FI Euroopan unionin virallinen lehti C 13/2

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pk-yrityksiä tukeviin aloitteisiin liittyviä kokemuksia Yhdysvalloista ja EU:sta: parhaat käytännöt pk-yrityksiä koskevia innovatiivisia toimia varten”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2016/C 013/02)

Esittelijä: Ullrich SCHRÖDER

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. heinäkuuta 2014 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta

”Pk-yrityksiä tukeviin aloitteisiin liittyviä kokemuksia Yhdysvalloista ja EU:sta: parhaat käytännöt pk-yrityksiä koskevia innovatiivisia toimia varten” (oma-aloitteinen lausunto).

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 14. heinäkuuta 2015.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. syyskuuta 2015 pitämässään 510. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 207 ääntä puolesta 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

Euroopan unionissa on noin 21 miljoonaa pk-yritystä, jotka työllistävät lähes 90 miljoonaa ihmistä ja joiden tuottama jalostusarvo on yli 3 600 biljoonaa euroa. Toisin sanoen 99 prosenttia kaikista yrityksistä on pk-yrityksiä, ja ne työllistävät kaksi kolmasosaa ihmisistä ja tuottavat 58 prosenttia jalostusarvosta. Näin ollen vahva eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (Small Business Act, SBA) on tarpeen.

ETSK esittääkin seuraavat suositukset muutamista tärkeistä pääkohdista EU:n SBA-aloitteen tarkistamiseksi Yhdysvaltojen pk-yrityksiä tukevasta virastosta (Small Business Administration) saatujen kokemusten pohjalta (viraston lyhenne on sama SBA, mutta lähestymistapa on täysin erilainen).

1.1 Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevaa SBA-aloitetta on syytä tarkistaa.

Euroopan komissio oli ilmoittanut aikovansa julkaista tarkistetun aloitteen vuoden 2015 alkupuoliskolla, mutta nyt tarkistusta on lykätty. Koska mahdolliset parannukset koskevat keskeisiä aloja (ks. jäljempänä), pk-yritysyhteisö odottaa, että aloitetta tarkistetaan kuulemisten jälkeen. Tarkistettu versio olisi pk-yritysten ratkaisevan merkityksen vuoksi julkaistava mahdollisimman pian.

1.2 Oikeusasema ja täytäntöönpano

SBA-aloitteesta on tehtävä muodoltaan sitovampi ja lähestymistavaltaan kunnianhimoisempi. ETSK esitti saman kehotuksen jo vuosina 2008 ja 2011, mutta Euroopan komissio ei ole ryhtynyt toimiin.

Aloitteen yhteydessä olisi tarvittaessa esitettävä lisää oikeudellisia mekanismeja esimerkiksi julkisten hankintojen, ”pienet ensin” -periaatteen, vaikutusarviointien ja pk-yritystestien osalta. Näin olisi tehtävä sekä EU- että jäsenvaltiotasolla, ja tämä merkitsee nykyistä huomattavampaa roolia Euroopan parlamentille ja kansallisille kansanedustuslaitoksille. ”Pienet ensin”- ja ”vain kerran” -periaatteet on sisällytettävä EU:n toimielinten väliseen sopimukseen paremmasta sääntelystä.

1.3 Poliittinen asema

SBA:lla on EU:ssa heikompi poliittinen asema kuin Yhdysvalloissa. Aloitteen aseman lujittamiseksi unionissa ETSK suosittaa, että

— EU:ssa pidetään vuosittain erityinen kilpailukykyneuvoston kokous, jossa käsitellään pk-yrityksiä ja SBA-aloitetta, kuten ETSK kehotti vuonna 2011 antamassaan lausunnossa (1)

— neuvostossa toimiva kilpailukykyä ja kasvua käsittelevä korkean tason työryhmä tarkastelee SBA-aloitteen painopisteiden toteuttamiseen liittyvien kansallisten toimien etenemistä ja pohtii EU-tason lisätoimenpiteitä; tulokset olisi toimitettava kilpailukykyneuvoston vuosittaiselle pk-yrityksiä ja SBA-aloitetta käsittelevälle kokoukselle

— Euroopan pk-yritysedustajaverkostoa kehitetään siten, että siihen valitaan osanottajia elinkeinoministeriöiden pääjohtajien tasolta. Tämä takaisi vahvemman ja paremman koordinoinnin EU:n ja jäsenvaltioiden välillä.

1.4 Hallinto ja tehokkuus

1.4.1 EU:n on alettava laatia vuosittain kertomus SBA-aloitteen täytäntöönpanosta ja liitettävä siihen myös tietoaineistoon perustuva kertomus siitä, miten komissio on hallinnoinut aloitetta ja miten erilliset ohjelmat ovat toimineet.

1.4.2 Euroopan tilintarkastustuomioistuinta olisi kannustettava julkaisemaan säännöllisesti kertomuksia pk-yrityksiä koskevien asiaankuuluvien ohjelmien ja toimenpiteiden toiminnasta, kuten ulkoinen tarkastuselin, Yhdysvaltain valtiontalouden tarkastusvirasto GAO (Government Accountability Office), tekee Yhdysvaltojen SBA:n osalta. Komissioon kuuluvan riippumattoman toimiston olisi tarkasteltava sisäistä hallintoa samalla tavoin kuin ylitarkastajan toimisto (Office of the Inspector General) Yhdysvaltojen pk-yrityksiä tukevassa SBA-virastossa.

1.4.3 SBA-aloite ei onnistu ilman monenvälistä kumppanuuteen perustuvaa hallintoa (jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet sekä julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmät). On käynnistettävä SBA-aloitetta tukevan neuvoa-antavan ryhmän (ks. kohta 4.3.4) toiminta ja kuultava ryhmää ennen päätösten tekemistä. Ryhmä oli tarkoitus perustaa vuonna 2011, mutta se ei koskaan toteutunut.

1.4.4 Kansallisia ja paikallisia SBA-aloitteen täytäntöönpanosuunnitelmia koskevaa järjestelmää (ks. kohta 4.3.3) on parannettava ja täydennettävä tulostaulujen järjestelmällisellä käytöllä.

Tavoitteiden käyttö

On suositeltavaa turvautua nykyistä enemmän ohjeellisiin tavoitteisiin pyrittäessä lisäämään pk-yritysten osallistumista julkisiin hankintoihin ja asettaa sitovia tavoitteita, kun on kysymys tutkimus- ja kehitysohjelmista (sekä EU- että jäsenvaltiotasolla). Tällaisen tavoitemekanismin avulla pitäisi vuosien kuluessa päästä parempiin tuloksiin.

Pk-yritysasioita käsittelevien sidosryhmien vuotuinen konferenssi

Yhdysvalloissa ja EU:ssa on huomattavaa tietotaitoa ja kokemusta pk-yrityksiä koskevista politiikoista ja ohjelmista, mutta järjestelmällistä ja säännöllistä keskustelua sidosryhmien kanssa ei käydä. Vuorovuosin Yhdysvalloissa ja EU:ssa järjestettävä parhaisiin käytäntöihin perustuva konferenssi olisi tässä suhteessa hyödyllinen. Mukana olisi oltava asiaankuuluvia sidosryhmiä Atlantin molemmilta puolilta: poliitikkoja ja hallinnon edustajia, pk-yritysedustajien verkosto ja pk-yritysjärjestöjä. Koska pk-yrityksiä edustavien järjestöjen resurssit ovat rajalliset, niille olisi korvattava osallistumiskustannukset. Yleiskeskustelujen lisäksi konferenssissa voitaisiin joka vuosi käydä keskustelu jostakin erityisteemasta: rahoituksesta, innovoinnista, kaupasta (TTIP mukaan lukien), naisyrittäjyydestä jne.

2. Johdanto ja lausunnon tavoitteet

2.1 Lausunnon tavoitteena on vertailla edellä mainittujen kahden eri SBA:n eli Yhdysvaltojen SBA-viraston (Small Business Administration) ja EU:n SBA-aloitteen (Small Business Act) yleisiä lähestymistapoja ja pk-yrityksiä koskevia toimenpiteitä.

Yhdysvaltojen ja EU:n poliittinen ja liiketoiminnallinen ympäristö poikkeavat toisistaan merkittävällä tavalla, ja molemmilla alueilla toteutetaan SBA-toimenpiteiden lisäksi monia kansallisen ja paikallisen tason toimenpiteitä pk-yritysten hyväksi (2).

2.2 Lausunnon päätelmissä (ks. luku 1) ei siis verrata toisiinsa kyseisten kahden SBA:n erityisiä ohjelmia vaan keskitytään EU:n SBA-aloitteen oikeudellisen ja poliittisen aseman, hallinnon ja tavoitteenasettelun mahdollisiin parannuksiin.

3. Yhdysvaltojen pk-yrityksiä tukeva virasto (Small Business Administration)

3.1 Yhdysvaltojen Small Business Administration on riippumaton valtion virasto, joka tarjoaa liittovaltiotason tukea pk-yrityksille. Viraston perusti presidentti Eisenhower vuonna 1953 Small Business Act -säädöksen hyväksymisen jälkeen. Viraston tehtävänä on neuvoa ja tukea pk-yrityksiä ja suojella niiden etuja. Viraston budjetti oli vuonna 2013 noin miljardi Yhdysvaltain dollaria (ei sisällä yrityksiin liittymättömiä toimintoja). Toimenpiteistä osa on oikeudellisesti sitovia. SBA-virastolla on toimipisteitä Yhdysvaltojen jokaisessa osavaltiossa ja tuhat paikallista asiointikeskusta. Presidentti Obama on kutsunut SBA:n pääjohtajan kabinettiinsa.

3.2 SBA:lla on käytössä monitahoinen pk-yrityksen määritelmä, jonka mukaan pk-yritys on lähtökohtaisesti riippumattomassa omistuksessa oleva, itsenäisesti toimiva ja organisoitu voittoa tavoitteleva yritys. Kokoa koskeva normi perustuu työntekijöiden tai myynnin määrään toimialasta, tuotteesta tai palvelusta riippuen. Kun on kyse työntekijöiden määrästä, enimmäismäärä on karkeasti ottaen 100–1 500.

3.3 Yleiskatsaus Yhdysvaltojen SBA-viraston toimintaan ja ohjelmiin (3)

3.3.1 Rahoitus: lainat ja pääomasijoitukset

3.3.1.1 SBA tarjoaa takauksia pk-yrityksille, jotka eivät voi saada lainaa muualta. Yleisesti ottaen lainoja myöntävät SBA:n kumppanit (pankit ja muut rahoituslaitokset), ja SBA takaa lainat.

Mikrolainaohjelma on suunnattu uusille ja käynnistysvaiheessa oleville yrityksille alipalvelluilla markkinoilla. Pikalainat pyritään myöntämään 36 tunnin kuluessa. Katastrofilainaohjelmasta myönnetään lainoja yleisistä katastrofeista kärsineille pk-yrityksille 45 päivän kuluessa.

3.3.1.2 Sijoitusyhtiö SBIC (Small Business Investment Company) tarjoaa pk-yrityksille paremmat mahdollisuudet saada pääomasijoituksia.

3.3.2 Pk-yritysten hankintasopimusohjelmat

3.3.2.1 Useat eri hankintasopimusohjelmat tarjoavat (epäsuotuisassa asemassa olevien ihmisten omistamille tai alihyödynnetyillä alueilla toimiville) pk-yrityksille mahdollisuuden kilpailla vain samankaltaisten yritysten kanssa tärkeistä valtionhallinnon hankintasopimuksista.

Liittovaltion pk-yrityksille myöntämiä hankintasopimuksia varten määritellään vuosittain valtion kokonaisosuutta koskevat tavoitteet yksittäisiä ministeriöitä ja virastoja koskevine eriytettyine alatavoitteineen. Kokonaistavoite on tällä hetkellä vähintään 23 prosenttia liittovaltion päähankkijoiden kanssa tekemien hankintasopimusten kokonaisarvosta. EU:ssa vastaava tavoite on korkeampi, nimittäin 29 prosenttia, mutta siihen lasketaan mukaan myös alue- ja paikallisviranomaisten tekemät sopimukset. Yhdysvaltojen tavoitetta saatetaan tulevaisuudessa nostaa.

3.3.3 Tutkimus- ja kehitysohjelmat: strategia pk-yritysten osallisuuden lisäämiseksi tavoitteita nostamalla

3.3.3.1 Pk-yritysten innovointitutkimusohjelman SBIR:n (Small Business Innovation Research) avulla lisätään korkean teknologian alalla toimivien pk-yritysten osallistumista niiden liittovaltion ministeriöiden tutkimus- ja kehitystoimintaan, joiden tutkimus- ja kehitystoiminnan määrärahat ovat vähintään 100 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Tietty osuus tästä t&k-budjetista on käytettävä pk-yritysten osallistamiseen: osuus oli aluksi 0,2 prosenttia vuonna 1983, minkä jälkeen se kasvatettiin 2,7 prosenttiin vuoteen 2013 mennessä (uusi tavoite on 3,2 prosenttia vuonna 2017).

3.3.3.2 Pk-yritysten teknologiansiirto-ohjelma STTR (Small Business Technology Transfer) tarjoaa rahoitusta liittovaltion tutkimustoimintaan, joka on jaettu pk-yrityksen ja voittoa tavoittelemattoman tutkimuslaitoksen välillä: osuus oli 0,35 prosenttia vuonna 2013, ja se on tarkoitus kasvattaa 0,45 prosenttiin vuonna 2016.

3.3.4 Yrittäjyyden kehittämisohjelmat

Yrittäjyyden kehittämisohjelmien avulla pk-yrityksille tarjotaan valmennusta 1 000:ssa eri keskuksessa. SCORE saattaa yhteen 50 riippumatonta, voittoa tavoittelematonta organisaatiota ja 13 000 vapaaehtoistyöntekijää.

3.3.5 Kansainvälisen kaupan toimisto (Office of International Trade)

Kansainvälisen kaupan toimisto tarjoaa tukea vientitoimintaan, ja sen toimintoihin kuuluvat pikalainat (36 tunnissa) ja avustukset ulkomailla järjestettäville messuille osallistumista, dokumentointia ja audiovisuaalisia materiaaleja varten.

3.3.6 Erityistoimistot

Ylitarkastajan toimisto (Office of the Inspector General): Toimiston tehtävänä on parantaa SBA:n hallinnointia ja tehokkuutta, torjua ohjelmiin liittyviä petoksia ja tarkistaa jo olemassa olevia tai ehdotettuja lakeja. Kyse on SBA-viraston yhteydessä toimivasta riippumattomasta toimistosta, jota johtaa ylitarkastaja.

Edunvalvontatoimisto (Office of Advocacy): Toimisto toimii pk-yritysten riippumattomana äänitorvena liittovaltion hallinnossa. Sen tehtävänä on edistää pk-yrityksiä tukevia politiikkoja puuttumalla liittovaltion virastojen sääntelyprosesseihin ja tutkimalla liittovaltion säädösten vaikutuksia.

4. EU:n kehitys – pienyrityksiä koskevasta eurooppalaisesta peruskirjasta pk-yrityksiä tukevaan Small Business Act -aloitteeseen (4)

4.1 Pienyrityksiä koskeva eurooppalainen peruskirja (2000)

EU:n johtajat hyväksyivät pienyrityksiä koskevan peruskirjan vuonna 2000. Tässä oikeudellisesti sitomattomassa peruskirjassa jäsenvaltiot lupasivat parantaa pienyritysten liiketoimintaympäristöä jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla. Peruskirja oli tarkoitettu koskemaan erityisesti alle 50 ihmistä työllistäviä pienyrityksiä.

4.2 Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva Small Business Act -aloite (SBA) (2008)

4.2.1 Komissio perehtyi Yhdysvaltojen SBA-lähestymistapaan ja julkaisi vuonna 2008 tiedonannon ”Pienet ensin – Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukeva aloite (’Small Business Act’)” (5), jossa kohderyhmä määriteltiin aiempaa laajemmin (alle 250 ihmistä työllistävät pk-yritykset).

Uusia lainsäädäntöehdotuksia esitettiin vain muutamia.

Suurin osa SBA-aloitteesta liittyy uuteen poliittiseen kehykseen, johon on yhdistetty jo olemassa olevat yrityspolitiikat ja joka perustuu pienyrityksiä koskevaan eurooppalaiseen peruskirjaan.

4.2.2 Lisäksi aloitteen yhteydessä otettiin käyttöön kymmenen periaatetta pk-yrityksiä koskevan politiikan suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi sekä EU- että jäsenvaltiotasolla. Periaatteet liittyvät liiketoimintaympäristöön, yrittäjyyteen, ”pienet ensin” -ajatteluun, julkisiin hankintoihin, maksuaikojen lyhentämiseen, yhtenäismarkkinoiden kehittämiseen, taitoihin ja innovointiin.

4.2.3 ETSK ehdotti (6) vuonna 2008 kunnianhimoisempaa SBA-aloitetta ja viittasi Yhdysvaltojen SBA:han.

4.2.4 ETSK:n tärkeimmät suositukset olivat seuraavat: — Otetaan käyttöön sitova oikeudellinen väline ”pienet ensin” -periaatteen noudattamisen varmistamiseksi. — Perustetaan SBA-komitea, johon osallistuu jäsenvaltioiden ja yrityksiä edustavien eurooppalaisten järjestöjen edustajia. — Perustetaan kuhunkin jäsenvaltioon pk-yritysedustajan toimi.

Valitettavasti Euroopan komissio ei ole noudattanut kahta ensimmäistä suositusta.

4.3 Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu (2011)

4.3.1 Komissio julkaisi vuonna 2011 tiedonannon ”Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen uudelleentarkastelu” (7). Komission päätelmien mukaan asiassa on edistytty, mutta enemmän on tehtävä.

4.3.2 Jäsenvaltioissa tapahtuneen kehityksen osalta komissio ei ole kovin tyytyväinen seuraaviin asioihin: — hallinnollisten rasitteiden vähentäminen ja kansallisten pk-yritystestien täytäntöönpano — eurooppalaisten käytännesääntöjen edistäminen — konkurssimenettelyjen yksinkertaistaminen.

4.3.3 SBA-aloitteen uudelleentarkastelun yhteydessä ehdotettiin talouskriisin vuoksi toimia seuraavilla aloilla: sääntely, rahoitus, markkinoille pääsy, yrittäjyys, työpaikkojen luominen ja osallistava kasvu (naisyrittäjyys ja sosiaalisen yrittäjyyden aloite mukaan lukien).

4.3.4 Strategisiin parannuksiin kuuluu aloitteen hallinnoinnin vahvistaminen: — Komissio antaa jatkossakin yksittäisiä jäsenvaltioita koskevia yleisiä vuosikertomuksia Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti. Kertomuksissa tarkastellaan myös SBA-aloitteeseen liittyvää edistymistä. — Tulee käynnistää SBA-aloitetta tukevan neuvoa-antavan ryhmän toiminta ja kuulla ryhmää ennen päätösten tekemistä. Ryhmä oli tarkoitus perustaa vuonna 2011, mutta se ei koskaan toteutunut. — Lisäksi luotiin pk-yritysedustajien verkosto, joka koostuu komission pk-yritysedustajasta ja jäsenvaltioiden pk-yritysedustajista. Sen on tarkoitus muodostaa suora yhteys komission, jäsenvaltioiden hallinnon ja kansallisten liiketoimintaorganisaatioiden välille. — Laaditaan kansalliset SBA-aloitteen täytäntöönpanosuunnitelmat, joiden tueksi perustetaan kattava seurantamekanismi ja joita koordinoidaan jäsenvaltioiden ja liiketoimintaorganisaatioiden kanssa. (ETSK pitää kuitenkin valitettavana, ettei tätä ole toteutettu niin tehokkaasti kuin mahdollista.)

