EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.2.2018 COM(2018) 150 final Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kreikan, Espanjan, Ranskan ja Portugalin avustamiseksi



PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta Tämä päätös kattaa 104 166 951 euron käyttöönoton Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta (EUSR) avun antamiseksi Kreikalle, Ranskalle, Portugalille ja Espanjalle näissä maissa vuonna 2017 tapahtuneiden katastrofien vuoksi. Tähän päätökseen on liitetty lisätalousarvioesitys (LTE) nro 1/2018, jossa ehdotetaan tarvittavien maksusitoumus- ja maksumäärärahojen ottamista vuoden 2018 yleiseen talousarvioon sen jälkeen, kun jo maksettu ennakkomaksu (6 520 846 euroa) on vähennetty. 2. Tiedot ja ehdot 2.1 Kreikka – Maanjäristykset Lesboksella Lesboksella, joka on yksi Pohjois-Egean saarista, sattui 12. kesäkuuta 2017 maanjäristys, jonka voimakkuus oli 6,3 Richterin asteikolla. Maanjäristystä seuranneet lukuisat jälkijäristykset aiheuttivat vahinkoja kodeille, yrityksille ja paikalliselle infrastruktuurille. 1)Kreikka haki tukea solidaarisuusrahastosta 1. syyskuuta 2017 eli 12 viikon määräajan kuluessa vahingon ensimmäisestä esiintymisestä. 2)Kyse on luonnonkatastrofista. 3)Kreikan viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 54,4 miljoonaa euroa. Hakemus esitettiin Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ’asetus’) 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi luonnonkatastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Lesbokselle aiheutuneiden vahinkojen kustannukset ovat 2,14 prosenttia asianomaisen Pohjois-Egean NUTS 2 -tason alueen BKT:sta ja ylittävät siten asetuksessa asetetun 1,5 prosentin kynnysarvon. 4)Hakemuksessaan Kreikka pyysi asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 24. lokakuuta 2017 täytäntöönpanopäätöksen C(2017) 7203, jonka nojalla Kreikalle maksettiin 135 912 euron ennakko eli 10 prosenttia EUSR:stä odotetusta rahoituksesta 9. marraskuuta 2017. 5)Kreikan viranomaiset kuvaavat hakemuksessaan yksityiskohtaisesti maanjäristyksen jälkeistä tilannetta ja ponnistelujaan tilanteesta kärsineen väestön auttamiseksi. Kreikka ilmoitti, että maanjäristys vaurioitti 12 kylää Lesboksella. Yli puolet Vrisan kylästä tuhoutui, ja sen 850 asukasta evakuoitiin pitkäksi ajaksi voimakkaiden jälkijäristysten takia. Yhteensä 776 talon korjaaminen katsottiin välttämättömäksi, ja 200 taloa oli rakennettava uudelleen. Lisäksi alueella sijaitsevat koulut olivat yhä suljettuina. Plomarissa sijaitsevan Pyhän Panteleimonin kirkon kupoli romahti. Maanvyöryt sulkivat Mytilinin ja Plomarin välisen päätien Agios Isidorosissa ja Melintaan johtavan tien. Historiallisille kohteille aiheutui merkittäviä vahinkoja, mukaan luettuna Ateenan kansallisen ja kapodistrisen yliopiston luonnontieteelliselle museolle Vrisassa. Chiosin kaupunki ja Kamposin kylä kärsivät pienemmistä vahingoista. 6)Kreikka arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 12,7 miljoonaa euroa. 7)Kreikan viranomaiset ovat ilmoittaneet, etteivät tukikelpoiset vahingot kuulu vakuutusturvan piiriin. 8)Kyseinen alue kuuluu Euroopan rakenne- ja investointirahojen (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annetuissa säännöksissä tarkoitettuihin ”siirtymäalueisiin”. Hakemuksessaan Kreikan viranomaiset eivät ilmoittaneet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. 9)Kreikka ei käynnistänyt unionin pelastuspalvelumekanismia. 10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. 11)Vuosien 1978 ja 1981 välisenä aikana Kreikkaan iskeneiden voimakkaiden maanjäristysten vuoksi Kreikan hallitus päätti luoda luonnonkatastrofeihin liittyvien riskien ehkäisyn ja hallinnan toimintakehyksen. Tavoitteena on parantaa paikallisyhteisöjen selviytymiskykyä luomalla puitteet, joilla toimeenpannaan politiikkoja tunnettujen riskien vähentämiseksi ja maanjäristysten vaikutusten hallitsemiseksi sekä otetaan käyttöön menettelyjä/toimenpiteitä uusien riskien ehkäisemiseksi. Kreikan maanjäristysten varalle luotu pelastuspalvelujärjestelmä perustuu politiikoille, joiden tavoitteena on lähinnä vähentää haavoittuvuutta ehkäisemällä ja lieventämällä riskejä (ja vahinkoja) sekä puuttumalla hätätilanteisiin ja katastrofien seurauksiin. 2.2 Ranska – Irma- ja Maria-hirmumyrskyt Saint-Martinissa ja Guadeloupessa Ennennäkemättömän voimakas 5. luokan hirmumyrsky Irma liikkui 5. ja 6. syyskuuta 2017 Karibian läpi luoteeseen tappaen ja vahingoittaen monia ihmisiä ja jättäen jälkeensä tuhoa. Irma-hirmumyrskyn silmä ylitti Saint-Martinin / Sint Maartenen saaren 290–295 km/h keskinopeudella tuhoten yli 90 prosenttia saaresta. Vain kaksi viikkoa myöhemmin 18. ja 19. syyskuuta toinen 5. luokan hirmumyrsky, Maria. Se syntyi samoista meteorologisista ja ilmastollisista olosuhteista kuin Irma, ylitti Karibian ja aiheutti jälleen merkittäviä vahinkoja Saint-Martinin / Sint Maartenen saarelle, Guadeloupelle ja osille Martiniquea.

1)Ranska haki solidaarisuusrahaston rahoitustukea 27. marraskuuta 2017 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu. 2)Kyse on luonnonkatastrofista. 3)Ranskan viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1 956,2 miljoonaa euroa. Hakemus esitettiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista luonnonkatastrofia koskevan kriteerin nojalla. Ranskan hakemus koskee yhtä ainoaa NUTS 2 -tason aluetta, joka kattaa Saint-Martinin ja Guadeloupen. Koska tällä alueella on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 349 artiklassa tarkoitettu syrjäisimpien alueiden asema, sovelletaan siihen alhaisempaa kynnysarvoa, joka on 1 prosentti alueellisesta BKT:sta. Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä on 21,9 prosenttia alueen BKT:sta, ja se ylittää selvästi asetuksessa asetetun 1 prosentin kynnysarvon, jota sovelletaan syrjäisimpiin alueisiin. 4)Hakemuksessaan Ranska pyysi asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 12. joulukuuta 2017 täytäntöönpanopäätöksen C (2017) 8726, jonka nojalla Ranskalle maksettiin 4 890 603 euron ennakko eli 10 prosenttia EUSR:stä odotetusta rahoituksesta. Ennakko maksettiin Ranskalle kahdessa erässä joulukuussa 2017 (2 369 757 euroa) ja tammikuussa 2018 (2 520 846 euroa). 5)Ranskan viranomaiset kuvaavat hakemuksessaan yksityiskohtaisesti kahden hirmumyrskyn aiheuttamien tuhojen laajuutta. Karibiaa koetelleen 5. luokan hirmumyrskyn Irman keskimääräinen tuulennopeus oli yli 275 km/h yli kolmen päivän ajan, ja sen voima oli ennennäkemätön. Alle kaksi viikkoa myöhemmin Karibialle iski toinen hirmumyrsky, Maria, joka aiheutti vahinkoja pääasiassa Guadeloupessa. Ainakin 35 ihmisen on ilmoitettu kuolleen Karibialla. Kriisin ollessa pahimmillaan lähes 3 000 palomiestä, pelastustyöntekijää, lääkäriä, poliisia ja sotilasta lähetettiin katastrofialueille antamaan hätäapua sekä avustaa ja suojella väestöä. Väestölle