Erityiskertomus Onko komission 
tuloksellisuuden 
mittausjärjestelmä 
viljelijöiden tulojen 
osalta hyvin suunniteltu 
ja perustuuko se 
luotettaviin tietoihin?FI 2016  nro 01
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-4038-5 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/69766 QJ-AB-16-001-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-4004-0 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/150158 QJ-AB-16-001-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-4064-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/66319 QJ-AB-16-001-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Sivulla 12 oleva kaavio on julkaistu OECD:n luvalla.
©OECD (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses, OECD Publishing, Pariisi.  
DOI: http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Onko komission 
tuloksellisuuden 
mittausjärjestelmä 
viljelijöiden tulojen 
osalta hyvin suunniteltu 
ja perustuuko se 
luotettaviin tietoihin?
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 01
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti I tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Augustyn Kubik. Jaosto on erikoistunut luonnonvarojen suojelun ja hallinnan menoaloihin. Tarkastus toimitettiin 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Rasa Budbergytėn johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Tomas Mac -
kevičius ja kabinettiavustaja Maura McElhinney; toimialapäällikkö Hèlder Faria Viegas; ydintiimin jäsenet Sven Kölling ja 
Blanka Happach sekä tarkastajat Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis 
Papadakis, Maciej Szymura ja Bertrand Tanguy.
Vasemmalta oikealle:  B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Sisällys
Kohta
 Lyhenteet
 Sanasto
I–X Yhteenveto
1–17 Johdanto
1–2 YMP:n ja vuoden 2013 uudistuksen yleiset tavoitteet viljelijöiden tulojen suhteen
3–5 Maataloustukirahastosta rahoitettujen viljelijöiden tuloihin liittyvien toimenpiteiden tavoitteet
6 Viljelijöiden tulot, maatalouskotitalouksien tulot ja elintaso
7–11 Maataloustuloja koskevat komission tietolähteet
12–15 Maataloustuloihin liittyvien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaus
16–17 Aiemmat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset
18–24 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
25–87 Huomautukset
25–51 Komissio ei ole vielä määritellyt viljelijöiden tuloihin liittyvien YMP:n toimenpiteiden 
tuloksellisuuden mittaamiseksi kattavaa tietojoukkoa
26–32 Komissiolta puuttuu edelleen tietoja viljelijöiden tuloista EU:n tasolla
33–39 Maatalouden taloustilit ovat merkittävä väline maatalousalan taloustilanteen seuraamiseksi, mutta niillä 
on luontaisia rajoituksia, kun on kyse YMP:n toimenpiteiden arvioimisesta
40–51 Maatalouden kirjanpidon tietoverkko on vakiintunut kaupallisten maatilojen tuloja ja taloudellista 
toimintaa koskevien tietojen lähde, mutta sillä on rajoituksia
04 Sisällys
52–76 Komissio ja jäsenvaltiot eivät ole aina varmistaneet, että käytettävissä olevat tiedot viljelijöiden 
tuloista ovat riittävän laadukkaita
54–58 Komission harjoittamassa maatalouden taloustilien hallinnoinnissa oli heikkouksia …
59–76 … ja eräissä jäsenvaltioissa oli heikkouksia maatalouden kirjanpidon tietoverkon toiminnassa
77–87 Käytettävissä olevien tietojen rajoitukset, tiettyjen YMP:n toimenpiteiden epämääräiset tavoitteet 
sekä tulosindikaattorien heikkoudet vaikuttavat komission kykyyn osoittaa, mitä on saavutettu
79–82 Suorat tuet palvelevat hyvin monia tavoitteita, joiden saavuttamista on vaikea mitata …
83–87 … ja viljelijöiden tuloihin liittyviä YMP:n tulosindikaattoreja ei voida yhdistää selvästi toimenpiteisiin ja 
tavoitteiden tosiasialliseen saavuttamiseen
88-100  Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  —  Jäsenvaltioiden valinnat EU:n suorien tukien täytäntöön panemiseksi
 Liite II  —  Maataloustulon laskenta maatalouden taloustilien mukaan määriteltynä
 Liite III  —  Tulojen laskenta maatalouden kirjanpidon tietoverkon puitteissa
 Liite IV  —  Komission tulosindikaattorit YMP:n arvioimiseksi
 Liite V  —  Euroopan tilastoihin sovellettavat laatukriteerit
 Komission vastaus
05
 Lyhenteet
CMEF : Yhteinen seuranta- ja arviointikehys
EAA : Maatalouden taloustilit
EAFRD : Maaseuturahasto: Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto
EAGF : Maataloustukirahasto: Euroopan maatalouden tukirahasto
EU-SILC-tilastot : Euroopan unionin tulo- ja elinolotilastot
FADN : Maatalouden kirjanpidon tietoverkko
FSS : Maatilojen rakennetutkimus
OECD : Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö
SEUT : Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus
YMP : Yhteinen maatalouspolitiikka
06
 Sanasto
Arviointi : evidenssin säännöllinen kerääminen ja analysointi johtopäätöksien tekemiseksi ”tukitoimenpiteiden” 
vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta. Tukitoimenpiteitä arvioidaan tulosten ja vaikutusten perusteella kyseisen 
politiikan kohderyhmän tasolla.
(Julkinen) interventio : julkisviranomaisen toteuttama tai rahoittama ”toimi”, ”toimenpide”, ohjelma tai hanke.
Indikaattori : mitattavissa oleva muuttuja, joka antaa hyödyllistä tietoa tavoitteen saavuttamisen arvioimiseksi.
Kansantalouden tilinpito : kansantalouden tilinpito antaa tietoa talouden rakenteesta ja kunkin jäsenvaltion 
taloustilanteen kehityksestä.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN) : väline, jolla arvioidaan kaupallisten maatilojen tuloja ja 
taloudellista toimintaa sekä yhteisen maatalouspolitiikan vaikutuksia. Se perustuu yli 80 000 maatilasta kaikista EU:n 
jäsenvaltioista koostuvan otoksen kirjanpitotietoihin.
Maatalouden taloustilit : perustavanlaatuinen väline valtion maatalouden taloustilanteen analysoimiseksi. Ne 
muodostavat kansantalouden tilinpidon satelliittitilinpidon.
Maatalouden tuotannontekijätulo : maataloustuotannossa käytetyistä tuotannontekijöistä (maa, työvoima 
ja pääoma) saadut tulot. Tuotannontekijätulo lasketaan vähentämällä välituotekäytön arvo, kiinteän pääoman 
kuluminen (poistot) ja tuotantoverot maataloustuotosten perushintaisesta arvosta ja lisäämällä (muiden) 
tuotantotukien arvo. Se ei yleensä sisällä muista lähteistä saatuja tuloja (tuloja muusta kuin maataloustoiminnasta, 
palkkoja, sosiaalietuuksia, omaisuustuloja).
Maatalouden yrittäjätulo : maataloustoiminnasta kertyvä tulo, josta on vähennetty työvoiman palkkaamiseen, 
lainapääoman korkoihin ja maanvuokraamiseen liittyvät kulut. Tulon avulla voidaan korvata tilan omien 
tuotantotekijöiden (oma työ, oma pääoma ja omistuksessa oleva maa) käyttö.
Maatalouskotitalouksien käytettävissä olevat tulot : kaikista lähteistä saadut kokonaistulot, joista on vähennetty 
verot ja pakolliset sosiaalivakuutusmaksut
Maatalouskotitalouksien tulot : kotitalouksien itsenäisestä maataloustoiminnasta sekä muusta kuin 
maataloustoiminnasta saamat tulot. Maatalous ei välttämättä ole pääasiallinen tulonlähde.
Maatila : yksikkö, jolla on yksi johto ja joka suorittaa maataloustoimintoja Euroopan unionin alueella joko 
pääasiallisena tai toissijaisena toimintana. Viljelijällä voi olla useita maatiloja.
Perheviljelmien tulot : maatalouden kirjanpidon tietoverkon indikaattori, jolla kuvataan palkatonta työtä tekevien 
perheenjäsenten, eli viljelijän ja hänen perheenjäsentensä, hoitamien tilojen maataloustuloja.
Poistot : omaisuuserän arvon väheneminen ikääntymisen tai käytön vuoksi
Satelliittitilinpito : kansantalouden kirjanpidon perusteella laadittu tilinpito, joka antaa täydentäviä tietoja ja jossa 
käytetään tietyn talouden alan, esimerkiksi maatalouden, erityisluonteeseen mukautettuja käsitteitä.
07 Sanasto
Seuranta : tukitoimenpiteiden resurssien, tuotosten ja tulosten säännöllinen tarkastelu
Standardituotos : maatilojen bruttotuotannon rahallinen arvo tuottajahintoina. Standardiarvo määritellään tietyn 
alueen keskimääräisen tilanteen perusteella.
Tilan nettoarvonlisäys : maatalouden kirjanpidon tietoverkon indikaattori, jolla kuvataan maatilan 
kokonaistuotannon arvoa, johon on lisätty suorat tuet ja josta on vähennetty välituotekäyttö ja poistot. Tämä on 
maatilan kaikkien kiinteiden tuotannontekijöiden (maa, työvoima ja pääoma) maksamiseen käytettävissä oleva 
määrä.
Tilan nettotulot : maatalouden kirjanpidon tietoverkon indikaattori, jolla kuvataan tilan omille tuotannontekijöille 
maksettaviin korvauksiin käytettävissä olevaa määrää. Se lasketaan vähentämällä palkat, vuokrat ja tilan haltijan 
maksamat korot tilan nettoarvonlisäyksestä.
Tuotantomääristä riippumaton tuki : prosessi, jossa suoran tuen maksut erotetaan maataloustuotannosta.
Viljelijä : yksityishenkilö, jonka tila sijaitsee EU:n alueella ja joka harjoittaa itsenäistä maataloustoimintaa.
Vuoden 2003 uudistus : YMP:n uudistus, jolla suora tuki irrotettiin maataloustuotannosta ja tukien ehdoksi 
asetettiin maan hoitoa, ympäristöä, elintarviketurvallisuutta, eläinten ja kasvien terveyttä sekä eläinten hyvinvointia 
koskevien perusvaatimusten noudattaminen (niin kutsutut täydentävät ehdot).
Vuoden 2013 uudistus : YMP:n uudistus vuosiksi 2014–2020. Sen tarkoituksena on jakaa käytettävissä oleva tuki 
tasaisemmin ja palkita viljelijöitä kestävistä viljelykäytännöistä erityisellä ”viherryttämistuella”. Sillä pyritään myös 
parantamaan EU:n maatalouden markkinasuuntautuneisuutta ja tarjoamaan samalla turvaverkko, jolla suojellaan 
viljelijöitä ulkoisilta epävarmuustekijöiltä, sekä tukemaan edelleen maaseudun kehittämistä jäsenvaltioissa.
Välituotekäyttö : tuotantoprosessissa käytettyjen tavaroiden ja palvelujen arvo (ei sisällä arvonalennusta)
08
 Yhteenveto
I
Viljelijöiden tulot ja elintaso ovat erityinen painopisteala perussopimuksessa ja yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) 
vuoden 2013 uudistuksessa. Lähes kolmannes EU:n talousarviosta käytetään yhä suoraan tai välillisesti viljelijöiden 
tulojen tukemiseen ja siten heidän kohtuullisen elintasonsa varmistamiseen.
II
YMP:n uusi yhteinen seuranta- ja arviointikehys edellyttää, että komissio arvioi YMP:n toimenpiteiden yhteisvaiku -
tusta suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Tämä edellyttää selvästi määriteltyjen tavoitteiden, päämäärien ja indi -
kaattorien lisäksi myös riittäviä ja laadukkaita tilastotietoja maatalouden taloudellisesta tilanteesta ja viljelijöiden 
tuloista.
III
Tässä kertomuksessa arvioidaan, onko viljelijöiden tuloja koskeva komission tuloksellisuuden mittausjärjestelmä 
hyvin suunniteltu ja perustuuko se luotettaviin tietoihin. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, määrittelikö komissio 
selvästi tarvittavat tilastotiedot, olivatko nämä tiedot riittävän laadukkaita, ja määrittelikö komissio merkityksellisiä 
indikaattoreita.
IV
Tilintarkastustuomioistuin päättelee, että viljelijöiden tuloja koskeva komission tuloksellisuuden mittausjärjestelmä 
ei ole riittävän hyvin suunniteltu ja että viljelijöiden tulojen analysointiin käytettävien tilastotietojen laadussa ja 
määrässä on huomattavia rajoituksia.
V
Komissio ei ole määritellyt selvästi viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden tehokkaaksi 
mittaamiseksi tarvittavaa tietojoukkoa. Maatalouskotitalouksien käytettävissä olevista tuloista ei ole saatavilla edus -
tavaa tietoa. Tulotietojen avulla olisi helpompi arvioida, kuinka viljelijöiden kohtuullisen elintason varmistamista 
koskeva perussopimuksen tavoite on saavutettu. Lisäksi ei ole olemassa luotettavaa järjestelmää, joka mahdollis -
taisi maatalouden tulojen ja muiden talouden alojen tulojen vertailun, jolla voitaisiin perustella EU:n viljelijöiden 
tulotukea.
VI
Tärkeimmät EU:n tasolla tällä hetkellä käytettävissä olevat välineet viljelijöiden tulojen mittaamiseksi ovat maata -
louden taloustilit ja maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN). Maatalouden taloustilit ovat komission tärkein 
tilastolähde viljelijöiden tulojen kokonaisvaltaiseksi seuraamiseksi makrotalouden tasolla. Niiden mahdollisuuksia 
ei kuitenkaan ole vielä hyödynnetty täysimittaisesti eivätkä ne anna riittävästi tietoa tärkeistä tekijöistä, jotka ovat 
merkityksellisiä viljelijöiden tulojen sekä koko maatalouden taloudellisen arvon kannalta. Maatalouden kirjanpidon 
tietoverkko on merkittävä YMP:n arviointiväline, mutta sillä on rajoituksia, koska se kattaa vain kaupalliset tilat ja 
tulotiedot eivät ole täydellisiä.
Yhteenveto 09
VII
Komissio ja jäsenvaltiot eivät aina varmistaneet, että käytettävissä olleet tiedot viljelijöiden tuloista olivat riittävän 
laadukkaita. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi heikkouksia komission ja jäsenvaltioiden suorittamassa hallinnoin -
nissa sekä maatalouden taloustilien että maatalouden kirjanpidon tietoverkon osalta. Lisäksi maatalouden talous -
tilien laadunvarmistusmenettelyt eivät vielä ole täysin tehokkaita, ja tarkastuksessa havaittiin joitakin puutteita 
maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa koskevissa laadunvarmistusjärjestelyissä.
VIII
Tiettyjen YMP:n toimenpiteiden tavoitteiden epämääräisyyden sekä perustason puutteen vuoksi on vaikeaa arvi -
oida, onko yksittäisillä viljelijöiden tulojen tukemiseen tähtäävillä YMP:n toimenpiteillä saavutettu niiden tavoitteet. 
Komissio ei myöskään ole määritellyt merkityksellisiä indikaattoreita tuloksellisuuden tehokasta mittaamista varten. 
Indikaattorit, joiden perusteella komission on tehtävä arviointinsa, eivät ole riittävän luotettavia tai niillä ei ole riit -
tävän selvää yhteyttä YMP:n toimenpiteisiin, ja siten niistä ei ole hyötyä selvitettäessä, ovatko toimenpiteet edistä -
neet vaikuttavasti ja tehokkaasti haluttuja vaikutuksia ja vähentäneet tuloeroja.
IX
Viljelijöiden tuloja koskevien tilastotietojen suhteen tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komissio
a) laatii kattavamman kehyksen käytettävissä olevia tuloja koskevien tietojen tuottamiseksi ja viljelijöiden tulojen 
vertailemiseksi tuloihin muilla talouden aloilla
b) kehittää maatalouden taloustilejä edelleen, jotta niiden potentiaalia voidaan hyödyntää paremmin
c) varmistaa, että viljelijöiden tulojen analyysi perustuu indikaattoreihin, joissa otetaan huomioon maatalouden 
nykytilanne, sekä riittäviin ja johdonmukaisiin tietoihin kaikista YMP:n toimenpiteiden edunsaajista; tämä olisi 
toteutettavissa kehittämällä synergioita olemassa olevien hallinnollisten tietojen välillä taikka kehittämällä maa -
talouden kirjanpidon tietoverkkoa tai muita sopivia tilastovälineitä
d) parantaa nykyisiä laadunvarmistusjärjestelyjä maatalouden taloustilien ja maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa 
koskevien, jäsenvaltioiden laatimien tilastotietojen osalta.
X
Viljelijöiden tulojen tukemiseen tähtäävien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaamisen osalta tilintarkas -
tustuomioistuin suosittaa, että komissio määrittää seuraavaa ohjelmakautta varten alusta lähtien tarkoituksenmu -
kaiset toiminnalliset tavoitteet ja perustasot, joita vasten YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuutta voidaan verrata, 
ja täydentää arviointiensa yhteydessä nykyisten tulosindikaattorien kehystä muilla merkityksellisillä ja laadukkailla 
tiedoilla saavutettujen tulosten mittaamiseksi ja arvioi viljelijöiden tulojen tukemiseksi suunniteltujen toimenpitei -
den vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
10
 Johdanto
YMP:n ja vuoden 2013 uudistuksen yleiset tavoitteet 
viljelijöiden tulojen suhteen
01 
Perussopimuksen1 mukaan YMP:n tavoitteena on muun muassa lisätä maata -
louden tuottavuutta ja ”taata näin maatalousväestölle kohtuullinen elintaso 
erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja 
tuloja”. Myös YMP:n vuoden 2013 uudistuksessa2 keskityttiin maataloustuloon 
elinkelpoista ruoan tuotantoa koskevan tavoitteen yhteydessä ja edistettiin näin 
viljelijöiden kohtuullisen elintason takaamista3.
02 
YMP:n toimenpiteet rahoitetaan EU:n talousarviosta Euroopan maatalouden 
tukirahaston (maataloustukirahasto tai ”ensimmäinen pilari”) ja Euroopan maa -
seudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto tai ”toinen pilari”) 
kautta. Nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosien 2014 ja 2020 välil -
lä maataloustukirahastosta käytetään jopa 277  miljardia  euroa (29 prosenttia EU:n 
koko talousarviosta) viljelijöiden suoriin tukiin ja tiettyjen maatalouden alojen 
markkinatukeen4.
Maataloustukirahastosta rahoitettujen viljelijöiden 
tuloihin liittyvien toimenpiteiden tavoitteet
03 
YMP:n vuoden 2003 uudistuksella painotusta siirrettiin pois tuotantotuesta (niin 
kutsuttu ”tuen irrottaminen tuotannosta”) ja otettiin käyttöön tulotukijärjes -
telmä, joka perustui pitkälti yksittäisten viljelijöiden tietyn viitekauden aikana 
saamiin tukimääriin. Vuoden 2013 uudistuksella tuet irrotettiin voimakkaammin 
perinteisestä yhteydestään ja siirryttiin asteittain kohti yhdenmukaisempia heh -
taarikohtaisia tukia kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Sillä myös järjestettiin uudelleen 
suorat tuet, jotka vuodesta 2015 lähtien jakautuvat kaikille viljelijöille myönnet -
tävään hehtaarikohtaiseen perustukeen, ”viherryttämistukeen”, jolla viljelijöitä 
palkitaan tietyistä ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisina pidetyistä maata -
louskäytännöistä, sekä nuorille viljelijöille myönnettävään tukeen. Jäsenvaltioilla 
on tietyissä rajoissa huomattavasti toimintavaraa ja ne voivat kohdistaa tukia 
vielä tarkemmin puuttuakseen erityisiin poliittisiin ongelmiin5.1 Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 
(SEUT-sopimus) 39 artiklan 1 
kohdan a ja b alakohta (EUVL 
L 326, 26.10.2012, s. 47). Muut 
39 artiklassa määrätyt YMP:n 
tavoitteet ovat: a) vakauttaa 
markkinat, b) varmistaa 
tarvikkeiden saatavuus ja c) 
taata kohtuulliset 
kuluttajahinnat.
2 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1306/2013, annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, yhteisen 
maatalouspolitiikan 
rahoituksesta, hallinnoinnista 
ja seurannasta ja neuvoston 
asetusten (ETY) N:o 352/78, 
(EY) N:o 165/94, (EY) N:o 
2799/98, (EY) N:o 814/2000, 
(EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 
485/2008 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549), 
110 artiklan 2 kohta.
3 Ks. myös johdanto-osa 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksessa (EU) 
N:o 1308/2013, annettu 17 
päivänä joulukuuta 2013, 
maataloustuotteiden 
yhteisestä 
markkinajärjestelystä ja 
neuvoston asetusten (ETY) N:o 
922/72, (ETY) N:o 234/79, (EY) 
N:o 1037/2001 ja (EY) N:o 
1234/2007 kumoamisesta 
(EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671).
4 Neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 1311/2013, 
annettu 2 päivänä joulukuuta 
2013, vuosia 2014–2020 
koskevan monivuotisen 
rahoituskehyksen 
vahvistamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 884).
5 Yleiskatsaus jäsenvaltioiden 
valitsemista vaihtoehdoista on 
liitteessä I .
11 Johdanto
04 
Vaikka tätä ei mainita erityisen selvästi asetuksessa6, komissio katsoo, että tietyt 
politiikan osatekijät, varsinkin suorat tuet, liittyvät nimenomaan viljelijöiden tulo -
jen tukemiseen. Näiden tukien tarkoituksena on auttaa säilyttämään maanviljely 
koko EU:n alueella tukemalla ja vakauttamalla viljelijöiden tuloja ja siten varmista -
maan tilojen taloudellinen elinkelpoisuus pidemmällä aikavälillä ja vähentämään 
niiden haavoittuvuutta hintojen vaihtelulle. Lisäksi asettamalla täysimääräisten 
tukien ehdoksi perusvaatimusten noudattamisen (niin kutsutut täydentävät 
ehdot) ja soveltamalla erityistä ”viherryttämisosiota” näillä tuilla pyritään myös 
osaltaan varmistamaan, että maatalous tuottaa julkishyödykkeitä yhteiskunnalle.
05 
Suorat tuet ovat taloudellisesti merkittävin mutta eivät ainoa viljelijöiden tuloihin 
vaikuttava väline. EU:n tasolla niihin liittyy maaseudun kehittämistoimenpiteitä7 
sekä joukko markkina- ja menekinedistämistoimenpiteitä, jotka on kohdennettu 
tietyille maatalouden aloille. Komissio voi myös puuttua tiettyihin markkinoihin 
kriisiaikoina sallimalla rajoitetun pääsyn julkisiin tai yksityisiin interventiovaras -
toihin, mikä vaikuttaa markkinahintoihin ja siten viljelijöiden tuloihin.
Viljelijöiden tulot, maatalouskotitalouksien tulot ja 
elintaso
06 
Perheviljelmät ovat EU:ssa yleisin viljelmämalli, ja ylivoimaisesti suurinta osaa 
maatiloista hoidetaan yhä yksittäisinä tiloina8. Tällaisille tiloille on tyypillistä per -
hetyövoiman laaja käyttö. Tämäntyyppisten maatalouskotitalouksien tulotilanne 
esitetään kaaviossa . EU:n lainsäädännössä ei ole koskaan määritelty perussopi -
muksessa mainittuja ”maatalousväestön”, ”kohtuullisen elintason” tai ”tulojen” 
käsitteitä, mutta maatalouskotitalouksien käytettävissä olevat tulot muodostavat 
keskeisen osatekijän elintason arvioinnissa9.6 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1307/2013, annettu 17 päivänä 
joulukuuta 2013, yhteisen 
maatalouspolitiikan 
tukijärjestelmissä viljelijöille 
myönnettäviä suoria tukia 
koskevista säännöistä ja 
neuvoston asetuksen (EY) N:o 
637/2008 ja neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 73/2009 
kumoamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 608).
7 Esimerkiksi 
investointitoimenpiteet tai 
maksut viljelijöille alueilla, 
joilla on luonnonoloista 
johtuvia tai muita 
erityisrajoitteita.
8 Termillä ’perhetila’ 
tarkoitetaan perheen 
hoitamaa tilaa, jossa 
perheenjäsenet vastaavat 
vähintään 50 prosentista 
vakituisesta maatalouden 
työvoimasta. Eurostatin 
mukaan 97 prosenttia EU:n 
maatiloista oli vuonna 2010 
yksittäisten tilanomistajien 
hoitamia.
9 Ks. maataloustulojen 
arvioinnista komissiossa (EY:n 
perustamissopimuksen 33 
artiklan 1 kohdan b alakohta) 
annetun erityiskertomuksen 
nro 14/2003 64 ja 65 kohta 
(EUVL C 45, 20.2.2004, s. 1).
12 Johdanto
Maataloustuloja koskevat komission tietolähteet
07 
Komission on määriteltävä tarvittava tilastokehys viljelijöiden tulojen mittaa -
miseksi, ja jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle kaikki tarvittavat tiedot 
kyseisten toimenpiteiden seurantaa ja arviointia varten. Tällaisten tietojen on 
perustuttava mahdollisimman pitkälti vakiintuneisiin tietolähteisiin10.
08 
Komission pääasiallinen maatalousväestöä koskevien yleisten tietojen lähde on 
maatilojen rakennetutkimus11, jolla kerätään tietoja maatalouden tilanteesta 
kaikkialla EU:ssa eurooppalaisten maatilojen rakenteen kehityssuuntien ja muu -
tosten seuraamiseksi. Sillä ei ole tarkoitus kerätä tietoja viljelijöiden maataloustu -
losta tai maataloustukirahastosta rahoitetusta EU:n tuesta. KaavioMaatalouskotitalouden tulokomponentit
= Bruttotulot 
–
Maksutapahtumiin
liittyvät kulut=  Nettotoimintatulo
–
Poistot=  Maatilan tulot
=Maatilan tulot
=
–= Maatilan ulkopuolella
hankitut tulot+
Lähde:  OECD (2003). Maatalous-
kotitalouden 
käytettävissä olevat 
tulot Verot ja pakolliset 
maksut  Maatalouskoti-
talouden kokonaistulot+ Bruttopalkat    
+ Omaisuustulot+ Yhteiskunnalliset     tulonsiirrot+ Muut tulot+ Markkinoilla saatavat tulot
+Tuet+ Muut tulot
10 Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 
110 artiklan 4 kohta.
