C 74/2

KOMISSION TIEDONANTO

Komission Euroopan unionin tuomioistuimelle rikkomusmenettelyn yhteydessä ehdottamien kiinteämääräisten hyvitysten ja uhkasakkojen laskennassa käytettävien tietojen päivittäminen

(2022/C 74/02)

I. Johdanto

Kun komissio haastaa jäsenvaltion Euroopan unionin tuomioistuimeen perussopimuksissa määrätyn velvollisuuden täyttämättä jättämisen vuoksi, tuomioistuin voi määrätä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, nojalla taloudellisia seuraamuksia seuraavissa kahdessa tapauksessa:

(a) jäsenvaltio ei ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä pannakseen täytäntöön tuomioistuimen aiemman tuomion, jossa todetaan unionin oikeuden rikkominen (SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohta);

(b) jäsenvaltio on jättänyt täyttämättä velvollisuutensa ilmoittaa toimenpiteistä, joilla lainsäätämisjärjestystä noudattaen annettu direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä (SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohta) (1).

Kummassakin tapauksessa tuomioistuimen määräämä seuraamus voi koostua kiinteämääräisestä hyvityksestä, joka on rangaistus rikkomisen jatkumisesta (2), ja päiväkohtaisesta uhkasakosta, joka motivoi jäsenvaltiota lopettamaan rikkomisen mahdollisimman pian tuomion antamisen jälkeen (3). Komissio tekee taloudellisten seuraamusten määristä ehdotuksen unionin tuomioistuimelle, joka tekee asiassa lopullisen päätöksen.

Komission yleinen lähestymistapa ehdotettujen seuraamusten laskemiseksi on vakiintunut. Se on vuodesta 1997 (4) lähtien soveltanut peräkkäisissä tiedonannoissa (5) esitettyä lähestymistapaa, joka vastaa sekä kyseisen jäsenvaltion maksukykyä että sen institutionaalista painoarvoa. Näiden huomioon ottamiseksi sovelletaan niin kutsuttua kerrointa n (6). Kertoimen n lisäksi komission ehdottamissa seuraamuksissa otetaan huomioon myös kertoimet, jotka ilmaisevat rikkomisen vakavuutta ja kestoa.

Kertoimen n laskemisessa otetaan huomioon jäsenvaltioiden bruttokansantuote (BKT) ja kunkin jäsenvaltion edustajille varattu paikkamäärä Euroopan parlamentissa. Laskentamenetelmää on päivitetty useaan otteeseen (7), viimeksi 13. huhtikuuta 2021 (8), kun komissio mukautti menetelmää Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamisen vuoksi.

Vuonna 2010 antamassaan tiedonannossa laskennassa käytettävien tietojen päivittämisestä (9) komissio vahvisti, että kerrointa n ja muita makrotaloutta koskevia tietoja olisi tarkistettava vuosittain (10) inflaation ja bruttokansantuotteen (BKT) muutosten huomioimiseksi.

Tämän vuoden päivitys (11) perustuu kunkin jäsenvaltion inflaation ja BKT:n kehitykseen. Inflaatioastetta ja BKT:tä koskevat tilastot, joita päivityksessä käytetään, on laadittu päivitysajankohtaa edeltävältä kahden vuoden takaiselta jaksolta (t–2-sääntö) eli vuodelta 2020, koska makrotaloutta koskevien tietojen on oltava vähintään kahden vuoden takaiselta jaksolta, jotta ne olisivat kohtuullisen luotettavia. Viitevuoden inflaatioaste on 1,6 prosenttia.

Tämän vuoden päivitykseen vaikuttava tärkeä tekijä on covid-19-pandemia. Pandemia vaikutti vuonna 2020 voimakkaasti jäsenvaltioiden BKT:hen, joka supistui EU:n 27 jäsenvaltion tasolla 4,4 prosenttia. Maakohtainen vaihtelu puolestaan vaikuttaa jäsenvaltioiden kertoimeen n.