jaettiin 226 tonnia ruokaa ja 735 000 litraa vettä. Majoitusparakit otettiin käyttöön tyydyttävien asuinolosuhteiden varmistamiseksi. Saint-Martinilla tuulenpuuskat vahingoittivat 90:ää prosenttia saaren rakennuksista, joista 25 prosenttia tuhoutui täysin ja 40 prosenttia tarvitsee kunnostamista. Saaren talous perustuu pääasiassa matkailuun. Hirmumyrskyn takia on odotettavissa, että useat alan työntekijät tulevat kärsimään pitkäaikaistyöttömyydestä, samalla kun yleinen työttömyysaste kasvaa voimakkaasti. Guadeloupessa Maria-hirmumyrskyn jälkeen syyskuun 18. ja 19. päivän välisenä yönä kaikki valtion palvelut mobilisoitiin raivaamaan teitä, pelastamaan ihmisiä ja auttamaan heitä palaamaan normaaleihin elinoloihin. Guadeloupella oli muutaman päivän ajan noin 60 000 taloutta ilman sähköä ja vesi oli poikki monilla alueilla. Monet banaaniviljelmät, yksi Guadeloupen tärkeimmistä tulonlähteistä, tuhoutuivat, ja kestää kaksi vuotta, ennen kuin täysi tuotantoteho on saavutettu. 6)Ranska arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 191,4 miljoonaa euroa. 7)Ranskan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin. 8)Kyseiset syrjäisimmät alueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa vuosiksi 2014–2020 annetuissa säännöksissä tarkoitettuja ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Ranskan viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. 9)Ranskan pyynnöstä unionin pelastuspalvelumekanismi otettiin käyttöön. Lisäksi komissio otti käyttöön 2,4 miljoonan euron suuruisen summan välittömään humanitaariseen apuun Irma-hirmumyrskystä kärsineen alueen saarille. Avustustoimien tukemiseen käytettiin lisäksi Copernicus-satelliittikartoitusta. 10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. 2.3 Portugali – Centron metsäpalot Vuoden 2017 kesä- ja lokakuun välisenä aikana Portugali kärsi useista suurista metsäpaloaalloista, jotka johtuivat korkeista lämpötiloista, voimakkaista tuulista ja erittäin vähäisestä kosteudesta. Tulipalot vaikuttivat pääasiassa Keski- ja Pohjois-Portugalin alueisiin, ja ne tuhosivat keskeistä julkista infrastruktuuria, julkisia rakennuksia, asuntoja ja yrityksiä sekä maatalous- ja metsämaata. 1)Ensimmäinen tulipaloaalto alkoi Centron alueella 17. kesäkuuta 2017. Portugali jätti ensimmäisen EUSR-rahoitustukihakemuksensa erittäin nopeasti, 17. heinäkuuta 2017, eli selvästi 12 viikon hakemusten määräajan kuluessa. Portugali joutui kuitenkin heinä- ja lokakuun välisenä aikana kärsimään jälleen vakavista tulipaloista. Ottaakseen huomioon nämä tapahtumat Portugali päivitti hakemustaan 13. lokakuuta 2017 ja jälleen 14. joulukuuta 2017 muun muassa liittämällä siihen tarkistetun arvion kesäkuun ja lokakuun 2017 välisenä aikana maata koetelleiden tulipalojen aiheuttamien vahinkojen kokonaismäärästä. 2)Kyse on luonnonkatastrofista. 3)Lopullisessa hakemuksessaan Portugalin viranomaiset arvioivat tulipalojen kesäkuusta lokakuuhun aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1 458 miljoonaa euroa. Hakemus koski asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua suurta luonnonkatastrofia. Edellä mainittu määrä on 0,832 prosenttia Portugalin BKTL:sta ja ylittää vuonna 2017 suurkatastrofien osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka oli 1 051,6 miljoonaa euroa (eli 0,6 prosenttia Portugalin BKTL:sta). Katastrofi on siten suuri luonnonkatastrofi ja kuuluu näin ollen asetuksen soveltamisalaan. 4)Hakemuksessaan Portugali pyysi asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 9. marraskuuta 2017 täytäntöönpanopäätöksen C(2017) 7517, jonka nojalla maksettiin 1 494 331 euron ennakko. Tämä määrä perustui heinäkuun 2017 alustavaan vahinkoarvioon, joka oli 10 prosenttia kyseisenä ajanjaksona ennakoidusta EUSR:n rahoitustuesta. Ennakko maksettiin Portugalille 29. marraskuuta 2017. 5)Portugalin viranomaiset kuvaavat hakemuksessaan yksityiskohtaisesti toimia, joita on toteutettu tulipalojen torjumiseksi, sekä katastrofin vaikutuksia ja seurauksia. Tulipalot vaikuttivat lähinnä Keski- ja Lounais-Portugalin alueisiin 17. kesäkuuta ja 17. lokakuuta 2017 välisenä aikana. Kesäkuussa tapahtunut Pedrógão Granden tulipalo aiheutti jo itsessään 64 ihmisen kuoleman. Kaiken kaikkiaan tulipalot tappoivat noin sata ihmistä, ja sen lisäksi hyvin moni loukkaantui. Vaikutukset jokapäiväiseen elämään ja yksityisomaisuuteen olivat merkittäviä. Hakemuksessa kuvattu laaja palanut alue merkittiin Euroopan metsäpalotietojärjestelmään (EFFIS). EFFIS-järjestelmän mukaan vakavasti kärsineen palaneen alueen laajuus oli 491 094 hehtaaria, josta 89 419 hehtaaria oli maatalousmaata ja 401 675 hehtaaria metsää ja muita puualueita. 6)Portugali arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 211,0 miljoonaa euroa. 7)Portugalin viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin. 8)Katastrofialueet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa vuosiksi 2014–2020 annetuissa säännöksissä tarkoitettuja ”vähemmän kehittyneitä alueita”. Portugalin viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelmien rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

9)Portugalin pyynnöstä unionin pelastuspalvelumekanismi otettiin käyttöön auttamaan tulipalojen torjunnassa. 10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. 11)Portugalin esittämässä hakemuksessa annetaan yleiskuva käytössä olevista ehkäisevistä toimenpiteistä. Esimerkiksi ministerineuvoston päätöslauselmalla nro 56/2015 (julkaistu 30. heinäkuuta 2015 Portugalin tasavallan virallisessa lehdessä nro 147) on hyväksytty ilmastotoimia koskeva strateginen kehys, kansallinen ilmastonmuutosohjelma ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskeva kansallinen strategia. Nämä ovat metsäpalojen kaltaisiin katastrofeihin liittyvien riskien ehkäisyä ja hallintaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisia strategia-asiakirjoja. 2.4 Espanja – Galician metsäpalot Galician alueella Luoteis-Espanjassa syttyi suuria metsäpaloja 10. ja17. lokakuuta 2017 välisenä aikana. Tulipalot johtuivat samoista meteorologista olosuhteista kuin Portugalissa eli korkeista lämpötiloista, voimakkaista tuulista ja erittäin alhaisesta kosteudesta. Tulipalojen vuoksi tuhoutui keskeistä julkista infrastruktuuria, asuntoja, yrityksiä ja metsämaata. 1)Espanja haki solidaarisuusrahaston rahoitustukea 22. joulukuuta 2017 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 10. lokakuuta 2017. 2)Kyse on luonnonkatastrofista. 