Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) on rahoittanut 5 500 huippututkijan työtä. Heistä neljälle on myönnetty Nobelin palkinto .

39,9% Euroopan komission johtotehtävistä on naisilla (30% in marraskuussa 2014; lisäystä 30 %)

EU on 80 maan suurin ja tärkein kauppakumppani. Sen sijaan Yhdysvallat on vain 20 maan tärkein kauppakumppani.

Julkisten hankintojen vuotuisten maailmanmarkkinoiden arvo on noin 8 000 miljardia euroa, josta yli puolet on suljettu EU:n yrityksiltä. Ne saavat kolmansissa maissa sopimuksia vain noin 10 miljardin euron arvosta. Markkinoiden avaaminen edistäisi työllisyyttä ja talouskasvua Euroopassa, mutta se alentaisi myös kustannuksia kyseisissä maissa. Komission 29. tammikuuta 2016 esittämässä tarkistetussa ehdotuksessa on tarkoitus luoda uusi väline, jolla voidaan puuttua protektionismiin monissa Euroopan ulkopuolisissa maissa. Viimeisenä keinona voitaisiin vaikeuttaa protektionististen maiden yritysten toimintaa tarjouskilpailuissa Euroopan maissa.

Vuonna 2017 yhteensä 17 miljoonaa eurooppalaista (3,3 % EU:n väestöstä) asui tai työskenteli toisessa jäsenvaltiossa. Määrä on lähes kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Eri EU-maiden sosiaaliturvasäännösten välinen vuorovaikutus on monimutkainen, mikä kuormittaa niin työntekijöitä, työnantajia kuin sosiaaliturvaviranomaisiakin. Komission 13. joulukuuta 2016 esittämä ehdotus tekisi säännöistä yksinkertaisemmat ja tasapuolisemmat.

Juomavettä koskeva Euroopan komission ehdotus esitettiin 1. helmikuuta 2018, ja se oli tulosta ensimmäisestä läpi menneestä eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta. Sillä pyritään parantamaan noin kahden miljoonan ihmisen elämää EU:ssa. Tällä hetkellä noin 5 prosenttia EU:n väestöstä on vaarassa saada juomavedestään terveysongelmia (tilanne vaihtelee suuresti EU-maiden välillä). EU:n väestöstä 11 prosenttia kärsii veden niukkuudesta. Ehdotuksen tavoitteena on laskea terveysriski alle yhteen prosenttiin ja varmistaa veden saatavuus kaikille. Turvallisempi hanavesi alentaisi pullotetun veden kulutusta, säästäisi rahaa sekä vähentäisi muovijätettä ja CO2 -päästöjä .

Komission 17. marraskuuta 2015 esittämä ehdotus eurooppalaisesta talletussuojajärjestelmästä täydentää pankkiunionia, ja se olisi yhteiseen rahaan perustuvan rahoitusjärjestelmän olennainen osa. Sillä on tarkoitus täydentää talous- ja rahaliittoa, parantaa pankkiasiakkaiden suojaa ja lisätä entisestään rahoitusjärjestelmän vakautta ja häiriönsietokykyä euroalueella ja sen ulkopuolella. Yhteistä kriisinratkaisurahastoa tukeva varautumisjärjestely – josta on sovittu periaatteessa mutta joka ei ole vielä toiminnassa – lisäisi luottamusta EU:n pankkijärjestelmään tarjoamalla rahastolle luottolimiitin ja minimoisi entisestään riskiä siitä, että veronmaksajien on tuettava kaatumassa olevia pankkeja. Yhteisen kriisinratkaisurahaston, joka rahoitetaan ennakkoon euroalueen pankkien rahoitusosuuksilla, tavoitekoko on noin 55 miljardia euroa. Varautumisjärjestelyn koko määräytyy rahaston koon mukaan.

EU on maailman kärkeä tietosuojanormien alalla, mutta sen säännöt yksityisyyden suojasta verkossa eivät ole lainkaan ajan tasalla – verkkopalvelut voivat lukea viestejämme internetissä ja jakaa niitä ilman suostumustamme. Vuonna 2016 tutkimukseen osallistuneista eurooppalaisista 92 prosenttia sanoi, että sähköpostien ja pikaviestien luottamuksellisuus olisi taattava. Komission 10. tammikuuta 2017 esittämässä ehdotuksessa on säännökset tästä suojasta.

Eurooppa on viime vuosina ottanut merkittäviä askelia muuttoliikepolitiikassa ja selvinnyt vuosien 2015–2016 kriisistä. On kuitenkin tarpeen luoda turvapaikkajärjestelmä, joka on täysin toimiva ja humaani ja joka pystyy selviytymään mahdollisista tulevista kriiseistä. Euroopan yhteinen turvapaikkajärjestelmä tarjoaa yhteiset vähimmäisvaatimukset kaikkien turvapaikanhakijoiden asianmukaiselle kohtelulle. Se koostuu lainsäädäntökehyksestä, joka kattaa kaikki turvapaikkamenettelyn osa-alueet, sekä tukivirastosta (Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO)). Komission toukokuussa ja heinäkuussa 2016 esittelemät turvapaikkajärjestelmän uudistamista koskevat ehdotukset tasapainottavat solidaarisuutta ja vastuullisuutta. Nämä toimenpiteet hyödyttävät suojelua tarvitsevia entistä johdonmukaisemmilla ehdoilla sekä yksinkertaisemmalla ja nopeammalla päätöksenteolla. Ne vähentävät luvattoman edelleen liikkumisen kannustimia, hillitsevät turvapaikkakeinottelua ja tukevat sellaisten henkilöiden palauttamista, joilla ei ole oikeutta jäädä maahan. Säännöistä, joilla määritetään, mikä jäsenvaltio on vastuussa turvapaikkahakemuksen käsittelystä, tehdään selkeämpiä ja tehokkaampia, sillä järjestelmä on jäsennellympi ja ennakoitavampi tuettaessa kohtuuttoman paineen alla olevia jäsenvaltioita. Tulevaisuuden paineita vastaavan nykyaikaisen turvapaikkajärjestelmän tarve on yhtä suuri kuin ennenkin.

Esitetyt ehdotukset ovat sekä visio unionille että käytännön suunnitelma siitä, miten tavoitteet saavutetaan. Kyse on todellisesta EU:n tason lisäarvosta, ja investointeja lisätään aloilla, joilla yksittäinen jäsenvaltio ei pysty toimimaan yksin tai joilla on tehokkaampaa toimia yhdessä. Tämän vuoksi tutkimuksen ja innovoinnin, Euroopan strategisten investointien, sisämarkkinoiden ja avaruusasioiden ohjelmille osoitetaan varoja on yhteensä 187,4 miljardia euroa. Ulkoisten toimien määrärahat ovat 123 miljardia euroa, rajavalvontaan ja muuttoliikkeeseen liittyvien ohjelmien rahoitusta lisätään 34,9 miljardiin euroon ja turvallisuus- ja puolustusmenoja lisätään 27.5 miljardiin euroon.

Yli 9 miljoonaa eurooppalaista on tähän mennessä tukenut jotakin eurooppalaista kansalaisaloitetta. Komissio on toteuttanut konkreettisia toimia, muun muassa ehdottamalla lainsäädäntöä, ja ryhtynyt jatkotoimiin sellaisten aloitteiden johdosta, joihin on saatu kerättyä vähintään miljoona allekirjoitusta. Uudistetut säännöt tekevät tästä osallistavasta välineestä helpommin hyödynnettävän ja käyttäjäystävällisemmän. Kansalaisten on helpompi käynnistää aloitteita ja allekirjoittaa niitä. Lisäksi on perustettu yhteistyöfoorumi, jonka tehtävänä on neuvoa ja antaa kansalaisille eri puolilta Eurooppaa mahdollisuus valmistella yhdessä aloitteitaan. Komissio tarjoaa aloitteiden organisoinnista vastaaville myös maksutonta palvelua allekirjoitusten online-keruulle.

EU-maiden puutteellisen turvallisuus- ja puolustusyhteistyön arvioidaan aiheuttavan vuosittain 25–100 miljardin euron kustannukset. Euroopassa on 178 asejärjestelmää, kun niitä on Yhdysvalloissa vain 30. Tämän vuoksi puolustusmäärärahoja käytetään paljon tehottomammin. EU onkin kasvattamassa rooliaan turvallisuuden ja puolustuksen alalla ja luomassa Euroopan puolustusunionia. Euroopan turvallisuuden ja puolustuksen lujittamiseksi on käynnistetty pysyvä rakenteellinen yhteistyö (PESCO), johon osallistuu 25 EU-valtiota. Euroopan puolustusrahasto on aloittanut toimintansa, ja sen ensimmäisten hankkeiden tarkoituksena on edistää rajatylittäviä investointeja uusimpaan ja täysin yhteentoimivaan puolustusteknologiaan ja -kalustoon muun muassa salattujen ohjelmistojen ja drooniteknologian kaltaisilla aloilla.

Komissio on myös esittänyt aloitteen, jolla Euroopan syyttäjänvirastolle annetaan lisävaltuudet puuttua rajat ylittäviin terrorismirikoksiin. Koska terrorismi ei tunne rajoja, EU:n on voitava asettaa terroristeja syytteeseen koordinoidummin ja tehokkaammin.

Perusteilla oleva Euroopan syyttäjävirasto auttaa suojelemaan on EU:n veronmaksajien rahoja. Sen toimintaan osallistuu 22 jäsenvaltioita. Sen tehtävänä on tutkia ja nostaa syytteitä rikosasioissa, joissa EU:n taloudelliset edut ovat uhattuina. Näitä ovat muun muassa EU:n varojen väärinkäyttö tai rajatylittävät arvonlisäveropetokset, joista veronmaksajille aiheutuu vuosittain vähintään 50 miljardin euron tulonmenetykset kansallisissa talousarvioissa. Euroopan syyttäjävirasto mullistaa EU:n roolin tällä alalla antamalla sille vahvan välineen, jonka avulla se voi ensimmäistä kertaa toimia lainvalvonnan alalla.

Työntekijöiden tulisi saada samassa työpaikassa samasta työstä sama palkka. Jotta voitaisiin taata, että tätä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa vahvistettua perusperiaatetta sovelletaan myös niihin yli 2 miljoonaan työntekijään, jotka on lähetetty tilapäisesti toiseen jäsenvaltioon, työntekijöiden lähettämistä työhön toiseen jäsenvaltioon koskevia sääntöjä on uudistettu.

Kaikki eurooppalaiset ovat 15. kesäkuuta 2017 lähtien voineet soittaa, lähettää tekstiviestejä ja käyttää mobiiliverkkoa ilman lisämaksuja matkustaessaan EU:ssa. Verkkovierailumaksujen poistamista edeltäneen vuosikymmenen aikana hinnat alenivat jyrkästi ja progressiivisesti komission verkkovierailuehdotuksen mukaisesti. Vuosien 2007 ja 2016 välillä verkkovierailumaksut alenivat yli 90 prosenttia. Eurooppalaiset ovat heti hyödyntäneet kotimaanhintaisten verkkovierailujen edut: mobiilidatan käyttö on 12-kertaistunut, ja matkailijoiden soittamien puhelujen määrä on kaksinkertaistunut kesäkuusta 2017.

Yritysten näkökulmasta uudistus selkeyttää ja yhdenmukaistaa sääntöjä, joita niiden on sovellettava, ja auttaa palauttamaan kuluttajien luottamuksen. Kansainvälisellä tasolla EU alkaa vaikuttaa tietosuojasääntöihin: se on perustanut Japanin kanssa maailman suurimman alueen, jolla data liikkuu vapaasti ja turvallisesti. Lisäksi Argentiina, Uruguay, Kanada, Meksiko, Intia, Israel, Kalifornia ja Uusi-Seelanti ovat aloittaneet yksityisyydensuojaa koskevan lainsäädännön laatimisen uuden eurooppalaisen standardin innoittamana.

Euroopan unioni on kohdannut lukuisia ja aiempaa useammin toistuvia monimutkaisia katastrofeja, jotka ovat johtaneet ihmishenkien menetyksiin ja aiheuttaneet muuta vahinkoa kansalaisille, yrityksille, yhteisöille ja ympäristölle. Vuonna 2018 lähes 100 ihmistä sai surmansa luonnonkatastrofeissa Euroopassa, ja näimme maastopaloja Euroopan alueilla, joilla niitä ei ole koskaan aiemmin esiintynyt. Taloudelliset menetykset ovat valtavat: Euroopassa kirjattiin vuonna 2016 lähes 10 miljardin euron vahingot. EU:n on vastattava tähän haasteeseen ja suojeltava paremmin kansalaisiaan näiltä katastrofeilta lisäämällä ja parantamalla ennaltaehkäisyä ja varautumista. Vuonna 2018 EU-maat hakivat apua kymmenkunta kertaa lähinnä metsäpaloihin, lääkinnälliseen tukeen ja meren pilaantumiseen. RescEU tarjoaa pelastuspalveluvalmiuksia katastrofien kohteeksi joutuneille ja eniten apua tarvitseville Euroopassa ja koko maailmassa. Näitä resursseja käytetään silloin, kun maat tarvitsevat nopeaa apua katastrofitilanteesta selviytymiseksi. Valikoimaan kuuluvat muun muassa sammutustöissä käytettävät lentokoneet ja muut keinot reagoida esimerkiksi lääketieteellisiin hätätilanteisiin. EU:n pelastuspalvelumekanismi aktivoitiin 52 kertaa vuosina 2017 ja 2018.

Afrikka-hätärahasto on 4,2 miljardin euron varoillaan yksi EU:n tehokkaimmista välineistä, joilla rahoitetaan muuttoliikkeeseen liittyviä hankkeita ja puututaan laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Tähän mennessä on hyväksytty 193 hanketta, joissa keskitytään moniin aloihin, kuten talouskehitykseen, hallintoon, terveydenhuoltoon ja muuttoliikkeeseen, mukaan lukien kohdennettu elintärkeä apu suojelun tarpeessa oleville henkilöille. Lisäksi ulkoisesta investointiohjelmasta tuetaan Junckerin rahastosta saatujen kokemusten pohjalta yli 44 miljardin euron edestä sekä julkisia että yksityisiä investointeja Afrikassa ja EU:n naapurimaissa vuoteen 2020 mennessä. Ulkoinen investointiohjelma ja Euroopan kestävän kehityksen rahasto keskittyvät investointien lisäämiseen useilla ensisijaisilla aloilla, joita ovat muun muassa seuraavat: puhdas energia, mikro- ja pk-yritysten rahoittaminen, maatalous ja digitalisaatio osallistavan kehityksen edistämiseksi.

Euroopan raja- ja merivartioviraston perustamisen jälkeen Bulgariassa, Kreikassa, Italiassa ja Espanjassa on nyt yli 1 600 rajavartijaa, jotka auttavat unionin ulkorajojen vartioinnissa. Seuraavassa vaiheessa, josta on päästy sopimukseen komission ehdotuksen pohjalta, on tarkoitus laajentaa virastoa edelleen ja vahvistaa sitä omalla kalustolla ja perustamalla 5 000 rajavartijan pysyvä osasto vuonna 2021. Henkilöstöä on tarkoitus lisätä sen jälkeen 10 000 rajavartijaan viimeistään vuonna 2027, minkä lisäksi annetaan suuremmat valtuudet toteuttaa henkilöiden palauttamisia. Uudet parannetut ja yhteentoimivat tietojärjestelmät pitävät rajamme sekä entistä turvallisempina että vaivattomampina matkustajien kannalta. Rajanylitystietojärjestelmä nopeuttaa vilpittömässä mielessä liikkeellä olevia matkustajia koskevia menettelyjä ja tunnistaa epäilyttävät tapaukset. EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmä puolestaan mahdollistaa viisumivapaiden vierailijoiden matkaa edeltävien tarkastusten tehostamisen. Kaikki tarvittavat tiedot vaihdetaan jäsenvaltioiden välillä reaaliajassa, jotta varmistetaan sääntöjen asianmukainen soveltaminen.

EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus on EU:n kaikkien aikojen suurin kauppasopimus. Se on myös ensimmäinen kauppasopimus, jossa sitoudutaan Pariisin ilmastosopimuksen noudattamiseen. EU:n ja Japanin yhteenlaskettu osuus maailman bruttokansantuotteesta on lähes kolmannes, ja sopimuksella luodaan avoin vapaakauppa-alue, joka kattaa yli 600 miljoonaa ihmistä. Tätä sopimusta täydennettiin Japanin kanssa tehdyllä vastavuoroisella tietosuojan riittävyyttä koskevalla järjestelyllä, jolla luotiin maailman suurin, tehokkaasti suojattu vapaiden tietovirtojen alue.

EU on hyväksynyt maailman ensimmäisen kokonaisvaltaisen muovistrategian, jolla vähennetään vuosittain tuotetun muovijätteen määrää 25 miljoonalla tonnilla ja lisätään muovin kierrätysastetta, joka on tällä hetkellä vain 30 prosenttia. Osana strategiaa otettiin käyttöön tiukkoja toimenpiteitä, jotka koskevat rannoiltamme useimmin löytyviä kymmentä muovituotetta ja hylättyjä kalastusvälineitä. Yhtenä toimenpiteenä kielletään tietyt kertakäyttömuovit, joista on helposti saatavilla vaihtoehtoja, kuten muoviset vanupuikot, ruokailuvälineet, lautaset, pillit, juomasekoittimet ja ilmapalloissa käytettävät tikut. Toimenpiteillä vältetään 3,4 miljoonan hiilidioksidiekvivalenttitonnin päästöt, vähennetään merten roskaantumista ja sen kielteisiä ympäristövaikutuksia sekä lähestytään todellista kiertotaloutta.

EU:lla oli merkittävä rooli, kun historiallinen, kunnianhimoinen ja globaali Pariisin ilmastosopimus tehtiin. Sopimuksessa 195 maata sopi yksinkertaisesta tavoitteesta: jätetään planeettamme tuleville sukupolville terveempänä ja tehdään yhteiskunnista vauraampia, modernimpia ja oikeudenmukaisempia. EU on maailman ainoa suuri talous, joka on pannut täysimääräisesti täytäntöön toimet Pariisin sopimuksen lupausten täyttämiseksi. Unionissa leikataan vähintään 40 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä vuoteen 2030 mennessä ja valmistaudutaan ilmaston kannalta neutraaliin talouteen.

Kreikan kolmivuotinen vakaustukiohjelma päättyi elokuussa 2018. Siinä oli myönnetty lainoja yhteensä 61,9 miljardia euroa kattavan, ennennäkemättömän suuren uudistusohjelman toteuttamisen perusteella. Talous kasvaa nyt noin 2 prosentin vuosivauhtia eli nopeimmin kymmeneen vuoteen. Vaikka työttömyys on edelleen liian korkea, se on laskenut huomattavasti huippulukemistaan. Käytössä on tehostettu seuranta EU:n tuen tuottaman hyödyn maksimoimiseksi ja sen varmistamiseksi, että tämä edistyminen jatkuu.

Komissio esitti tammikuussa 2015 antamassaan tiedonannossa, miten se aikoo käyttää vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöihin sisältyvää joustoa. Ministerineuvosto tuki tätä lähestymistapaa, joka on auttanut Euroopan talouden elpymistä saavuttamalla asianmukaisen tasapainon terveen finanssipolitiikan jatkamisen ja kasvun tukemisen välillä erityisesti uudistusten ja investointien kautta. Arvioiden mukaan jouston avulla on pystytty kasvattamaan EU:n bruttokansantuotetta 0,8 prosenttia viimeisten neljän vuoden aikana ja autettu luomaan 1,5 miljoonaa työpaikkaa. Samaan aikaan julkinen velka on supistunut 6,8 prosenttiyksikköä vuosina 2014–2018, ja EU:n alijäämä on vähentynyt keskimäärin 3 prosentista 0,6 prosenttiin.

Euroopan talous on nyt kasvanut kuusi vuotta yhteen menoon. ESIR-rahaston kautta on jo autettu rahoittamaan 392,6 miljardin euron investoinnit pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja keskeisille aloille, kuten infrastruktuuri, tutkimus, uusiutuva energia, ympäristö sekä digitaaliset ja sosiaaliset hankkeet. Vuoden 2020 tavoite on 500 miljardia euroa ja 1,4 miljoonaa uutta työpaikkaa EU:ssa. InvestEU-ohjelmalla on tarkoitus jatkaa tätä menestyksellistä toimintaa seuraavassa pitkän aikavälin talousarviossa.

Yhä useammat eurooppalaiset katsovat, että EU:n jäsenyys on heidän maansa kannalta hyvä asia. Tyytyväisyys on korkeimmillaan 27 vuoteen.

Huomattavaa edistystä on saavutettu sen varmistamiseksi, että Euroopan julkinen talous on vakaa, kestävä ja kykenee

Talouskasvu on keino saavuttaa tavoitteet. Kasvu on edistänyt sosiaalisemman Euroopan saavuttamista.

EU:n kunnianhimoinen työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskeva ohjelma ja työ sisämarkkinoiden syventämiseksi ovat edistäneet talouden vahvaa elpymistä. Euroopan unionin talous on nyt kasvanut kuusi vuotta yhteen menoon. EU:ssa on Junckerin komission toimikaudella luotu noin 12,6 miljoonaa työpaikkaa, ja työttömyys on tämän vuosisadan alhaisimmalla tasolla. Samaan aikaan julkinen talous on kohentunut kaikkialla, ja jäsenvaltioiden väliset erot varallisuuden jakautumisessa ovat jälleen kaventumassa.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 30.4.2019 COM(2019) 218 final KOMISSION TIEDONANTO Eurooppa toukokuussa 2019: Kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia yhä epävarmemmassa maailmassa





































































































































Euroopan komission panos EU27:n johtajien kokoukseen Sibiussa Romaniassa



9. toukokuuta 2019



Esipuhe Unionin tilaa käsitelleessä puheessani vuonna 2017 ehdotin osana etenemissuunnitelmaamme kohti yhtenäisempää, vahvempaa ja demokraattisempaa unionia, että Euroopan johtajat kokoontuisivat valmistelemaan tulevaisuutta 27 jäsenvaltion kesken Romanian Sibiuun – kaupunkiin, jolla on ainutlaatuinen tarina ja joka edustaa yhtä aikaa Euroopan itä- ja länsiosaa, menneisyyttä ja tulevaisuutta. Kokoontuessamme siellä 9. toukokuuta on tullut aika osoittaa, mitä yhtenäinen unioni voi saavuttaa tulevaisuudessa, varsinkin kun kokous järjestetään juuri ennen 23.–26. toukokuuta pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Meitä on viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana koeteltu, kun kriisit ovat seuranneet toisiaan. Olemme kuitenkin selvinneet niistä kerta kerralta voimakkaampina. Kaiken tämän keskellä olemme pitäneet hellittämättä tavoitteenamme lunastaa ne lupaukset, jotka annoimme viisi vuotta sitten. Tuolloin EU-johtajat määrittivät Euroopan parlamentin vaalien tuloksen pohjalta vuosia 2014–2019 koskevan strategisen ohjelman, jonka mukaisesti muotoilin komissioni 10 poliittista painopistettä. Tuolloin totesin, että käsillä on viimeinen mahdollisuus osoittaa eurooppalaisille, että unioni toimii heitä varten. Komissio, jonka puheenjohtajana minulla on kunnia toimia, on elänyt ja hengittänyt tätä tehtävää, kuunnellen eurooppalaisten toiveita, pelkoja ja odotuksia. Olemme toimineet asioissa, joilla on eniten merkitystä: olemme onnistuneet palauttamaan työpaikkoja ja investointeja ja palaamaan kasvun tielle kriisin jälkeen, lujittaneet sekä solidaarisuutta että vastuullisuutta unionissa ja pystyneet takaamaan työntekijöille saman palkan samasta työstä samassa paikassa. Nyt on suunnattava katse tulevaisuuteen, otettava oppia kokemuksista ja hyödynnettävä onnistumisia. Meidän on oltava kunnianhimoisempia ja määrätietoisempia kuin koskaan aikaisemmin. Euroopan johtajat aloittavat tämän pohdinnan Sibiussa valmistellakseen seuraavan strategisen ohjelman hyväksymistä kesäkuun Eurooppa-neuvostossa. Tämä asiakirja on komission panos sitä koskevaan prosessiin. Jokaisen sukupolven velvollisuutena on parantaa niin nykyisten kuin tulevienkin eurooppalaisten elämää ja lunastaa lupaukset rauhasta, vauraudesta ja edistyksestä. Tämä on ollut kutsumukseni ja elämäntehtäväni. Tämän tavoitteen on edelleen työnnettävä meitä kaikkia eteenpäin. Kun Eurooppa-päivänä, Schumanin julistuksen vuosipäivänä, seison Sibiussa yhdessä 27 eurooppalaisen johtajan kanssa, tunnen ylpeyttä menneisyydestämme, mutta vielä voimakkaammin päättäväisyyttä ja toiveikkuutta tulevaisuutemme suhteen. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker



Johdanto EU:n johtajat kokoontuvat 9. toukokuuta 2019 Sibiuun Romaniaan pohtimaan unionin poliittisia pyrkimyksiä ja valmistelemaan strategista ohjelmaa seuraaviksi viideksi vuodeksi. Kokous pidetään juuri ennen Euroopan parlamentin vaaleja, joissa yli 400 miljoonalla eurooppalaisella on äänioikeus. Kyseessä ovat maailman suurimmat valtioiden rajat ylittävät vaalit. Vaalien aikaan on kulunut 30 vuotta kommunismin loppumisesta ja Berliinin muurin murtumisesta ja 15 vuotta unionin ennennäkemättömästä laajentumisesta, joiden myötä päästiin yli maanosamme kipeästä jakautuneisuudesta. Tänä päivänä unioni tuo rauhaa, vakautta ja vaurautta kaikkialle Eurooppaan ja sen ulkopuolellekin, vaikka meidän onkin vielä ratkaistava monia sisäisiä ja ulkoisia haasteita. Unioni pitää päättäväisesti kiinni demokratian, oikeusvaltion ja perusoikeuksien kunnioittamisen periaatteistaan, vaikka vaatimukset vahvoista johtajista ja sisäänpäin suuntautuneesta nationalismista ovat yleistymässä. Yhteisen historiamme pohjalta voimme pysyä lujina tällaisten vaatimusten edessä. Tämä on Euroopan yhdentymishankkeen kestävä ominaisuus, joka tekee mallistamme ainutlaatuisen ja puolustamisen arvoisen. Kriisin leimaamat vuodet ovat takana, ja Eurooppa on elpymässä. Työllisiä on Euroopassa nyt 240 miljoonaa eli enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Kuluttajien ja yritysten on mahdollista hyötyä sisämarkkinoista, sillä ne lisäävät valinnanvaraa ja alentavat hintoja. Vahvistunut yhteinen valuuttamme suojelee meitä rahoitusmarkkinoiden myllerrykseltä. EU huolehtii koko maailman tasolla parhaiten siitä, että sosiaalisesta markkinataloudesta saatava hyöty tavoittaa koko väestön. EU toimii kansalaistensa turvallisuuden säilyttämiseksi. Viimeksi kuluneiden neljän vuoden aikana muuttoliikkeen hallinnan, rajavalvonnan ja turvallisuuden alalla on edistytty enemmän kuin edeltävien 20 vuoden aikana. Lisäksi EU on vastuullinen maailmanlaajuinen vaikuttaja, joka toimii edelläkävijänä ilmastonmuutoksen torjunnassa, tukee rauhaa ja kestävää kehitystä maailmanlaajuisesti, edistää vapaata ja oikeudenmukaista kauppaa ja määrittää normeja ihmisoikeuksien, työolojen, elintarviketurvallisuuden ja tietosuojan aloilla. Tämän edistyksen suojaaminen ja eteenpäin vieminen ei ole koskaan ollut yhtä tärkeää kuin nyt, kun ympäröivä maailma on muuttumassa yhä pirstaloituneemmaksi ja epävakaammaksi. Samalla se on erittäin vaativa tehtävä. Kaikkiin eurooppalaisiin yhteisesti kohdistuvat haasteet lisääntyvät jatkuvasti: ne liittyvät esimerkiksi maailmanlaajuisiin muuttovirtoihin, kilpailupaineiden kasvamiseen keskeisillä talouden aloilla, turvallisuuteemme ja oikeusvaltioperiaatteeseen kohdistuvien uhkien lisääntymiseen, väestönkehityksen ja teknologisen kehityksen vauhtiin sekä yhä vakavampiin ekologisiin vaaroihin. Samaan aikaan keskeiset toimijat kyseenalaistavat sääntöpohjaisen kansainvälisen järjestyksen tai jopa tarkoituksellisesti heikentävät sitä, vaikka se on hyvin pitkään toiminut vauraan ja turvallisen Euroopan unionin korvaamattomana kehyksenä. Nämä suuntaukset tuovat mukanaan niin mahdollisuuksia kuin haasteitakin. Ne toimivat selkeänä varoituksena: jotta Eurooppa menestyy, EU:n jäsenvaltioiden on toimittava yhdessä. Niiden on toimittava yhdessä, jos ne haluavat säilyttää eurooppalaisen elämäntavan, vaalia maapalloamme ja vahvistaa EU:n globaalia vaikutusvaltaa. EU pystyy vaikuttamaan maailman tapahtumien kulkuun vain, jos sen voima lähtee yhtenäisyydestä. Sen vuoksi Sibiun kokous on EU:n johtajien tilaisuus osoittaa yhtenäisyyttään ja luoda tuoreita näkökulmia maanosallemme. Heidän olisi osoitettava, että he ovat kuunnelleet kansalaisten toiveita, huolenaiheita ja odotuksia ja että he ovat valmiita toimimaan päättäväisesti ja yhdessä niihin vastaamiseksi.

Tähän tavoitteeseen pääsemiseksi EU:n apuna on seuraava strateginen ohjelma. Euroopan komissio antaa tänään useita sitä koskevia suosituksia. Politiikka ja viestintä ovat saman kolikon kaksi eri puolta, minkä vuoksi komissio antaa suosituksia myös siitä, miten Euroopan kansalaisia ja demokratiaa voitaisiin palvella tiedottamalla yhteisistä päätöksistä nykyistä paremmin. Sekä määrittämämme painopisteet että tapa, jolla selitämme niitä ja pidämme yhteyttä kansalaisiin, ovat ratkaisevia unionin yhtenäisyyden, vahvuuden ja demokraattisuuden lisäämiseksi.



Osa I: Euroopan komission panos EU:n strategiseen ohjelmaan 2019–2024 Muutokset ja haasteet ovat seuranneet toisiaan herkeämättä vuosikymmenen ajan, mutta EU on osoittanut pessimistien olleen väärässä: se pystyy täyttämään lupauksensa turvata rauha, vauraus ja edistys kansalaistensa hyväksi. Euroopan talous ja yhteiskunta ovat selvinneet koettelevien aikojen läpi entistä vahvempina, mutta tarvitaan vielä paljon työtä sen varmistamiseksi, että unionin kansalaiset tuntevat olonsa turvalliseksi ja suojatuksi ja että yhteisten politiikkatoimien hyödyt ulottuvat kaikille unionin alueille. Tätä tehtävää vaikeuttaa lisääntyvä epävarmuus ja epävakaus meitä ympäröivässä maailmassa. Kun uusia voimia nousee esiin ja vanhat lähtevät uusiin suuntiin, eurooppalainen yhteistyö ja kohdennettu yhdentyminen on entistäkin välttämättömämpää ja tähdellisempää. Kun otetaan huomioon 23.–26. toukokuuta 2019 pidettävät Euroopan parlamentin vaalit ja niistä seuraavat EU:n toimielinten poliittisen johdon muutokset, on tullut aika tarkastella uusia poliittisia linjauksia ja uusia painopisteitä ja saada aikaan uutta pontta uudistuksiin. Vain jos Euroopan unioni osoittaa kykenevänsä vastaamaan yhteisiin haasteisiin, voi maanosamme menestyä huomisen maailmassa. Vain jos pystymme pääsemään yhteisymmärrykseen yhteisistä päätöksistä ja panemaan ne nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön, voimme vastata kansalaisten odotuksiin. Tämä edellyttää EU:n toimielinten yhteisiä toimia yhdessä kaikkien EU:n jäsenvaltioiden kanssa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Seuraavassa osiossa kartoitetaan EU:n nykytilannetta sekä tapoja, joilla se voi mukautua käynnissä oleviin muutoksiin ja muokata vielä tulossa olevia muutoksia. Siinä esitetään viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana saatujen kokemusten perusteella useita toimintasuosituksia, joiden tarkoituksena on auttaa saavuttamaan nämä tavoitteet. I.1 EU:n nykytilanne Eurooppa-neuvosto laati viisi vuotta sitten laajan unionin strategisen ohjelman muutoksen aikoina. Sen pohjalta kehitettiin puheenjohtaja Jean-Claude Junckerin 10 poliittista painopistettä. Ne laadittiin hänen vaalikampanjansa aikana, jolloin niistä käytiin vuoropuhelua sekä jäsenvaltioiden että Euroopan parlamentin kanssa. Painopisteissä keskityttiin eurooppalaisten kannalta kaikkein tärkeimpiin asioihin: työpaikkojen, kasvun ja investointien palauttamiseen, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden lujittamiseen, muuttoliikkeen hallintaan, turvallisuusuhkien lieventämiseen, digitaali- ja energia-alan siirtymän potentiaalin hyödyntämiseen, EU:n kehittämiseen voimakkaammaksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi sekä läpinäkyvyyden ja demokraattisen oikeutuksen vahvistamiseen. Nämä toimet ovat johtaneet kansalaisia hyödyttäviin konkreettisiin tuloksiin , vaikka matkan varrella onkin ollut myös odottamattomia vaikeuksia, jotka aiheuttavat unionille edelleen vakavia haasteita.



Euroopan talous EU:n kunnianhimoinen työllisyyttä, kasvua ja investointeja koskeva ohjelma ja sen ohella toteutetut pyrkimykset syventää sisämarkkinoita sekä Euroopan keskuspankin elvyttävä rahapolitiikka ovat edistäneet talouden vahvaa elpymistä. Euroopan unionin talous on nyt kasvanut kuusi vuotta yhteen menoon. Työllisiä on Euroopassa nyt 240 miljoonaa eli enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Työttömyys on alhaisimmillaan tällä vuosisadalla, vaikkakin se on joissain jäsenvaltioissa edelleen korkeaa, erityisesti nuorison keskuudessa. Julkinen talous on kohentunut kaikkialla. Köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat vähenemässä, ja jäsenvaltioiden välillä tapahtuu aiempaa enemmän lähentymistä. Tämä on erityisesti EU:n rakenne- ja investointipolitiikkojen ansiota. Euroopan rahoitussektorin vahvistuminen tukee luotonantoa ja investointeja. Heikommin kehittyneet jäsenvaltiot kurovat kiinni eroa muuhun EU:hun. Vuosina 2006–2017 niiden asukaskohtainen bruttokansantuote (BKT) kasvoi 4,5 prosenttia vuodessa, kun kehittyneemmissä jäsenvaltioissa kasvuvauhti oli 1,4 prosenttia.





Kriisin jälkimainingeissa palkat laskivat, mutta erityisesti vuodesta 2017 suuntaus on ollut voimakkaasti nouseva sekä koko EU:ssa että euroalueella. Palkkojen odotetaan vuonna 2019 nousevan edelleen kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Tämä on hyvin vakaa perusta kotimaisen kulutuksen vahvistumiselle ja sen myötä vahvemmalle kotimaiselle kasvulle, joka on vähemmän riippuvaista ulkoisesta kehityksestä. Euroopan strategisten investointien rahasto, jota kutsutaan myös Junckerin rahastoksi, käynnistettiin vuonna 2014. Sen avulla on tähän mennessä saatu aikaan lähes 400 miljardin euron lisäinvestoinnit, mikä ylittää sen alkuperäisen tavoitteen yli 70 miljardilla eurolla. Sillä on tuettu 750 000 ihmisen työpaikkoja Euroopassa, parannettu 945 000 pienen ja keskisuuren yrityksen mahdollisuuksia saada rahoitusta ja kasvatettu EU:n BKT:tä 0,6 prosenttia. Junckerin rahasto on myös esimerkki innovatiivisesta ja aiempaa tehokkaammasta tavasta käyttää EU:n talousarviota siten, että saavutetaan useita poliittisia tavoitteita, kuten innovointi, ilmastonmuutoksen torjunta, liitettävyys ja laadukkaat työpaikat. Kansalaisten tuki eurolle on korkeimmalla tasollaan koskaan. Yhtenäisvaluutta tuo taloudellista suojaa ja vaikutusmahdollisuuksia, ja sillä on vahva maailmanlaajuinen asema. Euroalueen ulkopuolella 175 miljoonaa ihmistä 60 maassa käyttää valuuttaamme tai näiden maiden paikallinen valuutta on sidottu siihen. Tämä johtuu osaltaan myös siitä, että euro on hyvin vakaa valuutta. Sen inflaatioprosentti on sen ensimmäisten 20 vuoden aikana ollut keskimäärin vain 1,7 prosenttia. Vahva valuutta edellyttää vakaata talouspolitiikkaa ja jatkuvia toimia rakenneuudistusten toteuttamiseksi jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi EU:n talouspolitiikan koordinointimekanismia – vuonna 2011 käyttöön otettua talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa – on vuosien mittaan lujitettu. Siihen sisältyy nyt erikseen euroaluetta koskevia suosituksia, ja siinä keskitytään entistä voimakkaammin sosiaalisiin painopisteisiin ja jäsenvaltioiden investointitarpeisiin. Komissio on myös alkanut antaa jäsenvaltioiden rakenneuudistuksiin teknistä tukea, joka kattaa yli 700 uudistushanketta 26 jäsenvaltiossa. Näihin kuuluu julkishallinnon digitalisoinnin tai maksukyvyttömyysmenettelyjen nykyaikaistamisen kaltaisia uudistushankkeita. Euroopan selviytymiskyvyn ja tulevan kasvun kannalta keskeinen tekijä on investoiminen ihmisiin. Tämän vuoksi Euroopan sosiaalirahasto on tukenut yli 15:tä miljoonaa ihmistä kehittämään taitoja, joita he tarvitsevat nykypäivän työmarkkinoilla. Pankkisektorin riskit ovat pienentyneet huomattavasti. Tämä johtuu valvonnan tiukentamisesta sekä siitä, että EU:n pankeilla on nyt paljon enemmän likvidejä varoja ja että euroalueen pankit ovat vuoden 2014 jälkeen kasvattaneet pääomapuskureitaan 812 miljardilla eurolla. Järjestämättömien lainojen määrä on nyt lähellä kriisiä edeltänyttä tasoa. Tämän ansiosta joulukuussa 2018 järjestetyssä eurohuippukokouksessa oli mahdollista pohjustaa pankkiunionin seuraavia vaiheita. EU:n sääntöjen noudattamisen tinkimätön valvonta sisämarkkinavälineiden ja kilpailupolitiikan välityksellä on suojannut sekä kansalaisia että yrityksiä ja edistänyt kasvua ja innovointia. Komissio on ryhtynyt tiukkoihin ja tehokkaisiin toimiin EU:n lainsäädännön rikkomistapauksissa ja toteuttanut päättäväisiä toimenpiteitä silloin kun rikkomisia ei ole saatu ratkaistua vuoropuhelun avulla. Tämän strategisemman toimintatavan myötä on ryhdytty kiinnittämään entistä enemmän huomiota systeemisiin ongelmiin, joiden osalta komission täytäntöönpanotoimet voivat olla erittäin merkityksellisiä. Tällä hetkellä kaikki jäsenvaltiot mukaan lukien vireillä on yhteensä yli 1 500 rikkomusmenettelyä. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa, jotta nämä tapaukset saadaan ratkaistua mahdollisuuksien mukaan ennen kuin asia joudutaan viemään Euroopan unionin tuomioistuimeen. Vuodesta 2014 alkaen on joka vuosi onnistuttu löytämään ratkaisu 500 rikkomustapaukseen, mikä vastaa 90:tä prosenttia kokonaismäärästä. Tämä osoittaa, kuinka arvokasta tehokkaampi vuorovaikutus komission ja kansallisten viranomaisten välillä on ennen päätymistä usein aikaa vievään tuomioistuinvaiheeseen. Lähde: Euroopan komissio Komissio on seurannut tiiviisti myös yhteisesti sovittujen EU:n kilpailusääntöjen soveltamista. Komissio on tarvittaessa ryhtynyt päättäväisiin toimiin kilpailunvastaisia sulautumia, kartelleja, määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä tai sääntöjenvastaisia valtiontukipäätöksiä vastaan. Komission kartelli- ja sulautuma-asioissa toteuttamien toimenpiteiden johdosta asiakkaille koitui vuosina 2015–2018 säästöä 48–78 miljardia euroa. Komissio määräsi esimerkiksi vuosina 2016 ja 2017 kuorma-autokartellille 3,8 miljardin euron sakon. Vuonna 2018 se määräsi Gazpromille sitovia velvoitteita, jotta voitiin mahdollistaa vapaa kaasunsiirto kilpailukykyisin hinnoin Keski- ja Itä-Euroopan kaasumarkkinoilla. Kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon valvonta on ollut keskeisessä asemassa myös pyrittäessä varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n digitaalisilla markkinoilla. Komissio määräsi Googlelle EU:n kilpailusääntöjen rikkomisen johdosta sakkoja kolme kertaa vuosina 2017–2019. Sakkojen yhteismäärä oli 8,25 miljardia euroa. Nämä rikkomukset epäsivät muilta yrityksiltä mahdollisuuden käydä ansioihin perustuvaa kilpailua ja innovoida ja veivät eurooppalaisilta kuluttajilta kilpailun tuomat hyödyt. Tämän lisäksi komission toimet valtiontukien alalla ovat edistäneet tasapuolisten toimintaedellytysten takaamista kaikille, myös verotuksen alalla. Komissio esimerkiksi totesi elokuussa 2016, että Applelle oli myönnetty laittomia veroetuuksia, mikä johti siihen, että Irlanti peri yritykseltä takaisin 14,3 miljardia euroa. Samaan aikaan komissio hyväksyi neljän jäsenvaltion myöntämän 1,75 miljardin euron valtiontuen Euroopan yhteistä etua koskevalle tärkeälle hankkeelle, jolla mahdollistetaan koko Euroopan taloutta hyödyttävät mikroelektroniikka-alan innovaatiot. EU:n strategisen ohjelman 2014–2019 täytäntöönpano Usein sanotaan, että unioni on liian jakautunut tai liian hidas saamaan aikaan tehokkaita tuloksia. Tällaisen kritiikin yhteydessä ei oteta huomioon sitä, että EU ei ole liittovaltio. Se on monitasoisen hallinnon järjestelmä, johon kuuluu 28 kansallisella tasolla toimivaa demokratiaa (joissa on usein vaikutusvaltaisia demokraattisia kerroksia kansallisen tason alapuolellakin) ja demokraattiset prosessit EU:n toimielinten välillä. Oikeudenmukaisen ja tasapainoisen kompromissin saavuttaminen vie näin ollen usein aikaa ja edellyttää kaikkien osapuolten halukkuutta vastavuoroisuuteen. EU:n päätöksentekoprosessi kestää usein kauemmin kuin kansallinen päätöksenteko. Tästä ainutlaatuisesta poliittisesta järjestelmästä ja monista lisähaasteista huolimatta EU on onnistunut täyttämään sitoumukset, jotka vuonna 2014 annettiin Eurooppa-neuvoston strategisessa ohjelmassa ja Junckerin komission 10 poliittisessa painopisteessä. Junckerin komissio oli esittänyt kesään 2018 mennessä kaikki lainsäädäntöehdotukset, joihin se oli sitoutunut toimikautensa alussa. Komissio on esittänyt yhteensä 471 uutta lainsäädäntöehdotusta ja ottanut lisäksi käsiteltäväksi 44 edellisten komissioiden esittämää ehdotusta. Näistä ehdotuksista 348 on joko hyväksytty Euroopan parlamentissa ja neuvostossa tai niistä on päästy yhteisymmärrykseen tämän toimikauden aikana. Tämä osoittaa, että unioni pystyi 348 tapauksessa sopimaan Euroopan viemisestä eteenpäin. On huomattava, että noin 90 prosentissa tapauksista lopullinen kompromissi hyväksyttiin ministerineuvoston kokouksessa yksimielisesti, eli ehdotuksia tukivat kaikki 28 jäsenvaltiota. Tämä on selkeä suuntaus. Niiden tapausten määrä, joissa on saavutettu yhteisymmärrys 28 jäsenvaltion kesken, on kasvanut joka vuosi Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana on edistytty huomattavasti kaikkien toimintapolitiikkojen aloilla. Liitteessä III luetellaan 20 huomattavaa saavutusta ja liitteessä IV puolestaan 10 keskeistä ehdotusta, jotka ovat keskeneräisiä, koska niiden käsittely on vielä vireillä parlamentissa ja neuvostossa. Uutta strategista ohjelmaa laadittaessa olisi pidettävä mielessä seuraavat toimintapoliittiset kehityskulut: ·EU pystyi panemaan strategisen ohjelmansa täytäntöön aiempaa nopeammin ja tehokkaammin, koska Junckerin komissio oli alusta alkaen sitoutunut sääntelyn parantamiseen. Taustalla oli puheenjohtaja Junckerin sitoumus olla ”suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni” – periaate, jonka EU:n johtajat hyväksyivät 25. maaliskuuta 2017 annetussa Rooman julistuksessa. Tämä mahdollisti kohdistetumman lainsäädäntöohjelman soveltamisen. Junckerin komissio perui politiikan suunnanmuutoksen yhteydessä 100 edeltäjältään periytynyttä lainsäädäntöehdotusta, joiden käsittely oli kesken sen toimikauden alkaessa. Kaiken kaikkiaan se teki 75 prosenttia vähemmän lainsäädäntöehdotuksia vuodessa kuin edellinen komissio. Lisäksi se lopetti uusien lainsäädäntöehdotusten esittämisen kesällä 2018, minkä ansiosta parlamentti, neuvosto ja komissio pystyivät käyttämään koko energiansa käynnissä olevien lainsäädäntömenettelyjen loppuun saattamiseen. Keskeisiä uudistuksia, joilla edistettiin puheenjohtaja Junckerin ”suurissa asioissa suuri” -periaatteen toteutusta ja täytäntöönpanoa, olivat muun muassa sääntelyn parantamisesta vastaavan ensimmäisen varapuheenjohtajan viran perustaminen ja Frans Timmermansin nimittäminen tähän vaativaan tehtävään, komission pääsihteeristön vahvempi koordinointitehtävä, riippumattoman sääntelyntarkastelulautakunnan perustaminen ja toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen toteutumista tarkastelevan työryhmän toiminta.

