Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa"

(98/C 64/13)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon "Ehdotuksen neuvoston suositukseksi eurooppalaisesta yhteistyöstä korkeakouluopetuksen laadun arvioinnissa" KOM(97) 159 lopull. 97/0121 SYN,

ottaa huomioon neuvoston 5. kesäkuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 126 artiklan ja 198 c artiklan ensimmäisen kohdan perusteella tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 1997 tekemänsä päätöksen antaa lausunnon laatiminen valiokunta 6:n "Koulutus" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 6:n syyskuun 29. päivänä 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 285/97 rev., jonka esittelijä oli Mary Freehill,

ottaa huomioon antamansa lausunnon Euroopan komission vihreästä kirjasta "Koulutus Ammattikoulutus Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" (); lausuntonsa aiheesta "Koulutuksen teknologiset, teolliset ja yhteiskunnalliset haasteet: ensimmäinen mietintö" (); valkoisesta kirjasta "Opettaminen ja oppiminen: kohti kognitiivista yhteiskuntaa" antamansa lausunnon () sekä lausuntoluonnoksensa aiheesta "Ehdotus yhteisön Sokrates-toimintaohjelmasta tehdyn päätöksen 819/95/EY muuttamisesta" (),

ottaa huomioon "Euroopan komission kertomuksen korkeakouluopetuksen laadun arvioinnin eurooppalaisesta kokeiluhankkeesta",

hyväksyi 19. ja 20. marraskuuta 1997 pitämässään 20. täysistunnossa (marraskuun 19. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Vastauksissaan komission korkeakouluopetuksesta laatimaan muistioon () jäsenvaltiot korostivat laadun arvioinnin merkitystä yhä monimuotoisemmassa korkeakouluopetusjärjestelmässä. Vastaukset sekä Erasmus-ohjelman puitteissa vuosien mittaan tehty yhteistyö ovat rohkaisseet yhteisöä toimimaan korkeakouluopetuksen laadun arvioinnin ja laadunvarmistuksen kehittämiseksi. Neuvosto kehotti 21. marraskuuta 1991 pitämässään kokouksessa komissiota ryhtymään seuraaviin toimiin:

rahoittamaan jäsenvaltioiden käyttämiä arviointimenetelmiä kartoittavan vertailututkimuksen,

kehittämään joitakin alan yhteistyökokeiluhankkeita,

luomaan kertyneiden kokemusten perusteella eurooppalaista yhteistyötä vahvistavia järjestelmiä.

1.2. Kehotuksen mukaisesti komissio tutki jäsenvaltioiden käyttämiä laadunarviointimenetelmiä ja julkaisi tutkimuksen tulokset lokakuussa 1993. Tämän perusteella komissio käynnisti kaksi eurooppalaista kokeiluhanketta testatakseen yhteistä laadunarviointimenetelmää, jota jäsenvaltiot voivat mukauttaa kansallisiin tarpeisiinsa. Kokeiluhankkeisiin osallistui 42 oppilaitosta ja ne toteutettiin yhteistyössä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa.

1.3. Kokeiluhankkeiden käynnistämiseen ja toteuttamiseen ollaan oltu hyvin tyytyväisiä. Yhä selkeämmin on ymmärretty, että korkeakouluopetuksen laadulla on oltava takeet. Näin ollen komissio kehotti neuvostoa antamaan suosituksen kokeiluhankkeiden tuloksiin perustuvien laadunarviointijärjestelmien käyttöönotosta.

2. Yleistä

2.1. Komissio ehdottaa, että jäsenvaltiot perustaisivat toimivaltansa puitteissa avoimia korkeakouluopetuksen laadunarviointi- ja laadunvarmistusjärjestelmiä. Laatujärjestelmien tavoitteena on:

varmistaa korkeakouluopetuksen laatu ottamalla huomioon sekä maan taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset erityispiirteet että eurooppalainen ulottuvuus ja kansainväliset vaatimukset,

avustaa korkeakouluja niiden käyttäessä joustavuuteen ja tehokkuuteen tähtääviä laadunvarmistustekniikoita,

tukea eurooppalaista ja maailmanlaajuista yhteistyötä laadun arvioinnissa.

2.2. Järjestelmien ehdotetaan perustuvan seuraaviin periaatteisiin:

laadun arvioinnista ja laadunvalvonnasta vastaavien viranomaisten itsenäisyys,

oppilaitoksen ominaispiirteiden huomioon ottaminen arviointimenettelyssä,

sisäisen ja ulkoisen arvioinnin yhdistäminen,

kaikkien asianomaisten tahojen osallistuminen,

arviointikertomusten julkaiseminen.

2.3. Järjestelmien puitteissa varmistetaan niin ikään oikeantasoisten seurantatoimien toteuttaminen, jolloin korkeakoulut voivat toteuttaa suunnitelmansa parantaa opetuksen laatua ja tehostaa vastavalmistuneiden sijoittumista työmarkkinoille. Julkishallintoa ja korkeakoulujohtoa kehotetaan niin ikään ennen kaikkea vaihtamaan jatkuvasti laadun arvioinnista ja laadunvarmistuksesta saamiaan kokemuksia ja tekemään yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden sekä korkeakouluopetuksen alalla aktiivisesti toimivien kansainvälisten järjestöjen kanssa.

2.4. Tätä tarkoitusta varten ehdotetaan perustettavaksi eurooppalainen laadunvarmistusverkosto, jonka tehtävät olisivat:

vaihtaa tietoja ja kokemuksia,

avustaa jäsenvaltioiden viranomaisia teknisesti hankkeiden toteuttamisessa,

avustaa eri jäsenvaltioiden oppilaitosryhmittymien yhteistyötä laadun arvioinnissa tai laadunvarmistuksessa etenkin Sokrates-ohjelman piiriin kuuluvien "aihekohtaisten verkostojen" puitteissa,

avustaa korkeakouluja tiedottamalla uusien menetelmien kehittymisestä, edistämällä asiantuntijayhteyksiä ja suunnittelemalla keinoja saada tarpeellista tietoa,

yhdistää laadunvarmistus Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien avulla muihin yhteisön toimiin tai tutkintojen tunnustamiseen Euroopassa,

kehittää menetelmiä tehostaa vastavalmistuneiden sijoittumista Euroopan työmarkkinoille.

2.5. Verkosto voi saada rahoitusta Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmista.

2.6. Laadunarviointi- ja laadunvarmistusjärjestelmien edistymisestä jäsenvaltioissa sekä eurooppalaisesta yhteistyöstä ehdotetaan laadittavaksi kertomus kahden vuoden välein, ja jäsenvaltioita kehotetaan esittämään ehdotuksia mahdollisuuksista tehostaa järjestelmiä.

3. Erityistä

3.1. Laadun arviointi ja laadunvarmistus

3.1.1. Alueiden komitea suhtautuu periaatteessa myönteisesti komission ehdotukseen tukea korkeakoulujen eurooppalaista yhteistyötä laadunvarmistuksessa ja luoda jäsenvaltioiden korkeakouluille tarkoitettu tehokas laadunvarmistusjärjestelmä.

3.1.2. Komitea huomauttaa, että korkeakouluopetuksen laadun kohentaminen liittyy suoraan kunnallisten ja alueviranomaisten toimintaan, sillä oppilaitosten panos paikkakuntansa ja alueensa talous-, yhteiskunta- ja kulttuurielämälle on merkittävä. Laadukas korkeakoulutus on esimerkiksi tärkeä alueellinen edellytys yritysten sijoittumiselle ja kasvulle.

3.1.3. AK haluaa niin ikään vielä kerran korostaa yhteisöulottuvuuden merkitystä korkeakoulujen ja alan järjestöjen laadun arvioinnin ylläpitäjänä ja yhteistyön sekä kokemustenvaihdon tukijana. Nämä ovat kehittyvän eurooppalaisen koulutuksen olennaisia tekijöitä.

3.1.4. AK haluaa kuitenkin korostaa, että laadun arviointi edistää ennen kaikkea keskinäistä luottamusta eikä sen tulisi olla pakollista sen paremmin eurooppalaisella kuin kansallisella tasollakaan. Laatua arvioitaessa on kunnioitettava kulttuurista monimuotoisuutta, suojeltava nykyisiä akateemisia käytänteitä ja arvoja sekä varottava yhdenmukaistamasta Euroopan koulutusjärjestelmiä. Tässä mielessä suositusehdotus on AK:n mielestä erittäin perusteltu.

3.1.5. AK muistuttaa, että kaikkinaisen arvioinnin on pyrittävä parantamaan koulutuksen ja korkeakoulujen laatua. Yksittäisten oppiaineiden arvioinnin ohella tulisikin arvioida myös oppilaitoksen rakennetta ja koko oppilaitoksen laadunvarmistusjärjestelmää. Arviointia ei kuitenkaan tulisi käyttää asettamaan oppilaitosten toiminta keskinäiseen paremmuusjärjestykseen. Arvioinnin avulla saadaan parhaiten hyödynnettyä oppilaitosten voimavarat, ennakoidaan tulevaa kehitystä ja autetaan oppilaitoksia laatimaan strategioita, joiden avulla ne voivat kaiken aikaa sopeutua nopeasti muuttuvaan tilanteeseen.