4.3.5 ETSK pani vuonna 2011 antamassaan lausunnossa (8) merkille, että pk-yrityksiin on kiinnitetty enemmän huomiota.

ETSK:n tärkeimmät päätelmät olivat seuraavat:

— ETSK:n mukaan SBA-aloitteen olisi oltava muodoltaan sitovampi.

— SBA-aloite ei onnistu ilman monenvälistä kumppanuuteen perustuvaa hallintoa (jossa ovat mukana työmarkkinaosapuolet sekä julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmät).

— Räätälöityjä palveluja tarjoavien julkisen ja yksityisen sektorin välittäjäorganisaatioiden tärkeä rooli on jätetty huomiotta.

— ETSK kehottaa neuvostoa perustamaan vuosittain kokoontuvan erityisen kilpailukykyneuvoston, joka käsittelisi pk-yrityksiä, mikroyrityksiä ja SBA-aloitetta.

Valitettavasti Euroopan komissio ei ole noudattanut näitä suosituksia.

4.4 SBA-aloitteesta järjestetty julkinen kuuleminen (2014)

4.4.1 Komissio käynnisti syyskuussa 2014 SBA-aloitteen tarkistamista koskevan kuulemisen ”Small Business Act – pk-yritysten ja yrittäjien toimintaa tukevan EU-politiikan jatkaminen kaudella 2015–2020”.

4.4.2 Komission päätelmien mukaan SBA-aloitetta ei ole monissa jäsenvaltioissa pantu täysimääräisesti täytäntöön.

Painopistealoiksi ehdotetaan

— hallinnollisen taakan keventämistä

— rahoituksen saantia ja markkinoille pääsyä

— yrittäjyyteen ja innovointiin liittyviä mahdollisuuksia

— taitojen kehittämisen vahvistamista (uusi).

4.4.3 Komissio julkaisi huhtikuussa 2015 raportin kuulemisen tuloksista. Tarkistettua SBA-aloitetta koskeva ehdotus oli alun perin määrä esittää vuoden 2015 alkupuoliskolla, mutta nyt se on lykätty vuoteen 2016. Eurooppalaiset elinkeinoelämän organisaatiot ovat ilmoittaneet olevansa pettyneitä lykkäämiseen ja kehottaneet toteuttamaan toimia jo vuonna 2015.

Bryssel 16. syyskuuta 2015. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Henri MALOSSE

(1) EUVL C 376, 22.12.2011, s. 51.

(2) Laajempi pk-yrityksiä koskevien toimenpiteiden vertailu olisi liian monimutkaista tässä lausunnossa tehtäväksi.

(3) Seuraavassa esitetään pääpiirteinen katsaus mielenkiintoisiin toimintoihin. Lisätietoja on saatavilla osoitteesta www.sba.gov tai Yhdysvaltojen kongressin vuonna 2013 julkaisemasta kertomuksesta Small Business Administration, A Primer on Programmes osoitteessa www.crs.gov. Yleiskatsaus SBA-viraston ohjelmiin löytyy Yhdysvaltain valtiontalouden tarkastusviraston raportista GAO-12-819 Entrepreneurial Assistance osoitteessa www.gao.gov

(4) Seuraavassa esitetään tiivistelmä Small Business Act -aloitteen kehityksestä. Tarkempi katsaus löytyy ETSK:n internetsivuilla olevasta tausta-asiakirjasta.

(5) COM(2008) 394 final

(6) EUVL C 182, 4.8.2009, s. 30.

(7) COM(2011) 78 final

(8) EUVL C 376, 22.12.2011, s. 51.