II. Päivityksen osatekijät

Seuraavassa on luettelo tarkistettavista taloudellisista perusteista:

— uhkasakon kiinteä vakiomäärä (12), joka on tällä hetkellä 2 683 euroa (13) ja johon tehdään inflaatiotarkistus;

— kiinteämääräisen hyvityksen kiinteä vakiomäärä (14), joka on tällä hetkellä 895 euroa (15) ja johon tehdään inflaatiotarkistus;

— kunkin 27 jäsenvaltion kerroin n, jota tarkistetaan kyseisen jäsenvaltion BKT:n ja kyseisellä jäsenvaltiolla Euroopan parlamentissa olevan paikkamäärän perusteella; kerroin n on kiinteämääräistä hyvitystä ja päiväkohtaista uhkasakkoa laskettaessa sama;

— kiinteämääräisten hyvitysten vähimmäismäärät (16), joihin tehdään inflaatiotarkistus.

III. Päivitykset

Komissio soveltaa seuraavassa lueteltuja päivitettyjä määriä (kiinteämääräisen hyvityksen tai uhkasakon muodossa olevan) taloudellisen seuraamuksen määrän laskemiseksi saattaessaan asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti:

1) uhkasakon laskennassa sovellettava kiinteä vakiomäärä on 2 726 euroa;

2) kiinteämääräisen hyvityksen päiväkohtaisen määrän laskennassa sovellettava kiinteä vakiomäärä on 909 euroa;

3) oheisessa taulukossa esitetään kerroin n ja kiinteämääräisen hyvityksen vähimmäismäärä jäsenvaltioittain (EU-27): Jäsenvaltio Kerroin n Kiinteämääräisen hyvityksen vähimmäismäärä (1 000 euroa) Belgia 0,860 1 940 Bulgaria 0,280 632 Tšekki 0,590 1 331 Tanska 0,580 1 308 Saksa 5,000 11 277 Viro 0,120 271 Irlanti 0,610 1 376 Kreikka 0,520 1 173 Espanja 2,260 5 097 Ranska 3,750 8 458 Kroatia 0,220 496 Italia 3,110 7 014 Kypros 0,100 226 Latvia 0,140 316 Liettua 0,210 474 Luxemburg 0,170 383 Unkari 0,470 1 060 Malta 0,080 180 Alankomaat 1,340 3 022 Itävalta 0,750 1 692 Puola 1,450 3 270 Portugali 0,570 1 286 Romania 0,750 1 692 Slovenia 0,170 383 Slovakia 0,320 722 Suomi 0,510 1 150 Ruotsi 0,880 1 985

Tämän tiedonannon hyväksymisestä alkaen komissio soveltaa päivitettyjä määriä päätöksiin, joilla se nostaa kanteen unionin tuomioistuimessa SEUT-sopimuksen 260 artiklan nojalla.

(1) Komission vuonna 2011 antamassa tiedonannossa SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan soveltamisesta (EUVL C 12, 15.1.2011, s. 1) ja vuonna 2017 antamassa tiedonannossa ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10) korostetaan, että komissio soveltaa SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan nojalla määrättävien taloudellisten seuraamusten laskemisessa menetelmää, joka on vahvistettu jo vuoden 2005 tiedonannossa (tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisesta (SEC(2005) 1658)).

(2) Puheenjohtajan tiedonanto: Uudelleen laadittu tiedonanto EY:n perustamissopimuksen 228 artiklan soveltamisesta (SEC(2005) 1658), 10.3 kohta.

(3) SEC(2005) 1658, 14 kohta.

(4) EY:n perustamissopimuksen 171 artiklassa määrätty uhkasakon laskentatapa (EYVL C 63, 28.2.1997, s. 2).

(5) Ks. erityisesti komission tiedonanto – Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan soveltaminen (EUVL C 12, 15.1.2011, s. 1) ja komission tiedonanto ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10).