·EU on viiden viime vuoden aikana saavuttanut erityistä menestystä digitaalisten sisämarkkinoiden alalla. Verkkovierailumaksujen poistamisen ansiosta kansalaiset, jotka matkustavat toiseen EU-maahan, käyttävät nyt 12 kertaa enemmän mobiilidataa kuin aikaisemmin. Matkustajiin ei enää sovelleta perusteetonta verkkopalvelujen käytön estoa sijainnin perusteella. Lisäksi on hyväksytty uudet, digiajan tarpeisiin soveltuvat tekijänoikeussäännöt, jotta voidaan taata oikeudenmukainen korvaus luovan työn tekijöille, vahvat käyttäjien oikeudet ja verkkoalustojen vastuu. Huhtikuussa 2018 sovitut uudet siirrettävyyssäännöt antavat kansalaisille mahdollisuuden käyttää TV- tai suoratoistotilaustaan missä tahansa EU:ssa. Kun sääntöjen voimaantulosta on kulunut vuosi, jo 49 prosenttia tilaajista on käyttänyt tätä mahdollisuutta. Komission tekemistä 30 ehdotuksesta digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamiseksi Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat hyväksyneet 28. Hyväksymättä on enää kaksi ehdotusta, jotka koskevat yksityisyyden suojaa verkossa ja kyberturvallisuuden osaamiskeskusta ja -verkostoa. Verkkovierailumaksut poistuvat EU:ssa AIKAJANA 2007 2012 2015 2016 2017 2008 2012 2015 2016 2017 2007 2012 2015 2016 2017 Kotimaan hinta Kotimaan hinta Kotimaan hinta Kotimaan hinta Kotimaan hinta Kotimaan hinta 0,49 € 0,29 € 0,19 € + enintään 0,05 € 0,28 € 0,09 € 0,06 € + enintään 0,02 € 6,00 € 0,7 € 0,2 € + enintään 0,05 € Soitettu puhelu (1 minuutti) Lähetetty tekstiviesti Data (megatavua) Lähde: Euroopan komissio ·Edistys on ollut huomattavaa myös ilmastotoimien, energiapolitiikan ja kiertotalouden alalla. EU:lla oli keskeinen rooli neuvoteltaessa vuoden 2015 Pariisin sopimusta, ja EU edisti sen voimaantuloa ratifioimalla sen. Euroopan siirtyminen puhtaaseen energiaan on nyt hyvässä vauhdissa. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat esimerkiksi päässeet yhteisymmärrykseen kaikista puhtaan energian säädöspakettiin kuuluvista toimenpiteistä. Tämä vauhdittaa siirtymistä kohti uusiutuvia energialähteitä sekä parantaa energiatehokkuutta ja Euroopan energiamarkkinoiden keskinäisiä yhteyksiä. Osana Pariisin sopimuksen mukaisia sitoumuksiaan EU vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. EU:n aloitteet, kuten muovistrategia ja kertakäyttömuovien kieltäminen, tekevät Euroopasta maailmanlaajuisen edelläkävijän siirtymisessä kohti kiertotaloutta. Ponnistelut energian tuonnin monipuolistamiseksi ja EU:n yhteisten energiamarkkinoiden lujittamiseksi alkavat kantaa hedelmää. Komission toimikauden alkaessa kuusi jäsenvaltiota (Bulgaria, Viro, Latvia, Liettua, Suomi ja Ruotsi) oli täysin riippuvaisia yhdestä ainoasta kaasuntoimittajasta. Nykyään tässä tilanteessa on enää Suomi, mutta siellä kaasulla on vain vähäinen osuus koko energialähteiden yhdistelmässä. Tämä vähentää EU:n riippuvuutta energiantuonnista, vauhdittaa energiakäännettä ja auttaa meitä saavuttamaan ilmastotavoitteemme. ·EU on viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana onnistunut etenemään merkittävästi myös näennäisesti kiistanalaisilla politiikan aloilla. Sosiaalipolitiikan alalla EU on toteuttanut yhtenäisiä ja määrätietoisia toimia, joilla varmistetaan, että EU:n työmarkkinat ja sosiaaliturvalaitokset vastaavat tulevaisuuden asettamia vaatimuksia ja tukevat täysimääräisesti sosiaalista markkinataloutta. Komissio on esittänyt 25 lainsäädäntöehdotusta, jotka koskevat esimerkiksi lähetettyjä työntekijöitä koskevan direktiivin uudistamista, Euroopan työviranomaista, esteettömyyttä koskevaa eurooppalaista säädöstä, työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, työolojen parantamista ja sosiaalisen suojelun saatavuutta. Niistä yhteisymmärrykseen on päästy 24 ehdotuksesta. Ainoastaan sosiaaliturvan yhteensovittamisen uudistusta koskeva ehdotus on vielä käsiteltävänä. Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, josta Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat yhteisen julistuksen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017, viitoittaa suuntaa uudelle lähentymiselle työ- ja elinolojen parantamiseksi koko maanosassa. Myös verotuksen alalla on edistytty. Komissio on tehnyt 21 ehdotusta, joista 14:n osalta on päästy yhteisymmärrykseen. Niihin kuuluvat muun muassa verotuksen avoimuutta, verojen kiertämisen estämistä ja arvonlisäveroa koskevat ehdotukset. Muut tärkeät ehdotukset, jotka koskevat esimerkiksi yhteistä yhdistettyä yhteisöveropohjaa tai digitaalitalouden verottamista, ovat vielä käsiteltävinä. ·Vielä käsiteltävinä olevista ehdotuksista 57 liittyy seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen (2021–2027) ja eri toimintalohkojen meno-ohjelmiin. Komissio esitti kaikki nämä ehdotukset touko- ja kesäkuussa 2018. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päässeet osittaiseen yhteisymmärrykseen 11 ehdotuksen osalta, mutta kaikkien ehdotusten käsittely on edelleen kesken, koska ensin on päästävä yhteisymmärrykseen koko rahoituskehyksestä, ennen kuin alakohtaiset ohjelmat voidaan lyödä lukkoon. Joulukuussa 2018 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi, että yhteisymmärrykseen olisi päästävä syksyyn 2019 mennessä. ·Ihmisiin investoiminen on yksi nykyisen strategisen ohjelman painopisteistä. Erasmus+ -ohjelman ja sen edeltäjien välityksellä jo 10 miljoonaa ihmistä on saanut mahdollisuuden opiskella, harjoitella tai tehdä vapaaehtoistyötä ulkomailla. Euroopan solidaarisuusjoukot aloittivat toimintansa vasta vähän yli kaksi vuotta sitten, mutta ne ovat jo osoittaneet, kuinka sitoutuneita ja yhteiskunnallisesti aktiivisia Euroopan nuoret voivat olla: yli 120 000 henkilöä on ilmoittanut kiinnostuksestaan ja noin 14 000 on jo aloittanut vapaaehtoistyön. Vuoden 2019 loppuun mennessä määrän odotetaan olevan jo 23 000. ·EU:n maanhavainnointi- ja satelliittinavigointijärjestelmät Copernicus ja Galileo ovat nyt toiminnassa ja valmiina tuottamaan konkreettista hyötyä sisämarkkinoille. Ne edistävät talouskasvua ja tukevat EU:n toimia ilmastonmuutoksen, maatalouden, valtamerten, liikenteen, digitalisaation, rajavalvonnan, turvallisuuden ja puolustuksen kaltaisilla aloilla. Galileo-avaruusohjelma pitää Euroopan mukana avaruusalan kilpailussa ja osoittaa Euroopan suvereniteetin todellisen arvon. Mikään jäsenvaltio ei olisi yksin kyennyt lähettämään 26:ta satelliittia maata kiertävälle radalle hyödyttämään 700:aa miljoonaa käyttäjää ympäri maailman. ·Pääomamarkkinaunionin toteuttamisessa on edistytty merkittävästi. Komissio on esittänyt yhteensä 13 ehdotusta, ja niistä ainoastaan kahden käsittely on enää kesken: toinen niistä koskee joukkorahoitusta ja toinen saatavien siirrosta kolmansille osapuolille aiheutuvia vaikutuksia. Uuden esiteasetuksen myötä yritysten ja erityisesti pk-yritysten on helpompi hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta. Yleiseurooppalainen yksilöllinen eläketuote ja toimenpiteet, joilla parannetaan rajat ylittävien investointien markkinoita EU:ssa, tarjoavat kansalaisille uusia säästö- ja sijoitusmahdollisuuksia ja edistävät syvempiä ja likvidimpiä markkinoita. ·EU on marraskuusta 2014 lähtien tehnyt ja alkanut soveltaa uusia tasapainoisia kauppasopimuksia, joista erityisen huomionarvoisia ovat Japanin kanssa tehty talouskumppanuussopimus (EU:n kaikkien aikojen suurin kahdenvälinen kauppasopimus) sekä EU:n ja Kanadan välinen laaja-alainen talous- ja kauppasopimus. Myös 13 muun maan kanssa tehdyt kauppasopimukset ovat tulleet voimaan. EU on saanut tämän ajanjakson kuluessa valmiiksi kauppasopimukset myös Itä- ja Länsi-Afrikan maiden yhteisöjen, Singaporen, Vietnamin ja Meksikon kanssa. Se on käynnistänyt uusia neuvotteluja Australian, Chilen, Meksikon, Uuden-Seelannin ja Tunisian kanssa ja jatkaa neuvotteluja Mercosurin, Indonesian ja Kiinan kanssa laaja-alaisesta investointisopimuksesta. Ratkaisevan tärkeäksi tekijäksi neuvottelujen onnistumisen kannalta on osoittautunut Junckerin komission käyttöön ottama avoimempi lähestymistapa. ·Jotta maailmankaupan toimintaedellytykset olisivat tasapuoliset, kaupan suojatoimia on nykyaikaistettu. Niiden ansiosta EU voi nyt reagoida tehokkaammin hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin. Tapauksia, joissa ulkomaiset sijoitukset uhkaavat turvallisuuttamme, voidaan puolestaan jatkossa tunnistaa paremmin ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaan tarkoitetun uuden yhteistyömekanismin avulla. Kaupan alalla esitetyistä 17 ehdotuksesta hyväksymättä on enää kolme (suojautuminen ekstraterritoriaaliselta lainsäädännöltä, kaksikäyttötuotteiden viennin valvonta ja kansainväliset julkiset hankinnat).

