Erityiskertomus Euroopan unionin 
toimielimet voivat 
parantaa pääsyä julkisten 
hankintojensa markkinoilleFI 2016  nro 17
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta ( http://europa.eu ).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-5123-7 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/589979 QJ-AB-16-015-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-5091-9 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/84177 QJ-AB-16-015-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-5108-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/71723 QJ-AB-16-015-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Luxembourg
Euroopan unionin 
toimielimet voivat 
parantaa pääsyä julkisten 
hankintojensa markkinoille
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 17
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän kertomuksen laati IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Baudilio Tomé 
Muguruza . Jaosto on erikoistunut tarkastuksiin, jotka koskevat tuloja, tutkimusta ja sisäisiä politiikkoja, rahoitus- ja 
talousalan ohjausta sekä Euroopan unionin toimielimiä ja elimiä. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäse -
nen Alex Brenninkmeijerin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Antonius Moonen, kabinettiavustaja Raphael 
Debets, toimialapäällikkö Paul Stafford, tehtävävastaava Peter Schönberger sekä tarkastajat Tomasz Kapera ja Jurgen 
Manjé.
Vasemmalta oikealle:  A. Moonen, J. Manjé, P . Stafford, A. Brenninkmeijer, T. Kapera, P . Schönberger, 
R. Debets.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto
 Lyhenteet
I–IX Tiivistelmä
1–6 Johdanto
4–5 Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva lainsäädäntökehys
6 Julkisten hankintamenettelyjen toiminta
7–13 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa
7–11 Tarkastuksen laajuus
12–13 Tarkastustapa
14–99 Huomautukset
14–25 Luku I – Unionin toimielimet onnistuivat pitämään vakavien virheiden määrän vähäisenä 
hankintamenettelyissään, mutta menettelyihin osallistumista ei seurata järjestelmällisesti
15–17 Toisin kuin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavien hankintojen yhteydessä, unionin 
toimielinten hankintojen yhteydessä raportoitiin vain vähän vakavia virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia 
18–22 Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs henkilöstö virheriskin ja sääntöjenvastaisuuksien 
riskin hallintaan
23–25 Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmällisesti hankintamenettelyihin osallistumista
26–55 Luku II – Hankintamenettelyssä noudatettavat säännöt ja sen alkuvaiheessa tehtävät menettelyä 
koskevat valinnat eivät tähtää riittävästi osallistumisen lisäämiseen
26–35 Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 unionin toimielimet eivät helpottaneet hankintoihin 
osallistumista yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä 
osa-alueita
36–55 Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua
04 Sisällys 
56–88 Luku III – Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka 
haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista ja hyödyntää niitä
58–68 Unionin toimielinten hankintatoiminnan näkyvyys internetissä on heikko
69–75 Unionin toimielimet luovat talouden toimijoille tarpeettomia esteitä sähköisten tarjouskilpailujen ja 
tarjousten sähköisen toimittamisen osalta, kun ne eivät sovella yhdenmukaistettuja ratkaisuja sujuvalla 
tavalla
76–88 Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada 
valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta
89–99 Luku IV – Tulosten avoimuutta ja vastavuoroista oppimista ei edistetä järjestelmällisesti
89–97 Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla siten, että vastuuvapauden 
myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata hankintatoimintaa tehokkaasti
98–99 Parhaista käytännöistä oppimista ei hyödynnetä täysimääräisesti
100–109 Johtopäätökset ja suositukset
 Liite I  — TED-tietokannan eTendering-palvelun käyttäjät (huhtikuu 2016)
 Liite II — Yhteenveto kyselyn tuloksista
 Euroopan parlamentin vastaukset
 Euroopan unionin neuvoston vastaukset
 Euroopan komission, OLAFin ja Euroopan unionin julkaisutoimiston vastaukset 
 Euroopan keskuspankin vastaukset
 Euroopan oikeusasiamiehen vastaukset
05
 Sanasto
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) : Euroopan petostentorjuntaviraston (kuuluu Euroopan komissioon) 
tehtävänä on tutkia unionin talousarvioon kohdistuvia petoksia, korruptiota ja vakavia rikkomuksia unionin 
toimielimissä sekä kehittää Euroopan komission petostentorjuntapolitiikkaa
Euroopan unionin toimielimet : Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 13 artiklassa luetellaan Euroopan 
unionin toimielimet: Euroopan parlamentti, Eurooppa-neuvosto, neuvosto, Euroopan komissio, Euroopan unionin 
tuomioistuin, Euroopan keskuspankki ja tilintarkastustuomioistuin. Lisäksi EU:n perussopimuksissa viitataan useisiin 
muihin elimiin, joilla on erityinen tehtävänsä, kuten Euroopan ulkosuhdehallinto ja Euroopan investointipankki
Hankintadirektiivit : direktiiveissä vahvistetaan yhteiset säännöt, joita EU:n jäsenvaltioiden hankintaviranomaisten 
on noudatettava hankinnan arvon ylittäessä tietyn kynnyksen. EU:n toimielimillä on omat säännöt, jotka ovat 
pitkälti yhtenevät direktiivien kanssa, mutta jotka eivät sisällä kaikkia direktiivien säännöksiä
Hankintamenettelyt : katsaus hankintamenettelyihin esitetään laatikossa 1
Julkaisutoimisto : toimielinten yhteinen toimisto, jonka tehtävänä on julkaista Euroopan unionin toimielinten 
julkaisut, huolehtii myös TED-tietokannasta
Julkiset hankinnat : paikallisen, alueellisen, kansallisen tai unionin tason viranomaisten ja julkisten elinten 
tuotteiden ja palveluiden ostaminen ja urakoiden teettäminen
Pk-yritykset : komission suosituksessa 2003/361 määritellyt pienet ja keskisuuret yritykset. Keskisuurissa yrityksissä 
on palveluksessa vähemmän kuin 250 työntekijää ja niiden liikevaihto on enintään 50  miljoonaa  euroa tai taseen 
loppusumma on enintään 43  miljoonaa  euroa. Pienissä yrityksissä on palveluksessa vähemmän kuin 50 työntekijää 
ja niiden liikevaihto tai taseen loppusumma on enintään 10  miljoonaa  euroa
Puitesopimus : tehdään yhden tai useamman talouden toimijan kanssa useita tietyn ajanjakson (tavallisesti neljän 
vuoden) aikana tehtäviä erityisiä sopimuksia koskevista perusehdoista
Rahoituksen avoimuutta koskeva järjestelmä : komission hallinnoima julkinen sähköinen tietokanta, jossa 
julkaistaan komission suoraan maksaman unionin rahoituksen saajat
Soveltamissäännöt : täydentävät EU:n varainhoitoasetusta  yksityiskohtaisemmilla säännöillä
Sähköinen hankintamenettely (myös tarjousasiakirjojen sähköinen saatavuus) : julkisia hankintoja koskevan 
asiakirja-aineiston, kuten tarjouseritelmien, julkaiseminen internetissä sekä tarjoajien ja toimeksiantajan välinen 
sähköinen viestintä
Sähköinen toimittaminen : talouden toimijoiden tarjousten sähköinen toimittaminen vastauksena 
tarjouspyyntöön
Sähköiset hankinnat : julkisen sektorin organisaatiot hyödyntävät sähköistä viestintää ja käsittelevät sähköisesti 
liiketoimia, joissa ostetaan tavaroita ja palveluja tai toteutetaan julkisia rakennusurakoita koskevia tarjouskilpailuja
Sähköiset ilmoitukset : julkisia hankintoja koskevien ilmoitusten sähköinen julkaiseminen, myös hyperlinkki 
sähköiseen hankintasivustoon
Talouden toimija : luonnollinen henkilö tai oikeushenkilö tai julkinen yksikkö taikka tällaisten henkilöiden ja/tai 
yksiköiden ryhmittymä, joka tarjoaa rakennus- ja/tai työurakoiden toteuttamista, tuotteita tai palveluja
06 Sanasto 
Tarjoaja : talouden toimija , joka on jättänyt tarjouksen
Tarjous : talouden toimijan  esittämä tarjous
Tarkastuslausuma : perustuu vuotuiseen tilin- ja säännönmukaisuuden tarkastukseen, jossa Euroopan 
tilintarkastustuomioistuin tarkastaa EU:n tilien luotettavuuden ja tilien perustana olevien toimien asianmukaisuuden 
(käytetään toisinaan ranskankielistä lyhennettä DAS (déclaration d’assurance)
TED-tietokannan eTendering-palvelu : julkaisutoimiston  tarjoama sähköisten hankintojen  foorumi, jossa 
hankintaviranomaiset voivat julkaista tarjousasiakirjoja ja vastata tarjoajien  esittämiin kysymyksiin sähköisesti
TED-tietokanta : TED (Tenders Electronic Daily) on EU:n virallisen lehden täydennysosan verkkoversio, jossa 
julkaistaan eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevia ilmoituksia
Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö (NUTS) : yhtenäinen ja johdonmukainen järjestelmä, jossa jaotellaan 
Euroopan unionin alue; perustettu alueellisten tilastotietojen tuottamiseksi Euroopan unionista
Toimeksisaaja : talouden toimija , jonka kanssa on tehty sopimus
Unionin varainhoitoasetus : käsittää unionin talousarvion laatimista ja toteuttamista sekä Euroopan unionin 
talouden valvontaa koskevat periaatteet ja menettelyt
Unionin virastot ja muut elimet : unionin toimielimistä irrallaan olevat elimet – erillisiä oikeudellisia yksiköitä, 
jotka on perustettu toteuttamaan tiettyjä unionin lainsäädännön mukaisia tehtäviä. Virastoja ja muita elimiä on 
yhteensä 52.
07
 Lyhenteet
Budjettipääosasto : budjettipääosasto, Euroopan komissio
CPO : EKP:n keskitetty hankintaosasto
CPV : yhteinen hankintasanasto
DAS : tarkastuslausuma (ranskankielisestä ilmaisusta ”Déclaration d’assurance”)
EKP : Euroopan keskuspankki
EuropeAid : kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto (pääosasto DEVCO)
EUVL : Euroopan unionin virallinen lehti
Infrastruktuurin ja logistiikan PO : Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto, Euroopan parlamentti
NUTS : Tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistö
OIB : Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Brysselissä, Euroopan komissio
OIL : Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto Luxemburgissa, Euroopan komissio
OLAF : Euroopan petostentorjuntavirasto
Pk-yritykset : Pienet ja keskisuuret yritykset
SEU : Euroopan unionista tehty sopimus
SEUT : Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan PO : Sisämarkkinoiden, teollisuuden, 
yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto, Euroopan komissio
Soveltamissäännöt : EU:n varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt
TED : Tenders Electronic Daily – TED-tietokanta
Tietotekniikan PO : Tietotekniikan pääosasto, Euroopan komissio
Tutkimuksen ja innovoinnin PO : Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, Euroopan komissio
Varainhoidon PO : Varainhoidon pääosasto, Euroopan parlamentti
Verotuksen ja tulliliiton PO : Verotuksen ja tulliliiton pääosasto, Euroopan komissio
Viestinnän PO : Viestinnän pääosasto, Euroopan parlamentti
Viestinnän PO : Viestinnän pääosasto, Euroopan komissio
YTK : Yhteinen tutkimuskeskus, Euroopan komissio
08
 Tiivistelmä
I
Julkiset hankinnat ovat merkittävä osatekijä Euroopan unionin kansallisissa talouksissa. Viranomaiset käyttävät 
vuosittain noin viidesosan EU:n BKT:stä urakoiden, tavaroiden ja palvelujen hankintaan. Tilintarkastustuomioistuin 
julkaisi hiljattain erityiskertomuksen nro 10/2015, jossa tarkasteltiin jäsenvaltioiden julkisia hankintoja EU:n talous -
arviosta yhteisrahoitettujen koheesiomenojen alalla. Tässä kertomuksessa tarkastellaan unionin neljän suurimman 
toimielimen julkisia hankintoja, jotka olivat vuonna 2014 yhteisarvoltaan noin neljä miljardia euroa.
II
Julkisia hankintoja koskevalla unionin lainsäädännöllä on merkittävä asema sisämarkkinoiden kehittämisessä 
ja julkisten varojen tehokkaan ja vaikuttavan käytön varmistamisessa. Unionin hankintadirektiivejä sovelletaan 
jäsenvaltioiden hankintatoimiin, myös koheesiovarojen käyttöön, mutta toimielimillä on omat hankintoja koskevat 
sääntönsä. Säännöt ovat pitkälti yhtenevät direktiivien kanssa, mutta tilintarkastustuomioistuin katsoo, että tietyt 
merkittävät eroavuudet ovat perusteettomia.
III
Unionin toimielinten edellytetään järjestävän hankintasopimuksista mahdollisimman laaja kilpailutus kilpailun 
maksimoimiseksi. Tarkastuksessa tutkittiin, missä määrin unionin toimielimet ovat helpottaneet pääsyä julkisten 
hankintojensa markkinoille.
IV
Tarkastuksessa kävi ilmi, että unionin toimielinten hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat vankkoja ja lieventävät 
yleisesti virheriskiä, joka voisi muutoin vaikuttaa kielteisesti talouden toimijoiden osallistumismahdollisuuksiin ja 
oikeudenmukaiseen kohteluun. Useimmat unionin toimielimet eivät kuitenkaan seuraa hankintamenettelyihin osal -
listumista järjestelmällisesti.
V
Vuonna 2014 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät uudistetut direktiivit hankintamenettelyjen helpotta -
miseksi ja niiden hallinnon keventämiseksi, erityisesti lisätäkseen pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista.  
Tarkastuksessa kuitenkin todettiin, että omia hankintasääntöjään tarkistaessaan vuonna 2015 unionin toimielimet 
eivät helpottaneet hankintamenettelyihin pääsyä yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä epäselvyyksiä niin 
paljon kuin olisi ollut mahdollista.
VI
Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kilpailua. Useimmilla unionin toimi -
elimillä ei ollut tapana toteuttaa markkinakartoitusta ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä. Lisäksi 
sopimukset olisi voitu useammin jakaa pienempiin osiin osallistumiseen kannustamiseksi. Tällä olisi ollut myöntei -
nen vaikutus pk-yritysten kaltaisten talouden toimijoiden osallistumiseen.
09 Tiivistelmä 
VII
Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada tietoa unionin 
toimielinten tarjouskilpailuista. Unionin toimielimiin liittyvien hankintamahdollisuuksien näkyvyys internetissä on 
heikko. Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri verkkosivustoilla. TED-tietokannan (Tenders 
Electronic Daily) hakutoiminto ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Tarjousten sähköisen toimittamisen mahdollis -
tavia välineitä ei ole vielä otettu käyttöön kattavalla ja yhdenmukaisella tavalla.
VIII
Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan 
nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta. Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tulok -
sista eivät ole saatavilla siten, että suuri yleisö voisi seurata hankintatoimintaa tehokkaasti.
IX
Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että unionin toimielimet voivat vielä parantaa pääsyä julkisten hankintojensa 
markkinoille. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset, jotta toimielimet järjestelmälli -
sesti edistäisivät laajempaa osallistumista hankintamenettelyihin:
a) Parantaakseen mahdollisuuksia seurata pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille kaikkien unionin toimielin -
ten olisi kerättävä ja analysoitava tietoa sekä alkuperäisten osallistumishakemusten ja tarjousten määrästä että 
niiden tarjousten määrästä, jotka otettiin huomioon lopullisessa valintapäätöksessä.
b) Unionin varainhoitoasetuksen tulevaa vuoden 2016 tarkistusta varten komission olisi koottava kaikki asianmu -
kaiset säännökset yhteen julkisia hankintoja koskevaan sääntökirjaan. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä olisi erityi -
sesti kannustettava osallistumaan.
c) Kun se on tarkoituksenmukaista, unionin toimielinten olisi käytettävä alustavia markkinakartoituksia ennakoi -
vasti valmistellakseen hankintaa ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan.
d) Unionin toimielinten olisi mahdollisuuksien mukaan jaettava sopimukset osiin lisätäkseen osallistumista 
hankintamenettelyihinsä.
e) Unionin toimielinten olisi perustettava hankintatoimiaan varten yhteinen sähköinen asiointipiste, josta talouden 
toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat tiedot yhdestä paikasta ja jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä unionin 
toimielinten kanssa.
f) Komission olisi ehdotettava mekanismia sellaisten talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi 
epäoikeudenmukaisesti, esittämien valitusten tarkastelemiseksi nopeasti. Tarkastelun olisi tapahduttava ennen 
kuin talouden toimijat voivat kääntyä EU:n oikeusasiamiehen tai EU:n tuomioistuinten puoleen.
g) Unionin toimielinten olisi perustettava yksi yhteinen julkinen hankintasopimuksia koskeva tietorekisteri, jotta 
niiden hankintatoimien tehokas jälkiseuranta olisi mahdollista. Rekisteriä voitaisiin kehittää osana TED-tietokan -
nan eTendering-palvelua.
h) Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) olisi laadittava raportteja ja tilastoja tutkittavana olevista erilaisista 
syytöstyypeistä sekä tutkimusten tuloksista.
i) Unionin toimielinten olisi hyödynnettävä vertaisarviointeja keskinäiseen oppimiseen ja parhaita käytäntöjä 
koskevaan tietojenvaihtoon.
10
 Johdanto
01 
Tämän kertomuksen aluksi esitetään lyhyt katsaus unionin toimielinten julkisia 
hankintoja (tarjouskilpailujen järjestäminen urakoista, tavaroista ja palveluista) 
koskevaan lainsäädäntökehykseen sekä tilintarkastustuomioistuimen tarkastus -
tapaan. Kertomuksessa kuvataan unionin toimielinten sisäistä valvontaa, jota ne 
soveltavat minimoidakseen sääntöjenvastaisuuksien määrän. Tämän jälkeen tar -
kastellaan hankintaprosessin eri vaiheita, jotta voidaan arvioida, kuinka helppo 
toimielinten menettelyihin on osallistua. Onko laadittu selkeät ja hyvät säännöt? 
Sovelletaanko sääntöjä kilpailua edistävällä tavalla, kun toimielinten henkilöstö 
valmistelee hankintamenettelyjä? Löytävätkö talouden toimijat heitä mahdolli -
sesti kiinnostavat tarjouspyynnöt joka viikko julkaistavien tuhansien tarjouspyyn -
töjen joukosta? Onko tarjouksen jättäminen tarpeettoman monimutkaista? Mitä 
tapahtuu, jos talouden toimija kokee tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukai -
sesti? Lopuksi tarkastellaan, raportoivatko unionin toimielimet hankintatoimiensa 
tuloksista tavalla, jolla varmistetaan tilivelvollisuus.
02 
Julkisia hankintoja koskeva politiikka on keskeinen väline, jonka avulla voidaan 
kehittää sisämarkkinoita ja saada aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua 
sekä varmistaa samalla julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja vaikutta -
va käyttö. Julkisia hankintoja koskevat säännöt on suunniteltu sekä talouden 
toimijoiden että hankintaviranomaisten eduksi. Tavoitteena on kehittää markki -
namahdollisuuksia talouden toimijoille ja samalla lisätä hankintaviranomaisten 
valinnanvaraa mahdollisten toimeksisaajien valinnassa. Jos hankintaviranomaiset 
helpottavat pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille, viranomaiset saavat to -
dennäköisesti enemmän tarjouksia vastauksena hankintatarpeisiinsa. Lisääntynyt 
kilpailu parantaisi veronmaksajien rahoilleen saamaa vastinetta (ks. kaavio 1 ). 
Unionin toimielinten on kilpailutettava julkiset hankinnat mahdollisimman 
laajasti1.
03 
Euroopan parlamentti ja neuvosto sopivat unionin julkisia hankintoja koskevan 
politiikan uudistuksesta vuonna 2014. Uudistuspaketin merkittävimpiä piirteitä 
olivat toimenpiteet markkinoille pääsyn esteiden purkamiseksi erityisesti pienten 
ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osalta. Kertomuksessa tarkastellaan, missä 
määrin unionin toimielinten hankintakäytännöt helpottavat tätä markkinoille 
pääsyä.1 Unionin varainhoitoasetuksen 
102 artiklan 2 kohdassa 
sallitaan poikkeaminen tästä 
säännöstä ainoastaan, kun 
sovelletaan 
neuvottelumenettelyä.
11 Johdanto 
Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva 
lainsäädäntökehys
04 
Hankintasopimuksia tehtäessä on noudatettava perussopimusten periaatteita ja 
erityisesti tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatetta, sijoittautumisvapauden 
periaatetta ja palvelujen tarjoamisen vapauden periaatetta sekä niistä johtuvia 
periaatteita, kuten tasavertaisen pääsyn ja kohtelun, syrjimättömyyden, vasta -
vuoroisen tunnustamisen, suhteellisuuden, tasapuolisen kilpailun, julkisuuden ja 
avoimuuden periaatteita.
05 
EU:n jäsenvaltioiden julkisia hankintoja säännellään direktiivillä 2014/24/EU2 (jäl -
jempänä ’vuoden 2014 hankintadirektiivi’) sekä useilla muilla direktiiveillä, joissa 
vahvistetaan yhteiset säännöt, joita hankintaviranomaisten on noudatettava 
arvoltaan tietyn kynnyksen ylittävissä hankinnoissa. Säännöt on saatettava osaksi 
kansallista lainsäädäntöä. Direktiivit eivät sido oikeudellisesti unionin toimielimiä. 
Ne ovatkin laatineet omat säännöt, jotka ovat pitkälti yhtenevät vuoden 2014 
hankintadirektiivin kanssa, joitakin merkittäviä poikkeuksia lukuun ottamatta3. 
Yleisestä talousarviosta rahoitettuja unionin toimielimiä koskevat hankintasään -
nöt vahvistetaan viimeksi lokakuussa 2015 tarkistetuissa varainhoitosäännöissä4 
(jäljempänä ’unionin varainhoitoasetus’) ja niiden viimeksi lokakuussa 2015 
tarkistetuissa soveltamissäännöissä5 (jäljempänä ’soveltamissäännöt’). Euroopan 
keskuspankin hankintasäännöt esitetään päätöksessä6 (jäljempänä ’EKP:n hankin -
tasäännöt’), jonka EKP:n johtokunta teki helmikuussa 2016. Kaaviossa 2  esitetään 
unionin julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehys.2 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivi 2014/24/
EU, annettu 26 päivänä 
helmikuuta 2014, julkisista 
hankinnoista ja direktiivin 
2004/18/EY kumoamisesta 
(EUVL L 94, 28.3.2014, s. 65).
3 Ks. kohdat 29–31.
4 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU, 
Euratom) N:o 2015/1929, 
annettu 28 päivänä lokakuuta 
2015, unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun asetuksen (EU, 
Euratom) N:o 966/2012 
muuttamisesta (EUVL L 286, 
30.10.2015, s. 1).
5 Komission delegoitu asetus 
(EU) N:o 2015/2462, annettu 
30 päivänä lokakuuta 2015, 
unionin yleiseen 
talousarvioon sovellettavista 
varainhoitosäännöistä 
annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston 
asetuksen (EU, Euratom) 
N:o 966/2012 
soveltamissäännöistä annetun 
delegoidun asetuksen (EU) N:o 
1268/2012 muuttamisesta 
(EUVL L 342, 29.12.2015, s. 7).
6 Euroopan keskuspankin 
päätös (EU) 2016/245, annettu 
9 päivänä helmikuuta 2016, 
hankintoja koskevista 
säännöistä (EUVL L 45, 
20.2.2016, s. 15).Helpompi pääsy talouden toimijoille, parempi vastine veronmaksajien rahoilleKaavio 1
Enemmän tarjouksia
Parempi vastine rahalleEnemmän kilpailuaOsallistumisen helpottaminen
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
12 Johdanto 
Julkisten hankintamenettelyjen toiminta
06 
Komission sisäisessä hankintaoppaassa7 esitetään kymmenen erilaista haku -
menettelyä unionin varainhoitoasetuksen perusteella (ks. laatikko 1 ). Valinta 
perustuu useisiin erilaisiin tekijöihin, erityisesti sopimuksen arvioituun arvoon. 
Hankintamenettelyn tärkeimmät vaiheet esitetään kaaviossa 3 .7 Komission julkisia hankintoja 
koskeva käsikirja Vade-mecum 
on public procurement in the 
Commission (marraskuu 2015, 
ei julkaistu). Käsikirja on 
annettu tiedoksi muille 
unionin toimielimille, elimille, 
toimistoille ja virastoille.Unionin julkisia hankintoja koskeva oikeudellinen kehysKaavio 2
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.toimiminen viiteperustana
saattaminen osaksi 
kansallista lainsäädäntöä
Jäsenvaltiot Unionin toimielimetEKP:n johtokunnan antamat 
EKP:n hankintasäännöt
Euroopan komission antamat 
soveltamissäännötEuroopan parlamentin ja 
neuvoston antama 
varainhoitoasetusKansallisen lainsäätäjän antamat 
julkisia hankintoja koskevat 
säädöksetEuroopan parlamentin ja neuvoston 
antamat julkisia hankintoja 
koskevat direktiivit
13 Johdanto 
EU:n varainhoitoasetuksen mukaiset menettelyvaihtoehdot
Avoin menettely : Yleisesti sovellettava menettelytapa, jota voidaan soveltaa mihin tahansa sopimukseen ja 
joka aloitetaan julkaisemalla hankintailmoitus Euroopan unionin virallisessa lehdessä (EUVL). Kaikki halukkaat 
talouden toimijat voivat tehdä tarjouksen.
Rajoitettu menettely : Yleisesti sovellettava kaksivaiheinen menettelytapa, jota voidaan soveltaa mihin 
tahansa sopimukseen ja joka aloitetaan julkaisemalla EUVL:ssä hankintailmoitus. Kaikki halukkaat talouden 
toimijat voivat esittää osallistumispyynnön, mutta vain menettelyyn osallistumaan kutsutut ehdokkaat voivat 
esittää tarjouksen, joka arvioidaan seuraavassa vaiheessa. Muunnelma tästä menettelystä on dynaaminen 
hankintajärjestelmä, joka on täysin sähköinen menettely.
Tarjousperusteinen neuvottelumenettely : Rajoitettua menettelyä muistuttava menettely, jota voidaan so -
veltaa vain erityistapauksissa hankintojen arvosta riippumatta. Esitetyistä tarjouksista (teknisistä tarjouksista 
ja hintatarjouksista) voidaan neuvotella.
Kiinnostuksenilmaisupyyntöön perustuvat menettelyt : Menettelyä sovelletaan sellaisten ehdokkaiden 
ennakkovalinnassa tai sellaisten myyjien rekisteröinnissä, joita voidaan myöhemmin pyytää jättämään tarjous 
erilaisissa hankintamenettelyissä.
Neuvottelumenettely, josta ei julkaista ilmoitusta : poikkeuksellinen menettely, jota voidaan soveltaa vain 
tietyissä tapauksissa tai olosuhteissa (esimerkiksi äärimmäisessä kiireessä).
Arvoltaan keskisuuria tai vähäisiä sopimuksia koskeva neuvottelumenettely : Hankintaviranomainen 
pyytää aloittamista edeltävien tiedotustoimenpiteiden yhteydessä kiinnostuksensa ilmaisseita talouden toi -
mijoita esittämään tarjouksen ja voi lisäksi kutsua itse valitsemiaan ehdokkaita osallistumaan. Jos sopimusten 
arvo on hyvin vähäinen, hankintaviranomainen voi neuvotella vain yhden valitsemansa ehdokkaan kanssa.
Kilpailullinen neuvottelumenettely : Käytetään monimutkaisissa hankinnoissa, joissa hankintaviranomainen 
ei ilman neuvotteluja mahdollisten tarjoajien kanssa pysty määrittelemään, millä tavoin sen tarpeet voitaisiin 
tyydyttää, tai arvioimaan, millaisia teknisiä, taloudellisia tai oikeudellisia ratkaisuja markkinat voisivat tarjota.
Innovaatiokumppanuus : Kaksivaiheinen menettely sellaisen innovatiivisen tuotteen hankkimiseksi, jota on 
vielä kehitettävä ja jota vastaavaa tuotetta ei ole markkinoilla saatavilla.
Suunnittelukilpailu : Tässä menettelyssä hankintaviranomainen voi hankkia valintalautakunnan kilpailulla 
valitseman suunnitelman tai ehdotuksen joko myöntämällä siitä palkinnon tai ilman palkintoa. Voittaja tai 
voittajat kutsutaan neuvotteluihin ennen mahdollisen sopimuksen allekirjoittamista.
