rt ft ft ft A 
ft ft EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.03.1998 
KOM(1998) 181 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
Kokonaisvaltaisen kumppanuussuhteen luominen Kiinan kanssa 

Sisältö 
Tiivistelmä 3 
A. Kiinan kytkeminen läheisemmin kansainväliseen yhteisöön 5 
A.l EU:n ja Kiinan poliittisen vuoropuhelun parantaminen 5 
A.2 Perustana ASEM-prosessi 5 
A.3 Maailmanlaajuisten kysymysten käsittely 6 
AA Aasian alueellisia kysymyksiä koskevan vuoropuhelun tukeminen 7 
A.5 Hongkongin ja Macaon itsehallinnon tukeminen 8 
B. Tuki Kiinan siirtymiselle oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien 
noudattamiseen perustuvaan avoimeen yhteiskuntaan 9 
li. I Ihmisoikeuksien edistäminen avoimen keskustelun avulla... 9 
li.2 ...ja yhteistyön avulla 10 
C. Kiinan lähentäminen maailmantalouteen 11 
( . I Kiinan ottaminen mukaan maailmankauppajärjestelmään 11 
1. Tuki Kiinan liittymiselle WTO:hon 12 
2. Kahdenvälistä kauppaa koskevan suunnitelman lujittaminen 14 
3. Investointien tukeminen 16 
4. Kahdenvälisten sopimusten kehittäminen 16 
5. Rahoitusmarkkinoiden vapauttamisen ja sääntelyn yhteensovittaminen 17 
6. Huron edistäminen 18 
C.2 Talous- ja sosiaaliuudistuksen tukeminen 18 
1. Yhtiöiden rakenneuudistusten sivuvaikutukset 19 
2. Rahoitusuudistus 19 
3. Teollinen yhteistyö 20 
4. Elinkeinoelämän vuoropuhelu 20 
5. Oikeudellinen ja hallinnollinen uudistus 20 
6. Koulutus 20 
7. Tiede ja teknologia 20 
8. Ympäristö 20 
9. Energia 21 
10. Alueelliset erot ja köyhyyden vähentäminen 21 
D. Euroopan rahoituksen lisääminen 22 
E. Euroopan unionin profiilin nostaminen Kiinassa 24 
Päätelmät 25 
Tiivistelmä 
Kiina on kehittynyt huomattavasti siitä alkaen kun talousuudistus käynnistyi maassa 
Deng Xiaopingin johdolla 20 vuotta sitten. Maa käy läpi valtavaa sisäistä muutosta 
suurelta osin suljetusta keskusjohtoisesta taloudesta maailmankaupassa mukana olevaan 
yhä markkinavetoisempaan talouteen. Tähän liittyy huomattava Kiinan yhteiskunnan 
kehitys, vaikka ihmisoikeuksia ei yleismaailmallisten vaatimusten mukaisesti täysin 
kunnioitetakaan. 
Euroopan unioni vastasi vuonna 1995 Kiinan tapahtumien aiheuttamiin taloudellisiin ja 
poliittisiin haasteisiin hahmottelemalla EU.n ja Kiinan suhteiden tulevaa kehittämistä 
koskevaa kokonaisvaltaista politiikkaa. Unioni antoi Essenissä kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston hyväksymän "uuden Aasian strategian" hengessä tiedonannon Kiinan ja 
Euroopan suhteiden pitkän aikavälin politiikasta1, joka on osoittautunut 
käyttökelpoiseksi EU:n kannalta ja joka näyttää suuntaa jatkossakin. 
Useimpia vuoden 1995 strategiseen asiakirjaan sisältyvistä aloitteista ollaan jo 
toteuttamassa, mutta muutamat vaativat vielä kypsyttelyä. Vuoden 1995 tiedonannon 
analyyttinen perusta pätee edelleen, ja tiedonanto toimii sen vuoksi myös EU:n tulevan 
Kiinan-politiikan perustana. Useilla aloilla on kuitenkin tapahtunut niin merkittävää 
kehitystä vuoden 1995 jälkeen, että EU:n on syytä parantaa ja tehostaa politiikkaansa 
entisestään. 
I ensinnäkin Kiinan hallitus on vastikään antanut vahvimman tukensa 
markkinauiklistukselle ja maailmantalouteen liittymiselle sitten uudistuksen aloittamisen 
vuonna I97S. Vuonna 1997 jäljestetty Kiinan kommunistisen puolueen 15. puoluekokous 
aloitti Dengin jälkeisen kauden hyväksymällä kunnianhimoisen talous- ja 
sosiaaliuudistusohjelman seuraavaksi viideksi vuodeksi. Tätä voidaan pitää selvänä 
merkkinä Kiinan aikomuksesta lujittaa, nopeuttaa ja täydentää jo käynnissä olevaa 
siirtymäkehitystä. 
Toiseksi Kiina on samaan aikaan alkanut toimia vakuuttavammin ja 
vastuuntuntoisemmin ulkopolitiikassaan sekä alueellisesti että maailmanlaajuisesti. 
Kiinan asema Korean ja Kamputsean rauhan edistäjänä kuvaa sen uudenlaista 
sitoutumista koko Aasian kehitykseen. Kiinan ja sen tiettyjen tärkeimpien kumppaneiden 
välillä viime vuosina järjestettyjen huippukokousten ennennäkemätön määrä osoittaa 
Kiinan halua tulla tunnustetuksi maailmanvaltana ja heijastaa toisaalta kyseisten 
kumppaneiden yleistä käsitystä, jonka mukaan Kiinan kanssa tehdyistä rakentavista 
sitoumuksista olisi tultava keskeinen politiikan painopiste. Hongkongin siirtyminen 
Kiinan alaisuuteen kitkattomasti ja onnistuneesti heinäkuussa 1997 oli erityisen selkeä 
osoitus Kiinan yhä kypscmmästä ja vastuuntuntoisemmasta asenteesta muuttuvaa 
asemaansa kohtaan sekä kyseisellä alueella että maailmanlaajuisesti. 
KOM (95) 279, 5.7.95. 
Kolmanneksi talouskriisi, joka alkoi levitä Aasiassa vuonna 1997, on paljastanut vakavia 
rakenteellisia heikkouksia tiettyjen Kiinan naapureiden taloudessa ja vaikuttaa 
epäilemättä jollain tavoin myös Kiinaan. Sitä voidaan pitää varhaisena varoituksena 
Kiinalle, koska se toi esiin ne uhkat, joita muiden Aasian maiden valitsemiin 
kehityslinjoihin tietyiltä osin sisältyy. Kriisi on tuonut selkeästi esiin sen, että Kiinan on 
jatkettava, uudistuksiaan ja liberalisoi niiaan voidakseen välttää vastaavanlaisten 
ongelmien syntymisen omassa taloudessaan. 
Lisäksi myös EU on itse muuttumassa tavalla, jonka vuoksi Kiinan on mukautettava 
omaa strategista näkemystään Euroopasta. EU on ottamassa käyttöön yhteistä valuuttaa 
ja laajenemassa itään, ja Amsterdamin perussopimuksessa sille annettiin uusia keinoja 
pitää puoliaan maailmanlaajuisesti. 
Tällainen kehitys edellyttää sekä pitkän aikavälin näkemyksiä että aktiivista sitoutumista. 
Sitoutuminen Kiinan kasvavaan taloudelliseen ja poliittiseen valtaan ja Kiinan ottaminen 
osaksi kansainvälistä yhteisöä saattavat muodostua Euroopan ja muiden kumppaneiden 
suurimmiksi ulkopoliittisiksi haasteiksi 2000-luvulla. 
Tässä tiedonannossa pyritään vastaamaan haasteeseen vuoden 1995 asiakirjassa esitetyn 
Kiinan poliittista ja taloudellista kehitystä koskevan analyysin perusteella ensisijaisten 
tavoitteiden asettamiseksi uudelle ja kokonaisvaltaiselle EU:n ja Kiinan 
kumppanuussuhteelle. 
EU:n ja Kiinan uudella kumppanuussuhteclla pyritään: 
• kytkemään Kiina läheisemmin kansainväliseen yhteisöön paremman poliittisen 
vuoropuhelun avulla 
• yhdentämään Kiinaa enemmän maailmantalouteen ottamalla se 
täysipainoisemmin mukaan maailmankauppajärjestelmään ja tukemalla maassa 
käynnissä olevaa taloudellista ja sosiaalista uudistuskehitystä 
• tukemaan Kiinan siirtymistä oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien noudattamiseen 
perustuvaan avoimeen yhteiskuntaan 
• lisäämään Euroopan rahoitusta 
• nostamaan KU:n profiilia Kiinassa. 
*** 
A. Kiinan kytkeminen läheisemmin kansainväliseen yhteisöön 
Kiinan muuttuminen yhä itsevarmemmaksi maailmanvallaksi on historiallisesti erittäin 
merkittävää sekä Euroopan että koko kansainvälisen yhteisön kannalta. Kiinasta on tullut 
tärkeä kumppani maailmassa, jota maailmaniaajuistamisvoimat sitovat yhteen yhä 
läheisemmin. EU:n ensisijaisina tavoitteina on oltava Kiinan yhdentäminen nopeasti ja 
täysipainoisesti kansainväliseen yhteisöön sekä poliittisesti että taloudellisesti ja tukea 
sen siirtymistä oikeusvaltioon perustuvaan avoimeen yhteiskuntaan, mikä helpottaa sekä 
Kiinan kehittymistä että maailmanlaajuisen vakauden lisäämistä. 
EU on sitoutunut Kiinan kanssa tehtävien kokonaisvaltaisten sitoumusten strategiaan. 
Strategia on määrä toteuttaa kehittämällä uutta ja parempaa kahdenvälistä poliittista 
vuoropuhelua EU:n ja Kiinan välille sekä lisäämällä Kiinan osallistumista koko 
maailman kannalta kiinnostaviin sekä alueellisiin että monenvälisiin aloitteisiin. 
A. I HV:n ja Kiinan poliittisen vuoropuhelun parantaminen 
Yksi osoitus Kiinan halusta saavuttaa maailmanlaajuisesti tärkeämpi asema on Japanin, 
Venäjän ja Yhdysvaltojen kanssa järjestettyjen kahdenvälisten huippukokousten 
ennennäkemätön sarja, joka on antanut kullekin näistä keskeisistä kumppaneista 
tilaisuuden osoittaa julkisesti yhteistä sitoutuneisuuttaan Kiinaan. 
Vuoteen 1994 saakka EU:n poliittinen vuoropuhelu Kiinan kanssa rajoittui vuosittaisiin 
lyhyisiin kokouksiin Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen yhteydessä. EU on 
jatkuvasti tiivistänyt tätä poliittista vuoropuhelua vuonna 1994 käydyn kirjeenvaihdon 
jälkeen. Nyt on tullut aika nostaa EU:n ja Kiinan suhteiden tasoa järjestämällä vuotuiset 
kokoukset valtion- ja hallitusten päämiesten tasolla, kannustamalla yhteyksiin 
ministeritasolla ja järjestämällä poliittisten johtajien tapaamisia samaan tapaan kuin 
muiden keskeisten kumppaneiden kanssa. EU:n ja Kiinan vuotuisilla huippukokouksilla 
luotaisiin lilJ:n ja Kiinan suhteille samanlainen perusta kuin EU:n lähestymistavalle 
Yhdysvaltojen, Japanin ja Venäjän kaltaisia muita keskeisiä kumppaneja kohtaan, 
nostettaisiin EU:n profiilia Kiinassa ja päinvastoin sekä vauhditettaisiin EU:n ja Kiinan 
suhteiden keskeisiä kysymyksiä koskevia neuvotteluja ja ratkaisemista. 