11 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 
1166/2008, annettu 19 päivänä 
marraskuuta 2008, maatilojen 
rakennetutkimuksista ja 
maatalouden 
tuotantomenetelmiä 
koskevasta tutkimuksesta sekä 
neuvoston asetuksen (ETY) 
N:o 571/88 kumoamisesta 
(EUVL L 321, 1.12.2008, s. 14). 
Viimeisin EU:n laajuinen 
maatilojen rakennetutkimus 
toteutettiin maatilojen 
laskennan muodossa vuonna 
2010. Seuraava otantatutkimus 
on suunniteltu toteutettavan 
vuonna 2016.
13 Johdanto
09 
Komissio käyttää pääasiallisesti kahta tilastollista välinettä taloustoiminnan ja 
maataloudesta ja tietyistä maatalousalan yritystoiminnoista saatavien tulojen 
seurantaan:
 ο maatalouden taloustilit,  jotka ovat perustavanlaatuinen väline valtion 
maatalouden makrotaloudellisen tilanteen sekä maataloustulon muutosten 
analysoimiseksi
 ο maatalouden kirjanpidon tietoverkko (FADN,)  mikrotaloudellinen väline, 
jonka tavoitteena on arvioida kaupallisten maatilojen tuloja ja taloudellista 
toimintaa.
10 
Maatalouden taloustilit ovat Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 
95) satelliittitilinpito, jolla tuotetaan lisätietoa ja jossa käytetään maatalousalaan 
sopivia käsitteitä12. Niissä noudatetaan erityisiä menetelmiä ja ne kootaan eri -
tyisten sääntöjen ja menetelmien avulla13. Suurien jäsenvaltioiden osalta maa -
talouden taloustilit jaetaan alueellisiin tileihin. Jäsenvaltiot rahoittavat kokonai -
suudessaan tietojen keräämisen ja kokoamisen kansallisella tasolla, ja kansalliset 
tilastolaitokset tai maatalousministeriöt vastaavat kansallisten maatalouden 
taloustilien tietojen keruusta ja laskennasta. Komissio (Eurostat) vastaa menetel -
mien määrittämisestä ja tietojen kokoamisesta EU:n tasolla.
11 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tarkoituksena on arvioida kaupallisten 
maatilojen tuloja liiketoimintayksikköinä, joiden tuotannon arvo standardituotok -
sena mitattuna ylittää tietyn kynnyksen, jota pidetään riittävänä kattamaan suu -
rin mahdollinen osuus markkinasuuntautuneesti johdettujen tilojen maatalous -
tuotannosta, maatalousmaasta ja maataloustyövoimasta14. Se on ainoa maatiloja 
koskevien taloudellisten tietojen yhdenmukaistettu lähde EU:n tasolla15, ja sitä 
hallinnoi komission maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto. Koska se 
perustuu kansallisiin kirjanpidon tietoverkkoihin, jäsenvaltiot rahoittavat tietojen 
keräämisen, mutta komissio maksaa jäsenvaltioilta saaduista tiedoista kiinteän 
korvauksen maatilaa kohden16. Tällä hetkellä kansalliset yhdyselimet (jotka ovat 
julkisia tai yksityisiä elimiä) keräävät tietoja yli 80 000 maatilasta kaikista jäsenval -
tioista. Osallistuminen seurantaan on vapaaehtoista. Siitä saatavia tietoja käyttä -
vät komissio ja monet muut sidosryhmät, muun muassa jäsenvaltiot.12 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 
138/2004, annettu 5 päivänä 
joulukuuta 2003, maatalouden 
taloustileistä yhteisössä (EUVL 
L 33, 5.2.2004, s. 1).
13 Maatalouden taloustilien 
mukainen maataloustulon 
laskenta esitetään liitteessä II .
14 Maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon mukainen tulon 
laskenta esitetään liitteessä III . 
Tila ei ole identtinen 
maatalouskotitalouden 
kanssa, ja yksi viljelijä voi 
hoitaa useita maatiloja.
15 Neuvoston asetus (EY) N:o 
1217/2009, annettu 30 päivänä 
marraskuuta 2009, verkoston 
luomisesta Euroopan yhteisön 
maatilojen tuloja ja taloutta 
koskevien kirjanpitotietojen 
keruuta varten (EUVL L 328, 
15.12.2009, s. 27).
16 Komissio on 
varainhoitovuosilta 2010–2014 
maksanut tähän mennessä 
51,4  miljoonaa  euroa kiinteinä 
korvauksina.
14 Johdanto
Maataloustuloihin liittyvien YMP:n toimenpiteiden 
tuloksellisuuden mittaus
12 
Jokaista YMP:n toimenpidettä olisi seurattava ja se olisi arvioitava toimenpiteen 
laadun parantamiseksi ja sen saavutusten esittelemiseksi17. Maataloustuloja kos -
keva YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaus perustuu pitkälti maatalou -
den taloustileihin ja maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon sisältyviin tietoihin, 
joiden on tästä syystä oltava riittäviä ja laadukkaita.
13 
Komission on 31. joulukuuta 2018 mennessä annettava seurannan ja arvioinnin 
täytäntöönpanosta kertomus, jossa esitetään ensimmäinen arvio ohjelmakautta 
2014–2020 koskevien yhteisen maatalouspolitiikan toimien tuloksellisuudesta. 
Toinen kertomus, johon kuuluu yhteisellä maatalouspolitiikalla saavutettujen 
tulosten arviointi, on annettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2021.
14 
YMP:n vuoden 2013 uudistuksen myötä yhteistä seuranta- ja arviointikehystä, 
jota jo sovellettiin maaseuturahastoon, alettiin soveltaa myös maataloustukira -
hastosta rahoitettuihin toimiin18. Täyttääkseen maataloustukirahastosta rahoitet -
tavia toimenpiteitä koskevat seuranta- ja arviointivelvollisuutensa komission on 
määritettävä tarvittavat tiedot ja laadittava monivuotinen arviointisuunnitelma. 
Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tiedot ovat laadukkaita ja oikea-aikaisesti 
saatavilla.
15 
Seuranta- ja arviointikehys perustuu vakioindikaattoreihin, jotta varmistetaan, 
että kehitystä, vaikuttavuutta ja tehokkuutta arvioidaan asetettuja tavoitteita 
vasten kattavasti ja säännöllisesti. Komissio on laatinut joukon indikaattorei -
ta19 kuvatakseen YMP:n välineiden täytäntöönpanoa ( tuotosindikaattorit ), 
mitatakseen saavutettuja tuloksia ( tulosindikaattorit ) ja osoittaakseen, 
miten ne ovat vaikuttaneet YMP:n yleisten tavoitteiden saavuttamiseen  
(vaikutusindikaattorit )20.17 Ks. myös asetuksen (EU) N:o 
1306/2013 johdanto-osan 68 
kappale.
18 Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 
110 artikla.
19 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 834/2014, annettu 22 
päivänä heinäkuuta 2014, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
yhteisen seuranta- ja 
arviointikehyksen 
soveltamissäännöistä (EUVL 
L 230, 1.8.2014, s. 1).
20 Ks. lähemmin liite IV.
15 Johdanto
Aiemmat tilintarkastustuomioistuimen tarkastukset
16 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti komission suorittaman viljelijöiden tulojen ar -
vioinnin vuonna 200221. Tarkastuksessa pääteltiin, että EU:n tilastollisilla välineillä 
ei saatu riittävästi tietoa maatalouskotitalouksien käytettävissä olevista tuloista 
eikä niiden avulla voitu arvioida maatalousväestön elintasoa.
17 
Vuosikertomuksessaan varainhoitovuodelta 2007 tilintarkastustuomioistuin 
huomautti viljelijöiden tulojen mittaamisen suhteen, että komissio oli toteutta -
nut useita maatalouden taloustileihin ja maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon 
liittyviä aloitteita22. Tilintarkastustuomioistuin katsoi kuitenkin, että kattavammat 
tilastot ja indikaattorit ovat välttämättömiä, jotta voidaan seurata tarkemmin 
YMP:n tuloksia, sillä kaksi kolmasosaa siihen osoitetuista talousarviovaroista oli 
suunnattu viljelijöiden tulojen tukemiseen.21 Erityiskertomus nro 14/2003.
22 Vuosikertomus 
varainhoitovuodelta 2007, 
kohta 5.66 (EUVL C 286, 
10.11.2008, s. 1).
16
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
18 
Yhteisen maatalouspolitiikan valvonta ja arviointi edellyttävät laadukkaita tilas -
totietoja maatalouden taloudellisesta tilanteesta ja viljelijöiden tuloista. Merkit -
tävin riski on se, että EU:n tasolla ei ole käytettävissä luotettavia tilastotietoja ja 
merkityksellisiä indikaattoreita. Tarkemmin sanottuna on olemassa riski siitä, että 
viljelijöiden tulojen mittaamiseen käytettyjä indikaattoreja ja kriteerejä ei ole 
määritelty asianmukaisesti tai että asianomaisia tietoja ei ehkä ole saatavilla tai 
ne eivät ole riittävän laadukkaita.
19 
Tämän tarkastuksen tarkoituksena oli tarkastella komission välineitä viljelijöiden 
tulojen mittaamiseksi sekä sitä, miten se käyttää tuloja koskevia tietoja arvioidak -
seen elinkelpoiseen ruoan tuotantoon ja viljelijöiden tulojen tukemiseen tähtää -
vien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuutta. Tässä yhteydessä tilintarkastustuo -
mioistuin tarkasteli myös komission suoria tukia ja muita maataloustukirahastosta 
rahoitettuja toimenpiteitä varten äskettäin määrittelemiä yhteisiä tulosindikaat -
toreita suhteessa tiettyihin YMP:n tavoitteisiin23. Tämän tarkastuksen tarkoitukse -
na ei ollut arvioida yhteistä seuranta- ja arviointikehystä sinänsä tai ottaa yleisesti 
kantaa jäsenvaltioiden tilastojärjestelmien toimintaan.
20 
Tarkastuksessa käsiteltiin seuraavaa pääkysymystä:
”Onko komission YMP:n tuloksellisuuden mittausjärjestelmä viljelijöiden tulo -
jen osalta hyvin suunniteltu ja perustuuko se luotettaviin tietoihin?”
Tarkemmin sanoen tarkastuksessa pyrittiin vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:
 ο Onko komissio määritellyt selvästi, mitä tilastotietoja tarvitaan viljelijöi -
den tuloja tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden tehokkaaksi 
mittaamiseksi?
 ο Ovatko komissio ja jäsenvaltiot varmistaneet, että viljelijöiden tulojen mittaa -
miseen käytettävät tiedot ovat riittävän laadukkaita?
 ο Onko komissio määritellyt merkitykselliset indikaattorit, joiden avulla on 
mahdollista arvioida tehokkaasti viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n toimenpi -
teiden tuloksellisuutta?23 Maataloustukirahastosta 
rahoitettujen toimenpiteiden 
tulosten mittaamisesta ks. 
erityiskertomus nro 12/2013 
”Pystyvätkö komissio ja 
jäsenvaltiot osoittamaan, että 
maaseudun 
kehittämispolitiikkaan 
osoitetut EU:n määrärahat on 
käytetty hyvin?”  
(http://eca.europa.eu )
17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
21 
Tilintarkastustuomioistuin vahvisti tarkastuskriteerinsä perussopimuksen mää -
räysten24 ja voimassa olevien asetusten säännösten25 perusteella.
22 
Tarkastuskäyntejä tehtiin komissioon ja kuuteen jäsenvaltioon26. Nämä jäsenval -
tiot muodostavat yhdessä yli 50 prosenttia EU:n maatalouden bruttoarvonlisäyk -
sestä, ja niiden viljelijät saavat yli 50 prosenttia EU:n maatalousbudjetista lähinnä 
suorina tukina.
23 
Komission tasolla tilintarkastustuomioistuin tarkasti, varmistettiinko menettelyil -
lä, että maatalouden taloustilien laadinta ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
hallinta olivat Eurostatin käytännesäännöissä vahvistetun Euroopan tilastojen 
kehittämistä, tuottamista ja jakelua koskevan oikeudellisen kehyksen laatuvaati -
musten mukaisia27. Niissä jäsenvaltioissa, joihin tehtiin tarkastuskäynnit, tilintar -
kastustuomioistuin tarkasti käytössä olevat tietojenkeruu- ja laadunvarmistusme -
nettelyt sekä maatalouden taloustilien että maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
osalta. Jäsenvaltioihin tehtyjen käyntien tarkoituksena oli myös tunnistaa vilje -
lijöiden tulojen mittaamista koskevat hyvät käytänteet. Kussakin jäsenvaltiossa 
kerättiin tarkastusevidenssiä ja aineisto tutkittiin tarkastuskriteerien pohjalta 
tekemällä haastatteluja ja analysoimalla asiakirjoja ja tietoja. Lisäksi tilintarkastus -
tuomioistuin suoritti kaikissa 28 jäsenvaltiossa tutkimuksen maatalouden talous -
tilien ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon täytäntöönpanosta.
24 
Tilintarkastustuomioistuin suoritti myös asiakirjatarkastuksen ja -analyysin ko -
mission tulosjohtamisen kehyksestä viljelijöiden tuloihin liittyvien tavoitteiden 
ja tulosindikaattorien osalta. Tässä analyysissa sekä maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon järjestelmän tarkastuksessa tilintarkastustuomioistuinta avusti kaksi 
ulkoista asiantuntijaa.24 SEUT-sopimuksen 39 artikla.
25 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) 
N:o 138/2004, annettu 5 
päivänä joulukuuta 2003, 
maatalouden taloustileistä 
yhteisössä (EUVL L 33, 
5.2.2004, s. 1) ja neuvoston 
asetus (EY) N:o 1217/2009, 
annettu 30 päivänä 
marraskuuta 2009, verkoston 
luomisesta Euroopan yhteisön 
maatilojen tuloja ja taloutta 
koskevien kirjanpitotietojen 
keruuta varten (EUVL L 328, 
15.12.2009, s. 27), Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetus (EY) N:o 223/2009, 
annettu 11 päivänä 
maaliskuuta 2009, Euroopan 
tilastoista sekä 
salassapidettävien 
tilastotietojen luovuttamisesta 
Euroopan yhteisöjen 
tilastotoimistolle annetun 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksen 
(EY, Euratom) N:o 1101/2008, 
yhteisön tilastoista annetun 
neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 322/97 ja Euroopan 
yhteisöjen tilasto-
ohjelmakomitean 
perustamisesta tehdyn 
neuvoston päätöksen 
89/382/ETY, Euratom 
kumoamisesta (EUVL L 87, 
31.3.2009, s. 164) ja asetus (EU) 
N:o 1306/2013.
26 Saksa, Espanja, Ranska, 
Alankomaat, Puola ja Romania.
27 Katso liite V .
18
 Huomautukset
Komissio ei ole vielä määritellyt viljelijöiden tuloihin 
liittyvien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden 
mittaamiseksi kattavaa tietojoukkoa
25 
Selvittääkseen, onko komissio määritellyt selvästi tarvittavat tilastotiedot, tilintar -
kastustuomioistuin otti huomioon, saadaanko tietoja kaikista viljelijöiden tuloja 
koskevista merkityksellisistä seikoista, sisältyykö maatalouden taloustileihin riit -
tävästi makrotaloudellisia tietoja viljelijöiden tuloista ja sisältääkö maatalouden 
kirjanpidon tietoverkko riittävästi tulotietoja yksittäisten viljelijöiden tasolla.
Komissiolta puuttuu edelleen tietoja viljelijöiden tuloista 
EU:n tasolla
Edustavia tietoja maatalouskotitalouksien käytettävissä olevista 
tuloista ei ole
26 
Maatalouskotitalouksien käytettävissä oleviin tuloihin sisältyvät maataloustuot -
teiden myyntituotot, tuet, muut tuotot (maataloustulo)28 ja muut tulot29. Käytettä -
vissä olevat tulot muodostavat keskeisen osatekijän arvioitaessa viljelijöiden elin -
tasoa, jonka varmistaminen lukeutuu perussopimuksen keskeisiin tavoitteisiin.
27 
EU:n tasolla ei ole laadittu tilastokehystä, joka antaisi tietoja viljelijöiden ja heidän 
kotitalouksiensa käytettävissä olevista tuloista, vaikka saatavilla olevat tiedot viit -
taavat siihen, että maataloustoimintaan liittymättömien tulojen merkitys kasvaa. 
Komissio teetti kaksi toteutettavuustutkimusta tällaisten tietojen keräämisestä30, 
jonka arviointi oli osa komission tilasto-ohjelmaa vuosiksi 2008–201231. Komissio 
ei kuitenkaan toistaiseksi ole suorittanut tällaista arviointia eikä toteuttanut mi -
tään muita toimenpiteitä lisätäkseen tietojaan maatalouskotitalouksien käytettä -
vissä olevista tuloista.
28 
Tietoja käytettävissä olevista tuloista ja yleensä kotitalouksien, myös maatalous -
kotitalouksien, elinoloista on saatavilla EU:n tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC)32. 
Tähän selvitykseen sisältyvien maatalouskotitalouksien määrä on kuitenkin ylei -
sesti ottaen liian pieni, jotta siitä voitaisiin tehdä viljelijöiden tuloja ja elinoloja 
koskevia päteviä päätelmiä.28 Tulot muusta 
ansiotoiminnasta, johon 
käytetään maatilan resursseja.
29 Muista lähteistä saadut tulot, 
kuten viljelijän tai 
perheenjäsenten muusta 
toiminnasta saamat palkat.
30 Ruotsin tilastokeskus, 
Feasibility study on collection 
of off-farm income data and 
data on other income , 2006; 
AgraCeas, Feasibility study on 
the implementation of income 
of agricultural households 
sector (IAHS) statistics, 2007 .
31 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 
1578/2007/EY, tehty 11 
päivänä joulukuuta 2007, 
yhteisön tilasto-ohjelmasta 
vuosiksi 2008–2012 (EUVL 
L 344, 28.12.2007, s. 15).
32 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) N:o 
1177/2003, annettu 16 päivänä 
kesäkuuta 2003, yhteisön 
tulo- ja elinolotilastoista 
(EU-SILC) (EUVL L 165, 3.7.2003, 
s. 1).
19 Huomautukset
29 
Lisäksi maatalouskotitalouksien tulotietoja kerätään nimenomaisesti vain kym -
menessä jäsenvaltiossa. Myös tällaisten tietojen keräämisessä sovelletut toimin -
tatavat ja tietojen yksityiskohtaisuus vaihtelevat huomattavasti eri jäsenvaltioissa 
(ks. laatikko 1 ). Tämä toimintatapojen vaihtelu rajoittaa niitä päätelmiä, joita 
voidaan tehdä viljelijöiden tuloista ja elintasosta.
Ei ole olemassa asianmukaista viitejärjestelmää, joka 
mahdollistaisi maatalouden tulojen ja muiden talouden alojen 
tulojen vertailun
30 
On tärkeää vertailla viljelijöiden tuloja muiden talouden alojen tuloihin tai tiet -
tyjen viljelijöihin verrattavissa olevien sosioekonomisten ryhmien tuloihin, jotta 
voidaan määrittää, missä määrin viljelijät ehkä ovat epäedullisessa asemassa ja 
miksi EU:n tulotuki on tarpeen tai tärkeää tilojen elinkelpoisuuden kannalta.
31 
Komission mukaan saatavilla olevat tilastot viittaavat siihen, että viljelijöiden 
tulot ovat yhä huomattavasti pienemmät kuin kokonaistalouden keskimääräiset 
tulot33. Tämä päätelmä perustuu kuitenkin sellaisten tulojen vertailuun, jotka on 
laskettu eri pohjalta ja joita siksi on vaikea verrata toisiinsa34. Tällainen vertailu 
edellyttää tarkkaa tulkintaa, jotta kyetään välttämään virheelliset johtopäätökset 
siitä, ovatko viljelijöiden tulot pienemmät kuin tulot muilla talouden aloilla ja jos 
ovat, missä määrin. Laatikko 1Yksittäisten jäsenvaltioiden laatimat tilastot maatalouskotitalouksien tuloista
Tietoja maatalouskotitalouksien tuloista kerätään nykyisin Bulgariassa, Tanskassa, Espanjassa, Ranskassa, 
Alankomaissa, Itävallassa, Puolassa, Suomessa, Ruotsissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (Englanti). 
Yhteistä ”maatalouskotitalouksien” määritelmää ei kuitenkaan ole, ja sovellettavat menetelmät vaihtelevat. 
Alankomaissa tietoja kotitalouksien tuloista on saatavilla yli puolesta maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
otokseen (2013) sisältyvistä tiloista. Ranskassa viranomaiset käyttävät maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
tietoja yhdessä verorekistereistä saatujen tietojen kanssa maatalouskotitalouksien tulojen laskentaan. Puo -
lassa käytetään EU-SILC-tutkimusta, ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon vastaajia pyydetään antamaan 
lisätietoja kotitalouksiensa tuloista vapaaehtoisuuden pohjalta. Bulgariassa, Espanjassa ja Suomessa käytetään 
vain EU-SILC-tutkimusta, joka sisältää suhteellisen pienen määrän maatalouskotitalouksia.
33 SEC(2011) 1153 final/2, 
20. lokakuuta 2011, 
”Commission Impact 
Assessment, the Common 
Agricultural Policy towards 
2020”, s. 18. Komission mukaan 
maatalousalan tulotaso on 
edelleen alle 50 prosenttia 
koko talouden 
keskimääräisestä 
palkkatasosta.
34 Vuotuisissa 
toimintakertomuksissaan 
komissio vertailee 
maatalouden 
tuotannontekijätuloa 
maatalouden työyksikköä 
kohden EU:n 
bruttokansantuotteeseen 
henkeä kohden. Komissio 
käyttää myös palkatonta 
työntekijää kohden mitatun 
maatalouden yrittäjätulon ja 
muun talouden kokopäiväistä 
työntekijää kohden mitattujen 
bruttopalkkojen välistä 
vertailua.
20 Huomautukset
32 
Tilakoot ja maatalousväestön tulotasot vaihtelevat huomattavasti, kuten myös 
tilojen monimuotoisuus. Keskiarvot, joita komissio käyttää tilakoon, tilatyypin ja 
alueen perusteella tapahtuvaan tulovertailuun maatalouden kirjanpidon tieto -
verkossa, eivät aina osoita, missä määrin tietyt viljelijäryhmät ovat toisiin nähden 
epäedullisessa asemassa. Näin ollen näitä keskiarvoja ei voida käyttää sen mää -
rittämiseen, auttavatko viljelijöiden tuloja tukevat YMP:n toimenpiteet kaventa -
maan tuloeroja.
Maatalouden taloustilit ovat merkittävä väline 
maatalousalan taloustilanteen seuraamiseksi, mutta niillä 
on luontaisia rajoituksia, kun on kyse YMP:n toimenpiteiden 
arvioimisesta
Komissio ei ole kehittänyt maatalouden taloustilejä edelleen 
niiden potentiaalin hyödyntämiseksi paremmin
33 
Komissio ei ole toistaiseksi mukauttanut maatalouden taloustilejä kansantalou -
den tilinpidon uusiin standardeihin35 eikä hyödyntänyt maatalouden taloustilien 
koko potentiaalia kehittämällä niitä edelleen siten, että ne tuottavat tietoja tuon -
nin merkityksestä, (kotimaisten tai ulkomaisten) maataloustuotteiden kysynnän 
kehityksestä, tarjonnasta elintarviketeollisuudelle, kotitalouksien loppukulutuk -
sesta, maatalouden erityiskohtelusta verotusjärjestelmissä tai käytöstä muihin 
tarkoituksiin kuin elintarvikkeiksi, kuten bioenergian tuotantoon. Kaikki nämä 
seikat ovat kuitenkin tärkeitä viljelijöiden tuloihin vaikuttavia tekijöitä.
34 
Maatalouden taloustilejä ei ole suunniteltu avuksi analysoitaessa tiettyjen alojen 
tukiriippuvuutta ja niiden merkitystä alueiden elinkelpoisen maatalouden, tiet -
tyjen tuotantotyyppien tai tiettyjen sosioekonomisten viljelijäryhmien kannalta. 
Tukien merkitys osoitetaan vain aggregaattina, joka sisältää sekä viljelijöille 
myönnetyn EU:n että kansallisen tuen. Tämä rajoittaa maatalouden taloustilien 
hyödyllisyyttä perustana analyysille viljelijöiden tuloja koskevien YMP:n toimen -
piteiden vaikuttavuudesta ja tehokkuudesta.35 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
549/2013, annettu 21 päivänä 
toukokuuta 2013, Euroopan 
kansantalouden tilinpito- ja 
aluetilinpitojärjestelmästä 
Euroopan unionissa (EKT 2010) 
(EUVL L 174, 26.6.2013, s. 1).
21 Huomautukset
35 
Tiedot maan hinnoista ja maavuokrista ovat tärkeitä paitsi viljelijöiden tulojen 
laskennan kannalta myös YMP:n toimenpiteiden vaikutuksen arvioimiseksi, 
koska maa on maatalouden tärkein tuotannontekijä. Lisäksi suorat tuet liittyvät 
useimmiten maatalousmaahan, mikä saattaa vaikuttaa maan hintoihin ja siten 
tuen vaikuttavuuteen ja tehokkuuteen36. Toistaiseksi EU:n lainsäädännössä ei ole 
oikeusperustaa, joka varmistaisi maan hintoja ja maavuokria koskevien ja laadul -
taan vertailukelpoisten tietojen säännöllisen keräämisen kaikissa jäsenvaltioissa. 
