Komission tiedonanto - Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa /* KOM/2008/0886 lopull./2 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 20.3.2009 KOM(2008) 886 lopullinen/2 CORRIGENDUM Annule et remplace le document COM(2008) 886 final du 16.12.2008 (Ajout de l'action 1.3 - tableau section 6.1) Concerne toutes les versions KOMISSION TIEDONANTO Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa KOMISSION TIEDONANTO Toimintasuunnitelma älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottamiseksi Euroopassa 1. JOHDANTO Uudistetulla Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategialla[1] pyritään saavuttamaan vahva ja kestävä kasvu ja luomaan uusia ja parempia työpaikkoja. Lisäksi vuoden 2001 valkoisen kirjan väliarvioinnissa[2] korostettiin innovoinnin keskeistä merkitystä kestävän, tehokkaan ja kilpailukykyisen liikkuvuuden varmistamisessa Euroopassa. Tätä taustaa vasten voidaan nähdä useita merkittäviä haasteita, joihin on löydettävä ratkaisu, jotta Euroopan liikennejärjestelmä voisi täysimääräisesti tyydyttää Euroopan talouden ja yhteiskunnan liikkuvuustarpeet: - Ruuhkia arvioidaan esiintyvän 10 prosentissa tieverkosta, ja niiden vuosittain aiheuttamat kustannukset vastaavat 0,9–1,5 prosenttia EU:n BKT:stä[3]. - Tieliikenne aiheuttaa 72 prosenttia kaikista liikenteeseen liittyvistä hiilidioksidipäästöistä, jotka ovat viime vuosina kasvaneet 32 prosenttia (1990–2005)[4]. - Liikennekuolemat ovat laskussa (-24 % vuoden 2000 jälkeen EU-27:ssä), mutta niiden lukumäärä (42 953 kuolonuhria vuonna 2006) on edelleen 6 000 suurempi kuin tavoitteena ollut 50 prosentin vähennys vuosina 2001–2010[5]. Nämä haasteet ovat sitäkin polttavampia, kun otetaan huomioon liikenteen ennustettu kasvu (50 % tavaraliikenteessä ja 35 % henkilöliikenteessä) vuosina 2000–2020[6]. Näistä haasteista johtuvat keskeiset poliittiset tavoitteet liittyvät siihen, että liikenteestä ja matkustamisesta on tehtävä - puhtaampaa, - tehokkaampaa, myös energiatehokkaampaa[7], - turvallisempaa. On kuitenkin selvää, etteivät perinteiset toimintatavat, kuten uuden infrastruktuurin kehittäminen, tuota tarvittavia tuloksia näiden haasteiden suuruuden vaatimissa aikarajoissa. Ongelmien polttavuus vaatii nopeaa edistymistä, ja sen saavuttamiseksi tarvitaan innovatiivisia ratkaisuja. Konkreettisten tulosten saamiseksi olisikin nyt hyödynnettävä kaikkia älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamia mahdollisuuksia. 2. ÄLYKKÄÄT LIIKENNEJÄRJESTELMÄT Älykkäillä liikennejärjestelmillä ( Intelligent Transport Systems , ITS) tarkoitetaan tieto- ja viestintäteknologioiden soveltamista liikenteeseen. Tällaisia sovelluksia kehitetään eri liikennemuotoja ja niiden välistä vuorovaikutusta varten (mukaan luettuina liikennekeskukset, joissa voi vaihtaa liikennemuotoa). Lentoliikenteessä SESAR-ohjelma[8] luo puitteet uuden sukupolven ilmaliikenteen hallintajärjestelmän käyttöönotolle. Sisävesiliikenteessä ollaan ottamassa käyttöön jokiliikenteen tiedotuspalveluja (RIS) väylien käytön ja tavaraliikenteen hallintaa varten. Rautatieverkossa otetaan asteittain käyttöön Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) ja tavaraliikenteen telemaattiset sovellukset (TAF-TSI). Meriliikenteessä on jo käytössä SafeSeaNet-verkosto ja alusliikenteen ohjaus- ja seurantajärjestelmä (VTMIS). Käyttöön ovat tulossa alusten automaattinen tunnistusjärjestelmä (AIS) ja pitkän kantaman järjestelmä alusten tunnistamiseksi ja seuraamiseksi (LRIT). Esimerkkeinä älykkäiden liikennejärjestelmien sovelluksista tieliikenteessä voidaan mainita kaupunki- ja moottoritieliikenteen hallinta- ja valvontajärjestelmät, sähköiset tiemaksut ja navigointilaitteet. Tähän saakka ei ole kuitenkaan ollut vastaavaa johdonmukaista eurooppalaista kehystä tieliikenteen ja muiden liikennemuotojen yhteenliittämiselle. 