassa ei esitetä konkreettisia ehdotuksia eikä käytännön toimenpiteitä, 
jotka komissio voisi ottaa käyttöön. 
Tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelma on esillä vihreässä kirjassa vain vähän, ja valitettavasti 
toimintasuunnan 3 (tutkimusohjelmien tulosten levittäminen ja hyödyntäminen) ja toimintasuunnan 1 
(ohjelmien toteutus) välillä on todettavissa hyvin selvä ero. 
Ranska vaatii myös puiteohjelman tavoitteiden selkeyttämistä; sillä on voitava tukea unionin tieteellistä 
ja teknologista kilpailukykyä, eikä sillä voida samanaikaisesti huolehtia yhteenkuuluvuuteen liittyvästä 
erityistavoitteesta (joka kuuluu nimenomaan Euroopan aluekehitysrahastolle (EAKR)). 
Ranska kannattaa Task force -työryhmiä koskevaa aloitetta, jota se pitää erinomaisena. 
Ranska suhtautuu varautuneemmin ajatukseen sellaisista uusista seurantakeskuksista kuin 
"Eurooppalainen innovaatioiden ja maaseudun kehittämisen seurantakeskus" ja "Eurooppalainen 
ammatilliseen koulutukseen liittyvien innovaatiokäytäntöjen seurantakeskus". 
Sevillan teknologian tutkimuslaitoksen (IPTS) aseman vahvistaminen ei ole ensisijaista. Sitä vastoin 
Ranska suosittelee, että käytettäisiin paremmin hyväksi jäsenvaltioiden omia, tulevaisuuden 
teknologiaan liittyviä hankkeita, joita ovat esim. "Teknologian ennakointi" Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa ja "100 avainteknologiaa" Ranskassa. 
Ranska kannattaa unionin koordinointitehtävää, jolloin se voisi turvata yhtenäisyyden julkisen ja 
yksityisen toiminnan välillä tukeakseen puiteohjelman sisällä teollista tutkimusta, jonka rahoituksesta 
vastaavat yhdessä komissio, teollisuus sekä julkisin varoin toimivat tutkimuslaitokset. Siten komissio 
voisi tuoda perustutkimukseen todellisen eurooppalaisen ulottuvuuden ja edistää avainteknologioiden 
kehittämistä. 
29 n 
IRLANNIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Irlannin hallitus suhtautuu myönteisesti Vihreään kirjaan innovaatiosta ja hyväksyy periaatteessa kirjan 
pääsisällön. Seuraavat kohdat valaisevat Irlannin hallituksen näkemyksiä vihreän kirjan eri kohdista: 
(i) Jäsenvaltioilla on rajalliset mahdollisuudet teknologian seurannan järjestämiseksi, ja siksi 
olisi hyvä, jos se voitaisiin toteuttaa unionin tasolla keskittyen nopeasti kasvaviin 
teknologioihin. 
(ii) Task force -työryhmät, sellaisina kuin ne esitetään vihreässä kirjassa kannustaisivat 
innovaatiotoimintaan ainoastaan joillakin aloilla tai joissakin maissa. Ehdotetaan, että 
työryhmien aiheet valittaisiin jäsenvaltioiden tarpeiden mukaan. 
(iii) Irlannin hallitus suhtautuu myönteisesti pk-yritysten asettamiseen tärkeälle sijalle 
vihreässä kirjassa, ja se on Irlannin puheenjohtajakaudella voinut käyttää avuksi Crest-
työryhmää, joka on perustettu selvittämään tapoja lisätä pk-yritysten osallistumista unionin 
tutkimusohjelmiin. Vaikka monet toimintasuunnat parantaisivatkin tilannetta pk-yritysten 
kannalta, korostetaan, että tarvitaan enemmän unionin mukaantuloa siirtämään 
tutkimuslaitosten ideoita ja tietoa kaupalliseen tuotantoon. Esimerkkeinä mainitaan 
Suomessa ja Israelissa nykyisin toteutettava politiikka. 
(iv) Tietoa tieteestä, teknologiasta ja innovaatioista on lisättävä päätöksentekijöiden, 
teollisuuden ja yleisön keskuudessa. Koko oppimisen ajatus on saatettava osaksi 
innovaatioprosessia. Koulutus-käsitettä pidetään liian eriytyneenä mielikuvan 
muuttamiseksi. 
(v) Rahoitukseen liittyvien kannustimien katsotaan olevan ratkaisevassa asemassa, ja siksi 
kannatetaan ehdotuksia, jotka koskevat Euroopan arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) 
kehittämistä, innovatiivisille pk-yrityksille Euroopan investointirahaston kautta 
myönnettäviä pankkitakuita ja monikansallisen alkupääomarahaston perustamista. 
(vi) Teknologian siirron merkitystä korostetaan ja esitetään, että siihen keskittyvien 
toimenpiteiden kokonaisuus, olipa teknologia kehitetty Euroopassa tai sen ulkopuolella, 
voi olla usein yritysten kannalta tarkoituksenmukaisempi ratkaisu kuin sisäinen T&K -
toiminta. 
(vii) STIACin (Science, Technology and Innovation Advisory Council) katsauksessa 
korostetaan yhteyksien ja verkostojen merkitystä etenkin pienen mittakaavan haittojen 
poistamisessa. 
30 
% 
ITALIAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Italian hallitus suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan innovaatiosta ja hyväksyy siinä esitetyt 
päätelmät ja toimintasuunnat. Se katsoo, että vihreä kirja ja Roomassa pidetty yhteenvetokonferenssi 
(30. toukokuuta 1996) olivat arvokkaita tilaisuuksia lisätä tietoa innovaatioihin liittyvistä erilaisista 
kysymyksistä Euroopassa. 
Italian hallitus on yhtä mieltä siitä, että tieteeseen ja teknologiaan tehtävien sijoitusten olisi vastattava 
yhteiskunnan ja/tai teollisuuden tarpeita. 
Se esittää, että vihreässä kirjassa tarkasteltujen innovaatioiden esteiden lisäksi, tulevissa toimissa olisi 
otettava huomioon alakohtaiset esteet, jotka liittyvät johonkin tiettyyn teollisuuden alaan (esim. 
kokoomateollisuus, yhdistetyt tuotantolinjat, teollisuus, jonka kasvu on vakiintunut). 
Hallitus esityksen mukaan erityistä huomiota olisi kiinnitettävä Euroopan unionin henkisen 
omaisuuden suojaamisen edistämiseen. 
2? 
NORJAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Norjan hallitus suhtautuu myönteisesti kyseessä olevaan aloitteeseen edistää Euroopan innovatiivista 
kapasiteettia. Seuraavassa esitetään sen näkemykset keskustelussa esiin tulleista tärkeimmistä 
näkökohdista. 
(i) Teknologian seurantaan liittyvä toiminta olisi yhteensovitettava paremmin ja Sevillan 
teknologian tutkimuslaitoksen IPTS:n kaltaisten laitosten tulokset olisi levitettävä laajalle. 
(ii) Innovaatioita käsitteleviä tilastollisia selvityksiä tarvitaan lisää. Työ olisi liitettävä 
läheisemmin OECD.n piirissä tehtävään työhön. 
(iii) Yhteisöllä olisi oltava keskeinen tehtävä kehitettäessä uusia ja avoimia 
ammattipätevyyksien tunnustamisjärjestelmiä. 
(iv) Eurooppalaisten arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamiseen suhtaudutaan 
myönteisesti. 
(v) On huolestuttavaa, että eurooppalaiset yhtiöt siirtävät T&K -toimintaansa Euroopan 
ulkopuolelle rajoittavan lainsäädännön, esim. henkistä omaisuutta koskevien 
tekijänoikeuslakien takia. Uudet alan aloitteet olisi liitettävä läheisesti OECD:n ja 
Maailman kauppajärjestön (WTO) aloitteisiin, ja ne olisi yhteensovitettava kansallisen 
tason ja yhteisön välillä. 
(vi) Innovaatioiden alueellisia edellytyksiä koskevien kokemusten vaihtoa olisi lisättävä. 
Norjan hallitus korostaa, että taidot taloudellisen seurannan arvioimiseksi ja määrittelemiseksi ovat 
riittämättömät ja että niitä on kehitettävä. Se myös painottaa, että seuraavalle vuosituhannelle 
siirryttäessä Euroopan innovaatiopolitiikkaan olisi sisällyttävä perusteellisempi arvio 
palveluteollisuuden innovaatiokyvystä. 
% 
PORTUGALIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
1. Innovaatiopolitiikka 
Eurooppalaisesta paradoksista puhuminen osoittaa lineaarista ja aikansaelänyttä näkemystä 
innovaatioon. Yhteisön T&K- politiikat tai mahdollinen innovaatiopolitiikka eivät kykene täyttämään 
niitä aukkoja, joita teollisuuspolitiikoissa ja yrityspolitiikoissa on havaittu. Ne eivät myöskään kykene 
ratkaisemaan vaikeimpia ongelmia, kuten levittämistä ja esittelyä, mitkä ovat ensiarvoisen tärkeitä pk-
yrityksille. Portugalin mielestä varojen siirtäminen T&K-ohjelmista innovaatiopolitiikkaan ei näytä 
onnistuvan poliittisella ja taloudellisella tasolla. 
2. Kasvu ja työllisyys - yhteiskunnallinen ja organisatorinen innovaatio 
Portugalin mielestä vihreässä kirjassa käsitellään liian rajoitetusti innovaation, kasvu ja työllisyyden 
välisiä suhteita. Teknologioilla sinänsä ei ratkaista organisaatioiden ongelmia eikä luoda uusia 
mahdollisuuksia yrityksille, vaan siihen tarvitaan niiden soveltamista innovatiivisella tavalla ja 
ottamalla mukaan yhteiskunnallisen ja organisatorisen innovaation uudet muodot. Portugali toivoisikin 
sellaisten toimien täytääntöönpanoa, joilla olisi vaikutusta urbanisoitumiseen ja maaseutualueiden 
elvyttämiseen, koulutukseen, terveyteen ja vanhusten ongelmiin. 
3. Rahoitus 
Portugali arvioi, että olisi luotava Euroopan rahamarkkinoiden toiminnalle suotuisat puitteet 
suosimalla eurooppalaisten riskipääomayritysten perustamista innovatiivisia tuotteita ja palveluita 
tarjoavien yritysten rahoittamiseksi. Samassa yhteydessä Portugali ilmaisee kannattavansa 
Eurooppalaisten arvopaperimarkkinoiden (EASDAQ) perustamista. 
4. Verotus 
Jotta kyettäisiin luomaan kansallisiin suoriin tukijärjestelmiin niveltyvä verokannustimien 
järjestelmä, Portugali ehdottaa verotuksen yhdenmukaistamistoimia kilpailullisista syistä ottaen 
huomioon säädösten ja sijoitusolojen kasvava samanlaisuus yhdentyneillä markkinoilla. 
5. Yritysten ylikansalliset verkostot 
Portugalin mielestä yhteisön tukitoimien ja rohkaisun puutetta ilmenee vähiten edenneissä maissa 
sijaitsevien yritysten osallistumisessa ylikansallisiin hankkeisiin, joiden kulut jaetaan ja joihin 
osallistuvat suuryritykset ja pk-yritykset. Tämän perusteella näyttää tarpeelliselta edistää pk-
yrityksissä, Euroopan markkinoiden ja yhteisön T&K- rahastojen piiriin pääsyn tuntemusta sekä 
kehittää yhteistyöverkostoja. 
6. Task force -työryhmät 
Eri ohjelmien väliseen koordinointiin ja niiden toisiinsa niveltämiseen tähtäävät kiitettävät tavoitteet 
toimivat perusteluna Task force -työryhmien luomiselle, mutta niiden valintamenettelyt ja rahoitus 
ovat kärsineet avoimuuden puutteesta, mikä aiheuttaa sekaannusta keskusteluun, jota käydään 
Vihreästä kirjasta, neljännen T&K-puiteohjelman rahoitustäydennyksestä ja viidennestä T&K-
puiteohjelmasta. Portugali kuitenkin suhtautuu myönteisesti kuljetusmuotojen toisiaan täydentäviä 
toimintoja, merenkulkujärjestelmiä ja multimediaopetusohjelmistoja käsitteleviin -työryhmiin. 
33 2> 
ALANKOMAIDEN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN 
INNOVAATIOSTA 
Alankomaiden hallitus hyväksyy täysin vihreässä kirjassa esitetyt päälinjat. Alankomaissa toteutettujen 
viimeaikaisten tutkimusten ansiosta maa on kerännyt kokemusta melkein kaikista vihreässä kirjassa 
kuvatuista toimintasuunnista. Toissijaisuusperiaatteen huomioon ottaen Alankomaiden hallitus katsoo, 
että toimenpiteitä yhteisön tasolla olisi harkittava ainoastaan, jos hanke on kansallista ulottuvuutta 
laajempi tai jos se perustuu suoranaisesti yhteisön politiikkaan tai lainsäädäntöön. Seuraavat kohdat 
kuvaavat Alankomaiden hallituksen näkemyksiä keskeisillä politiikan alueilla: 
(i) Varoitetaan käyttämästä Euroopan unionin rahastojen varoja investointipääomaksi 
(ii) Suhtaudutaan myönteisesti Euroopan arvopaperimarkkinoiden, EASDAQ, 
muodostamiseen sillä edellytyksellä, että se saa tapahtua vapaasti markkinoilla. 
(iii) Suhtaudutaan varauksella eurooppalaisiin palkintoihin tai todistuksiin siihen asti, kunnes 
niitä vastaavat yhteisön aloitteet selkeytyvät 
(iv) Kannatetaan jatkuvaan koulutukseen liittyviä pääajatuksia ja korostetaan tarvetta kehittää 
menetelmiä kunkin jäsenvaltion koulutuksen ja ammattipätevyyksien vastavuoroista 
tunnustamista varten. 
Alankomaiden hallitus huomauttaa, että yleisluonteisia aiheita, kuten hallintomenoja, työ- tai 
patenttilakia jne. käsitellään usein erityisissä säännöllisissä, tarkoitusta varten järjestetyissä 
neuvotteluyhteyksissä. Innovaatiot on ehdottomasti otettava mukaan tapaamisten asialistalle. 
34 
RUOTSIN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Ruotsin hallitusta askarrutti innovaatiotoimintaan otettu hyvin tekninen näkökulma, ja se korostaakin 
innovaatioiden vaikuttavan kaikkiin elämän aloihin. Se korostaa erityisesti koulujen merkitystä 
yksilöllisen luovuuden kehittämisessä ja tuo esiin OECD:n piirissä tehdyn työn, joka saattaisi tässä 
suhteessa olla avuksi. Hallitus katsoo, että kaikki toimintasuunnat on tähdätty taloudellisen 
suorituskyvyn parantamiseen, ja vaikka se onkin huomionarvoista, erityisen innovatiivista 
lähestymistapaa edellyttävät tulevaisuudessa myös yhteiskunnalliset tarpeet, kuten esim. ikääntyvien 
ihmisten yhä suurempi osuus väestöstä. Myös organisatoristen innovaatioiden katsottiin puuttuvan 
vihreän kirjan tarkastelusta. 
Seuraavat kohdat antavat kuvan Ruotsin hallituksen suhtautumisesta vihreään kirjaan. 