Huolimatta siitä, että Eurostat on pyrkinyt keräämään soveltuvia tietoja, käytet -
tävissä olevat tiedot ovat epätäydellisiä eivätkä ne noudata yhteisiä menetel -
miä. Tämä on myös haitannut maatalouden taloustileissä raportoitujen tietojen 
paikkansapitävyyttä37.
36 
Maatalouden taloustileissä esitetään tuloja koskevat tulokset kunkin jäsenvaltion 
osalta kokonaisuudessaan, mutta ei aluetasolla. Jäsenvaltiot toimittavat alueelli -
sia tuloja koskevia lisätietoja vain vapaaehtoisuuden pohjalta, mutta niitä ei ole 
saatavilla kaikilta merkityksellisiltä jäsenvaltioiden alueilta, ja silloinkin kun niitä 
on saatavilla, ne toimitetaan huomattavan myöhään eli vasta kahden vuoden 
kuluttua. Tämä heikentää tulosten hyödyllisyyttä maatalousalan alueellisen tulo -
tilanteen arvioinnissa.
37 
Määritelmällisesti maatalouden taloustileillä mitataan makrotalouden tasolla 
markkinatoiminnoista johtuvaa talouden suorituskykyä ja kasvua sekä niiden 
kehitystä ajan mittaan. Niissä ei oteta huomioon viljelijöiden yhteiskunnalle 
tuottamia julkishyödykkeitä. Tällaisten julkishyödykkeiden tuottaminen on yksi 
”viherryttämistuen” (joka muodostaa 30 prosenttia EU:n suorista tuista) kaltaisten 
toimenpiteiden merkittävä erityistavoite. Viherryttämistuella korostetaan maa -
talouden monikäyttöistä roolia ja tuetaan samalla myös viljelijöiden tuloja. Se, 
missä määrin maatalous tuottaa julkishyödykkeitä ja miten yhteiskunta arvioi sitä, 
voi kuitenkin vaihdella huomattavasti eri alueilla ja eri jäsenvaltioissa. Toistaiseksi 
komissio ei ole harkinnut maatalouden taloustilien kehittämistä edelleen eikä 
laatinut mitään muuta välinettä koko maatalousalan tuottamien julkishyödykkei -
den taloudellisen arvon mittaamiseksi.36 Ks. erityiskertomuksen 
nro 5/2011 ”Miten 
tilatukijärjestelmän 
varainhoitoa voitaisiin 
parantaa?” 97 kohta sekä 
erityiskertomuksen nro 
16/2012 ”Yhtenäisen 
pinta-alatuen järjestelmän 
vaikuttavuus uusien 
jäsenvaltioiden viljelijöitä 
tukevana siirtymäkauden 
järjestelmänä” 74 kohta  
(http://eca.europa.eu ).
37 Ks. 56 kohta.
22 Huomautukset
Komissio voisi käyttää tiettyjä maatalouden taloustilien tietoja 
paremmin
38 
Maatalouden taloustileillä pyritään tuottamaan tietoja koko maatalousalan 
tulojen muutoksista pikemmin kuin absoluuttisista tulotasoista tai yksittäis -
ten maatilojen tai viljelijäkotitalouksien tuloista. Näin ollen niiden avulla ei ole 
tarkoitus tehdä yksityiskohtaisia mikrotalouden tason päätelmiä esimerkiksi 
yksittäisten tilojen taloudellisesta elinkelpoisuudesta tai maatalouskotitalouk -
sien elintasosta. Tästä huolimatta komissio käyttää maatalouden taloustilien 
tietoja mikrotasolla vuotuisissa toimintakertomuksissaan ja vuotuisissa tilasto- ja 
taloustietoja sisältävissä raporteissaan käyttämällä työntekijää kohden absoluut -
tisina arvoina mitatun maatalouden tuotannontekijätulon38 vertailuja keskeisenä 
tulosindikaattorina. Maatalouden taloustilejä ei ole kuitenkaan nimenomaisesti 
suunniteltu tuottamaan tietoja absoluuttista tulotasoista tai yksittäisten viljelijöi -
den tulotasoista.
39 
Komissio käyttää indikaattoria ”maatalouden yrittäjätulo”39 ”perheviljelmien 
tuloja”40 edustavana indikaattorina, ja pitää sitä viljelijöiden elintasoa lähimpänä 
olevana indikaattorina. Tämä olettamus ei kuitenkaan enää kuvaa EU:n maata -
louden todellisuutta, koska maatalousväestö vaihtelee huomattavasti eri jäsen -
valtioissa eikä enää muodostu vain yksittäisistä (”perhe”)tiloista, joita hoitavat 
tilojen ainoat omistajat, jotka eivät saa työstään maksua, vaan huomattava osa 
siitä koostuu oikeushenkilöistä tai tilayhtymistä, jotka käyttävät lähes yksin -
omaan palkattua työvoimaa41. Viimeksi mainitut ovat usein perinteisiä yrityksiä 
(eli sijoittajia, jotka ostavat suuria maa-alueita voimaperäistä viljelyä varten), 
kuten muillakin talouden aloilla. Maatalouden taloustilien tuloja koskevia tuloksia 
ei siten voida liittää selvästi ”perheviljelmiin” eikä niitä voida pitää yksittäisten 
viljelijöiden tuloja tai elintasoa kuvaavana indikaattorina. Koska myös yksittäisten 
tilojen osuus eri jäsenvaltioissa vaihtelee huomattavasti, maatalouden talous -
tilien tuottamia tuloja koskevia tuloksia ei voida vertailla jäsenvaltioiden välillä42.38 Maatalouden 
tuotannontekijätulo vastaa 
viljelystä saatavia tuloja, jotka 
käytetään lainattujen tai 
vuokrattujen 
tuotannontekijöiden (pääoma, 
työvoima ja maavuokrat) ja 
omien tuotannontekijöiden 
(oma työvoima, pääoma ja 
maa) maksamiseen.
39 Tämä on viljelijän työstä 
maksettava korvaus, johon 
on lisätty työvoiman 
palkkaamisesta aiheutuvien 
kulujen vähentämisen jälkeen 
jäljelle jäävä tulo, ja se antaa 
tietoja maatalousyritysten 
maataloustulon 
kehityssuuntauksista.
40 Ks. liite III .
41 Vuoden 2010 maatilojen 
rakennetutkimuksen mukaan 
oikeushenkilöt viljelivät 
27 prosenttia EU:n 
maatalousmaasta. Osuus 
kasvoi huomattavasti EU:n 
vuosina 2004 ja 2007 
tapahtuneiden laajentumisten 
myötä.
42 Ks. myös asetuksen (EY) N:o 
138/2004 liitteessä I oleva 
5.12 kohta.
23 Huomautukset
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko on vakiintunut 
kaupallisten maatilojen tuloja ja taloudellista toimintaa 
koskevien tietojen lähde, mutta sillä on rajoituksia
40 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tarkoituksena on kerätä edustavia kirjan -
pitotietoja kaupallisista maatiloista43. Se voi tuottaa tärkeitä ja hyödyllisiä tietoja 
maatilojen taloudellisen toiminnan tuloksellisuudesta maatalousaloittain ja 
kokoluokittain jaoteltuina. Näin ollen se on ensisijainen tietolähde YMP:n toimen -
piteiden tuloksellisuuden arvioimiseksi44.
41 
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 14/2003 perusteella 
komissio on yhteistyössä jäsenvaltioiden yhdyselinten kanssa kehittänyt maata -
louden kirjanpidon tietoverkon menetelmiä siten, että niissä otetaan huomioon 
maatalousalan kehitys. Se on myös toteuttanut toimenpiteitä lähentääkseen 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksia kansainvälisiin tilinpäätös- ja 
tilinpäätösraportointistandardeihin.
Tuloindikaattoreissa ei oteta täysimääräisesti huomioon tilojen 
kehitystä maatalousalalla
42 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tärkein tuloindikaattori on ”tilan nettoar -
vonlisäys” . Se on hyödyllinen vertailtaessa tilojen tuloja niiden yritysmuotoon 
katsomatta. Koska siinä ei oteta huomioon ulkoisten tuotannontekijöiden (kuten 
maavuokrien tai pankkikorkojen) kustannuksia, joita monien viljelijöiden on 
maksettava, se ei voi antaa riittävästi tietoa tosiasiallisesta maataloustulosta tai 
tilojen kannattavuudesta.
43 
Alun perin maatalouden kirjanpidon tietoverkolla pyrittiin tuottamaan tietoja 
”perheviljelmistä”, ja yksi siinä käytetty tärkeä indikaattori on ”tilan nettotulot 
perhekohtaista työvoimayksikköä kohden”  niiden tilojen osalta, jotka käyttä -
vät tilojen haltijoiden ja heidän perheidensä työvoimaa ja pääomaa. Se lasketaan 
vain niiden tilojen osalta, joiden on kirjattu käyttävän palkatonta perhetyövoi -
maa. Tähän eivät kuitenkaan sisälly verotussyistä perustetut yhden tai useamman 
haltijan omistamat yritykset, jotka ovat oikeudellista muotoa lukuun ottamatta 
samanlaisia kuin perheviljelmät, koska ne eivät käytä palkatonta työvoimaa. Täl -
laiset rakenteet ovat kuitenkin yleisiä monissa jäsenvaltioissa, varsinkin Saksassa, 
Espanjassa ja Ranskassa, ja niiden pois jättäminen vääristää todennäköisesti 
tuloksia45.43 Tilat, joiden suuruus ylittää 
taloudellisen vähimmäiskoon.
44 Komission arviointi suorien 
tukien tulovaikutuksista sekä 
tiedonantoa ”Yhteinen 
maatalouspolitiikka vuoteen 
2020” varten toteutettu 
vaikutustenarviointi, jotka 
komissio teki vuonna 2011, 
perustuvat pääosin 
maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon tietoihin.
45 Espanjassa yli 30 prosenttia 
maatalousmaasta on 
oikeushenkilöiden 
viljelyksessä, ja monet niistä 
on perustettu verotussyistä. 
Ranskassa oikeushenkilöt ja 
tilayhtymät viljelevät 58:aa 
prosenttia ja Saksassa yli 
kolmasosaa maatalousmaasta.
24 Huomautukset
44 
Lisäksi ei ole olemassa erillistä tuloindikaattoria perinteisiksi yrityksiksi organisoi -
tuneita tiloja varten, vaikka tällaisilla oikeushenkilöillä on suuri merkitys monien 
jäsenvaltioiden maataloudessa.
Tiedot viljelijöiden muista maataloustoimintaan liittyvistä tuloista 
ovat puutteellisia
45 
Rahoitusinvestoinneista, pääomansiirroista ja verotuksen maataloustuloon koh -
distuvista suotuisista vaikutuksista saatavat tulot voivat vaikuttaa huomattavasti 
tilan tuloihin ja taloudelliseen tilanteeseen sekä sen kykyyn reagoida markkina -
voimiin. Maatalouden kirjanpidon tietoverkon nykyisissä menetelmissä ei kuiten -
kaan oteta tällaisia vaikutuksia huomioon.
46 
Monet viljelijät myös käyttävät tilansa resursseja muun ansiotoiminnan kuin 
maatalouden alkutuotannon harjoittamiseen tai monipuolistavat muulla ta -
voin taloudellista toimintaansa tulojensa lisäämiseksi. Esimerkkejä tällaisesta 
maatalous  toimintaan liittyvästä toiminnasta ovat elintarvikkeiden jalostus tiloilla, 
tuotteiden suoramyynti, palvelujen tarjoaminen maatalouslaitteiden avulla, 
uusiutuvan energian tuotanto tai maaseutumatkailu. Tällainen toiminta tuottaa 
lisätuloja, hillitsee tulojen vaihtelua ja vähentää viljelijöiden riippuvuutta tuista. KuvaUusiutuva energia voi tarjota viljelijöille lisätulolähteitä
©Euroopan unioni, lähde:  Euroopan komissio – Audiovisuaalinen palvelu,  
Photo: L. Chamussy.
25 Huomautukset
47 
Yksityiskohtaisempia tietoja muista maataloustoimintaan liittyvistä tuloista on 
kerätty vasta vuodesta 2014 lähtien46. Tällaisia tietoja sisällytetään kirjanpitoon 
kuitenkin vain silloin, kun tuloja ja menoja ei tilan kirjanpidossa voida erottaa 
maataloustoiminnasta. Tiedot ovat edelleen puutteellisia, koska muissa tapauk -
sissa niitä ei sisällytetä kirjanpitoon, esimerkiksi silloin, kun tällaista toimintaa 
hoidetaan viljelijälle kuuluvissa erillisissä liiketoimintayksiköissä. Kerätyt tiedot 
eivät lisäksi ole edustavia, koska tällaiset tilat ovat tällä hetkellä aliedustettuina 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon otoksessa, ja kirjanpitokäsittelyn erojen 
vuoksi eri jäsenvaltioiden tiedot eivät ole keskenään vertailukelpoisia (ks. laatik -
ko 2 ). Näin ollen kuva viljelijöiden todellisesta maataloustuotantoon liittyvästä 
taloudellisesta toiminnasta ja lisätulolähteiden merkityksestä heidän kokonaistu -
lojensa vakauttamisessa on puutteellinen. Laatikko 2Viljelijöiden muiden maataloustoimintaan liittyvien tulojen epäjohdonmukainen 
käsittely
Vuoden 2010 maatilojen rakennetutkimuksen mukaan yli 30 prosenttia Saksan maatiloista ilmoitti harjoit -
tavansa muuta taloudellista toimintaa kuin maataloutta. Tulojen luokittelua maatalouden kirjanpidon tieto -
verkossa määräävä tekijä on kuitenkin kansallinen verolainsäädäntö, jonka mukaan toiminnan tuotto, joka ei 
tule maatalouden alkutuotannosta, katsotaan maataloustuloksi vain tietyin tiukoin edellytyksin. Jos näiden 
edellytysten rajat ylitetään, tällaisia tuloja ei kirjata maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon. Monilla tiloilla 
on biokaasulaitoksia ja ne myyvät sähköä kansalliseen verkkoon. Koska nämä tulot luokitellaan ”muuksi kuin 
maataloustuloksi”, niiden ei katsota liittyvän suorasti tilaan eivätkä ne näy maatalouden kirjanpidon tietover -
kon tuloksissa.
Ranskassa tilaan liittyvän muusta ansiotoiminnasta, kuten maataloustuotteiden jalostuksesta, maatalous -
palveluista ja maan tai rakennusten vuokraamisesta (mukaan luettuna vuokratulot tuulivoimalaitosten tai 
aurinkopaneelien asennuksesta sekä sähkön myynti), saatavat tulot lasketaan mukaan vain, jos tällaista 
toimintaa harjoitetaan samalla tilalla ja jos siitä saatavat tulot eivät ylitä tiettyä määrää47. Muussa tapauksessa 
sitä ei sisällytetä maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon. Molemmissa tapauksissa maatalouden kirjanpidon 
tietoverkko kuvaa monipuolistamisen todellista tasoa vain puutteellisesti.
Alankomaissa havaittiin hyvä käytänne, jossa muuta ansiotoimintaa koskevien tietojen keruu mahdollistaa 
viljelijöiden tulotilanteen paremman arvioinnin. Maatalouden kirjanpidon tietoverkon Alankomaita koskevien 
vuoden 2012 tulosten mukaan tilat, joilla harjoitettiin muuta ansiotoimintaa maatalouden alkutuotannon 
ohella, saivat keskimäärin 51 000 euroa tuloja tästä toiminnasta.
47 Yleensä 30 prosenttia tilan vuotuisesta liikevaihdosta tai 50 000 euroa, sen mukaan kumpi on alempi.46 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 385/2012, annettu 30 
päivänä huhtikuuta 2012, 
maatilojen tulojen 
selvittämiseen ja niiden 
taloudellisen toiminnan 
analysointiin käytettävästä 
maatilailmoituksesta (EUVL 
L 127, 15.5.2012, s. 1).
26 Huomautukset
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tarkoituksena ei ole edustaa 
YMP:n edunsaajia
48 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon perustana olevan seurannan on määrä 
edustaa mahdollisimman suurta osuutta maatalouden tuotoksesta, maatalous -
maasta ja maatilojen työvoimasta näiden tilojen osalta. Tätä varten kaikki tilat 
luokitellaan standardoidun tuotannon arvon perusteella, joka heijastaa yleisesti 
ottaen niiden maataloustuotannon arvoa. Standardituotoksen vähimmäisraja 
vaihtelee kuitenkin eri jäsenvaltioissa, kuten myös koko maatalousväestön ja EU:n 
tuen edunsaajien kattavuusaste (ks. taulukko ).
49 
Vaikka käytetty lähestymistapa on perusteltu jäsenvaltioiden näkökulmasta, 
koska tilojen taloudellinen koko vaihtelee huomattavasti eri puolilla EU:ta, se 
rajoittaa maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon perustuvia tulojen vertailuja 
jäsenvaltioiden välillä. Esimerkiksi Saksassa, Ranskassa tai Alankomaissa ei ole 
saatavilla tietoja, joita voitaisiin verrata espanjalaiseen tilaan, jonka standardi -
tuotos on 10 000 euroa vuodessa, koska tällaiset tilat eivät sisälly selvitykseen. 
Näin ollen yhdenmukaistettuja tietoja koko EU:n alueelta on saatavilla vain niistä 
tiloista, joiden vuotuinen standardituotos ylittää 25 000 euron kynnysarvon48. 
Työntekijäkohtaisten keskimääräisten tulojen vertailut kaikkien maatalouden 
kirjanpidon tietoverkkoon sisältyvien tilojen välillä voivat siten johtaa virheellisiin 
tulkintoihin eri jäsenvaltioiden viljelijöiden tulotilanteesta.
50 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko perustettiin seuraamaan maatilojen tuloja 
ja taloutta. Tilojen valinnassa ei kuitenkaan oteta huomioon, ovatko ne EU:n tuen 
edunsaajia. Tämä saattaa merkitä sitä, että tiettyjen EU:n tukitoimenpiteiden 
vaikutuksista ja erityisten ryhmien, kuten nuorten viljelijöiden, tuloista ei ole 
saatavilla riittävän edustavia tietoja49. Lisäksi suoria tukia maksetaan kaupallisten 
viljelijöiden lisäksi huomattavalle määrälle osa-aikaisia tai kotitarveviljelijöitä, jot -
ka eivät kuulu maatalouden kirjanpidon tietoverkon soveltamisalaan. Komissiolla 
on vain vähän tietoa tällaisten pienten tilojen tuloista ja tuotantotoiminnasta, 
vaikka niiden osuus EU:n suorien tukien edunsaajista vaihtelee 12 prosentista Bul -
gariassa 79 prosenttiin Slovakiassa50. Tämä rajoittaa päätelmiä, joita maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon tulosten perusteella voidaan tehdä tukitoimenpiteiden 
kokonaisvaikutuksista eri tilaluokkiin51.48 Tämä on Saksassa, Manner-
Ranskassa, Luxemburgissa, 
Alankomaissa, Slovakiassa ja 
Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa (Englanti, 
Skotlanti ja Wales) nykyisin 
sovellettava kynnysarvo.
49 Tämä koskee myös 
maataloustukirahastosta 
rahoitettuja toimenpiteitä. 
Tilintarkastustuomioistuimen 
tutkimuksen mukaan 
Tanskassa, Saksassa, Liettuassa 
ja Alankomaissa tietoverkkoon 
sisällytetään jo 
nimenomaisesti 
luonnonmukaiset tilat. 
Saksassa, Unkarissa ja 
Liettuassa kiinnitetään myös 
erityistä huomiota 
oikeushenkilöihin, jotka 
tuottavat merkittävän osan 
niiden maataloustuotoksesta. 
Itävallassa seurantaan valitaan 
nimenomaisesti vuoristotiloja. 
Italiassa maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon otosta 
laajennetaan huomattavasti, 
jotta saadaan tarkempia 
tietoja maaseudun 
kehittämistoimenpiteiden 
vaikutuksesta.
50 Ks. taulukko .
51 Tšekissä, Tanskassa, Saksassa 
ja Kreikassa suorien tukien 
edunsaajien määrä oli jopa 
suurempi kuin maatilojen 
rakennetutkimukseen 
sisältyneiden tilojen määrä, 
koska maatilojen 
rakennetutkimuksen 
kynnysarvot sulkevat 
useimmiten pois pienet tilat, 
joiden tuotos on olematon tai 
hyvin pieni. Tämän 
seurauksena huomattavan 
monista EU:n talousarviosta 
tukea saavista edunsaajista ei 
ole tulotietoja eikä myöskään 
rakennetta koskevia tietoja.
27 Huomautukset TaulukkoMaatalousväestön ja YMP:n edunsaajien kattavuusaste maatalouden kirjanpidon 
tietoverkossa
JäsenvaltioMaatilat vuoden 2010 
maatilojen rakenne-  
tutkimuksen mukaanFADN:n kansalliset  
kynnysarvot  
(euroa, standardituotos)FADN:ssä edustettuina  
olevien maatilojen rakenne-  
tutkimukseen sisältyvien 
tilojen prosenttiosuusNiiden YMP:n edunsaajien 
prosenttiosuus, jotka eivät 
ole edustettuina FADN:ssä
Belgia 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulgaria 370 500 2 000 31 % 12 %
Tšekin tasavalta 22 870 8 000 65 % 39 %
Tanska 42 120 15 000 68 % 51 %
Saksa 299 150 25 000 65 % 47 %
Irlanti 139 900 8 000 74 % 36 %
Kreikka 723 010 4 000 44 % ei tietoja
Espanja 989 810 4 000 53 % 61 %
Viro 19 620 4 000 41 % 55 %
Ranska 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Italia 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Kypros 38 860 4 000 26 % ei tietoja
Latvia 83 400 4 000 26 % 67 %
Liettua 199 930 4 000 27 % 69 %
Luxemburg 2 210 25 000 73 % 20 %
Unkari 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Alankomaat 72 320 25 000 71 % 25 %
Itävalta 150 160 8 000 62 % 26 %
Puola 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugali 305 260 4 000 36 % 53 %
Romania 3 859 030 2 000 27 % ei tietoja
Slovenia 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovakia 24 460 25 000 18 % 79 %
Suomi 63 880 8 000 61 % 38 %
Ruotsi 71 100 15 000 39 % 57 %
Yhdistynyt 
kuningaskunta186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
EU-27 12 014 740
1 Manner-Ranska
2 Guadeloupe, Martinique ja La Réunion
3 Pohjois-Irlantia lukuun ottamatta
4 Pohjois-Irlanti
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin komission ja selvityksen tietojen perusteella.
28 Huomautukset
51 
Lisäksi maataloustukirahastosta maksettavaa EU:n tukea koskevia tietoja ei tutki -
ta maatilojen rakennetutkimuksessa, ja vain harvoilla jäsenvaltioilla on yksilölli -
nen tilojen tunnistenumero, joka mahdollistaisi maatilojen rakennetutkimuksen 
ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen yhdistämisen hallinnollisiin tie -
toihin, kuten yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tukimaksuja ja viljely -
aloja koskeviin tietoihin. Tällainen yhteys mahdollistaisi EU:n tulotukea koskevien 
tietojen yhdistämisen maatalouden rakenteita ja maankäyttöä koskeviin tietoihin. 
Tämän avulla voitaisiin myös ymmärtää paremmin viljelijöiden tuloja määrääviä 
tekijöitä ja vähentää vastaajien hallinnollista rasitusta.
Komissio ja jäsenvaltiot eivät ole aina varmistaneet, 
että käytettävissä olevat tiedot viljelijöiden tuloista 
ovat riittävän laadukkaita
52 
Perussopimuksessa määrätään Euroopan tilastojen perusperiaatteista. Tilastojen 
laatimisessa olisi noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuut -
ta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta52. 
Periaatteita täsmennetään edelleen Euroopan tilastoja koskevissa käytännesään -
nöissä, joita sekä jäsenvaltiot että komissio noudattavat. Niiden täytäntöönpanoa 
helpotetaan laadunvarmistuskehyksellä. Sen paremmin käytännesäännöt kuin 
laadunvarmistuskehyskään eivät kuitenkaan ole pakollisia.  Tuotettujen tilastotie -
tojen laatuun sovellettavat erityiset kriteerit esitetään liitteessä V .
53 
Arvioidakseen, olivatko viljelijöiden tuloja koskevat tiedot luotettavia, tilintar -
kastustuomioistuin tarkasti käytössä olevat järjestelyt, joilla varmistetaan muun 
muassa maatalouden taloustileistä ja maatalouden kirjanpidon tietoverkosta 
saatavien tilastotietojen laatu, kuten Euroopan tilastoja koskevissa käytännesään -
nöissä määrätään.52 SEUT-sopimuksen 338 artiklan 
2 kohta.
29 Huomautukset
Komission harjoittamassa maatalouden taloustilien 
hallinnoinnissa oli heikkouksia ...
Komissiolla ei ollut riittävästi ajantasaisia tietoja menetelmistä 
ja tietolähteistä, joita jäsenvaltiot käyttävät maatalouden 
taloustilien laatimisessa
54 
Jäsenvaltioiden maatalouden taloustilien menetelmistä ja tietolähteistä komis -
siolle toimittamien tietojen (niin kutsutut ”kartoitukset”) yksityiskohtaisuus ja 
laatu vaihtelivat huomattavasti eikä niitä ollut päivitetty vuoden 2006 jälkeen, ja 
kolmen jäsenvaltion osalta tällaisia kartoituksia ei ollut saatavilla. Kaikissa kuu -
dessa tarkastuskäynnin kohteena olleissa jäsenvaltiossa olennaisia eriä koskevat 
menettelyt ja tietolähteet vaihtelivat merkittävästi, eivätkä ne enää vastanneet 
kartoitusten kuvauksia. Näin ollen komissio ei voi todentaa, ovatko jäsenvaltioi -
den toimittamat tilastotiedot riittävän yhdenmukaistettuja ja vertailukelpoisia, ja 
sen kyky laatia suosituksia ja ohjeita tilastotietojen yleisen laadun parantamiseksi 
heikkenee.
55 
Maatalouden taloustilien tärkeimmät indikaattorit vertailevat maataloustuloa 
maataloudessa työskentelevien henkilöiden (jotka ilmaistaan maatalouden 
työyksikköinä) työpanoksen tasolla53. Työpanoslaskelmien muutokset tai epä -
tarkkuudet vaikuttavat tuloihin maataloudessa työskentelevää henkeä kohden ja 
voivat siten vaikuttaa merkittävästi tuloja koskeviin tuloksiin ja niiden tulkintaan. 
Eurostatilla ei ollut riittävästi ajantasaisia tietoja jäsenvaltioiden käyttämistä 
menetelmistä, mikä heikensi sen kykyä arvioida saatujen tietojen tarkkuutta ja 
vertailukelpoisuutta. Lisäksi jäsenvaltioiden ilmoittamat työtunnit vaihtelivat 
1 600 tunnista vuodessa Ranskassa 2 120 tuntiin Puolassa, mikä myös vaikutti 
tulosten vertailtavuuteen.53 Laskettu jakamalla 
kokonaistulo maataloudessa 
joko palkattuina työntekijöinä 
tai itsenäisinä viljelijöinä 
työskentelevien henkilöiden 
kokonaismäärällä.
30 Huomautukset
Maataloustuloa koskevassa raportoinnissa Eurostatille oli 
puutteita ...
56 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi useita tapauksia, joissa maatalouden talousti -
leissä ilmoitetut tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja tai vertailukelpoisia ja jotka 
vaikuttivat merkittävästi maatalouden taloustileissä ilmoitettujen tulojen lasken -
taan. Epäjohdonmukaisuuksia havaittiin esimerkiksi tiettyjä tuotteita, kuten viiniä 
ja oliiviöljyä, maatalousmaan vuokria, tiettyjen muiden kuin maataloustoimin -
tojen ilmoittamista, tukia sekä maatalouden yrittäjätulon laskentaa koskevissa 
tilinpitotiedoissa (ks. laatikko 3 ).Laatikko 3Esimerkkejä maataloustulon laskennan puutteista
Puolassa tilastotoimisto sisällytti maatalouden taloustileihin vain arvion viljelijöiden valtion omistamasta 
maasta maksamista vuokrista. Tähän ei sisältynyt yksityisiltä maanomistajilta vuokratun maan arvo, koska se 
ei ollut viranomaisten tiedossa. Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tulosten perusteella tilintarkastustuo -
mioistuin arvioi, että tällainen maa muodostaa kuitenkin noin 61 prosenttia Puolan vuokratusta maatalous -
maasta. Vastaavasti Romaniassa tilastotoimisto sisällytti taloustileihin tiedot vain maatalousyritysten, mutta ei 
yksittäisten viljelijöiden vuokraaman maan arvosta.
Monet tilat harjoittavat maataloustuotteiden jalostusta, kuten juuston ja metsätaloustuotteiden tuotantoa, 
puunkorjuuta tai maaseutumatkailua. Tällaisen toiminnan arvo on sisällytettävä maatalouden taloustileihin, 
jos se liittyy erottamattomasti maataloustoimintaan. Monissa jäsenvaltioissa tietoja tällaisen toiminnan arvos -
ta ei ole kuitenkaan saatavilla.
Romaniassa tilastotoimisto kirjasi pinta-alaan perustuvat tuet sille vuodelle, jona ne maksettiin viljelijöille 
(kassaperusteiset tiedot). Sovellettavien standardien mukaan tuet olisi pitänyt kirjata sille vuodelle, jona vilje -
lijä teki tukihakemuksen (suoriteperuste).
Ranskassa tiedot tietyistä vuokraviljelyn muodoista (”fermage”) omistajaosakkaille maksetuista maksuista oli -
vat vanhentuneita eikä niitä otettu asianmukaisesti huomioon laskettaessa maatalouden yrittäjätuloa. Tämä 
viljelymuoto kattaa yli puolet Ranskan käytössä olevasta maatalousmaasta.
31 Huomautukset
57 
Jäsenvaltioiden on toimitettava lopulliset tulotiedot seuraavan vuoden syyskuun 
loppuun mennessä54. Tästä huolimatta jäsenvaltiot muuttivat usein tietojaan seu -
raavina vuosina, millä oli olennainen vaikutus maatalouden taloustileissä ilmoi -
tettuihin tuloihin55. Päivityksiä perusteltiin useimmiten tarpeella korjata aiemmin 
ilmoitetuissa tiedoissa olleita virheitä, lähdetietojen myöhäisellä saamisella tai 
sillä, että paremmista tietolähteistä oli nyttemmin saatu tarkempia tietoja. Vaikka 
tilastotietojen tarkistukset ovat normaali menettelytapa tilastojen laadinnassa, 
päivitykset korostavat jäsenvaltioissa maatalouden taloustilien laadintaan käy -
tettävien menettelyjen heikkouksia ja heikentävät komission tärkeimpien tuloja 
koskevien tulosindikaattorien luotettavuutta.
Laadunvarmistus ei ole kaikilta osin tehokasta
58 
Vaikka Eurostat pyrki parantamaan maatalouden taloustilien laatua, ei ole suori -
tettu kattavaa ja riippumatonta arviointia siitä, ovatko jäsenvaltiot perustaneet 
tehokkaan laadunvarmistuskehyksen maataloustilien tietojen keräämistä ja ko -
koamista varten. Eurostat perusti vuonna 2010 yhteisen työryhmän tunnistamaan 
maatalouden taloustilien laatuindikaattoreita ja määrittelemään laatuselvitys -
ten vaatimuksia. Vuonna 2012 se koordinoi raporttien kokoamisesta vastaavien 
kansallisten elinten itsearvioinnin. Tässä yhteydessä jäsenvaltioita pyydettiin 
toimittamaan kokonaisarvionsa maatalouden taloustilien tietojen laadusta ja 
osoittamaan, missä on parantamisen tarvetta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, 
että tämän toimenpiteen yhteydessä neljä jäsenvaltiota56 ei ollut toimittanut mi -
tään raportteja, minkä vuoksi Eurostatilla ei ollut ajantasaisia ja täydellisiä tietoja 
toimitettujen maatalouden taloustilien tietojen laadusta.
... ja eräissä jäsenvaltioissa oli heikkouksia maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon toiminnassa
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon selvityksen tekninen 
toteutus voi vaikuttaa tulosten laatuun
59 
Yleisesti ottaen voidaan erottaa kolme maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
selvitysjärjestelmää. Yhdessä jäsenvaltioiden ryhmässä kansalliset maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon yhdyselimet hankkivat tietoja yksityisiltä kirjanpitoyri -
tyksiltä, jotka hoitavat yksittäisten tilojen kirjanpitoa ja käyttävät tietoja myös 
viljelijöiden veroilmoitusten tekemiseen57. Toisessa ryhmässä yhdyselin osallistuu 
suorasti kirjanpitoon maatalouden kirjanpidon tietoverkon tarkoituksiin ja on 
suorassa yhteydessä viljelijöihin58. Kolmannessa ryhmässä kansalliset yhdyselimet 
antavat toimeksiantoja yksityisille tietojen kerääjille, jotka keräävät tiedot suo -
raan tiloilta59.54 Asetuksen (EY) N:o 138/2004 
liite II.
55 Romanian osalta vuonna 2014 
tehty maatalouden 
yrittäjätuloa koskevan vuotta 
2012 koskevan tuloksen 
oikaisu johti 129 prosentin 
lisäykseen. Tanskan osalta 
lisäys oli 104 prosenttia, 
Luxemburgin osalta 
48 prosenttia, Italian osalta 
27 prosenttia ja Belgian osalta 
23 prosenttia. Saksan osalta 
sitä vastoin tulo väheni 
23 prosenttia ja Ranskan osalta 
12 prosenttia. 
Tuotannontekijätulo muuttui 
huomattavasti Belgiassa 
(+12 prosenttia), Saksassa 
(–13 prosenttia), Italiassa 
(+10 prosenttia), 
Luxemburgissa 
(+28 prosenttia), Latviassa 
(+43 prosenttia) ja 
Alankomaissa (+13 prosenttia).
56 Belgia, Saksa, Kypros ja 
Yhdistynyt kuningaskunta.
57 Esimerkiksi Saksa ja Ranska.
58 Esimerkiksi Alankomaat.
59 Esimerkiksi Espanja, Puola ja 
Romania.
32 Huomautukset
60 
Suoraan hallinnoitu järjestelmä edesauttaa tietojen laadun korkeaa tasoa. Esimer -
kiksi Alankomaissa havaittiin hyvä käytänne, jossa tietojen kerääminen annettiin 
erään tutkimuslaitoksen tehtäväksi. Se hoitaa kirjanpitotyön, ja kaikki asiaan 
kuuluvat tiedot tilan taloudellisesta toiminnasta ovat suoraan sen saatavilla. Kun 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot johdetaan verotukseen käytetyis -
tä tiedoista, on vastaavasti olemassa kannustin suurempaan tarkkuuteen, sillä 
virheellisestä kirjanpidosta saatetaan rangaista kansallisen verolainsäädännön 
nojalla.
61 
Espanjassa ja Romaniassa havaituissa järjestelyissä toimeksisaajat saivat kiinteän 
korvauksen kustakin yhdyselimelle toimitetusta maatilailmoituksesta. Riskinä on, 
että valinta kohdistetaan rakenteeltaan yksinkertaisiin tiloihin, jotta vähennetään 
yhden tilan aiheuttamaa työtaakkaa, ja siksi riski saatujen tietojen laadun heiken -
tymisestä on suurempi.
Otoksen edustavuus vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa ...
62 
Komissio hyväksyy jäsenvaltioiden ehdottaman otoskoon, mutta sillä ei ole riit -
täviä todentavia asiakirjoja siitä, miten ne ovat laskeneet sen, mitä olettamuksia 
tehtiin ja olivatko laskelmat tilastollisten periaatteiden mukaisia. Ehdottoman tär -
keitä tietoja, kuten muuttujien tarkkuus ja käytetyt luotettavuusvälit, ei julkisteta, 
eivätkä riippumattomat asiantuntijat tarkasta niitä valintasuunnitelmien laadun 
arvioimiseksi.
63 
Otoskoko vaihtelee huomattavasti eri jäsenvaltioissa ja alueilla, kuten myös 
yhden tilan otoksessa edustamien tilojen määrä60. Merkittävät maatalouden alat 
voivat kuitenkin olla aliedustettuina maatalouden kirjanpidon tietoverkossa. Yksi 
esimerkki tästä ovat viinin ja viinirypäleiden, sitrushedelmien ja muiden hedel -
mien, oliivien ja erilaisten monivuotisten kasvien viljelijät Espanjassa, jotka yh -
teensä edustivat vain 0,8 prosenttia kunkin alan tiloista. Nämä alat muodostivat 
kuitenkin noin 24 prosenttia Espanjan maatalouden tuotannon kokonaisarvosta.60 Yhden tilan maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon 
otoksessa edustamien tilojen 
määrä vaihtelee 3 tilasta 
Luxemburgissa 185 tilaan 
Romaniassa. Eri aloilla ja eri 
kokoluokissa vaihtelu voi olla 
paljon suurempaa.
33 Huomautukset
64 
Komissio suosittaa uusien tilojen valitsemista satunnaisotannalla, jotta saadaan 
aikaan paras tilastollinen edustavuus perusjoukkoa koskevien lausumien suhteen. 
Vain yksitoista jäsenvaltiota61 valitsi uudet tilat satunnaisotannalla. Muissa jäsen -
valtioissa valinta ei kuitenkaan aina tapahtunut avoimesti, ja tapa, jolla tietojen 
kerääminen oli järjestetty, rajoitti sitä. Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Puolassa 
ja Romaniassa valintaprosessi oli merkittävässä määrin riippuvainen kirjanpitotoi -
mistojen tai tietojen kerääjien aloitteellisuudesta, joiden tehtävänä oli tunnistaa 
valintakriteerit täyttävät ”soveltuvat tilat”. Tässä suhteessa subjektiiviset tekijät 
voivat vaikuttaa tilan valintaan, ja tämä saattaa vaikuttaa saatujen tulotietojen 
edustavuuteen. Espanjassa tämä aiheutti myös huomattavia puutteita maata -
louden kirjanpidon tietoverkon otoksen kattavuuteen osa-alueiden osalta siten, 
että huomattava osa maasta ja aluerakenteesta ei ollut hyvin edustettuna. Tämä 
vaikuttaa myös suorien tukien tuleviin arviointeihin, sillä Espanja on ottanut käyt -
töön järjestelmän, jossa on 51 osa-aluetta, jotka eivät tällä hetkellä kuulu maata -
louden kirjanpidon tietoverkon piiriin.
65 
Osallistuminen maatalouden kirjanpidon tietoverkon seurantaan on vapaaehtois -
ta. Tarkastuskäynnin kohteina olleilla jäsenvaltioilla oli vaikeuksia löytää sopiva 
määrä tiloja lähes kaikissa merkityksellisissä kokoluokissa. Jotkin jäsenvaltiot ot -
tivat käyttöön kannustimia tilojen rekrytoimiseksi ja lisärasituksen korvaamiseksi 
niille, mutta tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että nämä toimenpiteet eivät aina 
kattaneet tehokkaasti kaikkia asiaan kuuluvia tilatyyppejä ja kokoluokkia.62
66 
Huolimatta käytetyistä kannustimista pienet ja hyvin suuret tilat ovat Saksassa 
merkittävästi aliedustettuina otoksessa. Myös Alankomaissa havaittiin vaikeuksia, 
sillä siellä 78 prosenttia uusista valituista tiloista kieltäytyi osallistumasta. Roma -
niassa voitiin erityisten kannustimien puuttumisen vuoksi rekrytoida kaikissa ko -
koluokissa odotettua vähemmän tiloja, ja erityisen vaikeaa tämä oli hyvin pienten 
ja hyvin suurten tilojen kohdalla. On kuitenkin tärkeää saada laadukkaita tietoja 
kaikista merkityksellisistä kokoluokista, sillä suurten tai pienten tilojen tilanteet 
voivat poiketa merkittävästi keskimääräisten tilojen tilanteista.61 Tanska, Irlanti, Viro, Italia, 
Latvia, Malta, Alankomaat, 
Slovakia, Ruotsi, Suomi ja 
Yhdistynyt kuningaskunta. 
Slovenia käytti osittain 
satunnaisotantaa.
62 Tilintarkastustuomioistuimen 
tutkimuksen mukaan 
14 jäsenvaltiota maksoi 
korvauksen osallistuville 
tiloille (Belgia (Flanderi), Saksa, 
Kreikka, Viro, Latvia, Liettua, 
Unkari, Malta, Itävalta, Puola, 
Slovakia, Slovenia, Suomi ja 
Ruotsi). Belgiassa (Flanderi), 
Kroatiassa, Italiassa, Liettuassa, 
Latviassa, Unkarissa, 
Alankomaissa, Suomessa ja 
Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa 
viranomaiset tarjosivat 
etuoikeuden saada 
taloudellista toimintaa 
koskevia tietoja tai 
neuvontapalveluja, joiden 
avulla tilat voivat vertailla 
omaa tulostaan muihin 
tiloihin.
34 Huomautukset
... ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen keräämisessä 
oli muita puutteita
67 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot ovat peräisin tilivuoden aikana 
tapahtuneeseen järjestelmälliseen ja säännölliseen kirjaamiseen perustuvasta 
kirjanpidosta. Seurantaan osallistuvien tilojen on oltava valmiita ja kykeneviä 
hoitamaan tilan kirjanpidon63.
68 
Romaniassa, jossa yksittäiset tilat muodostivat noin 70 prosenttia maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon otoksesta, tulokset perustuivat kuitenkin pitkälti haas -
tatteluihin, koska varsinkaan pienet tilat eivät täyttäneet kirjanpitotietoja asian -
mukaisesti. Myös Espanjassa tietojen keruu perustui monien tilojen osalta pitkälti 
viljelijöiden haastatteluihin säännöllisesti kirjatun kirjanpidon sijasta. Tämä hei -
kentää merkittävästi raportoitujen tietojen laatua eikä mahdollista toimitettujen 
tietojen jäljittämistä niitä tukeviin taustatietoihin.
69 
Myös perheenjäsenten palkattoman työn laskennassa havaittiin epäjohdonmu -
kaisuuksia, ja komissio myönsi, että perheenjäsenten työtuntien määrä tavallises -
ti yliarvioidaan. Tämä voi johtaa työntekijäkohtaisten tulojen aliarvioimiseen ja 
vaikuttaa indikaattorien luotettavuuteen.
70 
Yleensä jäsenvaltiot toimittivat maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot 
säädetyssä määräajassa eli 12 kuukauden kuluessa tilikauden päättymisestä64. 
Tietojen laatu ei kuitenkaan aina vastannut komission odotuksia ja edellytti eräil -
tä jäsenvaltioilta mittavaa lisätyötä. Näin ollen komissio pystyi julkaisemaan tili -
kauden 2012 tulokset vasta marraskuussa 2014, eli noin kaksi vuotta viitevuoden 
päättymisen jälkeen. Komissio yritti vauhdittaa prosessia korottamalla jäsenval -
tioille maksettavia korvauksia65, mutta ilman tietojen laadun parantamista näin 
tuskin lyhennetään prosessia merkittävästi. Jos tämä tilanne jatkuu, YMP:n vuo -
den 2013 uudistuksessa hyväksyttyjen toimien seurannan ja arvioinnin kannalta 
tärkeitä tietoja on tuskin saatavilla ajoissa vuoden 2018 välikertomusta varten.63 Asetus (EY) N:o 1217/2009, 
2 artiklan e alakohta.
64 Komission asetus (ETY) 
N:o 1915/83, annettu 
13 päivänä heinäkuuta 1983, 
tietyistä kirjanpitoon liittyvistä 
soveltamista koskevista 
säännöistä maatilojen tulojen 
selvittämiseksi (EUVL L 190, 
14.7.1983, s. 25).
65 Komission 
täytäntöönpanoasetuksen 
(EU) N:o 283/2012, annettu 
29 päivänä maaliskuuta 2012, 
kiinteän korvauksen 
vahvistamisesta maatalouden 
kirjanpidon tietoverkkoon 
liittyvää maatilailmoitusta 
kohden tilivuodesta 2012 
(EUVL L 92, 30.3.2012, s. 15) 
mukaan korvaus oli 160 euroa 
jokaista hyväksyttävää 
maatilailmoitusta kohden. 
Vuodesta 2015 lähtien 
jäsenvaltiot saavat 5 euron 
lisän maatilailmoitusta 
kohden, jos ne toimittavat 
kirjanpitotiedot 11 kuukauden 
kuluessa tilikauden 
päättymisestä.
35 Huomautukset
Jäsenvaltioiden myöntämän rahoituksen riittämättömyys voi 
vaikuttaa tulosten laatuun
71 
Komission jäsenvaltioille maksamat korvaukset ovat riippumattomia tietojenke -
ruujärjestelmästä ja jäsenvaltioille aiheutuneista todellisista kustannuksista. Maa -
talouden kirjanpidon tietoverkko toimii yleensä paremmin, kun on myös jäsenval -
tion edun mukaista saada laadukkaita tietoja maatilojen tuloista ja taloudellisesta 
toiminnasta ja se tästä syystä huolehtii riittävästä rahoituksesta. Alankomaissa 
maatalouden kirjanpidon tietoverkko perustuukin suureen tietojoukkoon maa -
tilojen taloudellisesta toiminnasta sekä ympäristöä koskevista ja sosiaalisista 
näkökohdista, jotka menevät paljon EU:n tason nykyisiä vaatimuksia pidemmälle. 
Myös Saksassa, Ranskassa ja Puolassa kansalliset viranomaiset ovat hyvin kiinnos -
tuneita maatalouden kirjanpidon tietoverkkojärjestelmän toiminnasta, sillä sen 
tuloksia käytetään laajasti niiden omassa politiikan ja tulosten analysoinnissa.
72 
Tarkastuskäyntien kohteina olleista jäsenvaltioista eniten heikkouksia havait -
tiin Espanjassa ja Romaniassa. Molemmilla on tällä hetkellä vaikeuksia myöntää 
tarvittava kansallinen rahoitus. Näissä jäsenvaltioissa maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon toiminta on paljolti EU:n rahoituksen varassa. Molemmissa jäsenval -
tioissa tietojen käyttö kansallisiin tarkoituksiin oli hyvin rajallista. Romaniassa 
tietoja kerätään vain komissiolle raportointia varten, eikä viranomaisilla ollut 
tarvittavia teknisiä välineitä ja riittävän pätevää henkilöstöä tietojen analysoimi -
seksi edelleen. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioiden huomattava harkintavara 
EU:n tuen jakamisessa, on kuitenkin välttämätöntä, että maatalouden kirjanpidon 
tietoverkko YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden tärkeimpänä arviointivälinee -
nä tuottaa riittävän laadukkaita tuloksia jokaisesta jäsenvaltiosta.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon muodollisissa 
laadunvarmistusjärjestelyissä on puutteita
73 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon hallinnoinnista vastaa komission maatalou -
den ja maaseudun kehittämisen pääosasto, joka huolehtii myös tietojen laadun 
varmistuksesta yhdessä kansallisten yhdyselinten kanssa. Eurostat vastaa ko -
mission tilastotoimien koordinoinnista66. Maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa 
koskevien Eurostatin koordinointehtävien laajuus määritetään yhteisessä sopi -
muksessa67. Sopimuksessa Eurostatille ei kuitenkaan anneta valvontatehtävää.66 Komission päätös 
2012/504/EU, annettu 
17 päivänä syyskuuta 2012 
(EUVL L 251, 18.9.2012, s. 49).
67 Tilastoalaa koskeva Eurostatin 
ja maatalouden ja maaseudun 
kehittämisen pääosaston 
välinen yhteistyöpöytäkirja, 
7.5.2015.
36 Huomautukset
74 
Tarkastuskäynnin kohteina olleista jäsenvaltioista vain Alankomaissa oli käytössä 
muodollinen laadunvarmistusmenettely, ja vain siellä viranomaiset validoivat 
otoksen suhteessa perusjoukkoon ja testasivat sitä suhteessa oletuksiin. Muissa 
jäsenvaltioissa yhdyselimet tarkistivat saatujen tietojen uskottavuuden. Puolaa 
lukuun ottamatta niitä ei kuitenkaan täydennetty itse paikalla tehtävillä tarkas -
tuksilla tietojen kerääjien työn laadun arvioimiseksi tai toimitettujen tietojen 
jäljittämiseksi niiden taustalla oleviin asiakirjoihin.
75 
Komissio on tietoinen maatalouden kirjanpidon tietoverkon toiminnan ongelmis -
ta yksittäisissä jäsenvaltioissa68. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole laadittu aikataulua 
tilanteen parantamiseksi, ja merkittäviä heikkouksia, kuten alojen ja kokoluok -
kien riittämätön kattavuusaste kaikissa jäsenvaltioissa, kannustimien puute 
tilojen rekrytoimiseksi monissa jäsenvaltioissa sekä rahoituksen puute, on yhä 
korjattava.
76 
Komissio pyrkii puuttumaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon heikkouksiin, 
ja se tutkii yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa keinoja saada aikaan kustannus -
tehokkaampi tietojenkeruujärjestelmä. Se aikoo myös käyttää maatalouden 
kirjanpidon tietoverkkoa ajantasaisten tietojen tuottamiseen tilakohtaisista kestä -
vyysindikaattoreista. On kuitenkin todennäköistä, että konkreettisia parannuksia 
ei toteuteta ennen vuotta 2017, eikä tietoja ole saatavilla ennen vuoden 2019 
loppua. Tämä saattaa vaikuttaa YMP:n vuoden 2013 uudistuksen arviointiin.
Käytettävissä olevien tietojen rajoitukset, tiettyjen 
YMP:n toimenpiteiden epämääräiset tavoitteet sekä 
tulosindikaattorien heikkoudet vaikuttavat komission 
kykyyn osoittaa, mitä on saavutettu
77 
Maatalouden taloustilien ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot muodos -
tavat perustan komission arvioinnille viljelijöiden tuloihin kohdistuvien YMP:n 
toimenpiteiden tuloksellisuudesta. Tehokas tuloksellisuuden arviointi edellyttää 
kuitenkin viljelijöiden tuloja koskevien tietojen saatavuuden ja laadun lisäksi 
alusta alkaen selvästi määriteltyjä toimenpiteiden tavoitteita ja tavoitekohtaisia 
indikaattoreita. Lisäksi tulot eivät ole YMP:n ainoa tavoite eivätkä useimpien 
YMP:n toimenpiteiden yksinomainen tavoite.68 Komissio havaitsi huomattavia 
puutteita myös Kreikassa.
37 Huomautukset
78 
Tilintarkastustuomioistuin analysoi, määriteltiinkö yhteisen maatalouspolitiikan 
toimenpiteiden kohdalla alusta alkaen selvät tavoitteet viljelijöiden tulojen osal -
ta. Tämän perusteella tilintarkastustuomioistuin arvioi, oliko komissio määritellyt 
merkityksellisiä indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida tehokkaasti 
viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuutta. Lisäksi se 
arvioi, onko nykyiselle ohjelmakaudelle määriteltyjen tulosindikaattorien avulla 
mahdollista mitata, missä määrin nämä tavoitteet on saavutettu. Tilintarkastus -
tuomioistuimen analyysille saatiin myös vahvistus asiantuntijoilta.
Suorat tuet palvelevat hyvin monia tavoitteita, joiden 
saavuttamista on vaikea mitata ...
79 
Analysoidakseen viljelijöiden tuloihin liittyviä YMP:n tavoitteita tilintarkastustuo -
mioistuin käytti varainhoitoasetuksessa vahvistettuja SMART-kriteereitä, joiden 
mukaan tavoitteiden olisi oltava täsmällisiä, mitattavia, saavutettavia, asiaan 
kuuluvia ja aikasidonnaisia69.
80 
Yleisesti ottaen kaupalliset tilat saavat tulonsa lähinnä tuotteidensa myynnistä. 
Viljelijöiden suorat tuet ovat sinänsä lisätuloa. Lisäksi niiden voidaan odottaa 
vaikuttavan viljelijöiden tuloihin liiketoimintaa koskevien päätösten kautta70.
81 
Elinkelpoista elintarviketuotantoa koskevaa YMP:n yleistavoitetta ja sen vaiku -
tusta maataloustuloon ei toistaiseksi ole muunnettu mitattaviksi tavoitteiksi. 
Myöskään sitä, miten suorien tukien järjestelmien yksittäisten toimenpiteiden on 
tarkalleen tarkoitus edistää tämän yleistavoitteen saavuttamista, ei täsmennetä, 
koska sen paremmin asetuksessa71 kuin sen johdanto-osassa ei määritellä niiden 
erityistavoitteita riittävän selkeästi eikä ole olemassa perustasoa tai tavoitetta, 
jonka perusteella niiden tuloksellisuutta voitaisiin mitata. Lisäksi suhteet YMP:n 
muihin tavoitteisiin, kuten kestävään luonnonvarojen hallintaan, ovat monitahoi -
sia ja voivat myös vaikuttaa viljelijöiden tuloihin.69 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus 
(EU, Euratom) N:o 966/2012, 
annettu 25 päivänä lokakuuta 
2012, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä ja 
neuvoston asetuksen 
(EY, Euratom) N:o 1605/2002 
kumoamisesta, 30 artiklan 
3 kohta (EUVL L 298, 
26.10.2012, s. 1).
70 Komission mukaan suorien 
tukien osuus EU:n kaupallisten 
tilojen kokonaistuloista oli 
11,2 prosenttia vuonna 2012. 
Osuus vaihtelee kuitenkin 
huomattavasti eri tilojen ja 
jäsenvaltioiden välillä. 
(EU Farm Economics Overview, 
perustana maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon tiedot 
vuodelta 2012, s. 1).
71 Asetus (EU) N:o 1307/2013. 
Käytettävissä olevat 
määrärahat vastaavat suurin 
piirtein viljelijöille maan 
viljelystä tai eläinten 
kasvattamisesta perinteisesti 
maksetun EU:n tuen määrää 
(tuotantoon sidotut tuet).
38 Huomautukset
82 
Komissio katsoo, että suorilla tuilla olisi – myös yhdessä muiden toimenpiteiden 
kanssa – edistettävä samanaikaisesti useiden tavoitteiden saavuttamista, kuten 
tilojen taloudellisen elinkelpoisuuden tukemista, maatalouden tuottavuuden ja 
kilpailukyvyn parantamista sekä luonnonvarojen kestävän hallinnan ja ilmasto -
toimien edistämistä. Koska yleisesti ottaen ei kuitenkaan ole selvyyttä siitä, mitä 
YMP:n yleis- ja erityistavoitteilla odotetaan saavutettavan, on lähtökohtaisesti 
vaikeaa arvioida tulosindikaattorien perusteella, onko toimenpiteellä saavutettu 
sen tavoitteet. Se, että jäsenvaltioilla on valittavanaan useita vaihtoehtoja suo -
rien tukien täytäntöön panemiseksi, lisää monimutkaisuutta, koska maatalous -
markkinoihin ja viljelijöiden tuloeroihin kohdistuvat vaikutukset voivat vaihdella 
huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen.
... ja viljelijöiden tuloihin liittyviä YMP:n tulosindikaattoreita 
ei voida yhdistää selvästi toimenpiteisiin ja tavoitteiden 
tosiasialliseen saavuttamiseen
83 
Indikaattorien avulla olisi voitava arvioida politiikan toimenpiteiden edistystä, 
vaikuttavuutta ja tehokkuutta suhteessa tavoitteisiin72. Niiden olisi oltava merki -
tyksellisiä, hyväksyttyjä, uskottavia, mitattavia ja kestäviä ja perustuttava luotet -
taviin tilastotietoihin73.
84 
Vaikutusindikaattoreilla  on tarkoitus osoittaa YMP:n toimenpiteiden yhdistetyt 
vaikutukset. Viljelijöiden tulojen suhteen, jotka ovat osa elinkelpoista elintarvi -
ketuotantoa koskevaa yleistavoitetta, maatalouden yrittäjätulo ja maatalouden 
tuotannontekijätulo ovat merkityksellisimmät vaikutusindikaattorit. Niiden rajoi -
tuksena on kuitenkin se, että ne osoittavat kehityssuuntauksia eivätkä absoluutti -
sia tulotasoja, eikä niille ole vahvistettu perustasoja. Lisäksi näiden indikaattorien 
muutokset johtuvat lähinnä hintojen muutoksista eivätkä YMP:n toimenpiteiden 
vaikutuksista. Ne eivät myöskään anna tietoja siitä, missä määrin YMP:llä on saa -
vutettu perussopimuksen tavoite taata maatalousväestölle kohtuullinen elintaso, 
koska EU:n tasolla ei ole saatavilla tarvittavia tietoja.72 Komission 
täytäntöönpanoasetus (EU) 
N:o 834/2014, annettu 22 
päivänä heinäkuuta 2014, 
yhteisen maatalouspolitiikan 
yhteisen seuranta- ja 
arviointikehyksen 
soveltamissäännöistä, 1 artikla 
(EUVL L 230, 1.8.2014, s. 1).
73 Indikaattorien olisi täytettävä 
mahdollisimman pitkälti niin 
kutsutut RACER-kriteerit eli 
oltava merkityksellisiä, 
hyväksyttyjä, uskottavia, 
selkeitä ja kestäviä: ”Part III: 
Annexes to impact assessment 
guidelines” (Euroopan 
komissio, 15. tammikuuta 
2009 – http://ec.europa.eu/
smart-regulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Huomautukset
85 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että komission tulosindikaattorit , 
sikäli kuin ne liittyvät suorasti tuloihin, ovat merkityksellisiä elinkelpoista elintar -
viketuotantoa koskevan yleistavoitteen ja siten viljelijöiden maataloudesta saa -
mien tulojen kannalta. Indikaattorien antamat tiedot eivät kuitenkaan tässäkään 
yhteydessä ole riittävän täsmällisiä, jotta ne voitaisiin yhdistää riittävän selvästi 
EU:n toimenpiteisiin ja osoittaa, että toimenpiteet edistivät haluttujen vaikutus -
ten aikaansaamista (ks. laatikko 4) . Koska tavoitteita tai perustasoja ei ole ase -
tettu, indikaattorit eivät voi tuottaa tietoja tavoitteiden toivotun ja tosi  asiallisen 
saavuttamisen välisestä mahdollisesta erosta ja siitä, onko toimenpiteiden avulla 
pienennetty tätä eroa. Laatikko 4Viljelijöiden tuloihin liittyvien komission tulosindikaattorien heikkoudet
Vuotuisten suorien tukien osuutta maataloustulosta  koskeva indikaattori, joka lasketaan maatalouden 
taloustilien perusteella, korostaa suorien tukien merkitystä maataloudelle. Tämän indikaattorin perustana 
olevat tiedot eivät kuitenkaan ole riittävän luotettavia74. Lisäksi seuraavat tilanteet vääristävät indikaattoria: 
On olemassa tiloja, jotka saavat suoria tukia, mutta eivät tuota mitään ja joilla siten ei ole maataloustuloa. Sitä 
vastoin eräissä jäsenvaltioissa huomattavan osuuden maataloustulosta tuottavat viljelijät, jotka saavat vain 
hyvin vähän tai eivät lainkaan suoria tukia75. Lisäksi indikaattorissa ei oteta huomioon viljelijöiden tulojen pie -
nenemistä, joka johtuu suorien tukien pääomittamisesta maan hintoihin aiheutuvasta vuokrien korotuksista. 
Ei myöskään ole selvää, johtuuko indikaattorin muutos yksinomaan tai pääasiassa tietyistä YMP:n toimenpi -
teistä, markkinoiden muutoksista vai muista tekijöistä.
Maataloustulon vaihtelua  koskeva indikaattori on riippuvainen lähinnä maailmanmarkkinahintojen vaihte -
lusta. Tämä maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen perusteella laskettava indikaattori voi antaa mer -
kityksellisiä tietoja suorien tukien yleisestä tehokkuudesta markkinoiden epävakauden vaikutusten lieventä -
misessä. Se ei kuitenkaan ole riittävän luotettava, koska siinä ei oteta huomioon tukia, veroja ja muuta kuin 
maataloustuloa, jolla voi olla tärkeä merkitys autettaessa viljelijöitä selviytymään hintojen vaihtelusta.
Arvonlisää elintarvikeketjun alkutuottajille  koskeva indikaattori kuvaa maatalouden alkutuotannon 
lisäarvoa verrattuna elintarvikeketjun muihin vaiheisiin, kuten elintarviketeollisuuteen, kauppiaisiin ja valinta -
myymälöihin. Tämä indikaattori ei ole riittävän luotettava, sillä voi syntyä tilanteita, joissa indikaattorin arvo 
laskee, vaikka maataloustulo kasvaa. Näin tapahtuu esimerkiksi silloin, kun uusien elintarviketuotteiden kysyn -
tä on suuri, mikä johtaa korkeampiin tuotteiden hintoihin. Tässä tapauksessa viljelijöiden osuus elintarvikeket -
jussa todennäköisesti pienenee, vaikka viljelijöiden tulot saattavat kasvaa.
74 Ks. 38 kohta.
75 Alankomaissa tilat, jotka eivät saaneet suoria tukia, tuottivat 39 prosenttia maataloustuotoksesta.
40 Huomautukset
86 
Komission indikaattoreissa ei oteta huomioon muita tuloksia, joilla on merkitystä 
suorien tukien tuloksellisuudelle tulojen suhteen. Ei esimerkiksi ole olemassa 
tulosindikaattoria, joka antaisi tietoja siitä, missä määrin maatalousväestö käyttää 
suorien tukien välinettä, missä määrin tuet tosiasiallisesti menevät maatalous -
tuottajille ja tukevatko uudet suorien tukien järjestelmät vähätuloisia viljelijöitä 
paremmin kuin ennen uudistusta.
87 
Indikaattoreilla ei myöskään saada tietoja siitä, edistivätkö EU:n tuet tehokkaasti 
tulotavoitteen saavuttamista, koska indikaattorit eivät osoita, vaikuttaisivatko 
YMP:n tuen muut tasot tai muodot maataloustuloon samassa määrin ja samoin 
talousarviokustannuksin tai oliko jokin tietty toimenpide riittävän kohdennettu 
poistamaan markkinoiden toimintapuutteen tehokkaimmalla tavalla.
41
 Johtopäätökset 
ja suositukset
88 
Elintarviketuotanto, viljelijöiden tulot ja elintaso ovat perussopimuksen erityinen 
painopisteala. YMP:n vuoden 2013 uudistuksen jälkeen kolmannes EU:n talousar -
viosta käytetään yhä suoraan tai välillisesti viljelijöiden, markkinoiden vakautta -
miseen, viljelijöiden tulojen tukemiseen ja siten elinkelpoisen elintarviketuotan -
non ja viljelijöiden kohtuullisen elintason varmistamiseen.
89 
Tilintarkastustuomioistuin on aiemmin huomauttanut, että tarvitaan luotetta -
vampia ja kattavampia tilastoja ja indikaattoreita, jotta voidaan seurata tarkem -
min YMP:n tuloksellisuutta, sillä kaksi kolmasosaa siihen osoitetuista talousarvio -
varoista oli suunnattu tulotukeen.
90 
YMP:n uusi yhteinen seuranta- ja arviointikehys edellyttää, että komissio arvioi 
YMP:n toimenpiteiden yhteisvaikutusta suhteessa asetettuihin tavoitteisiin. Tämä 
edellyttää riittäviä ja laadukkaita tietoja.
91 
Tilintarkastustuomioistuin päättelee, että järjestelmä, jolla komissio mittaa YMP:n 
tuloksellisuutta suhteessa viljelijöiden tuloihin, ei ole riittävän hyvin suunniteltu 
ja että viljelijöiden tulojen analysointiin käytettävien tilastotietojen laadussa ja 
määrässä on huomattavia rajoituksia.
Komissio ei ole määritellyt selvästi viljelijöiden tuloja 
tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden 
tehokkaaksi mittaamiseksi tarvittavaa tietojoukkoa
92 
Maatalouskotitalouksien käytettävissä olevista tuloista ei ole saatavilla edustavia 
tietoja, jotka helpottaisivat viljelijöiden kohtuullisen elintason takaamista koske -
van perussopimuksen tavoitteen saavuttamisen arviointia. Olemassa ei myöskään 
ole luotettavaa järjestelmää, joka mahdollistaisi maatalouden tulojen ja muiden 
talouden alojen tulojen vertailun, jolla voitaisiin perustella EU:n viljelijöiden tulo -
tukea (kohdat 26–32).
42 Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 1 – Kehyksen laatiminen viljelijöiden tuloja 
koskevien merkityksellisten tietojen keräämiseksi ja 
vertailemiseksi
Komission olisi laadittava kattavampi tilastokehys, jolla saadaan tietoja 
maatalous  kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen merkityksestä ja saadaan 
parempi käsitys viljelijöiden elintasosta. Tätä varten komission olisi yhteistyössä 
jäsenvaltioiden kanssa ja yhteisten menetelmien perusteella harkittava, miten 
EU:n nykyisiä tilastollisia välineitä voitaisiin kehittää ja yhdistellä parhaalla tavalla.
Komission olisi myös parannettava kehystä, jonka avulla viljelijöiden tuloja verra -
taan muiden talouden alojen tuloihin.
93 
EU:n tasolla tällä hetkellä käytettävissä olevat välineet viljelijöiden tulojen mit -
taamiseksi ovat maatalouden taloustilit ja maatalouden kirjanpidon tietoverkko 
(FADN). Molemmat tuottavat oleellisia tietoja elinkelpoisen elintarviketuotannon 
edistämiseen ja viljelijöiden tulojen tukemiseen tähtäävien YMP:n toimenpitei -
den tuloksellisuuden mittaamiseksi. Näillä välineillä on kuitenkin huomattavia 
rajoituksia, ja tärkeitä tietoja ei ehkä ole saatavilla viljelijöiden tulojen tukemiseen 
tähtäävien YMP:n toimenpiteiden arvioimiseksi tehokkaasti.
94 
Maatalouden taloustilien mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty täysimittaises -
ti eivätkä ne anna riittävästi tietoa tärkeistä tekijöistä, jotka ovat merkityksellisiä 
viljelijöiden tulojen kannalta. Lisäksi komissio ei aina käytä maatalouden talousti -
lien tietoja asianmukaisesti (33–39 kohta).
Suositus 2 – Maatalouden taloustilien kehittäminen
Komission olisi kehitettävä maatalouden taloustilejä edelleen, jotta niiden poten -
tiaalia voidaan hyödyntää paremmin. Näin voitaisiin
 ο tuottaa yksityiskohtaisempia tietoja maataloustuloon vaikuttavista tekijöistä
 ο varmistaa aluetason tietojen siirtäminen jäsenvaltioiden kanssa sovittavien 
muodollisten järjestelyjen perusteella.
Komission olisi myös
 ο tutkittava, voidaanko maatalouden taloustilejä kehittää edelleen niin, että ne 
antavat kohtuullisen hyvän arvion viljelijöiden tuottamien julkishyödykkei -
den taloudellisesta arvosta
 ο varmistettava, että maatalouden taloustilien tietoja käytetään asianmukaises -
ti tuloindikaattoreissa.
43 Johtopäätökset ja suositukset
95 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko on merkittävä YMP:n arviointiväline, mutta 
sillä on rajoituksia. Tuloindikaattoreissa ei oteta täysimääräisesti huomioon tilo -
jen kehitystä maatalousalalla, ja tiedot viljelijöiden muista maataloustoimintaan 
liittyvistä tuloista ovat puutteellisia. Lisäksi EU:n tasolla ei ole saatavilla monien 
EU:n tuen edunsaajien tulotietoja (40–51 kohta).
Suositus 3 – Synergioiden kehittäminen maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon ja muiden tilastollisten välineiden 
välillä
Komission suorittaman viljelijöiden tulojen analyysin olisi perustuttava indikaat -
toreihin, joissa otetaan huomioon maatalouden nykyinen tilanne, sekä riittäviin ja 
johdonmukaisiin tietoihin kaikista YMP:n toimenpiteiden edunsaajista. Tämä olisi 
toteutettavissa kehittämällä synergioita olemassa olevien hallinnollisten tietojen 
välillä taikka kehittämällä maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa tai muita sopivia 
tilastovälineitä.
Komissio ja jäsenvaltiot eivät aina varmistaneet, että 
viljelijöiden tulojen mittaamiseen käytetyt tiedot 
olivat riittävän laadukkaita.
96 
Komissiolla ei ollut riittävästi ajantasaisia tietoja maatalouden taloustilien mene -
telmistä ja jäsenvaltioiden käyttämistä tietolähteistä, raportoinnissa Eurostatille 
oli puutteita, ja laadunvarmistus ei ollut kaikilta osin tehokasta. Tämä voi heiken -
tää raportoitujen tietojen tarkkuutta ja vertailtavuutta. Se kyseenalaistaa myös 
komission YMP:n tuloksellisuuden seurantaan käyttämien tärkeimpien indikaat -
torien luotettavuuden (53–58 kohta).
Suositus 4 – Maatalouden taloustilien laadun parantaminen
Kun otetaan huomioon maatalouden taloustilien merkitys YMP:n seurannalle, 
komission olisi otettava käyttöön maatalouden taloustilejä koskevat säännölliset 
laatuselvitykset ja saatava kohtuullinen varmuus sitä, että jäsenvaltioiden toimit -
tamat tiedot ovat vertailukelpoisia ja koottu Euroopan tilastoihin sovellettavien 
laatukriteerien mukaisesti.
44 Johtopäätökset ja suositukset
97 
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon osalta seurannan tekninen toteutus 
vaikutti joissain jäsenvaltioissa tulosten laatuun ja otoksen edustavuus vaihteli 
eri jäsenvaltioissa. Tämän seurauksena kaikki alat, kokoluokat ja alueet eivät 
olleet riittävän hyvin edustettuina maatalouden kirjanpidon tietoverkossa, mikä 
heikentää sen käyttökelpoisuutta analysointitarkoituksiin. Lisäksi jäsenvaltioiden 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen keräämiseen myöntämän rahoituk -
sen riittämättömyys voi vaikuttaa saatujen tulosten laatuun (59–72 kohta).
98 
Tarkastuksen yhteydessä havaittiin joitakin puutteita maatalouden kirjanpidon 
tietoverkkoa koskevissa laadunvarmistusjärjestelyissä (kohdat 73–76).
Suositus 5 – Maatalouden kirjanpidon tietoverkon laadun 
parantaminen
Komission olisi myös puututtava maatalouden kirjanpidon tietoverkon täytän -
töönpanossa havaittuihin heikkouksiin sopimalla selvästä aikataulusta kyseisten 
jäsenvaltioiden kanssa ja kannustamalla järjestelmän potentiaalien parempaan 
hyödyntämiseen.
Komission olisi kehitettävä nykyisiä laatujärjestelyjä, jotka koskevat maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon tilastotietojen laatimista jäsenvaltioissa, jotta kyetään 
varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot, alat ja YMP:n kannalta merkittävät tilojen 
kokoluokat ovat asianmukaisesti edustettuina, mikä heijastaa myös jäsenvaltioi -
den YMP:n vaihtoehtojen suhteen tekemiä valintoja.
Komissio ei ole määritellyt merkityksellisiä 
indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida 
tehokkaasti viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n 
toimenpiteiden tuloksellisuutta
99 
Epämääräisten tavoitteiden ja perustason puutteen vuoksi on vaikeaa arvioida 
tulosindikaattorien perusteella, onko yksittäisillä viljelijöiden tulojen tukemiseen 
tähtäävillä YMP:n toimenpiteillä saavutettu niiden tavoitteet. Jäsenvaltioiden te -
kemät valinnat suorien tukien täytäntöön panemiseksi muodostavat lisähaasteen 
komission analyysille siitä, ovatko ne edistäneet tehokkaammin ja vaikuttavam -
min YMP:n tavoitteiden saavuttamista ja tuottaneet siten EU:lle lisäarvoa (79–82 
kohta).
45 Johtopäätökset ja suositukset
100  
Elinkelpoista elintarviketuotantoa ja viljelijöiden tuloja koskevat komission in -
dikaattorit eivät ole riittävän luotettavia tai niillä ei ole riittävän selvää yhteyttä 
YMP:n toimenpiteisiin osoittaakseen, ovatko toimenpiteet edistäneet vaikut -
tavasti ja tehokkaasti haluttuja vaikutuksia. Tietojen saatavuuden rajoitukset 
vähentävät edelleen indikaattorien merkityksellisyyttä. Ne eivät myöskään anna 
tietoa siitä, onko tavoitteet saavutettu tehokkaasti, mikä edellyttää viljelijöiden 
tuloihin vaikuttavien tekijöiden perusteellista analyysia (83–87 kohta).
Suositus 6 – Viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n 
toimenpiteiden tuloksellisuuden mittaamisen parantaminen
Kun otetaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat heikkoudet, 
komission olisi parannettava viljelijöiden tuloihin liittyvien YMP:n toimenpiteiden 
tuloksellisuutta koskevien tietojen luotettavuutta ja täydellisyyttä
 ο määrittämällä seuraavaa ohjelmakautta varten alusta alkaen tarkoituksenmu -
kaiset toiminnalliset tavoitteet ja perustasot, joita vasten YMP:n toimenpitei -
den tuloksellisuutta voidaan verrata
 ο täydentämällä arviointiensa yhteydessä nykyistä tulosindikaattorien kehys -
tä muilla merkityksellisillä ja laadukkailla tiedoilla saavutettujen tulosten 
mittaamiseksi
 ο arvioimalla arviointiensa yhteydessä myös viljelijöiden tulojen tukemiseksi 
suunniteltujen toimenpiteiden vaikuttavuutta ja tehokkuutta.