·EU on asettanut maailmanlaajuisia normeja suojellakseen kansalaisten perusoikeutta yksityisyyteen antamalla yleisen tietosuoja-asetuksen. Eurooppalaisten turvallisuutta verkossa ja reaalimaailmassa pyritään parantamaan siten, että EU-maat tekevät nyt yhteistyötä muihin maksuvälineisiin kuin käteisrahaan liittyvien petosten ja väärennysten torjumiseksi. Kyberturvallisuusasetuksella on otettu käyttöön eurooppalaiset sertifikaatit, jotka koskevat verkkoon liitettyjä tuotteita ja palveluja. Terroritekojen ja rikosten torjuntaa edistetään uusilla säännöillä, jotka koskevat terrorismin torjuntaa, lentoliikenteen matkustajarekistereitä, pomminvalmistuksen lähtöaineita ja ampuma-aseita. Parhaillaan 22 jäsenvaltiota on perustamassa Euroopan syyttäjänvirastoa, jonka on määrä tutkia EU:n varoihin tai valtioiden rajat ylittäviin arvonlisäveropetoksiin liittyviä rikosasioita. ·EU:n toimilla on saatu erityisesti vuoden 2015 kriisin paineessa aikaan konkreettisia tuloksia muuttoliikekysymyksissä, vaikkakaan ei aivan kitkattomasti. Yhteistyön lisääminen lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa kumppanuuskehyksen välityksellä on tukenut EU:ta uusien takaisinottojärjestelyjen luomisessa ja auttaa kolmansia maita puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. EU:n ja Turkin julkilausumalla ja EU:n Turkin-pakolaisavun koordinointivälineelle osoitetuilla 6 miljardin euron kokonaismäärärahoilla tuetaan Turkkia sen vastaanotettua lähes neljä miljoonaa pakolaista. EU:n yhteistyö Turkin kanssa on auttanut myös supistamaan EU:hun suuntautuvien sääntöjenvastaisten ja vaarallisten rajanylitysten määrää ja vähentämään merellä menetettyjen ihmishenkien määrää. Sääntöjenvastaisesti maahan tulleiden määrä on nyt palannut kriisiä edeltäneelle tasolle. Keskisen Välimeren reittiä saapuvien määrä on supistunut 80 prosenttia vuoteen 2016 verrattuna ja itäisen Välimeren reittiä saapuvien määrä 90 prosenttia vuoden 2015 huippulukemista. Vuodesta 2015 lukien EU:n operaatioiden avulla on pelastettu 730 000 ihmishenkeä. EU:n uudelleensijoittamisohjelmien ansiosta yli 50 000 heikoimmassa asemassa olevaa ihmistä Lähi-idästä sekä Pohjois-Afrikasta ja Saharan eteläpuolisesta Afrikasta on vuodesta 2015 lähtien saanut suojaa EU:ssa. Neuvoston vuonna 2015 perustaman hätätilanteessa sovellettavan sisäisten siirtojen järjestelmän nojalla lähes 35 000 turvapaikanhakijaa eli kaikki siirtoedellytykset täyttävät hakijat on siirretty Italiasta ja Kreikasta muihin EU:n jäsenvaltioihin. EU:n Afrikka-hätärahasto, jonka varat ovat 4,2 miljardia euroa, auttaa puuttumaan pakkomuuton ja sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja edistää muuttoliikkeen hallinnan parantamista. ·Päätös perustaa eurooppalainen raja- ja merivartiosto ja laajentaa sen kapasiteettia 5 000 rajavartijaan vuoteen 2021 mennessä ja 10 000 rajavartijaan viimeistään vuoteen 2027 mennessä merkitsee sitä, että kaikki jäsenvaltiot ovat yhteisesti ottaneet lisävastuuta EU:n ulkorajojen suojelusta. EU:n ulkorajat ovat vahvistuneet myös rajanylitystietojärjestelmän ja EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän käyttöönoton myötä. ·Lisäksi EU on perustanut rescEU-mekanismin, pelastuspalveluvoimavarojen lisäreservin, johon kuuluu muun muassa palontorjuntakoneita ja -helikoptereita jäsenvaltioiden auttamiseksi tarvittaessa. Mekanismilla myös lisätään merkittävästi Euroopan pelastuspalvelureserviin rekisteröidylle kalustolle kohdennettavaa taloudellista tukea (esimerkiksi mukauttamis-, korjaus- ja toimintakustannuksiin), ja se helpottaa katastrofien ehkäisyä koskevaa valtioiden rajat ylittävää tiedottamista ja tiedon jakamista. Lisäksi sillä parannetaan koordinointia Euroopan unionin solidaarisuusrahaston kanssa, joka on marraskuusta 2014 lähtien auttanut ihmisiä katastrofialueilla yhteensä yli 2 miljardin euron avustuksin. ·Huolimatta muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien haasteiden laajuudesta henkilöiden vapaan liikkuvuuden Schengen-alue on säilytetty. Monet jäsenvaltiot kuitenkin pitävät edelleen voimassa väliaikaisia sisärajatarkastuksia, mikä asettaa kyseenalaiseksi Schengen-alueen asianmukaisen toiminnan pitkällä aikavälillä sekä sen hyödyt Euroopan kansalaisille ja taloudelle. Komission maaliskuussa 2016 esittämässä etenemissuunnitelmassa Schengen-järjestelmän normaalin toiminnan palauttamiseksi vaaditaan jäsenvaltioilta edelleen lisää määrätietoisia toimia keskinäisen luottamuksen lujittamiseksi ja palaamista avointen sisärajojen tilanteeseen kaikkialla EU:ssa. ·EU:sta on tullut entistä vahvempi maailmanlaajuinen toimija. Se on lujittanut kumppanuuttaan erityisesti Afrikan kanssa vuonna 2018 luodun Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssin välityksellä. EU:n ulkoisella investointiohjelmalla on määrä saada aikaan 44 miljardin euron investoinnit vuoteen 2020 mennessä. Niiden myötä tuotetaan konkreettisia tuloksia Afrikassa ja naapuruusmaissa tukemalla uudistuksia, infrastruktuuri-investointeja sekä pk-yritysten rahoitusta. EU on myös jatkanut toimiaan vakauden takaamiseksi naapurialueillaan. Toteuttamalla vakaata ja uskottavaa laajentumispolitiikkaa EU vie vakautta Länsi-Balkanin maihin ja edistää poliittista, taloudellista ja sosiaalista muutosta alueella. EU on antanut näille pyrkimyksille uutta pontta vuonna 2018 esitetyn Länsi-Balkania koskevan strategian välityksellä. ·EU on vuoden 2014 jälkeen edistynyt ennennäkemättömällä tavalla turvallisuus- ja puolustuskysymyksissä, kun puheenjohtaja Juncker nosti puolustuksen yhdeksi poliittisen ohjelmansa painopistealoista. Kehitystä vie eteenpäin pysyvä rakenteellinen yhteistyö, johon osallistuu 25 jäsenvaltiota ja jolla syvennetään puolustusyhteistyötä unionin puitteissa. Äskettäin hyväksytty Euroopan puolustusrahasto ja sitä edeltäneet ohjelmat edistävät vahvaa, innovatiivista ja tehokasta puolustusteollisuutta ja lisäävät EU:n autonomiaa. ·Osana pyrkimyksiä edistää EU:n päätöksenteon avoimuutta ja vastuullisuutta on uudistettu eurooppalaista kansalaisaloitetta, jotta siitä tulisi käyttäjäystävällisempi. Prosessia on yksinkertaistettu, ja järjestäjät saavat käytännön tukea yhteistyöalustan kautta. Tämä on johtanut siihen, että tämän komission toimikaudella rekisteröityjen aloitteiden määrä on kasvanut 14 prosenttia ja rekisteröimättä jääneiden aloitteiden määrä on supistunut 80 prosenttia verrattuna edellisen komission toimikauteen.

·Nykyisen komission toimikauden aikana neuvosto ei hylännyt yhtään komission ehdotusta, kun taas Euroopan parlamentti hylkäsi virallisesti kaksi ehdotusta. Ensimmäisen hylätyn ehdotuksen aiheena olivat muuntogeenisiä organismeja (GMO) koskevat uudet säännöt, jotka olisivat antaneet yksittäisille jäsenvaltioille mahdollisuuden kieltää muuntogeeniset elintarvikkeet ja rehut omalla alueellaan. Toisella hylätyllä ehdotuksella pyrittiin kohdentamaan varoja uudelleen (esim. aluekehitys-, maatalous- tai kalastusrahastoista), jotta unioni olisi voinut lisätä tukeaan rakenteellisille talousuudistuksille. Eräitä muita ehdotuksia koskeva työ on käytännössä loppunut, vaikka ehdotuksia ei ole virallisesti hylätty. Esimerkkeinä voidaan mainita ehdotettu uudistus, jonka tarkoituksena on lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta niissä kansallisten edustajien komiteoissa, jotka valvovat komission täytäntöönpanovaltaa (ns. komiteamenettely – torjuttu tosiasiallisesti neuvostossa), ja ehdotettu sähköinen eurooppalainen palvelukortti (jota asiaa käsittelevä Euroopan parlamentin valiokunta vastusti, mutta josta koko parlamentti ei ole missään vaiheessa äänestänyt). Strategisten painotusten säilyttäminen haasteiden ja kriisivaiheiden läpi EU on viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana toteuttanut strategista ohjelmaansa mutta kohdannut myös useita kriisejä. Tämä on edellyttänyt uusia hallinnon ja johtamisen muotoja EU:n tasolla. Komissio ennakoi näitä tarpeita muuttamalla perusteellisesti omaa rakennettaan marraskuussa 2014 ja kohdistamalla toimintansa strategisesti aiempaa harvempiin painopisteisiin ja pienempään määrään lainsäädäntöehdotuksia. Puheenjohtaja Juncker antoi varapuheenjohtajien tehtäväksi johtaa 10 poliittiseen painopisteeseen liittyvien toimintalohkojen ympärille koottuja hankeryhmiä ja loi uusia haasteita varten uusia komission yksiköitä ja työryhmiä. Näiden toimien ansiosta komissio pystyi tuottamaan EU:n strategisen ohjelman pohjalta tuloksia tehokkaalla ja ymmärrettävällä tavalla. Puheenjohtaja toteutti tämän rikkomalla toimintalohkojen välisiä raja-aitoja ja edistämällä laajempaa, kattavampaa toimintapoliittista näkökulmaa. ”Grexitin” ehkäiseminen: Heti toimikautensa ensimmäisinä kuukausina Junckerin komission oli hoidettava uusiutunutta kriisiä, joka liittyi siihen, ettei Kreikka pystynyt saamaan toista vakaustukiohjelmaansa päätökseen ja ”Grexitin” vaarasta tuli todellinen usean viikon ajaksi. Puheenjohtaja Juncker, eurosta ja työmarkkinavuoropuhelusta vastaava komission varapuheenjohtaja ja talous- ja rahoitusasioista vastaava komission jäsen kävivät koko vuoden 2015 alkupuoliskon ajan jatkuvia neuvotteluja Kreikan uuden hallituksen, euroalueen jäsenvaltioiden, Euroopan vakausmekanismin, Euroopan keskuspankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa perustan luomiseksi uudelle vakaustukiohjelmalle. Siitä sovittiin 12.–13. heinäkuuta 2015 pidetyssä euroalueen huippukokouksessa. Kyseessä oli ensimmäinen ohjelma, jonka komissio toimitti etukäteen suoritettavaan sosiaalisten vaikutusten arviointiin. Lisäksi komissio laati suunnitelman, jonka tarkoituksena oli auttaa Kreikkaa vakauttamaan talouttaan ja maksimoimaan EU:n varojen käyttö työllisyyden, kasvun ja investointien edistämiseksi. EU on kohdentanut Kreikalle vuosiksi 2014–2020 jopa 35 miljardia euroa erilaisten rahoitusohjelmien kautta, minkä ansiosta Kreikan BKT:n arvioidaan kasvaneen noin 2 prosenttia. Komissio on antanut ja koordinoinut uuden, vuonna 2015 perustetun rakenneuudistusten tukipalvelunsa kautta myös mittavaa teknistä tukea, jonka tarkoituksena on auttaa Kreikkaa kehittämään tarvittava hallinnollinen tuki uudistuksilleen. Heinäkuussa 2015 tultiin ratkaisevaan käännekohtaan, kun komissio auttoi lyhytaikaisen lainan välityksellä saamaan liikkeelle 7 miljardia euroa väliaikaisrahoitusta Euroopan rahoituksenvakautusmekanismista, ja tällä tavalla Kreikkaa estettiin joutumasta tahattomasti euroalueen ulkopuolelle. Kreikan kolmivuotinen vakaustukiohjelma päättyi elokuussa 2018. Sen yhteydessä oli myönnetty lainoja yhteensä 61,9 miljardia euroa kattavan ja ennennäkemättömän uudistusohjelman toteuttamisen perusteella. Nyt tätä uudistusvauhtia on pidettävä yllä. Joka tapauksessa Kreikan kansan ponnistelut, komission tuki ja euroalueen 18 muun jäsenvaltion yhteisvastuullisuus ovat päättäneet kaikki ”Grexit”-spekulaatiot lopullisesti. Muuttoliike: Vuonna 2015 sai alkunsa mittavin pakolaiskriisi maailmassa sitten toisen maailmansodan, ja sillä oli välittömiä ja kauaskantoisia vaikutuksia Euroopan unioniin. Tätä haastetta ennakoiden puheenjohtaja Juncker nimitti komissioon ensimmäistä kertaa muuttoliikeasioista vastaavan jäsenen. Hän myös antoi ensimmäisen varapuheenjohtajan tehtäväksi koordinoida kaikkia alalla tarvittavia sisäisiä ja ulkoisia toimia ja koota sen yhteydessä yhteen kaikki komission jäsenet ja pääjohtajat. Toimintaa toteutettiin tiiviissä yhteistyössä puheenjohtaja Junckerin kanssa, ja sillä helpotettiin EU:n ja Turkin julkilausuman johdonmukaista täytäntöönpanoa ja siihen liittyvien EU:n ja Turkin huippukokousten valmistelua. Vuonna 2015 hyväksytyn Euroopan muuttoliikeagendan jälkeen EU on toteuttanut päättäväisiä toimia kolmella keskeisellä alalla: yhteistyö unionin ulkopuolisten kumppaneiden kanssa, EU:n ulkorajojen suojaaminen ja toiminta unionin sisällä. EU on vahvistanut operatiivisia valmiuksiaan tukea jäsenvaltioita muuttoliikkeen hallinnassa. Tähän on sisältynyt EU:n virastojen lujittaminen sekä nopean ja tehokkaan operatiivisen ja taloudellisen tuen antaminen paineen alaisina oleville jäsenvaltioille, erityisesti Kreikalle ja Italialle. Kaupan jännitteet: Koska jännitteet kaupan alalla lisääntyvät maailmassa jatkuvasti, Junckerin komissio on vuodesta 2017 alkaen toteuttanut useita toimia, joilla on pyritty lujittamaan kauppapolitiikan neuvottelu- ja hyväksymisprosessien legitimiteettiä ja osallistavuutta. Näin ollen on ryhdytty julkaisemaan kaikki neuvottelutekstit, kuten suositukset uusista neuvotteluvaltuuksista, neuvotteluohjeiden luonnokset, ehdotukset neuvotteluteksteiksi, neuvottelukierroksia koskevat raportit ja meneillään olevien neuvottelujen tulokset. Komissio on perustanut kauppasopimuksia käsittelevän neuvoa-antavan ryhmän, jonka kautta komissio voi ottaa kansalaisyhteiskunnan toimijat mukaan ja kerätä helpommin näkemyksiä eri sidosryhmiltä (ammattiliitoilta, työnantajajärjestöiltä, kuluttajaryhmiltä ja muilta kansalaisjärjestöiltä) laajasti ja tasapuolisesti. Lisäksi komissio on alkanut soveltaa uutta lähestymistapaa kahdenvälisiin kauppa- ja investointisopimuksiin. Kauppasopimuksista käytävät neuvottelut koskevat aloja, joilla EU:lla on yksinomainen toimivalta. Investointisuojasopimuksista käytävät neuvottelut koskevat sekä aloja, joilla EU:lla on yksinomainen toimivalta, että aloja, joilla EU ja jäsenvaltiot jakavat toimivallan. Japanin kanssa tehty talouskumppanuussopimus oli ensimmäinen, jonka yhteydessä noudatettiin menestyksellä tätä uutta lähestymistapaa. Puheenjohtaja Juncker ja presidentti Trump päättivät 25. heinäkuuta 2018 käynnistää Yhdysvaltojen ja EU:n välillä uuden, tiiviin ystävyyden ja vahvojen kauppasuhteiden vaiheen. He sopivat EU:n ja Yhdysvaltojen yhteisestä lausumasta, jolla estetään kaupan jännitteiden kärjistyminen ja pyritään saamaan aikaan myönteinen transatlanttinen kauppapoliittinen ohjelma. He päättivät perustaa välittömästi lähimmistä neuvonantajistaan koostuvan toimeenpanevan työryhmän, joka edistää tämän yhteisen toimintasuunnitelman toteutusta. Komissiossa tämän ryhmän työtä tukevat kaikki komission yksiköt, ja sitä koordinoi pääsihteeristö. Yhteisen lausuman välittömänä seurauksena on pidättäydytty toistaiseksi määräämästä uusia tulleja, ja EU ja Yhdysvallat pyrkivät poistamaan nykyiset teollisuustuotteiden tullit ja parantamaan yhteistyötään. Junckerin ja Trumpin lausuman johdosta neuvosto antoi lisäksi huhtikuussa 2019 komissiolle valtuudet neuvotella teollisuustuotteiden tulleja koskevan sopimuksen ja vaatimustenmukaisuuden arviointia koskevan sopimuksen Yhdysvaltojen kanssa. Turvallisuus: Pariisissa vuonna 2015 tehtyjen hirvittävien terrori-iskujen jälkeen komissio hyväksyi Euroopan turvallisuusagendan, jolla ohjataan EU:n toimia suhteessa monimutkaiseen ja nopeasti kehittyvään turvallisuusympäristöön. Puheenjohtaja Juncker nimitti komissioon turvallisuusunionista vastaavan jäsenen, jolla on valtuudet koordinoida kaikkiin politiikan aloihin liittyviä turvallisuustoimia kaikista asiaan liittyvistä komission yksiköistä kootun asiantuntijatyöryhmän tuella. Näin varmistettiin johdonmukaisen, tehokkaan ja monialaisen lähestymistavan soveltaminen. Työn tuloksena hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään vastaamaan terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden aiheuttamiin valtioiden rajat ylittäviin haasteisiin parantamalla tiedonvaihtoa, lujittamalla kyberturvallisuutta sekä toteuttamalla lainvalvontaviranomaisten ja EU:n virastojen välistä operatiivista yhteistyötä. Uusien toimenpiteiden myötä kansalliset lainvalvontaviranomaiset ovat myös saaneet käyttöönsä välineitä, joita tarvitaan terrorismin, rajatylittävän rikollisuuden ja kyberrikollisuuden torjumiseksi tehokkaasti. Ne ovat myös vahvistaneet EU:n kykyä selviytyä näistä uhkista. Brexit: Tammikuussa 2013 Yhdistyneen kuningaskunnan tuolloinen pääministeri David Cameron ilmoitti aikomuksestaan järjestää kansanäänestys maansa jäsenyydestä Euroopan unionissa. Kun Yhdistynyt kuningaskunta pyysi marraskuussa 2015 ”uutta järjestelyä”, puheenjohtaja Juncker perusti Yhdistyneen kuningaskunnan kansanäänestystä käsittelevän strategiatyöryhmän, jota johti kokenut pääjohtaja Jonathan Faull. Työryhmä laati EU:n puolesta Yhdistyneen kuningaskunnan EU-jäsenyyttä koskevat uudet järjestelyt. Tämän johdosta helmikuussa 2016 hyväksyttiin asiakirjakokonaisuus, jolla vastattiin Yhdistyneen kuningaskunnan huolenaiheisiin. Siihen sisältyi Eurooppa-neuvostossa kokoontuneiden EU:n valtion- tai hallitusten päämiesten oikeudellisesti sitova päätös. Kaikki EU27-jäsenvaltiot kannattivat yksimielisesti näitä uusia järjestelyjä, ja myös Yhdistynyt kuningaskunta hyväksyi ne. Näistä toimista huolimatta 23. kesäkuuta 2016 pidetyssä kansanäänestyksessä EU:sta eroaminen sai 51,9 prosentin kannatuksen ja EU-jäsenyyden jatkaminen 48,1 prosentin kannatuksen. Puheenjohtaja Juncker perusti välittömästi kansanäänestyksen jälkeen komissioon erityisen ”50 artikla -työryhmän” valmistelemaan odotettavissa olevia neuvotteluja Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa sen eroamisesta Euroopan unionista. Hän nimitti tämän työryhmän johtajaksi ja pääneuvottelijaksi komission entisen varapuheenjohtajan ja Ranskan entisen ulkoministerin Michel Barnier’n. Neuvosto nimitti viipymättä komission EU:n neuvottelijaksi. Neuvottelut käynnistyivät kuitenkin vasta kesäkuussa 2017, koska Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti virallisesti vasta maaliskuussa 2017 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 50 artiklan mukaisesti aikomuksestaan erota unionista. Pian tämän jälkeen Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin parlamenttivaalit. Sen jälkeen neuvoteltiin Yhdistyneen kuningaskunnan hallittua eroamista koskeva sopimus ja sen ohella poliittinen julistus, jossa esitettiin kunnianhimoisen, laajan, syvän ja joustavan kumppanuuden osatekijät. Komissio huolehti siitä, että neuvottelut käytiin täysin avoimesti ja tiiviissä yhteistyössä EU27-jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa. Sekä erosopimus että poliittinen julistus Euroopan unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevasta suhteesta saivat kaikkien EU27-jäsenvaltioiden sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen yksimielisen kannatuksen. Neuvottelujen rinnalla komissio valmistautui joulukuusta 2017 alkaen myös sopimuksettoman brexitin mahdollisuuteen. Komission pääsihteeristöön perustettiin brexit-valmistautumisryhmä, joka laati yli 90 tiedonantoa sidosryhmille ja 19 lainsäädäntöehdotusta sen varmistamiseksi, että EU27 oli perusteellisesti valmistautunut ei-toivottuun mutta mahdolliseen Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsemattomaan eroon unionista. Kaiken kaikkiaan komissio käytti neljä kuukautta uusia järjestelyjä koskeviin neuvotteluihin aiemman pääministerin Cameronin kanssa ja 18 kuukautta erosopimusta ja poliittista julistusta koskeviin neuvotteluihin pääministeri Mayn kanssa. Perustamalla komissioon erityisryhmiä käsittelemään Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyviä asioita varmistettiin, että neuvottelut eivät vieneet huomiota EU:n myönteistä toimintasuunnitelmaa koskevista toimista. Tämän ansiosta komissio pystyi keskittymään kokonaisvaltaisesti EU:n strategisen ohjelman toteuttamiseen ilman brexit-neuvottelujen ailahtelun aiheuttamia häiriöitä. Eurooppa-neuvosto antoi täyden tukensa tälle lähestymistavalle. Kuten Eurooppa-neuvoston (50 art.) 29. huhtikuuta 2017 hyväksymien, brexit-neuvotteluja koskevien suuntaviivojen 27 kohdassa todetaan, ”Eurooppa-neuvosto on edelleen sitoutunut edistämään kunnianhimoisesti unionin itselleen asettamia prioriteetteja. Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa käytävät neuvottelut pidetään erillään muusta meneillään olevasta unionin toiminnasta, eivätkä ne saa haitata sen etenemistä.” I.2 Eurooppaan kohdistuvat maailmanlaajuiset haasteet Elämme muutosten aikaa. Maailmanlaajuisesti on käynnissä siirtymä kohti moninapaista järjestelmää, jossa on otettava huomioon useita erilaisia etuja ja pyrkimyksiä. Taloudessa suuntauksena on kasvavien paineiden kohdistuminen yhä rajallisempiin resursseihin sekä kansainvälisen kilpailun eksponentiaalinen kiristyminen. Lisäksi kaikilla osapuolilla on oikeutettuja odotuksia saada osuutensa tulevasta vauraudesta. Teknologiassa on käynnissä siirtyminen kohti mallia, jossa ihmisten kykyjä tehostetaan yhä useammin koneiden avulla. Talouden ja työelämän muuttuminen, ilmastonmuutos ja geopoliittiset muutokset muokkaavat jo nyt Euroopan unionia, ja ne ovat myös keskeisiä tulevan kehityksen vauhdittajia. Johtajien on otettava nämä seikat ensisijaisesti huomioon päättäessään Euroopan parlamentin vaalien tuloksen pohjalta EU:n toimien tasosta ja tärkeimmistä tavoitteista seuraaviksi viideksi vuodeksi ja myös sen jälkeen. Euroopan on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä ratkaistava monia haasteita, joista neljä on muita kiireellisempiä. Kykymme muuttaa haasteet mahdollisuuksiksi riippuu siitä, miten ennakoimme haasteet ja valmistaudumme niihin. Digitalisaatio Digitalisaatio ja uudet teknologiat mullistavat tapamme elää ja työskennellä. Syntyy uusia mahdollisuuksia erityisesti terveydenhuollon, liikkumisen, teollisuuden ja tieteen aloille. Niihin liittyy huomattavasti Euroopan tulevaa kilpailukykyä ja kasvua tukevaa potentiaalia. Digitalisaatio tuo myös mukanaan riskejä, jotka liittyvät erityisesti digitaalitaitojen erojen kasvuun sekä sosiaalisten ja alueellisten jakolinjojen syvenemiseen Euroopassa. Datan määrä kasvaa sen käsittelykapasiteettia nopeammin, ja sen takia tekoälyllä on yhä suurempi merkitys datavirtojen tulkinnassa ja hyödyntämisessä. Euroopan on kilpailtava maailmanlaajuisesti sekä teknologian että datan hallinnasta. Teknologisesti edistyneet, erityisesti yhdysvaltalaiset ja kiinalaiset yhtiöt ovat nopeasti kasvaneet maailman suurimmiksi yrityksiksi ja muokkaavat uusia globaaleja arvoketjuja. Niiden tarjoamat tuotteet ja palvelut muuttavat eurooppalaisten elin- ja työskentelytapoja ja kulutuskäyttäytymistä.

Euroopassa ei ole puutetta digitaalialan innovatiivisista liiketoimintaideoista. Siitä huolimatta vain harvat innovatiiviset eurooppalaiset yritykset kykenevät kasvattamaan ja laajentamaan toimintaansa Euroopassa tai muokkaamaan globaaleja markkinoita. Muut suuret toimijat hyötyvät usein valtiontuesta, väljemmistä normeista tai alhaisemmasta veroasteesta, ja niiden kunnianhimoiset toimet vaarantavat Euroopan mahdollisuudet vaikuttaa teknologian maailmanlaajuiseen kehitykseen. Lisäksi ne asettavat kyseenalaiseksi eurooppalaiset arvot, eettiset periaatteet ja edut muun muassa datatalouden, tietoturvan ja tietosuojan kaltaisissa kysymyksissä ja heikentävät digitaalisen toimitusketjun turvallisuutta. Ilmastonmuutos ja ympäristö Ilmastonmuutoksen vaikutukset näkyvät yhä selvemmin ja vaarantavat yhä vakavammin maailmanlaajuisen vaurauden, kestävän elintason ja turvallisuuden. Ihmiset Euroopassa ja muualla maailmassa vaativat päivä päivältä äänekkäämmin toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset ja myös toimet sen torjumiseksi tuntuvat yhä voimakkaammin ihmisten arjessa. Ilmastonmuutoksen torjuminen edellyttää määrätietoisia, mutta oikeudenmukaisia ja tasapainoisia toimenpiteitä. Jotta Parisiin sopimuksen kunnianhimoiset tavoitteet voidaan saavuttaa, koko maailman on siirryttävä puhtaaseen energiaan mahdollisimman nopeasti. Tarvitaan merkittäviä investointeja ja myös rahoitusalan osallistumista. Parasta mahdollista tuottoa investoinneille ovat puhdas planeetta, vähäisempi riippuvuus energian tuonnista, kestävä talouskasvu sekä puhtaaseen energiaan ja energiatehokkuuteen perustuvien ratkaisujen lisääntynyt käyttö. Eurooppalaiset puhtaan teknologian yritykset ovat maailman huippua. Ilmastonmuutos ei siis ole pelkästään haaste vaan myös liiketoimintamahdollisuus, jos siihen asennoidutaan oikealla tavalla. Ilmastonmuutos aiheuttaa haasteita ja riskejä myös sosiaaliselle tasa-arvolle. Näihin on puututtava, jotta voidaan varmistaa työntekijöiden ja kansalaisten kannalta oikeudenmukainen siirtymä puhtaaseen energiaan erityisesti hiilivaltaisilla alueilla. Tällä siirtymällä on maailmanlaajuisia taloudellisia, sosiaalisia ja geopoliittisia seurauksia, jotka vaikuttavat EU:n kumppanuussuhteisiin ja ulkopolitiikkaan. Ilmastonmuutoksen ja energian ohella maapallon luonnonvarojen ehtyminen johtaa ympäristön tilan heikkenemiseen, joka uhkaa kykyämme vastata tulevien sukupolvien tarpeisiin. Luonnonvarojen liikakäyttö uhkaa myös talouttamme, joka on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista. Ilmastonmuutokseen ja ympäristöön liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi on siirryttävä kiertotalouteen, suojeltava ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta, saatava elintarvikejärjestelmä kestävälle pohjalle ja rajoitettava metsien hakkuita. Väestörakenne ja yhteiskunta Väestörakenteen muuttuminen on perimmäinen syy joihinkin niistä Euroopan unionia ja jäsenvaltioita keskipitkällä aikavälillä uhkaavista haasteista, jotka ovat parhaiten ennakoitavissa. Eurooppalaisten elinajanodote nousee jatkuvasti korkean elintason ja yleisen hyvinvoinnin ansiosta. Vuoteen 2030 mennessä Euroopasta tulee ensimmäinen maanosa, jossa väestön mediaani-ikä on noin 45 vuotta. Vaikka elinajanodotteen nousu on erittäin myönteistä, se myös aiheuttaa painetta terveydenhuolto- ja hyvinvointijärjestelmille, synnyttää ennalta arvaamattomia ongelmia sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden kannalta ja vaikuttaa pysyvästi koko yhteiskuntiimme. Samanaikaisesti syntyvyyden yleinen lasku johtaa todennäköisesti siihen, että EU:n väkiluku vähenee vuoteen 2050 mennessä. Tällä hetkellä EU:n väkiluku on 6,7 prosenttia koko maailman väkiluvusta, mutta vuonna 2030 se on enää 6,1 prosenttia ja vuonna 2050 vain 5,4 prosenttia. Voimakas väestönkasvu muissa maanosissa, hyvinvointia koskevien vaatimusten erilaisuus sekä ilmastonmuutoksen ja konfliktien vaikutukset kasvattavat todennäköisesti edelleen muuttopainetta Afrikasta ja muualta maailmasta. Hyvinvoinnin lisääminen sekä laadukkaan ja inklusiivisen koulutuksen, ammatillisen uudelleenkoulutuksen, sosiaaliturvan ja julkisten palvelujen parempi saatavuus ovat eurooppalaisten kannalta kaikkein kiireellisimpiä kysymyksiä. Kohtuuhintaisen ja energiatehokkaan sosiaalisen asuntotuotannon saatavuus on haaste. Noin 10 prosenttia eurooppalaisista kotitalouksista käyttää yli 40 prosenttia tuloistaan asumiseen. Jäsenvaltioiden välinen hyvinvointikuilu on yleisesti kaventumassa. Eurooppa on ehdottomasti edistynein maanosa, kun edistymistä mitataan epätasa-arvon vähentämisessä. Toisaalta hyvinvointikuilu uhkaa kasvaa jäsenvaltioiden sisällä ja erityisesti kaupunkialueiden ja syrjäisempien maaseutualueiden välillä. Vaikka talouden nykyaikaistamiseen liittyy haasteita, se myös tarjoaa mahdollisuuksia nopeampaan aluekehitykseen ja työpaikkojen luomiseen. Teknologia ja automaatio muuttavat jatkuvasti ja perustavanlaatuisesti tapojamme työskennellä, valmistaa tavaroita ja tarjota palveluja. Monet nuoret eurooppalaiset työskentelevät tulevaisuudessa ammateissa, joita ei vielä ole olemassakaan, ja useimpien työntekijöiden on vaihdettava työpaikkaa ja uudistettava osaamistaan monta kertaa työuransa aikana. Yhä moninapaisempi maailma Eurooppa ja muu maailma joutuvat toimimaan yhä monimutkaisemmassa ja epävakaammassa turvallisuusympäristössä. Uudet toimijat hakevat paikkaansa maailmannäyttämöllä, ja nykyiset mahtitekijät vetäytyvät sääntöihin perustuvasta kansainvälisestä järjestelmästä tai jopa vahingoittavat sen toimintaa. Monenvälinen, sääntöihin perustuva maailmanjärjestys on suurten paineiden kohteena juuri silloin, kun sitä tarvitaan enemmän kuin koskaan. Euroopan unionin turvallisuusympäristö on viime vuosina muuttunut dramaattisesti. Useimmat Eurooppaan nykyisin kohdistuvat haasteet, jotka liittyvät rauhaan ja turvallisuuteen, johtuvat epävakaudesta EU:n lähialueilla ja jatkuvasti muuttuvista uhkista. Digitaaliteknologian leviämisen myötä hybridiuhkat ja kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvat uhkat ovat yleistymässä. Myös haitallisten kybertoimien riski ja ulkomaisten toimijoiden kohdennetut disinformaatiokampanjat, joilla ne yrittävät vaikuttaa kansalaisten mielipiteeseen tai heikentää demokratioitamme, ovat lisääntyneet.

