Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä – tilanne 30. kesäkuuta 2004 SEK(2004) 1629 /* KOM/2004/0836 lopull. */





Bryssel 12.01.2005 KOM(2004) 836 lopullinen . KOMISSION KERTOMUS budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä– tilanne 30. kesäkuuta 2004SEK(2004) 1629 SISÄLLYS Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 31. joulukuuta2003 annetun kertomuksen jälkeen 3 1. Johdanto: rahoitusjärjestelyjen luonne 3 2. Tapahtumat 31. joulukuuta 2003 annetun kertomuksen jälkeen 3 3. Riskitilanne 4 3.1. Lainakanta 30. kesäkuuta 2004 4 3.2 Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2004 mennessä nostetut lainat (ks. liitteen taulukko A2) 5 3.3 Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2004 mennessä nostetut ja sovitut lainat (ks. liitteen taulukko A3) 5 4. Talousarviotakausten käyttöönotto 5 4.1. Maksaminen kassavaroista 5 4.2. Maksaminen takuurahastosta 5 5. Arvio yhteisön laskennallisesta laina- ja takauskapasiteetista yhteisönulkopuolisten valtioiden hyväksi 6 6. Takuurahaston tilanne 30. kesäkuuta 2004 7 7. Suhteellinen vakaus 8 Osa II: Mahdollisten riskien arviointi: tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellinen tilanne 9 1. Johdanto 9 2. Ehdokasmaat 9 3. Länsi-Balkan 9 4. Uudet itsenäiset valtiot 10 5. Muut EU:n ulkopuoliset maat 10 Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja talousarviotakaustoimet 31. joulukuuta 2003 annetun kertomuksen jälkeen [1] 1. Johdanto: rahoitusjärjestelyjen luonne Yhteisön talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin useista luotonanto- ja takaustoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa kahteen luokkaan: EY:n makrotaloudellisiin tarkoituksiin myöntämät lainat (jäsenvaltioiden maksutaseiden tukemiseen tarkoitetut lainat ja yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu) ja mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat (Euratom- ja NCI-lainat[2] jäsenvaltioille sekä Euratomin ja Euroopan Investointipankin lainat yhteisön ulkopuolelle[3]). 2. Tapahtumat 31. joulukuuta 2003 annetun kertomuksen jälkeen Yhteisön ulkopuolisille maille annettavan makrotaloudellisen avun osalta voidaan todeta, että neuvoston 29. huhtikuuta 2004 tekemällä päätöksellä (2004/580/EY) myönnettiin poikkeuksellista makrotaloudellista apua Albanialle yhteensä 25 miljoonaa euroa, josta 9 miljoonaa euroa lainoina. Aiemmin tehdyn päätöksen mukaisesti Bosnia ja Hertsegovina nosti 10 miljoonan euron lainan. Komissio teki 30. maaliskuuta 2004 uuden päätöksen (C(2004)891/2) Romaniassa sijaitsevalle Cernavodăn laitokselle myönnettävästä Euratom-lainasta. Bulgaria nosti aiemmin tehtyyn päätökseen perustuvan lainaerän (Kozloduy, 35 miljoonaa euroa). Komissio tekee vuoden 2004 toisella puoliskolla uuden päätöksen[4], jolla muutetaan 13. joulukuuta 2000 tehtyä päätöstä (C(2000)3812) Ukrainan K2R4-laitokselle myönnetyn lainamäärän pienentämiseksi. Kymmenen uuden jäsenvaltion liityttyä unioniin 1. toukokuuta 2004 komissio ehdotti takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun neuvoston asetuksen N:o 2728/94 (sellaisena kuin se on muutettuna) muuttamista. Muutoksessa poistettaisiin uusille jäsenvaltioille myönnetyt lainat takuurahastosta (mutta yhteisön näille lainoille antama takaus säilyisi edelleen), sillä nämä maat eivät ole enää ”yhteisön ulkopuolisia maita”. Neuvosto ei ole vielä hyväksynyt tätä muutosta. Sen vuoksi tässä kertomuksessa olevat luvut on laskettu niin, että niihin sisältyvät toukokuussa 2004 unioniin liittyneet uudet jäsenvaltiot, ellei toisin mainita. Silloin kun niin on mainittu, nämä maat eivät sisälly avainlukuihin, sillä on odotettavissa, että neuvosto hyväksyy muutoksen vuoden 2004 lopussa tai vuoden 2005 alussa. Takuurahastosta vapautuva määrä, joka siirretään takaisin unionin talousarvioon, jos muutos hyväksytään, on 338 831 402 euroa. Rahoitusnäkymistä 2007–2013 annetun komission tiedonannon[5] mukaan varauksen määrää ei teoriassa rajoiteta tulevaisuudessa, sillä takuurahaston rahoitus toteutetaan otsakkeeseen 4 (ulkosuhteet) kuuluvasta budjettikohdasta eikä erityisvarauksen kautta, kuten nykyisin. 3. Riskitilanne Seuraavassa riskianalyysissa seurataan vakiintuneita mittareita, joita ovat lainakanta ja yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen enimmäisriski ja laskennallinen vuosittainen enimmäisriski (menetelmät on selitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Yksityiskohtaiset luvut löytyvät liitteen taulukoista A1, A2 ja A3. 3.1 Lainakanta 30. kesäkuuta 2004 Kokonaisriski 30. kesäkuuta 2004 oli 15 519 miljoonaa euroa, kun se 31. joulukuuta 2003 oli 15 062 miljoonaa euroa. Rahoitusjärjestelyt, jotka ovat vaikuttaneet lainakannan kehitykseen edellisen kertomuksen jälkeen, esitetään seuraavassa taulukossa. Taulukko 1: Lainakanta 30. kesäkuuta 2004* | milj. euroa (pyöristetty) | Lainakanta 31. joulukuuta 2003 | 15 062 | Lainojen takaisinmaksut | Euratom | NCI | makrotaloudellinen avustus | -7 | EIP | -661 | Nostetut lainat | Euratom | 35 | NCI | makrotaloudellinen avustus | 10 | EIP | 1 217 | Muiden valuuttakurssien vaihtelu suhteessa euroon | - 138 | Lainakanta 30. kesäkuuta 2004 | 15 519 | * kaikki lainat, joilla on takaus (jäsenvaltiot ja yhteisön ulkopuoliset maat), lukuun ottamatta erääntyneitä maksamattomia korkoja ja maksujen laiminlyöntejä. Jäsenvaltioita koskevien järjestelyiden osalta lainakanta oli 5 431 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2004, kun se 31. joulukuuta 2003 oli 24 miljoonaa euroa. Yhteisön ulkopuolisten valtioiden osalta lainakanta oli 10 088 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2004, kun se 31. joulukuuta 2003 oli 15 037 miljoonaa euroa. Näiden lukujen suuret vaihtelut johtuvat uusien jäsenvaltioiden siirtämisestä ”yhteisön ulkopuolisten maiden” ryhmästä ”jäsenvaltioihin” 1. toukokuuta 2004 (ks. 2 jakso ”Tapahtumat 31. joulukuuta 2003 annetun kertomuksen jälkeen”). 3.2 Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2004 mennessä nostetut lainat (ks. liitteen taulukko A2) - Vuonna 2004 kokonaisriski on 1 088 miljoonaa euroa. - Jäsenvaltioiden lainoja koskeva riski on 325 miljoonaa euroa. - Yhteisön ulkopuolisten valtioiden lainoja koskeva riski on 763 miljoonaa euroa. 3.3 Unionin talousarviosta katettavat laskennalliset vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2004 mennessä nostetut ja sovitut lainat (ks. liitteen taulukko A3) - Vuonna 2004 laskennallinen enimmäisriski on 1 194 miljoonaa euroa ja sen arvioidaan olevan 3 667 miljoonaa euroa vuonna 2012. - Jäsenvaltioiden lainoja koskeva laskennallinen enimmäisriski on sama kuin 3.2 kohdassa ilmoitettu vuosittainen enimmäisriski. - Vuonna 2004 riski on yhteisön ulkopuolisten valtioiden osalta 869 miljoonaa euroa. Riskin odotetaan olevan 3 404 miljoonaa euroa vuonna 2012. 4. Talousarviotakausten käyttöönotto 4.1 Maksaminen kassavaroista Komissio käyttää yhteisön kassavaroja[6] välttääkseen maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuvat varainhankinnan kustannukset silloin, kun velallisen maksu komissiolle myöhästyy. 4.2 Maksaminen takuurahastosta Lokakuun 31. päivänä 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY, Euratom) 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos yhteisön myöntämän lainan saajan erääntyvät maksut myöhästyvät, takuurahastoa voidaan vaatia kattamaan laiminlyöty maksu kolmen kuukauden kuluessa maksun erääntymispäivästä. Jos lainaajan maksuhäiriö liittyy unionin talousarviosta taattuun EIP:n lainaan, yhteisön takausta voidaan käyttää aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua maksun erääntymispäivästä. Yhteisö ryhtyy toimiin kolmen kuukauden kuluessa saatuaan EIP:n kirjeen, jossa takausta vaaditaan maksettavaksi, ja valtuuttaa EIP:n nostamaan vastaavan määrän takuurahastosta. Lainansaajilta perittävät viivästyskorot, jotka ovat syntyneet sen päivän, jona kassavarat on annettu käyttöön unionin talousarviosta, ja päivän, jona varat on maksettu takuurahastosta, välisenä aikana otetaan takuurahastosta ja maksetaan unionin talousarvioon. EIP:n lainojen osalta viivästyskorkoa lasketaan maksamattoman lainaerän erääntymispäivän ja sen päivän väliseltä ajalta, jona EIP vastaanottaa kassavarat komissiolta. 5. Arvio yhteisön laskennallisesta laina- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten valtioiden hyväksi Takuurahastomekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- ja takauskapasiteettia yhteisön ulkopuolisille valtioille, sillä rahoitusnäkymissä takuuvaraukseen sisältyvä määrä rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja.[7] Taulukossa A4 esitetään takuurahastomekanismin mukainen arvio yhteisön lainakapasiteetista yhteisön ulkopuolisille valtioille kaudella 2004–2006. Laskentamenetelmä ja säädösviittaukset esitetään yksityiskohtaisesti tämän kertomuksen liitteessä. Neuvoston tai komission tekemien päätösten sekä ehdotettujen ja ennakoitujen päätösten perusteella (ks. liitteen taulukko A4) vuonna 2004 takuuvarauksesta odotetaan käytettävän 208,07 miljoonaa euroa[8]. Muihin lainatakausjärjestelyihin käytettäväksi jää vielä 12,93 miljoonaa euroa. Kun otetaan huomioon aiemmin sovittuja lainoja ja vuotta 2004 varten ehdotettuja ja valmisteilla olevia lainoja koskevien takuurahaston maksujen vaikutus takuuvaraukseen, käytettävissä oleva vuotuinen lainakapasiteetti on seuraava: - 143,71 miljoonaa euroa kokonaisuudessaan unionin talousarviosta taattaviin lainoihin, tai - 221,09 miljoonaa euroa 65-prosenttisesti taattaviin lainoihin (22. joulukuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen N:o 2000/24/EY mukaisesti). Taulukosta 2 ilmenee, että yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta oli 30. kesäkuuta 2004 yhteensä 15 658 miljoonaa euroa (lukuun sisältyvät 10 uutta jäsenvaltiota). Taulukko 2: Yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta (milj. euroa, pyöristetty) | 1. Lainakanta, EY (makrotaloudellinen avustus), Euratom | 1 499 | 2. Lainakanta, EIP1 | 14 003 | 3. Maksujen laiminlyönnit | 2 | 4. Viivästyskorot | 1 | 5. Erääntyneet maksamattomat korot2 | 153 | Lainakanta 30. kesäkuuta 2004 | 15 658 | 1 ml. kymmenen uutta jäsenvaltiota 2 maksamattomat, erääntyneet korot kuten määritelty takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa Takuurahaston varojen ja takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa määritellyn jäljellä olevien pääomasitoumusten määrän suhde oli 10,34 prosenttia eli siis suurempi kuin 9 prosentin tavoite, joka on vahvistettu takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen N:o 2728/94 muuttamisesta annetussa asetuksessa N:o 1149/99. Asetuksessa säädetään, että ”jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan”. 6. Takuurahaston tilanne 30. kesäkuuta 2004 Takuurahastossa oli 30. kesäkuuta 2004 yhteensä 1 619,15 miljoonaa euroa. Rahasto kehittyi vuoden 2004 alkupuoliskolla seuraavasti: - Vuoden 2003 toinen siirto oli 2,25 miljoonaa euroa ja se tehtiin 2. tammikuuta 2004. - Rahastosta maksettiin 24. helmikuuta 2004 takauksia Argentiinalle myönnetyn 2 689 781,25 Yhdysvaltain dollarin (2 140 523,04 euron) luoton maksulaiminlyönnin takia. - Argentiinan maksamatta olevat erääntyneet velat (pl. viivästyskorot) olivat 7 907 132,83 Yhdysvaltain dollaria (6 968 656,91 euroa) 30. kesäkuuta 2004. - EIP ilmoitti komissiolle toiseen Argentiinalle myönnettyyn 2 687 444,26 Yhdysvaltain dollarin luottoon liittyvistä maksurästeistä, jotka joudutaan maksamaan rahastosta vuoden 2004 loppupuoliskolla. - Rahaston varojen sijoitustulot olivat 29,2 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2004. - Ensimmäinen vuosittainen siirto varauksesta rahastoon on 161,76 miljoonaa euroa. Toinen siirto (20,115 miljoonaa euroa) tehdään samaan aikaan kuin komission päätös (C(2004)891/2) Romanialle myönnettävästä uudesta Euratom-lainasta. Rahaston ylijäämä vuonna 2003 oli 223,16 miljoonaa euroa. Kyseiset summat nettoutetaan kuittaamalla, ja sen mukaisesti rahastosta maksetaan Euroopan unionin talousarvioon 41,285 miljoonaa euroa vuoden 2004 toisella puoliskolla. 7. Suhteellinen vakaus Takuurahaston varojen 30. kesäkuuta 2004 (1 619,15 miljoonaa euroa) ja yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnettyjen lainojen laskennallisten vuotuisten enimmäisriskien (869 miljoonaa euroa) suhde vuonna 2004 on arviolta 93 prosenttia (ks. liitteen taulukko A3).[9] Suhdeluvun kasvu 93 prosenttiin verrattuna 78 prosenttiin 31. joulukuuta 2003 johtuu enimmäkseen jäsenyyteen valmistautuneiden maiden aseman muuttumisesta jäsenvaltioiksi 1. päivästä toukokuuta 2004 lähtien. Jos oletetaan, että komission ehdotus kymmenen uuden jäsenvaltion poistamisesta takuurahastosta hyväksytään, takuurahaston varojen määrä olisi noin 1 280 miljoonaa euroa ja suhde olisi noin 74 prosenttia. Osa II: Mahdollisten riskien arviointi: tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellinen tilanne 1. Johdanto Ensimmäisessä osassa esitetyt numerotiedot kuvastavat yleisestä talousarviosta katettavien riskien määrällistä puolta. Nämä tiedot on kuitenkin suhteutettava riskin laatuun, joka riippuu lainatoimen lajista ja lainansaajan tilanteesta. Toisin kuin edellisissä kertomuksissa maariskiarvio esitetään nyt erikseen komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa SEC(2004)1629. Seuraavassa on lyhyt tiivistelmä kyseisestä analyysistä. 2. Ehdokasmaat Bulgarian julkinen velka ja ulkoisen velan kokonaismäärä ovat supistuneet edelleen. Julkinen velka on noin 40 ja ulkoinen velka noin 55 prosenttia suhteessa BKT:hen Bulgarian lunastettua joitain Brady bond -joukkolainoja. Tämän johdosta kyseiset suhdeluvut supistuivat noin 3 prosenttiyksikköä. Romaniassa odotetaan talouskasvun jatkuvan ja inflaation supistuvan edelleen. Vaihtotaseen alijäämä on merkittävä mutta vakaa ja sen odotetaan olevan yli 5,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ulkomainen velka suhteessa BKT:hen on edelleen alhainen (noin 34 prosenttia suhteessa BKT:hen). Turkki on edelleen herkkä ulkoisille häiriöille ja rahoitusmarkkinoiden mielialan vaihteluille, kun otetaan huomioon erityisesti julkisen sektorin kasvava lainanottotarve sekä julkisen velan ja ulkomaisen bruttovelan määrä. Nämä ovat 20, 80 ja 53 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Velanhoitovelvoitteiden ennustetaan olevan noin 40 prosenttia suhteessa tavara- ja palveluvientiin vuonna 2004. 3. Länsi-Balkan Bosnia ja Hertsegovinan ulkoinen velka on vähentynyt ja on nykyisin 34 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velanhoitosuhde on myös supistunut kahden viime vuoden aikana, ja sen odotetaan olevan 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, kun taas valuuttavaranto riittää hyvin kattamaan 4,5 kuukauden tuonnin. Julkista taloutta koskevista vanhoista vaateista odotetaan päästävän sopimukseen lähitulevaisuudessa. Tämän johdosta julkinen velka kasvaa vähintään 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ulkoinen velka supistui 3 prosenttiyksikköä 38 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ja sen odotetaan olevan samalla tasolla vuonna 2004. Velanhoitovelvoitteet supistuivat 14 prosenttiin suhteessa tavara- ja palveluvientiin vuonna 2003, ja niiden odotetaan olevan samalla tasolla vuonna 2004. Serbia ja Montenegron ulkoinen sektori on edelleen haavoittuva, kun otetaan huomioon heikko vienti ja yksityisten pääomavirtojen epävarmat näkymät keskipitkällä aikavälillä. Vuonna 2004 vaihtotaseen alijäämän odotetaan olevan 11 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ulkoisen velan 54 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rahoituksen tarve on edelleen suuri, koska velanhoitovelvoitteet kasvavat vapaavuosien päättyessä. 4. Uudet itsenäiset valtiot Armenian keskuspankin kokonaisvaluuttavaranto on turvallisella tasolla ja se vastaa lähes neljän kuukauden tuontia. Julkisen talouden ulkomaanvelan nimellisarvo oli noin 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria, ja sen määrän suhteessa BKT:hen odotetaan supistuvan edelleen noin 39 prosentista vuonna 2003. Vuoden 2004 alkupuoliskolla Valko-Venäjän BKT:n kasvu oli 10,3 prosenttia vuodessa. Tästä parannuksesta huolimatta taloutta rasittavat edelleen monet tekijät, kuten erittäin pieni valuuttavaranto (vastaa alle yhden kuukauden tuontia), samalla kun Venäjältä tuodun kaasun hinta nousee. Georgian keskuspankin kokonaisvaluuttavaranto vastaa vain 1,5 kuukauden tuontia. Georgian julkinen ulkoinen velka kasvoi vuonna 2003 ja oli noin 1,8 miljardia Yhdysvaltain dollaria (n. 49,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). Pariisin klubiin kuuluvat luotonantajat sopivat heinäkuussa 2004 Georgian ulkoisen velan uudelleenjärjestelystä. Tämän odotetaan vähentävän velanhoitoa näille luotonantajille 169,2 miljoonasta dollarista 46,4 miljoonaan dollariin. Moldovan talous ei ole juurikaan edistynyt pitkäaikaisten rakenneongelmien ratkaisemisessa, vaan liiketoimintaympäristö on edelleen epätyydyttävä ja tuotannossa nojaudutaan perinteisten tuotteiden kapeaan valikoimaan. Makrotaloudellinen vakaus on edelleen heikko, sillä julkinen sektori ei pysty täysin hoitamaan ulkomaista velkaa, inflaatio on nopeaa ja maksutasetilanne on kireä. Tadžikistanin ja Venäjän viranomaiset tekivät viime kesäkuussa sopimuksen, jonka johdosta Tadžikistanin ulkoinen velka voidaan supistaa 700 miljoonaan Yhdysvaltain dollariin eli noin 50 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Vuonna 2003 saavutetun merkittävän kehityksen jälkeen vaihtotaseen alijäämä kasvaa jälleen vuonna 2004, sillä tuonnin kasvu jatkuu vahvana. Bruttomääräisen virallisen valuuttavarannon ennustetaan vastaavan 1,9 kuukauden tuontia vuoden 2004 lopussa, kuten vuotta aikaisemmin. Ukrainan maksutasetilanne on hyvä, sillä vaihtotase on erittäin ylijäämäinen. Vaihtotaseen ennätyksellisen ylijäämän odotetaan olevan noin 10 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 (5,8 prosenttia vuonna 2003). Tämän johdosta keskuspankin valuuttavaranto on kasvanut nopeasti ja vastaa lähes neljän kuukauden tuontia. Julkisen ulkoisen velan suhteen BKT:hen odotetaan supistuvan 22,5 prosentista vuonna 2003 noin 19 prosenttiin vuonna 2004. 5. MUUT EU:N ULKOPUOLISET MAAT Makrotaloudellisen tilanteen parantumisesta huolimatta Argentiinalle myönnettäviin lainoihin tai siellä tehtäviin investointeihin liittyvä riski on edelleen suuri. Koska eräät tärkeät rakenneuudistukset eivät ole edenneet ja velkojen uudelleenjärjestelyä koskevan sopimuksen tekeminen yksityisten luotonantajien kanssa on viivästynyt, IMF:n valmiusluottojärjestelyn kolmatta tarkastelua on siirretty. Lisäksi Argentiinalla on edelleen maksurästejä EIP:lle (ks. I osan 6 jakso). Vaikka valuuttavarannon kasvu, hyvä vaihtotase ja viranomaisten viime aikoina toteuttamat toimenpiteet julkisen velan rakenteen parantamiseksi ovat lisänneet Brasilian talouden valmiuskykyä, maa on edelleen herkkä sijoittajien mielialan muutoksille kehittyvillä markkinoilla. Huolimatta siitä, että Algerian velkakanta on pysynyt lähes muuttumattomana (Yhdysvaltain dollareissa laskettuna), ulkomaisen velan suhteen BKT:hen odotetaan supistuvan 5 prosenttiyksikköä 30,6 prosenttiin vuonna 2004 ja ulkomaisen velan hoitosuhteen 79,5 prosentista vuonna 2003 62,2 prosenttiin vuonna 2004. Ulkomainen velka on lähes kokonaan julkista keskipitkän ja pitkän aikavälin velkaa eikä maalla ole ollut maksurästejä viime vuosina. Vaikka talouden vakauttamistoimia tarvitaan edelleen, Jordanian julkisen talouden kestävyydessä ei ole välittömiä ongelmia, kun otetaan huomioon ulkoisen sektorin vahvuus (erityisesti suuri vaihtotaseen ylijäämä ja varantojen lisääntyminen), jonka odotetaan jatkuvan lähitulevaisuudessa. [1] Liite sisältää komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa esitetään tähän kertomukseen liittyviä yksityiskohtaisia taulukoita ja selvityksiä. [2] Yhteisön uusi rahoitusväline, jota ei ole käytetty vuodesta 1995. Viimeinen laina maksetaan täysin takaisin 17.12.2004 mennessä. [3] EIP:n valtuutuksia koskevat tiedot ovat liitteen taulukossa A1. [4] C(2004)2817/3, 20.7.2004 (83 000 000 Yhdysvaltain dollaria vastaava euromäärä). [5] KOM(2004) 487. [6] Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 12 artiklan nojalla. [7] Vuosien 2000–2006 rahoitusnäkymiin kirjattu määrä on 200 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina; vuonna 2003 määrä oli 217 miljoonaa euroa ja vuonna 2004 se on 221 miljoonaa euroa. [8] Tämän kertomuksen viimeistelyajankohtaan mennessä (marraskuu 2004) uusia päätöksiä makrotaloudellisesta avusta ei ollut tehty tai pantu vireille. Varauksen käyttö voi sen vuoksi olla noin 17 miljoonaa euroa vähemmän kuin kesäkuussa 2004 ennakoitiin. [9] On huomattava, että taulukossa A3 esitetty vuoden 2004 laskennallinen vuosittainen enimmäisriski koskee ainoastaan vuoden 2004 loppupuoliskoa. Vertailun helpottamiseksi kyseinen luku on normalisoitu 12 kuukauden jaksolle.