3)Espanjan viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 129,1 miljoonaa euroa. Tämä määrä on selvästi alle Espanjaan suurkatastrofien osalta vuonna 2017 sovellettavan kynnysarvon, joka oli 3 378,5 miljoonaa euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina). Se jää myös alle niin sanotun alueellisen katastrofin kynnysarvon, joka on 1,5 prosenttia alueellisesta BKT:sta ja joka Galiciassa vastaa 808:aa miljoonaa euroa. Katastrofi ei siten ole suuri luonnonkatastrofi eikä asetuksen mukainen alueellinen luonnonkatastrofi. Espanja kärsi kuitenkin samoista meteorologisista olosuhteista, jotka aiheuttivat Portugalin suurkatastrofin. Näin ollen Espanjan viranomaiset esittivät hakemuksensa asetuksen 2 artiklan 4 kohtaan sisältyvän niin sanotun naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla. Tämän säännöksen mukaan solidaarisuusrahastosta voidaan myöntää tukea sellaiselle tukikelpoiselle valtiolle, joka on kärsinyt tukikelpoisessa naapurivaltiossa tapahtuneesta suureksi luonnonkatastrofiksi luokitellusta katastrofista. 4)Espanjan viranomaiset pyysivät hakemuksessaan ennakkomaksua. Koska vahingon ja ennakoidun tuen määrä olivat alhaisia, ennakon maksaminen ei ollut perusteltua. 5)Espanjan viranomaiset antoivat yksityiskohtaisen kuvauksen katastrofin vaikutuksista. Ilmoitettu palanut alue kattoi 49 171 hehtaaria metsää ja pensaita, mukaan lukien Natura 2000 -alueita. Pelastustoimissa oli mukana yli 300 ihmistä ja 112 autoa. Tulipalojen sammutustöihin mobilisoitiin 487 vapaaehtoista. Tulipaloista kärsi 96 730 ihmistä. Neljä ihmistä menetti henkensä. Galician alueella olevista 315 kunnasta 151 kuntaa kärsi tulipaloista. Taloudelliselta kannalta metsäala kärsi eniten, ja pelkästään metsäalalle koituneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi arvioitiin yli 93,4 miljoonaa euroa. Espanja reagoi nopeasti tulipaloalueilla olleiden ihmisten kiireellisimpiin tarpeisiin tarjoamalla muun muassa sosiaalista tukea ja tilapäismajoitusta ja huolehtimalla tärkeimmistä hätä- ja pelastustoimista. 6)Espanja arvioi asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten hätä- ja pelastustoimien kustannuksiksi 18,7 miljoonaa euroa. 7)Espanjan viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin. 8)Galician katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”kehittyneempi alue”. Espanjan viranomaiset eivät hakemuksessaan ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin. 9)Espanja ei pyytänyt unionin pelastuspalvelumekanismin käynnistämistä. 10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. 11)Espanja viittaa hakemuksessaan unionin pelastuspalvelumekanismista 17 päivänä joulukuuta 2013 annettuun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseen N:o 1313/2013/EU. Galician alueellinen pelastussuunnitelma (PLATERGA) sisältää sääntöjä ja menettelyjä, joiden puitteissa julkishallinnon viranomaiset voivat toimia Galiciassa tapahtuvissa hätätilanteissa ja torjua niitä. Lisäksi käytössä on erityinen väestönsuojelusuunnitelma PEIFOGA metsäpalojen varalta. Suunnitelma on päivitetty vuonna 2015. 2.5 Päätelmät Edellä esitetyistä syistä katastrofit, joihin Kreikka, Ranska, Portugali ja Espanja viittaavat hakemuksissaan, täyttävät asetuksessa säädetyt edellytykset EUSR:n varojen käyttöönotolle. 3. Rahoitus EUSR:n määrärahoista 2018 Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2 päivänä joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013, jäljempänä ’monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus’, ja erityisesti sen 10 artiklan nojalla solidaarisuusrahastosta voidaan ottaa käyttöön varoja vuosittain enintään 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina). Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 11 kohdassa vahvistetaan solidaarisuusrahaston varojen käyttöönottoa koskevat menettelyt.