A. 2 Perustana ASEM-prosessi 
Bangkokissa vuonna 1996 käynnistynyt Aasia-Eurooppa -kokousten sarja (ASEM) on 
muodostunut eurooppalaisten ja aasialaisten kumppanien väliseksi huomattavaksi 
neuvotteluareenaksi sekä poliittisella että asiantuntijatasolla ja johtanut useisiin 
yhteistyöaloitteisiin. Epävirallisuutensa ja kokouksissa käsiteltyjen aiheiden kirjon 
ansiosta ASEM on tuonut uuden ulottuvuuden EU:n ja Kiinan suhteisiin. Kiina on 
suhtautunut prosessiin rakentavasti ja ollut erityisen aktiivinen kaikissa ASEMin 
taloudellisia yhteistyötä koskevissa aloitteissa. 
Kiinan kanssa käytävää vuoropuhelua olisi parannettava osana ASEMissa ilmenevää 
EU:n laajempaa alueellista Aasian-strategiaa. EU:n olisi pyrittävä kannustamaan Kiinaa 
siihen, että se sitoutuu jatkossakin osallistumaan aktiivisesti ASEMiin ja ASEMin 
seurantaan. Kiinan kanssa käytävän vuoropuhelun edistäminen Aasian alueen kestävästä 
kehityksestä, Aasian alueen meriturvallisuuden käsittely, laittoman huumekaupan 
torjuminen, Aasian talouskriisin vaikutuksista selviäminen sekä asevalvonnan ja aseiden 
leviämisen estäminen ovat keskeisiä esimerkkejä kysymyksistä, joiden osalta EU:n olisi 
pyrittävä saamaan Kiina osallistumaan aktiivisesti ASEM-prosessiin. 
A. 3 Maailmanlaajuisten kysymysten käsittely 
Kiina on viime vuosina muokannut ulkopolitiikkaansa johdonmukaisemmaksi ja 
ulospäinsuuntauluvammaksi sovittaakseen sen vastaamaan kasvavaa taloudellista 
painoarvoaan. EU:n olisi tuettava tätä kannustamalla Kiinaa toimimaan aktiivisesti ja 
vastuuntuntoisesti maailmanlaajuisissa kysymyksissä. 
EU:n olisi saatava Kiina, joka on Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston 
pysyvä jäsen, ottamaan osaa YK:n tärkeimpiä kehitysaskelia ja erityisesti YK:n 
uudistamista koskevaan vuoropuheluun. 
Iill:n olisi pyrittävä nostamaan säännöllisemmin esiin Kiinaan liittyviä asioita 
(ï7/K-maiden kokouksissa. Sen olisi myös pyrittävä tiivistämään Kiinan kanssa käytävää 
yhä tärkeämmäksi käyvää vuoropuhelua, jonka OECD aloitti vuonna 1995. 
Koska Kiina on ydinvalta, sen aseistariisunnalla ja aseiden leviämisen estämistä 
koskevalla politiikalla on erityistä merkitystä. Kiina on viime vuosina toteuttanut 
tervetulleita toimenpiteitä liittymällä ydinaseiden leviämisen estämistä koskevaan 
sopimukseen, kemiallisia aseita koskevaan yleissopimukseen, biologisia aseita koskevaan 
yleissopimukseen ja Zanggerin komiteaan (ydinmateriaaliviennin valvontajärjestelmä) 
sekä noudattamalla ohjusteknologian valvontajärjestelmän tärkeimpiä määräyksiä. Kiina 
on myös allekirjoittanut kattavan ydinasekokeiden kieltämistä koskevan sopimuksen. 
Beijingin osallistumista enemmän näitä kysymyksiä koskeviin monenvälisiin 
neuvotteluihin olisi tuettava jatkuvasti. Euroopan olisi myös aloitettava Kiinan kanssa 
vuoropuhelu henkilömiinoista ja vaadittava sitä määräämään pysyvä vientikielto sekä 
sitoutumaan myönteisesti kansainväliseen kehitykseen, jolla pyritään näiden aseiden 
hävittämiseen. 
Laiton siirtolaisuus ja kansainvälinen rikollisuus ovat sekä Kiinan että EU:n vakavia 
huolenaiheita. EU:n olisi edistettävä konkreettista vuoropuhelua ja tuettava yhteistyötä 
Kiinan kanssa laittoman huumekaupan, rahanpesun, järjestäytyneen rikollisuuden ja 
laittoman siirtolaisuuden torjumiseksi. Ne aiemmat kokemukset, jotka EU on saanut 
näistä kysymyksistä muista yhteisön ulkopuolisista maista, voivat toimia hyödyllisenä 
perustana, jolta erityisten yhteistyöaloitteiden käynnistämistä voitaisiin harkita Kiinassa. 
EU aikoo jatkossakin poliittisessa vuoripuhelussa tehdä kaikkensa ottaakseen esille 
ihmisoikeuskysymykset tämän tiedonannon B-osassa yksityiskohtaisesti käsitellyn 
erityisen kahdenkeskisen ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun lisäksi. 
Kiinan talous kehittyy tavalla, joka merkitsee sen energian kysynnän kasvua. Myös 
nopealla leollistumisvauhdilla on tulevaisuudessakin suuret ympäristövaikutukset 
kansallisella, alueellisella ja maailmanlaajuisella tasolla. EU:n olisi pyrittävä 
huolehtimaan siitä, että Kiina sitoutuu jatkossakin käsittelemään maailmanlaajuisia 
ympäristöhaasteita, kuten maapallon lämpötilan nousua ja kasvihuonekaasujen päästöjä, 
ennen kaikkea C2 jaksossa mainittujen EU:n rahoittamien yhteistyöhankkeiden avulla, 
lillui olisi erityisesti kannustettava Kiinaa sitoutumaan enemmän siihen, että se pyrkisi 
vuonna 1992 järjestelyn Rion ympäristökokouksen ja sen seurannan yhteydessä 
aseteltuihin maailmanlaajuisiin ympäristötavoitteisiin ennen kaikkea ilmastonmuutosten 
alalla. 
A. 4 Aasian alueellisia kysymyksiä koskevan vuoropuhelun tukeminen 
EU:lla on oma tehtävänsä Aasian alueen vakauden säilyttämisessä alueen selkkausten 
rauhanomaisen ratkaisemisen avulla, ennen kaikkea ASEANin tukemien alueellisten 
foorumien osanottajana. Kiinalla on yhteinen raja 14 maan kanssa, ja sillä on niistä 
muutamien kanssa ratkaisemattomia rajariitoja. Itä-Aasian monenvälisen turvallisuutta 
koskevan vuoropuhelun tarpeen kasvu antaa Euroopalle mahdollisuuden lisätä yleistä 
vaikutusvallaansa alueella. Kun ASEAN-maiden alueellinen foorumi (ARF)1 kehittyy 
pidemmälle ja Kiina osoittaa halua sitoutua enemmän luottamusta lisääviin 
toimenpiteisiin Aasiassa, EU:n olisi hyödynnettävä tätä foorumia järjestelmällisemmin 
lurvallisuuskysymyksistä keskustelemiseen Kiinan kanssa. 
Eurooppa on Korean niemimaan energiankehitysjärjestön (KEDO) keskeinen rahoittaja ja 
Pohjois-Korean suurin elintarvikeavun toimittaja, ja on selkeästi Euroopan, samoin kuin 
Kiinan, elujen mukaista saada aikaan rauhanomainen ratkaisu Korean kysymyksessä. 
Korean niemimaan olisi oltava EU:n ja Kiinan säännöllisessä vuoropuhelussa 
käsiteltävien tärkeimpien kysymysten joukossa. 
Itll ja Kiina voisivat myös harkita vuoropuhelun aloittamista sellaisten alueen muiden 
valtioiden kanssa, joihin Kiinalla on paljon vaikutusvaltaa, kuten Kampulsca, Vietnam ja 
Burma. 
Koska Kiina on yhä riippuvaisempi Keski-Aasian energiantuonnista, sen on asetettava 
alueen vakaus ensisijaiseksi tavoitteeksi. Kun EU:lla itsellään on strategista 
mielenkiintoa Keski-Aasiaa kohtaan ja sillä on etuoikeutetut suhteet Venäjään, Keski-
Aasian kehitykseen olisi otettava kantaa ajoissa ja asiamukaisella foorumilla. 
Viimeaikaiset osoitukset suhteiden parantumisesta Taiwanin salmen yli ja avoimemman 
ja suoremman vuoropuhelun mahdollisuus Beijingin ja Taipein välillä ovat rohkaisevia. 
Kuten ennenkin EU:n olisi suhtauduttava myönteisesti kaikkiin rauhallisen sovittelun 
edistämiseksi tehtäviin toimiin. 
ASIiAN-inniilen alueellinen foorumi (ARF) perustettiin vuonna 1994 lähentämään alueen sisäisiä ja 
ulkoisia voimia turvallisuuskysymysten selvittämiseksi Aasian ja Tyynenmeren alueella rauhan ja 
vakauden säilyttämiseksi. Siihen kuuluu yhdeksän ASHAN-maata. kymmenen ASEANin 
keskustelukumppania (Australia, Kanada, Kiina, Htelä-Korea, Yhdysvallat, Intia, Japani, Uusi-Seelanti, 
Venäjä ja liuroopan unioni) sekit kaksi ASIiANin tarkkailijajäsentä (Kamputsea ja Papua-Uusi-
(iitinea). 
7 
A.5 Hongkongin ja Macaon itsehallinnon tukeminen 
Hongkongiin ja Macaoon yhdistävien vahvojen taloudellisten ja historiallisten siteiden 
vuoksi on välttämätöntä, että Eurooppa kiinnittää aktiivisesti huomiota näihin kahteen 
alueeseen myös Macaon vuonna 1999 tapahtuvaa luovutusta silmällä pitäen. EU:n olisi 
vuonna 1997 antamansa tiedonannon Euroopan unioni ja Hongkong: vuodesta 1997 
eteenpäin1 hengessä pyrittävä lukemaan Hongkongin erityishallintoalueen tulevia 
itsehallinnollisia velvoitteita heinäkuussa 1997 tapahtuneen kitkattoman siirtymisen ja 
tähän asti onnistuneesti hoidetun siirtymisen jälkeisen kauden jälkeen. Komissio 
julkaisee vuosikertomuksen EU:n ja Hongkongin suhteista. EU pyrkii myös 
huolehtimaan siitä, että EY:n ja Macaon kauppa- ja yhteistyösopimusta sovelletaan 
täysimääräisesti myös Macaon siirtymisen jälkeen Macaon itsehallintoon liittyvien 
velvollisuuksien tukemiseksi. Hongkong ja Macao ovat tärkeässä asemassa, sillä ne 
toimivat portteina Kiinan muille alueille, ja EU:n olisi kehitettävä kahdenvälisiä 
yhleislyöaloilteita kummankin alueen kanssa. 
EU katsoo, että se, että Hongkongin tiedotusvälineissä ja muiden kanavien välityksellä 
esitetään jatkuvasti eriäviä mielipiteitä, on terve merkki poliittisesta kypsyydestä. EU 
aikoo seurata tarkasti Hongkongin vaalien kehitystä ja korostaa erityisesti EU:n tukea 
suoraan kansanäänestykseen perustuvien vaalien mahdolliselle kehittämiselle 
erity ishallintoalueella. 
