KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Vuonna 2001 havaitut käyttäytymistavat, joilla rikotaan vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä

1. Johdanto

Neuvosto otti käyttöön vuonna 1999 luettelon sellaisista käyttäytymistavoista, joilla rikotaan vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä [1]. Tarkoituksena oli laatia yhteisön tasolla luettelo vakavista rikkomisista, joihin kalastusalan taloudelliset toimijat saattavat syyllistyä. Luettelossa mainitut käyttäytymistavat haittaavat merkittävästi yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden toteutumisen varmistamiseksi säädetyn yhteisön lainsäädännön noudattamista. Kansallisten viranomaisten on asetettava vakavista rikkomisista seuraamus, jonka on oltava suhteellinen, tehokas ja varoittava.

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 1447/1999, annettu 24 päivänä kesäkuuta 1999, sellaisten käyttäytymistapojen luettelosta, joilla rikotaan vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä (EYVL L 167, 2.7.1999, s. 5).

Avoimuuden lisäämiseksi neuvosto määräsi myös, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava vuosittain komissiolle tiedot havaittujen vakavien rikkomisten seurauksena aloitetuista menettelyistä. Tässä tiedonannossa esitetään jäsenvaltioiden toimittamat tilastotiedot vuoden 2001 aikana aloitetuista menettelyistä.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava neuvoston laatimassa luettelossa mainituista rikkomisista ennen kaikkea aloitetun menettelyn laji, alue, jossa käyttäytymistavan laiminlyönti on tapahtunut, sekä asetetut seuraamukset [2]. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot kaikista niistä tapauksista, joista kansallinen viranomainen on tehnyt ilmoituksen.

[2] Komission asetus (EY) N:o 2740/1999, annettu 21 päivänä joulukuuta 1999, sellaisten käyttäytymistapojen luettelosta, joilla rikotaan vakavasti yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1447/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 328, 22.12.1999, s. 62).

Toimitettujen tietojen perusteella lainsäätäjien on mahdollista tehdä vertailuja jäsenvaltioiden välillä ja arvioida asetettujen seuraamusten tasoa ja varoittavaa vaikutusta.

Esittäessään tietoja vuoden 2000 aikana havaituista rikkomisista ensimmäisessä tiedonannossaan [3] komissio pahoitteli sitä, että jäsenvaltiot eivät olleet noudattaneet täysin velvoitteitaan, minkä vuoksi käytettävissä olevista tilastoista ei voitu tehdä yksiselitteisiä johtopäätöksiä. Tarkasteltuaan tiedonannon liitteenä olevien taulukoiden lukuja komissio päätteli kuitenkin, että jäsenvaltioiden rikkomisia koskevat valvonta- ja seuraamusjärjestelmät eroavat paljon toisistaan ja että laiminlyönneistä määrätyt seuraamukset eivät ehkäise riittävän tehokkaasti rikkomisten toistumista.

[3] KOM(2001) 650, 12.11.2001.

Tehdyt päätelmät vahvistetaan lisäksi komission kertomuksessa yhteisen kalastuspolitiikan täytäntöönpanon valvonnasta - Yhteenveto yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjestelmän täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa [4].

[4] KOM(2001) 526, 28.9.2001.

Vallitseva tilanne ei loppujen lopuksi rohkaissut jäsenvaltioita noudattamaan yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjä. Sekä jäsenvaltiot että komissio ovat sittemmin tehneet uusia aloitteita tilanteen parantamiseksi.

Myös Euroopan parlamentti yhtyi komission jäsenvaltioita kohtaan esittämään arvosteluun. Lisäksi parlamentti pyysi komissiota tekemään parannuksia tulevien vuosien tiedonantoihin [5].

[5] Katso Elspeth Attwoollin esittelemä mietintö (loppupäätelmä A5-0228/2002).

Eräät jäsenvaltiot, jotka eivät ensin ilmoittanut lainkaan tietoja, toimittivat komissiolle lisätietoja vuoden 2000 tiedonannon julkaisun jälkeen. Tämän vuoksi komissio katsoi hyödylliseksi päivittää tiedonannon liitteenä julkaistua vuoden 2000 aikana havaittujen rikkomisten lukumääristä esitettyä taulukkoa helpottaakseen kahden vuoden tilastotietojen vertailua. Taulukkoon korjatut luvut esitetään tämän tiedonannon liitteessä II.

2. JÄSENVALTIOIDEN TOIMITTAMAT VUOTTA 2001 KOSKEVAT KERTOMUKSET

Jäsenvaltioiden oli toimitettava komissiolle tiedot vuonna 2001 havaituista tapauksista viimeistään 31. maaliskuuta 2002 sähköisessä muodossa, joka vastaa kalastuksen asiantuntijaryhmän kokouksessa 21. helmikuuta 2000 esiteltyä sähköistä toimitusmuotoa (valmisteluasiakirja FIDES II Message Definition [6]). Kaikki jäsenvaltiot toimittivat kertomuksensa sähköisessä muodossa. Suurin osa jäsenvaltioiden kertomuksista vastaanotettiin kuitenkin määräajaksi asetetun päivämäärän, 31. maaliskuuta, jälkeen (liite I). Kertomukset eivät sisältäneet myöskään kaikkia tarvittavia koodimerkintöjä, mikä hidasti tietojen käsittelyä ja viivästytti näin ollen tämän asiakirjan ilmestymistä [7].