Koska solidaarisuusrahasto on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa BKTL:oon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi aiemman käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on aikaisemmin ollut kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista. Alueellisten katastrofien ja naapurivaltiota koskevan säännöksen nojalla hyväksyttyjen katastrofien osalta tukiosuus on 2,5 prosenttia. Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. Solidaarisuusrahastosta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen. Seuraavassa esitetään Kreikan, Ranskan, Portugalin ja Espanjan hakemuksiin perustuva laskelma EUSR:sta kokonaisvahinkoja koskevan arvion perusteella maksettavasta rahoitustuesta: Jäsenvaltiot Katastrofin luokitus Välittömät kokonais-vahingot (miljoonaa euroa) Suurkatastrofin kynnysarvo (miljoonaa euroa) 2,5 % välittömistä vahingoista kynnysarvon alle jäävältä osuudelta (euroa) 6 % välittömistä vahingoista kynnysarvon ylittyessä (euroa) Ehdotetun tuen kokonaismäärä (euroa) Maksetut ennakot (euroa) KREIKKA Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 54 365 1 057 800 1 359 119 - 1 359 119 135 912 RANSKA Alueellinen (2 artiklan 3 kohta) 1 956 241 3 378 487 48 906 025 - 48 906 025 4 890 603 PORTUGALI Merkittävä (2 artiklan 2 kohta) 1 457 966 1 051 566 26 289 150 24 383 982 50 673 132 1 494 331 ESPANJA Alueellinen (2 artiklan 4 kohta) 129 147 3 378 487 3 228 675 - 3 228 675 YHTEENSÄ 104 166 951 6 520 846 Monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti solidaarisuusrahastosta oli vuoden 2018 alussa käytettävissä yhteensä 421 142 057 euroa. Määrä käsittää vuoden 2018 jäljelle jääneet määrärahat eli 280 371 754 euroa (574 342 834 euroa, joista oli vähennetty vuonna 2017 käytetyt 293 971 080 euroa) ja vuoden 2017 jäljelle jääneet määrärahat eli 140 770 303 euroa. Koska kyseinen määrä jäi käyttämättä, se siirrettiin vuodelle 2018. Käytettävissä oleva määrä tässä vaiheessa vuotta 2018 on 277 556 348 euroa. Kyseessä on solidaarisuusrahastosta vuoden 2018 alussa käytettävissä ollut kokonaismäärä (421 142 057 euroa), joista on vähennetty 143 585 709 euron määrä, joka vastaa 25 prosentin osuutta vuoden 2018 vuotuisista määrärahoista. Tämä 25 prosentin osuus on monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti pidettävä varalla 1. päivään lokakuuta 2018 saakka. Tiivistelmätaulukko EUSR-rahoituksesta Määrä EUR Vuodelta 2017 vuodelle 2018 siirretyt määrärahat 140 770 303 2018 määrärahat 574 342 834 Vuoden 2018 määrärahoista etupainotteisesti vuonna 2017 käyttöön otettu määrä rahoituskehysasetuksen 10 artiklan 2 kohdan mukaisesti -293 971 080 ---------------- Vuoden 2018 alussa käytettävissä oleva kokonaismäärä 421 142 057 Vuonna 2018 jo käyttöön otettu määrä - Vuoden 2018 määrärahoista säilytetty 25 % -143 585 709 ---------------- Tällä hetkellä käytettävissä oleva enimmäismäärä (2017+2018 määrärahat) 277 556 348 Kreikkaan, Ranskaan, Portugaliin ja Espanjaan ehdotetun tuen kokonaismäärä 104 166 951 Jäljellä olevat saatavat 1. lokakuuta 2018 saakka 173 389 387 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta Kreikan, Espanjan, Ranskan ja Portugalin avustamiseksi EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11 päivänä marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen ja erityisesti sen 11 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin solidaarisuusrahaston, jäljempänä ’rahasto’, tavoitteena on antaa unionille mahdollisuus reagoida nopeasti, tehokkaasti ja joustavasti hätätilanteisiin osoittaakseen solidaarisuutta luonnonkatastrofien kohteeksi joutuneiden alueiden väestöä kohtaan. (2)Rahaston määrärahojen vuotuinen enimmäismäärä on 500 000 000 euroa (vuoden 2011 hintoina) neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 10 artiklan mukaisesti. (3)Kreikka esitti 1 päivänä syyskuuta 2017 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta 12 päivänä kesäkuuta 2017 tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen, joka koetteli Pohjois-Egean saariin kuuluvaa Lesbosta. (4)Espanja esitti 22 päivänä joulukuuta 2017 hakemuksen rahaston varojen käyttöönottamisesta Espanjan lounaisosassa Galician alueella 10 päivänä ja 17 päivänä lokakuuta 2017 välisenä aikana tapahtuneiden metsäpalojen vuoksi.