3.1.6. Alueiden komitea korostaa, että Euroopan laajuinen arviointijärjestelmä voidaan toteuttaa ainoastaan jäsenvaltioiden asianmukaisissa kansallisissa puitteissa ja mikäli jäsenvaltiot sitoutuvat kehittämään laadunvarmistusjärjestelmää ja tekemään Euroopan laajuista yhteistyötä. Tästä syystä tulee valvoa, että sisäisen tai ulkoisen arviointijärjestelmän käyttöönotosta ja organisoinnista vastaavat korkeakoulut ja kukin jäsenmaa tai alue itse. Kansallisissa puitteissa korkeakoulujen tulee antaa toimia täysin itsenäisesti ja hyödyntää sekä kansallisista että Euroopan laajuisista laadunvarmistusjärjestelmistä saatuja kokemuksia.

3.1.7. Alueiden komitea katsoo kuitenkin, että on olemassa vaara, että laadun arviointi muuttuu itseriittoiseksi, sillä järjestelmää saatetaan käyttää akateemisen arvovallan pönkittämiseen ja määrärahojen jakoon. AK korostaakin, että korkeakoulujen laadun arviointia ei pidä yhdistää suoraan kumpaankaan edellä esitettyyn toimintaan.

3.1.8. AK haluaa niin ikään varoittaa hukkaamasta oppilaitoksen energiaa ja voimavaroja arviointijärjestelmien edellyttämän tiedon tuottamiseen. Laadun arvioinnissa ei pidä unohtaa oppilaitosten päätavoitetta, opetusta, niin että alettaisiin panostaa pikemminkin toiminnan arviointiin kuin itse toimintaan. On vältettävä sitä, että haluttuihin vaikutuksiin nähden epäsuhtaiset ja raskaat hallinnolliset rutiinit johtavat korkeisiin seurannaiskustannuksiin.

3.2. Laadun arvioinnin periaatteet

3.2.1. AK kannattaa ehdotuksen perustana olevia periaatteita ja edellyttää, että koulutuslaitokset noudattavat laadunvalvontajärjestelmän toimeenpanossa läheisyysperiaatetta ja avoimuusperiaatetta.

3.2.2. Laadun arviointi edellyttää kuitenkin yhtenäistä ja yleisesti hyväksyttyä menetelmää. AK ehdottaakin, että laadunarviointimenetelmä perustuisi erinäisiin laatukriteereihin, joita täydennettäisiin yksittäiset oppilaitokset tai kansalliset koulutusolot huomioon ottavilla kriteereillä. Suuntaa-antavien laatukriteerien on oltava oppilaitosten hyväksyttävissä, ja ne olisi laadittava komission 90-luvulla käynnistämistä kokeiluhankkeista saatujen kokemusten pohjalta, sillä jäsenvaltioiden oppilaitokset olivat hankkeisiin yleisesti ottaen erittäin tyytyväisiä. Näin ollen oppilaitokset voivat taata tehokkaan itsearviointijärjestelmän, tarvittaessa jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten tuella.

3.2.3. Menetelmän tulokset olisivat toiminnan mittapuuna, jonka avulla toteutettaisiin parannuksia muiden oppilaitosten kokemuksista viisastuneina. Niillä saadaan opetuksen laatuun yhteisöllistä ulottuvuutta ja niistä saadaan osviittaa tutkintojen keskinäiseen tunnustamiseen.

3.2.4. Alueiden komitea yhtyy komission kantaan, jonka mukaan laadunarviointijärjestelmän on perustuttava oppilaitosten itsenäisyyteen ja annettava oppilaitoksille mahdollisuus mukauttaa menetelmä tarpeitaan vastaavaksi. Oppilaitosten on niin ikään kyettävä ryhtymään arvioinnin tulosten edellyttämiin asianmukaisiin toimenpiteisiin ja hyödynnettävä kokemustenvaihdon satoa. AK:n mielestä menetelmän tulee perustua juuri kokemustenvaihtoon, jota ehdotetun eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston on edistettävä jäsenvaltioiden tuella.

3.2.5. AK korostaa lisäksi, että laadunvarmistusprosessiin on saatava osallisiksi kaikki asianomaiset tahot. Varsinkin päätöksentekoprosessissa opiskelijoiden on oltava edustettuina. Opiskelijat ovat laadun arvioinnin välttämättömiä osatekijöitä. He ovat sekä korkeakouluopetuksen kuluttajia että lopputuotteita ja näin ollen arvokas tiedonlähde laatua parannettaessa.