Kiillotetut aloitteet: 
Ehdotetaan vuotuisia EU:n ja Kiinan huippukokouksia ja muita korkean tason 
tapaamisia sekä EU:n ja Kiinan poliittisen johdon tapaamisia 
Kannustetaan Kiinaa sitoutumaan vielä enemmän ASEMiin 
Tehdään YK:n tulevaisuutta koskevaa yhteistyötä 
Lisätään tietoisuutta Kiinaa koskevista asioista G7-maissa ja kannustetaan 
Kiinan ja ()ECD:n tiiviimpään vuoropuheluun 
Ehdotetaan vuoropuhelua aseiden leviämisen estämisestä ja tehdään yhteistyötä 
siihen liittyvän vientivalvonnan lisäämisestä 
Kehotetaan Kiinaa osallistumaan täysipainoisesti maailmanlaajuiseen 
asevalvontaan ja ennen kaikkea asettamaan pysyvä henkilömiinojen vientikielto 
Tehdään yhteistyötä huumeiden salakuljetuksen, rahanpesun, rikollisuuden ja 
laittoman siirtolaisuuden torjumiseksi ' 
Otetaan kysymys ihmisoikeuksista poliittiseen vuoropuheluun 
Kehitetään ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevaa vuoropuhelua 
Keskustellaan Aasian alueellisesta turvallisuudesta Kiinan kanssa 
Kehitetään vuoropuhelua Kiinan kanssa Korean niemimaasta sekä Keski- ja 
Kaakkois-Aasiasta 
Pyritään tukemaan Hongkongin itsehallintoa 
Turvataan Macaon suvereniteetin kitkaton siirtyminen vuonna 1999 ja 
kehitetään yhteistyötä Macaon kanssa 
KOM (97) 171 lopullinen, 23.4.1997. 
B. Tuki Kiinan siirtymiselle oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksien 
noudattamiseen perustuvaan avoimeen yhteiskuntaan 
Kiina ei täytä vielä läheskään kansainvälisesti hyväksyttyjä ihmisoikeusnormeja. Kiinan 
ihmisoikeustilanteessa on yhä vakavia puutteita, jotka ilmenevät muun muassa siten, että 
tiettyjen etnisten vähemmistöjen ja toisinajattelijoiden vapauksia evätään, vankeja 
käytetään pakkotyössä, oikeusvaltiojärjeslelmä ei ole vieläkään kyllin kehittynyt ja 
kuolemanrangaistuksia käytetään laajalti. EU, sen toimielimet ja yleinen mielipide ovat 
edelleen syväsli huolissaan näistä kysymyksistä. 
Kiinan ihmisoikeustilanne on kuitenkin parantunut 20 viime vuoden aikana. 
Talousuudistus on tuonut lisää valinnanvapautta koulutuksen, työpaikan, asumisen, 
matkustamisen ja muun yhteiskunnallisen toiminnan alalla. Kiina on hyväksynyt uusia 
siviili- ja rikosoikeudellisia lakeja kansalaisten oikeuksien suojelemiseksi ja 
allekirjoittanut useita keskeisiä sopimuksia, joilla maa on siirtynyt lähemmäksi 
kansainvälisiä normeja. Se on myös toteuttanut toimenpiteitä kehittääkseen 
vaalimeneltelyä paikallisella tasolla niin, että kyläläiset voivat nimetä omat 
paikallisviranomaisensa. 
Sitoutuminen yleismaailmallisesti tunnustettuihin ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin on 
EU:n politiikassa keskeisellä sijalla kaikkialla maailmassa. Näiden periaatteiden 
täysimääräinen noudattaminen on erottamattomasti yhteydessä kaikkien maiden 
taloudelliseen kehitykseen ja vaurauteen sekä yhteiskunnalliseen ja poliittiseen vakauteen 
pitkällä aikavälillä. 
Kiinan haasteena on nyt jatkaa talouskasvua ja säilyttää yhteiskunnallinen vakaus samalla 
luotien oikeusvaltioon perustuvaa avointa yhteiskuntaa. Jos Eurooppa haluaa olla mukana 
tässä kehityksessä, sen olisi käytettävä kaikkia mahdollisia väyliä ihmisoikeusasioiden 
edistämiseksi Kiinassa aktiivisella, jatkuvalla ja rakentavalla tavalla. EU:n ja Kiinan 
ihmisoikeuksia koskevan vuoropuhelun uudelleen aloittaminen ilman minkäänlaisia 
ennakkoehtoja antaa EU.IIe todellisen mahdollisuuden jatkaa tiiviitä keskusteluja, jotka -
yhdessä tiettyjen yhteistyöhankkeiden kanssa - ovat tällä hetkellä kaikkein paras tapa 
edistää Kiinan ihmisoikeuksia. 
B. 1 Ihmisoikeuksien edistäminen avoimen keskustelun avulla... 
EU uskoo vuoropuhelun olevan yhteenottoja hyödyllisempää. Niinpä EU:n ja Kiinan olisi 
käsiteltävä erojaan rehellisesti, avoimesti ja toinen toistaan kunnioittaen. 
Erityinen EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelu aloitettiin vuonna 1995, ja se 
keskeytyi keväällä 1996. Siitä alkaen kun vuoropuhelu jälleen aloitettiin marraskuussa 
1997 Kiina on osoitlanul uudenlaista tahtoa sitoutua vakavaan ja tuloshakuiseen 
vuoropuheluun. Keskusteluissa on käsitelty kaikkia, myös arkaluontoisimpia kysymyksiä, 
ja mahdollisuudet jatkuvalle ja säännölliselle vuoropuhelulle on nyt luotu. Vuoropuhelun 
ansiosta liiJ on lisäksi saanut Kiinalla periaatteellisen hyväksynnän yhteistyöohjelmalle, 
jolla on tarkoitus vahvistaa oikeusvaltiota ja edistää kansalaisoikeuksia sekä poliittisia, 
taloudellisia ja sosiaalisia oikeuksia. Kiina on vuoropuhelun uudelleen aloittamisesta 
lähtien antanut useita lupaavia merkkejä, kuten päätöksensä allekirjoittaa YK:n sopimus 
taloudellisista, yhteiskunnallisista ja kulttuurioikeuksista. Kiina on myös lupautunut 
tarkastelemaan YK:n kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien kunnioitusta 
koskevaa sopimusta tarkoituksenaan allekirjoittaa se, ja se on lisännyt ihmisoikeuksia 
käsittelevää vuoropuheluaan YK:n viranomaisten kanssa. 
EU aikoo jatkossakin kehottaa Kiinaa allekirjoittamaan YK:n kansalaisoikeuksien ja 
poliittisten oikeuksien kunnioitusta koskevan sopimuksen ja ratifioimaan YK:n 
sopimuksen taloudellisista, yhteiskunnallisista ja kulttuurioikeuksista. EU aikoo lisäksi 
kannustaa tiiviimpään yhteistyöhön YK:n erityiselimissä ja nostaa esille 
huolestuneisuutta herättäviä aiheita, kuten tiettyjen Kiinan kansalaisten ahdingon. 
B. 2 ...ja yhteistyön avulla 
EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelun uudelleen aloittaminen on korostanut uudella 
lavalla erimielisyyksien rakentavaa ratkaisemista. Tämä antaa Euroopan unionille 
tilaisuuden toteuttaa hyvät aikomuksensa käytännössä ja tarjota konkreettista tukea. 
Etusijalle olisi aseteltava kaksi tavoitetta: 
• Oikeusvaltion edistäminen. EU:n olisi tuettava Kiinaa sen pyrkimyksissä kehittää 
oikeusvaltioon perustuvaa yhteiskuntaa. Sellaisen lujan ja avoimen oikeudellisen 
kehyksen laatiminen sekä siviili- että rikosoikeuden alalla, jolla annetaan Kiinan 
kansalaisille oikeuksia, valistetaan kansalaisia heidän oikeuksistaan sekä koulutetaan 
lakimiehiä ja tuomareita, auttaisi alkuun tavoitteen saavuttamisessa. EU suunnittelee 
parhaillaan nämä tavoitteet huomioon ottaen kunnianhimoista laki- ja oikeusasioita 
koskevaa yhteistyöohjelmaa, josta on määrä keskustella Kiinan viranomaisten kanssa 
ja joka voidaan toteuttaa vuoden 1998 syksyyn mennessä. 
• Kansalaisyhteiskunnan lujittaminen. EU:n olisi pyrittävä vahvistamaan niitä 
periaatteita, joihin vankan kansalaisyhteiskunnan rakenne perustuu. Sen olisi 
edistettävä kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia esimerkiksi sellaisten aloitteiden 
avulla, joilla tuetaan kylien hallintoa koskevien lakien täytäntöönpanosta vastaavien 
virkamiesten koulutuskeskusta Kiinassa. EU voisi myös tarjota tukea heikoimmassa 
asemassa oleville yhteiskuntaryhmille, etniset vähemmistöt mukaan lukien. Aloitteet, 
joilla edistetään kuluttajansuojaa ja tuetaan kuluttajajärjestöjä, voivat myös olla keino 
lujittaa kansalaisyhteiskuntaa. Valtiosta riippumattomien järjestöjen panosta 
kansalaisyhteiskunnan lujittamiseen tähtäävien hankkeiden toteuttajina olisi myös 
hyödynnettävä täysipainoisesti. 
10 
Ehdotetut aloitteet: 
Kehotetaan Kiinaa allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n ihmisoikeuksia 
koskevat yleissopimukset 
Vahvistetaan kahdenvälistä ihmisoikeusvuoropuhelua Kiinan kanssa 
Tuetaan vuoropuhelua konkreettisin yhteistyöohjelmin 
Edistetään oikeusvaltiota 
Lujitetaan kansalaisyhteiskuntaa 
C. Kiinan lähentäminen maailmantalouteen 
Kiinan talouskasvun laajuus ja vauhti tekevät maasta yhden Euroopan suurimmista 
lalouskumppancista. Kiinan ulkomaankaupan arvo on lähes kaksinkertaistunut viiden 
viime vuoden aikana, ja sen kauppa on nykyään erittäin ylijäämäistä sekä Euroopan että 
Yhdysvaltojen kanssa. Kiinasta on tullut Yhdysvaltojen jälkeen maailman toiseksi suurin 
ulkomaisien investointien saaja ja kymmenenneksi suurin kaupallinen mahti. 
Maailmanpankin ennusteiden mukaan Kiina kuuluu maailman kolmen suurimman 
kaupankävijän joukkoon vuoteen 2020 mennessä. 
Kiinan ennennäkemätön talouskehitys on vaatinut tarkkaa tasapainoilua nopean 
taloudellisen kasvun, kauaskantoisten uudistusten ja yhteiskunnan koossa pysymisen 
viilillä. Kehitys voi vaikuttaa sekä Kiinaan että maailmantalouteen, ja on ehdottomasti 
Euroopan etujen mukaista, että siirtymistä tuetaan koko sen toteuttamisen ajan, jolloin 
Kiinasta voi tulla vahva, vakaa ja avoin kumppani. 
EU:n näkemyksen mukaan tavoitteeseen, jonka mukaan Kiinaa on avustettava niin että 
siitii voi tulla (äysin maailmantalouteen yhdentynyt maailmanlaajuinen toimija, joka voi 
noudattaa yhteisiä sääntöjä, olisi pyrittävä yhdistämällä kauppaa koskevat keskustelut ja 
kohdennelul yhteislyöaloitteet. Tällaisella strategisella lähestymistavalla olisi pyrittävä 
nopeuttamaan ja vakauttamaan Kiinan yhdentymistä maailmankauppajärjestelmään 
tukien samalla uudistuksia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä Kiinan järjestelmässä 
menestymisen kannalta. 
