KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE - Valtiontuen vähentämistä ja uudelleen suuntaamista koskeva seurantakertomus

I OSA: JOHDANTO

1. Tukholmassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi 24. maaliskuuta 2001 annetuissa päätelmissään, että "valtiontukien määrää on pienennettävä Euroopan unionissa ja järjestelmästä on tehtävä avoimempi".... "Tätä varten jäsenvaltioiden olisi saatava valtiontukien määrä suhteessa BKT:hen alenemaan vuoteen 2003 mennessä ja valtiontukia olisi suunnattava uudelleen horisontaalisiin, yleistä etua koskeviin tavoitteisiin, mukaan lukien koheesiotavoitteet."

2. Barcelonassa 16. maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti jälleen "jäsenvaltioita vähentämään valtiontuen kokonaismäärää suhteessa bruttokansantuotteeseen vuoteen 2003 mennessä ja sen jälkeenkin, suuntaamaan tuen uudelleen laaja-alaisiin yhteistä etua koskeviin tavoitteisiin, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus mukaan lukien, sekä kohdentamaan sen markkinoilla havaittuihin ongelmakohtiin. Vähäisempi ja paremmin kohdennettu valtiontuki on tehokkaan kilpailun keskeinen osatekijä."

3. Neuvosto antoi 5. joulukuuta 2001 valtiontukea koskevat päätelmät. Päätelmissä neuvosto kehotti jäsenvaltioita:

- jatkamaan pyrkimyksiään vähentää tukien yleistasoa suhteessa BKT:hen;

- vähentämään ensisijaisesti tukia, joiden vääristävä vaikutus on voimakkain, pyrkien poistamaan ne;

- suuntaamaan tuet uudelleen horisontaalisten tavoitteiden mukaisesti, koheesio sekä tarvittaessa pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) mukaan lukien;

- kehittämään edelleen tukijärjestelmien etu- ja jälkikäteisarviointien käyttöä tukijärjestelmien painottamiseksi uudelleen entistä tehokkaammalla tavalla; arvioinnissa on keskityttävä tukijärjestelmien laatuun sekä niiden kilpailu- ja muihin vaikutuksiin;

- parantamaan komissiolle esittämiensä selvitysten avoimuutta ja laatua ennen kaikkea kansallisten valvonta- ja seurantamenettelyjen avulla ja, jos mahdollista, toimittamalla asiaa koskevia tilastoja.

4. Lisäksi neuvosto kehotti komissiota:

- kehittämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tilastointivälineitä, joiden avulla näiden päätelmien toteutumista voidaan seurata, sekä tehokkuutta ja suorituskykyä osoittavia indikaattoreita; näillä indikaattoreilla on sen jälkeen aiheellisissa tapauksissa täydennettävä tulostaulukkoa;

- tehostamaan tukien kilpailuvaikutusten arviointia taloudellisten kriteerien perusteella;

- kannustamaan kokemustenvaihtoa ja yhteistä arviointia välineiden tehokkuutta koskevan vertailevan arvioinnin toteuttamiseksi Euroopan tasolla;

- jatkamaan pyrkimyksiään yksinkertaistaa, uudenaikaistaa ja selkeyttää valtiontukia koskevia yhteisön sääntöjä, jotta niitä voidaan tehostaa etenkin menettelyn keston osalta;

- esittämään ensimmäisen arvion edistymisestä vuonna 2002.

5. Kuten edellä olevassa viimeisessä luetelmakohdassa vaaditaan, tämän kertomuksen II osassa kuvaillaan komissiossa toteutettuja ensimmäisiä toimia näiden päätelmien noudattamiseksi. Koska Eurooppa-neuvoston päätelmät on osoitettu jäsenvaltioille, III osassa esitetään joitakin jatkotoimia koskevia ehdotuksia.