Terrorismin uhka ei todennäköisesti poistu lähitulevaisuudessa. Yhä useammat ryhmät EU:ssa ja sen ulkopuolella hyödyntävät nykyaikaisia viestintäkanavia levittääkseen radikaaleja ideologioita, joilla on hajottava vaikutus yhteiskuntiimme ja jotka luovat epävakautta kaikkialla maailmassa. Euroopan on toimittama määrätietoisesti sekä terrorismin ehkäisemiseksi että sen uhrien tukemiseksi. Sri Lankan ja Uuden-Seelannin terrori-iskut kuvaavat internetin keskeistä roolia, sillä terroristijärjestöt voivat internetin kautta radikalisoida ja värvätä ihmisiä ja edistää ja ohjata terroritoimintaa. Terroristisen verkkosisällön nopea havaitseminen ja poistaminen on erittäin tärkeää, ja se voidaan toteuttaa tehokkaasti vain Euroopan tasolla ja maailmanlaajuisesti. Sen takia komissio on esittänyt asiaa koskevia ehdotuksia. Taloudellinen kilpailu lisääntyy myös EU:n lähialueilla, Afrikassa ja muualla maailmassa. Koska primaariresurssien, erityisesti makean veden ja elintarvikkeiden, niukkuus lisääntyy jatkuvasti, niistä käydään tulevaisuudessa todennäköisesti yhä enemmän kilpailua. Tämä puolestaan pahentaa turvallisuusuhkia. Sosiaalinen ja taloudellinen hauraus, joka johtuu hallitusten kyvyttömyydestä tai haluttomuudesta tarjota peruspalveluja tai luoda sosiaalista tasa-arvoa, ruokkii edelleen epävakautta ja turvallisuusuhkia eri puolilla maailmaa. Nopeasti muuttuvassa maailmassa erityisesti Eurooppa ja Afrikka voivat hyötyä suuresti taloudellisten ja poliittisten siteidensä lujittamisesta. Samalla kun muut globaalit toimijat lisäävät toimintaansa Afrikan mantereella, Eurooppa tekee yhteistyötä Afrikan kanssa tasavertaisen kumppanuuden pohjalta. Euroopan olisi kuitenkin myös pyrittävä kasvattamaan investointeja Afrikkaan ja Afrikan kanssa käytävää kauppaa. Samaan aikaan geopolitiikan kehitys korostaa Euroopan unionin roolia luotettavana ja vakaana kumppanina ja monenvälisen maailmanjärjestyksen edistäjänä yhä useammalle maalle. EU:lla oli esimerkiksi keskeinen rooli Iranin ydinsopimuksen tekemisessä ja täytäntöönpanossa. Sopimuksella pyritään luomaan alueelle vakautta ja vaurautta pitkällä aikavälillä. EU on puolustanut sääntöihin perustuvaa kansainvälistä järjestystä reagoimalla voimakkaasti Krimin liittämiseen Venäjään sekä Venäjän toimiin Itä-Ukrainan vakauden horjuttamiseksi. Se on pyrkinyt tuomaan vakautta, rauhaa ja turvallisuutta Sahelin alueelle, Libyaan ja Afganistaniin. EU on tukenut Yhdistyneiden kansakuntien roolia muun muassa ottamalla johtoaseman Pariisin sopimusta edeltäneissä kansainvälisissä ilmastoneuvotteluissa ja YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030.

I.3 Suositukset seuraavaa strategista ohjelmaa varten Maaliskuussa 2017, Rooman sopimusten 60-vuotispäivän edellä, komissio julkaisi valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta. Siinä esitettiin viisi mahdollista skenaariota EU:n tulevaisuudesta, kun jäsenvaltioita olisi 27. Tämä oli lähtökohta Euroopan tulevaisuutta koskeneelle laaja-alaiselle keskustelulle, joka voi nyt toimia perustana vuosia 2019–2024 koskevan strategisen ohjelman keskeisille painopisteille. Komissio edisti voimakkaasti kansalaisten osallistumista kehittämällä uusia kansalaiskeskustelun ja kansalaisten kuulemisen muotoja, tekemällä keskustelusta joustavampaa ja interaktiivisempaa ja tuomalla sen verkkoon sekä tavoittelemalla laajempaa ja monipuolisempaa yleisöä. Euroopan tulevaisuus – pohdintaa ja skenaarioita EU27:ää varten vuoteen 2025 mennessä

(lähde: komission valkoinen kirja Euroopan tulevaisuudesta, maaliskuu 2017) Skenaario 1: Jatketaan entiseen tapaan. Ongelmiin tartutaan sitä mukaa kuin niitä syntyy, ja niihin vastataan uudella lainsäädännöllä. Päätöksenteon nopeus riippuu siitä, miten näkemyserot saadaan ratkaistua. Skenaario 2: Sisämarkkinat etusijalle. Keskiössä on sisämarkkinoiden syventäminen. EU27 ei tee nykyistä enempää yhteistyötä esimerkiksi maahanmuutto-, turvallisuus- tai puolustuspolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Skenaario 3: Halukkaat tekevät enemmän yhdessä. EU27 jatkaa toimintaansa nykyiseen tapaan, mutta jos osa jäsenvaltioista haluaa tehdä enemmän yhdessä, ne voivat syventää yhteistyötään. Muita jäsenvaltioita voi liittyä mukaan myöhemmin. Skenaario 4: Tehdään vähemmän mutta tehokkaammin. EU27 keskittää huomionsa vain muutamille ensisijaisille aloille, joilla se toimii nopeasti ja joilla sillä on tehokkaat välineet päätösten panemiseksi täytäntöön ja niiden noudattamisen valvomiseksi. Skenaario 5: Tehdään paljon enemmän asioita yhdessä. Jäsenvaltiot katsovat voivansa selvitä haasteista vain EU27:n yhteistyöllä, ja ne kohdentavat lisää valtuuksia ja resursseja kollektiiviseen päätöksentekoon kaikilla aloilla. Päätökset tehdään nopeammin ja pannaan myös nopeammin täytäntöön. Tähän mennessä sadattuhannet eri ikäryhmiä, uskontoja ja poliittisia näkemyksiä edustavat kansalaiset eri jäsenvaltioista ovat osallistuneet keskustelutilaisuuksiin, joita on järjestetty noin 1 600, muun muassa kaupungintaloilla, yliopistoissa ja muissa paikoissa eri puolilla unionia. Yli 80 000 ihmistä on vastannut Euroopan tulevaisuutta koskevaan kuulemiseen verkossa. Kysymykset siihen laati kansalaispaneeli, johon valittiin 96 unionin kansalaista. Eurobarometri-mielipidemittaukset ovat vahvistaneet, että kansalaisten tärkeinä pitämät asiat ovat muuttuneet viime vuosina, samalla kun on ilmaantunut uusia haasteita ja maailmanlaajuinen toimintaympäristö on muuttunut. EU:n strateginen toimintaohjelma vuosiksi 2019–2024 rakentuu unionin viime vuosien kehitykseen, ja siinä otetaan huomioon unionin kansalaisten näkemykset samoin kuin Euroopan parlamentin vaalien tulos. Tämän vuoksi toimintaohjelman laatiminen on oivallinen hetki vastata Euroopan kohtaamiin haasteisiin ja mahdollisuuksiin. EU tarvitsee nyt uusia, kunnianhimoisia, realistisia ja kohdennettuja tavoitteita seuraavaa poliittista sykliä varten. Meidän on kaikessa toiminnassamme pyrittävä saamaan Euroopan talous, yhteiskunta ja ympäristö kestävälle uralle. Jotta unioni olisi entistä yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi yhä epävarmemmaksi muuttuvassa maailmassa, tulevissa toimissa olisi komission mukaan keskityttävä viiteen ulottuvuuteen. Komissio on myös antanut neljä tiedonantoa päätöksentekovaltuuksien lujittamisesta keskeisillä politiikan aloilla. Suojeleva Eurooppa

