[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 7.4.2011

KOM(2011) 183 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

keskinäisen avun antamisesta Romanialle

PERUSTELUT

JOHDANTO

Romanian viranomaiset pyysivät 6. maaliskuuta 2009 EU:lta keskipitkän ajan rahoitustukea ja kääntyivät samaan aikaan Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja Maailmanpankin puoleen täydentävän tuen saamiseksi. Pyynnön taustalla oli riskien kaihtamisen voimakas lisääntyminen maailmanlaajuisen talouskriisin pyörteissä ja tästä johtuva pääomavirtojen väheneminen, valuuttakurssiin kohdistuneet paineet ja yhä kasvavat vaikeudet saada joukkovelkakirjamarkkinoilta rahoitusta julkisen sektorin lainanottotarpeisiin. Euroopan komissio ja neuvoston puheenjohtajamaa ilmoittivat 9. maaliskuuta 2009, että EU oli valmis osallistumaan rahoituspakettiin, jota koordinoitaisiin IMF:n kanssa ja jolla tuettaisiin Romanian maksutaseen kestävyyttä. Samalla kuitenkin korostettiin, että rahoitustukea annettaisiin sillä edellytyksellä, että sitä tukeva toimintapoliittinen ohjelma pantaisiin täytäntöön. Ohjelma esitettiin komissiolle ja IMF:lle 28. huhtikuuta 2009 lähetettynä aiekirjelmänä. Sen pääasiallisena tavoitteena oli lieventää yksityisten pääomavirtojen jyrkästä vähenemisestä johtuvia vaikutuksia ja toteuttaa samalla toimenpiteitä, joilla voitaisiin puuttua ulkoiseen ja julkisen talouden epätasapainoon sekä lujittaa rahoitusalaa. Ottaen huomioon, että ohjelmalla tuettiin koordinoitua rahoituspakettia, yhdeksän suurimman Romaniassa toimivan ulkomaisomisteisen pankin emoyhtiöt sitoutuivat osana eurooppalaista pankkialan koordinointialoitetta (European Bank Coordination Initiative) ylläpitämään kokonaisriskinsä Romaniassa huomattavan suurena. Euroopan unionin neuvosto päätti 6. toukokuuta 2009 antaa keskinäistä apua Romanialle ja myöntää sille EU:n keskipitkän ajan rahoitustukea enintään 5 miljardia euroa[1]. Rahoitustuki myönnettiin yhdessä IMF:n 4. toukokuuta 2009 hyväksymän, 11,4 miljardin erityisnosto-oikeuden (SDR) suuruisen valmiusluottojärjestelyn (SBA) sekä Maailmanpankin, EIP:n ja EBRD:n myöntämän enintään 2 miljardin euron lisätuen kanssa. Euroopan unionin ja Romanian välillä tehtiin 23. kesäkuuta 2009 yhteisymmärryspöytäkirja, jossa tarkennetaan, mitä konkreettisia toimia ohjelmakaudella on toteutettava ennen kuin kukin EU:n myöntämän lainan viidestä lainaerästä voidaan nostaa.

Komission yksiköt tekivät lokakuun 2009 ja helmikuun 2011 välillä tarkastuskäyntejä arvioidakseen, miten EU:n keskipitkän ajan rahoitustukeen liitettyjen ehtojen suhteen oli edistytty. Näiden tarkastuskäyntien aikana tehtyjen havaintojen perusteella komissio katsoi, että EU:n lainan viiden lainaerän nostamiseen liittyvät ehdot oli pääpiirteissään täytetty. Ensimmäisen lainaerän nostamisesta viidennen lainaerän nostamiseen kuluneella ajanjaksolla yhteisymmärryspöytäkirjaan liitettiin yhteensä neljä lisäystä, mikä heijastaa talousympäristön muuttumisen vaikutuksia ja uusia rakenneuudistuksia.

Romanian viranomaiset pyysivät 17. helmikuuta 2011 EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvaa rahoitustukea enintään 1,4 miljardia euroa, jotta hallituksen talousuudistusohjelmaa voitaisiin tukea jatkossakin. Tätä ennen komission yksiköiden ja IMF:n henkilöstön kanssa oli käyty kattavia keskusteluja, kun Bukarestissa oli 25. tammikuuta ja 8. helmikuuta 2011 välillä tehty tarkastuskäynti. Kuten aiempikin tuki, uusi tuki yhdistyisi IMF:n valmiusluottojärjestelyllä (SBA) myöntämään, 3,09 miljardin erityisnosto-oikeuden (SDR) suuruiseen tukeen, jota Romania myöskin pitäisi ennalta varautuvana, sekä Maailmanpankin lainoihin. Tällaisella yhdessä annetulla ennalta varautuvalla tuella puututtaisiin siis tarkoituksenmukaisella tavalla Romanian maksutaseeseen kohdistuviin jäljellä oleviin vakaviin uhkiin ja asiaan liittyviin, Romanian ja sen tärkeimpien EU-kauppakumppaneiden talous- ja rahoitusvakauteen kohdistuviin riskeihin.

MAKROTALOUDEN KEHITYS JA NÄKYMÄT

BKT supistui Romaniassa 7,1 prosenttia vuonna 2009 ja vielä 1,3 prosenttia vuonna 2010. Tätä nykyä näkyvillä on myönteisiä merkkejä, jotka viittaavat ilmapiirin ja toimeliaisuuden piristymiseen. Viimeisimmät tutkimustiedot vahvistavat, että talouden ilmapiiri on paranemassa. Teollisuustuotanto lähti toipumaan ja kasvoi 5,5 prosenttia vuonna 2010. Samoin teollisuuden uudet tilaukset lisääntyivät vuoden 2010 jälkipuoliskolla keskimäärin 25 prosenttia vuositasolla. Viennin kasvu jatkui terveenä (27,3 % vuonna 2010 Romanian leun arvona mitattuna). Rakennustoiminta elpyi voimakkaasti joulukuussa 2010, mutta vähittäiskauppa kärsii edelleen alv-korotuksen vaikutuksista ja julkisen sektorin palkkojen alennuksesta. Palkkojen kohtuullinen kasvu (keskimääräinen nettokuukausipalkka kasvoi joulukuussa vuositasolla 1,3 %) osoittaa työmarkkinatilanteen kohenemista ja lisää osaltaan kulutusta. Vaikka rekisteröity työttömyys jatkoi laskuaan tammikuussa 2011, työttömyysaste todennäköisesti kasvaa vuoden alkupuoliskolla, sillä työttömille on asetettu uusia rekisteröitymisvelvoitteita.

