Neuvoston 19 päivänä helmikuuta 2004 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 21/2004 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sukupuolten tasa-arvon edistämisestä kehitysyhteistyössä



Virallinen lehti nro C 095 E , 20/04/2004 s. 0008 - 0015



Neuvoston 19 päivänä helmikuuta 2004 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 21/2004 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o .../2004 antamiseksi sukupuolten tasa-arvon edistämisestä kehitysyhteistyössä (2004/C 95 E/02) EUROOPAN PARLAMENTTI ja EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(2), sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteissa vaaditaan sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä asettaen koulutuksen alalle selkeät tavoitteet, jotka on saavutettava vuoteen 2015 mennessä. (2) Kaksi kolmasosaa koulua käymättömistä lapsista on tyttöjä. Tyttöjä ilmoittautuu kouluun edelleen poikia vähemmän ja koulunkäynnin keskeyttämisaste on korkeampi tyttöjen keskuudessa. (3) Perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa määrätään, että toteuttaessaan mainitussa artiklassa tarkoitettua toimintaa, kehitysyhteistyöpolitiikka mukaan luettuna, yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa. (4) Suhteettoman suuri enemmistö maailman köyhistä on naisia. Siksi sukupuolten tasa-arvon edistäminen on tärkeää köyhyyden vähentämistä vuoteen 2015 mennessä koskevan yleistavoitteen kannalta. (5) Kaikenikäisten naisten ja miesten tasa-arvo on tunnustettu tärkeäksi tehokkaalle ja tuloksekkaalle toiminnalle köyhyyden torjumisessa. Sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen strategialla tätä strategiaa on täydennettävä kaikenikäisiä naisia hyödyttävillä erityistoimilla. (6) Naiset edistävät kehitystä huolimatta lukuisista esteistä, jotka vähentävät heidän työnsä tuloksia ja siitä heille itselleen ja koko yhteiskunnalle aiheutuvaa hyötyä. Kehitysmaiden naisten taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöseikkoihin liittyvien roolien merkitys kaikissa elämänvaiheissa on lisännyt kansainvälistä tunnustusta sille, että naisten syrjimätön osallistuminen on välttämätöntä kestävälle ja tosiasialliselle kehitykselle. (7) Yhteisö ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat Pekingissä vuonna 1995 pidetyn neljännen naisasioita käsitelleen maailmankonferenssin julistuksen ja toimintaohjelman, joissa korostettiin tarvetta toimia maailmanlaajuisia sukupuolten tasa-arvon esteitä vastaan ja todettiin sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen strategiaksi edistää sukupuolten tasa-arvoa. (8) Kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevassa YK:n yleissopimuksessa katsotaan naisten syrjintä esteeksi kehitykselle, ja sopimuspuolet ovat sopineet tämän syrjinnän poistamisesta kaikkia soveltuvia keinoja käyttäen. (9) Sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön 22 päivänä joulukuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2836/98(3) pyritään tukemaan sukupuolianalyysin valtavirtaistamista kaikilla kehitysyhteistyöpolitiikan aloilla sekä tukemaan ja helpottamaan suurimpiin sukupuolieroihin puuttuvia toimia. Sillä varmistetaan, että sukupuolten tasa-arvoa edistetään kansallisissa suunnitelmissa, joita on laadittu Pekingin toimintaohjelman pääkohtien täytäntöönpanoa varten. Asetuksen voimassaolo päättyi 31 päivänä joulukuuta 2003. (10) Neuvoston ja komission 10 päivänä marraskuuta 2000 antamassa julistuksessa Euroopan yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikasta todetaan, että sukupuolten tasa-arvo on aihe, joka koskee kaikkia aloja. (11) Komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 21 päivänä kesäkuuta 2001 antamassa tiedonannossa "Toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi EY:n kehitysyhteistyössä" asetetaan täytäntöönpanopuitteet sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiselle. Neuvosto vahvisti toimintaohjelman päätelmissään 8 päivältä marraskuuta 2001. (12) Euroopan parlamentti painotti 25 päivänä huhtikuuta 2002 toimintaohjelmasta antamassaan päätöslauselmassa(4) sitoumustaan sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen lähestymistapana edistää sukupuolten tasa-arvon tavoitetta ja parantaa kehitysmaiden naisten asemaa. (13) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(5) 33 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Kehitykseen liittyvän rahoituksen Euroopan yhteisössä olisi myös yleisesti edistettävä sukupuolten tasa-arvoa aiheena, joka koskee kaikkia aloja. (14) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(6) mukaisesti. (15) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitetta eli sukupuolten tasa-arvon edistämistä kehitysyhteistyössä vaan se voidaan kyseisen toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, joten yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Kyseisessä artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: I Luku SOVELTAMISALA 1 artikla 1. Tämän asetuksen tarkoitus on panna täytäntöön toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikoissa, -strategioissa ja -toimissa. Yhteisö antaa tätä tarkoitusta varten taloudellista tukea ja soveltuvaa asiantuntemusta, joilla pyritään edistämään sukupuolten tasa-arvoa sen kaikissa kehitysyhteistyöpolitiikoissa ja -toimissa kehitysmaissa. 2. Yhteisön tuella pyritään täydentämään ja lujittamaan kehitysmaiden politiikkoja ja valmiuksia sekä muista kehitysyhteistyövälineistä annettavaa apua. 2 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) "Sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisella" poliittisten prosessien suunnittelua, (uudelleen)järjestämistä, parantamista ja arviointia niin, että näihin prosesseihin tavallisesti osallistuvat toimijat sisällyttävät sukupuolten tasa-arvonäkökulman kaikkiin kehityspolitiikkoihin, -strategioihin ja -toimiin kaikilla tasoilla ja kaikissa vaiheissa. b) Sukupuolesta johtuvien haittojen ehkäisemiseksi tai hyvittämiseksi voidaan jatkaa tai ottaa käyttöön erityisiä toimenpiteitä miesten ja naisten tasa-arvon varmistamiseksi käytännössä; näillä toimenpiteillä pyritään ensisijaisesti parantamaan naisten asemaa tämän asetuksen soveltamisalalla. 3 artikla Tämän asetuksen tavoitteina ovat Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteissa yksilöityjen sukupuolten tasa-arvon edistämistä ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevien tavoitteiden, kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen, Pekingin neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen aiheesta "Naiset 2000: tasa-arvo, kehitys ja rauha 2000-luvulla" pitämän erityisistunnon tulosten mukaisesti seuraavat: a) sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen tukeminen kaikilla kehitysyhteistyön aloilla yhdistettynä kaikenikäisiä naisia hyödyttäviin erityistoimiin tavoitteena sukupuolten tasa-arvon edistäminen tärkeänä osana köyhyyden vähentämistä; b) kehitysmaiden sellaisten omien julkisten ja yksityisten valmiuksien tukeminen, joita tarvitaan vastuun ottamiseksi sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja sitä koskevien aloitteiden tekemiseksi. 4 artikla 1. Rahoituskelpoisia sukupuolten tasa-arvon edistämiseen liittyviä toimia ovat erityisesti: a) sellaisten erityistoimenpiteiden tukeminen, jotka liittyvät resurssien ja palvelujen saatavuuteen ja hallintaan naisten kannalta erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, terveydenhuollon, taloudellisen ja yhteiskunnallisen toiminnan, työllisyyden ja infrastruktuurin aloilla ja heidän osallistumiseensa poliittiseen päätöksentekoon; b) sukupuolen ja iän mukaan eroteltujen tilastojen keräämisen, levittämisen, analysoinnin ja tilastoinnin parantamisen edistäminen sekä menetelmien, ohjeiden, sukupuolivaikutusten ennakko- ja jälkiarviointien, aihekohtaisten tutkimusten, laadun ja määrän mittareiden ja muiden toiminnallisten välineiden kehittäminen ja levittäminen; c) tiedotuksen ja asian puolesta kampanjoinnin tukeminen ja sidosryhmien verkostojen perustaminen sukupuolten tasa-arvon alalla; d) sellaisten toimien tukeminen, joilla pyritään lujittamaan kehitysprosessin keskeisten sidosryhmien institutionaalisia ja toiminnallisia valmiuksia yhteistyövaltioissa, kuten alan asiantuntijoiden asettaminen saataville sekä koulutuksen ja teknisen avun antaminen. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen toimien yhteydessä rahoitettavia välineitä voivat olla: a) kaikkia ikäryhmiä koskevat sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisesta tehtävät menettelytapoihin ja organisointiin liittyvät tutkimukset; b) tekninen apu mukaan luettuna sukupuolivaikutusten arviointi, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, tietoyhteiskunta tai muut palvelut; c) tavaratoimitukset, tarkastukset, arviointi ja seuranta. 3. Yhteisön rahoitus voi kattaa: a) investointihankkeita kiinteän omaisuuden hankintoja lukuun ottamatta; ja b) edunsaajayhteisölle aiheutuneita toimintamenoja, joihin sisältyvät toistuvat hallintomenot ja ylläpitokustannukset, jotka eivät saisi ylittää arvioituja hallintomenoja. Toiminta-avustuksia myönnetään asteittain vähenevästi. 5 artikla Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen toimien valinnassa ja täytäntöönpanossa kiinnitetään erityistä huomiota seuraaviin: a) toimien ja ohjelmien mahdollisuudet nopeuttaa ja tehostaa tuloksia sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevan strategian tukemiseksi laajasti yhteisön toimissa; b) strategisten kumppanuuksien vahvistaminen ja maiden välisen yhteistyön aikaansaaminen, millä lujitetaan erityisesti alueellista yhteistyötä sukupuolten tasa-arvon alalla; c) kustannustehokkuuden tavoittelu ja kestävä vaikutus toimien suunnittelussa; d) tavoitteiden ja mittareiden selkeä määrittely ja seuranta; e) pyrkimys edistää yhteisvaikutusta sellaisten politiikkojen ja ohjelmien kanssa, jotka kohdistuvat lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen ja lisääntymiseen ja seksuaalisuuteen liittyviin oikeuksiin, köyhyyteen liittyviin sairauksiin, erityisesti HI-virusta/aidsia koskeviin ohjelmiin, väkivallan torjumiseen, tyttölapsia koskeviin aiheisiin, kaikenikäisten naisten yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, ikääntyvään väestöön, ympäristöasioihin, ihmisoikeuksiin, konfliktien ehkäisemiseen, demokratisoimiseen sekä naisten osallistumiseen poliittiseen, taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon; f) sukupuolinäkökohtien valtavirtaistaminen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan kuudella painopistealueella; g) tarve kiinnittää erityishuomiota tyttöjen koulutukseen ja se, että tyttöjen yhtäläisten mahdollisuuksien puuttumiseen voitaisiin saada parannusta ottamalla palvelukseen ja kouluttamalla paikallisia naisopettajia. II Luku AVUN TÄYTÄNTÖÖNPANO 6 artikla 1. Tämän asetuksen nojalla annettavaa taloudellista tukea annetaan avustuksina tai sopimuksina. 2. Toimi voidaan rahoittaa kokonaan avustuksella vain siinä tapauksessa, että se osoittautuu toimen toteuttamisen kannalta välttämättömäksi lukuun ottamatta toimia, jotka johtuvat yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyjen rahoitussopimusten täytäntöönpanosta tai jotka ovat kansainvälisten järjestöjen hallinnoimia. Muussa tapauksessa osa rahoituksesta pyritään hankkimaan 7 artiklassa määritellyiltä edunsaajilta. Pyydetyn rahoituksen määrää vahvistettaessa otetaan huomioon asiaomaisten kumppaneiden maksukyky sekä kulloinkin kyseessä olevan toimen luonne. 3. Edunsaajien kanssa tehtävät sopimukset voivat kattaa niiden toimintamenot 4 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti. 4. Tämän asetuksen mukaiseen taloudelliseen apuun saattaa kuulua yhteisrahoitus muiden avunantajien, erityisesti jäsenvaltioiden, Yhdistyneiden Kansakuntien sekä kansainvälisten tai alueellisten kehityspankkien tai rahoituslaitosten kanssa. 7 artikla 1. Tämän asetuksen mukaista taloudellista apua voivat saada seuraavat tahot: a) hallintoviranomaiset ja -elimet keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasolla; b) paikallisyhteisöt, valtioista riippumattomat järjestöt, etenkin sukupuolten tasa-arvon alalla toimivat järjestöt, naisten järjestöt, yhteisölliset järjestöt, ammattijärjestöt sekä muut voittoa tavoittelemattomat luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt; c) paikallinen yksityinen sektori; d) alueelliset järjestöt; e) kansainväliset järjestöt, kuten Yhdistyneet Kansakunnat ja sen alajärjestöt, rahastot ja ohjelmat sekä kehityspankit, rahoituslaitokset, maailmanlaajuiset aloitteet ja kansainväliset yksityisen/julkisen sektorin kumppanuudet; ja f) kehitysasioihin keskittyvät tutkimuslaitokset sekä korkeakoulut. 2. Avustuksina myönnettävää yhteisön taloudellista apua voidaan myöntää kumppaneille, joiden päätoimipaikka sijaitsee jossakin jäsenvaltiossa tai sellaisessa yhteisön ulkopuolisessa maassa, joka tämän asetuksen nojalla saa tai voi saada yhteisön apua, edellyttäen, että toimintaa tosiasiallisesti johdetaan kyseisestä toimipaikasta käsin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 kohdan e alakohdan soveltamista. Vain poikkeustapauksessa päätoimipaikka voi sijaita jossain muussa yhteisön ulkopuolisessa maassa. Etusija annetaan maiden omille rakenteille, jotka voivat auttaa paikallisten sukupuolinäkökohtiin liittyvien valmiuksien kehittämistä. 8 artikla 1. Jos toimista tehdään yhteisön ja edunsaajamaan rahoitussopimus, siinä määrätään, että yhteisö ei rahoita veroja, tulleja eikä muita maksuja. 2. Kaikissa tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa tai avustussopimuksissa määrätään, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa toimen toteuttamispaikalla tarkastuksia noudattaen komission vahvistamia tavanomaisia menettelyjä, jotka ovat voimassa olevien määräysten, erityisesti yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen(7) säännösten mukaisia. 3. Toteutetaan tarvittavat toimenpiteet, jotta tämän asetuksen nojalla annettavasta tuesta ilmenisi sen olevan yhteisön antamaa tukea. 9 artikla 1. Osallistuminen tarjouskilpailuihin ja hankintasopimuksiin on yhtäläisin ehdoin avoin kaikille jäsenvaltioiden, assimiloituneiden valtioiden ja kaikkien kehitysmaiden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. Se on avoin muille yhteisön ulkopuolisille maille edellyttäen vastavuoroisuutta. Osallistumismahdollisuus voidaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa laajentaa koskemaan muita yhteisön ulkopuolisia maita. 2. Hankintojen on oltava peräisin jäsenvaltioista, edunsaajavaltiosta tai muista kehitysmaista. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa hankinnat voivat olla peräisin muista yhteisön ulkopuolisista maista. 10 artikla 1. Perustamissopimuksessa mainitun johdonmukaisuuden ja täydentävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi sekä toimien mahdollisimman suuren tehokkuuden varmistamiseksi komissio voi toteuttaa tarvittavat koordinointitoimet mukaan luettuina erityisesti: a) järjestelmällisen tiedonvaihto- ja -analysointijärjestelmän luominen toimista, jotka on jo rahoitettu tai joiden rahoittamista yhteisö ja jäsenvaltiot suunnittelevat; b) toimien toteuttamispaikalla tapahtuva koordinointi järjestämällä säännöllisiä kokouksia ja tiedonvaihtoa edunsaajamaassa olevien komission ja jäsenvaltioiden edustajien, paikallisviranomaisten ja muiden hajautettujen elinten kesken. 2. Komission olisi otettava sukupuolikysymys esiin esityslistan pysyvänä kohtana komission, jäsenvaltioiden ja kumppanimaiden edustajien kesken pidettävissä kokouksissa lisätäkseen tietämystä sukupuolinäkökohdista kehitysyhteistyön uusilla aloilla. 3. Komissio perustaa toimensa jäsenvaltioiden, muiden avunantajien ja yhteistyövaltioiden kokemuksiin sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevilla aloilla. 4. Komissio voi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tehdä tarvittavia aloitteita sen varmistamiseksi, että koordinointi muiden, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuuluvien avunantajien kanssa toimii moitteettomasti. III Luku VARAINHOITOSÄÄNNÖKSET JA PÄÄTÖKSENTEKOMENETTELYT 11 artikla 1. Rahoituspuitteet tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi kaudeksi 2004-2006 ovat yhdeksän miljoonaa euroa. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat vuosittain rahoitusnäkymien sallimissa rajoissa. 12 artikla 1. Komissio vastaa ohjelmasuunnittelun strategisten suuntaviivojen laatimisesta ja määrittelee yhteisön yhteistyön asettamalla mitattavissa olevat tavoitteet, painopisteet, määrättyjen toiminta-alojen määräajat, oletukset ja toivotut tulokset. Ohjelmasuunnittelu on monivuotista ja ohjeellista. 2. Komission edustajan antaman selostuksen pohjalta käydään 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen komiteoiden yhteiskokouksessa kerran vuodessa keskustelu toteutettavien toimien yleisistä suuntaviivoista. 13 artikla 1. Komissio vastaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin toimiin liittyvästä ennakkoarvioinnista, päätöksenteosta ja hallinnoinnista voimassa olevia talousarviota koskevia ja muita menettelyjä ja erityisesti varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudattaen. 2. Työohjelma laaditaan 14 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. 14 artikla 1. Komissiota avustaa maantieteellinen komitea, jonka toimivaltaan kehitysyhteistyö kuuluu. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan 45 päiväksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. IV Luku KERTOMUKSET 15 artikla 1. Kunkin varainhoitovuoden jälkeen komissio toimittaa EY:n kehitysyhteistyöpolitiikkaa koskevassa vuosikertomuksessaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle tiedot kyseisen vuoden aikana rahoitetuista toimista sekä komission päätelmät tämän asetuksen täytäntöönpanosta päättyneenä varainhoitovuotena. Vuosikertomuksen yhteenvedossa on erityisesti kerrottava toimien vahvuuksista, heikkouksista ja tuloksista, tahoista, joiden kanssa on tehty sopimukset, sekä yksittäisistä toimista mahdollisesti tehtyjen riippumattomien arviointien tulokset. 2. Vuosi ennen tämän asetuksen voimassaolon päättymistä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle riippumattoman arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta sen arvioimiseksi, onko asetuksen tavoitteet saavutettu, sekä tulevien toimien tehostamista koskevien suuntaviivojen antamiseksi. Arviointikertomuksen perusteella komissio voi tehdä ehdotuksia, jotka koskevat tämän asetuksen jatkoa ja tarvittaessa sen muuttamista. 16 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2006. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty ... Euroopan parlamentin puolesta Puheenjohtaja Neuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EUVL C ... (2) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. joulukuuta 2003 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 19. helmikuuta 2003 ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ... (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (3) EYVL L 354, 30.12.1998, s. 5, asetus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). (4) EUVL C 131 E, 5.6.2003, s. 153. (5) EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1, sopimus sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä 2003/429/EY (EUVL L 147, 14.6.2003, s. 25). (6) EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. (7) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio toimitti neuvostolle ja Euroopan parlamentille 31.7.2003 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi sukupuolten tasa-arvon edistämisestä kehitysyhteistyössä(1). Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 179 artiklaan, jonka mukaan noudatetaan EY:n perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä yhteispäätösmenettelyä. 2. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä 18.12.2003 ja hyväksyi komission ehdotukseen 21 tarkistusta(2). 3. Neuvosto pääsi 26.1.2004 poliittiseen yhteisymmärrykseen yhteisestä kannasta, jossa hyväksytään 20 Euroopan parlamentin 21 tarkistuksesta. Neuvosto hyväksyi tämän yhteisen kannan virallisesti 19.2.2004. II TAVOITE Tämän asetuksen yleinen tarkoitus on panna täytäntöön toimenpiteitä sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikoissa, -strategioissa ja -toimissa. Asetuksessa ehdotetaan erityisesti yhteisön kehitysyhteistyöhön liittyvän sukupuolipolitiikan poliittisen päämäärän selkiyttämistä. Määrätietoisemmat suuntaviivat tekevät prosessista selkeämmän ja näkyvämmän ja helpottavat tarvittavan muutoksen aikaansaamista sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi kehitysyhteistyössä. Tällainen lähestymistapa on välttämätön, jotta sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamista koskevaa strategiaa todella käytetään köyhyyden vähentämisen yhteydessä vuoden 2001 toimintaohjelmasta sukupuolten tasa-arvon huomioon ottamiseksi Euroopan yhteisön kehitysyhteistyössä annetun komission tiedonannon mukaisesti(3). Tämän asetuksen erityisiä tavoitteita ovat Yhdistyneiden Kansakuntien vuosituhattavoitteissa yksilöityjen sukupuolten tasa-arvon edistämistä ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä koskevien tavoitteiden mukaisesti: a) sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen tukeminen kaikilla kehitysyhteistyön aloilla yhdistettynä naisia hyödyttäviin erityistoimiin tavoitteena sukupuolten tasa-arvon edistäminen tärkeänä osana köyhyyden vähentämistä; b) kehitysmaiden sellaisten omien julkisten ja yksityisten valmiuksien tukeminen, joita tarvitaan vastuun ottamiseksi sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi ja sitä koskevien aloitteiden tekemiseksi. Tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimet ovat osa sukupuolta ja köyhyyttä koskevaa yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Tässä yhteydessä koordinointi, johdonmukaisuus ja täydentävyys muiden EY:n käytettävissä olevien apuvälineiden sekä kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten politiikkojen kanssa on edelleen olennaisen tärkeää. III YHTEISEN KANNAN ERITTELY 1. Taustaa - Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto olivat tyytyväisiä komission ehdotuksessa esitettyyn yleisnäkemykseen ja olivat yhtä mieltä siitä, että olisi syytä pyrkiä yhteisymmärrykseen ensimmäisessä käsittelyssä, jotta asetus voitaisiin antaa mahdollisimman pian, koska sillä olisi tarkoitus korvata sukupuolten tasa-arvoon liittyvien kysymysten sisällyttämisestä kehitysyhteistyöhön annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2836/98(4), jonka voimassaolo päättyi 31.12.2003. - Yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista annetun yhteisen julistuksen(5) mukaisesti neuvosto, Euroopan parlamentti ja komissio ovat olleet epävirallisesti yhteydessä toisiinsa, jotta ehdotuksesta päästäisiin ratkaisuun ensimmäisessä käsittelyssä. - Kaikki muutokset, jotka neuvosto haluaa komission ehdotukseen tehdä ja jotka myös olivat komission ja Euroopan parlamentin hyväksyttävissä, esitettiin Euroopan parlamentin 20:ssä kompromissitarkistuksessa. Yhteisessä kannassa ei muilta osin muuteta komission ehdotusta. - Komissio on näin ollen hyväksynyt neuvoston 26.1.2004 poliittisesti hyväksymän yhteisen kannan. 2. Euroopan parlamentin tarkistukset - Euroopan parlamentti hyväksyi 21 kehitysyhteistyövaliokunnan esittämää tarkistusta. Niistä 20 oli hyväksytty komission ja neuvoston epävirallisissa yhteydenotoissa, kuten edellä todettiin, ja ne on sisällytetty kokonaisuudessaan yhteiseen kantaan. - Ainoa tarkistus, jota ei sisällytetty yhteiseen kantaan, on tarkistus 21 eli ehdotettu kahden miljoonan euron lisäys talousarvioon. Tällöin rahoituspuitteiksi vahvistettaisiin 11 miljoonaa euroa yhdeksän miljoonan euron sijasta. Neuvosto hylkäsi tämän tarkistuksen yksimielisesti ja pitäytyi komission ehdottamassa yhdeksän miljoonan euron talousarviossa. Myös komissio hylkäsi tarkistuksen 21. Perustelut yhdeksän miljoonan euron määräisten rahoituspuitteiden säilyttämiselle ovat seuraavat: 1. Komission ehdottama yhdeksän miljoonan euron määrä perustui realistiseen ennakkoarvioon siitä, mikä on kohtuullisesti käytettävissä olevien varojen määrä ajanjaksona 2004-2006 (eli 3 miljoonaa euroa/vuosi), sekä arvioon asetuksen (EY) N:o 2836/98 täytäntöönpanosta. 2. Ehdotettu kahden miljoonan euron lisäys ei ole perusteltu, koska se ei olisi riittävä sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen, johon tarvittaisiin paljon suurempi summa. Sukupuolinäkökohtia koskevan budjettikohdan tavoitteena on, kuten säädökseen liittyvässä komission rahoitusselvityksessä todetaan, että sillä on "nopeuttava rooli, sillä elvytetään pilottialoitteita ja kehitetään ja levitetään hyviä käytäntöjä". 3. Kahden miljoonan euron ottaminen lisää budjettikohdasta B7-6620 ei ole mahdollista, kuten komissio on useissa yhteyksissä selvästi todennut, sillä komissiolla on suuria vaikeuksia suoriutua jopa nykyisistä kyseiseen kohtaan liittyvistä rahoitussitoumuksista. 3. Tärkeimmät Euroopan parlamentin ja neuvoston kompromissitarkistuksiin sisällyttämät uudistukset Unionin kolmen toimielimen sopimilla kompromissitarkistuksilla parannetaan, tehostetaan ja selvennetään komission ehdotusta seuraavasti: - tehostetaan köyhyyden vähentämiseen tähtääviä toimia ja sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisen ulottuvuutta, - tehdään sukupuolten tasa-arvosta kaikkia aloja koskeva aihe, - korostetaan eri sidosryhmien välisen koordinoinnin tärkeyttä ja valtioista riippumattomien toimijoiden roolia, - korostetaan naisten vaikutusvallan lisäämisen tärkeyttä, - otetaan käyttöön selvemmät taloudelliset hyväksymisperusteet kiinnittäen huomiota erityisesti naisten koulutukseen. IV YHTEENVETO Neuvosto katsoo, että sen yhteisessä kannassa otetaan erittäin laajasti huomioon Euroopan parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä annettu lausunto. Neuvoston yhteiseen kantaan on sisällytetty kaikki unionin kolmen toimielimen sopimat tarkistukset. Se on huomattava parannus komission ehdotukseen verrattuna, ja sen pitäisi siitä syystä olla Euroopan parlamentin hyväksyttävissä. Neuvosto katsoo, että olennaista on se, että ehdotettu asetus annetaan ja pannaan täytäntöön mahdollisimman pian, jotta sukupuolten tasa-arvon edistämiseen kehitysmaissa liittyvien hankkeiden rahoituksen jatkuvuus varmistetaan. (1) Asiak. 11923/03 DEVGEN 110 SOC 318 CODEC 1083 - KOM(2003) 465 lopullinen. (2) Asiak. 16168/03 CODEC 1838 DEVGEN 166 SOC 530. (3) Asiak. 10576/01 - KOM(2001) 295 lopullinen. (4) EYVL L 354, 30.12.1998, s. 5. (5) Yhteinen julistus uuteen yhteispäätösmenettelyyn sovellettavista käytännön menettelytavoista (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artikla) (EYVL C 148, 28.5.1999, s. 1).