3.2.6. Opetusalan ulkopuolisten tahojen kuten paikallishallinnon, teollisuuden ja muiden etupiirien osallistuminen antaa mahdollisuuden soveltaa arviointiin mahdollisimman laaja-alaista laatukäsitettä, joka sisältää korkeakoulun ja sitä ympäröivän yhteiskunnan välisen yhteistoiminnan. Kunnallis- ja alueviranomaisten osallistuminen takaa, että laadun arvioinnissa otetaan tehokkaasti huomioon oppilaitoksen sijaintipaikkakunnan tai alueen taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset erityistarpeet ja että laadun arvioinnista saadut tulokset piristävät paikkakunnan ja alueen kehitystä. Työnantajat, ammatinharjoittajat ja äskettäin (n. viiden edellisen vuoden aikana) korkeakoulututkinnon suorittaneet tuovat arviointiin omien kokemustensa lisäksi näkemyksensä siitä, mitä he odottavat korkeakouluilta. AK:n mielestä kyseisiä tahoja on kannustettava osallistumaan arviointiin ja heidän on oltava edustettuina eurooppalaisessa laadunvarmistusverkostossa ja arviointia tukevissa kansallisissa rakenteissa.

3.3. Eurooppalainen laadunvarmistusverkosto

3.3.1. AK suhtautuu myönteisesti eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston perustamiseen sillä ehdolla, ettei siitä tehdä instituutiota. Verkostoa tarvitaan edelleenkin edistämään Euroopan korkeakoulujen laadun arviointia ja tukemaan jäsenvaltioiden arviointijärjestelmien koordinointia.

3.3.2. AK katsoo kuitenkin, että verkoston rakenne samoin kuin sen oikeus- ja rahoitusjärjestelyt on määriteltävä selkeämmin ja että verkoston toimintakenttää tulisi laajentaa seuraavasti:

Verkostolla tulisi olla oma asemansa arvioitaessa ja yhdisteltäessä eri korkeakoulujen käyttämiä arviointimenetelmiä, mukaan lukien arviointimenetelmien tarkistus sekä oppilaitosten vertailun menetelmien kehittäminen. Tämän tehtävän yhteydessä tulisi kehittää kaikissa korkeakouluissa ja kaikkiin oppiaineisiin sovellettava puitejärjestelmä ja edistää Euroopan laajuista vertailua.

Sen tulisi avustaa korkeakouluja suoraan niiden yhdistäessä laadunarviointijärjestelmänsä strategiseen suunnitteluun, opintojaksojen kehittämiseen ja akateemisten tutkintojen keskinäiseen tunnustamiseen sekä päästä yksimielisyyteen siitä, mitä yliopisto- ja korkeakouluopetuksen laadulla ymmärretään. Erityisammatteihin valmistavissa oppilaitoksissa ja ammatillisissa järjestöissä tämänkaltaiset toimet ovat jo käynnissä, mutta ehdotettu verkosto antaa toiminnalle eurooppalaisen ulottuvuuden.

Verkoston tulisi toimia välittäjänä ja avustaa oppilaitosten välistä opetus- ja hallintohenkilökunnan vaihtoa sekä kouluttaa arvioinnista vastaavia henkilöitä ja edistää ryhmätyön kulttuuria korkeakouluissa. Tämä on erityisen tärkeää järjestelmän kehittämisen alkuvaiheessa.

3.3.3. AK korostaa, että verkoston on oltava itsenäinen. Tässä mielessä komitea toivoisi selvennettävän verkoston asemaa tai sitä, miten nyt ehdotettu verkoston kokoonpano niveltyy jo toiminnassa oleviin, korkeakouluopetuksen laadun arvioinnista vastaaviin akateemisiin tai erityisammattien harjoittajien keskinäisiin verkostoihin.

3.3.4. AK toivoo niin ikään, että arvioinnin toteuttamisen ja laadunvarmistusverkoston toiminnallinen rakenne määriteltäisiin ehdotuksessa yksityiskohtaisemmin.

3.3.5. Suosituksessa ehdotetaan verkoston erääksi toimintamuodoksi vastavalmistuneiden sijoittumista Euroopan työmarkkinoille parantavien menetelmien laatiminen. AK:n mielestä tämä on eräs laadun arviointiin liittyvä tavoite. Tekemällä kiinteämpää yhteistyötä laatua arvioidessaan korkeakoulut voivat vastata joustavammin paikallisten ja alueellisten työmarkkinoiden tarpeisiin ja varsinkin tietoyhteiskunnan ja talouden maailmanlaajuistumisen mukanaan tuomien uusien työjärjestelyjen haasteisiin. Tässä yhteydessä komitea viittaa Euroopan komission vihreästä kirjasta "Koulutus Ammattikoulutus Tutkimus: Kansainvälisen liikkuvuuden esteet" antamaansa lausuntoon, jossa komitea kehotti komissiota painottamaan toiminnassaan laadun arvioinnin kehittämistä ja totesi tämän olevan olennainen osa kansainvälisen liikkuvuuden edistämistä, jota komitea piti puolestaan yhtenä työmarkkinoille pääsyn edellytyksenä.

3.3.6. Suosituksessa tulisikin yhdistää vihreässä kirjassa () hahmotellut, vastavalmistuneiden sijoittumiseen Euroopan työmarkkinoille liittyvät ongelmat laadun arviointiin ja ehdottaa verkostolle selkeämmin määriteltyä asemaa.

3.3.7. Suosituksessa ehdotetaan niin ikään, että eurooppalainen laadunvarmistusverkosto saisi rahoitusta Sokrates- ja Leonardo-ohjelmista. Komissio totesi kuitenkin äskettäin antamassaan ehdotuksessa (), että Sokrates-ohjelman nykyisen talousarvion puitteissa kysyntään ei ole kyetty vastaamaan tehokkaasti. Kysyntä oli esimerkiksi vuonna 1996 nelinkertainen käytettävissä oleviin määrärahoihin verrattuna ja komissio on ehdottanut meneillään olevalle ohjelmakaudelle tarkoitettujen varojen lisäämistä.

3.3.8. AK katsoo, ettei verkostoa voida rahoittaa Sokrates- tai Leonardo-ohjelmista, ellei menoeriä ole huomioitu lisäbudjettiehdotuksessa. Jos niin ei ole menetelty, kuten AK olettaa, komitea katsoo, että kyseinen verkosto ja sen toiminta tulisi sisällyttää tarkistettuun Sokrates-ohjelmaan. AK katsoo, että huomattava osa kokemusten vaihdosta tulee rahoittaa ja toteuttaa osana koulutusohjelmien normaalia vaihtoa.

3.3.9. Alueiden komitea toivoo niin ikään yksityiskohtaisempaa selvitystä eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston rahoitustarpeesta. AK:n mielestä verkostolle on tarkoituksenmukaista osoittaa erityisrahoitusta, mutta katsoo, että mikäli verkoston rahoitustarve lankeaa jäsenvaltioiden vastuulle, tämä saattaa estää joitakin jäsenvaltioita osallistumasta aktiivisesti verkoston toimintaan.

3.3.10. AK ehdottaa, että mikäli verkostolle ei voida osoittaa erityisrahoitusta, eurooppalainen laadunvarmistusverkosto rakennettaisiin jonkin jo olemassa olevan eurooppalaisen verkoston varaan. Tämä tehostaisi verkoston toimintaa ja laskisi kustannuksia.

4. Päätelmät

4.1. Alueiden komitea korostaa, että laatu opettaa tiedostamaan ja ennakoimaan mahdolliset ongelmat tiedon, ei arvailun perusteella. Se opettaa, että oppimisen, edistymisen ja innovaation on oltava hallittua. Laadun arvioinnissa onkin painotettava pikemminkin kehitystä kuin itse mittaustoimintaa.

4.2. AK kannattaa komission ehdotusta aloitteena, jossa hahmotelluin periaattein voidaan antaa lisävauhtia laadun arvioinnille Euroopan korkeakouluissa. AK kehottaa kaikkia asianomaisia tahoja kunnalliset ja alueviranomaiset mukaan lukien osallistumaan arviointiin, jolloin varmistetaan, että laadun arviointi palvelee paikkakunnan ja alueen kehitystavoitteita. Ennen kuin eurooppalaiseen laadunvarmistusverkostoon otetaan kantaa, tulee arviointimenetelmiä tarkentaa ja ehdotetun eurooppalaisen laadunvarmistusverkoston tehtäviä, rahoitusta ja toimintarakennetta selventää.

Bryssel, 19. marraskuuta 1997.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA

() EYVL C 215, 16.7.1997, s. 1

() EYVL C 100, 2.4.1996, s. 106

() EYVL C 182, 24.6.1996, s. 15

() EYVL C 379, 15.12.1997, s. 17

() COM(91) 349 final

() KOM(96) 468 lopull.

() KOM(97) 99 lopull. 97/0103 COD