Talouden odotetaan kääntyvän kasvuun vuonna 2011, sillä reaalisen BKT:n odotetaan kasvavan 1,5 prosenttia. Yritysinvestoinnit vähenivät huomattavasti vuosina 2009 ja 2010. Niiden elpyminen on kuitenkin todennäköistä, sillä ulkoinen kysyntä kasvaa ja kapasiteetin käyttöaste on teollisuudessa lähellä vuoden 2008 historiallisen korkeaa tasoa. Viennin jatkumisen vahvana ja teollisuuden tilausten kasvun odotetaan saavan yritykset investoimaan, vaikka riskierot ovatkin edelleen hieman koholla. Asuntorakentamisen hiljaiselo jatkunee, sillä luottotoiminta on laimeaa ja asuntojen hintojen odotetaan vakaantuvan entisestään. Kotitalouksien kulutus laski huomattavasti vuosina 2009 ja 2010, mutta sen ennakoidaan piristyvän hitaasti tänä vuonna. Kulutusta tukee palkkojen nousu julkisella sektorilla (+15 %, palkkoja oli leikattu 25 % heinäkuussa 2010) ja teollisuudessa, jossa toiminnan elpyminen on ollut voimakasta. Voimakkaamman elpymisen esteenä ovat julkisen talouden säästötoimien jatkuminen, suuret velanhoitokulut tuloihin nähden ja kotitalouksien luotonoton vähäinen kasvu, joka johtuu järjestämättömien luottojen suuresta osuudesta vähittäispankkialalla. Talouden reaalikasvun ennakoidaan olevan noin 4 prosenttia vuonna 2012. Kasvuperustan odotetaan laajenevan hitaasti, ja kotimainen kysyntä on ratkaisevassa asemassa talouden nostamisessa. Yksityiset kulutusmenot kasvavat todennäköisesti nopeammin, sillä kotitalouksien käytössä on enemmän rahaa palkkojen ja työllisyyden kasvun myötä.

Inflaatio oli joulukuussa 2010 nopeimmillaan eli 8,0 prosenttia (vuositasolla). Syynä tähän olivat välillisen verotuksen tuntuvat korotukset. Inflaatio oli siis huomattavasti nopeampaa kuin Romanian keskuspankin vuoden 2010 lopun tavoitteeksi asettama 3,5 % ±1 prosenttiyksikköä. Vuoden 2010 alkupuoliskolla inflaatiovauhtiin vaikuttivat ennen kaikkea tupakan valmisteveron korotukset ja polttoaineen hinnannousu – vuosi-inflaatio oli keskimäärin 4,5 prosenttia, kun taas YKHI-inflaatio kiintein veroin pysytteli vain noin 2 prosentissa. Inflaatio kiihtyi 7,5 prosenttiin kolmannella vuosineljänneksellä, kun arvonlisäveroa korotettiin ja elintarvikkeiden hinnat nousivat. Inflaation odotetaan vähitellen hidastuvan vuoden 2011 jälkipuoliskolla, kun välillisten verojen korotukseen liittyvät hintavaikutukset hellittävät, Romanian keskuspankin tavoitteeksi asettamalle vaihteluvälille (3,0 % ± 1 prosenttiyksikkö).

Romanian keskuspankki on pitänyt keskeisen ohjauskoron vakaana toukokuusta 2010 lähtien. Runsas likviditeetti pankkienvälisillä markkinoilla on kuitenkin pitänyt lyhyet korot paljon keskuspankin keskeistä ohjauskorkoa alhaisemmalla tasolla viime kuukausina. Vaikka rahamarkkinakorot ovat laskeneet, luottokannan kasvu yksityissektorilla pysyttelee sitkeästi heikkona epäsuotuisan suhdannetilanteen ja pankkien luotonantoehtojen tiukentumisen vuoksi. Rahapolitiikalla on edelleen edessään vaikeita haasteita. Jatkuva jääminen inflaatiotavoitteista saattaa nakertaa keskuspankin uskottavuutta – vaikkei keskuspankki olekaan pystynyt suoraan vaikuttamaan suurimpaan osaan viimeaikaisista hinnannousuista. Keskuspankin varovainen suhtautuminen rahapolitiikan höllentämiseen vuoden 2010 jälkipuoliskolla oli perusteltua, kun otetaan huomioon alv:hen liittyvän inflaatiopiikin mahdolliset kerrannaisvaikutukset. Keskuspankki jatkaa aktiivista tiedostuspolitiikkaa ankkuroidakseen inflaatio-odotukset paremmin.

JULKINEN TALOUS

Vuoden 2010 julkisen talouden kassaperusteinen alijäämä oli 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulos oli siis parempi kuin alijäämätavoite eli 6,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tulot kasvoivat 7,2 prosenttia vuonna 2010. Tässä näkyvät ylimääräiset tulot, joita saatiin alv-kannan korotuksesta 24 prosenttiin sekä valmisteveroista ja muista kuin veroluonteisista tuloista, jotka kasvoivat 28,2 prosenttia. Liikevoiton verotuksesta saatavat tulot sen sijaan putosivat 17,4 prosenttia vuonna 2010 kriisin pitkittyneiden vaikutusten seurauksena. Lisäksi sosiaaliturvamaksut vähenivät 4,5 prosenttia ja tuloverosta saadut tulot 3,2 prosenttia. Nimellismenot kasvoivat 4,2 prosenttia vuonna 2010. Syynä tähän olivat muiden menojen, sosiaaliavustusten sekä hyödykkeiden ja palvelujen kasvu. Viimeksi mainittujen osuus selittyy osittain sillä, että terveydenhoitoalalla maksettiin syyskuussa maksurästejä 2 miljardin Romanian leun arvosta. Menoissa suurin vähennys vuonna 2010 tapahtui pääomamenoissa, jotka alenivat 11,7 prosenttia. Seuraavaksi eniten vähenivät henkilöstömenot (8,6 %) ja tuet (6,7 %).

