KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen (TBT-sopimus) mukaisen ilmoitusmenettelyn toiminnasta /* COM/2012/0354 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen (TBT-sopimus) mukaisen ilmoitusmenettelyn toiminnasta 1. Johdanto Teknisiä esteitä koskeva Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimus (TBT-sopimus)[1] on yksi 13:sta tavarakauppaa koskevasta monenkeskisestä sopimuksesta, jotka neuvoteltiin Uruguayn kierroksella. Se tuli voimaan vuonna 1995 WTO:n perustamisen yhteydessä. TBT-sopimuksessa WTO:n jäsenet velvoitetaan ilmoittamaan teknisistä määräyksistä ja tavaroita koskevista vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä jo valmisteluvaiheessa Maailman kauppajärjestölle ja annetaan muille WTO:n jäsenille mahdollisuus kommentoida niitä. · Menettelyllä voidaan konkreettisesti auttaa EU:ssa toimivia yrityksiä, myös pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja parantaa niiden pääsyä kolmansien maiden markkinoille: · Sen avulla havaitaan kansainvälisen kaupan tarpeettomat tekniset esteet ja poistetaan ne niiden syntypaikalla. · Se auttaa EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäätäjiä sekä EU:n talouden toimijoita perehtymään muiden WTO:n jäsenten uusiin teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin. · Sen avulla EU voi edistää sääntelyyn perustuvaa lähestymistapaa ja vaikuttaa muiden WTO:n jäsenten määräyksiin keskustelujen aikana ennen uusien määräysten antamista. · Se edistää sääntöjen ja standardien lähentymistä kansainvälisellä tasolla. TBT-ilmoitusmenettely on näistä syistä tärkeä osa EU:n kauppa- ja teollisuuspolitiikkaa[2] ja edistää osaltaan Eurooppa 2020 –strategian[3] tavoitteiden, erityisesti älykkään, kestävän ja osallistavan talouden tavoitteen, saavuttamista. Tämän kertomuksen ensimmäisenä tavoitteena on kiinnittää Euroopan toimielinten, neuvoa-antavien elinten ja EU:n talouden toimijoiden, myös pk-yritysten, huomio TBT-ilmoitusmenettelyn tarjoamiin mahdollisuuksiin. Toisena tavoitteena on esittää tämän välineen viimeisimmät suuntaukset yleiskatsauksessa menetelmän kehityksestä viime vuosina. Kolmanneksi komissio tarttuu kertomuksen tarjoamaan tilaisuuteen ja suosittelee konkreettisia toimia lisäparannusten tekemiseksi. Jotta ilmoitusmenettelyä voidaan hyödyntää silloin kun on kyse muiden WTO:n jäsenten määräyksistä, on ratkaisevan tärkeää, että EU itse sekä noudattaa TBT-sopimuksessa vahvistettuja velvoitteita että aktiivisesti osallistuu menetelmän tehostamiseen. On tärkeää, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja jäsenvaltiot tietävät, miten TBT-ilmoitusmenettely toimii, ja että ne tekevät yhteistyötä komission kanssa, jotta päästään menettelyn noudattamista ja sen avoimuutta koskeviin tavoitteisiin. 2. TBT-ilmoitusmenettelyn esittely 2.1. TBT-sopimuksen mukaiset velvoitteet TBT-sopimuksen tavoitteena on helpottaa kansainvälistä kauppaa ja ottaa samalla huomioon WTO:n jäsenten oikeus hyväksyä kansallisia teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, joista voi tulla kaupan teknisiä esteitä (poikkeavista säännöistä johtuvat mukauttamiskustannukset, tiedotuskustannukset jne.). Sen varmistamiseksi, että tällaiset toimenpiteet eivät aiheuta syrjiviä tai tarpeettomia kaupan esteitä, TBT-sopimuksessa on useita sisältöä ja menettelyä koskevia ehtoja, joita WTO:n jäsenten on noudatettava laatiessaan teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Tällaisia sisältöä ja menettelyä koskevia ehtoja sovelletaan kaikkiin teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin, jotka liittyvät tavaroiden, niin teollisuus- kuin maataloustuotteiden, kauppaan. Standardit ovat vapaaehtoisia, kun taas teknisissä määräyksissä vahvistetaan tuotteiden pakolliset ominaisuudet sekä niihin liittyvät menettelyt ja tuotantotavat[4]. Vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä käytetään määritettäessä, täyttävätkö tuotteet nämä pakolliset vaatimukset. 2.1.1. Sisältöä koskevat ehdot: syrjimättömyys, turhien kaupan esteiden välttäminen, asianmukaisten kansainvälisten standardien käyttö Kaikissa TBT-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa toimenpiteissä on noudatettava syrjimättömyyden periaatetta. Syrjimättömyyden periaate on WTO:n säännöstön kulmakivi ja sisältyy tullitariffeja ja kauppaa koskevaan yleissopimukseen (GATT). Siinä kielletään maahantuotujen ja kotimaassa valmistettujen tavaroiden välinen syrjintä (GATT-sopimuksen III artiklassa määrätty kansallisen kohtelun periaate) ja syrjintä maahantuotujen tavaroiden välillä (GATT-sopimuksen I artiklassa määrätty suosituimmuusperiaate). Vastaavasti TBT-sopimuksen 2.1. artiklan mukaan WTO:n jäsenen on myönnettävä minkä tahansa muun jäsenen alueelta tuotaville tuotteille vähintään yhtä edullinen kohtelu kuin vastaaville kotimaisille tai mistä tahansa muusta maasta peräisin oleville tuotteille. Teknisiä määräyksiä saa antaa ainoastaan silloin kun se on välttämätöntä oikeutetun tarkoituksen saavuttamiseksi. Vastaavasti vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt eivät saa olla tiukempia eikä niitä saa soveltaa tiukemmin kuin on tarpeen, jotta voidaan antaa tuovalle WTO:n jäsenelle riittävä varmuus siitä, että tuotteet ovat asianmukaisten vaatimusten mukaisia. Oikeutetuista tarkoituksista esitetään TBT-sopimuksen 2.2. artiklassa luettelo, joka ei ole tyhjentävä mutta johon sisältyy vilpillisten menettelyjen estäminen, ihmisten terveyden tai turvallisuuden suojelu ja ympäristönsuojelu. Vuosina 2008–2011 oikeutetuiksi tarkoituksiksi ilmoitettiin ihmisten terveyden ja turvallisuuden suojelu, mihin pyrittiin noin puolessa TBT-ilmoituksista[5]. Lisäksi tällainen “välttämättömyyden” vaatimus tarkoittaa, että on löydettävä tasapaino oikeutetun tarkoituksen ja määräysten täyttämättä jättämisen riskin välillä, jotta voidaan valita kauppaa mahdollisimman vähän rajoittava mutta yhtä toimiva lähestymistapa. Tässä kansallinen lainsäätäjä voi hyödyntää TBT-sopimusta, jossa ehdotetaan useita tapoja helpottaa kauppaa. Voidaan esimerkiksi käyttää suorituskykykyyn perustuvia teknisiä määräyksiä ja tunnustaa muiden WTO:n jäsenten teknisten määräysten vastaavuus sekä ulkomailla tehtyjen vaatimustenmukaisuuden arviointien tulokset.