II OSA: 5. JOULUKUUTA 2001 ANNETTUJEN NEUVOSTON PÄÄTELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO

Sellaisten tilastointivälineiden kehittäminen, joiden avulla neuvoston suositusten toteutumista voidaan seurata

6. Tämä komissiolle esitetty kehotus liittyy läheisesti jäsenvaltioille esitettyyn kehotukseen parantaa komissiolle esitettävien selvitysten avoimuutta ja laatua ennen kaikkea kansallisten valvonta- ja seurantamenettelyjen avulla ja, jos mahdollista, toimittaa asiaa koskevia tilastoja. Sen vuoksi komissio käynnisti ensimmäisenä toimenpiteenä kehotuksen täytäntöönpanemiseksi laajan tutkimuksen nykyisistä järjestelyistä, joita noudattaen jäsenvaltiot toimittavat vuosiraportteja ja tilastoja. Nämä järjestelyt vahvistetaan 2. elokuuta 1995 päivätyssä komission kirjeessä jäsenvaltioille yhteisestä raportointi- ja ilmoitusmenettelystä EY:n perustamissopimuksen ja WTO-sopimuksen nojalla. [1] Tämän sisäisen tutkimuksen lopettamisen jälkeen komission yksiköt aloittavat pian jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kuulemisen tarkistetusta ja yksinkertaistetusta raportointimallista, jota sovelletaan toimitettaessa vuosiraportteja komissiolle. Suunnitteilla on, että uusi raportointimalli annetaan EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 [2] 27 artiklan mukaisesti täytäntöönpanoasetuksena sen jälkeen, kun jäsenvaltioita on kuultu muodollisesti neuvoa-antavassa valtiontukikomiteassa.

[1] Julkaistu komission www-sivustossa osoitteessa http://europa.eu.int/comm/competition/state_aid/legislation/20506_en.html.

[2] EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

Valtiontuen tehokkuutta ja suorituskykyä osoittavat indikaattorit

7. Valtiontuen valvonnassa komissio arvioi pääasiassa valtiontuen vaikutuksia kilpailuun ja tuen yhdenmukaisuutta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjen kriteereiden kanssa. Laajemmassa yhteydessä valtiontukien tulostaulussa [3] on ensimmäistä kertaa yritetty arvioida, onko valtiontuki aina asianmukaisin keino korjata tiettyjä markkinoilla havaittuja ongelmia. Valtiontuen tehokkuutta ja suorituskykyä osoittavien indikaattoreiden kehittäminen tuo kuitenkin esille toisen valtiontukipolitiikan puolen, josta jäsenvaltiot ovat pääasiassa vastuussa. Tämä ilmenee myös Tukholman ja Barcelonan päätelmistä, joissa jäsenvaltioita kehotetaan kehittämään edelleen tukijärjestelmien arviointia niiden painottamiseksi uudelleen entistä tehokkaammalla tavalla. Komissio aikoo osaltaan helpottaa tätä prosessia ja tarjota foorumin kokemusten vaihdolle ja yhteisten arviointien toteuttamiselle.

[3] KOM(2001)782 lopullinen ja KOM(2002)242 lopullinen.

8. Komissio on lisäksi päättänyt tilata tutkimuksen ulkopuolisilta konsulteilta. Tällä tutkimuksella on kaksi tavoitetta. Ensinnäkin tavoitteena on suunnitella järjestelmä sen arvioimiseksi, kuinka valtiontuen eri muodot vaikuttavat selvästi määriteltyjen poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen. Toiseksi tavoitteena on kehittää yleisiä indikaattoreita, joita jäsenvaltiot voivat käyttää valtiontukensa tehokkuuden arvioinnin helpottamiseksi.

9. Valtiontuen tehokkuutta arvioitaessa tutkimuksessa ei pyritä suoraan tunnistamaan ja mittaamaan markkinoiden toiminnan riittämättömyyttä eikä vertaamaan tuki-intensiteettiä alueellisiin puutteisiin, vaan ennemminkin määrittelemään valtiontuen poliittiset tavoitteet ja tutkimaan valtiontuen tehokkuutta poliittisena välineenä näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kehitettävän järjestelmän olisi muun muassa autettava politiikan tekijöitä arvioimaan valtiontuen vähentämisen vaikutuksia tavoitteisiin. Tähän mennessä toteutetussa empiirisessä tarkastelussa, joka perustuu ekonometriseen lähestymistapaan, on keskitytty pitkälti tutkimus- ja kehitystukeen, mutta se laajennetaan koskemaan muitakin aloja, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan luettuina. Toisessa vaiheessa tutkimuksessa tarkastellaan muita tekijöitä, jotka yhdessä valtiontuen kanssa määrittelevät sen, missä määrin poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa onnistutaan. Jos parhaillaan kehitettävänä oleva järjestelmä saatetaan voimaan tyydyttävästi, sen soveltamisen toivotaan auttavan laatimaan luettelon kriteereistä, jotka mahdollistavat niiden olosuhteiden tunnistamisen, joissa tuki todennäköisesti on enemmän tai vähemmän tehokasta. Tämän työn olisi katsottava täydentävän perusteellisia tapaustutkimuksia, jotka selvästikin ovat edelleen tarpeen.