Komission osuus eurooppalaisen innovaatiotoiminnan tehostamisessa olisi rajoitettava 
toimintoihin, joita ei voida toteuttaa kansallisella tasolla. Yksi tärkeä alue olisi kokemusten ja 
tiedon siirron ja vaihdon yhteensovittaminen jäsenvaltioiden välillä. 
Kolmeentoista toimintasuuntaan ei sisälly mitään uutta. Vastaavanlaista tietoa on kokeiltu ja 
testattu jo jonkin aikaa, usein ilman merkittävää vaikutusta innovaatiotoimintaan. 
Hallitusta askarruttaa eurooppalaista patenttia koskevan sopimuksen ratifiointi, joka ei ehkä ole 
kovin tarkoituksenmukainen lähestymistapa. 
Hallitus suosittelee, että komission tuleva innovaatioihin liittyvä toiminta rakentuisi OECD:n piirissä 
asiassa tehdyn työn ympärille. 
35 
YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN HALLITUKSEN KANNANOTTO VIHREÄÄN 
KIRJAAN INNOVAATIOSTA 
Yhdistynyt kuningaskunta suhtautuu myönteisesti vihreän kirjan laatimista ja julkaisemista koskevaan 
komission aloitteeseen. Erityisen myönteisenä nähdään se, että tarpeellisena pidetään yksittäisten 
alueiden ja maiden hyviin kokemuksiin pohjautuvien parhaimpien käytäntöjen levittämistä koko 
Eurooppaan. Hyvänä asiana koetaan myös näkemys, joka korostaa toinen toisiltaan oppimisen 
tarpeellisuutta jäsenvaltioiden vaihtaessa kokemuksiaan hyviksi havaituista käytännöistä, mikä on 
tärkeämpää kuin, että ne kaikki välttämättä toimisivat samalla tavoin. 
Erityisesti yhteisön tasolla Yhdistynyt kuningaskunta pitää tervetulleina ja kannattaa komission 
esittämiä ajatuksia: sääntöjen purkamista, menettelytapojen ja kilpailun tehostamista sekä yksityisten 
urakoitsijoiden käyttöä ja hajauttamista. Nykyisten toimien ja aloitteiden tehokkuutta voidaan lisätä 
yhteisön sisällä ja Euroopan unionin toimintamuotoja voidaan koordinoida paremmin. 
Innovaatioon suoraan kohdistuvan tutkimuksen lisääminen 
Tarvitaan mekanismeja, jotka yhdistävät perustutkimuksen ja innovaatiotoiminnan toisiinsa. Kuitenkin 
vain vähän huomiota on kiinnitetty täydentävään innovaatioon, joka on erityisen tärkeä tarkasteltaessa 
innovaatiota pk-yritysten kannalta. 
Yhdistynyt kuningaskunta kannattaa voimakkaasti tehokasta ohjelmien välistä yhteistyötä. Toiminta 
Task force -työryhmien ensimmäisellä kierroksella on tuonut kuitenkin esiin joukon askarruttavia 
kysymyksiä. 
Hallitus suhtautuu myönteisesti ehdotukseen sisällyttää innovaatioiden vaikutusten arviointi neljännen 
puiteohjelman seuranta- ja arviointimenettelyihin. 
Se on yhtä mieltä siitä, että innovaatiot on otettava huomioon viidennessä puiteohjelmassa, mutta 
katsoo, että komission aikomukset tässä suhteessa eivät käy selvästi ilmi. 
Uutta yhteisön tiedotusohjelmaa ei tarvita, 
Mahdollisuudet arvon lisäykseen teknologian seurannan ja ennakoinnin kautta yhteisön tasolla ovat 
suhteellisen rajoitetut. 
Inhimillisten voimavarojen lisääminen innovaatioita varten 
Esitetyt suositukset ovat tarkoituksenmukaisia. Eri jäsenvaltiot pitävät erilaisia asioita tärkeinä ja ne 
soveltavat erilaisia lähestymistapoja koulutusjärjestelmiensä parantamisessa. 
Viranomaiset, joko kansallisella tasolla tai yhteisössä, eivät ole parhaassa asemassa määrittelemään 
ammattitaitoa ja -pätevyyksiä liike-elämän kannalta. Ei ole perusteltua perustaa uutta toimielintä, joka 
tekisi toistamiseen jo suoritetun työn. 
Tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden rahoitusta ei ole aihetta lisätä eikä uusien aloitteiden 
kehittämiseen ole perusteita. 
Innovaatiotoiminnan rahoitusedellytysten parantaminen 
Esitettyjä mekanismeja olisi kehitettävä yksityisellä alalla. Kokemukset osoittavat, että rahoituksen 
puute on harvoin oleellisin innovaatiota estävä tekijä, vaikka sitä usein käytetäänkin selityksenä. Ei 
kuitenkaan vastusteta ehdotuksia sallia Euroopan investointirahaston sijoitukset. 
36 
Toissijaisuusperiaatteen mukaan verotuskysymykset hoidetaan pääasiassa kansallisella tasolla 
jäsenvaltioissa. 
Myötävaikuttaminen innovaatioille suotuisan oikeudellisen ja lainsäädännöllisen ympäristön 
kehittymiseen 
Kannatetaan ponnisteluja kansainvälisillä foorumeilla yhtenäisyyden saavuttamiseksi aina, kun niiden 
voidaan odottaa johtavan parempaan koulutusympäristöön ja/tai teollisoikeuksien ja henkistä oikeutta 
koskevien tekijänoikeuksien järjestelmän tehostumiseen ja järjestelmän kustannusten alenemiseen. 
Yhdistynyt kuningaskunta tukee patentteihin liittyvän tietopalvelun kehittämistä yhtenä teknologian 
seurannan menetelmänä. 
Yhdistynyt kuningaskunta antaa täyden tukensa hallintomenettelyjen kehittämiselle yhteisön tasolla. 
Eurooppalaisen yhtiön perussääntöä ei periaatteessa vastusteta. On kuitenkin perusteltua erottaa omat 
eurooppalaisen yhtiön ja Eurooppalaisen taloudellisen etuyhtymän muodot pk-yrityksiä ja 
innovatiivisia yrityksiä varten. 
Komission olisi ensisijaisesti kiinnitettävä huomiota valtion tukien valvontaan. Periaatteessa 
Yhdistynyt kuningaskunta antaa täyden tukensa komission pyrkimyksille rajoittaa valtion tukea suurta 
sijoituspanosta edellyttäville tuotteille. Se pitää tervetulleena komission ehdotusta teknologian siirtoa 
helpottavien kilpailusääntöjen säilyttämisestä ja kannattaa täysin ehdotusta. 
Julkisen toiminnan aseman ja toimintamallien mukauttaminen innovaation kannalta 
Yhdistynyt kuningaskunta kannattaa yritysten välisen yhteistyön edistämistä ja ryhmittymien 
lujittamista. Tärkeänä pidetään yritysten kannustamista kansainvälisesti suuntautuneen lähestymistavan 
omaksumisessa. 
T&K -puiteohjelmasta ei pitäisi tukea alueellisia toimia, sillä niiden tukeminen toteutuu parhaiten 
rakennerahastojen kautta. 
Innovaatiotoimintaan tehdyt sijoitukset olisi arvioitava perusteellisesti yhteisön tasolla sekä 
kansallisella ja alueellisella tasolla. Alueelliset ja kansalliset aloitteet olisi arvioitava jäsenvaltioissa. 
Hallitus pitää myönteisinä komission pyrkimyksiä edistää alueiden ja maiden välistä tiedon vaihtoa 
hyviksi todetuista toimintatavoista. 
37 
<?/ 
2.1-C - Toimielinten 
kannanotot: 
(Komission yksiköiden laatima 
yhteenveto) 
1. Parlamentti 
2. Talous- ja sosiaalikomitea 
3. Alueiden komitea 
38 n 
1. Euroopan parlamentin kommentit 
Euroopan parlamentti suhtautuu myönteisesti vihreään kirjaan ja siinä esitettyihin toimintasuuntiin 
sekä toivoo, että sen jatkoksi kehitetään mitattavissa olevia toimenpiteitä. Kolmenkymmenenviiden 
kohdan päätöslauselmassaan parlamentti toivoo mm. seuraavia asioita: 
Tutkimusta ja kehitystä koskevien tulosten levittäminen ja hyödyntäminen 
• Teknisen osaamisen levittämisen tehostaminen, mukaan lukien tuen lisääminen Innovaatio-
ohjelmalle ja työntekijöiden koulutuksen ja liikkuvuuden edistämistä koskevalle ohjelmalle. 
Uusi task force -työryhmä TTK-toiminnan tulosten levittämistä ja hyödyntämistä varten. 
Painopiste monitieteelliseen, soveltavaan ja verkostoituun tutkimukseen sekä sellaiset 
teollisuudenalat kattavaan tutkimukseen, jotka ovat nykytilanteessa liian pieniä suorittaakseen 
itsenäisesti tutkimusta. 
Tietotekniikan käytön lisääminen, minkä perusta luodaan antamalla internet-yhteys kaikille 
kouluille. 
Määrällisiin innovaatio-indikaattoreihin perustuvaan parempaan innovaatioprosessin 
tuntemukseen pohjautuva asioiden tärkeysjärjestykseen asettaminen. 
Innovaation edistämisen kannalta parhaiden toimintatapojen jatkuva tarkistus jäsenvaltioissa. 
Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seuranta 
Yhteistyön tehostaminen kansallisten ja Euroopan unionin tutkimuspolitiikkojen välillä. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen tulevaisuuden tekniikan tutkimuskeskukselle annettava keskeinen 
tehtävä verkostoyhteyksien kehittämisessä samantyyppistä toimintaa harjoittavien laitosten välille. 
Taloudelliset ja varainhoidolliset kysymykset 
Jäsenvaltioiden verotusjärjestelmien tarkistaminen innovaatioiden edistämistä silmällä pitäen. 
Ehdotuksiin sisältyy mm. Japanin mallin mukainen kotimaan rahoitusmarkkinoiden säätely, 
pidemmät investointien takaisinmaksuajat ja innovatiivisille yhtiöille myönnettävät edulliset lainat. 
Kilpailun lisääminen sisämarkkinoilla; suurten yhtiöiden hallit.evän aseman rajoittaminen 
markkinoilla ja tukien osalta. 
Riippumaton tekninen arviointi, jonka tavoitteena on lisätä pankkien tietämystä 
teknologiayrityksistä. 
Hallinnolliset ja juridiset rajoitukset 
Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen sekä kansallisella että yhteisön tasolla. Parlamentti 
suhtautuu myönteisesti komission SLIM-aloitteeseen (Sisämarkkinoita koskevan lainsäädännön 
yksinkertaistaminen) ja toivoo myös tutkimuksen puiteohjelmien hallinnon yksinkertaistamista 
edelleen. 
Eurooppalaisen yhtiön perussäännön pikainen hyväksyminen. 
Tuotetyypin mukaan vaihteleva patentin suojausaika niin, että innovaatiot (patentit edistävät) ja 
kilpailu (patentit estävät) tasapainottuvat. 
Pk-yritysten innovatiivisuuden kannustaminen 
Innovaation tukeminen alueellisella tasolla; ohjelmia pk-yritysten kannustamiseksi yhteistyöhön 
yliopistojen, tutkimuslaitosten ja suurten yritysten kanssa. 
Välittäjäorganisaatioiden, kuten pankkien, konsulttien, markkinointiosuuskuntien ja teknisten 
oppilaitosten roolin huomioon ottaminen pienyritysten tukemisessa. 
Rakennerahastojen suuntaaminen kohti innovaatio-toimintaa. 
Sen myöntäminen, että pk-yritykset eivät muodosta yhtenäistä ryhmää, joten politiikassa on 
otettava huomioon niiden erot ja kohdennettava toimenpiteet yritysten koon ja toimialan mukaan. 
Pk-yritysten tukeminen innovaatioiden taloudellisten riskien vähentämiseksi, mukaan lukien 
Euroopan investointipankin kautta annettava tuki. 
39 
?3 
Sosiaalisia, koulutuksellisia ja kasvatuksellisia kysymyksiä 
• Tutkijoiden ja yleisön välisen yhteyden parantaminen, etenkin julkisen levitystoiminnan kautta. 
Rahoituksen saamiseen olisi sisällyttävä velvoite tiedottaa tutkimuksen tuloksista yleisölle. 
• Kuluttajasuuntautuneempi tutkimuspolitiikka. 
• Työntekijöiden suurempi osallistuminen innovaatioprosessiin koulutuksen ja suoran osallistumisen 
kautta. 
• Huomion kiinnittäminen "täydentävään" innovaatioon, joka saattaa olla yhtä merkittävää kuin 
kokonaan uusi tuote. 
• Innovaatiotoiminnan liittäminen opetukseen ja ammatilliseen koulutukseen; tulevaisuuden 
ammattien innovaatiotoimintaan perustuvien pätevyysvaatimusten uusi kehys. 
Työryhmät ja innovaatio 
• Keskustelu task force -työryhmien tavoitteista ja selvien yhteyksien kehittäminen työryhmien työn 
ja vihreän kirjan toimintasuuntien välille. 
40 
1h 
2. Sosiaali- ja talouskomitean lausunto 
Talous-ja sosiaalikomitean kanta vihreään kirjaan on hyväksyvä, ja se katsoo, että innovaatiopolitiikan 
onnistuminen edellyttää laaja-alaista ja yhtenäistä lähestymistapaa. 
Se katsoo, että innovaatiotoimintaan edistämisen on tulevaisuudessa oltava poliittisten 
päätöksentekijöiden tärkein tavoite, sillä innovaatio on avain kilpailukyvyn, työllisyyden ja kehityksen 
parantamiseen, ja että yhteistä eurooppalaista toimintaa on kehitettävä toissijaisuusperiaatteen mukaan. 
Komitea katsoo myös, että innovaatiot ovat ratkaisevan tärkeitä taloudellisen ja sosiaalisen 
yhteenkuuluvuuden kannalta. 
Komitea painottaa teknologian koko kehityksen tukemaa tutkimusjärjestelmän suurta merkitystä. 
Komitea katsoo, että etusijalla on pidettävä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa tarkastelutapaa ja 
mahdollisten käyttäjien huomioon ottamista, ja että tutkijoiden ja tulosten käyttäjien välistä 
vuorovaikutusta on edistettävä. 
Voimavarat on keskitettävä keskeisiin ja yhteisiin eurooppalaisiin aloihin ja hankkeisiin. Yhteistyö on 
ensiarvoisen tärkeää, sillä voimavarojen tehokas käyttö merkitsee enemmän kuin niiden määrä. 
Tarvitaan keskittämistä ja tavoitteiden asettamista etusijalle. 
Komitea katsoo, että innovaatioiden kannalta suotuisat edellytykset syntyvät, kun yritykset, 
tutkimusyksiköt ja muut tekijät liittyvät riittävän laajasti yhteen, mikä mahdollistaa "kriittisen massan" 
muodostumisen. 
Komitea arvioi, että innovaatiota edistävällä politiikalla on parannettava epäedullisemmassa asemassa 
olevien yritysten mahdollisuuksia liittyä innovaatioverkostoihin. 