Kiinteistöhankintasopimuksia koskeva neuvottelumenettely : Kiinteistöhankintasopimukset (maan, ole -
massa olevien rakennusten tai muun kiinteän omaisuuden osto, pitkäaikainen vuokraus, käyttöoikeus, leasing, 
vuokraus tai osamaksulla hankkiminen osto-optioin tai ilman niitä) voidaan tehdä neuvottelumenettelyssä 
julkaisematta ilmoitusta paikallisten markkinoiden tutkimisen jälkeen.Laatikko 1
14 Johdanto Kaavio 3Unionin varainhoitoasetuksen mukainen hankintamenettely
Jälki-ilmoituksen julkaiseminen Euroopan unionin virallisessa lehdessä tai  (pääasiassa arvoltaan keskisuurten tai 
vähäisten sopimusten osalta) vuotuisen toimeksisaajien luettelon julkaiseminen internetissäSopimuksen allekirjoittaminen  odotusajan jälkeen, arvo direktiivin kynnysarvojen mukaanSopimuksen tekemisestä ilmoittaminen  valituille ja hylätyille tarjoajille samanaikaisestiSopimuksen tekeminen  halvimman hinnan, halvimpien kustannusten tai parhaan hinta-laatusuhteen perusteellaTarjousten vastaanottaminen  ja niiden arviointi  sopimuksen tekoperusteiden kannalta kaksivaiheisessa menette-
lyssä, yksivaiheisessa menettelyssä arviointi poissulkemis-, valinta- ja sopimuksen tekoperusteiden kannaltaKaksivaiheisissa menettelyissä: osallistumishakemusten vastaanotto , niiden arviointi  poissulkemis- ja 
valintaperusteiden kannalta sekä valittujen ehdokkaiden kutsuminen  jättämään tarjousMääritetään  kohde, hankintatyyppi (rakennusurakka, tavarat tai palvelut), sopimuksen arvoNeuvojen pyytäminen  riippumattomilta asiantuntijoilta, muilta viranomaisilta tai markkinatoimijoiltaHankintatarpeiden arviointi
Hankinta-asiakirjaluonnokset
(käsittäen tekniset eritelmät sekä hylkäämis-, valinta- ja sopimuksen tekoperusteet)
Jos arvo on alle kynnysarvon:Jos arvioitu arvo ylittää kynnysarvon tai 
kiinnostuksenilmaisupyyntöjen osalta:Ilmoittaminen  mahdollisille toimeksisaajille 
Suoraan arvoltaan hyvin 
vähäisten sopimusten 
osalta
(vähintään 1 ehdokas)Erityistapauksissa tai 
poikkeuksellisissa 
tilanteissa
(vähintään yksi ehdokas) 
suoraan Ilmoituksella 
virallisessa 
lehdessäJulkaisemalla tieto 
toimielimen verkkosivustolla 
arvoltaan keskisuurten tai 
vähäisten sopimusten osalta 
(vähintään 5 tai 3 
ehdokasta)
Huom.  Katkoviivalla merkityt laatikot sisältävät vapaaehtoisia menettelyn vaiheita. Unionin hankintadirektiivin mukaiset kynnysarvot ovat 
rakennusurakoiden osalta 5 225 000 euroa ja palveluiden tai tavaroiden osalta 135 000 euroa. Arvoltaan keskisuuria ovat rakennusurakoita 
koskevat sopimukset, joiden arvo on 60 000,01 euron ja 5 224 999,90 euron välillä, ja palveluita tai tavaroita koskevat sopimukset, joiden arvo on 
60 000,01 euron ja 134 999,90 euron välillä. Vähäisiä ovat hankinnat, joiden arvo on 15 000,01 euron ja 60 000 euron välillä. Hyvin vähäisiä ovat 
hankinnat, joiden arvo on 1 000,01 euron ja 15 000 euron välillä. Enintään 1 000 euron hankinnoista ei tarvitse järjestää hankintamenettelyä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
15
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
Tarkastuksen laajuus
07 
Tarkastuksessa tutkittiin, missä määrin unionin toimielimet ovat helpottaneet 
pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille. Julkisten hankintojen markkinoille 
pääsyn helpottamisen ennakkoedellytykset esitetään kaaviossa 4 .Kaavio 4
4. Avoimuus ja 
vastavuoroinen 
oppiminen3. Ei tarpeettomia 
esteitä talouden 
toimijoille2. Selkeät säännöt 
ja kilpailua 
edistävien 
menettelyjen 
valinta
 Julkisiin 
hankintoihin 
OSALLISTUMISEN
 helpottaminen1. Vähän virheitä, 
vankat järjestelmät, 
kyvykäs henkilöstö 
ja osallistumisen 
seurantaJulkisiin hankintoihin pääsyn helpottamisen 
ennakkoedellytykset
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
08 
Tätä varten perehdyttiin seuraaviin neljään kysymykseen:
a) Onko unionin toimielimillä käytössä vankat järjestelmät osallistumisen edistä -
miseksi ja samalla unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi?
b) Valitsevatko unionin toimielimet oikeat menettelyt lisätäkseen hankintame -
nettelyihinsä osallistumista?
c) Pyrkivätkö unionin toimielimet kaikin tavoin poistamaan esteitä, jotka hanka -
loittavat mahdollisten tarjoajien toimintaa?
d) Varmistavatko unionin toimielimet kattavalla ja järjestelmällisellä tavalla, että 
niiden hankintamenettelyjen tulokset ovat avoimia ja että ne ottavat oppia 
toisistaan?
16 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
09 
Tarkastelu kattoi unionin neljän suurimman toimielimen, Euroopan komission, 
Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan keskuspan -
kin (EKP), hankintatoiminnan. Näiden neljän toimielimen kaikkien arvoltaan yli 
15 000 euron (EKP:n osalta yli 10 000 euron) hankintasopimusten kokonaisarvot 
vuonna 2014 esitetään taulukossa 1.8 Sovelletaan EU:n 
varainhoitoasetuksen toisen 
osan IV osastossa vahvistettuja 
erityisiä sääntöjä.Taulukko 1Sopimusten arvo vuonna 2014
Toimielin miljoonaa euroa
Komissio 3 034
Parlamentti 497
EKP 515
Neuvosto1171
Yhteensä 4 217
1 Neuvoston vuonna 2014 aloitettujen hankintamenettelyjen arvioitu arvo.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastetuilta toimielimiltä saatujen tietojen perusteella.
10 
Lisäksi seuraavat unionin toimielimet ja elimet sisällytettiin tarkastukseen, jotta 
voitiin vastata tiettyihin erityiskysymyksiin: Euroopan unionin tuomioistuimen 
unionin toimielinten julkisia hankintoja koskeva oikeuskäytäntö, Euroopan 
oikeusasiamiehen tarkastelemat hankintamenettelyjen hallinnolliset epäkohdat, 
Euroopan petostentorjuntaviraston hankintamenettelyihin liittyviä sääntöjen -
vastaisuuksia koskevat tutkimukset sekä julkaisutoimisto, joka hallinnoi julkisia 
hankintoja koskevan tiedon saatavuuden mahdollistavia sähköisiä palveluja.
11 
Tarkastelu ei koskenut komission edunsaajien puolesta ja näiden lukuun ulkoisten 
toimien yhteydessä tekemiä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia8 eikä hankin -
toja, joissa EU:n menojen hallinnointiin osallistuu muita organisaatioita tai elimiä 
(niin kutsuttu komission välillinen hallinnointi) tai joissa menoja hallinnoidaan 
yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.
17 Tarkastuksen laajuus ja tarkastustapa 
Tarkastustapa
12 
Tilintarkastustuomioistuimen havainnot perustuvat seuraaviin tarkastusevidens -
sin päälähteisiin:
a) Alustavat selvitykset toteutettiin elinkeinoelämän organisaatioiden edus -
tajien, julkisten hankintojen kansallisten asiantuntijoiden ja tiedemaailman 
asiantuntijoiden kanssa.
b) Julkisia hankintoja koskevaa politiikkaa, menettelyjä ja välineitä koskevaa 
aineistoa käytiin läpi.
c) Euroopan parlamentin (infrastruktuurin ja logistiikan PO, viestinnän PO), 
neuvoston pääsihteeristön, komission (sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrit -
täjyyden ja pk-yritystoiminnan PO, Yhteinen tutkimuskeskus) ja EKP:n hankin -
ta-asiakirjoista poimittuja otoksia vuosilta 2013–2015 analysoitiin.
d) Unionin toimielinten sähköisiä työkaluja, jotka on tarkoitettu auttamaan 
mahdollisten hankintamenettelyjen löytämisessä, testattiin.
e) Toimielinten henkilöstöä haastateltiin.
f) Unionin toimielinten vastaukset kyselylomakkeeseen analysoitiin.
13 
Lisäksi 47 pienemmältä EU:n elimeltä kysyttiin niiden mielipiteitä ja näkemyksiä 
hankintapolitiikasta ja -menettelyistä. Kyselyyn saatiin 40 vastausta (vastauspro -
sentti 85). Yhteenveto tuloksista esitetään liitteessä II .
18
 Huomautukset
Luku I – Unionin toimielimet onnistuivat pitämään 
vakavien virheiden määrän vähäisenä 
hankintamenettelyissään, mutta menettelyihin 
osallistumista ei seurata järjestelmällisesti
14 
Unionin toimielinten olisi kyettävä osoittamaan, että ne varmistavat hankinta -
toimiensa saavutettavuuden. Tätä varten toimielimet tarvitsevat tietoa talouden 
toimijoiden osallistumisesta niiden hankintamenettelyihin. Toimielinten on 
myös torjuttava sellaisia vakavia virheitä ja sääntöjenvastaisuuksia, jotka voisivat 
vaikuttaa kielteisesti talouden toimijoiden mahdollisuuteen osallistua hankin -
tamenettelyihin. Virheet ja sääntöjenvastaisuudet voivat vaarantaa talouden 
toimijoiden luottamuksen ja siis mielenkiinnon unionin toimielinten hankintoja 
kohtaan. Tilintarkastustuomioistuin tutki vakavia virheitä ja sääntöjenvastaisuuk -
sia koskevia tietoja, niiden ehkäisemiseen tarkoitettuja järjestelmiä ja talouden 
toimijoiden osallistumista unionin toimielinten hankintamenettelyihin.
Toisin kuin jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä 
hallinnoitavien hankintojen yhteydessä, unionin toimielinten 
hankintojen yhteydessä raportoitiin vain vähän vakavia 
virheitä tai sääntöjenvastaisuuksia
15 
Vuosittaisen tarkastuslausuman9 yhteydessä tilintarkastustuomioistuin havaitsi 
vain vähän vakavia virheitä unionin toimielinten suoraan hallinnoimissa julkisissa 
hankinnoissa10. Kuten aiempinakin vuosina tilanne poikkeaa jäsenvaltioiden kans -
sa jaetun hallinnoinnin tilanteesta11.
16 
Tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä Euroopan petostentorjuntavirasto 
(OLAF) analysoi väitettyjä sääntöjenvastaisuuksia koskevat tietonsa 1. tammi -
kuuta ja 30. huhtikuuta 2015 väliseltä ajalta yksilöidäkseen julkisiin hankintoihin 
liittyvät tapaukset. Yhteensä OLAF sai 503 erillistä ilmoitusta. Näistä 503 ilmoi -
tuksesta vain 20 koski unionin toimielinten hankintoja. Niistä 16 hylättiin tapaus -
ten alustavassa valintavaiheessa ja neljä johti tutkinnan käynnistämiseen. Luvut 
viittaavat siihen, että unionin toimielinten käynnistämien hankintamenettelyjen 
määrään verrattaessa niiden tapausten osuus, joissa on mahdollisesti kyse vaka -
vasta sääntöjenvastaisuudesta, on yhden prosentin luokkaa, kun otetaan huo -
mioon, että vuosittain noin 2 000 menettelyä johtaa jälki-ilmoituksen eli tehtyä 
hankintasopimusta koskevan ilmoituksen julkaisemiseen EUVL:ssä.9 Ks. esimerkiksi 
tilintarkastustuomioistuimen 
viimeisin vuosikertomus 
talousarvion toteuttamisesta 
varainhoitovuodelta 2014 ja 
toimielinten vastaukset 
(EUVL C 373, 10.11.2015), 
kohta 1.29.
10 Suoraan hallinnoitavissa 
hankinnoissa virheet koskivat 
useimmiten unionin 
talousarviosta rahoitettavia 
avustuksia.
11 Ks. erityiskertomus 
nro 10/2015 ”Toimia julkisia 
hankintoja koskevien 
ongelmien ratkaisemiseksi 
EU:n koheesiomenojen alalla 
olisi tehostettava”, erityisesti 
kohdat 19–24 ja taulukko 1, 
jossa esitetään virheiden 
luokitus. Koheesiomenoihin 
jäsenvaltioissa liittyviin 
urakoihin, tavaroihin ja 
palveluihin sisältyy 
tienrakennuksen tai 
jätevedenpuhdistamoiden 
kaltaisia kohteita, jollaisia ei 
tavallisesti sisälly EU:n 
toimielinten julkisiin 
hankintoihin ( http://eca.
europa.eu ).
19 Huomautukset 
12 Ks. kohta 9.17 
OLAF laati tilastot pelkästään tilintarkastustuomioistuimen pyynnöstä, ja ne 
edustavat vain tilannekuvaa tiettynä ajankohtana. Tarkoituksena oli saada käsitys 
OLAFin tietoon saatettujen mahdollisten tapausten määrästä. Olisi ollut hyödyl -
lisempää, jos OLAF olisi voinut esittää tilastoja, joista olisi voitu havaita kehitys -
suuntia ja jos sen tutkimusten tuloksia olisi voitu arvioida.
Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs 
henkilöstö virheriskin ja sääntöjenvastaisuuksien riskin 
hallintaan
Toiminnasta vastaavien yksiköiden saatavilla on menettelyjä 
koskevaa asiantuntemusta ja neuvontaa
18 
Menestyksekkäät hankinnat edellyttävät erityisen hankittavia urakoita, tavaroita 
ja palveluita koskevan teknisen asiantuntemuksen saatavuutta sekä sovelletta -
vien sääntöjen ja menettelyjen perusteellista tuntemusta.
19 
Kaikilla tahoilla, joiden julkisia hankintoja koskevia menettelyjä tutkittiin12, on 
erityiset hankinta-asiantuntijoiden yksiköt, jotka neuvovat ja auttavat toiminnas -
ta vastaavia yksiköitä hankintatoimissa. Tarkastuksessa havaittiin, että hankin -
ta-asiantuntijoiden menettelyä koskeva asiantuntemus täydentää toiminnasta 
vastaavien yksiköiden teknistä asiantuntemusta ja että hankintatoimiin osoitetut 
henkilöstöresurssit ovat asianmukaisia. Lisäksi menettelyä koskevaa neuvontaa ja 
asiantuntemusta on saatavilla unionin toimielinten oikeudellisista yksiköistä ja/tai 
varainhoidon keskusyksiköistä.
20 
Suurimmassa osassa tarkastetuista yksiköistä on sisäisiä komiteoita, jotka pyrki -
vät vahvistamaan hankintamenettelyjen hallinnointia ja valvontaa. Tavallisesti 
komiteaan kuuluu henkilöstöä muista organisaation osista. Tällaisilla komiteoilla 
on päätöksentekovaltaa tai ne voivat antaa suosituksia. Tavallisesti komiteat 
tarkastelevat suurempia hankintoja ja/tai hankintoja, joissa sovelletaan rajattua 
kilpailua. Komiteoiden työ antaa ennen sopimuksen allekirjoittamista lisävarmuu -
den siitä, että sovellettavia sääntöjä on noudatettu. Lisäksi niiden monialainen 
kokoonpano tekee niistä näkemysten vaihdon foorumeja suuremmissa toimieli -
missä, joissa hankinnat on hajautettu.
20 Huomautukset 
Sisäisen tarkastuksen yksiköiden neuvoilla on suuri merkitys
21 
Hankintatoiminnan tämänhetkinen organisaatiorakenne ja menettelyt perus -
tuvat pitkälti sisäisen tarkastuksen yksiköiden joitakin vuosia sitten esittämiin 
suosituksiin. Tämän jälkeen suurin osa sisäisen tarkastuksen yksiköistä on kiin -
nittänyt huomionsa toimielinten muihin toiminta-aloihin ja julkisten hankintojen 
tarkastamiselle on osoitettu vain rajalliset resurssit. Sisäisen tarkastuksen yksi -
köiden on kuitenkin tarkasteltava julkisia hankintoja uudelleen arvioidakseen 
hankintasääntöjen hiljattaisen tarkistuksen täytäntöönpanoa ja tarvittaessa 
mukautettava uudelleenarvioinnin pohjalta työohjelmiaan.
EKP sai ulkoisen varmennuksen hankintatoimilleen
22 
Sisäisen neuvonnan lisäksi ulkoinen varmentaminen voi auttaa hyödyntämään 
ulkopuolista osaamista ja näkökulmaa ja johtaa parannuksiin. EKP:n keskitetty 
hankintaosasto haki ja sai ulkoisen varmennuksen toimilleen. Varmennuksen 
myönsi Chartered Institute of Purchasing & Supply (CIPS) vuonna 2011. EKP:n 
saama varmennus, jota kutsutaan nimellä ”PPP-palkinto”(Processes, Policies and 
Procedures), on osoitus huippulaadun saavuttamisesta näillä aloilla. Varmen -
nuksen voimassaolo päättyi vuoden 2015 lopussa, ja keskitetty hankintaosasto 
suunnittelee vuoden 2016 ensimmäisellä neljänneksellä toteutettavaa uutta 
täysimääräistä varmennusmenettelyä.
Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmällisesti 
hankintamenettelyihin osallistumista
Osallistumista ei voida seurata luotettavasti pelkästään laskemalla 
saatujen tarjousten määriä
23 
Julkaistessaan ilmoituksen tehdystä hankintasopimuksesta EUVL:ssä unionin 
toimielinten on mainittava sopimuksen osalta vastaanotettujen tarjousten määrä. 
Tämä tieto ei sellaisenaan kuitenkaan ole riittävä perusta menettelyn kilpailulli -
suuden arvioimiselle luotettavasti. Kilpailu voi olla heikkoa, vaikka tarjouksia olisi 
saatu useita. Näin on erityisesti tilanteessa, jossa vain yksi tarjous voidaan ottaa 
huomioon arvioitaessa tarjouksia sopimuksen tekoperusteiden kannalta ja muut 
tarjoukset on hylätty ennen arvioinnin viimeiseen vaiheeseen pääsyä. Tarjous 
voidaan jättää viimeisen arviointivaiheen ulkopuolelle monista eri syistä: se saat -
taa olla puutteellinen tai se ei täytä poissulkemis- tai valintaperusteita.
21 Huomautukset 
Yhteisen tutkimuskeskuksen tiedot osoittavat, että puolessa 
menettelyistä vain yksi tarjous voitiin ottaa huomioon lopullisessa 
valintapäätöksessä
24 
Vain komission Yhteinen tutkimuskeskus kerää menettelyittäin ja menettelytyy -
peittäin tietoja vastaanotettujen tarjousten määrästä, vaatimukset täyttävien 
tarjousten määrästä, menettelyyn hyväksyttävien tarjousten määrästä, valinta -
perusteet täyttävien tarjousten määrästä ja paremmuusjärjestykseen asetettujen 
tarjousten määrästä.
25 
Yhteisen tutkimuskeskuksen tilastoja vuosilta 2013 ja 2014 analysoitiin vertaa -
malla vastaanotettujen tarjousten määrää lopulliseen vaiheeseen edenneiden, 
sopimuksen tekoperusteiden mukaisesti arvioitavien tarjousten määrään. Ana -
lyysi kattoi 468 menettelyä, jotka koskivat yli 60 000 euron sopimuksia. Näistä 
50 menettelyssä voitiin jo lähtökohtaisesti ottaa huomioon vain yksi ehdokas, 
joten tällöin poikettiin mahdollisimman laajan kilpailuttamisen periaatteesta13. 
Lopuista 418 menettelystä puolessa (49 prosentissa) vain yksi tarjous voitiin ottaa 
huomioon tehtäessä lopullista valintapäätöstä (ks. kaavio 5 ).13 Pääosin 
neuvottelumenettelyissä, 
joissa sopimus voitiin tehdä 
vain tietyn talouden toimijan 
kanssa teknisistä tai 
taiteellisista syistä tai 
yksinoikeuksien 
suojelemiseksi.Kaavio 5Menettelyjen määrä lopullisessa valintapäätöksessä 
huomioon otettujen tarjousten määrän mukaan (418 yli 
60 000 euron sopimusta, jotka Yhteinen tutkimuskeskus 
teki vuosina 2013 ja 2014)
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin Yhteiseltä tutkimuskeskukselta saatujen tietojen 
perusteella.10– 
tarjousta5–9 
tarjousta4 tarjousta 3 tarjousta 2 tarjousta 1 tarjous 0 tarjousta250
200
150
100
50
0
22 Huomautukset 
Luku II – Hankintamenettelyssä noudatettavat 
säännöt ja sen alkuvaiheessa tehtävät menettelyä 
koskevat valinnat eivät tähtää riittävästi 
osallistumisen lisäämiseen
Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 
unionin toimielimet eivät helpottaneet hankintoihin 
osallistumista yksinkertaistamalla sääntöjä ja selventämällä 
mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä osa-alueita
Unionin varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä ei ole 
konsolidoitu yhdeksi asiakirjaksi, ja kyseiset säädökset ovat 
edelleen tarpeettoman monimutkaisia
26 
Unionin varainhoitoasetuksen tarkistuksessa vuonna 2015 säilytettiin julkisia 
hankintoja koskevien sääntöjen jako toisaalta varsinaiseen varainhoitoasetuk -
seen ja toisaalta sen soveltamissääntöihin. Kuten tilintarkastustuomioistuin totesi 
lausunnossaan nro 1/201514, jako on vastoin sääntöjen uudistuksen lähtökohtana 
ollutta selkiyttämistavoitetta. Jaosta ei myöskään seuraa varteenotettavaa etua. 
Jako vaikeuttaa valmiiksi monimutkaisten sääntöjen ymmärtämistä entisestään. 
Tämä koskee sekä toimielinten henkilöstöä että varsinkin talouden toimijoita.
27 
Asiaa monimutkaistaa entisestään se, että kaikkia asianomaisia säännöksiä ei 
löydy unionin varainhoitoasetuksen erityisesti julkisia hankintoja koskevista 
osastoista ja luvuista. Merkittäviä säännöksiä on muuallakin tekstissä, kuten ”hy -
vää hallintoa” koskeva säännös, joka on talouden toimijoiden kannalta erityisen 
tärkeä15.
28 
EKP:n hankintasäännöt osoittavat, että kaikki asianomaiset säännöt on mahdollis -
ta konsolidoida yhteen tekstiin.14 Ks. lausunnon kohta 8 
(EUVL C 52, 13.2.2015, s. 1).
15 Unionin varainhoitoasetuksen 
hyvää hallintoa koskevassa 
96 artiklassa säädetään muun 
muassa, että toimielimen on 
pyydettävä hakijaa tai 
tarjoajaa toimittamaan 
puuttuvat tiedot tai 
selventämään tositteita, kun 
kyseessä on ilmeinen 
käsittelyssä syntynyt virhe.
23 Huomautukset 
Merkittäviä poikkeamia vuoden 2014 hankintadirektiivistä ei 
selitetä
29 
Vaikka unionin toimielinten hankintasäännöt ovat pitkälti vuoden 2014 hankin -
tadirektiivin säännösten mukaisia, niistä myös poiketaan esittämättä selityksiä. 
Kaksi tällaista poikkeusta on merkittäviä unionin toimielinten julkisiin hankintoi -
hin osallistumisen kannalta. Niistä toinen koskee pk-yritysten osallistumista ja 
toinen alustavien markkinakartoitusten tarkoitusta.
Pk-yrityksiä ei erityisesti rohkaista osallistumaan
30 
Yksi vuoden 2014 hankintadirektiivin päätavoitteita on ”helpottaa erityisesti 
pienten ja keskisuurten yritysten, jäljempänä ’pk-yritykset’, osallistumista julki -
siin hankintoihin”16. Tämän osalta lainsäätäjä varoitti nimenomaisesti ostovoi -
man liiallisen keskittymisen riskistä julkisten ostajien kysynnän yhdistämisessä. 
Pk-yritykset mainitaan vuoden 2014 hankintadirektiivissä kaikkiaan yli 20 kertaa. 
Sen sijaan unionin varainhoitoasetukseen tehdyissä tarkistuksissa ja uudelleen -
laadituissa EKP:n julkisia hankintoja koskevissa säännöissä ei mainita lainkaan 
pk-yrityksiä. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että lukuun ottamatta sisämark -
kinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastoa17 yksikään 
tarkastetuista organisaatioista ei ollut antanut erityistä ohjeistusta siitä, miten 
pk-yritysten osallistumista helpotetaan tai seurataan. Yksi 40:stä kyselyyn vastan -
neesta kertoi, että pk-yritysten osallistuminen olisi yksi prioriteeteista. Joissakin 
hankintamenettelyissä kuitenkin tarjotaan selkeästi osallistumismahdollisuuksia 
pk-yrityksille (ks. laatikko 2 ).
Talouden toimijoille tiedottamiseksi toteutettavia alustavia 
markkinakartoituksia ei mainita
31 
Vuoden 2014 hankintadirektiivissä sallitaan nimenomaisesti varsinaista hankin -
tamenettelyä edeltävät alustavat markkinakartoitukset ja määritetään nouda -
tettavat periaatteet18. Hankintaviranomaiset voivat pyytää tai hyväksyä neuvoja 
riippumattomilta asiantuntijoilta tai viranomaisilta taikka markkinatoimijoilta. 
Näitä neuvoja voidaan käyttää hankintamenettelyn suunnittelussa ja toteutta -
misessa edellyttäen, etteivät ne johda kilpailun vääristymiseen tai syrjimättö -
myyden tai avoimuuden periaatteen rikkomiseen. Vuoden 2014 hankintadirektii -
vissä todetaan, että alustavia markkinakartoituksia toteutetaan sekä hankinnan 
valmistelemiseksi että talouden toimijoille ilmoittamiseksi hankintaa koskevista 
suunnitelmista ja vaatimuksista (ks. laatikko 3 ). Viimeksi mainittua tavoitetta ei 
ole sisällytetty unionin varainhoitoasetukseen19.16 Ks. vuoden 2014 
hankintadirektiivin johdanto-
osan 2 kappale.
17 Viestinnässään mahdollisten 
tarjoajien kanssa 
sisämarkkinoiden, 
teollisuuden, yrittäjyyden ja 
pk-yritystoiminnan pääosasto 
painottaa, että erityisesti 
pk-yritysten toivotaan 
osallistuvan. Pk-yrityksiä 
rohkaistaan esittämään 
osallistumispyyntö tai 
jättämään tarjous yksin, 
yritysten yhteenliittymänä tai 
aliurakoitsijana.
18 Ks. vuoden 2014 
hankintadirektiivin 40 artikla.
19 EKP:n hankintasäännöissä ei 
mainita alustavia 
markkinakartoituksia.
24 Huomautukset 
Esimerkkejä pk-yritysten saatavilla helposti olevista menettelyistä
Vuonna 2014 Euroopan parlamentin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokun -
nalle tarvittiin asiantuntijaneuvontaa. Palvelujen arvioitu kokonaisarvo oli 2,5  miljoonaa  euroa neljän vuoden 
ajanjakson aikana. Yhden toimeksisaajan etsimisen sijaan parlamentti jakoi palvelut viiteen osaan: ympäris -
töpolitiikkaan, ilmastonmuutokseen, kestävään kehitykseen, kansanterveyteen ja elintarvikkeiden turvalli -
suuteen. Kunkin osan osalta löytyi useita sopivia toimeksisaajia. Parlamentti teki sopimuksia yhteensä 17 eri 
yrityksen kanssa.
Vuonna 2014 neuvosto hankki edustustuotteita yhteensä 122 566 euron arvosta. Hankinta jaettiin 12 osaan 
tarvittavien tuotteiden tyypin mukaan (esimerkiksi kelloja, t-paitoja tai kyniä). Tarjoajien välinen kilpailu oli 
mahdollista kunkin osan tasolla, ja sopimukset tehtiin kolmen eri yrityksen kanssa.
EKP ei aluksi onnistunut löytämään hankkeen toteuttajaa Frankfurtissa sijaitsevia uusia tilojaan varten, koska 
tarjoukset ylittivät huomattavasti EKP:n määrärahat. Sitten EKP päätti esittää rakennusurakat 14 paketissa, 
joista jokaiseen sisältyi 4–10 osaa. Tarkistetun tarjousstrategian ansiosta pk-yritykset pystyivät osallistu -
maan ja niiden kanssa tehtiin sopimuksia. EKP onnistui hallinnoimaan noin 60:tä yhtä aikaa työskentelevää 
rakennusyritystä.
Perusteeton poikkeus vuoden 2014 hankintadirektiivistä vuoden 2015 
varainhoitoasetuksessa
”Ennen hankintamenettelyn aloittamista hankintaviranomaiset voivat toteuttaa markkinakartoituksia valmis -
tellakseen hankintaa ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan ja vaati -
muksistaan.” (vuoden 2014 direktiivin 40 artikla, alleviivaus lisätty)
”Hankintaviranomainen voi ennen hankintamenettelyn aloittamista toteuttaa alustavan markkinakartoituksen 
valmistellakseen menettelyä.” (vuoden 2015 EU:n varainhoitoasetus, 105 artikla)Laatikko 2 Laatikko 3
25 Huomautukset 
Tapaa tutkia paikallisia kiinteistömarkkinoita ei ole täsmennetty
32 
Vuoden 2014 hankintadirektiiviä ei sovelleta maan, olemassa olevien rakennusten 
tai muun kiinteän omaisuuden hankintaan tai vuokraukseen. Tällaisiin sopimuk -
siin sovellettavien menettelyjen on kuitenkin noudatettava perussopimusten 
periaatteita ja erityisesti tasavertaisen kohtelun ja avoimuuden periaatteita.
33 
Sen paremmin varainhoitoasetuksessa kuin EKP:n säännöissäkään ei esitetä, mi -
ten mahdollisille myyjille tai toimeksisaajille tiedotetaan ja miten niihin otetaan 
yhteyttä, kun unionin toimielimet etsivät maata tai olemassa olevia rakennuksia. 
Asia on siis pitkälti toimielinten hallinnoijien harkintavallassa. Tarkastuksessa 
havaittiin tapauksia, joissa hallinnoijat tutkivat itse markkinoita ja ottivat suoraan 
yhteyttä valitsemiinsa mahdollisiin myyjiin tai toimeksisaajiin, tapauksia, joissa 
ulkopuoliset konsultit auttoivat soveltuvien tarjousten valinnassa, sekä tapauksia, 
joissa hakuilmoitus julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä .
34 
Ainoastaan komissio on julkisesti sitoutunut20 siihen, että se takaa avoimuuden 
julkaisemalla järjestelmällisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä  hakuilmoi -
tukset, joissa esitetään kunkin hankkeen vähimmäisvaatimukset ja sovellettavat 
poissulkemis- ja hakuperusteet, sekä julkaisemalla menettelyjen tulokset. Tarkas -
tuksessa havaittiin, että menettelyä sovellettiin komission kiinteistöhankintasopi -
muksiin Brysselissä mutta ei Luxemburgissa. Euroopan parlamentti julkaisi hakuil -
moituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä  viimeksi etsiessään rakennuksia 
Brysselin pääkaupunkialueelta vuonna 2010.20 Ks. KOM(2007) 501 lopullinen, 
annettu 5.9.2007, komission 
kiinteistöpolitiikasta 
Brysselissä ja Luxemburgissa, 
erityisesti sen jakso 
”Lisääntynyt kilpailu 
markkinoilla edellyttää uusia 
kiinteistöjen osto- ja 
vuokrausmenettelyjä”.
26 Huomautukset 
Vain EKP on vahvistanut sovellettavan kielijärjestelyn 
hankintasäännöissään
35 
Varainhoitoasetuksessa ei määrätä julkisissa hankinnoissa käytettävistä kielistä. 
Ainoastaan EKP:n hankintasäännöissä esitetään kielijärjestely21. Useimpien unio -
nin toimielinten soveltamissa menettelyissä on vaarana, että todellisuus ei vastaa 
mahdollisten tarjoajien odotuksia. Unionin toimielimet julkaisevat ilmoituksensa 
TED-tietokannassa kaikilla virallisilla kielillä. Lisäksi talouden toimijat voivat pyy -
tää yksityiskohtaisten tarjousasiakirjojen käännöstä ja jättää tarjouksensa millä 
tahansa virallisella kielellä. Kun tarjoajista tulee toimeksisaajia, ne eivät kuiten -
kaan enää voi jatkaa viestintää valitsemallaan virallisella kielellä, vaan niiden on 
täytettävä hankintaviranomaisen tarpeet tarjouseritelmän mukaisesti. Tavallisesti 
siihen sisältyy yhteydenottoihin (sopimuksen toteutuksen aikaiseen viestintään) 
ja tuotoksia varten valittu kieli.
Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet 
mahdollisimman laajaa kilpailua
36 
Tarkastuksessa todettiin, että moniin hankintaviranomaisiin kohdistuu paine 
välttää oikeudellisia menettelyjä ja/tai vähentää hankintamenettelyihin kuluvaa 
aikaa ja resursseja. Tämä voi johtaa menettelyä koskeviin valintoihin, jotka ovat 
oikeudellisesti puolustettavissa, mutta joiden osalta enemmän kilpailua edistävä 
sääntöjen tulkinta olisi suotavampi moitteettoman varainhoidon kannalta.
Vain EKP:n toimitapoihin kuuluu alustavien markkinakartoitusten 
toteuttaminen ennen virallisen hankintamenettelyn aloittamista
37 
Perusteellinen markkinakartoitus ennen virallisen hankintamenettelyn aloitta -
mista on tärkeä tarjousasiakirjoissa esitettävien vaatimusten ja teknisten eritel -
mien optimoimiseksi sekä sen tarkistamiseksi, että käytettävissä on mahdollisesti 
menettelyyn osallistumaan halukkaita tarjoajia.21 EKP:n sääntöjen mukaan 
hankintamenettelyt 
toteutetaan englanniksi, 
elleivät menettelyyn tai 
sopimuksen kohteeseen 
liittyvät poikkeukselliset 
olosuhteet edellytä muiden 
kielten käyttämistä.
27 Huomautukset 
38 
Hankintadirektiivin ja unionin varainhoitoasetuksen viimeisimpiin tarkistuksiin 
asti tarjouspyyntöä edeltäviä markkinakartoituksia ei mainittu hankintasäännöis -
sä (ks. edellä oleva kohta). Lisäksi EKP:a lukuun ottamatta unionin toimielinten 
antamissa markkinakartoitusta koskevissa sisäisissä oppaissa tai ohjeissa paino -
tetaan suuresti lähestymistavan riskejä ja asetetaan rajoittavia ehtoja tai jopa 
kehotetaan välttämään lähestymästä mahdollisia tarjoajia. Esimerkiksi parlamen -
tin julkisia hankintamenettelyjä koskevassa sisäisessä käsikirjassa (marraskuu 
2014) kehotetaan olemaan pyytämättä ja vastaanottamatta mielipiteitä yksilöiltä 
tai toimijoilta, joita asianomainen sopimus kiinnostaa, koska tämä voi haitata 
kilpailua.
39 
Tästä voi seurata hankintavirkamiesten parissa riskinottohaluttomuutta. Tarkas -
tetuista hankinta-asiakirjoista löytyi vain vähän evidenssiä kattavien markkina -
kartoitusten toteuttamisesta. Myös kyselyyn saadut vastaukset vahvistivat asian. 
Monet vastaajat ilmoittivat hyödyntävänsä harvoin markkinakartoituksia ennen 
hankintamenettelyn aloittamista.
40 
Muista EU:n toimielimistä poiketen EKP:n hankintayksikkö on vahvistanut ja otta -
nut käyttöön sisäiset ohjeet siitä, miten toimittajia voidaan paremman vastineen 
saamiseksi rahalle lähestyä ennakoivasti ennen virallisen hankintaprosessin aloit -
tamista. Lähestymiseen kuuluu erityisesti epävirallisten tapaamisten järjestämistä 
nykyisten ja mahdollisten toimeksisaajien kanssa markkinatietojen saamiseksi, 
EKP:n vaatimusten selittämiseksi ja kilpailun edistämiseksi.
Sopimuksia ei jaettu osiin niin usein kuin olisi voitu
41 
Sopimusten jakaminen osiin lisää kilpailua ja helpottaa pienten ja keskisuurten 
yritysten osallistumista. Mitä laajempi sopimus, sitä epätodennäköisemmin sitä 
tehdään pk-yritysten kanssa22.22 Ks. ulkopuolisten konsulttien 
komission pyynnöstä 
helmikuussa 2014 toteuttama 
tutkimus ”SMEs’ access to 
public procurement markets 
and aggregation of demand in 
the EU”.
28 Huomautukset 
42 
Soveltamissääntöjen 168 artiklan mukaan sopimukset on tehtävä erillisinä erinä 
yhdessä menettelyssä ”aina, kun tämä on tarkoituksenmukaista, teknisesti 
toteutettavissa ja kustannustehokasta”. Sanamuoto jättää tulojen ja menojen 
hyväksyjille laajan harkintavallan eriin jakamisen osalta. Tarkastuksessa todettiin, 
että sopimuksia ei jaettu osiin niin suuressa määrin kuin se olisi ollut mahdol -
lista. Esimerkkejä tilanteista, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin, esitetään 
laatikossa 4 . Jäsenvaltioiden keskushallintoon verrattuna unionin toimielinten 
TED-tietokannassa julkaisemien, osiin jaettuja sopimuksia koskevien ilmoitusten 
osuus oli selvästi vähäisempi (ks. kaavio 6 ).
Tapauksia, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin
Neuvosto teki vuonna 2014 yhden yrityksen kanssa arvoltaan yli 93 miljoonan euron puitesopimuksen kym -
meneksi vuodeksi neuvoston nykyisten tai tulevien rakennusten teknisten laitteiden hallinnoinnista, ylläpi -
dosta, huollosta ja sovittamisesta. Sopimusta ei jaettu osiin. Tarjottaviin palveluihin kuuluu niinkin erilaisia 
aloja kuin lämmitys, tuuletus, ilmastointi, vesi ja viemäröinti, sähkö, turvallisuus- ja hälytysjärjestelmät, au -
rinkosähkö, turvalaitteet, keittiölaitteet, rasvanerottimien tyhjennys, kulutuksen seuranta, tekninen tuki sekä 
urakat laitteiden sovittamiseksi.
Komissio ei jakanut osiin vuonna 2015 viisivuotista ”Sinun Eurooppasi -neuvontaa”, Euroopan unionin maksu -
tonta oikeudellista neuvonantoa, koskevaa sopimusta, jonka arvo oli yli 8,9 miljoona euroa. Palvelu on hyvin 
monimutkainen, koska se koskee oikeudellista neuvontaa kaikilla unionin virallisilla kielillä ja edellyttää kaikkia 
EU:n oikeusjärjestelmiä koskevaa asiantuntemusta. Ainoan tarjouksen esitti vakiintunut palveluntarjoaja, 
koska se oli todennäköisesti ainoa talouden toimija, joka kykeni esittämään valmiin tarjouksen näin moninai -
sista ja laajoista palveluista. Tarjousasiakirjoja oli kuitenkin ladattu 211 kertaa, mikä osoittaa, että kiinnostusta 
tarjousta kohtaan oli paljon. Osiin jakaminen esimerkiksi maaryhmittäin olisi voinut helpottaa muiden talou -
den toimijoiden osallistumista.
Euroopan parlamentti teki vuonna 2014 sopimuksen Strasbourgin rakennustensa siivoamisesta yhden yri -
tyksen kanssa. Sopimuksen arvo oli yli 19,8  miljoonaa  euroa viiden vuoden ajanjaksolla. Tarvittavat palvelut 
kuvattiin seuraavasti: ”toimistojen siivous, ikkunanpesu, puusepäntyöt, metalliverhoustyöt (sisällä ja ulkona) 
sekä muut yleiset puhtaanapitopalvelut Euroopan parlamentin Strasbourgin rakennuksissa” ja ne esitettiin 
yhtenä osana. Ikkunanpesu olisi voitu esittää erillisenä osana, mikä olisi lisännyt niiden yritysten määrää, jotka 
olisivat voineet hyödyntää tilaisuutta. Ikkunanpesu toteutetaan usein muusta toimistosiivouksesta erillisenä 
toimintana, josta vastaa eri henkilöstö. Se myös toteutetaan harvemmin ja vaatii erilaista asiantuntemusta ja 
erilaisia taitoja ja välineitä.Laatikko 4
29 Huomautukset 
Osiin jaettujen sopimusten osuus – unionin toimielinten ja kansallisten 
keskusviranomaisten hankintailmoitusten vertailuKaavio 6
Unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatioMinisteriö tai muu kansallinen tai liittovaltion viranomainen2014 2013 2012 2011 201025 %
20 %
15 %
10 %
5 %
0 %
Huom:  Kun hankintailmoituksessa ei esitetty tietoa osista, oletettiin, että sopimusta ei ole jaettu osiin. TED-tietokannan ilmoitusluokassa ”Unio -
nin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio” on hyvin vähän EU:n ulkopuolisten kansainvälisten organisaatioiden hankintailmoituksia.
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin julkaisutoimiston tietojen perusteella.
43 
Vaikka sopimusten jakaminen osiin ja niiden julkaiseminen samanaikaisesti voi 
lisätä hankintamenettelyihin pääsyä, unionin toimielinten ei pidä jakaa hankinto -
ja keinotekoisesti välttääkseen enemmän kilpailua edistäviä menettelyjä. Esimer -
kiksi Euroopan parlamentti hankki toimistokalusteita vuonna 2014 yhdeltä toimit -
tajalta neljässä erillisessä neuvottelumenettelyssä yhden tarjoajan kanssa alle 
kahden kuukauden ajanjaksolla. Kaikkien neljän menettelyn osalta sopimusten 
arvo jäi alle laajempaa julkisuutta edellyttävän kynnyksen vaihdellen 8 021 eu -
rosta 14 110 euroon. Sopimusten arvo oli yhteensä 43 345 euroa. Kaikki hankin -
tamenettelyt olivat hyvin samankaltaisia: jokainen niistä koski toimistokalusteita 
johtajille ja pääjohtajille yhdessä ja samassa rakennuksessa.
Rajoitettujen menettelyjen käyttö uhkasi hankaloittaa 
mahdollisten tarjoajien osallistumista
44 
Unionin varainhoitoasetuksen mukaan hankintaviranomainen voi käyttää avointa 
tai rajoitettua menettelyä mihin tahansa hankintoihin. EKP:n hankintasäännöissä 
avoin menettely katsotaan ensisijaiseksi, koska niissä avoin menettely todetaan 
standardimenettelyksi.
30 Huomautukset 
45 
Rajoitettuun menettelyyn23 liittyy tiettyjä etuja, erityisesti jos on tarvetta rajoit -
taa tarjousasiakirjojen saatavuutta turvallisuuteen/luottamuksellisuuteen liitty -
vistä syistä. Ainakin ennen viimeisintä hankintasääntöjen tarkistusta oli kuitenkin 
vaarana, että mahdolliset tarjoajat jättivät osallistumatta, koska tarjouspyynnön 
yksityiskohtaiset eritelmät eivät olleet saatavilla ensimmäisessä vaiheessa, joten 
mahdollisten tarjoajien oli vaikea saada selkeää kuvaa hankintaviranomaisen 
odotuksista. Jää nähtäväksi, muuttuuko tämä tarkistettujen soveltamissääntö -
jen myötä niiden tullessa voimaan vuodesta 2016 alkaen. Soveltamissääntöjen 
mukaan hankinta-asiakirjojen, myös niihin kuuluvan täydellisen tarjouseritelmän, 
olisi kaksivaiheisissa menettelyissä (kuten rajoitetussa menettelyssä) oltava 
saatavilla menettelyn alusta alkaen. Soveltamissääntöihin sisältyy kuitenkin myös 
poikkeuslauseke, joka mahdollistaa tästä säännöstä poikkeamisen asianmukaises -
ti perustelluissa tapauksissa, esimerkiksi luottamuksellisuus- tai teknisten syiden 
vuoksi.
46 
Lisäksi rajoitettu menettely kestää tavallisesti pidempään kuin avoin menettely, 
mikä jo itsessään voi estää mahdollisia tarjoajia osallistumasta. Tavanomaisen 
avoimen menettelyn, jossa tarjousasiakirjat ovat sähköisesti saatavilla, tarjousten 
jättämisen vähimmäismääräaika on 47 päivää, kun taas rajoitetussa menettelyssä 
se on 37 plus 35 päivää. Lisäksi rajoitetun menettelyn kaksi vaihetta keskeytyvät 
osallistumispyyntöjen käsittelyn edellyttämäksi ajaksi. Lisäviivästyksiä voi muo -
dostua, kun osallistumispyyntöjä hylätään ja kyseiset toimijat valittavat poissul -
kemisestaan. Tarjousten arvioinnissa ei myöskään ole mahdollista joustaa niin, 
että tarjoukset arvioitaisiin ensimmäiseksi sopimuksen tekoperusteiden osalta 
tarkistamatta ensin poissulkemis- ja valintaperusteita, mikä pidentää menettelyä 
entisestään verrattuna avoimeen menettelyyn.
47 
Vuosina 2010–2014 unionin toimielinten avoimessa menettelyssä tekemien sopi -
musten kokonaismäärä oli jatkuvasti noin kolme kertaa suurempi kuin rajoitetus -
sa menettelyssä tehtyjen sopimusten määrä. Neuvosto sitä vastoin käytti kysei -
sen ajanjakson aikana rajoitettuja menettelyjä valtaosaan sopimuksista. Näiden 
menettelyjen pitkä kesto oli merkittävä ongelma. Ajanjakson 2011–2013 aikana 
niiden keskimääräinen kesto oli lähes vuosi, josta keskimäärin 170 päivää kului 
hankintailmoituksen julkaisemisen ja tarjousten vastaanottamisen välillä.23 Avoimesta menettelystä 
poiketen rajoitettu menettely 
järjestetään kahdessa 
vaiheessa. Ensimmäisessä 
vaiheessa kaikki halukkaat 
talouden toimijat voivat 
esittää osallistumispyynnön, 
mutta tarjouksen voivat jättää 
vain toimijat, jotka täyttävät 
valintakriteerit.
31 Huomautukset 
Neuvottelumenettelyjen käyttöä seurattiin yleensä tiiviisti
48 
Hankintasääntöjen vuoden 2014 uudistus on lisännyt tarjoajien kanssa käytäviä 
neuvotteluja sisältävien menettelyjen soveltamisalaa. Erityisesti tämä koskee uut -
ta tarjousperusteista neuvottelumenettelyä. Tarkastusajankohtana oli vielä liian 
varhaista arvioida uusien sääntöjen vaikutusta.
49 
Aiemmin neuvottelumenettelyjä, joissa hankintailmoitusta ei ole julkaistu ennen 
menettelyn aloittamista, on käytetty neljä kertaa useammin kuin neuvottelume -
nettelyjä, joissa hankintailmoitus on julkaistu Euroopan unionin virallisessa leh -
dessä . Tärkein syy neuvottelumenettelyihin, joissa hankintailmoitusta ei julkaistu 
ennen menettelyn aloittamista, oli se, että vain yksi talouden toimija kykeni 
tarjoamaan kyseiset rakennusurakat, tavarat tai palvelut eikä varteenotettavaa 
vaihtoehtoa tai korvaavaa tarjoajaa ollut.
Tapaukset, joissa laajempi julkisuus olisi ollut asianmukaista
Euroopan parlamentti käytti neuvottelumenettelyä tehdessään 133,6  miljoonan  euron kiinteistöhankintaso -
pimuksen Brysselissä sijaitsevasta kiinteistöstä, vaikka rakennusta ei ollut edes olemassa sopimuksen alle -
kirjoitushetkellä 27. kesäkuuta 2012. Kuten erityiskertomuksessa nro 2/200724 selitettiin, soveltamissääntöjen 
134 artiklan 1 kohdan mukaista poikkeamista mahdollisimman laajasta kilpailuttamisesta voidaan soveltaa 
vain olemassa oleviin rakennuksiin. Rakenteilla oleviin rakennuksiin tai vielä rakentamattomiin rakennuksiin 
olisi sovellettava avointa kilpailuttamismenettelyä.
EKP:n johtokunta ilmoitti organisatoristen konsulttipalvelujen tarpeesta, jotta pankki voi täyttää uuden tehtä -
vänsä pankkivalvonnan alalla, vain muutamaa kuukautta ennen yhteisen valvontamekanismin käynnistämistä 
marraskuussa 2014. Viittä mahdollista tarjoajaa lähestyttiin suoraan ja niitä kehotettiin esittämään tarjoukset, 
mutta hankintailmoitusta ei julkaistu sillä perusteella, että ”sopimuksentekomenettelyjen aikarajoja ei voida 
noudattaa EKP:lle ennalta arvaamattomien tapahtumien aiheuttaman äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi”. Jo 
vuonna 2013 oli kuitenkin nähtävissä, että yhteisen valvontamekanismin käynnistämisestä seuraa EKP:lle orga -
nisatorinen haaste. Ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että nopeutettuun rajoitettuun menettelyyn kuuluvien 
määräaikojen (kymmenen päivää hakemusten vastaanottamista varten, kymmenen päivää tarjousten vastaan -
ottamista varten) noudattaminen ei olisi ollut mahdollista käytettävissä olleessa ajassa. Sopimuksen arvo oli 
3,49  miljoonaa  euroa.
24 EUVL C 148, 2.7.2007, s. 1, ks. kohta 21.Laatikko 5
32 Huomautukset 
50 
Tällaisten neuvottelumenettelyjen käyttöä seurattiin tarkastetuissa toimielimis -
sä tiiviisti, kuten varainhoitoasetuksessa edellytetään. Euroopan parlamentissa 
ja EKP:ssa havaittiin kuitenkin kaksi tapausta, joissa laajempi julkisuus olisi ollut 
asianmukaista (ks. laatikko 5 ).
Velvollisuus neuvotella neuvottelumenettelyissä
51 
Toisin kuin nimestä voisi päätellä, neuvottelumenettelyihin ei aina sisältynyt 
neuvotteluja. Tämä koski erityisesti arvoltaan vähäisiä menettelyjä. Komission 
ja parlamentin pääosastot toteuttivat neuvottelumenettelyt siten, että esite -
tyistä tarjouksista valittiin paras, mutta tarjouksen parantamisesta ei pyritty 
neuvottelemaan.
52 
Tarjoajat saattavat kuitenkin odottaa saavansa mahdollisuuden tarkistaa tarjous -
taan hinnan tai laadun osalta sen jättämisen jälkeen. Kun tätä mahdollisuutta ei 
tarjottu, näiltä tarjoajilta vietiin mahdollisuus tarjouskilpailun voittamiseen ja 
toimielin saattoi menettää paremman tarjouksen.
53 
Unionin varainhoitoasetuksessa todetaan sen vuoden 2015 tarkistamisen jälkeen 
nimenomaan, että hankintaviranomainen voi tehdä sopimuksen alustavan tar -
jouksen pohjalta ilman neuvotteluja, jos se on hankinta-asiakirjoissa ilmoittanut 
varaavansa itselleen mahdollisuuden tehdä niin. Tarjoajan kannalta tämä uusi 
säännös ei kuitenkaan poista edellä kuvattua epävarmuutta, koska neuvotteluja 
voidaan käydä tai olla käymättä.
33 Huomautukset 
Neuvoston voimassa olevia puitesopimuksia, joiden kesto on vähintään seitsemän 
vuotta
UCA 093/13: Neuvoston nykyisten tai tulevien rakennusten teknisten laitteiden hallinnointi, ylläpito, huolto ja 
sovittaminen enintään kymmenen vuoden ajan. Yhteisarvo 94  miljoonaa  euroa.
UCA 14/048: Euroopan unionin neuvoston Justus Lipsius -rakennuksen hissien nykyaikaistaminen ja yleinen 
kunnossapito kymmenen vuoden ajan. Yhteisarvo 3,35  miljoonaa  euroa.
UCA 14/100: Väliseinien asennustyöt sekä viimeistelytyöt Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristön raken -
nuksessa enintään seitsemän vuoden ajan. Yhteisarvo 6,66  miljoonaa  euroa.
UCA 15/010: Justus Lipsius -rakennuksen sähköisten ja sähkömekaanisten laitteiden valvonta- ja hallintalaittei -
den uusiminen ja ylläpito 17 vuoden ajan. Jälki-ilmoitusta ei ole julkaistu.
UCA 15/011: Euroopan unionin neuvoston rakennusten parannus- ja kunnossapitotyöt seitsemän vuoden ajan. 
Yhteisarvo 31,2  miljoonaa  euroa.
UCA 034/15: Kannettavien pomminilmaisimien ostaminen ja kunnossapito kymmenen vuoden ajan. Jälki-il -
moitusta ei ole julkaistu.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Laatikko 6Puitesopimusten liian pitkä kesto uhkaa haitata kilpailua
54 
Puitesopimuksilla luodaan pitkäaikainen suhde yhteen tai useampaan tavaran -
toimittajaan tai palveluntarjoajaan. Tällaiset sopimukset voivat olla hyödyllisiä 
hankittaessa tavaroita tai palveluja toistuvasti tilanteessa, jossa hankintaviran -
omainen tietää mitä se tarvitsee, mutta ei milloin ja kuinka paljon tietyn ajanjak -
son aikana. Puitesopimuksen kesto on yleensä neljä vuotta25 kilpailua haittaavien 
vaikutusten välttämiseksi. Vain erityisesti puitesopimuksen kohteeseen liittyvissä 
huolellisesti perustelluissa poikkeustapauksissa kesto voi ylittää neljä vuotta. 
Hankintaviranomaisen hallintokustannusten vähentämistä ei pidä katsoa päte -
väksi syyksi.
55 
Toisin kuin muut tarkastetut organisaatiot neuvosto on vuosina 2013–2015 hyö -
dyntänyt usein poikkeuslauseketta jatkaakseen huomattavasti rakennuksiaan 
koskevien puitesopimusten kestoa. Laatikossa 6  luetellaan tällaisia sopimuksia, 
joiden kesto on vähintään seitsemän vuotta.25 Sopimussuhde talouden 
toimijaan voi kestää 
pidempään kuin neljä vuotta, 
koska puitesopimukseen 
perustuvan yksittäisen 
sopimuksen keston ei tarvitse 
vastata puitesopimuksen 
kestoa.
34 Huomautukset 
Luku III – Tarpeettomat esteet hankaloittavat 
sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, jotka 
haluavat saada tietoa unionin toimielinten 
tarjouskilpailuista ja hyödyntää niitä
56 
Tarkastuksessa tutkittiin, miten helppoa on löytää tieto unionin toimielimien tar -
joamista hankintamahdollisuuksista ja onko käytettävissä välineitä, joiden avulla 
mahdolliset tarjoajat voivat jättää tarjouksen ilman tarpeettomia kustannuksia ja 
hakea tehokkaasti muutosta, jos menettelyssä ilmenee ongelmia.
57 
Paras käytäntö olisi tarjota yhteinen sähköinen asiointipiste, josta talouden 
toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat tiedot yhdestä paikasta (verkkosivusto) ja 
jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä EU:n toimielimiin. Hankintamenettelyi -
hin sisältyvä viestintä sovellettavista säännöistä, liiketoimintamahdollisuuksista, 
merkityksellisistä hankinta-asiakirjoista, tarjousten jättämisestä sekä kaikki muu 
toimielinten ja talouden toimijoiden välinen viestintä olisi ideaalitilanteessa 
hoidettava yhden sähköisen kanavan kautta. Sähköinen hankintamenettely 
(ks.  laatikko 7 ) tarjoaa välineet tämän tavoitteen saavuttamiseksi.Laatikko 7Sähköinen hankintamenettely – termit selitettyinä
Sähköisillä (julkisilla) hankinnoilla (sähköinen hankintamenettely) tarkoitetaan sitä, että julkisen sektorin orga -
nisaatiot käyttävät sähköistä viestintää ja käsittelevät tapahtumat sähköisesti tavaroiden ja palvelujen ostami -
sen tai julkisia rakennusurakoita koskevien tarjouskilpailujen yhteydessä.
Kaikki hankintamenettelyn vaiheet voidaan toteuttaa tai niitä voidaan tukea sähköisesti. Tällä hetkellä 
painotetaan
sähköistä ilmoittamista: julkisia hankintamahdollisuuksia koskevien ilmoitusten sähköinen julkaiseminen, 
myös hyperlinkki sähköiseen hankintafoorumiin
hankinta-asiakirjojen sähköistä saatavuutta: julkisia hankintoja koskevan asiakirja-aineiston, kuten tarjouseri -
telmien, julkaiseminen internetissä sekä tarjoajien ja hankintaorganisaation välinen sähköinen viestintä
tarjousten sähköistä toimittamista: talouden toimijoiden tarjousten sähköinen toimittaminen vastauksena 
tarjouspyyntöön.
Ks. COM(2012) 179 final, ”Sähköisiä hankintoja koskeva strategia” ja COM(2013) 453 final, ”Täysin sähköisten han -
kintojen käyttöönotto julkishallinnon nykyaikaistamiseksi”.
35 Huomautukset 
Unionin toimielinten hankintatoiminnan näkyvyys 
internetissä on heikko
58 
Talouden toimijan näkökulmasta unionin toimielinten hankintatoiminnan hyvä 
näkyvyys on tärkeää kolmesta syystä: se helpottaa tiedon saantia sopimusmah -
dollisuuksista, se auttaa ymmärtämään sääntöjä ja sitä, miten tarjous on parasta 
esittää, ja se herättää avoimuuden avulla luottamusta menettelyjen oikeudenmu -
kaiseen tulokseen, mikä rohkaisee toimijoita osallistumaan.
Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri 
verkkosivustoilla
59 
Europa.eu on Euroopan unionin virallinen verkkosivusto. Sen oman esittelyn 
mukaan tarkoituksena on, että ”sen kautta voi kätevästi etsiä tietoa EU:sta ja sen 
tarjoamista palveluista, jos ei ole aiemmin tutustunut EU-elinten sivustoihin”26. 
Europa.eu-sivustolla viitataan unionin toimielinten julkisiin hankintoihin, mutta 
sen lisäksi ei esitetä perustietoja unionin toimielinten hankintatoimista ja sovel -
lettavista säännöistä. Verkkosivustolla vierailija löytää pelkästään linkkejä unionin 
eri toimielinten hankintaosioihin (yhteensä 11 linkkiä) ja EU-Bookshopiin, josta 
voi ladata maksutta vuonna 2009 laaditun esitteen ”Liiketoiminta Euroopan 
komission kanssa”.
60 
Toinen verkkosivusto, jolla todennäköisesti vieraillaan tutustuttaessa ensimmäis -
tä kertaa unionin toimielinten julkisiin hankintoihin, on komission keskitetty 
julkisia hankintoja koskeva sivusto27. Sivustolla esitetään luettelo politiikanaloista, 
joilla komissiolla voi olla hankintatarpeita, sekä linkkejä näistä politiikanaloista 
vastaavien eri pääosastojen verkkosivustoille. Muuta tietoa ei esitetä.
61 
Komission pääosastojen ja muiden unionin toimielinten verkkosivustoilla an -
netaan enemmän tietoja kuin keskitetyillä verkkosivustoilla. Niiden kattamien 
aihepiirien laajuus vaihtelee kuitenkin merkittävästi, kuten voidaan havaita tau -
lukosta 2 , jossa esitetään yhteenveto yhdentoista eri verkkosivuston analyysin 
tuloksista.26 http://europa.eu/
abouteuropa/index_fi.htm
27 http://ec.europa.eu/
contracts_grants/
contracts_fi.htm
36 Huomautukset 
Unionin toimielinten verkkosivustojen hankintaosien analyysi
Luokkakohtainen yhteismäärä
Parlamentti
Neuvosto
EKPKomissio
Selitykset:  
K = Kyllä  
O = Osittain  
R = Edellyttää rekisteröitymistä  
Viestinnän pääosasto
Tietotekniikan pääosasto
EUROPEAID
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittä -
jyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto
YTK
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto 
Brysselissä
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto 
Luxemburgissa
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto
Verotuksen ja tulliliiton pääosasto
Yleisiä tietoja unionin toimielimen julkisista  
hankinnoista6 K K K K K K
Tarjouksen jättämistä koskevat ohjeet toimittajille 5 K K K K K
Tietoja unionin toimielinten julkisia hankintoja 
koskevasta oikeusperustasta8 K K K K K K K K
Yleiset ehdot ja/tai asiakirjamalleja 8 K K K K K K K K
Lisäkoulutusta tai oppimisvälineitä  
(verkko-oppiminen, internetkäyttäjän opas)3 K K K
Mahdollisuus esittää hankintaa koskevia kysymyksiä 8 K K K K K K K K
Uusia mahdollisuuksia koskevien ilmoitusten 
tilaaminen8 K K K K K K K K
Hankintaa koskevat asiakirjat saatavina sähköisessä 
muodossa12 K R R K K K K K K K K K
Sivustolla saatavilla muita hakuvaihtoehtoja 3 K K K
Tietoja käynnissä olevista, arvoltaan suuriin hankintoi -
hin liittyvistä mahdollisuuksista12 K K K K K K K K K K K K
Ilmoitukset tulevista tai suunnitteilla olevista arvoltaan 
suurista menettelyistä4 K K O K
Tietoja käynnissä olevista, arvoltaan vähäisiin hankin -
toihin liittyvistä mahdollisuuksista6 K K K K K K
Ilmoitukset tulevista tai suunnitteilla olevista arvoltaan 
vähäisistä menettelyistä4 K K K K
Tarkastetulla verkkosivustolla yhteensä 5 11 6 3 8 13 8 7 9 4 5 8
Huom:  Analyysi toteutettiin 24. kesäkuuta – 6. heinäkuuta 2015.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Taulukko 2
37 Huomautukset 
28 ”Procurement And Grants for 
European Union external 
actions – A Practical Guide”.
29 http://ted.europa.eu62 
Tutkituista verkkosivustoista EuropeAidin sivusto on esimerkki parhaasta käytän -
nöstä, koska kaikki tarvittavat tiedot ovat saatavilla. Sivustolla on käyttäjäystäväl -
linen edistynyt hankintamahdollisuuksien hakujärjestelmä, jossa on paljon haku -
vaihtoehtoja. Lisäksi saatavilla on ohjeita ja mahdollisuuksia verkko-oppimiseen. 
Toinen merkittävä ero verrattuna muihin verkkosivustoihin on, että EuropeAidin 
sivustolla on julkaistu hankintamenettelyjen yksityiskohtaiset ohjeet28. Muualla 
tällaisia ohjeita kohdellaan sisäisinä asiakirjoina, eikä niitä julkaista virallisilla verk -
kosivustoilla. Tämä koskee esimerkiksi komission budjettipääosaston keskitetyn 
varainhoidon yksikön julkisia hankintoja koskevaa käsikirjaa. Käsikirjan viimeisin 
versio on marraskuulta 2015, mutta vain sen aiemmat versiot ovat saatavilla inter -
netissä, ja nekin vain, koska yksityiset asianajotoimistot ja kansalaisjärjestöt ovat 
ne julkaisseet.
TED-tietokannan (Tenders Electronic Daily) hakutoiminto ei aina 
tuottanut tyydyttäviä tuloksia
63 
TED (Tenders Electronic Daily) on EU:n virallisen lehden täydennysosan verkko -
versio, jossa julkaistaan eurooppalaisia julkisia hankintoja koskevia ilmoituksia. 
TEDissä julkaistaan päivittäin, tiistaista lauantaihin, noin 1 800 julkisia hankintoja 
koskevaa ilmoitusta29. Suurin osa ilmoituksista on peräisin EU:n jäsenvaltioiden 
hankintaviranomaisilta. Myös unionin toimielinten julkisia hankintoja koskevat 
ilmoitukset julkaistaan TEDissä silloin, kun niiden arvioitu arvo on yhtä suuri tai 
suurempi kuin vuoden 2014 hankintadirektiivissä esitetyt kynnysarvot. Tästä 
poikkeuksen muodostaa soveltamissääntöjen 134 artiklan mukaisesti neuvottelu -
menettely, josta ei julkaista ilmoitusta.
64 
Koska hankintailmoitusten määrä on valtava, tehokas hakutoiminto on ratkaise -
van tärkeä TEDin käyttäjäystävällisyyden kannalta. Ilmoituksia voidaan TEDissä 
lajitella ja hakea maan, liiketoiminta-alan, toimituspaikan ja monien muiden 
kriteerien mukaan. TEDin hakutoiminto mahdollistaa useiden kriteerien yhdis -
tämisen mahdollisesti kiinnostavien hankintailmoitusten hakemiseksi. TEDiä 
testaamalla havaittiin, että eri hakuvaihtoehtojen tulokset eivät useinkaan olleet 
kaikilta osin tyydyttäviä. Laatikossa 8  esitetään tästä esimerkkejä.
38 Huomautukset 
”Yhteisen hankintasanaston” (CPV-nimikkeistö) ja 
”Tilastollisen alueluokituksen (NUTS)” kaltaisia välineitä 
liiketoimintamahdollisuuksien määrittämiseen ei aina käytetty 
oikein
65 
TED-hakutulosten oikeellisuus riippuu hankintaviranomaisten tietojen oi -
keasta syöttötavasta, varsinkin mitä tulee TED-tietokannassa käytettyihin 
luokitusvälineisiin.
66 
”Yhteinen hankintasanasto” (CPV-nimikkeistö) on tärkein luokitusväline. CPV-ni -
mikkeistön tarkoituksena on auttaa tarjoajia löytämään kiinnostavat hankintail -
moitukset liiketoimintasektoreittain. Nimikkeistö sisältää noin 10 000 koodia 
viisitasoisessa puuhierarkiassa. Kukin koodi muodostuu kahdeksasta numerosta 
ja niitä vastaavasta nimikkeestä, jossa kuvaillaan sopimuksen kohde eli tavara -
hankinnat, rakennusurakat tai palvelut. Laatikko 8Esimerkkejä voimassa olevia hankintailmoituksia koskevan haun epätyydyttävistä 
tuloksista
Haettaessa voimassa olevia hankintailmoituksia yhdistämällä liiketoimintasektori ”rakentaminen ja kiinteistöt” 
sekä ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio” osumia saatiin 124 kappaletta. Näytet -
tävissä hakutuloksissa oli kuitenkin lukuisia hankintailmoituksia, joilla ei selvästi ollut mitään tekemistä ”rakenta -
misen ja kiinteistöjen” kanssa, kuten esimerkiksi ”käännöspalveluja”, ”EU:n kuluttajalainsäädännön toimivuustar -
kastusta tukevaa tutkimusta” tai ”pk-välineitä, elinkeinoelämää ja korkeakouluja” koskevat hankintailmoitukset.
Voimassa oleviin hankintailmoituksiin tehtiin toinen haku siten, että hakukriteereiksi rajattiin liiketoimintasekto -
ri ”kaivostoiminta ja malminrikastus” sekä ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen organisaatio”. 
Haku antoi asiaa koskemattomia tuloksia, kuten ”aurinkosuojalaitteet” tai ”rautatieliikenteeseen liittyvien raken -
nusten rakennusurakat”. Hakukriteerien yhdistelmää testattiin eri päivinä. Hakutoiminto tuotti useita kertoja 
tuloksena hankintailmoituksia, joilla ei ollut mitään yhteyttä ”kaivostoimintaan ja malminrikastukseen”.
Tekstihaku ei aina tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Testissä käytettiin lainausmerkkejä ohjeiden mukaan ja haet -
tiin esimerkiksi yhdistelmää ”turvallisuuspalvelut” ja ”Euroopan unionin toimielin/virasto tai kansainvälinen 
organisaatio”. Tämä antoi 147 osumaa, joissa oli asiaa koskemattomia osumia, kuten ”tuki paremman maakoh -
taisen tiedon kehittämiseksi julkishallinnosta ja institutionaalisesta valmiuksien kehittämisestä” tai ”tekninen 
tuki vesilähettiläiden koulutus- ja tiedotushanketta varten”.
TEDin hakutoimintoa tiettyjen unionin toimielinten ilmoitusten osalta parannettiin joulukuussa 2015, mutta 
toiminto ei ole vieläkään täysin luotettava. Esimerkiksi rastittamalla ”Euroopan unionin neuvosto” tulokseksi 
tuli yhdistelmä neuvoston sekä Euroopan ulkosuhdehallinnon ilmoituksia. Osa näistä Euroopan ulkosuhdehal -
linnon ilmoituksista ei kuitenkaan näkynyt rastitettaessa suoraan Euroopan ulkosuhdehallinto. Lisäksi tiettyä 
EU:n virastoa koskevien hankintailmoitusten löytäminen oli edelleen monimutkaista.
(Testihaut toteutettiin tammi–helmikuussa 2016.)
39 Huomautukset 
67 
Euroopan komission tilaamassa tutkimuksessa30 paljastui, että suhteellisen suu -
reen osuuteen hankintailmoituksista sisältyy väärä koodi. Testissä 405 hankintail -
moituksen otoksessa koodi oli väärä 23 prosentissa ilmoituksista. Noin 10 pro -
sentissa ilmoituksista esitetty koodi ei kuvannut hankinnan kohteena ollutta 
rakennusurakkaa, tavarahankintaa tai palveluja. Noin 8 prosentissa sovellettiin 
liian yleistä koodia ja noin 4 prosentissa liian täsmällistä koodia. Tilintarkastustuo -
mioistuimen tarkastuksessa havaittiin komission hankintailmoituksia, joissa oli 
väärä koodi. Laatikossa 9  esitetään tästä esimerkkejä.
Esimerkkejä komission käyttämistä vääristä CPV-koodeista
Hankintaviranomainen käytti ”moottoriajoneuvojen eri markkinoiden tilasto- ja ennusteanalyysiä” koskevassa 
tutkimussopimuksessa koodia ”joukkoliikennepalvelut maanteitse” (koodi 60112000). Sopimuksen arvo oli 
429 300 euroa.
”Autoteollisuuden päästöjä, kilpailukykyä ja taloudellista analyysiä” koskevassa tutkimussopimuksessa käytet -
tiin koodia ”kuljetusvälineet ja kuljetuksessa käytettävät aputuotteet” (koodi 34000000). Sopimuksen arvo oli 
5 000 000 euroa.
Sopimuksessa, joka koski ”keskeisten laadullisten ja määrällisten tietojen keruuta Euroopan komission sulau -
tumapäätöksistä” käytettiin ”markkinatutkimuspalveluiden” koodia (koodi 79310000). Menettely päätettiin 
tuloksettomana, sopimusta ei tehty.Laatikko 930 Sisämarkkinoiden ja 
palvelujen pääosaston tilaama 
tutkimus ”Review of the 
functioning of the CPV Codes/
System”, joulukuu 2012.
68 
EU:n tilastokeskus Eurostat laati tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS, 
Nomenclature of Territorial Units for Statistics), jotta alueyksiköistä voidaan saada 
yksittäinen ja yhtenäinen erittely alueellisten tilastojen tuottamiseksi Euroo -
pan unionille. Nimikkeistöä voidaan käyttää hankintailmoituksissa ilmaisemaan 
rakennusurakoiden suoritus-/toteutuspaikkaa, tuotteiden toimituspaikkaa tai 
palvelujen suorituspaikkaa. Suurin osa komission yksiköistä ei käyttänyt NUTS-ni -
mikkeistöä hankintailmoituksissaan. Jos hankintaviranomainen ei ole täsmen -
tänyt sopimuksen toteutuspaikan NUTS-koodia, ilmoitus voi jäädä mahdollisilta 
tarjoajilta huomaamatta.
40 Huomautukset 
Unionin toimielimet luovat talouden toimijoille tarpeettomia 
esteitä sähköisten tarjouskilpailujen ja tarjousten 
sähköisen toimittamisen osalta, kun ne eivät sovella 
yhdenmukaistettuja ratkaisuja sujuvalla tavalla
Sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokannan (eTendering) 
käyttö on vapaaehtoista
69 
Kaikki unionin toimielimet ja virastot voivat käyttää sähköisten hankintailmoi -
tusten TED-tietokannan eTendering-palvelua, ja siitä voisi tulla kaikkien tarjous -
pyyntöjen osalta keskitetty asiointipiste. TEDiä hallinnoi julkaisutoimisto. Kiinnos -
tuneet talouden toimijat voivat rekisteröityä palveluun maksutta. Tietokanta on 
synkronoitu TED-verkkosivuston31 kanssa ja se tarjoaa
a) sähköisen pääsyn kaikkiin julkisesti saatavilla oleviin hankinta-asiakirjoihin
b) mahdollisuuden esittää kysymyksiä millä tahansa EU:n virallisella kielellä sekä 
tarkastella muita kysymyksiä ja vastauksia
c) reaaliaikaiset ilmoitukset valittujen tarjouspyyntöjen julkaistuista 
päivityksistä.
70 
Sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokannan (eTendering) käyttö on ollut 
mahdollista huhtikuusta 2011 alkaen, mutta tietokannan käyttö ei ole pakollis -
ta komission pääosastoille ja toimeenpanovirastoille, vaikka budjettipääosasto 
rohkaiseekin niitä käyttämään järjestelmää. Sama koskee Euroopan parlamenttia, 
jossa tarkoituksena on, että kaikki pääosastot käyttävät TED-tietokannan eTen -
dering-palvelua. Neuvosto aikoo ryhtyä käyttämään TEDin eTendering-palvelua 
vuonna 2016. EKP:llä ei ole suunnitelmia TEDin eTendering-palvelun käytöstä. 
Liitteessä I  esitetään luettelo kaikista yksiköistä, jotka olivat käyttäneet TED-tie -
tokannan eTendering-palvelua huhtikuun puoliväliin 2016 mennessä. Luetteloon 
sisältyvien EU:n elinten ja virastojen vähäinen määrä vahvistaa tilintarkastustuo -
mioistuimen kyselyn tulokset, joiden mukaan kaksi kolmasosaa elimistä käyttää 
TEDin eTendering-palvelua harvoin tai ei koskaan.
Unionin toimielimet ponnistelevat mahdollistaakseen tarjousten 
sähköisen jättämisen, ja niiltä puuttuu yhteinen lähestymistapa
71 
Unionin varainhoitoasetuksen 95 artiklan 2 kohdassa32 toimielimet ja elimet 
velvoitetaan määrittelemään yhteiset säännöt, joita ne soveltavat sähköiseen 
tietojenvaihtoon hankinta- ja avustusmenettelyihin osallistuvien kolmansien 
osapuolten kanssa. Tavoitteena on ottaa käyttöön keskitetty ”sähköisten tietojen 
vaihtamisjärjestelmä” hakijoita, ehdokkaita ja tarjoajia varten. Asetuksen 111 ar -
tiklan 2 kohdassa annetaan komissiolle tehtäväksi varmistaa, että tarjoajat voivat 
halutessaan jättää tarjoukset ja niitä koskevat todisteet sähköisesti.31 Lisäksi sähköinen 
hankintailmoitusten 
TED-tietokanta (eTendering) 
tarjoaa pääsyn arvoltaan 
vähäisiin tarjouspyyntöihin, 
mikäli hankintaviranomainen 
päättää julkaista ne.
32 Voimassa lokakuusta 2012 
lähtien.
41 Huomautukset 
72 
Tarjousten sähköisen toimittamisen testaus alkoi komissiossa marraskuussa 2014. 
Täysimääräinen käyttöönotto ei ole vielä toteutunut. Sen on määrä alkaa heinä -
kuussa 2016.
73 
Euroopan parlamentin osalta tarjousten sähköinen toimittaminen on mahdollista 
vain arvoltaan vähäisten sopimusten kohdalla. Arvoltaan suurien sopimusten 
osalta tarjousten sähköistä jättämistä haittaa se, että parlamentin sähköpostijär -
jestelmä ei täytä kaikkia varainhoitoasetuksessa esitettyjä vaatimuksia (ks. laatik -
ko 10 ). Infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto on vuodesta 2014 alkaen rohkais -
sut tarjoajia toimittamaan osan tarjousasiakirjoista sähköisesti muistitikulla.
Tarjousten sähköistä toimittamista koskevat vaatimukset
”(...) tarjousten ja osallistumishakemusten sähköiseen vastaanottamiseen käytettävien laitteiden avulla on 
voitava teknisin keinoin ja asianmukaisin menettelyin varmistaa, että
a) taloudellinen toimija voidaan todentaa varmuudella;
b) tarjousten ja osallistumishakemusten täsmällinen jättöpäivämäärä ja -aika ovat tarkasti määritettävissä;
c) voidaan kohtuudella varmistaa, että näiden vaatimusten mukaisesti toimitettuihin tietoihin ei ole pääsyä 
ennen vahvistettuja määräaikoja;
d) ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat vahvistaa tai muuttaa toimitettujen tietojen avaamista koskevia 
päivämääriä;
e) ainoastaan valtuutetut henkilöt voivat hankintamenettelyn eri vaiheissa tutustua kaikkiin toimitettuihin 
tietoihin tai sallia pääsyn kyseisiin tietoihin siltä osin kuin se on menettelyssä tarpeen;
f) jos a–e alakohdassa tarkoitettuja ehtoja rikotaan, voidaan kohtuudella varmistaa, että rikkominen on 
havaittavissa.”
(Unionin varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen 155 artiklan 2 kohta).Laatikko 10
42 Huomautukset 
74 
Unionin toimielimistä neuvosto on ollut asiakirjojen sähköisen toimittamisen 
osalta edelläkävijä, mutta vaihtelevin tuloksin. Asiakirjojen sähköinen toimitta -
minen on ollut mahdollista toukokuusta 2009 alkaen, jolloin tätä varten otettiin 
käyttöön ”Consilium tendering” -sivusto. Tarjousten sähköinen toimittaminen oli 
kuitenkin vapaaehtoista, ja julkisista hankinnoista vastaavat voivat päättää olla 
käyttämättä tätä vaihtoehtoa.  Vaikka vaihtoehto oli olemassa, tarjoajat saivat 
toimittaa tarjouksensa paperilla. Neuvoston mukaan alle puolet tarjouksista toi -
mitettiin sähköisesti. ”Consilium tendering” ei ole enää käytössä, ja neuvosto on 
kiinnostunut osallistumaan komission sähköiseen järjestelmään.
75 
EKP suunnittelee sähköisen hankintajärjestelmän vaiheittaista käyttöönottoa 
vuonna 2016. Siinä tarjoajat voivat jättää tarjouksensa sähköisesti käyttäjätilin 
kautta (käyttäjätunnus ja salasana). Tarjoajien toimittaessa tarjouksensa sähköi -
sesti järjestelmä muodostaa yksilöllisen tunnuksen kansisivulle, jonka tarjoajat 
voivat tulostaa, allekirjoittaa ja toimittaa EKP:lle fyysisenä kopiona vahvistaak -
seen, että heidän tarjouksensa on pätevä ja oikeudellisesti sitova.
Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi 
epäoikeudenmukaisesti, on vaikea saada valitustaan 
nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta kokemastaan haitasta
76 
Tehokkaat välineet niiden tapausten käsittelemiseksi, joissa talouden toimijat 
katsovat tulleensa kohdelluiksi epäoikeudenmukaisesti, ovat tärkeitä sekä EU:n 
toimielimille että kyseisille talouden toimijoille. Tällaiset välineet lisäävät EU:n toi -
mielinten uskottavuutta ja vahvistavat talouden toimijoiden luottamusta siihen, 
että niitä kohdellaan oikeudenmukaisesti ja että tämän vuoksi kannattaa tehdä 
yhteistyötä unionin toimielinten kanssa.
Muutoksenhakudirektiivien säännöksiä, jotka voisivat vahvistaa 
muutoksenhakumenettelyä, ei ole sisällytetty julkisia hankintoja 
koskeviin sääntöihin
77 
Muutoksenhakudirektiiveissä33 vahvistetaan yhteiset normit sen varmistamiseksi, 
että kaikissa EU:n jäsenvaltioissa on saatavilla nopeat ja tehokkaat muutoksen -
hakukeinot tilanteissa, joissa tarjoajat katsovat, että sopimuksia on myönnetty 
epäoikeudenmukaisesti. Uudelleentarkastelun voi toteuttaa olemassa oleva oi -
keudellinen tai hallinnollinen muutoksenhakuelin. Vaihtoehtoisesti voidaan myös 
perustaa riippumaton tuomioistuimen ulkopuolinen muutoksenhakuelin, jonka 
päätöksiin voidaan soveltaa tuomioistuinvalvontaa. Toinen direktiiveissä esitetty 
vaihtoehto on, että asianomaisen talouden toimijan on ensin haettava muutosta 
hankintaviranomaiselta ennen kuin voi kääntyä tuomioistuimen puoleen.33 Julkisia hankintoja koskevista 
muutoksenhakukeinoista 
säädetään kahdessa 
direktiivissä: neuvoston 
direktiivissä 89/665/ETY, 
annettu 21 päivänä joulukuuta 
1989, julkisia 
tavaranhankintoja ja 
rakennusurakoita koskeviin 
sopimuksiin liittyvien 
muutoksenhakumenettelyjen 
soveltamista koskevien lakien, 
asetusten ja hallinnollisten 
määräysten 
yhteensovittamisesta 
(EYVL L 395, 30.12.1989, s. 33), 
joka kattaa julkisen sektorin, ja 
neuvoston direktiivissä 92/13/
ETY, annettu 25 päivänä 
helmikuuta 1992, vesi- ja 
energiahuollon, liikenteen ja 
teletoiminnan alalla toimivien 
yksiköiden 
hankintamenettelyjä 
koskevien yhteisön sääntöjen 
soveltamiseen liittyvien lakien, 
asetusten ja hallinnollisten 
määräysten 
yhteensovittamisesta 
(EYVL L 76, 23.3.1992, s. 14), 
joka kattaa yleishyödyllisten 
palvelujen alan. Molempia 
direktiivejä muutettiin 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston direktiivillä 
2007/66/EY, annettu 
11 päivänä joulukuuta 2007, 
neuvoston direktiivien 89/665/
ETY ja 92/13/ETY 
muuttamisesta julkisia 
hankintoja koskeviin 
sopimuksiin liittyvien 
muutoksenhakumenettelyjen 
tehokkuuden parantamiseksi 
(EUVL L 335, 20.12.2007, s. 31).
43 Huomautukset 
78 
Kuten aina kun kyseessä on direktiivi, muutoksenhakudirektiivejä ei sovelleta 
suoraan unionin toimielimiin. Joitakin direktiivien osatekijöitä on sisällytetty 
unionin varainhoitoasetukseen ja EKP:n julkisia hankintoja koskeviin sääntöihin, 
mutta ei kaikkia. Erityisesti riippumatonta tuomioistuinten ulkopuolista muutok -
senhakuelintä, jonka päätöksiin voitaisiin kohdentaa tuomioistuinvalvontaa, ei 
ole perustettu käsittelemään unionin toimielinten hankintoihin liittyviä asioita. 
Välivaiheen tarkastelut ja sopimusta edeltävät muutoksenhakumenettelyt vievät 
kuitenkin tällaisissa elimissä yleensä vähemmän aikaa.34
79 
Muutoksenhakudirektiivien mukaisesti unionin varainhoitoasetuksessa sääde -
tään 15 kalenteripäivän odotusajasta ennen sopimuksen allekirjoittamista. Odo -
tusaika on vain 10 päivää, kun hankintaviranomainen ilmoittaa valituille ja hylä -
tyille tarjoajille sähköisesti aikomuksestaan allekirjoittaa sopimus35. Jos hylätyt tai 
vahinkoa kärsineet tarjoajat tai ehdokkaat toimittavat pyyntöjä tai huomautuksia 
odotusaikana, hankintaviranomainen voi lykätä sopimuksen allekirjoittamista 
lisätutkimusten ajaksi. Tämä varainhoitoasetuksen säännös on hylätyille tarjoa -
jille vähemmän suotuisa kuin muutoksenhakudirektiivien säännökset, joiden 
mukaan muutoksenhakupyynnön toimittaminen hankintaviranomaiselle johtaa 
automaattisesti sopimuksentekomahdollisuuden lykkäämiseen36.
80 
Tarkastetuista organisaatioista vain EKP:llä on vahva sisäinen uudelleentarkas -
telumekanismi valitusten käsittelemiseksi. EKP:n muutoksenhakumenettely 
kuvataan laatikossa 1 1 .34 Ks. komission lopullinen 
tutkimusraportti ” Economic 
efficiency and legal 
effectiveness of review and 
remedies procedures for public 
contracts ”, huhtikuu 2015, s. 
137.
35 Puitesopimuksiin perustuvien 
erillissopimusten ja 
poikkeuksellisten 
neuvottelumenettelyjen 
osalta odotusaikaa ei 
soveltamissääntöjen 
134 artiklan 1 kohdan mukaan 
ole (lukuun ottamatta 
134 artiklan 1 kohdan 
b alakohdassa mainittua 
poikkeusta - yksi mahdollinen 
toimija). Odotusaikaa ei 
myöskään ole, jos tarjouksia 
on jätetty vain yksi.
36 Lykkäys ei pääty ennen kuin 
vähintään 10 kalenteripäivää 
on kulunut 
hankintaviranomaisen 
lähettämän vastauksen 
päiväystä seuraavasta 
päivästä.
EKP:n muutoksenhakumenettely
EKP:n hankintasäännöissä annetaan hylätyille ehdokkaille/tarjoajille mahdollisuus tehdä valitus EKP:n hankin -
toja käsittelevälle valvontaelimelle. Valvontaelin on sisäinen elin, jonka jäsenet ovat ylempiä johtajia ja jota 
tukee pankin oikeudellinen yksikkö. Jos valvontaelin katsoo, että valituksen tekijän osallistumishakemuksen 
tai tarjouksen hylkäämisestä tehty päätös on hankintasääntöjen tai hankintalainsäädännön yleisten periaattei -
den vastainen, valvontaelin joko määrää, että tarjousmenettely tai joitakin sen osia on toteutettava uudelleen, 
tai tekee lopullisen päätöksen. Valvontaelin ilmoittaa valittajalle kirjallisesti päätöksestään kuukauden kulues -
sa valituksen vastaanottamisesta.
Vuodesta 2007 lähtien on esitetty 35 valitusta, joista yhden käsittely oli kesken joulukuussa 2015. Kuusi vali -
tusta hyväksyttiin, 20 hylättiin ja kahdeksan toimitettiin asiasta vastaavaan hankintakomiteaan eikä valittaja 
hakenut niille jatkoa.Laatikko 11
44 Huomautukset 
Menettelyt EU:n tuomioistuimissa ovat aikaa vieviä ja korvauksia 
väitetystä vahingosta määrätään harvoin
81 
Unionin yleinen tuomioistuin on toimivaltainen muun muassa ratkaisemaan en -
simmäisenä oikeusasteena talouden toimijoiden kanteet, jotka koskevat unionin 
toimielinten toimien tai toimimatta jättämisten laillisuutta. Kuusivuotisella kau -
della vuodesta 2009 vuoteen 2014 yleinen tuomioistuin ratkaisi 3 419 asiaa, joista 
106 koski unionin toimielinten julkisia hankintoja (3,1 prosenttia; keskimäärin 17,6 
asiaa vuodessa)37. Näissä julkisia hankintoja koskevissa 106 asiassa tehtiin yhteen -
sä 123 päätöstä, joista 66 oli tuomioita ja 57 määräyksiä. Näiden jakautuminen 
unionin toimielinten ja elinten kesken esitetään taulukossa 3 .
Yleisen tuomioistuimen tuomioiden ja määräysten 
jakautuminen unionin toimielinten ja elinten kesken
Tuomio Määräys
Euroopan komissio 41 40
Euroopan parlamentti 5 4
Neuvosto 3 3
Euroopan meriturvallisuusvirasto 3
Euroopan unionin tuomioistuin 2
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen 2
Euroopan lääkevirasto 2
Euroopan keskuspankki 1 2
Euroopan investointipankki 1
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön 
seurantakeskus1
Euroopan tasa-arvoinstituutti 1
FRONTEX 1
Euroopan ympäristökeskus 1
Fusion for Energy -yhteisyritys 1 3
Europol 1
Euroopan tilintarkastustuomioistuin 1
Euroopan ulkosuhdehallinto 1
Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto 1
Euroopan kemikaalivirasto 1
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus 1
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Taulukko 337 Kun verrataan julkisia 
hankintoja koskevien asioiden 
määrää unionin toimielinten ja 
elinten TEDissä julkaisemien 
valintapäätösten määrään, 
voidaan todeta, että yleisen 
tuomioistuimen asioiden 
suhde unionin toimielinten ja 
elinten hankintamenettelyihin 
on alle 1 prosenttia. Tämä on 
vähemmän kuin 
jäsenvaltioissa, joissa 
muutoksenhakumenettelyiden 
määrän suhde 
hankintamenettelyjen 
kokonaismäärään vaihteli 
2 prosentin ja 12,3 prosentin 
välillä (julkisten hankintojen 
toteuttamiskatsaus vuodelta 
2013, ”Annual Public 
Procurement Implementation 
Review 2013”, komission 
yksiköiden valmisteluasiakirja 
SWD(2014) 262 final, 1.8.2014, 
s. 26).
45 Huomautukset 
82 
Tarkastellun ajanjakson aikana kumoamiskanteet hyväksyttiin 13 asiassa sillä 
perusteella, että hankintaviranomaisen päätös oli lainvastainen38. Yleisen tuo -
mioistuimen julkisia hankintoja koskevat käsittelyt (tuomion antaminen) kestivät 
keskimäärin 35 kuukautta.
83 
Merkittävin osallistujille hankintamenettelystä aiheutuva vahinko on saamat -
ta jäänyt voitto, jonka nämä olisivat saaneet tullessaan valituiksi. Tarkastellun 
ajanjakson (2009–2014) aikana vahingonkorvauskanteista ei annettu myönteisiä 
päätöksiä. Unionin yleinen tuomioistuin kuitenkin määräsi kahdessa tuoreem -
massa asiassa39 hankintaviranomaisen maksamaan talouden toimijalle vahingon -
korvausta hankintamahdollisuuden menettämisestä. Tämä saattaa viitata siihen, 
että yleinen tuomioistuin suhtautuu tällaisissa tapauksissa nykyisin myönteisem -
min vahingonkorvauksiin.
84 
Tarkastellun ajanjakson aikana ei ollut onnistuneita välitoimihakemuksia40, ja 
kaikki talouden toimijoiden unionin tuomioistuimessa nostamat 16 kannetta 
yleisen tuomioistuimen päätöksistä hylättiin. Yhdessä kaikkein merkittävimmistä 
unionin toimielinten julkisia hankintamenettelyjä koskevista vuoden 2015 pää -
töksistä41 unionin tuomioistuimen varapresidentti kuitenkin määräsi, että vaikka 
korjaamatonta vahinkoa ei ole tapahtunut, havaittujen lainvastaisuuksien riittä -
vän ilmeisen ja vakavan luonteen vuoksi välitoimien myöntäminen on ilmeisesti 
perusteltua. Unionin tuomioistuimen varapresidentti suhtautui näin ollen myön -
teisesti yleisen tuomioistuimen uuteen ja entistä joustavampaan lähestymista -
paan, joka liittyy välitoimien myöntämisen edellytyksiin tehokasta oikeussuojaa 
koskevan oikeuden osalta42.
Oikeusasiamies onnistui toisinaan löytämään sovintoratkaisuja, 
mutta menettelysäännöt estävät nopean reagoinnin 
hankinta-asioissa
85 
Euroopan oikeusasiamies tutkii kanteluja, jotka koskevat hallinnollista epäkohtaa 
unionin toimielimissä ja elimissä, myös julkisia hankintatoimia koskevia kantelu -
ja. Oikeusasiamiehen verkkosivustolla tehdyillä hauilla löytyi 60 päätöstä, jotka 
koskivat julkisia hankintoja ajanjaksolla 18. helmikuuta 200843 – 17. helmikuu -
ta 201544. Suurin osa näistä 60 tapauksesta (34 tapausta) koski unionin ulkopuoli -
sia hankintatoimia, jotka usein liittyivät EU:n edustustoihin. Näiden 60 päätöksen 
analyysi esitetään yhteenvetona taulukossa 4 .38 Vakiintuneen 
oikeuskäytännön mukaan 
unionin toimielimillä on laaja 
harkintavalta niiden tekijöiden 
osalta, jotka on otettava 
huomioon 
hankintasopimuksen 
tekemisessä. Yleisen 
tuomioistuimen 
uudelleentarkastelu on 
rajattava sen tarkistamiseen, 
että menettelyä ja perusteluja 
koskevia sääntöjä 
noudatetaan, tosiseikat ovat 
oikein eikä ilmeistä 
arviointivirhettä tai vallan 
väärinkäyttöä ole tapahtunut. 
Hyväksytyistä 13 
kumoamiskanteesta 
kymmenessä perusteena 
esitettiin, että 
hankintaviranomainen ei ollut 
noudattanut 
perusteluvelvoitettaan.
39 Asia T-299/11, 7.10.2015, 
European Dynamics 
Luxembourg ym. v. SMHV 
(riippuen muutoksenhausta 
vireillä olevassa asiassa 
C-677/15 P) ja asia T-199/14, 
29.10.2015, Vandbreda Risk & 
Benefits v. komissio.
40 Lukuun ottamatta yhtä 
määräystä, joka sittemmin 
peruutettiin valituksen 
jälkeen. Lisäksi kahdessa 
tapauksessa 
hankintaviranomainen 
peruutti 
tarjouspyyntömenettelyn 
ennen yleisen tuomioistuimen 
päätöstä.
41 C-35/15 P(R), Euroopan 
komissio v. Vanbreda Risk & 
Benefits.
42 Asianomaisessa tapauksessa 
varapresidentti kuitenkin 
vastusti välitoimien 
soveltamista, sillä komissio oli 
noudattanut odotusaikaa 
ennen sopimuksen tekemistä 
ja sopimus tehtiin kauan 
ennen välitoimien 
soveltamista koskevan 
hakemuksen esittämistä.
43 Ensimmäinen maininta julkisia 
hankintoja koskevasta 
päätöksestä, joka on tehty 
aiheesta ”hankintasopimusten 
tekeminen ja avustusten 
myöntäminen”.
44 Tämän seitsemän vuoden 
ajanjakson aikana 
oikeusasiamies sai 
86 hyväksyttävää kantelua, 
jotka koskivat hankintoja. 
Näistä 60 päätöstä on 
saatavilla internetissä olevasta 
46 Huomautukset 
Oikeusasiamiehen julkisia hankintoja koskevat päätökset – katsaus tuloksiin
Luokka Tapausten määrä Perustelu
Päätösten kokonaismäärä 60Oikeusasiamiehen verkkosivustolla julkaistujen julkisia hankintoja 
koskevien päätösten kokonaismäärä aiheesta ”hankintasopimusten 
tekeminen ja avustusten myöntäminen”.
Ei hallinnollista epäkohtaa 30 Oikeusasiamies ei havainnut hallinnollista epäkohtaa.
Sovintoratkaisuun päästy 8Hyväksytty ja pantu täytäntöön sovintoratkaisu tai korjaavia toimia. 
Tähän luokkaan kuuluvat seuraavat alaluokat:
Saadut tiedot 6Sovintoratkaisuun sisältyi tyydyttävien tietojen antaminen tai peruste -
lujen esittäminen.
Kulujen korvaaminen 1Sovintoratkaisuun sisältyi kantelijan perusteltujen kulujen 
korvaaminen.
Ratkaisua ei täsmennetty (neuvottelu) 1Sovintoratkaisusta neuvoteltiin, mutta neuvottelujen tuloksista ei ole 
tietoa.
Hallinnollinen epäkohta 20Oikeusasiamies totesi hallinnollisen epäkohdan vähintään yhdessä 
tapaukseen liittyvässä seikassa. Tähän luokkaan kuuluvat seuraavat 
alaluokat:
Sovintoratkaisu hylätty 5Toimielin hylkäsi ehdotetun sovintoratkaisun viidestä tapauksesta 
neljässä tapauksessa.
Sovintoratkaisu ei mahdollinen 13 Sovintoratkaisu ei enää ollut mahdollinen.
Sovintoratkaisu ei tarpeen 2Sovintoratkaisu ei ollut tarpeen, koska kantelua ei tutkittu menettelyn 
perumisen vuoksi tai koska kantelulla ei ollut vaikutusta menettelyn 
lopputulokseen.
Tuomioistuimen käsittelyssä oleva asia – 
ei tarkempia tutkimuksia1Oikeusasiamies ei tutkinut asiaa, koska se oli yleisen tuomioistuimen 
käsittelyssä.
Kantelijan peruma tapaus 1 Kantelija perui tapauksen ilman selitystä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.Taulukko 4
47 Huomautukset 
86 
Keskimääräinen käsittelyaika kantelun jättämisestä päätökseen oli 20 kuukautta, 
mikä on vähemmän kuin asian käsittely tuomioistuimessa (ks. kohta 82). Tosin 
”ennen kantelun tekemistä on aiheelliset hallinnolliset menettelyt oltava suoritet -
tu toimielimissä ja elimissä, joita asia koskee”45, jotta oikeusasiamies voi aloittaa 
sen käsittelyn. Tämä tarkoittaa, että talouden toimijan on ensin esitettävä valitus 
asianomaiselle toimielimelle ja odotettava sen vastausta. Tämä pidentää proses -
sia ja käytännössä poistaa oikeusasiamiehen mahdollisuuden nopeaan asiaan 
puuttumiseen ennen sopimuksen allekirjoittamista.
87 
Kun oikeusasiamiehen ehdottama sovintoratkaisu hyväksyttiin, siihen sisältyi 
yleensä tietojen antaminen tai tyydyttävien perustelujen esittäminen valitta -
jalle tämän tarjouksen hylkäämisen syistä. Oikeusasiamiehen tutkimukset eivät 
ole koskaan johtaneet unionin toimielimen valintapäätöksen kumoamiseen ja 
hankintamenettelyn uudelleenavaamiseen. Korjausmenettelyihin ei ole kos -
kaan sisältynyt hankintamahdollisuuden menettämisen tai saamatta jääneen 
voiton korvaamista kantelijalle. Yhdessä tapauksessa valittajalle korvattiin tälle 
hankintamenettelyyn osallistumisesta aiheutuneet kulut. Oikeusasiamies toimii 
ennakoivasti ja sisällyttää päätöksiinsä ”lisähuomautuksia”, jotka ovat suosituk -
sia, joilla pyritään kannustamaan unionin toimielimiä parantamaan käytäntöjään 
tulevaisuudessa. Esimerkkejä ”lisähuomautuksista” esitetään laatikossa 12 .
Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunta ei käsitellyt unionin 
toimielimiä koskevia vetoomuksia
88 
Oikeus esittää vetoomus on yksi Euroopan kansalaisten perusoikeuksista46. Jokai -
sella unionin kansalaisella sekä jokaisella luonnollisella henkilöllä ja oikeushenki -
löllä, jonka asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jäsenvaltiossa, on oi -
keus vedota Euroopan parlamenttiin.  Euroopan parlamentin vetoomusvaliokunta 
totesi kuitenkin vetoomusportaalissaan, että se ei tarkastele unionin toimielimiä 
koskevia hallinnollisia epäkohtia. ”Vetoomusta ei oteta käsiteltäväksi (...) Euroo -
pan unionin toimielimiä tai elimiä koskeviin hallinnollisiin epäkohtiin liittyvät 
asiat on kuitenkin osoitettava Euroopan oikeusasiamiehelle”. Vetoomusvaliokun -
ta sulki näin hallinnollisia epäkohtia unionin toimielinten hankintamenettelyissä 
koskevat väitteet toimintansa ulkopuolelle.tietokannasta, 22 tapauksessa 
oikeusasiamies ei löytänyt 
perusteita tutkimuksen 
käynnistämiselle, ja kantelijat 
peruivat neljä tapausta.
45 Ks. oikeusasiamiehen 
ohjesäännöstä ja hänen 
tehtäviensä hoitamista 
koskevista yleisistä ehdoista 
9 päivänä maaliskuuta 1994 
tehty Euroopan parlamentin 
päätös, 2 artiklan 4 kohta 
(EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).
46 Ks. Euroopan unionin 
perusoikeuskirjan 44 artikla.
48 Huomautukset Laatikko 12Esimerkkejä oikeusasiamiehen lisähuomautuksista
”Julkaisutoimisto voisi sopimusehtojen mukaisesti tulevissa tapauksissa, joissa toimeksisaaja kysyy, uusitaanko 
sopimus vaiko ei, vähintäänkin ilmoittaa arvioidun aikataulun, jossa se aikoo tehdä päätöksen.” (Oikeusasia -
miehen päätös Euroopan unionin julkaisutoimistosta tehdyn kantelun 1922/2010/(VIK)ER tutkimuksen päättämisek -
si (19/12/2013))
”Nyt tarkasteltavana olevan tapauksen kaltaisissa tapauksissa, joissa EU:n edustusto peruttuaan tarjouskilpai -
lun päättää soveltaa neuvottelumenettelyä joidenkin alun perin tarjouksen jättäneiden kanssa, edustuston 
olisi syytä harkita avointa ja ennakoivaa tiedottamista hylätyksi tulleille tarjoajille tapahtumien kulusta. Näin 
toimiminen vahvistaisi entisestään käsitystä EU:n edustustojen toteuttamien tarjouskilpailumenettelyjen 
lainmukaisuudesta ja avoimuudesta.” (Euroopan oikeusasiamiehen päätös Euroopan komissiosta tehdyn kante -
lun 1325/201 1/VL tutkimuksen päättämiseksi (17/5/2013))
”Ottaen huomioon tämän tapauksen paljastaman terminologiaan liittyvän sekaannuksen ja mahdollisten 
väärinymmärrysten välttämiseksi vastaisuudessa oikeusasiamies katsoo, että komissiota olisi kehotettava 
tarkistamaan sen hankintamenettelyssä toimittama aineisto, jotta vältetään epäselvyydet ja terminologinen 
epäjohdonmukaisuus ja varmistetaan, että tarjoajat saavat selkeää ja yksiselitteistä tietoa laitokseen/yhtiöön/
rekisteröitymiseen/kansallisuuteen sovellettavista kelpoisuusehdoista. Olisi myös hyödyllistä, että komissio 
tämän tarkistuksen yhteydessä varmistaisi hankintamenettelyn kannalta keskeisten termien määrittelyn joko 
varsinaisessa hankintailmoituksessa tai helposti saatavilla olevassa asiakirjassa, johon ilmoituksessa selvästi 
viitataan.” (Euroopan oikeusasiamiehen päätös Euroopan komissiosta tehdyn kantelun 920/2010/VIK tutkimuksen 
päättämiseksi (18/7/201 1))
49 Huomautukset 
Luku IV – Tulosten avoimuutta ja vastavuoroista 
oppimista ei edistetä järjestelmällisesti
Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan 
tuloksista eivät ole saatavilla siten, että vastuuvapauden 
myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata 
hankintatoimintaa tehokkaasti
89 
Yksi tehokkaimmista tavoista torjua korruptiota ja hallinnollisia epäkohtia julki -
sissa hankinnoissa sekä ehkäistä kilpailun perusteetonta rajoittamista on lisätä 
prosessien ja menettelyjen avoimuutta. Avoimuus on tärkeää sekä talouden 
toimijoille että vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle ja suurelle yleisöl -
le, jotka voivat parantaa unionin toimielinten toiminnan tuloksia seuraamalla 
hankintatoimintaa.
Tehokas seuranta edellyttää, että yhdenmukaistetut tiedot ovat 
saatavilla yhdestä paikasta internetissä
90 
Sidosryhmien suorittaman tehokkaan seurannan mahdollistamiseksi seuraavien 
vähimmäistietojen on oltava saatavilla internetissä yhdestä paikasta, ja niitä on 
päivitettävä jatkuvasti jokaisen yli 15 000 euron arvoisen sopimuksen osalta sen 
jälkeen, kun unionin toimielin on sen allekirjoittanut:
a) sopimuksen kohde
b) sopimuksen tyyppi
c) sopimuksen arvo
d) sopimuksen kesto
e) valintamenettelyn tyyppi (neuvottelumenettelyssä, josta ei julkaista ilmoitus -
ta, myös perustelut menettelyn valinnalle)
f) sopimuksen tekoperusteet ja niiden painotus
g) vastaanotettujen tarjousten määrä sekä lopullista valintapäätöstä tehtäessä 
huomioon otettujen tarjousten määrä (jaoteltuna jäsenvaltioiden tai kolman -
sien maiden kesken ja pk-yritysten tekemät tarjoukset eriteltynä)
50 Huomautukset 
h) valitun tarjoajan nimi ja osoite sekä tiedot siitä, onko valittu tarjoaja pk-yritys
i) mahdollisesti alihankintana kolmansille annettava sopimuksen osuus.
91 
Tällaisessa unionin hankintasopimuksia koskevassa tietorekisterissä olisi myös 
esitettävä tarvittavat linkit muihin asiakirjoihin (esimerkiksi hankinta-asiakirjoihin, 
TED-ilmoituksiin, allekirjoitettujen sopimusten jäljennöksiin).
Tietoa on tarjolla hajanaisesti
92 
Tällä hetkellä ei ole olemassa välineitä, joilla saataisiin kokonaiskuva unionin 
toimielinten hankintatoiminnan tuloksista. Tietoa on tarjolla hajanaisesti eikä 
juurikaan yhdenmukaisella tavalla. Kaikki päättyneet hankintamenettelyt eivät 
ole saatavilla TED-tietokannassa, koska jälki-ilmoitusten julkaiseminen ei aina ole 
pakollista. TED-tietokannassa olevien menettelyjen hakeminen on vaikeaa, koska 
hakutulokset eivät aina ole tyydyttäviä (ks. kohdat 63–65). Kaikki unionin toimi -
elimet eivät käytä sähköisten hankintailmoitusten TED-tietokantaa (eTendering). 
Lisäksi jotkut toimielimet sulkevat mahdollisuuden ladata TEDistä hankinta-asia -
kirjoja sen jälkeen, kun määräaika tarjousten jättämiselle on päättynyt.
93 
Euroopan parlamentti julkaisee verkkosivustollaan vuosittain kattavan luettelon 
kaikista toimeksisaajistaan yli 15 000 euron arvoisten sopimusten osalta. Luette -
lossa esitetään toimeksisaajan nimi ja osoite, sopimuksen tyyppi ja kohde, sen 
kesto, arvo, noudatettu menettely ja asiasta vastaava pääosasto. Luettelo on 
osa Euroopan parlamentin tekemistä sopimuksista laadittavaa vuosikertomus -
ta. Luettelo on kattavampi ja yksityiskohtaisempi kuin muiden tarkastettujen 
toimi  elinten julkaisemat kootut tiedot ja ylittää unionin varainhoitoasetuksessa 
esitetyt avoimuusvaatimukset.
51 Huomautukset 
94 
Koska komission hankintatoimet on hajautettu, niistä raportoidaan pääosastojen 
vuotuisissa toimintakertomuksissa, mutta standardoidulla tavalla. Kaikkia vuo -
tuisten toimintakertomusten tietoja ei kuitenkaan yhdistetä yhteen kertomuk -
seen komission tasolla. Komissio sisällyttää vuotuiseen yhteenvetoonsa hallinto -
saavutuksistaan komission tason analyysin neuvottelumenettelyistä. Komission 
varainhoidon avoimuuden järjestelmä on suunniteltu tarjoamaan tietoja EU:n 
varojen vastaanottajista. Se ei kuitenkaan sisällä mitään tietoja hankintasopimuk -
siin johtaneiden hankintamenettelyjen tyypeistä.
95 
EKP julkaisee verkkosivustollaan vuosittain luettelot yli 50 000 euron arvoisista 
sopimuksista, jotka on tehty ilman hankintailmoituksen julkaisemista. Luette -
loissa esitetään tehtyjen sopimusten toimeksisaajien nimi, sopimusten kohde ja 
arvioitu arvo sekä se, oliko sopimuksen kesto yli 12 kuukautta. TED-tietokannassa 
olevat aiemmat hankintailmoitukset ja jälki-ilmoitukset sekä aikaisemmat vapaa -
ehtoiset hankintailmoitukset ovat saatavissa keskitetysti arkisto-osiosta.
96 
Neuvoston yli 60 000  euron arvoisia sopimuksia koskevalla varmennetulla han -
kintasivustolla hakutoimintoa voi käyttää sekä käynnissä oleviin menettelyihin 
että päättyneisiin ja peruttuihin menettelyihin. Kaikkia päättyneitä menettelyjä 
ei kuitenkaan löytynyt, kun hakutoimintoa testattiin. Ilman edeltävää hankin -
tailmoitusta tehtyjä sopimuksia koskeva vuotuinen luettelo julkaistaan TEDissä. 
Neuvoston verkkosivustolla ei kuitenkaan ole linkkiä näihin luetteloihin.
97 
Julkaisutoimiston hallinnoima Euroopan unionin avoimen datan portaali sisältää 
julkisia hankintoja koskevia tietokokonaisuuksia. Kattavimmat tietokokonaisuu -
det perustuvat suoraan TEDiin. Näitä tietokokonaisuuksia heikentävät edellä koh -
dissa 63 ja 64 kuvatut ongelmat eli tulokset eivät aina ole tyydyttäviä ja tiedot 
ovat joskus puutteellisia.
52 Huomautukset 
Parhaista käytännöistä oppimista ei hyödynnetä 
täysimääräisesti
98 
Koska unionin toimielinten julkiset hankinnat on suurelta osin hajautettu, eri 
organisaatioiden välisellä yhteistyöllä voidaan saada aikaan parannuksia vasta -
vuoroisen oppimisen ja vuorovaikutteisen tietämyksen vaihdon avulla. Tarkastuk -
sessa havaittiin eri toimielinten ja suuremmissa toimielimissä eri hankintayksiköi -
den välillä merkittävää yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Toimielinten yhteisiä 
hankintamenettelyjä järjestetään. On olemassa foorumeita kysymysten esittämis -
tä ja keskustelua varten.
99 
Vertaisarviointi mahdollistaa parhaiden käytäntöjen järjestelmällisen vaihdon 
organisaatioiden kesken. Unionin julkisissa hankinnoissa tätä välinettä ei vielä ole 
käytetty. Hyvä esimerkki vertaisarvioinnin ansiosta aikaansaadusta parannukses -
ta on Euroopan tilastojärjestelmä47. YTK toteuttaa säännöllisesti hankinta-asiakir -
jojensa jälkitarkastuksia maksujen tarkistusten yhteydessä. Näiden jälkitarkastus -
ten rakenteessa on joitakin yhtenevyyksiä vertaisarviointiin nähden48.47 Ks. erityiskertomus 
nro 12/2012 ”Paransivatko 
komissio ja Eurostat 
luotettavien ja uskottavien 
Euroopan tilastojen 
tuottamisprosessia?” ( http://
eca.europa.eu ).
48 Vuonna 2014 tällaisia 
tarkastuksia kohdennettiin 55 
hankinta-
asiakirjakokonaisuuteen. 
Tarkastukset koskivat 
sääntöjen ja vaatimusten 
noudattamista. Toteutuksesta 
vastasi yhdeksän kolmen 
hengen työryhmää, ja ne 
kattoivat kaikki YTK:n 
toimipaikat. Tarkastajat tulivat 
eri yksiköistä ja eri 
toimipaikoista. Jokaista 
ryhmää johti ryhmänvetäjä. 
Ryhmät käyttivät samaa 
yksityiskohtaista tarkistuslistaa 
ja sovelsivat standardoitua 
raportointia.
53
 Johtopäätökset 
ja suositukset
100  
Unionin julkisiin hankintoihin sovelletaan sääntöjä, joilla on määrä poistaa esteitä 
ja avata markkinoita syrjimättömällä ja avoimella tavalla kilpailun edistämisek -
si. Julkisten hankintojen tavoitteena on lisätä julkisten elinten valinnanvaraa 
mahdollisten toimeksisaajien valinnassa, mistä seuraa parempi vastine rahalle 
samalla, kun yrityksille luodaan markkinamahdollisuuksia.
101  
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että unionin toimielimet voivat vielä parantaa 
pääsyä julkisten hankintojensa markkinoille.
102  
Unionin toimielimillä on vankat järjestelmät ja kyvykäs henkilöstö virheriskin ja 
sääntöjenvastaisuuksien riskin hallintaan. Tilintarkastustuomioistuin havaitsee 
vain vähän vakavia virheitä EU:n toimielinten suoraan hallinnoimissa hankinta -
toimissa, joita se tutkii vuosittaista tarkastuslausumaansa varten. Petostentor -
juntavirastolle ilmoitetaan harvoin syytöksistä, mikä viittaa siihen, että vaka -
vien sääntöjenvastaisuuksien ja petostapausten määrä on alalla vähäinen (ks. 
kohdat 15–22).
103  
Voidakseen seurata hankintatoimintansa saavutettavuutta ja osoittaa sen 
unionin toimielimet tarvitsevat tietoa talouden toimijoiden osallistumisesta 
hankintamenettelyihin. Useimmat unionin toimielimet eivät mittaa järjestelmäl -
lisesti hankintamenettelyihin osallistumista. Tarkastetuista organisaatioista vain 
komission Yhteinen tutkimuskeskus kerää tästä kattavia tilastoja. Muut tahot 
noudattavat vähimmäisvaatimusta, jonka mukaan niiden on mainittava vastaan -
otettujen tarjousten määrä TED-tietokannassa julkaisemissaan jälki-ilmoituksissa 
(ks. kohdat 23–25).
Suositus 1
Parantaakseen mahdollisuuksia seurata hankintatoimiensa saavutettavuutta 
kaikkien unionin toimielinten olisi kerättävä ja analysoitava tietoa menettely -
kohtaisesti ja menettelytyypeittäin sekä alkuperäisten osallistumishakemusten 
ja tarjousten määrästä että niiden tarjousten määrästä, jotka otetaan huomioon 
lopullisessa valintapäätöksessä.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Vuodesta 2017 alkaen
54 Johtopäätökset ja suositukset 
104  
Tarkistaessaan hankintasääntöjään vuonna 2015 unionin toimielimet eivät 
helpottaneet julkisiin hankintoihin osallistumista yksinkertaistamalla sääntö -
jä ja selventämällä mahdollisimman tyhjentävästi epäselviä osa-alueita (ks. 
kohdat 26–35):
a) EU:n varainhoitoasetusta ja sen soveltamissääntöjä ei ole konsolidoitu 
yhdeksi asiakirjaksi, ja kyseiset säädökset ovat edelleen tarpeettoman 
monimutkaisia
b) poikkeamista uudesta hankintadirektiivistä ei aina esitetä selvästi eikä 
selitetä
c) pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista ei erityisesti kannusteta
d) markkinoiden kartoitusta ennen kiinteistöhankintasopimusten tekemistä ei 
ole selvennetty
e) vain EKP on vahvistanut sovellettavista kielijärjestelyistä 
hankintasäännöissään.
Suositus 2
Unionin varainhoitoasetuksen tulevaa, vuoden 2016 tarkistusta varten komission 
olisi ehdotettava yhtä julkisia hankintoja koskevaa sääntökirjaa. Siinä olisi erityi -
sesti kannustettava pieniä ja keskisuuria yrityksiä osallistumaan. Lisäksi siihen 
olisi sisällytettävä säännöt kiinteistöhankintasopimuksia edeltävistä markkinakar -
toituksista ja hankintamenettelyjen kielijärjestelyistä. Poikkeaminen vuoden 2014 
hankintadirektiivistä olisi perusteltava.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Vuonna 2017 osana unionin varainhoitoase -
tuksen tarkistamista
105  
Kaikki menettelyä koskevat valinnat eivät edistäneet mahdollisimman laajaa kil -
pailua. Useimmilla unionin toimielimillä ei ollut tapana toteuttaa markkinatoimi -
joiden kuulemismenettelyä ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä. 
Kuuleminen on kuitenkin tärkeää, sillä sen avulla mahdollisille tarjoajille voidaan 
tiedottaa suunnitelmista ja optimoida tarjouspyyntöasiakirjojen vaatimukset. 
Unionin toimielinten ei pidä jakaa hankintoja keinotekoisesti osiin välttääkseen 
kilpailua lisääviä menettelyjä. Sopimusten jakaminen osiin ja niiden julkaise -
minen samanaikaisesti voi kuitenkin lisätä varsinkin pk-yritysten osallistumista 
hankintamenettelyihin. Unionin toimielimet eivät soveltaneet riittävästi tätä 
käytäntöä (ks. kohdat 37–55).
55 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 3
Kun se on tarkoituksenmukaista, unionin toimielinten olisi hyödynnettävä enna -
koivammin alustavia markkinakartoituksia valmistellakseen hankintamenettelyä 
ja ilmoittaakseen talouden toimijoille hankintaa koskevista suunnitelmistaan ja 
vaatimuksistaan.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Välittömästi
Suositus 4
Unionin toimielinten olisi mahdollisuuksien mukaan jaettava sopimukset osiin 
lisätäkseen osallistumista hankintamenettelyihinsä.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Välittömästi
106  
Tarpeettomat esteet hankaloittavat sellaisten mahdollisten tarjoajien toimintaa, 
jotka haluavat saada tietoa unionin toimielinten tarjouskilpailuista ja hyödyn -
tää niitä. Unionin toimielinten hankintamahdollisuuksien näkyvyys internetissä 
on heikko. Saatavilla olevat tiedot ovat sirpaleisia ja hajallaan monilla eri verk -
kosivustoilla. TED-tietokannan (Tenders Electronic Daily) hakutoiminto ei aina 
tuottanut tyydyttäviä tuloksia. Tarjousten sähköisen toimittamisen mahdollista -
via välineitä ei ole vielä otettu käyttöön kattavalla ja yhdenmukaisella tavalla (ks. 
kohdat 56–75).
Suositus 5
Unionin toimielinten olisi perustettava hankintatoimiaan varten yhteinen säh -
köinen asiointipiste, jonka avulla talouden toimijat löytäisivät kaikki tarvittavat 
tiedot yhdestä paikasta ja jonka kautta ne voisivat olla yhteydessä unionin 
toimielimiin. Hankintamenettelyihin sisältyvä viestintä sovellettavista säännöistä, 
liiketoimintamahdollisuuksista, merkityksellisistä hankinta-asiakirjoista, tarjous -
ten jättämisestä sekä kaikki muu toimielinten ja talouden toimijoiden välinen 
viestintä olisi hoidettava yhden sähköisen asiointipisteen kautta.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  2018
56 Johtopäätökset ja suositukset 
107  
Talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukai -
sesti, on vaikea saada valitustaan nopeasti tarkasteltavaksi ja korvausta koke -
mastaan haitasta. Vain EKP:llä on käytössä vankka sisäinen valitusmenettely (ks. 
kohdat 76–88).
Suositus 6
Komission olisi ehdotettava tarkistuksia unionin varainhoitoasetukseen sellaisten 
talouden toimijoiden, jotka katsovat tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukai -
sesti, esittämien valitusten tarkastelemiseksi nopeasti. Tarkastelun olisi tapahdut -
tava ennen kuin talouden toimijat voivat kääntyä EU:n oikeusasiamiehen tai EU:n 
tuomioistuinten puoleen.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Vuonna 2017 osana unionin varainhoitoase -
tuksen tarkistamista
108  
Tiedot unionin toimielinten hankintatoiminnan tuloksista eivät ole saatavilla si -
ten, että vastuuvapauden myöntävä viranomainen ja suuri yleisö voisivat seurata 
hankintatoimintaa tehokkaasti avoimuuden lisäämiseksi ja luottamuksen aikaan -
saamiseksi. Tietoa on tarjolla hajanaisesti eikä juurikaan yhdenmukaisella tavalla 
(ks. kohdat 89–97). Petostentorjuntaviraston tutkimuksiaan koskeva raportointi ei 
mahdollista pitkän ajanjakson kehityssuuntien arvioimista (ks. kohdat 16 ja 17).
Suositus 7
Unionin toimielinten olisi perustettava yksi yhteinen julkinen hankintasopi -
muksia koskeva tietorekisteri, jotta niiden hankintatoimien tehokas jälkiseu -
ranta olisi mahdollista. Rekisteriä voitaisiin kehittää osana TED-tietokannan 
eTendering-palvelua.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  2018
Suositus 8
Euroopan petostentorjuntaviraston olisi parannettava asianhallintajärjestelmään -
sä, jotta virasto voi laatia raportteja ja tilastoja tutkittavana olevista erilaisista 
syytöstyypeistä ja tutkimusten tuloksista.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  2017
57 Johtopäätökset ja suositukset 
109  
Koska unionin toimielinten julkiset hankinnat on suurelta osin hajautettu, toimi -
elinten välisellä yhteistyöllä voidaan saada aikaan parannuksia vastavuoroisen 
oppimisen ja vuorovaikutteisella tietämyksen vaihdolla. Tarkastuksessa havait -
tiin eri toimielinten ja suuremmissa toimielimissä eri hankintayksiköiden välillä 
merkittävää yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa. Vertaisarviointeja, jotka ovat 
edistynein menetelmä parhaiden käytäntöjen järjestelmälliseksi jakamiseksi, ei 
kuitenkaan käytetä (ks. kohdat 98 ja 99).
Suositus 9
Unionin toimielinten olisi hyödynnettävä vertaisarviointia keskinäiseen oppimi -
seen ja parhaita käytäntöjä koskevaan tietojenvaihtoon.
Toteutumisen tavoitemääräaika:  Ensimmäinen vertaisarviointi käynnistetään 
vuonna 2018
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenen Baudilio Tomé MUGURUZAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen 
Luxemburgissa 24.  toukokuuta  2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
58
 Liitteet
TED-tietokannan eTendering-palvelun käyttäjät (huhtikuu 2016)
Euroopan parlamentti, infrastruktuurin ja logistiikan pääosasto
Euroopan parlamentti, innovoinnin ja teknisen tuen pääosasto
Euroopan parlamentti, viestinnän pääosasto
Euroopan unionin neuvosto
Euroopan komissio kauppapolitiikan pääosasto
Euroopan komissio, alue- ja kaupunkipolitiikan pääosasto
Euroopan komissio, budjettipääosasto
Euroopan komissio, energian pääosasto
Euroopan komissio, henkilöstöhallinnon ja turvallisuustoiminnan pääosasto
Euroopan komissio, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto
Euroopan komissio, kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto
Euroopan komissio, liikenteen ja liikkumisen pääosasto
Euroopan komissio, maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosasto
Euroopan komissio, oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto
Euroopan komissio, rahoitusvakauden, rahoituspalvelujen ja pääomamarkkinaunionin pääosasto
Euroopan komissio, sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto
Euroopan komissio, terveyden ja elintarviketurvallisuuden pääosasto
Euroopan komissio, tietotekniikan pääosasto
Euroopan komissio, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto
Euroopan komissio, työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto
Euroopan komissio, viestinnän pääosasto
Euroopan komissio, viestintäverkkojen, sisältöjen ja teknologian pääosasto
Euroopan komissio, ympäristön pääosasto ja ilmastotoimien pääosasto
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Bryssel
Infrastruktuuri- ja logistiikkatoimisto, Luxemburg
Pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaava toimeenpanovirasto (EASME)
Yhteinen tutkimuskeskus
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Euroopan investointipankki
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF)
Eurostat
Euroopan unionin julkaisutoimisto
Eurojust
Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA)
Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen (EFSA)
Euroopan kalastuksenvalvontavirasto (EFCA)
Euroopan kemikaalivirasto (ECHA)
Euroopan lääkevirasto (EMA)
Euroopan operatiivisesta ulkorajayhteistyöstä huolehtiva virasto (FRONTEX)
Euroopan poliisivirasto (Europol)
Euroopan puolustusvirasto
Euroopan rautatievirasto (ERA)
Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC)
Euroopan unionin verkko- ja tietoturvavirasto (ENISA)
Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA)
Euroopan ympäristökeskus (EYK)
Fusion for Energy -yhteisyritys
Sisämarkkinoiden harmonisointivirasto (tavaramerkit ja mallit) (OHIM)Liite I
59 Liitteet 
Yhteenveto kyselyn tuloksista
Tausta
Unionin toimielinten julkisia hankintoja koskevan tuloksellisuuden tarkastuksen yhteydessä katsottiin tärkeäksi 
ottaa huomioon unionin pienempien elinten mielipiteet ja näkemykset laajemman kokonaiskäsityksen saami -
seksi hankintamenettelyistä. Kysely lähetettiin 47 tällaiselle elimelle. Vastausprosentti oli 85.
I Hankintapolitiikka
01 
Hankintapolitiikka on merkityksellistä, koska se ilmentää ajattelutapaa, johon unionin toimielinten hankinta -
käytännöt perustuvat. Erityisen merkityksellistä politiikka on pyrittäessä parantamaan hankintamenettelyihin 
pääsyä ja kehittämään luottamusta, koska hankintapolitiikka lisää hankintoja toteuttavien toimielinten vastuu -
velvollisuutta ja tarjousten jättämisestä kiinnostuneiden luottamusta.
02 
Virastojen, yhteisyritysten ja muiden unionin elinten luettelemat kolme tärkeintä tavoitetta olivat (laskevassa 
järjestyksessä): korkean hinta-laatusuhteen saavuttaminen, puolueettomuuden varmistaminen ja hallinnon 
yksinkertaistaminen.
03 
Kysymykseen siitä, onko elimillä hankintapolitiikka, suurin osa vastaajista (57 prosenttia) vastasi myöntävästi. 
Muut vastaajat (43 prosenttia) eivät kuitenkaan sovella lainkaan tällaista politiikkaa.
04 
Julkisen saatavuuden osalta 56 prosenttia vastaajista kertoi, että niiden politiikka on julkisesti saatavilla.
II Hankintamenettelyjen tehostaminen
01 
Hankintamenettelyjä voidaan helpottaa ja keventää monin tavoin, kuten antamalla ohjeistusta tarjousmenette -
lyistä, käyttämällä sähköisiä hankintavälineitä, seuraamalla osallistumista tai toteuttamalla markkinakartoituksia.
02 
Kysymykseen siitä, tarjoavatko elimet hankintahenkilöstölle ohjeasiakirjoja hankintamenettelyn valinnasta, suu -
rin osa (60 prosenttia) vastanneista kertoi tämän olevan käytäntönä.
03 
Komissio on katsonut sähköiset hankinnat keskeiseksi keinoksi helpottaa hankintoja. Sähköinen hankinta käsit -
tää tarjousten sähköisen jättämisen, sähköiset hankintailmoitukset ja sopimusten sähköisen tekemisen. Nämä 
välineet olivat kuitenkin käytössä vain 35 prosentilla vastaajista.Liite II
60 Liitteet 
III Markkinakartoitukset
01 
Markkinakartoitusten toteuttaminen ennen hankintamenettelyn aloittamista on tärkeää, jotta opitaan tun -
temaan markkinat ja voidaan valmistella menestyksekäs hankintamenettely. Kuitenkin lähes puolet kyselyyn 
vastanneista virastoista vastasi, että ne eivät toteuta markkinakartoituksia tai toteuttavat sellaisia harvoin. Tässä 
myös markkinakartoitusmallien käyttämien on tärkeää, mutta sellaisia käytti vain kolme vastaajista.
02 
Osallistumisen seuranta ja luetteloiden pitäminen toimittajista voivat myös helpottaa hankintamenettelyä edel -
tävää vaihetta. Vastaajista 15 prosenttia kertoi pitävänsä luetteloa toimittajista ja yli 75 prosenttia kertoi seuraa -
vansa keskimääräistä osallistumistasoa.
IV Osallistuminen
01 
Lähtökohtaisesti osallistuminen ei ollut vastaajille erityinen ongelma, mutta ne halusivat silti parantaa sitä. Osal -
listumisen osalta määritettiin seuraavat ongelmat: vähäinen kilpailu, monimutkainen lainsäädäntö ja liian pienet 
paikalliset markkinat.
02 
Estääkseen näiden ongelmien kielteisiä vaikutuksia osallistumiseen vastaajat tarjoavat henkilöstölleen eettisiä 
ohjeita, pyrkivät yksinkertaistamaan hallinnollisia menettelyjään sekä standardoimaan vaatimuksiaan.
V Avoimuus
01 
Avoimuus on keskeinen tekijä puolueettomuuden varmistamisessa ja yksi julkisten hankintojen ensisijaisista 
tavoitteista.
02 
Tytär- ja emoyhtiöiden mainitseminen voi auttaa tekemään menettelystä entistä avoimemman. Vastaajista 
94 prosenttia katsoi, että niiden nimeämisen olisi oltava pakollista.
03 
Lähes puolet (47 prosenttia) vastaajista ei silti vieläkään julkaise hankintapolitiikkaansa.Liite II
61 Euroopan parlamentin 
vastaukset
38
Alustavaa markkinakartoitusjärjestelmää selventävä oikeusperusta on otettu käyttöön muuttamalla varainhoitoase -
tusta ja sen soveltamissääntöjä, ja se tuli voimaan 1.  tammikuuta  2016. Koska sopimuksesta mahdollisesti kiinnos -
tuneiden talouden toimijoiden osallistuminen tarjousasiakirjojen laatimiseen herätti useita kysymyksiä yhden -
vertaisesta kohtelusta, syrjimättömyydestä ja avoimuudesta, parlamentti on käyttänyt tätä mahdollisuutta hyvin 
varovaisesti myös varainhoitoasetuksen 107 artiklan yhteydessä.
39
Parlamentti mukauttaa parhaillaan julkisia hankintamenettelyjä koskevaa käsikirjaansa ja on mukauttanut koulu -
tusta siten, että siinä korostetaan alustavien markkinakartoitusten hyödyntämistä mutta myös tiedotetaan riskeistä 
ja painotetaan menettelyjä riskien välttämiseksi.
42
Yhden ainoan erän käyttäminen helpottaa palvelujen organisointia ennen parlamentin täysistuntoa ja sen aikana. 
Kyseessä on erityisen intensiivinen jakso, sillä suurin osa palveluista keskittyy neljälle päivälle kuukaudessa. Tämän 
vuoksi oli mahdollista ottaa käyttöön vuosittainen yhden prosentin tuottavuussuunnitelma. Se tarkoittaa, että hin -
toja alennetaan vuosittain yhdellä prosentilla toisesta vuodesta alkaen. Koska tarjouksia lisäksi saatiin suuri määrä 
(6), yksi ainoa erä ei vähentänyt kilpailua.
Parlamentti panee merkille, että tarkistetuissa säännöissä korostetaan erien käyttöä, ja aikoo ottaa tämän huomioon 
tarkistetuissa ohjeissa, mutta kuten huomautusten 43 kohdasta käy ilmi, päätös mahdollisesta jakamisesta riippuu 
aina tapauksen olosuhteista ja tarjouksen kohteen luonteesta ja sen yhteydessä on luotava oikeudenmukainen tasa -
paino pk-yritysten osallistumismahdollisuuksien parantamisen ja kustannustehokkuuden välille.
43
Kyseiset hinnaltaan verrattain pienet hankinnat tehtiin poikkeuksellisessa tilanteessa, kun tietyt yksiköt olivat muut -
taneet uuteen rakennukseen, jossa työt olivat yhä kesken, ja ne olivat kertaluonteisia hankintoja nimenomaisiin 
tarpeisiin. Lisäksi 60 000  euron raja-arvoa noudatettiin. Toimielimen tulevat tarpeet tällä alalla kattaa puitesopimus, 
joka tehdään yhä käynnissä olevassa kilpailumenettelyssä.
50
Kuten huomautusten 34 kohdassa todetaan, muun muassa tätä kiinteistöä koskeva hakuilmoitus julkaistiin viral -
lisessa lehdessä. Juridisesti tarkastellen sopimusjärjestely, jonka mukaisesti tätä kokonaishanketta tarjottiin, on 
sovellettavien säännösten (varainhoitoasetuksen soveltamissääntöjen ja sitä ennen sovelletun asetuksen 121 artik -
lan) mukainen.
Toimielimen asettamien parametrien mukaisesti ja markkinoiden erityispiirteet huomioon ottaen hakuilmoitus oli 
mahdollisimman laaja ja oikeudellisten rajoitusten mukainen, jotta voitiin lisätä osallistumista, koska se on keskei -
nen parametri tarkastuksen sisällön kannalta (huomautusten 8 kohdan b alakohta).
51
Parlamentin yksiköt ovat antaneet ohjeita neuvotteluista. Neuvotteluja käydessään parlamentin on kuitenkin 
otettava huomioon myös suhteellisuusperiaate sekä käytettyjen resurssien ja sopimuksen arvon välinen tasapaino. 
Neuvotteleminen saattaa vaatia aikaa ja resursseja, varsinkin jos kyseessä ovat arvoltaan vähäiset tai hyvin vähäiset 
sopimukset.
Euroopan parlamentin vastaukset 62
73
Parlamentti on jo vahvistanut sisäisiä suosituksia, ja pääosastot ovat laatineet sisäisiä toimintaperiaatteita säh -
köisten välineiden käyttämiseksi yhteydenpidossa tarjousten esittäjien kanssa kaikkien direktiivissä tarkoitetun 
raja-arvon alittavien sopimusten osalta. Tarjousten esittämistä sähköisesti TED-tietokannan kautta ollaan ottamassa 
vaiheittain käyttöön, ja kattava verkkoalusta tarjousten esittämiseksi sähköisesti on valmisteluvaiheessa.
Kunnes asia on ratkaistu, parlamentin sisäisen sähköpostijärjestelmän käyttö ei yleisesti ottaen ole varainhoitoase -
tuksen soveltamissääntöjen säännösten mukaista.
88
Unionin toimielinten julkiset hankinnat kuuluvat Euroopan unionin toiminnan alaan, joten tämän alan vetoomukset 
otetaan käsiteltäväksi sääntöjen mukaisesti.
Jokainen vetoomus arvioidaan kuitenkin erikseen sen sisällön perusteella. Vetoomuksen sisällön mukaan vetoo -
musvaliokunta voi suositella, että vetoomuksen esittäjä esittää valituksen Euroopan oikeusasiamiehelle. Tällaisissa 
tapauksissa vetoomusta ei tavallisesti oteta käsiteltäväksi, vaan vetoomuksen esittäjän on itse esitettävä valitus 
Euroopan oikeusasiamiehelle. Oikeusasiamies ei suorita tutkintaa vetoomusvaliokunnan puolesta.
Tässä kohdassa esitettyjen tietojen ei ole tarkoitus lannistaa kansalaisia vaan tiedottaa heille yksittäisten tapausten 
jatkotoimista ja käytettävissä olevista asianmukaisista muutoksenhakukeinoista, koska käytettävissä ei ole uudel -
leentarkastelumekanismia, joka vaatisi oikeusperustan.
Suositus 1
Parlamentti panee suosituksen merkille. Sen nykyinen sopimusten hallinnointi- ja raportointiväline WebContracts 
tarjoaa jo mahdollisuuden kerätä tietoja, ja se on pakollinen neuvottelumenettelyssä. Metatietojen keräämisen 
kehittämistä edelleen on kuitenkin arvioitava myös kustannustehokkuuden näkökulmasta, koska käytettävissä ole -
vat resurssit ovat rajalliset.
Suositus 3
Katso vastaus huomautusten 38 ja 39 kohtaan. Parlamentti mukauttaa parhaillaan julkisia hankintamenettelyjä 
koskevaa käsikirjaansa ja on mukauttanut koulutusta siten, että siinä korostetaan alustavien markkinakartoitusten 
käyttöä mutta myös tiedotetaan riskeistä ja painotetaan menettelyjä riskien välttämiseksi.
Suositus 4
Parlamentti panee merkille, että tarkistetuissa säännöissä korostetaan erien käyttöä, ja aikoo ottaa tämän huomioon 
tarkistetuissa ohjeissa, mutta mahdollinen jakaminen riippuu aina tapauksen olosuhteista ja tarjouksen kohteen 
luonteesta ja sen yhteydessä on luotava oikeudenmukainen tasapaino pk-yritysten osallistumismahdollisuuksien 
parantamisen ja kustannustehokkuuden välille.
Suositus 5
Parlamentti panee suosituksen merkille ja aikoo ensi vaiheessa pyrkiä parantamaan verkkosivustollaan olevia 
tietoja valmisteilla olevien parannustöiden yhteydessä sekä ottamaan käyttöön sähköisen järjestelmän tarjousten 
esittämiseksi.
Euroopan parlamentin vastaukset 63
Suositus 7
Parlamentti panee suosituksen merkille.
Suositus 9
Parlamentti panee suosituksen merkille ja aikoo keskittyä nykyisiin omien yksiköidensä välisiin yhteistyörakenteisiin 
ja jälkitarkastuksiin, kuten huomautuksissa mainitaan yhteisen tutkimuskeskuksen osalta. Muita toimia arvioidaan 
kustannustehokkuuden ja tehokkuuden vaatimusten perusteella varainhoitoasetuksen mukaisesti.
64 Euroopan unionin 
neuvoston vastaukset
Neuvosto suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomukseen. Siinä käsitellään eräitä tärkeitä 
kysymyksiä julkisten hankintojen alalla. Neuvosto kannattaa varauksetta tilintarkastustuomioistuimen erityiskerto -
muksen perusajatusta, jonka mukaan Euroopan unionin toimielimet voivat parantaa pääsyä julkisten hankintojensa 
markkinoille. Neuvosto tarkastelee erityiskertomusta huolellisesti ja tekee parhaansa toteuttaakseen sille osoitetut 
suositukset käytännössä. Neuvosto odottaa saavansa tilintarkastustuomioistuimen lopulliset huomautukset hyvissä 
ajoin.
Neuvosto haluaa esittää eräisiin yksittäisin kysymyksiin seuraavat huomautukset.
Neuvosto on muuttanut julkisia hankintoja koskevia sisäisiä sääntöjään kahdesti viime vuonna. Ensimmäisellä muu -
toksella menettelyä yksinkertaistettiin ja lainmukaisuutta tehostettiin sisäisesti. Toisella muutoksella varmistettiin, 
että sisäiset säännöt ovat uuden varainhoitoasetuksen mukaiset. Neuvosto edellyttää, että tilintarkastustuomiois -
tuimen erityiskertomus otetaan huomioon esimerkiksi markkinakartoitusten osalta, kun sisäisiä sääntöjä on tarpeen 
muuttaa seuraavan kerran. Tätä aletaan jo valmistella. Sillä välin on muun muassa tarkoitus laatia suuntaviivat viral -
listen hankintamenettelyjen aloittamista edeltävästä markkinakartoituksesta. Tämä olisi tehtävä sekä hankinnan 
valmistelemiseksi että talouden toimijoille tiedottamiseksi hankintaa koskevista suunnitelmista.
Neuvosto aikoo myös pohtia, miten parantaa näkyvyyttä internetissä. Se panee kuitenkin merkille, että kaikista 
toimielimistä neuvostolla on erityiskertomuksen mukaan hyvin toimiva verkkosivusto.
Neuvosto aikoo myös tarkastella, kuinka se voi kerätä ja analysoida tietoja niiden alkuperäisten osallistumishake -
musten ja tarjousten määrästä, jotka on otettu huomioon lopullisessa valintapäätöksessä. Myös vertaisarviointia 
olisi tarkasteltava.
Kysymystä hankintasopimusten jakamisesta osiin tutkitaan koko ajan neuvoston menettelyissä, ja mahdollisuuksien 
mukaan se myös tehdään. Parhaillaan toteutettavassa (tietotekniikkaa koskevassa) menettelyssä on 17 osaa.
Neuvosto on merkinnyt tiedoksi erityiskertomuksen huomautukset rajoitettujen menettelyjen käytöstä. Se katsoo, 
että uuden varainhoitoasetuksen myötä siirrytään enemmän avoimiin menettelyihin, koska siinä säädetään kaikkien 
hankinta-asiakirjojen julkaisemisesta samanaikaisesti.
Neuvosto on merkinnyt tiedoksi tilintarkastustuomioistuimen huomautukset rakennuksiinsa liittyvien puitesopi -
musten kestosta. Pääsihteeristö on käsitellyt perusteellisesti tätä kysymystä. Varainhoitoasetuksen mukaan sopi -
mukset voidaan tehdä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa yli neljäksi vuodeksi. Neuvosto pitää kiinni siitä, 
että yli neljän vuoden voimassaolo voi joskus olla perusteltua moitteettoman varainhoidon vuoksi ja jos tapaukset 
ovat asianmukaisesti perusteltuja varsinkin puitesopimuksen kohteeseen liittyvin syin. Näin on usein ollut laita 
rakennuksiin liittyvien sopimusten osalta. Neuvosto seuraa tilannetta.
Muun muassa neuvostolle osoitettujen suositusten osalta voidaan esittää seuraavat huomautukset.
Suositus 1
(hankintatoiminnan seuranta) Suositus hyväksytty. Neuvosto tarkastelee käytännön toimia.
Suositus 3
(markkinakartoitukset) Suositus hyväksytty. Asiasta jaetaan tiedote, ja asiaa käsitellään sisäisen koulutuksen 
yhteydessä.
Suositus 4
(jakaminen osiin) Suositus hyväksytty. Sisällytetään asiaa koskeviin erityisiin suuntaviivoihin.
Euroopan unionin neuvoston vastaukset 65
Suositus 5
(yhteinen sähköinen asiointipiste) Suositus hyväksytty periaatteessa. Neuvosto aikoo osallistua tässä asiassa mah -
dollisesti aloitettavaan työhön.
Suositus 7
(jälkiseuranta) Suositus hyväksytty periaatteessa. Neuvosto aikoo osallistua tässä asiassa mahdollisesti aloitettavaan 
työhön.
Suositus 9
(vertaisarvioinnit) Suositus hyväksytty periaatteessa. Vertaisarviointien järjestämistapaa on pohdittava.
Neuvostolle ei ole osoitettu muita suosituksia.
66 Komission vastaus
Tiivistelmä
II
Varainhoitoasetuksen hankintasäännöt ja hiljattain muutetut soveltamissäännöt ovat pitkälti yhtenevät direktiivien 
kanssa. Suurin osa eroavuuksista koskee sitä, että säännöt ovat ankarampia moitteettoman varainhoidon periaat -
teen vuoksi.
Jos eroavuus on merkittävä, sille annetaan tarvittaessa selitys johdanto-osan kappaleissa. Yhtenä esimerkkinä tästä 
on soveltamissääntöjen johdanto-osan 23 kappale, joka koskee eron tekemistä valintaperusteiden ja sopimuksen 
tekoperusteiden välillä.
V
Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 direktiivien mukaisiksi. 
Tarkistetuissa säännöissä on havaittavissa se, että direktiivejä on yksinkertaistettu ja selvennetty.
Kilpailun laajentamistavoite on yksi hankintamenettelyjen keskeisistä periaatteista. Tiettyjen talouden toimijoiden, 
erityisesti pk-yritysten, tavoittamispyrkimys ei saa kuitenkaan estää toteuttamasta mittakaavaetuja, vaan tavoitetta 
on punnittava suhteessa varainhoitoasetukseen sisältyvään moitteettoman varainhoidon periaatteeseen sekä 
tarjoa  jien yhdenvertaisen kohtelun periaatteeseen, jota on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta.
VI
Menettelyä koskevien valintojen on perustuttava tasapainoiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon mah -
dollisimman laajan kilpailun lisäksi myös muut julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet, kuten moitteeton 
varainhoito, avoimuus, suhteellisuus, yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys.
Hankintasäännöissä menettelyä koskeva valinta on selvästi yhteydessä sopimuksen arvoon (ja joissakin tapauksissa 
sen kohteeseen) suhteellisuusperiaatteen mukaisesti.
Komissio kiinnittää huomiota varainhoitoasetuksen 105 artiklassa käyttöön otettuun, 1.1.2016 alkaen sovellettavaan 
alustavia markkinakartoituksia koskevaan säännökseen. Kartoitus on tehtävä silloin kun se on sopimuksen kohteen 
kannalta tärkeää. Myös sopimuksen jakamista pienempiin osiin harkitaan vain tarvittaessa, kuten varainhoitoasetuk -
sen 102 artiklan 2 kohdassa säädetään. Komission yksiköt soveltavat tätä usein.
VII
Tiedot eivät ole täysin yhdenmukaistettuja, koska hankintamenettelyt on komissiossa hajautettu.
Komissio on kuitenkin sitoutunut toimittamaan tehokkaita, käyttäjäpainotteisia verkkopalveluja ja on parhaillaan 
kehittämässä parannettuja keskitettyjä rahoitusta koskevia sivuja osana verkkosivustojensa digitalisointiohjelmaa 
(ks. komission vastaukset kohtiin 58–59).
Lisäksi toimielimet käyttävät suurissa julkisissa hankinnoissa samaa verkkosivustoa (Tenders Electronic Daily – TED) 
kuin jäsenvaltiotkin ja tarjoavat yhteyspisteen1 hankintoihin, joiden kynnysarvo on alhaisempi kuin hankintadirektii -
vissä säädetty arvo.
TEDin hakutoimintoa käsitellään komission vastauksessa kohtaan 106.
1 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Komission vastaus 67
Lisäksi komissio toteuttaa parhaillaan sähköistä hankintajärjestelmää, jolla hankintamenettelyt ja sopimukset 
voidaan hoitaa täysin sähköisesti alusta loppuun (tarjouskilpailun julkaisemisesta laskujen maksamiseen, sisältää 
useita välimoduuleja). Tämä järjestelmä, jota kaikkien komission yksiköiden on tarkoitus ryhtyä käyttämään, auttaa 
talouden toimijoita pääsemään helpommin julkisten hankintojen markkinoille, ja avoimuus lisääntyy.
VIII
Hallinnolliset ja oikeudelliset muutoksenhakukeinot on sisällytetty hankinta-asiakirjoihin ja hankintamenettelyjen 
tuloksia koskevaan ilmoitukseen. Tiedot myönnetyistä hankintasopimuksista julkaistaan TEDissä tai hankintaviran -
omaisten verkkosivustolla. Komissio ja toimeenpanovirastot julkaisevat asiaankuuluvia tietoja EU:n varojen vastaan -
ottajista varainhoidon avoimuuden järjestelmässä varainhoitoasetuksen 35 artiklassa säädetyn avoimuusperiaat -
teen mukaisesti.
IX a)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla 
ja kuten suositukseen 1 annetussa vastauksessa selitetään.
Komissio suorittaa kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, onko hankintoja koskevien tietojen keskittäminen 
toteutettavissa osallistumisen seurantaa varten sekä mitkä ovat sen kustannukset ja siitä saatava mahdollinen 
hyöty. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella.
Koska hankinnat on komissiossa hajautettu toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla, ei ole olemassa 
hankintamenettelyjä koskevaa keskitettyä tietojärjestelmää, jolla osallistumista voitaisiin seurata. Siihen ei ole 
myöskään laillista velvoitetta.
IX b)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen osittain, kuten suositukseen 2 annetussa vastauksessa selitetään.
Komissio hyväksyy sen osan suosituksesta, joka koskee ehdotusta yhdestä sääntökirjasta.
Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus 
”yhdestä sääntökirjasta”, jonka tarkoitus on parantaa tekstin luettavuutta ja mahdollisesti myös lyhentää tekstiä 
huomattavasti. Tämä olisi täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.
Yhden sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja 
soveltamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koske -
vat erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. 
Näin kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.
Komissio ei hyväksy sitä osaa suosituksesta, jossa viitataan pk-yritysten osallistumiseen. Komission mielestä varain -
hoitoasetusta ei ole tarkoitettu siihen eikä siinä sen vuoksi pitäisi kannustaa pk-yritysten osallistumista.
Komissio ei hyväksy suositusta kielijärjestelyjen ja markkinakartoituksen osalta (ks. komission vastaus suositukseen 2).
Komission vastaus 68
IX c)
Kuten vastauksessa suositukseen 3 selitetään, komissio hyväksyy osittain sen osan suosituksesta, jossa viitataan 
alustavien markkinakartoitusten hyödyntämiseen ennakoivasti hankintamenettelyn valmistelemiseksi silloin, kun 
se soveltuu käynnistettävään tarjousmenettelyyn. Komissio tekee näin jo nyt joillakin aloilla, esimerkiksi kiinteis -
töjen osto- tai vuokraushankkeissa (tästä menetelmästä kerrotaan tarkemmin asiakirjassa KOM(2008) 2299) ja 
käytöstäpoistoissa.
Komissio katsoo kuitenkin, ettei alustavaa markkina-analyysia pidä käyttää siten, että 
talouden toimijat saavat tietoa hankintasuunnitelmista ja -vaatimuksista, koska se voi 
aiheuttaa kilpailun vääristymistä.  IX d)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain, kuten sen vastauksessa suositukseen 4 on selvitetty.
Jakaminen osiin on perusteltua kilpailun lisäämiseksi, mutta jakamista on punnittava suhteessa varainhoitoasetuk -
seen sisältyvään moitteettoman varainhoidon periaatteeseen. Laajat sopimukset saattavat tuoda mittakaavaetuja 
(alemmat hinnat) ja keveämmän hallinnon (vähemmän sopimuksia hoidettavana).
IX e)
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan pitkän aikavälin tavoitteena ja panee sen täytäntöön jäljem -
pänä esitetyllä tavalla ja kuten suositukseen 5 annetussa vastauksessa selitetään.
Komissio aikoo arvioida kyseisen järjestelmän toteutettavuutta, kustannuksia ja mahdollisia hyötyjä. Suositellut 
toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella ja muiden toimielinten suostumuksella.
Komissio korostaa, että tilintarkastustuomioistuimen suosituksen osittainen täytäntöönpano on komission han -
kintamenettelyjen osalta jo alkanut. Kuten komissio on vastauksissaan kohtiin 58–62 selittänyt, se on – verkko -
sivustoja järkeistäessään osana digitaalisointiohjelmaa – jo aloittanut verkkosisältönsä rakenteen muuttamisen 
organisaatiokaavioihin perustuvasta temaattiseksi. Rakenteeseen sisällytetään aihe ”Rahoitus, tarjoukset”, joka on jo 
suunnitteilla.
Liiketoimintamahdollisuudet ja asiaankuuluvat hankinta-asiakirjat on mahdollista saada käyttöön nykyisten välinei -
den ja foorumien (TED ja TED eTendering) kautta. Ne tarjoavat pääsyn toimielinten hankintailmoituksiin ja -asiakir -
joihin. Komissio arvioi, missä määrin voidaan lisätä ominaisuuksia, jotka tarjoavat pääsyn laajempaan tietoon, kun 
otetaan huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.
IX f)
Kuten komissio on selittänyt vastauksessaan suositukseen 6, se ei hyväksy tätä suositusta.
Komissio ei pidä tarpeellisena ehdottaa tarkistuksia varainhoitoasetuksessa säädettyyn valitusten tarkasteluun.
Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja 
yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamis -
sääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on 
annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.
Komission vastaus 69
IX g)
Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan osittain ja aikoo arvioida, voidaanko TED eTenderingin avulla kerätä 
tätä tietoa kustannustehokkaasti, kuten komission vastauksessa suositukseen 7 on selitetty.
IX h)
Komissio hyväksyy suosituksen.
OLAF on parhaillaan siirtymävaiheessa parantaessaan raportointiin liittyviä valmiuksiaan ja analyysejaan. OLAFin 
uusi sisällönhallintajärjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön heinäkuussa 2016. Moduuli tilastoja ja raportteja varten 
otetaan käyttöön myöhemmin eli vuonna 2017. Tällä välin OLAF tutkii mahdollisuuksia parantaa nykyisten rapor -
tointivälineiden ja -vaihtoehtojen käyttöä.
IX i)
Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan sillä ehdolla, että vertaisarviointia tehdään tarveharkintaisesti. Siitä 
ei saa tulla jatkuva prosessi, joka vaatii lisää varoja ja/tai henkilöresursseja.
Johdanto
02
EU:n toimielimiltä edellytetään myös moitteettoman varainhoidon periaatteen sekä julkisiin hankintoihin liittyvien 
avoimuuden, suhteellisuuden, yhdenvertaisen kohtelun ja syrjimättömyyden periaatteiden noudattamista.
06
Komission julkisia hankintoja koskeva käsikirja on kaikkien muiden unionin toimielinten, elinten ja virastojen 
käytettävissä.
Huomautukset
17
OLAFin nykyisin käytössä oleva tapausten hallinnointijärjestelmä on ensisijaisesti hallinnointiväline, ja siksi siinä on 
käytettävissä vain pieni määrä ennalta määriteltyjä raportteja. Lisäraportit tai monimutkaisemmat analyysit, jollaista 
tilintarkastustuomioistuinkin haluaisi, on tehtävä käsin. Ne vaatisivat resursseja, joita valitettavasti ei tällä hetkellä 
ole.
23
Komissio korostaa, ettei tarjousten määrän ja kilpailun välillä ole automaattista yhteyttä.
Komission vastaus 70
26
Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 hankintadirektiivien 
mukaisiksi. Direktiivien yksinkertaistaminen ja selkeyttäminen on havaittavissa tarkistetussa varainhoitoasetuksessa 
ja soveltamissäännöissä, joita tarkistettiin vuonna 2015.
Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus 
”yhdestä sääntökirjasta”, joka parantaa tekstin luettavuutta, lyhentää tekstiä ja pyrkii ennen kaikkea yksinkertaista -
maan asetustekstiä. Tämä on täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.
Yhden sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja 
soveltamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koske -
vat erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. 
Näin kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.
27
Vuonna 2016 tehtävässä varainhoitoasetuksen tarkistusehdotuksessa luodaan yhteinen säännöstö, jota on määrä 
soveltaa useaan EU:n budjettivälineeseen (esimerkiksi julkisiin hankintoihin, avustuksiin ja hintoihin). Tarkoituksena 
on poistaa vailla perusteita olevia epäjohdonmukaisuuksia, yhdenmukaistaa säännöksiä ja parantaa tekstin luetta -
vuutta. Hyvää hallintoa koskevia säännöksiä ei sovelleta ainoastaan julkisiin hankintoihin, ja ne siirretäänkin yhtei -
seen säännöstöön.
29
Varainhoitoasetuksen hankintasäännöt ja hiljattain muutetut soveltamissäännöt ovat enimmäkseen direktiivien 
mukaisia. Suurin osa eroavuuksista koskee sitä, että säännöt ovat ankarampia moitteettoman varainhoidon periaat -
teen vuoksi.
Jos eroavuus on merkittävä, sille annetaan tarvittaessa selitys johdanto-osan kappaleissa. Yhtenä esimerkkinä tästä 
on soveltamissääntöjen johdanto-osan 23 kappale, joka koskee eron tekemistä valintaperusteiden ja sopimuksen 
tekoperusteiden välillä.
30
Varainhoitoasetus ei ole oikea väline tavoiteltaessa tiettyjä talouden toimijoita.
Yhdenvertaista kohtelua on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta. Varainhoitoasetuksen hankinta -
sääntöjen tarkoituksena ei ole edistää tiettyä politiikkatavoitetta. Pk-yritykset voivat muiden talouden toimijoiden 
tavoin osallistua hankintamenettelyihin yksin, yhdessä toisten tarjoajien kanssa tai alihankkijoina.
Tosiasiallisesti pk-yritykset hyötyvät yksinkertaistamisesta ja sääntöjen kevenemisestä, vaikka niitä ei erityisesti 
mainitakaan.
Ks. myös kohta IX b.
31
Menettelyn valmistelu ja julkisuustoimenpiteet on tarkoituksella erotettu selvästi toisistaan hankintasäännöissä.
Kilpailu olisi vaarassa vääristyä ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ei noudatettaisi, jos jotkin talouden toimijat, 
joihin ollaan yhteydessä alustavaa markkinakartoitusta varten, saisivat ennakkotietoja suunnitellusta hankinnasta.
Komission vastaus 71
Hankintasäännöt takaavat sopimusten mainostamiseksi tarvittavat julkisuustoimenpiteet siten, että yhdenvertaisen 
kohtelun periaatetta noudatetaan täysipainoisesti.
Myös komission vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien ja rahoituspäätösten julkaiseminen helpottaa talou -
den toimijoiden pääsyä tietoihin.
32
Soveltamissääntöjen 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti toimielimet voivat käyttää neuvottelumenette -
lyä julkaisematta etukäteen hankintailmoitusta ”kiinteistöhankintasopimuksiin, kun paikalliset kiinteistömarkkinat 
on kartoitettu”.
Komissio otti käyttöön menetelmiä näiden säännösten täytäntöön panemiseksi (C(2008) 2299) vahvistaak -
seen markkinoiden saamaa tietoa ja avoimuutta. Markkinoille ilmoitetaan komission kiinteistötarpeista ja 
kartoitusilmoituksista.
Näitä menetelmiä tarkistetaan parhaillaan kiinteistömarkkinoiden nykyisten vaikeuksien ratkaisemiseksi, ja samalla 
varmistetaan avoimuus ja yhdenvertaisen kohtelun jatkuminen.
34
Luxemburgissa on neljän viime vuoden aikana aloitettu kolme rakennuskartoitusmenettelyä. Yksi niistä on useaa 
rakennusta koskeva kartoitus, koska tarkoitus on muuttaa pois Jean Monnet -rakennuksesta. Kaikissa näissä raken -
nuskartoitusmenettelyissä sovellettiin C(2008) 2299 -asiakirjan mahdollistamaa poikkeusta. Rakennuskartoitusilmoi -
tuksia ei julkaistu unionin virallisessa lehdessä. Kiinteistökomitea antoi poikkeuksista myönteisen lausunnon.
35
Komissio katsoo, ettei varainhoitoasetuksen tasolla tarvita erityistä kielijärjestelyä, koska EU:n yleisessä lainsäädän -
nössä (asetus N:o 1/1958) on määritelty toimielinten kielijärjestely, jota sovelletaan myös julkisiin hankintoihin.
36
Menettelyä koskevat valinnat on tehtävä sopimuksen arvo ja sisältö huomioon ottaen ja noudattaen sovellettavia 
hankintasääntöjä.
Komission yhteinen vastaus kohtiin 37–40:
Alustavaa markkinakartoitusta säännellään ”menettelyn valmistelun” mukaisesti. Sen päätarkoituksena on saada 
tarvittaessa tietoa markkinoista, jotta voidaan laatia tarkoituksenmukaiset tarjouseritelmät ja arvioida sopimuksen 
arvo oikein. Jos markkinakartoitusta käytetään ennakkotiedotusvälineenä, riskinä on kilpailun heikentyminen.
Hankintasuunnitelmia koskevien tietojen antamista talouden toimijoille säännellään ”julkisuustoimenpiteiden” 
mukaisesti. Ennakkotiedot, aloittamista edeltävä julkisuus ja muut tiedotusmuodot antavat tietoa hankintamenette -
lyjen suunnittelusta ja aloittamisesta yhdenvertaisuuteen perustuen.
Komission vastaus 72
Myös komission vuosittaisten ja monivuotisten työohjelmien ja rahoituspäätösten julkaiseminen helpottaa talou -
den toimijoiden pääsyä tietoihin.
Alustava markkinakartoitus on erityisen tärkeää hankinnoissa, jotka eivät ole vakiomuotoisia tai toistuvia.
Yhteydenotot mahdollisiin tarjoajiin sisältävät riskin avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteiden rikkomi -
sesta ja voivat heikentää kilpailua.
Lainsäätäjä on säätänyt markkina-analyysin pakolliseksi innovatiivisissa kumppanuuksissa, joiden tavoitteena on 
rahoittaa tutkimusta, kun markkinakartoituksella pyritään varmistamaan, että tuotetta ei vielä ole markkinoilla.
42
Käytännössä jakaminen osiin on komissiossa laajasti käytössä, mutta vain silloin, kun se on tarkoituksenmukaista 
varainhoitoasetuksen 102 artiklan ja hiljattain muutettujen soveltamissääntöjen 168 artiklan mukaisesti.
Menettelyä koskevien valintojen on perustuttava tasapainoiseen lähestymistapaan, jossa otetaan huomioon mah -
dollisimman laajan kilpailun lisäksi myös muut julkisiin hankintoihin sovellettavat periaatteet, kuten moitteeton 
varainhoito, avoimuus, suhteellisuus, yhdenvertainen kohtelu ja syrjimättömyys.
Laatikko 4 – Tapauksia, joissa sopimukset olisi voitu jakaa osiin – Toinen kappale
Komission mielestä tämän sopimuksen jakaminen osiin ei ollut mahdollista seuraavista syistä:
– Kyselyjen ohjaamiseen asiantuntijoille tarvitaan yksi keskitetty yhteyspiste ja hallintaväline.
– Kyselyt ohjataan asiantuntijoille useiden kriteerien perusteella. Niitä ovat kieli, jolla kysely esitetään, ja vastaus -
kieleksi valittu kieli, tietyissä asioissa vaadittava erityinen lakiasiantuntemus sekä kyseessä oleva(t) jäsenvaltio(t). 
On huomattava, että jotkin kyselyt voivat koskea useita jäsenvaltioita. Tämän vuoksi sopimuksen jakaminen 
osiin selkeiden maantieteellisten tai muiden kriteerien perusteella ei ollut suositeltavaa eikä edes mahdollista.
– Useamman kuin yhden toimeksisaajan kanssa työskentely voi johtaa siihen, että komissio joutuu maksamaan 
erilaisia yksikköhintoja, mikä voi tuntua epäreilulta, aiheuttaa jännitteitä ja vaikeuttaa yhteistyötä.
– Osien keskinäisen riippuvuussuhteen mahdollinen vaikutus sopimuksen täytäntöönpanoon on otettava huo -
mioon (vastuun välttely myöhästyneissä toimituksissa).
44
Varainhoitoasetuksen ohella myös hankintadirektiivissä 2014/24/EU avoimia ja rajoitettuja menettelyjä pidetään 
samanarvoisina.
46
Kaksivaiheisessa menettelyssä määräajat ovat toki hieman pidempiä, mutta ero voi olla merkityksetön, jos verrataan 
menettelyjen kokonaiskestoa.
Komission vastaus 73
Perusteiden arvioinnin osalta voidaan todeta, että vuonna 2015 tarkistettuun varainhoitoasetukseen on lisätty 
joustoa, joten poissulkemis-, valinta- ja myöntämisperusteita arvioitaessa ei tarvitse enää noudattaa mitään tiettyä 
järjestystä.
On kuitenkin selvää, että kaksivaiheisessa menettelyssä on aina tarkistettava ensin poissulkemis- ja valintaperus -
teet, koska tarjoajaehdokkaat valitaan niiden perusteella.
47
Komissio korostaa sisäisissä ohjeissaan, että tarjouskilpailuihin käytetyn lisäajan avulla voidaan periaatteessa edistää 
osallistumista riippumatta siitä, mikä menettely on valittu ja mitkä ovat säännöissä määrätyt vähimmäisajat.
51
Neuvottelun ei ole koskaan esitetty olevan hankintaviranomaisen velvoite tai tarjoajan oikeus. Neuvottelemisesta 
voidaan päättää vain vastaanotettujen tarjousten perusteella.
52
Koska kyseessä on tarjouskilpailu, tarjoajien odotetaan esittävän parhaan tarjouksensa heti alussa. Jos jätetyt 
tarjoukset ovat laadultaan riittävän hyviä ja hinnaltaan odotettua edullisempia, neuvottelujen aloittaminen olisi 
suhteetonta erityisesti arvoltaan vähäisissä sopimuksissa, kun otetaan huomioon, että neuvotteluihin menee aikaa 
ja resursseja vaaditaan sekä hankintaviranomaiselta että tarjoajalta.
53
Hankintaviranomaisen ei pitäisi sitoutua neuvottelemaan saamistaan tarjouksista kaikissa tapauksissa, vaan ainoas -
taan silloin, kun sitä pidetään tarkoituksenmukaisena ja tarpeellisena. Yhdenvertaista kohtelua on joka tapauksessa 
aina noudatettava.
58
Tilintarkastustuomioistuimen hankintatoiminnan näkyvyyttä koskeva huomio on samansuuntainen komission 
äskettäin tekemän tutkimuksen tulosten kanssa. Komissio pyrki selvittämään tärkeimmät syyt, miksi ihmiset halua -
vat olla komission kanssa vuorovaikutuksessa verkon kautta. ”Rahoitus ja tarjoukset” (hankinnat mukaan lukien) 
olivat havaintojen mukaan tärkeimmät syyt.
Komission päätavoitteeksi toimielimenä nimettiin hankintaprosessin avoimuus ja tulos komission 12 pääosaston ja 
toimeenpanoviraston haastatteluissa.
Yhteinen vastaus kohtiin 59–62:
Komissio panee merkille tilintarkastustuomioistuimen analyysin, joka koskee komission osastojen verkkosivustoja 
hankinnan näkökulmasta tarkasteltuna, ja ottaa huomioon asiaan liittyvät huomautukset jäljempänä kuvatun digi -
talisointiohjelman puitteissa.
Komissio aloitti vuonna 2013 kunnianhimoisen verkon rationalisointia koskevan hankkeen ”Web Rationalisation – 
Digital Transformation” parantaakseen ulospäin tapahtuvaa digitaalista viestintäänsä. Hankkeen yleisenä tavoit -
teena on tuoda johdonmukaisuutta sanomanvälitykseen ja selailuun/käyttötuntumaan, lisätä sivujen merkitykselli -
syyttä käyttäjän kannalta sekä parantaa komission verkkonäkyvyyden kustannustehokkuutta.
Komission vastaus 74
Komissio ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen huomautuksen, joka koskee EU:n virallista verkkosivustoa, 
ja tarkistaa, ovatko kyseiset europa.eu-sivuston sivut rakenteeltaan ja sisällöltään komission uuden rakenteilla 
olevan verkkonäkyvyyden mukaisia, kun tavoitteena on toiston välttäminen ja yhdenmukaisuus. Ensimmäinen 
beta/testiversio uudesta verkkosivustosta on nähtävissä osoitteessa beta.ec.europa.eu , jossa julkisia hankintoja 
koskeva sisältö on järjestetty uudelleen 58 kohdassa esitettyä rakennetta noudattaen ( http://beta.ec.europa.eu/
funding-tenders_en ).
60
Sisällöltään uudistunut verkkosivusto korvaa tilintarkastustuomioistuimen tarkoittaman nykyisen keskitetyn julkisia 
hankintoja koskevan sivuston2.
Laatikko 8 – Esimerkkejä voimassa olevia hankintailmoituksia koskevan haun 
epätyydyttävistä tuloksista
Ongelman syynä voi olla jompikumpi näistä tai molemmat:
1) CPV-koodien ryhmittely. TEDin toimintatavassa oli todellakin ongelma, joka on jo korjattu niin, että haku on mah -
dollista vain koodin tasolla.
2) Hankintaviranomaisen tekemä CPV-koodin syöttövirhe: hankintaviranomainen on syöttänyt vääriä tietoja, jolloin 
hakutuloksetkin ovat virheellisiä.
Ensimmäinen mahdollinen vika on jo korjattu.
Alustavan analyysin jälkeen näyttää siltä, että vian on aiheuttanut virheellisten tietojen syöttäminen. Komissio jat -
kaa ongelman analysointia ja ryhtyy tarvittaviin toimenpiteisiin.
Euroopan ulkosuhdehallintoon (EUH) liittyviä hakutuloksia tarkasteltaessa on huomattava, että ulkosuhdehallinnon 
katsottiin ennen olevan neuvostosta riippuvainen yksikkö. Näin ollen haulla ”Neuvosto” saadaan tulokseksi myös 
ulkosuhdehallinnon ilmoituksia. Myöhemmin päätettiin, että Euroopan ulkosuhdehallintoa on käsiteltävä itsenäi -
senä yksikkönä. Linkit Euroopan ulkosuhdehallinnon aikaisempiin ilmoituksiin ovat yhä neuvoston yhteydessä.
Laatikko 9 – Esimerkkejä komission käyttämistä vääristä CPV-koodeista
Hakutulokset riippuvat paljon siitä, ovatko hankintaviranomaisten syöttämät tiedot oikeita. Mainituissa tapauksissa 
kyse on hankintaviranomaisen virheellisestä koodinvalinnasta.
72
Tarjousten sähköinen toimittaminen otettiin vuonna 2015 käyttöön kuudessa pääosastossa/virastossa. Kukin niistä 
käynnisti vuoden aikana vähintään yhden tarjouskilpailun, jossa tarjoukset toimitettiin sähköisesti. Sähköisten 
tarjous  ten käyttöönotto jatkuu. Vuonna 2016 on tarkoitus ottaa mukaan vielä 10 pääosastoa/virastoa.
78
Kun kyse on EU:n toimielimistä, tuomioistuinten ulkopuolista muutoksenhakuelintä ei komission mielestä ole 
tarpeen perustaa varainhoitoasetuksessa säädetyn tarkastelumekanismin lisäksi. Se ei ole tarkoituksenmukaista 
myöskään siksi, että se aiheuttaisi suhteettomia kustannuksia hyötyyn nähden.
2 http://ec.europa.eu/contracts_grants/contracts_en.htm
Komission vastaus 75
Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja 
yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamis -
sääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on 
annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.
Lisäksi kun talouden toimijoille annetaan hankintamenettelyn aikana tiedoksi ehdokkaiden tai tarjoajien oikeuksien 
vastainen hallintotoimi (esimerkiksi hylkäys), kyseiseen tiedonantoon sisältyy viittaus muutoksenhakukeinoihin 
(kantelu oikeusasiamiehelle ja oikeudellinen muutoksenhaku).
Komissio katsoo, että yleisen tuomioistuimen käsittelemien kanteiden, jotka koskevat unionin toimielinten julkisia 
hankintoja, vähäinen määrä (17) ja se, että tilintarkastustuomioistuin myöntää harvoin korvausta väitetyistä vahin -
goista, osoittavat selvästi, että käytössä oleva järjestelmä on tehokas ja tarkoitukseen sopiva. Näin ollen ehdotettu 
nopea tarkastelu on tarpeetonta ja lisäksi mittasuhteiltaan liiallista. Se ei olisi kustannustehokkuuden mukaista eikä 
hallinnollisten voimavarojen oikeaa käyttöä.
79
Pyyntöjen tai huomautusten esittäminen hankintaviranomaiselle (varainhoitoasetuksen nojalla) ja hankintaviran -
omaiselle esitetty muutoksenhakupyyntö (muutoksenhakudirektiivien 1 artiklan 5 kohdan nojalla) ovat kaksi eri toi -
menpidettä, sillä vain viimeksi mainittu toimenpide on muutoksenhakudirektiivien mukaan ennakkoedellytyksenä 
ulkoiselta riippumattomalta elimeltä pyydettävälle uudelleentarkastelulle.
Näiden toimenpiteiden seuraukset sopimuksen allekirjoittamiseen nähden ovat siksi erilaiset:
– Muutoksenhakudirektiivien nojalla: Muutoksenhakupyyntö johtaa automaattisesti sopimuksen allekirjoittami -
sen lykkääntymiseen, jotta muutoksenhaku olisi tehokasta.
– Varainhoitoasetuksen nojalla: Hankintaviranomainen voi pyyntöjä tai huomautuksia arvioituaan lykätä sopimuk -
sen allekirjoittamista, jos se on pyyntöjen tai huomautusten kannalta tarkoituksenmukaista. Allekirjoittamisen 
järjestelmällinen lykkääminen aina, kun hylätyt tarjoajat ovat esittäneet odotusaikana joitakin pyyntöjä tai 
huomautuksia, olisi suhteetonta. Hankintaviranomaisen on päätettävä lykkäämisestä tapauskohtaisesti, kun sille 
on perusteita pyyntöjen ja huomautusten luonne huomioon ottaen.
90
Hankinnat on komissiossa hajautettu asiasta vastaavien toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien kesken. 
Oikeudellista velvoitetta perustaa ”yhteinen julkinen tietorekisteri” ei ole, joten tällaiseen järjestelmään ei ole 
olemassa talousarviomäärärahoja. Hankintasopimuksista julkaistaan tietoja sopimuksen arvosta riippuen TEDissä 
tai hankintaviranomaisten verkkosivustoilla julkisuutta koskevien sääntöjen mukaisesti. Komission ja toimeenpa -
novirastojen osalta tietoja on saatavilla varainhoidon avoimuuden järjestelmän kautta. Varainhoidon avoimuuden 
järjestelmän tarkoitus on kuitenkin antaa tietoja EU:n varojen vastaanottajista eikä siitä, mistä talousarvion toteutta -
misvälineestä rahoitus on tullut tai minkä tyyppisiin menoihin rahoitusta on käytetty.