Tilintarkastustuomioistuimen I jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Augustyn KUBIKIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
13. tammikuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti

46
 Liitteet
Jäsenvaltioiden valinnat EU:n suorien tukien täytäntöön panemiseksi
Jäsenvaltio PerustukiYhtenäinen 
pinta-  
alatukiUudelleen -
jakotuki  
TukiNuorten 
viljelijöi -
den tukiLuonnonhaitta-  
alueiden tukiTuki ilmaston ja ym -
päristön kannalta 
suotuisille maa -
talouskäytännöille1Vapaa -
ehtoinen 
tuotantosi -
donnainen 
tukiPienviljelijöi -
den tukijär -
jestelmä
Belgia X - X X - X X -
Bulgaria - X X X - X X X
Tšekki - X - X - X X -
Tanska X - - X X X X X
Saksa X - X X - X - X
Viro - X - X - X X -
Irlanti X - - X - X X -
Kreikka X - - X - X X X
Espanja X - - X - X X X
Ranska X - X X - X X -
Kroatia X - X X - X X X
Italia X - - X - X X X
Kypros - X - X - X X -
Latvia - X - X - X X -
Liettua - X X X - X X X
Luxemburg X - - X - X X -
Unkari - X - X - X X X
Malta X - - X - X X X
Alankomaat X - - X - X X -
Itävalta X - - X - X X X
Puola - X X X - X X X
Portugali X - - X - X X X
Romania - X X X - X X X
Slovenia X - - X - X X X
Slovakia - X - X - X X -
Suomi X - - X - X X -
Ruotsi X - - X - X X -
Yhdistynyt 
kuningaskuntaX - - X - X X -
1 Niin kutsuttu ”viherryttämistuki”Liite I
47 Liitteet
Maataloustulon laskenta maatalouden taloustilien mukaan määriteltynäLiite II
Maataloustoimialan lopputuotos
= bruttoarvonlisäys perushintaan
= nettoarvonlisäys perushintaan
= Maatalouden tuotannontekijätulo Indikaattori A
Indikaattori B
Indikaattori Cjaettuna palkattoman 
työvoiman 
työpanoksella jaettuna 
kokonaistyöpanoksella
– 
maksetut 
korot– 
maksetut 
maan-
vuokrat– palkat+ 
saadut 
korot+ muut 
tuotanto-
tukipalkkiot– muut 
tuotan-
toverot– kiinteän 
pääoman 
kuluminen – välituote-
käyttö
= nettoyrittäjätulo 
48 Liitteet
Tulojen laskenta maatalouden kirjanpidon tietoverkon puitteissaLiite III Maataloustuotteiden loppuvarasto
+ myynti
+ kotieläinkannan kartoitusarvojen tarkistus
+ oma kulutus
+ oma käyttö
= tuotanto (kasvinviljely ja eläintuotanto)– maataloustuotteiden alkuvarasto
– eläinostot
– välituotekäyttö 
+ tilatuet– alv:n erotus ja tuotantoon kohdistuvat
verot ja maksut
= maatilan bruttoarvonlisä (maatilan bruttotulot)
– poistot
= maatilan nettoarvonlisä
– maksetut palkat, maanvuokrat ja korot + investointituet
= perheviljelmän tulot
49 Liitteet
Komission tulosindikaattorit YMP:n arvioimiseksi
Tuotosindikaattorit (ketä ja mitä tuetaan)
Suorat tuet
Seuraavien tukien piiriin kuuluva maa-ala ja viljelijöiden määrä:
 ο Perustukijärjestelmä
 ο Yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmä
 ο Siirtymäkauden kansallinen tuki
 ο Uudelleenjakotuki
 ο Viherryttämistuki (kuten viljelyn monipuolistaminen, pysyvä nurmi, ekologinen ala ja luomuviljelijät)
 ο Nuorten viljelijöiden tuki
 ο Pienviljelijöiden tukijärjestelmä
 ο Vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki
 ο Luonnonhaitta-alueiden tuki
 ο Puuvilla-alan kansalliset ohjelmat
Markkinatoimenpiteet
 ο Julkinen interventio (määrä ja kesto)
 ο Yksityinen varastointi (määrä ja kesto)
 ο Vientituet (vientituilla vietyjen tuotteiden määrä)
 ο Poikkeustoimenpiteet (tarvittaessa)
 ο Tuottajaorganisaatiot (tuottajaorganisaatioiden ja tuottajaorganisaatioiden yhteenliittymien markkinoiman tuotannon prosenttiosuus)
 ο Koulujärjestelmät (kouluhedelmä- ja koulumaitojärjestelmien lopullisten edunsaajien lukumäärä)
 ο Uusien viiniköynnösten hehtaarimäärä
 ο Rakenneuudistettujen viinitarhojen hehtaarimäärä
 ο Menekinedistämishankkeiden, investointihankkeiden ja innovaatiotoimenpiteiden määrä viinialalla
Horisontaaliset näkökohdat
 ο Täydentävien ehtojen alaisten YMP-maksujen osuus ja niiden kattama hehtaarimäärä
 ο Laatupolitiikan maantieteelliset merkinnät (viiniala), uusien suojattujen alkuperänimitysten, suojattujen maantieteellisten merkintöjen ja aitojen 
perinteisten tuotteiden lukumäärä aloittain jaoteltuna
 ο Luonnonmukaisesti viljellyn alan hehtaarimäärä (kokonaismäärä ja siirtymävaiheessa oleva ala)
 ο Ohjelmien (EU:n alueella ja ulkopuolella) ja menekinedistämistoiminnan uusien ehdotustentekijöiden lukumäärä
 ο Maatilojen neuvontajärjestelmästä neuvontaa saaneiden viljelijöiden lukumääräLiite IV
50 Liitteet
Vaikutusindikaattorit (missä YMP:llä odotetaan olleen vaikutusta)
Yleistavoite: Elinkelpoinen elintarviketuotanto
Maatalouden yrittäjätulo – Maatalouden tuotannontekijätulo – Kokonaistuottavuus maataloudessa – Hyödykkeiden hinnanvaihtelut EU:ssa – Elintarvik -
keiden kuluttajahintojen kehitys – Maatalouden kauppatase
Yleistavoite: Luonnonvarojen kestävä hoito ja ilmastotoimet
Maatalouden päästöt – Viljelymaiden lintuindeksi – Luonnonarvoltaan arvokas maataloustuotanto – Vedenotto maataloudessa – Veden laatu – Maape -
rän eloperäinen aines viljelymaassa – Veden aiheuttama maaperän eroosio
Yleistavoite: Tasapainoinen aluekehitys
Maaseudun työllisyysaste  – Maaseudun köyhyysaste  – Maaseudun BKT asukasta kohden
Tulosindikaattorit (mitä YMP:n toimenpiteillä on saatu aikaan)
Erityistavoitteet: Edistää maataloustuloa, rajoittaa maataloustulon vaihtelua, parantaa EU:n maatalouden kilpailukykyä ja kasvat -
taa osuutta elintarvikeketjussa sekä ylläpitää markkinoiden vakautta
Suoran tuen osuus maataloustulossa – Maataloustulon vaihtelu (tilatyyppien ja taloudellisen koon mukaan) – Arvonlisä elintarvikeketjun alkutuottajille – 
EU:n maatalousvienti – EU:n maatalousviennin osuus koko maailman viennistä – Lopputuotteiden osuus EU:n maatalousviennistä – % EU:ssa tuotettujen 
tuotteiden kokonaismäärästä ostettu yksityiseen tai interventiovarastoon – % EU:ssa tuotettujen tuotteiden kokonaismäärästä viety vientituilla – Hyö -
dykkeiden hinnat EU:ssa verrattuna maailmanmarkkinahintoihin – EU:n laatujärjestelmillä saavutettu tuotannon arvo verrattuna maatalous- ja elintar -
viketuotannon kokonaisarvoon – Luonnonmukaisen maatalouden merkitys – Luonnonmukaisen alan osuus koko käytössä olevasta maatalousmaasta – 
Luonnonmukaisten kotieläinten osuus kaikista kotieläimistä
Erityistavoitteet: Tuottaa julkishyödykkeitä, hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen, edistää resurssitehokkuutta innovoinnin avulla
Viljelykasvien monimuotoisuus (tilalla ja alueella) – Nurmen osuus koko käytössä olevasta maatalousmaasta – Ekologisen alan osuus maatalousmaasta – 
Viherrytettävissä olevien alueiden osuus – Maatalousmaan kasvihuonekaasupäästöt (netto)
Erityistavoite: Monipuolisen maatalouden ylläpitäminen koko EU:n alueella
Rakenteellinen moninaisuus (absoluuttisesti ja suhteellisesti) – Täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 808/2014 eritellyt muut maaseudun kehittämisen 
tulosindikaattoritLiite IV
51 Liitteet
Euroopan tilastoihin sovellettavat laatukriteerit1
Eurostatin käytännesääntöjen periaatteet
Relevanssi, millä tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot täyttävät käyttäjien nykyiset ja potentiaaliset tarpeet
Tarkkuus, millä tarkoitetaan estimaattien läheisyyttä tuntemattomiin todellisiin arvoihin nähden
Ajantasaisuus, millä tarkoitetaan ajanjaksoa tiedon saatavuuden ja sen kuvaaman tapahtuman tai ilmiön välillä
Oikea-aikaisuus,millä tarkoitetaan viivettä tiedon julkistamispäivämäärän ja tavoitepäivämäärän (päivämäärä, johon mennessä tieto olisi 
pitänyt toimittaa) välillä
Saatavuus ja selkeys, millä tarkoitetaan niitä ehtoja ja yksityiskohtaisia sääntöjä, joiden mukaisesti käyttäjät voivat saada, käyttää ja tulkita tietoja
Vertailukelpoisuus,millä tarkoitetaan käytettyjen tilastollisten käsitteiden, mittausvälineiden ja menettelyjen eroavaisuuksien vaikutuksen 
mittaamista, kun tilastoja verrataan maantieteellisten alueiden, eri alojen tai eri ajanjaksojen välillä
Yhtenäisyys, millä tarkoitetaan sitä, voidaanko tietoja luotettavasti yhdistellä eri tavoin ja eri käyttötarkoituksia varten.
1 Asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artikla.Liite V
52 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
I
Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (SEUT-sopimus) mainitaan viisi yhteisen maatalouspolitiikan 
eli YMP:n tavoitetta, joista vain yksi liittyy viljelijöiden tuloihin (joskaan siinä ei mainita ”tulo”-sanaa).
YMP:n vuonna 2013 toteutetussa uudistuksessa täsmennetään kolme politiikan tavoitetta (elinkelpoinen ruoan 
tuotanto, luonnonvarojen kestävä hallinta ja ilmastotoimet sekä tasapainoinen aluekehitys), joista ensimmäisessä 
mainitaan erityisesti maataloustulo.
Tulot eivät kuitenkaan ole ainoa YMP:n tavoite eivätkä suorat tuet ole ainoita YMP:n välineitä, jotka vaikuttavat tuloi -
hin. Niiden vaikutus ei myöskään rajoitu tuloihin, koska niillä tuetaan yksityisten ja julkisten hyödykkeiden yhteistä 
tuottamista. Alueeseen perustuvina maksuina niillä tuetaan viljelijöiden tuloja, mutta pyritään myös saavuttamaan 
muita maankäyttöön liittyviä tavoitteita, kuten maaperän suojelu, biologisen monimuotoisuuden parantaminen ja 
ilmastovaikutuksien hillitseminen, yhdessä muiden YMP:n välineiden kanssa. Tästä syystä on erittäin vaikeaa yhdis -
tää tietyt maksut yksittäisiin vaikutuksiin.
II
YMP:n uusi seuranta- ja arviointikehys on lainsäätäjän selvästi suunnittelema. Kehyksen tarkoituksena on koota 
yhteen eri toimien vaikutukset näiden eri tavoitteiden osalta. Jokaista tavoitetta seurataan ja arvioidaan käyttäen 
laajaa yhteisten indikaattoreiden joukkoa, joista jotkin liittyvät tiettyihin toimenpiteisiin ja joista toisilla, laaja-alai -
semmilla, ilmennetään yhteisvaikutuksia.
Vaikka yksittäisistä indikaattoreista on hyötyä lähtökohtana, niillä ei voida suoraan arvioida jonkin politiikan tai 
toimen vaikutusta, vaan se edellyttää arvioinnin laatimista, jossa otetaan huomioon muut tekijät, jotka vaikuttavat 
politiikkaan ja sen seurauksiin. Näin ollen yksittäisten indikaattoreiden edut tai haitat ovat riippuvaisia siitä, miten 
niitä käytetään arvioinnissa.
IV
Yksittäisillä indikaattoreilla ja välineillä on vahvuuksia ja heikkouksia. Järjestelmällä kokonaisuudessaan taataan kui -
tenkin paras mahdollinen tasapaino tiedonsaantitarpeen ja siihen liittyvien kustannuksien ja hallinnollisen rasituk -
sen välillä.
Tekijät, joita pidetään tilastotietoon liittyvinä rajoituksina, ilmentävät itse asiassa tietolähteiden tärkeimpiä 
ominaisuuksia.
V
Komissiolla on edustavaa tietoa maataloustuotannosta saadusta tulosta. Tietojen avulla voidaan arvioida viljelijöi -
den tuloja tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuutta.
Perussopimuksen mukaan maatalouden tuottavuuden lisääminen ja maatalousväestön kohtuullisen elintason 
varmistaminen erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja liittyvät toisiinsa. 
Näin ollen on asianmukaista keskittyä tarkastelemaan maataloustuotannosta saatua tuloa, koska sillä on ensisijainen 
merkitys YMP:n kannalta.
Komission vastaus 53
VI a) Maatalouden kirjanpidon tietoverkolla (FADN) ei ole tarkoitus kerätä tietoa 
maatalouskotitalouksien tuloista
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko on YMP:n seuranta- ja arviointikehyksen keskeinen tietolähde. Maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon tavoitteet on asetettu selvästi 30. marraskuuta 2009 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) 
N:o 1217/2009: kerätä tarpeellisia kirjanpitotietoja niiden maatilojen tulojen vuotuista kirjaamista varten, jotka kuu -
luvat seuranta-alaan, ja maatilojen taloudellisen toiminnan tutkimusta varten. Viljelijöiden elintason tai maatalous -
kotitalouksien tulojen arviointi ei kuulu maatalouden kirjanpidon tietoverkon soveltamisalaan.
VI b) Maatalouskotitalouksien tuloja koskevan tiedon keräämisen kustannukset 
saattavat ylittää saatavan hyödyn
Komissio on tietoinen sellaisten tilastotietojen analyyttisestä kokonaisarvosta, jotka kattavat kotitalouksien tulot eri 
aloilla, ja näitä tietoja on viime vuosina yritetty toistuvasti kerätä. Keskustelussa ei kuitenkaan ole päädytty myön -
teisiin johtopäätöksiin, mikä johtuu myös jäsenvaltioiden haluttomuudesta luovuttaa verotietoja tilastotietojen 
mukana. Kun otetaan huomioon, että YMP:ssä keskitytään tukemaan maataloustuotannosta ja maaseudun kehittä -
misestä saatavia tuloja, maatalouskotitalouksien tulojen kokonaisvaltaista seurantaa ei ole koskaan asetettu paino -
pistealaksi, eikä tätä uutta tiedonkeruuta ole ollut mahdollista sisällyttää tilastotyöhön. Sen sijaan on laadittu EU:n 
tulo- ja elinolotilastoja (EU-SILC), joilla kerätään tietoa EU:n kotitalouksien elintasosta.
VI c) Maatalouden kirjanpidon tietoverkosta saadut tiedot maataloustuloista ovat 
täydellisiä
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon otos kattaa tosiaan ainoastaan sellaiset tilat, joilla toteutetaan tilinpito- ja kir -
janpitotoimia, koska muiden kuin kaupallisten tilojen mukaan ottaminen johtaisi siihen, että saatavilla olisi vähem -
män luotettavaa tietoa, joka perustuisi enemmänkin arvioihin kuin luotettaviin tietoihin. Eri kynnysarvojen käyttö 
jäsenvaltioittain mahdollistaa kuitenkin sen, että maatalouden kirjanpidon tietoverkon otos kattaa taloudelliselta 
kooltaan vaihtelevat tilat. Lisäksi on mahdollista ottaa huomioon tilojen kaupalliseen luonteeseen liittyvät eroavuu -
det maatalouden eri aloilla kaikkialla EU:ssa.
VII
Tietojen tarkastusta ja validointia koskevalla perusteellisella järjestelmällä, jonka komissio on ottanut käyttöön maa -
talouden kirjanpidon tietoverkkoa varten, varmistetaan, että kerätyt korkealaatuiset tiedot tarkastetaan ja varmen -
netaan. Lisäksi paikalla tehtävien tarkastuksien avulla voidaan seurata tiettyjä kysymyksiä. Tilintarkastustuomiois -
tuin ei havainnut konkreettisia heikkouksia tietojen validointimenettelyissä, jotka komission yksiköt ovat ottaneet 
käyttöön.
Käyttämällä laajamittaisesti maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietoja komission yksiköissä ja tutkimusyhteisössä 
varmistetaan, että ensisijaiset käyttäjät voivat tosiasiallisesti tarkastaa tiedon laadun.
VIII
Asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 täsmennetään selvästi tavoitteet, joihin nähden seuranta- ja arviointikehyksen on 
mitattava YMP:n tuloksellisuutta. Jokaisella yksittäisellä indikaattorilla ja välineellä on vahvuuksia ja heikkouksia. 
Tässä yhteydessä määritetyillä indikaattoreilla taataan kuitenkin paras mahdollinen tasapaino tiedonsaantitarpei -
den ja niihin liittyvien kustannuksien ja hallinnollisen rasituksen välillä.
Komission vastaus 54
IX a)
Komissio hyväksyy suosituksen osittain ja tarkastelee sen mahdollista täytäntöönpanoa.
Komissio katsoo, että olemassa olevaa kehystä, jota sovelletaan maataloustoiminnasta saatuja tuloja koskevan 
tiedon antamiseen, olisi mahdollista vahvistaa, mutta hallinnollinen rasitus, joka aiheutuisi maatalouskotitalouksien 
käytettävissä olevia tuloja koskevan kehyksen kehittämisestä, saattaa ylittää mahdollisen hyödyn. Lisäksi saattaisi 
olla vaikea vahvistaa tiedonkeruun edellyttämä oikeusperusta.
Maatalouskotitalouksien käytettävissä olevien tulojen käsite on paljon laajempi kuin maataloustulon käsite. YMP 
tukee viljelijöiden tuloja tukemalla heidän maataloustoimintaansa. Näin ollen on tärkeää analysoida maataloustuo -
tannosta saatujen tulojen kehitystä, kun arvioidaan tavoitteen saavuttamista.
IX b)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo
– kehittää maatalouden taloustilejä, jotta saadaan yksityiskohtaisempia tietoja maataloustuloon vaikuttavista 
tekijöistä
– tutkia, voidaanko maatalouden taloustilejä kehittää edelleen niin, että niistä saadaan kohtuullisen hyvä arvio 
viljelijöiden tuottamien julkishyödykkeiden taloudellisesta arvosta
– keskustella jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuudesta virallistaa toimintaa koskevat järjestelyt, jotta katetaan 
alueelliset maatalouden taloustilit
– tarkastaa, että maatalouden taloustilien tietoja käytetään asianmukaisesti tuloindikaattoreissa.
IX c)
Komissio hyväksyy suosituksen.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot kattavat jo lähes kaikki EU:n tuet.
IX d)
Komissio hyväksyy suosituksen maatalouden taloustilien osalta. Komissio aikoo ottaa käyttöön maatalouden talous -
tilejä koskevat säännölliset laatuselvitykset ja vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, jotta saadaan kohtuullinen 
varmuus siitä, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön laadunvarmistuskehyksen.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon osalta komissio aikoo puuttua sen täytäntöönpanossa havaittuihin heikkouk -
siin sopimalla selvästä aikataulusta  kyseisten jäsenvaltioiden kanssa ja kannustamalla järjestelmän potentiaalin 
parempaan hyödyntämiseen. Komissio on tietoinen maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksellisuuteen liit -
tyvistä ongelmista yksittäisissä jäsenvaltioissa, ja toimia toteutetaan parhaillaan olemassa olevien heikkouksien 
korjaamiseksi. Tarkoitus on laatia paikalla tehtäviä tarkastuksia koskeva vuotuinen suunnitelma toimintasuunnitel -
mineen ja seurantakokouksineen, jotta voidaan arvioida sovituista kohdista saavutettua edistystä. Tämän lähesty -
mistavan myötä on viime vuosina saavutettu merkittäviä parannuksia useissa jäsenvaltioissa.
Komission vastaus 55
X
Komissio hyväksyy suosituksen.
Määritetyt indikaattorit ovat ainoastaan arviointien lähtökohta. Tässä yhteydessä on hyvien käytäntöjen mukaista, 
että arvioijat hyödyntävät lisätietoja arvioidessaan saavutettuja tuloksia. Arvioinneissa otetaan huomioon muun 
muassa YMP:n toimien vaikuttavuus ja tehokkuus niiden tavoitteisiin nähden.
Johdanto
03
Vuonna 2003 toteutetussa YMP:n uudistuksessa siirryttiin suorien tukien osalta tuotantotyyppiin liittyvistä tuista 
tuotannosta irrotettuihin tukiin. Tarkoituksena oli vahvistaa maatalouden markkinasuuntautuneisuutta (ja lopet -
taa viljelijöiden tuotantovalintojen rajoittaminen) noudattaen tekemiämme Maailman kauppajärjestön (WTO) 
sitoumuksia. Molemmat tukimuodot, vuotta 2003 edeltävä ja vuoden 2003 jälkeinen tuki, olivat kuitenkin viljelijöi -
den tulotuen muotoja.
Myös muut YMP:n välineet ovat merkittävässä asemassa tuettaessa viljelijöiden tuloja, kuten investointituet tai 
luonnonhaitta-alueiden tuki (maaseudun kehittäminen) ja markkinatoimet (yhteinen markkinajärjestely).
Lisäksi kuluneiden 10 vuoden aikana on ollut havaittavissa ympäristöä ja ilmastoa koskevien huolenaiheiden 
kasvava painottaminen yhtenä tärkeimmistä suuntauksista, ei ainoastaan viherryttämistuen käyttöönoton myötä 
vuonna 2013 vaan myös ottamalla käyttöön täydentävät ehdot ja toteuttamalla monia muita ympäristötoimia. 
YMP:n tuen odotetaan toimivan viljelijöiden tulotukena ja samalla  edistävän ympäristön (ja ilmaston) parantamista.
04
YMP:n tavoitteista ja suorien tukien ja muiden välineiden taustalla olevasta erityisestä ajatusmallista keskusteltiin 
laajasti sidosryhmien ja muiden toimielimien kanssa, kun uudistusta valmisteltiin. Asiasta käytiin julkista keskuste -
lua, minkä lisäksi siitä annettiin tiedonanto ja esimerkiksi suoria tukia koskevia komission lainsäädäntöehdotuksia, 
jotka sisältyvät uudistuksen taustalla olevan ajatusmallin perusteluihin (KOM(2011) 625 lopullinen/2).
Lisäksi YMP:n kolme yleistavoitetta on vahvistettu asetuksessa (EU) N:o 1306/2013 (110 artikla) ja erityistavoitteet 
täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 834/2014 (johdanto-osan 2 kappale).
06
YMP tukee viljelijöiden tuloja tukemalla maataloustoimintaa (alueeseen perustuva tuki, jotkin alakohtaiset tuet, 
investoinnit, markkinatoimet, ympäristötoimet maatalousmaalla). Tästä syystä on johdonmukaista seurata tuloja, 
joita saadaan maataloustoiminnasta. Maatalouskotitalouksien kokonaistulojen seuranta EU:ssa on kiinnostavaa, 
mutta sen pohjalta ei pitäisi määrittää maataloustoiminnan tukitarvetta.
Komissio katsoo, että maatalouskotitalouden käytettävissä olevan kokonaistulon (kokonaistulo, josta on vähennetty 
verot ja sosiaaliturvamaksut) käsite ei ole YMP:n kannalta erityisen merkittävä. Maatalousyhteisön kohtuullinen elin -
taso on varmistettava erityisesti lisäämällä maataloustoimintaa harjoittavien henkilöiden henkilökohtaisia tuloja.
Komission vastaus 56
12
Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 johdanto-osan 68 kappaleessa säädetään myös tavoitteista, jotka on otettava toi -
minnassa huomioon. Tässä tarkoituksessa käytetään täytäntöönpanoasetuksissa (EU) N:o 808/2014 ja N:o 834/2014 
määritettyjä indikaattoreita.
15
Indikaattoreiden pohjalta arvioidaan YMP:n tuloksellisuutta sen tavoitteisiin nähden, eli vaikuttavuutta, tehok -
kuutta, merkityksellisyyttä, yhtenäisyyttä ja EU:n lisäarvoa. Indikaattorit eivät kuitenkaan itsessään ja varsinkaan 
erillisesti tarkasteltuina mahdollista jonkin politiikan, toimen tai toiminnan tuloksellisuuden arviointia, koska indi -
kaattorien arvon kehittymistä ajan myötä on arvioitava ja tarkasteltava niiden taustayhteydessä.
16
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen seurauksena komissio tarkisti maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
oikeudellista kehystä ja sisällytti siihen muun muassa muusta ansiotoiminnasta saadut tulot.
Huomautukset
25 – YMP:n yhteinen seuranta- ja arviointikehys
Yhteinen seuranta- ja arviointikehys on määritelty selvästi lainsäädännössä, myös viljelijöiden tuloihin nähden. Siinä 
esitetään YMP:n eritasoisiin vaikutuksiin, tuloksiin, tuotoksiin ja taustayhteyteen liittyvien indikaattorien hierarkia. 
Jokaisen indikaattorin osalta on määritetty vastaavat tietolähteet painottaen vakiintuneita tiedonkeruuvälineitä. On 
selkeästi olemassa tietojoukko, vaikka parannukset ovatkin aina mahdollisia.
26
SEUT-sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan b alakohdassa yhdistetään maatalousväestön kohtuullisen elintason var -
mistamista koskeva tavoite ja maatalouden tuottavuus. Yhteyttä vaalitaan jo itse määräyksessä, jossa viitataan 
erityisesti maataloudessa työskenteleviin. Viittaus ei kata muita kuin maataloudessa työskenteleviä (kuten muita 
ammatteja harjoittavia kotitalouden jäseniä) eikä sellaista viljelijän toimintaa, joka ei selvästi lainkaan liity maatalou -
teen. SEUT-sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan b alakohta liittyy myös selvästi SEUT-sopimuksen 39 artiklan 1 kohdan 
a alakohtaan (”lisätä maatalouden tuottavuutta”), mitä korostaa sanan ”näin” käyttö SEUT-sopimuksen 39 artiklan 
1 kohdan b alakohdan alussa. Tästä syystä komissio katsoo, että on asianmukaista keskittyä tarkastelemaan maata -
loustoiminnasta saatua tuloa (mukaan lukien liitännäistoiminta), koska sillä on ensisijainen merkitys YMP:n kannalta 
(toisin kuin kotitalouden kokonaistuloilla muualta kuin maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä).
27
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko ja maatalouden taloustilit muodostavat tilastokehyksen, josta saa tietoa 
maataloustuotannosta saadusta tulosta. Maatalouskotitalouksien tuloja koskevaa tietoa kerätään EU-SILC-tilastojen 
kehyksessä, ja otoksen koko on suunniteltu siten, että se kattaa koko väestön. Siinä ei yleensä sallita tiedon erittelyä 
maatalousalan osalta useimmissa jäsenvaltioissa.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa koskevaa tutkimusta on muutettu perusteellisesti: tilan tulojen laskelmaan 
on sisällytetty täysin uusi tietojoukko, joka koskee muusta ansiotoiminnasta saatuja tuloja. Syynä on, että saatavilla 
olevat tiedot osoittavat sellaisten tulojen kasvavan merkityksen, jotka eivät varsinaisesti liity viljelytoimintaan vaan 
maataloustoiminnan monimuotoistamiseen.
Komissio on tutkinut maatalouskotitalouksien tuloja koskevan mikrotason tiedon keräämisen toteuttamiskelpoi -
suutta. Maatalouskotitalouksien tuloja koskevaa hanketta ei kuitenkaan jatkettu pysyvän maataloustilastokomitean 
kehyksessä.
Komission vastaus 57
28
EU-SILC-tilastojen otoksen koko on suunniteltu siten, että se kattaa koko väestön, eikä siinä yleensä sallita tiedon 
erittelyä hyväksyttävällä tarkkuudella maatalousalan osalta useimmissa jäsenvaltioissa.
30 – Tulovertailu talouden aloilla
Komissio katsoo, että on tärkeää verrata maataloustuotannosta saatavia tuloja keskipalkkoihin muilla talouden 
aloilla, ja että tätä varten on olemassa viitejärjestelmä1.
YMP tukee viljelijöiden tuloja tukemalla maataloustoimintaa (alueeseen perustuva tuki, jotkin alakohtaiset tuet, 
investoinnit, markkinatoimet, ympäristötoimet maatalousmaalla). Tästä syystä on johdonmukaista seurata maata -
loustuotannosta saatuja tuloja ja verrata niitä vaihtoehtokustannuksiin eli palkkoihin, joita olisi mahdollista ansaita 
muilla aloilla. Maatalouskotitalouksien kokonaistulojen seuranta EU:ssa on kiinnostavaa, mutta sen pohjalta ei pitäisi 
määrittää maataloustoiminnan tukitarvetta.
32
Eri tilaryhmien tulotasoja vertaillaan säännöllisesti maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen perusteella. Täl -
laista eriyttämistä ei ole mahdollista toteuttaa kansallisessa tilinpidossa sen enempää maataloudessa kuin muilla 
talouden aloilla. Saadut arvot osoittavat, miten maatalous vertautuu muihin talouden aloihin, jotka ovat myös 
erittäin monimuotoisia.
33
Maatalouden taloustilit kootaan Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmän (EKT 95) peruskäsitteiden ja -sään -
töjen mukaisesti2. Asetusta (EU) N:o 549/2013 ei kuitenkaan sovelleta maatalouden taloustileihin, ja EKT 2010:n 
(EKT 95:n tarkistettu versio) soveltaminen edellyttää maatalouden taloustileistä annetun säädöksen muuttamista, 
joka on parhaillaan käynnissä.
Tärkeimmät muutokset EKT 95:stä EKT 2010:een eivät liittyneet erityisesti maatalouteen. Joissakin jäsenvaltioissa 
tarkasteltiin muutoksen vaikutuksia. Toisten mielestä vaikutus jäi vähäiseksi, kun taas toisten mielestä sitä ei ollut 
lainkaan.
34
Maatalouden taloustileillä ei ole tarkoitus auttaa analysoimaan tiettyjen alojen tukiriippuvuutta ja tukien merkitystä 
alueiden elinkelpoisen maatalouden, tiettyjen tuotantotyyppien tai tiettyjen sosioekonomisten viljelijäryhmien 
kannalta.
Tästä syystä komissio käyttää maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa arvioidakseen tukien vaikutuksia tilojen 
tasolla.
1 Lukuja olisi tulkittava harkiten, mikä johtuu käsitteellisistä eroista maataloustuotannosta saatujen viljelijöiden tulojen ja talouden keskipalkan 
mittaamisessa sekä siitä, että ei ole saatavilla luotettavaa tietoa kokoaikavastaavista työtilastoista koko talouden osalta joissakin jäsenvaltioissa.
2 EKT on Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä, jota käytetään Euroopan unionin jäsenvaltioiden lisäksi muissakin maissa.
Komission vastaus 58
35
Komissio on samaa mieltä siitä, että tiedot maan hinnoista ja maavuokrista ovat tärkeitä YMP:n vaikutuksen arvioi -
miseksi. Komissio esitti marraskuussa 2014 pysyvälle maataloustilastokomitealle ja heinäkuussa 2015 maatalousti -
lastoja tarkastelevalle Directors’ Group on Agricultural Statistics (DGAS) -työryhmälle luonnoksen komission ase -
tukseksi maan hinnoista ja maavuokrista. Luonnos oli välitoimenpide kohti mahdollista parlamentin ja neuvoston 
asetusta. Maataloustilastokomiteassa ja DGAS-työryhmässä ei tuettu yksimielisesti komission asetusta. Todettiin, 
että maan hintaa koskevat tilastot olivat arkaluonteisia ja että siirtojen vähäiset määrät saattaisivat tuottaa epäluo -
tettavia tilastoja. Maatalouden tilastotietoja koskevassa strategiassa vuoteen 2020 ja sen jälkeiseksi ajaksi (”Strategy 
for Agriculture Statistics 2020 and beyond”) ennakoidaan maataloushintoja koskevien tilastojen mahdollista sisällyt -
tämistä maatalouden panosta/tuotosta koskevista tilastoista annettavaan puiteasetukseen.
36
Asetuksen (EY) N:o 223/2009 14 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tunnustetaan kirjalliset sopimukset Euroopan tilas -
to-ohjelman täytäntöönpanovälineenä, ja tällaisia sopimuksia tehdään kansallisten tilastoviranomaisten ja komis -
sion välillä.
Tässä tapauksessa järjestelyt ovat peräisin asetusta (EY) N:o 223/2009 edeltävältä ajalta, ja ne pantiin täytäntöön 
herrasmiessopimusten pohjalta.
Komissio toteuttaa toimia virallistaakseen maatalouden taloustilejä koskevien tietojen antamiseen liittyvät operatii -
viset järjestelyt.
38
Maatalouden taloustileissä esitetään sekä absoluuttisia arvoja että indeksejä. Indeksien avulla on selvästi tarkoitus 
seurata ajan myötä tapahtuvia muutoksia, ja absoluuttisilla arvoilla voidaan verrata tulotasoja maittain oikeassa 
taustayhteydessä arvioituina. Vuosityöyksikköihin perustuvan esityksen tarkoituksena ei ole esitellä yksittäisten 
henkilöiden tai kotitalouksien tulotasoa (saati maatalouskotitalouksien elintasoa). Tarkoituksena on pikemminkin 
esitellä rakennemuutoksien vaikutusta (eli maatalouden työpaikkojen vähentymistä) keskimääräiseen maataloustu -
loon ajan myötä. Lisäksi komissio on hyvin tietoinen rajoituksista, joita indikaattoreiden käyttöön väistämättä liittyy. 
Näin ollen yksittäisen indikaattorin käytöllä tuloksellisuuden arvioimiseksi tai jopa sen etujen tai haittojen arvioimi -
seksi erillään on ainoastaan rajallinen arvo.
39
Vuonna 2010 toteutetun Eurostatin maatilojen rakennetutkimuksen (FSS) mukaan 97 prosenttia EU:n maatiloista oli 
yksittäisten tilanomistajien hallinnassa (katso tilintarkastustuomioistuimen kertomuksen 6 kohta), kun taas oikeus -
henkilöt viljelivät 27:ää prosenttia EU:n viljelyalasta.
Kuvaillessaan maatalouden yrittäjätuloa koskevaa indikaattoria YMP:n seuranta- ja arviointijärjestelmää varten 
komissio teki hyvin selväksi, että indikaattorilla ei esitellä maatalouskotitalouksien kokonaistuloja eikä käytettävissä 
olevia tuloja. Syynä on, että maatalouskotitalouksilla saattaa olla maataloustulon lisäksi tuloja myös muista lähteistä 
(tuloja muusta kuin maataloustoiminnasta, korvauksia, sosiaalietuuksia, omaisuustuloja). Toisin sanoen maatalou -
den yrittäjätuloa ei pidä pitää viljelijöiden tulona.3
Saatavilla olevia tilastoja on tärkeää analysoida kattavasti. Maatalouden kirjanpidon tietoverkosta saadulla tiedolla 
voidaan täydentää maatalouden taloustileistä saatua tietoa.
3 Ks. http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Komission vastaus 59
41
YMP:n toisiaan seuranneet uudistukset ovat myös huomattavasti edistäneet maatalouden kirjanpidon tietoverkon 
kehittämistä. Maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa koskevaan kyselyyn lisättiin maataloutta ja ympäristöä koskevia 
muuttujia ja tukia koskevia uusia muuttujia, kuten viherryttäminen (asetukset (EU) N:o 385/2012 ja N:o 2015/220), vuo -
den 2013 jälkeisen YMP:n vaatimuksien täyttämiseksi. Vastaavasti vuonna 2008 toteutettu YMP:n uudistus johti maata -
louden kirjanpidon tietoverkkoa koskeviin muutoksiin asetuksessa (EY) N:o 868/2008, vuonna 2003 toteutettu YMP:n 
uudistus maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa koskeviin muutoksiin asetuksessa (EY) N:o 2253/2004 ja niin edelleen.
42
Ulkoiset tuotantotekijät otetaan huomioon muissa indikaattoreissa, joita ovat tilan nettotulot ja tilan nettotulot 
vuosityöyksikköä kohden. Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksista johdettuja lukuisia indikaattoreita voi -
daan käyttää ja mukauttaa analyysia koskeviin erityistarpeisiin.
43
Tilan nettoarvonlisäystä/maataloustyöyksikköä koskeva tuloindikaattori on sovellettavissa myös näihin tiloihin. On tärkeää 
korostaa, että maatalouden kirjanpidon tietoverkko kerää tietoa sellaisen kirjanpitoa koskevien yksittäisten muuttujien täy -
dellisen joukon välityksellä, joka mahdollistaa niiden uudelleen ryhmittelyn analyysia koskevien erityistarpeiden mukaisesti.
44
Perinteisiksi yrityksiksi organisoitujen tilojen tuloindikaattoreita voidaan tarvittaessa laatia analyysia varten.
45
Muita kuin monetaarisia tuloja ei ole yksiselitteisesti kirjattu kerättäessä tietoja maatalouden kirjanpidon tietoverk -
koa varten, joskin ne on otettu huomioon maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietoihin perustuvissa analyyseissa 
(kuten esimerkiksi palkallista perhetyövoimaa ja tilan tuottoa koskevissa indikaattoreissa). Maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon soveltamisalaan ei kuulu sen analysoiminen, miten tuloverotus vaikuttaa jäsenvaltioissa.
46
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon maatilailmoituksen uusimpaan versioon sisältyy myös muu tilaan suoraan 
liittyvä ansiotoiminta.
47
Jos toimintaa hoidetaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon otokseen kuuluvaan maatilaan nähden erillisissä 
liiketoimintayksiköissä, sitä ei lasketa mukaan maatilan tuloihin.
Komissio katsoo, että lisätulolähteet, jotka ovat selvästi muita kuin maatalouteen liittyviä, eivät ole merkittäviä 
YMP:n kannalta, vaikka maataloustoiminnan ja muun kuin maataloustoiminnan välillä saattaa olla harmaita alueita.
Laatikko 2
Epäjohdonmukaista käsittelyä koskeva arviointi perustuu ensisijaisesti kirjaamiskäytäntöihin, joita noudatettiin 
ennen uuden maatilailmoituksen käyttöönottoa, koska tiedot tilaan liittyvästä muusta ansiotoiminnasta kerätään 
maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon vasta tilivuodesta 2014 alkaen ja ne on toimitettava komissiolle 31. joulu -
kuuta 2015 mennessä (muutama kuukausi myöhemmin Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Saksassa).
Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden odotetaan toimittavan tietonsa yhteensovitettujen sääntöjen mukaisesti, joiden laati -
miseen ne ovat osallistuneet ja joiden puolesta ne ovat äänestäneet maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa käsit -
televässä komiteassa. Tilaan suoraan liittyvän muun ansiotoiminnan käsittelyä on mahdollista arvioida vasta, kun 
kaikki vuoden 2014 validoidut tiedot ovat saatavilla.
Komission vastaus 60
48
Kuten maatalouden kirjanpidon tietoverkosta annetussa sääntelyssä ja sitä koskevassa metodologiassa on selitetty, eri 
kynnysarvot ja kattavuus jäsenvaltioissa ovat yksi ennakkoedellytyksistä, joiden täyttyessä voidaan luoda maatalouden 
kirjanpidon tietoverkon otos ja tuottaa merkityksellisiä tuloksia, kun otetaan huomioon tutkimuksen soveltamisala ja 
tavoitteet. Vaihtelevat kynnysarvot itse asiassa ilmentävät tiettyjen jäsenvaltioiden vaihtelevia tilarakenteita ja ottavat 
ne siten huomioon. EU:n tukien kattavuudesta voidaan todeta, että EU:n edunsaajille myönnettyjen suorien tukien 
kokonaismäärän ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedonkeruusta saatujen koottujen tuloksien vuotuinen ver -
tailu osoittaa kattavuuden olevan hyvän kaikkialla EU:ssa. Esimerkiksi riippumattomien suorien tukien kohdalla katta -
vuus on yli 90 prosenttia. Tästä on osoituksena maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen laajamittainen käyttö vai -
kutuksenarvioinneissa ja taloudellisissa analyyseissa, joissa tarkastellaan YMP:n tukien vaikutusta maatilojen tuloihin.
49
Koska maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon kuuluvat tilat edustavat mahdollisimman suurta osuutta maatalou -
den tuotoksesta, maatalousmaasta ja markkinasuuntautuneiden maatilojen työvoimasta, juuri tällaisten tilojen tuloja 
pyritään vertailemaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon avulla. Maatilojen tulojen vertailu jäsenvaltioiden välillä 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon avulla on merkityksellistä juuri siitä syystä, että tilojen rakenteen maakohtaiset 
erot otetaan huomioon otoksessa. Jos tila, jonka standardituotos on 10 000 euroa vuodessa, ei edusta maatalouden kir -
janpidon tietoverkon kohdennettuja maatiloja jossakin tietyssä jäsenvaltiossa, niitä ei ole tarpeen sisällyttää vertailuun. 
Työntekijäkohtaisten keskimääräisten tulojen vertailut kaikkien maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon sisältyvien 
maatilojen välillä voivat siten johtaa virheellisiin tulkintoihin eri jäsenvaltioiden viljelijöiden tulotilanteesta ainoastaan, 
jos tietojen lisäksi ei esitetä yksityiskohtaista selvitystä siitä, mitä osuutta maatalousväestöstä tiedot edustavat.
50
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko perustettiin keräämään kirjanpitotietoa, jota tarvitaan erityisesti
a) tutkimusalaan kuuluvien maatilojen tulojen määrittämiseksi vuosittain ja
b) maatilojen liiketoiminta-analyysin laatimiseksi.
Sen tarkoituksena ei ole edustaa EU:n tukien saajia eikä toimia maaseudun kehittämistoimien seurantavälineenä. 
Tämä edellyttäisi otoksen mukauttamista jokaisen politiikkaa koskevan uudistuksen yhteydessä, mikä vaarantaisi 
tiedon jatkuvuuden ja luotettavuuden.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko kattaa tästä huolimatta yli 90 prosenttia suorista tuista. Edunsaajat, joita 
tietoverkko ei kata, ovat enimmäkseen osa-aikaisia tai kotitarveviljelijöitä, jotka eivät saavuta vastaavia tutkimuk -
sen kynnysarvoja ja saavat vain pienen osan kokonaisvaroista. On todennäköistä, että nämä edunsaajat eivät pidä 
kirjanpitoa, jota voisi käyttää maatalouden kirjanpidon tietoverkossa.
EU:n maatiloilla toteutetut rakennesopeutukset ovat vähentäneet tilojen määrää. Tästä seuraa, että suorien tukien 
edunsaajien määrä on myös vähentynyt (–12 prosenttia EU-15:ssä, –7 prosenttia EU:hun vuonna 2004 liittyneissä 
10 jäsenvaltiossa vuodesta 2005 alkaen, –4 prosenttia Bulgariassa ja Romaniassa vuodesta 2008 alkaen). Pienempi 
osuus edunsaajista saa vähäistä suoraa tukea, jolloin edunsaajakohtaisesti myönnetty määrä on keskimäärin suu -
rempi, erityisesti EU:hun vuosina 2004 ja 2007 liittyneissä jäsenvaltioissa.
51
Komissio ja jäsenvaltiot tekevät jo nyt yhteistyötä, jotta mahdollistetaan EU:n tulotukea koskevien tietojen yhdistä -
minen maatalouden rakenteita ja maankäyttöä koskeviin tietoihin. Vuonna 2012 aloitti toimintansa hallinnollisten 
tietolähteiden, tilastojen ja maatalouden kirjanpidon tietoverkon välisiä yhteyksiä tarkasteleva työryhmä. Siihen 
osallistui eri EU:n jäsenvaltioita, jotka jakoivat kokemuksiaan tietolähteidensä integroinnista eri tasoilla. Toimintaa 
jatkaa Eurostat, joka laatii parhaillaan strategiaa maatalouden tilastoista vuoteen 2020 ja sen jälkeiseksi ajaksi. Stra -
tegiassa jossa painotetaan voimakkaasti eri tietolähteiden integrointia. Hallinnollisen tiedon käyttöä tilastoissa on 
selvästi tarkoitus parantaa, joskin monenlaisia teknisiä ja oikeudellisia ongelmia on vielä ratkaistava.
Komission vastaus 61
52
Tilastoja koskevat periaatteet, joilla säännellään tilastojen laatimista unionissa, on vahvistettu Euroopan tilastoista 
annetussa asetuksessa (EY) N:o 223/2009. Periaatteet muodostavat laadunvarmistuskehyksen tukirangan ja ovat oikeu -
dellisesti sitovia. Käytännesäännöt ovat Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän ESS-komitean hyväksymä itsesäänte -
lyväline, jonka täytäntöönpanoa ESS-komiteassa seurataan vertaisarviointien ja parannustoimien perusteella. Muutetun 
asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti jäsenvaltioiden ja komission on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 
luottamuksen säilyttämiseksi Euroopan tilastoja kohtaan tilastojen luotettavuutta koskevien sitoumusten välityksellä.
54
Komissio on esittänyt uudelleen maatalouden taloustilien kartoitusta koskevan pyynnön.
Uusi kartoitustoimi aloitettiin joulukuussa 2014. Kartoituksen esittämispäivämääräksi vahvistettiin 30. syyskuuta 2016.
55
Edellä 54 kohdassa mainitulla uudella kartoitustoimella annetaan ajantasaista tietoa menetelmistä, joita voidaan 
käyttää tässä kohdassa mainittujen kysymyksien arvioimiseksi.
56
Komissio tarkasteli viiniä ja oliiviöljyä koskevia epäjohdonmukaisuuksia maatalouden tilejä ja hintoja käsittelevässä 
työryhmässä joulukuussa 2014. Tarkastelu jatkuu edelleen.
Laatikko 3 Toinen luetelmakohta
Jäsenvaltiosta toiseen vaihtelevista hallinnollisista säännöistä riippuu, missä määrin samat toissijaiset muut kuin 
maataloustoiminnot ovat erottamattomia. Asetuksessa (EY) N:o 138/2004 todetaan nimittäin yksiselitteisesti, että 
kunkin maan on laadittava oma, maatalouden ominaispiirteisiinsä soveltuva muuta kuin maataloutta olevien ja siitä 
erottamattomien sivutoimintojen luettelo (liite 1, 1.30 kohta).
Laatikko 3 Kolmas luetelmakohta
Romanian viranomaisten mukaan tukia käsitellään asetuksen (EY) N:o 138/2004 säännöksien mukaisesti. Mainitut 
tuet perustuvat yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmään (SAPS). Se on yksinkertaistettu versio tilatukijärjestelmästä, 
jota sovelletaan Euroopan unioniin vuonna 2004 tai sen jälkeen liittyneissä jäsenvaltioissa.4
Romania katsoo, että SAPS-järjestelmän mukaiset tuet eivät liity suoraan tuotantoon tai tuotantotekijöihin 
3.065 kohdan mukaisessa merkityksessä ja että ne ovat suoria tulotukia 3.066 kohdan mukaisessa merkityksessä. 
Komissio seuraa asian edistymistä.
Laatikko 3 Neljäs luetelmakohta
Komissio seuraa asian edistymistä Ranskan osalta.
4 Asetus (EY) N:o 138/2004, liite, 2 kohta, ”Muut tuotantotukipalkkiot”;
 3.065 kohta:  Muiden tuotantotukipalkkioiden kirjaaminen suoriteperusteisesti voi osoittautua hankalaksi. (…) Kun on kyse tukipalkkioista, 
jotka eivät suoraan liity tuotantoon tai tuotannontekijöihin, on hankala määritellä niiden perusteena olevan taloustoimen 
tapahtumahetkeä ja erottaa sitä tukipalkkioiden maksamisajankohdasta. Tässä erityistapauksessa tukipalkkioiden 
kirjausajankohtana käytetään niiden saantiajankohtaa.
 3.066 kohta:  Seuraavia erityisiä kirjauskäytäntöjä suositellaan sovellettavan:
  (…)
   muut tukipalkkiot, jotka eivät suoraan liity tuotteisiin tai tuotannontekijöihin (esimerkiksi suora tulotuki, luonnonhaittakorvaukset): 
kirjaamisessa suositellaan edelleen noudatettavan suoritusajankohtaan pohjautuvaa kirjausperustetta, koska korvaushakemuksen 
jättämisajankohtaa ja korvaussummien tarkkuutta on vaikea määritellä.
Komission vastaus 62
57
Tilastotietojen tarkistukset ovat normaali ja maailmanlaajuinen menettelytapa kaikilla tilastojen laadintaan liittyvillä 
aloilla. Tarkistuksia tehdään, kun saatavilla on uutta tietoa, joka voidaan sisällyttää tuloksiin laadun parantamiseksi. 
Tarkistuksilla parannetaan tuloksien laatua. Komissio esittää lähettäjälle huomautuksia validointimenettelyjen 
yhteydessä, kun päivitykset ylittävät tietyt raja-arvot.
58
Komissio on muistuttanut neljää jäsenvaltiota itsearvioinnin toimittamisesta.
Komission yhteinen vastaus 60 ja 61 kohtaan
Valitun järjestelmän täytäntöönpano vaikuttaa siihen, ovatko tiedot hyvä- vai huonolaatuisia.
62
Kuten EU:n sääntelyssä selvästi todetaan (neuvoston asetuksen (EY) N:o 1217/2009 7 artikla), kansallinen komitea 
hyväksyy ensin valintasuunnitelman, ennen kuin se toimitetaan komissiolle. Kansalliset tilastolaitokset ovat edus -
tettuina kansallisissa komiteoissa, joissa ne antavat asiantuntijaneuvontaa muuttujien tarkkuudesta ja käytetyistä 
luotettavuusväleistä.
Komissiolla ei aikaisemmin ollut tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia täydellisiä tietoja. Tilanne on kuitenkin 
viime vuosina kohentunut.
63
Otoskoko ei riipu yksinomaan tilojen kokonaismäärästä, vaan sillä on varmistettava maataloustoiminnan kattaminen 
maatalousalan monimuotoisuutta mukaillen ja ottaen huomioon tilatyypit ja -koot kullakin alueella. Tästä syystä 
tiettyä maatilajoukkoa voidaan pitää edustavana tai muuna kuin edustavana riippuen siitä, miten samanlaisia saman 
rypään tilat ovat.
Espanjan otosta koskeva tilintarkastustuomioistuimen analyysi perustuu tietoihin, jotka on kerätty aikaisemman 
sopimuksen voimassaoloaikana, jolloin ei aina varmistettu toivottua edustavuutta. Sopimusta on tarkistettu, ja 
parannukset näkyvät seuraavia vuosia koskevissa tiedoissa.
64
Komissio on tietoinen menetelmistä, joita käytetään valittaessa maatiloja otokseen, koska nämä tiedot sisältyvät 
valintasuunnitelmaa koskevaan ilmoitukseen, joka jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain (komission täytän -
töönpanoasetuksen (EU) N:o 2015/220 3 artikla). Menetelmiä koskevan tiedon avulla on mahdollista syventää ana -
lyysia, joka koskee subjektiivisten tekijöiden mahdollista vaikutusta saatujen tulotietojen edustavuuteen.
Espanjaa koskevassa otoksessa osa-alueet eivät muodosta yhtä kattavuuden ulottuvuutta. Maatalouden kirjan -
pidon tietoverkon tietojen on edustettava maatalouden kirjanpidon tietoverkon jakoa (alue), ja otoskoko määri -
tellään tämän kattavuuden asteen varmistamiseksi. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että suorien tukien arviointi on 
mahdotonta ainoastaan siitä syystä, että politiikan kattamat alueet eivät vastaa täysin tilastollisia alueita. Lopuksi 
alueellisten rakenteiden edustavuus varmistetaan maantieteellisen koonnin korkeammalla tasolla (kuten usein 
otantatutkimuksissa).
Komission vastaus 63
Komission yhteinen vastaus 65 ja 66 kohtaan
Komissio on tietoinen ongelmista, ja asianmukaisia toimia on toteutettu analysoitaessa tietoja rypäistä, joissa on 
vähemmän otokseen valittavia maatiloja. On syytä korostaa, että maatalouden kirjanpidon tietoverkon analyyseja 
suorittavat pääasiassa talousanalyytikot, jotka työskentelevät komissiossa tiiviissä yhteistyössä tiedon varmentajien 
ja yhteyselimien kanssa. Lisäksi, kun tutkijat esittävät ulkoisia tietopyyntöjä, tietoanalyytikot antavat tarvittavaa 
tukea ja tietoa, jotta tietoja tulkitaan asianmukaisesti.
68
Komissio on tietoinen siitä, että pienemmillä tiloilla pidetään harvemmin kirjanpitoa. Tästä syystä Romanian ja 
Espanjan kaltaisten maiden osalta on kiinnitetty enemmän huomiota mahdollisten ratkaisujen analysoimiseen, jotta 
torjutaan heikkolaatuisen tiedon keräämiseen liittyviä riskejä.
Analysoituaan maatalousalan rakenteellista kehitystä Espanjan yhteysvirasto ehdotti kynnysarvon korottamista tili -
vuoden 2015 tiedoista alkaen ylläpitäen samaa otokseen valittavien maatilojen määrää. Näin korvataan pienet tilat, 
joilla ei pidetä kirjanpitoa, edustavammilla raportoivilla maatiloilla.
Romaniassa, jossa maatalouden rakenne on monimutkainen ja jossa on lähes kolmasosa kaikista EU:n pientiloista, 
maatalouden kirjanpidon tietoverkon otosta ja tietojen laatua on tarkkailtu tiiviisti alkaen ensimmäisistä vuosista 
EU:hun liittymisen jälkeen.
69
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tulokset esitetään maataloustyöyksikköihin perustuen (esimerkiksi tilan net -
toarvonlisäystä/maataloustyöyksikköä koskeva tuloindikaattori), minkä seurauksena ne ovat vertailukelpoisia riippu -
matta yksittäisiin tiloihin liittyvästä työtuntien määrästä.
70
Nopean julkaisemisen ja tyydyttävän tietojen laadun välillä on pyrittävä tasapainoon. Tietojen laatu asetetaan etusi -
jalle, koska maataloustuloa koskevat tiedot ovat perustavan tärkeitä YMP:n kannalta eikä niitä voida käyttää vali -
doimattomina. Tietojen toimittamisen nopeuttamiseksi toteutetaan kuitenkin jatkuvasti toimia (28 jäsenvaltiossa 
lähetetään vuosittain 2 000 muuttujan kyselyitä noin 85 000 tilalle).
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon validoidut tiedot eivät myöskään ole myöhempään saatavilla kuin muiden 
tietolähteiden tiedot, kun yksittäisiä tiloja koskevalle tiedolle on toteutettava perusteellinen tiedon varmennus ja 
validointi.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon perustuviin ja komission julkaisemiin analyyseihin sisältyy arviointeja, joi -
den avulla tietoja voidaan analysoida pitemmällä aikavälillä kuin saatavilla olevien vuotuisten tietojen avulla.
Lisäksi komission ja jäsenvaltioiden yhteisillä toimilla on jo selvästi parannettu niiden tietojen laatua, jotka ovat 
saatavilla vuonna 2013 toteutetun YMP:n uudistuksen arvioimiseksi.
Komission vastaus 64
72
Potentiaalisen EU:n tuen suuruus Romaniassa on 160 euroa kerrottuna 6 000:lla otokseen valittavalla maatilalla eli 
yhteensä 960 000 euroa vuodessa. Komissio on tietoinen ongelmista, joita jäsenvaltiossa on havaittu ja jotka liitty -
vät saatavilla olevan rahoituksen käyttöön (joskin uusimpien tietojen mukaan varoja käytetään nyt tiedonkeruuta 
varten tarvittavan tieto- ja viestintäteknisen järjestelmän parantamiseen). Komissio arvioi kuitenkin tämän riittävän 
maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa koskevan järjestelmän parantamiseksi Romaniassa.
Perustuen parannuksiin, joita maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon on tehty viime vuosina Espanjassa, maata -
lousministeriö on aloittanut uudelleen maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon perustuvien tietojen julkaisemisen 
verkkosivullaan ja Anuario de Estadísticas Agrarias -julkaisussa. Tämä on erittäin myönteinen ensimmäinen askel 
kohti tietojen käyttämistä kansallisia tarkoituksia varten.
Katso myös komission vastaus 68 kohtaan.
73
Maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa varten on laadittu laatukehys, johon kuuluu oikeudellinen, organisaatiota 
koskeva ja menettelyllinen osa:
– maatalouden kirjanpidon tietoverkkoa ja sen tietoja koskevat vaatimukset on esitetty sen perussäännöksessä
– jäsenvaltioista saadun tiedon laadunvarmistus ja tiedon parantamiseksi toteuttavat toimet on kuvattu maata -
louden kirjanpidon tietoverkosta vastaavan yksikön virallisissa menettelyissä.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon hallinnointisäännöissä esitetään selvästi asianmukaisesti täytettyjen maatilail -
moituksien käsite ja komission vahvistus (komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 2015/220 11 ja 13 artikla).
74
Komissiolle toimitettujen tietojen tarkkuutta arvioidaan noudattaen samaa menettelyä kaikkien jäsenvaltioiden 
osalta (eli tietojen laadun varmistaminen vuosittain, jota kuvataan seuraavassa: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/
collect_en.cfm#tnfqc , ja vuosittain paikalla tehtävät tarkastukset kolmessa neljäsosassa maista).
75
Komissio on tietoinen maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksellisuuteen liittyvistä ongelmista yksittäisissä 
jäsenvaltioissa ja toteuttaa toimia havaittujen heikkouksien korjaamiseksi. Käyttöön on otettu paikalla tehtäviä 
tarkastuksia koskeva vuosisuunnitelma sekä toimintasuunnitelmia ja seurantakokouksia, jotta voidaan arvioida 
sovituissa asioissa saavutettua edistystä. Lähestymistavan myötä useissa jäsenvaltioissa on saavutettu merkittäviä 
parannuksia, kuten seuraavissa tapauksissa:
– Espanjaan vuonna 2014 tehdyn vierailun ja sen jatkotoimien seurauksena Espanjan viranomaiset ovat vah -
vistaneet maatalouden kirjanpidon tietoverkosta vastaavaa henkilöstöä, muuttaneet tiedon kerääjien kanssa 
tehtyjen sopimusten ehtoja ja tutkineet tietoihin liittyviä heikkouksia, minkä vuoksi maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon tietojen käyttö ja julkaisu on aloitettu uudelleen.
– Tanskaan vuonna 2013 ja Suomeen vuonna 2015 tehtyjen vierailujen ja niiden jatkotoimien seurauksena on 
analysoitu joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät vastaavien otoksien täytäntöönpanoon, minkä lisäksi on ehdotettu 
ja pantu täytäntöön ratkaisuja.
Kreikan maatalouden kirjanpidon tietoverkko sisältyy osana maataloustilastojen alalla toimivien kansallisten viran -
omaisten kanssa tehtyihin toimintasuunnitelmaan ja yhteistyöpöytäkirjaan. Tarkoituksena on integroida maatalous -
tilastot ja hallinnolliset tiedot alkutuotannon hallinnollista tietoa ja tilastotietoa koskevaan yhtenäiseen järjes -
telmään. Toimintasuunnitelma sisältyy Kreikkaa koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan vuonna 2014 toteutettuun 
tarkistukseen. Yhteisymmärryspöytäkirjassa luetellaan toimenpiteitä ja vertailuarvoja, joista on sovittu komission 
Komission vastaus 65
yksiköiden kesken ja joilla tarkastellaan ongelmakohtia, joita koskevien tavoitteiden saavuttamiseen Kreikan viran -
omaiset ovat sitoutuneet.
76
Katso komission vastaus 70 kohtaan.
81
Koko suorien tukien järjestelmän tavoitteet on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 johdanto-osan 
24 kappaleessa. Viherryttämistä koskevia tukia, luonnonhaitta-alueita, nuoria viljelijöitä, vapaaehtoisesti tuotantoon 
sidottua tukea ja pientiloja koskevat tavoitteet on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1307/2013 johdanto-osan 37, 46, 
47, 49 ja 54 kappaleessa.
Katso myös komission vastaus 82 kohtaan.
82
Komissio katsoo, että sen arvioiminen, onko YMP:n tuloihin liittyvät tavoitteet saavutettu, edellyttää joka tapauk -
sessa laajamittaiseen tietoon perustuvaa taitavaa arviointia. Tämä johtuu osittain EU:n maatalousalan monimuotoi -
suudesta. Syynä on myös osittain se, että maatalousalalla tai sen ulkopuolella saattaa tapahtua taustalla olevia muu -
toksia, jotka ovat myönteisiä (tai kielteisiä) maataloustuloon liittyvien pitkän aikavälin näkymien kannalta, mutta 
joita ei ole selvästi ilmaistu muutamalla yksinkertaisella indikaattorilla. Kaikkien perussopimuksessa vahvistettujen 
tavoitteiden tulkintojen ja kaikkien lähestymistapojen, joilla tavoitteiden saavuttamista arvioidaan, on oltava riittä -
vän laajoja, jotta tämä monimuotoisuus voidaan ottaa huomioon.
Se, että suorilla tuilla autetaan saavuttamaan samanaikaisesti useita tavoitteita ja että jäsenvaltioilla on käytettävis -
sään useita vaihtoehtoja suorien tukien täytäntöönpanemiseksi, ei helpota arviointia. Tilanteeseen liittyy kuitenkin 
enemmän etuja kuin haittoja. Sekä taloudellisiin että ympäristöä koskeviin tavoitteisiin pyrkiminen suorien tukien 
välityksellä on tietyiltä osin tehokas lähestymistapa politiikkaan nähden ja korostaa sitä, että kestävyyteen liittyy 
useampia ulottuvuuksia.
83
Indikaattorien olisi täytettävä tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat RACER-kriteerit ainoastaan mahdollisuuk -
sien mukaan . Korvaavia indikaattoreita voidaan tarpeen mukaan käyttää edustamaan jotakin ilmiötä oikean indi -
kaattorin sijaan.5
84
Komissio julkistaa maataloustuloa (tuotannontekijätulo ja yrittäjätulo) koskevaa tietoa internetissä. Indikaattoreiden 
arvojen muutoksia on tulkittava ja ne on sijoitettava oikeaan asiayhteyteen, jotta voidaan havaita syy-yhteys poli -
tiikan toimiin nähden. Tämä on arvioijan tehtävä politiikkaa arvioitaessa, koska yksikään indikaattori ei anna tietoa 
siitä, mikä aiheutti sen arvon muuttumisen.
85
Vaikka tavoitetta ei olisi asetettu, indikaattoreiden avulla voidaan havainnoida tulojen kasvamista tai vähenemistä. 
Toimenpiteiden nettovaikutusta ja niiden vaikutusta kehitykseen pystytään arvioimaan vasta arviointivaiheessa, 
kun otetaan huomioon taustayhteys, asiaan vaikuttavat tekijät ja muut seikat. Tätä ei koskaan pystytä havaitsemaan 
suoraan indikaattorista.
5 Ks. http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , s. 250–251.
Komission vastaus 66
Laatikko 4 Ensimmäinen luetelmakohta
Komissio on kehittänyt jäsenvaltioiden kanssa indikaattoreita, joiden pitäisi yhdistettyinä antaa arvioijille tarvitut 
tiedot.
Indikaattorin tarkoituksena on antaa tietoa viljelijöiden riippuvuudesta suorista tuista, ei niinkään heidän tuloistaan.
Katso myös komission vastaus 38 kohtaan.
Laatikko 4 Toinen luetelmakohta
Maataloustulon vaihtelua koskevasta indikaattorista, joka lasketaan maatalouden kirjanpidon tietoverkon tietojen 
perusteella, ei voi saada tietoa suorien tukien vaikuttavuudesta, koska niitä ei oteta huomioon, kun indikaattoria 
lasketaan. Indikaattorilla mitataan maataloustulon epävakautta suorien tukien puutteessa (tai muussa suhteessa 
julkiseen sektoriin, esimerkiksi verotukseen).
Laatikko 4 Kolmas luetelmakohta
Maatalouden alkutuotannon lisäarvoa kuvaavan indikaattorin tarkoituksena ei ole antaa tietoa tuloista vaan viljeli -
jöiden kilpailuasemasta elintarvikeketjussa.
86
Asiaankuuluvaa tietoa on saatavilla (esimerkiksi tuotosindikaattoreina).
87
Indikaattoreista ei erillisesti tarkasteltuina saada tietoa tehokkuudesta tai vaihtoehtoskenaarioista. Se on arvioinnin 
ja vaikutustenarvioinnin tehtävä.
Johtopäätökset ja suositukset
88
Tarkastuksessa yhdistetään usein käytettävissä olevaa tuloa kuvaavat indikaattorit suorien tukien vaikuttavuutta 
koskevaan analyysiin. Tulot eivät kuitenkaan ole ainoa YMP:n tavoite eivätkä suorat tuet ole ainoita YMP:n välineitä, 
jotka vaikuttavat tuloihin. Niiden vaikutus ei myöskään rajoitu tuloihin, koska niillä tuetaan yksityisten ja julkisten 
hyödykkeiden yhteistä tuottamista. Asetuksen (EU) N:o 1306/2013 110 artiklan 3 kohdassa edellytetään selvästi kaik -
kien YMP:n välineiden yhteisvaikutuksen arvioimista suhteessa YMP:n yhteisiin tavoitteisiin. Tarkemmin sanottuna 
suorilla tuilla tuetaan alueeseen perustuvina tukina viljelijöiden tuloja, mutta pyritään myös saavuttamaan muita 
maankäyttöön liittyviä tavoitteita, kuten maaperän suojelu, biologisen monimuotoisuuden parantaminen ja ilmas -
tovaikutuksien hillitseminen. Näitä tavoitteita edistetään yhteisesti suorilla tuilla ja muilla YMP:n välineillä, kuten 
maaseudun kehittämiseen liittyvillä maatalous-, ympäristö- ja ilmastotoimilla.
89
Vaikka suorien tukien osuus on yli kaksi kolmasosaa YMP:n talousarviosta, 30 prosenttia tästä kytketään siihen, että 
EU:n viljelijät noudattavat sellaisia kestävän maatalouden käytäntöjä, jotka hyödyttävät maaperän laatua, biologista 
monimuotoisuutta ja yleisesti ympäristöä.
Komission vastaus 67
90
Komissio käyttää myös vakiintuneita tietolähteitä ja pyrkii välttämään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. Tiedon 
tuottamaa lisäarvoa on arvioitava tiedon tuottamiseen liittyvään rasitukseen ja resursseihin nähden.
91
Yksittäisillä indikaattoreilla ja välineillä on vahvuuksia ja heikkouksia. Kokonaisvaltaisella järjestelmällä taataan kui -
tenkin paras mahdollinen tasapaino tiedonsaantitarpeen ja siihen liittyvien kustannuksien ja hallinnollisen rasituk -
sen välillä.
Tekijät, joita pidetään tilastotietoon liittyvinä rajoituksina, ilmentävät itse asiassa tietolähteiden tärkeimpiä 
ominaisuuksia.
92 – YMP:n yhteinen seuranta- ja arviointikehys
Yhteiseen seuranta- ja arviointikehykseen sisältyy kattava indikaattorijoukko, jota käytetään arvioitaessa koko 
YMP:n vaikutusta, tuloksia ja tuotoksia. Jokaista indikaattoria vastaavat tietolähteet on määritetty selvästi.
Perussopimuksen mukaan maatalouden tuottavuuden lisääminen ja maatalousväestön kohtuullisen elintason 
varmistaminen erityisesti lisäämällä maataloudessa työskentelevien henkeä kohti laskettuja tuloja liittyvät toisiinsa. 
Näin ollen on asianmukaista keskittyä tarkastelemaan maataloustuotannosta saatua tuloa, koska sillä on ensisijainen 
merkitys YMP:n kannalta. Vastaavasti on ensisijaisen tärkeää saada edustavaa tietoa maataloustoiminnasta saadusta 
tulosta (verrattuna maatalouskotitalouksien käytettävissä olevaan tuloon). Tietoja voidaan verrata keskipalkkoihin 
muilla talouden aloilla EU:n viljelijöiden tulotuen perustelemiseksi.
Suositus 1 – Kehyksen laatiminen viljelijöiden tuloja koskevien merkityksellisten 
tietojen keräämiseksi ja vertailemiseksi
Komissio hyväksyy osittain tämän osan suosituksesta ja tarkastelee sen täytäntöönpanoa.
Komissio katsoo, että olemassa olevaa kehystä, jota sovelletaan maataloustoiminnasta saatuja tuloja koskevan 
tiedon antamiseen, olisi mahdollista vahvistaa, mutta hallinnollinen rasitus, joka aiheutuisi maatalouskotitalouksien 
käytettävissä olevia tuloja koskevan kehyksen kehittämisestä, saattaa ylittää mahdollisen hyödyn. Tiedonkeruun 
edellyttämän oikeusperustan vahvistaminen saattaisi olla liian arkaluonteista.
Maatalouskotitalouksien käytettävissä olevien tulojen käsite on paljon laajempi kuin maataloustulon käsite. YMP 
tukee viljelijöiden tuloja tukemalla heidän maataloustoimintaansa. Näin ollen on tärkeää analysoida maataloustuo -
tannosta saatujen tulojen kehitystä, kun arvioidaan tavoitteen saavuttamista.
Komissio hyväksyy tämän osan suosituksesta.
93
Tekijät, joita pidetään tilastotietoon liittyvinä rajoituksina, ilmentävät itse asiassa tietolähteiden tärkeimpiä 
ominaisuuksia.
94
Komissio ottaa huomioon huomautuksen ja mahdollisuuden edistää maatalouden taloustilien kehittämistä.
Komission vastaus 68
Suositus 2 – Maatalouden taloustilien kehittäminen
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo
– kehittää maatalouden taloustilejä, jotta saadaan yksityiskohtaisempia tietoja maataloustuloon vaikuttavista 
tekijöistä
– tutkia, voidaanko maatalouden taloustilejä kehittää edelleen niin, että niistä saadaan kohtuullisen hyvä arvio 
viljelijöiden tuottamien julkishyödykkeiden taloudellisesta arvosta
– keskustella jäsenvaltioiden kanssa mahdollisuudesta virallistaa operatiiviset järjestelyt, jotta katetaan alueelliset 
maatalouden taloustilit
– tarkastaa, että maatalouden taloustilien tietoja käytetään asianmukaisesti tuloindikaattoreissa.
95
Maatalouden kirjanpidon tietoverkko perustettiin keräämään kirjanpitotietoa, jota tarvitaan erityisesti
a) tutkimusalaan kuuluvien maatilojen tulojen määrittämiseksi vuosittain ja
b) maatilojen liiketoiminta-analyysin laatimiseksi.
Se kattaa yli 90 prosenttia suorista tuista. Edunsaajat, joita tietoverkko ei kata, ovat enimmäkseen osa-aikaisia tai 
kotitarveviljelijöitä, jotka eivät saavuta vastaavia tutkimuksen kynnysarvoja ja saavat vain pienen osan kokonaisva -
roista. On todennäköistä, että nämä edunsaajat eivät pidä kirjanpitoa, jota voisi käyttää maatalouden kirjanpidon 
tietoverkossa.
Komissio katsoo, että olemassa olevat indikaattorit, joilla kuvataan maataloustoiminnasta saatua tuloa, ilmentävät 
mahdollisuuksien mukaan maatalouden nykytilannetta ja tuottavat riittävää ja yhtenevää tietoa YMP:n toimien 
edunsaajien mahdollisimman suuresta joukosta.
Tiedot muista maataloustoimintaan liittyvistä tuloista (tilaan liittyvä muu ansiotoiminta) on osittain sisällytetty 
maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon vuodesta 2010 alkaen. Tätä näkökulmaa on entisestään vahvistettu uudessa 
tietojoukossa, joka on tarkoitus kerätä tilivuodesta 2014 alkaen.
Suositus 3 – Maatalouden kirjanpidon tietoverkon ja muiden tilastollisten välineiden 
välisen yhteisvaikutuksen kehittäminen
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio katsoo, että olemassa olevat indikaattorit, joilla kuvataan maataloustoiminnasta saatua tuloa, ilmentävät 
mahdollisuuksien mukaan maatalouden nykytilannetta ja tuottavat riittävää ja yhtenevää tietoa YMP:n toimien 
edunsaajien mahdollisimman suuresta joukosta.
Maatalouden kirjanpidon tietoverkon tiedot kattavat jo lähes kaikki EU:n tuet. Pienten tilojen / edunsaajien katta -
vuudesta voidaan todeta, että koska niillä ei ole riittävän laadukasta tietoa, jotta voidaan varmistaa, että niiden osal -
listuminen maatalouden kirjanpidon tietoverkkoon perustuisi tilinpito- ja kirjanpitokäytäntöihin, komissio tukeutuu 
hallinnollisten tietolähteiden parempaan käyttöön.
96
Komissio on esittänyt uudelleen pyynnön, jotta maatalouden taloustilien kartoituksia varten annetaan ajantasaista 
tietoa maatalouden taloustilien menetelmistä ja tietolähteistä, joita jäsenvaltiot käyttävät.
Komission vastaus 69
Suositus 4 – Maatalouden taloustilien laadun parantaminen
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio aikoo ottaa käyttöön maatalouden taloustilejä koskevat säännölliset laatuselvitykset ja vaatimus -
tenmukaisuuden arvioinnin, jotta saadaan kohtuullinen varmuus sitä, että jäsenvaltiot ottavat käyttöön 
laadunvarmistuskehyksen.
97
Otoskoko ei riipu yksinomaan tilojen kokonaismäärästä, vaan sillä on varmistettava maataloustoiminnan kattaminen 
maatalousalan monimuotoisuutta mukaillen ja ottaen huomioon tilatyypit ja -koot kullakin alueella. Tästä syystä 
tiettyä maatilajoukkoa voidaan pitää edustavana tai muuna kuin edustavana riippuen siitä, miten samanlaisia saman 
rypään tilat ovat.
Rahoituksen riittämättömyydestä voidaan todeta, että joissakin maissa, joissa tilintarkastustuomioistuin vieraili – 
kuten Romaniassa – potentiaalisen EU:n rahoituksen arvioidaan riittävän parantamaan maatalouden kirjanpidon 
tietoverkon järjestelmää.
98
Komissio on tietoinen maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksellisuuteen liittyvistä ongelmista yksittäisissä 
jäsenvaltioissa ja toteuttaa toimia havaittujen heikkouksien torjumiseksi. Käyttöön on otettu paikalla tehtäviä tar -
kastuksia koskeva vuosisuunnitelma sekä toimintasuunnitelmia ja seurantakokouksia, joiden avulla voidaan arvioida 
sovituissa asioissa saavutettua edistystä. Tämän lähestymistavan myötä on saavutettu merkittäviä parannuksia 
useissa jäsenvaltioissa.
Suositus 5 – Maatalouden kirjanpidon tietoverkon laadun parantaminen
Komissio hyväksyy suosituksen ja panee jo nyt täytäntöön sen osia.
Komissio on tietoinen maatalouden kirjanpidon tietoverkon tuloksellisuuteen liittyvistä ongelmista yksittäisissä 
jäsenvaltioissa, ja toimia toteutetaan parhaillaan olemassa olevien heikkouksien torjumiseksi. Tarkoitus on laatia 
paikalla tehtäviä tarkastuksia koskeva vuotuinen suunnitelma toimintasuunnitelmineen ja seurantakokouksineen, 
jotta voidaan arvioida sovituissa asioissa saavutettua edistystä. Tämän lähestymistavan myötä on viime vuosina 
saavutettu merkittäviä parannuksia useissa jäsenvaltioissa. Lisäksi jotkin tilintarkastustuomioistuimen edellisessä 
tarkastuksessa havaitut heikkoudet on jo otettu tarkasteltaviksi ja selvitetty.
99
Koko suorien tukien järjestelmän tavoitteet on vahvistettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 1782/2003 johdanto-osan 
24 kappaleessa. Viherryttämistä koskevia tukia, luonnonhaitta-alueita, nuoria viljelijöitä, vapaaehtoisesti tuotantoon 
sidottua tukea ja pientiloja koskevat tavoitteet on vahvistettu asetuksen (EU) N:o 1307/2013 johdanto-osan 37, 46, 
47, 49 ja 54 kappaleessa. Komissio katsoo, että sen arvioiminen, onko YMP:n tuloihin liittyvät tavoitteet saavutettu, 
edellyttää joka tapauksessa laajamittaiseen tietoon perustuvaa taitavaa arviointia. Kaikkien perussopimuksessa vah -
vistettujen tavoitteiden tulkintojen ja kaikkien lähestymistapojen, joilla tavoitteiden saavuttamista arvioidaan, on 
oltava riittävän laajoja, jotta tämä monimuotoisuus voidaan ottaa huomioon.
Jäsenvaltioiden käytettävissä olevien suorien tukien täytäntöönpanoa koskevien vaihtoehtojen moninaisuus ei 
välttämättä helpota arviointia. Tilanteesta aiheutuu kuitenkin enemmän hyötyä kuin haittaa, koska suorien tukien 
täytäntöönpanoon liittyvillä eri vaihtoehdoilla autetaan jäsenvaltioita torjumaan tehokkaammin niiden maatalous -
alaan liittyviä erityisongelmia.
Komission vastaus 70
100
Komissio katsoo, että nykyisen seuranta- ja arviointikehyksen yhteydessä määritetyillä indikaattoreilla taataan paras 
mahdollinen tasapaino YMP:n tuloksellisuuden arviointia koskevien tiedonsaantitarpeiden ja niihin liittyvien kus -
tannuksien ja hallinnollisen rasituksen välillä.
Jokaiseen indikaattoriin liittyy väistämättä rajoituksia. Tästä syystä komissio käyttää indikaattori- ja tietojoukkoa. 
Indikaattorit eivät pysty sellaisinaan tuottamaan tietoa, vaikka tavoitteet olisi tosiasiallisesti saavutettu, mutta 
syventävää analyysia ei ole toteutettu. Toimenpiteiden nettovaikutusta ja niiden vaikutusta kehitykseen pystytään 
arvioimaan vasta arviointivaiheessa, kun otetaan huomioon taustayhteys, asiaan vaikuttavat tekijät ja muut seikat. 
Tätä ei pystytä koskaan havaitsemaan suoraan indikaattorista.
Suositus 6 – Viljelijöiden tuloja tukevien YMP:n toimenpiteiden tuloksellisuuden 
mittaamisen parantaminen
Komissio hyväksyy suosituksen.
Komissio jatkaa hyvien käytäntöjen kannustamista, jotta arvioijat hyödyntävät lisätietoja, joilla täydennetään 
tapauskohtaisesti seuranta- ja arviointikehyksen välityksellä kerättyjä tietoja, ja jotta voidaan arvioida saavutettuja 
tuloksia. Kehyksen laajentaminen lisätiedoilla aiheuttaa tarpeetonta hallinnollista rasitusta.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
Viljelijöiden tulot ja elintaso ovat erityinen painopisteala 
EU:n yhteisessä maatalouspolitiikassa. Lähes kolmannes 
EU:n talousarviosta käytetään yhä suoraan tai välillisesti 
viljelijöiden tulojen tukemiseen.
Tilintarkastustuomioistuin tutki järjestelmää, jonka avulla 
komissio mittaa viljelijöiden tuloja ja heidän tulojensa 
tukemiseen tarkoitettujen EU:n toimenpiteiden 
tuloksellisuutta.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että järjestelmä ei ole 
riittävän hyvin suunniteltu ja että viljelijöiden tulojen 
analysointiin käytettävien tilastotietojen laadussa ja 
määrässä on huomattavia rajoituksia.
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio laatii 
kattavamman kehyksen viljelijöiden tuloja koskevien 
tietojen tuottamiseksi ja kehittää nykyisiä järjestelyjä, 
joiden tarkoituksena on varmistaa tulotietojen laatu. 
Komission olisi myös määritettävä alusta alkaen 
tarkoituksenmukaiset toiminnalliset tavoitteet ja 
perustasot, joita vasten viljelijöiden tulojen tukemiseen 
tarkoitettuja EU:n toimenpiteitä voidaan verrata.