EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 08.09.1995 
KOM(95)416 lopull. 
E RASMUS-ohjelma 
VUœKERIOMUS 1994 
(komission esittämä) 

YLEISKATSAUS 
Vuosikertomuksessa kuvataan ERASMUS-ohjelman yleistä toteuttamista kalenterivuonna 1994 sekä 
lukuvuonna 1994 95, ohjelman kahdeksantena toimintavuotena, toteutettua korkeakoulujen väliseen 
yhteistyöhön liittyvää toimintaa. 
Komission yhteisön rahoitustuen piiriin hyväksymien korkeakoulujen välisten yhteistyöohjelmien (ICP) 
määrä on noussut 2 280:een, joista 414 on uusia ohjelmia. Näihin ohjelmiin liittyvässä toiminnassa 
lukuvuodesta 1993 94 lukuvuoteen 1994-95 laitosten osallistuminenjahyväksyttyihm ohjelmiin kuuluvaa 
liikkuvuutta toteuttamaan ehdotettujen opiskelijoiden määrä nousi yli 20 prosenttia, toisin sanoen yhteensä 
1 707 osallistumista ja 127 221 hakukelpoista opiskelijaa ulkomailla toteutettaviin opintoihin. Ulkomaille 
siirtyvien opettajien määrä nousi 21 prosenttia (toisin sanoen yhteensä 9 753 lukuvuonna 1994 95) 
verrattuna lukuvuoteen 1993 94. 
Euroopan vapaakauppaliittoon Eftaan kuuluvien maiden korkeakoulut osallistuivat kolmatta kertaa 
lukuvuonna 1994 95 ERASMUS-ohjelrnaan. Suhteet Sveitsiinja Liechtensteiniin jatkuivat yhteisön kanssa 
vuonna 1991 tehtyjen kahdenvälisten sopimusten perusteella, ja muita Efta-maita, toisin sanoen Ruotsia, 
Norjaa, Suomea, Itävaltaa ja Islantia koskeva toiminta on tapahtunut vuodesta 1994 alkaen Euroopan 
talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen mukaisesti. Näiden maiden osallistumisprosentti nousi noin 50 
prosenttia lukuvuoteen 1993-94 verrattuna (toisin sanoen 1 834 osallistumista lukuvuonna 1994 95) ja 
edusti 10,8 prosenttia ICP-ohjelmiin osallistumisesta ja 9,7 prosenttia hakukelpoisista opiskelijoista. 
Eumpean Course Credit Transfer Sys/em-järjestelmälle (ECTS)(Eurooppalainen opintosuoritusten 
hyväksilukemisjärjestelmä) vuosi 1994 merkitsi laajenemista muille alueille ja muihin opintoihin tai jopa 
institutionaaliselle tasolle mallihankkeeseen osallistuvien laitosten osalta. Korkeakoulumaailmassa kiinnostus 
lisääntyi myös enenevässä määrin ja ECTS-periaatteet otettiin käyttöön nykyiseen mallihankkeeseen 
kuulumattomissa laitoksissa ja oppiaineissa. 
Vuonna 1994 komissio myönsi 22 toimintatukea Toiminnan 4 yhteydessä (täydentävät toimenpiteet 
korkeakoulujen välisen yhteistyön edistämiseksi). Hyväksytyt hankkeet koskevat 300 laitosta ja järjestöä, 
ja ne on jaettu tasaisesti yhteisön jäsenvaltioiden ja Efta-maiden kesken. 
Koko vuoden 1994 ajan komissio lisäsi edelleen kiinnostusta korkeakoulujen väliseen yhteistyöhön 
järjestämällä tiedotustoimintaa tai osallistumalla siihen ja rahoittamalla korkeakoulujen henkilökunnalle 
opintokäyntejä. 
Julkaisuohjelmilla on edelleen etusija ERASMUS-ohjelmaa koskevan tiedon laajemmassa levittämisessä. 
Ensimmäisessä kokeiluvaiheessa on myös kehitetty elektronisen tietotekniikan käyttöä, jotta ERASMUS-
ohjelmasta saataisiin (Internet-verkon kautta) laajemmassa muodossa tietoa, jota tähän asti on ollut 
saatavilla ainoastaan painetussa muodossa. 
Vuonna 1994 komissio käynnisti kaksi mallihanketta Euroopan korkeakouluopetuksen laadun arvioinnista. 
Näillä mallihankkeilla, joiden on tarkoitus päättyä vuonna 1995, voidaan kehittää olemassa oleviin 
järjestelmiin ja vahvistuneeseen eurooppalaiseen lisäarvoon perustuvaa eurooppalaista metodiikkaa. 
Painottaakseen siirtymistä ERASMUS-ohjelmasta SOKRATES-ohjelmaan ja SOKRATES-ohjelman 
hyväksymistä silmällä pitäen komissio jakoi kansallisten ERASMUS-apurahojen hallinnosta vastaavien 
toimistojen (NGAA) avustamana toisen kerran ERASMUS-palkinnot 4 päivänä joulukuuta 1994 
järjestetyssä palkintojenjakotilaisuudessa. Korkeatasoinen palkintolautakunta myönsi kaksi palkintoa 
jäsenvaltiota kohti yhdelle opetushenkilöstöön kuuluvalle henkilölle ja yhdelle opiskelijalle, jotka ovat 
edistäneet merkittävästi korkeakoulujen välisen yhteistyön kehittymistä yhteisössä. 
Komission seurantaohjelmaa ja ERASMUS-ohjelman arviointia jatkettiin, minkä seurauksena julkaistiin 
muutamia selvityksiä ERASMUS-ohjelman toiminnoista ja niiden merkityksestä tuleville yhteisön 
toimintaohjelmille. 
HRASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Vuosi 1994 oli komissiolle tiiviin toiminnan vuosi, joka koski komission tammikuussa 1994 ehdottamien 
koulutukseen ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien tulevien yhteisön toimintaohjelmien SOKRATESin 
ja LEONARDOn hyväksymistä EY:n peRistamissopimuksenja erityisesti sen 126 ja 127 artiklan perusteella 
tapahtuneen yhteisön vastuualueen laajenemisen seurauksena. 
Näin ollen vuosi 1994 oli ERASMUS-ohjelmalle ratkaiseva. Tästä ohjelmasta sekä LINGUA-ohjelmasta 
ja eri mallihankkeista saatu kokemus vakiintui ja syveni uuden SOKRATES-ohjelmaehdotuksen myötä. 
Yhteispäätöksentekomenettelyn mukaisesti 4 päivänä tammikuuta 1994 aloitettuja neuvotteluja jatkettiin 
koko vuosi. Ministerineuvostoja Euroopan parlamentti hyväksyivät muodollisesti 14 päivänä maaliskuuta 
1995 SOKRATES-ohjelman viideksi vuodeksi 850 miljoonan ecun budjetilla. 
F.RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1991 
Sisällysluettelo 
Sivu 
Yleiskatsaus 1 
I ERASMUS-ohjelmaan liittyvän toiminnan toteuttaminen 4 
Toiminta 1 : Euroopan korkeakouluverkko: 5 
Rahoitustuki korkeakoulujen välisille yhteistyöohjelmille (ICP) 
sekä opinto- ja opetuskäynneille 
Toiminta 2: ERASMUS-opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät apurahat 9 
Toiminta 3: Tutkintotodistusten ja opintojaksojen akateemisen tunnustamisen 
avulla toteutettavat liikkuvuutta edistävät toimenpiteet 10 
Toiminta 4: Liikkuvuutta edistävät täydentävät toimenpiteet 11 
II Tiedotustoiminta 13 
III Neuvoa-antavat rakenteet ja toteuttaminen 14 
IV Efta-maat 15 
V Seuranta ja arviointi 15 
VI Akateemisen ja ammatillisen tunnustamisen välinen yhteisvaikutus 17 
VII Yhteisön korkeakouluopetusta koskevan muistion seuranta: 
koikeakoulujen eurooppalainen vastuu 
(Pisan Eurooppa-kokous, 23. - 26.11.1994) 18 
VIII SOKRATES-ohjelmasta käydyt neuvottelut ja ohjelman hyväksyminen 18 
IX Vuorovaikutus muiden yhteisön ohjelmien kanssa ] 9 
X .Johtopäätökset 20 
liitteet: Talousarvio- ja tilastotiedot 21 
l-RASMUS-ohjelma- Vuosikertomus 1991 
ERASMUS-ohjelmaan liittyvän toiminnan toteuttaminen 
Tässä vuosikertomuksessa esitetään ohjelman yleinen toteutuminen kalenterivuonna 1994 sekä lukuvuonna 
1994 95, sen kahdeksantena toimintavuotena, rahoitettu korkeakoulujen väliseen yhteistyöhön liittyvä 
toiminta. Vuosikertomus on laadittu ERASMUS-ohjelman hyväksymisestä 15 päivänä kesäkuuta 1987 
tehdyn neuvoston päätöksen (87/327/ETY), sellaisena kuin se on muutettu 14 päivänä joulukuuta 1989 
tehdyllä neuvoston päätöksellä (89/663/ETY), 6 artiklan mukaisesti. 
Yhteisön ja Euroopan vapaakauppaliittoon Eftaan kuuluvien maiden kahdenvälisistä sopimuksista 28 
päivänä lokakuuta 1991 tehtyjen seitsemän neuvoston päätöksen (91/61 l/ETY - 91/617/ETY) ansiosta 
näiden maiden korkeakoulut ovat voineet osallistua ERASMUS-ohjelmaan kuuluvaan yhteistyöhön 
Euroopan yhteisön oppilaitosten kanssa lukuvuodesta 1992 93 alkaen. 
Vuonna 1994 ainoastaan Sveitsin ja Liechtensteinin kanssa suhteet jatkuivat näiden kahdenvälisten 
sopimusten mukaisesti, kun taas muita Efta-maita (Ruotsi, Norja Suomi, Itävalta ja Islanti) koskeva toiminta 
tapahtui Euroopan talousaluetta (ETA) koskevan sopimuksen mukaisesti. 
Tämän johdosta ERASMUS-ohjelman liikkuvuutta edistävien apurahojen kelpoisuusperusteet ovat nyt samat 
opiskelijoille, jotka ovat EY.n kansalaisia: aiemmin, jos alkuperäkorkeakoulu sijaitsi yhteisön jäsenvaltiossa, 
näiden opiskelijoiden, jotka olivat Efta-maiden kansalaisia, piti asu» pysyvästi tämän valtion alueella 
voidakseen saada tällaisen apurahan. Tämä edellytys on kuitenkin edelleen voimassa Sveitsin ja 
Liechtensteinin kansalaisille vuonna 1994. 
ERASMUS-ohjelman mukaisesti rahoitettu toiminta jaetaan neljään toimmtaryhmään seuraavasti: ' 
Toiminta 1 : Korkeakoulujen väliset yhteistyöohjelmat (ICP), joihin kuuluvat Euroopan 
korkeakouluverkko sekä opinto- ja opetuskäynnit; 
Toiminta 2 : opiskelijoille myönnettävien ERASMUS-ohjelman liikkuvuutta edistävien apurahojen 
järjestelmän hallinto; 
Toiminta 3 : liildcuvuuden eclistäminen tutkintojen ja opintojaksojen akateemisen tunnustamisen avulla, 
mukaan lukien Eurooppalainen opintosuoritusten hyväksilukemisjärjestelmän (ECTS) 
mallihankkeen neljännen toimintavuoden toteuttaminen; 
Toiminta 4 : täydentävät toimenpiteet korkeakoulujen välisen yhteistyön ja opiskelijoiden liikkuvuuden 
edistämiseksi. 
ERASMUS-ohjelmaa varten vuonna 1994 kahdelletoista jäsenvaltiolle myönnetty talousarvio oli 82,5 
miljoonaa ecua. Kun otetaan huomioon toisaalta Efta/ETA -maiden sekä Sveitsin ja Liechtensteinin 
osallistuminen sekä toisaalta aikaisempien tilivuosien tuoton uudelleenkäyttämisestä koituneet varat, 
ohjelmaan vuonna 1994 käytettävissä olevien varojen kokonaissumma oli 96,7 miljoonaa ecua. Nämä 
käytettävissä olevat varat käytettiin kokonaisuudessaan. Liitteessä t esitetään 96,70 miljoonan ecun 
kokonaisbudjetin toimintakohtainen jakautuminen. 
Komissio jakoi suoraan määrärahoja näiden toimintojen kohteina oleville oppilaitoksille, järjestöille, 
opettajille ja opiskelijoille sekä jatkoi Euroopan akateemisen yhteistyön tukemista toteuttamalla aktiivista 
tiedotuspolitiikkaa, joka muodostaa tiiviit yhteydet osallistumiskelpoisten maiden korkeakoulumaailmaan, 
sekä jatkoi seurantatoimintaa, jolla on mahdollista saada aikaan parannuksia. 
Tässä vuosikertomuksessa esitetty korkeakoulujen välisten yhteistyöohjelmien (ICP) analyysi koskee 
toiminnan rahoitusta lukuvuonna 1994 95; kaikki ICP-ohjelmiin liittyvät tilastot viittaavat komission 
huhtikuussa 1994 valintavaiheen jälkeen toimittamiin tietoihin. 
Lukuvuotta 1994 95 koskien ICP-ohjelmien liakemukset osoittavat oppilaitosten esittämien ohjelmiin 
osallistumista koskevien hakemusten sekä opiskelijoiden liikkuvuuden huomattavaa lisääntymistä. 
Lisääntyminen on ollut erityisen merkittävää Efta-maiden osallistumisen kolmantena vuonna ja myös 
yhteisössä kiinnostus ohjelmaa kohtaan on kasvanut jatkuvasti. On ilmeistä, että talousarvio on 
huomattavasti pienempi kuin ERASMUS-ohjelmaan liittyvien yhteistyön ja opiskelijoiden liikkuvuuden 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
toteuttamisen todelliset kustannukset. Mahdollisuus lisärahoituksen saamiseen kansallisella tasolla on 
edelleen poliittisesti ratkaisevaa, jotta selviydyttäisiin välittömistä rahoitusongelmista ja jotta varmistettaisiin 
oppilaitosten välisen yhteistyön tulevaisuus ottamalla selvempi rahoitusvastuu alueellisella ja kansallisella 
tasolla sekä itse oppilaitoksissa. 
Toiminta 1 Euroopan korkeakouluverkko : rahoitustuki korkeakoulujen välisille yhteistyöohjelmille 
(ICP) sekä opinto- ja opetuskäynneiile 
2. Korkeakoulujen osallistumiskelpoisissa valtioissa ERASMUS-ohjelman mukaisesti toteuttamiin korkeakou­
lujen välisiin yhteistyöohjelmiin (ICP) kuuluu yksi tai useampia seuraavista toimista : 
Opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät ohjelmat (SM) 
Opettajien liikkuvuutta edistävät ohjelmat (TS) 
Uusien opetusohjelmien yhteinen kehittäminen (CD) 
Intensiiviohjelmat (IP). 
3. Opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät ohjelmat jotka ovat kestoltaan pitkiä (kolmesta kuukaudesta yhteen 
lukuvuoteen) ja joissa tunnustetaan täysin ulkomailla suoritetut opintojaksot (tohtoritasoon tai vastaavaan 
asti), voivat saada rahoitustukea ohjelman toteuttamiseen, opetukseen liittyvän kirjallisen aineiston ja 
opetusmateriaalin valmistamiseen, opiskelijoiden kielelliseen valmennukseen alkuperämaassa ja 
vastaanottajamaassa ja heidän ohjaukseensa; tällä rahoitustuella voidaan myös osallistua ohjelmiin suoraan 
liittyviin muihin menoihin, kuten kokousten järjestäminen ja rahoitetun toiminnan seuranta. Komission tuen 
ansiosta oppilaitokset ovat voineet edelleen parantaa opiskelijoiden liikkuvuutta edistävää työtään, erityisesti 
kielten opetusta, tiedon jakamista ja majoituksen järjestämistä. 
