Alustava esitys - Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioski varainhoitovuodelle 2002 - Johdanto Menot toiminnoittain ja tulot osastoittain (komission esittämä) /* SEK/2001/0949 lopull. Nide II */





ALUSTAVA ESITYS - Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioski varainhoitovuodelle 2002 - JOHDANTO Menot toiminnoittain ja tulot osastoittain (komission esittämä) SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Menojen tarkastelu toimintalohkoittain 3. Menojen tarkastelu toiminnoittain 3.1. Talous- ja rahoitusasiat 3.2. Yritystoiminta 3.3. Kilpailu 3.4. Työllisyys- ja sosiaaliasiat 3.5. Maatalous ja maaseudun kehittäminen 3.5.1. Yleistä 3.5.2. Vuoden 2002 alustavan talousarvion taustatekijät 3.5.3. Eri toimintojen määrärahat 3.6. Energia ja liikenne 3.7. Ympäristö 3.8. Epäsuora tutkimustoiminta 3.9. Suora tutkimustoiminta 3.10. Tietoyhteiskunta 3.11. Kalatalous 3.12. Sisämarkkinat 3.13. Aluepolitiikka 3.14. Verotus ja tulliliitto 3.15. Koulutus ja kulttuuri 3.16. Tiedotus ja viestintä 3.17. Terveys- ja kuluttaja-asiat 3.18. Oikeus- ja sisäasiat 3.19. Ulkosuhteet 3.20. Kauppa 3.21. Kehitysyhteistyö ja suhteet AKT-maihin 3.22. Laajentuminen 3.23. Humanitaarinen apu 3.24. Petostentorjunta 3.25. Komission politiikkojen koordinointi ja oikeudellinen tuki 3.26. Komission hallinto 3.27. Talousarvio 3.28. Varainhoidon valvonta 3.29. Tilastotiedot 3.30. Eläkkeet 4. Tulot - Jakautuminen osastoittain 4.1. Yleistä 4.2. Vuoden 2002 tuloarviot 4.2.1. Perinteiset omat varat 4.2.2. Arvonlisäverokannat (alv) 4.2.3. Bruttokansantuloon (BKTL) perustuvien varojen määräytymisperuste 4.2.4. Muut tulot 4.3. Budjettiepätasapainon korjaus 4.4. Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen seuraukset talousarvion kannalta 1. Johdanto Euroopan komission alustava esitys talousarvioksi esitetään nyt toisena perättäisenä vuotena myös toimintoperusteiseen budjetointiin (Activity Based Budgeting, ABB) pohjautuvana. Sen mukaisesti komission toiminta on jaettu lähes 200 toimintoon. Ne on puolestaan ryhmitelty 30 toimintalohkoon, jotka ovat vuoden 2002 alustavan talousarvioesityksen (ATE) kokonaistarkastelun perustana. Toimintoperusteinen budjetointi antaa mahdollisuuden tarkastella kaikkien resurssien käyttöä komission eri politiikkojen toteuttamisessa, niin toimintamenojen ja hallintomenojen määrärahoja kuin henkilöresurssejakin. Tässä asiakirjassa noudatettu esitystapa korvaa perinteisen talousarvion osastoista ja luvuista lähtevän tarkastelun, jossa talousarvio jakautuu A osaan hallintomäärärahoja ja B osaan toimintamäärärahoja varten. Toimintoperusteisen budjetoinnin havainnollistamiseksi analyysi noudattaa komission yksiköissä valmisteltavana olevaa nimikkeistöä, jota ei vielä voida pitää lopullisena. Nimikkeistö koostuu kutakin toimintalohkoa vastaavasta osastosta, jotka on jaettu lukuihin toimintojen mukaisesti. Kunkin osaston ensimmäinen luku (jäljempänä ABB:n luku 01) sisältää kaikki toimintalohkon hallinto- ja tukiresurssit, joiden avulla saadaan kuva osaston kunkin toimintalohkon kokonaisresursseista. Muissa luvuissa esitetään rahoitustoiminnan määrärahat kuten ohjelmamäärärahat, avustukset jne. Aluksi esitetään koko talousarvio toimintalohkoittain, vuoden 2001 talousarvio ja vuoden 2002 ATE jaettuina kahteen ryhmään: kokonaismäärärahoihin (rahoitustoiminta + hallinto ja tuki) ja henkilöresursseihin. Ensimmäisessä osuudessa esitetään myös, miten toimintalohkoille osoitetut varat jakautuvat rahoitusnäkymien eri otsakkeisiin. Näin yhdistetään nämä kaksi erilaista budjetointitapaa. Toisessa osuudessa esitetään yksityiskohtaisempi analyysi kustakin toiminnosta ja selitetään, mistä muutokset vuoden 2001 talousarvioon nähden johtuvat. Viimeisessä osuudessa esitetään vuoden 2002 ATE:n tulopuoli käyttämällä perinteistä osastojaottelua. 2. Menojen tarkastelu toimintalohkoittain ABB-käsitteistö * Rahoitustoiminnan määrärahat pitävät sisällään lähes kaikki perinteiset B osan määrärahat, mutta myös A osan määrärahoja kuten avustuksia, jotka vaikuttavat EU:n toimielinten ulkopuolisten edunsaajien toimintaan. Nämä varat osoitetaan toimintoihin. * Hallinto- ja tukimäärärahoihin kuuluvat lähes kaikki perinteisen A osan varoista (palkat, rakennuskustannukset jne.). Niihin kuuluvat myös B osan hallinnolliset määrärahat, kuten teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat ja muut tukimenot, jotka liittyvät suoraan ohjelmiin tai toimiin. * Henkilöresurssit, joihin kuuluvat henkilöstötaulukon toimet (osastosta A-1 ja A-6 rahoitetut) sekä ulkopuolinen henkilöstö. Ulkopuoliseen henkilöstöön sisältyy osastoista A-1, A-3, A-4, A-6 ja A-7 rahoitettu henkilöstö, tutkimusbudjetista rahoitettu henkilöstö sekä arviot henkilöstöstä, joka rahoitetaan rakennerahastojen ns. minibudjeteista ja BA-budjettikohdista. Taulukossa II.1 esitetään vuoden 2001 talousarvio komission osalta (pääluokka III) ja vuoden 2002 alustava talousarvioesitys toimintalohkoittain. Siinä esitetään määrärahojen kokonaismäärä ja kullekin toimintalohkolle osoitetut henkilöresurssit henkilötyövuosina. Kunkin toimintalohkon tarkka tilanne esitetään tämän asiakirjan asianomaisessa kohdassa. Taulukko II.1. Pääluokka III: Vuoden 2001 talousarvio ja ATE 2002 toimintalohkoittain (milj. euroina ja henkilötyövuosina) >TAULUKON PAIKKA> Toimintoperusteisen budjetin ja rahoitusnäkymien vastaavuus Talousarvion yleisenä kehyksenä on talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehty toimielinten sopimus. Toimintoperusteisesta lähestymistavasta huolimatta rahoitusnäkymien otsakekohtaiset ylärajat ovat siis vastedeskin keskeisiä viitearvoja vuoden 2002 alustavassa talousarvioesityksessä. Siksi on tärkeää osoittaa selkeästi, miten ABB-nimikkeistö vastaa rahoitusnäkymien otsakkeita. Taulukossa II.2. esitetään vuoden 2002 ATE toimintalohkoittain ja otsakkeittain. Taulukon vaakarivit vastaavat toimintalohkoja, joihin komission toiminnot on ryhmitelty. Pystysarakkeet vastaavat rahoitusnäkymien otsakkeita (ja alaotsakkeita). Taulukko osoittaa, mihin rahoitusnäkymien otsakkeeseen kunkin toimintalohkon resurssit kuuluvat. Koska komissio on kohdentanut resurssit toimintoperusteisen budjetoinnin mukaisesti, taulukon avulla voidaan varmistaa, että kohdennetut resurssit noudattavat otsakkeiden ylärajoja. Viimeisellä rivillä esitetään ylärajaan sisältyvä marginaali. Taulukossa II.2 on esitetty kaikki rahamäärät rahoitusmäärärahoista hallinto- ja tukimäärärahoihin. Valtaosassa toimintalohkoja resurssit kuuluvat kuitenkin useampaan otsakkeeseen. Esimerkiksi kalatalouden toimintalohkoon kuuluu resursseja otsakkeista 1a (EMOTR-tukiosasto) 2a (KOR), 3 (kalatalouden valvonta), 4 (kansainväliset kalastussopimukset) ja 5 (kalatalouden hallinto- ja tukiresurssit). Taulukko II.2. Luvut toimintalohkojen ja rahoitusnäkymien otsakkeiden mukaan (RM+HT milj. euroina) >TAULUKON PAIKKA> 3. Menojen tarkastelu toiminnoittain Toimintoperusteisen budjetoinnin tarkoituksena on osoittaa resurssien kohdentamisen yhteys poliittisiin suuntaviivoihin niin, että resurssit esitetään toimintalohkoittain ja jaoteltuina toimintoihin, joiden tasolla poliittisia aloitteita tehdään. Siinä keskitytäänkin maksusitoumusmäärärahoihin, jotka esitetään kunkin toimintalohkon osalta seuraavissa taulukoissa ja kommenteissa. Talousarvion toteuttamiseen kuuluvia maksumäärärahoja ei periaatteessa käsitellä tässä asiakirjassa. Maksumäärärahat mainitaan joissakin asianomaista toimintoa koskevissa kommenteissa. 3.1. Talous- ja rahoitusasiat >TAULUKON PAIKKA> Hallinto- ja tukimenot talous- ja rahoitusasioiden toimintalohkossa (52 milj. euroa; 0,3 %) Valmisteluja euron käyttöönottamiseksi vuonna 2002 lisätään komission sisäisin henkilöstöjärjestelyin siirtämällä niihin henkilöstöä muista toiminnoista. Komissiossa mietitään parhaillaan, voitaisiinko toimintoja siirtää Brysselistä Luxemburgiin, jotta kaikki talouden ja rahoituksen pääosaston resurssit saataisiin parhaimmin käyttöön. Kansainväliset talous- ja rahoituskysymykset (337,0 milj. euroa; +8,0 %) Toiminnon rahoitusmäärärahat liittyvät avustuksina myönnettävään makrotaloudelliseen apuun, jonka kokonaismäärä on 124 miljoonaa euroa, sekä EY:n takaamia lainoja koskevaan varaukseen, jonka kokonaismäärä on 213 miljoonaa euroa. Avustukset ovat yleensä maksutasetta tukevia toimenpiteitä, jotka toteutetaan Kansainvälisen valuuttarahaston tukemien uudistusohjelmien yhteydessä. Ne vaativat oikeusperustakseen erillisen neuvoston päätöksen. Koska alueellisten määrärahojen seurattavuutta on haluttu lisätä, makrotaloudellisen avun budjettikohdat integroitiin vuoden 2001 talousarviossa maantieteellisesti jaettuihin lukuihin, ja ne ovat osa alueellista rahoitusta. Neuvoston päätökseen 97/787/EY perustuva suora makrotaloudellinen avustus Armenialle, Georgialle ja Tadzikistanille on samansuuruinen kuin vuoden 2001 talousarviossa eli 24 miljoonaa euroa. Länsi-Balkanille myönnettävää suoraa makrotaloudellista avustusta lisättiin merkittävästi vuonna 2001 (80 milj. euroa) alueen tarpeiden mukaisesti. Komissio esittää, että avustuksen määrä korotetaan 100 miljoonaan euroon vuonna 2002. Avustusta myönnetään nykyisen oikeusperustan mukaan Bosnialle, Albanialle ja etenkin Jugoslavian liittotasavallalle (Serbia, Montenegro ja Kosovo). Avustuksen tämänvuotinen määrä on osa CARDS-ohjelmasta alueelle myönnettävää vuosirahoitusta. Takuuvaraus määritellään rahoitusnäkymissä ja se vaihtelee inflaation mukaan. Sillä taataan Euroopan investointipankin (EIP) myöntämiä lainoja ja lainoja, jotka EY myöntää suoraan yhteisön ulkopuolisille maille (makrotaloudellisen avun mukaisia lainoja ja Euratom-lainoja). Rahoitustoiminnot (71,9 milj. euroa; -1,2 %) Yritysohjelma on jatkoa Työllisyys-aloitteelle (1998-2000). Yritysten taloudellisen toimintaympäristön parantamista koskevaan toimintakokonaisuuteen osoitetaan 71 miljoonaa euroa, kuten vuonna 2001. Toiminnalla edistetään takausjärjestelyjä, joiden tarkoituksena on lisätä pk-yrityksille tarjottavien lainojen määrää. Keinona käytetään riskien jakamista kansallisten takausjärjestelmien avulla sekä riskipääomaohjelmia. Jälkimmäisissä sijoitetaan erikoistuneisiin riskipääomarahastoihin, jotka keskittyvät sellaisiin pk-yrityksiin, joilla investointiriskit ovat suurimmillaan. Investointeja hallinnoidaan Euroopan investointirahastossa. Pieni osa määrärahoista osoitetaan Kreikassa vuonna 1986 tapahtuneiden maanjäristysten sekä Madeiralla (Portugalissa) lokakuussa 1993 riehuneen pyörremyrskyn vuoksi myönnettyjen lainojen korkotukiin. Koska lainakanta on pienentynyt, määrärahatarve vähenee 2001 vuoden 1,3 miljoonasta eurosta 0,9 miljoonaan euroon vuonna 2002. Talous- ja rahaliitto (33,1 milj. euroa; -1,8 %) Koska euro lasketaan liikkeeseen vuoden 2002 alussa, komissio esittää, että PRINCE-ohjelman (B3-306) osana toteutettavaan tiedotuskampanjaan EURO - Euroopan yhteinen raha osoitetaan 28 miljoonaa euroa eli yhtä paljon kuin vuonna 2001. Budjettikohdasta A-3500 rahoitettavia taloustutkimuksia ja -selvityksiä koskevat määrärahat ovat lisääntyneet 7,5 prosenttia viimevuotisen suuntauksen mukaisesti. Lisäyksen ansiosta tutkimuksia voidaan suorittaa myös ehdokasmaissa. Rahat lisäykseen saadaan osittain vähentämällä rahaliittoa koskevien tutkimusten määrärahoja. 3.2. Yritystoiminta >TAULUKON PAIKKA> Hallinto- ja tukimenot yritystoiminnan toimintalohkossa (112,3 milj. euroa; +5,6 %) Yrittäjyyden kannustaminen (43,2 milj. euroa; -4,2 %) Tähän toimintoon kuuluu kaksi ohjelmaa: 1) Uusi monivuotinen yritystoimintaa ja yrittäjyyttä koskeva ohjelma (2001-2005) on jatkoa pk-yrityksiä koskevalle kolmannelle monivuotiselle ohjelmalle. Sen tavoitteena on: * edistää yrittäjyyttä arvokkaana ja tuottavana elinkeinona, * kannustaa sellaisen innovaatioille ja yrittäjyydelle suotuisan sääntely- ja toimintaympäristön luomista, joka ottaa huomioon kestävän kehityksen, * parantaa pk-yritysten taloudellista toimintaympäristöä, * lisätä pk-yritysten kilpailukykyä osaamistaloudessa, * varmistaa, että liiketoiminnan tukiverkostoja ja palveluja tarjotaan yrityksille koordinoidusti. Taloudellisen toimintaympäristön parantamista koskeva toiminta sisältyy talous- ja rahoitusasioihin. Neljän jäljellä olevan toiminnon määrärahoiksi esitetään yhteensä 27,6 miljoonaa euroa budjettikohtiin B5-510 ja B5-510A, joka esitetään ABB:n luvussa 01. 2) HVT-ohjelman (hallintoelinten välinen tietojenvaihto - B5-7210) tavoitteena on toimittaa Euroopan laajuisten verkkojen välityksellä hallintoyksiköille niiden tarvitsemaa apua siten, että sisämarkkinoilla tarvittavien tietojen ja asiakirjojen telemaattinen ja elektroninen vaihto toteutuu. Vuodeksi 2002 esitetty määräraha (24 milj. euroa, ABB:n luvussa 01 esitetty BA-budjettikohta mukaan luettuina) on sama kuin vuoden 2001 talousarviossa. Tutkimus - Innovaatioiden ja muutosten edistäminen (86,5 milj. euroa; -16,7 %) Toiminto vastaa erityisohjelmaa 'Innovaation edistäminen ja pienten ja keskisuurten yritysten osallistumisen kannustaminen'. Tavoitteena on edistää innovatiivista toimintaa (myös yritysten perustamista), helpottaa tutkimustulosten levittämistä ja hyödyntämistä ja tukea teknologian siirtoa pk-yrityksiin. Kun otetaan huomioon ohjelman hallintomenot ABB:n luvussa 01, määrärahaesitys on 95 miljoonaa euroa eli noin 13,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001. Tämä vastaa erityisohjelman aikataulua ja näin tämän tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan sisältyvän erityisohjelman koko rahoitus tulee budjetoiduksi. Sisämarkkinoiden parempi hyödyntäminen (43,5 milj. euroa; +5,8 %) Toiminto kattaa toimet, joiden tarkoituksena on taata sisämarkkinoiden häiriötön toiminta standardoinnin ja yhdenmukaistamisen alalla muun muassa seuraavien toimien avulla: 1) Alamomentilta sisämarkkinoiden toiminta ja kehittäminen (B5-3002) katetaan kaikki komissiolle asetetut tehtävät, jotka liittyvät sisämarkkinoita koskevien direktiivien täytäntöönpanoon, eli etenkin teknisistä säännöistä tiedottaminen, sertifiointi, varmentaminen ja markkinoiden valvominen standardoinnin osalta sekä alakohtainen vertailu muun muassa elintarvikkeiden, lääkkeiden, kulkuneuvojen ja rakentamisen aloilla. Vuoden 2002 maksusitoumusmäärärahoiksi esitetään 11,4 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvä BA-budjettikohta mukaan luettuna) eli 9,9 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2001. 2) Avustus Euroopan lääkearviointivirastolle (B5-3120) on tasapainotusavustusta. Virasto hallinnoi komission uusille lääkkeille myöntämiä keskitettyjä lupia, avustaa kansallisten lupien vastavuoroisessa tunnustamisessa (perinteiset lääkkeet), kerää tietoa lääkkeiden sivuvaikutuksista ja arvioi näitä (lääkevalvonta) ja valmistelee eläinlääkkeitä koskevia suosituksia elintarvikkeille. Tasapainotusavustuksen määrärahaksi esitetään 14 miljoonaa euroa vuonna 2002, siis yhtä paljon kuin vuonna 2001. Maksuista, jotka yritysten on suoritettava yhteisön markkinoille saattamista koskevien lupien saamiseksi ja voimassapitämiseksi, arvioidaan vuonna 2002 kertyvän 46,5 miljoonaa euroa (42,6 milj. euroa vuonna 2001). Avustukseen sisältyy 3,3 miljoonan euron (1,3 milj. euroa vuonna 2001) erityinen rahoitusosuus, joka on tarkoitettu harvinaislääkkeitä koskevien maksuvapautusten vuoksi menetettyjen tulojen korvaamiseen (B5-3121) uuden vuonna 2000 voimaan tulleen asetuksen mukaisesti. 3) Momentilta B5-313 (Lainsäädäntöjen standardointi ja lähentäminen) rahoitetaan eri teollisuudenalojen standardointi-, tarkastus- ja varmentamistoimia, etenkin sellaisia, jotka liittyvät Euroopan standardointilaitoksille uskottujen eurooppalaisten standardien laatimiseen ja standardienmukaisuustestausta varten tarkoitettuihin teknisiin hankkeisiin sekä standardien soveltamista koskevan tiedotuspolitiikan kehittämiseen. Tälle momentille esitetään 16,1 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvä BA-budjettikohta mukaan luettuna) vuodeksi 2002. Vuoden 2001 määräraha oli 17,1 miljoonaa euroa. Kilpailukyky ja muut politiikat (8,0 milj. euroa; +14,3 %) Euroopan unionin teollisuuden kilpailukykyä koskevan politiikan (B5-326) tarkoituksena on edistää yhteisön teollisuuden sopeutumista teollisuuden muutokseen avoimilla ja kilpailuun perustuvilla markkinoilla. Tavoitteena on laatia Euroopan unionille teollisuuden kilpailukykyä koskeva politiikka esikuva-analyysin ja muiden aloitteiden avulla. Maksusitoumusmäärärahaksi esitetään 8,9 miljoonaa euroa vuonna 2002 (7,9 milj. euroa vuonna 2001), ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallinto- ja tukimenot mukaan luettuina. Budjettikohdasta rahoitetaan myös EY:n-Japanin teollisen yhteistyökeskuksen toimintaa, jonka tarkoituksena on helpottaa yhteisön yritysten pääsyä Japanin markkinoille. 3.3. Kilpailu >TAULUKON PAIKKA> Kilpailupolitiikkaan kuuluvat yrityskeskittymät, kilpailunrajoitukset ja markkinoiden vapauttaminen sekä valtiontuen valvonta. Sen tarkoituksena on varmistaa tasainen toimintaympäristö yhtenäismarkkinoilla kilpaileville yrityksille. Tämä onkin perustamissopimuksen mukaan yksi komission päätehtävistä ja asettaa sille monenmoisia haasteita. Kilpailupolitiikka on myös yksi laajentumisprosessin keskeisimpiä asiakokonaisuuksia ja vaikuttaa Euroopan kansainväliseen kilpailukykyyn. Yhteiseen rahaan siirtyminen on osaltaan vauhdittanut ja vauhdittaa edelleenkin markkinoiden uudelleenjärjestelyjä ja tuo lisää haasteita kilpailupolitiikalle. Vuoden 2002 keskeisiä tavoitteita ovat kilpailunrajoituksia koskevan muutetun lainsäädännön täytäntöönpano, yrityskeskittymien valvontaa koskevan lainsäädännön kauan kaivattu tarkistaminen, tiettyjen sektorien tapaussuman selvittäminen ja komission valtuuksien laajentaminen niin, että se voi keskittyä tärkeimpiin asioihin. Tavoitteena on myös käynnistää komission omia tutkimuksia ja seurata ei-velvoittavan lainsäädännön täytäntöönpanoa ja kehittää sitä edelleen niin, että kilpailu- ja valtiontukiongelmat voidaan estää jo varhaisessa vaiheessa. Kilpailupolitiikassa keskitytään erityisesti palvelualaan ja kilpailuun äskettäin vapautetuilla televiestinnän, sähkön ja postipalvelujen aloilla. Erityisen tärkeänä pidetään myös valtiontuen avoimuuden lisäämistä valtiontukirekisterin ja tulostaulun avulla. Hallinto- ja tukimenot kilpailun toimintalohkossa (74,1 milj. euroa; +10,8 %) Henkilöstöä lisätään merkittävästi, sillä yrityskeskittymiin, valtiontukeen ja laajentumiseen liittyvät tapaukset sekä muut kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät velvoitteet ovat lisääntymässä. Yrityskeskittymät, kilpailunrajoitukset ja markkinoiden vapauttaminen (ei määrärahoja) Yrityskeskittymien valvonnan ensisijaisena tehtävänä on taata, että komissio täyttää yhteisön laajuisten sulautuma-asioiden tarkasteluvelvollisuutensa ja edetä mahdollisimman pitkälle sulautuma-asetuksen tarkistamistyössä. On otettava huomioon, että keskittymäpäätökset ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina (keskimäärin yli 30 %), ja lisääntyminen jatkuu edelleen. Kilpailunrajoituksia koskeva politiikka. EU:n laajentuminen ja uuden eurooppalaisen hallintotavan omaksuminen sekä komission syyskuussa 2000 tekemän ehdotuksen eteenpäinvieminen ovat syitä, joiden vuoksi komissio perustaa vuosien 2002 ja 2003 aikana uuden järjestelmän EY:n kilpailusääntöjen soveltamisen tehostamiseksi (81 ja 82 artikla). Uusi järjestelmä perustuu siihen, että EY:n kilpailuoikeutta sovelletaan hajautetummin kansallisissa viranomaisissa ja jäsenvaltioiden tuomioistuimissa, vaikka Euroopan komissio soveltaakin edelleen tiukasti samoja sääntöjä. Komissio aikoo keskittyä EU:n kannalta oikeudellisesti, taloudellisesti tai poliittisesti tärkeimpiin asioihin. Ensisijaisena tavoitteena on toteuttaa perusteelliset uudistukset uudenaikaisten, avointen ja toimivien oikeudellisten puitteiden luomiseksi tehokkaalle kilpailulle laajentuneessa yhteisössä. Kartellien torjunta ja muiden kilpailun vastaisten käytäntöjen estäminen korostuu, kun pyritään luomaan yhtenäismarkkinoiden ja rahaliiton onnistumisen edellyttämät olosuhteet. Uusi asetus, joka on määrä hyväksyä vuonna 2002, vaikuttaa olennaisesti siihen, että kartellien torjuntaa varten saadaan nykyaikainen ja tehokas väline. Markkinoiden vapauttaminen Markkinoiden vapauttaminen on yhteisön kilpailupolitiikan keskeinen tavoite. Kaikkien toimeenpanovälineiden (kilpailunrajoitukset, yrityskeskittymä- ja valtiontukitoimet) olisi osaltaan tuettava markkinoiden vapauttamisaloitteita, jotta ne toimisivat kuluttajien eduksi. Erityistä huomiota kiinnitetään perinteisiin yleishyödyllisiin aloihin (televiestintään, postipalveluihin, energiaan ja liikenteeseen) tavoitteena edistää tasapainoisen toimintaympäristön kehittymistä Eurooppaan. Edellä mainittujen perinteisten alojen vapauttamiskehityksen edistämisen lisäksi pyritään varmistamaan, että yhtenäismarkkinat syntyvät pitkälle säännellyille aloille (vapaa ammatinharjoittaminen, vakuutusala, eläkerahastot, jätehuolto ja urheilu) ilman kilpailua rajoittavia käytäntöjä. Valtiontuen valvonta (ei määrärahoja) Sen lisäksi, että komissio arvioi valtiontuen vaikutuksia kilpailun asteittaiseen vapautumiseen tähän asti säännellyillä aloilla, se aikoo myös keskittyä tarkastelemaan monia veropolitiikkaan liittyviä asioita ja järjestelmiä. Keskeisenä tavoitteena on edelleenkin valtiontukisääntöjen uudenaikaistaminen ja yksinkertaistaminen ja etenkin riskipääomaa koskevien uusien suuntaviivojen kehittäminen. Komissiossa on parhaillaan käytössä valtiontukirekisteri ja tulostaulu, joiden tavoitteena on lisätä avoimuutta ja painostaa jäsenvaltioita vähentämään kilpailua vääristäviä valtiontukia. Kansainvälinen yhteistyö (ei määrärahoja) Maailmantalouden integraation lisääntyessä kaikki kilpailuasiat saavat maailmanlaajuista ulottuvuutta, joka edellyttää aiempaa huomattavasti tiiviimpää kansainvälistä yhteistyötä eri maiden kilpailuviranomaisten välillä ja monenvälisissä organisaatioissa. Laajentumisen osalta komissio jatkaa ponnistelujaan teknisen avun myöntämiseksi ehdokasmaille varmistaakseen, että ne perustavat uskottavan kilpailuviranomaisen ja saattavat kilpailusäädökset osaksi kansallista lainsäädäntöä. 3.4. Työllisyys- ja sosiaaliasiat >TAULUKON PAIKKA> Valtaosa tämän toimintalohkon määrärahoista osoitetaan Euroopan sosiaalirahastolle (ESR). ESR:n määrärahoja hoidetaan lähinnä jäsenvaltioissa osana hajautettua hallintojärjestelmää. Samaa käytäntöä noudatetaan kaikissa tärkeimmissä ohjelmissa (yhteisön tukikehyksissä ja yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa - 8 963 milj. euroa) sekä yhteisön EQUAL-aloitteessa (512 milj. euroa). ESR:n varoista komissio hallinnoi suoraan ainoastaan innovatiivisia toimia ja teknistä apua koskevia määrärahoja (47 milj. euroa). Hallinto- ja tukimenot työllisyys- ja sosiaaliasioiden toimintalohkossa (94,0 milj. euroa; -8,8 %) Työllisyys ja Euroopan sosiaalirahasto (9 532,6 milj. euroa; -3,0 %) Suurin osa tälle ABB-nimikkeistön mukaisen luvun maksusitoumusmäärärahoista on ESR:n määrärahoja, jotka määräytyvät rakennerahastojen rahoituskehyksen perusteella, kuten Berliinin Eurooppa-neuvostossa vuonna 1999 päätettiin. Rahoituskehystä esitellään rahoitusnäkymien otsakkeita (otsake 2) käsittelevässä osassa. Varainhoitovuosi 2002 on ohjelmakauden 2000-2006 kolmas toteuttamisvuosi. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) rahoitetaan: * tavoitetta 1, jonka tarkoituksena on edistää vähemmän kehittyneiden alueiden kehitystä ja rakennesopeutusta (yhdessä EAKR:n, EMOTR:n ohjausosaston ja KOR:n kanssa); * tavoitetta 2, jonka tarkoituksena on edistää taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia rakenteellisista ongelmista kärsivillä alueilla (yhdessä EAKR:n kanssa); * tavoitetta 3, jonka tarkoituksena on tukea koulutukseen ja työllisyyteen liittyvien politiikkojen ja järjestelmien mukauttamista ja nykyaikaistamista; sekä * yhteisön EQUAL-aloitetta, jonka tarkoituksena on kehittää henkilöresursseja yhtäläisten mahdollisuuksien hengessä. ESR edistää etenkin seuraavia toimintoja: * aktiivisten työmarkkinapolitiikkojen kehittäminen ja edistäminen työttömyyden torjumiseksi * yhtäläisten mahdollisuuksien edistäminen * koulutuksen ja neuvonnan edistäminen ja parantaminen. Tämän lisäksi osoitetaan 47 miljoonaa euroa yhteisön tasolla toteutettaviin innovatiivisiin toimiin, kuten tutkimuksiin, pilottihankkeisiin ja kokemusten vaihtoon, sekä teknisiin avustustoimiin, kuten toimenpiteiden valmisteluun, seurantaan, arviointiin ja valvontaan. Koska kyseessä on vain yksi rahasto, ESR:n osuus tavoitteessa 3 ja EQUAL-aloitteessa tiedetään ennalta, kun taas tavoitteita 1 ja 2 koskevat ESR:n määrärahat riippuvat ohjelmamäärärahoista, jotka neuvotellaan jäsenvaltioiden kanssa. ESR:n määrärahojen osuuteen tavoitteessa 1 saatetaan tehdä vielä vähäisiä muutoksia neuvotteluissa saavutettujen tulosten perusteella. Tavoitetta 2 koskevat neuvottelut ovat vielä joidenkin maiden kanssa kesken. Määrärahojen jakautuminen EAKR:n ja ESR:n kesken on arvioitu tähän mennessä vahvistettujen ohjelmien suhteellisten osuuksien perusteella; jakauma on tarkistettava myöhemmin. Uutta ohjelmakautta koskevien budjettikohtien määrärahojen lisäksi vuonna 2002 keskitytään aiemman ohjelmakauden päättymiseen, mihin tarvitaan kuitenkin vain maksumäärärahoja. Maksuja käsitellään rahoitusnäkymien otsakkeita (otsake 2) koskevassa osuudessa. Huolimatta siitä, että vuonna 2000 käyttämättä jääneet määrärahat otetaan uudelleen käyttöön, ESR:n määrärahat ovat hieman alhaisemmat kuin vuoden 2001 talousarviossa. Määrärahoja on yhteensä 9 522 miljoonaa euroa, ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallinto- ja tukimenot mukaan luettuina. Tämä saattaa johtua siitä, että tavoitteita 1 ja 2 koskevien sosiaalirahaston määrärahojen suhteellinen osuus on hieman alentunut. Vuoden 2001 määrärahat perustuivat ESR:n suhteelliseen osuuteen aiempana ohjelmakautena 1994-1999. Vuoden 2002 ATE puolestaan perustuu ESR:n nykyiseen osuuteen ohjelmakaudella 2000-2006 jo hyväksytyissä ohjelmissa, joka on alhaisempi kuin aiemmalla ohjelmakaudella. Muut toimintoon kuuluvat sosiaali- ja työllisyysohjelmat Komissio teki heinäkuussa 2000 ehdotuksen monivuotisesta ohjelmasta, joka koskee yhteisön edistämistoimia työllisyyden alalla. Ehdotuksen mukaisesti määrärahoja supistetaan 34 prosenttia, jolloin niiden kokonaismääräksi saadaan 10 miljoonaa euroa vuonna 2002 (B5-502). Paikallista sitoutumista työllisyyteen koskeville valmisteleville toimille (B5-503) ei esitetä määrärahaa vuodeksi 2002. Sen sijaan esitetään, että EURES-verkoston (Euroopan työnvälitysverkosto) (B3-4011) määrärahat pysyvät edellisvuoden tasolla, 13 miljoonassa eurossa. Työntekijäjärjestöt ja työolosuhteet (57,7 milj. euroa; +0,5 %) Teollisten suhteiden ja sosiaalisen vuoropuhelun alamomentin (B3-4000) sekä työntekijäjärjestöjä koskevien koulutus- ja tiedotustoimien alamomentin (B3-4002) määrärahat pysyvät entisellään vuonna 2002. Ne ovat siis 12 miljoonaa euroa alamomentilla B3-4000 ja 11 miljoonaa euroa alamomentilla B3-4002 (ABB:n lukuun 01 sisältyvä BA-budjettikohta mukaan luettuna). Alamomentin B3-4003 (Yritysten edustajille tiedottaminen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa) määrärahoja esitetään lisättävän 50 prosenttia yhteensä 6 miljoonaan euroon. Tarkoituksena on tehostaa työntekijöiden ja työnantajien edustajien kansainvälistä yhteistyötä tiedottamisen, kuulemisen ja osallistumisen osalta yrityksissä, jotka toimivat useiden jäsenvaltioiden alueella. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiölle (B3-420) myönnettävän avustuksen määrärahaa esitetään korotettavan 6 prosenttia 15,9 miljoonaan euroon elinkeinoelämän muutosten seurantakeskuksen rahoittamiseksi. Komissio esittää, että alamomentin B3-4310 [Terveyden, hygienian ja turvallisuuden suojelu työpaikalla, mukaan luettuna tuki ETTUB:lle (European Technical Trade Union Bureau)] määrärahaa korotetaan 2,8 prosenttia 3,6 miljoonaan euroon. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston (B3-4311) avustusmäärärahaan esitetään 32 prosentin korotusta, joten määrärahat nousevat 9 miljoonaan euroon pk-yritysten hyväksi toteutettavien toimien ja työterveyden ja työturvallisuuden eurooppalaisen tiedotusviikon rahoittamiseksi. Osallisuutta edistävän yhteiskunnan tukeminen (40,7 milj. euroa; +5,7 %) Komissio tekee seuraavat määrärahaesitykset vuodeksi 2002: * 11 miljoonaa euroa valmisteleviin toimiin syrjäytymisen torjumiseksi ja ehkäisemiseksi (B3-4105) vuonna 2002. Tämä on yhtä paljon kuin komission kesäkuussa 2000 hyväksymässä monivuotisessa ohjelmassa (2001-2005). * 2,3 miljoonaa euroa perheiden tukemiseen (B4-4102) ja 3 miljoonaa euroa työntekijöiden vapaaseen liikkuvuuteen (B3-4110). * 16,2 miljoonaa euroa (+2 milj. euroa) toimiin syrjinnän torjumiseksi (B5-803). Tämä on yhtä paljon kuin neuvoston lokakuussa 2000 hyväksymän monivuotisen ohjelman (2001-2006) rahoitus vuodeksi 2002; ohjelman tarkoituksena on torjua rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoleen perustuvaa syrjintää. Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seurantakeskus (B5-809) tarvitsee tehtäviensä hoitamiseksi lisää määrärahoja, joten komissio esittää, että niitä korotetaan vuoden 2001 talousarvioon verrattuna 15 prosenttia: 5,3 miljoonasta eurosta 6,1 miljoonaan euroon. Vuonna 2003 järjestettävän vammaisten eurooppalaisen teemavuoden valmisteluun osoitetaan 4 miljoonaa euroa varaukseen vuonna 2002 (B5-806). Naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet (10,3 milj. euroa; -1,0 %) Naisten ja miesten tasa-arvoon liittyvää yhteisön puitestrategiaa koskeva ohjelma (2001-2005) hyväksyttiin 20. joulukuuta 2000. Ohjelman mukaisesti budjettikohdan B3-4012 määrärahaksi esitetään 10 miljoonaa euroa. Määrärahalla rahoitetaan tasa-arvon edistämistoimia ja myös lainsäädäntötyöhön liittyviä näkökohtia seuraavasti: - koulutus ja tasa-arvoon liittyvistä hyvistä menettelytavoista saatujen kokemusten levittäminen, - sukupuoleen perustuvan suoran ja epäsuoran syrjinnän tuntemuksen ja ymmärtämisen edistäminen, - tuki toimille, joiden tarkoituksena on mitata ja arvioida nykyisten käytänteiden ja politiikkojen tehokkuutta, - alan avaintoimijoiden tukeminen ja näiden kykyjen kehittäminen. 3.5. Maatalous ja maaseudun kehittäminen >TAULUKON PAIKKA> 3.5.1. Yleistä Toimintalohkon laajuus Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkoon kuuluvat seuraavat kokonaisuudet: * Otsake 1: 46 222 miljoonaa euroa, paitsi 602 miljoonaa euroa eläinlääkintä- ja kasvinsuojelutoimenpiteisiin (B1-33 + osa varauksesta BSE- sekä suu- ja sorkkataudin lisärahoitustarpeeseen, ks. jäljempänä) ja kalatalouden markkinamenoihin (B1-26 ja B1-32 osittain); * Yhteensä 3 822 miljoonaa euroa muihin otsakkeisiin kuuluviin toimenpiteisiin eli 2 957 miljoonaa euroa rakennerahastojen maatalousmenoihin (EMOTR:n ohjausosasto), 560 miljoonaa euroa ulkoisiin toimiin (lähinnä liittymistä valmistelevaa maataloustukea SAPARDia varten), 250 miljoonaa euroa valuuttavaraukseen ja 54 miljoonaa euroa otsakkeen 3 maatalousosiosta rahoitettaviin tarkastuksiin ja muihin toimenpiteisiin (B2-51). Liitteessä I on yhteenvetotaulukko, jossa esitetään ABB-nimikkeistön ja nykyisen nimikkeistön välinen yhteys. Hallinto- ja tukimenot eivät siinä kuitenkaan sisällä henkilöstö- ja kiinteistökustannuksia eivätkä muita hallintomenoja vaan ainoastaan ns. BA-budjettikohtien ja teknisen avun määrärahat. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkon määrärahoja koskevat yleiset suuntaukset Toimintalohkon määrärahojen kokonaismääräksi vuonna 2002 esitetään 49 556 miljoonaa euroa eli huomattavasti enemmän (+1 550 milj. euroa, +3,2 %) kuin vuoden 2001 talousarviossa (48 006 milj. euroa). Määrärahoja on lisätty täysin rahoitusnäkymissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti. Komissio esittääkin, että suurimpaan osaan toimintalohkon toiminnoista budjetoidaan kaikki tai lähes kaikki rahoitusnäkymissä käytettävissä olevat rahamäärät. Otsakkeen 1 määrärahat jäävät 365 miljoonaa euroa (0,8 %) alle ylärajan (vuoden 2001 talousarviossa 506 milj. euroa). Rakennerahastojen maatalousosiota, SAPARDia ja valuuttavarausta varten budjetoidaan kaikki käytettävissä olevat määrät. Toimintalohkon tärkeimmissä (ABB-nimikkeistön mukaisissa) luvuissa on tapahtunut seuraavia muutoksia: * Luku 01 (Hallinto- ja tukimenot): taloushallintoa (myös SAPARDin) tehostetaan lisäämällä merkittävästi henkilöresursseja vuonna 2002. * Luku 02 (Kasvituotteet): määrärahat lisääntyvät vuoden 2001 tasosta eli 27 838 miljoonasta eurosta 28 100 miljoonaan euroon vuoden 2002 ATE:ssä. Peltokasvien ja viininviljelyn määrärahatarpeet ovat lisääntyneet merkittävästi lähinnä Agenda 2000 -uudistusten vuoksi, mutta säästöjä kertyy sokerin ja riisin (kyseisiä aloja koskevien uudistusehdotusten mukaisesti) sekä kuitukasvien (puuvilla-alan uudistus) osalta. * Luvun 03 (Eläintuotteet) määrärahoiksi komissio esittää 12 958 miljoonaa euroa eli 10 prosenttia enemmän kuin vuoden 2001 talousarviossa. Tämä muutos johtuu kokonaan naudanliha-alasta, jonka määrärahoja lisätään 1,4 miljardia euroa lähinnä Agenda 2000 -uudistuksen yhteydessä. Budjettiin otetaan myös varaus BSE- sekä suu- ja sorkkataudin lisärahoitustarpeita varten. Lampaanliha-alalla syntyy sitä vastoin huomattavia säästöjä alan uudistusta koskevan komission ehdotuksen mukaisesti ja osaksi myös kulutuksen lisääntymisen ansiosta. BSE-tautia ja suu- ja sorkkatautia koskeva varaukseen on otettu 1 000 miljoonaa euroa, josta 850 miljoonaa euroa on osoitettu eläintuotteita koskevaan lukuun ja 150 miljoonaa euroa terveys- ja kuluttaja-asioiden toimintalohkoon. ABB-nimikkeistön mukaisen talousarvion esitystapa vaati varauksen kahtiajakamista, mutta jako on vain suuntaa-antava. * Lukuun 05 (Maaseudun kehittäminen) osoitetaan 7 546 miljoonaa euroa (7 458 milj. euroa vuonna 2001) rahoitusnäkymissä tapahtuneiden muutosten mukaisesti. Tähän toimintoon kuuluu nykyisen luvun B1-40 (Maaseudun kehittäminen, 4 595 milj. euroa) lisäksi myös EMOTR:n ohjausosasto, jota rahoitetaan rakennerahastoista (2 950 milj. euroa). Lisätietoja vuosien 1999-2003 tarpeista esitetään otsaketta 1 koskevassa valmisteluasiakirjassa, joka laaditaan 26. syyskuuta 2000 annetun asetuksen 2040/2000 6 artiklan nojalla. 3.5.2. Vuoden 2002 alustavan talousarvion taustatekijät Yhteisen maatalouspolitiikan oikeuskehys ja uudistukset Alustava talousarvioesitys perustuu Agenda 2000 -hankkeen yhteydessä toteutettuun maatalousmarkkinoiden uudistukseen sekä neuvostossa parhaillaan käsiteltäviin tai jo hyväksyttyihin lainsäädäntöehdotuksiin. Agenda 2000 -hankkeen yhteydessä toteutettava uudistukset Agenda 2000 -hankkeen mukaiset uudistukset koskevat varsinkin peltokasveja (vilja-, öljy- ja valkuaiskasvit) sekä naudanliha-, viini- ja maitotuotteita. Neuvosto on päättänyt kasvattaa maidon tuotantokiintiöitä odotettavissa olevien hinnanalennusten vuoksi ja vuonna 2005 käyttöön otettavaa tasaustukea varten. Vuoden 2002 menot näyttävät kuitenkin jäävän vuoden 2001 tasolle. Viiniviljelyä koskevat määrärahatkaan eivät lisäänny vuodesta 2001, jolloin niissä oli tuntuvaan lisäystä. Alustavaan talousarvioesitykseen otetaan kuitenkin ylimääräiset 120 miljoonaa euroa välineeseen, jolla rahoitetaan viinialan rakennemuutosta ja siirtymistä uusiin lajikkeisiin. Hinnanalennukset sekä peltokasvien viljelijöille maksettavien suorien tukien lisääminen on kuitenkin suunniteltu toteutettavaksi kahden markkinointivuoden kuluessa, ja naudanlihan tuottajiin kohdistuvien vastaavien toimenpiteiden on arvioitu vievän kolme markkinointivuotta. Vuoden 2002 maatalousbudjettia on näin ollen huomattavasti korotettava. Vaikka talousarvioon saatiinkin hintaleikkauksilla säästöjä, tasaustukia koskevat menot ovat siitäkin enemmän lisääntyneet. Muut uudistukset ja lainsäädäntöesitykset Aiempien vuosien tavoin alustava talousarvioesitys perustuu lainsäädäntöesityksiin, jotka on jo annettu neuvoston käsiteltäväksi tai joita laaditaan parhaillaan komissiossa. Komissio on tähän mennessä tehnyt kolme uudistusesitystä, jotka on vielä vahvistettava. Uudistukset koskevat sokeri- ja riisialaa sekä lampaan- ja vuohenliha-alaa. Uudistuksista odotetaan syntyvän noin miljardin euron säästöt. Neuvosto teki päätökset ensimmäisistä BSE-kriisin vastaisista toimenpiteistä joulukuussa 2000. Komissio laati helmikuussa 2001 seitsemänkohtaisen suunnitelman, jonka taloudelliset vaikutukset huomioidaan alustavassa talousarvioesityksessä. Komissio aikoo myös lähikuukausina tehdä lainsäädäntöaloitteen kasvien ja eläinten geneettisten voimavarojen uusien suojelujärjestelyjen käynnistämiseksi. Niitä varten otetaan 10 miljoonaa euroa lukuun B0-40, kunnes oikeusperusta saadaan vahvistettua. Komissio aikoo myös kehittää toimenpiteitä perheviljelyn edistämiseksi. Koska toimenpiteet voidaan rahoittaa yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevista tiedotustoimista annetun asetuksen (neuvoston asetus (EY) N:o 814/2000) nojalla, komissio esittää, että niitä rahoitetaan tiedotustoimia koskevasta budjettikohdasta B1-382 ja että määrärahoja lisätään 2 miljoonaa euroa. ATE:ssa on otettu huomioon myös puuvilla-alan uudistus, josta neuvostossa päästiin yksimielisyyteen 24. huhtikuuta 2001. Uuden BSE-kriisin sekä suu- ja sorkkataudin puhkeamiseen liittyvät poikkeukselliset epävarmuustekijät: varaukseen miljardi euroa Arvio määrärahatarpeesta perustuu samaan talousennusteeseen, jota komissio käytti laskiessaan seitsemänkohtaisen suunnitelmansa kustannuksia ja jonka mukaan kulutus vähenee 10 prosenttia ja vienti 40 prosenttia kalenterivuonna 2001. Vuonna 2002 kulutuksen odotetaan vähenevän 7 prosenttia mutta viennin odotetaan elpyvän. Tämä ennuste on kuitenkin jokseenkin epävarma suu- ja sorkkataudin puhkeamisenkin vuoksi. Taudin hävittämiseen tarvittavien varojen määrää on tällä hetkellä mahdoton arvioida riittävän tarkasti. Komissio esittääkin, että rahoitusnäkymissä jäljellä olevista 1 365 miljoonasta eurosta otetaan 1 000 miljoonaa euroa lukuun B0-40 ja osoitetaan se lisäkustannuksiin, joita saattaa aiheutua BSE- sekä suu- ja sorkkataudista. Komissio laatii uuden tilannearvion lokakuisessa oikaisukirjelmässä. Valuuttapoliittiset parametrit Euron ja dollarin vaihtokurssi Talousarvion kurinalaisuudesta 26 päivänä syyskuuta 2000 annetun uuden neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 8 artiklassa säädetään, että hyväksyessään maatalousmenojen alustavan talousarvioesityksen komissio laatii B1 alaluokan 1-3 osaston budjettiarviot edellisen (vähintään 20 päivää aikaisemmin päättyneen) neljännesvuoden aikana markkinoilla todettuun euron ja dollarin keskimääräiseen valuuttakurssiin perustuvien ennusteiden pohjalta. Keskimääräinen kurssi tuona ajanjaksona eli vuoden 2001 kolmen ensimmäisen kuukauden aikana on EUR1 = $0,92. Vuoden 2001 talousarvio, sellaisena kuin se on muutettuna lisätalousarviolla nro 1/01 perustuu keskimääräiseen kurssiin EUR1 = $0,87, joten vuoden 2002 ATE:ssa on käytetty epäedullisempaa dollarin eurokurssia. Maailmanmarkkinahintojen ja EY:n hintojen välinen kuilu on nimittäin syventynyt, joten määrärahoja on lisättävä vuoden 2001 talousarvioon verrattuna. Maatalouden valuuttajärjestelmä Euron käyttöönotto ja siitä johtuva maatalouden muuntokurssien ("vihreiden kurssien") poistaminen 1. tammikuuta 1999 alkaen ovat muuttaneet perusteellisesti maatalouden valuuttapolitiikan tilanteen. Maatalouden valuuttajärjestelmästä tuottajille maksetut tulonmenetysten korvaukset ovat alhaisemmat kuin vuosina 2000 ja 2001, jolloin maatalouden valuuttapoliittiset menot olivat poikkeuksellisen korkeat. Tämä johtui siitä, että neuvosto päättämä tuki vihreiden kurssien poistamisesta johtuvien tulonmenetysten korvaamiseksi vähenee asteittain, ja toinen ja kolmas tukierä maksetaan yhteisrahoituksena. Koska Englannin punta on kuitenkin viime aikoina vahvistunut, uudet tuet joudutaan todennäköisesti maksamaan noudattamalla maatalouden uutta valuuttajärjestelyä, joka koskee euroalueen ulkopuolisia valuuttoja. Menojen odotetaan supistuvan kaiken kaikkiaan noin 900 miljoonasta eurosta vuonna 2000 430 miljoonaan euroon vuonna 2001 ja 304 miljoonaan euroon vuonna 2002. Maatalouden menolinjaus (Liite 2) Berliinin Eurooppa-neuvostossa päätettiin, että maatalouden menolinjauksen soveltamisalaa laajennetaan. Otsakkeen 1 lisäksi maatalouden menolinjauksen ylärajaan kuuluvat vastedes liittymistä valmisteleva maatalouden rahoitusväline SAPARD (otsake 7) ja se osa liittymiseen käytettävistä määrärahoista (otsake 8), joka koskee maatalousmenoja. Vuoden 2002 menolinjaus on laskettu talousarvion kurinalaisuudesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 perusteella. Vertailuvuotena on vuoden 1988 sijaan siirrytty käyttämään vuotta 1995. Vuonna 2002 maatalouden menolinjauksen määrä on siis 50 867 miljoonaa euroa eli 2 079 miljoonaa euroa (4,3 %) enemmän kuin vuoden 2001 menolinjaus (48 788 milj. euroa). Menot ovat (555 miljoonaa euroa maatalouden liittymistukea mukaan luettuna) yhteensä 47 142 miljoonaa euroa eli noin 3,7 miljardia maatalouden menolinjauksen alapuolella. Pakollisia menoja koskeva neuvottelumenettely Vuosia 2000-2006 koskevassa uudessa toimielinten sopimuksessa säilytetään määräys, jonka mukaan komissio on velvollinen erottamaan toisistaan alustavassa talousarvioesityksessä uusiin tai valmisteilla oleviin säädöksiin liittyvät määrärahat sekä edellisen talousarvion laadintahetkellä voimassa olevasta lainsäädännöstä johtuvat määrärahat. Uutena lainsäädäntönä pidetään kaikkia uusia tai suunniteltuja oikeusperustoja ja kaikkia muutoksia, jotka tehdään menon perustana olevaan säädökseen edellisen talousarvion vahvistamisen jälkeen. Maatalousmenoihin sovellettuna tämä määritelmä kattaa kaikki säädökset ja asiakirjat, joilla luodaan yhteinen markkinajärjestely tai muutetaan nykyisen markkinajärjestelyn perusperiaatteita, samoin kuin ne, jotka vastaavat yksilöidympiä toimia, johtuivatpa ne sitten markkinajärjestelystä tai eivät. Käytännössä on kyse neuvoston asetuksista, joilla täydennetään tai muutetaan talousarvion selvitysosan säädöksiä. Joistakin toimenpiteistä on tehty päätös näiden periaatteiden perusteella vuoden 2001 talousarvion vahvistamisen jälkeen. Jotkut komission ehdottamat toimenpiteet ovat vielä tutkittavina. Uudet ja valmisteilla olevat säädökset esitetään liitteessä 3. 3.5.3. Eri toimintojen määrärahat Seuraavassa verrataan vuoden 2002 alustavan talousarvioesityksen määrärahoja vuoden 2001 talousarvioon erittelemällä kaikki maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkon kuusi ABB-lukua. Hallinto- ja tukimenot maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalohkossa (135,1 milj. euroa; +3,5 %) Taloushallintoa (myös SAPARDin) tehostetaan lisäämällä merkittävästi henkilöresursseja vuonna 2002. Kasvituotteet (28 100,0 milj. euroa; +0,9 %) Tämä toimintopohjaisen budjetin luku sisältää talousarvion nykyisen osaston B1-1 (Kasvituotteet) ja ne osat luvusta B1-30 (Liitteen 1 ulkopuoliset tuotteet) ja B1-31 (Elintarvikeapuohjelmat), jotka koskevat kasvituotteita. Määrärahat lisääntyvät 28 100 miljoonaan euroon vuonna 2002 (27 836 milj. euroa vuonna 2001). Peltokasvien ja viininviljelyn määrärahatarpeet ovat lisääntyneet merkittävästi lähinnä Agenda 2000 -uudistusten vuoksi, mutta säästöjä kertyy sokerin ja riisin osalta kyseisiä aloja koskevien uudistusehdotusten mukaisesti sekä puuvilla-alan osalta neuvoston päätettyä alan uudistuksesta huhtikuussa 2001. Komissio on halunnut tehdä ABB-nimikkeistöstä mahdollisimman helposti seurattavan, joten se on ryhmitellyt useimpien yksittäisten alojen menot momenteille. Niiden määrärahat ovat seuraavat: Viljan markkinatoimenpiteet (967 milj. euroa; -67 milj. euroa) Vuosien 2002 ja 2001 perinteisiä lukuun B1-10 (momentit B1-101 - B1-102) budjetoituja markkinatukimenoja koskevat tärkeimmät olettamukset esitetään seuraavassa taulukossa: >TAULUKON PAIKKA> Vientitukia koskevat menot alenevat 81 miljoonaan euroon (-180 milj. euroa) eli lähes 70 prosenttia vuodesta 2001. Tämä johtuu lähinnä institutionaalisten hintojen jatkuvasta alenemisesta Agenda 2000 -uudistuksen mukaisesti, maailmanmarkkinahintojen odotetusta kohoamisesta sekä vientimäärien alenemisesta (-3,1 milj. tonnia). Varastointimenoja koskevat määrärahatarpeet ovat vuonna 2001 merkittävästi korkeammat kuin vuonna 2000 (+206 milj.). Tämä lähes 56 prosentin lisäys johtuu varastojen ja niihin liittyvien kustannusten odotetusta kasvusta. Jalosteiden (liitteen I ulkopuolisten) menoennusteet ovat vuoden 2001 talousarvion tasolla. Tämä on Uruguayn kierroksen (GATT) päätelmien mukaista. Vientitukien enimmäismäärää luvussa B1-30 on ollut määrä vähentää vuoden 1996 olleesta 717 miljoonasta 415 miljoonaan vuonna 2001. Tämä luku otetaan myös vuoden 2002 talousarvioesitykseen WTO-velvoitteiden täyttämiseen. Komissio korostaa, että taatakseen jalosteiden tuotannon ja kaupan tavanomaisen kehityksen se käyttää tarvittaessa sisäisiä jalostusjärjestelyjä. Vientitukien 415 miljoonasta eurosta vain 29 miljoonaa euroa koskee viljaa, jonka määrärahat supistuvat 43 miljoonaa euroa vuonna 2001. Säästöt johtuvat viljatukien yleisestä laskusuuntauksesta. Riisi (47 milj. euroa; -149 milj.) Komissio on teki vuonna 2000 uuden ehdotuksen riisin yhteisestä markkinajärjestelystä. Vuoden 2002 määrärahat on laskettu juuri tämän ehdotuksen - KOM(2000) 278 lopullinen - perusteella. Uudistusta koskeva lopullinen päätös annetaan neuvoston asetuksena, joka saattaa vielä muuttaa kaavailuja. Määrärahojen merkittävä supistuminen johtuu lähinnä siitä, että riisin hehtaaritukia on siirretty peltokasvien lukuun B1-10 (129 milj. euroa vuonna 2001). Muut leikkaukset johtuvat siitä, että interventiovarastojen kustannusten arvioidaan supistuvan vuonna 2000/01 todetusta 44 miljoonasta 15 miljoonaan vuonna 2001/02. Varastokustannusten supistuminen puolestaan johtuu siitä, että uudistetussa järjestelmässä on sitouduttu olemaan ostamatta lisää riisiä varastoon. Uudistuksen ansiosta vuoden 2002 alustavaan talousarvioesitykseen syntynee noin 64 miljoonan euron säästöt. Koska uudistus koskee kuitenkin lähinnä siirtymistä markkinatuesta (julkisista interventioista) suoriin tukiin, säästöt tälle momentille budjetoiduissa markkinatuissa ovat todellisuudessa suuremmat. Vientitukien määrärahat ovat kuitenkin hieman lisääntyneet (+9 milj. euroa). Tämä johtuu pääasiassa riisin maailmanmarkkinahintojen laskusta, mikä syventää eroa EY:n hintojen ja maailmanmarkkinahintojen välillä. Elintarvikeapuohjelmat (224 milj. euroa; +3 milj. euroa) Maataloustuotteiden ilmaisjakeluun vähäosaisille otetaan 200 miljoonaa euroa (momentille B1-310), kuten vuonna 2001. Elintarvikeapua koskevat tuet (B1-311) ovat 3 miljoonaa suuremmat kuin vuonna 2001, mikä nostaa menojen määrän 24 miljoonaan euroon. Suorat tuet peltokasvialalla (17 759 milj. euroa; +873 milj. euroa) Suorien hehtaaritukien määrärahat (nykyiset momentit B1-104 ja B1-105) lisääntyvät (+873 milj.). Tämä johtuu osittain (+161 milj. euroa) riisialan uudistuksesta, joka siis tarkoittaa lähinnä siirtymistä perinteisistä tukijärjestelyistä (eli julkisesta varastoinnista) suoriin tukiin. Osa lisäyksestä (100 milj. euroa) johtuu myös siitä, että yhä useammat pienviljelijät ovat turvautuneet vapaaehtoisiin kesannointijärjestelyihin. Viimeinen syy lisäykseen on Agenda 2000 -uudistuksen toisen vaiheen voimaantulo. Sokeri (1 603 milj. euroa; -280 milj. euroa) Sokeria koskevien menojen arvioidaan alenevan hieman vuoden 2001 määrärahoihin verrattuna, mikä johtuu lähinnä siitä, että menoissa on huomioitu komission ehdotus sokerin markkinajärjestelyn uudistamisesta markkinointivuodesta 2001/02 alkaen. Varastointikorvausten poistaminen aiheuttaa noin 358 miljoonan euron säästöt. AKT-maita ja kemianteollisuutta koskevien tukien arvellaan lisääntyvän, koska maailmanmarkkinahintojen odotetaan alenevan, mikä lisää tukimaksujen määrää. Yksikkökohtainen tuki nousee 430 eurosta/tonni vuonna 2000/01 noin 460 euroon/tonni vuonna 2001/02. Liitteen I ulkopuolisiin tuotteisiin lasketun sokerin vientituet ovat yhteensä 183 miljoonaa euroa. Hienoinen lisäys (+ 4 milj. euroa) johtuu sokerin yksikkökohtaisen tuen korotuksista. Oliiviöljy (2 389 milj. euroa; -84 milj. euroa) Oliiviöljyä koskevat menoennusteet ovat alemmat kuin vuoden 2001 määrärahat. Tämä johtuu lähes yksinomaan tuotantotukiin liittyvien menojen supistumisesta (-78 milj. euroa) sekä tukien perustana olevia oliiviöljymääriä koskevien arvioiden kasvamisesta. Vuotta 2002 koskeva luku perustuu taattuihin kansallisiin määriin, joista voidaan maksaa tukea ja josta säädetään perusasetuksessa. Italiaa koskevat määrärahat vuonna 2001 perustuivat taattua kansallista määrää hieman korkeimpiin määriin. Asetuksen 1999/00 sallimaa "tavanomaista" määrää korotettiin 80 prosenttia, mikä vastasi taatun kansallisen määrän ja vuoden 1998/99 todellisen tuotannon välistä erotusta. Kuitukasvit ja silkkiäistoukat (703 milj. euroa; -128 milj. euroa) Kuitukasveja ja silkkiäistoukkia koskevat luvun B1-14 menoennusteet ovat huomattavasti (-15 %) aiempaa pienemmät. Tämä johtuu puuvillan, pellavan ja hampun viljelyä koskevista uudistuksista. Pellavan ja hampun viljelyä koskevan uudistuksen mukaan niitä koskeviksi menoiksi arvioidaan 80 miljoonaa euroa, josta 21 miljoonaa euroa jää momentille (suurin osa summasta muutetaan suoriksi tuiksi ja budjetoidaan niitä koskeviin kohtiin). Puuvillaa koskeva määrärahaesitys (681 milj. euroa) on 61 miljoonaa euroa aiempaa pienempi. Puuvilla-alan uudistus, josta neuvosto päätti huhtikuussa 2001, jätti muuttamatta 50 prosenttiin osuuden, jolla ohjehintaa alennetaan silloin kun jäsenvaltion todellinen tuotanto on suurempi kuin taattu kansallinen määrä. Jos tuotannon määrä on kuitenkin yli 1 500 000 tonnia, prosenttiosuuteen tehdään asteittaisia korotuksia. Ilman uudistusta puuvillan määrärahatarpeet ovat 770 miljoonaa euroa. Määrärahatarpeita koskevat arviot on laskettu sen mukaan, että puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinta on 345 euroa tonnilta (eikä 355 euroa tonnilta) ja tuotannon määrä on 1 600 000 tonnia (eikä 1 570 000 tonnia). Hedelmät ja vihannekset (1 647 milj. euroa; -18 milj. euroa) Hedelmiä ja vihanneksia koskevat menoennusteet ovat hieman alemmat kuin vuoden 2001 määrärahat (-1 %). Tämä johtuu aiempaa alemmista menoarvioista pähkinöiden markkinajärjestelyissä (-44 milj. euroa), banaanin tuotantotukimaksuissa (-23 milj. euroa) ja markkinoiltavetämistoimiin liittyvissä hyvityksissä (-10 milj. euroa). Tomaattijalosteiden tuotantotuen määrärahatarpeiden odotetaan