Komission yksiköt ennakoivat, että Romania saavuttaa EKT-perusteisen alijäämätavoitteen vuonna 2010. Tälle on kuitenkin saatava vahvistus tulevina kuukausina. Toisaalta olisi todettava, että Eurostat luokitteli joitakin valtionyhtiöitä julkisyhteisöjen sektorille syyskuussa 2010 ja huhtikuussa 2011. Tämä kasvattaa alijäämää vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen siihen saakka, kun kyseisten valtionyhtiöiden alijäämät on saatu korjattua. Riippuen finanssipolitiikan kehityksestä vuonna 2011 kyseisen vuoden alijäämätavoitetta saatetaan joutua tarkistamaan valtionyhtiöiden tilanteen huomioon ottamiseksi. Tämän vuoksi saatetaan tarvita lisätoimia sen varmistamiseksi, että EKT-perusteinen alijäämä saadaan alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2012, kuten liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetuissa neuvoston suosituksissa suositetaan.

Kotimaisia maksurästejä saatiin pienennettyä vuoden 2010 loppuun mennessä, ja viranomaiset ovat sitoutuneet pitämän maksurästit vähäisinä koko vuoden 2011 ajan. Kotimaisia maksurästejä (yli 90 päivää) oli 1,1 miljardin Romanian leun arvosta (0,2 % suhteessa BKT:hen) vuoden 2010 lopussa. Maksurästit olivat pienentyneet verrattuna vuoden 2009 lopun 1,6 miljardin Romanian leun maksurästeihin (0,3 % suhteessa BKT:hen). Makurästit koskevat ennen kaikkea paikallishallintoa (noin 84 prosenttia kaikista maksurästeistä vuoden 2010 lopussa) ja vähäisemmässä määrin terveydenhoitoalaa, sairaalat mukaan lukien. Paikallishallinnon maksurästejä on vaikeampi valvoa, mutta uusi, 1. tammikuuta 2011 voimaan tullut laki paikallishallintojen rahoituksesta auttanee tässä suhteessa. Terveydenhoitoalan maksurästejä maksettiin 2 miljardin Romanian leun arvosta (0,4 % suhteessa BKT:hen) syyskuussa 2010, jonka jälkeen terveydenhoitoalan maksurästit ovat pysyneet kurissa sairaaloita lukuun ottamatta.

Terveydenhoitoalan lisäuudistus on keskeisessä asemassa, jotta pystyttäisiin estämään maksurästien jääminen pysyväksi ilmiöksi tällä alalla. Tavoitteena on tehokas terveydenhoitojärjestelmä, joka toimii budjettimäärärahojensa rajoissa. Parhaillaan ja tulevaisuudessa toteutettaviin toimenpiteisiin kuuluvat tarveharkintaisen potilasavustusjärjestelmän käyttöönotto, sen velvoitteen poistaminen, että terveysrahaston on tehtävä pakolliset sopimukset kaikkien sairaaloiden kanssa, ja valtion myöntämien etuuksien kokonaisvaltainen uudistaminen niin, että muut kuin olennaiset terveydenhoitopalvelut jätetään näiden etuuksien ulkopuolelle. Maailmanpankki antaa parhaillaan ja vastaisuudessa teknistä tukea näiden seikkojen osalta. Lisäksi valtiovarainministeriö seuraa sairaaloiden talousarvioiden kokonaistilannetta varmistaakseen, että julkisyhteisöjen menosuunnitelmissa pysytään. Jos näin ei tapahdu, se ryhtyy yhdessä terveysministeriön kanssa toimiin estääkseen maksurästien uuden kertymisen sairaaloihin.

Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneita siihen, että julkisen talouden kassaperusteinen alijäämä on 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 (alle 5 % suhteessa BKT:hen EKT-perusteisesti). Viranomaiset ovat hyväksyneet ja täytäntöönpanneet vuoden 2011 talousarvion ja vuosien 2011–2013 julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian. Tulopuolella kaikki keskeiset verot säilyvät muuttumattomina ennustettavuuden varmistamiseksi. Talousarvion menopuolella palkkamenot säilytetään 39 miljardissa Romanian leussa. Poikkeuksena ovat puolustusvoimien sosiaaliturvamaksut (1,6 miljardia Romanian leuta), jotka valtio maksaa tästä vuodesta alkaen uuden eläkelain seurauksena. Vuoden 2010 puolivälissä julkisen sektorin palkkoja leikattiin väliaikaisesti kiireellisenä toimenpiteenä 25 prosenttia julkisen talouden alijäämän saamiseksi takaisin oikealle uralle. Sittemmin julkisen sektorin palkkoja on korotettu 15 prosenttia joulukuun 2010 tasolta. Korotus on kuitenkin kompensoitu poistamalla 13. kuukauden palkka ja lomabonus. Lisäksi julkisen sektorin työntekijämäärää on vähennetty vielä ylimääräisellä 20 000 työntekijällä tarvittavaan määrään verrattuna kokonaispalkkamenoissa pysymiseksi. Muita vuoden 2011 talousarvioon sisällytettyjä toimenpiteitä ovat eläketason pitäminen edelleen jäädytettynä, julkisen sektorin työpaikkojen määrän jatkuva vähentämisen korvaamalla vain yksi seitsemästä poistuvasta työntekijästä sekä lämmitystukien poistaminen. Eläkejärjestelmän uudistus, palkkojen yhtenäistämislaki ja terveydenhoitoalan rakenneuudistus tuonevat lisäksi merkittäviä säästöjä.

Viranomaiset ovat edelleen sitoutuneita vähentämään vuoden 2012 EKT-perusteisen alijäämän alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mutta lisätoimenpiteitä tarvitaan. Perustuen siihen oletukseen, että politiikka säilyisi muuttumattomana, komission syksyn 2010 talousennuste viittasi jo siihen, että tarvittaisiin lisätoimia, joiden suuruus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Saatetaan kuitenkin tarvita tätäkin tuntuvampia toimenpiteitä, koska tappiota tuottavat valtionyhtiöt on luokiteltu julkisyhteisöjen sektorille. Ylimääräisten sopeutustoimien suuruus olisi siis kaiken kaikkiaan luultavasti noin 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Menoja on kuitenkin myös edelleen hillittävä, mukaan lukien palkat ja bonukset.