91
Tähän tarkoitukseen on jo olemassa foorumi, nimittäin TED-tietokanta. Komissio on samaa mieltä siitä, että tämä 
tietokanta on sopiva yhteyspiste julkisia hankintoja koskevaa tietoa varten, koska se sisältää paljon tietoa ja muun 
muassa eTenderingin kautta saatavat hankinta-asiakirjat. Niihin sisältyy myös tarjouskilpailussa valitun tarjoajan 
kanssa allekirjoitettava sopimusluonnos. Myös tarjoukset ovat osa lopullista sopimusta, mutta komissio käsittelee 
niitä asetuksen N:o 1049/2001 4 artiklan 2 kohdan mukaisina luottamuksellisina asiakirjoina, koska tietojen ilmaise -
minen vahingoittaisi luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen suojaa.
Komission vastaus 76
92
On huomattava, että vaikka eTenderingin käyttö ei ole pakollista, kaikkia komission pääosastoja ja kaikkia toimieli -
miä kannustetaan käyttämään tätä sovellusta.
Toimintoa, jolla tarjousasiakirjoja voi ladata TED eTenderingistä, on muutettu tammikuussa 2016. Järjestelmän ole -
tusvaihtoehto mahdollistaa asiakirjojen lataamisen sen jälkeen, kun määräaika tarjousten jättämiselle on päättynyt. 
Hankintaviranomaiset päättävät, milloin toiminto kytketään pois päältä.
94
Raportoinnin osalta varainhoitoasetuksen 66 artiklan 9 kohdassa mainittu vuotuisten toimintakertomusten yhteen -
veto sisältää liitteenä olevan luettelon neuvottelumenettelyistä, jotka on tehty ilman hankintailmoituksen julkaise -
mista. Ks. myös komission vastaus kohtaan 90.
97
Metadataluetteloon, unionin avoimen datan portaaliin (Open Data Portal) rekisteröidään TED-sivuston kautta tarjot -
tava TEDin tietokokonaisuus ja jotkin komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan 
pääosaston tuottamat johdetut tietokokonaisuudet.
99
Komissio tarjoaa budjettipääosaston varainhoidon keskusyksikön kautta keskeistä tietoa, ohjausta ja malleja sekä 
julkisia hankintoja koskevia tuki- ja koulutuspalveluja, joita hankintaviranomaiset voivat käyttää ja käyttävätkin 
laajasti – ei vain komissiossa vaan myös muissa toimielimissä, virastoissa ja elimissä. Tarjottuun tietoon ja dokumen -
taatioon sisältyy suosituksia ja parhaita käytäntöjä.
Muita komission ja muiden unionin hankintaviranomaisten välisiä tietojenvaihtofoorumeja on jo olemassa. Tällai -
nen on erityisesti varainhoitoyksiköiden verkko (Network of Finance Units, RUF), joka kokoontuu kuukausittain, ja 
virastojen hankintaviranomaisten verkko NAPO, jossa on mukana myös hajautettuja virastoja ja muita unionin elimiä 
(julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet) ja joka kokoontuu vähintään kerran vuodessa.
Komission mielestä parhaita käytäntöjä koskevaa jäsenneltyä tietojenvaihtoa kannattaisi lisätä etenkin menette -
lyissä, joissa kustannukset ovat huomattavat. Ehdotetun jatkuvan vertaisarvioinnin järjestäminen edellyttäisi kuiten -
kin lisää budjettivaroja ja henkilöresursseja, joita ei nyt ole tarjolla. Erityiskokouksia voidaan järjestää satunnaisesti 
aina tarvittaessa.
Johtopäätökset ja suositukset
101
Hankintaviranomaisten pääsy julkisten hankintojen markkinoille taataan sovellettavien sääntöjen mukaisilla jul -
kisuustoimenpiteillä. Lisäksi hankinnat on komissiossa hajautettu (ks. komission vastaukset kohtiin VII, 58–72 ja 
suositukseen 1).
103
Komissio korostaa, ettei kyseiseen seurantaan ole laillista velvoitetta.
Komission vastaus 77
Lisäksi kun otetaan huomioon, että talouden toimijat voivat osallistua tarjouskilpailuun eri tavoin (tekemällä yhteisiä 
tarjouspyyntöjä tai käyttämällä alihankkijoita), osallistumishakemusten tai tarjousten määrän seuranta ei koskaan 
anna täydellistä tietoa siitä, mikä on ehdokkaiden tai tarjoajien koostumus.
Suositus 1
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä 
tavalla.
Komissio ottaa huomioon, että keskitetyn tietojärjestelmän perustaminen aiheuttaa huomattavan hallinnollisen 
taakan ja resurssien tarpeen. Siksi se tekee kustannus-hyötyanalyysin arvioidakseen, onko hankintoja koskevien 
tietojen keskittäminen osallistumisen toteutettavissa seurantaa varten sekä mitkä ovat sen kustannukset ja siitä 
saatava mahdollinen hyöty. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella.
Koska hankinnat on komissiossa hajautettu toimivaltaisten tulojen ja menojen hyväksyjien tasolla, ei ole ole -
massa hankintamenettelyjä koskevaa keskitettyä tietojärjestelmää, jolla osallistumista voitaisiin seurata. Tietojen 
analysointiin laajassa mittakaavassa ei ole laillista velvoitetta, eikä sitä varten ole myöskään budjettivaroja eikä 
henkilöresursseja.
Hankintamenettelyihin osallistuminen riippuu useista eri tekijöistä. Tämän vuoksi tarjousten tai hyväksyttävien tar -
jousten määrä ei sellaisenaan ole hankintatoiminnan saavutettavuudesta kertova pätevä indikaattori. Oli menettely 
ja hankinta minkä tyyppinen tahansa (palvelut, tavaratoimitukset, työsuoritukset, rakennukset), talouden toimi -
joille ei aseteta mitään rajoituksia tarjouskilpailuun osallistumisen suhteen (yhteiset tarjoukset, alihankinta). Tämän 
vuoksi tarjousten määrästä ei voi systemaattisesti nähdä, mikä on kilpailuun osallistuneiden talouden toimijoiden 
määrä.
104
Vuonna 2015 tehdyn tarkistuksen tarkoituksena oli mukauttaa hankintasäännöt vuoden 2014 direktiivien mukai -
siksi. Direktiivien yksinkertaistaminen ja selventäminen on otettu huomioon tarkistetussa varainhoitoasetuksessa ja 
vuonna 2015 muutetuissa soveltamissäännöissä. Lisää parannuksia on tiedossa vuonna 2016 tehtävässä varainhoito -
asetuksen tarkistusehdotuksessa.
104 a)
Katso komission vastaus kohtaan 26.
104 b)
Komissio katsoo, että poikkeamat on selitetty varainhoitoasetuksen johdanto-osan kappaleissa tarpeen mukaan.
104 c)
Yhdenvertaista kohtelua on sovellettava kaikkiin yrityksiin kokoon katsomatta. Varainhoitoasetuksen hankinta -
sääntöjen tarkoituksena ei ole edistää tiettyä politiikkatavoitetta. Pk-yritykset voivat muiden talouden toimijoiden 
tavoin osallistua hankintamenettelyihin yksin, yhdessä toisten tarjoajien kanssa tai alihankkijoina.
Tosiasiallisesti pk-yritykset hyötyvät yksinkertaistamisesta ja sääntöjen kevenemisestä, vaikka niitä ei erityisesti 
mainitakaan.
104 e)
Varainhoitoasetuksen tasolla ei tarvita erityistä kielijärjestelyä, koska sovellettavasta kielipolitiikasta säädetään 
asetuksessa N:o 1/1958.
Komission vastaus 78
Suositus 2
Komissio hyväksyy suosituksen osittain.
Komissio hyväksyy sen osan suosituksesta, joka koskee ehdotusta yhdestä sääntökirjasta.
Varainhoitoasetukseen vuonna 2016 tehtävää tarkistusta koskevan ehdotuksen tärkeimpiä pilareita on ehdotus 
”yhdestä sääntökirjasta”, joka parantaa tekstin luettavuutta, lyhentää tekstiä ja pyrkii ennen kaikkea yksinkertaista -
maan asetustekstiä. Tämä on täysin paremman sääntelyn periaatteen mukaista.
Sääntökirjan avulla konsolidoidaan yhdeksi säännökseksi varainhoitoasetuksen nykyiset hankintasäännöt ja sovel -
tamissääntöjen yksityiskohtaisemmat säännöt. Lisäksi ulkoisten toimien yhteydessä tehtäviä hankintoja koskevat 
erityissäännökset, jotka nyt ovat varainhoitoasetuksen toisessa osassa, yhdistetään yleisiin hankintasääntöihin. Näin 
kaikkien talouden toimijoiden on entistä helpompi lukea sääntöjä.
Komissio ei hyväksy sitä osaa suosituksesta, jossa viitataan pk-yritysten osallistumiseen. Komission mielestä varain -
hoitoasetusta ei ole tarkoitettu siihen eikä siinä sen vuoksi pitäisi kannustaa pk-yritysten osallistumista.
Komissio ei hyväksy suositusta kielijärjestelyjen ja markkinakartoituksen osalta. Asetuksessa N:o 1/1958 säädet -
tyjä kielijärjestelyjä on noudatettava. Markkinakartoituksiin on tulossa selvennyksiä, kun soveltamissääntöjen 
(C(2008)  2299) 134 artiklan 1 kohdan g alakohdan säännösten täytäntöönpanoa koskevia menettelyjä tarkistetaan, 
kuten kohdassa 32 selitetään. Ks. myös komission vastaukset kohtiin 32–34.
Komissio on periaatteessa suosituksen kannalla siltä osin, että vuoden 2014 direktiivistä poikkeaminen on perustel -
tava, ja katsoo, että suositus on pantu osittain täytäntöön. Poikkeamat on selitetty tarkistetun varainhoitoasetuksen 
johdanto-osan kappaleissa, kun se on katsottu tarpeelliseksi. Lisäpoikkeamien tarvetta tutkitaan, ja niistä ilmoite -
taan tai niitä selitetään tarvittaessa varainhoitoasetuksen käynnissä olevan tarkistuksen kuluessa.
Suositus 3
Komissio hyväksyy osittain sen osan suosituksesta, jossa viitataan alustavien markkinakartoitusten hyödyntämiseen 
ennakoivasti hankintamenettelyn valmistelemiseksi silloin, kun se soveltuu käynnistettävään tarjousmenettelyyn. 
Komissio tekee näin jo nyt joillakin aloilla, esimerkiksi kiinteistöjen osto- tai vuokraushankkeissa (tästä menetel -
mästä kerrotaan tarkemmin asiakirjassa KOM(2008) 2299) ja käytöstäpoistoissa.
Komissio katsoo kuitenkin, ettei alustavaa markkina-analyysia pidä käyttää siten, että talouden toimijat saavat tie -
toa hankintasuunnitelmista ja -vaatimuksista. Menettelyn valmistelu ja julkisuustoimenpiteet onkin erotettu selvästi 
toisistaan hankintasäännöissä.
Kilpailu olisi vaarassa vääristyä eikä avoimuuden ja yhdenvertaisen kohtelun periaatetta noudatettaisi, jos joillekin 
talouden toimijoille, joihin ollaan yhteydessä alustavaa markkinakartoitusta tehtäessä, annettaisiin ennakkotietoja 
suunnitellusta hankinnasta.
Hankintasäännöt takaavat sopimusten mainostamiseksi tarvittavan viestinnän siten, että julkisia hankintoja koske -
via periaatteita noudatetaan täysipainoisesti.
Komission vastaus 79
Suositus 4
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja jatkaa sen täytäntöönpanoa siinä määrin kuin on 
tarkoituksenmukaista.
Komissio katsoo, että jakaessaan sopimuksia osiin se noudattaa jo nyt lähestymistapaa, jossa otetaan tasapainoi -
sesti huomioon kilpailun lisäämisen tarve suhteessa muihin julkisiin hankintoihin sovellettaviin periaatteisiin, eri -
tyisesti moitteettomaan varainhoitoon ja suhteellisuuteen. Sopimuksia siis jaetaan osiin, jos se on tarkoituksenmu -
kaista, kun otetaan huomioon sopimuksen arvo ja sisältö sekä sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvä riski silloin, 
kun sopimuksen osat ovat keskenään riippuvuussuhteessa.
106
Mistä tahansa välineestä, myös TEDistä, saatavat hakutulokset riippuvat siihen syötetyn tiedon laadusta. Julkisia 
hankintoja koskevien ilmoitusten ei-pakolliset kentät jätetään usein täyttämättä, ja joskus hankintaviranomaiset 
syöttävät vääriä tietoja.
Komissio on kuitenkin tietoinen siitä, että TEDin hakua koskevia käyttökokemuksia voidaan parantaa. Julkaisutoi -
misto teki maaliskuussa 2016 käyttäjätutkimuksen, ja TEDiä koskeva käytettävyystutkimus on parhaillaan meneil -
lään. Näiden tutkimusten tulosten mukaiset toimenpiteet toteutetaan myöhemmin tänä vuonna, jolloin myös 
käyttäjien käyttökokemus ja tyytyväisyys TEDin palveluihin paranevat.
Suositus 5
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan (vuoden 2018 jälkeistä aikaa koskevana) pitkän aikavälin 
tavoitteena ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä tavalla.
Koska kyseisen järjestelmän perustaminen aiheuttaa huomattavaa hallinnollista taakkaa ja koska sen toimielinten 
välistä ulottuvuutta ei ole budjetoitu nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen, komissio aikoo tehdä arvion 
järjestelmän toteutettavuudesta, kustannuksista ja mahdollisista hyödyistä. Suositellut toimet toteutetaan tämän 
arvioinnin tulosten perusteella ja muiden toimielinten suostumuksella.
Komission hankintatoiminnan osalta voidaan todeta, että komissio on jo alkanut panna täytäntöön tilintarkastus -
tuomioistuimen suositusta, sillä se on parhaillaan kehittämässä yhtä keskitettyä yhteyspistettä komission julkisia 
hankintoja varten osana digitaalista muutosta. Yhteyspiste tarjoaa linkkejä kaikkiin tärkeimpiin julkisia hankintoja 
koskeviin tietoihin, kuten tietoihin sovellettavista säännöistä ja liiketoimintamahdollisuuksista, sekä välineisiin, joi -
den avulla voi tutustua hankinta-asiakirjoihin ja tehdä tarjouksia.
Pyydämme tutustumaan kyseiseen sivuun komission uuden verkkonäkyvyyden testiversiossa osoitteessa: http://
beta.ec.europa.eu/funding-tenders_en
Uusi verkkonäkyvyys, tämä sivu mukaan luettuna, on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2016. Työtä asiaan liittyvän 
sisällön tuottamiseksi tehdään parhaillaan koordinoidusti yhdessä SEDIA-hankkeen (komission yksiköiden tekemä 
arviointi täysimääräistä rahoitusta ja tarjousten elinkaarta tukevan yhteisen ratkaisun löytämiseksi) ja osallistuja -
portaalin (viestintätekninen ratkaisu, joka tällä hetkellä tukee tarjouskilpailuja ja avustusten hallinnointia useissa 
tärkeissä EU:n ohjelmissa, muun muassa Horisontti 2020 -ohjelmassa) ryhmän kanssa.
Liiketoimintamahdollisuudet ja asiaankuuluvat hankinta-asiakirjat on mahdollista saada käyttöön nykyisten välinei -
den ja foorumien (TED ja TED eTendering) kautta. Ne tarjoavat pääsyn toimielinten hankintailmoituksiin ja -asiakir -
joihin. Komissio arvioi, missä määrin voidaan lisätä ominaisuuksia, jotka tarjoavat pääsyn laajempaan tietoon, kun 
otetaan huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.
Komission vastaus 80
Suositus 6
Komissio ei hyväksy tätä suositusta.
Komissio ei pidä tarpeellisena ehdottaa tarkistuksia varainhoitoasetuksessa säädettyyn valitusten tarkasteluun.
Varainhoitoasetuksessa säädetään jo nyt, että hylätyille tarjoajille annetaan tiedoksi hylkäämisen perusteet ja 
yksityiskohtaiset syyt ja että ne voivat pyytää lisätietoja varainhoitoasetuksen 113 artiklan 3 kohdan ja soveltamis -
sääntöjen 161 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Pyyntöihin vastaamisessa on tarkka takaraja: hankintaviranomaisen on 
annettava tiedot mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 15 päivän kuluessa pyynnöstä.
Lisäksi kun talouden toimijoille annetaan hankintamenettelyn aikana tiedoksi ehdokkaiden tai tarjoajien oikeuksien 
vastainen hallintotoimi (esimerkiksi hylkäys), kyseiseen tiedonantoon sisältyy viittaus muutoksenhakukeinoihin 
(kantelu oikeusasiamiehelle ja oikeudellinen muutoksenhaku).
Katso myös komission vastaukset 78 ja 79 kohtaan.
Suositus 7
Komissio hyväksyy tämän suosituksen omalta osaltaan osittain ja panee sen täytäntöön jäljempänä esitetyllä 
tavalla.
Koska seurantajärjestelmän perustaminen lisäisi huomattavasti hallinnollista taakkaa, komissio aikoo arvioida, 
voidaanko TED eTenderingissä lisätä julkisia hankintoja koskevien tietojen tarjontaa kustannustehokkaasti ja ottaen 
huomioon budjettivarojen ja henkilöresurssien rajoitukset.
Suositus 8
Komissio hyväksyy suosituksen.
OLAF on parhaillaan siirtymävaiheessa parantaessaan raportointiin liittyviä valmiuksiaan ja analyysejaan. OLAFin 
uusi sisällönhallintajärjestelmä on tarkoitus ottaa käyttöön heinäkuussa 2016. Moduuli tilastoja ja raportteja varten 
otetaan käyttöön myöhemmin eli vuonna 2017. Tällä välin OLAF tutkii mahdollisuuksia parantaa nykyisten rapor -
tointivälineiden ja -vaihtoehtojen käyttöä.
Suositus 9
Komissio hyväksyy suosituksen omalta osaltaan sillä ehdolla, että vertaisarviointia tehdään tarveharkintaisesti. Siitä 
ei saa tulla jatkuva prosessi, joka vaatii lisää varoja ja/tai henkilöresursseja.
81 Euroopan keskuspankin 
vastaukset
50
EKP katsoo, että hankintamenettelyssä noudatettiin EKP:n hankintasääntöjä. Kiireellisyyteen vedottiin vankoin ja 
asianmukaisin perustein, ja perustelut esitettiin huolellisesti. Äärimmäinen kiireellisyys johtui ilmiselvästi EKP:stä 
riippumattomista, ennalta arvaamattomista tapahtumista. Asian äärimmäisen kiireellisyyden vuoksi nopeutetun 
julkisen hankintamenettelyn aikarajoja ei voitu noudattaa, sillä nopeutetussakin menettelyssä hankintailmoituk -
sen julkaisemisesta hankintasopimuksen allekirjoittamiseen kuluu käytännössä vähintään 3–4 kuukautta. Valitussa 
tarjouskilpailumenettelyssä, jossa lähestyttiin viittä mahdollista tarjoajaa, sopimus myönnettiin ja allekirjoitettiin 
kuuden viikon kuluessa tarjouspyynnön esittämisestä. Menettelyllä varmistettiin myös riittävä kilpailu, ja sopimus 
rajattiin tarkoin koskemaan ainoastaan välittömiä tarpeita. Lisäksi heti kun kävi ilmeiseksi, että kyseisille asiantunti -
japalveluille voisi olla jatkuvampikin tarve, EKP käynnisti palveluista julkisen tarjouskilpailumenettelyn.
Seuraavassa EKP kommentoi eräitä tilintarkastustuomioistuimen suosituksia.
Suositus 1
Periaatteessa EKP hyväksyy suosituksen. EKP aikoo vuoden 2016 aikana ottaa vaiheittain käyttöön verkkopalvelun, 
jossa tarjoukset voidaan jättää sähköisesti. EKP selvittää, miten tarjouskilpailumenettelyihin osallistumista eli hake -
musten ja tarjousten määrää voitaisiin mitata järjestelmällisemmin tehokkuudesta tinkimättä.
Suositus 3
EKP hyväksyy suosituksen, jonka mukaan ennen virallisen hankintamenettelyn käynnistämistä olisi hyödynnettävä 
ennakoivammin markkinakartoituksia, jotta saadaan tietoa markkinoista, pystytään paremmin määrittelemään vaa -
timukset ja viime kädessä saadaan enemmän vastinetta rahalle.
Suositus 4
Periaatteessa EKP hyväksyy suosituksen, kunhan sopimusten jako osiin on toiminnallisesti eli sopimusten täytän -
töönpanon ja hallinnoinnin kannalta tehokasta. Se kuitenkin katsoo, että vaikka sopimusten jako osiin on periaat -
teessa mahdollista, osittaminen ei ole tehokasta, jos siihen voi liittyä riski, että sopimusten täytäntöönpanosta tulisi 
teknisesti liian monimutkaista tai rahalle ei saataisi riittävää vastinetta taikka että tarve koordinoida useita osasopi -
muksia haittaisi sopimuksen täytäntöönpanoa ja hallinnointia.
Suositus 5
EKP:n verkkosivujen hankintaosio muodostaa keskitetyn sähköisen asiointipisteen, jossa EKP:n hankintamenette -
lyjen yhteydessä julkaistut hankintailmoitukset ja muut asiakirjat ovat helposti kaikkien saatavilla. EKP aikoo vuo -
den 2016 aikana ottaa vaiheittain käyttöön myös verkkopalvelun, jossa tarjoukset voidaan jättää sähköisesti. Lisäksi 
EKP:llä on erilliset hankintasäännöt.
Euroopan keskuspankin vastaukset 82
Näin ollen EKP hyväksyy suosituksen osittain – edellyttäen, että siinä tarkoitettu verkkosivusto olisi pelkästään 
selkeä tiedotuskanava eikä tuottaisi ylimääräisiä hallintokuluja ja muuta hallinnollista taakkaa. EKP:n kohdalla verk -
kosivustossa olisi vain linkki EKP:n omien verkkosivujen hankintaosioon, josta EKP:n hankintamenettelyjä koske -
vat tiedot löytyvät. Näin vältettäisiin päällekkäisyydet ja varmistettaisiin, että tiedottaminen on mahdollisimman 
tehokasta. EKP:n hankintamenettelyistä kiinnostuneet toimijat olisivat yhteydessä EKP:hen entiseen tapaan EKP:n 
verkkosivujen ja muiden vakiintuneiden viestintäkanavien välityksellä.
Kun käytössä on lisäksi EU:n virallisen lehden hankintaliitteen verkkoversio eli TED-tietokanta (Tenders Electronic 
Daily), kannattaisi myös selvittää, miten sitä voitaisiin kehittää edelleen, jotta toimielinten hankintamenettelyt olisi -
vat tarkoituksenmukaisesti esillä.
Suositus 7
Ks. EKP:n vastaus suositukseen 5.
EKP hyväksyy suosituksen osittain – edellyttäen, että siinä tarkoitettu tietorekisteri olisi yksinkertainen eikä tuot -
taisi ylimääräisiä hallintokuluja ja muuta hallinnollista taakkaa. EKP:n kohdalla tietorekisterissä olisi vain linkki EKP:n 
omien verkkosivujen hankintaosioon, josta EKP:n hankintamenettelyjä koskevat tiedot löytyvät.
Suositus 9
EKP yhtyy näkemykseen, että keskinäistä oppimista ja parhaiden käytäntöjen levittämistä olisi edistettävä. Tarvitaan 
lisäselvityksiä sen määrittämiseksi, millä välineillä tavoitteeseen päästäisiin parhaiten.
EKP on mukana esimerkiksi aktiivisesti toimivassa Euroopan keskuspankkijärjestelmän hankinta-asiantuntijoiden 
verkostossa, jossa parhaita käytäntöjä pystytään jakamaan järjestelmällisesti.
Lisäksi EKP:n hankintayksikkö on saanut parhaille hankintakäytännöilleen ulkopuolisen sertifioinnin, ja sertifiointia 
ollaan parhaillaan uusimassa.
83 Euroopan oikeusasiamiehen 
vastaukset
Euroopan oikeusasiamies on tällä hetkellä ainoa ulkopuolinen muutoksenhakuelin, joka ei ole tuomioistuin ja johon 
elinkeinoelämän toimijat voivat ottaa yhteyttä tuntiessaan tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti EU:n 
toimielinten ja elinten järjestämissä julkisissa hankintamenettelyissä. Euroopan oikeusasiamies tutkii tarvittaessa 
tällaiset kantelut ja antaa kyseessä oleville toimielimille ja elimille suosituksia. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen 228 artiklassa tai oikeusasiamiehen ohjesäännössä1 ei määrätä mahdollisuudesta valittaa oikeusasia -
miehen päätöksistä tai hakea niihin muutosta.
85–87 kohta
Euroopan oikeusasiamiestä koskevat tosiseikkoihin liittyvät havainnot, jotka on esitetty 85, 86 ja 87 kohdassa, 
pitävät paikkansa ja antavat oikeudenmukaisen kuvan oikeusasiamiehen toiminnasta julkisiin hankintoihin liittyvien 
kanteluiden yhteydessä.
Oikeusasiamies myöntää, että Euroopan oikeusasiamiehen ohjesäännön 2 artiklan 4 kohdassa asetettu menettelyä 
koskeva vaatimus voi todella estää oikeusasiamiestä reagoimasta nopeasti julkista hankintamenettelyä koskevaan 
kanteluun. Tehokas sisäinen valitusmekanismi voi kuitenkin auttaa rajaamaan ja selkiyttämään kysymyksiä, joita on 
selvitettävä, jos asia saatetaan oikeusasiamiehen käsiteltäväksi.
Suositus 6
Oikeusasiamies panee tyytyväisenä merkille tilintarkastustuomioistuimen suosituksen, jonka mukaan komission 
olisi ehdotettava muutoksia EU:n varainhoitoasetukseen, jotta julkisia hankintamenettelyitä koskevat valitukset 
voitaisiin tutkia nopeasti, ja tällaisen tutkimisen tulisi tapahtua ennen kuin elinkeinoelämän toimijat voivat kääntyä 
Euroopan oikeusasiamiehen tai tuomioistuinten puoleen. Tehokkaaseen ja nopeaan hallintoviranomaisten toimin -
taan liittyvän yleisen edun kannalta olisi parempi perustaa sisäinen tarkastelumekanismi, jota voisivat käyttää ne 
tarjouskilpailuun osallistuneet, joilla on huolia hankintamenettelyn suhteen. Oikeusasiamiehen mielestä ohjesään -
töjen 2 artiklan 4 kohdassa asetettu menettelyä koskeva vaatimus tulisi täytettyä ennen oikeusasiamiehelle esitet -
tävää kantelua, jos toimielimillä, elimillä ja laitoksilla olisi kunnollinen sisäinen tarkastelumekanismi. Jos sisäinen 
tarkastelumekanismi olisi todella tehokas, vältettäisiin nimittäin tarve kannella asiasta oikeusasiamiehelle.
Oikeusasiamies on halukas tarjoamaan laajan kokemuksensa turvin neuvoja ja apua tehokkaan valitusmekanismin 
suunnittelussa, jotta asiaa saataisiin vietyä eteenpäin.
1 Euroopan parlamentin päätös 94/262, tehty 9 päivänä maaliskuuta 1994, oikeusasiamiehen ohjesäännöstä ja hänen tehtäviensä hoitamista 
koskevista yleisistä ehdoista (EYVL L 113, 4.5.1994, s. 15).

MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty/ Tarkastus alkoi 10.2.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 31.3.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 24.5.2016
Komission (tai muun tarkastuskohteen) viralliset vastaukset saatu kaikilla kielillä23.5.2016
3.6.2016
14.6.2016
27.5.2016
11.5.2016
EU:n toimielinten hankintasäännöt ovat pitkälti yhtenevät 
julkisiin hankintoihin sovellettavan EU:n yleisen 
lainsäädännön kanssa. Tässä lainsäädännössä vaaditaan, 
että julkisista hankinnoista tehtävät sopimukset 
kilpailutetaan mahdollisimman laajasti. EU:n toimielinten 
hallinto- ja valvontajärjestelmät ovat vankat ja yleisesti 
ottaen lieventävät virheriskiä. Tilintarkastustuomioistuin 
havaitsi kuitenkin, että EU:n toimielimet voivat vielä 
parantaa talouden toimijoiden (etenkin pienten ja 
keskisuurten yritysten) pääsyä julkisten hankintojensa 
markkinoille. Toimielimet voisivat esimerkiksi 
yksinkertaistaa sääntöjä niin paljon kuin mahdollista ja 
poistaa tarpeettomat esteet, jotka hankaloittavat niiden 
potentiaalisten tarjoajien toimintaa, jotka haluavat saada 
tietoa unionin toimielinten tarjoamista 
hankintamahdollisuuksista.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN