A4-0022/95

Päätöslauselma komission kahdennestakymmenennestäkolmannesta kilpailukertomuksesta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission kahdennenkymmenennenkolmannen kilpailukertomuksen (KOM(94)0161),

- ottaa huomioon komission vastauksen parlamentin 8. helmikuuta 1994 päivättyyn kahdettakymmenettätoista kertomusta koskevaan päätöslauselmaan ((EYVL C 61, 28.2.1994, s. 25)),

- ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan ja maataloutta ja maaseudun kehittämistä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0022/95),

A. katsoo, että markkinatalouden sovitteluprosessien erityisen tarkoituksenmukaisuuden tunnustaminen on taloudellisen järkevyyden kulmakivi ja että pyrkimykset korvata markkinahinnat poliittisesti määrätyillä hinnoilla tai monopolihinnoilla on toistuvasti osoittautunut tehottomaksi Euroopan yhdentymiskehityksessä;

B. katsoo, että valtion tuen kieltämistä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 92 artiklan mukaisesti on pidettävä yhtenä edellytyksenä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 artiklan mukaiselle terveelle kilpailulle ilman sosiaalista, ekologista tai tukiin perustuvaa polkumyyntiä;

Kilpailu- ja teollisuuspolitiikan välinen vuorovaikutus

1. Pitää kilpailupolitiikkaa ja teollisuuspolitiikkaa välineinä, jotka palvelevat Euroopan unionin lopullisia päämääriä, nimittäin taloudellisen toiminnan sopusointuista ja tasapainoista kehitystä koko yhteisössä, ympäristöä arvossa pitävää kasvua, joka ei edistä rahan arvon alenemista, talouden suorituskyvyn korkeaa lähentymisastetta, työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkeaa tasoa, elintason ja elämisen laadun nousua taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta jäsenvaltioiden välillä (EY:n perustamissopimuksen 2 artikla);

2. Korostaa, että teollisuuspolitiikan on pyrittävä tavoitteisiinsa tavalla, joka ei vääristä kilpailua, ja toistaa, että sekä kilpailupolitiikalla että teollisuuspolitiikalla on välinearvoa yhteisön talouden vaatimusten suhteen;

3. On sitä mieltä että, mikäli kilpailupolitiikan on tarkoitus olla sekä tiukkaa että oikeudenmukaista, on oleellista muuttaa tärkeimpiä avoimuutta, menettelyjen kestoa, oikeudellista varmuutta ja valvontaa koskevia sääntöjä säilyttäen samalla nykyinen perustamissopimuksessa säädetty järjestelmä;

4. On huolissaan suuntauksesta kohti yhä avoimempia hallitusten toimenpiteitä, erityisesti valtion tukien suhteen, joilla pyritään lieventämään tai vähentämään komission toimivaltaa, joka on määritelty sopimuksessa Euroopan unionista; on sitä mieltä, että vuoden 1996 hallitusten välistä konferenssia tulisi hyödyntää suojeltaessa komission poliittista roolia kilpailupolitiikan määrittelijänä, koska komissio on ainoa toimielin, joka on Euroopan parlamentin välittömässä demokraattisessa valvonnassa;

Kertomuksen rakenne

5. Suhtautuu myönteisesti kertomuksen uuteen rakenteeseen sekä AMDATA- tietokannan käyttöön; vetoaa kuitenkin sen puolesta, että Euroopan keskittymis- ja kilpailutilanteen suuntauksia koskevat kommentit sisältäisivät tulevissa kertomuksissa analyysin;

6. Pyytää, että tuleviin vuotuisiin kilpailukertomuksiin yhdistetään konkreettinen kertomus Amerikan Yhdysvaltojen kanssa solmitun yhteistyösopimuksen toiminnasta kilpailusääntöjen soveltamisen suhteen;

Euroopan kilpailupolitiikka 1993

7. Suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio pyrki vuonna 1993 lisäämään kilpailua useilla aloilla rohkaisematta yksityisten monopolien leviämistä; esimerkkinä mainittakoon televiestintä, joka on erittäin tärkeä ala koko Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn kannalta;

