LIITE

OSIO 1: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT

1.Uudistusten ja investointien kuvaus

A. KOMPONENTTI 1: Vihreä elpyminen

Tällä Ruotsin elpymis- ja palautumissuunnitelman osalla pyritään vastaamaan haasteisiin, jotka liittyvät Ruotsin tavoitteeseen saavuttaa hiilineutraalius vuoteen 2045 mennessä. Komponentin toimenpiteiden odotetaan lisäävän paikallisia ja alueellisia toimenpiteitä tieliikenteen päästöjen ja muiden ilmastoon vaikuttavien hiilidioksidipäästöjen ja muiden kaasujen päästöjen vähentämiseksi; lisäävän investointeja teollisuuden siirtymään kasvihuonekaasujen nettopäästöistä eroon pääsemiseksi; lisäävän investointeja asuntojen energiatehokkuuteen; ja säilyttävän luonnon monimuotoisuutta suojelemalla arvokasta luontoa.

Ensinnäkin komponentin tavoitteena on nopeuttaa liikennealan siirtymistä fossiilisista polttoaineista vapaaksi lisäämällä investointeja kestäviin liikenneratkaisuihin, kuten rautatie-, sähkö- ja biokaasulatausasemiin, ja täydentää sitä uudistuspaketilla, jolla pyritään vähentämään saastuttavien autojen käyttöä. Uudistukset ovat osa vihreää verouudistusta, jolla verotuksen painopistettä siirretään työn verottamisesta ympäristöön.

Toiseksi komponentilla pyritään vähentämään prosessiin liittyvien päästöjen määrää. Niiden vähentäminen on suhteellisen kallista, koska markkinoilla ei tällä hetkellä ole saatavilla asianmukaista teknologiaa. Tutkimusta, innovointia, demonstrointia ja täytäntöönpanoa on lisättävä laajemmassa mittakaavassa. Komponentilla vastataan tähän haasteeseen lisäämällä teollisuuden hiilestä irtautumiseen tähtäävän Industry Leap -investointiohjelman käytettävissä olevia resursseja.

Kolmanneksi komponentilla pyritään parantamaan Ruotsin asuntosektorin energiatehokkuutta. Sektori tuottaa vuosittain 11 miljoonaa tonnia hiilidioksidia, joka on peräisin pääasiassa sähköstä ja kotien sisätilojen lämmityksestä.

Lisäksi komponentilla pyritään edistämään luonnon monimuotoisuutta perustamalla virallisesti suojeltuja luonnonsuojelualueita arvokkailla luontoalueilla.

Komponentin odotetaan edistävän Ruotsille osoitettuja maakohtaisia suosituksia, erityisesti ”investointien jatkamista kestävään liikenteeseen eri liikennemuotojen, erityisesti rautateiden, parantamiseksi” (maakohtainen suositus 2, 2019) ja ”investointien keskittämistä vihreään [...] siirtymään, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, huipputeknologiaan ja innovatiivisiin aloihin [...] sekä kestävään liikenteeseen” (maakohtainen suositus 2, 2020) ja ”tutkimusta ja innovointia” (maakohtainen suositus 2, 2019).

Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti.

A.1 Kuvaus uudistuksista ja investoinneista, joita rahoitetaan rahoitustuella, jota ei makseta takaisin

Investointi 1: Paikalliset ja alueelliset ilmastoinvestoinnit

Toimenpide on investointiohjelma nimeltään Climate Leap, josta rahoitetaan paikallisia ja alueellisia toimia hiilidioksidipäästöjen ja muiden ilmastoon vaikuttavien kaasujen vähentämiseksi. Tuensaajia ovat sekä yksityiset että julkiset tahot, erityisesti kunnat, organisaatiot ja yritykset, mutta ei yksityishenkilöt. Odotettuja vaikutuksia ovat myös uusien teknologioiden levittäminen, markkinoille saattaminen, parempi terveys ja työllisyys sekä myönteinen vaikutus muihin ympäristötavoitteisiin.

Toimenpiteellä vahvistetaan taloudellisesti olemassa olevaa järjestelmää. Tuettuihin toimiin on sisällyttävä konkreettisia ilmastotoimia esimerkiksi liikenteen, teollisuuden, maatalouden ja energian aloilla. Nämä vaihtelevat biokaasusta ja infrastruktuurista, kuten pyörätiet tai sähköajoneuvojen latauspisteet, öljyn korvaamiseen kaukolämmöllä.

Erityyppisten hankkeiden osalta rahoitusta ei ole ennalta määritetty. Sen sijaan Climate Leap -ohjelman avulla rahoitetaan investointeja, joilla vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä mahdollisimman paljon investoitua kruunua kohti. Hankkeiden valinnassa on noudatettava useita kriteerejä. Hankkeissa, jotka koskevat bioenergiaan siirtymistä teollisuuden ja maatalouden lämmityksen osalta, toimenpiteen tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 80 prosenttia käyttämällä biomassaa, mikä perustuu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä VI vahvistettuun kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan laskentamenetelmään ja suhteelliseen fossiilivastikkeeseen. Biokaasun tuotantohankkeissa toimenpiteen tavoitteena on vähentää laitoksen kasvihuonekaasupäästöjä vähintään 65 prosenttia käyttämällä biomassaa tähän tarkoitukseen, mikä perustuu direktiivin (EU) 2018/2001 liitteessä V vahvistettuun kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaan laskentamenetelmään ja fossiilivastikkeeseen. Liikennehankkeiden (huoltoasemat) osalta toimenpiteen on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 mukainen. Jätteitä (muovikierrätys) koskevissa hankkeissa toimenpiteen tavoitteena on muuntaa vähintään 50 prosenttia käsitellystä ja erilliskerätystä vaarattomasta jätteestä painona mitattuna uusioraaka-aineiksi. Energiatehokkuutta koskevissa hankkeissa toimenpiteen tavoitteena on vähentää suoria ja epäsuoria kasvihuonekaasupäästöjä keskimäärin vähintään 30 prosenttia ennalta laskettuihin päästöihin verrattuna. Sähköautojen latausasemien ja infrastruktuurin osalta toimenpiteen on oltava direktiivin (EU) 2018/2001 mukainen.

Tämän toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyn toimenpiteen kuvaus ja lieventävät toimenpiteet ”ei merkittävää haittaa” -ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Biopolttoaineiden on erityisesti täytettävä uusiutuvaa energiaa koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 (REDII) 29, 30 ja 31 artiklassa vahvistetut kestävyyttä ja kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksiä koskevat kriteerit sekä noudatettava kyseisen direktiivin 26 artiklassa ja siihen liittyvissä kyseisen direktiivin mukaisesti hyväksytyissä täytäntöönpanosäädöksissä ja delegoiduissa säädöksissä vahvistettuja elintarvike- ja rehupohjaisia biopolttoaineita koskevia sääntöjä. Toimenpiteen on myös oltava direktiivissä 2008/50/EY asetettujen ilmanlaatunormien mukainen. Päästökauppajärjestelmän toimiin ei voida myöntää rahoitusta, lukuun ottamatta hukkalämpöä, jota käytetään kaukolämmitykseen. Hukkalämpöä koskevien toimien rahoituksen osalta ennustettujen kasvihuonekaasupäästöjen on oltava alle komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/447 vahvistetun lämmön vertailuarvon. Rahoitusta ei myönnetä kokonaisuudessaan seuraaville toimille: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toimet ja varat, mukaan lukien tuotantoketjun loppupään käyttö; ii) jätteiden kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet ja varat; ja iii) toimet ja varat, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle.