EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.6.2011 
SEK(2011) 803 lopullinen 
  
Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Kyproksen kansallisesta uudis tusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto  
 
Kyproksen tarkistetusta vakau sohjelmasta vuosiksi 2011-2014 
{SEK(2011) 721 lopullinen} 
 
 
FI 2   FI Suositus 
NEUVOSTON SUOSITUS 
Kyproksen kansallisesta uudistusohjelmasta vuodelta 2011 
  
sekä siihen sisältyvä neuvoston lausunto  
 
Kyproksen tarkistetusta vakausohjelmasta vuosiksi 2011-2014 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnast a tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 
121 artiklan 2 kohdan ja  148 artiklan 4 kohdan, 
ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspo litiikan valvonnan ja 
yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 1466/97
1 ja erityisesti sen 5 artiklan 3 kohdan, 
ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen2, 
ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, 
on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 26 päivän ä maaliskuuta 2010 Euroopan komission 
ehdotuksen, jolla käynnistetään uusi t yöllisyys- ja kasvustrategia, Eurooppa 2020. 
Strategian lähtökohtana on tehostaa ta louspolitiikan koordi nointia. Strategia 
keskitetään avainalueisii n, joilla tarvitaan  toimia Euroopan kestävän kasvun 
vauhdittamiseksi ja kilpailukyvyn lisäämiseksi. 
(2) Neuvosto antoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 s uosituksen jäsenval tioiden ja unionin 
talouspolitiikan laajoista suuntaviivoi sta (2010–2014) ja hyväksyi 21 päivänä 
lokakuuta 2010 päätöksen jäse nvaltioiden työllisyyspo litiikan suuntaviivoista
3. 
Yhdessä nämä muodostavat ns. yhdennetyt s uuntaviivat. Jäsenvaltioita kehotettiin 
ottamaan yhdennetyt suuntaviivat huomioon kansallisessa talous- ja työllisyyspolitiikassaan. 
                                                
 
1 EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. 
2 EUVL C …, s.. 
3 Pidetään voimassa vuonna 2011 19 päivänä toukokuuta 2011 annetulla neuvoston päätöksellä 
2011/308/EU. 
 
FI 3   FI (3) Komissio hyväksyi 12 päivänä tamm ikuuta 2011 ensimmäisen vuotuisen 
kasvuselvityksen. Tästä alkoi  uusi talouden ohjauksen ja hallinnan jakso EU:ssa ja 
ensimmäinen politiikan yhdennetyn etukäte iskoordinoinnin EU-ohjausjakso, jonka 
perusta on Eurooppa 2020 -strategiassa.  
(4) Eurooppa-neuvosto hyväksyi 25 päivän ä maaliskuuta 2011 julkisen talouden 
vakauttamisen ja rakenneuudi stuksen painopisteet (jotka ovat 15 päivänä helmikuuta 
ja 7 päivänä maaliskuuta 2011 annettuje n neuvoston päätelmien ja komission 
vuotuisen kasvuselvityksen mukaisia). Se korosti, että etusij alle on asetettava 
talousarvioiden tervehdyttäminen ja julk isen talouden kestä vyyden palauttaminen, 
työttömyyden vähentäminen työmarkkina uudistusten avulla sekä uudet kasvua 
edistävät toimet. Se kehotti kaikkia jäsenvalt ioita toteuttamaan näihin painopisteisiin 
perustuvia konkreettisia toimenpiteitä, jo tka sisällytetään niiden vakaus- tai 
lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin. 
(5) Lisäksi Eurooppa-neuvosto kehotti 25 päivänä maaliskuuta 2011 Euro 
Plus -sopimukseen osallistuvia jäsenvaltioit a esittämään sitoumuksensa niin ajoissa, 
että ne voidaan sisällyttää vakaus- tai lähentymisohjelmiin ja kansallisiin uudistusohjelmiin.  
(6) Kypros toimitti kansallisen uudistusohjelm ansa 6 päivänä tou kokuuta 2011 ja vuosiksi 
2010–2014 laaditun tarkistetun vakausohjel mansa 7 päivänä toukokuuta 2011. 
Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yht eydet on voitu ottaa 
huomioon. 
(7) Kyproksen talous on jonkin verran tervehtynyt vuoden 2009 jälkeen, jolloin maan 
talous supistui ensimmäisen kerran 35 vuoteen, kun BKT väheni 1,7 prosenttia. 
Työmarkkinat kärsivät taantumasta ja t yöttömyys oli vuonna 2010 6,5 prosenttia. 
Myös julkinen talous heikkeni. Julkis en talouden ylijääm ä vaihtui vuonna 2009 6 
prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen. Tämä  johtui automaattisista vakauttajista, 
harkinnanvaraisista finanssipol iittisista elvytystoimista talouden laskun torjumiseksi 
sekä melko laajoista vaikutuksista, joita on ollut kasvurakenteen muuttumisella 
vähemmän veroja tuovaksi. Vuonna 2010 taloudellinen toiminta parani hieman eli 1 
prosentin, mikä johtui pääas iassa varastojen kasvusta sen jälkeen, kun varastoja 
purettiin laajasti vuonna 2009, ja yksityisen kulutuksen hienoisesta kasvusta. Parantuvista taloudellisista olosuhteista  odotetaan olevan hyötyä työmarkkinoille, 
työllisyyden odotetaan hieman nousevan, kun ta as työttömyys todennäköisesti laskee 
vuoden 2010 lopun huippulukemista.  
(8) Neuvosto on neuvoston asetuksen (EY)  N:o 1466/97 mukaisen tarkistetun 
vakausohjelman arvioinnin perusteella sitä mieltä, että julkista taloutta koskevien 
ennusteiden taustalla oleva makrotaloude n skenaario on realistinen vuoteen 2012 
saakka ja sen jälkeen liian suotuisa, jos sitä arvioidaan  komission yksiköiden kevään 
2011 talousennusteiden perusteella. Vakaus ohjelman tavoitteena on vähentää julkisen 
talouden alijäämä 4 prosenttiin suhteessa  BKT:hen vuonna 2011 ja 2,6 prosenttiin 
suhteessa BKT:hen vuonna 2012 neuvoston suositusten mukaisesti ja jatkaa 
vakauttamista siitä eteenpäin. Ohjelman mukaan velkasuhteen huippu saavutetaan 
vuonna 2012, minkä jälkeen se laskee. Vuosina 2011 ja 2012 rakenteellinen rahoitusasema paranee vuosittain keskim äärin 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen 
neuvoston suositusten mukaisesti. Rake nteellinen parannus vuosien 2013 ja 2014 
osalta on kuitenkin vakaus- ja kasvusopimu ksessa vaadittua pienempi. Keskipitkän 
 
FI 4   FI aikavälin tavoitteena olevaan ta sapainoiseen rakenteelliseen rahoitusasemaan ei päästä 
ohjelmakauden aikana. Vaikka sopeutuks en suunnitellaan perustuvan menojen 
hillitsemiseen, useimmat toimenpiteet vuonna 2011 koskevat tulopuolta. Ohjelmassa 
esitettyyn vakauttamisuraan kohdistuu heikke nemisriskejä, jotka liittyvät jatkettuun 
tasapainottamiseen kohti vähemmän veroja  tuovaa kasvurakenne tta, käytäntöön 
hyväksyä lisätalousarvioita vuoden aikana , työmarkkinaosapuolten kanssa vielä 
sopimatta olevien toimenpiteiden oikea-ai kaiseen täytäntöönpa noon ja muihin vielä 
määrittelemättömiin seikkoihin (esim. juoks evien menojen hillitseminen). Kyseiset 
riskit huomioon ottaen lisätoimenpiteet voiv at olla tarpeen, jos makrotalouden tai 
julkisen talouden kehitys oso ittautuu odotettua huonommaksi.  
(9) Vaikka vaihtotaseen alijäämä laski noi n 9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 
2010, se on vielä suuri ja todennäköisesti rajoittaa ta louskasvua keskipitkällä 
aikavälillä. Julkisen sektorin  suuret menot olisi rahoitett ava ulkomaisella velalla tai 
suuremmilla kotimaisilla yksityisillä sä ästöillä. Viimeksi mainittu merkitsisi 
alhaisempaa tuotannon kasvua, koska se syrjäyttäisi yksityisen kulutuksen tai 
investoinnit. Keskipitkällä aikavälillä alijääm ä supistuisi edelleen  vaikkakin hitaasti. 
Liiallisen alijäämän mene ttelyn yhteydessä 13 päivän ä heinäkuuta 2010 neuvosto 
suositteli Kyproksen viranomaisille myös keskipitkän aikavälin julkisen talouden 
kehyksen sitovan luonteen vahvistamista. Tä hän mennessä ei ole näyttöä edistyksestä. 
Vakausohjelman mukaisesti keskipitkän ai kavälin julkisen talouden kehys on 
suunniteltu pantavaksi täysimääräisesti tä ytäntöön verovuodesta 2014 lähtien eikä 
vuodesta 2012, kuten vielä hiljattain oletetti in. Näin ollen sen vaikutukset näkyvät 
vasta keskipitkällä aikaväli llä. Uuden kehyksen oikein aj oitettu täytän töönpano olisi 
tärkeää julkisen talouden vakauttamise n onnistumisen ja kestävyyden kannalta. 
(10) Pankkisektori selvisi maailmanlaajuisesta ra hoituskriisistä ja Eu ro-alueen julkisen 
talouden velkakriisistä ilman  julkisia tukitoimia. Pankki sektori on kuitenkin suuri 
verrattuna talouteen, sillä sen varat ovat y li kuusinkertaiset suhtee ssa BKT:hen, jos ei 
oteta huomioon ulkomaisten pankkien ty täryhtiöitä ja si vuliikkeitä, ja 
kymmenkertaiset jos ne otet aan huomioon. Lisäksi se on suhteellisen keskittynyt, sillä 
markkinoita hallitsee kolme kotimaist a ryhmää, joiden osuus pankkialan 
konsolidoitujen varojen kokonais määrästä on noin 55 prosenttia, jos ei oteta huomioon 
osuustoiminnallisia pankkeja. Kansainväli sten rahoitusmarkkinoiden jatkuvat riskit 
edellyttävät konservatiivisen ta seenhallinnan jatkamista ja  vakavaraisuuden valvontaa. 
Valvojia on kaksi: kaupallisia pankke ja valvoo Kyproksen keskuspankki ja 
osuustoiminnallisia luottolaitoksia osuuskun tien valvonnasta ja kehityksestä vastaava 
viranomainen (ASDCS). Vaikka IMF on suositellut, että pankkeja ja osuustoiminnallisia luottolaitoksia valvoisi ainoastaan yksi valvoja, asiassa ei ole tapahtunut edistystä.  
(11) Ennustetut pitkän aikavälin vaikutukset, joita väestön ikäänty misellä on julkiseen 
talouteen, ovat selvästi EU:n keskiar voa merkittävämmät. Tämä johtuu lähinnä 
eläkemenojen suhteellisen suuresta kasvusta suhteessa BKT:hen tulevina 
vuosikymmeninä. Eläkejärjestelmää uudist ettiin huhtikuussa 2009. Uudistus koskee 
lähinnä tulopuolta ja se hidastaisi ainoastaan vähän eläkekulujen nousua. 
Terveydenhuoltoalan uudistuksella pyrit ään estämään ennustettu menojen kasvu 
perustamalla kansallinen terveydenhuoltojärj estelmä ja muuttamalla julkiset sairaalat 
itsenäisiksi yksiköiksi. Edistys on kuitenkin ollut erittäin vähäistä. 
 
FI 5   FI (12) Kahdesti vuodessa tapahtuva elinkustannus korvauksen automaattinen mukautus on 
kytketty suoraan kuluttajahintaindeksin ke skimääräiseen prosenttimääräiseen nousuun 
viimeisten kuuden kuukauden aikana ve rrattuna aiempaan kuuden kuukauden 
ajanjaksoon. Työmarkkinaosapuolet tukevat vahvasti kyseistä mukautusta eikä siitä 
ole keskusteltu työmarkkinaneuvotteluissa . Tuottavuuden erot eri aloilla eivät 
kuitenkaan näy, jos mukautusta  sovelletaan yhdenmukaisesti. 
Elinkustannuskorvauksen mukautuksen huonoja puolia on ensinnäkin se, että palkat 
on kytketty ainoastaan tuotteen hintoihin eikä tu ottavuuden kasvuun. Toiseksi 
kyseisestä järjestelmästä hyötyvät eniten suur ituloiset (joista 70 prosentin palkat on 
indeksoitu elinkustannuskorvauksen mukautuksen  perusteella) eikä järjestelmä edes 
kata suurinta osaa pienituloisista (esim. ammattitaidottomat työntekijät, joista vain 6 
prosentin palkat on indeksoitu elinkusta nnuskorvauksen mukautuksen perusteella). 
Kolmanneksi elinkustannuskorvauksen muka utuksella on myös merkittävä vaikutus 
julkiseen talouteen, sillä pal kkojen lisäksi se koskee olenna isesti myös eläkkeitä, etuja 
ja muita korvauksia. 
(13) Kyproksen työvoimaosuus on korkeampi ku in EU:ssa keskimäärin, mutta sen 
työmarkkinoilla esiintyy paljon sukupuo lten välistä epätasapainoa. Sukupuolten 
työllisyyserot, lastenhoitopalvelujen hinta ja saatavuus (mukaan luett una niiden sijainti 
ja etäisyys työpaikoista), jous tavien työllistymismuotojen vähäisyys ja s uurina pysyvät 
sukupuolten palkkaerot ovat Kyproksen ka nsallisen uudistusohjelman mukaan 
merkittäviä esteitä työllisyydelle ja kasvulle. Ke ski- ja yliopistoasteen koulutustaso on 
Kyproksella korkea, mutta ammattikoulutusta ei pidetä houkuttele vana vaihtoehtona. 
Nuorten korkea työttömyysaste yhdistet tynä työttöminä olevien korkeasti 
koulutettujen henkilöiden suureen määrään on osoitus huomattavasta taitojen 
kysynnän ja tarjonnan kohtaamattomuudesta Kypr oksen taloudessa. Myös elinikäiseen 
oppimiseen osallistuminen on erityisesti tiet tyjen ryhmien (vähän koulutetut, iäkkäät ja 
työttömät) osalta vähäistä maassa, jossa  on yleisesti hyvä koulutustaso. Näiden 
kysymysten ratkaisemiseksi kansallisess a uudistusohjelmassa esitetään uusien 
keskiasteen jälkeisten ammattioppila itosten perustamista lukuvuodesta 2012–2013 
lähtien, ja uuden oppisopimusjärjestelmän käyttöönotto on suunniteltu tapahtuvaksi 
samana lukuvuonna. Kaiken kaikkiaan Kyproksen  strategista tavoite tta siirtyä matalan 
tuottavuuden työpaikoista korkean tuotta vuuden työpaikkoihin edistäisi suuresti 
koulutusjärjestelmän uudelleensuuntaamin en taitojen monipuolistamiseen 
työmarkkinoiden kysyntää vastaavasti.  
(14) Kypros antoi heinäkuussa 2010 horisontaalisen  lain palveludirektiivin ottamisesta 
osaksi kansallista lainsäädäntöä. On ku itenkin olemassa epäilyjä siitä, kuinka 
täydellisesti ja perusteellises ti kyseinen direktiivi on otettu  osaksi lainsäädäntöä, sillä 
alakohtaisessa lainsäädännössä , johon ei ole tehty muutoksia, on edelleen monia 
esteitä sijoittautumiselle  ja palvelujen vapaalle tarjoami selle. Esteet ovat joko yleisiä, 
kuten paikallisviranomaisten vaatimat luvat minkä tahansa yrityksen perustamiselle tai 
lupien rajallinen voimassaoloaika alasta rii ppumatta sekä siihen liittyvät riskit, tai 
tiettyjä erityisaloja koskevia, kuten matkail upalveluihin sovellettava t kiinteät tariffit, 
taloudellinen tarveharkinta,  kilpailijoiden osallist uminen autonvuokrauslupien 
myöntämiseen, muista jäsenva ltioista peräisin olevie n rakennusyritysten syrjivä 
kohtelu sekä arkkitehdeille ja insinööreill e annettu kielto harjoittaa ammattiaan 
oikeushenkilöinä. 
(15) Ympäristöön liittyvät rajoitukset  ja kysymykset, jotka koskevat resurssien ja energian 
käyttöä, voivat yleisesti luoda vakavia esteitä kasvulle. Tämä johtuu Kyproksen 
 
FI 6   FI maantieteellisestä sijainnista ja ilmastonmuutoksen aiheuttamien ankarien kuivien 
kausien vaikutuksista. Uusiutuvan energi an tukiohjelmien kustannustehokkuutta olisi 
arvioitava. Energiasektorin toimintaa voi daan merkittävästi pa rantaa jo lyhyellä 
aikavälillä markkinoiden vapauttamisen sekä kilpailun ja infrastr uktuuri-investointien 
helpottamisen kautta.  
(16) Kypros on antanut useita Euro Plus -sopimuksen mukaisia sitoumuksia4. Julkisen 
talouden osalta sopimuksessa sitoudutaan va hvistamaan julkisen talouden kestävyyttä 
laatimalla puitelaki rahoituskriiseistä selviytymistä varten ja perustamalla täysin riippumaton rahoitusalan vakausrahasto. Lisäksi julkisen eläkejärjestelmän 
rakenneuudistuksesta käydään vuoropuhelu a, jonka on määrä päättyä vuoden 2011 
lopulla. Työllisyystoimenpiteissä keskitytään  laittoman ja pimeän työn torjuntaan, 
taitojen kysynnän ja tarjonnan kohtaama ttomuuden korjaamisee n ja yritysten 
kilpailukyvyn lisäämiseen. Kilp ailutoimenpiteisiin kuul uvat julkisen sektorin 
palkkojen hillitseminen (palkkojen indeks ointimekanismin uudelle ensuunnittelu), pk-
yritysten kilpailukyvyn vahvistaminen, kansal lisen digitaalistrategian valmistuminen 
vuoteen 2011 mennessä sekä energiatehokkuude n ja uusiutuvien energialähteiden 
edistäminen. Sitoumukset koskevat Euro Plus  -sopimuksen neljää osa-aluetta. Ne 
merkitsevät jatkoa vakausohjelmissa ja kans allisissa uudistusohjelmissa esitetylle 
laajemmalle uudistusohjelmalle ja niissä vahvistetaan jo ilm oitetut suunnitelmat 
uudistuksista Kyproksen rakenteellisten hei kkouksien poistamiseks i. Tässä vaiheessa 
ei kuitenkaan täsmennetä, missä aikataul ussa julkisen sekt orin palkkoihin ja 
eläkejärjestelmään puututaan. Nämä sit oumukset on arvioitu ja otettu huomioon 
suosituksissa. 
(17) Komissio on arvioinut vakaus ohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä Euro 
Plus -sopimuksen nojalla tehdyt sitoumukset
5. Se on ottanut huomioon niiden 
merkityksen Kyproksen finanssipolitiikan  sekä sosiaali- ja  talouspolitiikan 
kestävyyden kannalta. Lisäksi se on arvioinu t, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden 
mukaisia, koska Euroopan unionin talouden oh jausta ja hallintaa on tarpeen tehostaa 
kokonaisuudessaan antamalla EU:n tason pa nos tuleviin kans allisiin päätöksiin. 
Tämän perusteella komissio katsoo, että  tarvitaan lisää toimia vuoden 2011 
alijäämätavoitteen saavuttamiseksi ja että uusia vakauttamistoimi a olisi esitettävä 
vuotta 2012 ja sen jälkeisiä vuosia vart en. Julkisen talouden pitkän aikavälin 
kestävyyden parantamiseksi tarvitaan eläke-  ja terveydenhuoltojärjestelmään liittyviä 
lisätoimia. Pankkivalvonnan vakavaraisuu tta koskevaa lainsäädäntöä olisi myös 
tehostettava, palkkojen indeksointij ärjestelmää olisi mukautettava ja 
ammattikoulutusta, ammattitaidon kehittämi stä, liiketoimintaympäristöä ja 
energiatehokkuutta o lisi parannettava.  
(18) Neuvosto on tutkinut Kyproksen tarkis tetun vakausohjelman vuodelta 2011 edellä 
esitetyn arvioinnin perusteella ja ottaen huomioon myös Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan noj alla 3 päivänä joulukuuta 2009 annetun 
neuvoston suosituksen. Neuvoston lausunto6 on esitetty erityisesti jäljempänä 1 ja 2 
kohdassa esitetyssä suosituksessa. Neuvosto  on tutkinut Kyproksen kansallisen 
                                                 
4 Lisätietoa Euro Plus -sopimuksen nojalla tehdyistä sitoumuksista on asiakirjassa SEC(2011) 721. 
5 SEC(2011) 721. 
6 Lausunnosta säädetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 3 kohdassa. 
 
FI 7   FI uudistusohjelman ottaen huomioon 25 päivänä maaliskuuta 2011 hyväksytyt 
Eurooppa-neuvoston päätelmät, 
SUOSITTAA, että Kypros toteutta isi vuosina 2011–2012 toimia, joilla se  
(1) hyväksyy tarvittavat pysyvät toimenpiteet li iallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 
2012 mennessä; toteuttaa toimenpiteitä menoj en pitämiseksi tiukasti kurissa ja 
hyödyntää julkisen talouden odotettua paremp ia kehityssuuntauksia alijäämän ja 
velan vähentämiseksi nopeammin; varmist aa, että keskipitkän aikavälin tavoitetta 
saavutetaan vuosittain vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen; nopeuttaa täytäntöönpanokelpoisten monivuotisten me nokattojen, jotka perustuvat sitovaan 
lainsäädäntöön ja joihin liittyy oikaisumekanismit, sekä ohjelma- ja tulosbudjetoinnin asteittaista käyttööno ttoa vuoden 2012 talousarvion valmistelusta 
lähtien; 
(2) vahvistaa lisää pankkien ja osuustoiminnallisten luottolaitosten valvonnan 
vakavaraisuutta koskevaa lainsäädäntöä riskien varhaiseksi toteamiseksi; 
(3) parantaa julkisen talouden ke stävyyttä toteuttamalla uudist ustoimenpiteitä eläke- ja 
terveydenhuoltomenojen hillitsemiseksi, jotta ikääntymiseen liittyvien menojen 
kasvu saataisiin pysäytettyä; lisää el äkkeeseen oikeuttavia maksuvuosia, yhdistää 
eläkeiän elinajanodotteeseen ja otta a huomioon vanhuksien suuren köyhyysriskin; 
toteuttaa edelleen to imia kansallisen sairausvakuut usjärjestelmän täytäntöönpanon 
nopeuttamiseksi;  
(4) uudistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisia kä ytäntöjä noudattaen 
palkkaneuvottelu- ja palkkojen indeksointijä rjestelmän sen varmistamiseksi, että 
palkkakehitys vastaa paremmin työvoiman tuottavuuden ja kilpailukyvyn kehitystä;  
(5) toteuttaa ammattikoulutusjärjestelmää koskevien uudistusten puitteissa toimia, joilla 
koulutus saadaan vastaamaan paremmin ty ömarkkinoiden tarp eita; toimiin kuuluu 
erityisesti keskiasteen jälkeisen ammattiopp ilaitoksen perustaminen; toteuttaa toimia 
ammattikoulutusjärjestelmän tehokkuuden pa rantamiseksi lisäämällä kannustimia 
ammattikoulutukseen ja parantamalla kou lutukseen pääsyä erityisesti vähän 
koulutettujen, naisten ja vanhe mpien työntekijöiden osalta; 
(6) poistaa alakohtaisessa lainsäädännössä jäljellä olevat esteet sijoittautumiselle ja 
palvelujen vapaalle tarjoamise lle lokakuuhun 2011 mennessä kasvun 
mahdollistamiseksi ja palvelusektorin työpaikkojen lisäämiseksi;  
(7) ottaa käyttöön toimenpiteitä verkkopalvelua lan kilpailun lisäämiseksi sallimalla 
hintojen vapaamman määrittel yn; laatii vuoteen 2012 mennessä 
vesihuoltosuunnitelman ja hintojen määri ttelysuunnitelman, joissa otetaan huomioon 
kustannustehokkuus ja oikeudenmukaisuuskys ymykset vesivarojen kestävämmän 
hallinnoinnin varmistamiseksi. 
Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja