EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 17.12.2021 COM(2021) 797 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Euroopan rakenne- ja investointirahastot



Vuoden 2021 yhteenvetokertomus ohjelmien täytäntöönpanoa vuosina 2014–2020 koskevista vuotuisista täytäntöönpanokertomuksista {SWD(2021) 384 final}



1.Johdanto Euroopan rakenne- ja investointirahastojen, jäljempänä ’ERI-rahastot’, täytäntöönpano vuonna 2020 tapahtui poikkeuksellisena ja haastavana aikana. Kansanterveyskriisi ja sen aiheuttama talouden sokki ovat muuttaneet yhteisöjämme ja jokapäiväistä elämäämme perusteellisesti. EU:n kohdennetulla tuella tähän hätätilaan pystyttiin reagoimaan nopeasti. Samanaikaisesti kehitettiin ennennäkemättömiä elvytysratkaisuja, joiden tarkoituksena on auttaa yhteisöjämme selviytymään kohtaamistaan suurista vaikeuksista. EU:n politiikkoja mukautettiin erittäin nopeasti ja joustavasti niin, että voitiin tarjota välitöntä likviditeettiä ja rahoitustukea kiireellisiin tarpeisiin. Jäsenvaltioita tuettiin, jotta ne pystyivät hallitsemaan taloudelle ja yhteiskunnalle kohdistuneen iskun. Samanaikaisesti EU on käännekohdassa. Jotta Eurooppa olisi kriisistä selviytymisen jälkeen entistä vahvempi ja kestävämpi, sen on nopeutettava rinnakkaisia siirtymiään kohti vihreää ja digitaalista Eurooppaa. ERI-rahastot ovat tässä pyrkimyksessä eturintamassa. ERI-rahastot ovat EU:n talousarvion suurimpia investointivälineitä. Niillä tuetaan EU:n alueiden alueellista, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä palautumista ja elpymistä viime vuosien kriisistä. ERI-rahastoja ovat ·Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ·Euroopan sosiaalirahasto (ESR) ·koheesiorahasto ·Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ·Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR). Vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen (EU:n talousarvioon) kuuluvien ERI-rahastojen täytäntöönpanokausi on kymmenen vuotta, ja vuosi 2020 oli kauden seitsemäs vuosi. Tässä kertomuksessa esitetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 53 artiklan edellytyksen mukaisesti ERI-rahastojen rahoituksen täytäntöönpanon kehitys vuoden 2020 loppuun asti. Kertomuksessa esitellään jäsenvaltioiden ilmoittamat ohjelmakauden 2014–2020 kumulatiiviset saavutukset sekä alustavat näkemykset siitä, mitä koronaviruspandemian edellyttämiä toimia ERI-rahastojen ohjelmissa on toteutettu. ERI-rahastoista oli vuoden 2020 loppuun mennessä tehty investointeja yhteensä 640 miljardilla eurolla, johon sisältyi 461 miljardia euroa EU:n rahoitusta. Investointien kohteena oli useita toimintapoliittisia tavoitteita, jotka ovat Euroopan tulevaisuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä. Näihin toimintapoliittisiin tavoitteisiin kuuluvat muun muassa ·älykäs, kestävä ja osallistava kasvu ·julkishallinnon institutionaalisten valmiuksien vahvistaminen ·alue- ja kaupunkikehitys sekä alueellinen yhteistyö (Interreg). Jäsenvaltiot olivat vuoden 2020 loppuun mennessä saaneet jo yli 55 prosenttia varoista. Varojen käyttöasteen nousu kiihtyi erityisesti digitaalisen talouden, pk-yritysten, ilmastotoimien ja sosiaalisten investointien osalta. ERI-rahastoilla edistettiin tällä kaudella ·kolmen miljoonan yrityksen tukemista ·yli 359 000 kotitalouden energiatehokkuuden parantamista

·45 miljoonan ihmisen auttamista työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta tai koulutusta koskevissa toimissa ·yli kahden miljoonan maatalousalan ja maaseutualueiden hankkeen tukemista ·236 500 uuden työpaikan luomista alueellisella tasolla ·31 500 työpaikan säilyttämistä ja 4 000 uuden työpaikan luomista meri- ja kalastusalalla. Jäsenvaltioiden ERI-rahastojen vuoden 2020 ohjelmien täytäntöönpanosta ilmoittamat tiedot ovat alustavia. Tämä johtuu siitä, että covid-19-kriisin vaikutukset jatkuvat. Ohjelmissa otetaan jatkossakin käyttöön EU:n rahoitusta, jolla pyritään lieventämään pandemian vaikutuksia niin, että voidaan samanaikaisesti saavuttaa alkuperäiset strategiset tavoitteet varsin erilaisessa tilanteessa. Varojen uudelleen kohdentamisen joustavuutta lisättiin keväästä 2020 lähtien koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevilla investointialoitteilla (CRII ja CRII+), ja kauden 2014–2020 ohjelmien rahoitusvarojen lisäämistä suunniteltiin REACT-EU-välineessä NextGenerationEU:sta saatavalla rahoituksella. Jäljempänä olevissa erillisissä osissa keskitytään näiden poikkeuksellisten toimenpiteiden ensimmäiseen arviointiin. 2.Täytäntöönpanoa koskeva katsaus 2.1.Rahoituksen toteutuminen Viisi ERI-rahastoa sai liikkeelle 640 miljardin euron investoinnit Viiden ERI-rahaston (EAKR, koheesiorahasto, ESR, maaseuturahasto ja EMKR) määrärahat olivat ohjelmakaudella 2014–2020 alun perin 461 miljardia euroa. Näitä rahastoja täydennettiin kansallisella osarahoituksella, jolloin niillä saatiin aikaan 640 miljardin euron kokonaisinvestoinnit (summaan eivät sisälly uudet REACT-EU-varat). Hankkeiden tuensaajille aiheutuneisiin kustannuksiin voidaan myöntää ERI-rahastoista yhteisrahoitusta vuoden 2023 loppuun saakka. Jäsenvaltioiden ERI-rahastoista annettavan tuen piiriin vuoden 2020 loppuun mennessä valitsemien hankkeiden rahoituksen määrä on 676 miljardia euroa eli 106 prosenttia kokonaismäärärahoista. Määrä on kasvanut 17 prosenttiyksikköä vuoden 2019 lopun tilanteeseen verrattuna. Useimmat jäsenvaltiot ovat jakaneet käytettävissä olevat määrärahat kokonaan vuosien 2014–2020 syklille. Syy määrärahojen alkuperäisen määrän ylittymiselle on monien ohjelmien käytäntö, jossa tukea myönnetään ohjelman suunnitellut kokonaiskustannukset ylittävälle hankejoukolle. Tämän katsotaan kuuluvan järkevän hallinnoinnin menetelmiin. Jäsenvaltiot valitsevat enemmän hankkeita, joita voidaan rahoittaa, luodakseen puskurin siltä varalta, että jotkin hankkeet epäonnistuvat täytäntöönpanon aikana tai käytettävissä on lisärahaa. Näin taataan varojen optimaalinen hyödyntäminen. EU:n maksujen osalta aiemmat todisteet osoittavat, että rahoituksen täytäntöönpano on yleensä hidasta täytäntöönpanon alkuvuosina ja nopeutuu merkittävästi myöhempinä vuosina hankkeen elinkaaren mukaisesti. Kausi 2014–2020 ei ole tästä poikkeus. EU:n maksatusaste oli vuoden 2016 lopussa vain seitsemän prosenttia ja alkoi nousta merkittävästi vuonna 2017. Kun otetaan huomioon se, että ohjelmat olivat edenneet jo pitkälle ja rahastoille oli tarjottu vastauksena kriisiin CRII-välineestä välitöntä joustavuutta, EU:n 100 prosentin rahoitus mukaan lukien, EU:n ohjelmille maksamien maksujen määrä kasvoi selvästi. EU:n talousarviosta jäsenvaltioille suoritettujen maksujen nettomäärä oli vuoden 2020 loppuun mennessä 253,8 miljardia euroa (55 prosenttia EU:n suunnitellusta määrästä koko kaudella). Varojen käyttöasteen on edelleen noustava tulevina vuosina ohjelmien päättämiseen asti. Vuonna 2020 vain 4,7 miljoonan euron sitoumukset purettiin. Jäsenvaltioiden syyskuulta 2021 toimittamat viimeisimmät rahoitustiedot vastaavat nyt merkittäviä lisävaroja, joita osoitettiin vuonna 2021 REACT-EU-välineestä koheesiopolitiikkaan (36 miljardia euroa) ja maaseuturahastolle (29 miljardia euroa). Koheesiopolitiikan osalta syyskuun 2021 rahoitustiedot vahvistavat, että maksujen määrät olivat edelleen huomattavia. Yhdeksässä kuukaudessa raportoitiin 51 miljardin euron lisämenoista. 2.2.ERI-rahastojen keskeiset saavutukset Tukea sai kolme miljoonaa yritystä ERI-rahastoja koskevassa vuosien 2014–2020 sääntelykehyksessä vahvistetaan EU:n rahastoille yhteiset indikaattorit, jotka mahdollistavat komissiolle EU:n investointitoimien ja niiden tulosten ja tuotosten kootun vuotuisen seurannan. Jäsenvaltioiden vuoden 2020 loppuun mennessä raportoimista kumulatiivisista tunnusluvuista merkillepantavimpia ovat seuraavat: ·ERI-rahastoista maksettavan tuen piiriin valituista hankkeista hyötyy 3,6 miljoonaa yritystä, joista tukea oli jo saanut 3 miljoonaa yritystä. ·EAKR:n tuella on luotu 236 500 uutta työpaikkaa. ·ESR:sta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetuista hankkeista hyötyi 45,3 miljoonaa osallistujaa. ·Tähän mennessä on tuettu kahta miljoonaa hanketta, joilla autetaan lisäämään maatalousalan ja maaseudun yritysten kilpailukykyä ja luodaan ja säilytetään työpaikkoja maaseutualueilla.

·Biologisen monimuotoisuuden suojelun parantamiseksi maanhoidon tukea varten on valittu 32 miljoonan hehtaarin suuruinen maatalousmaa-alue eli alue, joka käsittää 18,5 prosenttia käytössä olevasta maatalousmaasta. ·Koko maaseutuväestöstä 64 prosenttia (184,5 miljoonaa asukasta) kuuluu maaseuturahastosta tuettavan Leader-ohjelman lähes 3 650 paikallisen, paikallista kehittämisstrategiaa toteuttavan toimintaryhmän piiriin. 2.3.Ensimmäinen vaihe covid-19-kriisin torjumisessa: koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevat investointialoitteet 21 miljardia euroa kohdennettiin uudelleen covid-19-kriisin torjumiseen Covid-19-kriisi aiheutti vuonna 2020 suuren haasteen koko Euroopan unionille. Kansalliset, alueelliset ja paikalliset yhteisöt olivat etulinjassa taudin torjunnassa ja sen sosioekonomisten vaikutusten käsittelemisessä. Jäsenvaltioille annettiin keväällä 2020 mahdollisuus kohdentaa käyttämättä jääneet koheesiopolitiikan varat uudelleen koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevan investointialoitepaketin (CRII ja CRII+) mukaisesti. Kriisin alusta lähtien on kohdennettu uudelleen noin 21,3 miljardia euroa. Terveydenhuoltoalalle osoitettiin 7,4 miljardia euroa, jotta saatiin nopeasti turvattua elintärkeiden henkilönsuojainten, hengityskoneiden ja ambulanssien saanti. Yrityksille myönnettävää tukea järjesteltiin uudelleen merkittävästi niin, että 11,5 miljardia euroa kanavoitiin pk-yritysten tukemiseen hätätilanteen tukina ja matalan koron lainoina, jotta ne pystyivät jatkamaan toimintaansa sulkutoimien aikana. Haavoittuvassa asemassa olevat väestöryhmät saivat ERI-rahastoista uusien työllisyystoimenpiteiden ansiosta 4,1 miljardia euroa tulotasonsa säilyttämiseen. Jäsenvaltioiden vuoden 2020 raporteista on saatu ensimmäiset covid-19-indikaattoreita koskevat seurantatiedot. Komissio ehdotti näitä indikaattoreita koheesiopolitiikan hätätoimenpiteiden edistymisen mittaamiseen, ja ne otettiin lokakuuhun 2021 mennessä käyttöön yli 219 ohjelmassa lähes kaikissa jäsenvaltioissa. Useimmat ohjelmat pystyivät raportoimaan käyttöön otettujen toimenpiteiden toteutuksen seuranta-arvoista vuoden 2020 täytäntöönpanokertomuksissaan. Kansallisissa raporteissa ilmoitetut keskeiset arvot osoittavat alustavasti, että vuoden 2020 loppuun mennessä saavutettiin seuraavat tavoitteet: ·Terveyteen liittyviä menoja koskevat keskeiset covid-19-indikaattorit: 70 prosenttia suunnitelluista 2 miljardista eurosta ilmoitettiin kohdennetuksi valittuihin hankkeisiin ja 14 prosenttia vahvistettiin käytetyksi vuoden 2020 loppuun mennessä. ·Terveyteen liittyviä tuotoksia koskevat keskeiset covid-19-indikaattorit osoittavat, että toteutusaste on korkea: oValitut hankkeet kattavat jäsenvaltioiden ohjelmissa esitetystä 2,3 miljardin henkilönsuojaimen tavoitteesta 71 prosenttia (28 prosenttia ilmoitettiin saavutetuksi). oTavoitteena olevasta 4 300 uuden hengityskoneen hankinnasta yli 3 500 hengityskoneen (81 prosenttia) hankinta ilmoitettiin toteutuneeksi. ·Pk-yritysten hätätilan käyttöpääomatukea (avustukset ja lainat) koskevasta 6,8 miljardin euron tavoitteesta 75 prosenttia ilmoitettiin saavutetuksi. Toinen tavoite koski 640 000 pk-yritykselle myönnettävää käyttöpääomatukea, ja siitä ilmoitettiin vuoden 2020 loppuun mennessä saavutetun 96 prosenttia. Tätä tukea ilmoitettiin saaneen 615 000 yritystä. ·ESR on ollut ensisijainen lähde, jolla on tuettu sosiaalipalveluja, työllisyyden säilyttämistä sekä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja muiden tukemista esimerkiksi tukemalla työajan lyhentämisjärjestelyjä, lisäpalkan maksamista terveydenhuollon henkilöstölle, tietoteknisten laitteiden ja suojavarusteiden hankkimista ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien palveluja. ·CRII-/CRII+-aloitteiden joustavuutta laajennettiin vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoon: ohjelmamuutoksia tehtiin EU:n 500 miljoonan euron rahoituksen lisäämiseksi, EU:n rahoitusosuuden suurentamiseksi ja/tai hätätoimenpiteiden käyttöönottamiseksi. Jotta koheesiopolitiikan resursseja käytettäisiin täysin avoimesti ja vastuuvelvollisesti koronaviruskriisin aikana, komission koheesiopolitiikan avoimella tietoalustalla olevalla koronaviruksen seurantasivustolla annetaan ajantasaista tietoa CRII-/CRII+-toimenpiteiden käytöstä. Tilapäisen maksuvalmiustuen tarjoamiseksi covid-19-kriisistä erityisesti kärsiville viljelijöille ja maaseutuyrityksille perustettiin uusi maaseuturahaston toimenpide. Se otettiin vuoden 2020 loppuun mennessä käyttöön yli 40 kansallisessa tai alueellisessa maaseudun kehittämisohjelmassa 14 jäsenvaltiossa. Toimenpiteeseen kohdennettiin yli 700 miljoonaa euroa, ja julkisten menojen suunniteltu kokonaismäärä oli yli miljardi euroa (sisältää myös kansallista yhteisrahoitusta). Vuoden 2020 loppuun mennessä tästä määrästä oli toteutettu lähes 70 prosenttia, josta lähes 98 prosenttia oli myönnetty tukena viljelijöille. Tukea oli saanut yli 500 000 maatilaa ja 1 000 pk-yritystä. EMKR:ssa otettiin käyttöön hätätuki kalastustoiminnan pandemiasta johtuvan väliaikaisen lopettamisen sekä tuotannon ja jalostuksen keskeyttämisen tai vähentämisen korvaamiseksi. Koronaviruspandemian kalastus- ja vesiviljely-yrityksille aiheuttamien vaikutusten lieventämiseen kohdennettiin 109 miljoonaa euroa vuonna 2020. Näitä toimenpiteitä odotetaan jatkettavan vuonna 2021 investointien ja toiminnan säilyttämiseksi.



2.4.Toinen vaihe covid-19-kriisin torjunnassa: REACT-EU (2021–2022)

Koheesiopolitiikkaa vahvistettiin 50,6 miljardilla eurolla pandemian torjumiseksi EU on hyväksynyt tähän mennessä suurimman elvytyspaketin, jolla autetaan selviytymään kriisistä ja tuetaan NextGenerationEU-välineestä rahoitettavaa Euroopan digitaalista ja vihreää siirtymää. REACT-EU-välineellä eli koheesiota ja Euroopan alueita tukevalla elpymisavulla tuetaan elpymisen kriittisinä ensimmäisinä vuosina uusilla 50,6 miljardin euron varoilla vuosien 2014–2020 rakennerahastojen toimenpiteitä, joilla korjataan kriisin aiheuttamia vahinkoja. Nämä varat ovat älykkään ja kestävän elpymisen kannalta olennaisen tärkeitä, koska niiden avulla jatketaan ja laajennetaan terveydenhuoltoon, työntekijöihin ja yrityksiin kohdennettua CRII-tyyppistä tukea keskittyen samanaikaisesti vihreisiin ja digitaalisiin alueellisiin investointeihin. Tällä uudella nykyisiin vuosien 2014–2020 koheesiopolitiikan ohjelmiin lisätyllä rahoituksella jäsenvaltiot voivat jatkaa hankkeita, jotka keskeytettiin kriisin aikana korjausten ja selviytymiskyvyn varmistamiseksi keskipitkällä aikavälillä. REACT-EU oli ensimmäinen väline, jota käytettiin NextGenerationEU-välineen yhteydessä ja josta suoritettiin ensimmäiset maksut 28. kesäkuuta 2021. Komissio hyväksyi vain kolmen kuukauden kuluessa yli 90 prosenttia vuonna 2021 käytettävissä olevista 39,8 miljardista eurosta. Jäsenvaltiot ovat myöntäneet ohjelmille virallisesti 36 miljardia euroa 5. marraskuuta 2021 asti. Rahoitusta on kohdennettu terveydenhuollon laitoksille, tutkijoille, yritysten omistajille, työntekijöille ja haavoittuvassa asemassa oleville ihmisille. Tähän mennessä vihreisiin investointeihin on osoitettu 5,5 miljardia euroa (joista 4,7 miljardia euroa ilmastotoimiin) ja digitaaliseen talouteen 2,7 miljardia euroa. Yrityksille on varattu 6,7 miljardia euroa, terveysalalle 5,7 miljardia euroa ja työmarkkinoille, sosiaaliseen osallisuuteen ja koulutukseen 12,3 miljardia euroa. Uusien varojen avoimuuden ja reaaliaikaisen raportoinnin varmistamiseksi komissio on avannut koheesiopolitiikan avoimelle tietoalustalle REACT-EU:n seurantasivuston . Jäsenvaltiot toimittavat ensimmäiset väliraporttinsa REACT-EU-järjestelmän täytäntöönpanosta vuoden 2022 puolivälissä. Esimerkkejä ERI-rahastoista rahoitettujen hankkeiden avulla toteutetuista covid-19:n vastatoimista: Puolassa käynnistettiin koronaviruspandemian aikana ilmenneiden koulujen opetuksen jatkamisen vaikeuksien vuoksi etäkoulualoite . Monilla lapsilla ei ollut internetliittymiä tai laitteita, joiden avulla he olisivat voineet jatkaa opiskelua. Aloitteen ansiosta Puolan kunnat pystyivät hankkimaan yli 23 000 kouluun kannettavia tietokoneita, tabletteja tai langattoman internetyhteyden niille lapsille, joilla ei niitä ollut. Tähän mennessä hankkeesta on hyötynyt 330 000 puolalaisia oppilasta. Bulgariassa jaettiin ERI-rahastoista uudelleen 20 miljoonaa euroa, jotta maan terveysala pystyisi vastaamaan paremmin terveyskriisiin. Rahoilla hankittiin uusia huippuluokan lääkinnällisiä laitteita sekä ihmishenkeä pelastavia lääkkeitä ja henkilönsuojaimia. Niihin sisältyi yli 377 hengityskonetta, yli kaksi miljoonaa kasvosuojusta ja 177 000 testiä. Jopa 14 000 terveydenhuollon ja muun alan työntekijää sai lisäkorvausta työskentelemisestä koronaviruksen torjunnan eturintamassa. Ala-Itävallan House of Digitalisation on EAKR:n tukema alueellinen digitalisaation ekosysteemi. Covid-19-sulkutilan aikana House of Digitalisation tarjosi digitaalisia palveluja, jotka olivat hyödyllisiä niin kotona asuville kuin yrityksillekin, kuten ” WhatsApp Shopping Platform ” -foorumi, jonka kautta pk-yritykset voivat olla suoraan yhteydessä asiakkaisiin, ja verkkoseminaareja kotitoimistojen kyberturvallisuudesta. Suomessa vastattiin pandemian aiheuttamaan kausityövoimakriisiin tarjoamalla maaseuturahaston rahoittamassa hankkeessa KoroKausi neuvonta- ja ohjauspalveluja ulkomaalaisten kausityöntekijöiden työvoimapulaan ja edistämällä nuorten työmahdollisuuksia maaseudulla. Hankkeessa autettiin löytämään työntekijöitä lähes kaikille tiloille, jotka hakivat palvelusta ajoissa apua. 3.Täytäntöönpano keskeisillä teema-aloilla Seuraavissa osioissa esitetään jäsenvaltioiden vuoden 2020 lopussa ilmoittamiin tietoihin perustuva yleiskatsaus ERI-rahastojen saavutuksista tärkeimmillä politiikanaloilla. 3.1.Älykäs kasvu 189 miljardia euroa älykkääseen kasvuun Älykkääseen kasvuun tehdyt investoinnit muodostavat noin 30 prosenttia ERI-rahoituksen kokonaismäärästä. Kolmeen älykkään kasvun tavoitteeseen on käytettävissä yhteensä yli 189 miljardia euroa: tutkimukseen ja innovointiin 66 miljardia euroa, tieto- ja viestintätekniikkaan 18 miljardia euroa ja pk-yritysten kilpailukykyyn 105 miljardia euroa. Jäsenvaltiot olivat vuoden 2020 loppuun mennessä kohdentaneet 190 miljardia euroa eli 101 prosenttia käytettävissä olevasta kokonaisrahoituksesta näihin kolmeen tavoitteeseen liittyviin hankkeisiin (hankkeisiin kohdennetut edellä olevassa kaaviossa) ja 102 miljardia euroa eli 54 prosenttia määrärahoista oli jo maksettu hankkeiden tuensaajille (hankkeissa käytetyt). Tämä tarkoittaa 14 prosenttiyksikön lisäystä edelliseen vuoteen verrattuna, mikä osoittaa, että ERI-rahastojen varojen käyttö on hyvässä vauhdissa. Jäljempänä olevassa kaaviossa esitetään kunkin kolmen tavoitteen toteutusasteen yksityiskohtaisempi erittely sekä älykkään kasvun luokkien vastaava keskiarvo. ERI-rahastojen käyttö tutkimuksen ja innovoinnin edistämiseen on avainasemassa, jotta jäsenvaltioita ja alueita voidaan auttaa luomaan innovointi- sekä tutkimus- ja kehitystyöhön tarvittavat edellytykset. Innovoinnin tukeminen älykkään erikoistumisen strategioiden avulla on avaintekijä monissa unionin painopisteissä, erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, ihmisten hyväksi toimivassa taloudessa ja Euroopan digitaalisen valmiuden saavuttamisessa. Tutkimuksen ja innovoinnin alalla saavutettiin vuoden 2020 loppuun mennessä merkittäviä tuloksia. Esimerkiksi EU:n tuen ansiosta yli 44 800 yritystä teki yhteistyötä tutkimuslaitosten kanssa (72 prosenttia tavoitteesta) ja noin 24 000 yritystä toi markkinoille uusia tuotteita (79 prosenttia tavoitteesta ja 18 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2019).

ERI-rahastoilla edistetään merkittävästi Euroopan talouden digitaalista siirtymää parantamalla tietotekniikan infrastruktuuria ja lisäämällä ihmisten, yritysten ja viranomaisten vaikutusmahdollisuuksia uuden sukupolven teknologioilla ja taidoilla. Valittujen hankkeiden osuus rahoituksesta kasvoi vuonna 2020 merkittävästi eli 22 miljardia euroa, jolloin sen osuus oli 101 prosenttia kokonaismäärärahoista. Varojen käyttö lisääntyi 14 prosenttiyksiköllä vuonna 2020. Investointien ollessa jo toteutumassa EU:n rahastot edistävät osaltaan Euroopan digitaalista valmiutta EAKR:n valittujen hankkeiden ansiosta yli 5,5 miljoonaa kotitaloutta hyötyy entistä paremmista laajakaistayhteyksistä. Vuoden 2023 loppuun mennessä määrän odotetaan kasvavan lähes 12 miljoonaan kotitalouteen. Maaseutualueilla myönnettiin maaseuturahastosta yhteensä yli 1,1 miljardia euroa tukea yli 1 900 investointitoimelle, joiden tarkoituksena on parantaa tieto- ja viestintätekniikan saavutettavuutta, käyttöä ja laatua. Yli 5,1 miljoonan maaseudulla asuvan ihmisen tietotekninen infrastruktuuri tai tietotekniikkapalvelut ovat parantuneet. ERI-rahastoista tarjotaan yrityksille elintärkeää tukea kasvuun, tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantamiseen sekä innovatiivisten ratkaisujen käyttöönottoon. Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn parantamiseen on suunniteltu käytettäväksi kaiken kaikkiaan 105 miljardia euroa (16 prosenttia kokonaisbudjetista), mikä tukee komission pyrkimystä edistää ”ihmisten hyväksi toimivaa taloutta”. Kyseessä on yksi vuoden 2020 loppuun tultaessa parhaiten suoriutuneista tukialoista, sillä suunnitelluista määrärahoista 96 prosenttia oli jo kohdennettu hankkeisiin ja 61 prosenttia oli käytetty. Esimerkkejä ERI-rahastoista rahoitetuista älykästä kasvua edistävistä hankkeista Italian kaakkoisosassa sijaitseva Barin satama on yksi Adrianmeren suurimmista satamista ja tärkeä portti Euroopasta Balkanin niemimaalle ja Lähi-itään. Satamassa käytetään EAKR:n rahoittamaa digitaalista teknologiaa kaikkien satamakiertoon osallistuvien välisen tietojenvaihdon sujuvoittamiseen. Automatisoitu järjestelmä helpottaa kuljetuksia sataman kautta ja parantaa alueen kilpailukykyä. EU osallistui Espanjan Extremadurassa sijaitsevassa Badajozin tiede- ja teknologiapuistossa toimivan innovaatiotoimiston perustamiseen. Innovaatiotoimisto on tietojenvaihtoon perustuva väline, jolla edistetään innovointia Extremaduran vähemmän kehittyneellä alueella. Toimiston avulla 283 yritystä sai tukea tutkimus- ja kehitystoimintaan. Huhtikuussa 2021 virallisesti käyttöön otetusta Vega-supertietokoneesta on tulossa Slovenian suurin supertietokone. Vega tukee johtavien, uusinta teknologiaa edustavien sovellusten kehittämistä erityisesti koneoppimisen, tekoälyn ja suuren suoritustehon data-analyysin aloilla. Tämä 17,2 miljoonan euron hanke sai EAKR:sta 11,2 miljoonan euron rahoituksen. EAKR rahoitti Saksa Baden-Württembergissä alueellisen innovaatio- ja teknologiansiirtokeskuksen (Ritz) perustamista. Keskus on perustettu vahvistamaan yritysten välistä innovaatiotoimintaa alueella sekä toimimaan innovaatioiden ja teknologian siirron keskuksena ja keskitettynä palvelupisteenä. Hankkeeseen tarvitaan yhteensä 8,9 miljoonan euron rahoitus, josta EAKR:n osuus on 6,4 miljoonaa euroa. Saksan Baijerissa sijaitsevan digitaalisen alustan HofladenBOX ansiosta asiakkaat voivat ostaa tuotteita suoraan useilta alueellisilta pientoimittajilta ilman välikäsiä. Alustalla on mukana noin 60 yritystä, ja sille on rekisteröitynyt yli 3 000 asiakasta. Sillä työskentelee vuodenajasta riippuen noin 20 henkilöä. HofladenBOX on muodostunut monille viljelijöille tärkeäksi jakelukanavaksi, joka mahdollistaa työpaikkojen säilyttämisen alueen maataloudessa. 257 miljardia euroa kestävään kasvuun 3.2.Kestävä kasvu ERI-rahastoista tuetaan ilmastoneutraaleja, puhtaita ja kiertotaloutta edistäviä sekä ilmastonmuutokseen sopeutumiseen ja ympäristöön kohdennettuja investointeja, millä edistetään merkittävästi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita. Ohjelmista osoitettiin kestävään kasvuun 250,6 miljardia euroa eli 39 prosenttia kokonaismäärärahoista. Hankkeisiin oli vuoden 2020 loppuun mennessä kohdennettu 257,3 miljardia euroa (103 prosenttia erityisrahoituksesta), mistä oli käytetty 149,1 miljardia euroa (59 prosenttia suunnitellusta kokonaismäärästä). Ilmastotoimien tuen seuranta Komissio seuraa tiiviisti ilmastotoimiin vuosina 2014–2020 osoitettujen talousarviovarojen täytäntöönpanoa. ERI-rahastojen talousarvioista kohdennetaan yhteensä 24 prosenttia ilmastotoimien tavoitteisiin. Näitä toimia ovat muun muassa investoinnit vähähiilisen talouden, kiertotalouden, riskien ehkäisemisen, ympäristönsuojelun, puhtaan kaupunkiliikenteen ja tutkimus- ja innovaatiotoiminnan aloille. Vuoden 2020 lopussa ERI-rahastoista ilmastotoimiin kohdennetut osuudet vaihtelivat ja olivat 57 prosenttia maaseuturahaston kokonaismäärärahoista, 28 prosenttia koheesiorahaston kokonaismäärärahoista, 18 prosenttia EMKR:n kokonaismäärärahoista ja 17 prosenttia EAKR:n kokonaismäärärahoista. Ilmastoon liittyviin seurantahankkeisiin myönnetyt ja niissä käytetyt kumulatiiviset määrärahat kasvoivat vuoden 2020 aikana merkittävästi eli 124 miljardiin euroon valituissa hankkeissa ja 72 miljardiin euroon niihin liittyvissä menoissa ohjelmien yleisen täytäntöönpanotason mukaisesti. Liitteessä 3 on lisätietoja rahastojen ilmastotavoitteisiin kohdennetuista määrärahoista ja käytetyistä summista. Covid-19-pandemiaan liittyvä ohjelmatyön uudelleen suuntaaminen vuonna 2020 aiheutti siihen, että määrärahojen siirrot vähensivät koheesiorahaston kokonaismäärärahoja EAKR:n ja ESR:n hyväksi. EAKR:sta ilmastotoimille myönnettävä kokonaismäärä pieneni 3,4 miljardia euroa, mikä johtui kansanterveyttä edistävien toimenpiteiden ja yrityksille myönnettävän tuen lisäämisestä. EAKR:sta ilmastotoimiin kohdennettavia määrärahoja vahvistettiin kuitenkin vuonna 2021 REACT-EU-välineestä jaetuilla 4,7 miljardin euron lisämäärärahoilla, minkä jälkeen EAKR:n kokonaismäärärahat olivat 39,6 miljardia euroa (aiempaa suuremmat). Rahoituksen edistymisessä on merkittäviä eroja eri teemojen välillä. Ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja riskien ehkäiseminen on tuensaajien jo käyttämien määrien osalta yksi nopeimmin edistyvistä temaattisista tavoitteista. Toisaalta investoinnit vähähiiliseen talouteen ovat jääneet jälkeen alun hitaan edistymisen vuoksi, eikä tätä eroa ole kolmen viime vuoden aikana tapahtuneesta nopeutumisesta huolimatta saatu vielä kirittyä kiinni. Tämä johtuu siitä, että suuri osa ERI-rahastojen varoista kohdistuu infrastruktuuri-investointeihin, kuten rakennusten energiatehokkuuteen, uusiutuvaan energiaan, älykkäisiin sähkönjakeluverkkoihin tai kestävään kaupunkiliikenteeseen, jolloin hankkeiden toteutussykli on yleensä pidempi. Vuoden 2020 loppuun mennessä kirjattiin seuraavat konkreettiset saavutukset: ·Uusiutuvan energian tuotantokapasiteettia lisätään 7 400 MW:lla, josta on jo asennettu 2 700 MW, mikä on 40 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena.

·Energiatehokkuus paranee kaikkiaan 663 000 kotitaloudessa (110 prosenttia tavoitteesta). Kaikkiaan 359 000 kotitaloudessa oli jo parannettu olosuhteita vuoden 2020 loppuun mennessä, mikä on lähes 76 000 kotitaloutta enemmän kuin vuoden 2019 lopussa. ·Julkisten rakennusten vuotuista energiankulutusta vähennetään 7 terawattitunnilla (109 prosenttia tavoitteesta), mistä 1,9 terawattitunnin vuotuinen säästö on jo saavutettu, jolloin tulos on 53 prosenttia suurempi vuoden 2019 lopun tulokseen verrattuna. ·Jopa 19,5 miljoonaa ihmistä tulee hyötymään paremmasta vesihuollosta (3,5 miljoonaa ihmistä hyötyy siitä jo). ·Tulvantorjuntatoimenpiteillä vähennetään lähes 42 miljoonan ihmisen haavoittuvuutta (151 prosenttia tavoitteesta), ja heistä 11,3 miljoonaa on nyt tuettujen investointien ansiosta aiempaa vähemmän alttiina tulvariskeille. ·Puhtaan kaupunkiliikenteen hankkeissa tuotettiin 137 kilometriä uusia tai parannettuja raitiovaunu- ja metrolinjoja (29 prosenttia tavoitteesta). Hankkeissa on tekeillä vielä kaikkiaan 405 kilometriä. ·Maatalous- ja metsämaiden paremman hoidon avulla on edistetty merkittävästi hiilen sitomista ja talteenottoa sekä kasvihuonekaasujen ja ammoniakkipäästöjen vähentämistä maataloudessa. EU oli jo vuoden 2020 lopussa ylittänyt näillä osa-alueilla vuoden 2023 tavoitteet. ·Ympäristön säilyttämiseen ja suojelemiseen esimerkiksi Natura 2000 -alueita suojelemalla sekä resurssitehokkuutta edistämällä ja jätettä vähentämällä on osoitettu 1,5 miljardia euroa, joka vastaa lähes 37:ää prosenttia kalastus- ja vesiviljelyalalle myönnetystä EMKR:n tuesta. Esimerkkejä ERI-rahastoista rahoitetuista kestävää kasvua edistävistä hankkeista Bâti Bruxellois , uusien materiaalien lähde – käyttää Brysselin rakennuksia rakennusalan materiaalivarastona. Hankkeen tavoitteena on maksimoida käyttöikänsä lopussa olevien materiaalien tunnistaminen ja käyttö sekä kehittää työkalu erityyppisten rakennusjätteiden hallintaan ja kierrättämiseen. Belgiassa Brysselin pääkaupunkialueella luotiin uusia kanavia rakennusjätteen poistamiseen. Ranskan La Réunionin saarella sijaitsevien Ermitage les Bainsin ja Saline les Bainsin asukkaita suojellaan tulvilta hankkeessa, jonka tavoitteena on tehdä tutkimuksia ja tarvittavat työt näiden kahden yli 5 000 asukkaan alueen suojelemiseksi, koska ne jäävät rankkojen trooppisten sateiden ja syklonisateiden aikana säännöllisesti veden alle. Utrechtin kaupungin (Alankomaiden länsiosa) Smart Solar Charging -hankkeessa kehitetään yhteiskäytössä oleville sähköautoille kaksisuuntainen latausjärjestelmä, jossa voidaan ladata autonakkuja tai siirtää niistä energiaa takaisin sähköverkkoon. Näin voidaan käyttää kestävää energiaa silloin, kun energiankysyntä on lähialueella suurta. Projektissa on jo autettu asentamaan 200 älykästä kaksisuuntaista latauspistettä, ja se laajenee edelleen. Tšekissä avattiin syyskuussa 2021 uusi rautatieasema ”Prague-Zahradní Město”. Siihen kuuluu uusi joukkoliikenteen vaihtoterminaali, jossa on raitiovaunu- ja bussipysäkkejä. Asema perustettiin osana Prahan ja Linzin välisen rautatiekäytävän nykyaikaistamista, ja sitä rahoitettiin sekä rakennerahastoista että Verkkojen Eurooppa -välineestä. Ruotsissa maaseuturahastosta rahoitettu Greppa Näringen -hanke (”tartu ravinteisiin”) tarjosi viljelijöille kohdennettua ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia koskevaa neuvontaa. Hankkeeseen osallistui yli 10 000 jäsentä – maanviljelijöitä, konsultteja, yrityksiä ja valtion edustajia – joiden yhteisenä tavoitteena oli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja maatalouden ympäristövaikutuksia. Unkarissa Biharugran kylän vieressä sijaitsevat suuret kalalammikot tukevat rikasta kosteikkoekosysteemiä, joka muodostaa Natura 2000 -verkostoon kuuluvan erityisen suojelualueen. EMKR:n tuen avulla pystyttiin vahvistamaan patoja ja infrastruktuuria ja rakentamaan uusia kalantuotantolaitoksia. Se auttoi turvaamaan paikalliset työpaikat, säilyttämään ja suojelemaan paikallista ekosysteemiä ja tarjoamaan paikallisesti tuotettua kalaa paikalliselle yhteisölle. 3.3.Osallistava kasvu 174 miljardia euroa osallistavaan kasvuun Investoinnit osallistavaan kasvuun muodostavat noin 27 prosenttia kokonaisrahoituksesta. Kolmeen tavoitteeseen on käytettävissä 174 miljardia euroa: kestävään ja laadukkaaseen työllisyyteen 59 miljardia euroa, sosiaaliseen osallisuuteen 68 miljardia euroa ja yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen 47 miljardia euroa. Covid-19-kriisin vaikutukset ovat heijastuneet koko yhteiskuntaan ja kohdistuneet ihmisiin eri tavoin. EU:n sosiaalista toimintaohjelmaa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria tarvitaan enemmän kuin koskaan covid-19-pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseen ja Euroopan talouksien ja yhteiskuntien kestävyyden ja selviytymiskyvyn lisäämiseen, jotta ne olisivat paremmin valmistautuneita vihreän ja digitaalisen siirtymän haasteisiin ja mahdollisuuksiin. Nykyisessä kriittisessä skenaariossa rakennerahastoista ja erityisesti ESR:sta tuetaan rakenneuudistuksia, kuten julkisten palvelujen nykyaikaistamista, nuorten työllisyyden edistämistä sekä köyhyyden ja eriarvoisuuden vähentämistä.

ESR on ollut ensisijainen rahasto, jota on käytetty sosiaalipalvelujen tukemiseen, työllisyyden säilyttämiseen sekä haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien ja muiden tukemiseen esimerkiksi tukemalla työajan lyhentämisjärjestelyjä, lisäpalkan maksamista terveydenhuollon henkilöstölle, tietoteknisten laitteiden ja suojavarusteiden hankkimista ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien palveluja. Työllistymismahdollisuuksien parantamiseen tähtäävillä hankkeilla oli vuoden 2020 loppuun mennessä saavutettu seuraavat tavoitteet: ·ESR:sta ja nuorisotyöllisyysaloitteesta oli saanut tukea 45,3 miljoonaa osallistujaa, joista 17,3 miljoonaa oli työttömänä ja 17,2 miljoonaa työelämän ulkopuolella. ·ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen ansiosta työpaikan oli löytänyt 5,4 miljoonaa henkilöä. ·Osallistujista kaikkiaan 48 prosenttia oli vähäisen ammattitaidon omaavia ja 15 prosenttia maahanmuuttajia, ulkomaalaistaustaisia tai vähemmistöön kuuluvia. ·Naisten ja miesten osallistuminen tuettuihin toimiin jakautuu EU:n tasolla lähes tasan (53 prosenttia osallistujista on naisia). Nuorisotyöllisyysaloitteesta on edelleen annettu huomattavasti rahoitusta nuorten tukemiseksi tukeen oikeutetuissa jäsenvaltioissa. Aloitteessa on edistytty hyvin, ja vuoden 2020 loppuun mennessä oli kohdennettu 10,4 miljardia euroa 241 424 hankkeeseen. Ilmoitetut menot osoittavat kenttätason toteutuksen sujuneen hyvin. Vuoden 2020 loppuun mennessä tuettujen toimenpiteiden piirissä oli ollut 3,4 miljoonaa nuorta. Heistä • Noin 2,5 miljoonaa osallistujaa oli ollut loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteen toiminnassa. 1,1 miljoonalle osallistujalle oli tarjottu työpaikkaa, jatkokoulutusta, oppisopimuskoulutusta tai harjoittelupaikkaa sekä • yli 1,7 miljoonaa osallistujaa oli koulutuksessa, saanut tutkinnon, siirtynyt työelämään tai ryhtynyt yrittäjäksi. Sosiaalisen osallisuuden osa-alueella, jossa ESR on suurin rahoittaja, valittujen hankkeiden osuus rahoituksesta on tähän mennessä lähes 63 miljardia euroa. Vuoden 2020 loppuun mennessä 3,1 miljoonaa osallistujana olevaa vammaista, 6,8 miljoonaa maahanmuuttajaa, ulkomaalaistaustausta henkilöä tai vähemmistöjen edustajaa ja 8,5 miljoonaa muuta heikossa asemassa olevaa henkilöä oli saanut apua työmahdollisuuksiensa parantamiseen ja työmarkkinoilla tarvittavien taitojen kehittämiseen. EU:n tuen ansiosta lastenhoito- ja koulutusinfrastruktuurin kapasiteettia laajennettiin 19,7 miljoonan henkilön verran. Lisäksi koko EU:n alueella voidaan nyt tarjota parempia terveydenhuoltopalveluja 53 miljoonalle henkilölle. Maaseuturahastosta tuettiin yli 145 000:ta toimea, joilla parannettiin sosiaalista osallisuutta maaseutualueilla. Maaseuturahastosta tarjottiin tukea myös paikallisille maaseutuyhteisöille, jotka toteuttavat omia paikallisia kehittämisstrategioitaan. Näitä strategioita toteuttaa yli 3 650 paikallista toimintaryhmää, joiden vaikutuspiirissä on 64 prosenttia EU:n maaseutuväestöstä, ja ne kokoavat yhteen yksittäisten alueiden julkisia, yksityisiä ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita edustavia sidosryhmiä. Konkreettisiin koulutushankkeisiin oli osoitettu 50 miljardia euroa. ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen tuella oli vuoden 2020 loppuun mennessä autettu 21,8:aa miljoonaa vähäisen ammattitaidon omaavaa henkilöä. Kaikkiaan 7,4 miljoonaa henkilöä oli suorittanut tutkinnon ja 2,2 miljoonaa henkilöä oli koulutuksessa tai harjoittelussa. Esimerkkejä osallistavan kasvun edistämisestä ERI-rahastojen avulla: Ruotsin Skånessa Blekingen alueella sijaitseva sosiaalinen yritys Yalla Sofielund tarjoaa ESR:sta saamansa tuen avulla naisille mahdollisuuden osallistua osuuskuntaan yhdessä kolmesta kaupallisesta yrityksestä: kahvilassa ja catering-palvelussa, siivous- ja kokouspalvelussa tai ompelu- ja suunnittelustudiossa. Yalla Sofielund on osa suurempaa ruotsalaista sosiaalista yritystä Yalla Trappania, ja sillä on 35 työntekijää, jotka kaikki saavat tukea itsenäistymiseen. Hankkeeseen on osallistunut tähän mennessä yli 200 naista, jotka ovat innostuneita sen tarjoamasta tuesta. Puolan Sopotin rannikkokaupungissa sijaitsevan hiljattain avatun geriatrisen hoitolaitoksen tarkoituksena on tarjota Pommerin alueen ikääntyneille asukkaille kattava valikoima erikoissairaanhoidon palveluja, joita ei ole aiemmin ollut paikallisesti saatavilla. Keskus tarjoaa alueen ikääntyneille ihmisille helpon pääsyn geriatria-, psykologi- ja kuntoutuspalveluihin. Lisäksi keskuksen perustamisen seurauksena on syntynyt yhteensä 70 uutta työpaikkaa. Vapaaehtoisten ”Filios Zeus” -ryhmä on Kreikassa Kreetan saarella sijaitsevassa Archanesissa toimiva pelastustoiminnan vapaaehtoisten yhdistys. Valtion virastot ottavat hätätilanteissa yhteyttä ryhmään, joka on valmis tarjoamaan vapaaehtoisiaan ja kalustoaan viipymättä. Leader-ohjelmasta saatu tuki mahdollisti sen, että vapaaehtoisten ryhmä pystyi hankkimaan varusteita, joiden avulla se pystyy auttamaan yhä useammissa tapauksissa, kuten luonnonkatastrofien ehkäisyssä ja hallinnassa. 3.4.Institutionaalisten valmiuksien parantaminen ja julkishallinnon tehostaminen Kuusi miljardia euroa tehokkaaseen julkishallintoon Vuoden 2020 loppuun mennessä institutionaalisia valmiuksia ja uudistuksia koskeviin hankkeisiin oli kohdennettu arviolta 6 miljardia euroa, mikä on 97 prosenttia suunnitelluista 6,2 miljardista eurosta. Varoja oli käytetty kenttätasolla 2,6 miljardia euroa (eli 41 prosenttia suunniteltujen investointien kokonaismäärästä). ERI-rahastojen täydennykseksi työhön saatiin tukea myös rakenneuudistusten tukiohjelmasta, joka on nyt muutettu teknisen tuen välineeksi.

Tämän tavoitteen toimien ansiosta Euroopan sosiaalirahastosta on annettu tukea ·722 020 osallistujalle ·2 673 hankkeelle, jotka kohdistuvat kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason julkishallintoon tai julkisiin palveluihin. Koulutusta ja aikuiskoulutusta tarjoavien sekä työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa toteuttavien sidosryhmien valmiuksien parantamiseen tähtäävien hankkeiden täytäntöönpano on jäänyt jälkeen muista hankkeista niin, että valittujen hankkeiden osuus on edelleen alle 60 prosenttia. Viivästymisen syyt vaihtelevat jäsenvaltioittain. Esimerkiksi lainsäädännön muutokset voivat haitata täytäntöönpanoa, tai vaikeudet voivat liittyä tukitoimenpiteen innovatiivisuuteen ja monitahoisuuteen. Esimerkkejä ERI-rahastoista rahoitetuista institutionaalisia valmiuksia vahvistavista hankkeista: Horisontaalisten ja keskushallinnon sähköisten hallintojärjestelmien kehittäminen Bulgariassa : Sähköisen hallinnon virasto on kolmen viime vuoden aikana ottanut käyttöön yli 320 verkkopalvelua, jotka helpottavat jo tuhansien kansalaisten ja yritysten elämää. Covid-19-kriisin aikana sähköistä asiointia käyttivät sadattuhannet ihmiset. Asiakirjat toimitettiin turvallisesti ja välittömästi niin, että matkustamiseen ei ollut tarvetta. Sähköisen hallinnon viraston päätavoitteena on, että kansalaisten ja valtionhallinnon välinen viestintä on viiden vuoden kuluttua täysin sähköistä. 3.5.Alue- ja kaupunkikehitys 31 miljardia euroa alue- ja kaupunkikehitykseen Vuosina 2014–2020 suunniteltiin noin 31 miljardia euroa kohdennettavaksi yhdennettyyn alueelliseen kehittämiseen ja kaupunkialueiden kestävään kehitykseen edellä 3.1 ja 3.2 osiossa esitettyjen keskeisten tavoitteiden mukaisesti. Näiden strategioiden täytäntöönpano viivästyi jonkin verran ohjelman alkuvuosina, koska strategioiden viimeistely ja hajautetun täytäntöönpanon varmistavien menettelyjen käyttöönotto viivästyivät. Koheesiopolitiikasta osoitettiin hankkeisiin vuoden 2020 loppuun mennessä 27,5 miljardia euroa, mikä on 89 prosenttia suunnitelluista määrärahoista. Hankkeiden määrärahojen käyttöaste nousi ja saavutti vuoden 2020 loppuun mennessä 39 prosenttia suunnitelluista määrärahoista (12 miljardia euroa), mikä oli enemmän kuin vuoden 2019 lopun 26 prosenttia mutta edelleen huomattavasti vähemmän kuin 56 prosentin keskimääräiset menot. Integroitujen kehitysstrategioiden piiriin valituissa hankkeissa tuotetaan 53 miljoonaa neliömetriä kunnostettua tai uutta yleisön käytettävissä olevaa avointa kaupunkitilaa (137 prosenttia tavoitteesta), 3,1 miljoonaa neliömetriä kunnostettuja tai uusia julkisia rakennuksia (128 prosenttia tavoitteesta) ja yli 22 500 kunnostettua asuntoa (95 prosenttia tavoitteesta). Rahoituksen toteutumisen tavoin fyysinen toteutus on viivästynyt, ja se on 30–39 prosenttia tavoitearvoista. Esimerkkejä ERI-rahastoista rahoitetuista alue- ja kaupunkikehitystä edistävistä hankkeista CO-CITY -hankkeessa vastattiin huono-osaisten asuinalueiden elvyttämisen haasteeseen Italian Torinossa. Hankkeessa tuettiin käytöstä poistettujen tai vajaakäytössä olevien julkisten rakennusten ja tilojen uudistamista aktiivisten kansalaisten ja Torinon kaupungin yhteistyöllä. Hanke edisti kansalaisten, yhdistysten ja Torinon kaupungin välisten ”yhteistyösopimusten” laatimista ja toteuttamista. CO-CITY-hankkeen avulla uudistettiin ja elvytettiin neljä rakennusta ja kuusi koulua. 12 miljardia euroa alueelliseen yhteistyöhön 3.6.Alueellinen yhteistyö EAKR:sta tuetaan alueellisia yhteistyöohjelmia, jotka investoivat yli valtioiden rajojen toteutettavaan, valtioiden väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön. Näiden ohjelmien osuus suunnitelluista määrärahoista on 12,6 miljardia euroa, ja 12,9 miljardia euroa oli jo kohdennettu hankkeisiin vuoden 2020 loppuun mennessä. Näiden hankkeiden menot olivat 6 miljardia euroa, mikä on 48 prosenttia suunnitellusta määrästä. Yhteistyöohjelmien taloudellinen toteutus oli vuoden 2020 lopussa hieman hitaampaa kuin kansallisten ja alueellisten ohjelmien toteutus. Osa alueellisten yhteistyöohjelmien saavutuksista on jo mainittu keskeisten investointiteemojen alle koottujen indikaattoreiden yhteydessä. Lisäksi tuettujen hankkeiden yhteistyönäkökohtia mitataan seuraavilla erityisesti tähän tarkoitukseen käytettävillä indikaattoreilla: ·Lähes valtioiden rajojen toteutettaviin, valtioiden välisiin tai alueiden välisiin tutkimushankkeisiin on osallistunut 25 000 yritystä ja 11 000 tutkimuslaitosta. ·Yhteisiin paikallisiin työllisyysaloitteisiin ja yhteisille koulutuskursseille on osallistunut noin 110 000 henkilöä. ·Valtioiden rajojen yli tapahtuvaa liikkuvuutta koskevista aloitteista on hyötynyt 132 000 henkilöä.