Sisäisissä siirroissa suuntaus on edelleen nouseva, ja marraskuusta 2016 lähtien on siirretty noin 1 000 henkilöä kuukaudessa. Useimmat jäsenvaltiot antavat vastaanottolupauksia ja vastaanottavat sisäisiä siirtoja säännöllisesti. Kaikkien siirtoja vastaanottavien jäsenvaltioiden on kuitenkin lisättävä toimiaan, jotta varmistetaan kaikkien Italiassa ja Kreikassa olevien siirtokelpoisten henkilöiden siirto.

Kreikan osalta päästiin kesäkuussa hyvään vauhtiin, jota olisi pidettävä yllä, jotta kaikki Kreikassa tällä hetkellä oleskelevat siirtokelpoiset hakijat voidaan siirtää ensisijaisesti syyskuuhun 2017 mennessä. Yhteensä 27 295 henkilöä on rekisteröity 24. heinäkuuta mennessä sisäisiä siirtoja varten, ja ainakin 4 800 henkilöä on vielä siirrettävä. Jäsenvaltioiden olisi jatkettava vastaanottolupausten antamista sekä reagoitava ja toteutettava siirrot nopeammin, jotta varmistetaan kaikkien siirtokelpoisten muuttajien tehokas siirto.

Italiassa on edelleen huomattava määrä siirtokelpoisia muuttajia. Tärkein sisäisten siirtojen piiriin kuuluva kansalaisuusryhmä Italiassa ovat eritrealaiset, mutta saapuneiden eritrealaisten määrä on vuonna 2017 pysynyt toistaiseksi varsin maltillisena. Italiaan on kuitenkin vuoden 2017 alusta lähtien saapunut yli 5 200 eritrealaista vuonna 2016 saapuneiden 20 700 eritrealaisen lisäksi. Koska sisäisiä siirtoja toteutetaan edelleen liian hitaasti, jotta kaikki siirtokelpoiset voitaisiin siirtää, on ehdottoman tärkeää, että jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa ja oikeudelliset velvoitteensa ja tehostavat merkittävästi sisäisiä siirtoja Italiasta.

Sisäisten siirtojen nykytahti ei kuitenkaan riitä lieventämään Italiaan kohdistuvaa kasvavaa painetta. Italian rannikolle on vuoden alusta lähtien saapunut yli 93 000 muuttajaa. Maahantulijoita on 6 prosenttia enemmän kuin samalla ajanjaksolla vuonna 2016. Komissio reagoi hätätilanteeseen esittämällä toimintasuunnitelman, jolla tuetaan Italiaa, vähennetään painetta koko keskisen Välimeren reitillä ja lisätään yhteisvastuuta. Oikeus- ja sisäasioiden neuvoston epävirallisessa kokouksessa 6. heinäkuuta 2017 kokoontuneet ministerit suhtautuivat myönteisesti toimintasuunnitelmaan. Ministerit pääsivät yhteisymmärrykseen siitä, että yhteisiä pyrkimyksiä on tehostettava ensisijaisten toimien toteutuksessa, ja sitoutuivat erityisesti ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin sen takaamiseksi, että kaikki siirtokelpoiset henkilöt siirretään Italiasta.

Itävalta ei ole vielä vastaanottanut yhtään siirrettävää henkilöä, mutta se on äskettäin antanut kolme vastaanottolupausta (touko-, kesä- ja heinäkuussa). Lupaukset koskevat 50 henkilön siirtoa Italiasta. Ensimmäisen vastaanottolupauksen odotetaan johtavan nopeasti tehokkaisiin siirtoihin.

2.1 Kreikka: Siirtojen toteutus nopeutui merkittävästi kesäkuussa, mutta toimia on jatkettava kaikkien siirtokelpoisten henkilöiden siirtämiseksi

Kuten aiemmin on kerrottu, Kreikka on saattanut päätökseen rekisteröinnin (kansainvälistä suojelua koskevan hakemuksen jättämiseksi) kaikkien niiden hakijoiden osalta, jotka kuuluivat ennakkorekisteröinnin piiriin, mukaan lukien sisäisten siirtojen piiriin kuuluvat henkilöt. Heinäkuun 24. päivään mennessä yhteensä 27 295 henkilöä on jättänyt hakemuksensa sisäisten siirtojen järjestelmään. Hakijoista 16 803 henkilöä on jo siirretty, mutta 4 804 on vielä siirtämättä. Vaikka siirtoa hakevia henkilöitä voidaan rekisteröidä järjestelmään lisää vielä ennen 26. syyskuuta 2017 ja vaikka jotkut hakijat voidaan sulkea pois siirtojärjestelmän piiristä, järjestelmään rekisteröityjen henkilöiden kokonaismäärän odotetaan pysyvän vakaana. Yhteensä 1 500–2 000 henkilöä, jotka alun perin siirrettiin Dublin-menettelyn piiriin, voivat siirtyä uudelleen sisäisten siirtojen piiriin, jolloin siirrettävien henkilöiden kokonaispotentiaali olisi noin 6 800. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltiot jatkavat vastaanottolupausten antamista kuukausittain.

Sisäisten siirtojen toteutustahti: reagointia on nopeutettava, vastaanottovalmiuksia on lisättävä ja suunnittelu on toteutettava tehokkaasti

Kuten aikaisemmassa kertomuksessa todetaan, Malta on jo ottanut vastaan koko sille osoitetun henkilömäärän. Tällä raportointikaudella myös Latvia on ottanut vastaan sille osoitetun henkilömäärän yhtä lukuun ottamatta ja Norja on täyttänyt sitoumuksensa. Ottaen huomioon toteutetut ja suunnitellut sisäiset siirrot heinä- ja elokuussa Liettua, Luxemburg ja Suomi ovat ottaneet vastaan yli 80 prosenttia niille osoitetusta henkilömäärästä, ja Ruotsi, joka aloitti sisäisten siirtojen vastaanottamisen vasta kesäkuussa, on ottanut vastaan lähes 60 prosenttia sille osoitetusta henkilömäärästä.

Komissio panee tyytyväisenä merkille Espanjan suunnitelman lisätä kuukausittaisia vastaanottolupauksia. Itävalta ilmoitti aikeestaan aloittaa henkilöiden vastaanotto Kreikasta, mutta se ei ole vielä antanut virallista vastaanottolupausta.

Sisäisiä siirtoja tehtiin kesäkuussa 2 000, mikä on toistaiseksi suurin määrä yhden kuukauden aikana. Tämä johtui kaikkien sidosryhmien koordinoiduista toimista, jotka toteutettiin sovittujen suunnitteluasiakirjojen mukaisesti: Kreikan turvapaikkavirasto nopeutti ilmoitustensa antamista, YK:n pakolaisasiain päävaltuutetun virasto (UNHCR) varmisti kuljetukset Kreikan eri alueilta Ateenaan ja siellä sijaitsevaan majoitukseen, Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto (EASO) edisti asiakirjojen valmistelua ja jatkotoimia, Kansainvälinen siirtolaisuusjärjestö (IOM) järjesti terveystarkastuksia, tiedotustilaisuuksia ennen lähtöä sekä lentoja ja sisäisiä siirtoja vastaanottavat jäsenvaltiot puolestaan osoittivat joustavuutta erityisesti silloin, kun siirtoja oli lykättävä terveydellisistä syistä.

Jäsenvaltioiden kanssa sovituista suunnitelmista huolimatta tahtia ei voitu pitää yllä, ja heinäkuussa siirrettyjen määrän arvioidaan olevan ainoastaan noin 1 600 henkilöä pääasiassa seuraavista syistä:

·Joidenkin sisäisiä siirtoja vastaanottavien jäsenvaltioiden pitkä reagointiaika ja rajalliset käsittelyvalmiudet: Tiettyjen maiden (etenkin Sveitsin ja Viron) vastaukset ovat viipyneet jopa yli kolme kuukautta. Toisinaan nämä viipeet johtuvat siitä, ettei vastaanottavalla jäsenvaltiolla ole riittäviä valmiuksia käsitellä siirtopyyntöjä kuukausittaisten vastaanottolupausten tahdissa ja ettei erityisesti kansallisilla turvallisuusyksiköillä ole valmiuksia suorittaa tarkastuksia. Toisinaan ne johtuvat pitkällisistä kansallisista menettelyistä vastaanottavassa jäsenvaltiossa. Osa maista, jotka toteuttavat samanaikaisesti uudelleensijoituksia ja sisäisiä siirtoja, on todennut käsittelyvalmiuksien rajallisuuden.

·Rajallinen vastaanottokyky: Vaikka Irlanti, Portugali ja Suomi ovat työskennelleet ongelmien ratkaisemiseksi, näistä jäsenvaltioista vain Suomi on kyennyt ylläpitämään tarvittavan säännöllisen siirtotahdin.