8. Antaa tunnustusta sille, että komissio ryhtyi toimenpiteisiin kansainvälisellä tasolla vuonna 1993 neuvottelemalla EU:n kahden tärkeimmän kauppakumppanin, Japanin ja Yhdysvaltojen kanssa, valmistelemalla ETA:n perustamista, solmimalla sopimukset Keski- ja Itä- Euroopan maiden kanssa sekä olemalla mukana luomassa kansainvälistä rakennetta perinteisten GATT-sopimusten tilalle; katsoo, että kansainvälisen kaupan esteiden poistamisessa ei ole enää kyse pelkästään valtiovallan asettamien esteiden poistamisesta, vaan siihen vaikuttaa myös yritysten kilpailukäyttäytyminen;

9. Tunnustaa, että komission IV:n pääosaston työmäärä kasvaa ja rohkaisee komissiota miettimään keinoja hajauttaa kilpailusääntöjen soveltaminen siten, että komission ja jäsenvaltioiden välillä saavutetaan järkevä työnjako;

10. On kuitenkin huolissaan siitä, että IV:n pääosaston toimivalta tietyissä kilpailun valvonta-asioissa - erityisesti valtion tukien suhteen - on ilmeisesti siirtymässä toisille pääosastoille, ja on sitä mieltä, että parempi yhteistyö DG IV:n ja muiden pääosastojen välillä on välttämätöntä paremman johdonmukaisuuden ja koordinaation saavuttamiseksi;

Kilpailupolitiikan uudet vaatimukset

11. Viittaa siihen, että kilpailupolitiikalla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoiden toteuttamisessa, sillä sen avulla valvotaan yhteistä liiketoimintaa, fuusioita ja valtion tukia, mutta pitää ehdottoman välttämättömänä sitä, että komissio pystyisi toimimaan mahdollisimman nopeasti yhteisen liiketoiminnan valvontaa koskevan asetuksen 4064/89(ETY) ((EYVL L 395, 30.12.1989, s. 1)) pohjalta, jota on tarkistettu ottamaan paremmin huomioon rajojen avautumisesta aiheutuvat uudet tilanteet;

12. Pyytää komissiota huolehtimaan voimakkaammin moniarvoisuudesta ja käyttämään kaikkia kilpailupolitiikan ja fuusiovalvonnan keinoja estääkseen kilpailun vääristymät sellaisilla tärkeillä aloilla, kuten joukkoviestintä ja uudet viestintäteknologiat;

13. Suhtautuu myönteisesti GATTin Uruguayn kierroksen päättämiseen ja sen kansainvälisen kaupan vapauttamista edistävään vaikutukseen ja odottaa, että Maailman kauppajärjestöllä, WTO:lla, on pian mahdollisuus käsitellä olemassa olevia ongelmia;

14. Suhtautuu siten myönteisesti ajatukseen kehittää kansainvälinen vastavuoroisuuteen perustuva kilpailujärjestelmä ja pyytää komissiota rohkaisemaan neuvotteluja kahdenvälisistä ja monenvälisistä kilpailusääntöjen soveltamista koskevista sopimuksista, esimerkiksi NAFTA:n kanssa; pyytää komissiota pyrkimään Maailman kauppajärjestössä (WTO) varmistamaan kansainvälisten kilpailusääntöjen luomisen, joilla hillitään ja valvotaan kilpailun rajoituksia, markkinajohtajan asemassa olevien yritysten fuusioita, oligopolisten rakenteiden syntyä ja monikansallisten yritysten määräävää asemaa maailmanmarkkinoilla;

15. Pyytää komissiota poistamaan mahdollisimman pian jäljellä olevat sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan esteet ja sitoutumaan henkilöiden, tavaroiden, palveluiden ja pääoman vapaan liikkuvuuden varmistamiseen;

16. Huomauttaa, että kilpailupolitiikan tulevaisuus aiheuttaisi vähemmän huolta, jos olisi ollut mahdollista panna täytäntöön kaikki Euroopan sisämarkkinoita koskevat määräykset 1. tammikuuta 1993;

17. Suhtautuu myönteisesti komission harjoittamaan aluepolitiikkaan, jonka mukaan yleistä investointitukea voidaan nyt myöntää vain alikehittyneille alueille ja taloudellisten olosuhteiden vuoksi vaikeuksissa oleville yrityksille, poikkeuksena vain pienten ja keskisuuren yritysten tukeminen;

Kilpailupolitiikan ulottuvuuden laajentaminen

18. Huomauttaa, että kilpailupolitiikan ulottuvuuden laajentaminen sisältää myös ympäristönsuojelutoimenpiteet; korostaa tarvetta yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ympäristönormeja ylöspäin (esim. energiavero) kilpailun vääristymien estämiseksi;

19. On sitä mieltä, että tiukan kilpailujärjestelmän takaamiseksi on myös sosiaalilainsäädäntöä yhdenmukaistettava; lauseke, jolla mahdollistetaan sosiaalisen ulottuvuuden ulkopuolelle jättäytyminen on kilpailun vääristymistä ja siten mahdoton hyväksyä;

20. Suhtautuu myönteisesti assosiointisopimusten allekirjoittamiseen kahden Keski- ja Itä-Euroopan maan, Romanian ja Bulgarian, kanssa (tällaiset sopimukset on aiemmin solmittu Puolan, Unkarin, Slovakian ja Tsekin tasavallan kanssa); huomauttaa, että nämä sopimukset kattavat tärkeitä kilpailupoliittisia näkökohtia ja mahdollistavat näiden maiden lainsäädännön asteittaisen lähentämisen EU:n kilpailusääntöihin; ehdottaa, että komissio vaatisi ohjelmien hyväksymistä, joilla edistetään rakennemuutosta ja kapasiteetin vähentämistä ylituotannosta kärsivillä teollisuuden aloilla sekä julkisen tuen asteittaista vähentämistä, kunkin maan tilanteen mukaan vaihtelevien aikarajojen mukaisesti;

Alakohtaiset ongelmat

21. Pahoittelee sitä, että ohjelma teräsmarkkinoiden kapasiteetin pienentämiseksi vuonna 1993 epäonnistui, lukuunottamatta yrityksiä, jotka tarvitsivat julkista tukea rakennemuutosohjelmiin; on yllättynyt siitä, että eräät toiset teräsyritykset ilmoittavat kapasiteetin kasvusta ja haluaa tietää, mikä yhteisön teollisuuspolitiikka säätelee tätä alaa;

22. Yhtyy näkemykseen, jonka komission jäsen Van Miertin esitti Euroopan parlamentin kuullessa häntä; tämän näkemyksen mukaan kilpailupolitiikka ei ole yhtenäinen rakennelma, vaan se muuttuu jatkuvasti taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristön asettamien olosuhteiden kehittyessä, ja pyytää siksi, että komissio tunnustaisi merenkulkupolitiikan suhteen merikuljetusten yhä maailmanlaajuisemman luonteen, johon kuuluvat yhtenäiset konttien kuljetusta edeltävät ja seuraavat menettelyt, eikä vaarantaisi ahtaalla kilpailupolitiikalla Euroopan laivayhtiöiden olemassaoloa, koska niitä kohtaa ankara kilpailu, etenkin Itä-Aasiasta;

23. Pyytää, että sisämarkkinoiden luominen energia-alalla perustuisi yhteiseen energiapolitiikkaan ja painottaa, että energian sisämarkkinoiden luominen ei saa vaarantaa jakelun turvaamista eikä alalla toimivien yritysten julkisten palveluvelvoitteiden täyttämistä;

24. Kiinnittää huomiota pankkien välisen rahaliikenteen toimitusmaksuihin, jotka täytyy ottaa käyttöön pankkien välillä ulkomaanmaksujen suorittamisessa ja joiden täytyy sopia yhteen kilpailumääräysten kanssa; pyytää komissiota selvittämään, miten se aikoo tulkita kilpailusääntöjä tällä alueella;

Kilpailupolitiikka ja Euroopan kansalaiset

25. Pyytää komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman julkisesti, jotta Euroopan kansalaiset voisivat ymmärtää yhteismarkkinoiden ja kilpailupolitiikan asianmukaisen ja oikeudenmukaisen soveltamisen edut;

26. Pyytää komissiota etsimään tasapainon sen tavoitteen, että perinteisesti julkisia palveluita tarjoaville aloille luodaan kilpailua ja sen tarpeen välille, että kyseisiä palveluita tarjotaan kunnioittaen samalla yhdenvertaisuuden, universaaliuden, jatkuvuuden ja avoimuuden periaatteita;

Valtion tuki

27. Hyväksyy komission näkemyksen, jonka mukaan komission tulee jatkossakin olla ainoa elin, jolla on lupa päättää valtion tuesta unionissa; on erittäin tyytyväinen siitä, että myös valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat viitanneet valkoisessa kirjassa puollettavaan strategiaan yhteisön kilpailupolitiikan vahvistamisen tärkeydestä valtion tukien alueella;

28. Pyytää komissiota antamaan Euroopan parlamentille vuosittain kattavat, maakohtaiset kertomukset myönnetyistä julkisista tuista;

29. Ilmaisee huolensa sen periaatteen soveltamisesta, että tietyille Euroopan unionin teollisuusaloille ja yrityksille myönnetään julkista tukea «viimeistä kertaa» siltä varalta, että mahdollisesti ilmaantuisi lukuisia poikkeuksellisia kansainvälisiä tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa yhteisön teolliseen kilpailukykyyn;

30. Pyytää komissiota noudattamaan tiukasti uusia lentoliikenteen valtion tukia koskevia ohjeita, erityisesti periaatetta, jonka mukaan rakennemuutostukea voidaan myöntää toisen kerran ainoastaan poikkeuksellisissa, ennalta arvaamattomissa olosuhteissa, joihin yritys ei voi vaikuttaa (force majeure);

31. Näkee, että julkisten liikelaitosten ja niiden osakkeita omistavan valtion välinen suhde voi aiheuttaa ongelmia; suhtautuu näin ollen myönteisesti siihen, että komissio hyväksyi vuonna 1993 direktiivin, joka muuttaa aikaisempaa direktiiviä jäsenvaltioiden ja julkisten liikelaitosten välisten taloudellisten suhteiden avoimuudesta.

Menettelyt

32. Suhtautuu myönteisesti komission vuonna 1993 toteuttamiin toimenpiteisiin, joilla yksinkertaistetaan tiettyjä menettelyjä; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen tarkistaa asetusta yrityskeskittymien valvonnasta (ETY/4064/89), jolla alennettaisiin huomattavasti sen liikevaihdon tasoa, jonka ylittyessä komission on ryhdyttävä toimenpiteisiin;

33. Hyväksyy tämän tarkistuksen mukanaan tuoman suuremman joustavuuden, joka mahdollistaa sen, että komissio voi jättää kansallisten viranomaisten tehtäväksi tutkia keskittymiä, jotka saavuttavat tämän tason, mutta jotka toimivat täysin kansallisesti;

34. Pyytää komissiota tutkimaan Euroopan fuusiovalvontapolitiikan tulevaa kehitystä, sen menettelyjä ja institutionaalisia näkökohtia vaihtamalla kokemuksia ja näkemyksiä talouselämän järjestöjen ja intressiryhmien kanssa ja laatimaan kertomuksen parlamentille;

35. Pyytää komissiota laatimaan kertomuksen tavoitteiden ristiriidasta ahtaasti määritellyn kilpailupolitiikan, valtion tuen valvonnan ja polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden välillä ja antamaan ratkaisuehdotuksia seuraavassa kertomuksessaan;

36. Pyytää puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle, jäsenvaltioiden asianomaisille viranomaisille, EFTA-maille ja jäsenvaltioiden ja EFTA-maiden hallituksille ja parlamenteille.