puolestaan lisääntyvän (+70 milj. euroa) vuoden 2001 uudistuksen vuoksi (tomaattien korkeammat jalostuskynnykset ja tuet). Hedelmien ja vihannesten ilmaisjakeluun (B1-314) esitetään 9 miljoonaa euroa (-2 milj. euroa). Viinialan tuotteet (1 275 milj. euroa; +122 milj. euroa) Viiniala on yksi neljästä maataloussektorista, jota aletaan uudistaa Eurooppa-neuvoston maaliskuussa 1999 tekemän päätöksen perusteella. Viinialan uudistus on merkittävin sitten sen perustamisen vuonna 1962. Talousarvion osalta uudistus jakautuu kahteen osaan. Ensimmäinen on markkinamekanismien yksinkertaistaminen. Tarkoituksena on järkeistää eri tislaustyyppejä. Vaikka tästä ei saadakaan suoranaisesti säästöjä talousarvioon, se lisää sen seurattavuutta ja vähentää arvaamattomien tekijöiden lukumäärää. Viinitilojen rakenneuudistusta koskevan välineen käyttöönotto on toinen ja merkittävämpi osa uudistusta, ja sen tämänvuotisten kustannusten arvioidaan olevan 422 miljoonaa euroa. Menoarvioiden kasvu johtuu vuoden 2000 runsaasta sadosta, mikä lisää alkoholin tislauskustannuksia (+50 milj. euroa) ja varastointikustannuksia (+36 milj. euroa). Viinitilojen uuden rakenneuudistusjärjestelyn toisena soveltamisvuotena tulonmenetysten korvaaminen lisää menoja 42 miljoonaa euroa. Vientitukien odotetaan sitä vastoin aiheuttavan aiempaa vähemmän menoja tukiasteiden alenemisen vuoksi (-10 milj. euroa). Ensimmäiset tiedot viinisadosta ovat käytettävissä oikaisukirjelmän laadintahetkellä lokakuussa. Tupakka (984 milj. euroa; -16 milj. euroa) Tupakkaa koskevista menoista on vuosien 1992 ja 1998 uudistusten jälkeen tullut suhteellisen vakaita. Tuotantopalkkioihin oikeuttavaa tuotantoa hallitaan tiukan kiintiöjärjestelmän avulla. Erityistuen osalta odotetaan kuitenkin kertyvän 16 miljoonan euron säästöt. Uuden järjestelyn mukaan erityistukea maksetaan samaan aikaan kuin muita tukipalkkioita eikä enää tietyllä viipeellä. Tämä aiheuttaa menoihin väliaikaista lisäystä vuonna 2001. Muut kasvituotteet/toimenpiteet (502 milj. euroa; +6 milj. euroa) * Kuivarehut ja palkokasvit (385 milj. euroa; +1 milj. euroa) Luvun määrärahaesitykset pysyvät vuoden 2001 talousarvion määrärahojen tasolla. Vuoden 2002 määrärahatarpeet on laskettu sen perusteella, että lämpökuivatun rehun tuotanto on 4,8 miljoonaa tonnia (taattu enimmäismäärä: 4,4124 miljoonaa tonnia) ja aurinkokuivatun rehun tuotanto on 250 000 tonnia (taattu enimmäismäärä: 443 500 tonnia). Palkokasveja koskevat määrärahat pysyvät edellisvuoden tasolla, 72 miljoonassa eurossa. Linssien, herneiden ja virnan tuotannon odotetaan alenevan, mutta tuotannon kokonaismäärä ylittää 40 0000 hehtaarin taatun enimmäispinta-alan. * Siemenet ja humala (117 milj. euroa; +5 milj. euroa) Siemenistä (105 milj. euroa) arvioidaan maksettavan tukea keskimäärin 299 euroa tonnilta (285 euroa tonnilta vuoden 2001 talousarviossa) enintään 350 900 tonniin saakka. Humalanviljelijöille maksettavia tukia (12 milj. euroa) on määrä maksaa 480 euroa hehtaarilta enintään 25 000 hehtaariin saakka. Eläintuotteet (12 958,0 milj. euroa; +14,0 %) Tämä toimintopohjaisen budjetin luku sisältää talousarvion nykyisen eläintuotteiden osaston B1-2 (lukuun ottamatta kalataloutta B1-26) sekä liitteen I ulkopuolelle jääviä tuotteita koskevat menot (B1-30) ja eläintuotteita koskevat elintarvikeapuohjelmat (B1-31). Siihen kuuluu myös 850 miljoonan euron varaus BSE-taudin sekä suu- ja sorkkataudin lisämäärärahatarpeisiin. Toimintoperusteisen budjetoinnin tarkoituksia varten osa varauksesta oli kohdennettava markkinatoimenpiteisiin ja loput (150 milj. euroa) terveyden ja kuluttaja-asioiden toimintalohkoon. Tämä jako on kuitenkin vasta suuntaa-antava. Kuten liitteestä I käy ilmi, varauksen 850 miljoonaa euroa on kohdennettu tämän toimintalohkon eri eläinsektoreille, joten varauksia ei mainita enää erikseen eri aloja koskevissa osuuksissa. Toimintalohkon määrärahaesitys on 12 958 miljoonaa euroa eli 1 592 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2001. Naudanliha-alan määrärahat lisääntyvä 1,4 miljardia euroa, josta 1,2 miljardia euroa koskee naudanliha-alan Agenda 2000 -uudistusta. Muihin menoihin käytetään 200 miljoonaa euroa ja loput lisäyksestä koostuu varauksesta, joka perustetaan BSE-taudin ja suu- ja sorkkataudin aiheuttamia ylimääräisiä markkinakustannuksia varten. Lampaanliha-alan menojen on sitä vastoin määrä supistua muun muassa naudanlihan kulutuksen vähenemisen vuoksi (hintavaikutus) ja siksi, että talousarvioesityksessä on huomioitu lampaan- ja vuohenliha-alaa koskeva uudistusehdotus. Määrärahatarpeita on todennäköisesti kuitenkin tarkistettava myöhemmin laadittavassa oikaisukirjelmässä nykyisten kriisien aiheuttamien muutosten mukaisesti. Eri eläinsektorien määrärahat muuttuvat seuraavasti: Maito ja maitovalmisteet (2 617 milj. euroa; +23 milj. euroa) Säästöjä odotetaan syntyvän rasvattoman maitojauheen erilaisissa menekinedistämisohjelmissa (-64 milj. euroa) ja voin julkisessa varastoinnissa (-30 milj. euroa). Lisämaksua varten otetaan vuoden 2002 talousarvioon vain 36 miljoonaa euroa (lisämaksu on maksu, joka kerätään kiintiöt ylittäviltä määriltä). Tämä johtuu siitä, että Agenda 2000 -uudistukseen kuuluvia kiintiöitä nostettiin 502 000 tonnilla markkinointivuonna 2001/02, joten kiintiön ylitykset ovat pienempiä ja lisämaksujen määrä vähenee 53 miljoonaa euroa. Vientitukien määrärahatarpeen odotetaan sitä vastoin kasvavan (+25 milj. euroa). Tämä johtuu siitä, että juuston ja "muiden maitotaloustuotteiden" vientituki tulee markkinaennusteiden mukaan lisääntymään. Liitteen I ulkopuolisiin tuotteisiin sisällytetyt maidon ja maitovalmisteiden vientituet ovat yhteensä 200 miljoonaa euroa eli 40 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2001. Lisäys johtuu vientitukien kasvusta. Neuvoston vuonna 2000 hyväksymä uusi koulumaito-ohjelma (momentti B1-312) on alentanut yhteisön osuuden tavoitehinnasta 95 prosentista 75 prosenttiin. Ohjelma pääsee täyteen vauhtiin vuonna 2002 ja sen määrärahatarve on 81 miljoonaa euroa (-8 milj. euroa). Naudanliha (8 371 milj. euroa; + 1 393 milj. euroa) Naudanlihaa koskevan luvun B1-21 määrärahat lisääntyvät merkittävästi (+1,4 miljardia eli +20 %) vuoden 2001 talousarviosta (ja lisätalousarviosta 1/2001, jolla rahoitettiin ensimmäisten BSE-toimenpiteiden kustannukset). Tämä johtuu lähinnä Agenda 2000 -uudistuksen yhteydessä päätettyjen palkkiokorotusten toisesta maksuerästä (+ 1 190 milj. euroa) ja osittain myös BSE-kriisin aiheuttamista lisämenoista (+ 203 milj. euroa). Suora tuki Naudanliha-ala on yksi niistä neljästä maataloussektorista, joita Eurooppa-neuvosto päätti maaliskuussa 1999 uudistaa. Tarkoituksena on jatkaa vuoden 1992 uudistusta alentamalla institutionaalisia hintoja asteittain lisää ja lisäämällä vastaavasti suoran tasaustuen määrää sekä ottamalla käyttöön uusi tukimuoto. Suorien tukien osuus on 6 275 miljoonaa euroa eli 75 prosenttia luvun määrärahoista. Emolehmäpalkkioiden määrärahatarpeet kasvavat lähes 193 miljoonaa euroa (yhteensä 2 031 milj. euroon) korotettujen palkkioiden toisten maksuerien vuoksi. Urospuolisista naudoista maksettavien palkkioiden määrärahatarpeet kasvavat puolestaan 181 miljoonaa euroa (yhteensä 1 800 milj. euroon). Tämän lisäksi myös uusi teurastuspalkkiokorotus edellyttää 655 miljoonaa euroa lisämäärärahoja (yhteensä 1 371 milj. euroa). Laajaperäistämispalkkioita maksetaan nyt eräissä jäsenvaltioissa myös lypsykarjasta, ja niiden määrärahat ovat 751 miljoonaa euroa. Määrärahoja tarvitaan lisää vielä 161 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden suorittamia lisämaksuja varten (yhteensä 322 milj. euroa). BSE-toimenpiteet ja muiden yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvien toimenpiteiden budjettivaikutukset: Uuden BSE-kriisin puhkeamisen jälkeen komissio teki helmikuussa ehdotuksen toisesta toimenpidekokonaisuudesta (ns. seitsemänkohtainen suunnitelma). Naudanliha-alan menoarvio perustuu samaan talousennusteeseen, jota käytettiin seitsemänkohtaisen suunnitelman pohjalla. Ennuste voidaan tiivistää seuraavasti: nettotuotannon määrä (kalenterivuonna) 2002 on 7 980 000 tonnia, kun se vuonna 2001 oli 7 350 000 tonnia. Kulutuksen on määrä supistua 10 prosenttia vuonna 2001 ja viennin 40 prosenttia normaalitasosta. Vuonna 2002 kulutuksen arvellaan hieman lisääntyvän (7 % normaalia alhaisemmaksi), ja vienti elpyy, koska monet EU:n ulkopuoliset maat poistavat naudanlihan tuontikieltonsa. Näin ollen markkinoilta on poistettava suuri määrä naudanlihaa. Tämä tehdään ostamalla julkisiin varastoihin ylimääräiset 401 000 tonnia lihaa, mikä aiheuttaa 795 miljoonan euron kustannukset (vuoden 2001 talousarviosta rahoitettujen 310 000 tonnin ostojen säilytyskustannukset mukaan luettuina), ja siirtämällä 300 000 tonnia lihaa uuden ostojärjestelyn piiriin (420 milj. euroa). Varastoitu määrä on näin ollen vuoden lopulla 711 000 tonnia. Ensimmäisen BSE-kriisin jälkeen aloitetun vapaaehtoisen teurastusohjelman (yli 30 kuukauden ikäiset naudat Yhdistyneessä kuningaskunnassa) määrärahatarpeeksi arvioidaan 334 miljoonaa euroa (12 milj. euroa vähemmän kuin vuonna 2001). Pakollisia ja valikoivia teurastusohjelmia varten otetaan 75 miljoonaa euroa (+62 milj. euroa vuoteen 2001 verrattuna), jolla rahoitetaan uuden kriisin vuoksi teurastettavat uudet naudat. BSE-kriisin vanhojen ja uusien vaikutusten rahoittamiseen tarvittavat määrärahat ovat näin ollen yhteensä 1 624 miljoonaa euroa. Vientitukien määrärahatarpeen odotetaan sitä vastoin supistuvan (-92 milj. euroa vuoteen 2001 verrattuna, yhteensä 480 milj. euroa eli 6 % luvun määrärahoista) naudanlihan tuontikiellon ja viennin jonkinasteisen elpymisen ansiosta. Jos EU:n sisäinen kulutus kuitenkin laskee ja vienti lisääntyy enemmän kuin mitä komissio arvioi toisessa toimenpidekokonaisuudessaan ennen suu- ja sorkkataudin puhkeamista, markkinoilta on poistettava arvioitua enemmän naudanlihaa. Tällöin joudutaan ehkä myös toteuttamaan eläinten hyvinvointia koskevia erityistoimenpiteitä. Jos määrärahojen lisäystarvetta esiintyy, lisämäärärahat on otettava luvun B0-40 varauksesta, josta on tarkoitus rahoittaa ylimääräisiä markkina- ja eläinlääkintämenoja. Lampaan- ja vuohenliha (970 milj. euroa eli -650 milj. euroa) Luvun B1-22 (Lampaan- ja vuohenliha) määrärahat on määritetty alan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan komission uuden ehdotuksen mukaisesti. Järjestelyn suurimmat muutokset koskevat uuhi- ja vuohipalkkioita. Asiasta laaditun arvioinnin perusteella komissio ehdottaa, että palkkio, joka maksetaan korvauksena perushinnan ja markkinoiden keskihinnan välisestä erosta, korvataan kiinteämääräisellä maksulla. Samansuuruisista ja ennustettavista palkkioista on hyötyä maanviljelijöille ja ne auttavat myös yksinkertaistamaan markkinajärjestelyn hallinnointia. Palkkion määräksi ehdotetaan vertailujakson 1998-2000 keskihinnan perusteella 21 euroa uuhelta sekä 16,8 euroa lypsyuuhelta ja vuohelta. Epäsuotuisten alueiden tuottajille ja tuottajille, jotka siirtävät laumansa vuodenaikojen mukaan laitumelta toiselle, maksetaan lisäpalkkiona 7 euroa uuhelta tai vuohelta (joka on verrattavissa nykyiseen maaseutupalkkioon). Määrärahojen supistuminen 650 miljoonalla eurolla vuoden 2001 talousarviosta johtuu lähinnä siitä, että uuden ehdotuksen tarkoituksena on suorittaa palkkiomaksut kalenterivuonna vasta 16. lokakuuta alkaen. Uuden järjestelyn mukaiset ensimmäiset palkkiot maksetaan näin ollen 16. lokakuuta 2002 jälkeen, jolloin ollaan jo EMOTR:n markkinointivuodessa 2003 (tästä aiheutuu poikkeuksellisesti vuoden 2002 talousarvioon 560 miljoonan euron säästöt). Määrärahatarpeen aleneminen johtuu myös siitä, markkinahinnat ovat hiljattain nousseet (BSE-kriisin vaikutukset lampaanliha-alaan), mikä supistaa vanhan järjestelyn mukaisten tukipalkkioiden viimeisiä maksueriä. Koska palkkio maksetaan useassa erässä, yhden varainhoitovuoden määrärahoilla on rahoitettava osittain kahden markkinointivuoden palkkioita: vuoden 2002 talousarviosta on siis rahoitettava nykyisen järjestelyn mukaisten palkkioiden viimeiset maksuerät (joissa näkyvät markkinointivuoden 2001 hintatason vaikutukset). Vuonna 2002 on suoritettava myös maaseutupalkkion jäljellä olevat maksut. Vanhan järjestelyn mukaisia palkkioita on vielä maksettavana 826 miljoonaa euroa. Kun mukaan lasketaan vielä lisäpalkkiot, vanhan järjestelyn mukaisia palkkioita on maksettavana yhteensä 956 miljoonaa euroa. Vuodesta 2003 alkaen uuden järjestelyn mukaisia lammas- ja vuohipalkkioita (sekä lisäpalkkioita) on maksettava varainhoitovuosittain yhteensä noin 1 838 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa esitetään arvio