[6] Teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä laadittaessa on käytettävä asianmukaisia kansainvälisiä standardeja. Useissa TBT-sopimuksen määräyksissä tuetaan kansainvälisten standardien käyttöä keinona edistää teknisten sääntöjen yhdenmukaistamista. Erityisesti 2.4. artiklassa todetaan, että silloin kun vastaavia kansainvälisiä standardeja on olemassa WTO:n jäsenten ”on käytettävä niitä […] teknisten määräysten pohjana”, paitsi silloin kun kansainväliset standardit ovat tehottomia tai eivät sovellu oikeutettujen tarkoitusten täyttämiseen. Kotimaisella teknisellä määräyksellä voitaisiin esimerkiksi mennä pidemmälle kuin mitä vaaditaan vastaavalta kansainväliseltä standardilta WTO:n jäsenen sääntömääräisten tavoitteiden, kuten ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden, saavuttamiseksi, tai vastata omien kansalaisten oikeutettuihin odotuksiin suojan riittävästä tasosta. Vastaavia periaatteita esitetään 5.4. artiklassa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. 2.1.2. Lainsäädäntöluonnoksen ilmoittamista koskeva muodollinen edellytys TBT-sopimuksen 2.9. ja 5.6. artiklan mukaan WTO:n jäsenten on ilmoitettava teknisistä määräyksistä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä, kun seuraavat kaksi edellytystä täyttyvät: ensinnäkin vastaavaa kansainvälistä standardia ei ole tai toimenpideluonnos ei ole voimassa olevan kansainvälisen standardin mukainen ja toiseksi ehdotetulla toimenpiteellä voi olla merkittävä vaikutus muiden jäsenten kauppaan. ”Merkittävä vaikutus muiden jäsenten kauppaan” käsittää sekä tuontia lisäävät että tuontia vähentävät vaikutukset muiden jäsenten kauppaan, kunhan vaikutukset ovat merkittäviä[7]. Ilmoitukset on annettava niin aikaisessa vaiheessa, että muutoksia voidaan vielä tehdä ja kommentit voidaan ottaa huomioon[8]. Ilmoituksen tekevän jäsenen on suotava muille jäsenille kohtuullisesti aikaa kirjallisten kommenttien esittämiseen. WTO:n jäsenet ovat sopineet TBT-komiteassa, että 60–90 päivää pidetään kohtuullisena aikana. Kehittyneitä maita kehotetaan suomaan yli 60 päivää kommentoimiseen[9]. Kommenteista keskustellaan pyydettäessä ja ne otetaan huomioon. Tämä tarkoittaa, että muille WTO:n jäsenille voidaan ilmoittaa uusien tai muutettujen tuotevaatimusten kehityksestä. WTO:n sihteeristön saamat ilmoitukset ovat julkisia[10], joten myös talouden toimijoille voidaan ilmoittaa uusista vaatimuksista ja ne voivat tutustua niihin. WTO:n jäsenillä on oikeus kommentoida kirjallisesti ehdotettuja teknisiä määräyksiä tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Kommenteissa pitäisi periaatteessa kiinnittää huomio siihen, että ehdotetut määräykset eivät ole TBT-sopimuksen mukaisia. Kommenttien pitäisi johtaa keskusteluun ilmoituksen tehneen WTO:n jäsenen kanssa. Oikeus tämän menettelyn mukaiseen muodolliseen kommentointiin on rajattu WTO:n jäsenille eikä sitä myönnetä asianosaisille, kuten talouden toimijoille. Talouden toimijoiden viestit välittää tämän vuoksi WTO:n jäsen. On kunkin WTO:n jäsenen oma asia, miten se kuulee talouden toimijoitaan ja ottaa niiden näkökohdat huomioon. 2.2. Ilmoitusmenettely EU:n sisäisessä organisaatiossa Useiden tahojen on osallistuttava ilmoitusmenettelyyn ja tehtävä yhteistyötä, jotta menettely toimisi asianmukaisesti ja olisi hyödyllinen ja tehokas. Euroopan unionissa on erityisen tärkeää, että EU:n toimielimet, jäsenvaltiot ja talouden toimijat osallistuvat ilmoitusmenettelyyn. EU:n perustaman kaupan teknisiä esteitä käsittelevän TBT-verkkosivuston avulla voidaan koordinoida eri tahojen osallistumista. 2.2.1. Euroopan komissio TBT-sopimuksessa edellytetään, että jokainen WTO:n jäsen perustaa ilmoitusviranomaisen, joka varmistaa ilmoitusmenettelyjä koskevien määräysten täytäntöönpanon, ja takaa, että on olemassa tiedotuskeskus[11]. Tiedotuskeskuksen on vastattava kaikkiin kohtuullisiin tiedusteluihin, joita muut jäsenet ja asianosaiset tekevät hyväksytyistä tai ehdotetuista teknisistä määräyksistä tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä. Keskus on myös vastuussa muilta WTO:n jäseniltä ilmoituksiin saatujen kommenttien käsittelystä[12]. EU:ssa nämä velvollisuudet täyttää yksi Euroopan komission yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston yksikkö[13], joka on nimetty EU:n TBT-tiedotuskeskukseksi (EU TBT Notification and Enquiry Point). EU:n TBT-tiedotuskeskuksella on kaksi tehtävää. Se varmistaa, että EU:n lainsäädännöstä ilmoitetaan valmisteluvaiheessa WTO:lle. Tässä tarkoitetaan joko Euroopan parlamentin ja neuvoston antamaa lainsäädäntöä tai Euroopan komission täytäntöönpanotoimenpiteenä antamaa lainsäädäntöä. EU:n TBT-tiedotuskeskus on myös vastuussa muiden WTO:n jäsenten ilmoitusten jakamisesta kaikille asianosaisille. Lisäksi se varmistaa, että huomautukset lähetetään ilmoituksen tehneelle WTO:n jäsenelle EU:n puolesta silloin kun vaikuttaa siltä, että kyseinen toimenpide saattaisi aiheuttaa markkinoille pääsyyn liittyviä ongelmia EU:n viejille. Voidakseen kommentoida toisen WTO:n jäsenen ilmoitusta EU:n TBT-tiedotuskeskus pyytää huomautuksia kaikilta asianosaisilta, kuten Euroopan komission alakohtaisilta yksiköiltä, kauppapolitiikan pääosaston yksiköiltä, EU:n edustoilta kolmansissa maissa, jäsenvaltioilta ja yrityksiltä EU:ssa. Laatiessaan EU:n kommentteja muiden WTO:n jäsenten ilmoituksiin EU:n TBT-tiedotuskeskus varmistaa, että ne ovat johdonmukaisia kaikkien EU:n politiikkojen kanssa. 