10. Komissio aikoo antaa tutkimuksen lopulliset tulokset jäsenvaltioiden käyttöön.

Tukien kilpailuvaikutuksia koskevan arvioinnin tehostaminen taloudellisten kriteerien perusteella

11. Komissio on sitoutunut varmistamaan, että sen harjoittama valtiontukien valvontapolitiikka perustuu vakaisiin taloudellisiin kriteereihin. Se ottaa erityisesti huomioon taloudelliset näkökohdat kehittäessään puitteita, suuntaviivoja ja asetuksia, joissa vahvistetaan yksityiskohtaisesti ehdot tuen soveltumiselle yhteismarkkinoille. Esimerkiksi valmistellessaan tiedonantoa valtiontuesta ja riskipääomasta [4] komissio otti huomioon käytettävissä olevat tiedot riskipääomamarkkinoiden toiminnan riittämättömyydestä määritelläkseen kriteerit, joita käytetään oikeusvarmuuden ja tuen soveltuvuuden arvioinnissa. Se hyväksyi myös, että oli pätevät taloudelliset perustelut poiketa tavanomaisesta vaatimuksesta, jonka mukaan tuen on oltava yhteydessä tukikelpoisiin kustannuksiin, ja loi nimenomaisesti mekanismeja, joissa huomioidaan markkinatoimijoiden edut ja asiantuntemus. Koska tällaisten mekanismien odotetaan varmistavan, että investointipäätökset perustuvat markkinataloudellisiin kannustimiin ja niissä otetaan huomioon markkinariskit, kilpailun vääristymisen mahdollisuus on taloudellisen järkeilyn mukaan pienempi verrattuna toimenpiteisiin, joiden täytäntöönpanosta vastaavat yksinomaan julkiset viranomaiset.

[4] EYVL C 235, 21.8.2001, s. 3.

12. Komissio on juuri saanut päätökseen suuria investointihankkeita koskevien monialaisten puitteiden uudelleentarkastelun, joka johti uuden komission tiedonannon antamiseen 19. maaliskuuta 2002. [5] Kyseisessä tiedonannossa komissio katsoo, että alueelle tyypilliset ongelmat vaikuttavat vähemmän suuriin investointeihin, jotka kuitenkin vaikuttavat tehokkaasti alueelliseen kehitykseen. Tämän seurauksena suuria investointeja voidaan houkutella menestyksellä epäsuotuisille alueille suhteellisesti pienemmillä tukimäärillä kuin pienempiä hankkeita. Lisäksi komissio myöntää, että tietynlaiset investointihankkeet johtavat suuremmalla todennäköisyydellä kilpailun vääristymiseen. Tämä pitää paikkansa erityisesti silloin, kun on kyse investoinneista sellaisella alalla, jolla yhdellä ainoalla yrityksellä on suuri markkinaosuus, ja kun alakohtainen tuotantokapasiteetti on lisääntynyt merkittävästi ilman vastaavaa kysynnän kasvua. Yleensä kilpailun vääristyminen on todennäköistä rakenteellisista ongelmista kärsivillä aloilla, joilla kysyntä jatkuvasti laskee. Tämän vuoksi komissio on päättänyt toteuttaa vuonna 2003 järjestelmällisen analyysin yhteisössä vallitsevasta tilanteesta tunnistaakseen kyseiset alat, joihin sen jälkeen sovelletaan rajoittavampia sääntöjä suurille alueellisille investointihankkeille myönnettävän tuen osalta.

[5] EYVL C 70, 19.3.2002, s. 8.