hintakehityksestä markkinointivuosina 2000 ja 2001, näiden vuosien lammaspalkkiot ja ehdotus vuodesta 2002 alkaen maksettavasta kiinteämääräisestä palkkiosta. >TAULUKON PAIKKA> Muut määrärahat osoitetaan yksityiseen varastointiin (15 milj. euroa). Sianliha, munat, siipikarja ja muut eläintuotteita koskevat toimenpiteet (150 milj. euroa; -24 milj. euroa) Vuoden 2002 määrärahaesitys luvulle B1-23 on yhteensä 147 miljoonaa euroa, jonka lisäksi 3 miljoonaa euroa otetaan lukuun B1-30 (Liitteen I ulkopuoliset tuotteet). Tästä 147 miljoonasta eurosta 70 miljoonaa euroa otetaan sianlihaa varten ja 64 miljoonaa euroa munia ja siipikarjaa varten. Määrärahoilla katetaan vientitukimenot, jotka pohjautuvat EU:n WTO:ssa tekemien sopimusten perusteella laskettuihin määriin (443 500 tonnia sianlihaa, 98 800 tonnia munia ja 286 000 tonnia siipikarjanlihaa). Vientitukien määrä on aiempaa alempi, koska tuotantokustannukset ovat Agenda 2000- uudistuksessa tehtyjen viljan hintapäätösten myötä alentuneet, markkinatilanne parantunut ja kilpailu vientilisensseistä lisääntynyt. Sianlihamarkkinoiden tilanne näyttää tyydyttävältä, joten yksityistä varastointia koskevien menojen osalta ei ole tehty määrärahaesityksiä. Määrärahoja ei myöskään ole esitetty poikkeuksellisiin markkinatukitoimenpiteisiin, joita toteutetaan eläinkulkutaudeista, kuten sikarutosta aiheutuvien seurauksien korvaamiseksi. Mehiläishoidon erityistukeen esitetään 14 miljoonaa euroa jäsenvaltioiden ilmoittamien ohjelmien rahoittamiseksi. Liitteen I ulkopuolisiin tuotteisiin laskettujen munien vientituet ovat yhteensä 3 miljoonaa euroa (miljoona euroa vähemmän kuin vuonna 2001). Liitännäismenot (273,1 milj. euroa; -60,0 %) Tämä toimintopohjaisen budjetin luku sisältää POSEI-ohjelmat (paitsi kalatalouden ohjelmat, jotka ovat nykyisin luvussa B1-32), valvonta- ja torjuntatoimet (B1-36), tilien tarkastamisen ja hyväksymisen (B1-37 ja 41), menekinedistämistoimet (B1-38), muut toimenpiteet kuten maatalouden valuuttatuen (B1-39), valuuttavarauksen (B1-6) sekä joitakin muita pienempiä järjestelyjä (B2-51 ja B7-821). Määrärahat on jaettu neljälle momentille. Horisontaaliset järjestelyt (53,3 milj. euroa; +10,7 milj. euroa) Komissio ehdottaa, että otsakkeeseen 1 perustetaan uusi budjettikohta eläinten geneettisten voimavarojen uutta järjestelyä varten. Järjestelyn oikeusperusta on määrä antaa lähikuukausien aikana. Uusi järjestely korvaa nykyisen momentilta B2-517 rahoitettavan toiminnan, ja sitä varten otetaan 10 miljoonaa euroa luvun B0-40 varaukseen. Tietoverkkojen (B2-512) määrärahaesityksellä (18,8 milj. euroa eli +13,4 %) rahoitetaan kahdenlaisia toimia. Ensimmäinen niistä on maatalouden kirjanpidon tietoverkko, jonka määrärahat eivät juurikaan vaihtele vuosittain. Toinen on maatilojen rakennetta koskevat tutkimukset, joiden määrärahat lisääntyvät 26,7 prosenttia, sillä on tärkeää kerätä tilastotietoja EU:n maatalouden eri osa-alueiden analysoimiseksi. Maatalouden tietojenkeruujärjestelmän uudelleenjärjestelyä koskevat määrärahat (3,5 milj. euroa lukuun B2-513) lisääntyvät 16,7 prosenttia. Ne käytetään vuonna 2000 tehtyjen neuvoston ja parlamentin päätösten mukaisesti maataloustilastojen parantamiseen sekä pinta-ala- ja kaukokartoitustekniikan soveltamiseen. Määrärahat metsien suojelemiseksi tulipaloilta ja ilmansaasteilta (16 milj. euroa lukuun B2-512) pysyvät edellisvuoden tasolla. Kansainvälisiin maataloussopimuksiin osoitetaan vuonna 2002 yhtä paljon määrärahoja kuin vuonna 2001 (5 437 milj. euroa). Maatalousmenojen valvonta (-630 milj. euroa; +53,7 milj. euroa) * Seuranta- ja torjuntatoimet (54 milj. euroa, -54,7 milj. euroa) Oliivirekisterin määrärahat (17 milj. euroa) supistuvat 20 miljoonaa euroa. Supistumisen syynä on se, että Kreikkaa lukuun ottamatta kaikki asianomaiset jäsenvaltiot ovat edistyneet pitkälle oliivirekisterin perustamisessa, joten määrärahoja tarvitaan vähemmän. Viinitilarekisterin määrärahoja lisätään 5,2 miljoonaa euroa, koska järjestelyä koskevien jäsenvaltioiden maksujen odotetaan kasvavan. Valvonta- ja torjuntatoimia koskevat menoennusteet ovat 40 miljoonaa pienemmät kuin vuonna 2001. Tämä johtuu siitä, että neuvosto ei ole hyväksynyt asetuksen 723/97 muutosehdotusta ja myös siitä, että asetuksen 3508/92 muuttamiseksi ei ole tehty ehdotusta. Komissio aikoo kuitenkin ehdottaa, että jatkettaisiin nykyistä järjestelmää, jossa jäsenvaltiot toteuttavat EMOTR:n tukiosaston menojen tarkastustoimia (vuosikustannukset noin 15 milj. euroa, jotka otetaan varaukseen ennen oikeusperustan vahvistamista). * Tarkastukset sekä muu maataloustoiminta (B2-511) Määrärahaesitys (16 milj. euroa) on miljoona euroa suurempi kuin vuonna 2001. Tämä johtuu oliiviöljysektorin tarkastusvirastoille myönnettävien varojen lisäämisestä. * Edeltävien varainhoitovuosien tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä ennakkomaksujen alentaminen tai keskeyttäminen (-700 milj. euroa eli sama määrä kuin vuoden 2001 talousarviossa) Tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä kertyvä tuotto on 600 miljoonaa euroa, kuten vuonna 2001. Määrä perustuu arvioihin oikaisuista, joita vuoden 2001 aikana voidaan tehdä tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevien uusien asetusten mukaisten säännönmukaisuustarkastusten perusteella. Luvun määrärahoja lisätään 100 miljoonaa euroa. Se käytetään maksuihin, joita voidaan väliaikaisesti alentaa tai jotka voidaan keskeyttää budjettikuria koskevan asetuksen 14 artiklan perusteella silloin kun jäsenvaltiot laiminlyövät asetusten noudattamisen. Alaotsakkeeseen 1b kuuluvaan lukuun B1-41 otetaan ne oikaisut, jotka ovat peräisin osaston 4 (Maaseudun kehittäminen) tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä ja osastoa koskevien ennakoiden alennuksista tai keskeytyksistä. Budjettikohtaan ei toistaiseksi osoiteta määrärahoja. Maataloustuotteiden menekinedistäminen ja elintarvikkeiden laatu (66,8 milj. euroa; +0,3 milj. euroa) Maataloustuotteiden menekinedistämistoimenpiteitä arvioidaan parhaillaan. Määrärahaesitys on laadittu EU:n sisällä ja EU:n ulkopuolella toteutettavista menekinedistämistoimista annettujen kahden uuden asetuksen rahoitusselvitysten mukaisesti. Komissio esittää, että budjettikohdan B1-382 (Yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevat tiedotustoimet) määrärahoja lisätään 2 miljoonaa euroa, jotka osoitetaan uuteen perheviljelyn edistämisjärjestelyyn. Tämä voidaan tehdä budjettikohtaa koskevan nykyisen asetuksen puitteissa. Yhteisiin markkinajärjestelyihin liittyvät ohjelmat (783 milj. euroa; -365 milj. euroa) * Ohjelmat syrjäisimpien alueiden ja Egeanmeren saarten hyväksi (239 milj. euroa; +10 milj. euroa) POSEI-ohjelmien menoennusteet perustuvat järjestelyä koskevaan uudistusehdotukseen, jonka komissio laati vuoden 2000 lopulla. Ranskan merentakaisia departementteja koskevien Poseidom-ohjelmien määrärahat lisääntyvät 10 miljoonaa euroa, josta 7 miljoonaa euroa siksi, että niihin on siirretty ananasteollisuuden tuki on hedelmiä ja vihanneksia koskevasta luvusta B1-15. Madeiraa ja Azoreita koskevan Poseima-ohjelman määrärahat lisääntyvät 2 miljoonaa euroa mutta Kanariansaaria koskevan Poseica-ohjelman määrärahat supistuvat noin 2 miljoonaa euroa. Kreikan syrjäisiä saaria koskevat määrärahat ja Réunionin saarelle toimitettavaa riisiä koskevan tuen määrärahat sitä vastoin pysyvät edellisvuoden tasolla. Lisäksi 15 miljoonaa euroa kohdennetaan kalatalouden toimintalohkoon. * Muut toimenpiteet (294 milj. euroa; -123 milj. euroa) Tämän luvun menot koskevat lähinnä maatalouden valuuttatukea, jota myönnetään maanviljelijöille Euroopan eri valuuttojen kurssimuutosten aiheuttamien tulonmenetysten korvaamiseksi. Maatalouden valuuttatukea koskevat maksut ovat vähentyneet vuodesta 2000 alkaen. Ennen euron käyttöönottoa (1.1.1999) noudatettujen "vanhojen" järjestelyjen mukaisista tuista sekä euron käyttöönoton ja ns. vihreän ecun poistamisen yhteydessä noudatettujen "siirtymäjärjestelyjen" mukaisista tuista aiheutuvat menot ovat merkittävästi pienentyneet. Tämä johtuu siitä, että tuet alenevat asteittain. Siirtymäjärjestelyjen menojen odotetaan supistuvan vuoden 2000 talousarvion 256 miljoonasta eurosta 120 miljoonaan euroon vuonna 2002. Tammikuun alkuun 1999 asti noudatetun vanhan järjestelyn mukaisista tuista on maksettava vuonna 2002 enää 23 miljoonaa euroa. Euroalueen ulkopuolisten maiden valuuttoja koskevan uuden järjestelyn odotetaan sitä vastoin aiheuttavan uusia menoja. Niiden määräksi arvioidaan 161 miljoonaa euroa, kun ne vuoden 2001 talousarviossa olivat 99 miljoonaa euroa. Koska Englannin punta on vahvistunut huomattavasti suhteessa euroon, Yhdistynyt kuningaskunta on pyytänyt, että sille maksettaisiin ensimmäinen erä yhteisön lainsäädännön mukaisesti sille kuuluvasta valuuttatuesta. Britannian maatalouskriisin vuoksi näyttää siltä, että vuoden 2002 talousarviosta rahoitettava toinen erä pyydetään myös maksuun. * Valuuttavaraus (250 milj. euroa; -250 milj. euroa) EMOTR:n tukiosaston menoja koskeva valuuttavaraus oli vuoteen 2001 asti 500 miljoonaa euroa, mutta toimielinten välisen sopimuksen mukaan se lopetetaan: vuonna 2002 määrästä maksetaan vain puolet ja vuonna 2003 varaus lopetetaan kokonaan. Maaseudun kehittäminen (7 545,5 milj. euroa; +1,2 %) Luvun B1-40 (Maaseudun kehittäminen) lisäksi tämä toiminto käsittää rakennerahastoista rahoitettavat maataloustoimet, toisin sanoen Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosaston toimet. Maaseudun kehittäminen (4 595 milj. euroa; +100 milj. euroa) Vuonna 2002 sovelletaan jo kolmatta vuotta uutta maaseudun kehittämisjärjestelmää, josta komissio teki ehdotuksen Agenda 2000 -uudistuksen yhteydessä ja jonka Berliinin Eurooppa-neuvosto hyväksyi maaliskuussa 1999. Maaseudun kehittämiseen tarkoitetut määrärahat ovat tarkalleen samalla tasolla kuin rahoitusnäkymien enimmäismäärä. Luonteensa mukaisesti ne vastaavat jäsenvaltioiden esittämien ja komission hyväksymien maaseudun kehittämissuunnitelmien menoja. Eri alat ja niitä vastaavat toimet ovat seuraavat: * maatilainvestoinnit (227 milj. euroa) * nuorten viljelijöiden aloitustuki (161 milj. euroa) * koulutus (33 milj. euroa) * varhaiseläke (192 milj. euroa) * epäsuotuisat alueet ja ympäristörajoitteiset alueet (835 milj. euroa) * maatalousympäristö (2 115 milj. euroa) * maataloustuotteiden jalostuksen ja kaupan pitämisen parantaminen (191 milj. euroa) * metsätalous (288 milj. euroa) * sekä erilaiset toimet maaseutualueiden sopeuttamiseksi ja kehittämiseksi (500 milj. euroa). Lisäksi on varaus sekalaisiin menoihin (53 milj. euroa). Toimenpiteisiin kuuluu maaseudun kehittämistä koskevan uuden asetuksen perusteella aloitettujen toimien lisäksi myös edellisen ohjelmakauden aikana käynnistettyihin liitännäistoimiin liittyviä menoja. Viimeksi mainittujen kokonaisrahoitustarpeeksi vuonna 2002 arvioidaan 489 miljoonaa euroa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot voivat siirrellä määrärahoja alalta toiselle tietyissä rajoissa. Rakennerahastoista rahoitettavat maatalousmenot (2 950 milj. euroa; -13 milj. euroa) EMOTR:n ohjausosaston maksusitoumusmäärärahat määräytyvät kokonaisuudessaan rakennerahastojen rahoituskehyksen perusteella, joista Berliinin Eurooppa-neuvosto teki päätöksen vuonna 1999. Rahoituskehystä esitellään rahoitusnäkymien otsakkeita (otsake 2) käsittelevässä osassa. EMOTR:n ohjausosastosta osarahoitetaan EAKR:n, ESR:n ja KOR:n kanssa tavoitteen 1 (B2-100) piiriin kuuluvia toimia, joilla kehitetään vähemmän kehittyneitä alueita ja edistetään niiden rakennesopeutusta. Yhteisön LEADER-aloitetta rahoitetaan yksinomaan EMOTR:ista (B2-140). EMOTR:n ohjausosastoon osoitettavien määrärahojen määrä riippuu täysin ohjelmamäärärahoista, jotka on neuvoteltu jäsenvaltioiden kanssa. EMOTR:n ohjausosaston määrärahojen osuuteen tavoitteessa 1 saatetaan tehdä vielä vähäisiä muutoksia neuvotteluissa saavutettujen tulosten perusteella. Uusia ohjelmia koskevien budjettikohtien määrärahojen lisäksi vuonna 2002 keskitytään aiemman ohjelmakauden päättymiseen, mihin tarvitaan kuitenkin vain maksumäärärahoja. Maksuja käsitellään rahoitusnäkymien otsakkeita (otsake 2) koskevassa osuudessa. EMOTR:n ohjausosaston määrärahat ovat 2 950 miljoonaa euroa eli suurin piirtein yhtä paljon kuin edellisvuoden talousarviossa. Määrärahat lisääntyvät siksi, että tavoitteessa 1 vuonna 2000 käyttämättä jääneitä määrärahoja on otettu uudelleen käyttöön. Lisäys johtuu myös siitä, että EMOTR:n osuus tavoitteen 1 määrärahoissa on hieman alentunut: vuoden 2001 määrärahat perustuivat EMOTR:n suhteelliseen osuuteen tavoitteessa 1 aiempana ohjelmakautena 1994-1999. Vuoden 2002 ATE puolestaan perustuu sen nykyiseen osuuteen jo hyväksytyissä ohjelmissa, joka on alhaisempi kuin aiemmalla ohjelmakaudella. Sapard (545,0 milj. euroa; +2,8 %) Maksumäärärahojen käyttö vuonna 2002 riippuu lähinnä siitä, miten nopeasti ehdokasmaiden SAPARD-toimistoja hyväksytään ja miten nopeasti yksittäisiä hankkeita toteutetaan. Kumpikin seikka on vaikeasti arvioitavissa, koska ne riippuvat lähinnä siitä, miten kyseiset maat onnistuvat rakentamaan uskottavia hallintorakenteita, koska aiempaa vertailukohtaa ei ole. Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen komissio esittää, että SAPARDia varten otetaan maksusitoumusmäärärahoja koko rahoitusnäkymien ylärajan verran (555 milj. euroa). Se ehdottaa myös, että vuoden 2002 maksutarvetta arvioitaessa maksumäärärahoja oletetaan tarvittavan yhtä paljon kuin vuonna 2001 eli 460 miljoonaa euroa. Ennakoiden arvioidaan vievän puolet maksumäärärahoista vuonna 2001. Sen sijaan vuonna 2002 maksumäärärahoja arvioidaan käytettävän enemmän lopullisille tuensaajille suoritettaviin maksukorvauksiin. 10 miljoonaa euroa määrärahaesityksestä aiotaan käyttää hallintoon ja tukitoimintoihin. Liite 1: Maatalous ja maaseudun kehittäminen (milj. euroa) >VIITTAUS KAAVIOON> Liite 3 1. Uudet säädökset (15. joulukuuta 2000 jälkeen annetut) >TAULUKON PAIKKA> 2. Valmisteilla olevat säädökset >TAULUKON PAIKKA> 3.6. Energia ja liikenne >TAULUKON PAIKKA> Hallinto- ja tukimenot energian ja liikenteen toimintalohkossa (104,1 milj. euroa; -3,4 %) Euratomin hankintakeskuksen avustusta varten (A-300: 0,2 milj. euroa; -1,4 %) esitetään yhtä paljon määrärahoja kuin edellisvuonna. Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka (28,0 milj. euroa; +15,2 %) Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikkaa koskevan toiminnon päätavoitteena on lentoturvallisuusviraston perustaminen (ehdotus tehtiin vuonna 2000; 2,3 milj. euroa vuodeksi 2002) meriturvallisuusviraston perustaminen (ehdotus tehtiin joulukuussa 2000 osana toista Erika-pakettia; 1,7 milj. euroa vuodeksi 2002), kuljetusten turvallisuuden parantaminen, ympäristöä säästävä ns. kestävä liikkuvuus ja yhdistettyjen rahtikuljetusten kilpailukyvyn tukeminen intermodaalisuutta edistämällä. Euroopan laajuiset verkot (602,0 milj. euroa; +1,5 %) Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon liittyvät hankkeet (maantie-, lento-, rautatie-, meri- ja sisävesiliikenneverkot, yhdistelmäkuljetusverkot, liikenteen hallinta ja navigointisatelliitit - Galileo) rahoitetaan momentilta B5-700 (Rahoitustuki Euroopan laajuisen liikenneverkon yhteisen edun mukaisille hankkeille). Erityistä huomiota kiinnitetään hankkeisiin, joiden päätavoitteena on liikenteen pullonkaulojen poistaminen. Momentille B5-710 (Rahoitustuki energia-alan infrastruktuureille) esitetyt määrärahat ovat täsmälleen samansuuruiset kuin vuosien 2000-2006 rahoitussuunnitelmassa, joka laadittiin Euroopan laajuisia verkkoja (TEN) koskevan oikeusperustan hyväksymisen jälkeen. Suunnitelman mukaan TEN-määrärahat vuosina 2000-2006 ovat yhteensä 4,6 miljardia euroa (kaikki alat yhteensä). Energia-alan teollisuus ja sisämarkkinat (31,5 milj. euroa; -5,7 %) Vuosi 2002 on viimeinen vuosi viisivuotisessa ohjelmassa (1998-2002), johon sisältyvät toimet Carnot, Etap, Altener, Sure, Synergy ja Save, joita aletaan yhdistää tänä vuonna siksi, että niissä halutaan keskittyä vain joihinkin tärkeimpiin tavoitteisiin. Ydinenergian turvavalvonta (17,7 milj. euroa; -11,5 %) Tämän toiminnon kolmen tärkeimmän budjettikohdan (B4-2000: Paikalla tehtävät tarkastukset B4-2020: Näytteiden otto ja analyysit sekä B4-2021: Plutoniumia käsittelevien suurlaitosten erityisvalvonta) määrärahat pysyvät vuoden 2001 tasolla. Tämän luvun määrärahoja esitetään supistettavan, koska Keski- ja Itä-Euroopan maiden kanssa Euratomin (B7-523) perustamissopimuksen puitteissa tehtävän ydinalan yhteistyön tärkeimpiä hankkeita on vähennetty toimien järkeistämiseksi. Energiaan ja liikenteeseen liittyvä tutkimustoiminta (238,8 milj. euroa; +2,4 %) Liikenteen alalla tämä toiminto liittyy kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskevan tutkimuksen erityisohjelman avaintoimintakokonaisuuteen "Kestävä liikenne ja liikennemuotojen yhteensopivuus". Sen tavoitteena on sovittaa paremmin yhteen liikkuvuuden kysynnän kasvu ympäristönsuojelun, sosiaalisten ja taloudellisten näkökohtien sekä turvallisuusvaatimusten asettamien rajoitusten kanssa. Näin voidaan katkaista talouskasvun suora yhteys liikennemäärien kasvuun, vähentää eri kuljetusmuotojen haittavaikutuksia ja edistää niiden kestävämpää käyttöä. Erityistä huomiota kiinnitetään yhdistelmäkuljetuksiin ja siihen, miten eri liikennemuotojen vahvuudet voitaisiin parhaiten yhdistää käyttäjien tarpeiden mukaisten ovelta ovelle -palvelujen tarjoamiseksi sekä matkustaja- että rahtiliikenteessä. Tavoitteena on liikkuvuuden parempi hallittavuus. Luvun määrärahoilla rahoitetaan myös Galileo-hankkeen toteuttamisen edellyttämiä tutkimustoimia. Tutkimustoiminnan painopisteet ovat seuraavat: * modaalisen ja intermodaalisen liikenteen hallintajärjestelmät * infrastruktuurit ja niiden liitännät liikennevälineisiin ja -järjestelmiin * sosioekonomiset arviot henkilöiden ja tavaroiden liikkuvuudesta tulevaisuudessa. Vuoden 2002 määrärahaesitys (82,5 miljoonaa euroa ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallinto- ja tukimenot mukaan luettuina) osoitetaan budjettikohtiin B6-6130 ja B6-6131 (Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu). Energian alalla tämän toiminnon määrärahoilla rahoitetaan kestävien energiajärjestelmien ja -palvelujen kehittämistä Euroopan unionia varten. Tavoitteena on lisätä energiahuollon varmuutta ja monipuolisuutta sekä laadukkaiden ja edullisten energiapalvelujen saatavuutta, parantaa alan kilpailukykyä ja lievittää sen ympäristövaikutuksia. Tämän toiminnan budjettikohta on Energia, ympäristö ja kestävä kehitys (B6-6150 ja B6-6151). Sen määrärahaesitys vuonna 2002 on yhteensä 161,6 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallinto- ja tukimenot mukaan luettuina). 3.7. Ympäristö >TAULUKON PAIKKA> Yhteisön ympäristöpolitiikalla on seuraavat strategiset tavoitteet: * parannetaan elämänlaatua tehokkaammalla luonnonvarojen suojelulla, riskien arvioinnilla ja tehokkaalla hallinnalla ja yhteisön lainsäädännöllä * edistetään voimavarojen hyödyntämistä jätteiden tuotannossa, käytössä ja huollossa * sisällytetään ympäristönäkökohdat muihin politiikkoihin ja talouden sektoreihin * edistetään unionin sisällä kestävää kehitystä, jossa otetaan huomioon kansalaisten ja tulevien sukupolvien taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät tarpeet * tartutaan maailmanlaajuisiin haasteisiin varsinkin lieventämällä ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja säilyttämällä biologinen monimuotoisuus * huolehditaan siitä, että kaikki politiikat ja toimenpiteet perustuvat monialaiseen lähestymistapaan, että niitä varten on kartoitettu mahdollisimman laajasti kaikkien eri osapuolten näkemykset ja että niistä tiedotetaan tehokkaasti. Vuoden 2002 poliittiset painopisteet ovat seuraavat: ympäristön kuudennen toimintaohjelman hyväksyminen, kestävä kehitys, ympäristönäkökohtien sisällyttäminen muihin politiikkoihin, säädösten täytäntöönpanon tehostaminen, LIFE III -ohjelman aloittaminen. Kansainvälisen toiminnan painopisteitä ovat ilmastonmuutos, laajentuminen, Rio 10 + 10 -huippukokouksen valmistelu ja Välimeren alueen ympäristö. Yhteisön ympäristöpolitiikkaa toteutetaan myös yhä yleisemmin sisällyttämällä se muihin yhteisön politiikkoihin. Ympäristöpolitiikan määrittely ja seuranta samoin kuin LIFE-ohjelma rahoitetaan kuitenkin osastoon B4-3 otetuilla määrärahoilla. Hallinto- ja tukimenot ympäristön toimintalohkossa (78,8 milj. euroa; +6,3 %) Henkilöresursseja aiotaan lisätä luonnonvarojen kestävää käyttöä koskevien moninaisten poliittisten aloitteiden ja toimintojen tukemiseksi. Maailmanlaajuiset ympäristöasiat (6,0 milj. euroa; +25,0 %) Tämä toimintopohjaisen budjetin luku sisältää vain yhden nykyisen budjettikohdan: Osallistuminen kansainvälisiin toimiin ympäristöalalla (B7-811). Määrärahaosuus kasvaa vain vähän siksi, että suurin osa määrärahoista käytetään kestävästä kehityksestä ja ympäristöstä vastaavien kansainvälisten organisaatioiden kanssa toteuttavien toimien osarahoitukseen, jäsenmaksuihin ja muihin samankaltaisiin maksuihin, joissa ei ole suuriakaan muutoksia. Ympäristöohjelmat ja -hankkeet (146,2 milj. euroa; +127,0 %) Päätös ympäristöalan rahoitusvälinettä (LIFE III) koskevan asetuksen jatkamisesta kaudelle 2000-2004 tehtiin vasta vuoden 2000 puolivälissä. Viivästymisen vuoksi komissio ehdotti, että vuosina 2000-2001 järjestetään ainoastaan yksi tarjouskilpailu. Siten maksusitoumusmäärärahoihin oli otettava vain 60 miljoonaa euroa vuonna 2001 täydentämään vuodeksi 2000 myönnettyä 120:tä miljoonaa euroa. Vuosiksi 2000-2004 vahvistettu yhteensä 630 miljoonan euron rahoitus jaetaan neljällä tarjouskilpailulla viiden sijaan. Vuonna 2002 järjestettävään toiseen tarjouskilpailuun osoitetaan 146 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallinto- ja tukimenot mukaan luettuina): 70 miljoonaa euroa osoitetaan LIFE-välineen luonnonsuojeluosioon (B4-3200) ja ympäristöosioon (B4-3201) ja 6 miljoonaa euroa LIFE-toimiin yhteisön alueen ulkopuolella (B7-810). Näitä toimenpiteitä täydennetään merten pilaantumisen torjuntaohjelmalla (1 milj. euroa budjettikohtaan B4-307), väestönsuojelun toimintaohjelmalla (1,5 milj. euroa budjettikohtaan B4-308) sekä kahdella ohjelmaehdotuksella, jotka koskevat kaupunkien kestävää kehitystä edistävää yhteisön yhteistyöjärjestelmää (2,9 milj. euroa budjettikohtaan B4-305) ja ympäristönsuojelun alalla toimiville kansalaisjärjestöille myönnettyjä avustuksia (4 milj. euroa budjettikohtaan B4-306). Rannikkoalueiden suojelua koskevalle pilottihankkeelle ei esitetä määrärahoja vuonna 2002. Ympäristöpolitiikan kehittäminen (35,8 milj. euroa; +5,9 %) Maksusitoumusmäärärahojen kokonaismääräksi esitetään 14,8 miljoonaa euroa, jotka käytetään lainsäädännön laatimiseen ja seurantaan sekä muihin viidenteen ja kuudenteen ympäristöohjelmaan liittyviin yleisiin toimiin (B4-304). Näihin sisältyvät ydinturvallisuus ja säteilysuojelu. Budjettikohdasta B4-3101 maksetaan avustusta Euroopan ympäristökeskukselle yhteensä 21 miljoonaa euroa vuonna 2002 (19 milj. euroa vuonna 2001). Keskus toimittaa Euroopan unionille ja jäsenvaltioille tietoa, jota ne tarvitsevat ympäristöpolitiikkansa määrittelyn ja täytäntöönpanon yhteydessä ympäristöalan toimenpiteiden ja lainsäädännön havainnoimiseksi, valmistelemiseksi ja arvioimiseksi. Se huolehtii tiedon levittämisestä sekä koordinoi ja kehittää jäsenvaltioiden kanssa ympäristöalan eurooppalaista seuranta- ja tietoverkkoa. 3.8. Epäsuora tutkimustoiminta >TAULUKON PAIKKA> Epäsuoran tutkimustoiminnan toimintalohko käsittää tutkimuksen pääosaston hallinnoiman yhteisrahoitteisen tutkimustoiminnan. Näitä toimintoja rahoitetaan tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennestä puiteohjelmasta. Muut toimintalohkot, joista osallistutaan viidennen puiteohjelman toteuttamiseen esitetään yhteenvetona tämän toimintalohkon liitteenä olevassa taulukossa. Hallinto- ja tukimenot epäsuoran tutkimustoiminnan toimintalohkossa (220,3 milj. euroa; +7,3 %) Biotieteiden tutkimus (600,4 milj. euroa; +4,9 %) Elämänlaatua ja luonnonvarojen hoitamista koskevan erityisohjelman (alamomentit B6-6110 ja B6-6111) tavoitteena on yhdistää keksimiskyky ja tuottamiskyky, jotta voidaan täyttää yhteiskunnan tarpeet ja vastata kansalaisten odotuksiin. Ohjelman painopistealueita ovat ravinto, ravitsemus ja terveys, tartuntatautien hallinta, solutehdas, ympäristö ja terveys, maatalouden kestävä kehitys ja väestön ikääntyminen. Vuoden 2002 määrärahaesitys on yhteensä 634,1 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina) eli 5 prosenttia aiempaa enemmän ohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti, joten kaikki oikeusperustassa vahvistetut määrärahat otetaan talousarvioon. Kilpailukykyistä ja kestävää kasvua koskeva tutkimus (611,2 milj. euroa; +8,5 %) Erityisohjelman perustavoitteena on tukea tutkimustoimintaa, joka edistää samanaikaisesti sekä kilpailukykyä että kestävää kehitystä. Tässä yhteydessä elinkeinoelämän tehtävänä on toisaalta osoittaa sellaisia alueita, joilla tarvitaan yhteistyötä, ja toisaalta koota yhteen ja yhdistellä monialaisia hankkeita lisäarvoketjun eri osa-alueilta niin, että uuden teknologian omaksuminen ja innovaatioiden kehittäminen sujuu mahdollisimman tehokkaasti kaikkialla Euroopan unionissa. Vuoden 2002 määrärahaesitys on yhteensä 646,3 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina) ja se osoitetaan nykyisiin budjettikohtiin B6-6130 ja B6-6131 (Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu). Lisäys vuoteen 2001 verrattuna vastaa erityisohjelman rahoitussuunnitelmaa. Ekosysteemin suojelua koskeva tutkimus (444,0 milj. euroa; +9,9 %) Toiminto jakautuu kahteen osa-alueeseen: ympäristö ja energia. Ohjelman ympäristöosuuden määrärahat on tarkoitettu ympäristötieteiden sekä teknologian tutkimuksen ja yhteiskunnallis-taloudellisen tutkimuksen edistämiseen. Ne sisältyvät budjettikohtiin B6-6140 ja B6-6141 (Ekosysteemin suojelu - Ympäristö ja kestävä kehitys), joiden määrärahoiksi vuonna 2002 esitetään 325,9 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina). Energiaosuuden määrärahoilla rahoitetaan toimia kestävien energiajärjestelmien ja -palveluiden kehittämiseksi EU:ta varten. Tavoitteena on lisätä energiahuollon varmuutta ja monipuolisuutta sekä laadukkaiden ja edullisten energiapalvelujen saatavuutta, parantaa alan kilpailukykyä ja lievittää sen ympäristövaikutuksia. Ne sisältyvät budjettikohtiin B6-6150 ja 6151 (Ekosysteemin suojelu - Energia), joiden määrärahoiksi vuonna 2002 esitetään 151,3 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina). Erityisohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti osa-alueille vuodeksi 2002 esitetyt määrärahat ovat yhteensä 477,2 miljoonaa euroa, mikä merkitsee tuntuvaa lisäystä vuoteen 2001 verrattuna (+8 %). Näin saadaan paremmin rahoitetuksi eräitä avaintoimintoja sekä infrastruktuuri- ja yleistoimintoja, joille on viime vuosina osoitettu suhteellisesti vähemmän määrärahoja kuin muille aloille. Yhteisön tutkimustoiminnan kansainvälinen asema (137,7 milj. euroa; +11,9 %) Toiminnon tavoitteena on edistää kansainvälistä TTK-yhteistyötä, vahvistaa yhteisön valmiuksia tieteen ja teknologian alalla, tukea tieteen korkeaa tasoa laajemmissa kansainvälisissä yhteyksissä ja edistää yhteisön ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti sen valmistautuessa uusien jäsenvaltioiden liittymiseen Euroopan unioniin. Toiminto jakautuu kahteen osa-alueeseen. Toisessa rahoitetaan yhteistyötä, jota toteutetaan eriytetysti viiden eri kohdemaaryhmän kanssa, ja toisessa kahta tutkijakoulutuksen apurahajärjestelmää tarkoituksena tarjota nuorille yhteisön ulkopuolisista maista oleville tutkijoille tilaisuus työskennellä EU:n laboratorioissa ja vastaavasti nuorille EU-tutkijoille työskennellä yhteisön ulkopuolella. Vuoden 2002 määrärahaesitys on yhteensä 150,1 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina) ja se osoitetaan budjettikohtiin B6-6210 ja B6-6211 (Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen). Lisäys vuodesta 2001 (+10 %) on erityisohjelman rahoitussuunnitelman mukainen. Tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta koskeva tutkimus (328,2 milj. euroa; +7,4 %) Toiminnan tavoitteena on EU:n käytössä olevan osaamisen säilyttäminen ja edelleen kehittäminen tukemalla entistä enemmän tutkijoiden, insinöörien ja teknikoiden koulutusta ja liikkuvuutta sekä parantamalla pääsyä tutkimusinfrastruktuureihin. Lisäksi pyritään vahvistamaan sosioekonomista tietopohjaa, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää eurooppalaisen yhteiskunnan keskeisimpiä ongelmia. Ohjelman määrärahoihin esitetty lisäys (351,7 milj. euroa eli +8 %, ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina) on viidennen puiteohjelman mukainen. Määrärahat osoitetaan alamomenteille B6-6410 ja B6-6411 (Tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen). Ydintutkimus (182,3 milj. euroa; -15,7 %) Tämä toiminto kattaa Euratomin puiteohjelman mukaisen yhteisrahoitteisen toiminnan. Määrärahoilla rahoitetaan toimintaa, jonka avulla voidaan kestävästi hyödyntää ydinfuusion ja -fission kaikkia mahdollisuuksia kehittämällä nykyistä tekniikkaa yhä turvallisemmaksi ja taloudellisemmaksi ja tutkimalla uusia lupaavia sovelluksia. Toiminnon määrärahoiksi esitetään budjettikohdille B6-6510 ja B6-6511 (Ydintutkimus (Euratom) - ydinfission turvallisuus) sekä B6-6520 ja B6-6521 (Ydintutkimus (Euratom) - fuusio) yhteensä 218,5 miljoonaa euroa (ABB:n lukuun 01 sisältyvät hallintomenot mukaan luettuina) eli 14,4 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001. Supistus on oikeusperustaan sisältyvän rahoitussuunnitelman mukainen. Tutkimuspolitiikan määrittely ja koordinointi (ei määrärahoja) Tämän toiminnon hallinto- ja tukiresurssit (jotka esitetään ABB:n luvussa 01) käytetään seuraaviin asioihin: - Komission tehtävänä olevat aloitteet, joilla tuetaan eurooppalaisen tutkimusalueen luomista ja joilla koordinoidaan ja yhtenäistetään jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikkaa. - Eurooppalainen tutkimusalue: kansallisten ja alueellisten ohjelmien koordinoinnin parantaminen, kansallisten politiikkojen koordinointi vertailuanalyysin (benchmarking) avulla, osaamiskeskusten verkottaminen ja virtuaalisten osaamiskeskusten perustaminen, alueiden roolin vahvistaminen eurooppalaisessa TTK-toiminnassa ja TTK-toiminnan arviointiverkon vetäminen tavoitteena yhteisön tutkimustoimintaan soveltuvien uusien tutkimusalojen kartoittaminen. - Puiteohjelmaa koskevan päätöksentekoprosessin valmistelu ja seuranta sekä vuosikertomuksen laatiminen perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti. - TTK-toiminnan yhteensovittaminen yhteisön muiden politiikkojen ja sellaisten aloitteiden kanssa, jotka komissio tekee TTK-toiminnan ja markkinatilanteen strategisten yhteyksien selvittämiseksi. - Suhteet kansainvälisiin laitoksiin ja ohjelmiin. - Laaja-alaiset toimet, joiden tavoitteena on tehostaa rakennerahastotoimien ja TTK-toiminnan yhteisvaikutusta. - Komission suorittama puiteohjelmien ja niihin kuuluvien erityisohjelmien jatkuva seuranta ja riippumattomien asiantuntijaryhmien suorittama ohjelmien arviointi. - Viestintä ja tiedon levitys. Yhteenvetotaulukko tutkimuksen viidennen puiteohjelman muodostavista erityisohjelmista niihin liittyvine toimintalohkoineen: >TAULUKON PAIKKA> 3.9. Suora tutkimustoiminta >TAULUKON PAIKKA> Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) päätehtävänä on tukea EU:n politiikan kehittämistä antamalla tieteellistä ja teknistä tukea politiikan laadintaa ja toteuttamista varten, kehittämällä välineitä, joiden avulla voidaan realistisesti seurata poliittisten päätösten toimivuutta ja auttamalla ymmärtämään esille tulevia ongelmia. Jos ei oteta lukuun ulkopuolisille suoritetuista palveluista saatuja tuloja ja yhteisrahoitteisten toimien osarahoitusta, YTK:n tutkimustoiminta rahoitetaan periaatteessa kokonaan yhteisön talousarviosta. Hallinto- ja tukimenot suoran tutkimustoiminnan toimintalohkossa (213,1 milj. euroa; +1,2 %) Henkilöstö ja toteuttamiskeinot (osasto B6-1): määrärahoilla katetaan yhteisen tutkimuskeskuksen tehtäviä hoitavien toimihenkilöiden henkilöstömenot (sosiaali- ja terveydenhoitotilat ja -laitteet mukaan luettuina) ja keskuksen eri toimipisteiden yleiset hallintomenot. Määrärahoiksi esitetään 211,9 miljoonaa euroa, mikä on 1,2 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001. Määrärahoilla rahoitetaan 51 henkeä pienemmän henkilöstön menot kuin vuonna 2001. Lisäksi 1,2 miljoonaa euroa osoitettaan välillisesti palveluihin, joita tutkimuskeskus tarjoaa pääsihteeristölle, yhteiselle tulkkaus- ja konferenssipalvelulle sekä käännöspalvelulle. Suoraan rahoitettava tutkimus (37,6 milj. euroa; -6,9 %) Osaston B6-2 (Yhteisön politiikkojen tieteellisen ja teknisen tukitoiminnan suorat toimintamäärärahat - puiteohjelma EY) ja B6-3 (Suorat toimintamäärärahat - puiteohjelma Euratom) määrärahoiksi esitetään yhteensä 37,6 miljoonaa euroa eli 6,9 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001. Vähennys on oikeusperustaan sisältyvän rahoitussuunnitelman mukainen. Ydinlaitosten poistaminen käytöstä (8,8 milj. euroa; +23,9 %) Viidennen puiteohjelman määrärahojen lisäksi otetaan 8,8 miljoonaa euroa kohtaan B4-3400 (Edellisiltä vuosilta peräisin olevat ydinalan rasitteet, jotka johtuvat YTK:n Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti toteuttamista toimista). 3.10. Tietoyhteiskunta >TAULUKON PAIKKA> Hallinto- ja tukimenot tietoyhteiskunnan toimintalohkossa (118,4 milj. euroa; +2,8 %) Televiestintäpolitiikka ja tietoyhteiskunta (41,3 milj. euroa; +21,8 %) Toimintoon kuuluvat tietoyhteiskunnan luomiseen ja kehittämiseen tähtäävät toimet. Ala on keskeinen sekä eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn kannalta että siksi, että se muuttaa asteittain yhteiskuntaamme. Tietoyhteiskunnan haasteisiin vastaamiseksi on perustettu useita ohjelmia: - Viestintäpalveluja koskeva yhteisön politiikka (B5-302): televiestintäpolitiikan ja -palvelujen määritteleminen ja toteuttaminen (vuoden 2002 määrärahaesitys: 6 milj. euroa eli huomattavasti enemmän kuin edellisvuoden 3,5 milj. euroa) tavoitteena kehittää televiestintäalan sisämarkkinoita ja luoda säädöskehys ja laatia mittareita e-Europe-hankkeen esikuva-analyysia varten. - Tietoyhteiskunta (B5-331): yleiset toimet tietoyhteiskunnan edistämiseksi EU:ssa. Neuvosto hyväksyi 1. joulukuuta 1997 yhteisön monivuotisen ohjelman, jonka tarkoituksena on tiedottaa suurelle yleisölle tietoyhteiskunnasta, myötävaikuttaa tietoyhteiskunnan toteuttamiseen Euroopassa ja ottaa huomioon sen maailmanlaajuiset ulottuvuudet. Ohjelman määrärahoiksi vuonna 2002 esitetään 2,5 miljoonaa euroa. - Eurooppalaisen digitaalisen sisällön edistäminen (B5-334): liittyy uuteen ohjelmaan eurooppalaisen digitaalisen sisällön kehittämisen ja käytön edistämisestä, sen aseman lujittamisesta maailmanlaajuisissa verkoissa ja monikielisyyden edistämisestä kehittyvässä tietoyhteiskunnassa. Tavoitteena on luoda suotuisat olosuhteet eurooppalaisen digitaalisen sisällön markkinoinnille, jakelulle ja käytölle, kehittää Euroopan sisältöpotentiaalin ja erityisesti julkisen sektorin tiedon hyödyntämistä ja edistää digitaalisen sisällön monikielisyyttä erityisesti kielellisen räätälöinnin avulla. Määrärahaksi esitetään 27,5 miljoonaa euroa vuonna 2002 (20 milj. euroa vuonna 2001). - Internetin laitonta ja haitallista sisältöä koskevat toimet (B5-821): Internetin käyttöturvallisuuden parantamista koskeva yhteisön monivuotinen toimintasuunnitelma. Komissio esittää vuoden 2002 määrärahoiksi edellisvuoden tavoin 6,5 miljoonaa euroa. Tietoyhteiskunnan tekniikoiden tutkimus (874,2 milj. euroa; 0,7 %) Käyttäjäystävällistä tietoyhteiskuntaa koskeva tutkimuksen erityisohjelma (B6-6120 ja B6-6121) on EU:n tulevan kehityksen kannalta ensiarvoisen tärkeä. Ohjelmassa käsitellään integroidusti televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymistä sekä sisällön vaikutusta ja tarkastellaan dynaamisesti sekä tutkimukseen ja kehitykseen että uusien tietotekniikoiden levittämiseen ja käyttöön liittyviä näkökohtia. Ohjelman määrärahoiksi vuonna 2002 esitetään yhteensä 944 miljoonaa euroa eli 0,85 prosenttia enemmän kuin vuonna 2001 ohjelman rahoitussuunnitelman mukaisesti. Euroopan laajuiset televerkot (36,4 milj. euroa; +5,5 %) Momentilta B5-720 rahoitetaan Euroopan laajuisten televiestintäalan verkkojen perustamista käynnistämällä yhteistä etua palvelevia hankkeita perusteleverkkojen (erityisesti satelliitti- ja matkaviestintäverkot) ja -palveluiden sekä yleistä etua palvelevien telemaattisten sovellusten kehittämiseksi. Vuoden 2002 määrärahaesitys on laadittu Euroopan laajuisia verkkoja koskevien alustavien rahoitussuunnitelmien mukaisesti. 3.11. Kalatalous >TAULUKON PAIKKA> Tämä toimintalohko sisältää kaikki toimet yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvan yhteisen kalastuspolitiikan alalla. Toimintalohko sisältää myös kaikki kalastustoimet sekä kalataloustuotteiden jalostuksen ja markkinoinnin. Kalastuksen pääosasto vastaa kalataloutta koskevien asetusten laatimisesta, hoitaa hallintoon liittyvät tehtävät ja edustaa yhteisöä kansainvälisissä neuvotteluissa. Se huolehtii myös, että yhteisön lainsäädäntöä sovelletaan oikein kalataloudessa. Yhteisen kalastuspolitiikan suurimpana haasteena on saada käytettävissä olevat kalavarat ja niiden hyödyntäminen tasapainoon. Yhteisen kalastuspolitiikan uudistuksen täytäntöönpanon on määrä alkaa vuonna 2002, sillä komissio on juuri aloittanut kuulemisprosessin vihreällä kirjallaan. Kalatalouden toimintalohko käsittää seuraavat viisi operatiivista toimintoa: yhteisen kalastuspolitiikan erityiset tukitoimet (mm. kalavarojen säilyttäminen, kalatalouden valvonta ja eri osapuolten kuuleminen), suhteet EU:n ulkopuolisiin maihin ja kansainvälisiin organisaatioihin ja näiden kanssa tehtävät so