2.2.2. EU:n lainsäädäntövallan käyttäjät: parlamentti ja neuvosto Myös Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tärkeässä asemassa. Ne antavat lainsäädäntöä, joka sisältää sellaisia teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, joiden on oltava TBT-sopimuksen mukaisia. TBT-sopimuksessa edellytetään, että uudesta lainsäädännöstä ilmoitetaan valmisteluvaiheessa. Sen vuoksi EU:n TBT-tiedotuskeskus ilmoittaa muille WTO:n jäsenille EU:n lainsäädännöstä, joka koskee uusia tuotevaatimuksia ja kuuluu TBT-sopimuksen soveltamisalaan, kun komissio on antanut ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi, direktiiviksi tai päätökseksi. Komissio analysoi muiden WTO:n jäsenten kommentit ja ottaa ne lainsäädäntömenettelyssä huomioon. Laatiessaan ja hyväksyessään muutoksia komission ehdotukseen sekä neuvoston että parlamentin on otettava huomioon ehdotettujen muutosten vaikutus kansainväliseen kauppaan. Muut WTO:n jäsenet seuraavat tarkkaan lainsäädäntöasioihin liittyvää keskustelua ja kommentoivat usein kirjallisesti tai TBT-komitean kokouksissa (joita järjestetään kolmesti vuodessa WTO:ssa Genevessä) ehdotettujen muutosten yhteensopivuutta TBT-sopimuksen kanssa. 2.2.3. Jäsenvaltiot EU:n TBT-tiedotuskeskuksen lisäksi kaikilla 27 jäsenvaltiolla on omat TBT-ilmoitusviranomaisensa ja –tiedotuskeskuksensa. Jäsenvaltioiden vastuulla on arvioida, voiko niiden ehdottamilla kansallisilla teknisillä määräyksillä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyillä olla huomattava vaikutus kauppaan, ja jos vastaus on myönteinen, ilmoittaa niistä suoraan WTO:lle. Vastaukset muilta WTO:n jäseniltä tuleviin kommentteihin antaa kuitenkin EU:n TBT-tiedotuskeskus (koordinoituaan asiaa asianomaisen jäsenvaltion kanssa) EU:n puolesta, koska nämä vastaukset katsotaan osaksi yksinomaan EU:n toimivaltaan kuuluvaa yhteistä kauppapolitiikkaa[14]. Jäsenvaltioiden ja Euroopan komission välinen koordinointi varmistetaan EU:n sisäisellä ilmoitusmenettelyllä, joka on perustettu direktiivillä 98/34/EY[15], ja komission yksiköt kokoontuvat joka vuosi jäsenvaltioiden asianomaisten edustajien kanssa tämän koordinoinnin tiivistämiseksi. Jäsenvaltioiden on myös ilmoitettava viranomaisilleen ja kansallisille talouden toimijoille TBT-ilmoitusmenettelyyn liittyvistä velvollisuuksista ja mahdollisuuksista. Komissio saa jäsenvaltioilta säännöllisesti kommentteja muiden WTO:n jäsenten ilmoituksista. Eräät jäsenvaltiot ovat perustaneet tehokkaat kansalliset menettelyt saadakseen palautetta suoraan teollisuudelta, myös pieniltä liike-elämän keskusjärjestöiltä tai yksittäisiltä yrityksiltä. Komissio hyödyntää tätä palautetta torjuakseen mahdollisia kaupan teknisiä esteitä. 2.2.4. Talouden toimijat EU:n teollisuuden kommentit muiden WTO:n jäsenten ilmoituksista ovat erittäin tärkeitä, jotta voidaan estää kansainvälisen kaupan tarpeettomien esteiden luominen. Useat eurooppalaiset teollisuuden keskusjärjestöt sijaitsevat Brysselissä ja tuntevat hyvin TBT-sopimuksen tarjoamat keinot. Ne myös lähettävät säännöllisesti kommentteja komission yksiköille[16]. Jotkut myös toimivat markkinoillepääsyä käsittelevän neuvoa-antavan komitean kautta; komitea on perustettu Euroopan komission markkinoillepääsystrategian yhteydessä[17]. Muut eurooppalaiset talouden toimijat lähettävät kommenttinsa EU:n edustustoon ilmoituksen tehneessä WTO:n jäsenmaassa. Komissio koordinoi asioita sisäisesti varmistaakseen, että kaikki kommentit päätyvät TBT-tiedotuskeskukseen, joka laatii EU:n viralliset kommentit. Kun otetaan huomioon suhteellisen lyhyt kommentointiaika eli 60–90 päivää, on tärkeää, että EU:n talouden toimijat esittävät näkökohtansa mahdollisimman nopeasti ennen ilmoituksen tehneen WTO:n jäsenen asettamaa määräaikaa[18]. 2.2.5. EU:n TBT-verkkosivusto EU:n TBT-tiedotuskeskus perusti vuonna 2004 julkisen TBT-verkkosivuston[19], jolta on suora pääsy ilmoituksiin ja joka helpottaa kaikkien asianosaisten toiminnan koordinointia. Sivustolta pääsee suoraan TBT-tietokantaan. Tietokannassa on kaikki ilmoituslomakkeet, tekstiluonnokset ja kommentit, jotka Euroopan komissio on lähettänyt ja vastaanottanut. Sivustolta saa yleiskuvan kustakin TBT-ilmoituksesta: ilmoitetut asiakirjat ja saatavilla olevat käännökset sekä Euroopan komission lähettämät ja vastaanottamat kommentit, jotka esitetään kutakin ilmoitusta koskevalla verkkosivulla. Esittämällä kaikki asiakirjat taataan TBT-sopimuksen nojalla harjoitettavan EU:n toiminnan täysi avoimuus. Sen lisäksi talouden toimijat ja muut asianosaiset voivat tilata tiedot uusista ilmoituksista ennakkovaroitusjärjestelmän kautta ja seurata EU:n TBT-tiedotuskeskuksen toimintaa kuukausikatsauksista. Ennakkovaroitusjärjestelmää hyödyntävien tilaajien määrän kasvu osoittaa, että EU:n TBT-verkkosivuston käyttö on kasvanut vuodesta 2004. Vuonna 2011 järjestelmään oli rekisteröitynyt 529 yksityistä tai julkista tahoa (verrattuna 182:aan vuonna 2005), ja tietokannassa tehtiin 15 000 hakua. Kolmannes tilaajista on kolmansista maista. EU:n TBT-tiedotuskeskus on esitellyt tietokantaansa useissa tilaisuuksissa TBT-komitealle, ja se on saanut yhteydenottoja muilta WTO:n jäseniltä, jotka haluavat kehittää omia verkkosivustojaan. 3. EU:n vastaus viimeisimpään kehitykseen 3.1. TBT-ilmoitusten määrän kasvuun sopeutuminen EU on aina seurannut aktiivisesti kolmansien maiden toimenpiteitä eikä sillä ole vaikeuksia selviytyä TBT-ilmoitusten määrän kasvusta. TBT-ilmoitusten määrä on kasvanut räjähdysmäisesti. TBT-sopimuksen voimaantulovuonna 1995 ilmoitettiin noin 400 tekstiluonnoksesta, minkä jälkeen ilmoitusten määrä on kasvanut yli kolminkertaiseksi: vuonna 2011 saatiin 1 216 ilmoitusta.[20] Viimeisten 16 vuoden aikana WTO:n jäsenet ovat ilmoittaneet yhteensä lähes 15 000 tekstistä. Ilmoitusten määrä kasvoi huimasti vuosina 2004–2009. Tosin TBT-ilmoitusmenettelyn ensimmäisten kymmenen vuoden aikana ilmoitusten määrä kasvoi vain hiukan (vuonna 1995 tehdystä alle 400 ilmoituksesta 638 ilmoitukseen vuonna 2004), mutta seuraavien kuuden vuoden aikana niiden määrä kasvoi 638:sta lähes 1 500:aan (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 1 oleva kaavio). Tärkein syy tähän kasvuun on WTO:n jäsenmäärän kasvu 128 jäsenestä 153:een vuonna 2011. Uusien jäsenten joukossa on muutama tärkeä toimija, kuten Kiina, josta tuli jäsen vuonna 2001, Saudi-Arabia (2005), Vietnam (2007) ja Ukraina (2008). WTO:n sihteeristön ja kansallisten TBT-tiedotuskeskusten järjestämillä valistuskampanjoilla on myös ollut vaikutusta. Sen lisäksi sekä WTO:n sihteeristö että WTO:n jäsenet ovat rahoittaneet alueellisia ja kansallisia teknisen avun TBT-hankkeita sekä osallistuneet niihin. Tärkeä syy on myös WTO:n jäsenten tiivistynyt sääntelytoiminta viimeisten viiden vuoden aikana uusilla aloilla, kuten energiatehokkuus tai kuluttajavalistus. Myös kansantalouksia uhannut talouskriisi on voinut lisätä sääntelytoimintaa. EU on seurannut ja valvonut tiiviisti tätä kasvavaa sääntelykehystä. Se näkyy muun muassa siinä, että EU:n kommenttien määrä kolmansien maiden ilmoituksista on kasvanut samassa suhteessa kuin TBT-ilmoitusten määrä. Vuosina 2004–2009 EU:n kommenttien määrä lähes kaksinkertaistui 47 ilmoituksesta 91 ilmoitukseen vuodessa. Vuonna 2011 EU lähetti 102 kommenttia eli enemmän kuin koskaan aikaisemmin (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 1 oleva kaavio). Se on myös hyödyntänyt aktiivisesti TBT-komitean kokouksia täydentääkseen kirjallisia kommenttejaan suullisilla lausunnoilla ja pyytääkseen kommenttiensa seurantaa. EU on TBT-komitean aktiivisimpia jäseniä ja kommentoi muiden WTO:n jäsenten ilmoituksia, jotka saattavat aiheuttaa tarpeettomia kaupan esteitä. Ilmoituksesta riippuen EU saattaa pyytää sen peruuttamista, muuttamista tai lykkäämistä tai pyytää tarkennuksia. On useita esimerkkejä tapauksista, joissa EU:n yhteistyö kolmansien maiden kanssa on onnistunut ja johtanut suotuisaan tulokseen EU:n ja kansainvälisen kaupan kannalta. Esimerkkejä TBT-menettelyn saavutuksista: Peruutus: Alkoholijuomia koskevassa kolumbialaisessa säädösluonnoksessa[21] oli liian tiukat merkintävaatimukset, ja se olisi aiheuttanut huomattavia kustannuksia talouden toimijoille. EU:n kirjallisten kommenttien ansiosta sekä sen TBT-komitean kokouksissa harjoittaman toiminnan ansiosta Kolumbian viranomaiset peruivat säädöksen antamisen. Muutos: Lelujen turvallisuuden vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevassa Brasilian ilmoituksessa[22] ehdotettiin työlästä ja syrjivää vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. EU:n sekä useiden muiden kauppakumppanien pyynnöstä Brasilia muutti säädöstään vuonna 2010 lieventämällä maahantuotuihin leluihin soveltamaansa vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. Lykkäys: Intia teki ajoneuvojen renkaita koskevan ilmoituksen ensimmäisen kerran vuonna 2006[23]. Säädösluonnoksen hyväksymistä lykättiin sen jälkeen, kun EU oli antanut kirjallisia kommentteja ja puuttunut asiaan useasti TBT-komitean kokouksissa. Sitä koskevasta muutetusta versiosta ilmoitettiin vuonna 2010[24]. Tarkennus: Kiina teki ilmoituksen, joka liittyy kiinteän jätteen maahantuonnin tarkastuksen ja karanteenin valvontaan ja hallinnointiin. Se myös selkeytti, että tiettyjen eurooppalaisten standardien mukaisesti akkreditoidut maahantuojat voisivat myös täyttää vaaditun rekisteröinnin vaatimukset[25]. 3.2. Reagoiminen muiden WTO:n jäsenten aktivoitumiseen EU on myös mukautunut siihen, että TBT-menettelyyn on tullut uusia toimijoita, jotka ovat ilmaisseet kriittiset näkemyksensä sen sääntelyvalinnoista. Ilmoitusten määrän huomattava kasvu viime vuosina ei johdu pelkästään isojen maiden tekemistä ilmoituksista vaan aktiivisia ovat olleet myös pienemmät maailmanlaajuiset toimijat, kuten Saudi-Arabia, Qatar ja Bahrain. Tätä suuntausta vahvistaa myös kehitysmaiden aktiivinen osallistuminen, esimerkiksi vuonna 2010 eniten ilmoituksia teksteistä teki Uganda. Useammat WTO:n jäsenet ovat osallistuneet aktiivisesti menettelyyn, tehneet yhä enemmän ilmoituksia ja myös kommentoineet ilmoituksia. Muut WTO:n jäsenet kommentoivat usein EU:n ilmoittamia tekstejä. Vuonna 2011 EU:n TBT-tiedotuskeskus sai 25 kommenttia kolmansista maista, erityisesti Kiinasta, Uudesta-Seelannista, Japanista ja Amerikan yhdysvalloista (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 2 oleva kaavio). EU kuuluu niihin WTO:n jäseniin, jotka ovat viime vuosina saaneet eniten kommentteja TBT-komiteassa. Useat EU:n kauppakumppanit todella seuraavat tiivisti EU:n toimia, koska se on valtava vientimarkkina-alue, jolla on 500 miljoonaa mahdollista kuluttajaa. Lisäksi se on usein sääntelykehityksen kärjessä, edistää korkeaa kuluttajansuojan tasoa ja pyrkii kunnianhimoiseen ympäristöpolitiikkaan. EU vastaa kaikkiin saamiinsa kommentteihin selittämällä lainsäädäntöään ja puolustamalla sitä tai muuttamalla sitä tarvittaessa. EU:n TBT-tiedotuskeskuksen ilmoitusmenettelyn yhteydessä saamiin kirjallisiin kommentteihin vastataan kirjallisesti ja muiden WTO:n jäsenten TBT-komitean kokouksissa esittämiin lausuntoihin vastataan suullisesti. Euroopan komissio vastaa jokaisen WTO:n jäsenen kirjallisiin kommentteihin erikseen EU:n puolesta. Suurin osa EU:n lainsäädäntöön liittyvistä kysymyksistä on vuodesta 1995 on koskenut maatalousalaa, kemikaalien rekisteröintiä, eläinten hyvinvointia ja ekologiseen suunnitteluun liittyviä merkintöjä. Esimerkkejä EU:n reaktioista: Muutos: Viinituotteita koskevaa vuoden 2002 komission asetusta[26] muutettiin useita kertoja sen jälkeen kun siitä oli tehty ilmoitus, johon oli saatu kommentteja kolmansilta mailta. Kun vuonna 2008 ilmoitettiin viinituotteita koskevasta uudesta komission asetuksesta[27], sen 11 säännöstä muutettiin WTO:n neljän eri jäsenen kirjallisten kommenttien ottamiseksi huomioon. Muiden osapuolten näkökantojen huomioiminen: Kirjallisten kommenttien lisäksi EU vastasi TBT-komitean kokouksissa suullisesti ilmaistuihin ongelmakohtiin. Näin ollen REACH-asetusta[28] koskevat kolmansien maiden näkökannat on otettu huomioon toimintaohjeissa, joilla pyritään helpottamaan asetuksen täytäntöönpanoa. Tarkennus: Vuonna 2010 useat WTO:n jäsenet ilmaisivat TBT-komiteassa huolensa[29] siitä, että asetuksella (EY) N:o 765/2008 vahvistetut akkreditointia koskevat puitteet voisivat heikentää muiden kuin EU:n vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten valmiuksia suorittaa tehtäviä säännellyllä alueella. EU tarkensi, että uudet säännöt oli laadittu ainoastaan sisämarkkinoita varten ja että uusi asetus ei vaikuttaisi mahdollisuuksiin hyväksyä tai tunnustaa ulkomaisten vaatimustenmukaisuuden arviointien tuloksia. 3.3. Haasteena avoimuus Yleisen suuntauksen mukaan myös EU:n vuosittain tekemien ilmoitusten määrä on kasvanut huomattavasti. Viimeisten kymmenen vuoden aikana ilmoitusten määrä on yli kolminkertaistunut 17:stä 63:een. Vuonna 2008 EU:n ilmoitusten määrä kaksinkertaistui edelliseen vuoteen verrattuna (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 2 oleva kaavio). Jäsenvaltioiden ilmoitusten määrä on aaltoillut vuodesta 1995 mutta vakiintunut viimeisten kolmen vuoden aikana 54 ilmoitukseen vuodessa (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 3 oleva kaavio). Ilmoitusten määrä on kuitenkin alhainen verrattuna siihen, kuinka paljon ilmoituksia jäsenvaltiot tekevät sisäisen ilmoittamismenettelyn[30] nojalla. Tilastoista käy ilmi, että kommentointiaika, jota muille WTO:n jäsenille on myönnetty 60–90 päivää ennen ilmoitetun lainsäädännön hyväksymistä, on käytännössä vaihdellut 58 ja 61 päivän välillä viimeisten viiden vuoden aikana verrattuna 46 päivään vuonna 1997[31]. Vuonna 2011 annettiin keskimäärin 65 päivää aikaa kommentoida EU:n ilmoituksia (katso komission yksiköiden valmisteluasiakirjan SWD(2012) 189 kohdassa 4 oleva kaavio). Tämä kehitys on antanut WTO:n jäsenille enemmän mahdollisuuksia analysoida kolmansien maiden teknisiä määräyksiä ja auttanut parantamaan TBT-menettelyä. EU:n jäsenvaltioiden ilmoituksiin liittyvää kommentointiaikaa voitaisiin kuitenkin pidentää, kuten todetaan WTO:n viimeisessä EU:n kauppapolitiikan tarkastelussa[32]. Avoimuuskysymyksessä on edistytty samassa suhteessa kuin WTO:n jäsenet ovat harjoittaneet TBT-menettelyä koskevaa valistusta. Sisäistä koordinaatiota on seurattava huolellisesti päivittäin sen varmistamiseksi, että kaikesta TBT-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvasta lainsäädännöstä ilmoitetaan asianmukaisessa vaiheessa. Myös kansallisille hallintoelimille on ilmoitettava tällaisesta lainsäädännöstä. Euroopan komissio on ollut erityisen aktiivinen tässä järjestämällä säännöllisesti seminaareja yksiköilleen ja EU:n jäsenvaltioille. EU:n TBT-tiedotuskeskus järjesti kolme seminaaria komission yksiköille vuosina 2008–2011. 4. Monenväliset keskustelut TBT-ilmoitusmenettelyn avoimuudesta 4.1. Jäljellä olevat ongelmat TBT-komitea on antanut ja viimeistellyt avoimuutta koskevia yksityiskohtaisia suosituksia[33], jotka ovat parantaneet ilmoitusmenettelyn täytäntöönpanoa, kun WTO:n jäsenet ovat noudattaneet niitä[34]. Eräät WTO:n jäsenet eivät silti vieläkään noudata TBT-ilmoitusmenettelyn perusvelvollisuuksia. Joko ne eivät yleensäkään tee ilmoitusta tai ne eivät tee ilmoitusta valmisteluvaiheessa. Se johtuu usein siitä, että kansalliset hallintoelimet eivät koordinoi toimiaan varmistaakseen, että ilmoitusviranomainen on tietoinen sellaisen lainsäädännön laatimisesta, josta on ilmoitettava, tai että ilmoitusviranomainen ei kykene velvoittamaan ehdotetusta lainsäädännöstä vastaavaa hallintoelintä noudattamaan ilmoitusvelvollisuutta. Eräät WTO:n jäsenet eivät ilmoita lainsäätäjien (kuten parlamentin) antamasta lainsäädännöstä, koska ilmoitusviranomaisen ja lainsäätäjän välisestä koordinaatiosta on vaikeampaa neuvotella. Kaikki WTO:n jäsenet eivät myöskään käytä mahdollisuutta kommentoida ehdotettuja teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä. Useilla jäsenillä on vaikeuksia seurata ilmoituksia tai löytää tarvittavaa asiantuntemusta tiettyjen ilmoitusten analysoimiseksi. Sen lisäksi kaikki WTO:n jäsenten tiedotuskeskuksetkaan eivät ole täysin toimintavalmiita: jotkin keskukset vastaavat harvoin ja jotkin vain raportoivat, että ne ovat ilmoittaneet tiedustelusta toimivaltaisille viranomaisille. Vastaus jää usein saamatta lukuisista muistutuksista huolimatta. Tämä hankaloittaa huomattavasti menettelyä ja vähentää sen tehokkuutta. TBT-sopimuksen soveltamisalassa ja ilmoitusvelvollisuudessa on yhä joitakin ns. harmaita alueita. Kahdella äskettäin annetulla WTO:n paneelin päätöksellä[35] on tarkoitus täsmentää sopimuksen soveltamisalaa, mutta epätietoisuutta on silti vallalla erityisesti muihin kuin tuotteisiin liittyvien tuotantomenetelmien suhteen (ne eivät vaikuta millään lailla lopputuotteen teknisiin ominaisuuksiin) ja sellaisen vapaaehtoisen merkintäjärjestelmän suhteen, joka liittyy tiettyihin vaatimuksiin edellyttämättä yksinomaista merkintää. Ilmoitettujen tekstien analysointi suhteellisen lyhyen 60 päivän kommentointiajan puitteissa, erityisesti silloin kun luonnosteksti on käännettävä, on yhä varsin haasteellista WTO:n jäsenille ja talouden toimijoille. Kääntämiseen tarkoitetut varat ovat yhä liian vähäiset. On äärimmäisen tärkeää valistaa talouden toimijoita menettelystä ja mahdollisuudesta lähettää kommentteja WTO:n jäsenten viranomaisille. Tämä pätee varsinkin keskusjärjestöihin tai yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, joiden omat resurssit ehdotettujen säädösten analysoimiseksi ja niihin reagoimiseksi ajoissa ovat rajalliset. TBT-komitea ei saisi muuttua foorumiksi, joka vain raportoi teollisuuden huolenaiheista. Sen olisi tarjottava viranomaisille mahdollisuus vaihtaa näkemyksiä ehdotetuista teknisistä määräyksistä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä kaikkien asiaan liittyvien poliittisten näkökohtien pohjalta. 4.2. Säännölliset keskustelut TBT-komitean kokouksissa ja kolmivuotiskatsaukset TBT-komitean säännölliset kokoukset ja erityisesti TBT-sopimuksen toimintaa ja täytäntöönpanoa koskeva katsaus tarjoavat tilaisuuden keskustella ilmoitusmenettelystä ja selkeyttää siihen liittyviä ongelmia ja haasteita. Katsaus tehdään TBT-sopimuksen 15.4. artiklan mukaan joka kolmas vuosi. Komissio hyödyntää näitä kolmivuotiskatsauksia säännöllisesti ilmoittaakseen keinoista lisätä ilmoitusmenettelyn avoimuutta. EU osallistuu aktiivisesti kaikkiin kolmivuotiskatsausta koskeviin keskusteluihin. Se osallistui myös avoimuutta koskevan asiakirjan[36] laatimiseen viidettä marraskuussa 2009 tehtyä kolmivuotiskatsausta[37] varten. Kolmivuotiskatsaukset ovat tärkeitä ilmoitusmenettelyyn liittyvien kysymysten kannalta mutta myös TBT-sopimusta koskevien muiden järjestelmään liittyvien ongelmien kannalta; tällaisia ovat hyvä sääntelykäytäntö, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt, standardit, tekninen apu ja TBT-komitean toiminta. TBT-komiteasta on sen vuoksi tullut merkittävä foorumi, jolla WTO:n jäsenet voivat keskustella kansainväliseen tavarakauppaan liittyvistä ongelmista ja poliittisista toimintatavoista. Komissio hyödyntää komiteaa säännöllisesti esitelläkseen EU:n poliittisia toimintatapoja muille WTO:n jäsenille sekä edistääkseen sääntelyn yhdenmukaistamista hyödyntäen hyvää sääntelykäytäntöä teknisten määräysten ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen käytännön kehittämisessä. Komissio myös tarjoaa kehitysmaille yleiskatsauksia EU:n ja jäsenvaltioiden teknisen avun ohjelmista, jotka käsittävät avun TBT-asioissa[38]. Ruotsi esitti kesäkuussa 2011 TBT-komitean kokouksessa mentorointiohjelmansa, jota toteutettiin vuodesta 2008 vuoteen 2011 ja jolla tuettiin TBT-tiedotuskeskuksen perustamista ja toimintaa seitsemässä Saharan eteläpuolisen Afrikan maassa[39]. Erillään teknisen avun ohjelmista EU:n TBT-tiedotuskeskuksessa vieraili tiettyjen WTO:n jäsenten pyynnöstä muiden WTO:n jäsenten edustajia, jotka halusivat lisätietoja siitä, miten tiedotuskeskus on organisoitu ja miten se toimii[40]. Euroopan komission TBT-asiantuntijat ovat myös osallistuneet WTO:n järjestämiin teknisen avun seminaareihin eri puolilla maailmaa. 5. Päätelmät ja jatkotoimet TBT-ilmoitusmenettely on tehokas keino saada tietoa tavaroihin liittyvän sääntelyn kehityksestä kolmansissa maissa. Silloin kun WTO:n jäsenet noudattavat ilmoitusvelvollisuutta, muut WTO:n jäsenet pystyvät perehtymään uusiin teknisiin määräyksiin ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin. Ilmoitusmenettelyn noudattaminen tarjoaa myös konkreettisen keinon reagoida kaupan teknisiin esteisiin. Menettelyn ansiosta myös muissa WTO:n jäsenmaissa tai jossakin tietyssä WTO:n jäsenmaassa vallalla olevista yleisistä suuntauksista tulee laajalti tunnettuja. Menettely siis tarjoaa tärkeää tietoa EU:n kauppa- ja teollisuuspolitiikasta. On luonnollisesti ensiarvoisen tärkeää, että EU itse noudattaa TBT-sopimuksessa vahvistettuja periaatteita ja velvollisuuksia sen hyödyntämiseksi täysimääräisesti. Jos EU ei noudata sääntöjä, se voi vaatia muitakaan noudattamaan niitä. EU:n ja jäsenvaltioiden lainsäädännön on sen vuoksi oltava TBT-sopimuksen periaatteiden mukaista, ja lainsäädännöstä ilmoitettaessa on noudatettava sääntöjä ja taattava mahdollisimman suuri avoimuus. Ehdotetun lainsäädännön jättäminen muiden WTO:n jäsenten tarkastettavaksi voi myös olla varsin hyödyllistä. Muiden jäsenten kommentit voivat auttaa havaitsemaan ongelmia, joita ei ollut huomattu, tai muita sellaisia seikkoja, joita ei ollut otettu huomioon lainsäädäntöä laadittaessa[41]. Menettely antaa myös sääntelyviranomaisille ympäri maailmaa mahdollisuuden verrata poliittisia toimintatapoja ja pohtia syitä erilaiselle lainsäädännölle. TBT-ilmoitusmenettely toimii näin ollen benchmarking-välineenä, ja se voi edistää jossakin määrin lähentymistä kansainvälisellä tasolla. Se myös auttaa EU:ta tekemään sääntelypäätöksiään tunnetuksi ja tukemaan niitä. Nämä päätökset pohjautuvat perusteelliseen näyttöön perustuvaan analyysiin, sidosryhmien laajaan kuulemiseen ja kattavaan vaikutustenarviointiin. Lisäksi menettely antaa EU:lle mahdollisuuden perustella päätöksensä muille maille. Komissio, jäsenvaltiot ja talouden toimijat hyödyntävät nykyisin menettelyä tehokkaasti. Komission mielestä siinä on kuitenkin parantamisen varaa, minkä vuoksi se aikoo toteuttaa seuraavat toimet: Toimi 1: Valistuksen lisääminen kommenttien saamiseksi talouden toimijoilta ja pk-yrityksiltä EU:ssa Komissio tiedottaa edelleen omille yksiköilleen, talouden toimijoille ja jäsenvaltioille menettelyn eduista, myös vaihtoehdosta lähettää kommentit suoraan komissiolle. Komissio jatkaa erityisesti seminaarien ja konferenssien järjestämistä jäsenvaltioiden ja talouden toimijoiden, myös pk-yritysten, kanssa ja kannustaa jäsenvaltioita valistamaan kansallisia talouden toimijoita. Pk-yritysten taloudellisten toimintojen tukemista EU:n ulkopuolella koskevan komission tiedonannon[42] täytäntöönpanon yhteydessä komissio tutkii myös edelleen, mitä muuta voidaan tehdä, jotta autettaisiin pk-yrityksiä osallistumaan aktiivisemmin ilmoitusmenettelyyn. Komissio varmistaa, että tuleva monikielinen verkkoportaali[43], joka tarjoaa tietoa yrityksille tärkeistä ulkomaisista markkinoista sekä yleiskatsauksen saatavilla olevista tukipalveluista EU:n ulkopuolella, sisältää linkin TBT-tietokantaan[44]. Komissio aikoo myös parantaa TBT-verkkosivustoaan vuonna 2012, jotta talouden toimijoiden, myös pk-yritysten, olisi helpompi käyttää sitä. Toimi 2: Talouden toimijoiden tukeminen markkinoille pääsyyn sovellettavia vaatimuksia koskevan tiedon saamiseksi TBT-tiedotuskeskuksilta TBT-sopimuksessa velvoitetaan WTO:n jäsenet perustamaan TBT-tiedotuskeskus vastaamaan kaikkiin kohtuullisiin tiedusteluihin, joita muut jäsenet ja asianosaiset tekevät annetuista tai ehdotetuista teknisistä määräyksistä, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja standardeista[45]. Tällä tavalla avataan suora viestintäkanava talouden toimijoiden ja muiden WTO:n jäsenten viranomaisten välille. Talouden toimijat voivat saada sitä kautta tietoa teknisiin määräyksiin, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyihin ja standardeihin liittyvistä markkinoille pääsyn vaatimuksista. Tällaisesta suorasta viestintäkanavasta voi olla etua myös yksittäisissä kysymyksissä, kun muista tietolähteistä, kuten markkinoille pääsyä koskevasta EU:n tietokannasta[46] tai kolmansien maiden verkkosivustoilta, ei löydy riittävästi tietoa. Komissio aikoo sen vuoksi tiedottaa TBT-tiedotuskeskuksista uusitulla TBT-verkkosivustolla. Käytettävissä olevista henkilöresursseista riippuen komissio harkitsee myös antavansa tukea eurooppalaisille talouden toimijoille, jotka tarvitsevat tietoa, esimerkiksi silloin kun muiden WTO:n jäsenten tiedotuskeskukset eivät vastaa niiden lähettämiin tiedusteluihin. Toimi 3: Koordinoinnin lisääminen EU:n muiden kauppa- ja teollisuuspolitiikan tärkeiden välineiden kanssa Komissio aikoo jatkaa TBT-ilmoitusmenettelyn hyödyntämistä osana kauppa- ja teollisuuspolitiikkaansa ja yrittää luoda enemmän synergiaetuja politiikan eri osa-alueiden välille. Markkinoille pääsyä käsittelevät tiimit EU:n edustustoissa kolmansissa maissa voivat esimerkiksi antaa arvokasta tukea, jos niillä on resursseja seurata TBT-ilmoituksia, luoda verkosto kokoamaan kolmansissa maissa toimivien EU:n yritysten kommentit, luomaan yhteyksiä komission yksiköihin Brysselissä ja harjoittamaan seurantaa toimivaltaisten viranomaisten kanssa kolmansissa maissa. Komissio jatkaa mahdollisuuksien mukaan nykyisiä tai käynnistää uusia sääntelyä koskevia keskusteluja ja neuvotteluja kauppasopimuksista ja puuttuu näin järjestelmään liittyviin tai yksittäisiin kaupan esteisiin, jotka on havaittu TBT-ilmoitusmenettelyn avulla. Komissio edistää edelleen myös ilmoitusvelvollisuuden ja TBT-komitean asiaankuuluvien suositusten täysimääräistä noudattamista neuvottelemalla vapaakauppasopimuksissa olevista TBT-luvuista, mukaan lukien avoimuutta koskevista määräyksistä. Toimi 4: Tuen lisääminen TBT-ilmoitusmenettelyn toimivuuden edistämiseksi monikansallisella ja kahdenvälisellä tasolla Komissio jatkaa menettelyn toimivuuden kehittämistä ja parantamista osallistumalla aktiivisesti TBT-komitean kokouksiin. Se aikoo jättää toisen asiakirjan ilmoitusmenettelyn avoimuudesta kuudennen kolmivuotiskatsauksen yhteydessä. Katsausta odotetaan marraskuussa 2012. Komissio aikoo myös harkita, kuinka kehitysmaita voitaisiin tukea enemmän, jotta ne pystyisivät osallistumaan tehokkaammin ilmoitusmenettelyyn. Kysymykseen voisi tulla TBT-tiedotuskeskusten tuen lisääminen erityisesti EU:n naapurimaissa. Komissio harkitsee kannustavansa WTO:n sihteeristöä kehittämään TBT-tiedonhallintajärjestelmäänsä[47], jotta siitä tulisi tehokas työkalu kaikille WTO:n jäsenille, jotta ilmoitukset julkaistaisiin nopeammin ja jotta jäsenet saisivat helposti kaikki tarpeelliset tiedot ilmoituksista ja osallistuisivat paremmin menettelyyn. Toimi 5: Ilmoittamista koskevien sääntöjen noudattaminen mahdollisimman hyvin Komissio on sitoutunut varmistamaan, että komission ehdotukset sekä komission antama täytäntöönpanolainsäädäntö noudattavat TBT-sopimusta ja että niistä ilmoitetaan muille WTO:n jäsenille valmisteluvaiheessa ja annetaan 60–90 päivää kommentointiaikaa. Se varmistaa myös, että muiden WTO:n jäsenten kommenteista keskustellaan ja että ne otetaan huomioon ennen lainsäädäntötyön loppuunsaattamista. On tärkeää varata riittävästi aikaa lainsäädännön hyväksymismenettelyä varten, jotta ilmoitusvelvollisuuden noudattaminen olisi mahdollista. Toimi 6: Lisätoimet avoimuuden lisäämiseksi tavallisessa lainsäädäntömenettelyssä Tarkasteltaessa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tehtyjä ehdotuksia, joihin sisältyy teknisiä määräyksiä ja vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä, voidaan todeta, että komissio on alkanut ilmoittaa WTO:n jäsenille lainsäädäntömenettelyssä tehdyistä huomattavista muutoksista silloin, kun nämä ehdotukset ovat herättäneet muiden WTO:n jäsenten kiinnostuksen ja kun tavanomainen menettely antaa siihen mahdollisuuden[48]. Avoimuuden lisäämiseksi kommentointiaika olisi avattava uudelleen, jotta muut WTO:n jäsenet voisivat kommentoida tavanomaisessa menettelyssä tehtyjä muutoksia ja lähettää saadut kommentit lainsäädäntövallan käyttäjille. Komissio tutkii tätä mahdollisuutta tapauskohtaisesti. Toimi 7: Koordinoinnin lisääminen jäsenvaltioiden kanssa EU:n on toimittava yhtenäisesti, jotta kauppapolitiikka olisi johdonmukaista ja tehokasta ja jotta menettelystä saataisiin mahdollisimman suuri hyöty. Jäsenvaltioiden on noudatettava TBT-sopimuksen velvollisuuksia täysimääräisesti ja tuettava EU:n avoimuuspolitiikkaa ilmoitusmenettelyssä koordinoimalla tehokkaasti toimintaansa. Komissio aikoo jatkossakin tiedottaa jäsenvaltioille tärkeistä menettelyyn liittyvistä seikoista ja viimeisimmästä kehityksestä. Se kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan koordinoinnin myös omalta osaltaan. [1] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/index.cfm?fuseaction=library.viewLibrary§ion_id=1&dspLang=en. [2] Euroopan komission tiedonanto Kauppa, kasvu ja maailmankauppapolitiikka – Kauppapolitiikka Eurooppa 2020 ‑strategian kulmakivenä, KOM(2010) 612 lopullinen; Euroopan komission tiedonanto Globalisaation aikakauden yhdennetty teollisuuspolitiikka: Kilpailukyky ja kestävyys keskeiselle sijalle, KOM(2010) 614 lopullinen. [3] Euroopan komission tiedonanto Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia, (KOM(2010) 2020 lopullinen). [4] TBT-sopimuksessa vahvistettuja standardeja koskevia sääntöjä ei käsitellä tässä kertomuksessa. [5] Ilmoittavien viranomaisten on ilmoitettava toimenpiteen tarkoitus ja perustelut ilmoituslomakkeen 7 kohdan mukaisesti. Lomake liitetään teknistä määräystä tai vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä koskevaan luonnokseen. [6] Ks. TBT-sopimuksen 2.8., 2.7. ja 6.3. artikla. [7] TBT-komitean suositus: WTO-asiakirja G/TBT/1/Rev.10, pt.7. [8] TBT-sopimuksen 2.9.2. ja 5.6.2. artikla. [9] TBT-komitean suositus: WTO-asiakirja G/TBT/1/Rev.10, pt.7. [10] Ks. Euroopan komission TBT-tietokanta. http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/ tai WTO:n TBT-tiedonhallintajärjestelmä: http://tbtims.wto.org. [11] TBT-sopimuksen 10 artikla. [12] TBT-komitean suositus: WTO-asiakirja G/TBT/1/Rev.10, pt.7. [13] PO ENTR, yksikkö C.3 Teknisistä säännöistä ilmoittaminen. [14] Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, 207 artikla. [15] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, EYVL L 204, 21.7.1998, s. 37. [16] Valistaakseen talouden toimijoita komissio järjesti Brysselissä laaja-alaisen konferenssin 29. maaliskuuta 2007. Siihen osallistui 150 henkilöä. Lisätietoja on saatavilla osoitteessa: http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/index.cfm?fuseaction=library.viewLibrary§ion_id=175&dspLang=en. [17] Euroopan komission tiedonanto Globaali Eurooppa: markkinat avoimiksi Euroopan viejille vahvemman kumppanuuden avulla, KOM(2007) 183 lopullinen. [18] Ihannetapauksessa komissio saisi ilmoituslomakkeelle laaditut kommentit kolme viikkoa ennen määräaikaa, jonka ilmoituksen tehnyt WTO:n jäsen on asettanut. [19] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/. [20] Tässä kertomuksessa esitettyihin numeroihin eivät sisälly ilmoitukset lisäyksistä tai oikaisuista. [21] G/TBT/N/COL/120. [22] G/TBT/N/BRA/259, 313 ja 339. [23] G/TBT/N/IND/20. [24] G/TBT/N/IND/40. [25] G/TBT/N/CHN/649. [26] G/TBT/N/EEC/15. [27] G/TBT/N/EEC/264. [28] G/TBT/N/EEC/52. [29] G/TBT/N/EEC/152. [30] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 98/34/EY, annettu 22 päivänä kesäkuuta 1998, teknisiä standardeja ja määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä, EYVL L 24, 21.7.1998, s. 37. [31] Sixteenth annual review of the implementation and operation of the TBT Agreement: WTO-asiakirja G/TBT/29, s. 6. [32] ”Trade Policy Review: European Union”, WTO Secretariat Report, 2011, s. 46: ”For approximately 17 % of individual Member State notifications, the comment period, or the period between the date on which a notification was published and its date of adoption, was less than 60 days” (tarkastelu kattoi lokakuun 2008 ja tammikuun 2011 välisen ajan). [33] WTO-asiakirja G/TBT/1/Rev.10. [34] Esim. 60–90 päivän kommentointiaika, vastausten antaminen yhdellä WTO:n kolmesta virallisesta kielestä, suora pääsy ilmoitettuun tekstiin ilmoituslomakkeen kautta, epävirallisten käännösten jakaminen, hyväksyttyjen ja julkaistujen tekstien antaminen tiedoksi jne. [35] Yhdysvallat — Measures Concerning the Importation, Marketing and Sale of Tuna and Tuna Products (DS381) ja Yhdysvallat — Certain Country of Origin Labelling Requirements (DS 384, DS 386). [36] WTO-asiakirja G/TBT/309. [37] WTO-asiakirja G/TBT/26. [38] WTO-asiakirja G/TBT/W/303. [39] Burundi, Etiopia, Kenia, Ruanda, Tansania, Uganda ja Sambia. [40] Intialainen valtuuskunta vuonna 2007, Kiinan TBT-tiedotuskeskuksen virallinen vierailu vuonna 2009 ja Tunisian valtuuskunta vuonna 2011. [41] Siitä huolimatta, että komissio tekee ennen lainsäädännön ehdottamista säännöllisesti analyysin ja vaikutusten arvioinnin, myös kansainväliseen kauppaan kohdistuvien seurausten arvioinnin. [42] Komission tiedonanto Pieni yritys, suuri maailma – uusi yhteistyöhanke avaa maailmanmarkkinoita pk-yrityksille, KOM(2011) 702 lopullinen. [43] Ks. komission tiedonanto Pieni yritys, suuri maailma – uusi yhteistyöhanke avaa maailmanmarkkinoita pk-yrityksille, 4.2.2. kohta. [44] http://ec.europa.eu/enterprise/tbt/. [45] Ks. TBT-sopimuksen 10 artikla. [46] http://madb.europa.eu/. [47] http://tbtims.wto.org/web/pages/search/notification/Search.aspx. [48] Tällaisissa tapauksissa EU:n TBT-tiedotuskeskus ilmoitti muille WTO:n jäsenille neuvoston tai Euroopan parlamentin kannoista lisäyksellä alkuperäisiin ilmoituksiin avaamatta kuitenkaan tehtyjä muutoksia koskevaa uutta kommentointiaikaa.