7. panee merkille komission aikomuksen edistää naisten osallistumista sen komiteoiden ja työryhmien
työskentelyyn ja komission sitoumuksen lisätä päätöksentekoon osallistuvien naisten lukumäärää hallinnos-saan;
8. kehottaa komissiota asettamaan etusijalle tilastotietokantojen parantamisen, jotta voidaan laatia ja
pitää yllä täydellisiä ja säännöllisesti ajantasaistettuja tilastoja naisten asemasta päätöksenteossa koko EU:nalueella;
9. katsoo, että päätöksenteossa tarvitaan sekä miehiä että naisia, koska kummankin sukupuolen erityis-
ominaisuudet ovat toisiaan täydentäviä, mikä varmasti parantaa asioiden hoitoa;
10. kehottaa jäsenvaltioita edistämään sellaisen koulutuksen antamista sekä mies- että naispuolisille joh-
tohenkilöille, jolla edistetään syrjimättömiä työelämän suhteita;
11. kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään voimavarojen kehittämiseen valtion virastojen kanssa tarkoituk-
sena naisten urakehityksen edistäminen;
12. kehottaa työmarkkinaosapuolia edistämään naisten ja miesten tasapuolista edustusta vastuullisissa
asemissa ja päätöksenteossa ja ryhtymään tämän saavuttamiseksi tarvittaviin toimenpiteisiin sosiaaliseenvuoropuheluun osallistuvissa elimissä olevien edustajiensa rekrytoinnissa ja koulutuksessa;
13. kehottaa komissiota käyttämään hyväksi nykyisiä perussopimusten määräyksiä ja kannustamaan hal-
lituksia kehittämään ja toteuttamaan toimintalinjoja ja ohjelmia sukupuolten välisen tasapainon aikaansaa-miseksi päätöksentekoelimissä ja laajentumisprosessiin osallistuvissa elimissä ja valtuuskunnissa;
14. kehottaa jäsenvaltioita lisäämään naisten määrää kaikissa niissä rauhanturva-, sovittelu-, rauhanra-
kentamis- ja konfliktienehkäisytoimissa, joihin jäsenvaltiot osallistuvat; pyytää asiasta vastaavaa valiokun-
taansa kiinnittämään erityistä huomiota naisten rooliin näissä asioissa ja esittämään suosituksia sukupuoli-näkökohtien sisällyttämiseksi konfliktienratkaisun kaikkiin osa-alueisiin;
15. odottaa, että Euroopan unionin ja kansalaisjärjestöjen määrittämä kanta saa keskeisen aseman New
Yorkissa ensi kesäkuussa pidettävässä YK:n konferenssissa, joka käsittelee toimintaohjelman Beijing+5 seu-rantaa, ja että hallitukset panevat ohjelman päättäväisesti täytäntöön ja täyttävät näin sitoumuksensa konk-
reettisilla toimilla;
16. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, EU:n muille toi-
mielimille ja elimille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.
8. EU:n talouskatsaus (1999)
A5-0041/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma komission asiakirjasta: Vuoden 1999 EU:n talouskatsaus
(C5-0081/2000 vdash 2000/2046(COS))
Euroopan parlamentti, joka
(dash ottaa huomioon komission asiakirjan (C5-0081/2000),
(dash ottaa huomioon komission kertomuksen jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseksi myönnettävän
keskipitkän ajan rahoitustuen järjestelyn tarkastelusta (KOM(1999) 628),
(dash ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 99 ja 104 artiklan,C 346/84 FI4.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 2. maaliskuuta 2000
(dash ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteen-
sovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o1466/97(
1),
(dash ottaa huomioon työjärjestyksen 47 artiklan 1 kohdan,(dash ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön sekä työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan
lausunnon (A5-0041/2000),
A. ottaa huomioon, että euron käyttöönotto on merkittävä tapahtuma Euroopan integraatiokehityksessä,
sen kotimarkkinoiden muotoutumisessa, sen rahoitusmarkkinoiden yhdentymisessä ja sen kansainväli-sen aseman vahvistamisessa, ja täten se määrittää uudenlaisen talouspoliittisen järjestyksen sekä entistälaajemmat toimintalinjat perussopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi,
B. ottaa huomioon, että kaikissa jäsenvaltioissa saavutettu inflaation hallinta, julkisen talouden vakautta-
minen sekä maltillinen palkkakehitys ovat myönteisiä kehityssuuntauksia, jotka yhdessä sisäisen raha-järjestelmän vakauden kanssa lieventävät tiettyjä huomattavia rajoituksia, jotka ovat tähän asti estäneetkasvua Euroopassa,
C. ottaa huomioon deflaation vaaran, joka aiheutuu kun hintavakauden päätavoitteeseen pyritään liian
tiukkaa raha- ja veropolitiikkaa noudattamalla,
D. asettaa vastakkain julkisen talouden vakauttamisen ja taloutta kokonaisuudessaan mahdollisesti horjut-
tavat tekijät, kuten julkisen sektorin ylivelkaantumisen tai yliarvostettujen pääomamarkkinoidenromahduksen mahdollisesti aiheuttaman pudotuksen,
E. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan talouden uudelleenelpymistä koskevia merkkejä on ilmaan-
tunut odotettua nopeammin vuoden 1999 toisesta vuosineljänneksestä alkaen ja että BKT:n kasvunodotetaan kiihtyvän lähes potentiaalia vastaavaan 2,1 prosenttiin vuonna 1999 ja 3 prosenttiin sekävuonna 2000 että 2001; tämä kasvusuuntaus (dash mikäli kielteiset kansainväliset suuntaukset eivätpysäytä sitä (dash antaa Euroopan taloudelle mahdollisuuden kasvaa edelleen, jos toteutetaan oikeitapoliittisia toimenpiteitä,
F. katsoo, että unionin hyväksymä vakautuspolitiikka on osoittautunut oikeaksi, ja sitä on jatkettava
korostaen samalla, että työllisyydelle on annettava etusija yhteisön politiikassa,
G. katsoo, että 3 prosentin kiihtyvään kasvuennusteeseen on suhtauduttava varovaisen optimistisesti, kun
sitä tarkastellaan 1990-luvun BKT:n keskimääräistä hidasta 1,9 prosentin kasvuvauhtia vasten,
H. ottaa huomioon, että työttömyyden ennustetaan laskevan koko EU:ssa 9,2 prosenttiin vuonna 1999,
sen jälkeen kun se kohosi vuonna 1997 monissa jäsenvaltioissa yli 11 prosentin ennätyslukemiin;katsoo, että korkea työttömyys, työssäkäyvien alhainen osuus väestöstä ja työmarkkinoiden joustamat-tomuus säilyvät kuitenkin keskeisinä ongelmina EU:ssa,
I. palauttaa mieliin komission vuonna 1995 esittämän arvion siitä, että normaalien tuottavuutta ja väes-
töllistä kehitystä koskevien olettamusten mukaan tarvitaan jatkuva 3-3,5 prosentin talouskasvu, jottatyöttömyys voisi vähentyä noin 7 prosenttiin aktiiviväestöstä vuoteen 2000 mennessä, mikä osoittaaselvästi sen, ettei kasvu yksinään voi auttaa pääsemään täystyöllisyyteen,
J. katsoo, että kaikissa kasvua edistävissä strategioissa on otettava huomioon ympäristön kestävyys, eri-
tyisesti EU:n Kioton sitoumukset,
K. katsoo, että yrittäjyys, jos sitä arvioidaan teknisesti edistyneiden yritysten nopean lisääntymisen ja kas-
vun perusteella, ei ole Euroopassa käytettävissä olevan tieteellisen ja teknisen potentiaalin tasolla ja seon vaarallisesti jäljessä vastaavaa Yhdysvalloissa silminnähtävää yritysten perustamisen dynamiikkaa,
(1) EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1.4.12.2000 FI C 346/85 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 2. maaliskuuta 2000
L. ottaa huomioon, että keskimääräiset yrityksen perustamiskustannukset Euroopassa ovat 1600 euroa ja
Yhdysvalloissa vastaavasti 500 euroa ja että yrityksen perustamiseen kuluu Euroopassa keskimäärin 11viikkoa, kun taas Yhdysvalloissa vastaava aika on puolitoista viikkoa,
M. ottaa huomioon, että Euroopan lyhyen aikavälin taloudelliset kehityssuuntaukset sattuvat samaan
aikaan kun maailmanlaajuisen teknisen vallankumouksen käynnistyminen, joka johtaa tietoon perus-tuvaan maailmantalouteen; katsoo, että nämä uudet haasteet edellyttävät vastaavia rakennemuutoksia
talouden rakenteissa, työmenetelmissä ja palkanmuodostusmekanismeissa sekä julkisen ja yksityisen
sektorin välisen suhteen uudelleentasapainottamista,
N. katsoo, että politiikassa on tartuttava tähän uuteen kehitykseen luomalla yksityiselle sektorille parhaat
mahdolliset edellytykset sopeutua alati muuttuviin taloudellisiin olosuhteisiin ja tarjota yrittäjillekintilaisuus olla innovaatioiden ja luovan yrittäjyyden avulla aina askeleen edellä viimeisintä kehitystä jasiten myös kilpailijoita; tämä edellyttää uuden poliittisen hankkeen muotoilua, mikä sisältää dynaami-sesti kohdennetun talouspolitiikan,
O. katsoo, että uuden strategisen tavoitteen on sisällettävä integroitu ohjelma, joka kattaa koulutuksen
vahvistamisen ja nykyaikaistamisen kaikilla tasoilla, yrittäjyyden vahvistamisen, perusinfrastruktuurienluomisen ja/tai nykyaikaistamisen Euroopan edun mukaisten hankkeiden avulla, jotka lisäävät kokoEU:n talouden tuottavuutta,
P. katsoo, että on kannustettava suuria yksityisiä investointeja Euroopassa parantamalla investointi-ilma-
piiriä ja luomalla dynaaminen yrityskulttuuri, mukaan lukien työmarkkinoiden rakenneuudistus,byrokratian vähentäminen, pk-yritysten riskipääoman saannin helpottaminen ja markkinoiden avautu-minen edelleen,
Q. katsoo, että tällainen hanke voi onnistua ainoastaan unionin tasolla toteutettavalla yhteisellä toimin-
nalla, eurooppalaisten instituutioiden johdolla, vahvistamalla solidaarisuutta, mobilisoimalla väestönenemmistö ja siten, että tästä on selvästi hyötyä kaikille osana sosiaalista markkinataloutta,
1. toteaa, että Euroopan talouden elpyminen, jota BKT:n kasvu ja yritysten voitot ilmentävät, on hyvässä
vauhdissa, mutta työttömyys pysyy liian suurena ja tuloerot sekä köyhyys kasvavat;
2. pyytää, että neuvosto talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja laatiessaan muotoilisi täystyöllisyyden saa-
vuttamiseen tähtääviä toimintalinjoja, myös mikrotaloudellisia toimintalinjoja, jotka ovat yhdenmukaisiahintatason vakauden ja tasapainoisen talousarvion tavoitteiden kanssa talouden kokonaissyklissä;
3. palauttaa mieleen, että täystyöllisyyden tavoitteen toteutuminen on riippuvainen kasvun jatkumisesta,
kuten kansainvälinen ja eurooppalainen kokemus osoittavat, ja tätä kasvua on tuettava talous- ja veropoli-tiikalla, joka suosii investointeja, erityisesti pk-yritysten investointeja, palkkapolitiikalla, jossa otetaan huo-mioon tuotannon kasvu, ja vähentämällä jäykkyyttä, joka on yhä tunnusomaista aivan liian monen jäsen-valtion työlainsäädännölle;
4. katsoo, että investointi-ilmapiiriä parantamalla voidaan lisätä kasvua; suosittelee, että kevennetään
yritysten perustamiseen ja hoitamiseen liittyvää hallinnollista kuormitusta, avataan markkinoita edelleen jatoteutetaan työmarkkinoiden rakenneuudistus;
5. pitää erityisen tärkeänä nuorisotyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisyä; vaatii lisätoimen-
piteitä, joilla työttömille tarjotaan tehostettuja mahdollisuuksia ja kannustimia uuden työpaikan löytämi-
seen nopeasti ja joihin sisältyy heidän kouluttamisensa tai uudelleenkouluttamisensa, jotta he olisivat hel-
pommin työllistettävissä;
6. tunnustaa, että julkisen sektorin infrastruktuuri-investoinneilla voi olla myönteisiä vaikutuksia yksi-
tyisen sektorin toimintaan; toteaa, että nämä investoinnit tulee tehdä niiden omien ansioiden perusteellaja sen jälkeen, kun niiden sosiaalinen ja markkinahyöty on riittävästi testattu, ja että niitä ei pidä käyttääkysynnän hallinnan välineenä, jos kokemus osoittaa, että millä voi olla kielteisiä vaikutuksia;C 346/86 FI4.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 2. maaliskuuta 2000
7. pyytää komissiota perustamaan yhteisön tukijärjestelmän pk-yritysten järjestöille näiden yritysten kil-
pailukyvyn ja järjestäytymisasteen parantamiseksi; nämä järjestöt voivat tarjota yrityksille monenlaisia tuki-palveluita, kuten luottojen keskittämistä, tiedonvälitystä ja oikeusapua;
8. pyytää ECOFIN-neuvostoa harkitsemaan uudelleen haluttomuuttaan pyrkiä tarmokkaasti Euroopan
infrastruktuurien parantamiseen; pyytää saattamaan komission valkoisessa kirjassa kasvusta, kilpailukyvystäja työllisyydestä ehdotetun Euroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman ajan tasalle pitäen silmällä yksi-
tyistämisessä aikaansaatua kehitystä, tieteellisiä edistysaskeleita ja teknistä innovointia ja rahoittamaan sen
Euroopan investointipankin liikkeelle laskemilla euro-obligaatioilla;
9. pyytää komissiota ja neuvostoa lisäämään ponnistelujaan, jotta Euroopan laajuisilla verkoilla voidaan
liittää yhteen EU:n nykyiset jäsenvaltiot ja Itä-, Keski- ja Etelä-Euroopan ehdokasvaltiot ja muut naapuri-valtiot, etupäässä Venäjä ja Pohjois-Afrikan maat; katsoo, että Euroopan laajuiset verkot ovat strategisestierittäin tärkeitä tulevaa kasvua ja Euroopan eri osien ja sen naapureiden välistä integraatiota ajatellen;
10. pyytää komissiota ja neuvostoa vahvistamaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevan ohjelman puit-
teissa uudenaikaisia tiedon valtateitä, jotta Eurooppa saa maailman parhaan tietotekniikkainfrastruktuurin;
11. pyytää neuvostoa ja komissiota tukemaan aktiivisesti tiedeyhteisöä ja alan teollisuutta yhteisen
eurooppalaisen tiedeyhteisön luomiseksi, jota tuetaan kasvattamalla T&K-menot samalle tasolle kuin neovat saman kehitystason omaavissa valtioissa;
12. pyytää komissiota kiihdyttämään riskipääomaa, rahoitusmarkkinoiden integrointia ja pk-yrityksiä
koskevien toimintasuunnitelmiensa täytäntöönpanoa rohkaisemalla voimakkaasti teknisesti dynaamistenpienten yritysten nopeaa kasvua huomattaviksi maailmanluokan yrityksiksi ja pitämään eurooppayhtiönperussäännön lopullista muotoilua ja nopeaa käyttöönottoa mahdollisena vaihtoehtona, joka olisi sisällytet-tävä pikaisesti toimintaohjelmaan;
13. kehottaa neuvostoa ja komissiota tekemään kaikkensa, jotta eurooppalaisten patenttihakemusten
käsittely olisi nopeampaa, yksinkertaisempaa, tehokkaampaa ja halvempaa, koska näin voitaisiin parantaaeurooppalaisten keksintöjen kilpailukykyä ja siten Euroopan tulevaisuudennäkymiä; vaatii kuitenkin parem-pia säännöksiä eettisten normien ja kuluttajien etujen täysimääräisen kunnioittamisen turvaamiseksi;
14. pyytää komissiota ja neuvostoa tekemään lainsäädäntöehdotuksia erityisen eurooppalaisen tutkimus-
rahaston perustamiseksi, jolle siirrettäisiin vuonna 2002 lopetettavalle Euroopan hiili- ja teräsyhteisöllekerääntyneet käyttämättömät ylijäämätulot;
15. pyytää komissiota esittämään toimintasuunnitelman, joka koskee siirtymistä nykyisistä sisäisistä
yhteismarkkinoista saumattomiin eurooppalaisiin kotimarkkinoihin ja jäljellä olevien esteiden poistamista,ja noudattamaan sitä ponnekkaasti sekä soveltamaan tinkimättä kilpailupolitiikkaa näillä markkinoilla,ottaen samalla huomioon parlamentin kannan kilpailupolitiikan uudistamiseen sellaisena kuin se on
ilmaistu parlamentin 18. tammikuuta 2000 antamissa päätöslauselmissa vuoden 1998 kilpailupolitiikkaa
koskevasta kertomuksesta(
1) ja valtiontukia koskevasta yleiskatsauksesta(2);
16. toivoo jäsenvaltioilta vero-, maksu- ja etuusjärjestelmien tarkistamista työhön tuotannontekijänä
kohdistuvien rasitteiden keventämiseksi;
17. kehottaa jäsenvaltioita yksinkertaistamaan Luxemburgin, Cardiffin ja Kölnin menettelyjä, jotta ne
olisivat tehokkaampia ja avoimempia kansalaisille;
18. katsoo, että makrotalous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikkojen tehokkaaseen koordinointiin on ryhdyt-
tävä kiireellisesti; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään Euroopan työllisyysstrategian linjojen mukaisen sosi-aalisen lähentymisen prosessin, johon kuuluu yhteisön suuntaviivoja, vertailukohtia, vertailukelpoisten tie-tojen vaihtoa ja kansallisia toimintasuunnitelmia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi;
19. kehottaa komissiota esittämään myös ehdotuksia siitä, miten rahoitetaan eEurope-aloitteen toteutta-
minen, erityisesti toimet, jotka liittyvät koulutukseen, infrastruktuureihin ja Internetin tuomiseen mahdolli-
simman monen kansalaisen ulottuville;
(1) Hyväksytyt tekstit, kohta 10.
(2) Hyväksytyt tekstit, kohta 11.4.12.2000 FI C 346/87 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 2. maaliskuuta 2000
20. pyytää neuvostoa vastaamaan luovasti puheenjohtajavaltion aloitteeseen, joka koskee sellaisen
uuden taloudellisen ja poliittisen strategian muotoilua, joka kykenee käyttämään hyväkseen innovointiatietoon pohjautuvassa taloudessa, jotta Euroopasta muotoutuisi maailman dynaamisin alue;
21. pyytää komissiota ja neuvostoa, ottaen huomioon uusien tekniikoiden aiheuttamat muutokset tar-
vittavissa taidoissa, ottamaan käyttöön nuorison koulutusta ja pitkäaikaistyöttömien uudelleenkoulutustakoskevat määrälliset tavoitteet, joihin jäsenvaltiot sitoutuvat pyrkimään ennalta vahvistetun ajanjakson ajan;
22. pyytää komissiota käynnistämään tutkimuksia, jotka koskevat eri jäsenvaltioiden työehtoneuvottelu-
prosesseja ja -instituutioita ja joilla arvioidaan, tukevatko ne työmarkkinoiden joustavuutta, mikä edistäätyöllisyyttä sekä nykyisissä olosuhteissa että kehittymässä olevassa tietoon pohjautuvassa taloudessa;
23. kehottaa komissiota teettämään riippumattomilla eurooppalaisilla taloustutkijoilla vuosittain EU:n
taloudellista ja sosiaalista tilaa käsittelevän kertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille; kerto-muksessa olisi otettava huomioon myös kansallisten toimenpiteiden vaikutukset Euroopan tilanteeseen,jotta voidaan parantaa Euroopan talouspolitiikkojen koordinointia;
24. kehottaa neuvostoa ja komissiota poistamaan talous- ja työllisyyspoliittisten toimintalinjojen demok-
ratiavajeen toimielinten välisellä sopimuksella, jolla Euroopan parlamentti otetaan täysipainoisesti mukaansiihen päätöksentekoon, joka koskee talouspolitiikan peruspiirteitä ja talouspoliittisia suuntaviivoja;
25. pyytää neuvostoa ottamaan asianmukaisesti huomioon riskit, jotka liittyvät komission katsauksessa
mainittuun pääomamarkkinoiden yliarvostukseen, valtuuttamaan komission käynnistämään neuvottelutG7-neuvoston kanssa asianmukaisten toimintalinjojen muotoilemiseksi, ryhtymään pikaisiin toimenpiteisiinavoimuuden lisäämiseksi ja torjumaan spekulointia maailmanlaajuisessa rahoitustoiminnassa;
26. tunnustaa, että koulutus ja mahdollisuudet pitkän aikavälin talouskasvuun ovat yhteydessä toisiinsa,
ja kehottaa komissiota vaatimaan kaikkia jäsenvaltioita varmistamaan, että yleisiä opetusstandardeja paran-netaan ja että kaikki nuoret ovat koulusta lähtiessään valmistautuneita elämään ja työelämään ja valmiita
osallistumaan yhteisömme muovaamiseen täysipainoisesti;
27. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioi-
den hallituksille ja parlamenteille.
9. Kalastus ja ympäristö (Bergen 13. ja 14. maaliskuuta 1997): toinen kertomus
A5-0016/2000
Euroopan parlamentin päätöslauselma toisesta komission kertomuksesta neuvostolle ja Euroopan
parlamentille Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastusalueiden yhdentämistäja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmiä koskevan lausunnon täytän-
töönpanosta (KOM(1999) 270 vdash C5-0156/1999 vdash 1999/2150(COS))
Euroopan parlamentti, joka
(dash ottaa huomioon toisen komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille
(KOM(1999) 270(dash C5-0 156/1999),
(dash ottaa huomioon Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastusalueiden yhdentämistä
ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmät,
(dash ottaa huomioon 10. maaliskuuta 1999 antamansa päätöslauselman(
1) komission tiedonannosta neu-
vostolle ja Euroopan parlamentille Bergenissä 13 ja 14 päivänä maaliskuuta 1997 pidetyn kalastus-alueiden yhdentämistä ja ympäristökysymyksiä käsittelevän ministerikokouksen päätelmiä koskevanlausunnon täytäntöönpanosta (KOM(1998) 326 (dash C4-0495/1998),
(1) EYVL C 175, 21.6.1999, s. 104.C 346/88 FI4.12.2000 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti
Torstai 2. maaliskuuta 2000