3. SOVELTAMISALA Tämän toimintasuunnitelman avulla pyritään nopeuttamaan ja koordinoimaan älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa tieliikenteessä, mukaan luettuina niiden rajapinnat muiden liikennemuotojen kanssa. Toimintasuunnitelmassa hahmotellaan kuusi ensisijaista toiminta-aluetta. Kullekin alueelle määritellään joukko erityistoimia ja selkeä aikataulu. Toimien toteuttamiseksi on määriteltävä menettelyt ja laadittava eritelmät, mikä vaatii jäsenvaltioiden ja kaikkien sidosryhmien osallistumista. Toimintasuunnitelma helpottaa myös saatavilla olevien resurssien ja välineiden yhdistämistä merkittävän lisäarvon tuottamiseksi Euroopan unionille. 4. MIKSI TARVITAAN EUROOPPALAINEN LÄHESTYMISTAPA ÄLYKKÄISIIN LIIKENNEJÄRJESTELMIIN? Älykkäät liikennejärjestelmät voivat tuottaa selviä hyötyjä liikenteen tehokkuuden, kestävyyden ja turvallisuuden näkökulmasta ja edistää samalla EU:n sisämarkkinoihin ja kilpailukykyyn liittyvien tavoitteiden saavuttamista. Euroopassa on toteutettu koko joukko tämän alan toimia 1980-luvulta lähtien. Niissä on perinteisesti keskitytty, joskin usein koordinoimattomalla ja hajanaisella tavalla, tiettyihin erityisalueisiin kuten puhtaaseen ja energiatehokkaaseen liikenteeseen, ruuhkautumiseen, liikenteenhallintaan, liikenneturvallisuuteen, kaupallisten kuljetusten turvaamiseen sekä kaupunkiliikenteeseen. Tästä kehityksestä huolimatta eräitä kysymyksiä on syytä käsitellä eurooppalaisesta näkökulmasta, jotta voidaan välttää ITS-sovellusten ja -palvelujen tarpeeton kirjavuus ja varmistaa maantieteellinen jatkuvuus, palvelujen ja järjestelmien yhteentoimivuus sekä standardointi. Näin voidaan helpottaa yleiseurooppalaisten palvelujen syntymistä sekä varmistaa tosiaikatietojen tarkkuus ja luotettavuus ja riittävä kattavuus kaikissa liikennemuodoissa. 4.1. Liikenteen ekologisen kestävyyden parantaminen ITS-sovelluksilla on keskeinen rooli liikenteen ekologisen kestävyyden parantamisessa[9]. Liikenteen kysyntään voidaan vaikuttaa perimällä ajoneuvoilta eriytettyjä maksuja tiettyjen teiden käytöstä sähköisten tiemaksujärjestelmien avulla. Reittisuunnitteluun, ajoneuvonavigointiin ja taloudellisen ajotavan tukemiseen liittyvät ITS-sovellukset edesauttavat ruuhkien vähentämistä, ympäristöystävällisempää liikkuvuutta ja energiankulutuksen pienentämistä. ”Vihreät liikennekäytävät”[10] on EU:n aloite, jolla pyritään edistämään integroitua tavaraliikennettä, jossa eri liikennemuodot täydentävät toisiaan ja mahdollistavat vähemmän ympäristöä kuormittavien vaihtoehtojen valinnan logistiikkakeskusten välisessä kaukoliikenteessä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarvitaan kehittynyttä ITS-teknologiaa. 4.2. Liikenteen tehokkuuden parantaminen Tavaroiden valmistus ja jakelu edellyttää toimivia ja kustannustehokkaita multimodaalisia logistiikkaketjuja, joilla yritykset voivat organisoida kuljetuksensa EU:ssa ja sen ulkopuolella, erityisesti kun on kyse juuri ajoissa -tuotannosta. ITS-välineet ovat keskeinen edellytys tällaisten logistiikkaketjujen hallinnalle, etenkin siksi, että ne mahdollistavat paperittoman asiakirjaketjun ylläpitämisen fyysisten tavaravirtojen hallinnassa (eFreight). Tosiaikaisia liikenne- ja matkatietoja (RTTI) tarjoavia palveluja, jotka on yhä useammin liitetty satelliittinavigointiin, tarjotaan nykyisin sekä julkisista että yksityisistä lähteistä liikkuvuuden helpottamiseksi. Monissa Euroopan osissa älykkäät liikennejärjestelmät luovat jo perustan kaupunkien välisen ja niiden sisäisen liikenteen tehokkaalle hallinnalle. Niiden avulla tuetaan liikennemuodon vaihtoa keskeisissä liikennekeskuksissa ja vaihtopaikoissa. Ajoneuvojen väliseen (V2V), ajoneuvon ja infrastruktuurin väliseen (V2I) ja infrastruktuurien väliseen (I2I) viestintään ja tiedonvaihtoon ja tarvittaessa GNSS-paikannukseen ja -ajanmääritykseen[11] perustuvat vuorovaikutteiset järjestelmät tulevat osoittamaan täydet mahdollisuutensa pidemmällä aikavälillä. 