(6) SEC(2005) 1658, 14 kohta. Kerroin n lasketaan kaavan mukaan siten, että GDP n = asianomaisen jäsenvaltion BKT miljoonina euroina; GDP avg = kaikkien jäsenvaltioiden keskimääräinen BKT; Seat n = asianomaisen jäsenvaltion paikkojen määrä Euroopan parlamentissa; Seat avg = kaikkien jäsenvaltioiden keskimääräinen paikkamäärä Euroopan parlamentissa.

(7) Komission tiedonanto – Komission Euroopan unionin tuomioistuimen rikkomusmenettelyissä ehdottamien kiinteämääräisten hyvitysten ja päiväkohtaisten uhkasakkojen laskentatavan muuttaminen, C(2019) 1396 final (EUVL C 70, 25.2.2019, s. 1).

(8) Komission tiedonanto – Komission Euroopan unionin tuomioistuimelle rikkomusmenettelyjen yhteydessä ehdottamien kiinteämääräisten hyvitysten ja uhkasakkojen laskennan mukauttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan eron johdosta, C(2021) 2283 final (EUVL C 129, 13.4.2021, s. 1).

(9) SEC(2010) 923/3.

(10) Tätä tiedonantoa on taloudellisten tietojen vuosittaista päivitystä varten tarkistettu vuonna 2011 [SEC(2011) 1024 final], vuonna 2012 [C(2012) 6106 final], vuonna 2013 [C(2013) 8101 final], vuonna 2014 [C(2014) 6767 final], vuonna 2015 [C(2015) 5511 final], vuonna 2016 [C(2016) 5091 final], vuonna 2017 [C(2017) 8720 final], vuonna 2018 [C(2018) 5851 final], vuonna 2019 [C(2019) 6434 final] ja vuonna 2020 [C(2020) 6043 final].

(11) BKT-tiedot tämän vuoden päivitystä varten poimittiin 10. tammikuuta 2022. Inflaatiota mitataan BKT-deflaattorilla.

(12) Päiväkohtaisen uhkasakon määrä, joka saadaan kertomalla kiinteä vakiomäärä ensin rikkomisen vakavuutta ja kestoa ilmaisevilla kertoimilla ja sen jälkeen kertoimella n.

(13) C(2021) 2283 final.

(14) Kiinteämääräisen hyvityksen päiväkohtainen määrä lasketaan kertomalla kiinteä vakiomäärä (joka ei ole sama kuin päiväkohtaisten uhkasakkojen kiinteä vakiomäärä) rikkomisen vakavuutta ilmaisevalla kertoimella ja kertoimella n. Tämän jälkeen lasketaan kiinteämääräinen hyvitys sen perusteella, kuinka monta päivää rikkominen on jatkunut (joko tuomioistuimen ensimmäisen tuomion antamisesta sen täytäntöönpanoon tai tuomion antamiseen SEUT-sopimuksen 260 artiklan 2 kohdan mukaisissa tapauksissa, taikka direktiivin täytäntöönpanolle asetetun määräajan päättymisestä jäsenyysvelvoitteiden noudattamiseen tai tuomion antamiseen SEUT-sopimuksen 260 artiklan 3 kohdan mukaisissa tapauksissa). Tällä tavoin laskettua kiinteämääräistä hyvitystä olisi sovellettava silloin kun edellä mainitun laskutoimituksen tulos on suurempi kuin kiinteän hyvityksen vähimmäismäärä.

(15) C(2021) 2283 final.

(16) Kiinteämääräisen hyvityksen vähimmäismäärä määritetään kullekin jäsenvaltiolle kertoimen n perusteella. Kyseistä vähimmäismäärää ehdotetaan tuomioistuimelle silloin, kun päiväkohtaisten kiinteämääräisten hyvitysten summa ei ylitä tätä vähimmäismäärää.