Komitea korostaa, että innovaatioprosessi yrityksessä tai missä tahansa muussa rakenteessa edellyttää 
koko henkilöstön osallistumista siihen, ennen kaikkea täydennyskoulutuksen sekä avoimen ja 
yhteistyöhön kannustavan ilmapiirin avulla. 
Komission tarkastelemien, innovaatiota edistävien tekijöiden osalta komitea katsoo, että jokaista 
säädösluonnosta on arvioitava sen vaikutusten pohjalta, yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla on luotava 
aktiivista kysyntää ja että markkinoiden joustamattomuutta on vähennettävä. 
Tärkeimpiin toiminta-aloihin kuuluu komitean näkemyksen mukaan teknologian kehityksen, 
koulutuksen, rahoituksen, verotuksen, markkinoiden avautumisen ja pk-yritysten innovaatiotoimintaan 
mukaan pääsemisen tukeman tutkimustoiminnan suuntaaminen. 
Komitea pitää tärkeänä tutkimuspolitiikan, teollisuuspolitiikan jne. välisten yhteisvaikutusten 
edistämistä. 
Komitea katsoo, että vihreässä kirjassa korostetaan tutkimuslaitosten ja yritysten välisen yhteistyön 
merkitystä, mutta ei oteta huomioon yrityksen eri osastojen välistä yhteistyötä, yrityksen suorituskyvyn 
kasvua työpaikkaan liittyvien elämänlaadullisten tekijöiden kohentuessa, henkilöstöpolitiikkaa eikä 
sisäisen ja ulkoisen liikkuvuuden välistä eroa. 
Vihreässä kirjassa esitettyjen toimintasuuntien osalta komitea on antanut seuraavat huomiot: 
Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen. On kannustettava 
yksiköitä, jotka osallistuvat teknologian ennakointiin jäsenvaltioissa. 
Toimintasuunta 2: Tutkimuksen parempi suuntaaminen innovaatioon. Viranomaisilla on oikeus 
puuttua toimintaan ennen kaikkea yhteiskunnallisesti tärkeillä aloilla, joilla markkinat itse eivät luo 
kysyntää, soveltamalla task force -työryhmien kaltaisia toimintamuotoja. 
Toimintasuunta 3: Koulutuksen ja jatkokoulutuksen kehittäminen. On pyrittävä kohti jatkuvan 
kehittymisen kulttuuria. Olisi käynnistettävä Knowledge Resource Centres -kokeilu, jonka tavoitteena 
on saattaa tiedon tarjonta ja kysyntä kohtaamaan kyseessä olevalla koulutusalalla. 
41 
95" 
Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen. Liikkuvuutta on 
edistettävä eri alojen välillä ja maiden sisällä. 
Toimintasuunta 5: Innovaatioiden myönteisten vaikutusten tunnistamisen edistäminen. 
Mahdollisten suurelle yleisölle suunnattujen tiedotuskampanjoiden taustalla olisi oltava asiaan 
liittyvien tekijöiden perinpohjainen tuntemus. 
Toimintasuunta 6: Innovaatiotoiminnan rahoituksen kehittäminen. On tehtävä kaikki 
mahdollinen, jotta pk-yrityksille turvattaisiin samat rahoitusedellytykset kuin mitä on suurilla 
yrityksillä. 
Toimintasuunta 7: Innovaatiolle suotuisan verotuksen käyttöönottaminen. Poliittisia päätöksiä 
tehtäessä sekä verotusjärjestelmää muutettaessa on tarkasteltava päätösten mahdollisia kielteisiä 
vaikutuksia innovaatioihin. 
Toimintasuunta 8: Henkistä omaisuutta koskevien tekijänoikeuksien ja teollisoikeuksien suojelun 
edistäminen. Eurooppalaisen patenttijärjestelmän luominen olisi toivottavaa. 
Toimintasuunta 9: Hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen. Olisi korkea aika ryhtyä käytännön 
toimenpiteisiin. 
Toimintasuunta 10: Innovaatioita suosiva oikeudellinen ja lainsäädännöllinen ympäristö. 
Euroopan unionin kilpailupolitiikassa olisi otettava huomioon innovaatiotarpeet. Terveyttä, ympäristöä 
ja turvallisuutta koskevien eurooppalaisten normien on oltava tiukat ja velvoittavat. 
Toimintasuunta 11: Taloudellisen seurantaan liittyvien toimien kehittäminen. Viranomaisten 
tehtävä on edistää koulutusta mahdollisimman laajalti. 
Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja 
innovaation alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen. Euroopan unionin keskeinen päämäärä on 
taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ja toissijaisuusperiaate on siihen liittyvän toiminnan 
pääajatus. 
Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen innovaation edistämiseksi. Toiminta 
perustuu yhä enemmän yhteiskunnan eri tahojen yhteistyöhön. 
42 
&>b 
3. Alueiden komitean lausunto 
Alueiden komitea vastaanotti ilahtuneena vihreän kirjan, ja se pitää välttämättömänä, että aloitetaan 
tietojen ja tutkimustulosten levittämistä koskevien määräysten perusteellinen yhteensovittaminen 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Komitea on tyytyväinen paikallisten ja alueellisten yhteisöjen 
saamasta huomiosta. 
Komitea hyväksyy ajatuksen innovaatioita ja paikallisten toimijoiden liikkuvuutta koskevasta 
tahdonalaisesta politiikasta, joka on kilpailukyvyn säilymisen ja parantamisen sekä työpaikkojen 
luomisen edellytys. Suurin vastuu liikkuvuudesta on uskottu paikallisille ja alueellisille yhteisöille. 
Innovaatioiden edistämisessä paikallisten ja alueellisten yhteisöjen on osallistuttava innovaatioita 
suosivan oikeudellisen, taloudellisen sekä rahoitukseen ja koulutukseen liittyvän ympäristön 
kehittämiseen. Komitea edellyttää, että viranomaisten on annettava etusija tutkimuslaitoksille ja 
innovaatiotoimintaan myönnettävälle rahoitustuelle. Lisäksi yksityisille rahoittajille on tiedotettava 
innovaation haasteista. On myös selvennettävä säännöt, jotka koskevat rakennerahastojen varojen 
käyttöä riskipääoman rahoitukseen, jotta määräykset saadaan operatiivisiksi. Innovaatioihin 
kannustavan politiikan kehittäminen on välttämätöntä valmistusmenetelmien tehostamiseksi, uusien 
teollisuustuotteiden ja palvelujen kehittämiseksi sekä koulutuksen edistämiseksi pk-yrityksiä ja pk-
teollisuutta suosivan politiikan yhteydessä. Euroopan unioni on useaan otteeseen tukenut paikallisten ja 
alueellisten viranomaisten pyrkimyksiä kyseisellä alalla. Alueellisten opetus- ja koulutusohjelmien on 
myötävaikutettava innovaatiokoulutukseen, ja siinä niitä tukevat yhteisöohjelmat Sokrates, Leonardoja 
Info2000. 
Komitea katsoo, että innovaatioiden tulosten levittäminen lisää taloudellista ja sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta ja että alueellisten innovaatiojärjestelmien verkostoitumisen tuloksena alueellinen 
rakenne paranee. Paikallisten ja alueellisten yhteisöjen on edistettävä yhteyksien luomista 
tutkimuslaitosten, yliopistojen ja yritysten välille verkostojen kehittämiseksi tietojen ja kokemusten 
vaihtoa varten alueiden tasolla, alueiden välillä ja maiden välillä. Innovaatiotoimintaan myönnettyjen 
avustusten olisi katettava tutkimuksen ja kehityksen lisäksi markkinoi aiin ja teollisen valmistuksen 
vaiheet. Teknologian seurantaa varten pitää kehittää alueellinen politiikka. Komitean näkemyksen 
mukaan innovaatiokeskusten eurooppalaisen verkoston on oltava maantieteellisesti riittävän kattava; 
tukijärjestelmien yksinkertaistamisen ja tutkimustulosten levittämisen kannalta keskukset voisivat 
toimia keskitettyinä palvelupisteinä pk-yrityksille. 
Vihreässä kirjassa esitettyjen toimintasuuntien osalta komitea on antanut seuraavat huomiot: 
Toimintasuunta 1: Teknologian seurannan ja ennakoinnin kehittäminen. Sevillan teknologian 
tutkimuskeskuksen (IPTS) keräämien ja käsittelemien tietojen on oltava hyödynnettävissä alueellisella 
ja paikallisella tasolla. 
Toimintasuunta 2: Tutkimuksen parempi suuntaaminen innovaatioihin. Paikallisten ja alueellisten 
yhteisöjen on perustettava valvonta- ja tarkkailuelimiä pk-yrityksiä varten vahvistamaan niiden 
mahdollisuuksia uusien teknologioiden tutkimuksen alalla. 
Toimintasuunta 3: Koulutuksen ja jatkokoulutuksen kehittäminen. Alueelliset ja paikalliset 
yhteisöt voivat Euroopan unionin rahoitustuella tiedottaa innovaatioista nuorille ja kehittää 
tutkimusyhteistyötä yritysten ja oppilaitosten välillä. 
Toimintasuunta 4: Opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen. Komitea korostaa 
liikkuvuuden suurta merkitystä ja painottaa paikallisten ja alueellisten yhteisöjen panosta tiiviin 
yhteistyön kehittämisessä Euroopan alueiden välillä. 
Toimintasuunta 5: Innovaation myönteisten vaikutusten tunnistamisen edistäminen. Komitea 
toivoo, että paikalliset ja alueelliset yhteisöt otetaan mukaan onnistuneisiin innovaatiokokemuksiin 
liittyvään tiedotustoimintaan. 
43 V 
Toimintasuunta 6: Innovaatiotoiminnan rahoituksen kehittäminen. On tärkeä tiedottaa kaikille 
rahoittajille heidän panoksensa sijoittamisesta ja luotava mekanismeja, joilla heitä kannustetaan 
osallistumaan innovaatiohankkeisiin. 
Toimintasuuntien 7, 8, 9, ja 10 osalta komitea hyväksyy menettelyn, jossa paikallisia taloudellisia ja 
sosiaalisia toimijoita kuullaan innovaatioille suotuisan verotuksellisen, hallinnollisen ja oikeudellisen 
ympäristön kehittämiseksi. Alueellisia seminaareja voitaisiin järjestää yritysympäristöjen 
yksinkertaistamisen toimintakehyksessä. 
Toimintasuunta 11: Taloudellisen seurantaan liittyvien toimien kehittäminen. Alueellisten 
järjestelmien varoja olisi lisättävä, olipa kyse sitten neuvontaan, täydennyskoulutukseen tai johtajien 
palkkaamiseen tarvittavasta tuesta. Yhteisöjen tasolla toteutettujen toimenpiteiden säännöllinen 
arviointi olisi välttämätöntä, jotta politiikan vaikutukset olisivat paremmin tiedossa. 
Toimintasuunta 12: Innovaatiotoiminnan rohkaiseminen yrityksissä, erityisesti pk-yrityksissä, ja 
innovaatioiden alueellisen ulottuvuuden vahvistaminen. Paikallinen tai alueellinen taso on yritysten 
kannalta tarkoituksenmukaisinta, kun on kysymys innovaatiotoiminnan tukemisesta. 
Toimintasuunta 13: Julkisen toiminnan uudistaminen innovaation edistämiseksi. Komitea 
hyväksyy ehdotukset, jotka liittyvät valtion uudenlaiseen tehtävään innovaatioiden alalla. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että komitea on tyytyväinen Euroopan komission aloittamaan työhön. Se 
painottaa toistuvia viittauksia toissijaisuusperiaatteeseen ja paikallisiin ja alueellisiin yhteisöihin. 
Komitea ehdottaa, että sen jäsenet toimittaisivat sille tietoja kokemuksistaan ja ehdotuksia, joita 
voitaisiin käyttää yhteenvetokertomusta ja toimintasuunnitelmaa laadittaessa. 
44 
LIITE 2.2 
Innovaatiopolitiikan viimeaikainen 
kehitys Euroopan unionin 
jäsenvaltioissa 
n 
INNOVAATIOPOLITIIKAN VIIMEAIKAINEN KEHITYS 
EUROOPAN UNIONIN JÄSENVALTIOISSA 
Johdanto 
Seuraavilla sivuilla esitetään joitakin innovaatiopolitiikan kehityspiirteitä Euroopan unionin 
jäsenvaltioissa 1990-luvulla. Tässä yhteydessä käytetyn innovaatiokäsitteen sisällön selventämiseksi 
esimerkit esitetään ryhmiteltyinä innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman kolmen laajan 
tavoitteen mukaisesti: 
A Inhimilliset voimavarat, koulutus 
B Yrittäjyyttä ja innovaatioidenn rahoitusta koskeva kehysrakenne 
C T&TK-toiminta ja teollisuus 
Suuren tietomäärän tiivistäminen muutamalle sivulle ei voi luonnollisestikaan tehdä oikeutta 
yksittäisten hallitusten omaksumille lähestymistavoille. Voidaan kuitenkin helposti huomata, että 
jäsenvaltioiden hallitukset ovat halunneet antaa innovaatiota ja teknologista muutosta koskevalle 
politiikalleen entistä vaativamman sisällön ja paremman yhtenäisyyden. Pyrkimyksiä kuvaavat esim. 
Saksan Bundesbericht Forschung 1996, Yhdistyneen kuningaskunnan White Papers ja Ruotsin 
kolmivuotiset hallituksen esitykset. 
A Inhimilliset voimavarat, opetus ja koulutus 
Koulutus, ammattikoulutus, jatkokoulutus ja koko työvoiman ammattitaidon tasosta huolehtiminen 
ovat keskeisellä sijalla innovaatiopolitiikassa. Opetusta koskevat talousarviot ovat jäsenvaltioissa 
kuitenkin hajautetumpia kuin monet muut innovaatiopolitiikan kannalta tärkeisiin toimiin liittyvät 
budjettikohdat. Havainto, jonka mukaan luonnontieteelliset aineet eivät ole koululaisten ja nuorten 
suosiossa, on alkanut huolestuttaa hallituksia useimmissa jäsenvaltioissa. Esimerkiksi Suomessa 
Valtion tiede-ja teknologianeuvosto toteaa kehittämisstrategiassaan Tiedon ja osaamisen Suomi, että 
"...opetuksen laatua parannetaan ja opetuksen sisältöä uudistetaan kaikilla koulutustasoilla". 
Itävallassa Innovaatiotoimisto edistää innovatiivisia hankkeita kouluissa ja tukee opiskelijoiden 
suunnittelemaa innovatiivista ongelmanratkaisua rahoittamalla hankkeiden kustannuksia, 
palkitsemalla voittajajoukkueita ja järjestämällä niille mahdollisuuksia osallistua kansainvälisiin 
kilpailuihin. Toimisto järjestää myös kilpailun Innovaatiopalkinnosta. Luxemburgissa ollaan 
tarkistamassa lakia toisen asteen teknisestä koulutuksesta ja siihen liittyvistä tutkinnoista. Lisäksi 
Luxemburgin teollisuuden liitto on järjestänyt innovaatiopalkinnon "Prix d'innovation" ollen siinä 
yhteydessä koulutusjärjestelmään. Tanskassa opetusministeriö toimii niin, että jo ensimmäiseltä ja 
toiselta koulutustasolta lähtien voidaan edistää innovaatioita ja yrittäjyysmyönteistä kulttuuria. Lisäksi 
vuodeksi 1997 suunnitellun THOR-aloitteen (Technology by Highly Oriented Research) mukaan 
myönnetään rajoitettu määrä huomattavan suuria tutkimusapurahoja hyville tutkijoille, mikä myös 
osaltaan muuttaa teknologian ja tieteen alaa nuorten kannalta houkuttelevammaksi. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa Prince of Wales -palkintoa on hiljattain laajennettu käsittämään myös kaupallisesti 
menestyksekkäimmille innovaatioille myönnettyjä palkintoja. 
Tarkasteltaessa koulutuksen erityisalueita voidaan mainita seuraavat aloitteet: 
A.I Tohtoritason tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus 
Saksassa kansainvälistä tutkijanvaihtoa tuetaan useiden ohjelmien kautta, esim. Alexander von 
Humboldt Stiftung myöntää apurahoja yli 2000 tutkijalle vuosittain ja Deutscher Akademischer 
Austauschdienst tukee yli 50 000 henkilöä vuodessa. Lisäksi DFG-tohtorinkoulutusohjelma 
(Graduirtenkollegs) on kasvanut nopeasti; kasvu oli 1,6 miljoonasta ecusta vuonna 1990 41 
miljoonaan ecuun vuonna 1995. Italian kolmivuotisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa 
vuosiksi 1994-1996 todetaan, että "korkeakoulututkinnoista ja tohtorinarvosta, jotka on otettu 
käyttöön paljon myöhemmin kuin muissa teollisuusmaissa, on muodostettava maan 
tuotantojärjestelmän tarpeisiin herkemmin reagoivia välineitä". 
/C&& 
Kreikassa aloitettiin vuonna 1995 kohdennettuja tutkimusapurahoja koskeva ohjelma (YPER), jolla 
on tarkoitus luoda "pooli" teollisuuteen liittyvien ongelmien parissa työskentelevistä, korkeasti 
koulutetuista henkilöistä. Espanjassa on kansallinen tutkimushenkilöstön koulutusohjelma 
kohdennettu kolmannen kansallisen T&K-ohjelman (1996-1999) muodostavan 19 kansallisen 
ohjelman painopistealueille. Irlannissa apurahat PhD-tutkintoa suorittaville kasvavat niin, että ne 
ovat 2500 ecua henkeä kohden vuonna 1997, kun vastaava apuraha on nykyisin 1250 ecua; lisäksi 
monet PhD-opiskelijat saavat tukea tiede- ja teknologiabudjetin muista kohdista. Tanskassa hallitus 
antaa edelleen merkittävän etusijan tutkijoiden koulutukselle esimerkiksi jatkamalla ulkomaisiin 
vieraileviin tutkijoihin liittyvää ohjelmaa ja myöntämällä apurahoja tanskalaisille tutkijaopiskelijoille 
ulkomailla oleskelua varten. Tavoitteena on säilyttää PhD-opetukseen kuuluville kursseille 
kirjoittautuneiden lukumäärä ainakin entisellään. 
A.2 Yliopisto- ja korkeakouluopetuksen ja yritystoiminnan kytkeminen toisiinsa 
Useimmilla alan menettelytavoilla ja toimenpiteillä on pyritty tukemaan korkeakoulututkinnon 
suorittaneiden sijoittumista ensimmäiseen työpaikkaan ja edistämään tutkimushenkilöstön vaihtoa. 
Belgiassa sekä Flanderin että Vallonian alueilla on käynnistetty ohjelmia, joilla pyritään tukemaan 
taloudellisesti korkeakoulututkinnon suorittaneiden palkkaamista yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin. 
Valloniassa yliopistot ja yhtiöt (pk-yritykset) voivat palkata tutkijoita FIRST-ohjelman tuella 
ajatuksena kumppanuuden kehittäminen, ja Flanderissa vastaava ohjelma on liitetty 
yritysryhmittymien rahoitukseen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa Teaching Company Scheme -
ohjelmalla edistetään opiskelijoiden ja tutkinnon suorittaneiden liikkuvuutta teollisuuteen. 
Yliopistoissa erilaisten sopimusten varassa työskentelevän tutkimushenkilöstön urakehitysongelmia on 
niin ikään helpotettu sopimuksella, jossa ovat mukana tutkimusneuvostot, Royal Society ja British 
Academy. Alankomaissa on tarkoitus käyttää lisävaroja Kennisdragers in het Midden- en Kleinbedrijf 
(KIM) -hanketta varten (vastaa Yhdistyneen kuningaskunnan Teaching Company Scheme -hanketta). 
Ruotsin teollisuusministeriön selonteossa suositellaan, että PhD-ohjelmat olisi mukautettava 
teollisuuden tarpeiden mukaan ja että otettaisiin käyttöön uudentyyppisiä, teollisuuden yhteydessä 
olevia professuureja, mikä mahdollistaisi teollisuudesta kokemusta omaavien henkilöiden 
palkkaamisen. Espanjassa opetus- ja tiedeministeriö on käynnistäni yliopistojen akateemisen 
henkilöstön koulutusta ja tutkimushenkilöstön kehittämistä varten alakohtaisen ohjelman, jolla 
pyritään edistämään tutkijavaihtoa teollisuuden ja julkisten tutkimuslaitosten välillä ja tukemaan 
yritysten T&K -yksiköiden kehittämistä. 
Saksassa jatketaan useita laajennettuja ohjelmia opetuksesta ja tutkimuksesta sekä taloudesta 
vastaavien ministeriöiden (BMBF ja BMWi) piirissä; ohjelmien erityisenä tavoitteena on T&K -
henkilöstön liittäminen pk-yritysten T&K -hankkeisiin uusissa osavaltioissa. Centre of Advanced 
European Studies (CAESAR) -laitoksen perustaminen Bonniin vuonna 1995 on myös yksi yritys lisätä 
joustavuutta, ennen kaikkea siten, että tutkijoille ei anneta virkoja. Sen sijaan tutkijat palkataan 
ainoastaan viiden vuoden pituisiksi kausiksi hankkeisiin, jotka liittyvät ensi vuosituhannen kannalta 
lupaaviin perustutkimuksen tai soveltavan tutkimuksen aloihin, kuten esim. nanoteknologiaan tai 
bioelektroniikkaan. Uutta on myös se, että CAESARin on tarkoitus toimia rahoituksen kannalta kuten 
yksityinen laitos, jonka varat ovat lahjoitusrahaston korkotuloja; alkurahaston muodostavat 360 
miljoonaa ecua Saksan liittohallitukselta ja 34 miljoonaa ecua Nordrhein-Westfalenin osavaltiolta. 
Tanskassa myönnetään edelleen teollisuuden PhD-apuraha vuosittain 45 uudelle jatko-opiskelijalle, 
jotka samanaikaisesti työskentelevät jossakin yrityksessä ja kirjoittautuvat jollekin yliopiston 
laitokselle PhD-opiskelijoina. Kreikan Diavlos-ohjelma on luonteeltaan kokeellinen ja esittelevä 
(osarahoitus Euroopan sosiaalirahastolta), ja sillä pyritään edistämään ensimmäisiä yhteyksiä 
opiskelijoiden ja T&K -toimintaa harjoittavien yritysten välillä. Irlannissa loppututkinnon 
suorittaneiden henkilöiden koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyviin ohjelmiin kuuluu taloudellinen tuki 
yritysten T&K-henkilöstön työskentelylle merentakaisten yritysten T&K -osastoilla, akateemisen 
tutkinnon suorittaneiden yrittäjien liikkeenjohdollinen koulutus oman yrityksen johtamista varten sekä 
pk-yritysten avustaminen teknisen alan loppututkinnon suorittaneiden palkkaamiseksi yhdeksi 
vuodeksi. 
yU?* 
A.3 Ammatillinen koulutus Ja Jatkokoulutus 
Jäsenvaltioiden hallitukset käsittelevät ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen tarvetta 
pääasiallisena tavoitteenaan antaa useammalle nuorelle riittävä pätevyys ja ylläpitää nuorten 
työllistettävyyttä. 
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus kannattaa valkoisessa kirjassa Competitiveness, Forging 
ahead (1995) NACETTyn (National Advisory Council for Education and Training ) asettamia 
koulutuksen uusia kansallisia tavoitteita ja esittää konkreettiset tavoitteensa, joihin sisältyy tuki 
teollisuuden koulutusjärjestelmille toimialaan liittyvien tavoitteiden saavuttamista varten; työn saannin 
edellyttämien peruspätevyyksien vertaileminen johtavien kilpailijamaiden vastaaviin pätevyyksiin ja 
yhdessä teollisuuden koulutusjärjestelmien kanssa toteutettava yrityksissä annettavan koulutuksen 
arvioiminen ("benchmarking"); pieniä yrityksiä koskevan koulutuskilpailun järjestäminen 
palkitsemalla yhteensä kuudella miljoonalla eculla parhaimmat, kymmenen pientä yritystä tai 
useampia yrityksiä käsittävät koulutushankkeet; sekä elinikäiseen oppimiseen liittyvää yksilön 
vastuuta käsittelevän opaskirjan julkaiseminen. Suomessa Valtion tiede-ja teknologianeuvosto totesi 
vuonna 1993 (Tiedon ja osaamisen Suomi), että ammatillisessa peruskoulutuksessa kiinnitetään yhä 
enemmän huomiota perustaitoihin tavoitteena laaja-alaisemmat opetusohjelmat sekä että 
aikuiskoulutukseen liittyvä opetus tullaan arvioimaan sen jatkuvasti kasvavan merkityksen vuoksi. 
Alankomaissa todettiin valkoisessa kirjassa "Knowledge in action" (1995) , että on tarpeen lisätä 
ammattikoulutuksen ja yrityssuuntautuneen koulutuksen rahoituksen tehoa ja vaikutusta, rahoittaa 
vuosittain seitsemällä miljoonalla eculla teknologiaan ja ammattikoulutukseen liittyvää 
innovaatiorahastoa sekä edistää verotusteknisin keinoin yrityksissä suoritettavaa 
oppisopimuskoulutusta ja harjoittelua. Itävallassa teknologiaan liittyvään ammattikoulutustoimintaan 
sisältyy uusien teknologioiden, menetelmien ja organisaatiomuotojen ottaminen käyttöön ja niiden 
käyttö sekä laadun edistäminen; sellaisten opetusmallien kehittäminen, joissa yhdistyvät työssä 
tarvittavat ja ulkoiset pätevyydet; mallit, joissa otetaan huomioon yhteydet teknologisen, 
kommunikatiivisen ja sosiaalisen pätevyyden välillä; sekä yritysten välisen, pätevyyksiin liittyvän 
yhteistyön kehittäminen. 
B Yrittäjyyden ja innovaatioiden rahoituksen kehysympäristö 
Hiljattain laaditut kansalliset "valkoiset kirjat" ja toimintasuunnitelmat tuovat esiin kehysympäristön 
järkeistämisen tarpeellisuuden pk-yritysten ja teollisuuden kilpailukyvyn tukemiseksi. Seuraavat 
esimerkit on ryhmitelty joidenkin yrittäjyyteen ja innovaatioiden rahoitukseen liittyvien tärkeimpien 
aiheiden alle. 
B. 1 Hallinnon yksinkertaistaminen 
Hallinnon yksinkertaistaminen, sääntöjen purkaminen, vapauttaminen ja keskitettyjen palvelupisteiden 
perustaminen yrityksiä varten sisältyvät kaikki moniin hallitusten julkaisemiin suunnitelmiin. Belgian 
kaikilla alueilla suunnitellaan perustettavaksi keskitettyjä palvelupisteitä osana hallintomenettelyjen 
yksinkertaistamista. Tanskassa kauppa-ja teollisuusministeriön laajempaan toimintasuunnitelmaan 
sisältyy useita osia hallintomenettelyjen keventämiseksi, kuten hallinnollisten sääntöjen poistaminen 
tai yksinkertaistaminen, maksujen ja verojen yksinkertaistaminen sekä yksinkertaisemman 
raportointijärjestelmän perustaminen, niin että yritykset voivat toimittaa kaikkien viranomaisten 
tarvitsemat tiedot yhdellä ilmoituksella. Sekä Ranska että Saksa ovat perustaneet keskitettyjä 
palvelupisteitä hallinnollisia muodollisuuksia varten. Saksan opetuksesta ja tutkimuksesta vastaava 
ministeriö BMBF myös tarkistaa nykyistä lainsäädäntöä tarkastellen sen vaikutuksia tutkimukseen ja 
innovaatioon. Ranskassa on tarkoitus käynnistää neljällä alueella koeohjelma eri valtion 
hallintoyksiköiden oikeudellisten teknisten toimenpiteiden yhteensovittamiseksi. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa on kehitetty säädöksiin liittyvän keskitetyn palvelupisteen perustyyppi, jota 
aiotaan esitellä valikoitujen "Business Links" -yhteyksien välityksellä koko maassa. Lisäksi tiede-ja 
teknologiaministeri on ilmoittanut sääntöjen purkamista koskevista toimenpiteistä, jolloin pienet 
yritykset voivat ilmoittaa yhdellä ilmoituksella tiedot verotusta ja uusia liiketoimia koskevaa 
kansallista vakuutusta varten; uusista liiketoimia koskevista oikeuksista täytäntöönpanon osalta; 
Sl&l. 
tehostetusta kehityksen valvonnasta; lakiehdotuksesta työtuomioistuimessa käytäviä neuvotteluja 
varten; sellaisen atk-järjestelmän perusmallista, jonka avulla yritykset voivat hankkia lomakkeet ja 
säännöt itselleen. 
B.2 Henkisiä oikeutta koskevat tekijänoikeudet ja teollisoikeudet 
Patenttisuojan erittäin korkeat kustannukset Euroopassa verrattuna niitä vastaaviin kustannuksiin 
Yhdysvalloissa sekä henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin liittyvien 
ongelmien jatkuva lisääntyminen ovat olleet esillä useimmissa jäsenvaltioissa. Toimenpiteiden 
kirjavuus osoittaa, että on vaikeaa yhdistää suojauksen etua (mahdollistaa korvauksen maksun 
keksijälle tai innovaattorille) ja uusien tuotteiden, menetelmien tai palveluiden laajemmasta käytöstä 
koituvia etuja. 
Suomi on liittynyt Euroopan patenttisopimukseen ja liittymistä harkitaan myös Irlannissa. 
Kreikassa patenttisuojaa on pidennetty 15 vuodesta 20 vuoteen, jotta käytäntö vastaisi Euroopan 
unionin suuntaviivoja. Yhdistyneessä kuningaskunnassa tutkitaan parhaillaan maan oman 
patenttitoimiston tehtäviä Euroopan patenttisopimuksen kannalta eikä bioteknologian alan 
keksintöihin sovellettavien Euroopan unionin direktiivien merkitystä. 
Muita aloitteita patenttitiedon hyväksikäytön lisäämiseksi on tehty Itävallassa, jossa on laadittu nk. 