4.3. Tieliikenteen turvallisuuden ja turvatoimien parantaminen Tutkimus ja alustavat käyttöönottokokemukset ovat osoittaneet, että liikenneturvallisuutta voidaan parantaa merkittävästi erilaisilla kuljettajan apujärjestelmillä. Näitä ovat muun muassa ajonvakautusjärjestelmä (ESC), mukautuva vakionopeussäädin (ACC), sivuttaissuuntaista liikettä valvovat järjestelmät (kaistavahti ja kaistanvaihtoapu), törmäysvaroitus- ja hätäjarrutusjärjestelmät sekä muut sovellukset kuten eCall (hätäpuhelut) ja kuljettajan vireystasoa tarkkailevat järjestelmät (nopeusvaroitin ja alkolukko). Pelkästään ESC ja eCall[12] voisivat säästää EU:ssa jopa 6 500 ihmishenkeä vuodessa, jos ne otettaisiin täysimittaisesti käyttöön. Olisi pyrittävä hyödyntämään laajemmin sellaisia uusimpia aktiivisia turvajärjestelmiä ja kehittyneitä kuljettajan apujärjestelmiä, joiden on osoitettu parantavan turvallisuutta sekä ajoneuvossa olevien henkilöiden että muiden tielläliikkujien (myös suojattomien tielläliikkujien) kannalta. Käyttöliittymiä koskevia eurooppalaisia periaatteita[13] olisi laajennettava siten, että mahdollistetaan mukana kulkevien laitteiden yleistyminen. Navigointi- sekä paikannus- ja seurantajärjestelmät voivat helpottaa ajoneuvojen ja niiden lastien kaukoseurantaa esimerkiksi vaarallisten aineiden tai elävien eläinten kuljetuksissa. Ne voivat ohjata kuljettajat valvotuille pysäköintialueille ja auttaa ajo- ja lepoaikoja koskevien määräysten noudattamisessa. Ne voivat myös tukea uuden sukupolven digitaalisen ajopiirturin käyttöönottoa. 4.4. Älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotosta saatava lisäarvo EU:ssa Älykkäiden liikennejärjestelmien tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen edellyttää, että nykyisestä rajallisesta ja hajanaisesta toteutuksesta siirrytään koko EU:n laajuiseen käyttöönottoon. Tässä suhteessa olennaisen tärkeää on olemassa olevien esteiden poistaminen älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotolta. EU:n tehtävänä on luoda edellytykset älykkäiden liikennejärjestelmien nopeutetulle ja koordinoidulle käyttöönotolle määrittelemällä poliittiset painopisteet, valitsemalla älykkäiden liikennejärjestelmien geneeriset komponentit, joita voidaan jakaa tai käyttää uudelleen, sekä sopimalla selkeästä aikataulusta. Yhteisellä eurooppalaisella toiminnalla voidaan - koordinoida älykkäiden liikennejärjestelmien monimutkaista käyttöönottoa; käyttöönottoon osallistuu suuri määrä erilaisia toimijoita ja sen yhteydessä on varmistettava ajallinen yhteensovittaminen sekä maantieteellisesti että eri toimijoiden välillä; - tukea kansalaisille suunnattujen kehittyneiden liikkuvuuspalveluiden yleistymistä markkinoilla ja edistää samalla julkista liikennettä vaihtoehtona yksityisautoilulle; - mahdollistaa mittakaavaedut, jotta älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotto olisi kustannustehokkaampaa, nopeampaa ja vähäriskisempää; - nopeuttaa älykkäiden liikennejärjestelmien nykyistä käyttöönottotahtia tieliikenteessä ja varmistaa palvelujen jatkuvuus koko yhteisön alueella; - vankistaa eurooppalaisen ITS-teollisuuden johtavaa asemaa maailmanmarkkinoilla tukemalla innovatiivisten tuotteiden ja palvelujen tarjontaa ajoneuvojen valmistajille, liikenteenharjoittajille, logistiikkapalvelujen tarjoajille ja käyttäjille. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EU voi käyttää useita erilaisia välineitä: rahoitustukea, standardointialoitteita sekä lainsäädännöllisiä ja muita toimenpiteitä. 5. KUULEMINEN Tämän toimintasuunnitelman pohjana on käytetty laajassa sidosryhmien kuulemisessa esitettyjä kommentteja. Kommentteja kerättiin neljällä tavalla: i) yksityisen ja julkisen sektorin korkean tason sidosryhmien haastatteluilla, ii) työryhmissä, iii) internetkyselyllä ja iv) sidosryhmien foorumeilla käydyillä kohdennetuilla keskusteluilla. Haastatteluissa tuotiin esiin tiettyjä keskeisiä tarpeita. Älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönoton olisi oltava poliittisesti ohjattua, ja vastuut olisi määriteltävä selkeästi, samoin kuin julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyön asema. Sidosryhmien välistä koordinointia varten tarvitaan monialainen korkean tason työryhmä. Useimpien kuultujen sidosryhmien edustajat katsovat, että Euroopan unionin olisi otettava suurempi vastuu älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönotosta. Ensisijaisiksi kysymyksiksi määriteltiin muun muassa liikenteenhallinta, ruuhkien helpottaminen tavaraliikennekäytävillä ja kaupungeissa, liikennemuotojen yhdistettävyyden edistäminen, ajoneuvon sisäiset turvajärjestelmät, tosiaikaiset liikenne- ja matkatiedot sekä ajoneuvoon sijoitettava avoin järjestelmäalusta, johon eri sovellukset voidaan integroida. 6. ENSISIJAISET TOIMINTA-ALUEET JA NIIHIN LIITTYVÄT TOIMENPITEET Ehdotetut kuusi ensisijaista toiminta-aluetta perustuvat julkisilta ja yksityisiltä sidosryhmiltä saatuun palautteeseen. Lisäksi oletetaan, että lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä käyttöönotettavat ITS-sovellukset ovat kypsässä kehitysvaiheessa ja riittävällä tavalla yhteentoimivia ja että niillä voidaan saada aikaan katalyyttinen vaikutus koko Euroopassa. Toimintasuunnitelmassa hyödynnetään myös useita käynnissä olevia Euroopan komission toimia, joita ovat muun muassa tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma[14], kaupunkiliikennettä koskeva toimintasuunnitelma[15], Galileon käyttöönotto[16], ympäristöystävällisempää liikennettä koskeva paketti[17], älyautoja koskeva i2010-aloite[18], eSafety[19], tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemäs puiteohjelma[20], eCall[21], eurooppalaiset teknologiayhteisöt[22] ja niiden strategiset tutkimuslinjaukset sekä CARS 21[23]. Seuraavassa kuvatut toimet eivät ole päällekkäisiä nykyisten toimien kanssa, vaan ne täydentävät nykyisiä toimia siten, että toimilla on mahdollisimman suuri yhteisvaikutus ja jäljellä oleviin keskeisiin kysymyksiin voidaan puuttua koordinoidusti. 6.1. Toiminta-alue 1: Tie-, liikenne- ja matkatietojen optimaalinen käyttö Monissa viimeisintä kehitystä edustavissa ITS-sovelluksissa tarvitaan tarkkoja tietoja sekä tieverkon ominaispiirteistä että sovellettavista liikennesäännöistä (esim. yksisuuntaisista kaduista ja nopeusrajoituksista). Aiemmin viranomaiset toimittivat suurimman osan näistä tiedoista, mutta nykyisin käytetään entistä enemmän kaupallisia lähteitä. Liikenneturvallisuuden ollessa kyseessä on olennaisen tärkeää, että tiedot validoidaan ja annetaan tasapuolisesti kaikkien osapuolten käyttöön turvallisen ja järjestyneen liikenteenhallinnan varmistamiseksi. Tämä koskee erityisesti digitaalista kartoitusta ja sen sisäisiä prosesseja, jotka liittyvät datan keräämiseen, validointiin ja riittävän tiheään päivittämiseen. Samanlaisia näkökohtia liittyy (tosiaikaisten) liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjoamiseen. Tähän liittyviä erityiskysymyksiä ovat ”yleisten liikenneviestien” käsite, eli viestit, joita tarjotaan julkisena tietopalveluna korvauksetta kaikille tielläliikkujille, eri lähteistä peräisin olevien tietojen yhdenmukaisuus sekä verkonhallintatoiminnoista johtuvien vaatimusten noudattaminen. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 1.1 | Määritellään EU:n laajuisten tosiaikaisten liikenne- ja matkatietopalvelujen tarjontaa koskevat menettelyt, joissa käsitellään erityisesti seuraavia näkökohtia: yksityisen sektorin tarjoamat liikennetietopalvelut liikenneviranomaisten tarjoamat liikenteenohjaustiedot julkisille viranomaisille taattu oikeus saada yksityisten yritysten keräämiä turvallisuuteen liittyviä tietoja yksityisille yrityksille taattu oikeus saada asiaan liittyvää julkista tietoa. | 2010 | 1.2 | Optimoidaan tietietojen ja liikennevirtasuunnitelmia, liikenteen ohjausta ja reittisuosituksia koskevien tietojen kerääminen ja tarjonta (erityisesti raskaille tavarankuljetusajoneuvoille). | 2012 | 1.3 | Määritellään menettelyt, joilla varmistetaan tarkkojen julkisten tietojen saatavuus digitaalisia karttoja varten sekä näiden tietojen riittävän tiheä päivittäminen asianomaisten julkisten elinten ja digitaalisten karttapalvelujen tarjoajien yhteistyön kautta, ottaen huomioon eSafety-aloitteen digitaalisia karttoja käsittelevän työryhmän tulokset ja suositukset. | 2011 | 1.4 | Määritellään dataa ja menettelyjä