13. Komissio on äskettäin tarkastellut uudelleen myös tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävää valtiontukea koskevat yhteisön puitteet. Tätä tarkoitusta varten komissio kehotti jäsenvaltioita ja asianomaisia esittämään huomautuksensa nykyisten puitteiden toiminnasta ja muutosten tarpeellisuudesta. Otettuaan huomioon nämä huomautukset komissio päätteli, että nykyiset valtiontukisäännöt eivät estäneet saavuttamasta Barcelonassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston asettamaa tavoitetta, jonka mukaan T&K-toimintaan osoitettavaa rahoitusta olisi lisättävä tavoitteena lähestyä 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2010 mennessä ja kaksi kolmannesta tästä investoinnista olisi saatava yksityiseltä sektorilta. Komissio päätti sen vuoksi jatkaa nykyisten puitteiden soveltamista vuoden 2005 loppuun [6] ja tarkastella niitä tuolloin sen perusteella, kuinka Barcelonan tavoitteen saavuttamisessa on edistytty, mukaan lukien edistys valtiontukitoimenpiteiden suuntaamisessa T&K:hon, kuten komission tiedonannossa "Lisää tutkimusta Euroopan hyväksi - Tavoitteena 3 prosenttia BKT:sta" [7] todettiin.

[6] EYVL C 111, 8.5.2002, s. 3.

[7] KOM(2002) 499 lopullinen.

14. Sellaisten valtiontukitoimenpiteiden osalta, jotka eivät kuulu voimassa olevien puitteiden, suuntaviivojen ja asetusten soveltamisalaan, komissio aikoo tarkastella, onko mahdollista määritellä paremmin taloudelliset kriteerit, joita käytetään määritettäessä, olisiko niiden aiheuttaman kilpailun vääristymisen katsottava vaikuttavan kaupankäynnin edellytyksiin yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, kun otetaan huomioon tarve varmistaa valtiontukipäätösten oikeusvarmuus ja ennustettavuus. Yksi tässä suhteessa huomioon otettava seikka näyttäisi olevan se, onko toimenpide avoin suurelle määrälle edunsaajia objektiivisesti määritellyillä kriteereillä vai onko se rajoitettu yhdelle ainoalle edunsaajalle tai harvoille edunsaajille.

15. Komissio tarkastelee myös sitä, missä määrin taloudelliset kriteerit olisi otettava huomioon suunniteltaessa valtiontukimenettelyjä, jotta komissio voi yksinkertaistaa hyväksymismenettelyjä selvissä tapauksissa, joihin ei liity merkittäviä kilpailuongelmia, ja keskittää niukat resurssinsa ongelmallisempiin tapauksiin.

Kokemusten vaihdon ja yhteisten arviointien kannustaminen

16. Tulostaulun avulla toteutettavan vertaisarvioinnin edistämiseksi komissio on perustanut jäsenvaltioiden foorumin kannustaakseen kokemusten vaihtamista valtiontukipolitiikan eri puolista, kansallisista arvioinneista saadut kokemukset mukaan luettuina. Tätä mahdollisuutta ei ole toistaiseksi hyödynnetty paljon, ja foorumi muodostuu tällä hetkellä linkeistä joidenkin jäsenvaltioiden, mutta ei kaikkien, viranomaisten Internet-sivustoille. Komissio aikoo kehittää tätä foorumia edelleen läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

17. Komissio katsoo, että kilpailupolitiikan ulkopuolella toteutetut arvioinnit ja vertailuanalyysit voivat myös antaa hyödyllistä kokemusta, joka on otettava huomioon valtiontukien yhteydessä. Esimerkiksi kansallisten TTK-politiikkojen vertailuanalyysi ja TTK:ta tukevien julkisten järjestelmien tehokkuuden parantaminen, joita ollaan toteuttamassa Barcelonassa asetetun tavoitteen (eli T&K-menojen lisäämisen) saavuttamisen helpottamiseksi, voivat antaa hyödyllisiä tietoja eri valtiontukitoimenpiteiden tehokkuuden ja suorituskyvyn arvioimiseksi verrattuna muihin käytettävissä oleviin poliittisiin välineisiin. [8] Samoin yritysten toimintaympäristön yksinkertaistamista käsittelevän työryhmän (BEST) [9] työ saattaa antaa hyödyllisiä viitteitä pk-yrityksille myönnettävien eri tukimuotojen tehokkuudesta.

[8] Ks. esimerkiksi Kansallisten TTK-politiikkojen esikuva-analyysi (benchmarking): alustavat tulokset, SEC (2002) 129, 31.1.2002.

[9] http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/best/best_procedure.htm.

Valtiontukisääntöjen yksinkertaistamiseen, uudenaikaistamiseen ja selkeyttämiseen liittyvien pyrkimysten jatkaminen

18. Komissio on jatkanut pyrkimyksiään yksinkertaistaa, uudenaikaistaa ja selkeyttää valtiontukisääntöjä. Edellä 12 kohdassa mainittu uusien monialaisten puitteiden antaminen on merkittävä askel tähän suuntaan. Uusissa puitteissa vahvistetaan paljon selvemmät säännöt suurille alueellisille investointihankkeille myönnettävän valtiontuen arvioimiseksi ja samalla poistetaan tarve monien tukihankkeiden ennakkoilmoittamiseen, jos tuki myönnetään hyväksytyn aluetukiohjelman puitteissa. Samanaikaisesti uusissa puitteissa yhdistetään ja konsolidoidaan yhdeksi tekstiksi alakohtaiset tekstit, joita aikaisemmin sovellettiin teräs-, synteettikuitu- ja moottoriajoneuvoaloilla.

19. Hiili- ja terästeollisuuden osalta komissio on antanut tiedonannon, jossa selvennetään tiettyjä kilpailuasioiden käsittelyyn liittyviä seikkoja, jotka ovat seurausta EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisestä. Tiedonannossa selitään myös valtiontukimenettelyjen soveltamista EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. [10] Komissio on myös antanut asetuksen, jossa säädetään valtiontuen myöntämistä kivihiiliteollisuudelle koskevista säännöistä kivihiiliteollisuuden rakenneuudistuksen edistämiseksi [11].

[10] EYVL C 152, 26.6.2002, s. 5.

[11] Neuvoston asetus (EY) N:o 1407/2002, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2002, kivihiiliteollisuuden valtiontuesta.

20. Saatuaan päätökseen asetuksessa (EY) N:o 994/98 säädetyt jäsenvaltioiden ja kolmansien kuulemismenettelyt komissio on parhaillaan laatimassa työllisyystukea koskevaa ryhmäpoikkeusasetusta. Se poistaa tarpeen ilmoittaa ennakolta useista valtiontuista, joiden tarkoituksena on luoda työpaikkoja tai tukea epäedullisessa asemassa olevia tai alentuneesti työkykyisiä työntekijöitä.

21. Komissio on parhaillaan lopettelemassa pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevan yhteisön määritelmän tarkistamista. Komissio käyttää kyseistä määritelmää useissa yhteyksissä, muun muassa valtiontukien valvonnassa. Mahdollisimman pian uudesta määritelmästä sopimisen jälkeen komissio esittää kuulemismenettelyä varten luonnokset muutoksista pk-yrityksille myönnettävää tukea ja koulutustukea koskeviin ryhmäpoikkeuksiin. Tarkoituksena on sisällyttää uusi määritelmä niihin. Samanaikaisesti komissio harkitsee pk-yrityksille myönnettävää tukea koskevan ryhmäpoikkeuksen laajentamista siten, että se kattaisi myös tutkimus- ja kehitystuen.

22. Komissio tutkii neuvostolle ja Euroopan parlamentille yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevasta väliarvioinnista antamansa tiedonannon [12] yhteydessä mahdollisuuksia antaa poikkeusasetuksia, esimerkiksi ryhmäpoikkeus eri tyyppisille valtiontuille. Tämä nopeuttaisi uusien valtiontukijärjestelmien täytäntöönpanoa ja näin vältyttäisiin erityyppisten maataloustukien ennakkoilmoittamiselta.

[12] KOM(2002) 394 lopullinen, 10.7.2002.

23. Komissio on julkaissut lisäksi tiedonannot valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkiseen yleisradiotoimintaan [13] ja tietyistä elokuviin ja muihin audiovisuaalisiin teoksiin liittyvistä oikeudellisista näkökohdista [14].

[13] EYVL C 320, 15.11.2001.

[14] KOM(2001) 534 lopullinen, 26.9.2001.

24. Komissio on julkaissut tiedonannon, jossa tehdään selväksi, että ilman komissiolle tehtyä ennakkoilmoitusta myönnettyä sääntöjenvastaista tukea arvioidaan niiden asiaa koskevien puitteiden mukaisesti, jotka olivat voimassa tuen myöntämisajankohtana. [15]

[15] EYVL C 119, 22.5.2002, s. 5.

25. Lisäksi komissio jatkaa pyrkimyksiään selventää valtiontukisääntöjen ja jäsenvaltioiden yleistä taloudellista etua koskevien palveluiden tarjoamisesta aiheutuvista kustannuksista maksaman korvauksen välistä suhdetta. Sevillassa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti asiasta esitetään erillinen selvitys Kööpenhaminan Eurooppa-neuvostolle.

