Komission kertomus - Rakennerahastot 2001 - 13. vuosikertomus /* KOM/2002/0591 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS - Rakennerahastot 2001 - 13. vuosikertomus SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO Tämä vuosikertomus perustuu rakennerahastojen yleisasetuksen (EY) N:o 1260/1999 45 artiklan 2 kohtaan. Kertomuksen tavoitteena on esittää yleiskatsaus rakennerahastojen toiminnasta sekä rakennerahastojen ja muiden rahoitusvälineiden yhteensovittamisesta vuonna 2001. Kertomuksessa keskitytään kolmeen pääteemaan: - kunkin rahaston ja muiden rahoitusvälineiden toiminnan kohokohtiin - tukitoimien yhteensovittamiseen yhteisön muiden rahoitusvälineiden ja politiikkojen kanssa - toteutuksen arviointiin. Vuoden 2001 saavutuksia Vuoden 2001 päätapahtumana voidaan pitää sitä, että komissio sai päätökseen jäsenvaltioiden kanssa käymänsä neuvottelut tavoitteesta 1, jonka osuus on 70 % rakennerahastojen budjetista ohjelmakaudella 2000-2006. Komissio esitti 5. heinäkuuta 2001 antamassaan tiedonannossa yhteenvedon tavoitteeseen 1 liittyvistä neuvotteluista. Yhteenveto on suurelta osin myönteinen, vaikka siinä tulikin esille tiettyjä vaikeuksia. Niistä voidaan mainita esimerkiksi se, että ohjelma-asiakirjojen viimeistelyyn alun perin varattu viiden kuukauden neuvotteluaikataulu ylittyi. Tähän oli syynä pyrkimys varmistaa ohjelmatyön laatu. Viisi kuukautta on liian lyhyt aika näin monitahoiseen prosessiin, joka vaatii useita eri yhteistyökumppaneita ja jossa on otettava huomioon sekä kansallisten että yhteisön politiikkojen vaatimukset sekä käytettävä riittäviä hallinto- ja valvontajärjestelmiä, jotta ohjelmatyö olisi tehokasta. Määrärahojen toteutumisesta voidaan todeta, että kaikki yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja toimenpideohjelmat saatiin hyväksyttyä, joten sekä tavoitteessa 1 että tavoitteessa 2 voitiin sitoa kaikki niihin varatut määrärahat ja suorittaa 70 % maksuista. Tavoitteessa 3 tapahtui sen sijaan jonkin verran viivästyksiä. Myös yhteisöaloitteiden toteutumisvauhti oli ripeä: Interreg III: kaikkiaan 70 ohjelmaehdotuksesta 54 hyväksyttiin. Urban II: kaikki 70 ohjelmaehdotusta hyväksyttiin; vastaavat määrärahat sidottiin ja ennakkomaksut maksettiin. Equal: jäsenvaltiot julkaisivat ehdotuspyynnöt hankkeista heti, kun niiden yhteisöaloiteohjelma oli hyväksytty; komissio otti käyttöön yhteisen tietokannan, joka helpottaa yhteistyökumppaneiden hakua muista valtioista. Tietokantaan pääsee Europa-palvelimen kautta. Leader+: kaikkiaan 73 ohjelmaehdotuksesta 56 hyväksyttiin. Yhteisöaloitteiden talousarvion yleinen toteutumisaste oli sekä maksusitoumuksissa että maksuissa 89 %. Innovatiivisten toimien alalla Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ohjelmaan ehdotetuista 103 hankkeesta hyväksyttiin 81 hanketta. Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ohjelmaan ehdotettiin 148:a hanketta, joista 37 hyväksyttiin. Hankkeiden teemana oli "Mukautuminen uuteen talouteen", ja yhteisön rahoitusosuus niissä oli keskimäärin 72 %. Innovatiivisten toimien toista teemaa ("Paikalliset työllisyysstrategiat") koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin 31. lokakuuta 2001. Vuotta 1994 edeltävän kauden ohjelmien päättämisestä voidaan mainita, että jäljellä olevat määrärahat saatiin pääosin maksettua vuoden 2001 aikana. Tavoitteessa 1 maksamatta olevien määrärahojen osuus pieneni 581 miljoonasta eurosta 315 miljoonaan euroon, tavoitteessa 2 noin 144 miljoonasta eurosta 88 miljoonaan euroon ja yhteisöaloitteissa 146 miljoonasta eurosta 62 miljoonaan euroon. Vielä maksamatta olevat määrät liittyvät pääasiassa hankkeisiin, joille tehdään parhaillaan lisätarkastuksia vahvojen väärinkäytösepäilyjen vuoksi tai joihin liittyvästä oikeudenkäynnistä ei ole vielä tullut ratkaisua. Yhteensovittaminen yhteisön muiden rahoitusvälineiden ja politiikkojen kanssa Koheesiorahastosta rahoitetaan liikennealan infrastruktuurihankkeita ja ympäristöhankkeita. Niiden johdonmukaisuus rakennerahastoista tuettujen toimenpiteiden kanssa turvataan laatimalla tätä varten strateginen viitekehys. Ohjelmakaudeksi 2000-2006 tekemänsä yhteistyösopimuksen nojalla Euroopan investointipankki (EIP) ja komissio perustivat alueellisten yksiköidensä välille yhteydenpitojärjestelmän, joka helpottaa tukitoimien koordinointia. EIP oli samaten mukana arvioimassa kahdeksaa suurhanketta, joille haettiin tukea rakennerahastoista. Entiseen tapaan muutkin yhteisön politiikat otettiin huomioon analysoimalla rakennerahastojen tukitoimet huolellisesti sen varmistamiseksi, että ne ovat yhteisön kilpailusääntöjen ja etenkin valtiontukisäännösten mukaisia. Samoin kiinnitettiin erityistä huomiota siihen, että rakennerahastojen tukitoimet ovat linjassa työllisyyspolitiikan kanssa. Tältä osin on kuitenkin huomattava, että ESR:n tuen vaikutusta on joskus vaikea arvioida, koska kansallisten työllisyyssuunnitelmien esitystapa ei ole yhdenmukainen. Rakennerahastojen tukitoimista tehtiin myös ennakkoarviointi, jossa varmistettiin, että toimet ovat ympäristösäännösten mukaisia. Arviointia vaikeutti kuitenkin se, että useimmista ohjelmista ei ollut saatavilla yhdenmukaisia tietoja ja indikaattoreita. Rakennerahastojen ohjelmatyöhön liittyvissä neuvotteluissa komissio kiinnitti lisäksi erityistä huomiota Natura 2000 -direktiivin täytäntöönpanoon. Toteutuksen arviointi ja varainkäytön valvonta Vuonna 2001 tehtiin 27 tarkastuskäyntiä, joiden yhteydessä tarkastettiin EAKR:n määrärahojen hallinnointijärjestelmät. Näissä ennalta ehkäisevissä tarkastuksissa havaittiin, että jäsenvaltiot ovat pyrkineet panostamaan järjestelmiensä laatuun erityisesti perustamalla sisäisiä tarkastusyksiköitä. On kuitenkin valitettavaa, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset suorittavat yhä liian usein maksuja tarkastamatta asianmukaisesti menojen paikkansapitävyyttä. Tarkastuskäynneillä kävi niin ikään ilmi, että välittäjäorganisaatioilta ja täytäntöönpanoyksiköiltä puuttuu valtuuksia. Lisäksi niillä pitäisi olla nykyistä täsmällisemmät ja yhdenmukaisemmat menettelysäännöt. ESR-ohjelmissa tehtiin 41 ja KOR-ohjelmassa 12 tarkastuskäyntiä ja tarkastusta. Pääasiassa EMOTR-hankkeille tehdyissä 18 tarkastuksessa ilmeni, että asetusta (EY) N:o 2064/97 oli sovellettu epätyydyttävästi, rahoitusta oli joissakin tapauksissa myönnetty tukikelvottomiin menoihin ja komissiolle lähetettyjä menoilmoituksia on yhä liian usein vaikea saada täsmäämään vastaavien maksutapahtumien kanssa. 1. LUKU: Vuoden 2001 saavutuksia 1.1 Toinen kertomus taloudellisesta ja sosiaalisesta koheesiosta ja koheesiofoorumi Komissio antoi tammikuussa 2001 toisen taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevän kertomuksen, jonka otsikkona oli "Euroopan yhtenäisyys, kansojen solidaarisuus, alueiden monimuotoisuus". Kertomuksessa esitetään katsaus vuodesta 1989 harjoitettuun koheesiopolitiikkaan ja hahmotellaan koheesiopolitiikan tulevaisuudesta käytävän keskustelun päälinjoja unionin laajentumista ajatellen. Aluepolitiikasta vastaava komissaari Michel Barnier esitteli kertomuksen Euroopan parlamentille 31. tammikuuta 2001. Kertomuksesta ilmenee, että kansallinen ja alueellinen koheesio on vahvistunut merkittävästi 1980-luvun lopulta lähtien. Jäsenvaltioiden väliset erot ovat kavenneet kolmanneksella ja alueelliset erot lähes viidenneksellä. Unionin kolmessa köyhimmässä jäsenvaltiossa (Kreikassa, Espanjassa ja Portugalissa) henkeä kohti laskettu tulo on noussut 68 %:sta vuonna 1988 noin 79 %:iin unionin keskiarvosta vuonna 1999. Toisaalta Irlanti on päässyt niin lähelle yhteisön keskiarvoa, että se saattoi siirtyä pois ns. koheesiomaiden ryhmästä. Unionin köyhimmät jäsenvaltiot ovat myös saaneet vahvistettua liikenne- ja teleinfrastruktuurejaan. Useissa jäsenvaltioissa kehityserot eivät kuitenkaan osoita mitään vähenemisen merkkejä. Erot ovat päinvastoin kasvaneet, vaikka koheesiomaissa alueiden yhteenlaskettu asukaskohtainen BKT voi lähentyä yhteisön keskiarvoa alueiden välisten erojen kasvusta huolimatta. Alueellisten erojen sitkeydestä kertovat muutkin indikaattorit, esimerkiksi työttömyyden keskittyminen tietyille alueille (Espanja, Italia tai Ranskan merentakaiset departementit) sekä jatkuvat tai kasvavat alueelliset erot tutkimuksen, innovaatioiden ja koulutuksen aloilla. Kertomuksessa analysoidaan myös ehdokasvaltioiden tilannetta, jota voidaan kuvata seuraavalla yhtälöllä: vaikka unionin pinta-ala ja väkiluku kolminkertaistuvat laajentumisen yhteydessä, sen BKT kasvaa uudessa kokoonpanossa vain 5 %. Laajentunut unioni jaetaan kertomuksessa kolmeen maaryhmään jäsenvaltioiden kehitystason mukaan. Ensimmäinen ryhmä käsittää 12 vaurainta jäsenvaltiota (joiden BKT on nykyisin yhteisön keskiarvon tasolla tai sitä korkeampi). Toiseen ryhmään kuuluvat ns. koheesiomaat (Kreikka, Espanja ja Portugali) sekä joukko ehdokasvaltioita (Kypros, Malta, Slovenia ja Tsekki), joiden BKT hipoo 80 %:a yhteisön keskiarvosta. Kolmanteen ryhmään kuuluvat loput kahdeksan ehdokasvaltiota, jotka edustavat noin 16 %:a laajentuneen unionin väestöstä ja joiden tulotaso yltää noin 40 %:iin yhteisön keskiarvosta. Laajentumisen haasteiden edessä on etsittävä uusia ajattelu- ja toimintatapoja. Ratkaisevana kysymyksenä on aluepolitiikan linjausten keskeinen arviointiperuste. Mikäli arviointiperusteena säilytetään BKT asukasta kohti, laajentuminen merkitsisi unionin keskimääräisen BKT:n laskua. Tästä seuraisi automaattisesti, että nykyiset tavoite 1 -alueet jäisivät yhteisön tuen ulkopuolelle. Brysselissä 21.- 22. toukokuuta 2001 pidetty toinen koheesiofoorumi tarjosi 1 800 osanottajalle tilaisuuden osallistua aktiivisesti aluepolitiikan tulevaisuudesta käytävään keskusteluun. Monet jäsen- ja ehdokasvaltioiden ministerit, Euroopan parlamentin jäsenet ja unionin alueviranomaisten edustajat saivat vaihtaa foorumissa näkemyksiä ja kertoa toiveistaan ja myös peloistaan aluetukipolitiikan toteuttamisessa laajentuneessa unionissa. Vaikka foorumissa ei niinkään ollut tarkoitus puhua yhteisön tulevan aluepolitiikan rahoituksesta vaan sen toimintaperiaatteista, rahakysymykset tulivat siellä kuitenkin useasti puheeksi. Monet osanottajat pyysivät, että aluetuille vahvistettuja enimmäismääriä tarkistettaisiin korottamalla niitä seuraavasti: - unionin talousarvio: 0,45 % EU:n yhteenlasketusta BKT:sta, - siirrettävät määrärahat: 4 % tuensaajamaan BKT:sta. Paljon puheenvuoroja käytettiin myös toisessa koheesioraportissa tarkastelluista aluepoliittisista teemoista, kuten kaupunkeja koskevista kysymyksistä ja maaseudun elinkeinotoiminnan monipuolistamisesta, luonnonhaitoista ja maantieteellisistä haitoista kärsivistä alueista sekä rakennemuutosongelmista. Komissaari Barnier ehdottikin, että keskustelua näistä aiheista jatkettaisiin tulevien kahden vuoden aikana. 1.2. Innovatiivisten toimien käynnistyminen Komissio antoi tammikuussa 2001 uudet suuntaviivat EAKR:n innovatiivisille toimille. Uudessa järjestelmässä tukikelpoiset alueet voivat hakea EAKR:sta enintään 3 miljoonan euron tukea alueelliseen innovaatioiden edistämisstrategiaan perustuvaan innovatiivisten toimien alueohjelmaan, jossa alueen erityisolot on otettu huomioon. Ohjelmaan sisältyy erilaisia toimia ja niihin liittyviä pilottihankkeita, jotka hankkeista vastaavat alueelliset yhteistyökumppanit valitsevat yhdessä. Tavoitteena on lisätä ja parantaa innovaatiomenojen laatua tavoite 1 ja 2 -pääohjelmissa sekä vaikuttaa muiden aluekehitysohjelmien sisältöön. Alueellisten ohjelmien lisäksi voidaan hyväksyä pieni määrä erityisiä verkottumisohjelmia, joihin osallistuu ainakin viisi aluetta viidestä jäsenvaltiosta. Innovatiivisten toimien vuosibudjetti kaudella 2000-2006 on 0,4 % EAKR:n vuotuisesta talousarviosta, mikä vastaa noin 400:aa miljoonaa euroa koko ohjelmakauden budjetista. 1.3. Tiedonanto tavoitteeseen 1 liittyvistä neuvotteluista Komissio antoi 5. heinäkuuta 2001 tiedonannon [1], jossa esitetään tavoite 1 -alueille uudella ohjelmakaudella (2000-2006) suunniteltujen yhteisön tukitoimien pääpiirteet jäsenvaltioiden kanssa käytyjä neuvotteluja ja tukitoimista saatavaa yhteisön lisäarvoa painottaen. Kun neuvotteluista oli kulunut puolitoista vuotta, niistä katsottiin tarpeelliseksi laatia yhteenveto, vaikka perusasetuksessa ei sitä edellytetäkään. [1] KOM(2001) 378 lopullinen, 5.7.2001 ja SEC(2001) 1140/2, 18.7.2001. Berliinissä kokoontunut Eurooppa-neuvostohan päätti, että kaudella 2000-2006 rakennerahastojen määrärahat ovat 195 miljardia euroa, josta 70 % eli 127,5 miljardia euroa käytetään tavoitteen 1 mukaisiin aluekehitysohjelmiin. Näiden varojen ansiosta BKT:n reaalikasvun pitäisi olla vuoteen 2006 mennessä merkittävä kyseessä olevissa jäsenvaltioissa (Kreikassa ja Portugalissa 6 %, Espanjassa 2,4 % ja Saksan itäisissä osavaltioissa 4 %). Lisäksi uusilla ohjelmilla on investointeja merkittävästi kannustava vaikutus vuoteen 2006 mennessä (Kreikassa + 20 %, Portugalissa + 14 % ja Saksan itäisissä osavaltioissa + 6 %). Vaikka kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa käytyjen neuvottelujen tulokset olivat melko positiivisia, komissio katsoi kuitenkin aiheelliseksi ottaa tiedonannossa esille joitakin ongelmia: - Ohjelma-asiakirjoista käytäviin neuvotteluihin varattu viiden kuukauden määräaika osoittautui liian lyhyeksi (ohjelman keskimääräinen hyväksymisaika oli 8-12 kuukautta) komission ja jäsenvaltioiden välillä laadun parantamiseksi käytäviä seikkaperäisiä keskusteluja varten. On löydettävä tasapaino neuvotteluihin käytettävän ajan ja saavutettujen tulosten laadun välillä. Tämä koskee erityisesti riittävien hallinto- ja valvontajärjestelmien käyttöönottoa, arvioinnin integroimista päätöksentekoon, kumppanuuden osana käytävää kuulemista ja yhteisön politiikkojen - erityisesti ympäristö- ja kilpailusääntöjen - noudattamista. Komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot täyttävät näitä seikkoja koskevat sitoumuksensa. - Ohjelma-asiakirjan täydennystä pidettiin toisinaan erillisenä ohjelmatyövaiheena, vaikka sen tarkoituksena on täsmentää ohjelmien toimintalinjoja toimenpidekokonaisuuksien yksityiskohtaisilla kuvauksilla ja niihin liittyvillä määrällisillä tavoitteilla ja indikaattoreilla myös suoritusvarausta ajatellen. Tämä johti joissakin tapauksissa hallinnollisiin vaikeuksiin, koska ohjelma-asiakirjan täydennysten laatimisesta vastaavat viranomaiset eivät olleet samat kuin suunnitelmista ja ohjelmista neuvotelleet viranomaiset. - Useissa jäsenvaltioissa määritettiin uudet yleisohjeet hallinto-, valvonta- ja seurantajärjestelmistä, mutta sen lisäksi on vielä täsmennettävä näiden järjestelmien täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja saatettava järjestelmät toimiviksi. Komissio toivoo, että jäsenvaltiot tehostaisivat toimiaan näillä keskeisillä aloilla, joilla pyritään varmistamaan rakennerahastovarojen tehokas käyttö uusien soveltamisasetusten säännösten mukaisesti ja etenkin sähköisten hallintojärjestelmien käyttö (myös välimaksujen viivästymisen välttämiseksi). Komissio aikoo tehdä varainhoitoa koskevien hallinto- ja valvontajärjestelmien vertailevan analyysin parhaiden käytäntöjen tunnistamiseksi ja uusien ratkaisujen löytämiseksi tällä alalla esiintyviin ongelmiin. - Vaikka kumppanuuden hyödyntämisessä suunnitelmien ja ohjelmien valmisteluvaiheessa onkin edistytty, aina ei ole selvää, miten tätä periaatetta noudatetaan tukitoimien täytäntöönpanossa. Komissio pyrkii varmistamaan hyvin toimivan kumppanuuden, jonka pitäisi olla mahdollisimman laaja, mutta myös aktiivisempi ja vastuullisempi tukitoimien konkreettisen hallinnoinnin suhteen. Nämä jokseenkin negatiiviset seikat eivät aseta kyseenalaiseksi rakennerahastoasetuksissa määriteltyjen periaatteiden asianmukaisuutta. Uudistuksen yhtenä kulmakivenä oleva tuloskeskeinen hallintomalli on vaativa ja vaikea toteuttaa. Se on kuitenkin jo nyt parantanut avoimuutta ja ohjelmatyön laatua kaudella 2000-2006. Ohjelmien väliarviointi osoittaa, kuinka paljon se on vaikuttanut ohjelmien toteuttamiseen. Komissio ottaa oppia väliarvioinnista erityisesti yksinkertaisuuden, laadun, tehokkuuden ja avoimuuden lisäämiseksi. Aluepolitiikasta vastaavat ministerit keskustelivat tiedonannosta epävirallisessa kokouksessa, joka pidettiin Namurissa 13. heinäkuuta 2001. Kokouksessa tarkasteltiin tavoitetta 1 koskevien ohjelma-asiakirjojen valmistelusta saatuja alustavia tuloksia. Siinä kävi ilmi alueellisten ohjelmien strategisen sisällön parantuneen huomattavasti, kun on edistetty järjestelmällistä arviointia, vahvistettu kumppanuutta ja otettu huomioon yhteisön painopisteet, kuten esimerkiksi tietoyhteiskunta ja ympäristö. Joidenkin jäsenvaltioiden edustajat olivat huolissaan siitä, että hallintovastuun hajauttamiseen liittyvää yksinkertaistamisen tavoitetta ei saavuteta varainhoitoa ja valvontaa koskevien komission sääntöjen vuoksi. Keskustelujen perusteella komissaari Barnier päätti käynnistää läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa aloitteen, joka koskee rakennerahastojen täytäntöönpanon yksinkertaistamista moitteettoman ja tehokkaan hallinnon periaatteita noudattaen. Tavoitteeseen 1 liittyvistä neuvotteluista saaduista kokemuksista on erityisen paljon hyötyä ehdokasvaltioiden ohjelma-asiakirjojen valmistelussa, joka alkaa ohjelmakauden 2000-2006 puolivälissä. Komission pitäisi esittää vuoden 2003 lopussa kolmas taloudellista ja sosiaalista koheesiota käsittelevä kertomus, jonka yhteydessä tarjoutuu tilaisuus keskustella säännösmuutoksista, joilla rakennerahastojen toimintaa voitaisiin parantaa vuoden 2006 jälkeisellä kaudella. 2. LUKU: OHJELMIEN TOTEUTUMINEN 2.1. Yleiskatsaus 2.1.1. Uusien ohjelmien hyväksyminen Tavoitteessa 1 vuonna 2000 hyväksymättä jääneet yhtenäiset ohjelma-asiakirjat ja toimenpideohjelmat hyväksyttiin vuonna 2001. Kyse oli kaikkiaan 55 tukitoimesta, jotka koskivat lähinnä Kreikkaa (25 toimenpideohjelmaa) ja Espanjaa (17 toimenpideohjelmaa). Muissa tavoite 1 -tuen piiriin kuuluvissa jäsenvaltioissa jäi hyväksymättä vain joitakin yksittäisiä tukitoimia. Samaten kaikki tavoitteeseen 2 otetut tukitoimet saatiin hyväksyttyä vuonna 2001. Kyse oli kaikkiaan 86 YOA:sta. On syytä muistaa, että vuonna 2000 ehdittiin hyväksyä vain Tanskan, Suomen ja Ruotsin YOA:t. Useimmat muiden maiden ohjelmista olivat kuitenkin vuoden 2000 lopussa valmiita hyväksyttäviksi, jolloin niille oli perusteltua siirtää vastaavat määrärahat. Jotkin Italiaa, Belgiaa, Alankomaita, Luxemburgia ja osittain myös Saksaa koskevat ohjelmat eivät vuoden 2000 loppuun mennessä olleet valmiita hyväksyttäviksi, ja niihin piti vielä tehdä muutoksia vuoden 2000 lopussa peruutettujen määrärahojen uudelleenbudjetoinnista tehdyn päätöksen nojalla. Tavoitteessa 3 oli hyväksymättä ainoastaan neljä Espanjan toimenpideohjelmaa, jotka saatiin hyväksyttyä vuoden aikana. KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella) Kymmenelle ohjelmalle 11:stä tavoitteen 1 ulkopuolisten alueiden ohjelmasta sidottiin toisen maksuerän maksusitoumusmäärärahat, jotka olivat 159,4 miljoonaa euroa. Lisäksi Italian ohjelmaan sidottiin ensimmäinen 14 miljoonan euron maksuerä, joka katettiin vuodelta 2000 siirretyistä määrärahoista. Alankomaiden ohjelma oli varainhoitovuoden lopussa käytännössä valmis, mutta siitä ei ehditty saada komission päätöstä ennen 31. joulukuuta 2001. Komissio teki päätöksen vastaavien määrärahojen siirtämisestä. Määrärahat saatiin sidottua 31. maaliskuuta 2002 mennessä. Yhteisöaloitteissa saatiin vuoden 2001 kuluessa hyväksyttyä kaikki ne ohjelmat, joita ei ollut ehditty hyväksyä vuonna 2000. Vuonna 2001 hyväksyttiin erityisesti 53 Interreg III -ohjelmaa (lohkot A ja B). Lisäksi vuoden 2001 aikana hyväksyttiin kaikkiaan 70 kaupunkialueiden elvyttämisohjelmaa (Urban II -yhteisöaloite). Leader+-yhteisöaloiteohjelmassa hyväksyttiin yhteensä 56 kansallista ja alueellista ohjelmaa vuonna 2001. Jäsenvaltiot esittivät syyskuussa 2000 ehdotuksensa Equal-yhteisöaloiteohjelmiksi, joissa yhteisön tuen osuus oli kaikkiaan 3,026 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden kanssa käydyn neuvotteluprosessin lopussa komissio hyväksyi 8.3.-22.5.2001 välisenä aikana 17 Equal-yhteisöaloiteohjelmaa, eli yhden ohjelman kutakin jäsenvaltiota kohti lukuun ottamatta Belgiaa ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa, jotka saivat kaksi ohjelmaa [2]. [2] Ranskan- ja flaaminkielisen yhteisön ohjelmat; Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin ohjelmat. Vuoden 2001 aikana eri tavoitteisiin ja yhteisöaloitteisiin hyväksyttiin [341] tukitoimea. Kauden 2000-2006 ohjelmatyön voidaan käytännössä katsoa päättyneen vuoden 2001 loppuun mennessä (Interreg IIIC -ohjelmia lukuun ottamatta), ja se toteutetaan [452] tukitoimen (YOA:n ja toimenpideohjelman) kautta. Muistettakoon, että edellisen ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmatyö käsitti yli 1 130 tukitoimea. 2.1.2. Tavoitteiden 1, 2 ja 3 toteutus Tavoite 1 Tavoitteen 1 maksusitoumusmäärärahoja täydennettiin vuodelta 2000 siirretyillä varoilla, jotka olivat yhteensä 5,375 miljoonaa euroa. Tämä merkitsi, että käytettävissä olevat määrärahat kasvoivat 25,8 %. Määrärahansiirtoa tarvittiin, jotta vuonna 2001 olisi voitu tehdä vuoden 2000 vuotuisia maksueriä koskevat maksusitoumukset tietystä määrästä sellaisia ohjelmia, joista oli tehty päätös tai joista oltiin periaatteesta valmiita tekemään päätös vasta vuoden 2000 lopussa. Tavoitteen 1 maksumäärärahoja vahvistettiin vuodelta 2000 siirretyillä määrärahoilla, jotka olivat 1,02 miljoonaa euroa. Budjettivallan käyttäjän valtuuttaman vuotuisen määrärahansiirtomenettelyn yhteydessä suoritettu kokonaissiirto oli kuitenkin 209,7 miljoonaa euroa, josta 160 miljoonaa euroa siirrettiin rakennerahastojen budjetin muihin lukuihin ja loput 49,7 miljoonaa euroa muihin budjettiosastoihin. Nämä siirrot vastaavat 1,1 %:a tavoitteen 1 maksumäärärahoista. Vuoden 2001 aikana käytettävissä olleet maksusitoumusmäärärahat toteutuivat sataprosenttisesti, ja maksumäärärahoista toteutui 70 %. Maksamatta jääneet maksumäärärahat peruutettiin varainhoitoasetuksessa vahvistetun yleisen säännön mukaisesti. Edellisten ohjelmakausien ohjelmien päättämisessä ja maksamatta olevien määrien maksamisessa edistyttiin vuonna 2001 merkittävästi tavoitteessa 1, kuten seuraavasta taulukosta havaitaan. Vuotta 1994 edeltävältä ajalta maksamatta olevien määrien kehitys tavoite 1 -ohjelmissa >TAULUKON PAIKKA> Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 52 artiklan 5 kohdan mukaan komissio vapauttaa viimeistään 30.9.2001 viran puolesta ennen 1.1.1994 hyväksymiinsä ohjelmiin sitomansa maksamatta olevat määrät, joista komissiolle ei ole toimitettu lopullista maksupyyntöä 31.3.2001 mennessä. Säännöksessä tarkoitettuihin ohjelmiin sidottuja määriä on kuitenkin edelleen maksamatta. Tämä selittyy sillä, että vaikka ohjelmista on toimitettu asetuksessa edellytetty lopullinen maksupyyntö, maksamatta olevaa määrää ei voida suorittaa, koska: - on odotettava vireillä olevan oikeudenkäynnin ratkaisua ja/tai - selvitettävä epäillyt väärinkäytökset. Tavoite 2 Koska suurin osa tavoite 2 -ohjelmista saatiin hyväksyttyä vuonna 2001, vuodelta 2000 siirrettiin vuodelle 2001 kaikkiaan 2,652 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat, mikä merkitsi 73,4 %:n määrärahakorotusta. Käytettävissä olevien määrärahojen kasvusta huolimatta kaikki maksusitoumusmäärärahat toteutuivat vuonna 2001, siirretyt varat mukaan luettuina. Maksumäärärahoja siirrettiin vuodelta 2000 kaikkiaan 150 miljoonan euron arvosta. Noin 70 % maksumäärärahoista toteutui vuoden 2001 aikana. Maksamatta jääneet maksumäärärahat peruutettiin varainhoitoasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa vahvistetun yleisen säännön mukaisesti. Saatavilla olleiden tietojen perusteella komissio arvioi talousarvioon otettujen maksumäärärahojen riittävän toteutumisennusteisiin verrattuna. Tavoitteen 1 tavoin edellisten ohjelmakausien ohjelmien päättämisessä ja maksamatta olevien määrien maksamisessa edistyttiin merkittävästi vuonna 2001, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. Vuotta 1994 edeltävältä ajalta maksamatta olevien määrien kehitys tavoite 2 -ohjelmissa >TAULUKON PAIKKA> Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 52 artiklan 5 kohdan mukaan komissio vapauttaa viimeistään 30.9.2001 viran puolesta ennen 1.1.1994 hyväksymiinsä ohjelmiin sitomansa maksamatta olevat määrät, joista komissiolle ei ole toimitettu lopullista maksupyyntöä 31.3.2001 mennessä. Säännöksessä tarkoitettuihin ohjelmiin sidottuja määriä on kuitenkin edelleen maksamatta. Tämä selittyy sillä, että vaikka ohjelmista on toimitettu asetuksessa edellytetty lopullinen maksupyyntö, maksamatta olevaa määrää ei voida suorittaa, koska on odotettava vireillä olevan oikeudenkäynnin ratkaisua, selvitettävä epäillyt väärinkäytökset tai molemmista syistä. Tavoite 3 Vuoden 2001 loppuun mennessä tavoitteessa 3 suoritettujen maksujen kokonaissumma oli 2,8 miljardia euroa eli noin 40 % vuosien 2000-2001 kokonaissitoumuksista. Tämä johtuu osittain siitä, että monien ohjelmien käynnistyminen viivästyi vuonna 2000, mutta useissa jäsenvaltioissa viivettä saatiin vuoden 2001 aikana vähitellen kurottua umpeen. Maksujen suhteellinen toteutumisaste ylitti EU:n keskiarvon Itävallassa, Saksassa, Ranskassa ja Espanjassa. Koko ohjelmakauteen 2000-2006 verrattuna maksuista oli vuoden 2001 loppuun mennessä toteutunut 11 %. Tämä luku osoittaa, että vain muutama jäsenvaltio toimitti ennen vuoden 2001 loppua lisää maksupyyntöjä ensimmäisen 7 prosentin ennakkomaksun jälkeen. Jotkin jäsenvaltiot ovat olleet huolissaan, että näiden määrärahat saatetaan vapauttaa tai että maksut joudutaan palauttamaan viivästysten vuoksi, tosin syksyn 2001 aikana pidettyjen vuotuisten tarkastelukokousten perusteella nämä huolet näyttivät vähitellen hälvenevän. Toinen esille tullut huolenaihe oli, miten koko vuoden 2001 kestänyt talouskasvun hidastuminen on vaikuttanut ohjelmien toteutumiseen. Jotkin hallintoviranomaisista ehdottivatkin syksyllä pidetyissä kokouksissa, että ohjelmia tarkasteltaisiin kaiken varalta uudelleen etenkin siksi, että tiettyjä aktivoivia tai ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä on vaikea toteuttaa, jos sosioekonominen tilanne on kovin epäsuotuisa. 2.1.3. Yhteisöaloitteiden toteutus Kun Interreg III -ohjelman suuntaviivat kaudeksi 2000-2006 (4,875 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina) oli hyväksytty 28. huhtikuuta 2000 [3], jäsenvaltioita pyydettiin esittämään yksityiskohtaiset ohjelmaehdotuksensa kuuden kuukauden kuluessa lopullisen tiedonannon julkaisemisesta Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä [4]. [3] EYVL C 143, 23.5.2000, s. 6. [4] EYVL C 143, 23.5.2000, s. 6. Vaikka huomattava osa ohjelmaehdotuksista (etenkin rajat ylittävistä ohjelmista) jätettiin jo vuoden 2000 aikana, komissiolle ehdotettiin vuonna 2001 vielä 12:ta rajat ylittävää ohjelmaa (A-lohko), yhdeksää valtioiden välistä ohjelmaa (B-lohko), neljää alueiden välistä ohjelmaa (C-lohko) ja yhtä suuntaviivojen 53 kohdan mukaista verkottumisohjelmaa (ESPON, Euroopan aluesuunnittelun seurantakeskusten verkko). Komission yksiköt aloittivat sekä näiden että vuoden 2000 aikana jätettyjen ohjelmaehdotusten käsittelyn ja käynnistivät neuvottelut kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa, jotta eri ohjelmat saataisiin hyväksyttyä mahdollisimman ripeästi. Vuoden 2001 aikana komission yksiköt hyväksyivät 44 rajat ylittävää ohjelmaa (kaikkiaan 53 ehdotuksesta), kahdeksan valtioiden välistä ohjelmaa (kaikkiaan 13 ehdotuksesta) ja kaksi alueiden välistä ohjelmaa (kaikkiaan neljästä ehdotuksesta). Niinpä monien Interreg III -ohjelmien konkreettinen toteuttaminen kentällä pääsi vauhtiin jo vuonna 2001. Lisäksi komissio osallistui rakennerahastojen yleisasetuksen mukaisesti useisiin seurantakomiteoihin sekä Interreg III -yhteisöaloitteen suuntaviivoissa tarkoitettuihin ohjauskomiteoihin, mikäli niitä oli perustettu. Urban II -yhteisöaloitteen tavoitteena on kriisikaupunkien ja -lähiöiden taloudellinen ja sosiaalinen elvyttäminen kestävän kaupunkikehityksen edistämiseksi. Urban II toteutetaan kaudella 2001-2006, ja sen kautta myönnetään rahoitusta kaikkiaan 70:lle jäsenvaltioiden ehdottamalle kaupungille ja vaikeuksissa olevalle lähiölle. EAKR:sta myönnetty kokonaistuki on 743,6 miljoonaa euroa [5], johon lisätään vielä vastaavat julkisen ja yksityisen sektorin rahoitusosuudet. Rahoitusta myönnetään muun muassa rakennusten ja julkisten tilojen kunnostamiseen, työllisyysaloitteisiin, heikossa asemassa oleville ryhmille tarkoitettujen koulutusjärjestelmien parantamiseen, ympäristöä säästävän julkisen liikenteen kehittämiseen, yhä tehokkaampien johtamisjärjestelmien käyttöönottoon, uusiutuvien energialähteiden käyttöön sekä tieto- ja viestintätekniikan tarjoamien mahdollisuuksien kehittämiseen. Lisäksi vuoden 2002 aikana käynnistetään tietojen ja kokemusten vaihtoa koskeva ohjelma, joka liittyy kaupunkilähiöiden elvyttämiseen. [5] Käypinä hintoina. Vaikka vuoden 2001 alkupuolella saatiin niinkin monta kuin 70 ohjelmaehdotusta, komissio ehti käsitellä, neuvotella ja hyväksyä ne kaikki sekä tehdä niistä maksusitoumukset vuoden 2001 jälkipuoliskolla. Samoin kaikki ennakkomaksut saatiin suoritettua. Toimet käynnistyivät kentällä asianomaisten (kansallisten, alueellisten ja paikallisten) toimijoiden muodostaman laajan kumppanuuden vetäminä. >TAULUKON PAIKKA> Equal-ohjelmien toteuttaminen aloitettiin jäsenvaltioissa pääasiassa julkaisemalla ehdotuspyyntö sekä vastaanottamalla hanke-ehdotuksia ja valitsemalla Equal-hankkeita ohjelmissa määriteltyjen suuntaviivojen perusteella. Kaikki jäsenvaltiot pyrkivät noudattamaan yhteistä aikataulua helpottaakseen kansainvälistä yhteistyötä, joka on koko aloitteen keskeinen periaate. Toiminto 1 käynnistyi 15. marraskuuta 2001, ja siihen osallistuu lähes 1 500 jäsenvaltioissa valittua kehittämiskumppanuutta (Development Partnership). Valinta viivästyi kahdessa jäsenvaltiossa, nimittäin Saksassa ja Kreikassa, mutta se saatiin päätökseen tammikuun aikana. Jokaisesta kehittämiskumppanuudesta kootaan yksityiskohtaiset tiedot komission perustamaan yhteiseen Equal-tietokantaan, jota jäsenvaltiot ovat päivittäneet säännöllisesti 15. marraskuuta 2001 lähtien. Kehittämiskumppanuudet käyttävät tietokantaa apuvälineenä hakiessaan yhteistyökumppaneita kansainväliseen yhteistyöhön, ja lisäksi se palvelee ensisijaisena tietolähteenä koko ohjelman ajan. Tietokantaan pääsee Europa-palvelimen Equal-sivustolta. Toiminnon 1 aikana kehittämiskumppanuudet saivat valmiiksi kansalliset työohjelmansa ja käynnistivät kansainvälisen yhteistyön, johon osallistuu vähintään yksi kumppani toisesta jäsenvaltiosta. Equal-tietokannan lisäksi yhteisön tasolla on kehitetty muitakin apuvälineitä, kuten käsikirja "EQUAL - kansainvälisen yhteistyön opas" tai ETCIM, Internet-sovellus, jonka avulla voidaan vahvistaa eri maiden kehittämiskumppanuuksien väliset yhteistyösopimukset. Toiminto 2 aloitettiin 15. toukokuuta 2002, jolloin 1 500 kehittämiskumppanuutta aloitti varsinaisen toimintansa eri puolilla Euroopan unionia. Equal-aloitteeseen osallistuu myös kaksi ehdokasvaltiota, Tsekki ja Unkari. Ne valitsivat omat kehittämiskumppanuutensa, jotka osallistuvat Equal-ohjelmaan samaan tapaan kuin EU:n jäsenvaltioissa toimivat kumppanuudet. Leader+-ohjelmassa hyväksyttiin vuonna 2001 kaikkiaan 56 ohjelmaa, joista 11 oli kansallisia ja 45 alueellisia ohjelmia. Loput 17 ohjelmaa on määrä hyväksyä vuoden 2002 ensimmäisen neljänneksen aikana. Yhteisön kokonaistuki Leader+-aloitteelle on 2 020 miljoonaa euroa ohjelmakaudeksi 2000-2006. Aloite rahoitetaan EMOTR:n ohjausosastosta. Vuonna 2001 keskityttiin pääasiassa paikallisten toimintaryhmien valintaprosessiin ohjelmissa määriteltyjen suuntaviivojen mukaisesti, joten vuoden 2001 lopussa Leader+-ohjelma ei vielä ollut päässyt käyntiin kentällä. Yhteisöaloitteiden talousarvion toteutuminen Komissio ei hyväksynyt tänä vuonna ainuttakaan maksusitoumusmäärärahojen siirtoa. Ohjelmien hyväksymismenettelyt eivät nimittäin olleet vuoden 2000 lopussa edistyneet riittävän pitkälle, jotta siirrot olisivat olleet perusteltuja. Koska ohjelmien hyväksyminen viivästyi, myöskään maksumäärärahojen siirtoja ei tehty, vaikka varojen hupeneminen näyttikin väistämättömältä, mikäli kaikki ohjelmat aiottiin hyväksyä hyvissä ajoin ennakkomaksun maksamista varten. Budjettivallan käyttäjän valtuuttaman vuotuisen määrärahasiirtomenettelyn yhteydessä tähän budjettilukuun siirrettiin lopulta 160 miljoonan euron varat tavoitteen 1 määrärahoista. Koska jotkin Interreg-ohjelmaehdotukset sisälsivät puutteita, joiden vuoksi niitä olisi ollut mahdotonta hyväksyä vuoden 2001 loppuun mennessä, 75,75 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahat (joista 2,4 miljoonaa euroa saatiin Urbanista) asetettiin rakennerahastojen talousarvion muiden osastojen saataville. Lopulta komissio ehdotti budjettivallan käyttäjälle, että määrärahoilla täydennettäisiin EAKR:n innovatiivisten toimien ohjelmiin osoitettuja varoja, jotka eivät riittäneet kaikkien ohjelmaehdotusten käsittelyn yhteydessä kelpuutettujen ohjelmien hyväksymiseen. Määrärahojen toteutumisesta voidaan todeta, että sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoista toteutui 89 %. Varainhoitovuoden lopussa jäljellä olevista 161,8 miljoonan euron maksusitoumuksista tehtiin siirtopäätös, jotta voitaisiin saattaa loppuun ne ohjelmien hyväksymismenettelyt, jotka vuoden lopussa olivat käytännössä päättyneet. Maksamatta jääneet maksumäärärahat kuitenkin peruutettiin varainhoitoasetuksen 7 artiklan 2 kohdassa vahvistetun yleisen säännön mukaisesti. Edellisten ohjelmakausien ohjelmien päättämisessä ja maksamatta olevien määrien maksamisessa edistyttiin vuonna 2001 merkittävästi, kuten seuraavasta taulukosta havaitaan. Vuotta 1994 edeltävältä ajalta maksamatta olevien määrien kehitys tavoite 1 -ohjelmissa >TAULUKON PAIKKA> 2.1.4. Innovatiiviset toimet ja tekninen apu Kaikkiaan 103 aluetta haki EAKR:sta rahoitusta alueelliselle ohjelmalleen vuonna 2001. Komission aluepolitiikan pääosasto ja muut asiasta vastaavat pääosastot tutkivat jokaisen hakemuksen ohjelman suuntaviivoissa määriteltyjen valintaperusteiden mukaisesti. Koska käytettävissä oli vähän määrärahoja, komission valitsi rahoitettaviksi vain parhaat ehdotukset ja joutui hylkäämään joitakin hakemuksia, vaikka ne olivat melko hyvälaatuisia. Näissä tapauksissa alueille selvitettiin, miksi niiden hakemus ei ollut riittävän korkeatasoinen, ja niitä pyydettiin toimittamaan seuraavana vuonna parempi hakemus. Kaikkiaan 103 hakemuksen joukosta valituille 81 ohjelmalle voitiin myöntää tukea EAKR:n käytettävissä olevasta talousarviosta. Hyväksytyille ohjelmille myönnetty EAKR:n kokonaistuki on noin 206 miljoonaa euroa ja ohjelmien kokonaisarvo on noin 393 miljoonaa euroa. ESR:n osalta komissio antoi 12. tammikuuta 2001 tiedonannon "Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien toteuttamisesta ohjelmakaudella 2000-2006" [6]. Tiedonannossa esitetään, miten komissio aikoo hyödyntää ESR-asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien tarjoamia mahdollisuuksia edistääkseen uusia lähestymistapoja ja yksilöidäkseen esimerkkejä hyviksi osoittautuneista menettelytavoista, joilla tuetaan ESR:n pääohjelmia. Edelliseltä ohjelmakaudelta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että innovatiivisissa toimissa olisi keskityttävä rajalliseen määrään aihepiirejä. Tiedonannossa määritellään seuraavat 6 artiklan mukaiset pääteemat vuosiksi 2001 ja 2002: [6] KOM 894 lopullinen. - mukautuminen uuteen talouteen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä, ja - paikalliset työllisyysstrategiat ja innovaatiot. Mukautuminen uuteen talouteen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä Tätä pääteemaa koskeva ehdotuspyyntö julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 27. helmikuuta 2001 [7]. Hakuaika päättyi 18. toukokuuta 2001. [7] EYVL C 62, 27.2.2001, s. 5. Käytettävissä oleva kokonaisbudjetti oli 30 miljoonaa euroa. Yhteisön tukea voitiin hakea vähintään 300 000 euroa mutta enintään 3 miljoonaa euroa kahden vuoden ajaksi. Lisäksi edellytettiin, että hakijat osallistuvat hankkeeseen taloudellisella panoksella (käteissuorituksella), jonka on katettava vähintään 5 % hankkeen kokonaiskustannuksista. Luontoissuoritusten osuus rajattiin enintään 10 %:iin kokonaiskustannuksista. Hankkeet voitiin käynnistää 1.9.-1.12.2001 välisenä aikana, ja niiden kesto voi olla enintään 24 kuukautta. Niiden on päätyttävä viimeistään 30. marraskuuta 2003. Komission tiedonannon mukaisesti hakemus voi koskea yhtä pääotsikon "Mukautuminen uuteen talouteen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä" alle kuuluvista viidestä teemasta. Teemat ovat: - taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen ennakoiminen, - tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttäminen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä, - uudet lähestymistavat yritysten sosiaaliseen vastuuseen, - työn organisoinnin uudistaminen, - elinikäisen oppimisen edistäminen. Ehdotuspyyntö oli avoin laajalle kirjolle hakijoita. Periaatteessa hakijoiksi hyväksyttiin kaikki EU:ssa sijaitsevat työmarkkinajärjestöt, yksityiset yritykset, voittoa tavoittelemattomat organisaatiot tai oppilaitokset temaattisesta painopisteestä riippuen. Jotta varmistettaisiin hankkeiden yhtenäisyys pääteeman kanssa, arviointiprosessin aikana etusijalle asetettiin kuitenkin hankkeet, jotka perustuvat kumppanuuteen työmarkkinajärjestöjen kanssa. Määräaikaan mennessä saatiin kaikkiaan 148 hakemusta, joista 35:lle myönnettiin lopulta ESR:n rahoitustukea. ESR:n keskimääräinen rahoitusosuus yksittäisistä hankkeista on 785 135 euroa, joka vastaa 72 %:a hankkeiden keskimääräisistä kokonaiskustannuksista. Paikalliset työllisyysstrategiat ja innovaatiot Ehdotuspyyntö aiheesta "Paikalliset työllisyysstrategiat ja innovaatiot" julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 31. lokakuuta 2001 [8]. Hakemukset piti lähettää joko 22. helmikuuta 2002 tai 31. tammikuuta 2003 mennessä. Ehdotuspyyntöön sisältyy siis kaksi hakuaikaa kahtena peräkkäisenä vuonna, koska komission pitää tätä aihetta tärkeänä ja koska näin varmistetaan, että paikallisten työllisyysstrategioiden kehittämisen ja toteuttamisen tukeminen jatkuu myös vuonna 2003. [8] EYVL C 306, 31.10.2001. Ehdotuspyynnön tavoitteena on tukea innovatiivisia toimia ja kehittää paikallisia työllisyysstrategioita, joilla vahvistetaan Euroopan työllisyysstrategiaa paikallistasolla. Hakijoiden on osattava esittää ehdotuksia siitä, miten kansallisen työllisyyssuunnitelman painopisteet voitaisiin panna täytäntöön kohdealueella paikallisen työllisyysstrategian muodossa. Ehdotuspyynnön tavoitteena on myöntää rahoitustukea innovatiivisille hankkeille, joihin voi sisältyä (muun muassa) seuraavia toimintoja: - paikallisen työllisyystilanteen analyysi, - kumppanuuksien kehittäminen paikallistasolla eri alojen toimijoiden kesken, - tutkimukset ja selvitystyöt paikallisten työllisyysstrategioiden valmistelemiseksi, - paikallisten työllisyysstrategioiden kehittäminen ja täytäntöönpano, - seuranta, vertailutoimet (benchmarking) ja arviointi, - tietojenvaihto, tulosten levittäminen ja verkostoituminen. Ehdotuspyynnössä hakijoiksi hyväksyttävät organisaatiot voivat olla toimivaltaisia julkisia viranomaisia ja aluehallintoviranomaisia, jotka toimivat NUTS-tason 2 tai NUTS-tason 3 alueilla. Ehdotuspyynnön budjetti on enintään 40 miljoonaa euroa vuonna 2002 ja enintään 40 miljoonaa euroa vuonna 2003. Komission myöntämä rahoitustuki voi olla enintään 75 % toimen tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, ja kahdeksi vuodeksi jaetun rahoitustuen vähimmäismäärä on 300 000 euroa ja enimmäismäärä 3 miljoonaa euroa. Hakijoiden on annettava hankkeeseen (käteissuorituksena) oma taloudellinen panoksensa, jonka osuus on 25 % hankkeen kokonaiskustannuksista. Ensimmäisellä hakukierroksella valittujen hakemusten avustussopimukset on määrä allekirjoittaa lokakuussa 2002, jolloin hankkeet käynnistyisivät 1.11.2002-31.12.2002 välisenä aikana. Hankkeet voivat kestää enintään 24 kuukautta ja niiden on päätyttävä viimeistään 31. joulukuuta 2004. KOR:n teknisen avun ohjelma toteutui suunnitelmien mukaisesti vuonna 2001. Siihen sidottiin kaikkiaan 1,127 miljoonaa euroa. Sen sijaan ainuttakaan innovatiivista toimea ei saatu aloitettua vuonna 2001, ja työohjelmaa lykättiin vuoteen 2002. 2.2. Ohjelmien toteutuminen jäsenvaltioissa 2.2.1. BELGIA 1994-1999 Alustavien tulosten mukaan Hainaut'n tavoitteen 1 yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa (YOA) koskevien maksusitoumusten toteutumisaste on yli 98 %. Neljästä rakennerahastosta rahoitettiin pääasiassa yrityksille suunnattuja suoria tukitoimenpiteitä (investointi- ja tutkimustukia) ja talouskehitystä tukevia epäsuoria toimenpiteitä (teollisuusalueiden kunnostamista) sekä henkilöresurssien kehittämistä. Tutkimus- ja osaamiskeskusten kehittämistä ja varustamista jatkettiin menestyksekkäästi. Työpaikkojen määrä on kehittynyt myönteisesti. Käytettävissä olevien arvioiden mukaan tukitoimesta on kohtuullista odottaa 12 000:ta uutta työpaikkaa. Opetuksen nykyaikaistamistoimia jatkettiin ja niihin yhdistettiin opettajien perehdyttäminen uuteen tekniikkaan opetustyössä. Toimia ei rajoitettu vain kouluopetukseen, vaan tavoitteeksi otettiin myös työnhakijoiden ja pk-yritysten ikääntyvien työntekijöiden perehdyttäminen uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan. Toimenpiteen yhteydessä on perustettu uusia rakenteita, kuten teollisuuslaitosten huoltopalveluihin erikoistunut koulutuskeskus (CEMI) ja kehittyneen teknologian keskus (CEQUAL). Lisäksi perustettiin viisi osaamiskeskusta, joiden tehtävänä on kouluttaa Hainaut'lle pätevää työvoimaa. Meuse-Vesdren tavoitteen 2 yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa määritellyt toimet ovat edelleen käynnissä. Suurin osa infrastruktuurihankkeista (kulkuyhteyksien parannustyöt, vastaanottoinfrastruktuurit, T&K, matkailuhankkeet, teollisuusalueiden kunnostus) on saatu valmiiksi. Aubangen YOA:ssa mainitun telematiikkapalvelujen keskuksen rakentaminen ja elinkeinoelämän kehittämishankkeet ovat päättymässä. Flanderissa kaikki käytettävissä olevat varat on nyt sidottu. Maksujen toteutumisasteen perusteella molemmat tavoite 2 -ohjelmat (Limburg ja Turnhout) ovat pysyneet aikataulussa. Näiden kahden alueen ohjelmassa keskitytään palvelualan kannustamiseen varsinkin aloilla, joiden odotetaan luovan lisätyöpaikkoja naisille. Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston yhdennetyt toimet tutkimuskeskusten tukemiseksi tuottivat tyydyttäviä tuloksia tavoitteissa 2 ja 5b. Henkilöresurssien alalla ovat onnistuneet erityisen hyvin toimenpiteet, joissa työntekijöille ja työnhakijoille tarjotaan lyhytaikaista koulutusta, sekä uuden teknologian alalla toteutetut koulutustoimenpiteet. Osuus- ja yhteisötalouden kehittämistoimien tuloksia voitaneen pitää tyydyttävinä, mutta ne ovat selvästi toivottuja tavoitteita heikompia. Belgian viiden tavoite 3 -ohjelman määrärahat käytettiin pääasiassa pitkäaikaistyöttömien, vapautuneiden vankien, siirtolaisten, vammaisten, koulunkäyntinsä keskeyttäneiden tai ammattitaidottomien auttamiseen. "Työllistymispolkuihin" liittyvät järjestelyt ovat alkaneet tuottaa tulosta. Koulutusalan tietokeskukset ("carrefours de formation") tarjoavat täysipainoisesti tiedotus- ja neuvontapalvelujaan, joiden avulla pyritään turvaamaan tarjonnan avoimuus ja tiedon levittäminen kohderyhmään kuuluville henkilöille ja toimijoille. Tavoite 4 -tuen ansiosta saatiin aikaan merkittäviä saavutuksia työntekijöiden täydennyskoulutuksen alalla. Toimialakohtaiset koulutusrahastot palkkasivat konsultteja, joiden tehtävänä oli tarjota yrityksille räätälöityjä koulutusohjelmia. Valloniaan tavoite 4 -ohjelmassa perustettu työllisyyden seurantakeskus sekä Brysselin seurantakeskus tekivät tutkimuksia rakennemuutoksista kärsivillä tai taantuvilla teollisuudenaloilla sekä uusilla aloilla. Eri toimenpiteet pk-yritysten tukemiseksi ovat onnistuneet hyvin. Esimerkkinä mainittakoon Plato-hanke, jossa pk-yrityksille tarkoitettu johdon ja henkilöstön koulutusohjelma yhdistetään suuryritysten johtajien ohjaukseen ja yritysten väliseen kokemusten ja taitotiedon vaihtoon. Toimien menestyksestä huolimatta on jo nyt ennustettavissa, ettei viiden tavoite 4 -ohjelman määrärahoja saada kokonaan käytettyä 30. kesäkuuta 2002 tehtävään tilinpäätökseen mennessä. Lähes kaikki KOR:sta kalatalouden rakenneohjelmalle (tavoite 5a - kalastus) myönnetyt 25,4 miljoonan euron määrärahat on sidottu. Alustavien tietojen mukaan ohjelma saatiin lähes kokonaan toteutettua vuoden 2001 loppuun mennessä. 2000-2006 Tavoitetta 1 koskeva Hainaut'n yhtenäisen ohjelma-asiakirjan täydennys hyväksyttiin seurantakomiteassa sen jälkeen, kun sitä oli muokattu toimivammaksi ja selkeämmäksi tekemällä siihen muutokset, joita komissio ehdotti vuoden 2000 lopussa toimitettuun ensimmäiseen versioon. Nyt kun YOA:n hyväksymisestä on kulunut yli vuosi, ohjelmaan on hyväksytty yli 150 EAKR:sta rahoitettavaa hanketta, joissa rakennerahastojen rahoitusosuus on yli 410 miljoonaa euroa eli yli 2/3 ohjelman käytettävissä olevasta budjetista. Tärkeimmät toimenpiteet, joista ohjelmissa on tehty maksusitoumuspäätökset, ovat teollisuus- ja palvelualan investointeihin kohdistuvat tukitoimenpiteet, uudet rahoitusjärjestelyt, osaamiskeskusten (tutkimuskeskusten) tukeminen sekä matkailu- ja kulttuuripotentiaalin hyödyntäminen. Menojen toteutumisaste on yhä heikko, noin 30 miljoonaa euroa, mikä vastaa 5 %:a käytettävissä olevista varoista. Vallonian alueella hyväksyttiin kaksi tavoite 2 -ohjelmaa: Meuse-Vesdren alueen (EAKR:n ja ESR:n tukiosuus 158,3 miljoonaa euroa) ja Dinant-Philippevillen maaseutualueen (EAKR:n ja ESR:n tukiosuus 58,4 miljoonaa euroa) ohjelmat. Kaudella 2000-2006 Meuse-Vesdren tavoite 2 -suunnitelman tavoitteena on vahvistaa tukikelpoisen alueen taloudellista ja sosiaalista hyvinvointia vahvistamalla sen asemaa kaupunkikeskuksena. Tavoitetta 2 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja sisältää viisi toimintalinjaa, joita tuetaan teknisellä avulla. Toimintalinjat ovat seuraavat: 1. tuotantorakenteen monipuolistaminen, 2. osaamisyhteiskuntaan siirtyminen, 3. työvoiman työllistettävyyden ja ammattitaidon parantaminen, 4. kansainvälisen toiminnan tukeminen ja 5. kestävä kaupunkikehitys. Dinant-Philippevillen tavoite 2 -suunnitelman yleistavoitteena on vauhdittaa ja tukea alueen omia kehitysmahdollisuuksia. Suunnitelmassa on kolme toimintalinjaa, joiden lisäksi annetaan teknistä apua: 1. markkinatalouden omien kehitysmahdollisuuksien kannustaminen ja tukeminen, 2. maaseutusuunnittelu ja 3. työvoiman työllistettävyyden ja ammattitaidon parantaminen. Vuonna 2001 Flanderin alueviranomaisten kanssa käydyt neuvottelut saatiin päätökseen, ja voitiin hyväksyä niiden ehdottamat neljä ohjelmaa, joiden joukossa oli tavoite 2 -ohjelmia ja siirtymäkauden tuella rahoitettuja tavoite 2- ja tavoite 5b -ohjelmia. Komissio hyväksyi kaikki neljä yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa touko- ja kesäkuussa 2001, ja ohjelma-asiakirjojen täydennykset hyväksyttiin syys- ja lokakuussa. Seurantakomiteat pitivät ahkerasti kokouksia, jotta ohjelmat pääsisivät vauhtiin heti komission kanssa käytyjen neuvottelujen päätyttyä. Nykyisellä ohjelmakaudella Flanderi saa yhteisöltä kaikkiaan 186,4 miljoonan euron määrärahat, joista 148,2 miljoonaa euroa on tarkoitettu varsinaisille tavoite 2 -alueille ja 38,2 miljoonaa euroa siirtymävaiheessa oleville alueille. Rakennetoimet keskittyvät rakennemuutosta läpikäyville alueille, etenkin Flanderin entiselle kaivosteollisuusalueelle ja Belgian rannikolle, ongelmista kärsiville kaupunkialueille (Antwerpen, Gent) sekä maaseutualueille. Viranomaiset ehdottivat neljää ohjelmaa (yhtä kutakin aluetta kohti Vlaams Brabantia lukuun ottamatta), joiden käsittely päättyi helmi- ja maaliskuussa 2001. Lopulliset päätökset tehtiin touko- ja kesäkuussa 2001. Kannattaa panna merkille, että kukin alueohjelma jakautuu kahteen selvästi erilliseen osaan. Limburg: EU:n rahoitusosuus tässä ohjelmassa on 92,7 miljoonaa euroa (EAKR:sta 82,1 miljoonaa euroa ja ESR:sta 10,6 miljoonaa euroa). Yhteisön varoihin lisätään vielä Flanderin julkisen sektorin tekemät 119 miljoonan euron investoinnit ja yksityisen sektorin 28,7 miljoonan euron panos, jolloin kokonaismenoiksi saadaan 240,4 miljoonaa euroa. Ohjelman painopisteet ovat seuraavat: yksityisiä investointeja ja työllisyyttä edistävät aloitteet, paikallisen talousympäristön toimintaedellytysten optimointi sekä Hasbengouwin maaseudun kokonaisvaltainen kehittäminen. Kustgebied-Westhoek (Länsi-Flanderi): EU:n rahoitusosuus tässä ohjelmassa on 33 miljoonaa euroa (EAKR 30,5 miljoonaa euroa ja ESR 2,5 miljoonaa euroa ). Ohjelma koskee kalatalousalan lamasta johtuvista ongelmista kärsivää rannikkoseutua, joka saa rakennerahastojen tavoite 2 -tukea. Ohjelman toisena kohdealueena on Westhoek, entinen tavoite 5b -alue, joka nyt on oikeutettu siirtymäkauden tukeen. Yhteisön varoihin lisätään Flanderin alueen tekemät 70,6 miljoonan euron julkiset investoinnit ja yksityisen sektorin antama 13,7 miljoonan euron panos, jolloin ohjelman kokonaiskustannuksiksi saadaan 117,4 miljoonaa euroa. Ohjelman painopisteet ovat seuraavat: matkailun kehittäminen, paikallisen tuotantorakenteen vahvistaminen, jatkuva monialainen kehitys, alueen laadun parantaminen asuin- ja työympäristönä sekä koulutus ja työmarkkinat. Itä-Flanderi: EU tukee ohjelmaa 13,6 miljoonalla eurolla (vain EAKR:sta). Kun näihin yhteisön varoihin lisätään Flanderin alueen tekemät 32 miljoonan euron julkiset investoinnit ja yksityiseltä sektorilta tuleva 13,5 miljoonan euron rahoitusosuus, ohjelman kokonaiskustannuksiksi saadaan 59,1 miljoonaa euroa. Ohjelman painopisteet ovat seuraavat: taloudellisen aloitteellisuuden ja työllisyyden kehittäminen, kaupunki- ja maaseututaajamien kunnallistekniikan ja asukkaiden elämänlaadun parantaminen sekä matkailun kehittäminen maaseutualueilla. Antwerpenin alue: EU:n rahoitustuki tälle ohjelmalle on 47 miljoonaa euroa (EAKR:n tukiosuus 41,6 miljoonaa euroa ja ESR:n 5,5 miljoonaa euroa). Tähän summaan lisätään Flanderin alueen 81,5 miljoonan euron julkiset investoinnit sekä 7,3 miljoonan euron yksityiset investoinnit, jolloin ohjelman kokonaiskustannuksiksi saadaan 135,8 miljoonaa euroa. Ohjelmalla on kaksi maantieteellistä kohdealuetta. Ensimmäinen niistä on Kempen, jossa on tavoitteena kehittää ja kunnostaa teollisuusalueita, kehittää yhteistyötä paikallisten pk-yritysten kesken, edistää uutta tieto- ja viestintätekniikkaa sekä innovaatioita etenkin kannustamalla yritysten välistä tietojenvaihtoa ja verkottumista, kehittää koulutus- ja tutkimusinfrastruktuureja sekä parantaa yhtenäistä tarjontaa matkailualalla. Ohjelman toisena kohdealueena on Antwerpenin koillisosa, jossa toimenpiteillä edistetään koulutusta ja parannetaan paikallisväestön ammattitaitoa, kunnostetaan kaupungin julkisia tiloja ja parannetaan niiden viihtyisyyttä, kohennetaan paikallisten julkisten palvelujen laatua sekä edistetään paikallisesti tärkeiden elinkeinoalojen, kuten elintarviketeollisuuden tai muoti- ja tuotesuunnittelualan välistä synergiaa. Belgiassa komissio hyväksyi tavoitteeseen 3 viisi ammatillista koulutusta ja työllisyyttä edistävää yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa, joita tuetaan yhteensä 765 miljoonalla eurolla, sekä yhden siirtymäkauden tuella rahoitettavan Hainaut'n ohjelman, jossa Euroopan sosiaalirahaston rahoitusosuus on 192 miljoonaa euroa. Näillä kuudella ohjelmalla tuetaan Euroopan työllisyysstrategian täytäntöönpanoa Belgiassa. Liittovaltion työministeriön YOA: 69,1 miljoonaa euroa. Puolet määrärahoista osoitetaan toimenpiteisiin, joilla edistetään muita heikommassa asemassa olevien kohderyhmien sijoittumista työmarkkinoille. Muilla toimenpiteillä turvataan lähipalvelualan työpaikkoja ja edistetään miesten ja naisten tasa-arvoa työelämässä. Flanderin YOA: 376,2 miljoonaa euroa. Flanderin työmarkkinoilla on pula ammattitaitoisesta työvoimasta, ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on heikko, ja nuorten, naisten ja siirtolaisten keskuudessa on paljon työttömyyttä: nämä ovat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan painopisteet. Vallonian/Brysselin YOA (Hainaut'n ulkopuoliset alueet): 285,5 miljoonaa euroa. Ensisijaisena tavoitteena on yhä työttömyyden torjunta. Lisäksi monet naiset ja miehet ovat syrjäytyneet sosiaalisesti ja ammatillisesti. Tässä YOA:ssa suositaan ennalta ehkäisevää toimintamallia. Brysselin pääkaupunkialueen YOA: 23,7 miljoonaa euroa. Vaikka pääkaupunkiseutu on maan tärkein työssäkäyntialue, sen työttömyysaste on Belgian korkein (16,5 %). Hyväksytyillä toimenpiteillä pyritään helpottamaan työnhakijoiden sosiaalista ja ammatillista integroitumista. Saksankielisen yhteisön YOA: 10,7 miljoonaa euroa. Tuella on tarkoitus vähentää pitkäaikaistyöttömyyttä, kannustaa muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden pääsyä työmarkkinoille, edistää ammatillista ja yleissivistävää koulutusta, kehittää työntekijöiden sopeutumiskykyä ja yrittäjähenkeä sekä edistää miesten ja naisten tasa-arvoa. Hainaut'n YOA: 191,9 miljoonaa euroa ESR:n tukea. Varat käytetään pääasiassa kahteen toimintalinjaan, jotka ovat "ennalta ehkäisevä lähestymistapa työmarkkinoilla" ja "työelämään palaamisen ja sosiaalisen integraation helpottaminen". Yleisesti ottaen Euroopan sosiaalirahaston tukitoimet kehittyvät Belgiassa nyt tyydyttävästi ja sovittujen tavoitteiden mukaisesti. Vuonna 2001 yli 90 % ohjelmiin osoitetuista ESR:n määrärahoista oli sidottu. Moninaisten hankkeiden joukosta voidaan mainita työllisyyskoulutusyksikön perustaminen Sabenan konkurssista työttömiksi jääneille tuhansille työntekijöille. KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella): ohjelmaan on varattu 35,3 miljoonan euron määrärahat kalanjalostusta sekä kalastuslaivaston uudistamista ja nykyaikaistamista varten. Lisäksi toteutetaan yksi vesiviljelyalan toimenpide, joka sisältyy Hainaut'n yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. 2.2.2. TANSKA Tavoite 2 1994-1999 Vuonna 2001 saatiin päätökseen joitakin edellisen ohjelmakauden ohjelmia, joista on vielä laadittava loppuraportit ennen ohjelmien päättämistä. Ohjelmat olivat seuraavat: Lollandin ja Pohjois-Jyllannin tavoite 2 -ohjelmat vuosiksi 1997-1999. Yhteisön rahoitusosuus näissä ohjelmissa on yhteensä 68,2 miljoonaa euroa. Pohjois-Jyllannin ohjelman (54,4 miljoonaa euroa) yleistavoitteena oli vahvistaa yritystoiminnan jatkuvan kasvun edellytyksiä ja sitä kautta säilyttää ja lisätä työpaikkoja alueella. Tavoitteen saavuttamisessa käytettiin strategiana "globalisoitumista": yritysten kansainvälisen kilpailukyvyn vahvistamista kannustamalla innovaatioita, parantamalla uudistumiskykyä, kohentamalla työntekijöiden ammattitaitoa sekä lujittamalla koulutusjärjestelmiä ja muita infrastruktuureja. Lollandin ohjelman (13,8 miljoonaa euroa) päätavoitteena oli edistää alueen kehitysmahdollisuuksia ja yritystoiminnan laajapohjaista kehitystä, säilyttää ja lisätä työpaikkoja lyhyellä ja pitkällä aikavälillä sekä parantaa alueen yleistä tulotasoa. Molemmat ohjelmat ovat menestyneet hyvin kaudella 1997-1999 sekä rahoituksen että käytännön toteutuksen osalta. Esimerkiksi työpaikkojen luomisessa on jo ylitetty ohjelmissa määritellyt tavoitteet. Myös rahoituksen tarve oli näissä ohjelmissa suuri, joten kaikki käytettävissä olleet määrärahat saatiin sidottua vuoden 1999 loppuun mennessä. 2000-2006 Komissio teki 9. marraskuuta 2000 lopullisen päätöksen Tanskan tavoite 2 -ohjelmasta kaudeksi 2000-2006. Ohjelman kokonaiskustannukset ovat 617 miljoonaa euroa, joista 189 miljoonaa euroa saadaan EU:n varoista, 206 miljoonaa euroa julkiselta sektorilta ja 222 miljoonaa euroa yksityiseltä sektorilta. Näistä 27 miljoonaa euroa osoitetaan siirtymävaiheessa oleville alueille. Ohjelman tavoitteena on luoda edellytykset jatkuvalle kasvulle Tanskan rakenneongelmista kärsivillä alueilla. Ohjelmassa yhdistetään Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) rahoitettavia toimia. Näiden rahastojen osuudet yhteisön myöntämistä varoista ovat vastaavasti 71 % ja 29 %. Ohjelma-asiakirjan täydennys, jossa selvitetään kehitysstrategian yksityiskohdat, saatiin valmiiksi syksyllä 2001. Se muodostaa ikään kuin "sateenvarjon", jossa on yksi yleisiä kysymyksiä käsittelevä osa sekä viisi seutukuntakohtaista osaa, joista kussakin tarkastellaan yhtä viidestä seuraavasta maantieteellisestä alueesta: Bornholm (tavoite 2), Lolland, Falster ja Møn (tavoite 2), osia Viborgin, Århusin, Ringkøbingin ja Sønderjyllandin alueista (tavoite 2 ja siirtymäkauden tuki), Sydfyn sekä edellä mainittujen alueiden ulkopuoliset saaret (tavoite 2). Ohjelma-asiakirjan yleisessä osassa esitellään tavoite 2 -alueen kokonaisstrategia ja muissa osissa käsitellään eri seutukuntien erityisoloja. Ohjelma-asiakirjan seutukuntakohtaisia osia voidaan pitää erillisinä ohjelmina, joissa eritellään kohdealueen erityisongelmia, kehitysmahdollisuuksia jne. sekä selvitetään, miten YOA:ssa määritellyt tukitoimet painottuvat eri alueilla. Mallin taustalla vaikuttavat ennen kaikkea Tanskan pieni koko ja eri puolilla maata sijaitsevat (enimmäkseen yhtenäiset) tukikelpoiset alueet, joilla kaikilla on omat sosioekonomiset erityispiirteensä. Ohjelman seurantakomitea kokoontui vuoden 2001 kuluessa kaksi kertaa. Ensimmäisessä 6. maaliskuuta 2001 pidetyssä kokouksessa keskusteltiin pääasiassa kumppanuuden ja seurantakomitean toiminnasta ja sovittiin ohjelman toteutuksessa noudatettavista hallinto- ja toimintasäännöistä. Toinen kokous järjestettiin 2. lokakuuta 2001, ja siinä keskityttiin ohjelma-asiakirjan täydennyksen hyväksymiseen ja vuosien 2000 ja 2001 määrärahojen maksatuksessa ilmenneiden viivästysten korjaamiseen. Kokouksessa jatkettiin keskustelua mahdollisuuksista sisällyttää ohjelmaan elokuva-alan hankkeita ja asiasta päätettiin pyytää komission lausuntoa. Mitään konkreettisia ehdotuksia ei vielä ole esitetty. Hallintoviranomaiset ja komissio pitivät vuosittaisen kokouksensa 22. lokakuuta 2001. Yleisesti ottaen ohjelman rahoituksen ja käytännön toteutuksen katsottiin edistyvän hyvin sekä EAKR:n että ESR:n kohdalla. Miltei kaikki Euroopan aluekehitysrahastosta myönnetyt kahden ensimmäisen vuoden määrärahat oli vuoden 2001 loppuun mennessä käytetty hyväksyttyihin hankkeisiin, toisin sanoen ohjelman alussa sattuneet viivästykset saatiin kurottua umpeen lähes kokonaan. Hankkeille suoritetut maksut vastasivat noin kolmannesta ensimmäisen vuoden määrärahoista, joten 2/3 määrärahoista jää maksettavaksi vuonna 2002 (jolloin maksetaan mieluiten myös merkittävä osa vuoden 2001 määrärahoista). Näin vältetään rahanmenetykset n+2-säännön mukaisesti. Ohjelmassa ei kuitenkaan näytä olevan mainittavia ongelmia tässä suhteessa. Tavoite 3 Komissio hyväksyi 24. lokakuuta 2000 noin 379 miljoonan euron seitsenvuotisohjelman, jolla tuetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta sekä työllisyyttä Tanskassa. Ohjelmassa on seuraavat viisi toimintalinjaa, jotka tukevat Tanskan työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman 1999 tavoitteita: aktiivisen työmarkkinapolitiikan lujittaminen pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi ja työmarkkinarakenteiden parantamiseksi, kaikkien yhtäläiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn, ammattitaidon ja koulutuksen kehittäminen sekä yrittäjyyden ja innovatiivisuuden kannustaminen. Talousarviosta varataan 3 %:n (12 miljoonan euron) määrärahat tekniseen apuun, jota tarvitaan ohjelman hallinnoinnissa, täytäntöönpanossa ja tulosten arvioinnissa. Ohjelman käytännön koordinoinnista, hallinnoinnista ja seurannasta vastaavat työministeriön alaisuudessa toimivat kansalliset työmarkkinaviranomaiset. Kuntien alueelliset sosiaalirahastokomiteat vastaavat hajautetusti hallinnoiduista rahastoista, joiden osuus on noin 75 % rakennerahastojen kokonaisvaroista. Seurantakomitean perustamiskokous pidettiin 16. tammikuuta 2001. Hallintoviranomaisen kanssa järjestettiin ensimmäinen vuotuinen tarkastelukokous 26. marraskuuta 2001. Hallintoviranomainen on mainostanut tehokkaasti Tanskan ohjelmaa, minkä vuoksi siihen saatiin paljon hankehakemuksia. Niiden määrä oli yli viisinkertainen käytettävissä olevaan budjettiin verrattuna. Vuosien 2000 ja 2001 maksusitoumukset on nyt tehty. Vuoden 2001 loppuun mennessä maksujen osuus oli yhteensä 7,12 % käytettävissä olevista määrärahoista, ennakkomaksut mukaan luettuina. Kalatalousalan ohjelma (tavoitteen 1 ulkopuolella) Komissio hyväksyi kauden 2000-2006 rakenneohjelman 8. elokuuta 2000. KOR:sta saadut varat ovat 205 miljoonaa euroa ja ohjelman kokonaisinvestoinnit arviolta 1 000 miljoonaa euroa. Ohjelmassa keskitytään kalanjalostukseen, satamalaitteisiin ja kalastuslaivastoon, jota on tarpeen nykyaikaistaa työolojen, hygienian ja pyydysten valikoivuuden parantamiseksi. Ohjelma käynnistyi suunnitelmien mukaisesti seurantakomitean pidettyä ensimmäisen kokouksensa 27. lokakuuta 2000 sen jälkeen, kun komissio oli hyväksynyt tukijärjestelmät tammikuun 2001 alussa. Tanskan viranomaiset kuitenkin hyväksyivät osan tukisuunnitelmista vasta vuoden 2001 lopussa, joten toimet, esimerkiksi kalastusalusten nykyaikaistaminen ja käytöstä poistaminen, pääsivät alkamaan vasta sen jälkeen. 2.2.3. SAKSA 1994-1999 Vuoden 1999 loppuun mennessä oli sidottu 99,95 % kaikkien ohjelmien budjetista sekä 99,91 % yhteisöaloitteiden budjetista. Tuensaajille voitiin periaatteessa suorittaa maksuja 31. joulukuuta 2001 asti. Yhdelle tavoite 3 -ohjelmalle (Baden-Württemberg) maksettiin jo loppumaksu, ja muiden 138 ohjelman täytäntöönpanoa jatkettiin. Niissä määrärahat oli määrä käyttää kokonaan vuoden 2001 loppuun mennessä. Kuuden yhteisöaloitteen tai tavoite 2 -ohjelman osalta aluepolitiikan pääosasto katsoi, että sille jätetyt pyynnöt maksumääräajan pidentämisestä olivat perusteltuja joko komission tekemän virheen tai alueella sattuneen luonnonkatastrofin vuoksi. Useimmissa muissa tapauksissa hallintoviranomaisten kanssa saatiin sovittua jokin muu ratkaisu. Yhden yhteisöaloitteen (Hampurin Konver II -ohjelman) päättämismenettely aloitettiin vuonna 2001. Komissio maksoi Saksan ohjelmiin, myös yhteisöaloitteisiin, yhteensä 347 miljoonaa euroa vuonna 2001. Yhden tavoite 2 -ohjelman maksut jäädytettiin, kunnes kyseinen alue sitoutuisi tiukentamaan valvontaa. 2000-2006 Tavoite 1: Saksaa koskeva yhteisön tukikehys hyväksyttiin kesäkuussa 2000. YTK toteutetaan yhdeksän toimenpideohjelman (kuuden osavaltiokohtaisen ohjelman ja kolmen liittovaltion viranomaisten hallinnoiman horisontaalisen ohjelman) kautta. Komissio teki vuoden 2000 loppuun mennessä päätökset alueellisista ohjelmista ja kalatalouden horisontaalisesta ohjelmasta. Se hyväksyi helmikuussa 2001 vielä kaksi muuta toimenpideohjelmaa (liikenneohjelman ja liittovaltiotason ESR-ohjelman), joilla YTK pannaan täytäntöön (yhteensä 20,7 miljardia euroa yhteisörahoitusta, josta 748 miljoonaa euroa Berliinin siirtymävaiheessa oleville alueille). Kaikkien rahastojen ja ohjelmien maksusitoumukset saatiin tehtyä. Komissio totesi vaadittavien tarkastusten jälkeen, että Brandenburgin, Mecklenburg-Vorpommernin, Sachsen-Anhaltin, Sachsenin ja Thüringenin ohjelma-asiakirjojen täydennykset ovat asetuksen (EY) N:o 1260/99 mukaisia. Brandenburgin ja Mecklenburg-Vorpommernin ohjelma-asiakirjojen täydennyksiin oli kuitenkin tehtävä merkittäviä muutoksia, jotta niiden pääasiassa henkilöresurssien kehittämistä koskevat toimet olisivat olleet linjassa alueen toimenpideohjelman vastaavien toimien kanssa. Yhteisön tukikehyksen yhdeksässä toimenpideohjelmassa pyritään luomaan ja turvaamaan yhteensä 370 000 pysyvää kokoaikaista työpaikkaa sekä paljon osa-aikaisia työpaikkoja, jotka kokoaikaisiksi muunnettuina vastaavat 265 000:ta työpaikkaa. Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetuista ammattitaidon parantamiseen liittyvistä toimenpiteistä tai työllisyystuista hyötyy noin 1,35 miljoonaa ihmistä. Saksan YTK:n rahoitustaulukoita (kansallinen rahoitusosuus) muutettiin Saksan viranomaisten pyynnöstä, mutta toimien tavoitteet ja laajuus pysyivät ennallaan. Sachsenin ohjelmasta jätettiin muutoshakemus. Kaikkien toimenpideohjelmien seurantakomiteat pitivät vuoden aikana kokouksia, ja jotkin niistä kokoontuivat jopa kuudesti. YTK:n seurantakomitea piti kaksi kokousta. Työmarkkinajärjestöjen ja talouselämän osapuolten osallistumista on lisätty, sillä tulevaisuudessa ne ovat läsnä myös YTK-tason kokouksissa. Työmarkkinajärjestöt ja talouselämän osapuolet ovat alusta alkaen osallistuneet virallisesti toimenpideohjelmien seurantakomiteoihin. Joidenkin ohjelmien seurantakomiteoissa niiden edustajille on annettu äänioikeus. Komissio on esittänyt useita aloitteita, joilla pyritään edistämään alueviranomaisten osallistumista Euroopan työllisyysstrategian ja kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoprosessiin sekä vahvistamaan alueellisissa ohjelmissa painotettuja henkilöresurssien kehittämistoimia Saksan kansallisen toimintasuunnitelman laadintaprosessissa. Lisäksi komiteoissa käytiin ensimmäiset keskustelut Saksan työmarkkinalain muutoksesta ja sen vaikutuksesta toimenpideohjelmiin. Keskustelua jatketaan vuonna 2002. Vuoden lopussa ehdotettiin vielä yhtä suurhanketta, joka liittyy horisontaaliseen liikenneohjelmaan. Liikennehankkeet keskittyvät usein Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN). Rahoitusta myönnetään erityisesti liikenneyhteyksien rakentamiseen ehdokasvaltioihin. Ohjelma-asiakirjojen täydennyksistä käy ilmi, että useimpiin alueellisiin ohjelmiin sisältyy uusia rahoitusjärjestelyjä ja että niiden rahoitus on nelinkertaistunut edelliseen ohjelmakauteen verrattuna. Komissio tarkasti varainhoidon valvontajärjestelmät jo varhaisessa vaiheessa. Vuodesta 1997 voimassa olleen Saksan ja komission välisen valvontasopimuksen tarkistuksesta keskustellaan parhaillaan. Komissio pyysi ja sai ohjelmakohtaiset tiedotussuunnitelmat. Tieto- ja viestintätekniikan käyttö on keskeisellä sijalla ohjelmien hallinnoinnissa. Useissa ohjelmissa on esimerkiksi alettu valita "kuukauden hanke", jota sitten tuetaan erityisponnistuksin. Euroopan aluekehitysrahastosta maksettiin tavoite 1 -ohjelmiin yhteensä 981 miljoonaa euroa ja Euroopan sosiaalirahastosta yhteensä 1 003 miljoonaa euroa ennakko- tai välimaksuja. Maatalousalalla vuonna 2000 hyväksytyt EMOTR:n toimenpiteet ovat nyt käynnissä. EMOTR:n menot tällä ohjelmakaudella ovat yhteensä 188,7 miljoonaa euroa tavoitteissa 1 ja 2. Kalatalousalan ohjelma saa tavoite 1 -alueilla KOR:sta 105,2 miljoonan euron määrärahat, ja toimenpiteet keskittyvät erityisesti kalanjalostukseen ja kalastussatamien investointeihin. Ohjelman toteutus aloitettiin vuoden 2000 jälkipuoliskolla, ja se eteni aikataulun mukaisesti vuonna 2001. Tavoite 2: Saksan tavoite 2 -alueet saavat 3 096 miljoonaa euroa ja siirtymävaiheessa olevat alueet 530 miljoonaa euroa vuoteen 2006 asti. Saksa jätti 11 ehdotusta tavoite 2 -ohjelmiksi. Ohjelmiin myönnetään rahoitusta sekä EAKR:sta että ESR:sta lukuun ottamatta Baden-Württembergin, Bremenin, Hampurin ja Hessenin ohjelmia, jotka saavat rahoitusta vain EAKR:sta. Komissio hyväksyi nämä 11 ohjelmaa vuonna 2002, ja kuusi ohjelma-asiakirjan täydennystä (Baden-Württemberg, Bremen, Niedersachsen, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz ja Saarland) todettiin asetuksen (EY) N:o 1260/99 mukaisiksi. Erityistä huomiota kiinnitettiin neuvotteluihin, joiden tavoitteena oli saada tavoite 2 -ohjelmat ja muut EU-ohjelmat täydentämään toisiaan. Niinpä esimerkiksi Baden-Württembergin tavoite 2 -ohjelmassa päästiin tiiviiseen yhteistyöhön tavoite 3 -ohjelman ja Mannheim-Ludwigshafenin Urban-ohjelman kanssa. Kaikkiin kolmeen ohjelmaan liittyvät toimenpiteet nivoutuvat toisiinsa, jolloin vältetään niiden päällekkäisyys. Northrhein-Westfalenin alue ehdotti kahta suurhanketta. Komissio maksoi yhteensä 229 miljoonan euron ennakkomaksut ohjelmakauden 2000-2006 tavoite 2 -ohjelmille. Vuosiraportit saatiin kaikista ohjelmista Hampuria, Berliiniä ja Baden-Württembergiä lukuun ottamatta. Tavoite 3: Kun tavoitetta 3 koskeva yhtenäinen ohjelma-asiakirja oli hyväksytty 10. lokakuuta 2000, seurantakomitea hyväksyi ohjelma-asiakirjan täydennyksen luonnoksen periaatteessa 30. tammikuuta 2001, ja viimeistelyjen jälkeen se toimitettiin 18. huhtikuuta komissiolle, joka hyväksyi sen 23. toukokuuta. Seurantakomitean 4.-5. heinäkuuta 2001 pitämässä kokouksessa tarkasteltiin, miten YOA täydentää työllisyyttä ja sosiaalista integraatiota koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia, ja esiteltiin vuonna 2000 toteutettujen tukitoimien tärkeimmät tulokset. Vuonna 2000 saatiin kulutettua noin 61,5 % vuoden kokonaismäärärahoista, ja Euroopan sosiaalirahaston varoista käytettiin vastaavasti 37,1 %. Vuonna 2000 tehtyjen maksusitoumusten osuus oli 87 % tälle vuodelle varatuista ESR:n määrärahoista. Kun tarkastellaan kaikkia toimintalinjoja yhdessä, ESR:n tulokset vastasivat yleensä ennusteita, kun otetaan huomioon, että päätös YOA:n hyväksymisestä tehtiin varsin myöhäisessä vaiheessa. Toimissa on noin 170 000 osanottajaa (joista 42 % naisia), mikä vastaa 96 %:a suunnitellusta osanottajamäärästä, ja heistä 2/3 osallistui liittovaltion työvoimaviranomaisten hallinnoimiin toimenpiteisiin. Eräät yksittäiset toimintalinjat ja toimenpiteet eivät kaikissa osavaltioissa ole vielä päässeet yhtä nopeasti ja laajasti vauhtiin. Joitakin rahoituksen pullonkauloja lukuun ottamatta tämä johtui pääasiassa siitä, että varsinkin toimintalinjan 4 (työvoiman sopeutumiskyky ja yrittäjyys) toimissa tarvittiin tiiviimpiä valmisteluja kuin muissa esimerkiksi toimintalinjan 1 (aktiivinen ja ennalta ehkäisevä työmarkkinapolitiikka) toimenpiteissä. Vuoden 2001 loppuun mennessä tavoite 3 -ohjelmaan oli maksettu yhteensä 830 miljoonaa euroa (332 miljoonaa euroa ennakkomaksuja ja 498 miljoonaa euroa muita menoja) eli 17,5 % yhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle myönnetyistä kokonaismäärärahoista. Komissio hyväksyi kalatalousalan ohjelman (tavoitteen 1 ulkopuolella) 28. syyskuuta 2000. Siihen koko ohjelmakaudeksi myönnetty KOR:n tuki on 111,1 miljoonaa euroa. Toimenpiteissä keskitytään kalastustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä kalastuslaivaston uudistamiseen ja nykyaikaistamiseen. Ohjelma käynnistettiin vuonna 2001. 2.2.4. KREIKKA 2000-2006 Kun yhteisön tukikehys oli hyväksytty marraskuussa 2000, lähes kaikki siihen liittyvät toimenpideohjelmat hyväksyttiin helmi- ja huhtikuun 2001 välisenä aikana lukuun ottamatta heinäkuussa hyväksyttyä ympäristöalan toimintaohjelmaa sekä Kreikan viranomaisten lokakuussa esittämää teknisen avun ohjelmaa, jotka komissio hyväksyi joulukuussa 2001. Samassa kuussa komissio hyväksyi myös 165 miljoonan euron lisämäärärahat ympäristöalan toimenpideohjelmalle. Nykyisistä 26 toimenpideohjelmasta 13 on alueellisia ja 13 kansallisia ohjelmia. Euroopan sosiaalirahaston rahoitusosuus on suurin kolmessa seuraavassa kansallisessa ohjelmassa: "työllisyyden edistäminen ja jatkokoulutus", "yleissivistävä koulutus ja ammatillinen peruskoulutus" sekä "terveyden edistäminen ja sairauksien ehkäiseminen", jotka hyväksyttiin maalis- ja huhtikuussa 2001. Yhteisön rahoitusosuus kaikissa näissä ohjelmissa on yhteensä 21 320,6 miljoonaa euroa, josta 4 241 miljoonaa euroa maksetaan ESR:sta. Rahoitusosuus vastaa 19,8 %:a rakennerahastojen kokonaistuesta ohjelmakaudella 2000-2006. Kolmen henkilöresursseja koskevan ohjelman tavoitteena on nykyaikaistaa julkisia työvoimapalveluja. Ohjelmissa kannustetaan yksilöllistä palvelutapaa, myötäillään yhteisön työllisyyspolitiikan suuntaviivoja, yhdistetään perus- ja jatkokoulutus, edistetään elinikäistä oppimista, jatketaan koulutuksen nykyaikaistamista, uudistetaan terveydenhuoltoalaa budjettihallinnon ja palvelujen laadun parantamiseksi sekä torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. Tietoyhteiskuntaa koskeva toimenpideohjelma suunniteltiin edistämään tämäntyyppisten toimien horisontaalista luonnetta, ja lisäksi siinä suositaan integroitua lähestymistapaa, jossa henkilöresursseihin liittyvät kysymykset otetaan huomioon kaikissa ohjelmaan hyväksytyissä toimissa. Toimet toteutetaan periaatteessa hajautetusti, ja kaikkien toimijoiden järjestelmällinen kuuleminen on suositeltavaa. Kaikkiaan 13 alueelliseen ohjelmaan on otettu tukitoimia, joilla edistetään paikallisia kehitys- ja työllisyysaloitteita. Tasa-arvonäkökohtia on painotettu sekä sisällyttämällä ne yhteisön tukikehyksen tukitoimiin että toteuttamalla niitä koskevia erityistoimia. Tavoitetta 1 koskevan yhteisön tukikehyksen mukaan EMOTR:n ohjausosasto osallistuu maatalouden ja maaseudun kehittämisen toimintalinjan rahoitukseen yhteensä 2 260,3 miljoonalla eurolla ohjelmakaudella 2000-2006. Maaseudun kehittämisen toimenpideohjelman täytäntöönpanoa tuetaan ainoastaan EMOTR:n ohjausosastosta. Sen rahoitusosuus on 1 233,4 miljoonaa euroa. Lisäksi se osallistuu yhdessä muiden rahastojen kanssa aluekehityksen toimintalinjan toteutukseen 1 026,9 miljoonalla eurolla. Tärkeimpien toimenpiteiden tavoitteena on: - maatalouden kilpailukyvyn parantaminen maatilojen integroiduilla tukitoimilla, maa- ja metsätaloustuotteiden jalostusta, standardointia ja kaupan pitämistä koskevilla tukitoimilla sekä maataloustuotteita koskevilla tukitoimilla, - maaseutualueiden kestävä ja yhdennetty kehitys ja yhteiskunnallisen tasapainon palauttaminen, maaseudun väestön ikärakenteen ja sille suunnatun tiedotus- ja valistustyön tukimekanismien parantaminen sekä integroidut maaseudun kehittämissuunnitelmat, - ympäristön ja sosiaalisen koheesion säilyttäminen kehittämällä ja suojelemalla luonnonvaroja ja ympäristöä. Vuoden 2001 aikana EMOTR:n ohjausosastosta sidotut määrärahat olivat 341,2 miljoonaa euroa ja maksut 261,1 miljoonaa euroa. Kalatalousalan ohjelma (KOR:n rahoitusosuus 211,1 miljoonaa euroa) hyväksyttiin 28. maaliskuuta 2001. Painotukset ovat pitkälti samat kuin edelliskaudella (38 % laivastoon, 17 % vesiviljelyyn ja 18 % kalanjalostukseen ja markkinointiin), mutta ohjelmassa painotetaan aiempaa enemmän kalastustuotteiden laadun ja työolojen parantamista sekä ympäristösaasteiden torjuntaa. Vuoden 2000 määrärahat jaettiin uudelleen myöhemmille vuosille. YTK:n seurantakomitean ensimmäinen kokous pidettiin 23.-24. huhtikuuta sen jälkeen, kun YTK ja suurin osa toimenpideohjelmista oli hyväksytty. Seuraavien kuukausien aikana kaikkien hyväksyttyjen toimenpideohjelmien seurantakomiteat pitivät ensimmäiset kokouksensa ennen kesätaukoa. Kokouksissa hyväksyttiin ohjelma-asiakirjojen täydennykset ja täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2000, minkä jälkeen ne toimitettiin komissiolle. Kaikki vuoden 2000 täytäntöönpanokertomukset lähetettiin komissiolle määräpäivään eli 30. kesäkuuta 2001 mennessä. Koska Kreikan toimenpideohjelmien hyväksyminen viivästyi yleisesti, kaikkien toimenpideohjelmien täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2000 ovat esitystavaltaan muodollisia ja kuvailevia, ja niissä tarkastellaan lähinnä ohjelmien valmistelua ja hallinnointi- ja täytäntöönpanojärjestelyjä, mutta ei juurikaan rahoituksen toteutumista. Ensimmäinen yhteisön tukikehyksen ohjelmia 2000-2006 käsittelevä vuosittainen tapaaminen järjestettiin 23.-24. marraskuuta 2001. Sen aikana keskusteltiin yleisesti yhteisön tukikehyksestä, ja tärkeimpiä aiheita olivat horisontaalisten toimintalinjojen toteutuminen, hallintoviranomaisten toiminta sekä YTK:sta tehtyjen maksusitoumusten seuranta- ja valvontajärjestelmä. Komissio järjesti 6.-7. joulukuuta 2001 kehutun tapahtuman, johon osallistuttiin laajalti. Kyseessä olivat YTK:n ja kaikkien toimenpideohjelmien hallintoviranomaisille sekä välittäjäorganisaatioille, lopullisille tuensaajille ja työmarkkinaosapuolille suunnatut kaksi seminaaria, joista toisessa tarkasteltiin paikallisten ja alueellisten kehityshankkeiden (mukaan luettuina paikalliset työllisyysaloitteet, innovaatio- ja tietoyhteiskuntahankkeet sekä kaupunki- ja vuoristoalueiden integroidut toimet) toteuttamisjärjestelyjä ja toisessa yhteisön tukikehyksen toteutusvaiheen tiedotusta ja mainontaa. Lisäksi komissio aloitti asetuksen (ETY) N:o 2082/93 24 artiklan mukaisen selvityksen hankkeesta, joka koski maarekisterin perustamista Kreikkaan kauden 1994-1999 YTK:n puitteissa myönnetyllä tuella. Selvityksen seurauksena komissio päätti joulukuussa 2001 tehdä yhteensä 57,9 miljoonan euron rahoituskorjauksen, joka palautetaan kahdessa erässä. Vuodeksi 2001 toimenpideohjelmiin sidottiin kaikkiaan 623,3 miljoonaa euroa, ja kaikille maksettiin 7 %:n ennakkomaksu. 2.3.5. ESPANJA Tavoite 1 1994-1999 Ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmissa kaikki varat saatiin kohdennettua ja jäljellä ovat vain loppumaksut, jotka suoritetaan sen jälkeen, kun ohjelmat on päätetty. Kolmesta toimenpideohjelmasta (EMOTR:n ohjausosastosta rahoitetusta Kastilia-La Manchan ohjelmasta sekä Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitetuista Extremaduran ja Asturian ohjelmasta) toimitettiin pyynnöt maksumääräajan pidentämisestä. Komissio hyväksyi ainoastaan kaksi ensimmäistä pyyntöä. 2000-2006 Komissio hyväksyi vuonna 2001 kaikkiaan 18 toimenpideohjelmaa, joihin lisättiin vielä viisi jo vuonna 2000 hyväksyttyä ohjelmaa. Espanjan kauden 2000-2006 YTK muodostuu siis kaikkiaan 23 ohjelmasta. Niistä 12 on yhdennettyjä toimintaohjelmia (POI), joista kukin koskee yhtä tavoite 1 -aluetta, ja loput ovat monialueohjelmia. Ensin mainittujen osuus on noin 66 % yhteisön tukikehykseen varatuista yhteisön tuista. Kanariansaariin ja muihin perustamissopimuksen 299 artiklassa määriteltyihin unionin syrjäisimpiin alueisiin sovelletaan 28. kesäkuuta 2001 tehtyä neuvoston päätöstä, jossa sallitaan suuremmat osarahoitusosuudet monilla aloilla. Sen lisäksi, että ohjelmia on vähennetty merkittävästi (niitä on vain 23, kun niitä edellisellä kaudella oli 73), erityisesti alueellisissa ohjelmissa on tapahtunut edistystä seuraavilla aloilla: - Eri rahastojen toiminta on integroitu ja koordinoitu tehokkaasti kentällä. Hallintoviranomaisen velvollisuutena on tiedottaa seurantakomitealle säännöllisesti alalla toteutetuista koordinointitoimista. - Ympäristöä ja miesten ja naisten tasa-arvoa koskevien horisontaalisten toimintalinjojen integrointia on luvattu parantaa. Tähän ovat vaikuttaneet seurantakomiteassa toimivat kansallisten ympäristöviranomaisten verkoston ja tasa-arvoasioista vastaavien toimivaltaisten virastojen edustajat. - Kumppanuusperiaate on vahvistunut, kun työmarkkinaosapuolet ja talouselämän osapuolet ovat osallistuneet aktiivisesti ohjelmien seurantakomiteoiden työhön kaikkialla muualla paitsi Kastilia ja Leónissa ja Valencian autonomisissa yhteisöissä ja Melillan kaupungissa, jotka suosivat vähemmän osallistuvaa kumppanuutta. - Keskushallinnon ja alueellisten hallintoviranomaisten yhteistyötä on lisätty ja tasapainotettu, mikä johtuu hallintoviranomaisten valinnassa painotetusta jaetun vastuun periaatteesta. Seurantakomiteoiden ensimmäiset kokoukset ohjelma-asiakirjojen täydennysten hyväksymiseksi pidettiin vuoden alkupuoliskolla lukuun ottamatta tietoyhteiskuntaohjelmaa, jonka Espanjan viranomaiset lähettivät myöhemmin erikseen; komissio hyväksyi sen joulukuussa 2001. Hallintoviranomainen lähetti ohjelma-asiakirjojen täydennykset tiedoksi komissiolle, joka tarkisti, että ne ovat voimassa olevan lainsäädännön mukaisia. Jotta saataisiin tukea päätöksenteolle ja voitaisiin aloittaa viipymättä asetuksissa vaaditut väliarviointijärjestelyt, yhteisön tukikehyksen ja 23 toimenpideohjelman seurantakomiteat perustivat lokakuussa 2001 teknisiä arviointiryhmiä, jotka mainittiin jo ohjelma-asiakirjoissa. Arviointiryhmien päätavoitteena on varmistaa, että väliarviointi suoritetaan (ja myöhemmin ajantasaistetaan) avoimesti ja riippumattomasti niin, että arvioinnin laatu takaa tulosten uskottavuuden ja että säännösten mukaisia määräaikoja noudatetaan. Arviointiryhmien jäsenet ovat suoraan vastuussa arviointitehtävistä, ja ne palvelevat yhteisenä foorumina, jossa vaihdetaan ajatuksia ja kokemuksia arviointityöstä. Komission ja hallintoviranomaisten väliset vuotuiset kokoukset pidettiin tammikuussa 2002, ja niissä tarkasteltiin ohjelma-asiakirjojen täydennyksiä, täytäntöönpanokertomuksia vuodelta 2000 sekä muita käytettävissä olleita tietoja. Kokouksissa komission edustajilla ja Espanjan hallintoviranomaisilla oli tilaisuus keskustella rakentavasti ohjelmatyön strategisten tavoitteiden toteutumisesta, yhteisön toimintalinjojen noudattamisesta, tukitoimien täytäntöönpanon laadusta sekä alustavien tulosten analysoinnista. Tarkoituksena oli parantaa EU:n varoista tuettujen toimien rahoituksen ja käytännön toteutusta, hallinnointia, seurantaa ja valvontaa. Maatalousalalla EMOTR:n ohjausosaston toimenpiteiden edistyminen vaihtelee suuresti alueittain. Ohjelmien toteutumisasteet olivat seuraavat: horisontaalinen toimintaohjelma "Rakenteiden parantaminen" 100 %, Kantabria ja Kastilia ja León 57,4 %, Galicia 28,7 %, Andalusia 22,9 %, Extremadura 9 %, Murcia 9,3 %, Valencia 4,8 %, Kanariansaaret 0,1 % sekä Asturia, Kastilia-La Mancha ja tekninen apu 0 %. Kalatalousohjelman arvioidut kokonaisinvestoinnit ovat 3 122 miljoonaa euroa, joista 1 504 miljoonaa euroa maksetaan KOR:sta. Investoinnit suunnataan ensisijaisesti kalastustuotteiden jalostukseen ja kaupan pitämiseen sekä laivaston saneeraukseen ja uudistamiseen. Tavoite 2 1994-1996 Kaikki toimenpideohjelmat on päätetty. Kaikissa seitsemässä tukitoimessa Euroopan aluekehitysrahaston määrärahat saatiin kokonaan käytettyä. 1997-1999 Vuonna 2001 tehtiin kaksi viimeistä päätöstä rahoituksen uudelleenjärjestelystä (Katalonian ja Madridin toimenpideohjelmat). Näille toimenpideohjelmille suoritettiin useita maksuja vuonna 2001. Vuoden lopussa olivat jäljellä enää loppumaksut; yhteisön tukikehystä koskevien maksujen toteutumisaste oli keskimäärin 87 % EAKR:n kokonaistuesta. 2000-2006 Komissio hyväksyi periaatteessa kuusi yhtenäistä ohjelma-asiakirjaa 29. joulukuuta 2000 ja Madridin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan 17. tammikuuta 2001. Aragonian, Baleaarien, Katalonian ja Navarran yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista tehtiin päätös 15. helmikuuta ja Madridin, La Riojan ja Baskimaan yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista 7. maaliskuuta. Kuhunkin seitsemästä YOA:sta sisältyy sekä siirtymävaiheessa olevia alueita että muita alueita. Näille muille alueille myönnetty yhteisön tuki on käypinä hintoina ja suoritusvarausta lukuun ottamatta 2,649 miljoonaa euroa (suoritusvaraus on 115 miljoonaa euroa vuosiksi 2004-2006). Summa vastaa 12,9 %:a unionin kokonaistuesta niille tavoite 2 -alueille, jotka eivät saa siirtymäkauden tukea. Määrärahat jaetaan seitsemän toimenpideohjelman kesken suhteessa kunkin alueen väestömäärään Espanjan kokonaisväestöstä. Siirtymävaiheessa oleville alueille myönnetty yhteisön tuki on käypinä hintoina ja suoritusvarausta lukuun ottamatta 99 miljoonaa euroa (suoritusvaraus on 4 miljoonaa euroa vuosiksi 2004-2005). Siirtymäkauden tuki vastaa 3,6 %:a unionin kokonaistuesta siirtymävaiheessa oleville alueille. Seitsemän toimenpideohjelmaa perustuvat seuraaviin viiteen toimintalinjaan, ja kuudes toimintalinja koskee teknistä apua: 1. Kilpailukyvyn ja työllisyyden parantaminen sekä tuotantorakenteen kehittäminen. 2. Ympäristö, luonto ja vesivarat. 3. Osaamisyhteiskunta (innovaatiot, T&K, tietoyhteiskunta). 4. Tietoliikenne- ja energiaverkkojen kehittäminen. 5. Paikallinen kehittäminen ja kaupunkien kehittäminen. 6. Tekninen apu. Alueelliset ja paikalliset hallintoviranomaiset osallistuvat käytännössä kaikkiin toimintalinjoihin, ja niillä on valtuudet hallinnoida 65-75 %:a Euroopan aluekehitysrahaston kokonaistuesta kullekin yhtenäiselle ohjelma-asiakirjalle. Keskushallinto puolestaan osallistuu ainoastaan kolmen toimintalinjan hallinnointiin; ne ovat toimintalinja 3 (infrastruktuurien kehittäminen ja hankkeiden tukeminen tiede-, tekniikka- ja innovaatiojärjestelmässä) sekä vähäisessä määrin toimintalinjat 1 (yritysten kansainvälistymistä edistävät toimet) ja 6 (tekninen apu). Euroopan sosiaalirahastosta osarahoitetaan kuutta toimenpideohjelmaa, joista viidessä ESR:n rahoitusosuus on vain 5 % ja kuudennessa eli Madridin toimenpideohjelmassa 7 % muille kuin siirtymävaiheessa oleville alueille maksetusta kokonaistuesta. Nämä tukitoimet kuuluvat keskushallinnon toimivaltaan, ja ne keskittyvät toimintalinjaan 3. Sen sijaan Katalonian toimenpideohjelmassa ESR:n rahoitusosuus on yli 21 %, ja siinä painottuvat toimintalinjat 1, 3 ja 5, joita hallinnoivat keskus-, alue- ja paikallishallinnon viranomaiset. Vuonna 2000 keskityttiin yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen käsittelyyn ja laadintaan, joten vuosi 2001 oli muiden asetuksissa säädettyjen tukiseurantavälineiden (ohjelma-asiakirjojen täydennysten, seurantakomiteoiden, täytäntöönpanokertomusten, vuosittaisten tapaamisten) ensimmäinen kehittämisvuosi. Seurantakomiteoiden ensimmäiset kokoukset pidettiin kyseisillä alueilla 27. huhtikuuta ja 5. heinäkuuta välisenä aikana, ja niihin osallistui kansallisten viranomaisten, komission hallintoyksiköiden sekä laajan kumppanuuden (talouselämän osapuolten, työmarkkinaosapuolten ja paikallisyhteisöjen, ympäristön suojelusta ja kunnostamisesta sekä tasa-arvoasioista vastaavien alueellisten virastojen) edustajia. Kokouksissa hyväksyttiin komiteoiden työjärjestykset ja käsiteltiin ohjelma-asiakirjojen täydennyksiä. Ohjelma-asiakirjojen täydennykset toimitettiin komissiolle virallisesti 6. elokuuta ja 25. lokakuuta välisenä aikana, minkä jälkeen komissio totesi ne säännösten mukaisiksi. Vuoden 2000 täytäntöönpanokertomukset käsiteltiin ja hyväksyttiin seurantakomiteoissa lokakuun aikana. Hallintoviranomainen lähetti ne marraskuun puolivälissä komissiolle, joka totesi niiden olevan tyydyttäviä. Täytäntöönpanokertomusten sekä muiden yhtenäisiin ohjelma-asiakirjoihin liittyvien asiakirjojen pohjalta järjestettiin ensimmäiset vuosittaiset tapaamiset, jotka pidettiin 19.- 20. joulukuuta. Ne alkoivat (seitsemään YOA:han liittyviä yhteisiä näkökohtia käsittelevällä) yleiskokouksella, jota jatkettiin seitsemällä erityiskokouksella. Hallintoviranomainen ja komissio selvittivät vastaavien alueviranomaisten kanssa ensimmäisen toteuttamisvuoden tärkeimmät tulokset. Selvityksen perusteella tehtiin monia tukitoimien toteutuksen, seurannan ja valvonnan parantamista koskevia päätelmiä, jotka toimitettiin hallintoviranomaiselle vuoden 2002 alussa. Kansallinen koordinointiyksikkö - hallintoviranomaisen perustama väliaikainen yksikkö, jonka tehtävänä on koordinoida ohjelma-asiakirjoihin liittyviä tiedotus-, seuranta- ja arviointijärjestelyjä - kokoontui Madridissa 20. joulukuuta. Ensimmäisessä kokouksessa käsiteltiin väliarvioinnin alustavia valmisteluja ja jaettiin taloustietoja yhtenäisistä ohjelma-asiakirjoista ja muista rakennerahastojen tukitoimista tavoite 2 -alueilla. Tavoite 3 Tavoitetta 3 koskeva yhteisön tukikehys toteutettiin 12 toimenpideohjelman (seitsemän alueellisen ohjelman ja viiden temaattisen monialueohjelman) kautta. Neuvottelut saatiin päätökseen vuoden 2000 lopussa, ja neljä monialueohjelmaa hyväksyttiin tammikuussa 2001. Yhteisön kokonaistuki näille ohjelmille on 1 338 miljoonaa euroa, joka vastaa 60,2 %:a tavoitteeseen 3 myönnetystä ESR:n rahoitusosuudesta kaudella 2000-2006. Ohjelmien tavoitteena on tukea ammattikoulutusjärjestelmien kehittämistä ja parantamista sekä työttömien pääsyä ja paluuta työmarkkinoille. Etusijalla ovat ennalta ehkäisevät toimet, joita toteutetaan luomalla "työllistymispolkuja", tukemalla paikallisia työllisyysaloitteita, edistämällä naisten osallistumista työmarkkinoille, torjumalla sukupuolista syrjintää ja edistämällä muita heikommassa asemassa olevien henkilöiden pääsyä työmarkkinoille, luomalla yrittäjähenkeä ja edistämällä työntekijöiden elinikäistä oppimista. Alueellisten toimenpideohjelmien seurantakomiteat kokoontuivat tammi- ja helmikuussa 2001. Neljälle monialueohjelmalle perustettiin yhteinen seurantakomitea, joka kokoontui 4. toukokuuta 2001. Komiteoiden ensimmäisissä kokouksissa hyväksyttiin ohjelma-asiakirjojen täydennykset. Koska Espanjan toimenpideohjelmat kaudeksi 2000-2006 hyväksyttiin vasta vuoden 2000 lopussa ja vuoden 2001 alussa, vuoden 2000 täytäntöönpanokertomukset toimitettiin komissiolle hieman myöhässä, eli 30. kesäkuuta ollutta määräaikaa ei noudatettu. Seurantakomiteat hyväksyvät vuoden 2000 täytäntöönpanokertomukset vuoden 2001 jälkipuoliskolla ja toimittivat ne komissiolle. Toimenpideohjelmien "Iniciativa Empresarial y Formación continua" (tavoitteet 1 ja 3) täytäntöönpanokertomukset vuodelta 2000 hyväksyttiin seurantakomiteassa vuoden 2001 lopussa ja toimitettiin komissiolle tammikuussa 2002. Ensimmäiset ohjelmakauden 2000-2006 toimenpideohjelmia käsitelleet vuosittaiset tapaamiset pidettiin vuoden 2001 lopussa. Tavoitteen 3 toimenpideohjelmista (lukuun ottamatta ohjelmia "Fomento del Empleo" ja "Iniciativa Empresarial", joista järjestettiin tapaaminen 7. helmikuuta 2002) ja tavoitteen 1 toimenpideohjelmista ("Sistema de Formación Profesional y Lucha contra la discriminación") järjestettiin vuosittainen tapaaminen 17.-18 joulukuuta 2001. Tärkeimmät siellä käsitellyt aiheet olivat horisontaalisten toimintalinjojen toteuttaminen, Euroopan työllisyysstrategian integrointi toimenpideohjelmiin, valintaperusteiden tarkistaminen ja parantaminen, toimenpideohjelmien teknisten arviointiryhmien perustaminen sekä täytäntöönpanokertomusten sisältämien tietojen yleinen parantaminen. Tammikuun ja toukokuun 2001 välisenä aikana tavoite 3 -ohjelmiin sidottiin kaikkiaan 318 065 euroa. Tavoitetta 1 ja 3 koskevista toimenpideohjelmista saatiin 18 välimaksujen maksatushakemusta lokakuun ja marraskuun 2001 välisenä aikana. Niistä kahdeksan maksettiin ennen vuoden loppua, ja maksut olivat yhteensä 118 509 527 euroa, mikä vastaa 9 %:a jäsenvaltioiden laatimista ja komissiolle huhtikuussa 2001 toimitetuista maksuennusteista. KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella) Kokonaisinvestoinnit olivat 824,5 miljoonaa euroa, joista 207,5 miljoonaa euroa maksettiin KOR:sta. Vuoden 2001 kuluessa kalatalouden yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan tehdyt maksusitoumukset olivat 17 % ja maksut 7,8 % ohjelman kokonaismäärärahoista. Investoinnit painottuivat samoille aloille kuin tavoitteessa 1. 2.2.6. RANSKA Tavoite 1 Tavoite 1 kattaa Ranskassa kahden siirtymävaiheessa olevan alueen (Korsika ja Nord-Pas-de-Calais) lisäksi neljä merentakaista departementtia. Merentakaisiin departementteihin sovelletaan muiden perustamissopimuksen 299 artiklassa määriteltyjen unionin syrjäisimpien alueiden ohella 28. kesäkuuta 2001 tehtyä neuvoston päätöstä, jossa sallitaan suuremmat osarahoitusosuudet infrastruktuureihin, pk-yrityksiin, maatilojen parantamiseen sekä maataloustuotteiden jalostukseen ja kaupanpitämiseen tehtävien investointien alalla. Päätöksen tarkoituksena on ottaa huomioon syrjäisimpien alueiden luonnonhaitat Vuosina 2002-2006 EAKR:n kokonaisrahoitusosuus Ranskan kuudella tavoite 1 -alueella on 2,215 miljoonaa euroa, josta 1,908 miljoonaa euroa (86 %) on tarkoitettu neljälle merentakaiselle departementille. Vuonna 2001 EAKR:sta maksettiin näille alueille 68,481 miljoonaa euroa, joka kattaa Martiniquen, Guyanan ja Nord-Pas-de-Calais'n seitsemän prosentin ennakkomaksun (64,466 miljoonaa euroa) ja 4,015 miljoonan euron välimaksun. Komissiolle ei esitetty vuoden 2001 aikana yhtään pyyntöä merentakaisten departementtien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen muuttamiseksi 28. kesäkuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen perusteella. Euroopan sosiaalirahaston toiminnasta voidaan mainita, että tavoite 1 -ohjelmien toteuttaminen alkoi vuonna 2001. Vuoden loppuun mennessä ESR:sta maksetut määrärahat olivat 124,36 miljoonaa euroa (säädetty ennakkomaksu mukaan luettuna), mikä vastaa 13 %:a ohjelmakauden kokonaistuesta. Ohjelmien painopisteitä ovat palkansaajien koulutus, syrjäytymisen (myös lukutaidottomuuden) torjunta, oppisopimuskoulutus ja ammattiin pätevöittävät ohjelmat nuorille (myös mukautettu asepalvelus) sekä työttömien ja nuorten ammatillisen liikkuvuuden edistäminen. Erityistä huomiota kiinnitettiin uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan sekä miesten ja naisten tasa-arvoa koskevan periaatteen noudattamiseen. Maaseudun kehittämisen alalla EMOTR:n ohjausosastosta neljälle merentakaiselle departementille sekä Korsikalle ja Ranskan Hainaut'lle myönnetty tuki on yhteensä 680 miljoonaa euroa. Ohjelma-asiakirjojen täydennykset käsiteltiin ja hyväksyttiin vuoden 2001 aikana. Virallisesti on hyväksymättä enää Martiniquen ohjelma-asiakirjan täydennys. Välimaksujen maksatushakemuksia saatiin viideltä alueelta: Guadeloupesta (kaksi pyyntöä), Réunionista, Korsikasta, Ranskan Hainaut'sta vuonna 2001 sekä Martiniquesta helmikuussa 2002. Vuoden 2001 aikana voitiin suorittaa vain Guadeloupen ja Réunionin välimaksut. Neuvoston 28. kesäkuuta 2001 myöntämät poikkeukset yhteisön säännöstöön (maatiloille ja elintarviketeollisuudelle myönnettävän valtiontuen osuus, valtion metsien tukikelpoisuus) edellyttivät neljältä merentakaiselta departementilta ohjelma-asiakirjojen täydennysten muuttamista sekä yhtä muutosta itse ohjelma-asiakirjaan. Jälkimmäinen oli tehtävä vuoden 2002 alkupuoliskolla. Neljä merentakaista departementtia ja Korsika ovat oikeutettuja kalatalousalan erityistoimiin, joiden osuus on yhteensä 40,7 miljoonaa euroa KOR:n rahoitustuesta. Painopisteitä ovat varsinkin työllisyyden säilyttäminen, satamalaitteiden parantaminen sekä vesiviljelyn kehittäminen. Tavoitteet 1 ja 2 1994-1999 Komissio sai vuonna 2001 kaikkiaan 33 pyyntöä maksumääräajan pidentämisestä (määräpäiväksi vahvistettiin alun perin 31. joulukuuta 2001). Suurimmassa osassa tapauksista (20) komissio myönsi muutaman kuukauden jatkoajan (enintään 9 kuukautta) pyynnöille, joissa vedottiin ylivoimaiseen esteeseen ja muihin vastaaviin syihin. Kuusi pyyntöä hylättiin. Muiden pyyntöjen käsittely oli 31.12.2001 vielä kesken. 2000-2006 Komissio teki maaliskuussa viralliset päätökset kaikista 21:stä tavoitetta 2 koskevasta alueellisesta YOA:sta kaudeksi 2000-2006 sekä kaksi muuta päätöstä, jotka koskivat tavoite 1- ja 2 -alueilla samalla ohjelmakaudella käynnistyvää kansallista tietokoneistamisohjelmaa (PNI). Komissio hyväksyi samaten Ranskan viranomaisten ehdotuksen kansalliseksi teknisen avun ohjelmaksi (PNAT), joka toteutetaan tavoite 1- ja 2 -alueilla. Lisäksi komissio teki näiden ohjelmien vuotuisista maksueristä maksusitoumukset vuosiksi 2000 ja 2001 ja maksoi kullekin ohjelmalle rakennerahastoista summan, joka vastaa 7 %:a ohjelman kokonaistuesta. Komissiolle toimitettiin ohjelma-asiakirjan täydennykset kaikista 26:sta alueellisesta ohjelma-asiakirjasta sekä PNI-ohjelmasta. Niistä 18 oli komission mielestä asetuksen (EY) N:o 1260/99 18 artiklan 3 kohdan mukaisia. Muita ohjelma-asiakirjan täydennyksiä tutkitaan vielä. Näistä 27 ohjelmasta komissio sai 25 täytäntöönpanokertomusta vuodelta 2001. Niistä 21 todettiin tyydyttäviksi asetuksen (EY) N:o 1260/99 37 artiklan 2 kohdan perusteella. Muiden kertomusten käsittely komissiossa on vielä kesken. Jotta uuden sukupolven ohjelmat voitaisiin panna moitteettomasti täytäntöön, komission yksiköt järjestivät tiiviissä yhteistyössä Ranskan kansallisten ja alueellisten viranomaisten kanssa kolme seminaaria, joissa edistettiin toimintaa ja vaihdettiin näkemyksiä. Kaksi ensimmäistä oli tarkoitettu tavoite 1 -alueille (Guadeloupen ja Korsikan alueet) ja kolmas tavoite 2 -alueille (Rhône-Alpesin seutu). Seminaareissa käsiteltiin seuraavia aiheita: arviointi- ja seurantajärjestelyjen toteuttaminen ja suoritusvaraus, yhteisen tietojärjestelmän perustaminen yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen hallinnointia varten, hallinto- ja valvontajärjestelmät, rahoituskorjausten suoritusmenettely, täytäntöönpanokertomusten sisältö, suurhankkeiden hyväksymismenettely, yleiskattavien tukien käyttöönotto, yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen piirikohtaisten toimien toteuttaminen ja tiedotussuunnitelmien laatiminen ja täytäntöönpano. Tavoite 2 Ranskan käytettävissä olevat määrärahat kaudeksi 2000-2006 saatiin jaettua kokonaan sen jälkeen, kun oli hyväksytty viimeiset ohjelmat sekä Ranskan viranomaisten ehdotus Bretagnen ja Picardien yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen vahvistamisesta näillä kahdella alueella syksyllä tapahtuneiden tulvien vuoksi. Vuoden kuluessa kaikille ohjelmille perustettiin seurantakomiteat. Vuonna 2001 komissio päätti niin ikään myöntää Euroopan aluekehitysrahastosta rahoitusta kahteen asetuksen (EY) N:o 1260/99 26 artiklan mukaiseen suurhankkeeseen . Ensimmäinen niistä on "Port 2000 - Le Havre" -satamahanke, joka mainitaan Haute-Normandien alueen yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa. EAKR:n osuudeksi tästä hankkeesta vahvistettiin 38 099 846 euroa eli 25 % tukikelpoisista kokonaiskustannuksista, jotka ovat 152 399 384 euroa. Hankkeen toteutus vaikuttaa merkittävästi koko alueeseen ja etenkin sen työllisyyteen (se luo suoraan 3 500 uutta työpaikkaa). Toinen suurhanke koskee moottoritietä 106: tarkoituksena on rakentaa Gardin departementissa sijaitsevan Alèsista Nîmesiin kulkevan moottoritien Boucarainin ja La Calmetten väliselle tieosuudelle (10,7 km) kaksi uutta kaistaa molempiin suuntiin. Hanke sisältyy Languedoc-Roussillonin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Moottoritie on Alèsin teollisuusalueen maantieverkon pääakseli, ja parannustöiden jälkeen se mahdollistaa tehokkaat liikenneyhteydet moottoriteille A54 ja A9 sekä Nîmesin lentokentälle. Tiehankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 64,29 miljoonaa euroa, joista EAKR:n osuus on 16,07 miljoonaa euroa (25 %). Henkilöresurssien alalla viidestä ohjelmasta esitettiin vuonna 2001 ensimmäinen menoilmoitus, jonka perusteella ohjelmille voitiin maksaa 4,45 miljoonaa euroa ESR:n määrärahoja. Tavoite 3 ESR osallistuu tavoitteen 3 rahoitukseen 4 713 miljoonalla eurolla. Ohjelmassa on kuusi painopistealaa, joiden osuudet kokonaistuesta ovat seuraavat: aktiivinen työmarkkinapolitiikka (20,5 %), tasa-arvo ja sosiaalinen integraatio (26 %), elinikäinen oppiminen (23 %), työntekijöiden sopeutumiskyky, yrittäjähenki, tutkimus, innovaatio ja teknologia (22,5 %), naisten osallistuminen työmarkkinoille (4 %) ja poikittaistoimet (4 %). Vuoden 2001 lopussa Euroopan sosiaalirahastosta oli suoritettu maksuja kaikkiaan 585 miljoonalla eurolla (säädetyt ennakkomaksut mukaan luettuina), mikä vastaa 12 %:a ohjelmakaudeksi varatusta kokonaistuesta. Koska tavoitetta 3 koskevassa YOA:ssa painotetaan ennalta ehkäisevää lähestymistapaa, määrärahoja on kulunut eniten toimintalinjoissa 1 ja 3. Näin oli etenkin toimintalinjan 1 niissä tukitoimissa, jotka koskevat "uuden alun" tarjoamista työnhakijoille pitkäaikaistyöttömyyden ehkäisemiseksi. Ohjelmassa on myös aktivoitu julkisia työvoimapalveluja kannustamalla niitä tarjoamaan työnhakijoille yksilöllistä palvelua ensimmäisten työttömyyskuukausien aikana. Palvelut sisältävät ammatinvalinnanohjauksen, koulutuksen seurannan ja työnhakupalvelun. Kesäkuussa 2001 kokoontunut seurantakomitea päätti, että yksilöllisen kohtelun mallia alettaisiin soveltaa kaikkiin työttömiin ja heille tarjottavia palveluja tehostettaisiin. Toimintalinjan 3 tukitoimet keskittyivät alueneuvostojen hallinnoimiin oppisopimusohjelmiin sekä koulunkäyntivaikeuksista kärsiville oppilaille tarkoitettuihin erityisluokkiin. Kansallisen seurantakomitean kokousten lisäksi kaikilla alueilla järjestettiin alueellisten ohjauskomiteoiden kokouksia, jotta voitaisiin tukea paremmin yhtenäisen ohjelma-asiakirjan hajautettua hallinnointia. KOR (tavoitteen 1 ulkopuolella) Ranskan tavoitteen 1 ulkopuolisia alueita koskevassa YOA:ssa kaudeksi 2000-2006 KOR:n osuudeksi määritellään 233,7 miljoonaa euroa (16,4 miljoonan euron ennakot on jo maksettu). Ohjelman strategisia painopisteitä ovat kalavarojen hoito pitkällä aikavälillä, yritysten nykyaikaistaminen tuotteiden jalostusarvon lisäämiseksi sekä kalastuksesta riippuvaisten alueiden sosioekonomisen toimintaympäristön parantaminen. Määrärahoista oli sidottu 18 miljoonaa euroa 31.12.2001 mennessä erityisesti kalastuslaivastoa koskeviin toimenpiteisiin. KOR:n kokonaistuki kaudeksi 1994-1999 oli 197 miljoonaa euroa. Vuoden 2000 lopussa 87 % ohjelman määrärahoista oli sidottu. Vaje selittyy sillä, että ohjelman käynnistyminen viivästyi, koska oli mukauduttava uusiin menettelyihin eikä ohjelmaa aluksi pidetty riittävän tärkeänä. Tuista oli maksettu 67 % 31.10.2001 mennessä, ja painopisteinä olivat laivaston uudistaminen ja nykyaikaistaminen. 2.2.7. IRLANTI 1994-1999 Useimmissa ohjelmakauden 1994-1999 toimenpideohjelmissa ja yhteisöaloitteissa menojen tukikelpoisuus päättyi 31. joulukuuta 2001. Irlannin viranomaisten pyynnöstä komissio suostui menoilmoitusten ja loppuraporttien määräaikojen lyhyisiin pidennyksiin joissakin ohjelmissa. 2000-2006 Vuonna 2000 hyväksyttyjen Irlannin kuuden tavoite 1 -ohjelman toteutus jatkui vuonna 2001.