4. Opettajien liikkuvuutta edistävien ohjelmien ansiosta korkeakoulujen opetushenkilöstö voi osallistua 
aktiivisesti kumppanina toimivan oppilaitoksen normaaliin opinto-ohjelmaan ajanjaksona, jonka pituus 
vaihtelee viikosta lukuvuoteen, opettajien liikkuvuutta edistävän hankkeen mukaisesti. Rahoitustuella 
osallistutaan ohjelman toteuttamiseen, opettajien matka- ja majoitusloiluihin ja (joissain tapauksissa) 
vähintään kolme kuukautta poissaolevan henkilöstön sijaisuuteen liittyviin kuluihin. ERASMUS-ohjelmien 
rahoitustuen kautta tapahtuvan opettajien kielellisen valmennuksen rahoitus, jota myönnettiin ensi kertaa 
lukuvuonna 1993 94, on hyväksytty myös lukuvuodelle 1994 95. 
Opettajavaihdon ansiosta vaihtoon osallistuvien opiskelijoiden lisäksi myös suurin osa opiskelijakunnasta -
joka ei hyödy maantieteellisestä liikkuvuudesta - voi hyötyä olemassa olevasta eurooppalaisesta 
yhteistyöstä. Kokemus on osoittanut, että opettajien liikkuvuudella voi olla kiintoisia johdannaisvaikutuksia 
toisenlaisen korkeakoulujen välisen yhteistyön muodossa, kuten yhteiset tutkimushankkeet. 
5. Korkeakoulut voivat saada rahoitustukea uusien opetusohjelmien yhteiseen kehittämiseen toteuttaakseen 
yhdessä näitä ohjelmia kaikissa kumppaneina toimivissa laitoksissa. Etusijalle asetetaan hankkeet, joilla 
selvästi edistetään akateemisen tunnustamisen parantamista (erityisesti käyttämällä opetuskokonaisuuksien 
järjestelmää), annetaan opinnoille eurooppalainen ulottuvuus tai edistetään asiantuntemuksen jakamista tai 
siirtämistä ( etäopetuksella tai muilla keinoin). Rahoitustukea voidaan käyttää yhteiskokouksista ja 
tarvittavien asiakirjojen tuottamisesta, kääntämisestä ja jakelusta aiheutuviin kuluihin. 
Uusien opetusohjelmien yhteisellä kehittämisellä voidaan yhdistää eri osallistumiskelpoisten maiden 
laitosten pedagogiset kyvyt sekä kannustaa oppilaitoksia luomaan uutta opetusta, johon yhdistyy 
tunnustamismenetelmät. 
Uusien opetusohjelmien yhteinen kehittäminen on tuottanut lukuisia "eurooppalaisia" tutkintotodistuksia 
(useissa osallistumiskelpoisissa maissa täysin tunnustettuja tutkintotodistuksia), joista tietyt voivat olla 
malleina Euroopan korkeakouluverkossa tapahtuvalle laajempitasoiselle toteuttamiselle. 
6. Intensiiviohjelmille annetun rahoitustuen ansiosta korkeakouluverkot voivat järjestää lyhyitä, intensiivisiä 
ja täyspäiväisiä opetusohjelmia, joilla kootaan yhteen useiden osallistumiskelpoisten maiden opiskelijoita 
ja opettajia viikosta kuukauteen kestäviksi ajanjaksoiksi. Erityistä huomiota kiinnitetään monikansallista 
-.RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
osallistumista vaativiin ohjelmiin, jotka on suunnattu suurehkolle joukolle opiskelijoita (opettajien määrään 
verrattuna) ja jotka antavat akateemisia opintosuorituspisteitä osallistujille. Huomiota kiinnitetään myös 
siihen, onko hankkeen aihe sellainen, ettei sitä yleensä opeteta kumppanuuslaitoksissa tai edistääkö se 
tietojen jakamista uusilta ja jatkuvasti kehittyviltä aloilta. 
Rahoitustuki voi koskea toiseen osallistumiskelpoiseen maahan opetusta seuraamaan siirtyvien opettajien 
ja opiskelijoiden matkustus-ja oleskelukuluja sekä valmistelevien kokousten järjestämistä ja asiakirjojen 
laatimista. 
Intensiiviohjelmat ovat erityisen hyödyllisiä oppiaineissa, joissa on vaikea järjestää pitempiaikaista 
liikkuvuutta, aikuisopiskelijoille ja kaikille niille, joiden on yleensä mahdotonta toteuttaa liikkuvuutta, tai 
uusien aiheiden tai uuden teknologian opetuksessa. 
7. Vierailuihin myönnetään rahoitustukea uusien ICP-ohjelmien mahdollisen laatimisen helpottamiseksi 
erityisesti sellaisilla opintoaloilla, jotka ovat vähemmän esillä ICP-ERASMUS-ohjelmissa, ICP-ohjelmien 
ulottamiseksi koskemaan uusia kumppaneita tai jotta oppilaitosten henkilökunnalla olisi mahdollisuus 
täydentää tietojaan muiden osallistumiskelpoisten valtioiden korkeakoulujärjestelmistä. Tukea voidaan 
myöntää myös yksittäisiin intensiiviopetukseen liittyviin käynteihin, joiden enimmäiskesto on neljä viikkoa 
ja jotka järjestetään erillään ICP-ohjelmista. 
ICP-hakemukset lukuvuodelle 1994 95 
8. Vuonna 1994 Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden laitoskohtaisesti yhteensovitettujen ICP-ERASMUS-
hakemusten määrä lisääntyi hieman ja kohosi 2 424:ään, kuten Liitteestä 11(a) käy ilmi. 
Efta-maiden laitoskohtaisesti yhteensovitettujen hakemusten 18 prosentin nousun johdosta lukuvuoteen 
1993 94 verrattuna, toisin sanoen 202 lukuvuodelle 1994 95, näiden laitosten ohjelmiin osallistuminen on 
vähäistä yhteisöön verrattuna. "Institutionaalisessa osallistumisessa" (ks. Liite III (a)) jäsenvaltiot (4-17,6 
prosenttia) ja ennen kaikkea Efta-maat (+45,7 prosenttia) ovat saaneet aikaan tuntuvaa lisäystä. Tämä lisäys 
noudattaa ERASMUS-ohjelman myötä vahvistunutta suuntausta, jonka mukaan hakemusten määrän kasvu 
näkyy pikemmin verkoissa ehdotetun toiminnan määrän kasvuna kuin koordinaattorien toimittamien 
hakemusten määrän kasvuna. 
Merkittävin kasvu yhteisössä tapahtui Irlannissa (+24,7 prosenttia), Kreikassa (+23,9 prosenttia), Espanjassa 
(+22,6 prosenttia) ja Portugalissa (+19,9 prosenttia). 
Efta-maiden huomattava kehitys ilmenee Suomessa (+78,7 prosenttia), Norjassa (+51,4 prosenttia), 
Sveitsissä (+41,8 prosenttia) ja Itävallassa (+35,2 prosenttia). 
Liitteessä IV (a) esitetään ICP-hakemusten jakautuminen oppiaineittain lukuvuosina 1993 94 ja 1994 95. 
Tässä analyysissä näkyy merkittävä vakaus, joka vahvistuu myös opiskelijoiden liikkuvuutta edistävissä 
ohjelmissa lukuun ottamatta koulutusta ja puitesopimuksia, missä on tapahtunut noin 25 prosentin ja 20 
prosentin nousua. 
ICP-ohjelmien valinta lukuvuodelle 1994 95 
9. Kaikki vastaanotetut hakemukset on tutkittu alustavasti, ja näiden analyysien tulokset on toimitettu kolmelle 
akateemisten asiantuntijoiden neuvoa:antavalle ryhmälle. Näillä asiantuntijoilla on merkittävä asema 
valintamenettelyssä laadun osalta ja 2 280 rahoitettavan ICP-ohjelman valinnassa komissio on tarkoin 
ottanut huomioon heidän lausunnon. 
ERASMUS-ohjelman toisen vaiheen käyttöön ottamisesta 14 päivänä joulukuuta 1989 tehdyn neuvoston 
päätöksen mukaisesti lukuvuosi 1994 95 oli monivuotisiin hakemuksiin ja yksinkertaistettuihin 
uusimishakemuksiin liittyvän järjestelmän neljäs toimintavuosi. Komissio oli jo sitoutunut useimpien 
lukuvuosina 1992 93 ja 1993 94 monivuotisen rahoituksen yhteydessä hyväksyttyjen ohjelmien osalta 
(toisin sanoen ohjelmat, joille oli alkamassa toinen ja kolmas vuosi). Samoin kuin edellisenä vuonna 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
lukuvuoden 1994 95 talousarvio jaettiin siten, että se varmistaisi tasapainoisen rahoituksen uusille 
hakemuksille sekä uudelle tominnalle jajo alkaneelle toiminnalle niissä ohjelmissa, joille oli vuonna 1994-
95 alkamassa monivuotisen rahoituksen toinen tai kolmas vuosi taijoista tulisi ensimmäistä vuotta "sarjan 
ulkopuolisia" ICP-ohjelmia. 
Lukuvuosi 1994 95 oli todellakin ensimmäinen- vuosi, jonka aikana lukuvuonna 1991 92 hyväksvtlyjä 
ohjelmia tuli monivuotisen jakson päätösvaiheeseen. Komissio päätti ERASMUS-ohjelman neuvoa-antavan 
komitean lausunnon huomioon ottaen myöntäii niille vähäisemmän rahoituksen, voidakseen antaa osansa 
kaikille lukuvuodeksi 1994 95 valituille rahoitiishakemuksille "sarjan ulkopuolisiksi" kutsuttujen ohjelmien 
luokassa. Tällä tavoin valittiin ja rahoitettiin 997 "sarjan ulkopuolista" ICP-ohjelmaa. 
Hyväksytyistä 2 280 ICP-ohjelmasta (EY + Efta) 414 oli täysin uutta ohjelmaa. Niille, samoin kuin jo 
olemassa olevien ohjelmien uudelle toiminnalle myönnettiin hiukan enemmän kuin keskimääräisen tuen 
määrit jotta niillä olisi vankka rahoitusperusta aloitusvaiheessaan. Verrattuna 86 prosentin kokonaismäärään, 
uusien ohjelmien hyväksymisprosentti nousi hieman edelliseen vuoteen (69 prosenttia) verrattuna. 
Ainakin yhteen hyväksyttyyn ICP-ohjelmaan osallistuvien osallistumiskelpoisten laitosten määrä nousi 10 
prosenttia (EY + Efta) lukuvuosien 1993 94 ja 1994 95 välillä. Edistyminen oli voimakkaampaa Efta-
maissa (noin 50 prosenttia Suomen ja 30 prosenttia Norjan osalta) ja suuntaus jäsenvaltioissa pysyy samana, 
vaikkakin rajoitetummassa määrin. Lukuvuosikohtainen lisäys vuodesta 1988 89 alkaen näkyy Liitteessä 
VII. 
Keskimäärin ICP-ohjelmille myönnetty tuki edustaa 27 prosenttia hakemuksissa esitetyistä määristä (EY 
+ Efta), tarkemmin sanoen : 25,6 prosenttia opiskelijoiden liikkuvuutta edistävien ohjelmien osalta. 25,2 
prosenttia opettajien liikkuvuutta edistävien ohjelmien osalta, 39,1 prosenttia uusien opetusohjelmien 
yhteisen kehittämisen osalta ja 35,8 prosenttia intensiiviohjelmien osalta. Lukuvuodelle 1994-95 ICP-
kohtainen keskimääräinen tuki (10 915 ecua lukuvuodelle 1993 94) kohoaa 9 477 ecuun uusien ICP-
ohjelmien osalta, 8 667 ecuun monivuotiseen rahoitukseen kuuluvien ICP-ohjelmien osalta ja 7 366 ecuun 
"sarjan ulkopuolisten" ICP-ohjelmien osalta. Kaikkien ICP-ohjelmatyyppien yhteenlaskettu rahoitustuki 
osallistuvaa laitosta kohti väheni 32,7 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna; se on tästä lähtien 1 107 
ecua, mikä johtuu ICP-kohtaisten kumppanien keskimääräisestä lisääntymisestä. 
Liitteessä 11(b) esitetään hyväksyttyjen ICP-ohjelmien jakautuminen koordinoijalaitoksen maan mukaan. 
Yhteisön jäsenvaltioissa yhteensovitettujen ohjelmien määrä Irlannissa nousi huomattavasti lukuvuosien 
1993 94ja 1994 95 välillä, seuraavina tulivat Espanjaja Kreikka (vastaavasti+22 prosenttia, 15prosenttia 
ja + 12,5 prosenttia). Suuntaus pysyy samana vaikkakaan ei yhtä laajana muiden ERASMUS-kelpoisten 
maiden osalta. Tanskaa (- 6 prosenttia) ja Saksaa (-1 prosentti) lukuun ottamatta. Osallistuminen hyväksyt­
tyihin ohjelmiin lisääntyi 19 prosenttia, mikä on nähtävissä kaikissa osallistumiskelpoisissa maissa (ks. Dite 
ni(b)). Kokonaisuutena ottaen Efta-maiden osallistumis-ja yhteensovittamisprosentti on noussut 50 ja 34 
prosenttia lukuvuosien 1993 94 ja 1994 95 välisenä aikana. 
Lukuvuodeksi 1994 95 hyväksyttyjen ICP-ohjelmien jakautuminen oppiaineittain (liite IV(b)) ei juuri 
poikkea lukuvuodesta 1993 94. Komissio pyrkii edelleen tiettyyn tasapainoon oppiaineissa, mikä edellyttää 
keskimääräistä korkeampaa vaatimustasoa ICP-ohjelmia valittaessa hyvin edustetuiksi määritellyillä alueilla, 
kutenjohtamis- ja hallintoalan koulutuksessa. Erityistä huomiota kiinnitetään sitä vastoin kasvatustieteeseen 
tai lääketieteeseen/psykologiaan, joita komissio pyrkii saamaan mukaan. Lukuvuoden 1994 95 osalta 
voidaan havaita melko merkittävä kasvu (monia oppiaineita kattavien) puitesopimusten (+30,5 prosenttia), 
kasvatustieteen (+21,6 prosenttia) ja kuvataiteiden/musiikin (+19,3 prosenttia) kohdalla. 
Hakemusten määrä opiskelijoiden liikkuvuutta edistäviin, opettajien liikkuvuutta edistäviin ja uusien 
opetusohjelmien yhteisen kehittämisen ohjelmiin sekä intensiiviohjelmiin lisääntyi lukuvuosien 1993 94 
ja 1994 95 välillä (liite V(a)), ja on mielenkiintoista palauttaa mieliin, että monivuotiseen 
rahoitusmenettelyyn ja yksinkertaistetun hakemusten uusimisen menettelyyn liittyvien hakemusten määrä 
on nousussa. Toimintatyypeittäin hyväksyttyjen ohjelmien määrä on kasvanut huomattavasti lukuvuoteen 
1993 94 verrattuna intensiiviohjelmien osalta (+40 prosenttia). Seuraavina ovat opettajien liikkuvuutta 
edistävät ohjelmat (+24 prosenttia) ja opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät ohjelmat (+6 prosenttia); sen 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
sijaan uusien opetusohjelmien yhteisen kehittämisen (CD) ohjelmien hyväksymisprosentti laski (liite V(b)). 
Hyväksymisprosentin lisäystä voidaan havaita opettajien liikkuvuutta edistävissä ohjelmissa ja 
intensiiviohjelmissa (ks. Liite VI). 
Lukuvuodeksi 1994 95 hyväksyttyjen ICP-ohjelmien hakukelpoisten opiskelijoiden määrä (EY + Efta) 
kohoaa 127 22 Leen, toisin sanoen lisäys on 22,5 prosenttia lukuvuoteen 1993 94 verrattuna (103 894). 
Opiskelijoiden liikkuvuuden kasvu ainoastaan yhteisön jäsenvaltioiden välillä on 20 prosenttia. Yhdistynyt 
kuningaskunta [vastaanottajamaa 23 prosentille opiskelijoista (EY + Efta)], Ranska (19, 5 prosentille) ja 
Saksa (14,5 prosentille) ovat pysyneet ERASMUS-opiskelijoiden suosituimpina määräpaikkoina. 25 
prosenttia heistä suunnittelee matkustavansa johonkin näistä kolmesta maasta (lukuvuonna 1993 94 heitä 
oli 27 prosenttia). Perinteisesti ERASMUS-opiskelijoita "maahantuovia" maita ovat Irlanti, Ranska ja 
Yhdistynyt kuningaskunta (ks. Liite X jossa on yksityiskohtainen luettelo opiskelijoiden määrästä alkuperä-
ja vastaanottajamaittain ). 
Opettajien liikkuvuutta edistävässä 591 hyväksytyssä ICP-ohjelmassa pitäisi olla 9 819 opettajaa (EY + 
Efta), jotka siirtyvät toiseen osallistumiskelpoiseen maahan, toisin sanoen 21 prosentin lisäys edelliseen 
vuoteen verrattuna. Ulkomailla olçskelun keskimääräinen kesto on kuitenkin lyhentynyt 2,9 viikosta 
lukuvuonna 1993 94 2,5 viikkoon lukuvuonna 1994 95. Kaikki osallistumiskelpoiset maat (Luxemburgia, 
Liechtensteinia ja Itävaltaa lukuun ottamatta) ovat suunnitelleet lähettävänsä entistä enemmän opettajia 
ulkomaille, erityisesti Portugali (+ 26 prosenttia), Yhdistynyt kuningaskunta (+25 prosenttia) ja Kreikka 
(+ 24 prosenttia) sekä seitsemän Efta-maata (+ 57 prosenttia näiden seitsemän maan osalta). 
Käynnit 
(Viercilucpurahchakemuksetja myönnetyt tuet esitetään yksityiskohtaisesti kutakin osdlistumiskelpoista maata kohti 
ja oppiaineittain liitteessä VHI(a) ja (b)). 
10. Kalenterivuonna 1994 järjestetyn kolmen valintajakson ansiosta ehdokkaat ovat voineet esittää 
hakemuksiaan koko vuoden ajan ja saada nopeasti päätökset. Hakukelpoisten hakemusten kokonaismäärä 
kohosi 1 385:een, joista hyväksyttiin 730 hakemusta käsittäen enemmän kuin 1 649 henkeä (833 naista ja 
816 miestä). Tarvittava kokonaisrahoitus oli yli 4,2 miljoonaa ecua. mikä ylitti selvästi hyväksytyille 
apurahoille myönnetyt 1,4 miljoonaa ecua. Vuodelle 1994 esitettyjen hakemusten määrässä on tapahtunut 
noin 15 prosentin vähennys edelliseen vuoteen verrattuna. 
Koko vuoden aikana huomattava määrä hakemuksia on ollut poikkeuksellisen korkealaatuisia. Vuonna 1994 
hyväksymisprosentti vähentyi ainoastaan 2 prosenttia ja oli 53 prosenttia kireästä talousarviosta huolimatta. 
Kuten aikaisemminkin suurin osa vierailuapurahoista (noin kaksi kolmasosaa) myönnettiin ICP-ohjelmien 
laatimiseen tai laajentamiseen. Hieman vähemmän kuin kolmannes koski "tutiistumiskäyntejä", vaikka 
molemmissa vierailutyypeissä voidaan päätyä eri tuloksiin kuin mitä alunperin suunniteltiin. Henkilökunnan 
välille opintokäyntien ansiosta syntyneet yhteydet ovat edistäneet merkittävästi korkeakoulutuksen 
ongelmien ja laadun ymmärtämystä jäsenvaltioissa. Ainoastaan 8 prosenttia hakemuksista koski 
lyhytaikaisia opetuskäyntejä, jotka olivat vaihtoehtonaa (apuraha myönnetään vain kerran) ICP-ohjelmiin 
kuuluvalle opettajien liikkuvuudelle. Tämän tyyppinen ohjelma entistä täydellisempänä vaikuttaa 
oppilaitosten kannalta mielenkiintoisemmalta. Joka tapauksessa on mielenkiintoista todeta, että tämän 
tyylisen toiminnan herättämä mielenkiinto vierailujen osalta on tällä hetkellä noussut 3 prosentista (vuonna 
1987) 8 prosenttiin. 
Kuten aikaisempinakin vuosina etusijalle asetettiin hakemukset, jotka koskivat ICP-ohjelmissa 
aliedustettuina olleita maita. Unohtamatta komission periaatetta hyväksyä ainoastaan korkealaatuiset 
hakemukset, enemmän kuin kolmasosa (46,9 prosenttia) myönnetyistä vierailuapurahoista annettiin yhteisön 
neljälle Välimeren maalle (Portugali, Espanja, Italia ja Kreikka) tämän määrän ollessa huomattavasti 
korkeampi kuin näiden maiden nykyinen osallistuminen ICP-ohjelmiin (31,3 prosenttia). 
Komissio on edelleen kannustanut akateemisten oppiaineiden osalta käyntejä, joissa on kyse ennen kaikkea 
ICP-ohjelmissa aliedustetuista oppiaineista, vaikkakin tämä seikka menettää merkitystään, koska 
ERASMUS-ohjelmiin kuuluvilla alueilla on suoritettu yleinen tasapainotus. "Käynteihin" liittyvässä 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
toiminnassa alakohtaisten hakemusten määrä on vakiintunut viitenä viime vuonna, ja hyväksyttyjen 
hakemusten jakautuma käsittää kaikki oppiaineet. 
Toiminta 2 KRASIVlUS-opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät apurahat 
11. Lukuvuodelle 1994 95 hyväksytyistä 2 280 ICP-ohjelmasta (LY i Lito) 93 prosentissa on opiskelijoiden 
liikkuvuutta edistävä osa. Niiiden ICP-ohjelmien yhteydessä opiskelijoille, ECIS-opiskelijoi Ile ja vähäiselle 
määrälle "vapaita ehdokkaita" myönnetyt apurahat edustavat 73 prosenttia ERASMUS-ohjelman koko 
talousarviosta. Yhdelle opiskelijalle vuodeksi myönnettävän apurahan kokonaismäärä voi olla 5 000 ecua. 
vaikkakin kaikissa maissa todellinen määrä on selvästi alhaisempi. Euroopan talousalueesta tehdyn 
sopimuksen tultua voimaan 1 päivänä tammikuuta 1994 muuttuivat opiskelijoiden kelpoisuusedellytykset. 
Lukuvuodesta 1994 95 alkaen jokainen opiskelija, joka on jonkun jäljempänä luetellun maan kansalainen 
(jäsenvaltiot, Islanti, Itävalta. Norja, Ruotsi ja Suomi), on ERASMUS-apurahakelpoinen. Opiskelijat, jotka 
ovat Efta-maan kansalaisia, voivat saada apurahan kuitenkin ainoastaan yhteisön oppi laitoksissa tapahtuvaa 
opiskelua varten. 
Apurahahakemusten kokonaismäärä lukuvuodelle 1994 95 esitetyissä hakemuksissa olleen opiskelijamäärän 
perusteella nousi 24.3 prosenttia lukuvuoteen 1993 94 verrattuna. Hyväksytyissä 2112 ICP-ohjelmassa. 
joissa on opiskelijoiden liikkuvuutta edistävä osa, hakukelpoisten opiskelijoiden määrä nousi 22,5 
prosenttia. Opintojen keskimääräinen kestoaika ulkomailla laski noin viiteen kuukauteen. 
Koska ohjelman toteuttamisen sekä ICP-vuosikcrtomusten ja apurahojen hallinnosta vastaavien kansallisten 
toimistojen (NGAA) vuosikertomusten perusteella tehtyjen lopullisten tilastojen saatavuuden välillä on 
väistämätön viive, tässä asiakirjassa ja kohdissa 9 käytetyt opiskelijoiden liikkuvuutta koskevat luvut 
heijastelevat hyväksytyissä hakemuksissa olevia enimmäisarvioita. NGAA-toimistojen edellisinä vuosina 
antamien tietojen perusteella voidaan perustellusti arvioida, että noin 60 prosenttia hakukelpoisistaopiskeli­
joista todella suorittaa opintoja ulkomailla, mistä päätellen liikkuvuutta edistäviä ERASMUS-apurahoja 
käyttäneiden opiskelijoiden määrä olisi ollut 70 000 - 80 000 lukuvuonna 1994 95. 
12. Toiminnan 2 yhteydessä lukuvuonna 1994 95 käytettävissä olleet varat jaettiin osallistumiskelpoisten 
valtioiden kesken 14 päivänä joulukuuta 1989 tehdyssä neuvoston päätöksessä vahvistetun 
myöntämismenettelyn mukaisesti. Tämän jaon tulokset ilmoitetaan Liitteessä IX. Komissio käytti 5 
prosenttia talousarviosta harkinnanvaraisesti parantaakseen opiskelijoiden liikkuvuuden kokonaistasapainoa 
Kukin osallistumiskelpoinen valtio sai sen jälkeen perusrahoitustukea 200 000 ecua ja Toiminnan 2 
talousarvion jäljelle jäänyt osa jaettiin kunkin maan 18 - 25-vuotiaitten nuorten määrän mukaan ja 
korkeakouluihin kirjoittautuneiden opiskelijoiden määrän mukaan; näin saatu määrä tarkistettiin sen jälkeen 
matkakustannuksiin liittyvien seikkojen ja elinkustannuksissa ilmenevien erojen perusteella. 
Komissio jakoi 5 prosentin varauksen samalla perusteella kuin lukuvuonna 1993 94. Alkuperäisavustukselle 
vahvistettiin 150 prosentin katto kaikille maille, joilla on oikeus tähän avustukseen. Tällä varauksella 
vähennettiin opiskelija-apurahan keskitaso 120 ecuun kuukaudessa Kreikassa ja Portugalissa, kun taas 
kaikille muille maille vahvistettiin alempi raja 70,5 ecua kuukaudessa (lukuun ottamatta Irlantia, jossa on 
saavutettu 150 prosentin katto 65,5 eculla). Tähän vararahastoon oikeutettuja maita ovat Belgia, Irlanti, 
Kreikka ja Portugali, ja vähäisemmässä määrin kuin viime vuonna Alankomaat, Ruotsi ja Tanska. Näiden 
maiden opiskelijoille myönnettyjen apurahojen keskimääräinen suuruus on näin ollen kasvanut. Ruotsi sai 
tänä vuonna ensi kertaa osan tästä rahastosta. Myönnettyjen apurahojen keskimääräinen arvo kaikkien 
maiden osalta arvioidaan 89,2 ecuksi kuukaudessa. Lisäksi 71 000 ecua (toisin sanoen 1 prosentti 
Toiminnan 2 kokonaisbudjetista) myönnettiin suoraan Firenzen Eurooppa-yliopistolleja Arlonin Fondation 
Universitaire LuxembourgeoiseWo. niiden opiskelijoiden liikkuvuutta edistävien apurahojen rahoittamiseen, 
koska nämä laitokset eivät kuulu Kansallisten apurahojen hallintotoimistojen verkkoon. Samoin annettiin 
ECTS-avustuksesta 20 000 ecua suoraan Europetoi Partnership of Business Schools-ryhrmïïc (EPBS), jota 
edustaa ESC Reimsissä. 
Ylimääräistä rahoitustukea myönnettiin NGAA-toimistoille ECTS-opiskelijoiden liikkuvuutta edistävien 
apurahojen rahoitukseen kymmenen teoreettisen apurahan perusteella yhdeksi lukuvuodeksi ECTS-
järjestelmien sisäiseen piiriin osallistuvaa laitosta (tai laitosten yhteenliittymää) kohti. 
•RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
13. Lukuvuodeksi 1994 95 odotetuissa opiskelijamäärissä todetaan Efta-maita koskevan liikkuvuuden kasvun 
jatkuvan. Näistä maista peräisin olevat opiskelijat (11177) edustavat 8,8 prosenttia kaikista hakukelpoisista 
opiskelijoista (6,8 prosenttia lukuvuonna 1993 94), kun taas 8,8 prosenttia Eurœpan unionin kaikista 
hakukelpoisista opiskelijoista (10 217) aikoo suorittaa opintoja jonkun Ella-maan yliopistossa. 
14. Täydentävyyden periaatetta yhteisön rahoituksen ja jäsenvaltioiden rahoituksen välillä on aina pidetty 
olennaisena tekijänä ohjelman kehittämisessä. Aivan erityisesti tämä koskee opiskelijoiden liikkuvuuden 
rahoittamista ottaen huomioon ERASMUS-apurahojen täydentävä luonne (niiden tavoitteena on kattaa 
ainoastaan liikkuvuuteen liittyvät ylimääräiset kustannukset) ja kasvava epäsuhde apurahahakemusten 
määrän ja käytettävissä olevan talousarvion välillä. Yhteisön tietyissä jäsenvaltioissa myönnetään 
kansallisista tai alueellisista rahastoista täydentävä julkinen rahoitus tietyille tai kaikille "lähteville" 
ERASMUS-opiskelijoille. (Tämän tyyppistä rahoitusta voidaan antaa erityisesti ERASMUS-opiskelijoille 
tai edistämään yleisesti opiskelijoiden kansainvälistä liikkuvuutta; nämä kaksi järjestelmää voidaan myös 
yhdistää toisiinsa). Luxemburg on erityistapaus, sillä sen kansallinen apurahajärjestelmä sinänsä jo olettaa 
useimmissa tapauksissa suoritettavan opintoja ulkomailla, koska suurherttuakunnassa ei ole täydellistä 
korkeakouluopetusta. Irlannissa ja Kreikassa ei ole tällä hetkellä minkäänlaista täydentävää rahoitusta. Efta-
maista taas erityisesti Itävallassa on käytössä huomattava täydentävä rahoitus. 
Toi niintä 3 Tutkintotodistusten ja opintojaksojen akateemisen tunnustamisen avulla 
toteutettavat liikkuvuutta edistävät toimenpiteet 
European Course Credit Transfer System (FXJTS) 
15. ECTS-malliohjelma - European Course Credit Transfer System (eurooppalainen opintosuoritusten 
hyväksilukemisjärjestelmä) käynnistettiin kuudeksi vuodeksi (1989 -1995) ERASMUS-ohjelman Toiminnan 
3 yhteydessä ulkomailla suoritettujen opintojaksojen tunnustamisen edistämiseksi. 
ECTS-järjestelmäJle luonteenomaista on kolme avainasiaa: 
opinto-ohjelmien avoimuus 
kumppanilaitosten etukäteissopimus opinto-ohjelmista, joita kyseiset opiskelijat seuraavat 
opiskelijoiden työmäärää osoittavien suorituspisteiden käyttö. 
Tämän järjestelmän kokeilemiseksi ja kehittämiseksi komissio on laatinut rajoitetun verkon, joka koostuu 
kaikkien jäsenvaltioiden korkeakouluista (alussa vuonna 1992 84, laajentui 145 :ksi, jossa ovat mukana Efta-
maat) viidellä opintoalalla (lääketiede, kemia, johtamiskoulutus, historia, koneenrakennus). 
Tähän mallihankkeeseen on kuulunut tehokas sisäinen ja ulkoinen seuranta, ja siinä on varmistettu ECTS-
järjestclmien toimivuus sekä yhteensoveltuvuus eri koulutusjärjestelmien kanssa. 
Lukuvuonna 1994 95 viidessä ryhmässä (jotka vastaavat mainittua viittä oppiainetta) jatkettiin 
opiskel ijavaihtoa ECTS-järjestelmän avulla (2 054 opiskel ijaa lukuvuodeksi 1994 95, kun taas lukuvuonna 
1993 94 oli 1 850 opiskelijaa), mutta sen lisäksi myös vastattiin innostuneesti komission ehdotukseen 
ECTS-järjestelmän käytön laajentamiseen tähtäävistä hankkeista sekä omassa oppilaitoksessa - ottamalla 
ECTS-järjestelmä käyttöön muilla opintoaloilla - että yhteistyökumppaneiden laitoksissa, erityisesti ICP-
ohjelmissa. Komissio arvioi ehdotukset tilapäisen akateemisen asiantuntijaryhmän avulla, ja keskimäärin 
13 000 ecua myönnettiin 143 hankkeeseen osallistuneelle korkeakoululle. 
Komissio seuraa tiiviisti tätä laajentamista, ja siitä saatu kokemus on varmasti erittäin hyödyllistä 
SOKRATES-ohjelirian yhteyteen suunniteltujen kannustavien toimenpiteiden kehittämiselle. 
Liitteessä XI ilmoitetaan ECTS-opiskelijoiden määrät oppiaineittain ja alkuperämaittain lukuvuonna 
1993 94, joka on viimeisin vuosi, josta on saatavilla tosiasiallisia tilastotietoja. 
K) KRASMUS-ohjdma - Vuosikertomus 1994 
National Academic Recognition hrformation Centers (NARIQ 
(Tutkintotodistusten ja akateemisen tunnustamisen kansalliset tiedotuskeskukset) 
16. Kukin Euroopan yhteisön tai Eftan jäsenvaltio on nimittänyt kansallisen keskuksen, jonka tehtävänä on 
edistää opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuutta antamalle heille tietoja ja neuvoja toisissa 
valtioissa saatujen tutkintotodistusten ja suoritettujen opintojaksojen tunnustamiseen liittyvistä kysymyksistä. 
Suurin osa NARIC-keskuksista toimii myös "yhteyspisteenä" vähintään kolmivuotisesta ammatillisesta 
korkeammasta koulutuksesta annettujen tutkintotodistusten tunnustamista koskevasta yleisestä järjestelmästä 
annetun direktiivin 89/48 täytäntöönpanoa koskevalle tiedotukselle. 
Komissio on perustanut näiden kansallisten keskusten verkon valmistaakseen tiiviin yhteistyön ja parhaan 
mahdollisen tiedonvaihdon liikkuvan opiskelijan etujen mukaisesti. Tässä tarkoituksessa komissio järjestää 
vuosittain kaksi kokousta kansallisten keskusten edustajille. Toinen kokous järjestetään yhdessä Euroopan 
neuvoston ENIC-verkon ja UNESCO-CEPES:in kanssa, johon kuuluu laajempi joukko maita. Vuoden 1994 
kokoukset pidettiin Budapestissä (19-21 päivänä kesäkuuta 1994) ja Brvsselissä (5 päivänä joulukuuta 
1994). 
ERASMUS-ohjelman yhteydessä annetun yhteisön tuen avulla (67 250 ecua vuonna 1994) voidaan myös 
tehdä kansallisten keskusten välillä opintokäyntejä ja toteuttaa yhdessä hankkeita, erityisesti selvityksiä ja 
yleiskatsauksia. Vuonna 1994 verkon jäsenet laativat tutkintotodistusten ja ulkomaisten todistusten 
arvioinnista koulutuskokonaisuuksia, joiden availla voidaan jakaa laajemmin näillä alueilla saatuja tietoja 
ja kokemuksia. 
Toiminta 4 Liikkuvuutta edistävät täydentävät toimenpiteet 
17. Toiminnan 4 yhteydessä myönnetään rahoitustukea erityisesti korkeakoulujärjestöille tai 
korkeakouluopetuksessa toimiville henkilöille tai opiskelijoille Euroopassa tehtävää yhteistyötä ja tiedon 
jakamista lisäävien hankkeiden tukemiseksi. Kyseiset järjestöt voivat olla joko kokonaan uusia tai jo 
olemassa olevia rylimiä, jotka haluavat osallistua Euroopan laajuiseen erityishankkeeseen. Julkaisut, joiden 
avulle lisätään eri osallistumiskelpoisten valtioiden opinto-ja opetusmahdollisuuksien tuntemusta taijoissa 
tuodaan esille korkeakouluopetuksen yhteistyön erityisen huomattavia saavutuksia, voivat myös saada 
rahoitustukea. Toiminnan 4 rahoitus suunnataan täsmällisiin hankkeisiin tai aloitusajanjaksolle, jos on kyse 
pitkän aikavälin hankkeista. Komissio voi myös yksinään tai yhdessä eri laitosten kanssa toteuttaa 
entyisdoitteita lisätäkseen tiettyjen oppiaineiden tai alueiden osallistumista tai kokeillakseen uusia 
yhteistyömuotoja. 
Vuonna 1994 järjestettiin kolme valintajaksoa. Vastaanotetuista 88 hakemuksesta 64 koski opiskelija- tai 
opettajajärjestöjen rahoitusta ja 24 liikkuvuutta käsittelevien julkaisujen rahoitusta. Tukea myönnettiin 22 
hakemukselle, joista 9 koski järjestötoimintaa ja 13 julkaisuja, 187 200 ecun kokonaisbudjetilla (67 000 
ecua järjestötoimintaan ja 120 200 ecua julkaisuihin). 
Kaiken kaikkiaan toimintaan osallistui yli 300 oppilaitosta ja organisaatiota tasaisesti Euroopan yhteisön 
jäsenvaltioiden ja Efta-maiden kesken jakautuneena. Järjestöille jà julkaisuille myönnettyjen tukien 
kokonaismäärästä 87 prosenttia (162 200 ecua) meni 19 hankkeelle, jotka koskivat yhdeksää 
erityisoppiainetta, erityisesti lääketiedettä (6 hanketta) ja kääntämistä (3 hanketta), loput - eli 13 prosenttia 
(25 000 ecun) kokonaistuesta - menivät monitieteisille hankkeille. 
Vuonna 1994 Toiminnan 4 viisi tukea myönnettiin opiskelijajärjestöille, erityisesti neljän eri oppiaineen 
opiskelijajärjestöjä käsittävän IMISO-opiskelijafoorumin (Intersectorid Meeting of Internaliond Student 
Organisations) julkaisuille, sekä fyysistä ja älyllistä liikkuvuutta käsitelleelle kokoukselle, jonka järjesti 
AEGEE (Association des Etats Généraux des Etudiants de l'Europe). 
Eräs Toiminnan 4 rahoittama mielenkiintoinen hanke on luettelon laatiminen Euroopan talousalueella 
toimivista elimistä, jotka antavat lainopillista koulutusta muualla kuin oikeustieteellisissä tiedekunnissa. 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Avoimen opetuksen ja etäopetuksen alueen toiminnan kehittämiseksi komissio tukee DOMUS-järjestön 
(European Open and Distance Learning Students' Association) hanketta, jonka tarkoituksena on valmistaa 
opiskelijoiden mielipiteitä julkaisevia asiakirjoja. Nämä asiakirjat tuodaan julkisuuteen Sheffieldin yliopiston 
järjestämiin konferenssin "Educationd and cultural barriers to Open Distance Learning" (( )petuksen ja 
kulttuurin avoimelle opiskelulle ja etäopiskelulle aiheuttamat esteet) yhteydessä. 
Eräs erityishanketta varten myönnetty rahoitus on osoitettu COTEClle (Committee of Occupationd 
Therapists for the European Communities) ergoterapian eurooppalaisen koulutusverkon perustamiseksi. 
Eurooppalaisen kampanjan yhteydessä, jonka tarkoituksena on saada asialle suopeiksi muut koikeakoulut 
kuin yliopistot - ala, joka on vielä aliedustettuna ERASMUS-ohjelmassa - komissio järjesti kahdeksan 
suunnitellusta kymmenestä tilaisuudesta edistääkseen näiden laitosten osallistumista EI^ASMUS-ohjelmaaa 
Komissio uskoi kampanjan järjestämisen kansallisille järjestäjille, joista suurin osa kuuluu EURASHE:en 
(European association for institutions of higher education), muiden korkeakoulujen kuin yliopistojen 
eurooppalaiseen järjestöön. Monet näihin tilaisuuksiin osallistuneista laitoksista olivat ensimmäistä kertaa 
mukana eurooppalaisessa yhteistyössä. 
Osallistuneita jäsenvaltioita, joissa on erittäin edustava muun kuin yliopistollisen korkeakouluopetuksen 
verkko, olivat Alankomaat, Belgia (flaaminkielinen alue), Irlanti, Kreikka, Norja, Portugali, Suomi ja 
Tanska. Samankaltaisia asioita ilmeni kyseisten maiden kansallisen tilanteen suuresta erilaisuudesta 
huolimatta. Eri maiden välinen yhteistyö on tarpeen ongelmien ratkaisemiseksi, erityisesti antamalla hyviä 
käytännön malleja henkilöstöille, joilla on vähemmän kokemusta eurooppalaisesta yhteistyöstä, ja 
ammentamalla uudistavia ajatuksia alan luontaisesta moninaisuudesta. 
18. Kotkeakouluopetitsta koskevat selvitykset 
Komissio on tukenut joitakin Yhteyskomitea/CRE:n ja EURASHE:n toimintasuunnitelmassa olevia 
selvityksiä. Tehtyjen julkaisujen etuna on, että ne käsittävät korkeakoulujen koko kirjon ja että komissio 
niiden avulla tietää, milloin oppilaitostyyppien väliset erot ovat merkittäviä toimintaperiaatteensa 
toteuttamisen kannalta. Nämä julkaisut, joihin kuuluu jäljempänä esitettävä opetushenkilöstön liikkuvuutta 
koskeva selvitys (ks. V Seuranta ja arviointi), pitävät sisällään seuraavaa : 
Akateemisten verkkojen parantaminen (CRE/EURASHE) 
Tämän selvityksen tarkoituksena on tutkia akateemisten verkkojen ominaisuuksia, hyödyntää saatuja 
kokemuksia ja antaa suosituksia tulevia toimia varten. Lähestymistapa on eri tyyppisten verkkojen sekä 
niiden toimintatapojen ja toiminnan syiden tutkiminen. Erityistä huomiota kiinnitettiin SOKRATES-
ohjelmassa suunniteltuihin verkkotyyppeihin. Lopullinen kertomus korostaa tarvetta taata akateeminen 
sitoutuminen verkon koko rakenteessa. 
Opinto-ohjelmien (curricula) ja talouselämän (EURASHE) yhteydet 
Selvitys opinto-ohjelmien (curricula) ja talouselämän (EURASHE) yhteyksistä käsittelee tiettyjä muita kuin 
varsinaisesti korkeakouluopetuksessa ilmeneviä kysymyksiä, erityisesti ammatillisia järjestöjä ja 
työnantajia. Tämä selvitys käsittelee myös ammatillista koulutusta ja erityisesti LEONARDO-ohjelmaa. 
Ammattitaitoon liittyvien tarpeiden ja pcruspätevyyteen johtavan koulutuksen välinen vuorovaikutus on 
tärkein asia opinto-ohjelmien kehittämisessä tiissä selvityksessä. 
Eurooppalainen ulottuvuus institutionaalisessa hallinnossa (CRE) 
Tässä selvityksessä "vierailevien neuvonantajien" ryhmä (rehtoreita tai saman tason vastuuhenkilöitä) teki 
tutkimuksen eri tasojen ja eri alkuperää olevan (keskustaso, tiedekunta, opettajat, hallintovirkailijat, mutta 
myös "ulkopuolinen johtotaso": EY:n toimielimet, hallitusten alaiset ja kansalliset toimielimet) henkilökun­
nan keskuudessa eri kulmilta tarkastelluista aiheista: koulutus, tutkimus, hallinto, politiikkaja niin edelleen). 
Tämän selvityksen johtopäätösten ja neuvonantajien henkilökohtaisen kokemuksen välille luotiin yhteys, 
jotta selvityksestä olisi hyötyä siinä mukana olleille oppilaitoksille ja tässä yhteydessä järjestetyn 
seminaarin/case studyn osanottajille. Lopullisessa kertomuksessa annetaan suosituksia institutionaalisen 
hallinnon eurooppalaisesta ulottuvuudesta sekä mahdollisuudesta soveltaa tätä uutta "tapauskohtaista 
lähestymistapaa" muihin korkeakouluihin Euroopassa. 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
II Tiedotustoiminta 
19. Vuonna 1994 toimitettiin ERASMUS-ohjelmasta tietopalveluja korkeakoulumaailmaan, kansallisille 
toimielimille ja toimivaltaisille viranomaisille, tiedotusvälineille ja yleisölle. Näihin palveluihin kuului 
joidenkin perustietojen tuottaminen ja jakaminen mahdollisille osanottajille, konferensseissa ja näyttelyissä 
esitettäviin ohjelman ulkoasun parantaminen, vierailijoiden vastaanotto j;i neuvonta sekii korkeakoulu­
maailman, poliittisen maailman ja lehdistön tietopyyntöjen käsittely. Ohjelman tuntemus yleisön 
keskuudessa kasvaa jatkuvasti, mikä on ohjelman nykyisen erittäin laajan perustan ja lehdistöön pidettävien 
yhteyksien ansiota. Vuoden 1994 aikana käsiteltiin Brysselissä yli viisi tuhatta pyyntöä minkä lisäksi oli 
lukuisia henkilökohtaisia vierailuja ja yli kaksi tuhatta puhelimitse tehtyä tietopyyntöä. Merkittävä osa 
näistä pyynnöistä tulee korkeakoulujen kansainvälisten suhteiden toimistoilta, opiskelijajärjestöiltä tai 
tiedotusvälineiltä, joilla on itsellään ratkaiseva asema tiedon jakamisessa. 
ERASMUS-ohjelmaa käsittelevällä julkaisuohjelmalla on edelleen ensisijainen asema. Vuonna 1994 
valmistettuihin tai jdkiiistuihin julkaisuihin kuuluu : 
Répertoire des Programmes ERA SMUS&L inguaA et ion H1994/95 (Luettelo ERASMUS&Lingua-
ohjelmista Toiminta II1994/95) (1622 sivua, yksityiskohtaisin tiedoin hyväksytyistä ICP-ohjelmis-
ta; julkaistu joulukuussa 1994) 
Pdmarès - Prix ERASMUS 1994 (vuoden 1994 ERASMUS-palkinnon jako : ohjelman vuodesta 
1987 alkaen saaman menestyksen huipentuma) 
Le Magazine Education, Formation et Jeunesse (Koulutus, ammatillinen koulutus ja nuoriso -lehti) 
on ainoa DG XXII lehti, joka käsittelee kaikkia koulutukseen, ammatilliseen koulutuksen ja 
nuoris(X)n liittyviä alueita sekä ERASMUS-ohjelman yhteydessä toteutettavaa toimintaa (jesta 
aikaisemmin kerrottiin ERASMUS-tiedotuslehdessä) 
Rcpport annuel 1993 ERA SMUS (Vuoden 1993 ERASMUS-vuosikertomus) (selvittää ERASMUS-
ohjelman yleisen toteuttamisen vuonna 1993) 
Guide du candidat (Hakijan opas) lukuvuodeksi 1994 95 (yhdeksällä kielellä julkaistu asiakirja, 
jossa on hakulomakkeet sekä tietoja käytössä olevaan rahoitustukeen liittyvistä menettelyistä ja sen 
eri tyypeistä); tämä opas lähetetään kaikille hakukelpoisille oppilaitoksille 
uusi brochure d'informations ECTS (tiedotuslehti) yhdeksällä kielellä 
juliste osdlistumisesta i^/^&V/f/S-ohjelmaan Euroopan yhteisön maiden alueilla ja Efta-maissa. 
Muuhun tiedotustoimintaan kuuluu : 
lehdistösuhteiden kehittäminen, mistä on ollut seurauksena huomattavasti lisääntynyt tiedottaminen 
Erasmuksesta lehdistössä 
ICP-koordinaattoreiden ja NGAA-toimistojen edustajien osallistuminen paikallisiin tai kansallisiin 
tilaisuuksiin tai radio- ja televisio-ohjelmiin 
ohjelman esille tuonti (konkreettisena läsnäolona tai aineiston lähettämisenä) 19 kansainvälisessä 
näyttelyssä. 
ERASMUS-ohjelmaa käsittävän tiedon jakelun muita keinoja tutkitaan, erityisesti sähköisen 
tiedonvälityksen menetelmien laajempaa käyttöä. 
20. Tiedon saannin ja jakamisen helpottamiseksi pääosasto XXII, Koulutus ja nuoriso, on ensimmäisessä 
kokeiluvaiheessaan avannut sähköisen tiedoasaannin (tähän asti on käytössä ollut ainoastaan painettua 
tietoa) luomalla Gopher ERASMUS-tietokoncohjelma. Verkkopalvelinyhteyksien ja verkkopalvelimen 
rakenteen ja tiedostojen valmistamista jatkettiin vuoden 1994 kolmena viimeisenä kuukautena. Tammikuusta 
1995 alkaen ERASMUS-ohjelmaa koskevat tiedot ovat vihdoin saatavilla Intemet-verkossa. ERASMUS 
Master Gopher pidetään jatkuvasti ajan tasalla, ja siinä esitetään mm. sopimusmalleja, tietoja ECTS-
järjestelmästä, vierailuohjelmasta, valittuja ohjelmia koskevia alueellisia tilastoja ja muita käytännön tietoja. 
F,RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
21. Vuoden 1994 ERASMUS-palkinto 
ERASMUS-ohjelmasta tehdyn päätöksen mukaisesti komissio voi myöntää ERASMUS-palkintoja 
"opiskelijoille ja opetushenkilöstölle, jotka ovat edistäneet merkittävästi korkeakoulujen välisen yhteistyön 
kehittymistä yhteisössä". ERASMUS-palkinto myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1990. Vuonna 1994 
komissio halusi korostaa siirtymistä SOKRATES-ohjelmaan ERASMUS-ohjelman jatkona jakamalla 
ERASMUS-palkintoja kaikkein ansioituneimmille henkilöille. Ohjelmaan osallistuvaa valtiota kohti 
myönnettiin kaksi palkintoa: toinen korkeakoulujen henkilökuntaan kuuluvalle ja toinen opiskelijalle. 
Valinta NGAA-toimistojen esittämien ja komission hyväksymien ehdokkaiden välillä uskottiin 
kansainväliselle kilpailulautakunnalle, jotajohtaa Euroopan parlamentin varapuheenjohtaja Nicole Fontaine 
ja joka koostuu Euroopan akateemisen yhteisöön kuuluvista korkeakoulujen väliselle yhteistyölle antamasta 
panoksestaan hyvin tunnetuista henkilöistä. 
Vuoden 1994 ERASMUS-palkintojen jako tapahtui 4 päivänä joulukuuta 1994 palkintolautakunnan, 
komissaari Rubenin sekä EU-maiden ja Efta-maiden opetusministerien läsnäollessa. Euronews välitti 
tilaisuuden, johon kuului lisäksi ERASMUS-opiskelijoiden esittämiä taide-esityksiä, ja se sai hyvän 
vastaanoton eurooppalaisessa lehdistössä. 
III Neuvoa-antavat rakenteet ja toteuttaminen 
ERASMUS-ohjelman neuvoa-antava komitea 
22. ERASMUS-ohjelman neuvoa-antava komitea (EAC), joka avustaa komissiota ohjelman toteuttamisessa, 
kokoontui vuonna 1994 kaksi kertaa Brysselissä, 21 päivänä maaliskuuta ja 3 päivänä lokakuuta. 
Ensimmäisen kokoontumisen päätavoitteena oli keskustella ICP-ohjelmien valintaperiaatteista lukuvuodelle 
1994 95, ja siinä sovittiin erityisesti entisten ohjelmien rahoituksen jatkamisesta kolmen vuoden 
kuluttuakin, jotta varmistettaisiin korkeakoulujen tehokas ja asteittainen valmistiiminen SOKRATES-
ohjelmaa varten suunniteltuun institutionaaliseen sopimukseen. Lokakuun kokouksessa komissio esitti 
seikkaperäisesti SOKRATES-ohjelman hyväksymismenettelyn vaiheet ja esitteli useita käynnissä olevia 
toimia: mallihankkeiden aloittaminen korkeakouluopetuksen laadun arvioinnista, Pisan kokous, ECTS-
järjestelmän asteittainen laajeneminen, opintoalakohtaisen yhteistyön arviointikokoukset, ERASMUS-
palkinto. 
Korkeakouluasiantuntijoiden neuvoa-antavat ryhmät 
23. Korkeakouluasiantuntijoiden kolme neuvoa-antavaa ryhmää, joista kukin käsitti oppiaineiden laajan 
valikoiman ja muodostui komission nimeämistä korkeakoulumaailman edustajista, avustaa komissiota ICP-
ohjelmien valinnassa; nämä kolme ryhmää kokoontuivat maaliskuussa 1994. 
Apurahojen kansalliset hallintotoimistot 
24. Kaikki ERASMUS-ohjelmaan osallistuvat valtiot ovat perustaneet Apurahojenkansallisenhallintotoimiston 
(NGAA), joka vastaa kyseisessä valtiossa niille korkeakouluopiskelijoille myönnettyjen apurahojen 
hallinnosta, jotka haluavat toteuttaa tunnustettuja opintoja ulkomailla ICP-ohjelmien tai ECTS-mallihank-
keen yhteydessä tai "vapaina ehdokkaina". Vaikka kansalliset toimistot voivatkin myöntää liikkuvuutta 
edistäviä apurahoja suoraan niiden saajille, tavallisimmin käytetty tapa on suorittaa maksu 
alkuperäoppilaitoksen välityksellä. ERASMUS-ohjelmaan osallistuvat valtiot myöntävät vähän apurahoja 
vapaille ehdokkaille, poikkeuksena ovat Italia, Kreikka, Portugali, Tanska ja Efta-maat. Efta-maat myönsivät 
vapaille ehdokkaille lukuvuonna 1994 95 tuntuvasti vähemmän apurahoja kuin edellisenä vuonna ICP-
ohjelmiin osallistuvien Efta-maiden opiskelijoiden määrän jatkuvasta kasvusta johtuen. 
NGAA-toimistot osallistuivat tarkkailijoina HAC:n kokoukseen, joka pidettiin Brysselissä 21 päivänä 
maaliskuuta 1994. Lisäksi järjestettiin NGAA-toimistojen kokous 22 päivänä maaliskuuta. Työjärjestys 
käsitti komission ehdotukset Toimintaan 2 kuuluvien menettelyjen yksinkertaistamisesta, erityisesti 
varsinaisessa hallinnossa, valvonnassa ja atk:n hyväksikäytössä. Viimeksi mainitun osalta komissio kutsui 
koolle työryhmän 24 päivänä kesäkuuta 1994. Seitsemän toimistoa (A, D, GR, L, N, S, UK) osallistui 
siihen. Tämän supistetun kokouksen seurauksena valmistettiin toimistoille kysely. Saadut vastaukset 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
muodostavat hyvän pohjan tilanteen analysoinnille, komission ja toimistojen välisten atk-pohjaisten 
tietoliikennesuhteiden (asiakirjojen käsittelyjä siirto) mahdollisuuksien tarkastelulle. 
Vuoden aikana kansalliset toimistot ovat vierailleet epävirallisesti Brysselissä, ja Saksan, Alankomaiden 
ja Suomen kansallisten toimistojen henkilökuntaa on siirretty lyhyeksi ajaksi työhön ERASMUS-toimistoon. 
ERASMUS-ohjelman Toiminnan 2 hallinnon siirryttyä komissiolle tämä vieraili vuonna 1994 käytännössä 
kaikkien osallistuvien maiden toimistoissa vahvistaakseen suhteita näihin toimielimiin ja tarkastellakseen 
tarkemmin niiden vastuuhenkilöiden kanssa ratkaisua vaativia kysymyksiä. 
Kansallisissa toimistoissa käsitellään myös monia paikallistasolla esitettyjä hakemuksia, ja monet 
toimistoista ovat osallistuneet tiedotuskokouksiin tai järjestäneet niitä, erityisesti kansallisella tai alueellisella 
tasolla korkeakoulujen, ICP-koordinaattoreiden, ICP-ohjelmien mahdollisten osallistujien ja opiskelijoiden 
kanssa. Lisäksi monet toimistoista ovat tehneet muita tiedotukseen liittyviä aloitteita, kuten ohjelmaa 
koskevien lehtisten ja luetteloiden julkaiseminen omassa maassa, tai muualle kuin yliopistoille tarkoitettujen 
erityiskampanjoiden järjestäminen. 
ERASMUS-toimisto 
25. ERASMUS-toimisto, joka on Euroopan kulttuurirahaston itsenäinen, voittoa tavoittelematon toimielin, 
avustaa edelleen komissiota ohjelman toteuttamisessa. Vuodesta 1994 alkaen opiskelijoille tarkoitettujen, 
liikkuvuutta edistävien apurahojen (Toiminta 2) sekä järjestöille ja julkaisuille tarkoitettujen täydentävien 
tukien hallinto (Toiminta 4) on kuitenkin siirretty komissiolle. ERASMUS-toimiston antama apu toimitetaan 
komission ja rahaston sopimuksen mukaisesti. 
IV Efta-maat 
26. Lukuvuosi 1994 95 on kolmas vuosi, jona Efta-maat osallistuvat ERASMUS-ohjelmaan, joka, kuten edellä 
on jo kerrottu, on kasvanut huomattavassa määrin lukuvuoteen 1993 94 verrattuna. 
Edellä (ks. yleiskatsaus) mainitun Euroopan talousaluetta koskevan sopimuksen voimaantuloa 1 päivänä 
tammikuuta 1994 seurasi ERASMUS-ohjelman välitön soveltaminen Ruotsissa, Norjassa, Suomessa, 
Itävallassa ja Islannissa. Siitä lähtien nämä maat ovat osallistuneet ERASMUS-ohjelman neuvoa-antavan 
komitean kokouksiin, joissa Sveitsi ja Liechtenstein puolestaan ovat olleet tarkkailijoina. 
ETA-maiden rahoitusosuus ERASMUS-ohjelman talousarviosta oli 9,44 prosenttia. Sveitsin rahoitusosuus 
ERASMUS-ohjelman talousarviosta laskettiin samalta pohjalta kuin vuonna 1993; rahoitusosuus määritetään 
kussakin tapauksessa asianomaisen maan bruttokansantuotteen sekä samaisen maan ja Euroopan yhteisön 
yhteenlaskettujen bruttokansantuotteiden määrän välisen suhteen mukaan. Liechtensteinin rahoitusosuus on 
ollut kiinteämääräinen ja 35 000 ecun suuruinen. 
V Seuranta ja arviointi 
27. ERASMUS-ohjelman käynnistämisestä lähtien on kiinnitetty suurta huomiota sekä laadulliseen että 
määrälliseen seurantaan ja arviointiin. Seuranta tapahtuu suurelta osin ohjelman toiminnallisessa hallinnossa, 
kun taas arvioinnin varmistavat asiantuntijoiden neuvoa-antavat ryhmät. Kolmaskin arviointikulma on, ja 
sen suorittavat osallistujat itse. Itse-arvioinnin haasteet osoittavat ohjelman lisääntyvän kypsymisen ja 
antavat suuntaa sen tulevalle kehittämiselle. 
28. Arviointityössä komissiota avustaa Kasselin yliopiston Gesamlhochschulen Wissenschaftlisches Zenlrum 
fur Berufs- und Hochschulforschung (Korkeakouluopetuksen ja työn tutkimuskeskus), joka keräii 
tilastotietoja ja analysoi ohjelman osallistujien erityisluokille osoitettuja kyselyjä laadun osalta. 
Vuonna 1994 saatettiin päätökseen seuraavat selvitykset: 
ERASMUS beyond Departments - Infrastructure in Support of Mobility and Cooperation 
(englanniksi) : selvitys laitoskohtaisista toimenpiteistä opetuksen hyväksi Euroopassa. Selvityksessä 
otettiin huomioon korkeakoulukategorioiden vaihtelevuus, eurooppalaiseen toimintaan liittyvät eri 
{RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
osallistumismuodot sekä päätöksentekomenettelyt kyseisillä alueilla. Tämä selvitys on osoittautunut 
erittäin hyödylliseksi perusaineistoksi, kun keskustellaan siirtymisestä ERASMUS-ohjelmasta 
SOKRA'mS-ohjelmaan. 
Study din HK I and early ciover: Experiences of former ERASMUS students (englanniksi): loinen 
seurantatutkimus (joka täydentää tällä alueella tehtyä ensimmäisiä asiakirjaa) EKASMl IS-ohjclmaan 
lukuvuonna 1988 89 osallistuneiden opiskelijoiden kokemuksista viisi vuotta ulkomailla oleskelun 
jälkeen. 
Student Mobility within ERASMUS 1992 93 (englanniksi) : vuosittainen tilastotutkimus. 
ERASMUS Student Mobility programmes in the view of the locd directors (englanniksi) 
Experiences of'ECTS students J 990 9J and 1991—92 (englanniksi). 
Le rapport de synthèse sur l'ensemble du Programme ERASMUS (valmisteilla oleva selvitys) on tärkein 
seuranta-ja arviointiselonteko, jossa on tiivistelmä ERASMUS-ohjelmaa koskevista mielipiteistä ohjelman 
alusta alkaen sekä suuntaviivat tulevaisuudelle. Tässä kertomuksessa on yhteenveto kaikista tähän mennessä 
tehdyistä Kasselin selvityksistä: opiskelijoiden, opettajien, koordinaattoreiden ja laitosten muun 
henkilökunnan kokemuksia. Selonteko saadaan päätökseen vuoden 1995 puolivälissä. 
Vuonna 1994 saatettiin päätöksen kolme muuta analyysiä, jotka perustuivat Kasselissa vuonna 1993 tehtyyn 
ERASMUS-selvitykseen Teaching Staff Mobility. Näissä selvityksissä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin 
opettajien liikkuvuutta korkeakoulujen kannalta, muualla kuin yliopistoissa annetun korkeakouluopetuksen 
kannattaja kokonaisvaltaisesti. Kaikki neljä selvitystä julkaistaan yhdessä vuonna 1995. 
29. Euroopan korkeakoulujen välistä yhteistyötä arvioivat kokoukset 
Vucxlen 1993 lopulla komissio julkaisi ERASMUS-ohjelman tiedostuslehdessä "Bulletin d'Informations 
ERASMUS" veUximuksen järjestää ERASMUS-ohjelman yhteydessä kullakin opintoalalla toteutettua 
yhteistyötä arvioivia kokouksia. 
Kullakin kyseisten alojen kokouksella on kolme tavoitetta: 
Alustus eristyisalueen opetuksen järjestämisestä kussakin jäsenvaltiossa. 
Arviointi korkeakoulujen välisen yhteistyön tuloksista erityisellä opintoalalla. 
Oppiaineen näkymät SOKRATES-ohjelmassa ja mahdollinen ja/tai toivottu kehitys tällä alueella. 
Komissio haluaa erityisesti saada uudistavia, nimenomaan kyseistä opintoalaa koskevia ehdotuksia. 
Monet korkeakoulut ja korkeakoulujen yhteenliittymät ovat vastanneet vetoomukseen ja esittäneet 
hankkeita. Talousarvion antamat mahdollisuudet huomioon ottaen komissio valitsi arviointia varten 
seuraavat alueet: farmasia, oikeustiede, biologia, fysiikka, kemia, matkailu ja vapaa-aika, maatalous, kielet, 
opettajakoulutus, arkeologia, tiedotusoppi, naistutkimus sekä johtamiskoulutus. 
Näihin kokouksiin kutsutut osanottajat ovat yliopistojen opettajia korkeakoulujen kyseisen alan tiedekunnis­
ta ja laitoksista, ICP-ohjelmien koordinaattoreita ja osallistujia, ammatti-ihmisiä ja eurooppalaisten 
järjestöjen edustajia sekä kyseisestä opintoalasta kiinnostuneita komission muiden pääosastojen edustajia. 
Kokouksen järjestämisessä avustaa tieteellinen komitea, joka koostuu kunkin jäsenvaltion yhdestä 
korkeakouluedustajasta. Lisäksi yksi kyseisten ammattien edustaja tai opintoalaa koskevan talouselämän 
edustaja kutsutaan osallistumaan tieteellisen komitean työhön. 
Komitean kukin jäsen laatii sitä maata varten, jota hän edustaa, kansallisen selonteon, joka koostuu 
kolmesta osasta: 
(korkeakoulu-/ammatillisen) opetuksen rakenne ja järjestäminen kyseisessä oppiaineessa 
koulutuksen uusien tarpeiden yksilöiminen 
ehdotuksia kyseiselle opintoalalle erityistoimenpiteiksi/toiminnaksi näiden uusien tarpeiden 
tyydyttämiseksi 
16 "" ERASMUS-ohjelma - Vuosîkertomusl994 
Kaikille selonteoille on sovittu laadittavan samanlainen rakenne, jotta voidaan tehdä vertailuja maiden 
välillä. 
Järjestäjien tehtävänä on laatia tiivistetty kertomus osallistujien puheenvuoroista ja kaikista tehdyistä 
ehdotuksista. Tämä kertomus ja kansalliset selonteot julkaistaan myöhemmin. Tämä kokonaisuus tulee 
olemaan kullekin oppiaineelle todellinen tiivistelmä opintojen ja korkeakoulujen välisen yhteistyön 
järjestämisestä. 
30. Euroopan korkeakouluopetuksen laadun arviointia koskevat mallihankkeet 
Neuvostossa kokoontuvien opetusministerien vuonna 1991 tekemien johtopäätösten seurauksena komissio 
julkaisi tutkimuksen "Gestion de la qudité et assurance qudité dans renseignement supérieur européen" 
(Laadun hallintoja laadun takaaminen eurooppalaisessa korkeakouluopetuksessa) lokakuussa 1993. Tässä 
vertailevassa tutkimuksessa tehdään selkoa korkeakouluopetuksen laadun hallintomekanismeistaa EY:ssä 
ja Efta-maissa. Tämän julkaisun perusteella ja neuvostossa kokoontuvien opetusministerien vuonna 1993 
tekemien johtopäätösten seurauksena komissio valmisti asiantuntijaryhmän avustamana tällä alueella kaksi 
eurooppalaista mallihanketta, jotka saatettaneen päätökseen vuoden 1995 lopussa. 
Näiden korkeakouluopetuksen laadun arviointia koskevien mdlihankkeiden päätavoitteet ovat: 
huomion ldinruttäminen korkeakouluopetuksen laadun arvioinnin tarpeeseen 
laadun arvioinnin eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen 
laadun arvioinnissa käytettävien kansallisten menettelyjen parantaminen 
tutkintotodistusten ja opintojen keston molemminpuolisen tunnustamisen parantamisen edistämmen 
lisäämällä oppilaitosten välistä yhteistyötä ja parantamalla eri maissa käytettyjen opetusohjelmien 
molemminpuolista ymmärtämystä. 
Näiden mdlihankkeiden yhteydessä aloitettu toiminta koskee aivan erityisesti kurikin osallistuvan 
oppilaitoksen suorittamaa itsearviointia, ulkopuolisen asiantuntijaryhmän suorittamaa näiden samojen 
laitosten arviointia sekä arviointikäyntiä paikan päällä. Hankkeisiin kuuluu myös kaikkien kumppanien 
yhdessä hyväksymä suuntaviivojen kokonaisuus. Osallistuvat oppilaitokset tarkastelevat 
arviointimenetelmien yhteisiä aineksia oman asiantuntemuksensa perusteella ja ottaen huomioon laitoksensa 
ja alueellisen tilanteen. Tämän menettelytavan ansiosta ne voivat yksilöidä eri maiden välisen, 
molemminpuoliseen hyötyyn ja oppilaitosten väliseen vastavuoroisuuteen perustuvan kokemusten siirron 
mahdollisuudet sekä yksilöidä oppilaitosten eri opetusjärjestelmissä kohtaamat erityisvaikeudet eri alueilla, 
ja niin edelleen. Jäsenvaltioiden nimittämien kansallisten komiteoiden valmistamissa selonteoissa kuvataan 
ja analysoidaan laitosten kokemuksia sekä niiden yhteisiä menetelmiä. Eurooppalaisessa selonteossa 
analysoidaan myöhemmin nämä kansalliset selonteot ja esitetään tämän analyysin tulokset vuoden 1995 
lopulla. 
Kahdessa mdlihankkeessa, joihin osallistuu 23 laitosta, on kyse insinöörikoulutuksesta ja 
tiedotusopista/viestinnästä tai taideteollisesta muotoilusta/suunnittelusta. 
Näiden mallihankkeiden käynnistämiseksi komissio järjesti Brysselissä marraskuussa 1994 kokouksen, 
johon se kutsui kansallisten komiteoiden puheenjohtajat ja sihteerit, osallistuvien laitosten edustajat ja 
kunkin jäsenvaltion nimittämät koordinaattorit. 
VI Akateemisen ja ammatillisen tunnustamisen välinen yhteisvaikutus 
31. Komission 13 päivänä joulukuuta 1994 hyväksymä komission tiedonanto akateemiseen ja ammatilliseen 
käyttöön tarkoitettujen tutkintotodistusten tunnustamisesta (KOM94 596 lopull.) esitettiin koulutuskomitealle 
31 päivänä tammikuuta 1995 pidetyssä kokouksessa, ja jäsenvaltiot ottivat sen hyvin vastaan. Tiedonannon 
tarkoitus on saada yhteisön eri laitokset mukaan pohtimaan yhteisvaikutusta akateemiseen ja ammatilliseen 
käyttöön tarkoitettujen tutkintotodistusten tunnustamisessa ja herättää keskustelua kaikilla tasoilla 
jäsenvaltioissa (korkeakouluissa, toimivaltaisten kansallisten viranomaisten keskuudessa, ammattipiireissä, 
talouselämässä) niin, että kukin toimija antaisi panoksensa pätevyytensä ja toimintansa'alueella. 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Komissio on pyytänyt kutakin jäsenvaltiota nimittämään koordinaattorin, jonka tehtävänä olisi järjestää 
kansallisia ja alueellisia tapahtumia, joihin osallistuisivat akateemisen ja ammatillisen tunnustamisen 
asiantuntijat ja toimivaltaiset viranomaiset. Näiden pitäisi myös laatia kansallinen selonteko näistä 
tapahtumista. 
Keskustelun seuranta varmistetaan yhteisesti pääosasto XXlI:ssa ja pääosasto XV:ssä. Tiedonannosta 
keskustellaan myös Euroopan parlamentissa, talous- ja sosiaalikomiteassa, alueiden komiteassa sekä 
eurooppalaisissa järjestöissä tai yhteenliittymissä. Komissio toivoo saavansa yhteisön laitosten sekä 
asianomaisten toimijoiden kommentteja, jotka niiden toivotaan esittävän mieluimmin muiden jäsenvaltioiden 
toimijoiden kanssa yhdessä heinäkuussa 1995. Komissio analysoi kansalliset selonteot sekä muilta 
eurooppalaisilta järjestöiltä saamansa kommentit. Lopullinen yhteenvetokertomus mahdollisen tulevan 
toiminnan kannalta saadaan päätökseen joulukuuhun 1995 mennessä. 
VII Yhteisön korkeakouluopetusta koskevan muistion seuranta: korkeakoulujen eurooppalainen vastuu 
(Pisan Eurooppa-kokous, 23. - 26.11.1994) 
32. Muistio korkeakouluopetuksesta yhteisössä herätti suurta kiinnostusta Euroopassa. Tämän lisääntyneen 
kiinnostuksen vuoksi komissio halusi edetä Euroopassa annettavaa koulutusta koskevissa pohdinnoissa. 
Tässä mielessä komissio järjesti yhteistyössä Pisan yliopiston kanssa kokouksen korkeakoulujen 
eurooppalaisesta vastuusta 23 - 26 päivänä marraskuuta 1994, neljä vuotta muistiota edeltäneen Sienan 
kokouksen jälkeen. Kokouksessa, johon osallistui noin 200 rehtoria, ministeritason vastuuhenkilöitä 
opetusalalta, kansainvälisten järjestöjen valtuutettuja, Euroopan unionin valtioiden edustajia sekä 
tarkkailijoita muista Euroopan maista, tarkasteltiin korkeakoulujen eurooppalaisen vastuun eri puolia 
yhtenäisyyden ja erilaisuuden, tutkimuksen ja didaktiikan kysymysten sekä perustutkimuksen ja soveltavan 
tutkimuksen välisten suhteiden kautta. 
Tämän kokouksen välityksellä komissio halusi välittää tiettyjä avainviestejä. Kielellisten ja historiallis-
kulttuuristen tuntemuksensa kautta korkeakoulut voivat edistää liikkuvuutta ja ymmärtämystä Euroopan 
unionin jäsenvaltioiden välillä. Komissio laati myös suositukset yhteistyöstä muiden Euroopan maiden ja 
muun maailman kanssa, elinikäisestä koulutuksesta, jota on pohdittava ja johon tarvitaan perusteellisia 
muutoksia pedagogiikan rakenteissa ja menetelmissä, sekä Euroopan laajuisen tutkimus-ja koulutusverkon 
tutkimisesta ja perustamisesta. Tämä verkko merkitsisi ensi askelta kohti sellaisen tietoyhteiskunnan 
perustamista, jossa hyödynnettäisiin uutta teknologiaa kaikilla alueilla. 
Käsiteltyjen aiheiden ja esitettyjen näkymien runsauden ja laajuuden johdosta komissio haluaa edelleen 
toimia katalysaattorina pohdittaessa Euroopassa annettavaa koulutusta, ja sillä on aikomus julkaista vuonna 
1996 toinen muistio korkeakoulujen eurooppalaisesta vastuusta. 
VIO SOKRATES-ohjelmasta käydyt neuvottelut ja ohjelman hyväksyminen 
33. Vuosi 1994 oli tiiviin toiminnan ajanjakso valmistauduttaessa hyväksymään koulutuksen ja ammatillisen 
koulutuksen uusiin ohjelmiin SOKRATES ja LEONARDO DA VINCI liittyvä yhteisön toiminta. Näissä 
kahdessa ohjelmassa otetaan huomioon Euroopan yhteisön laajentunut vastuu koulutuksen ja ammatillisen 
koulutuksen alueilla sellaisena kuin se on määrätty EY:n perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklassa. 
Komissioa neuvoston ja euroopan parlamentin välillä käytiin vuonna 1994 pitkiä neuvotteluja ohjelmien 
hyväksymisestä1. 
34. SOKRATES-ohjelma eroaa yhteisön' aikaisemmista aloitteista siten, että siinä käsitellään kaikkia 
koulutustyyppejä ja -tasoja yhdessä koulutusalan yhteistyöohjelmassa ja edistetään näin ollen koulutuksen 
laadun parantamista. Ohjelmaan kuuluu kolme lukua: 
Korkeakoiiuopetus nimeltä 'ERASMUS" (korkeakoulujen välinen yhteistyö, opiskelijoiden 
liikkuvuus ja verkot) 
Neuvosto hyväksyi LEONARDO-ohjelman muodollisesti 6 päivänä joulukuuta 1994 [EYVL L 340/8, 29.12.94 (94/819EY)J 
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät SOKRATCS-ohjclrnan muodollisesti 14 päivänä maaliskuuta 1995 (EYVL L 87/10. 20.04.95) 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Kouluopetus nimeltä 'COMENIUS"(koulujen kumppanuus, siirtotyöläisten lasten ja romaanilasten 
koulutus ja kulttuurien välinen koulutus, täydennyskoulutus ja opettajille tarkoitetut 
koulutustilaisuudet) 
Horisontaaliset toimenpiteet (kielitaidon lisääminen, tietotekniikka sekä avoin opetus ja etäopetus, 
tietojen ja kokemusten vaihto, aikuiskoulutus ja täydentävät toimenpiteet). 
35. SOKRATES-ohjelman I luvussa käsitellään korkeakouluopetusta ja jatketaan ERASMUS- JA LINGUA-
ohjelmien [Toiminta H] nykyistä toimintaa. 
Aikaisemmista yhteisön ohjelmista, kuten ERASMUS ja LINGUA, saatu kokemus sekä aikaisemmin 
vuoden 1993 vuosikertomuksessa kuvattu valmistelutyö muodostavat perustan sille, että komissio hyväksyi 
4 päivänä tammikuuta 1994 [KOM(93)708] SOKRATES-ohjelmaehdotuksea joka perustuu EY:n 
perustamissopimuksen 126 ja 127 artiklaan. 
SOKRATES-ohjelmaehdotus toimitettiin neuvoston ja Euroopan parlamentin käsittelyyn 3 päivänä 
maaliskuuta 1994. Talous-ja sosiaalikomitean lausunto saatiin 27 päivänä huhtikuuta 1994 ja alueiden 
komitean lausunto 17 päivänä toukokuuta 1994. 
EY:n perustamissopimuksen 189b artiklassa määrättyä yhteispäätöksentekomenettelyä noudattaen Euroopan 
parlamentti antoi komission ehdotuksen ensimurnäisen käsittelyn jälkeen 22 päivänä huhtikuuta 1994 
lausuntonsa, johon kuului 104 tarkistusta. Tämän jälkeen komissio esitti perustamissopimuksen 189b 
artiklan nojalla tarkistetun päätösehdotuksen 17 päivänä toukokuuta 1994. Tarkistettu ehdotus piti sisällään 
48 (104:stä) parlamentin tekemää tarkistusta, jotka koskivat erityisesti huonommassa asemassa olevia 
edunsaajaryhmiä. tiedon jakamista yleisölle ja kulttuurien välistä koulutusta. 
Neuvosto hyväksyi 18 päivänä heinäkuuta 1994 yhteisen kantansa ehdotuksesta (perustamissopimuksen 
189b artiklan mukaisesti). Neuvosto hyväksyi kokonaan tai osittain 29 komission hyväksymästä 48 
tarkistuksesta ja kolme muuta tarkistusta, joita komissio ei ollut hyväksynyt. Euroopan parlamentti ilmoitti 
19 päivänä heinäkuuta 1994 vastaanottaneensa neuvoston yhteisen kannan. 
Komissio oli esittänyt 15 päivänä heinäkuuta kantansa neuvoston yhteiseen kantaan neuvostolle ja Euroopan 
parlamentille. TaYkeimmät erimielisyydet neuvoston yhteisen kannan ja komission ehdotuksen välillä 
koskivat uuden artiklan lisäämistä ohjelmaan tarvittavaksi arvioituun määrään ja ohjelmalle myönnettyyn 
kokonaismäärään (760 miljoonaa ecua komission ehdottamien 1005,6 miljoonan ecun sijaan) sekä 
komissiota ohjelman toteuttamisessa avustavan komitean luonnetta ja rakennetta. 
Ehdotuksen toisen käsittelyn jälkeen Euroopan parlamentti antoi 26 päivänä lokakuuta 1994 lausuntonsa 
yhteisestä kannasta, johon kuului 22 tarkistusta. Komissio hyväksyi 22 tarkistuksesta 18, ja 11 päivänä 
marraskuuta 1994 se hyväksyi ehdotuksensa muuttamisen näiden tarkistusten perusteella. Tarkistettu 
ehdotus toimitettiin neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 
Neuvostossa kokoontuvat opetusministerit ilmoittivat 5 päivänä joulukuuta 1994, etteivät ne voineet 
hyväksyä kaikkia Euroopan parlamentin ehdottamia tarkistuksia. Näin ollen sovittelukomitea kokoontui 
samana päivänä tarkastelemaan komiteamenettelyä ja tarvittavaksi arvioitua määrää koskevaa kahta tärkeintä 
tarkisttista. Sovittelukomitea kokoontui toisen kerran 25 päivänä tammikuuta 1995 löytääkseen ratkaisun 
muihin erimielisyyksiin, jotka koskivat ohjelmalle myönnettävää kokonaistukea. Sovinto saatiin aikaan 850 
miljoonasta ecusta ohjelman 5 vuodeksi, ja siihen kuului myös yhteinen julistus kokonaisbudjetin 
tarkistamisesta kahden vuoden kuluttua sen hyväksymisestä ja komissiolle toimitetun kertomuksen 
perusteella. Täysistunnossaan 28 päivänä helmikuuta 1995 Euroopan parlamentti hyväksyi lopullisesti 
ohjelman, ja neuvosto hyväksyi sen muodollisesti tutkimusasioita käsittelevässä istunnossaan 14 päivänä 
maaliskuuta 1995. 
IX Vuorovaikutus muiden yhteisön ohjelmien kanssa 
36. ERASMUS-ohjelman tulevaa kehitystä SOKRATES-ohjelman yhteydessä on suunniteltava koulutukseen 
ja ammatilliseen koulutukseen liittyvien yhteisön aloitteiden yleisissä kehyksissä ja pyrkien käyttämään 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
hyväksi sisämarkkinoiden antamat voimavarat. Tähän pyrkivät ponnistukset tehdään ERASMUS-ohjelman 
ja yhteisön muiden näitä toiminnan alueita koskevien ohjelmien asianmukaisen yhteensovittamisen 
takaamiseksi. 
37. Vuosi 1994 merkitsi Lingua-ohjelmalle sen toteuttamisen viidettä vuotta. Ohjelman tavoitteena on edistää 
yhteisön yhdeksän virallisen kielen (sekä irlannin ja Iuxemburgin) opetusta ja oppimista. Lingua-ohjelman 
Toimintaa II hallinnoidaan samojen menettelyjen mukaisesti kuin ERASMUS-ohjelmaa, yhteisten 
määräysten mukaisesti. Siihen kuuluvat korkeakoulujen vierailuja sekä opiskelija- ja opettajavaihtoja 
koskevat menotElta-maat eivät voi osallistua Lingua-ohjelmaan. 
38. Komissio seuraa edelleen tiiviisti Tempus- ja ERASMUS-ohjelmien vuorovaikutusta mahdollisimman 
suuren yhteisvaikutuksen saavuttamiseksi näiden kahden ohjelman kesken. Tempus-ohjelma kuuluu Phare-
ja Täcis-ohjel mi in, joiden tavoitteena on tukea Keski-ja Itä-Euroopan taloutta ja yhteiskuntarakennetta sekä 
entisen Neuvostoliiton uusia valtioita. Tempus-ohjelmaan ovat voimakkaasti vaikuttaneet koulutusta ja 
ammatillista koulutusta koskevat yhteisön aloitteet, ja erittäin monet Tempus-ohjelmaan liittyvät hakemukset 
tukeutuvat ERASMUS-ohjelmasta saatuun kokemukseen. 
39. Täydentävyyttä on myös korkeakoulujen ja teol 1 isuuden yhteistyötä käsittelevän GQMETT-ohjelrnan kanssa. 
Yrityksessä tapahtuva työharjoittelu on olennainen osa COMETT-ohjelrnaan kuuluvaa opiskelijoiden 
liikkuvuutta, kun se on ainoastaan yksi muiden vaihtomuotojen joukossa ERASMUS-ohjelmassa, johon 
lisäksi kuuluu laajempi valikoima oppiaineita. 
40. Henkinen pääoma ja liikkuvuus-ohjelman, jonka toiminta jatkuu Tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta 
edistävässä ohjelmassa (4. puiteohjelma), tavoitteena on edistää Euroopan iruhimillisiä voimavaroja 
tutkimuksessa ja kehittämisessä laadullisesti ja määrällisesti. Tämä toiminta - joka kohdistuu pääasiassa 
väitöskirjan tehneisiin nuoriin tutkijoihin - täydentää ERASMUS-ohjelman yhteydessä toteutettua toimintaa. 
41. Myös Jean Monnet-toiminta edistää eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämistä korkeakouluopetuksessa 
luomalla eurooppalaisia "oppituoleja", "pysyviä kursseja" ja "opintokokonaisuuksia". 
42. ERASMUS-ohjelman yhteydessä kehitettyä korkeakoulujen välistä yhteistyötä arvioidaan kaikilla 
opintoaloilla. Komission eri osastot joiden toimivallalla on yhdyssiteitä yhteen arvioituun oppialueeseen, 
on kutsuttu osallistumaan kokouksiin (vrt. V,§29). Osastojen osallistumisen myötä korkeakoulujen kanssa 
käyty keskustelu on monipuolistunut, koska ne ovat tuoneet esille erityisesti tämän alueen kehitystä 
koskevia tulevaisuuden näkymiä ja ammatillisen koulutuksen tarpeita, jotka olisi tyydytettävä 
työmarkkinoiden kehityksen ja yhteisön kaikki aloitteet huomioon ottaen. 
X Johtopäätökset 
43. Vuosi 1994 muodostaa ratkaisevan käänteen ERASMUS-ohjelmalle ja yhteisön muille ohjelmille 
koulutuksenja ammatillisen koulutuksen alueella. Tänä vuonna yhteisön ohjelmista sekä eri mallihankkeista 
saatu kokemus vahvistui ja laajeni ehdotuksessa uudesta SOKRATES-ohjelmasta. 
Uudessa SOKRATES-ohjelmassa korkeakouluopetuksella on tärkeä asema. Tämän uuden SOKRATES-
ohjelman toteutumista odottaessaan komissio jatkoi ERASMUS-ohjelman kansallisella, alueellisella ja 
oppiainekohtaisella tasolla tapahtuneen osallistumisen seurantaa ja arviointia. 
20 ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Liitteet 
•'RASMUS-ohjelma- Vuosikertomus 1994 
Liite I 
Lukuvuodelle 1994 95 myönnetyt varat (ecuina) 
TOIMINTA 1 
A. Korkeakoulujen välinen yhteistyöohjelma 19 086 400 
a. Opiskelijoiden liikkuvuus 
b. Opettajien liikkuvuus 
c. Uusien opetusohjelmien yhteinen 
kehittäminen 
d. Intensiiviohjelmat 
B. Käynnit 
TOIMINTA 2 
A. Opiskelija-apurahat 
B. ECTS-opiskelija-apurahat 
TOIMINTA 3 
A. Laitoksille myönnetty ECTS-rahoitustuki 
B. NARIC-verkolle myönnetty rahoitustuki 
TOIMINTA 4 
A. Järjestöt ja julkaisut 
B. Ohjelmaa, hallintoa, seurantaa 
ja arviointia koskeva tiedotus, Ortelius 12 581 340 
2 934 920 
2 459 560 
1 110 580 
1 395 300 
67 600 000 
2 900 000 
2 761 175 
67 250 
187 200 
2 704 459 20 481 700 
70 500 000 
2 828 695 
2 891 659 
YHTEENSÄ 96 702 054 
Huom. Teknisistä syistä pieniä eroja voi ilmetä edellä ilmoitettujen toimintakohtaisten 
kokonaismäärien ja vuosikertomuksen tekstissä mainittujen laitoksille myönnettyjen 
rahoitustukien kokonaismäärien välillä. 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Liite II (a) 
Vastaanotetut ICP-Erasmus-hakemukset osallistumiskelpoisten valtioiden mukaan jaoteltuina 
Osallistumis-
kelpoinen valtio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä 1993 94 
Määrä 
209 
59 
305 
84 
197 
380 
45 
227 
0 
214 
55 
524 
2299 
52 
26 
7 
25 
42 
19 
0 
171 
2470 % 
8,5 
2,4 
12,3 
3,4 
8,0 
15,4 
1,8 
9,2 
0,0 
8,7 
2,2 
21,2 
93,1 
2,1 
1,1 
0,3 
1,0 
1,7 
0,8 
0,0 
6,9 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
9,1 
2,6 
13,2 
3,7 
8,6 
16,5 
2,0 
9,9 
0,0 
9,3 
2,4 
22,7 
100,00 1994 95 
Määrä 
219 
67 
311 
91 
214 
402 
53 
230 
0 
222 
53 
562 
2424 
58 
52 
4 
23 
45 
20 
0 
202 
2626 % 
8,3 
2,6 
11,9 
3,5 
8,1 
15,3 
2,0 
8,8 
0,0 
8,5 
2,0 
21,3 
92,3 
2,2 
2,0 
0,2 
0,8 
1,7 
0,8 
0,0 
7,7 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
9,0 
2,8 
12,8 
3,8 
8,8 
•16,6 
2,2 
9,5 
0,0 
9,2 
2,2 
23,2 
100,0 
nRASMUS-ohjelma - Vuosikertomus I994 23 
Liite II (b) 
Hyväksytyt ICP-Erasmus-hakemukset osallistumiskelpoisten valtioiden mukaan jaoteltuina 
Osallistumis-
kelpoinen valtio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä 1993 94 
Määrä 
188 
51 
270 
71 
156 
330 
36 
194 
0 
189 
48 
480 
2013 
49 
21 
4 
14 
36 
16 
0 
140 
2153 % 
8,7 
2,4 
12,5 
3,3 
7,3 
15,3 
1.7 
9,0 
0,0 
8,8 
2,2 
22,3 
93,5 
2,3 
1,0 
0,2 
0,6 
1,7 
0,7 
0,0 
6,5 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
9,3 
2,5 
13,4 
3,5 
7,8 
16,4 
1,8 
9,6 
0,0 
9,4 
2,4 
23,9 
100,00 1994 95 
Määrä 
190 
48 
267 
80 
179 
356 
44 
203 
0 
194 
49 
482 
2092 
56 
48 
4 
19 
43 
18 
0 
188 
2280 % 
8,3 
2,1 
11,8 
3,5 
7,9 
15,6 
1,9 
8,9 
0,0 
8,5 
2,1 
21,2 
91,8 
2,4 
2,1 
0,2 
0,8 
1,9 
0,8 
0,0 
8,2 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
9,1 
2,3 
12,8 
3,8 
8,6 
17,0 
2,1 
9,7 
0,0 
9,3 
2,3 
23,0 
100,0 
24 i-RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus I994 
Liite III (a) 
ICP-Erasrriis-hakemuksGt osallisturniskelpoisten valtioiden osailistifrisen mukaan 
jaoteltuina 
Osallistumis-
kelpoinen valtio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
1RL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä 1993-94 
Määrä 
838 
434 
2132 
561 
1628 
2422 
441 
1500 
6 
950 
612 
2654 
14178 
267 
263 
17 
210 
385 
208 
1 
1351 
15529 % 
5,4 
2,8 
13,8 
3,6 
10,5 
15,6 
2,8 
9,7 
0,0 
6,1 
3,9 
17,1 
91,3 
1,7 
1,7 
0,1 
1,4 
2,5 
1,3 
0,0 
8,7 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
5,9 
3,1 
15,0 
4,0 
11,5 
17,1 
3,1 
10,6 
0,0 
6,7 
4,3 
18,7 
100,00 1994 95 
Määrä 
959 
498 
2520 
695 
1996 
2793 
550 
1781 
.8 
1065 
734 
3074 
16673 
361 
470 
20 
318 
503 
295 
1 
1968 
18641 % 
5,1 
2,7 
13,5 
3,7 
10,7 
15,0 
3,0 
9,6 
0,0 
5,7 
3,9 
16,5 
89,4 
2,0 
2,5 
0,1 
1,7 
2,7 
1,6 
0,0 
10,6 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
5,8 
3,0 
15,1 
4,2 
12,0 
16,8 
3,3 
10,7 
0,0 
6,4 
4,4 
18,4 
100,0 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Liite III (b) 
Hyväksytyt ICP-Erasmus-hakemukset osallistumiskelpoisten valtioiden osallistumisen mukaan 
jaoteltuina 
Osallistumis-
kelpoinen valtio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
LUX 
NL 
P 
UK 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä 199394 
Määrä 
754 
399 
1974 
513 
1507 
2242 
406 
1381 
6 
862 
561 
2450 
13055 
245 
238 
12 
188 
348 
188 
1 
1220 
14275 % 
5,3 
2,8 
13,9 
3,6 
10,6 
15,7 
2,8 
9,7 
0,0 
6,0 
3,9 
17,2 
91,5 
1,7 
1,7 
0,1 
1,3 
2,4 
1,3 
0,0 
8,5 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
5,8 
3,1 
15,1 
3,9 
11,5 
17,2 
3,1 
10,6 
0,0 
6,6 
4,3 
18,8 
100,00 1994 95 
Määrä 
865 
450 
2276 
637 
1823 
2548 
512 
1622 
8 
957 
665 
2784 
15147 
340 
437 
20 
293 
468 
275 
1 
1834 
16981 % 
5,1 
2,7 
13,5 
3,8 
10,7 
15,0 
3,0 
9,6 
0,0 
5,6 
3,9 
16,4 
89,3 
2,0 
2,6 
0,1 
1,7 
2,8 
1,6 
0,0 
10,8 
100,00 ainoastaan 
EY 
% 
5,7 
3,0 
15,0 
4,2 
12,0 
16,8 
3,4 
10,7 
0,1 
6,3 
4,4 
18,4 
100,0 
26 ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus I994 
Liite IV (a) 
Vastaanotetut ICP-hakemukset 
opintoalorttain 
Opintoalat 
Maatalous 
Arkkitehtuuri 
Kuvataiteet/Musiikki 
Johtamiskoulutus 
Kasvatustiede 
Insinöörikoulutus 
Maantiede/Geologia 
Humanistiset alat 
Kielet 
Oikeustiede 
Matematiikka 
Lääketiede/ 
Psykologia 
Luonnontieteet 
Yhteiskuntatieteet 
Tiedotusoppi/viesti ntä 
Muut 
Puitesopimukset 
Yhteensä 1993 94 
Määrä 
80 
95 
109 
249 
115 
343 
91" 
149 
262 
133 
109 
171 
205 
256 
32 
31 
40 
2470 % 
3,2 
3,8 
4,4 
10,1 
4,7 
13,9 
3,7 
6,0 
10,6 
5,4 
4,4 
6,9 
8,3 
10,4 
1.3 
1,3 
1,6 
100,0 1994 95 
Määrä 
79 
94 
121 
258 
142 
366 
97 
147 
269 
132 
124 
175 
215 
281 
42 
34 
50 
2626 % 
3,0 
3,6 
4,6 
9,8 
5,4 
13,9 
3,7 
5,6 
10,2 
5,0 
4,7 
6,7 
8,2 
10,7 
1,6 
1,3 
1,9 
100,0 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 27 
Liite IV (b) 
Hyväksytyt ICP-Erasmus-hakemukset 
opintoalorttain 
Opintoalat 
Maatalous 
Arkkitehtuuri 
Kuvataiteet/Musiikki 
Johtamiskoulutus 
Kasvatustiede 
Insinöörikoulutus 
Maantiede/Geologia 
Humanistiset alat 
Kielet 
Oikeustiede 
Matematiikka 
Lääketiede/ 
Psykologia 
Luonnontieteet 
Yhteiskuntatieteet 
Tiedotusoppi/viestintä 
Muut 
Puitesopimukset 
Yhteensä 1993 94 
Määrä 
68 
80 
93 
208 
97 
313 
76 
127 
231 
123 
97 
148 
183 
219 
28 
26 
36 
2153 % 
3,2 
3,7 
4,3 
9,7 
4,5 
14,5 
3,5 
5,9 
10,7 
5,7 
4,5 
6,9 
8,5 
10,2 
1,3 
1,2 
1,7 
100,0 1994 95 
Määrä 
68 
79 
111 
212 
118 
330 
84 
129 
233 
122 
106 
152 
184 
243 
33 
29 
47 
2280 % 
3,0 
3,5 
4,9 
9,3 
5,2 
14,5 
3,7 
5,7 
10,2 
5,4 
4,6 
6,7 
8,1 
10,7 
1.4 
1,3 
2,1 
100,0 
2S ERASMUS-ohjelma- Vuosikertomus I994 
Liite V (a) 
Lukuvuosina 1993 94 ja 1994 95 vastaanotetut ICP-hakemukset 
tDirrintatyypeittäin jaoteltuina 
Toimintatyyppi 
Opiskelijoiden liikkuvuus (SM) 
Opettajien liikkuvuus (TS) 
Uusien opetusohjelmien 
yhteinen kehittäminen (CD) 
Intensiiviohjelmat (IP) 1993 94 
Määrä 
2250 
1024 
432 
500 %' 
91 
41 
17 
20 1994-95 
Määrä 
2404 
1093 
492 
573 %' 
92 
42 
19 
22 Lisäys / vähennys 
Määrä 
154 
69 
60 
73 % 
6,8 
6,7 
13,9 
14,6 
*tähän toimintaan liittyvien ICP-hakemusten prosenttiosuus 
Huom. Hakemukset koskevat usein monia toinintatyyppejä 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 29 
Liite V (b) 
Lukuvuosina 1993 94 ja 1994 95 hyväksytyt ICP-hakemukset 
toirrintatyypeittäin jaoteltuina 
Toimintatyyppi 
Opiskelijoiden liikkuvuus (SM) 
Opettajien liikkuvuus (TS) 
Uusien opetusohjelmien 
yhteinen kehittäminen (CD) 
Intensiiviohjelmat (IP) 1993-94 
Määrä 
1997 
476 
232 
188 %' 
93 
22 
11 
9 199495 
Määrä 
2112 
591 
201 
264 %* 
93 
26 
9 
12 Lisäys / vähennys 
Määrä 
115 
115 
-31 
76 % 
5,8 
24,2 
-13,4 
40,4 
' tähän toimintaan liittyvien ICP-hakemusten prosenttiosuus 
Huom. Hakemukset koskevat usein monia toimintatyyppejä 
ERASMUS-ohjelma - Vuosikertomus 1994 
Liite VI 
ICP-hakemusten hyväksymisprosentti toinintatyypeitiäin jaoteltuina 
lukuvuosina 1993 94 ja 1994 95 
Toimintatyyppi I 1993 94 I 1994 95 
Opiskelijoiden liikkuvuus (SM) 89 88 
Opettajien liikkuvuus (TS) 47 54 
Uusien opetusohjelmien 54 41 
yhteinen kehittäminen (CD) 
Intensiiviohjelmat (IP) 38 46 
Kaikki ICP-tyypit 87 87 
•'RÄSMt 'S-ohielma - Vuosikertomus 1994 
LJiteVII 
Erasmuskelpoiset korkeakoulut 
Osallistumiskel-
poinen valtio 
B 
D 
DK 
E 
F 
GR 
1 
IRL 
LUX 
NL 
P 
UK 
EUR 
EY yhteensä 
A 
CH 
FL 
IS 
N 
S 
FIN 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä Osallistu­
miskel­
poisten 
laitosten 
määrä 
vuonna 
1994 
419 
351 
243 
87 
1989 
63 
114 
66 
4 
333 
188 
489 
1 
4347 
58 
139 
2 
13 
141 
75 
360 
788 
5135 Vähintään yhteen ICP-Erasmus -ohjelmaan osallistuvien laitosten määrä 
1988 89 1989 90 1990 91 1991 92 1992 93 1993 94 1994 95 
26 49 69 76 100 126 142 
83 126 132 176 186 205 217 
16 32 44 42 56 60 72 
37 42 42 47 55 60 63 
150 247 268 300 369 405 411 
12 23 22 24 26 30 32 
43 59 59 65 72 77 85 
12 19 20 22 31 31 35 
2 2 3 2 2 2 2 
24 51 53 72 88 94 96 
15 28 35 41 67 70 74 
106 148 157 172 197 212 220 
2 2 1 
526 826 904 1039 1251 1374 1450 
20 28 34 
14 17 25 
1 1 1 
2 4 5 
19 41 56 
25 34 41 
29 51 95 
110 
1361 176 
1550 257 
1707 
Huom. Osallistuniskelpoisuus määntetään osallistumiskelpoisten maiden mukaan, sarakkeessa "Usallistumskelpoisteh 
laitosten määrä" annetut tiedot on saatettu ajan tasalle maaliskuussa 1994. 