Euroopan yhdentymishanke on luonut rauhaa ja vaurautta jo yli 70 vuoden ajan. Eurooppalainen lähestymistapa rauhan ja turvallisuuden luomiseen on tarkkaan harkittu yhdistelmä kohdennettuja siviilialan ja sotilaallisia toimenpiteitä, jotka ovat tehneet Euroopan unionista ainutlaatuisen turvallisuusalan toimijan koko maailmassa. Maailmanrauha edellyttää maailmanlaajuisia toimia, ja kaikkien aikojen onnistuneimpana rauhanhankkeena EU:n on hoidettava tehtävänsä mahdollisimman hyvin. Meidän on autettava ehkäisemään väkivaltaisia konflikteja aina kun se on mahdollista. Jos tämä ei ole mahdollista ja mikäli EU:n arvot ja edut ovat vaarassa, meidän on pyrittävä toimimaan varhaisessa vaiheessa ja määrätietoisesti, noudattaen yhtenäistä lähestymistapaa. Meidän olisi pyrittävä luomaan toimiva ja todellinen Euroopan tuvallisuusunioni. Terrorismi ja turvallisuus ovat unionin kansalaisten suurimpia huolenaiheita. Koska nämä uhkat ylittävät yhä useammin valtioiden rajat, unionilla on tärkeä rooli sisäisen tuvallisuuden lujittamisessa. Meidän on käytettävä eurooppalaisia resursseja tuloksellisemmin yhdistämällä toimet terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden, kyberrikollisuuden ja hybridiuhkien ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Kansalaisten turvallisuutta voidaan parantaa ottamalla käyttöön yhteentoimivat tietojärjestelmät ja luomalla nykyaikainen lainsäädäntökehys, joka mahdollista yhteistyön ja muun muassa parantaa sähköisen todistusaineiston saatavuutta. Meidän olisi myös edettävä kohti todellista Euroopan puolustusunionia kehittämällä viime vuosina käyttöön otettuja puolustusalan osatekijöitä, jotta puolustusyhteistyöstä tulisi EU:ssa pikemmin sääntö kuin poikkeus. EU:n olisi keskityttävä aloihin, joilla yhteistyöllä voidaan saada aikaan selkeitä etuja, kuten puolustusteollisuus ja -tutkimus, kyberpuolustus, sotilaallinen liikkuvuus, hybridikriisien hallinta ja unionin ulkopuoliset operaatiot. Näin Eurooppa voi ottaa enemmän vastuuta omasta turvallisuudestaan, parantaa strategista autonomiaansa ja samalla vahvistaa Natoa. Meidän on toimittava ennakoivammin muuttoliikkeen hallinnassa. Tämä edellyttää kattavaa toimintaa kaikilla tasoilla ja aitoa EU:n lähestymistapaa, joka perustuu vastuun jakamiseen ja jäsenvaltioiden väliseen yhteisvastuuseen. Hyvin toimivassa turvapaikkajärjestelmässä on otettava huomioon yhteiset tarpeet ja velvoitteet, jotta Eurooppa voi täyttää velvollisuutensa aidosti suojelun tarpeessa olevia kohtaan ja toisaalta palauttaa nopeasti ne, joilla ei ole oikeutta jäädä Eurooppaan. EU:n ulkorajojen tehokas suojelu edellyttää kaikilta osin toimivaa eurooppalaista raja- ja merivartiostoa, jolla olisi oltava käytössään 10 000 rajavartijaa mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027. Euroopan on jatkettava toimia erittäin tarpeellisen kotouttamispolitiikan edistämiseksi kaikilla tasoilla, jotta voidaan turvata yhteiskuntien osallistavuus ja yhteenkuuluvuus. Muuttoliikkeen hallintaan liittyy läheisesti myös se, että turvaamme yhden EU:n tärkeimmistä saavutuksista eli vapaan liikkuvuuden Schengen-alueella luotettavin ja ennakoitavissa olevin säännöin. Meidän on myös tunnustettava, että tarvitsemme johdonmukaisen lähestymistavan lailliseen muuttoliikkeeseen ja että meidän on löydettävä laillisia maahantuloväyliä, kuten uudelleensijoittaminen, jotta voimme vähentää tulijoiden halukkuutta turvautua salakuljettajiin Eurooppaan pääsemiseksi. Meidän on tehtävä yhteistyötä kumppanimaiden kanssa, jotta voimme puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, auttaa pakolaisia, selviytyä erilaisista ryhmistä koostuvista muuttovirroista, torjua ihmissalakuljetusta ja varmistaa toimivan palauttamisen ja takaisinoton. Jotta ihmisiä voitaisiin auttaa tuloksellisesti heidän kotimaissaan, tarvitaan humanitaaristen, poliittisten ja kehitysapuvälineiden keskinäistä koordinointia, kuten todetaan korkean edustajan, varapuheenjohtaja Federica Mogherinin johdolla laaditussa EU:n globaalistrategiassa . Kilpailukykyinen Eurooppa Meidän on keskityttävä tutkimukseen ja innovointiin, jotka liittyvät ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin siirtymiin ja niiden aiheuttamiin yhteiskunnallisiin haasteisiin. Lisäksi meidän on lujitettava Euroopan tieteellisiä vahvuuksia, jotta pääsemme johtoasemaan disruptiivisten ja läpimurtoinnovaatioiden alalla. Tämä edellyttää EU:n laajuisia toimia ja kunnianhimoisia tavoitteita jokapäiväisen elämämme kannalta tärkeissä kysymyksissä, kuten osaamisen kehittäminen, syövän torjunta, haitalliset päästöt ja valtamerten tila (ml. muovit). EU:n, jäsenvaltioiden ja elinkeinoelämän olisi luotava kumppanuuksia, jotta voidaan investoida hankkeisiin ja keskittää varat ja osaaminen huippuluokan tutkimus- ja innovointihankkeisiin, jotka kattavat resurssit, innovoinnin ja käyttöönoton. Komissio on ehdottanut, että tutkimukseen ja innovointiin osoitetaan EU:n seuraavassa talousarviossa 100 miljardia euroa. EU:n koheesiopolitiikan varoilla saadaan käyttöön vastaava määrä rahoitusta innovoinnin tukemiseksi kaikilla Euroopan alueilla. Näiden varojen käyttö olisi sovitettava tiiviisti yhteen EU:n elinkeinopolitiikan sekä talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä tarpeellisiksi todettujen uudistusten kanssa. Meidän on investoitava keskeisiin eurooppalaisiin digitaalisiin valmiuksiin, jotta Eurooppa voi siirtyä digitalisaatiossa maailman kärkeen. Meidän on tehtävä yhteistyötä Euroopassa valmistetun ja ihmiskeskeisen tekoälyn kehittämiseksi. Tämän työn olisi perustuttava komission tekoälystrategiaan sekä yhteisyössä jäsenvaltioiden kanssa laadittuun koordinoituun suunnitelmaan, jolla tuetaan tekoälyn kehittämistä ja käyttöä Euroopassa. Yhteisiä toimia tarvitaan neljällä keskeisellä osa-alueella, jotka ovat investointien lisääminen, saatavilla olevan datan lisääminen, osaamisen tukeminen ja luottamuksen varmistaminen. EU:n olisi kehitettävä ja edistettävä ihmiskeskeisiä ja eettisiä lähestymistapoja teknologian alalla sekä EU:ssa että kansainvälisellä tasolla. Koordinoinnin tehostaminen on olennaisen tärkeää, jotta Eurooppa voi nousta maailman kärkeen huippuluokkaisen, eettisen ja turvallisen tekoälyn kehittämisessä ja käyttöönotossa. Lisäksi on pyrittävä rakentamaan eurooppalaisia maailmanluokan supertietokoneita ja kehittämään kyberstrategisia valmiuksia. Meidän on valmistauduttava teknologian ja elinkeinoelämän tulevaan kehitykseen entistä strategisemmin. Nykyaikainen elinkeinopolitiikka tarjoaa tarvittavan infrastruktuurin, kannustaa innovointiin, helpottaa uusien teknologioiden käyttöönottoa, edistää älykästä sääntely-ympäristöä ja tukee teollisuutta laajasti ottaen. Se tukeutuu sisämarkkinoihin ja keskittyy strategisiin arvoketjuihin, kuten kestävien akkujen valmistukseen Euroopassa. Tältä osin meidän olisi oltava valmiit toteuttamaan välittömästi toimia, mikäli kilpailijat EU:ssa tai sen ulkopuolella vääristävät tasapuolisia toimintaedellytyksiä. EU:n olisi myös kehitettävä uusia välineitä voidakseen puuttua vieraiden valtioiden omistuksen ja tuen vääristäviin vaikutuksiin. EU:n kilpailusäännöt muodostavat edelleen vankan perustan reilulle kilpailulle, joka hyödyttää kuluttajia, lisää valinnanvaraa ja edistää innovointia. Jotta voidaan ottaa huomioon uusien teknologioiden kehitys ja erityisesti kasvava riippuvuus datan saatavuudesta kaikilla toimialoilla, on tärkeää varmistaa, että säännöt ovat jatkuvasti ajan tasalla. Meidän on parannettava ja uudistettava sisämarkkinoita ja pantava ne kaikilta osin täytäntöön sekä poistettava kaikki keinotekoiset erot perinteisten myymälöiden ja digitaalisten markkinoiden välillä. Meidän on noudatettava Eurooppa-neuvoston useasti esittämää kehotusta saattaa sisämarkkinat valmiiksi ja syventää niitä erityisesti toteuttamalla toimia vaikeammilla aloilla, kuten palvelut, joiden osuus on 70 prosenttia EU:n BKT:sta (ja joilla EU:n tuottavuus on jäämässä jälkeen joistakin kilpailijoista). Syvemmät sisämarkkinat, joihin kuuluu olennaisena osana tietosuojaan perustuva digitaalitalous, antavat yrityksille mahdollisuuden laajentaa toimintaansa ja käydä kauppaa valtioiden rajojen yli. Digitaaliseen aikakauteen soveltuvat uudet kuluttajansuojasäännöt, väärinkäytösten paljastajien tehokkaampi suojelu ja tiukempi sääntöjen noudattamisen valvonta lisäävät kuluttajien luottamusta. Kilpailusääntöjen noudattamisen valvonta on keskeisessä asemassa silloin kun tavoitteena on parantaa eurooppalaisten yritysten maailmanlaajuista kilpailukykyä kannustamalla yrityksiä investointeihin ja tukemalla pyrkimyksiä parantaa liiketoimintamalleja. Yhtiöverotuksen ja arvonlisäverosääntöjen nykyaikaistaminen auttaa yrityksiä hyödyntämään kaikki sisämarkkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. Meidän on edelleen edistettävä kasvua ja varmistettava kestävä vauraus syventämällä talous- ja rahaliittoa ja vahvistamalla rakenneuudistuksia jäsenvaltioiden tasolla. Euroalueeseen liittyy seuraavien viiden vuoden aikana todennäköisesti uusia jäseniä, ja EU:sta ja euroalueesta tulee vähitellen koko unionin kattava yhteisen rahan alue, kuten alun perin oli tarkoituskin. Sen takia meidän olisi lujitettava edelleen pankkijärjestelmää ja nopeutettava pääomamarkkinoiden yhdentymistä. Syvät ja likvidit eurooppalaiset pääomamarkkinat tehostavat yksityistä riskinjakoa, parantavat unionin kilpailukykyä ja häiriönsietokykyä ja muodostavat perustan euron vahvemmalle kansainväliselle roolille. Meidän on myös edelleen lähennettävä jäsenvaltioiden talous-, finanssi- ja sosiaalipolitiikkoja. Vakaus- ja kasvusopimuksen yksinkertaistamisella voitaisiin lisätä läpinäkyvyyttä ja parantaa sopimuksen noudattamista ja samalla tukea asteittaista yhteisen finanssipolitiikan virityksen kehittämistä koko euroalueelle. Talous- ja rahaliiton viimeistelemisessä voitaisiin lisäksi hyödyntää asteittain käyttöön otettavaa euroalueen turvallista sijoitusvälinettä, jolla olisi vakauttava vaikutus. Se edellyttäisi samanaikaisia toimia valtiovastuiden sääntelykohtelun suhteen. Meidän on otettava EU:n monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä käyttöön lähentymistä ja kilpailukykyä edistävä euroalueen talousarvioväline, jolla tuetaan uudistuksia ja investointeja. Euroalueen huippukokous antoi tälle komission ehdotukselle hyväksyntänsä joulukuussa 2018. Talous- ja rahaliiton saaminen valmiiksi edellyttää jossakin vaiheessa myös vakautusjärjestelyä, jotta voimme edelleen parantaa häiriönsietokykyämme. Meidän on jatketta tukeamme Euroopan työmarkkinoiden muuttamiselle ja varmistettava samalla niiden oikeudenmukaisuus. Työoloja sekä työterveyttä ja -turvallisuutta on myös parannettava edelleen. Työvoiman liikkuvuuden on oltava oikeudenmukaista ja hallittua, ja voimassa olevat säännöt on pantava tosiasiallisesti täytäntöön. Meidän on autettava jäsenvaltioita mukauttamaan koulutusjärjestelmiään, jotta ihmiset voivat hankkia oikeanlaiset nykypäivän työmarkkinoilla tarvittavat taidot. Väestön ikääntyessä ja digitalisaation edetessä on keskeistä turvata kaikkien työntekijöiden riittävä sosiaalinen suojelu, investoida EU:n työvoiman elinikäiseen oppimiseen, koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen ja varmistaa yhtäläiset mahdollisuudet. Meidän on luotava nykyaikainen ja joustava sääntelykehys liikennettä ja liikkumista ja erityisesti automatisoitua ja verkottunutta liikkumista varten. Meidän olisi parannettava yhteyksiä kaikkialla Euroopassa saattamalla yhtenäinen eurooppalainen liikennealue valmiiksi. Euroopan olisi otettava johtoasema kehitettäessä uusia kansainvälisiä normeja, jotka koskevat turvallista, älykästä, kestävää ja joustavaa liikkumista. EU:n säännöillä on suojattava tehokkaasti liikennejärjestelmiämme uusilta ja kehittyviltä uhkilta, kuten kyberhyökkäyksiltä, jotka vaarantavat turvallisen liikkumisen. Meidän on vähennettävä liikennejärjestelmiemme haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ilmastoon. Sen takia on otettava kiireesti käyttöön vaihtoehtoisia polttoaineita ja parannettava edelleen ajoneuvostandardeja, jotka koskevat hiilidioksidipäästöjä, epäpuhtauksia ja melua. Meidän olisi myös omaksuttava aidosti kiertotalouteen perustuva lähestymistapa ja ratkaistava yhteiskunnalliset haasteet, joita siirtyminen puhtaampaan ja automatisoituun liikenteeseen tuo mukanaan.

Oikeudenmukainen Eurooppa Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat marraskuussa 2017 yhteisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, jonka toteuttamista meidän on nyt jatkettava. Meidän on puututtava eriarvoisuuteen ja ratkaistava sosiaaliset haasteet eri alueilla, eri jäsenvaltioissa ja talouden eri aloilla. Eriarvoisuus synnyttää ihmisissä usein tunteen siitä, että heillä on liian vähän mahdollisuuksia. Sen sijaan, että keskittyisimme pelkästään työllisyyden lisäämiseen, meidän olisi pyrittävä luomaan lisää laadukkaita työpaikkoja, parantamaan sosiaalisen suojelun saatavuutta ja varmistamaan, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet laadukkaaseen koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen. Lisäksi olisi harkittava myös muita ajatuksia, kuten yhteisen työttömyysvakuutusjärjestelmän asteittaista perustamista. Meidän on myös tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen osallisuuden ja tasa-arvon saavuttamiseksi. Tähän voidaan päästä muun muassa puuttumalla alueelliseen eriarvoisuuteen ja ottamalla huomioon vähemmistöjen tarpeet, sukupuolikysymykset ja väestön ikääntymisen tuomat haasteet. Sosiaalisen ja alueellisen eriarvoisuuden on usein havaittu synnyttävän kasvavaa tunnetta epäoikeudenmukaisuudesta. EU:n toimielinten olisi näytettävä esimerkkiä varsinkin sukupuolikysymyksissä ja kaikkien ihmisten yhtäläisten mahdollisuuksien puolustamisessa. Meidän on määrätietoisesti tuettava ja edistettävä yhteisiä arvoja ja keskinäistä luottamusta, joille Euroopan unioni perustuu. Ne ohjaavat politiikkaamme ja luovat yhteenkuuluvuuden tunnetta yhteisen kulttuurimme pohjalta. Tämä koskee erityisesti oikeusvaltioperiaatetta, joka on edellytys demokratialle ja perusoikeuksille, sisämarkkinoiden sujuvalle toiminnalle ja oikeus- ja sisäasioissa tehtävälle yhteistyölle. Meidän on edelleen vahvistettava yhteisiä valmiuksiamme turvata oikeusvaltioperiaate ja pitää se voimassa. Sen takia kaikkialla EU:ssa on kehitettävä oikeusvaltiota tukevaa kulttuuria, sitouduttava ratkaisemaan ongelmat tehokkaasti ja parannettava siihen tarvittavia välineitä. Meidän on suojeltava perusoikeuksiamme digitaalisessa maailmassa. Uudet teknologiat eivät tarkoita eivätkä saa tarkoittaa arvojen muuttumista. EU:n olisi arvoihin perustuvana datataloutena hyödynnettävä johtoasemaansa ja tehtävä tietosuojasta ja yksityisyyden suojasta ainutlaatuinen myyntivaltti. Tarvitaan vankka sääntelykehys, jonka avulla voidaan ennakoivasti ratkaista tekoälyyn liittyvät eettiset ja oikeudelliset kysymykset. Digitalisaation takia on myös laadittava tiukat kyberturvallisuutta ja kuluttajansuojaa koskevat normit. Tarvitsemme oikeudenmukaisen ja nykyaikaisen veropolitiikan, joka on mukautettu vastaamaan digitaalitalouden tuomiin haasteisiin ja jolla varmistetaan internetin jättiläisten, verkkokauppa-alustojen ja paikallisten yritysten tasapuoliset toimintaedellytykset. Veronkierron, verojen välttelyn ja veropetosten torjumiseksi tarvitaan syvempää yhteistyötä kansainvälisellä tasolla ja kansallisten veroviranomaisten kesken. Meidän on tuettava laadukasta, kohtuuhintaista ja helposti saatavilla olevaa terveydenhuoltoa digitalisoimalla terveydenhuoltojärjestelmät. Lääkkeitä koskevien EU:n sääntöjen olisi seurattava tieteen kehitystä, ja niiden avulla olisi torjuttava mikrobilääkeresistenssiä, ratkaistava lääkepula, parannettava erilaisten hoitomuotojen saatavuutta ja tehtävä niistä kohtuuhintaisia sekä edistettävä hoitoon pääsyä. EU:n olisi tuettava jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa terveydenhuoltopalvelujensa tuloksellisuutta, saatavuutta ja kestävyyttä muun muassa digitalisaation avulla. Lisäksi on puututtava useilla EU:n alueilla esiintyvään ongelmaan, jossa ammattitaitoisten terveydenhuoltoalan työntekijöiden määrän väheneminen johtaa terveydenhuoltopalvelujen puutteeseen. Sen takia hoitoonpääsy perusterveydenhuollossa on näillä alueilla vaarassa. Meidän on tuettava sitä, että kaikkien on Euroopassa mahdollista saada laadukas, energiatehokas ja kohtuuhintainen asunto, ja autettava jäsenvaltioita varmistamaan toimivat asuntomarkkinat ja sosiaalisen asuntotuotannon riittävä tarjonta. Kestävä Eurooppa Meidän on kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkien kestävyystavoitteiden saavuttamiseen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella Yhdistyneiden kansakuntien hyväksymän kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 mukaisesti. Saavuttaaksemme nämä tavoitteet meidän on nykyaikaistettava taloutemme kestävien kulutus- ja tuotantotapojen mahdollistamiseksi, korjattava elintarvikejärjestelmämme epätasapainot ja parannettava liikkumisen, energian tuotanto- ja kulutustapojen ja rakentamistapojen kestävyyttä. Meidän on toteutettava nämä toimet sosiaalisesti oikeudenmukaisella tavalla ja siten, että ketään ei unohdeta. Meidän on lisäksi saatava koulutus, tiede, rahoitus, verotus, kauppa ja hallinto tukemaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Meidän on lisättävä toimia ilmastonmuutoksen torjumiseksi ja ympäristön tilan parantamiseksi, sillä ympäristön pilaantuminen vaarantaa luonnon monimuotoisuuden maalla ja valtamerissä. Meidän on saavutettava vuodeksi 2030 asettamamme ilmasto- ja energiatavoitteet ja saatava aikaan tuloksia kunnianhimoisen kasvihuonekaasupäästöjen pitkän aikavälin vähentämisstrategian osalta. Tukeakseen näitä tavoitteita komissio on varannut 25 prosenttia tulevasta monivuotisesta rahoituskehyksestä ilmastotoimiin tehtäviä investointeja varten. Meidän on pysäytettävä luonnon monimuotoisuuden häviäminen sekä kyettävä paremmin ennakoimaan ja lieventämään ilmastoon liittyvien katastrofien ja tautien riskiä muun muassa hiljattain perustetun rescEU-pelastuspalvelumekanismin avulla. Tätä kestävyyteen sovellettavaa yhdennettyä lähestymistapaa olisi tuettava nykyaikaisella yhteisellä maatalouspolitiikalla. Meidän on siirryttävä kohti resurssitehokkaampaa kiertotaloutta edistämällä vihreää kasvua, biotaloutta ja kestäviä innovaatioita. Meidän olisi tehostettava toimia, joilla kannustetaan yrityksiä toimimaan vastuullisesti, autetaan kuluttajia tekemään kestäviä valintoja ja edistetään yksityistä rahoitusta useista lähteistä. Jotta Eurooppa voi siirtyä kestävälle uralle, uudessa kiertotaloutta koskevassa EU:n toimintasuunnitelmassa voitaisiin keskittyä resurssien kestävään käyttöön erityisesti sellaisilla aloilla, joilla tarvitaan runsaasti resursseja ja joilla on suuret ympäristövaikutukset. Näin vastattaisiin kansalaisten odotuksiin saada turvallisia, terveellisiä ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita. Kunnianhimoisella nollapäästöstrategialla edistettäisiin innovointeja puhtaampien ja korvaavien vaihtoehtojen kehittämiseksi ja puhdistet