[6] FIDES: Kalastuksen tietojenvaihtojärjestelmä.

[7] Koska vaadittavia koodeja ei ollut merkitty, komissio ei voinut esittää yhteenvetotaulukkoa esimerkiksi havaittujen tapausten määrästä kalastusalueen mukaan.

Seuraavassa esitetään yhteenveto kunkin jäsenvaltion toimittamasta kertomuksesta:

2.1. BELGIA

Belgia havaitsi ja ilmoitti komissiolle 56 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat kuuteen käyttäytymistapojen tyyppiin. Tapauksista 32 koski Belgian lipun alla purjehtivia aluksia tai belgialaisia kalastajia. Suurin osa tapauksissa (21) koski luvatonta kalastusta [D5]. Kaikki havaitut tapaukset asetettiin rikosoikeudelliseen menettelyyn ja 18 tapauksessa annettiin rangaistus. On syytä mainita, että vain viidessä tapauksessa 21 ilmoitetusta luvatonta kalastusta [D5] koskevasta tapauksesta asetettiin seuraamus. Keskimääräinen sakko 11 vakavan käyttäytymistavan osalta on 2 356 euroa; sakkojen suuruus vaihtelee kuitenkin kiellettyjen pyydysten käyttämisestä ja aluksella pitämisestä [D1] annetusta 7 436 euron suuruisesta sakosta aina luvattomasta kalastuksesta [D5] annettuun 869 euron sakkoon. Belgia on määrännyt seuraamukseksi saaliiden takavarikoinnin 11 tapauksessa; kaksi kertaa luvattoman kalastuksen [D5] ja yhdeksän kertaa valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisen tai kirjaamatta jättämisen [E1] vuoksi. Belgia ei ilmoittanut yhtään tapausta, jonka seurauksena lisenssi olisi peruutettu kokonaan.

2.2. TANSKA

Tanska havaitsi ja ilmoitti komissiolle 381 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat 10:een käyttäytymistapojen tyyppiin. Kaksi pääasiallista tyyppiä ovat valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentäminen [E1] (202 tapausta) ja kiellettyjen pyydysten käyttö ja aluksella pito [D1] (93 tapausta). Tapauksista 355 koski Tanskan lipun alla purjehtivia aluksia tai tanskalaisia kalastajia. Suurin osa tapauksista (241) asetettiin hallinnolliseen menettelyyn, kun taas 123 tapausta asetettiin rikosoikeudelliseen menettelyyn ja kuusi tapausta yhteiseen rikosoikeudelliseen ja hallinnolliseen menettelyyn. 276 tapauksessa asetettiin seuraamus. Vain 124 tapauksessa 202:sta valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämistä [E1] koskevasta tapauksesta asetettiin seuraamus. Keskimääräinen sakko vakavasta rikkomisesta on 369 euroa; sakkojen määrä vaihtelee valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisestä [E1] annetusta 202 euron suuruisesta sakosta valvontaa koskevien sääntöjen vastaisesta kalastustuotteiden purkamisesta [F1] annettuun 1 342 euron suuruiseen sakkoon. Lisäksi Tanska on määrännyt saaliit takavarikoitavaksi 11 tapauksessa, joista neljä koski luvatonta kalastusta [D5]. Tanska on peruuttanut kalastuslisenssin 91 kertaa, etenkin kiellettyjen pyydysten käyttöä ja aluksella pitoa [D1] koskevien tapausten yhteydessä.

2.3. SAKSA

Saksa havaitsi ja ilmoitti komissiolle 120 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, joista 109 koski Saksan lipun alla purjehtivia aluksia tai saksalaisia kalastajia. Ilmoitetut tapaukset jakautuvat seitsemään käyttäytymistapojen tyyppiin. Suurin osa tapauksista (83) koskee valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämistä [E1]. Kaikki havaitut tapaukset asetettiin hallinnolliseen menettelyyn ja 99 tapauksessa asetettiin seuraamus. Keskimääräisen sakon suuruus vakavassa käyttäytymistavassa on 522 euroa; sakot vaihtelevat saaliin vähimmäiskokoa koskevien sääntöjen rikkomisesta [D6] annetusta 56 euron sakosta luvattomasta kalastuksesta [D5] annettuun 6 141 euron sakkoon. Saksa ei ilmoittanut yhtään takavarikkoa tai lisenssin peruutusta.

2.4. KREIKKA

Kreikka havaitsi ja ilmoitti komissiolle 364 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, joista kaksi koski toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia ja yksi tapaus kolmannen maan lipun alla purjehtivaa alusta. Tapaukset jakautuvat kahdeksaan käyttäytymistapojen tyyppiin. Kaksi pääasiallista tyyppiä ovat luvaton kalastus [D5] (178 tapausta) ja kiellettyjen pyyntimenetelmien käyttö [D2] (72 tapausta). 349 tapausta asetettiin hallinnolliseen menettelyyn ja 15 yhteiseen rikollisoikeudelliseen ja hallinnolliseen menettelyyn. 336 tapauksessa asetettiin seuraamus. Keskimääräisen sakko 320 vakavassa käyttäytymistavassa on 811 euroa; sakon määrä vaihtelee kiellettyjen pyyntimenetelmien käytöstä [D2] annetusta 1 032 euron sakosta väärennetyn asiakirjan käytöstä kalastuksessa [C2] annettuun 300 euron sakkoon. Lisäksi Kreikka ilmoitti määränneensä saaliit tai pyydykset takavarikoitaviksi 136 tapauksessa; 45 kertaa luvattoman kalastuksen [D5] ja 40 kertaa vähimmäiskokoa koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisen [D6] vuoksi. Kreikka on turvautunut usein lisenssin peruuttamiseen (235 kertaa) etenkin luvatonta kalastusta [D5] koskevien tapausten yhteydessä.

2.5. ESPANJA

Espanja havaitsi ja ilmoitti komissiolle 3 717 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka koskevat kaikkia luettelossa mainittuja käyttäytymistapojen tyyppejä (luokitusta ei ollut määritelty kuudessa tapauksessa). Suurin osa tapauksista koski kalastustoimen harjoittamista ilman lisenssiä [C1] (1 226 tapausta) ja luvatonta kalastusta tietyllä alueella tai tiettynä aikana [D5] (684 tapausta). Tapauksista 3 662 koski Espanjan lipun alla purjehtivia aluksia tai espanjalaisia kalastajia. Kaikki tapaukset asetettiin hallinnolliseen menettelyyn lukuun ottamatta neljää tapausta, jotka asetettiin yhteiseen rikosoikeudelliseen ja hallinnolliseen menettelyyn. Seuraamus asetettiin 2 966 tapauksessa. Keskimääräisen sakon suuruus 2 803 vakavassa käyttäytymistavassa on 928 euroa; sakkojen määrä vaihtelee kuitenkin huomattavasti kiellettyjen pyydysten kiinnittämättä tai pakkaamatta jättämisestä [D3] annetusta 3 005 euron suuruisesta sakosta aina kalastusaluksen tunnistetietojen väärentämisestä [C3] annettuun 241 euron suuruiseen sakkoon. Espanja ilmoitti takavarikoineensa 43 tapauksen yhteydessä saaliit tai pyydykset; 21 kertaa syynä oli kalastuksen harjoittaminen ilman lisenssiä [C1]. Espanja ei ilmoittanut yhtään lisenssin peruuttamista.

2.6. RANSKA

Ranska havaitsi ja ilmoitti komissiolle 372 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka koskivat 12:ta vakavien käyttäytymistapojen tyyppiä. 294 tapausta koski Ranskan lipun alla purjehtivia tai ranskalaisia kalastajia. Kaksi pääasiallista vakavan käyttäytymistavan tyyppiä ovat valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentäminen [E1] (104 tapausta) ja vähimmäiskokoa koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen [D6] (73 tapausta). 115 tapausta asetettiin hallinnolliseen menettelyyn, 254 rikosoikeudelliseen menettelyyn ja kolme yhteiseen rikosoikeudelliseen ja hallinnolliseen menettelyyn. Ainoastaan 103 tapauksessa 372 havaitusta tapauksesta asetettiin seuraamus. Keskimääräinen sakko 35 vakavassa käyttäytymistavassa on 2 483 euroa; sakot vaihtelevat ilman kalastuslisenssiä tai muuta valtuutusta kalastamisesta [C1] annetusta 30 000 euron suuruisesta sakosta [8] valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevien yhteisön sääntöjen vastaisesta kalastustuotteiden purkamisesta [F1] annettuun 114 euron suuruiseen sakkoon. Ranska on määrännyt 53 tapauksessa seuraamukseksi saaliiden tai pyydysten takavarikoinnin, 15 tapauksessa tämä on koskenut vähimmäiskokoa koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä [D6]. Ranska on päätynyt peruuttamaan kalastuslisenssin yhden kerran.

[8] Sakko oli kaikista suurin seuraamukseksi määrätty summa. On kuitenkin syytä huomata, että kyseessä ei ole keskimääräinen sakko vaan yksittäinen sakkorangaistus.

2.7. IRLANTI

Irlanti havaitsi ja ilmoitti komissiolle 63 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat 11 laiminlyöntityyppiin. Kaksi pääasiallista tyyppiä ovat valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentäminen [E1] (23 tapausta) ja pyyntikiellossa olevan kalakannan kohdennettu kalastus ja aluksella pito [D4] (13 tapausta). Tapauksista 48 koski Irlannin lipun alla purjehtivia aluksia tai irlantilaisia kalastajia. 42 tapausta asetettiin rikosoikeudelliseen menettelyyn ja 29 tapauksessa sovellettiin seuraamusta. Keskimääräisen sakon suuruus 32 vakavasta käyttäytymistavasta on 7 470 euroa; sakon määrä vaihtelee huomattavasti aina kiellettyjen pyydysten käytöstä ja aluksella pidosta [D1] annetusta 15 250 euron sakosta valvontaa ja täytäntöönpanoa koskevien yhteisön sääntöjen vastaisesta kalastustuotteiden purkamisesta [F1] annettuun 95 euron sakkoon. Irlanti ilmoitti takavarikoineensa saaliit 18 tapauksen yhteydessä; viisi kertaa valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisen [E1] ja pyyntikiellossa olevan kalakannan kohdennetun kalastuksen ja aluksella pidon [D4] vuoksi. Irlanti ei ilmoittanut yhtään lisenssin peruutusta.

2.8. ITALIA

Italia havaitsi ja ilmoitti komissiolle 1 628 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, joista yksi koski kolmannen maan lipun alla purjehtivaa alusta ja 33 tapauksessa kansallisuutta ei ollut määritelty. Tapaukset jakautuvat 13:ta käyttäytymistapojen tyyppiin, tosin luokitusta ei ollut määritelty 26 tapauksessa. Kaksi pääasiallista vakavan käyttäytymistavan tyyppiä ovat luvaton kalastus [D5] (669 tapausta) ja kaupan pitämistä koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen [F2] (228 tapausta). 1 258 tapausta asetettiin hallinnolliseen menettelyyn, 304 rikosoikeudelliseen menettelyyn ja kaksi yhteiseen rikosoikeudelliseen ja hallinnolliseen menettelyyn. Seuraamusta sovellettiin 1 564 tapauksessa. Keskimääräinen sakko 1 143 vakavasta käyttäytymistavasta on 1 350 euroa; sakot vaihtelevat kaupan pitämistä koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä [F2] annetusta 3 665 euron suuruisesta sakosta kalastusalusten liikkeitä koskevaan etäviestintään liittyvien sääntöjen noudattamatta jättämisestä [E3] annettuun 57 euron suuruiseen sakkoon. Lisäksi Italia asetti saaliit tai pyydykset takavarikkoon 1 095 tapauksessa; 429 kertaa luvattomasta kalastuksesta [D5] ja 222 kertaa kaupan pitämistä koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä [F2]. Italia ilmoitti peruuttaneensa kalastuslisenssin ainoastaan neljä kertaa.

2.9. ALANKOMAAT

Alankomaat havaitsi ja ilmoitti komissiolle 167 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, joista 128 koski Alankomaiden lipun alla purjehtivia aluksia tai alankomaalaisia kalastajia ja 39 toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia tai toisen jäsenvaltion kansalaisia. Tapaukset jakautuvat 13 laiminlyöntityyppiin. Kaksi pääasiallista tyyppiä ovat valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentäminen [E1] (47 tapausta) ja vähimmäiskokoja koskevien sääntöjen noudattamatta jättäminen [D6] (41 tapausta). 68 tapausta asetettiin hallinnolliseen menettelyyn ja 99 rikosoikeudelliseen menettelyyn. Ainoastaan 46 tapauksessa asetettiin seuraamus. Saaliiden tai pyydysten takavarikkoon päädyttiin 40 tapauksessa ja 9 tapauksessa määrättiin sakkorangaistus. Keskimääräisen sakon suuruus on 653 euroa; sakkojen määrä vaihtelee kuitenkin luvattomasta kalastuksesta [D5] annetusta 1 174 euron suuruisesta sakosta valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisestä [E1] annettuun 82 euron suuruiseen sakkoon. Takavarikointiin päädyttiin ennen kaikkea luvatonta kalastusta [D5] koskevien tapausten yhteydessä (16 kertaa) ja saaliiden vähimmäiskokoa koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä [D6] koskevien tapausten yhteydessä (18 kertaa). Alankomaat ei ilmoittanut yhtään kalastuslisenssin peruuttamista.

2.10. ITÄVALTA

Itävalta ilmoitti komissiolle ainoastaan yhden vakavan käyttäytymistapauksen, joka koski kaupan pitämistä koskevien sääntöjen noudattamatta jättämistä [F2].

2.11. PORTUGALI

Portugali havaitsi ja ilmoitti komissiolle 1 118 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, joista 1 078 koski Portugalin lipun alla purjehtivia aluksia tai portugalilaisia kalastajia ja 27 toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia tai toisesta jäsenvaltiosta kotoisin olevia kalastajia. Lippuvaltiota tai kansallisuutta ei ollut määritelty 13 tapauksessa. Tapaukset jakautuvat 13 laiminlyöntityyppiin, tosin kahden tapauksen osalta ei ollut mainittu tyyppiä. Kaksi pääasiallista vakavan käyttäytymistavan tyyppiä ovat luvaton kalastus [D5] (410 tapausta) ja ilman kalastuslisenssiä tai muuta valtuutusta kalastaminen [C1] (241 tapausta). Hallinnolliseen menettelyyn asetettiin 1 035 tapausta ja rikosoikeudelliseen menettelyyn ainoastaan yksi tapaus. Sitä vastoin ainoastaan 579 tapauksessa asetettiin seuraamus. Keskimääräinen sakko 330 vakavasta rikkomistapauksesta on 4 309 euroa; sakkojen määrä vaihtelee kiellettyjen pyydysten käytöstä ja aluksella pidosta [D1] annetusta 10 882 euron sakosta pyyntikiellossa olevan kalakannan kohdennetusta kalastuksesta ja aluksella pidosta [D4] annettuun 312 euron suuruiseen sakkoon. Portugali määräsi saaliit tai pyydykset takavarikoitaviksi 264 tapauksessa, etenkin luvattoman kalastuksen [D5] yhteydessä (102 kertaa). Portugali ei ilmoittanut yhtään lisenssin peruutusta.

2.12. SUOMI

Suomi havaitsi ja ilmoitti komissiolle 12 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat kolmeen käyttäytymistyyppiin. Kaikki tapaukset koskivat Suomen lipun alla purjehtivia aluksia tai suomalaisia kalastajia. Yleisin käyttäytymistavan tyyppi on luvaton kalastus [D5] (kuusi tapausta). Suurin osa tapauksista asetettiin hallinnolliseen menettelyyn, ja neljässä tapauksessa seuraamukseksi määrättiin sakkorangaistus. Keskimääräisen sakon suuruus neljässä laiminlyöntitapauksessa on 137 euroa; sakkojen määrä vaihtelee valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisestä [E1] annetusta 191 euron sakosta luvattomasta kalastuksesta [D5] annettuun 84 euron sakkoon. Suomi ei ilmoittanut yhtään tapausta, jossa saaliit tai pyydykset olisi takavarikoitu tai lisenssi peruutettu.

2.13. RUOTSI

Ruotsi havaitsi ja ilmoitti komissiolle 44 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat yhdeksään tyyppiin. Tapauksista 33 koski Ruotsin lipun alla purjehtivia aluksia tai ruotsalaisia kalastajia, kolme toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia tai toisen jäsenvaltion kalastajia ja kahdeksan kolmannen maan lipun alla purjehtivia aluksia tai kolmansien maiden kalastajia. Kaksi pääasiallista vakavien käyttäytymistapojen tyyppiä ovat ilman kalastuslisenssiä tai muuta valtuutusta kalastaminen [C1] (10 tapausta) ja valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentäminen [E1] (seitsemän tapausta). 16 tapausta asetettiin rikosoikeudelliseen menettelyyn ja ainoastaan viidessä tapauksessa sovellettiin seuraamusta. Keskimääräisen sakon suuruus on 324 euroa; sakon määrä vaihtelee ilman kalastuslisenssiä tai muuta valtuutusta kalastamisesta [C1] annetusta 367 euron sakosta valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämisestä annettuun [E1] 260 euron sakkoon. Ruotsi ilmoitti määränneensä saaliit tai pyydykset takavarikoitaviksi kahdessa laiminlyöntitapauksessa; sen sijaan se ei ilmoittanut yhtään lisenssin peruutusta.

2.14. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA

Yhdistynyt kuningaskunta havaitsi ja ilmoitti komissiolle 96 vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvää tapausta, jotka jakautuvat 10 vakavan käyttäytymistavan tyyppiin. Tapauksista 71 koski Ison-Britannian lipun alla purjehtivia aluksia tai brittiläisiä kalastajia ja 25 toisen jäsenvaltion lipun alla purjehtivia aluksia tai toisen jäsenvaltion kalastajia. Suurin osa tapauksista (46) koski valvonta-asiakirjoissa vaadittujen tietojen väärentämistä [E1]. 48 tapausta asetettiin rikosoikeudelliseen menettelyyn ja 47 hallinnolliseen menettelyyn. Seuraamus asetettiin 90 tapauksessa. Keskimääräinen sakko 84 vakavassa käyttäytymistavassa on 4 476 euroa; sakot vaihtelevat luvattomasta kalastuksesta [D5] annetusta 6 334 euron suuruisesta sakosta kalastuksen tarkastajien tehtävien estämisestä [A1] annettuun 343 euron suuruiseen sakkoon. Yhdistynyt kuningaskunta ilmoitti takavarikoineensa saaliit tai pyydykset kahden tapauksen yhteydessä; sitä vastoin se ei ilmoittanut yhtään lisenssin peruuttamista.

Seuraavassa taulukossa ilmoitetaan jokaisen jäsenvaltion yhteisön rekisteriin 1.1.2002 merkittyjen alusten lukumäärä sekä jäsenvaltioiden ilmoittamien vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvien vuoden 2001 aikana havaittujen tapausten määrä.

>TAULUKON PAIKKA>

3. muut tietolähteet

Täydentääkseen käytettävissä olevia tietojaan jäsenvaltioiden soveltamista valvontatoimenpiteistä tietyn ajanjakson aikana komissio on analysoinut muita tiedonantoja, jotka sille on toimitettu muiden säännösten nojalla ja jotka olivat käytettävissä tätä asiakirjaa laadittaessa [9]. Komissio tarkasteli valvonnan kannalta sekä yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 [10] 35 artiklan mukaisesti toimitettuja kansallisia kertomuksia että kansallisten valvontaviranomaisten kalastustoiminnan tarkastuksia koskevista tiedoista annetun komission asetuksen (ETY) N:o 3561/85 [11] säännösten mukaisesti toimitettuja kansallisia kertomuksia, joissa ilmoitetaan tiedot annetuista virallisista varoituksista, hallinnollisista seuraamuksista ja rikkomuksista, joiden seurauksena on pantu vireille oikeudenkäynti.

[9] Kertomusten toimittamiselle asetetut määräajat määritellään asetuksissa.

[10] EYVL L 261, 20.10.1993, s.1.

[11] EYVL L 339, 18.12.1985, s. 29.

Näissä kertomuksissa esitettyjen tietojen vertailukelpoisuutta heikensi se, että ne eivät olleet samassa muodossa kuin vakavia rikkomisia koskevien kertomusten tiedot. Lisäksi edellä mainittujen asetusten tavoitteet eroavat vakavista rikkomisista säädetyn asetuksen (EY) N:o 1447/1999 perustavoitteista. Koska komissio uskoo, että standardoimattomien lomakkeiden käyttö saattaa selittää eri tiedonantojen väliset huomattavat eroavuudet, YKP:n sääntöjen rikkomista koskevaa lainsäädäntöä olisi tarkistettava jäsenvaltioiden ilmoitusvelvollisuuksien yksinkertaistamiseksi. Komissio olettaa myös, että kaikki vakavien rikkomisten seurauksena aloitetut menettelyt on merkitty tämän tiedonannon liitteenä oleviin taulukoihin. Näin ollen vakaviin rikkomisiin liittyvien ja hallinnollisen tai oikeudellisen menettelyn aloittamiseen johtaneiden tapausten lukumäärään olisi lisättävä kaikkien jäsenvaltioiden osalta 1 757 tapausta, joista on tehty kirjallinen ilmoitus.

Komissio haluaa muistuttaa myös, että alueellisissa kalastusjärjestöissä, kuten Luoteis-Atlantin kalastusjärjestö [12] (jäljempänä NAFO), Koillis-Atlantin kalastuskomissio [13] (jäljempänä NEAFC) tai Kansainvälinen Atlantin tonnikalojen suojelukomissio (jäljempänä ICCAT) [14], sovellettavien voimassa olevien valvontajärjestelmien tarkoituksena on valvoa järjestön hyväksymien suojelutoimenpiteiden noudattamista. Eräiden rikkomistapausten katsotaan olevan vakavia, ja ne vaativat lippuvaltion suorittamaa tarkastusta [15].

[12] Neuvoston asetus (ETY) N:o 1956/88 Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön hyväksymän yhteisen kansainvälisen tarkastusohjelman soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EYVL L 175, 6.7.1988, s. 1).

[13] Neuvoston asetus (EY) N:o 2791/1999 Koillis-Atlantilla harjoitettavaan kalastukseen liittyvää tulevaa monenkeskistä yhteistyötä koskevan yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvalla alueella sovellettavista eräistä valvontatoimenpiteistä (EYVL L 337, 30.12.1999, s. 1).

[14] Neuvoston asetus (EY) N:o 1936/2001 eräiden laajasti vaeltavien kalakantojen pyyntiin sovellettavien valvontatoimenpiteiden vahvistamisesta (EYVL L 263, 3.10.2001, s. 1).

[15] NAFOssa ja NEAFCissa on laadittu vakavia rikkomuksia koskeva luettelo neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1956/88 liitteen 9 kohdan ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2791/1999 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Rikkomistyypit eivät eroa pääsisällöltään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1447/1999 säädetyistä vakavien käyttäytymistapojen tyypeistä. ICCATissa käsitellään vakavien rikkomusten luetteloimista koskevaa ehdotusta, joka pohjautuu NEAFCissa laadittuun luetteloon.

Ilmoitettujen tapausten määrä on hyvin vähäinen, mutta myös niistä olisi ilmoitettava vakaviin käyttäytymistapoihin liittyvien tapausten yhteydessä. Komission pyrkimyksenä on saada tulevaisuudessa yksityiskohtaisempia tietoja tapauksista.

4. päätelmät

Jäsenvaltiot ilmoittivat komissiolle yhteensä 8 139 tapausta. Tarkistettu lukumäärä on noin 12 prosenttia suurempi kuin vuoden 2000 aikana havaittujen ja ilmoitettujen tapausten määrä.

Yleisimmän käyttäytymistavan tyypin osalta voidaan todeta vuoden 2000 tapaan, että lähes puolet ilmoitetuista vakavista rikkomisista koski luvatonta kalastusta, jota harjoitettiin joko ilman vaadittavaa lisenssiä tai luvattomalla alueella [C1 ja D5]. Toinen merkittävä havainto on valvontaa koskevien sääntöjen vastaista kalastustuotteiden purkamista [F1 ja F2] valvonta-asiakirjoissa vaadittavien tietojen väärentämistä [E1] [16], saaliiden vähimmäiskokojen noudattamatta jättämistä [D 6] ja kiellettyjen pyydysten käyttämistä [D1] koskevien tapausten määrän huomattava lisääntyminen vuoteen 2000 verrattuna.

[16] Tämä rikkomistyyppi (etenkin virheellisten tietojen kirjaaminen lokikirjaan) oli yleisin Tanskan, Saksan, Ranskan, Irlannin, Alankomaiden ja Yhdistyneen kuningaskunnan ilmoittamista tapauksista.

Sitä vastoin tarkkailijoiden tehtävien estämisestä [B1] tai jälleenlaivausta koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä [D7] on tehty vain harvoin virallinen ilmoitus. Tiettyjä rikkomisia koskevien ilmoitusten puuttuminen kahden vuoden ajalta saattaa viitata siihen, että kansalliset rangaistussäännökset ovat tapausten suhteen olemattomia tai niitä ei sovelleta (esimerkiksi kalastusalusten paikantamisjärjestelmään [17] puuttuminen [E2]).

[17] VMS.

Kun otetaan huomioon havaittujen rikkomusten kokonaismäärä, kolmansien maiden alukset eivät näytä vaikeuttavan YKP:n sääntöjen noudattamista. Lisäksi vähemmän kuin neljä prosenttia rikkomisista koski muun kuin ilmoituksen tehneen jäsenvaltion aluksia.

Samaan käyttäytymistyyppiin kuuluvissa laiminlyöntitapauksissa on määrätty hyvin erisuuruisia sakkorangaistuksia. Esimerkiksi

- Ruotsi on asettanut kalastuksesta ilman lisenssiä tai muuta valtuutusta [C1] keskimäärin 367 euron suuruisen sakon, kun taas Ranskassa on sovellettu, tosin vain yksittäistapauksessa, 30 000 euron suuruista sakkoa.

- Suomen asettama keskimääräinen sakko luvattomasta kalastuksesta [D5] oli 84 euroa ja Irlannin 12 700 euroa.

- Saksa on asettanut pyyntikiellossa olevan kalakannan kohdennetusta kalastuksesta tai aluksella pidosta [D4] 150 euron sakon ja Irlanti vastaavasta rikkomisesta 11 567 euron sakon.

Jäsenvaltiot ovat soveltaneet vain harvoin seuraamuksena saaliiden tai pyydysten takavarikointia.

Suurin osa vakavista käyttäytymistavoista asetettiin hallinnolliseen menettelyyn. Belgia, Irlanti, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat kuitenkin asettaneet havaitut tapaukset järjestelmällisesti rikosoikeudelliseen menettelyyn, koska hallinnollinen menettely on kyseisissä maissa harvinaisempi käytäntö.

Ainoastaan Tanska ja Kreikka, sekä Ranska ja Italia jossain määrin, ovat soveltaneet seuraamuksena kalastuslisenssin peruuttamista.

Vuonna 2001 havaittujen rikkomisten seurauksena aloitetuista menettelyistä 75 prosentissa asetettiin seuraamus. Kun alusten lukumäärä (91 462) suhteutetaan seuraamukseen johtaneiden rikkomisten määrään (6 115), 6,7 prosenttia aluksista on asetettu seuraamukselliseen menettelyyn. Prosenttiosuus on todellisuudessa jonkin verran pienempi, koska osa kokonaismäärään mukaan lasketuista menettelyistä on aloitettu maissa operoivia toimijoita vastaan [F2].

Analysoituaan virallisia lähteitä ja otettuaan huomioon yhteisön kalastusalusten määrän komissio on saanut sen vaikutelman, että seuraamuksen asettamiseen johtaneiden tapausten lukumäärä ei todennäköisesti kerro täyttä totuutta YKP:n sääntöjen noudattamistasosta vuonna 2001. Voimme näin ollen päätellä, että tarkastusten määrä on edelleen riittämätön. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi pyrittävä entistä suuremmassa määrin valvomaan, noudattaako laivasto kyseisiä sääntöjä, sekä ponnisteltava saavuttaakseen nykyisten meren luonnonvarojen säilyttämistavoitteet.

Seuraamukseksi asetettu 1 338 euron suuruinen keskimääräinen sakko 4 969:ssa sakkorangaistukseen johtaneessa tapauksessa ei näytä myöskään ehkäisevän rikkomisia riittävän tehokkaalla tavalla. Kalasaaliiden tai pyydysten takavarikointiin turvauduttiin 1 667 tapauksessa ja joissain tapauksissa tähän taloudellisesti mahdollisesti hyvinkin merkittävään seuraamukseen yhdistettiin sakkorangaistus. Yleisvaikutelmana on kuitenkin edelleen, että jäsenvaltioiden soveltamat seuraamuskäytännöt ovat edelleen riittämättömät.

Komissio pyytää täten jäsenvaltioita ryhtymään viipymättä toimenpiteisiin ja tekemään aloitteita YKP:n sääntöjen rikkomisiin sovellettavien seuraamusten kehittämiseksi mukauttamalla tarvittaessa olemassa olevia oikeudellisia välineitään. Tapauskohtaisesti jäsenvaltiot voisivat säätää uutta lainsäädäntöä, nostaa sakkorangaistusten tasoa tai pyrkiä saamaan seuraamuksista vastuussa olevat, mutta vain harvoin kalastusalan asiantuntijoita olevat viranomaiset ymmärtämään meren luonnonvarojen järkevän käytön varmistamisen merkityksen.

Komissio puolestaan jatkaa työskentelyään varmistaakseen, että jäsenvaltiot soveltavat yhdenmukaisesti YKP:n sääntöjä. Jäsenvaltioiden velvollisuutena on asettaa rikkomisista suhteellisia, tehokkaita ja varoittavana esimerkkinä toimivia seuraamuksia. Kuten jo vuoden 2000 kertomuksen päätelmissä ennakoitiin, komissio on tehnyt ehdotuksen rikkomisten ja niiden seurantaa koskevien säännösten tarkentamisesta YKP:n uudistamisen yhteydessä [18]. Komissio ehdottaa ennen kaikkea, että neuvosto päättäisi vakavia rikkomisia koskevista seuraamuksista. Kalastuslisenssin peruuttamisen katsotaan myös olevan erittäin tehokas valvontakeino.

[18] KOM(2002) 181 ja 185, 28.5.2002.

Komission mielestä vuosittainen vakavista rikkomisista kertova tiedonanto lisää tehokkaasti tietoisuutta YKP:n sääntöjen rikkomisten seurauksena sovellettavista seuraamusjärjestelmistä jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välisten järjestelmien eroavuuksista. Komissio odottaa jäsenvaltioiden olevan jatkossakin valmiita parantamaan kertomuksiaan. Edistystä on voitu havaita jo vuoden 2001 kertomuksissa.

LUETTELO TAULUKOISTA *

* Tietojen toimituspäivät (liite I)

* Havaittujen vakavien käyttäytymistapojen määrä tyypeittäin ja jäsenvaltioittain vuonna 2000: tarkistettu taulukko (liite II)

* Havaittujen vakavien käyttäytymistapojen määrä tyypeittäin ja jäsenvaltioittain (liite III)

* Havaittujen tapausten määrä vakavaan käyttäytymistapaan syyllistyneen toimijan kansallisuuden mukaan ja tapausten määrä jäsenvaltioiden mukaan (liite IV)

* Aloitetun menettelyn laji vakavan käyttäytymistavan tyypin ja jäsenvaltion mukaan (liite V)

* Sellaisten tapausten määrä, joista on asetettu seuraamus vakavien käyttäytymistapojen tyypin ja jäsenvaltion mukaan (liite VI)

* Keskimääräinen sakko vakavien käyttäytymistapojen tyypin ja jäsenvaltion mukaan (liite VII)

* Takavarikkojen määrä vakavan rikkomisen tyypin sekä jäsenvaltion mukaan (liite VIII)

* Lisenssien peruutusten määrä vakavan käyttäytymistavan tyypin ja jäsenvaltion mukaan (liite IX)

* Satamissa havaittujen tapausten määrä vakavan käyttäytymistavan tyypin ja jäsenvaltion mukaan (liite X)

*Huom.:Koska eräissä tiedonannoissa ilmoitettiin useita laiminlyöntityyppejä, kokonaismäärät eivät välttämättä vastaa ruutuihin merkittyjä lukuja.

KANSALLISTEN KERTOMUSTEN TOIMITTAMINEN KOMISSIOLLE

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

VAKAVIEN KÄYTTÄYTYMISTAPOJEN LUKUMÄÄRÄ JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 2000

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

VAKAVIEN KÄYTTÄYTYMISTAPOJEN LUKUMÄÄRÄ JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE IV

VAKAVAT KÄYTTÄYTYMISTAVAT JÄSENVALTION JA KANSALLISUUDEN MUKAAN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE V

ALOITETUN MENETTELYN LAJI (*) VAKAVAN KÄYTTÄYTYMISTAVAN JA JÄSENVALTION MUKAAN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

(*) H = Hallinnollinen R = Rikosoikeudellinen H & R = Hallinnollinen ja rikosoikeudellinen

LIITE VI

SELLAISTEN TAPAUSTEN MÄÄRÄ, JOISTA ON ASETETTU SEURAAMUS* VAKAVAN KÄYTTÄYTYMISTAVAN TYYPIN JA JÄSENVALTION MUKAAN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

* Sulkeissa havaittujen tapausten lukumäärä.

LIITE VII

KESKIMÄÄRÄINEN SAKKO* VAKAVAN KÄYTTÄYTYMISTAVAN TYYPIN JA JÄSENVALTION MUKAAN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

* Sulkeissa niiden tapausten lukumäärä, joista on asetettu sakko.

LIITE VIII

TAKAVARIKKOJEN MÄÄRÄ* VAKAVAN KÄYTTÄYTYMISTAVAN TYYPIN JA JÄSENVALTION MUKAAN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

* Sulkeissa havaittujen tapausten lukumäärä.

LIITE IX

KALASTUSLISENSSIN PERUUTUSTEN JA VAKAVIEN KÄYTTÄYTYMISTAPOJEN LUKUMÄÄRÄ JÄSENVALTIOITTAIN VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE X

SATAMISSA HAVAITTUJEN VAKAVIEN KÄYTTÄYTYMISTAPOJEN LUKUMÄÄRÄ VUONNA 2001

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>