26. Valtiontukimenettelyjen osalta komissio on hiljattain toteuttanut yksityiskohtaisen sisäisen tarkastelun selvittääkseen mahdollisuudet menettelyjen yksinkertaistamiseen ja niiden keston lyhentämiseen. Tämän tarkastelun seurauksena komission yksiköt ovat yksilöineet useita mahdollisia muutoksia, joista jäsenvaltioiden asiantuntijoita kuullaan perusteellisesti. Tämä työ saattaa johtaa täytäntöönpanosäännösten antamiseen asetuksen (EY) N:o 659/1999 27 artiklan nojalla ilmoitusten muodosta, sisällöstä ja muista yksityiskohdista, vuosikertomusten muodosta, sisällöstä ja muista yksityiskohdista, määräaikojen ja niiden laskemisen yksityiskohdista ja sääntöjenvastaisen tuen takaisinperinnässä sovellettavasta korosta. Lisäksi saatetaan antaa muita ehdotuksia, joilla pyritään parantamaan nykyisiä menettelyjä ja työmenetelmiä.

27. Kalastusalan valtiontukimenettelyjen osalta komissio on ehdottanut, että yhteisön rakenteellisten toimien puitteissa tällä alalla yhteisrahoittamiin toimenpiteisiin osoitetut jäsenvaltioiden pakolliset rahoitusosuudet vapautetaan erillisestä valtiontukien valvonnasta. [16]

[16] Ehdotus: neuvoston asetus kalatalousalan rakenteellisia toimia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja edellytyksistä annetun asetuksen (EY) N:o 2792/1999 muuttamisesta, 19 artikla ("pakolliset rahoitusosuudet ja valtiontuki"), KOM(2002) 187 lopullinen, 28.5.2002, s. 11.

III OSA: JATKOTOIMET

28. Kuten tämän kertomuksen alussa todettiin, Tukholman ja Barcelonan päätelmät, joissa kehotetaan pienentämään valtiontuen kokonaismääriä ja suuntaamaan tukea uudelleen horisontaalisiin yhteisen edun mukaisiin tavoitteisiin, taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevat tavoitteet mukaan luettuna, on osoitettu jäsenvaltioille. Neuvosto on kuitenkin pyytänyt komissiota seuraamaan aktiivisesti kyseisten päätelmien täytäntöönpanoa ja tarjoamaan foorumin tietojen ja parhaiden käytänteiden vaihtamiselle. Komissio aikoo kehittää edelleen tätä tarkoitusta varten käytössä olevaa foorumia.

29. Tämän vuoksi komissio kehottaa kaikkia jäsenvaltioita toimittamaan mahdollisuuksien mukaan ennen 31. joulukuuta 2002 selvityksen toimista, jotka ne ovat toteuttaneet Tukholmassa ja Barcelonassa kokoontuneiden Eurooppa-neuvostojen valtiontukea koskevien päätelmien sekä 5. joulukuuta 2001 annettujen neuvoston päätelmien noudattamiseksi. Komissio toimittaa saamansa selvitykset muille jäsenvaltioille yhdessä edellä mainitun tuen tehokkuuden ja suorituskyvyn arviointiperusteita koskevan tutkimuksen tulosten kanssa. Tämän jälkeen komission yksiköt järjestävät jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa monenvälisen kokouksen, jossa keskustellaan syvällisesti eri jäsenvaltioiden selvityksistä. Vuoden 2003 valtiontukien tulostauluun sisällytetään asiasta yhteenveto. Lyhyen raportin laatiminen Ateenassa kokoontuvalle Eurooppa-neuvostolle saattaisi myös tulla kysymykseen.

30. Saatujen tulosten perusteella voitaisiin harkita, olisiko hyödyllistä toistaa tämä menettely vuotuisesti.

31. Tämän lisäksi komissio jatkaa pyrkimyksiään yksinkertaistaa, uudenaikaistaa ja selkeyttää valtiontukisääntöjä pyrkien erityisesti yksinkertaistamaan ja lyhentämään valtiontukimenettelyjä. Koska valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen voimassaolo päättyy vuonna 2004, komissio aikoo aloittaa vuonna 2003 perusteellisen arvioinnin nykyisten suuntaviivojen toiminnasta. Tätä tukimuotoa pidetään yleisesti mahdollisesti yhtenä eniten kilpailua vääristävistä tukimuodoista.