Cl Kiinan ottaminen mukaan maailmankauppajärjestelmään 
EU:n Kiinan-kauppa on yli 20-kertaistunut uudistusten aloittamisen jälkeen, ja Kiinasta 
on tullut EU:n kolmanneksi suurin Euroopan ulkopuolinen kauppakumppani, joka tarjoaa 
valtavat mahdollisuudet eurooppalaiselle kaupalle ja eurooppalaisille investoinneille. 
EU:n Kiinan-kaupan alijäämä oli 20 miljardia ecua vuonna 1997, mikä kertoo sekä 
Kiinan vientikyvyn kasvusta että maan markkinoiden esteiden rajoittavasta vaikutuksesta. 
EU:n olisi käytettävä kaikkia mahdollisia kanavia, ennen kaikkea Kiinan WTO:hon 
liittymistä koskevaa kehitystä ja EU:n kahdenvälisiä kauppaneuvotteluja, näiden esteiden 
poistamiseksi ja sellaisen avoimen kiinalaisen talouden aikaan saamiseksi, josta on 
11 
hyötyä sekä Euroopalle eltii maailmanlaajuisesti. EU:n tärkeimpiin tavoitteisiin tulisi 
myös kuulua suotuisamman ilmapiirin luominen eurooppalaisille investoinneille 
Kiinassa. 
1.1. Tuki Kiinan liittymiselle VVTOihon 
EU on yksi Kiinan nopean WTO:hon liittymisen innokkaimpia puolestapuhujia. Jäsenyys 
vauhdittaa merkittävästi Kiinan talousuudistusta ja osoittaa, että kansainvälinen 
luottamus uudistuskehitykseen on lisääntynyt. Se myös vahvistaa Kiinan asemaa 
maailmantaloudessa ja antaa kauppiaille ja investoijille lisää varmuutta Kiinan kanssa 
käytävässä kaupassa. Lisäksi oikeanlaisten liittymisehtojen löytäminen on ratkaiseva 
tekijä tulevien monenvälisten kauppakierrosten etenemisnopeuden ja laajuuden kannalta. 
Aasian talouden epävakaisuus on laukaissut useissa Aasian talouksissa luottamuskriisin, 
jolla voi olla seurannaisvaikutuksia Kiinassa. Tätä taustaa vasten on ehdottomasti Kiinan 
etujen mukaisia osoittaa, että se on edelleen sitoutunut WTO:n jäseneksi 
valmistautumiseen, joka on keino lisätä ulkopuolisia luottamusta talouden perusteiden 
terveyteen ja elinvoimaisuuteen. Markkinoiden sulkeminen ja uudistusten viivyttäminen 
olisivat vääriä ja kielteisesti vaikuttavia keinoja reagoida rahoitusmarkkinoiden 
epävakauteen. 
Kiina on edistynyt viime vuosina merkittävästi kauppajärjestelmänsä vapauttamisessa ja 
taloutensa avaamisessa maailmalle. Muutosvauhti on ollut huomattava niin tariffien 
alennusten, valuuttauudistuksen kuin oikeusjärjestelmän kehityksenkin suhteen, ja EU ja 
Kiina ovat yhdessä siirtymässä kohti sellaisia kauppasuhteita, joiden on määrä johtaa 
Kiinan jäsenyyteen WTO:ssa. Tavoitteen saavuttaminen kuitenkin edellyttää, että Kiina 
jatkaa ponnistelujaan seuraavien sitoumusten noudattamiseksi: 
• Seuraavanlaisten WTO.n perusperiaatteiden noudattaminen: 
avoimuus, mukaan lukien kaikkien merkityksellisten lakien ja ohjeiden 
julkaiseminen nopeasti, selkeät lupaperusteet ja lupia myöntävien viranomaisten 
yksilöiminen paremmin 
kansallinen kohtelu, ennen kaikkea tarjoamalla ulkomaisille yhtiöille 
samanlaiset toimintaedellytykset kuin kotimaisille yhtiöille 
kielto syrjiä EU:n yhtiöitä muihin kauppakumppaneihin verrattuna. 
• Siilä huolehtiminen, että teollisuus- ja maataloustuotteet todella pääsevät 
markkinoille, alentamalla tariffeja merkittävästi - mukaan lukien "huipputariffien" (yli 
15 prosentin tariffit) poistaminen ja liittyminen tietotekniikkaa koskevaan 
sopimukseen -ja poistamalla kaikki kiintiöt, perusteettomat tekniset kaupan esteet ja 
muut kuin tariffiesteet. Tavoitteeseen pitäisi päästä Euroopan komission Kiinan 
kanssa lokakuussa 1997 neuvotteleman käsitteellisen läpimurron seurannan avulla. 
Tässä yhteydessä sovittiin useista täsmällisistä periaatteista, jotka muodostavat selkeät 
rajat, joiden puilteissa neuvottelut Kiinan yksityiskohtaisista tariffisitoumuksista 
käydään. 
12 
• Nykyisien ulkomaankaupan monopolien nopea poistaminen, niin että kaikki 
kiinalaiset tai ulkomaalaiset voivat aloittaa luonnin ja viennin. 
• Kiinan palvelumarkkinoiden merkittävä avaaminen jälleenmyynnin, teletoiminnan, 
rahoituspalvelujen, yrityspalvelujen, matkailun, liikenteen ja 
terveydenhuoltopalvelujen alalla. Kiina on parhaillaan siirtymässä uuteen 
talouskehityksen vaiheeseen, jossa palvelut synnyttävät kasvua tulevaisuudessa. 
Ulkomaiset yritykset ovat erittäin hyödyllisiä Kiinalle, sillä ne tuovat maahan 
työpaikkoja, teknologiaa, työpaikalla tapahtuvaa koulutusta ja johtamistaitoja. 
• Rahoitussektorin (pankkitoiminta, arvopaperit ja vakuutukset) avaaminen 
järjestelmällisemmin ja kokonaisvaltaisemmin, joskin asteittain. Tämä kiihdyttää 
Kiinan kasvua pitkällä aikavälillä ja lisää ulkopuolista luottamusta talouteen, ja se 
voidaan toteuttaa aiheuttamatta hallitsemattomia pääomansiirtoja tai liiallista 
epävakautta. On myös Kiinan etujen mukaista ottaa käyttöön asianmukainen 
säätelykehys ja riippumaton valvontaviranomainen. 
• Kiinaan sijoittautuvien ulkomaisten yritysten edellytysten parantaminen. Tähän 
sisältyvät kaikkien laillista sijoittautumismuotoa koskevien rajoitusten poistaminen 
(riippumatta siitä, onko kyseessä yhteisyritys vai kokonaan ulkomaisessa omistuksessa 
oleva yritys), maantieteellisten rajoitusten ja sallittua toimialaa koskevien rajoitusten 
poistaminen sekä sijoittautumista edeltävien rajoitusten poistaminen. Se merkitsee 
myös vientikykyä koskevien vaatimusten ja vientitukien poistamista. 
• Sellaisten etusijalle asetettujen alojen tukemiseen tarkoitettujen toimenpiteiden 
poistaminen, jotka ovat ristiriidassa WTO:n toimien kanssa. 
• No|K%a WT():n TRIPS-sopimuksen toteuttaminen ja henkistä omaisuutta koskevien 
oikeuksien täysimääräinen voimaansaattaminen ja suojelu. 
• Läpinäkyvän, avoimen ja kilpailukykyisen hankintajärjestelmän perustaminen. Tässä 
yhteydessä keskeisenä tavoitteena olisi Kiinan jäsenyyden takaaminen WTO:n julkisia 
hankintoja koskevassa sopimuksessa osana WTO:n liittymispakettia. Kiinalla on 
maailman suurimmat hankintamarkkinat, ja näille markkinoille pääsyn estäminen 
vähentäisi tuntuvasti markkinoille pääsyn kokonaisarvoa. 
• Liittyminen WTO:hon kuuluvaan siviili-ilmailua koskevaan sopimukseen (Civil 
Aircraft Code). 
EU:n liittymisneuvotteluissa noudattamaan lähestymistapaan olisi sisällyttävä seuraavat 
seikat: 
Ensinnäkin EU:n on neuvoteltava määrätietoisesti Kiinan kehitystasoa, mahdollisuuksia 
ja suuruutta vastaavien vankkojen ja toteuttamiskelpoisten markkinoiden 
avaamissitoumusten turvaamiseksi, jotta Kiinan liittyminen voi onnistua pitkällä 
aikavälillä. 
Toiseksi EU on kehitellyt käsitettä, jonka mukaan osa lopullisesta paketista voi edellyttää 
selkeästi määritellyn siirtymäkauden käyttöä aloilla, joilla Kiinan on otettava vaiheittain 
käyttöön WTO:n velvoitteet liittymispäivän jälkeen samalla kun se mukauttaa lakejaan ja 
13 
käylänlöjään. EU on ehdoltanut tällaista lähestymistapaa, jotta voitaisiin noudattaa 
Kiinan omaa politiikkaa, jonka mukaan uudistukset toteutetaan asteittain. 
Kolmanneksi EU:n olisi kannustettava Kiinaa ennakoimaan liittymistä muuttamalla 
ensimmäiseksi sellaisia lakeja ja asetuksia, jotka vaikuttavat ulkomaisiin investointeihin, 
jotta invcsioinlijärjesiclmästä saataisiin sallivampi ja yhtenäisempi ja jotta sen kehitys oli 
helpommin ennustettavissa. 
EU:n olisi lisäksi tarjouduttava auttamaan Kiinaa sen tehdessä tarvittavia mukautuksia 
joko yhteistyön avulla tai tarjoamalla käytännön apua itse neuvotteluissa. EU on jo 
laatimassa useila yhteistyöohjelmia, joilla on tarkoitus tukea Kiinan uudistuksia 
liittymisen aikana ja sen jälkeen ja etenkin sen mukautuessa WTO:n määräyksiin 
siirtymäkausien aikana. Tähän aloitteeseen sisältyy ohjelmia, joilla lisätään kaikilla 
hallinnon tasoilla toimivien Kiinan viranomaisten ja yritysjohtajien tietoisuutta WTO:n 
periaatteista - esimerkiksi henkisen omaisuuden, julkisten hankintojen, normien ja 
standardien sekä tullien alalla - sekä mukautetaan Kiinan lakeja ja asetuksia koskevaa 
kehystä WTO.n sääntöjen mukaiseksi. WTO on myös keskeisenä aiheena Kiinan 
hallinnolle suunnatussa laajassa koulutusohjelmassa. EU kehittää lisäksi erityistä 
liittymisen jälkeistä vuoropuhelua Kiinan kanssa sen varmistamiseksi, että WTO.n 
sitoumukset täytetään sekä siirtymäkauden aikana että sen jälkeen. 
lii) on valmis saattamaan neuvotlclut päätökseen heti kun Kiina osoittaa, että se voi 
todella avata markkinat, kuvittaessa sovitun aikataulun mukaan asteittain, ja taata, että 
maasta tulee avoin, aktiivinen ja edistyksellinen WTO:n jäsen, joka on valmis 
osallistumaan uusiin vapautuksiin. Kiinan liittymistä WTO:hon ei tule missään 
tapauksessa pitää muun maailman Kiinalle asettamana velvoitteena vaan pikemminkin 
tukea tarjoavana kehityksenä, joka lujittaa maan omaa sisäistä uudistuskehitystä. 
1.2. Kahdenvälistä kauppaa koskevan suunnitelman lujittaminen 
EU:lia on jo kauan ollut kauppasuhteita Kiinan kanssa, mistä ovat osoituksena vuoden 
1985 EY:n ja Kiinan kauppa- ja yhteistyösopimus1 sekä EY:n ja Kiinan sekakomitean 
kokoukset. Kahdenvälisiä kauppaneuvotteluja olisi jatkettava WTO-prosessin ohella, 
sillä ne ovat tehokas keino vaihtaa tietoja ja ratkaista kahdenvälisiä kysymyksiä. Ne ovat 
hyödyllinen keskusteluareena, jonka avulla voidaan huolehtia siitä, että 
syi jimällömyysperiaalctta noudatetaan ehdottomasti esimerkiksi merikuljetusten ja 
rahoituspalvelujen kaltaisilla aloilla. Tämän kahdenvälisen vuoropuhelun yhteydessä 
käsiteltävät asial olisi soviteltava yhteen vuonna 1996 käyttöön otetun EU:n markkinoille 
päiisyä koskevan strategian kanssa, jolla pyritään poistamaan EU:n viennin ja 
investointien esteitä maailmanlaajuisesti. Vastaavasti EU:n olisi käytettävä tätä 
kahdenvälisiä kanavaa tietojen keräämiseksi siitä, miten Kiina on pannut WTO-
siloumuksensa täytäntöön, ja sen varmistamiseksi, että sitoumukset toteutetaan 
konkreettisesti. 
1 liYVI.L25(),s. I, 19.9.1985. 
14 
Kiina on EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän (CiSP) selvästi suurin edunsaaja, sillä sen 
osuus oli yli 30 prosenttia kaikkien edunsaajien luonnisla vuonna 1997. Järjestelmän 
asleikkomekanismin käyttöönotto (jossa GSP-eluudel peruutetaan tietyillä aloilla näiden 
alojen teollisen kehityksen korkeatasoisuuden vuoksi) vähentää kuitenkin väistämättä 
Kiinan yleisestä tullietuusjärjestelmästä aikaisemmin saamaa hyötyä. Kuitenkin uudet 
(JSP:n erilyismenettelyt (sosiaali- ja ympäristölausekkeet)1 mahdollistavat sen, että 
edunsaajamaat saavat ylimääräisen etuusmarginaalin, edellyttäen että ne täyttävät 
kansainväliset työntekijöiden oikeuksia koskevat standardit (Kansainvälisen työjärjestön 
lapsityövoimaa, yhdistymisvapautta ja neuvotteluoikeuksia koskevat standardit) ja 
ympäristönsuojelua koskevat standardit (Kansainvälisen puutavarajärjestön trooppisten 
metsien kestävää hoitoa koskevat standardit). Jos Kiina jättää hakemuksensa, komissio 
tutkii huolellisesti sen, täyttääkö Kiina vaaditut standardit. 
Euroopan komissio on ehdottanut EY:n polkumyyntiä koskevaan lainsäädäntöön Kiinan 
osalla muutoksia, joissa otetaan huomioon maassa käynnissä oleva markkinauudistus. 
Ehdotuksen2 mukaan poistettaisiin "muu kuin markkinatalousmaa" -nimike, jota 
nykyisen lainsäädännön mukaan sovelletaan Kiinaan, ja käyttöön otettaisiin uusi 
tapauskohtainen polkumyynnin vastainen menettely, jossa sellaisille kiinalaisille viejille, 
joiden voidaan todeta toimivan selkeästi määriteltyjen markkinatalousolosuhteiden 
mukaan, myönnetään markkinatalouskohtclu. Se merkitsee, että normaaliarvoa 
määriteltäessä käytetään kyseisten viejien kotimaisia hintoja ja kustannuksia eikä 
kolmannen vertailumaan markkinoilta saatavia tietoja. 
Ehdotuksella otetaan myös käyttöön järjestelmällisempi menetelmä, jolla yksilöllinen 
kohtelu myönnetään ja suhteellinen etu lasketaan. Ehdotus kuvastaa yksittäisten yritysten 
nimenomaisia käyttäytymis- ja toimintaedellytyksiä, mutta se toimii myös kannustimena 
kiinalaisten yhtiöiden lisäuudistuksille. Näin ollen se ja käynnissä olevat WTO:n 
liittymisneuvottelut vaikuttavat toisiinsa myönteisesti. 
LU on vakuuttanut Kiinalle olevansa valmis luopumaan asteittain kiinalaisia tuotteita 
koskevista määrällisistä rajoituksistaan sitä mukaa kun Kiina kykenee luopumaan 
omistaan. Molempien määrällisten rajoitusten poistaminen olisi toteutettava osana 
kokonaisvaltaisia markkinoiden avaamisstralegiaa ja WTO:n liittymisneuvottelujen 
yhteydessä. 
Komissio ja jäsenvaltiot on pidettävä kaikissa vaiheissa täysin ajan tasalla Kiinan 
tavaroiden ja palvelujen kauppaa koskevasta kaupallisesta lainsäädännöstä ja 
hallinnollisesta käytännöstä. Tehokkaampi yhteensovittaminen ja yksityiskohtaisten 
tietojen säännöllinen vaihto jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja komission Beijingin 
valtuuskunnan välillä edistäisivät tehokkaampaa ja tarkemmin kohdennettua 
vuoropuhelua kahdenvälisestä kaupasta. 
KOM (97) 534 lopullinen. 29.10.1997. 
15 2 SI'K(97)229(). 
1.3 I n vestointien tukeminen 
Suorien ulkomaisien investointien kehitys on ollut ratkaiseva tekijä Kiinan 
talouskasvussa siitä alkaen kun se käynnisti uudistukset vuonna 1978. Kiina oli useiden 
vuosien ajan kehitysmaista suurin suorien ulkomaisten investointien saaja, ja siitä on nyt 
tullut toiseksi suurin suorien ulkomaisten investointien saaja Yhdysvaltojen jälkeen. 
Aasian ja Tyynenmeren alueelta, ennen kaikkea Hongkongista ja Taiwanista, peräisin 
olevat investoinnit muodostavat suurimman osan Kiinan suorista ulkomaisista 
investoinneista, mikä korostaa Kiinan maailmantalouteen yhdentymisen alueellista 
ulottuvuutta. Koska Aasian talouskriisi vähentää Kiinaan tulevien suorien ulkomaisten 
investointien määrää, Kiinan on vieläkin tärkeämpää houkutella lisää investointeja muilta 
kumppaneillaan, erityisesti Euroopasta ja Yhdysvalloista. 
EU:n olisi pyrittävä parantamaan eurooppalaisien yhtiöiden investointiympäristöä 
Kiinassa. Investointeja koskevan vakaan ja avoimen sääntelykehyksen luominen sekä 
Kiinan henkistä omaisuutta koskevien säännösten parempi täytäntöönpano ovat keskeisiä 
esimerkkejä siitä, milen tavoitteeseen voidaan pääslä. 
EU:n kauppapolitiikkaa on tuettava kokonaisvaltaisella investointeja edistävällä 
strategialla sekä Kiinan kanssa tehtävällä kaupallisella ja teollisella yhteistyöllä Euroopan 
aseman lujittamiseksi Kiinan markkinoilla. EU:n olisi otettava käyttöön tällainen 
strategia, joka keskittyisi pääasiallisesti niihin aloihin - kuten tietoliikenne, energia, 
ympäristöteknologia ja -palvelut, kuljetus ja rahoituspalvelut - joilla Euroopalla on 
selkeä kilpailuetu (katso myös C.2 jakso). EU:n olisi vahvistettava viennin ja 
investointien edistämismahdollisuuksiaan Kiinan osalta, erityisesti Euroopan yhteisön 
investointikumppanit -ohjelmaa, jolla pyritään tukemaan eurooppalaisten ja kiinalaisten 
yhtiöiden yhteisyrityksiä Kiinassa, sekä Asia-Invest -ohjelmaa, jolla pyritään auttamaan 
eurooppalaisia pieniä ja keskisuuria yrityksiä tunnistamaan mahdollisia kumppaneita 
Kiinassa. EU:n olisi kaupan ja investointien edistämistä koskevassa Kiinan-strategiassaan 
kiinnitettävä edelleen erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. 
1.4 Kahdenvälisten sopimusten kehittäminen 
EU:n ja Kiinan kauppaa koskevaa vuoropuhelua voitaisiin edelleen vahvistaa tekemällä 
erityisiä kahdenvälisiä sopimuksia erityisen tärkeillä aloilla, kuten: 
• Meriliikenne. Alakohtaisella meriliikennesopimuksella, jota varten komissiolla on 
neuvotteluvaltuudet, olisi pyrittävä vahvistamaan yhteistyötä Kiinan kanssa ja 
parantamaan edellytyksiä, joilla eurooppalaiset taloudelliset toimijat pääsevät Kiinan 
markkinoille. EU:n tarkoituksena on, että sopimus perustuu periaatteisiin, joiden 
mukaan meripalvelujen tarjoaminen on vapaata, rahtaustoimintaan pääsy on vapaata 
eikä oheispalveluihin pääsyä rajoiteta. Sopimuksessa saatetaan määrätä sellaisen 
työryhmän perustamisesta, joka voisi raportoida EY:n ja Kiinan kauppaa ja 
taloudellista yhteistyötä koskevan sopimuksen mukaan perustetulle sekakomitealle. 
• Lentoliikenne. Komission, Kiinan ja Euroopan lentokoneteollisuusalan yhdistyksen 
(European Association of Aeronautical Industry) välisen lentokonealan teollista 
yhteistyötä koskevan aiesopimuksen laatiminen voisi olla alku lentoturvallisuus-, 
16 
ympäristö- ja inlrastruktuurialan yhteistyölle. Tämän yhteistyön ohella olisi aloitettava 
vuoropuhelu ilmailua koskevista kysymyksistä. 
Ydinmateriaalikauppa ja ydinturvallisuus. Komission olisi selvitettävä, mitä etuja 
olisi kahdenvälisen sopimuksen tekemisestä Kiinan kanssa ydinmateriaalikauppaan ja 
ydinturvallisuuteen liittyvillä aloilla Euratomin perustamissopimuksen rajoissa. Kiinan 
ydinaseiden leviämisen estämistä koskeva politiikka on keskeinen kysymys, joka olisi 
oteltava huomioon selvitystä tehtäessä. 
Tullit. Komissio on saanut valtuudet neuvotella tulliyhteistyötä ja hallintojen 
vastavuoroista avustamista koskevasta sopimuksesta. Sopimuksen tarkoituksena on 
sekä helpottaa EU:n ja Kiinan välistä kauppaa että luoda kehykset tulliin liittyvien 
petosten torjunnalle. 
Tiede ja teknologia. EU:n ja Kiinan välillä olisi tehtävä erityinen tiede- ja 
teknologiasopimus yhteistyön tukemiseksi ja laajentamiseksi energian, ympäristön, 
biotieteiden, materiaalitieteiden, kuljetuksen, telematiikan, tietojenkäsittelytekniikan 
ja tietoliikennetekniikan kaltaisilla aloilla. Sopimus vahvistaisi eurooppalaisten 
taloudellisten toimijoiden asemaa Kiinassa. 
1.5 Rahoitusmarkkinoiden vapauttamisen ja sääntelyn yhteensovittaminen 
Vakaan rahoitusympärislön luominen on ratkaisevan tärkeää, jotta investoijat ja 
liikemiehet voivat säilyttää luottamuksensa Kiinaan. Tiettyjä Kiinan naapureita vuonna 
l()97 kohdannutia talouskriisiä voidaan pitää varhaisena varoitusmerkkinä, josta Kiina 
voi ottaa oppia. Se osoillaa selvästi, että Kiinan on luotava vakaa, läpinäkyvä ja avoin 
rahoitus- ja pankkijärjestelmä ja muutettava pankkien antolainaustoiminta 
markkinavetoiseksi ja kaupallisesti kannattavaksi, jotta se välttää muiden Aasian 
talouksien kaltaiset heikkoudet tulevaisuudessa. 
Samaan aikaan kun Kiina uudistaa valtionyrityksiään, se on aloittanut kunnianhimoisen 
rahoitusjärjestelmänsä uudistuksen. Uudistukseen kuuluu vakaan sääntelykehyksen 
luominen rahoitustoiminnalle. EU tukee hanketta ja on valmis tarjoamaan Kiinalle 
yhteistyöhankkeiden kautta omaa asiantuntemustaan rahoitusta koskevan sääntelyn ja 
toiminnan vakauden valvonnan alalla. Tavoitteeseen olisi myös pyrittävä kaikkien Aasia-
Eurooppa-kokouksissa mahdollisesti tehtävien aloitteiden avulla. 
El):n olisi samaan aikaan pyrittävä vakuuttamaan Kiina siitä, että 
rahoituspalvclumarkkinoiden vapauttaminen - ennen kaikkea ulkomaisten 
rahoituspalvelujen tarjoajien päästäminen pankki-, vakuutus-ja arvopaperimarkkinoille -
vahvistaisi laajempia pankkiuudistuksia. Se lisäisi likviditeettiä, johtaisi luottojen 
kannattavampaan ja tehokkaampaan kohdentumiseen taloudessa, kiristäisi normeja ja 
lisäisi saatavilla olevan asiantuntemuksen määrää, mikä synnyttäisi samalla työpaikkoja 
ja vauhdittaisi kasvua. Sitoutuminen varhain siihen, että rahoituspalvelut sisällytettäisiin 
Kiinan WTO-larjoukseen, lisäisi investoijien luottamusta tällaisena aikana, jolloin 
tietyissä Kiinan naapurimaissa vallitsee vakava luottamuspula. Tämä ei altistaisi 
äkillisesti markkinariskeille, sillä EU ei ole ehdottanut, että Kiinan olisi vapautettava 
pääomien liikkuminen täysin lähitulevaisuudessa. 
17 
1.6 Kuron edistäminen 
Euroopan talous ja rahaliiton kohta toteutuessa on tärkeää, eitä EU informoi Kiinaa 
niisiä suurista muutoksista, joita EMU aiheullaa Kiinan taloudellisiin Lumopa n 
Mthleistin |a koko kansainväliseen rahoitusjärjestelmään. Sen sitoumuksen ohella, joka 
koskee vakaat) ja avoimen rahoitus- ja pankkijärjestelmiin luomisia Kiinaan, LU.n olisi 
saatava aikaan säännöllinen makrotaloudellinen vuoropuhelu Kiinan kanssa. 
Vuoropuhelulla olisi muun muassa anneltava Kiinalle - jolla jo nykyään on maailman 
loiseksi suurin valuuttavaranto - tietoa EMILsta ja euron mahdollisuuksista vakaana 
varantovaluuttana. 
Yhteisön ulkopuolisille maille suunnatun euroa käsittelevän tiedotuskampanjan 
yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota Kiinaan. 
Ehdotetut aloitteet: 
• Vauhditetaan WTO:n liittymisneuvotteluja edelleen, kunnes saavutetaan 
toteuttamiskelpoinen liittymispaketti 
• Annetaan Kiinalle siirtymäkausia, jotta tietyt alat ehtivät mukautua WT():n 
vei voilleisiin 
• Tarjotaan Kiinalle yhteistyöhankkeita, joilla sen talouden mukautumista WT():n 
vei voit loisiin helpotetaan 
• Käynnistetään kauppaa koskevat kahdenväliset keskustelut uudelleen tietojen 
vaihtamiseksi ja yhteistä etua koskevien kysymysten ratkaisemiseksi 
• Käytetään kahdenvälistä kauppaa koskevia keskusteluja VVTO-prosessin aikana 
tehtyjen sitoumusten vahvistamiseksi ja lisätään näiden keskustelujen ja EU:n 
markkinoille pääsyä koskevan strategian yhteisvaikutusta 
• Soveltaa komission ehdottamaa uutta polkumyyntiasetusta Kiinaan ja Venäjään. 
• Jatketaan LU:n ja Kiinan määrällisten rajoitusten asteittaista ja 
molemminpuolista poistamista 
• Kehitetään kokonaisvaltaista LU:n investointien tukemista koskevaa strategiaa 
sekä kaupallista ja teollisuusyhteistyötä Kiinassa 
• kehitetään tiettyjä aloja koskevia kahdenvälisiä sopimuksia 
• Kehotetaan Kiinaa vapauttamaan rahoituspalveluja samalla kun se uudistaa 
rahoitusjärjestelmäänsä ja tarjotaan alaa koskevaa EU:n asiantuntemusta 
• Annetaan Kiinalle tietoa euron merkityksestä vakaana varantovaluuttana 
C.2. Talous- ja sosiaaliuudistuksen tukeminen 
Kiinan uudistukset muuttavat ratkaisevalla tavalla maan taloudellista ja sosiaalista 
tilannetta. Uudistusvauhti on vaikuttava, mutta kehitys on yhä epävarmaa ja 
epätäydellistä. Kiinan haasteena on jalkaa taloudellista siirtymistään sekä ottaa samalla 
kestävän kehityksen käsite osaksi taloudellista kasvua ja suojautua sosiaaliselta 
epävakaudella. Tämän vuoksi EU:n ei pitäisi pyrkiä ainoastaan neuvottelemaan kaupan ja 
investointien esteiden poistamisesta vaan myös auttamaan Kiinaa kehittämään 
instituutioita, politiikkoja, henkilöstöresursseja, johtamistekniikoita ja muita 
18 
oheisvälineilä, jotka muodostava! uudenaikaisen ja ulospäinsuunlauluvan 
talousrakenteen. 
Kehitykseen käytettävissä oleval resurssit tulevat aina olemaan vähäisiä tarpeeseen 
verrattuna, .los EU haluaa maksimoida resurssien vaikutukset, yhteistyö on keskitettävä 
muutamiin keskeisiin tavoitteisiin. 
Vuoden 1995 tiedonannossa määritellyt EU:n ja Kiinan yhteistyön viisi perinteistä pilaria 
- henkilöstöresurssien kehittäminen, hallinnollinen ja sosiaalinen uudistaminen, liike-
elämän ja teollisuuden yhteistyö, ympäristöyhteistyö sekä maaseudun ja kaupunkien 
köyhyyden lievittäminen - ovat osoittautuneet kestäviksi, sillä useita hankkeita on 
toteutettu, ja vuoden 1995 pitkän aikavälin strategian taustalla olevat periaatteet tukevat 
edelleen EU:n yhteistyöohjelmaa koskevaa lähestymistapaa. Lähestymistapaa kehitettiin 
edelleen LY:n ja Kiinan yhteistyöhankkeiden suunnittelua koskevassa EY:n ja Kiinan 
aiesopimuksessa, jonka komissio ja Kiinan viranomaiset allekirjoittivat Beijingissä 
lokakuussa 1997. 
Kiinan muutosvauhdin vuoksi on tärkeää saattaa EU:n ja Kiinan yhteistyöohjelman 
tavoitteet ajan tasalle Kiinassa tapahtuvien uudistusten huomioon ottamiseksi. Seuraavia 
erityistavoitteita, joihin on vielä lisättävä WTO:hon liittyvät yhteistyöhankkeet (CLI 
jakso) ja ihmisoikeusyhteistyötä koskevat hankkeet (B jakso), olisi syytä korostaa: 
1. Yhtiöiden rakenneuudistusten sivuvaikutukset. Kiina on järjestämässä uudelleen 
monia valtionyrityksiä, jotka ovat yhä sen teollisuuden ydin. Hanke on erittäin mittava 
ja monitahoinen, ja sillä voi olla suuria sosiaalisia ja poliittisia sivuvaikutuksia. EU:n 
ei ole syylä yrittää käsitellä näin mittavan uudisluskehityksen kaikkia puolia vaan 
pikemminkin keskittyä muutamiin ensisijaisiin tavoitteisiin läheisessä yhteistyössä 
muiden lahjoittajien, ennen kaikkea Maailmanpankin, kanssa. Niiden kokemusten 
avulla, joita EU:lla on rakenneuudistuksesta ja yksityistämisestä sekä EU:n sisällä, 
Keski- ja llä-Euroopassa eitä uusissa itsenäisissä valtioissa, sillä olisi hyvät 
mahdollisuudet tarjota asiantuntemustaan, kun Kiinan ottaa käyttöön uusia 
omistukseen, yhtiön hoitamiseen, kirjanpitoon ja johtamiseen liittyviä malleja. EU 
voisi myös auttaa Kiinaa toteuttamaan sosiaaliturvajärjestelmän uudistusta, joka on 
yksi valtionyritysten rakenneuudistusten suurimpia haittavaikutuksista, sillä 
valtionyritykset ovat vastanneet pitkälti Kiinan kaupunkien sosiaaliturvajärjestelmästä. 
Kiinan toiveena on minimoida talousuudistuksen sosiaaliset sivuvaikutukset, joten EU 
voisi kaupunkien köyhyyden lievittämiseksi auttaa Kiinaa etsimään uudenlaisia 
sosiaaliturvajärjestelmän malleja, sairaanhoito, sosiaaliturva, työttömyysvakuutus ja 
eläkkeet mukaan lukien. 
2. Rahoitusuudistus. Kiina on viisaasti alkanut uudistaa rahoitusjärjestelmäänsä, jonka 
kohtalo liittyy läheisesti velkaantuneiden valtionyritysten kohtaloon. Vakaa, avoin ja 
markkinavetoinen pankkijärjestelmä on välttämättömyys kestävän talouden aikaan 
saamiseksi. EU:n olisi - läheisessä yhteistyössä sekä kansainvälisten että 
jäsenvaltioiden rahoituslaitosten kanssa, jotka vastaavat rahoitusvalvonnasta ja 
vakavaraisuusnormcista - autettava Kiinaa kehittämään sellaisia sääntöjä, 
valvontamekanismeja ja vakavaraisuusnormeja, joiden avulla se voi välttää Aasian 
talouskriisin aikana muualla ilmenneet rakenteelliset heikkoudet. 
19 
3. Teollinen yhteistyö. Olisi kehiteltävä alakohtaisia yhteistyöohjelmia, jotka 
keskittyviit aloille, joilla Ell:n teollisuudella on selviä kilpailu- ja leknologiaetuja ja 
joilla Kiinalla on erityistarpeita, jolta voitaisiin käsitellä sellaisia kysymyksiä kuin 
sääntely, yhteisien normien ja standardien määrittely, vastavuoroisesti tunnustettujen 
vannent amisiiieiielelinien kehittäminen, puhtaampien tuotantomenetelmien 
käyttöönotto sekä teollisuuden ja kaupan alan koulutus. Hallinnoi, sääntelyelimet ja 
työmarkkinaosapuolet olisi oteltava mukaan toimitilaan. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä 
olisi rohkaistava osallistumaan tähän kehitykseen. Tulevien aloitteiden painopisteisiin 
voisivat kuulua teletoiminta, tietojenkäsittelytekniikka ja ilmailu. 
4. Elinkeinoelämän vuoropuhelu. EU:n olisi luettava eurooppalaisen elinkeinoelämän 
ja teollisuuden suurempaa sitoutumista Kiinaan. Kaupallisessa vuoropuhelussa olisi 
koottava yhteen EU:n toimeenpanevia viranomaisia sekä Kiinan liikemiehiä ja 
päätöksentekijöitä, jotta tietoisuutta Kiinan siirtymäkehityksestä saataisiin lisättyä ja 
markkinauudistuksia koskevaa asiantuntemusta välitettyä. Vuoropuhelun tuloksia olisi 
myös käytettävä EU:n kauppapolitiikan ja yhleislyöaloitleiden uusien painopisteiden 
tunnistamiseksi. 
5. Oikeudellinen ja hallinnollinen uudistus. EU.n olisi luettava kahdenvälisiä ja 
monenvälisiä kauppaneuvottclujaan antamalla Kiinalle konkreettista tukea sen 
uudistaessa ja uudenaikaistaessa koko taloutensa oikeudellista ja hallinnollista 
kehystä. Lainsäädännön - esimerkiksi henkisen omaisuuden, yhtiölainsäädännön ja 
julkisten hankintojen alalla - sekä hallintojärjestelmän ja johtamisen määrittelyn ja 
täytäntöönpanon olisi kuuluttava erityistavoitteisiin. EU:n jatkuva tuki vakaan ja 
kilpailukykyisen hankintajärjestelmän luomiselle lisäisi erityisesti teollisuuden 
kilpailukykyä ja auttaisi Kiinaa luomaan uudenaikaisen ja tehokkaan julkisen sektorin. 
6. Koulutus. Kiinaa olisi autettava yhteistyön avulla vahvistamaan omia 
koululusmahdollisuuksiaan tarjoamalla uudenaikaisia ammatillisia koulutusta 
koskevia standardeja ja käytäntöjä. Niillä olisi vastattava sekä hallinnon että 
elinkeinoelämän tarpeisiin. Teollisuuden ammatilliset koulutusohjelmat auttaisivat 
sekii parantamaan Kiinan työvoiman laatua eitä edistämään eurooppalaisten 
johtamiskäytäntöjen, teknisen taitotiedon ja standardien asemaa, mikä helpottaisi 
eurooppalaisien investointien tekemistä. Samoin virkamiesten koulutusaloitteilla 
auteltaisiin heitä kohtaamaan maailmalle avoimen markkinavetoisen talouden tuomat 
haasteet. 
7. Tiede ja teknologia. Tieteellistä ja teknisiä yhteistyötä olisi käytettävä aktiivisemmin 
eurooppalaisten yhtiöiden aseman lujittamiseksi Kiinan markkinoilla ja Kiinan oman 
talouskehityksen tukemiseksi. Yhteistyössä olisi keskityttävä maatalouteen, 
lietojenkäsiltelytckniikkaan ja tietoliikennetekniikkaan, biotekniikkaan, 
luonnontieteisiin, kuljetukseen, energiaan, ympäristöön ja luonnonvaroihin. Olisi 
neuvoteltava nopeasti erityinen EY.n ja Kiinan tiede- ja teknologiasopimus (katso 
CIA jakso) ja luotava kumppanuusverkosto, jonka kautta voitaisiin toteuttaa nuorten 
tiedemiesten, johtajien ja insinöörien vaihtoa valituilla talouden aloilla. 
8. Ympäristö. Kiina on tullut yhä tietoisemmaksi aikaisemman teollisuusmallinsa 
ympäristökustannuksista ja mallin vaikutuksista koko maailman ympäristöön. Se 
pyrkii nyt sovittamaan yhteen nopean kasvun ja kestävän tuotanto- ja kulutusmallin. 
EU:n olisi Euroopan ja Aasian välistä ympäristöalan yhteistyöstrategiaa koskevassa 
20 
tiedonannossa1 aseteltujen suuntaviivojen mukaisesti kehitettävä yhteistyöhankkeita, 
joissa keskitytään puhtaisiin tuotantomenetelmiin, jätteiden minimointiin, 
ympäristönormeihin ja -koulutukseen, ympäristöjohtamistaitoihin sekä soveltuvan 
teknologian siirtoon. EU:n olisi erityisesti autettava Kiinaa liittämään ympäristöä 
koskevat ensisijaiset tavoitteet -kuten teollisuuden epäpuhtauksien ja 
kasvihuonekaasujen päästöjen vähentäminen ja luonnon monimuotoisuuden 
säilyttäminen - paremmin kansalliseen talouspoliittiseen päätöksentekoon sekä 
alueellisiin ja paikallisiin kehitysohjelmiin. Ympäristönsuojeluhankkeet ja köyhyyden 
torjuntaa koskevat hankkeet olisi tarvittaessa voitava yhdistää sikäli kuin se on Kiinan 
köyhyyden vähentämisiä koskevien tavoitleiden mukaista. 
9. Energia. Euroopan olisi* tarjottava ympäristöön ja energiaan liittyvää taitotietoaan 
Kiinalle, jotta sitä voitaisiin auttaa kehittämään tehokasta ja puhdasta teollisuutta ja 
myös jolta Eurooppa saisi jalansijan Kiinan mahdollisesti tuottoisilta 
ympäristöystävällisen teknologian markkinoilla Euroopan ja Aasian välistä energia-
ulan yhteistyöstrategiaa koskevassa tiedonannossa2 asetettujen suuntaviivojen 
mukaisesti. Energiatehokkuuden edistäminen sekä puhtaan hiiliteknologian ja 
erityisesti maakaasun kaltaisten vaihtoehtoisten energialähteiden kehittäminen olisi 
asetettava ensisijaisiksi tavoitteiksi. EU:n olisi pyrittävä kehittämään yhteisvaikutusta 
kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa näissä kysymyksissä. 
10. Alueelliset erot, köyhyyden vähentäminen ja yhteiskunnallinen 
yhteenkuuluvuus. Elintason huomattavasta noususta huolimatta Kiina on edelleen 
kehitysmaa. Köyhyys on yleistä kaupungeissa ja maaseudulla, ja Kiinan 
muuttoliikkeessä olevan väestön valtava määrä on vakava uhka sosiaaliselle 
vakaudelle ja kestävälle taloudelliselle vauraudelle. Kehittyneiden rannikkoseutujen ja 
hitaammin kehittyneiden sisämaan maakuntien erot ovatkin nykyisin sekä Kiinan 
alueellisten että keskusviranomaisten suurimpia huolenaiheita. EU:n olisi autettava 
Kiinaa nopeuttamaan vaurauden jakautumista maan eri puolille ja parantamaan 
alueellista ja yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta muun muassa sellaisten hankkeiden 
avulla, joilla pyritään kehittämään kaikkia rannikon ja heikommin kehittyneiden 
sisämaan alueiden välisiii liikenneyhteyksiä. Näin voitaisiin erityisesti lisätä sisämaan 
alueiden vetovoimaa sekii kiinalaisien eltii ulkomaisien sijoittajien keskuudessa. 
Ehdotetut aloitteet: 
Tarjotaan asiantuntemusta yhtiöiden rakenneuudistusten ja erityisesti 
sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksen aiheuttamien sivuvaikutusten 
lieventämiseksi 
Tarjotaan asiantuntemusta rahoitussektorin uudistamista varten 
Vahvistetaan teollisuuden ja elinkeinoelämän yhteistyötä 
Tehdään oikeudellista ja hallinnollista kehystä koskevaa yhteistyötä 
Kehitetään yhteistyötä henkilöstöresurssien alalla siten, että painopiste asetetaan 
ammatilliseen koulutukseen ja vaihto-ohjelmiin 
Laajennetaan tieteellistä ja teknistä yhteistyötä 
KOM f>7)<l"0 lopullinen. I.U0.IW7 
KOM <«>7) MW lopullinen, I8.07.IW7 
21 
Edistetään kestävää kehitystä ja autetaan Kiinaa ottamaan huomioon 
ympäristöpoliittiset huolenaiheet 
Tuetaan taitotiedon ja teknologian siirtoa energia-alalla 
Kehitetään yhteistyötä alueellisten erojen supistamiseksi, köyhyyden 
vähentämiseksi ja yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi. 
D. Euroopan rahoituksen lisääminen 
Kiinan suhteita koskevaa kokonaisvaltaista politiikkaa on luettava asianmukaisin 
rahoitusvälinein, joilla se voidaan toteuttaa. EU:n talousarviossa Kiinalle varatut varat 
ovat yli kolminkertaistuneet vuonna 1995 aloitetun politiikan välittömänä seurauksena, ja 
ovat vuoteen 1999 asti noin 70 miljoonaa ecua vuodessa, kun vuotuinen keskiarvo 
kaudella I99L-I994 oli 20 miljoonaa ceua. Tämä on antanut EU:lle mahdollisuuden 
osoittaa sitoutumistaan yhteistyöhön Kiinan kanssa ajamalla läpi valtaosan uusista 
ehdotetuista ajatuksista. Nykyinen talousarvio vaikuttaa sinänsä tässä vaiheessa riittävältä 
tässä tiedonannossa hahmoteltujen lyhyen ja pitkän aikavälin aloitteiden rahoittamiseen, 
mikäli talousarvio säilytetään myös kaudella 2000-2006. 
EU:n olisi kuitenkin tarkasteltava kaikkia mahdollisia keinoja, joilla se voisi tehostaa 
toimintaansa. 
Yksi tiimiin tiedonannon keskeisistä sanomista on, että EU:n rahoittamat 
yhteistyöohjelmat on kylkeltävä läheisemmin EU:n laajempaan Kiinan-politiikkaan. 
KU.n olisi käytettävä tilaisuutta hyväkseen ja luettava poliliikkojaan konkreettisin 
tukihankkein aina kun mahdollista olipa kyse sitten ihmisoikeusvuoropuhelusta, WTO:n 
jäsenyysneuvotteluista (ai Kiinan talouskehitystä koskevien kysymyksistä. EU:sta on 
tulossa yksi Kiinan suurimmista tukijoista, ja tämän edun maksimoimiseksi olisi tehtävä 
kaikki mahdollinen. Hankkeiden liittäminen välittömästi politiikan keskeisiin 
tavoitteisiin on parhaita lapoja tehostaa hankkeita. Se on yksinkertainen ja kannattava 
pyrkimys, joka voidaan toteuttaa lisäämättä Kiinalle varatun kokonaistalousarvion 
määrää. 
EU etsii muiden kansainvälisten tukijoiden tavoin jatkuvasti uusia tapoja parantaa 
hankkeiden toteutusta. Tähän asti se on yleensä keskittynyt suhteellisen suurta 
talousarviota edellyttäviin monivuotisiin ohjelmiin. Näin voidaan maksimoida 
yhleislyöhudjctin vaikutukset, jotka ovat kuitenkin pienet Kiinan kokoisen maan 
tarpeisiin nähden. ViisHärkeää tarkistusta olisi kuitenkin tehtävä: 
Ensinnäkin EU:ta pyydetään yhä useammin tukemaan pieniä mutta hyvin näkyviä 
hankkeita. Tietyillä tällaisilla hankkeilla - esimerkiksi eurooppalaisen asiantuntemuksen 
antaminen nopeasti käyttöön nulla lainsäädäntöä laadittaessa, ammatillinen koulutus, 
verkottuminen EU:n virkaveljien kanssa, seminaarien järjestäminen sekä tiedotus- ja 
viestintämaleriaalin tuottaminen - voi olla niiden vaatimaan pieneen talousarvioon 
nähden huomattavan suuret vaikutukset. Euroopan unionin olisi kehitettävä 
22 
mahdollisuuksia, joilla näiden pienten hankkeiden parhaimmistoa voitaisiin rahoittaa 
suoraan ja nopeasti komission Beijingin edustustosta. 
Toiseksi EU:n ja jäsenvaltioiden yhteistyöohjelmien välistä yhteisvaikutusta ei ole vielä 
kehitetty riittävästi. Olisi tutkittava nopeasti menetelmiä, joilla yhteensovittamista, 
täydentävyyttä ja mahdollisia yhteishankkeita voitaisiin parantaa. 
Kolmanneksi komissio on suhteellisen vaatimattoman yhteistyöbudjetin asettamien 
rajoitusten vuoksi selvittänyt mahdollisuuksia tehdä läheisempää yhteistyötä 
kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. On tarjoutunut uusia mahdollisuuksia käyttää 
EU:n rahoittamia hankkeita Maailmanpankin kaltaisten järjestöjen myöntämän 
kattavamman rahoituksen valmisteluun. EU:n olisi lisäksi harkittava eurooppalaisten 
asiantuntijoiden rahoittamisia tietyissä Maailmanpankin politiikkaan liittyvissä 
keskusteluissa Kiinan hallituksen kanssa. Tämä hyödyttäisi kaikkia osapuolia ja 
soveltuisi erityisen hyvin sosiaaliturvajärjestelmän uudistuksen, energian ja ympäristön 
kaltaisille aloille. 
Neljänneksi Euroopan investointipankilla (E1P), jolla on toimeksianto Aasiassa vuoteen 
2000 saakka, on Iällä hetkellä vain vaatimattomasti sitoutunut Kiinaan. Tähän mennessä 
se on aloittanut ainoastaan yhden - energia-alan - hankkeen, jonka talousarvio on 50 
miljoonaa eeua. On kuitenkin ilmeisesti varaa tehostaa EIP:n sitoutuneisuutta Kiinaan 
olemassa olevan toimeksiannon rajoissa. Tämä on sitäkin tärkeämpää, kun otetaan 
huomioon, että Maailmanpankki aikoo vähentää tuntuvasti myönnytyksin säänneltyjen 
lukien muodossa antamaansa kehitysapua ja aikoo luopua myönnytyksin säännellyistä 
tuista kokonaan vuodesta 1999. ElP:n Aasiaan suunnattavan rahoituksen suuruus ja 
käyttö sen nykyisen toimeksiannon jälkeen ovat avoimia kysymyksiä. 
On selvää, että EIP:n pääasiallisena tehtävänä on edelleen rahoittaa investointeja EU:ssa 
ja jäsenyyttä hakeneissa maissa, minkä vuoksi sen toiminta muualla jää suhteellisen 
vähäiseksi. Vaikuttaa kuitenkin siltä, etlä ElP:n toimintaa Kiinassa voitaisiin parantaa sen 
nykyisen toimivallan rajoissa. Helpottaakseen ElP:n toiminnan käynnistymistä Kiinassa, 
tehdäkseen sen antolainauksesta kilpailukykyisempää ja vahvistaakseen sen 
toteutusmahdollisuuksia komissio on valmis harkitsemaan, eitä osa yhteistyöbudjctista 
myönnettäisiin EIP:lle sellaisien loteutettavuustutkimuslen ja investointeja edeltävien 
analyysien rahoittamiseen, joilla valmisteltaisiin maaperää EIP:n lainoille sellaisia 
yhteistä etua koskevia hankkeita varten, jotka Kiinan institutionaaliset lainanottajat 
toteuttavat. EIP:n tehokkaampi toiminta Kiinassa lisäisi sen Kiinan kanssa tekemän 
yhteistyön näkyvyyttä ja nostaisi sen Kiinan-suhteiden profiilia yleisemminkin. 
Viidenneksi on välttämätöntä jatkaa tiivistä vuoropuhelua Kiinan viranomaisten kanssa 
sen varmistamiseksi, eitä hankkeiden kehittelyssä otetaan huomioon yhteiset tavoitteet. 
Vuoropuhelun tulisi käsittää hankkeiden kaikki vaiheet, ja erityistä huomiota olisi 
kiinnitettävä suunnitteluvaiheeseen, kuten komission ja Kiinan viranomaisten lokakuussa 
1997 allekirjoittamassa vuosien 1998 ja 1999 yhteistyön suunnittelua koskevassa 
aiesopimuksessa todettiin. 
Vuoropuhelun ansiosta monivuotisen suunnittelun perusteella varhaisessa vaiheessa 
tapahtuva keskustelu ja tietojen vaihto jäsenvaltioiden kanssa auttaisi myös lisäämään 
23 
yhteisvaikutusta jäsenvaltioiden ohjelmien kanssa. Sama pätee ElP:hen, 
Maailmanpankkiin ja muihin lahjoittajiin. 
Ehdotetut aloitteet: 
Helpotetaan pienten ja lyhytkestoisten hankkeiden rahoittamista Beijingin 
ulkopuolella 
Lisätään LU:n Kiinan-politiikan tavoitteiden ja yhteistyöohjelmien välistä 
yhteisvaikutusta 
Parannetaan EU:n jäsenvaltioiden välistä yhteisvaikutusta 
Tutkitaan erilaisia keinoja ja lähestymistapoja tehdä yhteistyötä 
Maailmanpankin ja muiden lainoittajien kanssa 
Tehdään yhteistyötä EIP:n kanssa sen toiminnan laajentamiseksi Kiinassa 
voimassa olevan toimeksiannon rajoissa 
Vahvistetaan säännöllistä vuoropuhelua Kiinan kanssa hankkeiden 
suunnittelusta ja eri vaiheista sekä huolehditaan varhaisesta tiedottamisesta 
jäsenvaltioille ja kansainvälisille rahoituslaitoksille 
K. Euroopan unionin profiilin nostaminen Kiinassa 
Kiinan uudella nousulla on suuri vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Kiinan ulkopuolella 
on vain harvoja yrityksiä, laitoksia tai yksittäisiä ihmisiä, jotka eivät olisi jollakin tavalla 
tietoisia maan maailmalla nopeasti kasvavasta painoarvosta. Toisille se merkitsee 
ehtymättömiä mahdollisuuksia, toiset ovat varovaisempia arvioissaan. Useimmat näkevät 
sen valtaosin myönteisenä kehityksenä, joka edellyttää huolellisesti tasapainotettua, mutta 
päättäväistä reagointia omilta viranomaisilta, Euroopan unioni mukaan lukien. Jotta 
reagointi olisi tehokasta, sen on oltava näkyvää, eikä ainoastaan Euroopassa vaan myös 
Kiinassa ja yleisemmin koko maailmassa. Näkyvyyden lisääminen antaa EU:lle uutta 
painoarvoa sen toimiessa Kiinan kanssa. 
EU:n sisällä tarvitaan tiivistä yhteensovittamista, jos EU haluaa onnistua nostamaan 
profiiliaan Kiinassa. 'Tämän tiedonannon A.I jaksossa suositeltujen kaltaiset vuotuiset 
huippukokoukset ja muut korkean tason tapaamiset Kiinan johtajien kanssa parantaisivat 
osaltaan näkyvyyttä, ja niille olisi annettava riittävästi tilaa tiedotusvälineissä. 
EU:n olisi myös parannettava Kiinaan suuntautuvaa tiedotuspolitiikkaansa merkittävästi. 
Ensimmäiseksi sen olisi laadittava yksinomaan EU:n ja Kiinan suhteita koskeva 
tiedotusstrategia - ensimmäinen laatuaan. Strategiassa olisi tunnistettava keskeinen 
kohdeyleisö liike-elämän, hallinnon, akateemisten piirien, valtiosta riippumattomien 
järjestöjen, tiedotusvälineiden ja muiden ryhmien keskuudesta tietojen välittämiseksi 
EU:n ja Kiinan suhteista. Kohderyhmää olisi mahdollisuuksien mukaan etsittävä sekä 
Kiinasta että Euroopasta. Uuteen tiedotusstrategiaan voisi sisältyä muun muassa 
seuraavanlaisia toimia: 
24 
Ehdotetut aloitteet: 
Perustetaan komission lehdistö- ja tiedotuspalvelu Beijingiin nykyisten 
Washingtonissa ja Tokiossa sijaitsevien lisäksi 
Lisätään Eurooppaan tulevien kiinalaisten matkailijoiden määrää esimerkiksi 
EU:n vierailuohjelman avulla 
Tiivistetään kulttuurivaihtoa koulujen, yliopistojen ja muiden oppilaitosten 
välityksellä 
Järjestetään kulttuurialoitteita, kuten näyttelyitä, ja tutkitaan keinoja 
kulttuurialan yhteistyön kehittämiseksi jatkossa 
Lisätään EU:n osallistumista Kiinaa koskevia asioita käsitteleviin 
konferensseihin sekä järjestetään seminaareja ja konferensseja EU:n ja Kiinan 
suhteista 
Lisätään yhteistyötä kiinalaisten yliopistojen nykyisten EU-tutkimuskeskusten ja 
EU-tutkimusta tekevän kiinalaisen yhteisön kanssa 
Päätelmät 
Kiinan kasvavan poliittisen ja taloudellisen itseluottamuksen olisi kannustettava EU:ta 
sitoutumaan maahan täysipainoisemmin. Kiinan vahvistumista on yleensä seurannut 
vastuuntunnon lisääntyminen. Kiinan kansainvälisen vakuuttavuuden lisääntyminen 
edellyttää Euroopalla myönteistä vastakaikua. Se edellyttää myös näkemyksiä. Tässä 
tiedonannossa pyritään hahmottelemaan niitä luomalla perusta kokonaisvaltaiselle 
kumppanuudelle, joka perustuu useisiin täsmällisiin ja toimintakeskeisiin aloitteisiin. 
Näkemyksiin tulisi keskeisenä osana kuulua Kiinan yhdentäminen onnistuneesti ja 
kestävällä tavalla maailmantalouteen tasavertaisena kumppanina. Tämä olisi yhdistettävä 
siihen, että sitoudutaan aktiivisesti perusvapauksiin ja ihmisoikeuksiin perustuvan vahvan 
ja avoimen kansalaisyhteiskunnan luomiseen sitä mukaa kun Kiina siirtyy kohden 
markkinataloutta. Kiinan WTOrhon liittymishanke sekä Euroopan ja Kiinan 
kahdenvälistä kauppaa koskeva asialista ovat Euroopan Kiinaa koskevan 
yksityiskohtaisen yhteistyöohjelman ohella tärkeimmät välineet, joilla tavoite voidaan 
toteuttaa. EU:n on samaan aikaan oltava valmiina mukauttamaan politiikkaansa lyhyellä 
varoitusajalla Kiinan siirtymäkchityksen vauhtiin ja mittavuuden mahdollisesti 
aiheuttamiin yllättäviin muutoksiin. 
Sekä Eurooppa että Kiina oval ratkaisevien muutosten edessä. Tämän olisi kannustettava 
Eurooppaa hiomaan omaa puhtaasti eurooppalaista strategiaansa Kiinan suuntaan. 
Neuvostoa kehotetaan hyväksymään tässä tiedonannossa esitetyt aloitteet sekä 
kehottamaan komissiota, Euroopan parlamenttia, jäsenvaltioita, liike-elämää ja muita 
25 
toimijoita toimimaan yhteistyössä esitetyn lähestymistavan toteuttamiseksi. Komissio on 
valmis viemään esitettyjä aloitteita eteenpäin lähikuukausina. 
Komissio aulaa neuvostolle ja Euroopan pai lament die säännöllisesti tietoja tähän 
tiedonantoon sisältyvien ehdotusten loleullainisla koskevasta edistyksestä. 'Tätä varten 
laaditaan vuosikertomus. 
26 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 181 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 02 10 
Luettelonumero : CB-CO-98-212-FI-C 
ISBN 92-78-32902-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
P