Myös ehdotetulla ennalta varautuvalla ohjelmalla tavoitellaan talousarvion hallintojärjestelmän lujittamista. Finanssipoliittista vastuuta koskevan lain täytäntöönpano ja keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian hyväksyminen auttanevat myös parantamaan talousarvion suunnitteluprosessia. Pääomamenojen budjetointia on lisäksi lujitettava keskushallintotasolla. Vaikka Romaniassa julkisiin pääomamenoihin on talousarvioissa yleensä varattu tuntuvasti määrärahoja (vuonna 2011 varaukset ovat 7,2 % suhteessa BKT:hen), tuloksista on kovin vähän näyttöä, mikä viittaa siihen, että pääomamenojen käyttö on ollut melko tehotonta. Lisäksi edellisvuosina on aloitettu hyvin paljon investointihankkeita varmistamatta, että niiden loppuunsaattamiseksi on tarvittavat varat. Tämän seurauksena pääomamenoihin nykyhetkellä käytettävissä olevat varat on jaettu niukasti (liian) monille keskeneräisille hankkeille. Pääministerin alaisuudessa toimiva työryhmä laatii luettelon ensisijaisista investointihankkeista, joille rahoitusta myönnetään seuraavien 3–5 vuoden aikana niiden määrärahojen rajoissa, jotka on sisällytetty vuosien 2011–2014 päivitettyyn finanssipoliittiseen strategiaan. Keskushallinnon tasolla harjoitettua investointihankkeiden seurantaa ja arviointia parannetaan lisäksi lujittamalla julkisesta taloudesta vastaavan ministeriön julkisten investointien seurantayksikköä ja kehittämällä ministeriön hallinnoimaa pääomasijoitusten tietokantaa. EU-mailta saatetaan myös tarvita teknistä apua. Julkisesta taloudesta vastaava ministeriö esittää hallitukselle neljännesvuosittain raportit käynnissä jo olevien ja suunniteltujen investointihankkeiden tilanteesta. Hallitus keskustelee näistä raporteista ja ryhtyy toimiin estääkseen mahdollisen lipsumisen julkisen talouden tavoitteista ja muut talousarvion toteuttamiseen liittyvät ongelmat. Pääomamenoja suunnataan lisäksi asteittain yksinomaan kotimaisesti rahoitetuista investoinneista EU:n yhteisrahoittamiin investointeihin, mikä myös osaltaan lisännee EU-varojen käyttöastetta.

RAHOITUSMARKKINAT

Romanian rahoitusmarkkinat ovat toimineet moitteettomasti vuoden 2010 puolivälistä, vaikka tilanne onkin edelleen hauras. Myllerryksen jatkumisella euroalueen reunamilla vaikuttaa olleen vähän suoria vaikutuksia Romanian markkinoihin. Rahoitusmarkkinoiden paine hellitti yhtä aikaa maailmanlaajuisen markkinailmapiirin piristymisen myötä. Jossain määrin tähän vaikuttivat myös odotukset Romaniaa koskevasta EU:n ja IMF:n jatko-ohjelmasta. Valuuttakurssi on pysytellyt vakaana ja lähellä Romanian leun ja euron välistä valuuttakurssia 4,20–4,30 viime kuukausina. Valtion joukkovelkakirjamarkkinoilla luottoriskinvaihtosopimusten hinnat nousivat korkeimmillaan hieman yli 400 peruspisteeseen vuoden 2010 puolivälissä, mutta lokakuusta 2010 lähtien ne ovat pysytelleet noin 300 peruspisteessä (eli alhaisemmalla tasolla kuin Kreikassa, Irlannissa, Portugalissa ja Unkarissa). Pörssi-indeksi BET:ssä ei tapahtunut suurempia heilahteluja vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä mutta indeksi lähti taas nousuun tammikuussa. Kotimaisten huutokaupattujen yksivuotisten valtion joukkovelkakirjalainojen tuotto laski reilusti alle 7 prosenttiin tammikuussa ja helmikuussa 2011 vuositasolla. Tämän ansiosta talousarvion jälleenrahoituskustannukset ovat alentuneet verrattuna suurimpaan osaan vuotta 2010. Pankkialan kannattavuus kärsi omaisuuserien laadun heikkenemisestä. Järjestämättömien luottojen osuus nousi 11,9 prosenttiin vuoden 2010 lopussa verrattuna 7,9 prosenttiin vuoden 2009 lopussa. Koska omaisuuserien arvo aleni, pankkialan kannattavuus heikkeni ja kulminoitui nettotappioksi vuoden lopussa (oman pääoman tuotto oli negatiivista eli -1 %). Pankit ovat kuitenkin säilyttäneet riittävät pääomapuskurit, ja vakavaraisuussuhde on pysytellyt yli 14 prosentissa. Vaikka riskisitoumukset laskivat 95 prosenttiin verrattuna maaliskuun 2009 viitearvoon lokakuusta 2010 lähtien, eurooppalaisessa pankkialan Wien-koordinointialoitteessa mukana olevat emopankit ovat säilyttäneet riskitasonsa lähellä maaliskuun 2009 tasoa (98 % tammikuun 2011 lopusta lähtien).

MAKSUTASE JA ULKOISET RAHOITUSTARPEET

Vaihtotaseen alijäämä oli 4,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010. Yksityiset pääomavirrat ovat sittemmin vähitellen lisääntyneet. Valuuttavarannot ovat tämän turvin kasvaneet odotettua nopeammin ja ovat nyt riittävällä tasolla (noin 130 % lyhytaikaisesta velasta). Makrotalouden perusskenaarioon pohjautuvien nykyisten ennusteiden mukaan ulkoisen velan kestävyys ei vaarantune ohjelmakaudella.

Jos Romaniaa kohtaisi negatiivinen häiriö, se saattaisi tarvita lisärahoitusta jopa 5 miljardia euroa. Jos tällainen vaihtoehtoinen haitallinen skenaario toteutuisi, Romania ei pystyisi kokonaan täyttämään ulkoisia rahoitustarpeitaan käytettävissään olevista varoista. Suurin syy tähän olisi ulkomaisten suorien sijoitusten väheneminen ja lainoille erityisesti pankeista aiempaa huonommin saatava jälleenrahoitus. Tällaisessa vaihtoehtoisessa tilanteessa loput rahoitustarpeet olisi katettava aktivoimalla EU:n ennalta varautuva rahoitustuki (yhdessä IMF:n tuen kanssa). Tämä vaihtoehtoinen skenaario on kehitetty tiiviissä yhteistyössä IMF:n henkilöstön kanssa. Sille perustuu kansainvälisestä rahoitustuesta katettava noin 5 miljardin euron lisärahoituksen tarve.

Vaikka talouskriisi on osaltaan vähentänyt epätasapainon kertymistä talouteen, epätasapainosta ei ole vielä päästy eroon. Vaihtotaseen alijäämä supistui vuoden 2008 11,4 prosentista suhteessa BKT:hen noin 4,2 prosenttiin vuonna 2010. Luottokannan kasvu on jäänyt polkemaan paikoilleen, ja rakennustoiminta on supistunut yli 10 prosenttia kahden viime vuoden aikana. Inflaatio on edelleen nopeaa. Palkkojen jyrkkä aleneminen erityisesti julkisella sektorilla ja valuutan heikkenemisen jatkuminen vuonna 2010 ovat kuitenkin auttaneet Romaniaa parantamaan hintakilpailukykyään. Viranomaisten toteuttamilla toimenpiteillä julkisen talouden alijäämä onnistuttiin supistamaan alle vuoden 2010 tavoitetason. Vaihtotaseen alijäämä ja julkisen talouden alijäämä (niin sanottu kaksoisvaje) ovat kuitenkin edelleen suhteellisen korkealla. Ulkomaisen lainanoton jatkuva kasvu voi lisäksi aiheuttaa riskin. Makrotaloudessa onkin edelleen haitallista epätasapainoa, mikä uhkaa vakavasti Romanian maksutaseen kestävyyttä.

EU:N MAKSUTASEJÄRJESTELYN MUKAISESTI MYÖNTÄMÄ TUKI ON OSA KANSAINVÄLISIÄ TOIMIA

Kun otetaan huomioon, että maksutaseongelmien riski on edelleen koholla, ja edellyttäen, että Romanian viranomaiset ovat lujasti sitoutuneita toteuttamaan merkittävän julkiseen talouteen, rahoitusjärjestelmään ja rakenteisiin kohdistuvan sopeutusohjelman, komissio suosittaa kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa 3. maaliskuuta 2011, että neuvosto tekisi päätöksen SEUT-sopimuksen 143 artiklassa tarkoitetun keskinäisen avun jatkamisesta. Romanian hallituksen olisi jatkettava talousohjelmaansa torjuakseen loput maksutaseen kestävyyteen kohdistuvat vakavat uhat.

Lisäksi komissio suosittaa kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa, että neuvosto hyväksyisi päätöksen EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvasta rahoitustuesta, jota Romanialle voitaisiin myöntää enintään 1,4 miljardia tukemaan maan maksutaseen kestävyyttä[2]. Ehdotettu ennalta varautuva tuki olisi mahdollista aktivoida aina 31. maaliskuuta 2013 saakka.

Romanialle jäsenvaltioiden maksutaseita koskevan järjestelyn mukaisesti myönnettävä keskipitkän ajan ennalta varautuva rahoitustuki näyttää olevan aiheellinen nykyisessä tilanteessa, jossa Romaniaan suuntautuvat pääomavirrat ovat edelleen vähäisiä ja maassa vallitsee koholla oleva julkisen talouden ja ulkoinen epätasapaino. Vaikka Romania ei nykyisessä markkinatilanteessa aio pyytää IMF:n eikä EU:n sen saataville asettamien varojen maksua, ennalta varautuva tuki helpottaa julkisen talouden ja ulkoisen alijäämän hallittua korjaamista vastaisuudessakin.

Apu tuo uskottavuutta hallituksen talousohjelmaan, mukaan lukien käynnissä oleva julkisen talouden sopeuttaminen, rahoitusmarkkinoiden uudistuksen vakauttaminen, lisähuomion kiinnittäminen tuote- ja työmarkkinoiden uudistuksiin sekä EU:n rakennerahastovarojen käytön lisääminen. Talousohjelmalla lisätään Romanian kasvupotentiaalia, millä lienee positiivinen vaikutus Romanian leun ulkoiseen arvoon ja mikä näin ollen vähentänee todennäköisyyttä, että yritysten ja kotitalouksien taseisiin kohdistuisi negatiivisia vaikutuksia. Vastavuoroisesti tämä edistänee talouden elpymisen kestävyyttä ja parantaa omaisuuserien laatua pankkialalla, mikä puolestaan vapauttaa varoja uusiin investointeihin.

Ennalta varautuvassa tuessa näkyy se seikka, että tavanomaisissa markkinaolosuhteissa Romania voi kattaa rahoitustarpeensa ilman virallista lisäapua. Negatiiviset riskit kuitenkin uhkaavat vakavasti Romanian maksutaseen kestävyyttä vuoden 2013 ensimmäiselle neljännekselle saakka. Ennalta varautuvien lainojen, joiden suunniteltu kokonaismäärä on enintään 5 miljardia euroa, katsotaan kuitenkin kattavan nämä riskit riittävällä tavalla, sillä ehdotettu 1,4 miljardin euron suuruinen EU:n Romanialle myöntämä ennalta varautuva tuki yhdistyy tukeen, jota IMF myöntää ennalta varautuvalla valmiusluottojärjestelyllä (SBA) ja jonka suuruus on 3,09 miljardia erityisnosto-oikeutta (SDR) (300 % Romania IMF-kiintiöstä, noin 3,6 miljardia euroa). Maailmanpankki jatkaa 400 miljoonan euron tukea, johon se on sitoutunut aiemmin kehityslainaohjelmassaan (DPL3). Lisäksi se myöntää 750 miljoonaa euroa tulosperusteista rahoitusta sosiaaliavustusten ja terveydenhoidon uudistuksiin.