koskevat eritelmät yleisten liikennetietopalvelujen vähimmäistason ilmaista tarjontaa varten (mukaan luettuna tarjottavien viestien kokoelman määrittely). | 2012 | 1.5 | Edistetään sellaisten multimodaalisten, ovelta ovelle ulottuvien kansallisten reittisuunnittelupalvelujen kehittämistä, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon julkisen liikenteen tarjoamat vaihtoehdot sekä näiden palvelujen yhteenliittäminen Euroopan laajuisesti. | 2009–2012 | 6.2. Toiminta-alue 2: Liikenteen ja rahtitoimintojen hallintaan liittyvien ITS-palvelujen jatkuvuus eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa Jotta kasvavat liikennemäärät saataisiin mahdutettua teille, etenkin tärkeimmillä eurooppalaisilla liikennekäytävillä ja kaupunkikokonaisuuksissa, ja samalla voitaisiin edistää ympäristön kannalta kestävää kehitystä ja energiatehokkuutta, tarvitaan innovatiivisia kuljetusten ja liikenteen hallintajärjestelmiä. Saumaton ja mukautuva kuljetusten ja liikenteen hallinta helpottaa pitkän matkan tavarakuljetuksia ja kaupunkien jakeluliikennettä ja parantaa samalla liikennemuotojen yhdistettävyyttä. ITS-teknologiat ovat välttämättömiä eFreight-järjestelmän[24] toteuttamiseksi. Järjestelmässä ”matkan varrelta” saadut tiedot kuljetettavien tavaroiden (etenkin vaarallisten aineiden ja elävien eläinten) sijainnista ja tilasta asetetaan saataville internetiin suojatussa muodossa. Järjestelmä voidaan laajentaa muihin toimitusketjun toimintoihin, kuten sisältöä koskevien tietojen vaihtoon sääntelyyn liittyviä tai kaupallisia tarkoituksia varten. Tämä edellyttää innovatiivisten teknologioiden, kuten radiotaajuustunnistuksen (RFID)[25], käyttöä, ja perustuisi EGNOS/Galileo-satelliittipaikannusjärjestelmän sovelluksiin. Tämä voi tulevaisuudessa johtaa ”älyrahdin” käsitteeseen eli siihen, että tavarat kantavat mukanaan tietoa itsestään, ympäristöstään ja sijainnistaan ja ovat yhteydessä laajaan valikoimaan erilaisia tietopalveluja. Ajoneuvojen veloittaminen tiettyjen teiden tai alueiden käytöstä perustuu entistä useammin erilaisiin parametreihin kuten ajoneuvon mittoihin, päästöihin, kuljettuun matkaan tai vuorokaudenaikaan. Satelliittipaikannusta ja matkaviestintää hyödyntävät ITS-ratkaisut tarjoavat uusia mahdollisuuksia tarjota tämän tyyppisiä infrastruktuurin käyttömahdollisuuksia ja periä niihin liittyviä maksuja. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 2.1 | Määritellään yhteiset menettelyt ja eritelmät, joilla voidaan varmistaa henkilö- ja tavaraliikenteen ITS-palvelujen jatkuvuus liikennekäytävillä ja kaupunkialueilla / kaupunkien välillä. Tähän työhön olisi sisällyttävä seuraavia aiheita koskeva vertailuanalyysi ja standardointi: ovelta ovelle ulottuvat tietovirrat, rajapinnat, liikenteenhallinta ja matkasuunnittelu sekä erityisesti varautumissuunnitelmat poikkeus- ja hätätilanteita varten. | 2011 | 2.2 | Määritellään ITS-palvelut, jotka olisi otettava käyttöön tavaraliikenteen tukemiseksi (eFreight), ja kehitetään asianmukaiset toimenpiteet, joiden avulla tämä käsite voidaan toteuttaa käytännössä. Erityistä huomiota kiinnitetään tavaroiden paikannus- ja seurantasovelluksiin, joissa käytetään viimeisintä kehitystä edustavaa teknologiaa, kuten RFID-tekniikkaa ja EGNOS/Galileo-pohjaisia paikannuslaitteita. | 2010 | 2.3 | Tuetaan ajan tasalle saatetun, multimodaalisen eurooppalaisen ITS-perusarkkitehtuurin laajempaa käyttöönottoa ja määritellään ITS-perusarkkitehtuuri kaupunkiliikennettä varten; tässä otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon matkasuunnittelu, liikenteen kysyntä, liikenteenhallinta, hätätilanteiden hallinta, tiemaksut sekä pysäköinti- ja joukkoliikennepalvelujen käyttö. | 2010 | 2.4 | Toteutetaan yhteentoimivat sähköiset tiemaksujärjestelmät[26]. | 2012–2014 | 6.3. Toiminta-alue 3: Tieliikenteen turvallisuus ja turvatoimet ITS-pohjaiset tieliikenteen turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvät sovellukset ovat osoittaneet toimivuutensa, mutta niistä yhteiskunnalle aiheutuva kokonaishyöty riippuu siitä, kuinka laajasti ne otetaan käyttöön. Lisähuomiota kaipaavia kysymyksiä ovat turvallisen käyttöliittymän suunnittelu (eurooppalaisia periaatteita koskevan työn pohjalta), mukana kulkevien laitteiden[27] integrointi ja suojattomien tielläliikkujien (kuten vanhusten) turvallisuuden varmistaminen. Näiden alojen parhaiden käytäntöjen edistäminen on olennaisen tärkeää näiden kysymysten ratkaisemiseksi. Liikennejärjestelmiin voi myös kohdistua turvallisuusuhkia. Liikenteen turvatoimet, etenkin tarve suojella matkustajia ja kuljetustyöntekijöitä sekä liikenteeseen liittyviä laitteita ja omaisuutta, on otettava huomioon vaarantamatta kuitenkaan liikenteen sujuvaa toimintaa. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 3.1 | Edistetään kehittyneiden kuljettajan apujärjestelmien ja turvallisuuteen ja turvatoimiin liittyvien ITS-järjestelmien käyttöönottoa, myös niiden asennusta uusiin ajoneuvoihin (tyyppihyväksynnän kautta) tai tapauksen mukaan jälkiasennusta käytössä oleviin ajoneuvoihin. | 2009–2014 | 3.2 | Tuetaan yleiseurooppalaisen hätäsanomajärjestelmän (eCall[28]) yhdenmukaisen käyttöönoton toteutusperustaa, johon sisältyvät tiedotuskampanjat, hätäpalvelukeskusten infrastruktuurin parantaminen ja sääntelytarpeen arviointi. | 2009 | 3.3 | Luodaan ajoneuvossa olevia turvallisia käyttöliittymiä ja mukana kulkevien laitteiden integrointia koskeva sääntelykehys turvallisia ja tehokkaita ajoneuvoihin asennettavia tieto- ja viestintäjärjestelmiä koskevien eurooppalaisten periaatteiden[29] pohjalta. | 2010 | 3.4 | Kehitetään asianmukaisia toimenpiteitä, kuten parhaisiin käytäntöihin perustuvia ohjeita, jotka koskevat ITS-sovellusten ja -palvelujen vaikutusta suojattomien tielläliikkujien turvallisuuteen ja mukavuuteen. | 2014 | 3.5 | Kehitetään asianmukaisia toimenpiteitä, kuten parhaisiin käytäntöihin perustuvia ohjeita, jotka koskevat rekkojen ja hyötyajoneuvojen valvottuja pysäköintialueita ja telemaattisesti ohjattuja pysäköinti- ja varausjärjestelmiä. | 2010 | 6.4. Toiminta-alue 4: Ajoneuvon yhteydet tieinfrastruktuuriin ITS-komponenttien tai -järjestelmien käytöstä säädetään useissa voimassa olevissa tai parhaillaan valmisteltavissa säädöksissä. Siitä määrätään myös useissa hyöty- tai yksityisajoneuvoihin sovellettavissa vapaaehtoisissa sopimuksissa. Esimerkkeinä voidaan mainita vaarallisten aineiden ja elävien eläinten kuljetuksesta, digitaalisesta ajopiirturista[30], sähköisistä tiemaksujärjestelmistä ja eCall-järjestelmästä annetut säännökset. Tähän saakka suurin osa näistä säädöksistä ja sopimuksista on laadittu toisistaan riippumatta, joten niiden välillä on ollut vain vähän yhteisvaikutusta, vaikka niihin liittyvät tarpeet ovatkin olleet samat. Näiden sovellusten yhdenmukaistaminen ja niiden yhdistäminen yhtenäiseen ja avoimeen järjestelmäarkkitehtuuriin voisi parantaa tehokkuutta ja käytettävyyttä ja vähentää kustannuksia. Se voisi myös parantaa järjestelmän laajennettavuutta ja mahdollistaisi tulevien uusien tai parannettujen sovellusten, kuten mukana kulkevien laitteiden sovellusten ja kehittyneitä GNSS-paikannus- ja -ajanmäärityspalveluja käyttävien sovellusten, helpon käyttöönoton (” plug and play ”). Tätä avointa järjestelmäarkkitehtuuria käytettäisiin ajoneuvon sisäisessä avoimessa järjestelmäalustassa, joka takaisi yhteentoimivuuden/yhteenliitettävyyden infrastruktuurijärjestelmien ja -toimintojen kanssa. Tämän modulaarisen lähestymistavan ansiosta järjestelmään voitaisiin myöhemmin lisätä uusia toimintoja, jotka liittyvät ajoneuvon turvallisuuteen ja turvalliseen käyttöliittymään, henkilökohtaiseen liikkuvuuteen, logistiikkatukeen ja multimodaalisten tietojen saantiin sekä mahdollisesti ajoneuvon sähköiseen tunnistamiseen. Alusta olisi otettava ensimmäiseksi käyttöön hyötyajoneuvoissa. Näistä sovelluksista saatava myönteinen palaute nopeuttaisi integroitujen ITS-sovellusten käyttöönottoa yksityisajoneuvoissa, mikä puolestaan loisi Euroopan laajuiset markkinat ajoneuvoon asennettaville alkuperäis- ja tarviketuotteille ja niihin liittyville palveluille. Ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin väliseen tiedonvaihtoon ja viestintään perustuvien vuorovaikutteisten järjestelmien kehittäminen edistyy myös nopeasti, ja sitä on edistettävä edelleen. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 4.1 | Määritellään ITS-palvelujen ja -sovellusten tarjontaa varten ajoneuvon sisäinen avoin järjestelmäalusta, johon sisältyvät myös vakiorajapinnat. Tämän työn tulokset annetaan asianomaisten standardointielinten käsiteltäviksi. | 2011 | 4.2 | Kehitetään ja arvioidaan vuorovaikutteisia järjestelmiä yhdenmukaistetun lähestymistavan määrittelemiseksi; arvioidaan käyttöönottostrategioita, myös investointeja älykkääseen infrastruktuuriin. | 2010–2013 | 4.3 | Määritellään eritelmät vuorovaikutteisissa järjestelmissä tapahtuvaa infrastruktuurien välistä (I2I), ajoneuvon ja infrastruktuurin välistä (V2I) ja ajoneuvojen välistä (V2V) viestintää varten. | 2010 (I2I) 2011 (V2I) 2013 (V2V) | 4.4 | Annetaan eurooppalaisille standardointielimille toimeksianto kehittää yhdenmukaistetut standardit älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa varten, etenkin vuorovaikutteisille järjestelmille. | 2009–2014 | 6.5. Toiminta-alue 5: Tietoturva ja tietosuoja sekä vastuukysymykset Tietojen (varsinkin henkilötietojen ja taloudellisten tietojen) käsittely ITS-sovelluksissa herättää eräitä kysymyksiä, koska kyse on kansalaisten tietosuojaan liittyvistä oikeuksista. Samaan aikaan on varmistettava tietojen eheys, luottamuksellisuus ja saatavuus kaikkien osapuolten, etenkin kansalaisten, kannalta. ITS-sovellusten käyttö aiheuttaa myös vastuuseen liittyviä lisävaatimuksia. Nämä ongelmat voivat muodostaa merkittävän esteen eräiden ITS-palvelujen laajalle yleistymiselle markkinoilla, jos ei voida osoittaa, että kansalaisten oikeudet on täysin turvattu. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 5.1 | Arvioidaan ITS-sovellusten ja -palvelujen yhteydessä tapahtuvaan tietojen käsittelyyn liittyviä, tietoturvaa ja henkilötietosuojaa koskevia näkökohtia ja ehdotetaan toimenpiteitä, jotka ovat täysin yhteisön lainsäädännön mukaisia. | 2011 | 5.2 | Käsitellään ITS-sovellusten ja etenkin ajoneuvon sisäisten turvallisuusjärjestelmien käyttöön liittyviä vastuukysymyksiä. | 2011 | 6.6. Toiminta-alue 6: Eurooppalainen ITS-alan yhteistyö ja koordinointi Älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoitu käyttöönotto EU:ssa edellyttää kaikkien osapuolten tiivistä ja toimivaa EU-tason yhteistyötä, joka parhaassa tapauksessa johtaa käyttöönottovaatimusten lähentymiseen ja käyttöönottotoimien parempaan ajalliseen yhteensovittamiseen. Yhteistyöllä voidaan myös välttää kansalliset ja omistusoikeuden piiriin kuuluvat erityisratkaisut, jotka muodostavat esteen järjestelmien yhdentymiselle Euroopan tasolla. Parhaan saatavilla olevan tietämyksen jakaminen ITS-hankkeiden kustannuksista ja hyödyistä koko elinkaaren näkökulmasta ja saatuihin kokemuksiin perustuva palaute ovat välttämättömiä, jotta viranomaiset kautta Euroopan voivat tehdä perusteltuja investointipäätöksiä. Jotta EU:n laajuinen käyttöönotto onnistuisi, on sovittava yhteisistä arviointimenetelmistä ja yhdenmukaisista päätöksenteon tukivälineistä. Tällainen älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoitu käyttöönotto kaikkialla Euroopassa edellyttää myös kaupunkien ja alueviranomaisten aktiivisempaa osallistumista etenkin kaupunkitasolla ja kaupunkien välisellä tasolla. Yhteisymmärryksen löytämisen ja päätöksenteon tueksi ja helpottamiseksi olisi annettava ohjeistusta ja teknistä tukea. Tähän toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden toteuttaminen vaatii myös asianmukaisen hallintorakenteen. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä sopimaan yhteisestä ITS-asialistasta ja menetelmistä, joiden avulla voidaan edetä suunnitelmista koordinoituun täytäntöönpanoon esimerkiksi yhteisten investointien tai yhdenmukaistamistoimien kautta. Komissio ehdottaa seuraavia toimia: Toimi | Toteutustavoite | 6.1 | Ehdotetaan oikeudellista kehystä älykkäiden liikennejärjestelmien Euroopan laajuisen käyttöönoton koordinointia varten. | 2008 | 6.2 | Kehitetään päätöksenteon tukivälineitä ITS-sovelluksiin ja -palveluihin liittyviä investointipäätöksiä varten. Tähän pitäisi sisältyä taloudellisten, sosiaalisten, rahoituksellisten ja operatiivisten vaikutusten määrällinen arviointi, ja huomioon olisi otettava muun muassa seuraavat näkökohdat: hyväksyttävyys käyttäjien keskuudessa, elinkaaren aikaiset kustannukset/hyödyt sekä laitteiden hankintaa ja käyttöönottoa koskevien parhaiden käytäntöjen määrittely ja arviointi. | 2011 | 6.3 | Laaditaan ohjeita, jotka koskevat julkisen rahoituksen antamista ITS-toiminnoille ja -palveluille sekä EU:n lähteistä (esim. Euroopan laajuiset liikenneverkot ja rakennerahastot) että kansallisista lähteistä näiden toimintojen ja palvelujen taloudellisen, sosiaalisen ja operatiivisen arvon arvioinnin pohjalta. | 2010 | 6.4 | Perustetaan erityinen jäsenvaltioiden ja alue-/paikallisviranomaisten välinen ITS-alan yhteistyöfoorumi edistämään ITS-hankkeita kaupunkiliikenteen alalla. | 2010 | 7. TULEVA KEHITYS Tässä toimintasuunnitelmassa ehdotetaan poliittisiin tavoitteisiin perustuvaa lähestymistapaa, jonka avulla älykkäät liikennejärjestelmät voitaisiin ottaa yhdenmukaisemmin ja nopeammin käyttöön kaikkialla Euroopassa. Edellä kuvatut ensisijaiset toiminta-alueet ja tukitoimenpiteet on suunniteltu tätä tavoitetta silmällä pitäen. Lähestymistavassa yhdistetään ja täydennetään erilaisia toimia, joita on aiemmin tuettu EU:n tai jäsenvaltioiden tasolla, ja siinä hyödynnetään täysimittaisesti käynnissä olevaa työtä ja jo tähän mennessä tapahtunutta sovellusten ja palvelujen onnistunutta käyttöönottoa. Tällainen yhdistelmä luo parhaat edellytykset sille, että älykkäät liikennejärjestelmät voivat merkittävästi edistää kestävämmän liikkuvuuden toteuttamista Euroopassa. Vaikka toimintasuunnitelmalla pyritäänkin ensi kädessä lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutuksiin eli edistämään älykkäiden liikennejärjestelmien käyttöönottoa EU:ssa, siinä pyritään kuitenkin luomaan myös pitkän aikavälin näkemys, jossa määritellään selkeästi älykkäiden liikennejärjestelmien asema Euroopan tulevassa liikennejärjestelmässä. Euroopan komissio raportoi vuonna 2012 edistymisestä tämän toimintasuunnitelman toteutuksessa. Samassa yhteydessä se tarkastelee uudelleen ensisijaisia toiminta-alueita ja tarvittaessa laajentaa niitä ja niihin sisältyviä toimia. Tämän tiedonannon rinnalla annetaan ehdotus direktiiviksi älykkäiden liikennejärjestelmien koordinoidun käyttöönoton puitteista. [1] KOM(2005) 24. [2] KOM(2006) 314. [3] CEMT/ITF(2007): Congestion, a Global Challenge: The Extent of and Outlook for Congestion in Inland, Maritime and Air Transport . [4] DG TREN(2008): Energy and Transport in Figures 2007/08 . [5] Ks. alaviite 4. [6] Ks. alaviite 2. [7] KOM(2006) 545. [8] SESAR: Single European Sky Air Traffic Management Research. [9] KOM(2008) 433, komission tiedonanto Ympäristöystävällisempi liikenne . [10] KOM(2007) 607. [11] Global Navigation Satellite System, maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä. [12] KOM(2007) 541. [13] C(2008)1742. [14] KOM(2007) 607. [15] Hyväksytään joulukuussa 2008. [16] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/galileo. [17] KOM(2008) 433. [18] KOM(2007) 541. [19] www.esafetysupport.org. [20] http://cordis.europa.eu/fp7. [21] www.esafetysupport.org/en/ecall_toolbox. [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms. [23] KOM(2007) 22. [24] KOM(2007) 607: komission tiedonanto Tavaraliikenteen logistiikkaa koskeva toimintasuunnitelma . [25] KOM(2007) 96. [26] Direktiivi 2004/52/EY. [27] Mukana kulkevalla laitteella tarkoitetaan tieto- ja viestintäteknistä laitetta, kuten matkapuhelinta, navigointilaitetta tai kämmentietokonetta, jonka kuljettaja voi ottaa ajoneuvoon mukaan ajon aikana käytettäväksi. [28] KOM(2005) 431, KOM(2003) 542. [29] C(2006) 7125. [30] Asetus (EY) N:o 2135/98.