"Patentverwertung" -ohjelma, Espanjassa teollisuusministeriön tuella sekä Belgiassa teollisoikeuksia 
hoitavan toimiston kautta (ja flaamilaisen yhteisön alueella). Saksassa pk-yritykset saavat tukea 
patenttien hakemista varten vuodesta 1997 lähtien ja luonnontieteellisiin ja teknisiin tiedekuntiin 
perustetaan 100 uutta opetusvirkaa patenttitiedon opettamista varten uuden ohjelman 
"Innovationsstimulierung der deutschen Wirtschaft durch wissenschaftlich-technische Information" 
(INSTI) sisällä. 
Henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin liittyviä ongelmia tutkitaan parhaillaan useissa maissa. 
Italiassa ovat tulleet uudet normit, jotka liittyvät patentteja, tavaramerkkejä ja rojalteja koskeviin 
menettelyihin ja pakotteisiin, kun taas Saksassa Schlichterkommissionm laatimat suositukset ovat 
parhaillaan hallituksen esityksinä liittopäivien hyväksyttävinä. Tässä työssä, kuten myös tutkimuksen 
ja innovaation muiden kuin oikeudellisten esteiden vähentämisessä vastaavaa ministeriötä, BMBF.ää, 
avustaa niin kutsuttu Ckearingstelle fur Innovation und Recht. Ruotsissa teollisuusministeriö on 
tutkinut henkistä oikeutta koskeviin tekijänoikeuksiin ja teollisoikeuksiin liittyviä erityisongelmia 
silloin, kun teollisuus käyttää yliopistojen tutkimusvalmiuksia. 
B.3 Normit ja standardit 
Infrastruktuurit ovat paikoin riittämättömät, jotta voitaisiin jatkaa viime vuosina saavutettua edistystä 
korkeiden laatunormien ja -standardien käytössä, ei vähiten palvelualalla tai silloin, kun sovelletaan 
kaikkia laatustandardeja tai koko hanketta kilpailutekijänä. Viimeaikaisia kehityspiirteitä esitetään 
seuraavassa. 
Espanjassa on otettu käyttöön laatua, teollisuuden turvallisuutta ja ympäristönäkökohtien tarkastuksia 
koskevat säännöt viennin helpottamiseksi, ja siellä on perustettu kansallinen sertifiointitoimisto 
(ENAC) yksityisenä yhteisönä. Ruotsissa testaus- ja valvontajärjestelmää mukautetaan vielä 
eurooppalaisiin sääntöihin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa perustettiin elokuussa 1995 
vaatimustenmukaisuuden arviointia varten uusi kansallinen akkreditointilaitos, joka tunnetaan nimellä 
United Kingdom Accreditation Service (UKAS), ja siten on saatu päätökseen entisen laitoksen 
National Measurement Accreditation Services (NAMAS) yksityistäminen. Itävallassa on tarjottu tukea 
ISO 9000 -tarkastuksia varten palvelualalla, ja lnnovaatiotoimisto tukee teollisuuden hankkeita. 
Kreikassa ja Portugalissa standardoinnin ja sertifioinnin edistäminen kuuluu toimintasuunnan osana 
teollisuuden ja innovaation edistämiseen. 
si&l 
B.4 Innovaatioiden rahoitus 
Innovaatioiden rahoitusta ja tuote ja -prosessi-innovaatioiden hyödyntämisen edellyttämiä 
tuntuvampia sijoituksia tuetaan kaikissa jäsenvaltioissa, ennen kaikkea pk-yritysten tarpeiden 
kannalta, ja toimintaan sisältyvät suunnitelmat alku- ja riskipääomaa varten, edulliset lainat ja 
vakuudet, yksityiseen säästämiseen liittyvät kannustimet, "business angels" -tyyppinen toiminta, sekä 
liikkeet, jotka sallisivat eläkerahastojen ja hypoteekkiyhdistysten tarjota varoja osaamispohjaisten 
yritysten käyttöön. Monissa jäsenvaltioissa hallitus hyväksyy jossain määrin talousarvioon kohdistuvat 
tulonmenetykset verotusteknisten kannustimien seurauksena. Suurilla rahoitusmarkkinoilla 
Lontoossa, Frankfurtissa, Brysselissä ja Pariisissa ollaan ottamassa ensimmäisiä konkreettisia 
askeleita Euroopan laajuisten pörssimarkkinoiden (EASDAQ) muodostamiseksi vuoden 1996 loppuun 
mennessä. 
Itävallassa pannaan toimeen kaksi aloitetta: Privatcapital pk-yrityksiä varten, joka tarjoaa vakuudet 
yksityisiä sijoittajia varten, standardoidun mallin kehittäminen oman pääoman tai osakepääoman 
rahoittamista varten sekä "markkinoiden" muodostaminen "business angels" -tyyppistä toimintaa 
varten; sekä Grundungssparen, jossa on kyse uusiin liiketoimintoihin käynnistysvaiheessa liittyvistä 
pitkäaikaisista sijoitusluotoista ja yritysten perustamisesta tai haltuun ottamisesta. Alkupääoman 
rahoitusohjelma, jota rahoittaa ITF ja hoitaa Innovationagentur, myöntää avustuksia uusiin 
liiketoimiin, joissa käytetään tehokkaasti uusia teknologioita, toimittamalla konsulttipalveluja ja 
riskipääomarahoitusta. Tanskassa Industrial Development Companies -ohjelma tarjoaa sijoitustakuut 
(50 prosenttia) yksityisille sijoitusyhtiöille, jotka rahoittavat lisäpääomaa ja johtamiskompetenssia 
tarvitsevia pk-yrityksiä. Kaksitoista sijoitusyhtiötä on hyväksytty vuoden 1994 jälkeen yhteensä 132 
miljoonan ecun valtion takuiden piiriin. Suomessa oman pääoman ehtoiset kehityslainat pk-yritysten 
T&K -toimintaa varten sekä riskipääoma liiketoiminnan käynnistämistä varten ovat ilmeisesti edelleen 
käytössä, viimeksi mainittu hiljattain perustetun Suomen teollistamisrahaston kautta. 
Ranskassa "Nouveau Marché" -järjestelmän käyttöönoton odotetaan saavan liikkeelle Ranskan 
osakemarkkinoiden keskeiset osallistujat ja markkinoilla on tavoitteena saavuttaa noin 30 lisäystä 
vuosittain. Ranskan innovaatiosuunnitelmassa ennakoidaan riskipääoman saattavan liikkeelle 155 
miljoonaa ecua kolmessa vuodessa. Saksassa Deutsche Börse ilmoitti maaliskuussa 1996 avaavansa 
uudet markkinat, Neuer Markt , vuonna 1997. Uudet markkinat suuntautuvat televiestintään, 
bioteknologiaan, multimediaan ja uusiin palveluihin. Deutsche Börse aikoo myös liittyä Pariisin 
Nouveau Marchéen ja Bourcezn Brysselissä päämääränä kasvuyritysten osakkeiden uusien 
osakemarkkinoiden verkoston (EURONM) kehittäminen. Lisäksi laajennetaan pk-yrityksiin liittyviä, 
hallituksen tukemia osake- ja luotto-ohjelmia: innovaatiolainoihin liittyvää Kreditanstalt för 
Wiederaufbau-ohjelmaa on tarkoitus kasvattaa vähintään 525 miljoonalla eculla vuodessa (Euroopan 
komission hyväksymistä odotetaan) ja kokeiluluonteinen ohjelma Beteiligungskapital för Junge 
Technologieunternehmen (BJTU), joka käynnistyi vuonna 1989, saa jatkoa Beteiligungskapital för 
kleine Technologieunternehmen -ohjelmasta (BTU), josta vapautetaan vielä 471 miljoonaa ecua. 
Kreikassa on tarkoitus käynnistää pian ohjelma, josta rahoitetaan teknologista suorituskykyä (XAT). 
Tavoitteena on jakaa innovaatioiden rahoittaminen kolmen tahon kesken, nimittäin teknologian 
tuottajan, teknologian käyttäjän ja rahoituslaitoksen kesken. Espanjassa yksi teollista kehitystä 
koskevan pk-yritysaloitteen toimintalinjoista on omistettu pk-yritysten mahdollisuuksien 
parantamiselle päästä osalliseksi rahoituslähteistä sekä rahoitukseen liittyvien välittäjäorganisaatioiden 
verkoston tukemiselle. ICO-Pymes on uusi luottolaji; se on tarjolla yrityksille, jotka suunnittelevat 
teollisen ja teknologisen kehityskeskuksen (CDTI) rahoittamia hankkeita, joissa mahdollinen 
lisärahoitusosuus on jopa 70 prosenttia hankkeeseen sijoitetusta kokonaissummasta. Kansallinen 
innovaatioyhtiö (EN1SA), joka on riskipääomaa sijoittava julkinen yhteisö, ennakoi vuosia 1996-1999 
koskevassa suunnitelmassaan sijoittavansa 21 miljoonaa ecua. Luxemburgissa Société Nationale de 
Crédit et d'Investissement (SNCI) on laatinut lainaohjelmat teknologiaan ja innovaatioon liittyviä 
hankkeita varten. 
Alankomaissa, jossa liiketoiminnan hallinnollisia kustannuksia pidetään kaikenlaisia yrityksiä 
koskevana yleisenä ongelmana, on pantu toimeen useita aloitteita helpottamaan teknologiaan tehtävien 
sijoitusten luototusta ja rahoitusta. Näistä ovat esim. yksinkertaisemmat hakemusmenettelyt 
yC^it 
kokeilututkimuksissa ja tekniikan kehitysrahastosta (Technisch Ontwikkelingskrediet) myönnettävät 
pienet lainat; uuden teknologian ensikäyttäjiä tuetaan valtion taholta; "teknologiameklarit" 
(alkupääoma tai lisenssit); teknologialuokittelut (toteutettavuuden tarkistus). Ruotsissa on käynnissä 
kolme NUTEK-ohjelmaä, joilla vähennetään innovatiivisia hankkeita aloittavien pk-yritysten 
kustannuksia; SNITS tukee teknologian siirtoa palkitsemalla liikesuunnitelmien kehittämistä 
toteutettavuuden perusteella; SMINT tukee T&K -alan väliaikaisten yhteenliittymien muodostamista 
erityisesti kansainvälisen yhteistyön yhteydessä; sekä alkurahoitus antaa innovatiivisille hankkeille 
pieniä palkintoja toteutettavuuden perusteella sekä edullisia lainoja ennen vaihetta, jossa voidaan 
käyttää kaupallista rahoitusta. On otettu käyttöön Yhdistyneen kuningaskunnan UK Business 
Expansion Scheme -ohjelman ruotsalainen muunnos, joka mahdollistaa säästöt veromaksuissa 
tehtäessä sijoituksia pieniin, pörssissä noteeraamattomiin yrityksiin. Ruotsin teollisuusrahasto on 
käynnistämässä uudenlaista riskipääomaan liittyvää toimintaa pieniä, innovatiivisia yrityksiä varten. 
Vuonna 1993 Ruotsin eduskunta päätti hajottaa palkansaajarahaston. Riskipääomatoimintaan 
ohjattiin 770 miljoonaa ecua (samalla kun vielä suurempi summa käytettiin 18 tutkimusrahaston 
perustamiseen). 
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus esitti kilpailukykyä käsittelevissä valkoisissa kirjoissa 1995 ja 
1996 ehdotukset, joissa kannustetaan laajempaan kilpailuun pääoman tarjonnassa etenkin pk-
yrityksille, tuetaan kasvavia yrityksiä pääsemään osalliseksi kaikkein tarkoituksenmukaisimmista 
rahoitusmuodoista Business Links -palvelun avulla Englannissa, Enterprise Networks -palvelun avulla 
Skotlannissa ja Business Connect -palvelun avulla Walesissa; tuetaan edelleen maksun suorittamista 
määräaikana; sekä sallitaan yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjalainojen liittäminen 
yksityisiin sijoituksiin ja lievennetään rajoituksia yritysten joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun 
helpottamiseksi. Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jonne on kerääntynyt 45 prosenttia Euroopan 
riskipääomista, on laadittu sellaisia aloitteita kuin "Business Angels" -verkosto ja Lontoon pörssin 
heinäkuussa 1995 kehittämä "Alternative Investment Market", AIM. 
B. 5 Verokannustimet 
Verokannustimia yritysten T&K -toiminnan jatkuvuuden turvaamiseksi käytetään jäsenvaltioissa 
laajalti (Itävalta, Belgia, Kreikka, Irlanti, Alankomaat, Espanja ja jftrotsi), mutta Suomessa niistä 
on luovuttu. Kreikassa esimerkiksi muutettiin lakia sijoitustoiminnasta vuonna 1994. Siinä säädetään 
monenlaisista kannustimista (sijoituspalkkiot, korkotuet, verovähennykset ja nopeutettu 
arvonalennus), joilla pyritään samanaikaisesti myös edistämään alueellista kehitystä. Belgian 
liittohallitus suunnittelee verotuksen tarkistusta tukeakseen yrityksen omien voimavarojen käyttöä. Pk-
yritysten omarahoitus tehdään houkuttelevammaksi. Myös patenttien hakemiseen liitetään suurempia 
verohelpotuksia. Luxemburgissa on kehitetty yritysten aineellisia sijoituksia varten verokannustimia, 
jotka epäsuorasti tukevat yritysten innovaatioita. 
Suomessa 1980-luvun lopulla käyttöön otettuja yleisiä T&K -toimintaa koskevia verovähennyksiä ei 
käytetä enää verotusteknisinä toimenpiteinä. Irlannissa STIACxn suosituksiin sisältyy yritysten T&K -
toiminnan tukemiseksi yhtenäinen verotustoimenpiteiden kokonaisuus, johon sisältyy osinkohelpotus 
omistajan toimiessa johtajana, verotusluottoja, T&K -henkilöstöä ja T&K -palveluyrityksiä koskeva 
vähennys sekä verotuksen muutoksia, joilla pyritään tukemaan monikansallisia yrityksiä perustamaan 
alueelliset keskuspaikkansa ja strategiset toimintansa Irlantiin. Alankomaissa on tarkoitus käyttää 
vuosittain 23 miljoonaa ecua parantamaan Alankomaihin tuoduista innovatiivisista teknologioista 
tehtävien poistojen joustavuutta. Vuodesta 1994 lähtien verokannustimet ovat kasvattaneet 
tutkimuksen ja kehityksen edistämistä koskevaan sopimukseen liittyviä varoja (WBSO); WBSO -varoja 
tarjotaan joko henkilöstömenojen vähennyksenä alentamalla työnantajan T&K -henkilöstön palkoista 
maksamia veroja tai bonuksia tai ylimääräisenä tuloveron vähennyksenä, joka otetaan huomioon pk-
yrityksessä T&K -toimintaa harjoittavan itsenäisen ammatinharjoittajan verotuksessa. Espanjassa 
verokannustimet tulivat voimaan vuoden 1996 alussa. Yrityksen T&K -toiminnan menoista, jotka 
ylittävät kahden edeltävän vuoden keskimääräiset menot, voidaan vähentää 40 prosenttia. 
yCet 
T&TK-toiminta ja teollisuus 
Monissa maissa on tapahtunut ministerien vaihdoksia, usein hallitusten vaihtumisen seurauksena. 
Yleisenä kehityssuuntana on ollut teollisuus- ja tutkimuspolitiikan ja inhimillisten voimavarojen 
parempi yhteensovittaminen. Tavoitteet ovat samankaltaisia, ja kaikki maat valmistelevat tai 
toteuttavat toimenpiteitä hyvin samalla tavoin, kaikkein selvimmin tietoyhteiskuntaan liittyvien 
aloitteiden osalta. Ensisijaisen tärkeinä pidetyt asiat vaihtelevat kunkin maan tiede-, teknologia- ja 
innovaatiojärjestelmän nykyisen tilanteen mukaan. Kansantalouden koko, teollinen rakenne ja erityiset 
taloudelliset ongelmat ovat myös tekijöitä, jotka vaikuttavat asioiden tärkeysjärjestykseen kansallisella 
ja alueellisella tasolla. Seuraavassa esitetään yhteenvetona tyypillisiä esimerkkejä viimeaikaisista 
kehityssuunnista. 
Cl Teknologian ennakointi 
Vuonna 1995 julkaistiin Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Ranskassa ja Saksassa ensimmäiset 
tulokset laajamittaisista teknologian ennakointia käsittelevistä kokeista, joissa käytetään Delphi-
tekniikkaa. Jatkotoimet on otettu huomioon hallitusten suunnittelemissa T&K -toiminnan menoissa. 
Itävallassa laajennetaan teknologian tiedottamiseen ja teknologiapoliittiseen neuvontaan liittyvää 
ohjelmaa vuoteen 1998. Alankomaissa toimivat teknologian ennakointiin liittyvät verkostot ja siellä 
toimii myös Kokeellisen tutkimuksen neuvoa-antava komitea (OCV), jonka piiriin kuuluvat 
tärkeimmät alan tutkimusta tekevät tutkimuslaitokset. Myös Irlannissa on kehitetty strategia 
teknologian ennakointiin liittyviä kokeita varten. Suomessa Valtion tiede- ja teknologianeuvosto 
(jonka puheenjohtajana toimii pääministeri) seuraa taloudessa esiin tulevia teknologisia tarpeita. 
Tanskassa on perustettu uusi Teknologian arviointineuvosto, joka tiedottaa kansankäräjille ja 
hallitukselle kiinnittäen erityisesti huomiota julkisen keskustelun käynnistämiseen uusista 
teknologioista. Espanjassa Kansallinen evaluaatio- ja arviointitoimisto laatii myös selvityksiä ja 
ennakoivia arvioita. Luxemburgissa talousasioista vastaava ministeriö ja CRP-Henri Tudor laativat 
parhaillaan aloitetta teknologian seurantaa varten. 
C.2 Monivuotiset ohjelmat 
Kattavat monivuotiset ohjelmat lakisääteisten vuosittaisten talousarvioiden ja rahoitussopimusten 
lisäksi ovat yleinen käytäntö useissa jäsenvaltioissa. Seuraavassa annetaan esimerkkejä suunnitelmista, 
joista useimmissa esitetään pääpiirteet sekä kokonaistavoitteista, asianomaisista budjettikohdista ja 
laitoksista. 
Esimerkin vuosittaisista menoarvioista, joiden yksityiskohdat innovaatioon liittyvillä aloilla ovat lähes 
samanlaiset tarjoavat Yhdistyneen kuningaskunnan valtioneuvoston kansliassa laadittu Trade and 
Industry -menoarvio ja Saksan talousasioista vastaavan ministeriön (BMWi) menoarvio. Suomessa 
laaditaan joka viides vuosi laaja selvitys kansallisten teknologiaohjelmien uusien kehitysvaiheiden 
vahvistamiseksi. Saksassa Bundesbericht Forschung 1996 esittää kolmivuotisen katsauksen. 
Kreikassa toinen tutkimuksen ja teknologian toimintaohjelma (EPET II) (1994-99) on puolessa 
välissä, ja Italiassa toteutetaan kolmatta Tutkimuksen ja teknologian kolmivuotista ohjelmaa (1994-
96). Portugalissa parhaiden T&K -toimintaa harjoittavien laitosten monivuotinen rahoitus on osa 
uuden hallituksen ohjelmaa. Espanjassa esitettiin Kolmas tutkimuksen ja kehityksen kansallinen 
ohjelma (1996-99) kesäkuussa 1995. Ruotsissa vakiintuneen käytännön mukaisesti siellä on määrä 
esittää syyskuussa 1996 kolmivuotiskautta varten tutkimustoimintaa koskeva ehdotus, joka seuraa 
vuonna 1995 esitettyä teollisuutta koskevaa ehdotusta. 
C.3 "Valkoiset kirjat" 
"Valkoiset kirjat" sekä kansalliset strategiat tai kehityssuunnitelmat sitovat poliittisia vallankäyttäjiä 
toimimaan yhteensovitetusti jatkossa ottaen huomioon budjettikohdat, jotka muuten ovat toisistaan 
erillään. Innovaatiotoimintaan liittyvät esimerkit vaihtelevat yksityiskohtien ja aihepiirin mukaan. 
Tanskassa ollaan vahvistamassa kansallista tiede- ja tutkimusstrategiaa. Suomessa julkaistiin vuonna 
1993 innovaatiostrategia ja vuonna 1996 julkaistiin "valkoinen kirja", jonka nimi on 
^C&é 
Teollisuuspoliittinen visio, ja sen jatkoksi odotetaan teknologiastrategiaa. Ranskassa 
teollisuusministeriö on julkistanut innovaatiosuunnitelman. Sekä Irlannissa että Alankomaissa 
laadittiin vuonna 1995 tietoyhteiskuntaa käsittelevä "valkoinen kirja". Irlannissa Forfäs julkaisi 
vuonna 1996 yritystoiminnasta ja työllisyydestä vastaavaa ministeriä varten 15 vuotta kattavan 
strategisen asiakirjan: Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, josta termi 'valkoinen kirja' on peräisin, on julkaisun laatimisesta 
tehty vuotuinen tapa. 
C.4 Uudet kansalliset organisaatiomuodot 
Ministerin tehtävien ja osastojen vastuualueiden uudelleenjako kertovat myös politiikan 
kehittymisestä. Kehityssuuntana useissa maissa on ollut T&K -menojen säilyttäminen ennallaan tai 
kasvattaminen niin, että ne voidaan yhteensovittaa muihin teollisuuden kannalta tärkeisiin talousarvion 
osa-alueisiin. 
Itävallassa kaksi innovaatioidenn kannalta keskeistä ministeriötä ovat nykyisin tieteestä, liikenteestä 
ja kulttuuriasioista vastaava ministeriö ja talousasioista vastaava ministeriö. Belgiassa ministeriöiden 
välinen tiedepoliittinen konferenssi toimii foorumina, jolla liittohallintoa edustavat, alueelliset ja 
kunnalliset viranomaiset voivat solmia yhteistyösopimuksia. Tanskassa on tutkimus- ja tietotekniikka 
yhdistetty vuodesta 1994 lähtien yhden ministeriön vastuualueeseen ja siellä on hyväksytty 
neuvontajärjestelmää koskeva uusi lainsäädäntö vuosina 1995 ja 1996. Suomessa Valtion tiede- ja 
teknologianeuvosto (puheenjohtajana pääministeri) seuraa taloudessa esiin nousevia uusia 
teknologiaan liittyviä tarpeita. 
Saksassa liittohallitus kanavoi suurimman osan tutkimusrahoituksestaan uudelleen järjestetyn opetus-, 
tiede-, tutkimus- ja teknologiaministeriön (BMBF) kautta. Perustettaessa liittokanslerin alainen 
Tutkimus-, teknologia- ja innovaationeuvosto määriteltiin samalla periaatteet, jotka ohjaavat tieteen, 
teollisuuden, ammattiliittojen ja politiikan välistä vuoropuhelua kohti tulevaisuuden kannalta tärkeitä 
aiheita. Kreikassa on perustettu uusi kehitysministeriö yhdistämällä teollisuus-, kauppa- ja 
matkailuministeriöt. Italiassa kolmivuotiset suunnitelmat ajantasaistetaan vuosittain ministeriöiden 
välisen taloudellisen suunnittelun komitean asettamien suuntaviivojen mukaan; siellä 
parlamentaarinen komitea tutkii parhaillaan lakialoitetta, joka siirtäisi yliopistojen ja julkisten 
tutkimuslaitosten arvioimisen ulkoisten asiantuntijoiden tehtäväksi; teollisuusministeriön aloitteesta on 
perustettu innovaatiotoimisto, AGITEC. 
Portugalissa hallitus on vahvistanut tavoitteensa, jotka liittyvät innovaatiopolitiikan kannalta 
keskeisiin kysymyksiin (esim. PEDIP H, parhaiden T&K -toimintaa harjoittavien laitosten 
monivuotinen rahoitus, tietoyhteiskunta, ammattikoulutus sekä pk-yritysten ja sijoitustoiminnan 
tukiorganisaatio); huomattavia muutoksia tehdään talousministeriön ja tiede-ja teknologiaministeriön 
sisällä. Espanjassa uusissa hallituksen esityksissä lähestytään tarkastelutapaa, jota on jo käytetty 
kolmannessa kansallisessa T&K -ohjelmassa (1996-1999) kesäkuulta 1995. Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa Tiede-ja teknologiatoimisto (OST, Office of Science and Technology) on siirretty 
kauppa-ja teollisuusministeriön yhteyteen vuonna 1995. 
C.S T&K -toiminnan suuntaaminen kohti innovaatioita 
Seuraavassa esitetään joitakin luonteenomaisia ohjelmia ja välineitä, joita jäsenvaltiot käyttävät 
ohjatakseen tutkimustoimintaa paremmin kohti innovaatioita ja kansainvälistä kilpailukykyä. 
Itävallassa kaksi tärkeää välinettä ovat Tutkimuksen edistämisrahasto (FFF), joka siirsi vuonna 1994 
toimintansa painopistealuetta sellaisille aloille kuin mikroelektroniikka, ympäristönsuojelu, 
tietotekniikka ja ohjelmistojen kehittäminen, sekä innovaatio- ja teknologiarahasto (ITF). Belgiassa 
yliopistojen ja teollisuuden välisten yhteysorganisaatioiden ja tiedepuistojen määrä on 
moninkertaistunut kymmenen viime vuoden aikana, ja niiden lisäksi maassa toimii liittohallituksen ja 
alueiden yhteisesti rahoittamia, alakohtaisia yhteistutkimuslaitoksia. Tanskassa hallituksen 
viimeisimmässä tutkimuspaketissa myönnettiin varoja tutkimuksen lisäämiseksi yliopistoissa ja 
hyväksyttiin teknologian alan laitoksia ja uusia strategisia ohjelmia; vuodeksi 1997 suunniteltuun 
THOR-aloitteeseen (Technology by Highly Oriented Research) kuuluu rajoitettu määrä hyville 
/Cel 
tutkijoille myönnettäviä huomattavan suuria tutkimusapurahoja perustutkimusta edustaviin 
hankkeisiin, jotka ovat erityisen tärkeitä teollisuuden kannalta; sekä uusi yrittäjille suunnattu 
toimintaohjelma, jossa painotetaan uusien yritysten, erityisesti pk-yritysten perustamista ja säilymistä 
elinkykyisinä. 
Suomessa edellä mainittu kansallinen teknologia strategia antaa suuntaviivat Teknologian 
kehittämiskeskukselle (TEKES), joka on keskeinen sekä yliopistojen että teollisuuden tutkimuksen 
rahoittaja, sekä muille toteuttaville laitoksille, kuten esim Valtion teknilliselle tutkimuskeskukselle 
(VTT), joka on suurin yksittäinen tutkimuslaitos; sekä TEKESissZ että F7T:ssä on viety läpi 
arviointiprosessi tehokkuuden parantamiseksi. Ranskassa teollisuusministeriö on julkistanut 
innovaatiosuunnitelman, johon sisältyy merkittävä muutos toimenpiteiden kohdistamisesta 
avainteknologioihin liittyvien kysymysten kehittämiseen ((155 miljoonaa ecua on varattu 
tarjouskilpailuja varten) sekä ANVAR -hankkeiden kehittämiseen. Pk-yrityksistä, kaupasta ja 
pienteollisuudesta vastaava ministeriö on tiedottanut uuden julkisen toimiston (ANVAC) 
perustamisesta; sen tehtävänä on innovaatioiden kehittäminen palvelujen ja kaupan alalla. Yhtenä 
tutkimusministeriön tärkeänä tehtävänä on teknologisten voimavarojen keskusten luokittelu, joka on 
parhaillaan käynnissä kuudella alueella. Vuodesta 1997 lähtien on tarkoitus antaa 5-10 prosentin 
suuruista bonusavustusta suurille yrityksille, jotka käyttävät pk-yrityksiä yhteistyökumppaneina 
hankkeissaan. Lääketieteellisen tutkimuksen toimintalinjoja muutetaan liikkuvuuden lisäämiseksi 
tutkimuksen ja sairaalatyön välillä ja tutkimuksen keskittämiseksi lääketieteelliseen tutkimukseen ja 
biotieteisiin. 
Saksassa on tarkoitus lisätä tutkijoiden ja käyttäjien tietoa siitä, kuinka olemassa olevaa T&K -
potentiaalia voidaan hyödyntää ottamalla käyttöön hankemallit (Leitprojekte); talousasioista vastaava 
ministeriö (BMWi) on Saksojen yhdistymisestä lähtien lisännyt sitoumuksiaan ohjelmiin, jotka 
koskevat T&K -henkilöstöä, innovaatioiden tukemista tai tutkimuksen tukemista uusissa osavaltioissa, 
esimerkiksi muodostamalla Innovationkollegs -elimen, johon kuuluu erilaisia tutkimuslaitosten 
osastoja ja innovatiivisia yrityksiä, kukin viisi vuotta kerrallaan. Kreikassa nykyisten hankkeiden 
johtaminen ja uusien käynnistäminen perustuu edelleen Yhteisen sosiaalirahaston varojen 
käyttämiseen, ja monet ohjelmat edellyttävät yritysten aktiivista osallistumista: Programme for the 
development of industrial research (PAVE), Research consortia for improving the industrial 
competitiveness (EKVAN), Co-financing programme (SYN) ja Programme of targeted research 
fellowships (YPER). 
Irlannissa ilmoitettiin maaliskuussa 1996 tiede-, teknologia-ja innovaatio-ohjelmille myönnettävästä 
viiden miljoonan ecun lisämäärärahasta samalla, kun hallituksen täydellinen vastaus STIACm 
(Science, Technology and Innovation Advisory Council) selontekoon on vielä viimeistelemättä; 
edistynyttä teknologiaa koskevat ohjelmat (PATs, Programmes in Advanced Technologies) ovat pitkän 
aikavälin strategian väline kehitettäessä Irlannin teollisuutta palvelevaa teknologista infrastruktuuria. 
Italian kolmivuotisessa tutkimus- ja innovaatiosuunnitelmassa 1994-96 katsotaan, että 
menestyksekkäät yliopistojen väliset väliaikaiset yhteenliittymät, jotka tarjoavat mahdollisuuksia 
voimavarojen tehokkaamman käytön kannalta, olisi luokiteltava vakiintuneiksi instituutioiksi; siinä 
annetaan uudet suuntaviivat CAT?:Ile (toiminnan liittäminen paremmin yhteen muiden julkisten ja 
yksityisten laitosten toimintaan), ENEA-.W& (laajentanut toiminta-alaansa 1980-luvulta lähtien uusiin 
teknologioihin, energiaan ja ympäristöön) ja muiden ministeriöiden alaisiin tutkimuslaitoksiin; 
yliopistoista ja tieteellisestä ja teknologisesta tutkimuksesta vastaavan ministeriön (MURST, Ministry 
for University and Technological and Technological Research) alaisuudessa on allekirjoitettu 
kansallisten tutkimusohjelmien kehyksessä uudet sopimukset rakennusten rakentamisesta ja suojelusta, 
ympäristöstä ja sydäntautien tutkimuksesta. 
Alankomaissa kehitetään valkoisessa kirjassa "Knowledge in action" esitettyjä politiikan aloitteita, 
esimerkiksi annetaan avustuksia hankkeisiin perustuvalle yhteistyölle yhteistoiminnan edistämiseksi 
liikeyritysten välillä ja yksityisen alan ja tutkimuslaitosten välillä teknologiaan liittyvillä aloilla. 
Hallitus perustaa johtavia teknologisia laitoksia (Topinstituten). Portugalissa pyritään suurempaan 
tehokkuuteen edellä esitetyillä hallinnollisilla toimenpiteillä, mukaan lukien kaksi tärkeää, Euroopan 
unionin tukemaa, kannustavaa ohjelmaa PEDIP II ja PRAXIS XXI. Tiedepolitiikassa painopiste on 
tutkimusryhmien kannustamisessa hyviin tuloksiin sekä tutkijoiden koulutuksessa ja työllisyyden 
10 
A-efb 
hoidossa fyysisen infrastruktuurin tukemisen sijaan. Teollisuuteen liittyvässä innovaatiopolitiikassa 
sitoudutaan voimakkaasti tukemaan sijoituksia, joiden seuraukset eivät ole selvästi mitattavissa. 
Espanjassa kansallisella ohjelmalla tiede-teknologia-teollisuus -yhdistelmien edistämiseksi ja 
rakentamiseksi (PACT1) käsitellään nykyisin käytössä olevia välineitä ja niiden parantamista sekä 
kehitetään uusia mekanismeja. 
Ruotsissa aloitti vuonna 1995 toimintansa 28 osaamiskeskusta kahdeksassa yliopistossa kansallisen 
teollisen ja teknologisen kehittämiskeskuksen (NUTEK) tukemana. Niiden tavoitteena on kehittää 
sellaista keskitettyä tutkimusympäristöä, johon teollisuutta edustavat kumppanit ottaisivat osaa 
tehokkaasti; aluekehitykseen liittyvät TTK-alan väliaikaiset yhteenliittymät on tilapäinen viisivuotinen 
ohjelma, jonka piirissä on perustettu 22 väliaikaista yhteenliittymää. Yhdistyneen kuningaskunnan 
Foresight-ohjelman suurin merkitys katsotaan olevan sen vaikutuksissa tieteellisen ja teknologisen 
toiminnan ensisijaisten toiminta-alueiden määrittämiseen tutkimusneuvostoissa ja ministeriöiden 
osastoissa: maaliskuun 1995 jälkeen on kohdennettu 13 uutta LINK-ohjelmaa lupaaville avainaloille, 
ja liikealalle tärkeä tutkimus tullaan ottamaan huomioon yliopistojen rahoituksessa. 
C.6 Pk-yritykset, innovaatioita tukevat infrastruktuurit ja alueellinen ulottuvuus 
Hallitustason uudelleen järjestäytymistä on seurannut myös laitosten järjestäytyminen uudelleen. 
Teknologian siirtoa ja tärkeimpien tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä tukevat yhteyslaitokset ovat 
usein järjestäytyneet julkisen alan ulkopuolella toimiviksi yksityisiksi, voittoa tavoittelemattomiksi 
yhteisöiksi. Seuraavassa kuvaillaan muutaman esimerkin avulla alueellisen ulottuvuuden merkitystä 
silloin, kun pyritään tehostamaan yhteyslaitosten verkostoa ja yhdistämään sitä paremmin kansallisiin 
aloitteisiin. 
Itävallassa WIFI (Itävallan talouselämän kehittämislaitos) on kehittänyt laaja-alaisen yritysjohdon 
konsultointipalvelun ja talousasioista vastaava ministeriö aikoo käynnistää yritysten välisen 
vierailuohjelman; Itävallan teollisuuden edistämisrahasto on käynnistänyt "Contact Projects" -
hankkeiden kanssa innovatiivisen teknologian siirtoon liittyvän ohjelman, johon kuuluu 
markkinakelpoisille tuotteille myönnettävät palkkiot ja tuetut lainat.; Eurooppalainen rahasto 
taloudellista elpymistä koskevia ohjelmia varten (ERP, European Recc ery Programme Fund) on 
siirtänyt toimintansa painopistealueen sijoitustoiminnan tukemisesta innovaation, alueellisen 
kehittämisen, infrastruktuurin ja kansainvälistymisen tukemiseen. Innovaatiotoimisto on edellä 
mainittujen toimintamuotojensa lisäksi Itävallan teknologiakeskusten yhdistyksen pääsihteeristö. 
Belgiassa esim. Flanderin hallitus tukee yhteistyöryhmittymien perustamista pääasiassa T&K -
toimintaan ja teknologisten palvelujen tarjontaan liittyvien yritysten kesken. 
Tanskassa yrittäjille suunnatulla toimintaohjelmalla 1996 ja 1997 pyritään lujittamaan 
yritysmyönteistä kulttuuria, vähentämään hallinnollisia rajoituksia, parantamaan mahdollisuuksia 
päästä osalliseksi innovaatioiden rahoituksesta, lisäämään ja järkeistämään alueellisia neuvonta- ja 
tukipalveluja sekä erityisponnisteluin tukemaan korkeaa teknologiaa käyttäviä ja innovatiivisia 
yrittäjiä. Suomessa on perustettu osaamiskeskuksia yliopistojen ja tutkimuslaitosten parhaiden 
yksiköiden yhteyteen yhdeksi T&K -toiminnan ja aluepolitiikan väliseksi siteeksi. 
Ranskassa innovaatiosuunnitelmassa ANVARiWe suunniteltu uusi strategia merkitsee pysymistä 
paremmin nopeasti kasvavien yritysten kehityksen mukana, tuo käyttöön hankkeiden vaikutuksia 
kasvuun ja työllisyyteen koskevat arviointiperusteet, vahvistaa alueellisten edustustojen merkitystä ja 
tarjoaa pk-yrityksille uusia rahoitustapoja, kuten jo on mainittu. Lisäsuunnitelmia uusien yritysten 
perustamista ja elinkykyisenä säilyttämistä varten myönnettävien tukien uudelleen järjestämiseksi 
odotetaan syksyn kuluessa. Kansalliseen tiede-, teknologia- ja teollisuuspolitiikkaan liittyvien toimien 
alueellista ulottuvuutta lisää opetus- ja tutkimusministeriön ORATE-aloite (Observation Régionale 
de l'Appui Technologique aux Entreprises). Aloitteessa pk-yritysten innovatiiviset ja kasvavat osat 
yhdistetään alueellisten viranomaisten tehtäviin yhtenäisen toimenpidekokonaisuuden 
varmistamiseksi. O/MTE-aloitteessa painotetaan myös inhimillisten voimavarojen tarvetta ja 
teknologian levittämisen taloudellisia vaikutuksia keskipitkällä aikavälillä. 
Saksassa talousministeriön (BMWi) nykyiset ohjelmat yhdistetään yhdeksi liittovaltion tason 
ohjelmaksi ja samalla niiden varat lisääntyvät huomattavasti; uusiin osavaltioihin liittyvistä opetus- ja 
11 
^ 
tutkimusministeriön (BMBF) alaisista ohjelmista tuetaan yrityksiä työvoimakustannusten osalta 
palkattaessa yrityksiin lisää tutkijoita tai insinöörejä, tuetaan ulkoisten T&K -sopimusten käyttöä 
pienissä yrityksissä, tuetaan avainteknologioihin liittyvää toimintaa ja uusien yritysten perustamista. 
Kreikassa STRIDE-Hellas -ohjelman lisäksi perustetaan hajautetusti toimialoittain teknologian 
kehitysyhtiöitä, tiede- ja teknologiapuistoja sekä yhteystoimistoja. On käynnistetty ohjelmat 
hankkeiden esittelyä (PEPER) ja teknologian välittämistä varten. Irlannissa on perustettu olemassa 
olevien ohjelmien lisäksi 37 kreivikunnan yritysvirastoa tukemaan uusien yritysten perustamista ja 
auttamaan jo toimivia mikroyrityksiä kehittymään; on ehdotettu tukea annettavaksi yrityksille 
yritysverkoston muodostamista varten. 
Italiassa teknologisen infrastruktuurin järkeistäminen pk-yrityksiä varten on yksi kolmivuotisen 
tutkimus-ja innovaatiosuunnitelman (1994-96) tavoitteista. On tehty paikallisia aloitteita (hautomot, 
tutkimuslaboratoriot, tietoyhteiskuntaa käsittelevät tutkimukset jne.), joissa ovat mukana paikallinen 
teollisuus, kauppakamarit, yliopistot ja paikalliset viranomaiset. Alankomaissa sovelletaan pk-
yrityksiin vero- ja luottokannustimina toimivia innovaatioon liittyviä toimenpiteitä, kuten edellä on 
esitetty. Uusista hankkeista voidaan mainita "Enterprises Houses", jolla pyritään parantamaan 
teknologian siirtoon keskittyvien välittäjäorganisaatioiden yhteistyötä. Yleisiin teknologioihin 
liittyvillä kansallisilla välineillä on myös pk-yrityksille sopivat muodot. 
Portugalissa edellä mainittu IAPMEI on tiiviimmin mukana neuvojen ja palvelujen tuottamisessa pk-
yrityksille; tiedepuisto Taguspark on käynnistänyt niin kutsuttuja ankkurihankkeita, joissa on mukana 
suuria T&K -toimintaa harjoittavia laitoksia, yrityksiä ja pankkeja; Lissabonin alueen tiede- ja 
teknologiapuistojen sekä yrityshautomoiden mahdollisuuksia selvitetään. Yksi Espanjan 
teollisuusministeriön kolmesta teknologiapolitiikan välineestä on Teollisten pk-yritysten instituutti 
(IMIP). 
Ruotsissa edellä mainitut 22 uutta alueellista kehitystä varten muodostettua väliaikaista 
yhteenliittymää auttavat pk-yrityksiä tukea saavilla alueilla tekemään yhteistyötä ja suhtautumaan 
laitoksiin, yliopistoihin ja suurempiin yrityksiin pätevyyttä tarjoavana voimavarana. Muita uusia 
välineitä ovat esimerkiksi teknologian siirtoa pk-yrityksille teollisuuden tutkimuslaitoksista käsittelevä 
koeohjelma, jolla pyritään kehittämään pitkäikäisempiä verkostoja, valtion omistama 40 toimiston 
asiantuntijaverkosto ALMI Företagspartner ABt sekä pk-yritysten ja julkisten teknologian toimittajien 
välisen teknologisten palveluiden kaupan tukeminen. Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
valtioneuvoston kansliassa ennakoidaan Teaching Company Scheme -ohjelmien lukumäärän kasvavan 
ja samoin ennakoidaan kasvua vuoden 1996 alussa käynnistyneelle vastaavalle aloitteelle College-
Business Partnership, ja yritysten arvellaan ottavan nopeasti vastaan Business Link-ohjelman lisäksi 
käynnistetyn Design Councellors -ohjelman uudet palvelut. 
12 
AA O 
Jäsenvaltioissa hiljattain ilmestyneet "valkoiset kirjat" ja 
maiden esittämät strategiset suunnitelmat 
ITÄVALTA 
"Technologiepolitisches Konzept der Bundesregierung (draft)", WIFO, Seibersdorf & 
Joanneum Research, May 1996. 
"Informationsoffensive, Bundeskanzler Vranitzky stellte in Alpbach die Weichen fur den 
Informations-Highway", in Innovativ. 3/1994 Oktober. 
"BMoWV - Informationsgesellschaft - Telekom Initiative Osterreich, Grtlssworte von 
Bundesminister Mag. Viktor Klima", from webmaster@iis.joanneum.ac.at, (04/07/95). 
TANSKA 
"Research in perspective, White paper on a national research strategy", Ministry of Research 
and Information Technology 1995. 
"From vision to action, Info-society 2000", Ministry of Research and Information 
Technology, 1995. 
"Erhvervsredegorelse 1995", Ministry of Industry and Business, 1995. 
"Open dialogue on Danish research for the future, Research policy 1996 report to the Danish 
Parliament", Ministry of Research and Information Technology, June 1996 
SUOMI 
"Tiedon ja osaamisen Suomi: kehittämisstrategia", Valtion tiede-ja teknologianeuvosto, 
1993. 
"Suomi tietoyhteiskunnaksi", Kauppa-ja teollisuusministeriö, 1995. 
"Kansallinen innovaatiojärjestelmä ja työllisyys", Valtion tiede-ja teknologianeuvosto, 
marraskuu 1995. 
"Teollisuuspoliittinen visio", Kauppa-ja teollisuusministeriö, toukokuu 1996. 
RANSKA 
"Les 100 technologies clés pour l'industrie française à l'horizon 2000", Direction générale des 
stratégies industrielles, 1995. 
L'innovation dans les PME, Rapport Chabbal, 1995 
KREIKKA 
2nd Operational Programme for Research and Technology (EPETII). 
Operational programme for the Industry (1994-1989) 
SAKSA 
"Bundesbericht Forschung 1996", BMBF, 1996. 
"Forschungsleistungsplan 1994 des Bundesministeriums fur Wirtschaft", BMWi, 1994. 
IRLANTI 
"Making knowledge work for us, A strategic view of science, technology and innovation in 
Ireland", STIAC, 1995. 
"Shaping our future: A strategy for enterprise in Ireland in the 21st century", Forfas, May 
1996. 
13 
/w 
ITALIA 
"Ricerca e innovazione per lo sviluppo, Piano triennela della ricerca 1994-1996", MURST, 
1994 
ALANKOMAAT 
"Kennis in beweging, Over kennis en kunde in de Nederlandse économie", EZ, OC&W and 
LNV, 1995. 
"SWAP 2000", EZ, and OC&W, 1996 
PORTUGALI 
"Program do XII Govemo Constitucional", 1995. 
ESPANJA 
"III Pian Nacional de I+D 1996-1999", CICYT. 
"Libro Blanco de la industria: Una politica industria para Espana". 
"Estrategia Tecnologia Energética de la Largo Alcance (ESTELA)", Ministry of Industry and 
Energy, 1995. 
RUOTSI 
"Näringsdepartementet", Regeringens proposition 1994/95:100 Bilaga 13, 1994. 
"Atgärder för att bredda och utveckla användingen av informationsteknik", Regeringens 
proposition 1995/96:125,1996. 
"Samverkan mellan högskolan och häringslivet", Ministry of Industry, 1996. 
"Forskning och pengar", Ministry of Education, 1996. 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
"Competitiveness: Forging ahead, White paper", DTI, 1995. 
"Trade and Industry 1996, The Government's Expenditure Plans 1996-97 to 1998-99", 
Presented to Parliament by the President of the Board of Trade and Industry ..., 1996. 
"Developing a Winning Partnership", A report of a joint City/Industry working group 
established by the Innovation unit of DTI. 
"Foresight, First progress report", OST, 1996. 
"Competitiveness, Creating the enterprise centre of Europe", HMSO, June 1996. 
"Forward look of government-funded science, engineering and technology 1996", HMSO. 
14 
/i/ll 
LIITE 2.3 
Tilastot ja taulukot 
/yii 
Taulukko 1. 
Euroopan unionin asema maailmassa tutkimuksen osalta: 
johtokolmikon T&K -toiminnan mittarit 
T&K -toiminnan menot yhteensä (milj. ecua) 1994 
T&K -toiminnan menot yhteensä % BKT 1995 
T&K -toiminnan menot yhteensä asukasta kohden (ecua) 1994 
Valtion osuus (%) T&K -toiminnan kokonaismenoista 1993 
Teollisuuden osuus (%) T&K -toiminnan kokonaismenoista 
1993 
Tutkijoiden lukumäärä 1993 
Tutkijoiden lukumäärä 1000 työssäkäyvää henkilöä kohti 1993 
Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1993 
Tutkijoiden lukumäärä yrityksissä 1000 työssäkäyvää henkilöä 
kohti 1993 EU15 
121 882 
1.91 
329 
39.6 
53.5 
774 071 
4.7 
376 000 
2 USA 
142 047 
2.45 
545 
39.2 
58.7 
962 700 
7.4 
765 000 
6 JAPANI 
104 069 
2.95 
833 
19.7 
73.4 
526 501 
8.0 
367 000 
6 
Lähde: Euroopan komissio, pääosasto XII, OECD:n tietojen pohjalta 
Taulukko 2 
Yritysten T&K -toiminnan kustannusten viimeaikainen kehitys 
(miljardia ecua, keskim. vuotuinen kasvu verrattuna vuoden 1987 USD-kurssiin) 
USA 
JAP 
Pourcentages 
11991-1993 D1981-1991 12 16 
Lähde: MERIT, tiedot: OECD, EUROSTAT, Kansainvälinen valuuttarahasto, UNIDOja UNESCO 
S/ïh 
Taulukko 3 
Johtokolmikon sijoittuminen patenttien mukaan eri teknologian aloilla 1993 
Eurooppalaisten patenttien 
jakautuminen maailmassa (%) 
EUROOPPA EU USA Japani 
Elektroniikka / sähkötekniikka 
Instrumentit / optiikka 
Kemia / lääkeala 
Teollisuusprosessit 
Koneenrakennus / liikenne 
Kulutushyödykkeet 
Kaikki alat 34.2 
37.8 
40.3 
50.1 
58.5 
64.0 
46.4 30.0 
32.4 
33.7 
25.6 
19.2 
16.9 
27.3 31.8 
23.4 
20.0 
16.6 
15.5 
8.0 
20.9 USA:n patenttien jakautuminen 
maailmassa (%) 
EU USA Japani 
11.5 
14.9 
28.2 
22.3 
23.6 
19.1 
16.6 46.7 
50.8 
51.0 
50.5 
45.4 
50.1 
48.7 35.4 
28.0 
19.7 
19.3 
22.5 
12.5 
25.0 
Lähde: USPTO. 
Tiedot: OSTja CHI-Research treatments, 1995. 
UNESCO World Science Report. 
Taulukko 4 
T&K -toiminnan menot (prosentteina BKT:sta) ja niiden kehittyminen useissa maissa 
T&K-menot % na BKT :sta 
1993 
0,5 1,5 2,5 T&K-tolminnan menojen todellinen kasvu 
1989-1993 
Taiwan 
Eteia-Korea 
JAP 
ES 
FR 
DE 
USA 
Kanada 
UK 
IT Keskimäärin %:a vuodessa 
1 1 
10 15 20 
Lähde: The World competitiveness report, World economic forum, IMD 
•IS) 
Taulukko 5 
T&K -toiminnan bruttomenot prosentteina BKTrsta jäsenvaltioittain 
3 -r 
2,5-
1.5 + 
1 + 
0,5 + 
D F GB DK NL B IRL E P GR 
Viitevuodet: 1991 (B), 1992 (D, F, IRL, P), 1993 (GB, DK, NL, I, E, GR) 
Lähde: Eurostat, tutkimus ja kehitys, vuositilastot 1995 
Taulukko 6 
INNOVAATIOMENOJEN ERITTELY ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA 
VUONNA 1992* 
Koetuotanto ym. 
Muut Markkina­
tutkimukset 
Tuotesuunnittelu T&K 
Patentit 
* Vuonna 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Kreikkaa, Portugalia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Ranskaa 
lukuun ottamatta 
Lähde: CIS. Alustavat tulokset 
Aîné, 
Taulukko 7 
INNOVAATIOMENOJEN ERITTELY YRITYKSEN KOON MUKAAN ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA 
VUONNA 1992* 
• Markkinatutkimukset 
•Koetuotantoym. 
O Muut 
• Tuotesuunnittelu 
O Patentit 
•T&K 
Suuri Keskisuuri 
Koko Pieni 
* Vuonna 1992 kahdessatoista jäsenvaltiossa Kreikkaa, Portugalia, Yhdistynyttä kuningaskuntaa 
ja Ranskaa lukuun ottamatta. Jakson osalta on ilmoitettu ainoastaan suuryrityksiä koskevat 
tiedot. 
Lähde: CIS Alustavat tiedot 
Taulukko 8 
TUOTEINNOVAATION KILPAILUKYVYN SÄILYTTÄMISEKSI 
KÄYTETYT MENETELMÄT ERÄISSÄ JÄSENVALTIOISSA* 
60 T 
Etumatka 
kilpailijoihin 
Lähde: CIS Alustavat tulokset Monimutkainen Salassapito 
tuote Patentit Hankkeen 
rekisteröinti 
I Suuri O Keskisuuri • Pieni 
* Vuonna 1992 kahdessa toista jäsenvaltiossa Espanjaa, Ranskaa, Italiaa, Kreikkaa, Portugalia ja 
yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. 
^r 
Taulukko 9 
INNOVAATIOTA ESTÄVÄT TEKIJÄT 
60 T 
50 1 
40 1 
30 1 
20 l 
10 i 
Taloudelliset Yrityksestä Teollis- Jäljentämine Asiakkaiden Ajoitus Teknisten 
tekijät riippuvat oikeudet n liian reaktiot mahd. 
tekijät helppoa puuttuminen 
I Ei-innovatiiviset yritykset • Innovatiiviset yritykset 
* Ajanjaksona 1990 - 1992 tuote- tai prosessi-innovaatiota toteuttaneet yritykset 
* Lähde: EUROSTAT (CIS) 
Alustavat tiedot 
Taulukko 10 
INNOVAATION TAVOITTEIDEN TÄRKEYS 
80 + 
70 + 
60 4-
•2, 50 4-
£ 40 + 
30 + 
20 4-
10 4-
Markkina- Alemmat Tuottei- Tuote- Uusien Tuote- Työolojen Poistett. Ymp. 
osuuden tuotanto- den laatu valikoima markkin. joustav. parani tuotteiden haittojen 
kasvatt kust. n laajent. luominen parant. korvaam. korjaam. 
Tavoitteet 
* Näitä tekijöitä erittäin tärkeinä tai välttämättöminä pitävät yritykset prosentteina (viiteajanjakso 1990 
-1992) 
Lähde: CIS (Alustavat tiedot) 
S11% 
Taulukko 11 
Merkitsevä korrelaatiokerroin keskimääräisen työllisyyden kasvun sekä tuote- tai 
prosessi-innovaation välillä eräissä Euroopan unionin maissa (1970-1992) 
Tuoteinnovaatio Prosessi-innovaatio 
70-90 80-90 89-92 91-92 70-90 80^90 89^92 91-92 
Belgia + + + (T + + + Ö 
Tanska + + + Ö + + + Ö 
Ranska + + + + + + + + 
Saksa + + Ö" Ö + + Ö Ö 
Italia + - - - + - - -
Alankomaat + + 0- + + - 0 
Norja + + Ö Ô + Ô Ö Ö 
Espanja + + + Ô" + + + Ö 
Yhdistynyt + + + + + + + + 
kuningaskunta 
Lähde: EIMS, Innovation and employment in Europe. Tutkimuksessa on käytetty CIS:n tietoja, Lichtenstein, 1995 
Taulukko 12 
Työllisyyden kehittyminen mikroyrityksissä sekä pienissä, keskisuurissa ja 
suurissa yrityksissä Euroopan unionissa (EUR-15) 1988-1995; 1988=100 
110 T 
Mikroyritykset 
Pienet yritykset 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 
Lähde: EIM Small Business Research and Consultancy, Vol. A, n° 11/12 novembre 1994. 1995 
1*1 
Taulukko 13 
Yritysten rekisteröintiä kuvaava indeksi maittain 1988-1993 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 vaihtelu - % 
Saksa 1 
Saksa 2 
Belgia 
Tanska 
Espanja 
Ranska 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
Itävalta 
Suomi 
Norja 
Ruotsi 100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 
100 103 
100 
117 
100 
101 
84 
99 
95 
130 
109 
112 
109 
115 
108 
99 114 
100 
95 
117 
99 
99 
70 
98 
94 
137 
112 
125 
109 
83 
95 
76 
117 120 
110 
93 
143 
107 
91 
62 
114 
140 
121 
119 
91 
79 
88 
101 122 
102 
97 
131 
118 
90 
69 
103 
149 
135 
146 
75 
91 
92 
52 
84 125 
101 
90 
76 
97 
159 
141 
67 
102 
96 
94 +25 
+1 
-3 
+31 
+18 
-10 
-24 
-2 
-3 
+59 
+35 
+41 
-33 
+2 
-4 
-48 
-6 
mediaaniarvo 100 103 99 107 99.5 99 •1 
Saksa 1 viittaa entiseen Länsi-Saksaan ja Saksa 2 yhdistyneeseen Saksaan. 
Lähde: Saksa 
Itävalta 
Belgia 
Tanska 
Espanja 
Suomi 
Ranska 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Norja 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kuningaskunta 
Ruotsi IfM, Bonn 
Regional Databank of the IFG, Vienna 
National Institute for Statistics 
Danish Statistical Bureau 
Industrial record and estimation office IKEI 
Statistics Finland, Business register 
INSEE, fichier SIRENE, 1994 in ANCE 
National Statistical Services Greece 
Census of Industrial Production 1987-1990 
Banque de données Movimprese 
Trade register 
Central Bureau of Statistics 
Van der Hoeven, WHMand WHJ Verhoeven, Creatie en teloorgang 
van arbeidsplaatsen, EI M Small Business Research and Consultancy, 
1994. 
INE-Monetary and Financial Statistics 
Business Start-up estimates, National Westminster Bank 
Statistics Sweden 
silo 
Taulukko 14 
Innovaation vaikutus työllisyyteen. Italia 
Koko 
20-199 
200-499 
500+ Työllisyyden kasvu 
Innovatiiviset yritykset 
Työllisyyden 
kasvu 1992 
1.07 
1.01 
0.98 Tuottavuu­
den kasvu 
1.12 
1.14 
1.10 Viennin 
osuus 1992 
73.0 
81.3 
98.3 Ei-innovatiiviset yritykset 
Työllisyyden 
kasvu 1992 
1.03 
0.98 
0.94 Tuottavuu­
den kasvu 
1.03 
0.95 
0.86 Viennin 
osuus 1992 
59.0 
64.5 
68.1 
Lähde: EIMS, The impact of Innovation on Employment in Italy. Tutkimuksessa on käytetty CIS: n tietoja 1995. 
Taulukko 15 
Aineettomat tekijät ja kilpailukyky 
innovaatio 
Patentit 
Laatu 
Myynnin edistäminen 
Valmistusmenetelmä 
Myynti ponnistelut 
-2 0 
Markkinaosuuden lähtötaso Q Hidas OKeskinopea • Nopea -A 
10 
Lähde: PIMS 1994 
PIMS-study (Profile Impact of Market Strategy). Tutkimukset suorittajat PIMS associates Ltd (USA) ja Irish 
Management Institute. 
Tutkimus käsittelee suuriin yhtiöihin kuuluvia liiketaloudellisia yksiköitä Pohjois-Amerikassa (lähinnä USA.ssa) 
ja Euroopassa (joista 50 % Yhdistyneessä kuningaskunnassa). 
111 
Taulukko 16 
PÄÄOMASIJOITUSTEN KOKONAISMÄÄRÄN JAKAUTUMINEN 
PROSENTTEINA VUONNA 1995 EUROOPASSA* 
Laajennus 
52.8% 
Siemenvaihe 
2,5% Korvaus 68% 
Yritysostot 
21,5% 
Käynnistys 
16.4% 
* Kaikki Euroopan unionin 15 jäsenvaltiota, Luxemburgia lukuun ottamatta, sekä Norja, Sveitsi ja Islanti 
Lähde: EVCA, Ernst & Young 
Taulukko 17 
PÄÄOMASIJOITUSTEN JAKAUTUMINEN VUONNA 
SIJOITETUN SUMMAN MUKAAN 1995 
DE NL 
• Yritysostot I Korvauspääoma Q Laajennus I Siemenvaihe ja 
käynnistys 
Lähde: EVCA - Ernst & Young 
10 
m 
Taulukko 18 
Pääomasijoitukset Euroopassa ja USA:ssa (1995) 
1995 
Sijoitukset yhteensä 
Sijoitukset vaiheittain 
Siemenvaihe ja käynnistys 
Kehitys 
Yritysostot 
Sijoitukset aloittain 
Tietotekniikka 
Biotieteet 
Ei-tekniset alat 
Keskim. aloitus-
sijoituksen koko USA(l) 
100 000 ecua 
5.748.000 
1.475.000 
3.307.000 
932.000 
2.641.000 
1.398.000 
1.709.000 
932 % 
+50 
26 
58 
16 
46 
24 
30 # 
LÎ00 
445 EU(2) 
100 000 ecua 
5.546.000 
320.000 
2.300.000 
2.900.000 
902.000 
422.000 
4.222.000 
280 % 
+2 
5.7 
42 
52 
16 
8 
76 # 
4.955 
939 
(1) VentureOne (Yhdysvaltalainen yhtiö) 
(2) EVCA 
* 50 % lisäys sijoituksissa (1994-1995) 
1100 sijoitusta Yhdysvalloissa vuonna 1995 
Taulukko 19 
Verot ja sosiaalimaksut (1993) 
Maa Verot ja sosiaalimaksut 
%:na bkt:sta 
Saksa 41,4 
__ _ 
Belgia 44,5 
___ _ 
_______________________ +» 
Espanja 35,9 
Suomi 45,9 
Ranska 43,2 
Irlanti 35,8 
__ _ 
Luxemburg 43,2 
Norja 47.5 
Alankomaat 47.6 
___ 335o' 
Yhdistynyt kuningaskunta 32,2 
Ruotsi 50,6 
1991 
** 1992 
Lähde: Eurostat, Taxes and social contributions 1982-1993 
11 
/ns