Tätä taulukkoa tutkittaessa on otettava huomioon, että joissain maissa, erityisesti Ranskassa, osailistumiskelpoisiksi 
luokitelluista laitoksista hyvin suuri osa toteuttaa itse asiassa toimintaa, joka kuuluu olennaisilta osin keskiasteen 
opetuksen piiriin (eivätkä ne näin ollen luultavasti koskaan osallistu korkeakouluopetukseen liittyvään yhteisön 
toimintaan) 
F-RASMl :S-ohjclma - Vuosikertomus I994 
Lite VIII (a) 
ErasniJS-vierailuapurahahakerrijkset>AJonna 1994 
osallisturniskelpoisten valtioiden mukaan jaoteltuina 
Osallistumis-
kelpoinen valtio 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
I RL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä Osallistumiskelpoiset 
hakemukset 
Määrä 
73 
37 
101 
251 
125 
108 
45 
99 
0 
46 
37 
184 
1106 
11 
117 
5 
22 
41 
10 
0 
206 
1312 % 
6,6 
3,3 
9,1 
22,7 
11,3 
9,8 
4 
9 
0,0 
4,2 
3,3 
16,7 
100 
5,3 
56,8 
2,4 
10,7 
20 
4,8 
0,0 
100 Hyväksytyt hakemukset 
Määrä 
37 
21 
51 
130 
63 
49 
31 
53 
0 
20 
26 
100 
581 
7 
59 
2 
.13 
16 
7 
0 
104 
685 % 
6,4 
3,6 
8,7 
22,4 
10,9 
8,4 
5,3 
9,1 
0,0 
3,5 
4,5 
17,2 
100 
6,7 
56,8 
1,9 
12,3 
15,4 
6,7 
0,0 
100 
|-'R.\SMI 'S-ohiclma - Vuosikertomus ll^M 
Liite VIII (b) 
Erasrns-vierailuapurahahakemukset 
vuonna 1994 opintoakxttain 
Opintoalat 
Maatalous 
Arkkitehtuuri 
Kuvataiteet/Musiikki 
Johtamiskoulutus 
Kasvatustiede 
Insinöörikoulutus 
Maantiede/Geologia 
Humanistiset alat 
Kielet 
Oikeustiede 
Matematiikka 
Lääketiede/Psykologia 
Luonnontieteet 
Yhteiskuntatieteet 
Tiedotusoppi/viestintä 
Muut 
Puitesopimukset 
Hallintohenkilökunnan suorittamat 
opintokäynnit 
Yhteensä Osallistumiskelpoiset 
hakemukset 
Määrä 
36 
55 
107 
142 
117 
136 
41 
45 
105 
25 
72 
140 
52 
108 
35 
15 
16 
65 
1312 % 
2,7 
4,2 
8,2 
10,8 
8,9 
10,4 
3,1 
3,4 
8 
1,9 
5,5 
10,7 
4 
8,2 
2,7 
1,1 
1.2 
5 
100 Hyväksytyt hakemukset 
Määrä 
22 
35 
65 
70 
58 
67 
24 
26 
48 
13 
42 
74 
28 
52 
20 
7 
9 
25 
685 % 
3,2 
5,1 
9,5 
10,2 
8,5 
9,8 
3,7 
3,8 
7 
1,9 
6,1 
10,8 
4 
7,6 
2,9 
1 
1,3 
3,6 
100 
l-RASMUS-ohjdma - Vuosikcrtonms IW4 
Liite IX 
Erasmus 1994 95 
Opiskelija-apurahoja koskevan talousarvion jakautuminen 
Osallistu-mis-
kelpoi-set 
maat 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EY yhteensä 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta 
yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä Erasmus-ohjelman Toimin­
nan 2 talousarvio 
(lukuun ottamatta ECTS-
järjestelmää) 
milj. ecua 
2606 
1 099 
1T495 
2 775 
7 678 
9 678 
. 1 358 
9 504 
228 
2 951 
2 618 
9 026 
71 
61 537 
1 394 
1 091 
200 
1 010 
1 412 
966 
10 
6 083 
67 620 % 
3,9 
1,7 
17,7 
4,1 
11,3 
14,3 
2 
14 
0,3 
4,3 
3,9 
13,3 
0,1 
91 
2,1 
1,6 
0,3 
1,5 
2 
1,5 
0 
9 
100 ECTS 
milj. ecua 
140 
140 
300 
140 
300 
300 
140 
300 
20 
140 
140 
340 
20 
2 420 
100 
100 
20 
80 
100 
60 
0 
460 
2 880 % 
4,9 
4,9 
10,4 
4,9 
10,4 
10,4 
4,9 
10,4 
0,7 
4,9 
4,9 
11,8 
0,7 
84 
3,5 
3,5 
0,7 
2,8 
3,5 
2,1 
0 
16 
100 Erasmus-ohjelman Toimin­
nan 2 kokonaisbudjetti 
milj. ecua 
2 764 
1 239 
12 245 
2 915 
7 978 
9 978 
1498 
9 804 
248 
3 091 
2 758 
9366 
91 
63 957 
1494 
1 191 
220 
1 090 
1 512 
1 026 
10 
6543 
70 500 % 
3,9 
1,8 
17,4 
4,1 
11,3 
14,2 
2,1 
13,9 
0,4 
4,4 
3,9 
13,3 
0,1 
90,8 
2,1 
1,7 
0,3 
1,5 
2,1 
1,5 
0 
9,2 
100 
Huom. Luxemburgissa, Islannissa ja Uechtensteinissa sovelletaan erityismääräyksiä. EUR:Ile myönnetty 
tuki koskee rahoitustukea, joka osoitetaan suoraan ECTS:n EPBS-yhteenliittymälle (jonka toimipaikka 
sijaitsee Ranskassa) sekä Arlonin ja Firenzen eurooppalaisille laitoksille. 
I.RASMUS-ohjelma - Vuosikertomus I'M 
Liite X 
Opiskelijoiden liikkuvuutta edistävät olyelmat lukuvuonna 1994 95: 
arvioitu opiskelijamäärä alkuperä- ja vastaanottajamaan mukaan jaoteltuna 
Alkuperämaa 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
EUR 
EU 
A 
FIN 
IS 
N 
S 
CH 
FL 
Efta 
yhteensä 
EY + Efta 
yhteensä Vastaanottajamaa 
B DK D GR E F IRL I L NL P UK EUR 
137 829 221 798 1162 312 526 4 671 217 1330 4 
151 - 424 53 277 372 118 127 0 236 71 792 1 
738 353 - 441 1951 4352 800 1484 0 1087 408 5083 11 
262 74 552 - 264 657 128 358 1 240 99 816 0 
881 270 1628 241 - 3242 450 1718 0 784 464 3210 3 
870 344 3964 443 3297 - 890 1729 0 926 514 7682 7 
263 90 689 84 345 813 - 174 0 187 75 412 0 
647 152 1463 311 1717 2112 257 # - 0 606 285 2092 0 
005 1 0 200-00 20 
631 231 1011 182 763 1050 231 501 0 - 174 2165 4 
287 90 388 98 507 682 89 295 0 222 - 675 1 
1022 675 4063 577 2587 6807 399 1569 2 2000 474 - 9 
21110 3 700010 8 -
5754 2417 15027 2652 12509 21258 3674 8481 7 6960 2781 24267 40 
103 57 282 78 300 422 79 296 0 158 61 534 1 
145 110 561 64 140 222 106 104 0 210 52 730 0 
1 2 17 0 5 15 0 10 0 5 0 13 0 
98 71 308 36 105 219 52 109 0 174 41 339 3 
191 73 592 66 250 530 130 194 0 425 86 853 ' 0 
123 30 222 32 155 224 29 170 0 108 43 213 0 
00 00 0 000000 00 
661 
6415 343 
2760 1982 
17009 276 
2928 955 
13464 1632 
22890 396 
4070 883 
9364 0 
7 1080 
8040 283 
3064 2682 
26949 4 
44 EY 
yhteen 
sä 
6211 
2622 
16708 
3451 
12891 
20666 
3132 
9642 
10 
6943 
3334 
20184 
33 
105827 
2371 
2444 
68 
1555 
3390 
1349 
0 
11177 
117004 A FIN IS N S CH FL 
100 108 0 89 206 138 0 
53 86 2 57 67 38 0 
303 470 16 269 594 220 1 
97 58 0 33 93 45 0 
258 122 4 105 246 158 0 
387 256 7 159 483 202 0 
68 73 1 39 90 22 0 
280 105 7 119 224 185 0 
0 0 0 0 0 0 0 
157 191 3 148 432 118 0 
63 58 0 42 • 101 56 0 
437 554 7 237 694 173 0 
1 0 0 2 0 0 0 
2204 2081 47 1299 3230 1355 1 
-
~ 
2204 • 
2081 47 1299 3230 -
1355 -
1 Efta 
yh­
teensä 
641 
303 
1873 
326 
893 
1494 
293 
920 
0 
1049 
320 
2102 
3 
10217 
-
10217 EY + 
Efta 
yh­
teensä 
6852 
2925 
18581 
3777 
13784 
22160 
3425 
10562 
10 
7992 
3654 
22286 
36 
116044 
2371 
2444 
68 
1555 
3390 
1349 
0 
11177 
127221 
3 
S. 
I 
Liite Xl 
ECTS-opiskelijoiden määrä oppiaineittain lukuvuonna 1993 94 
1993/94 
Maa 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
A 
SF 
N 
S 
CH 
IS 
EPBS* 
Yhteensä 
* huropean K Koneenrakennus 
Lähtevät 
11 
24 
99 
6 
78 
32 
4 
10 
2 
5 
13 
21 
11 
10 
3 
9 
0 
0 
0 
365 
artnership of b Saapuvat 
1 
6 
51 
5 
29 
62 
12 
20 
2 
7 
5 
132 
12 
4 
4 
13 
0 
0 
0 
365 
usiness Scho Lääketiede 
Lähtevät 
39 
18 
172 
19 
66 
15 
14 
39 
0 
10 
15 
27 
15 
11 
14 
10 
15 
0 
0 
499 
Dis: Middlesex Saapuvat 
45 
12 
39 
16 
50 
121 
18 
32 
0 
22 
7 
45 
18 
4 
5 
20 
45 
0 
0 
499 
University, N Kemia 
Lähtevät 
1 
11 
40 
18 
58 
64 
17 
12 
0 
10 
9 
34 
9 
8 
4 
8 
2 
0 
0 
305 
achhochschuie Saapuvat 
13 
7 
28 
2 
22 
46 
22 
10 
0 
22 
0 
89 
10 
2 
14 
11 
7 
0 
0 
305 
I .W. Keutlinc Historia 
Lähtevät 
10 
8 
34 
12 
37 
24 
14 
16 
0 
9 
9 
25 
8 
8 
X 
10 
10 
8 
0 
242 
jen, ICAUb M Saapuvat 
5 
12 
25 
10 
39 
37 
21 
I "27 
0 
11 
2 
38 
4 
5 
X 
3 
1 
2 
0 
242 Johtamiskoulutus 
Lähtevät 
27 
27 
32 
26 
60 
126 
20 
51 
0 
36 
22 
38 
10 
13 
12 
28 
0 
0 
11 
539 Saapuvat 
40 
35 
37 
3 
88 
83 
16 
55 
0 
10 
6 
94 
24 
7 
12 
21 
0 
0 
10 
541 Yhteensä 
Lähtevät 
88 
88 
377 
81 
299 
261 
69 
128 . 
2 
70 
68 
145 
53 
50 
33 
65 
27 
8 
11 
1923 % 
4,6 
4,6 
19,6 
4,2 
15,5 
13,6 
3,6 
6,7 
0,1 
3,6 
3,5 
7,5 
2,8 
2,6 
1,7 
3,4 
1,4 
0,4 
0,6 
100,0 
adnd, hSG-ryfimä (tcole Supérieure de Commerce) Kams Saapuvat 
104 
72 
180 
36 
228 
349 
89 
144 
2 
72 
20 
398 
68 
22 
35 
68 
53 
2 
10 
1952 % 
5,3 
3,7 
9,2 
1,8 
11,7 
17,9 
4,6 
7,4 
01 
3.7 
1,0 
20,4 
3,5 
1,1 
1,8 
3,5 
2.7 
0,1 
0,5 
100,0 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 416 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 
Luettelonumero : CB-CO-95-458-FT-C 
ISBN 92-77-93044-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
b«