EU:n ennalta varautuvalla rahoitustuella tuetaan Romanian viranomaisten edelleen noudattamaa lujaa sitoumusta panna täytäntöön kattava talousohjelma. Ohjelma otetaan kokonaisuudessaan huomioon Romanian tarkistetussa lähentymisohjelmassa ja Romanian kansallisessa uudistusohjelmassa. EU:n lainan eri erien nostoon liittyvät erityiset talouspoliittiset ehdot vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa, jonka komissio tekee Romanian viranomaisten kanssa. Nämä ehdot ovat pääpiirteissään seuraavat:

A: Julkisen talouden vakauttaminen

Julkisen talouden vakauttaminen on ratkaisevan tärkeä tekijä uudistusohjelmassa. Ohjelman mukaan julkisen talouden kassaperusteinen alijäämä supistuu 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011 (alle 5 %:iin suhteessa BKT:hen EKT-perusteisesti) ja alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 EKT-perusteisesti, jolloin liiallinen alijäämä saataisiin korjattua. Ohjelmassa tehostetaan lisäksi pyrkimyksiä vähentää julkishallinnon maksurästejä sekä keskus- että paikallishallinnon tasoilla. Osa valtionyhtiöistä on luokiteltu tai on vaarassa joutua luokitelluiksi julkisyhteisöjen sektorille. Niiden tilinpäätösraportointijärjestelmää on parannettava, jotta niiden taloudellista tilannetta voitaisiin seurata joka kuukausi. Tämä koskee myös maksurästejä, jotta niitä saataisiin asteittain vähennettyä. Julkisen sektorin palkkamenot rajataan edelleen 39 miljardiin Romanian leuhun (poikkeuksena ovat puolustusvoimien sosiaaliturvamaksut (1 574 miljoonaa Romanian leuta) uuden eläkelain seurauksena) vuonna 2011. Palkkamenoissa on noudatettava keskipitkän aikavälin finanssipoliittisessa strategiassa vuosille 2012–2014 vahvistettuja asianomaisia enimmäismääriä.

B: Julkisen talouden ohjausjärjestelmä ja julkisen talouden rakenneuudistukset

Julkisen talouden ohjausjärjestelmä hyötyy paljon teknisestä avusta, jota IMF ja Maailmanpankki antavat julkisen varainhoidon ja sen valvonnan alalla. Tähän sisältyy myös henkilöstön koulutusta ja koko tietotekniikkainfrastruktuurin uudistaminen keskushallinnon budjetti- ja menohallinnossa. Talousohjelmassa otetaan huomioon se, että julkiset investoinnit on priorisoitava paremmin ja että julkisten investointihankkeiden suunnittelua, seurantaa ja arviointia on parannettava. Talousohjelma sisältää useita tähän tähtääviä toimenpiteitä, mukaan lukien hanketietokannan perustamisen. Lisäksi parannetaan pääomasijoitusten suunnittelua pääministerin toimistossa ja seurantaa valtiovarainministeriössä. Valtiovarainministeriö seuraa tarkasti terveysministeriön koordinoimia sairaaloiden talousarvioita, jottei maksurästejä pääsisi kertymään uudelleen. Romanian viranomaiset tarkastelevat ja päivittävät velanhoitostrategiaa vuosittain, eli kyseisen ohjelman osalta viimeistään joulukuun 2011 lopulla ja uudelleen joulukuun 2012 lopulla.

C: Rahoitusalan sääntely ja valvonta

Rahoitusalalla viranomaiset varmistavat, ettei vakavaraisuuskohtelu, jota sovelletaan velan vaihtoon omaan pääomaan, heikennä luottolaitosten taloudellista asemaa. IFRS-standardeja on tarkoitus soveltaa vuodesta 2012 lähtien. Tämän valmistelemiseksi viranomaiset laativat ehdotukset vakavaraisuusvaatimusten laskentaan sovellettavista suodattimista (”prudential filters”). Tavoitteena on säilyttää varovainen lähestymistapa luottotappiovarauksiin, vakavaraisuuteen ja varantoihin. Luottokurin säilyttäminen ja moraalikadon välttäminen luotonottajien keskuudessa lisäävät osaltaan rahoitusvakautta tuntuvasti. Hallitus pidättäytyy sen vuoksi edelleen antamasta lainsäädäntöehdotuksia (kuten yksityishenkilöiden maksukyvyttömyyttä koskeva laki) ja edistämästä sellaisia velkojen perinnästä annetun lain säännöksiä, jotka heikentäisivät luottokuria. Lisäksi viranomaiset tekevät tarvittavat muutokset sovittaakseen vakuutusyhtiöiden konkursseista annetun lain säännökset yhteen yleisen konkurssilain sekä vakuutustoiminnasta ja -valvonnasta annetun lain kanssa.

D: Rahapolitiikka

Rahapolitiikan tavoitteena on edelleen säilyttää hintavakaus ja saavuttaa Romanian keskuspankin inflaatiotavoitteet (3,0 % ±1 prosenttiyksikkö vuoden 2011 lopussa ja vuoden 2012 lopussa).

E: Rakenneuudistukset

Romanian hallituksen talousohjelmassa kiinnitetään paljon huomiota tuote- ja työmarkkinoiden uudistukseen. Tavoitteena on parantaa näiden markkinoiden toimintaa, saada Romanian talous siten kestämään paremmin ulkoisia häiriöitä ja lujittaa talouden pitkän aikavälin kasvupotentiaalia. Ohjelman rakenneuudistusosuus sisällytetään tulevaan kansalliseen uudistusohjelmaan. Siitä on apua niiden Romanian kansallisten tavoitteiden saavuttamisessa, jotka on vahvistettu Eurooppa 2020 -kasvustrategian osana.

Energia-alan osalta ohjelmassa ennakoidaan sääntelyn purkamista hintojen vahvistamisen sekä sähköllä ja kaasulla käytävän kaupan osalta. Tavoitteena on parantaa markkinoillepääsyä ja siirtokapasiteettia sekä myötävaikuttaa Eurooppa-neuvoston 4. helmikuuta 2011 peräänkuuluttamien täysin toimivien, yhdennettyjen ja yhteenliitettyjen sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden syntymiseen. Ohjelmassa kaavaillaan perustettavaksi vahva ja riippumaton energia-alan sääntelyviranomainen, joka pystyisi hoitamaan kolmannessa energiapaketissa määritellyt tehtävät ja velvollisuudet. Hiilialan rakenneuudistusohjelmasta tehdään komissiolle ilmoitus. Talousohjelman mukaan rautatiealaa uudistetaan kattavasti. Tavoitteena on tehostaa henkilöliikennepalvelujen tarjontaa ja rautatieinfrastruktuurin suunnittelua ja samalla lisätä alan vetovoimaa muun kuin matkustajaliikenteen (eli rahtiliikenteen) silmissä. Uudistukselle tuo pontta rautatiealan vahva ja riippumaton sääntelyviranomainen.

Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia koskevaa Romanian oikeudellista kehystä on tarkistettava, jotta se noudattaisi julkisista hankinnoista annettuja EU-direktiivejä täydellisesti. Julkisten hankintojen kokonaisympäristön tarkastelu on myös saatettava loppuun. Ohjelman mukaan perustetaan palveludirektiivissä säädetty keskitetty asiointipiste yritysten auttamiseksi niissä kaikissa hallinnollisissa menettelyissä, joita tarvitaan Romaniaan sijoittautumiseksi tai palvelujen tarjoamiseksi valtioiden rajojen yli. Samoin poistetaan vähittäisliikkeiden perustamista koskevat rajoitukset.

Ohjelmassa jatketaan työmarkkinoiden uudistusta: työlainsäädännön muutos on tarkoitus hyväksyä vuonna 2011 ja palkanmuodostuksesta vastaavia instituutioita on tarkoitus virtaviivaistaa. Työmarkkinoiden jäykkyyteen puututaan seuraavin keinoin: määräaikaisten työsopimusten lisääntynyt käyttö, anteliaiden ylityökorvausten pienentäminen ja työsuhteen vakinaistamista edeltävien koeaikojen pidentäminen. Romanian hallitus tarkastelee asianomaisten sidosryhmien kanssa, miten palkkaneuvotteluja voidaan järkiperäistää yksityissektorilla. Lisäksi kaavaillaan toimenpiteitä, joilla lisätään työvoimantarjontakannustimia ja samalla vähennetään pimeää työtä. Uudistuksissa noudatetaan EU-direktiivejä ja työelämän perusnormeja. Lisäksi otetaan asianmukaisesti huomioon tarve soveltaa yhdennettyä joustoturvamallia.

Viranomaiset ryhtyvät toimenpiteisiin lujittaakseen valtionyritysten omistajaohjausta. Tämä koskee myös rahoitusalaa.

EU-varojen käyttöä olisi lisättävä huomattavasti. Tältä osin ohjelmassa viitataankin hallituksen toimintaohjelmaan, jota Romanian viranomaiset viimeistelevät parhaillaan vastineena komission puheenjohtajan 13. joulukuuta 2010 lähettämään kirjeeseen. Ohjelmassa asetetaan erityiset tavoitteet todennettujen menojen kumulatiivisille kokonaismäärille vuoden 2012 loppuun saakka. Samalla vakuutetaan, että vuotuisiin talousarvioihin sisällytetään yhteisrahoitusta varten riittävät kansalliset varat, jotta vältettäisiin tilanne, jossa Romania menettää huomattavan osan talouskehitystään varten saataville asetetuista rakennevaroista.

Suositus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

keskinäisen avun antamisesta Romanialle

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 143 artiklan,

ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tämä on antanut talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1. Romaniassa on toteutettu merkittävää uudistusohjelmaa vuodesta 2009 lähtien. Julkinen talous on saatu takaisin kestävämmälle uralle ja hallituksen mahdollisuudet saada markkinalähtöistä rahoitusta ovat parantuneet huomattavasti. Julkisen talouden sopeuttaminen on jatkunut, Romanian leun valuuttakurssi suhteessa tärkeimpien kauppakumppaneiden valuuttoihin on muuttunut vakaammaksi ja ulkomaisomisteisten pankkien emoyhtiöt ovat säilyttäneet riskinsä Romaniassa. Pankkiala onkin pysynyt vakaana ja sillä on ollut riittävästi pääomaa. Samalla Romanian ulkoista vajetta on pystytty hillitsemään.

2. Julkisen talouden vakauttamista on jatkettava, jotta velka suhteessa BKT:hen saataisiin vielä vakaammalle tasolle ja varmistettaisiin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys nopeasti ikääntyvässä yhteiskunnassa. Tuottokäyrä on lähtenyt kasvuun Romaniassa, mutta julkisen talouden alijäämän rahoittaminen ja erääntyvien velkojen jälleenrahoittaminen on vielä nykyäänkin kallista, ja Romania on yhä riippuvainen velkainstrumenteista, joiden erääntymisaika on etupäässä lyhyt. Vaikka pankkiala on pysynyt vakaana, arvoltaan alentuneiden omaisuuserien lisääntyminen saattaa rasittaa järjestelmää jatkossakin.

3. Tätä taustaa vasten on ratkaisevan tärkeää, että Romanian viranomaiset jatkavat tervettä ja uskottavaa makrotalouspolitiikkaa välttääkseen uudet merkittävät stressitilanteet rahoitusmarkkinoilla. Talousohjelman kulmakivenä on edelleen julkisen talouden alijäämän supistaminen, kuten neuvosto suositti Romanialle liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamissaan suosituksissa. Jotta julkisen talouden alijäämän supistumisesta tulisi pysyvä, Romanian on jatkettava julkisen varainhoidon ja sen valvonnan uudistamista.

4. Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Romanian talouspolitiikkaa erityisesti, kun se vuosittain tarkastelee Romanian tarkistettua lähentymisohjelmaa ja kansallisen uudistusohjelman toteuttamista ja kun se lähentymiskehityksen arvioinnin yhteydessä säännöllisesti seuraa Romanian saavuttamaa edistymistä.

5. Vaikka talousohjelman perusskenaariossa bruttorahoituksen kokonaistarpeet saadaan täysin katettua vuoden 2013 ensimmäiselle neljännekselle saakka ja hallitus pystyy edelleen vakauttamaan mahdollisuuksiaan saada markkinalähtöistä rahoitusta, uudistusohjelman keskeneräisyys ja perusskenaarioon kohdistuvat huomattavat riskit antavat pontta Romanian esittämälle pyynnölle saada ennalta varautuvaa rahoitustukea jatkona neuvoston päätöksessä 2009/458/EY[3] myönnetylle tuelle.

6. Romanian viranomaiset ovat pyytäneet rahoitustukea EU:lta ja muilta kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi ja sen varmistamiseksi, että kansainväliset valuuttavarannot saadaan pysymään vakaalla tasolla siinäkin tapauksessa, että taloustilanne heikkenisi.

7. Romanian maksutaseeseen kohdistuu edelleen vakavia uhkia, mikä tekee Euroopan unionin keskinäisen avun myöntämisen jatkamisesta perusteltua,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan unioni antaa edelleen keskinäistä apua Romanialle ja jatkaa näin ollen 6 päivänä toukokuuta 2009 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2009/458/EY säädetyn tuen myöntämistä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan tiedoksi.

4 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty Brysselissä [päiväys]

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON

(Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)

TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT

TOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEET

1. EHDOTUKSEN NIMI SEKÄ ASIANOMAINEN BUDJETTIKOHTA JA -NIMIKE

Suositus neuvoston päätökseksi keskinäisen avun myöntämisestä Romanialle ja ehdotus neuvoston päätökseksi EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle.

Alamomentti 01 04 01 01 — Euroopan unionin takaus EU:n lainoille, jotka on otettu maksutasetuen antamiseksi

2. OIKEUSPERUSTA:

SEUT-sopimuksen 143 artikla ja 352 artikla, neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002.

3. VARAINHOITOVUOTTA KOSKEVAT NUMEROTIEDOT (euroina)

Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus lainan takaisinmaksusta. Sen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) velallisen (Romania) maksukyvyttömyystilanteessa.

Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käyttöön ainoastaan, jos takauksen maksua todella vaaditaan. Talousarviotakauksen maksua ei todennäköisesti normaalitilanteessa vaadita.

3a – Tämä vuosi

Ei sovelleta.

MSM |

Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) |

Määrärahasiirrot |

Lisämäärärahat |

Määrärahat yhteensä |

Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |

Käytettävissä oleva määrä |

Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |

3b – Siirrot

Ei sovelleta.

MSM |

Siirrot |

Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |

Käytettävissä oleva määrä |

Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä |

3c – Seuraava varainhoitovuosi

Ei sovelleta.

MSM |

Varainhoitovuoden alustavat määrärahat (talousarvio) | p.m. |

Määrärahasiirrot |

Lisämäärärahat |

Määrärahat yhteensä |

Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat |

Käytettävissä oleva määrä |

Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä | p.m. |

4. TOIMEN KUVAUS

Romanialle ehdotetaan myönnettäväksi EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvaa rahoitustukea. Jos tuki aktivoidaan, se koostuu EU:n lainasta, jonka suuruus on 1,4 miljardia euroa (EU:n laina rahoitetaan EU:n kansainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla lainoilla). Laina myönnetään osana kansainvälistä rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 3,09 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 3,6 miljardia euroa) laina. Maailmanpankki on luvannut myöntää yhteensä 1,15 miljardia euroa, josta 400 miljoonaa euroa on jo sidottu aiemmassa kansainvälisessä rahoituspaketissa. Romanialle myönnettävällä EU:n keskipitkän ajan ennalta varautuvalla rahoitustuella on tarkoitus tukea Romanian maksutaseen kestävyyttä, johon kohdistuu edelleen kohonneita riskejä ja joka on ollut vakavasti uhattuna vuodesta 2009 lähtien. Ennalta varautuvalla tuella tuetaan myös edelleen hallituksen talousohjelmaa, jonka tavoitteena on muun muassa vakauttaa sijoittajien palannutta luottamusta ja vähentää rahoitusmarkkinoiden tulevien stressihuippujen todennäköisyyttä. Uuden ennalta varautuvan tuen odotetaan merkittävien kansainvälisten (myös pankkienvälisten) yhdyssiteiden vuoksi edistävän rahoitusjärjestelmän vakautta myös tuensaajamaan ulkopuolella. Tällä tavoin tuettuun hallituksen talouspakettiin sisältyy alijäämän jatkuva supistaminen vuosina 2011–2013, mikä vähentäisi valtion rahoitustarpeita. Tuki, jota komissio hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa, että EU osallistuu edelleen tiiviisti Romanian talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä politiikka vastaa Romanian EU:lle antamia sitoumuksia ja neuvoston suosituksia erityisesti kansallisen uudistusohjelman ja lähentymisohjelman toteuttamisen osalta.

Jos Romania esittää pyynnön lainan nostamisesta ja komissio ja talous- ja rahoituskomitea antavat pyynnöstä myönteisen arvion, EU ottaa pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista lainaa Romanialle myönnettävää lainaa varten. Näillä EU:n ottamilla lainoilla on EU:n takaus. Romanialle mahdollisesti myönnettävien lainojen pääoma on 1,4 miljardia euroa.

EU:n takauksen avulla komissio voi ottaa vastatakseen lainanhoidosta Romanian maksukyvyttömyystilanteessa.

Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä tehdyn päätöksen 2007/436/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000 (EYVL L 130, 31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa.

5. KÄYTETTY LASKENTATAPA

Ei sovelleta.

6. MAKSUAIKATAULU (EUROINA)

Ei sovelleta.

Budjetti-kohdan nimike | Määrärahat | Maksut |

Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Seuraavat varainhoito-vuodet |

Vuosi n |

Vuosi n+1 |

Vuosi n |

Vuosi n+1 |

Yhteensä |

[1] Neuvoston päätös, tehty 6 päivänä toukokuuta 2009, keskinäisen avun antamisesta Romanialle (2009/458/EY) (EUVL L 150, 13.6.2009) ja samana päivänä tehty neuvoston päätös yhteisön keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämisestä Romanialle (2009/459/EY) (EUVL L 150, 13.6.2011, s. 8). Neuvosto muutti viimeksi mainittua päätöstä 16. helmikuuta 2010, jotta ennakoitua pahemman taantuman vaikutukset ohjelman tavoitteisiin voitiin ottaa huomioon (2010/183/EU) (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 19).

[2] Ehdotettua apua myönnettäisiin EU:n järjestelystä, joka on suunnattu niille jäsenvaltioille, jotka eivät ole vielä ottaneet euroa käyttöön (ks. neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002).

[3] EUVL L 150, 13.6.2009, s. 6.