/* COM/2012/0362 final - 2012/0195 (CNS) */ Not executed





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Yleinen tausta Merentakaiset maat ja alueet (MMA:t) ovat olleet Euroopan unioniin assosioituja siitä asti, kun Rooman sopimus tuli voimaan vuonna 1958. MMA:t ovat Atlantilla, antarktisella ja arktisella alueella, Karibialla, Intian valtameressä ja Tyynellämerellä sijaitsevia saaria. Ne eivät ole suvereeneja valtioita vaan riippuvuussuhteessa neljään EU:n jäsenvaltioon: Alankomaihin, Ranskaan, Tanskaan ja Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. MMA:iden assosiaatio unioniin perustuu perustuslaillisiin suhteisiin, jotka niillä on kyseisten neljän jäsenvaltion kanssa. Yleisesti ottaen MMA:illa on laaja itsehallinto, joka kattaa esimerkiksi talousasiat, työmarkkinat, kansanterveyden, sisäasiat ja tullin, kun taas puolustus- ja ulkoasiat kuuluvat yleensä jäsenvaltioiden toimivaltaan. MMA:t eivät ole osa unionin tullialuetta eivätkä sisämarkkinoita. Siksi niihin ei sovelleta unionin lainsäädäntöä. Koska MMA:iden asukkaat ovat niiden jäsenvaltioiden kansalaisia, joihin asianomaiset MMA:t ovat perustuslaillisesti sidoksissa, heillä on myös EU:n kansalaisuus. MMA:iden väestömäärä on vain 0,02 prosenttia maailman väestöstä (1,2 miljoonaa), ja niiden maa-ala on vain 80 000 km2.[1] MMA:iden alueelliset ja kansainväliset toimintaympäristöt ovat muuttuneet huomattavasti sen jälkeen, kun nyt voimassa oleva päätös merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta, jäljempänä ’MMA-assosiaatiopäätös’ tehtiin vuonna 2001. Euroopan tasolla ja kansainvälisesti on ilmaantunut uusia poliittisia painopisteitä (esim. ympäristö, ilmastonmuutos ja luonnonvarojen kestävä hoito), ja maailmankaupassa on tapahtunut muutoksia. Euroopan komission ehdotukseen perustuva Eurooppa 2020 -strategia[2] keskittyy kolmeen painopisteeseen: älykäs kasvu, kestävä kasvu ja osallistava kasvu vastauksena talous- ja finanssikriisiin. MMA:illa on edelleen taloudellisia ja sosiaalisia ongelmia ja/tai vaikeuksia talouksiensa saamisessa kestävälle pohjalle. Niillä on ongelmia, jotka liittyvät niiden ympäristöjen haavoittuvuuteen sekä tarpeeseen turvata kestävän kehityksen ympäristöulottuvuus. MMA:iden suurimpana haasteena on kehittää niiden talouksia ja yhteiskuntia kestävästi niiden kilpailukykyä lisäämällä, haavoittuvuutta vähentämällä, ympäristön selviytymiskykyä parantamalla, yhteistyötä naapureiden kanssa tekemällä ja mahdollisuuksien mukaan yhdentymällä ympäröivään alueellisiin talouksiin ja/tai maailmantalouteen. Unionin haasteena on MMA:iden tukeminen näiden tavoitteiden sekä assosiaation tarkoituksen, sellaisena kuin se määritelty Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 198 artiklassa, täyttämisessä MMA:iden tarpeisiin, realiteetteihin, ominaispiirteisiin ja moninaisuuteen mukautetun kehyksen avulla. 1.2. Voimassa olevat aiemmat säännökset EU–MMA-assosiaation nykyiset säännöt ja menettelyt on vahvistettu merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2001/822/EY (EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksillä 2007/249/EY (EUVL L 109, 26.4.2007, s. 33) ja XXX (Saint-Barthélemyta koskeva päätös). 1.3. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan Eurooppa 2020 -strategia[3] tarjoaa viitekehyksen, jota vasten EU:n politiikkojen johdonmukaisuutta ja EU:n arvojen, normien ja edun edistämistä on tarkasteltava. Johdonmukaisuus Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien älykkään ja kestävän kasvun painopisteiden kanssa pitäisi varmistaa lisäämällä tukea tutkimukselle, innovoinnille, tieto- ja viestintätekniikoille ja kestävän kasvun edellytyksille sosioekonomisen kehityksen moottoreina. Vuodet 2014–2020 kattavalla MMA-assosiaatiopäätöksellä on siinä tärkeä rooli. Jo aiemmin on esitetty ajatus sellaisten keskusten perustamisesta, joihin koottaisiin kokemusperäistä tietoa ja asiantuntemusta. Niiden työtä voisi olla tiukkojen normien, myös kansainvälisten normien, käyttöönotto ja edistäminen esimerkiksi ympäristön, elintarvikkeiden turvallisuuden ja kuluttajien terveyden aloilla. Kaikkien MMA:iden luonto on erittäin monimuotoista. Monimuotoisuuden kestävän hyödyntämisen ja suojelun kannalta olisi hyvä, jos alan tieteellistä aineistoa samoin kuin tutkimus- ja innovointitulosten saatavuutta parannettaisiin. Kansainvälisten normien käyttöönotto elintarvikkeiden turvallisuuden sekä eläinten ja kasvien terveyden aloilla voisi sekin helpottaa MMA:iden ja niiden kumppanien välistä kauppaa EU:n jäsenvaltiot mukaan lukien. Unionin sitoutuminen ympäristönormeihin samoin kuin sen rooli maailmanlaajuisena toimijana ilmastonmuutoksen torjunnassa voivat osoittautua erittäin arvokkaiksi sekä unionille itselleen että MMA:ille. Komissio katsoo, että MMA:iden biologinen monimuotoisuus ja luonnonvarat voitaisiin ottaa tehostetun yhteistyön kohteeksi tutkimuksen, innovoinnin ja luonnonsuojelun aloilla. Ympäristöalan kumppanuus voisi palvella molempien osapuolten etuja. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET MMA-assosiaatiopäätöksen tarkistuksesta on järjestetty vuosina 2008–2011 monia sidosryhmien kuulemisia, kuten julkisia kuulemisia, säännöllisiä ja yksittäisiä tapaamisia MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat perustuslaillisesti sidoksissa, ja Euroopan komission välillä sekä vuoropuhelua, jota käydään nykyisen MMA-assosiaatiopäätöksen 7 artiklassa luetelluissa yhteyksissä eli vuosittain kokoontuvassa foorumissa, kolmen osapuolen välisissä säännöllisissä tapaamisissa sekä kumppanuustyöryhmissä, joissa käsitellään ympäristö- ja kauppakysymyksiä, MMA:iden alueellista yhdentymistä, rahoituspalveluja MMA:issa sekä EU:n ja MMA:iden suhteita tulevaisuudessa. 2.1. Kuulemiset Seuraavassa esitellään sidosryhmien kuulemisissa esiin nousseita kysymyksiä. Sidosryhmien vastauksissa vuoden 2008 vihreään kirjaan[4] ehdotettiin, että assosiaation painopistettä siirrettäisiin köyhyyden vähentämisestä ja kehitysyhteistyöstä vastavuoroisempaan suhteeseen, jossa keskityttäisiin MMA:iden kestävään kehitykseen (eli kehitysmalliin, jossa taloudellinen toiminta ja sosiaalinen hyvinvointi sovitetaan pitkällä aikavälillä yhteen tavalla, joka säilyttää luonnonvarat ja ekosysteemit tuleville sukupolville) ja joka tukisi EU:n arvojen ja normien edistämistä maailmanlaajuisesti. Tätä korostettiin lokakuussa 2008 järjestetyn sidosryhmien konferenssin puheenvuoroissa. Konferenssiin osallistui yli sata MMA:iden viranomaisten, niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, unionin toimielinten ja elinten sekä kansalaisyhteiskunnan edustajaa. Myös Euroopan unionin neuvosto on ilmaissut kannattavansa lähestymistavan muutosta[5] Helmikuussa 2011 antamassaan yhteisessä kannanotossa[6] MMA:t ja ne jäsenvaltiot, joihin MMA:t ovat sidoksissa, esittivät toiveenaan, että MMA:t tunnustettaisiin paremmin osaksi eurooppalaista perhettä ja että assosiaatiossa keskityttäisiin unionin ja MMA:iden yhteisiin etuihin sekä MMA:iden voimavaroihin ja heikkouksiin. Kannanotossa todetaan myös, että on tärkeää ottaa MMA:iden edut huomioon etuuksien heikkenemisen, kauppaan liittyvien kysymysten sekä valmiuksien kehittämisen aloilla. Lisäksi korostettiin sitä, kuinka EU:n ja MMA:iden suhteissa olisi nostettava etusijalle seuraavat ympäristöön, ilmastonmuutokseen ja katastrofiriskin pienentämiseen liittyvät kysymykset: MMA:iden biologisen monimuotoisuuden ja luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, ympäristön turvallisuus, energia (myös uusiutuvat energialähteet), ekosysteemien suojelu, ilmastonmuutoksen seurausten torjunta ja lieventäminen, katastrofivalmius ja toiminta katastrofitilanteissa, haitalliset tulokaslajit ja kestävä kalatalous. Sidosryhmät[7] kehottivat tehostamaan yhteistyötä, jota unioni tekee MMA:iden ja syrjäisimpien alueiden kanssa biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttämiseksi. Unionin ja MMA:iden välisen solidaarisuuden olisi perustuttava sille, että MMA:iden asukkaat ovat niiden jäsenvaltioiden kansalaisina, joihin ne ovat sidoksissa, myös EU:n kansalaisia. Lisäksi korostettiin sitä, että MMA:t toimivat strategisina etuvartioina; unionin auttaessa MMA:ita lisäämään kilpailu- ja selviytymiskykyään, vähentämään haavoittuvuuttaan ja yhdentymään niitä ympäröivään alueeseen se investoi samalla näihin etuvartioihinsa, jotka voivat edistää unionin arvoja maailmanlaajuisesti. 2.2. Asiantuntijatiedon käyttö EU–MMA-assosiaatiota on analysoitu useissa komission ja MMA:iden tilaamissa selvityksissä. Niissä on käsitelty monia aihepiirejä, esimerkiksi MMA-assosiaatiopäätökseen sisältyvää kauppajärjestelmää, MMA:iden ympäristöprofiileja, tilastojärjestelmiä, tilastointivalmiuksia ja kriisivalmiuksia sekä unionin yhteistyötä MMA:iden kanssa vuosina 1999–2009[8]. Yhteistyötä esiteltiin ja siitä keskusteltiin sidosryhmien kanssa MMA–EU-foorumissa maaliskuussa 2011. Selvitysten keskeisimmät suositukset unionin rahoitusavusta MMA:ille olivat seuraavat: (1) viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana ilmaantuneiden poliittisten painopisteiden sisällyttäminen EU:n ja MMA:iden yhteistyön ohjelmointiin; (2) rahoitusavun ohjelmointia koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukauttaminen niin, että apua voidaan myöntää nopeammin; (3) MMA:iden ja niiden naapurimaiden välisen yhteistyön edistäminen muun muassa koordinoimalla paremmin MMA:ille, AKT-valtioille ja syrjäisimmille alueille tarjolla olevia rahoitusvälineitä; (4) osallistumisen helpottaminen niihin unionin horisontaalisiin ohjelmiin, jotka ovat MMA:ille avoimia. MMA-assosiaatiopäätöksen kaupallisten ja kauppaan liittyvien näkökohtien osalta eri selvitysten tärkeimmät suositukset olivat seuraavat: (1) tavarakauppaa koskevien järjestelyjen mukauttaminen rakenteellisten ongelmien ottamiseksi paremmin huomioon. Yksi keino on ottaa käyttöön joustavammat alkuperäsäännöt MMA:iden tavaroiden viennissä unioniin; (2) edellytysten luominen sille, että MMA:t voivat solmia edullisemmat kauppasuhteet muiden MMA:iden ja kehitysmaiden kanssa. Taustalla on palvelukaupan merkityksen kasvu maailmantaloudessa ja alueellisissa talouksissa viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana sekä tarve edistää alan alueellista yhdentymistä; (3) MMA:iden tukeminen ja niiden valmiuksien kehittäminen kauppaan liittyvissä politiikoissa sekä MMA:iden avustaminen sääntelyn uudistamisessa; (4) EU:n markkinoille pääsyä koskevista edellytyksistä tiedottaminen MMA:issa; (5) suoran vuoropuhelun jatkaminen Euroopan komission ja MMA:iden välillä muun muassa kaupallisista ja kauppaan liittyvistä kysymyksistä sekä sen varmistaminen, että MMA:iden edut otetaan huomioon EU:n kauppaneuvotteluissa. Ympäristönäkökohtien osalta selvityksissä suositeltiin, että unioni ja MMA:t lisäävät yhteistyötä seuraavilla aloilla: (1) ilmastonmuutos, (2) luonnononnettomuudet, (3) luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin sekä biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat uhat ja luontotyyppien tuhoutuminen, (4) laiton, sääntelemätön ja ilmoittamaton kalastus, (5) jätehuolto, (6) vesihuolto. 2.3. Vaikutusten arviointi Vaikutusten arvioinnissa tarkasteltiin yksityiskohtaisesti kolmea toimintavaihtoehtoa. Toimintavaihtoehto 1: Nykytilanteen säilyttäminen – voimassa olevan MMA-päätöksen uusiminen sitä millään tavalla muuttamatta Toimintavaihtoehdossa 1 nyt voimassa olevan MMA-assosiaatiopäätöksen rakenne ja sisältö säilytettäisiin vuosien 2014–2020 ajan. Nykytilanteen säilyttämistä voitaisiin perustellusti pitää hyvänä vaihtoehtona EU–MMA-assosiaatiolle tulevaisuudessa, koska nykyiset järjestelyt on todettu hyödyllisiksi MMA:iden sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen kannalta muun muassa siksi, että ne tarjoavat vapaan pääsyn EU:n laajoille markkinoille ja tukea näin tarjoutuvien vientimahdollisuuksien hyödyntämiseen. EU:n ja MMA:iden vuosina 1999–2009 tekemä yhteistyö on todettu ulkopuolisissa selvityksissä johdonmukaiseksi sekä assosiaation tavoitteiden että MMA:iden poliittisten painopisteiden kanssa. Selvitysten mukaan EU:n ja MMA:iden yhteistyön ja EU:n muiden politiikkojen välillä ei ole esiintynyt merkittäviä ristiriitaisuuksia tai epäjohdonmukaisuuksia. Vaikka vaihtoehto 1 onkin johdonmukainen SEUT-sopimuksen neljännen osan ja sen johdanto-osan kanssa, sillä ei saavutettaisi MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja Euroopan komission yhteistä pyrkimystä muokata ja nykyaikaistaa EU:n ja MMA:iden suhteita vastavuoroisuuden pohjalta. Sen sijaan, että se auttaisi nykyaikaistamaan suhteita ja luomaan vastavuoroisemman kumppanuuden, jossa yhteiset edut voitaisiin ottaa paremmin huomioon, EU:n ja MMA:iden suhteiden perustana perinteisesti ollut avunantaja/-saaja-asetelma pysyisi muuttumattomana. MMA:iden tavaroiden ja palvelujen pääsyyn unionin markkinoille sovellettaisiin olemassa olevia sääntöjä, ja tuloksena olisi MMA:iden markkinoillepääsyn vaikeutuminen (etuuksien heikentymisen takia). Tämä vaikuttaisi kielteisesti MMA:iden sosiaaliseen ja taloudelliseen tilanteeseen. Toimintavaihtoehto 2: MMA-assosiaatiopäätöksen nykyaikaistaminen ja mukauttaminen EU:n poliittiseen toimintakehykseen Vaihtoehto 2 nykyaikaistaisi MMA-assosiaatiopäätöstä ja mukauttaisi sen unionin poliittiseen toimintakehykseen. Päätöksen tavoitteita ja periaatteita tarkistettaisiin ottaen huomioon EU:n neuvoston poliittiset suuntaviivat, MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, eri yhteyksissä esittämät pyynnöt sekä ulkopuolisten selvitysten tulokset. Toimintavaihtoehto 2 parantaisi EU:n ja MMA:iden yhteistyötä, joka perustuu sidosryhmien kuulemismenettelyssä määrittelemiin yhteisiin etuihin. Se myös auttaisi tehostamaan yhteistyötä kohdentamalla ja koordinoimalla EU:n, MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, toimia entistä paremmin. MMA:iden painopisteiksi määrittelemät yhteistyöalat (esim. biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen säilyttäminen, tutkimus ja innovointi) saisivat lisätukea unionilta. Toimintavaihtoehdossa 2 unioni tukisi MMA:ita sellaisten kriittisten kysymysten käsittelyssä, jotka haittaavat niiden kestävää kehitystä (esim. ilmastonmuutos) ja joista ne eivät selviä yksin. Saarialueet eivät voi yksinään kehittää toimivia ratkaisuja tällaisiin haasteisiin, vaan ne tarvitsevat kumppaneita, ja ne on otettava mukaan maailmanlaajuisiin ponnisteluihin. Toimintavaihtoehto 2 tarjoaisi MMA:ille nykyaikaistetun kauppajärjestelmän unionin kanssa. Järjestelmä 1) tarjoaisi paremmat alkuperäsäännöt ja 2) takaisi palvelukaupan ja sijoittautumisen osalta kohtelun, joka olisi vähintään yhtä edullinen kuin kohtelu, jonka unioni myöntää kolmansille osapuolille. Nykyisessä järjestelmässä näin ei ole. Toimintavaihtoehto 2 olisi johdonmukainen SEUT-sopimuksen neljännen osan ja sen johdanto-osan kanssa. Se olisi keino soveltaa käytännössä EU:n neuvoston poliittisia suuntaviivoja kolmen tavoitteen eli kilpailukyvyn, selviytymiskyvyn ja yhteistyön osalta. Toimintavaihtoehdon 2 mukaisesti assosiaatiokehyksessä otettaisiin huomioon politiikan viimeaikainen kehitys ja keskustelut, joita on käyty viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana. Tässä vaihtoehdossa politiikan johdonmukaisuus olisi turvattu ja sitä lisättäisiin. Sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät vaikutukset olisivat myönteisempiä kuin vaihtoehdossa 1. Toimintavaihtoehto 2 perustuisi nykyistä paremmin yhteisen edun käsitteelle. Se mahdollistaisi unionin poliittisen asialistan painopisteiden huomioimisen unionin ja MMA:iden suhteissa ja kasvattaisi EU:n lisäarvoa kansainvälisenä toimijana uusissa maailmanlaajuisissa kysymyksissä. Näin MMA:t voisivat paremmin edistää EU:n arvoja ja normeja muualla maailmassa. Toimintavaihtoehto 3: Useiden kumppanuussopimusten tekeminen Vaihtoehto 3 merkitsisi EU:n ja MMA:iden suhteiden monipuolistumista. Kauppaan ja taloudelliseen yhteistyöhön sovellettaisiin kahta lähestymistapaa. Jotkin MMA:t voitaisiin sisällyttää EU:n muihin kahdenvälisiin kauppajärjestelyihin, käytännössä talouskumppanuus- tai vapaakauppasopimuksiin, tilanteen ja mahdollisuuksien mukaan. Muihin MMA:ihin sovellettaisiin assosiaatiokehyksen mukaista MMA:iden kauppajärjestelmää, joka vastaa toimintavaihtoehtoa 1 tai 2. Vaikka tämä ei kattaisi kauppaa ja taloudellista yhteistyötä niiden MMA:iden kanssa, jotka olisi sisällytetty muihin kauppasopimuksiin, se voisi kattaa kaikkien MMA:iden kanssa kaikilla muilla aloilla tehtävän yhteistyön. Vaihtoehtoisesti kaikki talouskumppanuus- tai vapaakauppasopimuksen soveltamisalaan kuuluva yhteistyö MMA:iden kanssa voitaisiin toteuttaa näiden sopimusten puitteissa. Tämä merkitsisi sitä, että myös rahoitusapua myönnettäisiin assosiaatiokehyksen ulkopuolella. Sisällyttämällä tai assosioimalla MMA:t muihin kauppasopimuksiin voitaisiin saavuttaa osa EU–MMA-assosiaation tavoitteista. Se ei kuitenkaan olisi osa assosiaatiota. Lisäksi on mahdollista, ettei vaihtoehtoa 3 ole kaikilta osin mukautettu kaikkien tai edes useimpien MMA:iden tarpeisiin ja realiteetteihin. Myös unionille itselleen voi aiheutua kielteisiä vaikutuksia, jos siltä vaaditaan huomattavia korvauksia MMA:iden sisällyttämisestä voimassa oleviin sopimuksiin. Jos MMA:t sisällytetään muihin kauppasopimuksiin, ne assosioituneet maat ja alueet, joilla on perustuslailliset sidokset jäsenvaltioihin, lakkaisivat oikeudellisesti ja tosiasiallisesti olemasta MMA:ita. Koska toimintavaihtoehdon 3 valinta voi johtaa siihen, että unionin on solmittava erityyppiset suhteet kunkin MMA:n kanssa, sen edellyttämä oikeudellinen prosessi olisi hyvin monimutkainen ja se olisi käytävä läpi kunkin MMA:n kanssa erikseen. Myös epäselvyys MMA:iden ja niiden asukkaiden asemasta todennäköisesti lisääntyisi. Tiettyjä sääntöjä, jotka jo sisältyvät eri sopimuksiin tai joiden sisällyttämistä niihin harkitaan, ei välttämättä sovellettaisi MMA:iden asukkaisiin sillä perusteella, että he ovat EU:n kansalaisia. Näin ollen toimintavaihtoehdon 3 täytäntöönpano voisi lisätä SEUT-sopimuksen alueellisen ja henkilöllisen soveltamisalan välisiä jännitteitä. Epäselvyyttä voisi lisätä myös se, että eri kehysten puitteissa tehtäisiin erityyppistä yhteistyötä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Oikeusperusta EU–MMA-assosiaatio perustuu SEUT-sopimuksen neljänteen osaan. MMA–EU-assosiaation yksityiskohtaisista säännöistä ja menettelyistä säädetään SEUT-sopimuksen 203 artiklan mukaisesti neuvoston päätöksissä, jotka kyseisen artiklan mukaan annetaan erityistä lainsäätämisjärjestystä noudattaen. 3.2. Toissijaisuusperiaate SEUT-sopimuksen neljännen osan määräyksiin sisältyvät yksityiskohtaiset järjestelyt on toteutettava unionin tasolla, koska assosiaation tarkoitusta eli MMA:iden sosiaalista ja taloudellista kehitystä sekä läheisiä taloudellisia suhteita koko unionin kanssa, ei voida saavuttaa toteuttamalla toimia jäsenvaltioiden tasolla. MMA:ihin sovellettavan kauppajärjestelmän osalta jäsenvaltioiden toimet ovat sitä paitsi poissuljettuja, koska yhteinen kauppapolitiikka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan (SEUT-sopimuksen viidennen osan II osasto). Komission lainsäädäntöehdotukseen sisältyvä lähestymistapa MMA:iden kanssa tehtävään yhteistyöhön noudattaa kumppanuuden, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteita. Siinä ehdotetaan, että unionin MMA:ille antama rahoitusapu perustuisi ohjelma-asiakirjoihin, joista MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset ja komissio olisivat yhdessä vastuussa ja joissa määriteltäisiin unionin ja MMA:iden yhteistyöstrategiat. Yhteistyöstrategiat perustuisivat MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten vahvistamiin kehitystavoitteisiin, -strategioihin ja ‑painopisteisiin. Toiminnasta päätettäisiin komission, MMA:iden ja niihin jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, kesken kutakin kumppania kuullen ja niiden institutionaalisia, oikeudellisia ja rahoituksellisia toimivaltuuksia täysimääräisesti kunnioittaen. MMA:iden viranomaisilla olisi päävastuu yhteistyöstrategian puitteissa sovittujen toimien toteuttamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa. Komissio puolestaan vahvistaisi näihin ohjelmiin ja hankkeisiin sovellettavat yleiset säännöt ja edellytykset. 3.3. Suhteellisuusperiaate SEUT-sopimuksen 198 ja 199 artiklassa mainitut assosiaation tavoitteet edellyttävät kokonaisvaltaista kumppanuutta, joka käsittää institutionaalisen kehyksen, kaupan alan järjestelyt, monia yhteistyöaloja ja perusperiaatteet, joita sovelletaan unionin MMA:ille antamaan rahoitusapuun. Tällainen kumppanuus edellyttää laaja-alaista ja kauaskantoista oikeudellista välinettä. Perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet ovat pitkän aikavälin tavoitteita. Siksi tarvitaan päätös, jonka voimassaoloaika on riittävän pitkä. Koska MMA:t saavat vuosien 2014–2020 rahoituskehyksen aikana rahoitusta sekä yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta että unionin yleisestä talousarviosta, on järkevää, että päätöksellä on sama voimassaoloaika kuin monivuotisella rahoituskehyksellä. Komission ehdotukseen sisältyy lähestymistapa, joka on joustava ja sovitettu kunkin MMA:n tilanteeseen. Komissio ehdottaa, että EU:n ja MMA:iden yhteistyön tuloksellisuutta seurataan tarkastuksin sekä ennakko-, väli- ja jälkiarvioinnein. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Komission tiedonannossa Monivuotisen rahoituskehyksen laatiminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävän EU:n yhteistyön rahoitusta varten vuosina 2014–2020 (yhdestoista Euroopan kehitysrahasto)[9] MMA:iden kanssa tehtävään yhteistyöhön varataan 343,4 miljoonaa euroa. Kyseinen 343,4 miljoonan euron määrä jaetaan MMA:iden assosiaation täytäntöönpanosta viimeistään 31. joulukuuta 2013 annettavan neuvoston päätöksen mukaisesti. Määrästä 338,4 miljoonaa euroa käytetään hallintoalue- ja aluekohtaisten ohjelmien rahoittamiseen ja 5 miljoonaa euroa myönnetään Euroopan investointipankille korkotukien ja teknisen avun rahoittamiseen MMA-assosiaatiopäätöksen mukaisesti. 2012/0195 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin (”MMA-assosiaatiopäätös”) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 203 artiklan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä, sekä katsoo seuraavaa: (1) Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 27 päivänä marraskuuta 2001 tehtyä neuvoston päätöstä 2001/822/EY[10] sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2013. Päätöksen 62 artiklan mukaisesti neuvoston on vahvistettava säännökset Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 198–202 artiklassa määrättyjen periaatteiden soveltamista varten. (2) EU:n suhteista merentakaisiin maihin ja alueisiin (MMA:t) 22 päivänä joulukuuta 2009 antamissaan päätelmissä[11] neuvosto kehotti komissiota tekemään lainsäädäntöehdotuksen assosiaatiopäätöksen tarkistamiseksi ennen heinäkuuta 2012. Neuvosto yhtyi komission ehdotukseen, jonka mukaan unionin ja MMA:iden tuleva kumppanuus pohjautuisi kolmeen keskeiseen tekijään, jotka ovat kilpailukyvyn parantaminen, selviytymiskyvyn kehittäminen, haavoittuvuuden vähentäminen sekä MMA:iden sekä muiden kumppanien ja naapurialueiden välisen yhteistyön ja yhdentymisen edistäminen. (3) Komissio järjesti julkisen kuulemisen vuoden 2008 kesä- ja lokakuun välisenä aikana ja ehdotti useita suuntaviivoja uudeksi assosiaatiopäätökseksi. Kuulemisen tulokset esitettiin tiedonannossa EU:n ja merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:iden) uuden kumppanuuden perustekijät[12]. (4) Perussopimusta ja sen toissijaista lainsäädäntöä ei sovelleta automaattisesti MMA:ihin, lukuun ottamatta eräitä säännöksiä, joissa nimenomaisesti säädetään toisin. Vaikka MMA:t eivät ole kolmansia maita, ne eivät ole osa sisämarkkinoita, vaan niiden on noudatettava kolmansille maille asetettuja kauppaa koskevia velvoitteita, erityisesti alkuperäsääntöjä, terveyttä ja kasvien terveyttä koskevia vaatimuksia sekä suojatoimenpiteitä. (5) Unionin ja MMA:iden erityissuhteessa olisi siirryttävä perinteisestä kehitysyhteistyöhön perustuvasta lähestymistavasta vastavuoroiseen kumppanuuteen MMA:iden kestävän kehityksen tukemiseksi. Unionin ja MMA:iden välisen yhteisvastuun olisi perustuttava niiden ainutlaatuiseen suhteeseen ja kuulumiseen samaan ”eurooppalaiseen perheeseen”. (6) Kansalaisyhteiskunnan panosta MMA:iden kehitykseen voidaan edistää lujittamalla kansalaisjärjestöjä kaikilla yhteistyöaloilla. (7) Kun otetaan huomioon MMA:iden maantieteellinen sijainti, niiden ja niiden naapurien välistä yhteistyötä on jatkettava kaikkien osapuolten eduksi ja keskityttävä erityisesti yhteisen edun mukaisiin aloihin ja unionin arvojen ja normien edistämiseen, huolimatta kunkin tietyllä maantieteellisellä alueella sijaitsevan toimijan erilaisesta asemasta suhteessa unionin lainsäädäntöön. (8) Unioni tukee MMA:n politiikkoja ja strategioita yhteisen edun mukaisella alalla kyseisen MMA:n erityisen tarpeen, potentiaalin ja valinnan mukaan. (9) Assosiaation tavoitteena olisi oltava biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu, ennalleen palauttaminen ja kestävä käyttö keskeisinä tekijöinä kestävän kehityksen saavuttamiseksi. (10) MMA:issa on rikas maan ja merten biologinen monimuotoisuus. Ilmastonmuutos voi vaikuttaa MMA:iden luonnonympäristöön ja muodostaa uhkan niiden kestävälle kehitykselle. Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojeluun, katastrofiriskin vähentämiseen, luonnonvarojen kestävään hallinnointiin ja kestävän energian edistämiseen liittyvät toimet auttavat sopeutumista ilmastonmuutokseen ja sen lieventämistä MMA:issa. (11) MMA:illa voisi olla merkittävä rooli edistettäessä monenvälisiin ympäristösopimuksiin liittyviä unionin sitoumuksia, ja tämä olisi tunnustettava unionin ja MMA:iden välisissä suhteissa. (12) On tärkeää tukea MMA:ita niiden pyrkiessä vähentämään riippuvuutta fossiilisista polttoaineista tarkoituksena vähentää polttoaineiden saantiin ja hintavaihteluihin liittyvää haavoittuvuutta ja lisätä näin talouden selviytymiskykyä ja vähentää alttiutta ulkoisille häiriöille. (13) Unioni voi auttaa MMA:ita vähentämään katastrofialttiuttaan ja tukea niiden tässä tarkoituksessa toteuttamia toimia ja toimenpiteitä. (14) MMA:iden syrjäisen sijainnin vaikutukset ovat este niiden kilpailukyvylle ja sen vuoksi on tärkeää parantaa niiden yhteyksiä. (15) Unioni ja MMA:t tunnustavat koulutuksen tärkeyden MMA:iden kestävän kehityksen edistäjänä. (16) MMA:iden taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen olisi oltava toisiaan tukevaa ja sen tavoitteena olisi oltava MMA:iden talouden kilpailukyvyn parantaminen sekä sosiaalinen hyvinvointi ja osallisuus, erityisesti muita heikommassa asemassa olevien ryhmien ja vammaisten osalta. Tässä tarkoituksessa unionin ja MMA:iden väliseen yhteistyöhön olisi sisällyttävä tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihto asiaankuuluvilla aloilla, mukaan lukien osaamisen kehittäminen ja sosiaaliturva, sekä vammaisten oikeuksien edistäminen ottaen huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista. Unionin ja MMA:iden välisen assosiaation olisi lisäksi edistettävä ihmisarvoista työtä, mukaan lukien työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua koskevat parhaat käytännöt, sekä työelämän perusnormit, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja yhteyksien parantaminen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. (17) MMA:issa esiintyvillä tartuntataudeilla, kuten denguekuume Karibian ja Tyynenmeren alueilla ja Chikungunya-virus Intian valtameren alueella, voi olla huomattavia kielteisiä vaikutuksia terveyteen ja talouteen. Sen lisäksi, että epidemiat heikentävät MMA:iden väestön tuottavuutta, niillä on todennäköisesti suuri vaikutus matkailuun, joka on monen MMA:n talouden tukipilari. Koska MMA:ihin matkustavien matkailijoiden ja siirtotyöläisten määrä on suuri, ne ovat alttiita näin maahan tuleville infektiotaudeille. Myös MMA:ista takaisin matkustavat voivat tuoda tartuntatauteja mukanaan Eurooppaan. Turvallisen matkailun varmistaminen on näin ollen erittäin keskeinen tekijä matkailuun suuresti tukeutuvien MMA:iden talouksien kestävyyden kannalta. (18) Unionin ja MMA:iden välisessä assosiaatiossa on otettava huomioon MMA:iden kulttuurisen moninaisuuden ja identiteetin suojelu ja edistettävä sitä. (19) Unioni tunnustaa, että on tärkeää luoda MMA:iden kanssa aktiivisempi kumppanuus, jonka puitteissa edistetään hyvää hallintotapaa ja torjutaan järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, terrorismia ja korruptiota. (20) Unionin ja MMA:iden välisen kaupan alan ja kauppaan liittyvän yhteistyön olisi edistettävä kestävän kehityksen tavoitetta taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä sekä ympäristönsuojelussa. (21) Maailmanlaajuiset muutokset, jotka ilmenevät kaupan jatkuvana vapautumisena, koskevat keskeisesti unionia, MMA:iden tärkeintä kauppakumppania, sekä MMA:iden AKT-naapurimaita ja niiden muita talouskumppaneita. (22) MMA:t ovat herkästi haavoittuvia saaria, joita on suojeltava asianmukaisesti, myös jätehuollon osalta. Radioaktiivisten jätteiden suhteen tästä määrätään Euratomin perustamissopimuksen 198 artiklassa ja siihen liittyvässä toissijaisessa lainsäädännössä, paitsi Grönlannin osalta, johon Euratomin perustamissopimusta ei sovelleta. Muun jätteen suhteen olisi täsmennettävä, mitä unionin sääntöjä sovelletaan MMA:ihin. (23) Tässä päätöksessä olisi säädettävä joustavammista alkuperäsäännöistä, mukaan lukien uudet mahdollisuudet alkuperäkumulaatioon. Kumulaation olisi oltava mahdollinen paitsi MMA:iden ja talouskumppanuussopimusmaiden kanssa myös tietyin edellytyksin silloin, kun on kyse tuotteista, jotka ovat peräisin maista, joihin unioni soveltaa vapaakauppasopimusta, ja tuotteista, jotka hyötyvät tulli- ja kiintiövapaasta pääsystä unioniin unionin yleisen tullietuusjärjestelmän[13] perusteella. Nämä edellytykset ovat tarpeen kauppaa koskevien toimenpiteiden kiertämisen estämiseksi ja kumulaatiojärjestelyjen moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. (24) MMA-alkuperän todentamismenettelyt olisi saatettava ajan tasalle MMA:iden toimijoiden ja hallintoviranomaisten edun mukaisesti. Myös unionin ja MMA:iden välistä hallinnollista yhteistyötä koskevat säännökset olisi päivitettävä. (25) On luotava hallinnollisen yhteistyön menetelmät ja mahdollisuus peruuttaa etuuskohtelu väliaikaisesti MMA:iden kaikkien tai joidenkin alkuperätuotteiden osalta, kun on kyse petoksesta, sääntöjenvastaisuuksista tai tuotteiden alkuperää koskevien sääntöjen järjestelmällisestä noudattamatta jättämisestä tai hallinnollisen yhteistyön laiminlyönnistä. Lisäksi olisi annettava riittävän yksityiskohtaiset suoja- ja valvontatoimenpiteitä koskevat säännökset. Näin MMA:iden ja unionin toimivaltaisilla viranomaisilla sekä talouden toimijoilla olisi käytössään selvät ja läpinäkyvät säännöt ja menettelyt. Lisäksi on yhteisen edun mukaista varmistaa niiden menettelyjen ja järjestelyjen asianmukainen soveltaminen, joiden perusteella MMA:t voivat viedä tavaroita EU:hun tulli- ja kiintiövapaasti. Tämän vuoksi on aiheellista sisällyttää päätökseen säännös, jossa selvennetään, mitä seurauksia on sellaisilla mainittujen menettelyjen ja järjestelyjen soveltamisessa tehdyillä hallinnollisilla virheillä, jotka johtavat unionin talousarvioon kohdistuviin tappioihin tuontitullien osalta. Säännöksissä olisi selvästi vahvistettava, että tällaisista tappioista aiheutuvaa taloudellista rasitusta ei kateta unionin talousarviosta vaan että siitä vastaa jäsenvaltio, jolla on erityissuhde siihen MMA:han, jonka viranomaiset ovat tehneet virheen. Säännöksessä ei pitäisi erottaa MMA:sta tulevia tavaroita ja kolmansista maista tulevia tavaroita, vaan sen pitäisi koskea molempia tilanteita. (26) Ottaen huomioon yhdentymisen tavoitteet ja maailmankaupan kehityksen palvelujen ja sijoittautumisen alalla on tarpeen tukea palvelumarkkinoiden ja sijoitusmahdollisuuksien kehitystä parantamalla MMA:iden palvelujen ja sijoitusten pääsyä unionin markkinoille. Unionin olisi tältä osin tarjottava MMA:ille sellainen paras mahdollinen kohtelu, joka tarjotaan mille tahansa muulle kauppakumppanille kattavalla suosituimmuuskohtelulausekkeella, ja varmistettava MMA:ille joustavampi mahdollisuus kauppasuhteisiin rajoittamalla MMA:iden unionille tarjoama kohtelu siihen, joka tarjotaan muille keskeisille kauppakumppaneille. (27) Immateriaalioikeudet ovat keskeinen tekijä innovoinnin kannustamisessa, ja niiden avulla voidaan edistää taloudellista ja sosiaalista kehitystä. Ne hyödyttävät maita antamalla niille mahdollisuuden suojella henkisen luomistyön tuotteita ja henkistä pääomaa. Niiden suojelu ja täytäntöönpano helpottavat kauppaa, kasvua ja ulkomaisia sijoituksia, ja ne auttavat torjumaan väärennettyjen tuotteiden terveys- ja turvallisuusriskejä. MMA:t voivat hyötyä immateriaalioikeuksia koskevasta politiikasta erityisesti biologisen monimuotoisuuden suojelun ja teknologian kehityksen yhteydessä. (28) Terveys- ja kasvinsuojelutoimilla ja kaupan teknisillä esteillä voi olla vaikutusta kauppaan, mikä edellyttää yhteistyötä. Kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä olisi käsiteltävä myös kilpailupolitiikkaa ja immateriaalioikeuksia, jotka vaikuttavat kaupan tuottojen oikeudenmukaiseen jakoon. (29) Sen varmistamiseksi, että MMA:t voivat osallistua parhain edellytyksin unionin sisämarkkinoille samoin kuin alueellisille, alialueellisille ja kansainvälisille markkinoille, on tärkeää kehittää MMA:iden valmiuksia asiaankuuluvilla aloilla. Näitä ovat henkilöresurssien ja osaamisen kehittäminen, pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen, toimialojen monipuolistaminen ja asianmukaisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpano investointeja edistävän liikeympäristön luomiseksi. (30) Unionin ja MMA:iden välisen rahoituspalveluyhteistyön avulla olisi edistettävä turvallisemman, vakaamman ja avoimemman rahoitusjärjestelmän luomista, mikä on olennaista maailman finanssimarkkinoiden vakauden parantamiseksi ja kestävän kasvun lujittamiseksi. Tällä alalla toteutettavat toimet olisi keskitettävä lähentymiseen kansainvälisesti sovittuihin normeihin ja MMA:iden lainsäädännön lähentämiseen rahoituspalveluja koskevaan unionin säännöstöön. Asianmukaista huomiota olisi kiinnitettävä MMA:iden viranomaisten, valvontaviranomaiset mukaan lukien, hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen. (31) MMA:ille olisi myönnettävä rahoitusapua yhtenäisin, avoimin ja tehokkain perustein ja ottaen huomioon MMA:iden tarpeet ja suorituskyvyn. Näissä perusteissa olisi otettava huomioon asukasmäärä, bruttokansantuote (BKT), aiemmista Euroopan kehitysrahastoista (EKR) myönnetyt määrärahat ja MMA:iden maantieteellisestä eristyneisyydestä johtuvat erityisongelmat. (32) MMA:iden viranomaisten hallinnollisten valmiuksien tehostamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja tunnustamiseksi MMA:ille myönnettyjen varojen hoito olisi toteutettava vastavuoroisen kumppanuuden pohjalta. MMA:iden viranomaisten olisi oltava vastuussa osapuolten välillä yhteistyöstrategioiksi sovittujen politiikkojen määrittelemisestä ja toteuttamisesta. (33) MMA-assosiaatiopäätöksen 9 ja 82 artiklassa säädetyillä rahoitusapua koskevilla menettelyillä siirretään erityisesti MMA:ille päävastuu 11. EKR:n ohjelmointiin ja toteuttamiseen liittyvästä yhteistyöstä. Yhteistyötä tehdään pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan tuki ohjelmoitujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. Lisäksi on tarkennettava, että MMA:ille voidaan myöntää rahoitusta 76 artiklassa säädetyistä eri lähteistä. (34) Ohjelma-asiakirjojen laatimista, seurantaa, tarkastusta arviointia, tarkistamista ja täytäntöönpanoa sekä raportointia ja rahoitusoikaisuja koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen antamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukainen valta antaa säädöksiä olisi siirrettävä komissiolle tämän päätöksen neljännen osan osalta. Teknologian kehityksen ja tullilainsäädännön muutosten ottamiseksi huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukainen valta antaa säädöksiä, joilla muutetaan liitteen VI lisäyksiä, olisi myös siirrettävä komissiolle. On erityisen tärkeää, että komissio järjestää asianmukaiset kuulemiset valmistelutyönsä kuluessa, asiantuntijataso mukaan lukien. Delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan komission olisi varmistettava, että asiaankuuluvat asiakirjat siirretään samanaikaisesti, viipymättä ja asianmukaisesti neuvostolle. (35) [Bermudan hallituksen toiveiden mukaisesti tässä päätöksessä säädettyjä assosiaatiojärjestelyjä ei olisi sovellettava Bermudaan.] (36) Tämän päätöksen perusteella neuvoston olisi voitava ehdottaa innovatiivista, johdonmukaista ja eri tilanteisiin sovitettua ratkaisua kaikkiin edellä lueteltuihin asioihin. (37) Tällä päätöksellä olisi korvattava päätös 2001/822/EY, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Ensimmäinen osa Yleiset säännökset merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta unioniin 1 luku Yleiset säännökset 1 artikla Tarkoitus 1. Merentakaisten maiden ja alueiden (MMA:t) assosiaatio unioniin, jäljempänä ’assosiaatio’, muodostaa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 198 artiklaan perustuvan kumppanuuden, jolla tuetaan MMA:iden kestävää kehitystä ja edistetään unionin arvoja ja normeja maailmanlaajuisesti. 2. Assosiaation kumppaneita ovat unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa. 2 artikla Tavoitteet, periaatteet ja arvot 1. Unionin ja MMA:iden välinen assosiaatio perustuu MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja unionin yhteisiin tavoitteisiin, periaatteisiin ja arvoihin. 2. Assosiaatiolla pyritään saavuttamaan perussopimuksen 199 artiklassa määrätyt yleistavoitteet parantamalla MMA:iden kilpailukykyä, kehittämällä niiden selviytymiskykyä, vähentämällä niiden haavoittuvuutta ja edistämällä niiden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä. 3. Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi assosiaatiossa kunnioitetaan perusperiaatteita, joita ovat vapaus, demokratia, ihmisoikeudet ja perusvapaudet, oikeusvaltioperiaate, hyvä hallintotapa ja kestävä kehitys, jotka kaikki ovat yhteisiä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa. 4. Tässä päätöksessä mainituilla yhteistyöaloilla ei saa olla sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää. 5. Kumppanit tunnustavat toistensa oikeuden määritellä kestävää kehitystä koskevan politiikkansa ja painopisteensä, vahvistaa omat kansalliset ympäristönsuojelun ja työsuojelun tasonsa ja antaa tai muuttaa asiaa koskevaa lainsäädäntöään ja politiikkaansa kansainvälisesti tunnustettuja normeja ja sopimuksia noudattaen. Tässä toiminnassa ne pyrkivät varmistamaan korkeatasoisen ympäristönsuojelun ja työsuojelun. 6. Tätä päätöstä täytäntöönpantaessa kumppaneita ohjaavat läpinäkyvyyttä, toissijaisuutta ja tehokkuuden tarvetta koskevat periaatteet ja ne myös pyrkivät toteuttamaan MMA:iden kestävän kehityksen kolmea pilaria: talouden kehitys, sosiaalinen kehitys ja ympäristönsuojelu. 3 artikla Assosiaation hallinto Assosiaation hallinnosta vastaavat komissio ja MMA:iden viranomaiset ja tarvittaessa se jäsenvaltio, johon MMA on sidoksissa, institutionaalisen, oikeudellisen ja varainhoidollisen toimivallan mukaisesti. 4 artikla Alueellinen soveltamisala Assosiaatiota sovelletaan perussopimuksen liitteessä II lueteltuihin MMA:ihin [Bermuda pois lukien]. 5 artikla Yhteinen etu, täydentävyys ja painopisteet 1. Assosiaatio muodostaa puitteet poliittiselle vuoropuhelulle ja yhteistyölle yhteistä etua koskevissa asioissa. 2. Etusijalla on yhteistyö yhteisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat esimerkiksi seuraavat: a) MMA:iden talouksien monipuolistaminen, mukaan lukien niiden yhdentyminen edelleen maailmantalouteen ja alueellisiin talouksiin; b) ympäristöystävällisen kasvun edistäminen; c) luonnonvarojen kestävä hallinnointi, mukaan lukien biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen suojelu ja kestävä käyttö; d) ilmastonmuutoksen vaikutuksiin sopeutuminen ja niiden lieventäminen; e) katastrofiriskin vähentämisen edistäminen; f) tutkimustyön, innovaatiotoiminnan ja tieteellisen yhteistyön edistäminen; g) sosiaalisten, kulttuuristen ja taloudellisten vaihtojen edistäminen MMA:iden, niiden naapurimaiden ja muiden kumppanien kesken. 3. Yhteisen edun mukaisilla aloilla tehtävän yhteistyön tavoitteena on MMA:iden omavaraisuuden lisääminen ja niiden valmiuksien kehittäminen 2 kohdassa vahvistettujen strategioiden ja politiikkojen laatimiseksi, toteuttamiseksi ja seuraamiseksi. 6 artikla Assosiaation edistäminen 1. Lujittaakseen keskinäisiä suhteitaan unioni ja MMA:t pyrkivät tiedottamaan assosiaatiosta kansalaisilleen, erityisesti edistämällä MMA:iden viranomaisten, tiedeyhteisön, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten ja niiden unionissa sijaitsevien kumppanien välisten yhteyksien ja yhteistyön kehittämistä. 2. Jäsenvaltiot tukevat MMA:iden pyrkimyksiä lujittaa ja edistää suhteitaan koko unioniin. 7 artikla Alueellinen yhteistyö, alueellinen yhdentyminen ja yhteistyö muiden kumppanien kanssa 1. Jollei tämän päätöksen 3 artiklasta muuta johdu, assosiaation tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä osallistumaan asiaankuuluviin kansainvälisiin, alueellisiin ja/tai alialueellisiin yhteistyöaloitteisiin sekä alueellisiin tai alialueellisiin yhdentymisprosesseihin omien toiveidensa ja MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten määrittelemien tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti. 2. Tätä tarkoitusta varten unioni ja MMA:t voivat vaihtaa tietoja ja parhaita käytäntöjä tai luoda muunlaisen tiiviin yhteistyö- ja koordinointitavan muiden kumppanien kanssa MMA:iden osallistuessa alueellisiin ja kansainvälisiin järjestöihin, soveltuvin osin kansainvälisten sopimusten perusteella. 3. Assosiaation tavoitteena on tukea MMA:iden ja muiden kumppanien välistä yhteistyötä tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määritellyillä yhteistyöaloilla. Tältä osin assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden ja perussopimuksen 349 artiklassa tarkoitettujen syrjäisimpien alueiden ja niiden naapurimaiden, jotka voivat olla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioita, välistä yhteistyötä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi unioni parantaa EU:n eri rahoitusvälineistä tuettujen yhteistyöohjelmien välistä koordinointia ja synergioita. 4. Tuki, jota annetaan MMA:iden osallistumiseen asiaankuuluviin alueellisiin yhdentymisjärjestöihin, kohdistetaan erityisesti seuraaviin: a) niiden asiaankuuluvien alueellisten järjestöjen ja instituutioiden valmiuksien kehittäminen, joiden jäseniä MMA:t ovat; b) alueelliset tai alialueelliset aloitteet, kuten tämän päätöksen toisessa ja kolmannessa osassa määriteltyihin yhteistyöaloihin liittyvien alakohtaisten uudistuspolitiikkojen täytäntöönpano; c) MMA:iden tietoisuus ja tiedot alueellisten yhdentymisprosessien vaikutuksista eri aloilla; d) MMA:iden osallistuminen alueellisten markkinoiden kehittämiseen alueellisissa yhdentymisjärjestöissä; e) MMA:iden ja niiden naapurimaiden väliset rajat ylittävät investoinnit. 8 artikla Erityiskohtelu 1. Assosiaatiossa otetaan huomioon MMA:iden moninaisuus talouskehityksen ja niiden valmiuksien osalta, joita tarvitaan 7 artiklassa tarkoitetun alueellisen yhteistyön ja alueellisen yhdentymisen hyödyntämiseksi täysimääräisesti. 2. Eristyneiden MMA:iden osalta otetaan käyttöön erityiskohtelu. 3. Jotta eristyneet MMA:t voisivat selvittää kehitykseen liittyvät rakenteelliset ja muut esteet, erityiskohtelussa on otettava huomioon niiden erityiset vaikeudet muun muassa silloin kun määritetään rahoitusavun määrä ja sitä koskevat edellytykset. 4. MMA:t, jotka katsotaan eristyneiksi, on lueteltu liitteessä I. 2 luku Yhteistyön toimijat 9 artikla Yleinen lähestymistapa 1. Assosiaatio perustuu laajaan vuoropuheluun ja kuulemisiin yhteistä etua koskevista kysymyksistä MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission sekä tarvittaessa Euroopan investointipankin (EIP) välillä. 2. MMA:t järjestävät tarvittaessa vuoropuhelua ja kuulemisia esimerkiksi seuraavien viranomaisten ja elinten kanssa: a) toimivaltaiset paikalliset ja muut viranomaiset; b) taloudelliset ja sosiaaliset kumppanit; c) muu kansalaisyhteiskuntaa edustava elin, ympäristönsuojelukumppanit, valtiosta riippumattomat järjestöt ja miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämisestä vastaavat elimet. 10 artikla Yhteistyön toimijat 1. MMA:iden yhteistyötoimijoita ovat a) MMA:iden valtion viranomaiset; b) MMA:iden paikallisviranomaiset; c) julkisten palvelujen tarjoajat ja kansalaisjärjestöt, kuten yhteiskunnalliset järjestöt, liike-elämän järjestöt, työnantajajärjestöt ja ammattiyhdistykset, sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt; d) alueelliset ja alialueelliset järjestöt. 2. Jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot niistä valtion ja paikallisista viranomaisista, joihin viitataan 1 kohdan a ja b alakohdassa. 11 artikla Valtiosta riippumattomien toimijoiden tehtävät 1. Valtiosta riippumattomat toimijat voivat osallistua yhteistyötä koskevaan tietojenvaihtoon ja kuulemisiin erityisesti valmisteltaessa ja täytäntöönpantaessa yhteistyöhön perustuvaa apua, hankkeita tai ohjelmia. Niille voidaan siirtää varainhoitoon liittyvää toimivaltaa paikallisia kehitysaloitteita tukevien hankkeiden tai ohjelmien toteuttamiseksi. 2. Valtiosta riippumattomat toimijat, jotka voivat osallistua hankkeiden tai ohjelmien hajautettuun hallinnointiin, määritellään MMA:iden viranomaisten, komission ja jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, välisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtiosta riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään MMA-kohtaisesti 9 artiklassa tarkoitetun laajan vuoropuhelun ja kuulemisten yhteydessä. 3. Assosiaation tavoitteena on edistää MMA:iden pyrkimyksiä lujittaa kansalaisjärjestöjä erityisesti niiden perustamisen ja kehittämisen osalta sekä sellaisten järjestelyjen kehittämistä, jotka ovat tarpeen, jotta MMA:t voivat osallistua kehitysstrategioiden ja -ohjelmien suunnitteluun, toteuttamiseen ja arviointiin. 3 luku Assosiaation institutionaaliset puitteet 12 artikla Vuoropuhelua ohjaavat periaatteet 1. Unioni, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, käyvät säännöllisesti kattavaa poliittista vuoropuhelua. 2. Vuoropuhelu käydään unionin, MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, institutionaalisten, oikeudellisten ja varainhoidollisten toimivaltuuksien mukaisesti. Vuoropuhelu toteutetaan joustavasti: se voi olla muodollista tai epämuodollista, asianmukaisella tasolla tai asianmukaisessa muodossa, ja se käydään 13 artiklassa tarkoitetuissa puitteissa. 3. Vuoropuhelun johdosta MMA:t voivat osallistua täysimääräisesti assosiaation täytäntöönpanoon. 4. Vuoropuhelussa keskitytään muun muassa tiettyihin yhteistä etua koskeviin tai assosiaation tavoitteiden saavuttamisen kannalta yleisesti merkittäviin poliittisiin kysymyksiin. 13 artikla Assosiaatiofoorumit 1. Assosiaation puitteissa perustetaan seuraavat vuoropuhelufoorumit: a) Euroopan unionin ja MMA:iden välisellä keskustelufoorumilla, jäljempänä ’MMA–EU-foorumi’, kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset, jäsenvaltioiden edustajat ja komissio. Euroopan parlamentin jäsenet, EIP:n edustajat ja syrjäisimpien alueiden edustajat osallistuvat tarvittaessa MMA–EU-foorumiin; b) komissio, MMA:t ja jäsenvaltiot, joihin ne ovat sidoksissa, järjestävät säännöllisesti kolmikantaneuvotteluja. Näitä neuvotteluja järjestetään yleensä neljä kertaa vuodessa komission aloitteesta tai MMA:iden ja niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, pyynnöstä; c) MMA:iden, niiden jäsenvaltioiden, joihin ne ovat sidoksissa, ja komission niin sopiessa perustetaan neuvonantajina toimivia työryhmiä, jotka seuraavat assosiaation toteuttamista käsiteltävän kysymyksen edellyttämässä muodossa. Työryhmät tarjoavat foorumin teknisille neuvotteluille asioista, jotka ovat tärkeitä MMA:ille ja niille jäsenvaltioille, joihin ne ovat sidoksissa, ja täydentävät tällä tavoin työtä, jota tehdään MMA–EU-foorumilla ja/tai kolmikantaneuvotteluissa. 2. Komissio huolehtii MMA–EU-foorumin, kolmikantaneuvottelujen ja työryhmien puheenjohtajuudesta ja niiden sihteeripalveluista. Toinen osa Assosiaatioon liittyvät kestävän kehityksen yhteistyöalat 1 luku Ympäristökysymykset, ilmastonmuutos ja katastrofiriskin vähentäminen 14 artikla Yleiset tavoitteet ja periaatteet Assosiaation puitteissa tehtävä ympäristönsuojelun, ilmastonmuutoksen ja katastrofiriskin vähentämisen alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) tuki MMA:iden pyrkimyksille määritellä ja toteuttaa politiikkoja, strategioita, toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä; b) tuki MMA:iden pyrkimyksille liittyä alueellisiin verkostoihin ja aloitteisiin; c) kestävän resurssien käytön ja resurssitehokkuuden sekä talouskasvun ja ympäristön tilan huonontumisen välisen kytköksen katkaisemisen edistäminen. 15 artikla Biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävä hoito ja suojelu Assosiaation puitteissa tehtävä biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen kestävän hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) maan ja merten suojelualueiden perustamisen ja tehokkaan hoidon edistäminen ja olemassa olevien suojelualueiden hoidon parantaminen; b) maan ja merten resurssien kestävän hoidon edistäminen, mikä myötävaikuttaa suojelualueiden ulkopuolisten tärkeiden lajien, elinympäristöjen ja ekosysteemitoimintojen suojeluun; c) maan ja merten biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelun ja kestävän käytön lujittaminen seuraavin toimin: i) vastaamalla ilmastonmuutokseen liittyvään laajempaan haasteeseen ekosysteemin osalta ylläpitämällä terveitä, vahvoja ekosysteemejä ja edistämällä ympäristöystävällistä infrastruktuuria ja ekosysteemipohjaisia lähestymistapoja ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja sen vaikutusten lieventämisessä, mikä tuo usein moninkertaisia hyötyjä; ii) kehittämällä valmiuksia paikallisella, alueellisella ja/tai kansainvälisellä tasolla edistämällä tietojen, osaamisen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa kaikkien sidosryhmien välillä, mukaan lukien julkiset viranomaiset, maanomistajat, yksityissektori, tutkijat ja kansalaisyhteiskunta; iii) vahvistamalla olemassa olevia luonnonsuojeluohjelmia ja niihin liittyviä toimia suojelualueilla ja niiden ulkopuolella; iv) laajentamalla osaamispohjaa ja korjaamalla osaamispuutteet, myös määrittelemällä ekosysteemitoimintojen ja -palvelujen arvo; d) alueellisen yhteistyön edistäminen ja helpottaminen, jotta voidaan puuttua esimerkiksi sellaisiin kysymyksiin kuin haitalliset vieraslajit tai ilmastonmuutoksen vaikutukset; e) menetelmien kehittäminen resurssien kasvattamiseksi, mukaan lukien maksut ekosysteemipalveluista. 16 artikla Kestävä metsänhoito Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän metsänhoidon alan yhteistyö voi käsittää metsien edistämisen, suojelun ja kestävän hoidon, mukaan lukien puiden käyttö ympäristön suojelemiseksi eroosiolta ja aavikoitumiselta, metsittäminen ja puun viennin hallinnointi. 17 artikla Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito Assosiaation puitteissa tehtävä rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) tuki MMA:iden toimille, joiden tavoitteena on meri- ja rannikkoalueiden tehokas kestävä käyttö ja hoito määriteltäessä strategisia ja yhdennettyjä lähestymistapoja meri- ja rannikkoalueiden suunnitteluun, käyttöön ja hoitoon; b) taloudellisten ja sosiaalisten toimintojen, kuten kalastuksen, vesiviljelyn, matkailun ja meriliikenteen, yhteensovittaminen meri- ja rannikkoalueiden potentiaalin kanssa uusiutuvien energialähteiden ja raaka-aineiden osalta ottaen huomioon ilmastonmuutoksen ja ihmisen toiminnan vaikutukset. 18 artikla Meriasiat Assosiaation puitteissa tehtävä merialan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) vuoropuhelun edistäminen kyseistä alaa koskevissa yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä; b) merialan osaamisen ja biotekniikan, merienergian, merivalvonnan, rannikkoalueiden käytön ja hoidon sekä ekosysteemipohjaisen hallinnoinnin edistäminen; c) yhdennettyjen lähestymistapojen edistäminen kansainvälisellä tasolla. 19 artikla Kalakantojen kestävä hoito 1. Assosiaation puitteissa tehtävä kalakantojen kestävän hoidon alan yhteistyö perustuu seuraaviin periaatteisiin: a) sitoutuminen vastuuntuntoiseen kalastuksenhoitoon ja kalastuskäytäntöihin; b) pidättäytyminen toimenpiteistä tai toiminnoista, jotka ovat ristiriidassa kalakantojen kestävää käyttöä koskevien periaatteiden kanssa; c) sanotun rajoittamatta voimassa olevia tai tulevia unionin ja MMA:iden kahdenvälisiä kalastuskumppanuussopimuksia, unioni ja MMA:t pyrkivät konsultoimaan toisiaan säännöllisesti meren elollisten luonnonvarojen suojelusta ja hoidosta ja vaihtamaan tietoja näiden luonnonvarojen tilasta 13 artiklassa tarkoitetuissa assosiaatiofoorumeissa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia: a) hyvän hallintotavan, parhaiden käytäntöjen ja vastuuntuntoisen kalastuksenhoidon aktiivinen edistäminen kalakantojen suojelussa ja kestävässä hoidossa, mukaan lukien yhteisen edun mukaiset kalakannat ja ne, joita alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt hoitavat; b) kalakantojen suojelua koskeva vuoropuhelu ja yhteistyö, mukaan lukien toimenpiteet laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi ja tehokas yhteistyö alueellisissa kalastuksenhoitojärjestöissä ja niiden kanssa. Vuoropuheluun ja yhteistyöhön kuuluvat valvonta- ja tarkastusjärjestelmät, -kannustimet ja -velvoitteet kalastuksen ja rannikkoympäristöjen tehokkaamman hoidon toteuttamiseksi pitkällä aikavälillä. 20 artikla Kestävä vesihuolto 1. Assosiaation puitteissa unioni ja MMA:t voivat tehdä yhteistyötä kestävän vesihuollon alalla, johon kuuluu vesipolitiikka ja laitosten perustaminen, vesivarojen suojelu, vesihuolto maaseudulla ja kaupungeissa kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöä varten, vesivarojen varastointi, jakelu ja hoito sekä jätevesihuolto. 2. Vesihuollon alalla kiinnitetään erityistä huomiota juomavesi- ja sanitaatiopalvelujen tarjoamiseen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä, mikä edistää suoraan henkilöresurssien kehittämistä parantamalla terveydentilaa ja lisäämällä tuottavuutta. 3. Näillä aloilla tehtävää yhteistyötä ohjaa periaate siitä, että jatkuva tarve ulottaa vesihuollon peruspalvelujen tarjonta sekä kaupunkien että maaseutujen väestöille on ratkaistava ympäristön kannalta kestävällä tavalla. 21 artikla Jätehuolto Assosiaation puitteissa tehtävä jätehuoltoalan yhteistyö voi käsittää parhaiden ympäristökäytäntöjen edistämisen kaikissa jätehuoltoon liittyvissä toiminnoissa, mukaan luettuna jätteiden vähentäminen, kierrätys tai muut uusioraaka-aineiden erottamisprosessit sekä jätteiden hävittäminen. 22 artikla Kestävä energia Assosiaation puitteissa tehtävä kestävän energian alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) energiantuotanto, erityisesti kestävien energialähteiden kehittäminen, edistäminen, käyttö ja varastointi, esimerkiksi aurinkoenergia, vesivoima, biomassaenergia, geoterminen energia, aalto- ja merienergia sekä tuulivoima; b) energiapolitiikka ja -säännökset, erityisesti sellaisten politiikkojen laatiminen ja säännösten antaminen, jotka takaavat edulliset ja kestävät energian hinnat; c) energiatehokkuus, erityisesti energiatehokkuutta koskevien normien kehittäminen ja käyttöönotto sekä energiatehokkuutta parantavien toimenpiteiden toteuttaminen eri aloilla (teollisuus, kauppa, julkiset kuluttajat ja kotitaloudet) samoin kuin niihin liittyvät koulutus- ja tiedotustoiminnot; d) liikenne, erityisesti ympäristöystävällisemmän julkisen ja yksityisen liikenteen kehittäminen, edistäminen ja käyttö, esimerkiksi hybridi-, sähkö- tai vetyajoneuvot, yhteiskyydit ja pyöräilyjärjestelmät; e) kaupunkisuunnittelu ja -rakentaminen, erityisesti korkeiden ympäristön laatua ja energiatehokkuutta koskevien normien edistäminen ja käyttöönotto kaupunkisuunnittelussa ja -rakentamisessa; f) matkailu, erityisesti energia-omavaraisuuden (uusiutuvat energialähteet) edistäminen ja/tai ympäristöystävälliset matkailuinfrastruktuurit. 23 artikla Ilmastonmuutos Assosiaation puitteissa tehtävän ilmastonmuutosalan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:iden aloitteita, jotka koskevat ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen vaikutusten lieventämistä, ja se voi kattaa seuraavat: a) hallintoalue- ja aluekohtaisten ja/tai kansainvälisten toimien, suunnitelmien tai toimenpiteiden kartoittaminen ilmastonmuutokseen sopeutumista varten; b) ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen vaikutusten lieventämisen sisällyttäminen julkisiin toimintapolitiikkoihin ja strategioihin; c) tilastotietojen ja -indikaattorien, jotka ovat olennaisia välineitä politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa, laatiminen ja kartoittaminen; d) MMA:iden osallistumisen edistäminen alueellisilla ja kansainvälisillä vuoropuhelufoorumeilla osaamisen ja kokemusten vaihdon lisäämiseksi. 24 artikla Katastrofiriskin vähentäminen Assosiaation puitteissa tehtävä katastrofiriskin vähentämiseen liittyvä yhteistyö voi koskea seuraavia: a) katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien järjestelmien kehittäminen tai täydentäminen, mukaan luettuina ennakointi- ja varhaisvaroitusjärjestelmät, katastrofien seurausten lieventämiseksi; b) MMA:iden ja niiden sijaintialueiden katastrofialttiutta koskevien yksityiskohtaisten tietojen ja nykyisten toimintavalmiuksien kehittäminen; c) katastrofien ennaltaehkäisemistä ja niihin valmistautumista koskevien nykyisten toimenpiteiden vahvistaminen paikallisella, kansallisella ja alueellisella tasolla; d) asiaankuuluvien toimijoiden toimintavalmiuksien parantaminen, jotta ne olisivat koordinoidumpia, tehokkaampia ja vaikuttavampia; e) väestölle suunnatun riskialttiutta, ehkäisemistä, valmistautumista ja katastrofin iskiessä toteutettavia toimia koskevan tiedotuksen parantaminen, ottaen asianmukaisesti huomioon vammaisten erityistarpeet; f) pelastuspalveluihin osallistuvien keskeisten toimijoiden välisen yhteistyön lujittaminen; g) MMA:iden osallistumisen edistäminen alueellisilla, eurooppalaisilla ja/tai kansainvälisillä foorumeilla eri toimijoiden välisen säännöllisen tiedonvaihdon lisäämiseksi ja yhteistyön tiivistämiseksi katastrofitilanteissa. 2 luku Yhteydet 25 artikla Yleiset tavoitteet 1. Assosiaation puitteissa tehtävän yhteyksiä koskevan yhteistyön tavoitteena on a) varmistaa MMA:iden paremmat yhteydet maailmanlaajuisiin liikenneverkkoihin; b) varmistaa MMA:ille tieto- ja viestintätekniikan ja -palveluiden parempi saatavuus. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu yhteistyö voi koskea seuraavia: a) politiikka ja laitosten perustaminen; b) maantie-, rautatie-, lento-, meri- ja sisävesiliikenne; c) varastointimahdollisuudet satamissa ja lentoasemilla. 26 artikla Meriliikenne 1. Assosiaation puitteissa tehtävän meriliikennealan yhteistyön tavoitteena on kustannustehokkaiden ja toimivien meriliikennepalvelujen kehittäminen ja edistäminen MMA:issa, ja se voi koskea seuraavia: a) tehokkaan rahtiliikenteen edistäminen taloudellisesti ja kaupallisesti kannattavin hinnoin; b) MMA:iden kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin osallistumisen lisääminen; c) alueellisten ohjelmien edistäminen; d) tuki paikallisen yksityissektorin osallistumiseksi merikuljetustoimintaan. 2. Unioni ja MMA:t edistävät meriliikenteen ja miehistöjen turvallisuutta sekä merten pilaantumista ehkäiseviä toimia. 27 artikla Lentoliikenne Assosiaation puitteissa tehtävä lentoliikennealan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) MMA:iden lentoliikennealan uudistaminen ja ajanmukaistaminen; b) niiden lentoliikennealan liiketaloudellisen kannattavuuden ja kilpailukyvyn edistäminen; c) yksityissektorin investointien ja osallistumisen helpottaminen; d) osaamista ja hyviä yrityskäytäntöjä koskevan vaihdon edistäminen. 28 artikla Lentoliikenteen turvallisuus Assosiaation puitteissa tehtävän lentoliikenteen turvallisuutta koskevan yhteistyön tavoitteena on tukea MMA:ita niiden pyrkiessä noudattamaan kansainvälisiä normeja, ja se voi kattaa muun muassa seuraavat: a) ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmien täytäntöönpano; b) lentoasemien turvallisuuden varmistaminen ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisääminen niin, että ne pystyvät hallitsemaan kaikki niiden toimivaltaan kuuluvat toimintojen turvallisuusnäkökohdat; c) infrastruktuurin ja henkilöresurssien kehittäminen. 29 artikla Tieto- ja viestintätekniikan palvelut Assosiaation puitteissa tehtävän tieto- ja viestintätekniikan palvelujen alan yhteistyön tavoitteena on edistää MMA:issa innovointia, talouskasvua ja parannuksia sekä kansalaisten että yritysten jokapäiväisessä elämässä, mukaan lukien vammaisten yhdenvertaisten mahdollisuuksien lisääminen. Yhteistyö keskittyy erityisesti MMA:iden sääntelyvalmiuksien parantamiseen, ja sen puitteissa voidaan tukea MMA:iden tieto- ja viestintäpalvelujen laajentamista seuraavilla toimenpiteillä: a) sellaisen ennustettavissa olevan sääntely-ympäristön luominen, joka pysyy mukana teknisessä kehityksessä ja edistää kasvua, innovointia, kilpailua ja kuluttajansuojaa; b) vuoropuhelu erilaisista poliittisista kysymyksistä, jotka koskevat tietoyhteiskunnan edistämistä ja seurantaa; c) tietojenvaihto standardeja ja yhteentoimivuutta koskevista kysymyksistä; d) yhteistyön edistäminen tieto- ja viestintätekniikan tutkimuksen alalla sekä tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tutkimusinfrastruktuurien alalla; e) palvelujen ja sovellusten kehittäminen aloilla, joilla on suuri yhteiskunnallinen vaikutus. 3 luku Tutkimus- ja innovaatiotoiminta 30 artikla Tutkimus- ja innovaatiotoiminnan yhteistyö Assosiaation puitteissa tehtävä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan alan yhteistyö voi kattaa tieteen ja teknologian, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka, ja sen tavoitteena on edistää MMA:iden kestävää kehitystä sekä MMA:iden osaamista ja teollisuuden kilpailukykyä. Erityisesti yhteistyön kohteena voivat olla seuraavat: a) vuoropuhelu, koordinointi ja synergioiden luominen MMA:iden ja unionin politiikkojen sekä tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevien aloitteiden välillä; b) politiikan suunnittelu ja laitosten rakentaminen MMA:issa ja yhteiset toiminnot paikallisella, kansallisella tai alueellisella tasolla tavoitteena kehittää tieteeseen, teknologiaan ja innovointiin liittyviä toimintoja ja niiden soveltamista; c) MMA:ista, unionista, jäsenvaltioista ja kolmansista maista peräisin olevien oikeushenkilöiden välinen yhteistyö; d) yksittäisten MMA:ista peräisin olevien tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja oikeushenkilöiden osallistuminen unionin tutkimus- ja innovaatio-ohjelmiin yhteistyön puitteissa; e) MMA:iden tutkijoiden koulutus, kansainvälinen liikkuvuus ja vaihto. 4 luku Nuoriso, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, terveydenhuolto, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka 31 artikla Nuoriso 1. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa, voivat osallistua unionin nuorisoaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset. 2. Assosiaation tavoitteena on vahvistaa MMA:issa ja unionissa asuvien nuorten välisiä siteitä muun muassa edistämällä MMA:iden nuorison oppimiseen liittyvää liikkuvuutta ja lisäämällä nuorten välistä yhteisymmärrystä. 32 artikla Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus 1. Assosiaation puitteissa tehtävä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) korkealaatuisen ja osallistavan koulutuksen tarjoaminen perus-, keski- ja korkea-asteen tasolla ja ammatillisessa koulutuksessa; b) MMA:iden tukeminen koulutuspolitiikan määrittelyssä ja toteutuksessa. 2. Unioni varmistaa, että MMA:iden luonnolliset henkilöt, siten kuin heidät on määritelty 49 artiklassa, voivat osallistua unionin koulutusaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden kansalaiset. 3. Unioni varmistaa, että MMA:iden koulutusalan elimet ja laitokset voivat ottaa osaa unionin koulutukseen liittyvien yhteistyöaloitteisiin samalta pohjalta kuin jäsenvaltioiden koulutusalan elimet ja laitokset. 33 artikla Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka 1. Unioni ja MMA:t käyvät työllisyys- ja sosiaalipolitiikan alan vuoropuhelua antaakseen panoksensa MMA:iden taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja ihmisarvoisen työn edistämiseen MMA:issa ja alueilla, joilla ne sijaitsevat. Vuoropuhelun tavoitteena on myös tukea MMA:iden viranomaisten pyrkimyksiä kehittää alan politiikkaa ja lainsäädäntöä. 2. Vuoropuhelu käsittää ensi sijassa työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä unionin ja MMA:iden yhteisen edun mukaista politiikkaa ja lainsäädäntöä koskevien tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon. Tältä osin otetaan huomioon sellaiset alat kuin osaamisen kehittäminen, sosiaaliturva, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu, yhtäläiset mahdollisuudet, syrjinnän kieltäminen ja vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet, työterveys ja -turvallisuus sekä muut työelämän perusnormit. 34 artikla Kansanterveys Assosiaation puitteissa tehtävän kansanterveysalan yhteistyön tavoitteena on lisätä MMA:iden valmiuksia valvoa ja havaita tartuntatauteja varhaisessa vaiheessa ja reagoida niihin muun muassa seuraavin toimin: a) toimet, joiden tarkoituksena on parantaa valmiuksia ja reagointikykyä rajat ylittävien terveysuhkien kuten tartuntatautien varalta käyttäen perustana nykyisiä rakenteita ja kohdistaen toimet epätavallisiin tapahtumiin; b) valmiuksien kehittäminen vahvistamalla kansanterveysverkostoja alueellisella tasolla, helpottamalla asiantuntijoiden välistä tiedonvaihtoa ja edistämällä riittävää koulutusta; c) välineiden ja tiedotusfoorumien sekä MMA:iden tarpeisiin mukautettujen verkko-opetusohjelmien kehittäminen. 5 luku Kulttuuri 35 artikla Kulttuurivaihto ja kulttuurinen vuoropuhelu 1. Assosiaation puitteissa tehtävä kulttuurivaihdon ja kulttuurisen vuoropuhelun alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) MMA:iden omavarainen, ihmispainotteinen kehitys, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa; b) sellaisen politiikan ja toimenpiteiden tukeminen, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat tehostaakseen MMA:iden henkilöresursseja, lisätäkseen niiden luomiskykyä ja vahvistaakseen niiden kulttuuri-identiteettiä; c) väestön osallistuminen kehitysprosessiin; d) tietojenvaihdon ja yhteisymmärryksen edistäminen kulttuuri- ja audiovisuaaliasioissa vuoropuhelun kautta. 2. Yhteistyön kautta unioni ja MMA:t pyrkivät edistämään kulttuurivaihtoa seuraavin tavoin: a) kaikkien kumppanien kulttuuri- ja luovien alojen välinen yhteistyö; b) kulttuuriteosten ja luovien teosten levityksen sekä toimijoiden liikkuvuuden edistäminen; c) poliittinen yhteistyö politiikan kehityksen, innovoinnin, yleisöpohjan laajentamisen ja uusien yritysmallien edistämiseksi. 36 artikla Audiovisuaalinen yhteistyö 1. Assosiaation puitteissa tehtävän audiovisuaalialan yhteistyön tavoitteena on edistää kummankin osapuolen audiovisuaalista tuotantoa, ja se voi kattaa seuraavat toimet: a) yleisradiotoiminnan harjoittajien välinen yhteistyö ja vaihto; b) audiovisuaalisten teosten vaihdon edistäminen; c) audiovisuaali- ja yleisradiotoimintaa koskevaan politiikkaan ja sääntelykehykseen liittyvien tietojen ja näkemysten vaihto toimivaltaisten viranomaisten välillä; d) kummankin osapuolen alueella ja kolmansissa maissa järjestettäviin kansainvälisiin tapahtumiin tehtävien vierailujen ja niihin osallistumisen edistäminen. 2. Yhteistuotantona tuotettuihin audiovisuaalisiin teoksiin voidaan soveltaa mitä tahansa sellaista järjestelmää, jonka tarkoituksena on edistää paikallista tai alueellista kulttuurillista sisältöä ja joka on perustettu unionissa, MMA:issa ja jäsenvaltioissa, joihin ne ovat sidoksissa. 37 artikla Esittävät taiteet Assosiaation puitteissa tehtävä esittävien taiteiden alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) esittävien taiteiden harjoittajien välisten yhteyksien lisäämisen helpottaminen, mukaan lukien ammatillinen vaihto ja koulutus, osallistuminen esiintymiskokeisiin, verkkojen kehittäminen sekä verkottumisen edistäminen; b) unionin yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman MMA:n tuottajien välisten yhteistuotantojen edistäminen; c) kansainvälisten teatteritekniikkastandardien kehittämisen ja näyttämömerkkien käytön edistäminen, myös asianomaisten standardointielinten avulla. 38 artikla Kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojelu Assosiaation puitteissa tehtävän kulttuuriperintökohteiden ja historiallisten muistomerkkien suojeluun liittyvän alan yhteistyön tavoitteena on edistää asiantuntemuksen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa seuraavin toimin: a) asiantuntijavaihtojen helpottaminen; b) ammatillisen koulutusyhteistyön edistäminen; c) paikallisen yleisön tietoisuuden lisääminen; d) historiallisten muistomerkkien ja suojeltujen alueiden suojelua sekä kulttuuriperintöön liittyvää lainsäädäntöä ja siihen liittyvien toimenpiteiden toteuttamista, erityisesti sen liittämistä paikalliseen elämään, koskevan neuvonnan edistäminen. 6 luku Järjestäytyneen rikollisuuden torjunta 39 artikla Järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjunta 1. Assosiaation puitteissa tehtävä järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alan yhteistyö voi koskea seuraavia: a) innovatiivisten ja tehokkaiden toimintatapojen kehittäminen poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä varten, mukaan lukien muiden sidosryhmien, kuten kansalaisyhteiskunnan, kanssa tehtävä yhteistyö järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi; b) tuki, jonka tarkoituksena on tehostaa MMA:iden politiikkoja torjuttaessa järjestäytynyttä rikollisuutta, ihmiskauppaa, lasten seksuaalista hyväksikäyttöä ja riistoa, terrorismia ja korruptiota sekä kaikenlaisten huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua, ja kauppaa sekä ehkäistäessä ja vähennettäessä huumeiden käyttöä ja huumehaittoja, ottaen huomioon kansainvälisten elinten näillä aloilla tekemän työn, muun muassa seuraavien toimien avulla: i) koulutus ja valmiuksien kehittäminen järjestäytyneen rikollisuuden, ihmiskaupan, lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston, terrorismin ja korruption torjumiseksi; ii) ehkäisevät toimet, mukaan lukien huumeriippuvaisiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus, hoito ja kuntoutus, mukaan luettuina suunnitelmat heidän sopeuttamisekseen työelämään ja yhteiskuntaan; iii) tehokkaiden täytäntöönpanotoimenpiteiden kehittäminen; iv) tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu ihmiskauppaa koskevan tehokkaan politiikan ja lainsäädännön luomiseksi, erityisesti tiedotuskampanjat, ohjausmekanismit ja uhriensuojelujärjestelmät, yhteistyössä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; v) tekninen, hallinnollinen ja rahoitusapu, joka liittyy huumehaittojen ehkäisyyn, hoitoon ja vähentämiseen; vi) tekninen apu lainsäädännön laatimiseksi ja toimintalinjojen kehittämiseksi lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi; vii) tekninen apu ja koulutus, joiden tarkoituksena on tukea valmiuksien kehittämistä ja edistää kansainvälisten korruptionvastaisten vähimmäisnormien noudattamista, ottaen erityisesti huomioon ne, jotka on vahvistettu korruption vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa. 2. Assosiaation puitteissa MMA:t toimivat yhteistyössä unionin kanssa rahanpesun torjumiseksi 69 ja 70 artiklan mukaisesti. Kolmas osa Kaupallinen ja kauppaan liittyvä yhteistyö I osasto Yleiset säännökset 40 artikla Yleiset tavoitteet Unionin ja MMA:iden välisen kaupallisen ja kauppaan liittyvän yhteistyön yleisenä tavoitteena on a) edistää MMA:iden taloudellista ja sosiaalista kehitystä luomalla läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko unionin välille; b) edistää MMA:iden tosiasiallista yhdentymistä alueellisiin talouksiin ja maailmantalouteen sekä tavaroiden ja palveluiden kaupan kehitystä; c) auttaa MMA:ita luomaan sellainen investointiympäristö, joka tukee niiden sosiaalista ja taloudellista kehitystä; d) edistää maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakautta, eheyttä ja läpinäkyvyyttä sekä hyvää verohallintoa; e) tukea MMA:iden talouksien monipuolistamista; f) tukea MMA:iden valmiuksia laatia ja toteuttaa politiikkoja, jotka ovat välttämättömiä niiden tavaroiden ja palvelujen kaupan kehittämiseksi; g) tukea MMA:iden vienti- ja kaupankäyntivalmiuksia; h) tukea MMA:iden pyrkimyksiä sovittaa lainsäädäntönsä unionin lainsäädäntöön, mikäli se on aiheellista; i) tarjota kohdennettua yhteistyötä ja vuoropuhelua unionin kanssa kaupan alalla ja siihen liittyvillä aloilla. II osasto Tavaroiden ja palvelujen kauppaa sekä sijoittautumista koskevat järjestelyt 1 luku Tavarakauppaa koskevat järjestelyt 41 artikla Alkuperätavaroiden vapaa pääsy 1. MMA:ista peräisin olevia tuotteita unioniin tuotaessa niistä ei kanneta tuontitullia. 2. Alkuperätuotteen käsite ja niihin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä VI. 42 artikla Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet 1. Unioni ei sovella MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuontiin mitään määrällisiä rajoituksia tai vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. 2. Edellä olevan 1 kohdan säännökset eivät estä tavaroiden tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen, ihmisten, eläinten ja kasvien terveyden ja elämän suojelun, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelun, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämisen tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelun kannalta. Tällaisia kieltoja tai rajoituksia ei saa missään tapauksessa käyttää mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään tai ylipäätään kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 43 artikla MMA:iden toteuttamat toimenpiteet 1. MMA:iden viranomaiset voivat pitää voimassa tai ottaa käyttöön unionista peräisin olevien tuotteiden tuonnissa kehitystarpeidensa kannalta tarpeellisiksi katsomiaan tulleja ja määrällisiä rajoituksia. 2. MMA:t myöntävät unionille tämän luvun soveltamisalaan kuuluvilla aloilla kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin edullisin kohtelu, jota ne soveltavat mihin tahansa kaupan kannalta merkittävään talouteen 4 kohdassa annetun määritelmän mukaisesti. 3. Edellä olevan 2 kohdan säännökset eivät estä MMA:ta myöntämästä tietyille muille MMA:ille tai muille kehitysmaille edullisempaa kohtelua kuin sen unionille myöntämä kohtelu. 4. Tässä osastossa ’kaupan kannalta merkittävällä taloudella’ tarkoitetaan mitä tahansa kehittynyttä maata tai maata, jonka osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1 prosentti, tai, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan soveltamista, mitä tahansa ryhmää maita, jotka toimivat yksin, yhdessä tai taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen puitteissa ja joiden yhteinen osuus maailman tavaraviennistä on enemmän kuin 1,5 prosenttia. Osuuden laskemiseen käytetään Maailman kauppajärjestön (WTO) tuoreimpia saatavilla olevia virallisia tilastotietoja maailman tavarakaupan johtavista viejistä (EU:n sisäinen kauppa pois lukien). 5. MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle kolmen kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta sen nojalla soveltamansa tullitariffit ja määrälliset rajoitukset. MMA:iden viranomaisten on ilmoitettava komissiolle myös kyseisiin toimenpiteisiin myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset siinä vaiheessa, kun ne hyväksytään. 44 artikla Syrjimättömyys 1. Unioni ei harjoita MMA:iden kesken syrjintää eivätkä MMA:t saa harjoittaa unionin jäsenvaltioiden kesken syrjintää. 2. Tämän päätöksen erityisten säännösten, erityisesti 42 artiklan 2 kohdan, 43, 46, 48 ja 50 artiklan sekä 58 artiklan 3 kohdan, täytäntöönpanoa ei 64 artiklan mukaisesti katsota syrjinnäksi. 45 artikla Jätesiirtojen edellytykset 1. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden välillä tapahtuvia jätesiirtoja valvotaan kansainvälisen ja unionin oikeuden mukaisesti. Unioni tukee alan tehokasta kansainvälistä yhteistyötä ja sen kehittämistä ympäristön ja kansanterveyden suojelemiseksi. 2. Unioni kieltää kaiken jätteiden suoran tai välillisen viennin MMA:ihin, lukuun ottamatta hyötykäyttöön tarkoitettujen vaarattomien jätteiden vientiä, ja MMA:iden viranomaisten on vastaavasti kiellettävä tällaisten jätteiden suora tai välillinen tuonti unionista tai mistä tahansa kolmannesta maasta alueelleen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta kyseisiä alueita koskevien kansainvälisten sitoumusten noudattamista, jotka on tehty tai joita saatetaan tehdä toimivaltaisilla kansainvälisillä foorumeilla. 3. Toimivaltaisten viranomaisten on niissä MMA:issa, jotka perustuslaillisen asemansa vuoksi eivät ole Baselin yleissopimuksen[14] sopimuspuolia, annettava viipymättä sisäiset lait ja hallinnolliset määräykset, joita Baselin yleissopimuksen määräysten täytäntöönpano niiden alueella edellyttää. 4. Lisäksi niiden jäsenvaltioiden, joihin MMA:t ovat sidoksissa, on tuettava MMA:ita sellaisten sisäisten lakien ja hallinnollisten määräysten antamisessa, joilla pannaan täytäntöön seuraavat säädökset: a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1013/2006[15] seuraavasti: – 40 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden viennistä MMA:ihin; – 46 artikla siltä osin kuin on kyse jätteiden tuonnista MMA:ista; b) neuvoston asetus (EY) N:o 1420/1999[16]; c) komission asetus (EY) N:o 1547/1999[17]; d) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/59/EY[18] sen 16 artiklassa vahvistettujen, direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien määräaikojen rajoissa. 5. Yksi tai useampi MMA ja jäsenvaltio, johon se on (ne ovat) sidoksissa, voi soveltaa omia menettelyjään MMA:(i)sta kyseiseen jäsenvaltioon suuntautuvassa jätteiden viennissä. 6. Tällöin jäsenvaltion, johon MMA on sidoksissa, on ilmoitettava komissiolle asiassa sovellettava lainsäädäntö kuuden kuukauden kuluessa tämän päätöksen voimaantulosta sekä asiassa myöhemmin mahdollisesti annettava kansallinen lainsäädäntö ja siihen tehtävät muutokset. 46 artikla Etuuksien väliaikainen peruuttaminen Tämän päätöksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi unioni voi väliaikaisesti peruuttaa MMA:han sovellettavat etuudet liitteen VII säännösten mukaisesti. 47 artikla Hallinnollisiin virheisiin sovellettava menettely Jos MMA:n toimivaltaiset viranomaiset tekevät todistuksia myöntäessään tai hallinnollisen yhteistyön menetelmiä soveltaessaan virheen, jonka seurauksena unioni menettää tuontitulleja, jäsenvaltion, jonka kanssa virheen tehneellä MMA:lla on erityiset suhteet, on korvattava aiheutunut menetys EU:n talousarvioon. 48 artikla Suoja- ja valvontatoimenpiteet Tämän päätöksen asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi unioni voi toteuttaa liitteen VIII mukaisia suoja- ja valvontatoimenpiteitä. 2 luku Palvelukauppaa ja sijoittautumista koskevat järjestelyt 49 artikla Määritelmät Tässä luvussa tarkoitetaan: a) ’MMA:n luonnollisella henkilöllä’ MMA:ssa vakinaisesti asuvia henkilöitä, jotka ovat jonkin jäsenvaltion kansalaisia tai joille on myönnetty erityinen oikeudellinen asema jossakin MMA:ssa. Tämä määritelmä ei rajoita perussopimuksessa tarkoitettuja unionin kansalaisuuden suomia oikeuksia; b) ’MMA:n oikeushenkilöllä’ MMA:ssa sovellettavien lakien mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, jonka kotipaikka, keskushallinto tai pääasiallinen toimipaikka on kyseisen MMA:n alueella. Jos oikeushenkilöllä on ainoastaan kotipaikka tai keskushallinto MMA:ssa, sitä ei katsota MMA:n oikeushenkilöksi, paitsi jos se harjoittaa toimintaa, jolla on todellinen ja pysyvä kytkös kyseisen maan tai alueen talouteen; c) 50 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa taloudellista yhdentymistä koskevissa sopimuksissa vahvistettuja vastaavia määritelmiä sovelletaan unionin ja MMA:iden toisilleen myöntämään kohteluun. 50 artikla Suosituimmuuskohtelu 1. Palvelukauppaan ja taloudellisen toiminnan sijoittautumiseen vaikuttavien toimenpiteiden osalta a) unioni myöntää MMA:iden luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelun, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kolmannen maan vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa unioni tekee tai on tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen; b) MMA:n on myönnettävä unionin luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille kohtelu, joka on vähintään yhtä edullinen kuin minkä tahansa sellaisen kaupan kannalta merkittävän talouden vastaaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin soveltamansa suosituimmuuskohtelu, jonka kanssa MMA on tämän päätöksen voimaantulon jälkeen tehnyt taloudellista yhdentymistä koskevan sopimuksen. 2. Tämän artiklan 1 kohdan velvoitteita ei sovelleta kohteluun, joka myönnetään a) sellaisilla sisämarkkinoilla, jonka osapuolten edellytetään lähentävän lainsäädäntöään huomattavasti poistaakseen syrjimättömät esteet sijoittautumiselta ja palvelukaupalta; b) sellaisten toimenpiteiden nojalla, jotka koskevat pätevyyden, toimilupien tai vakavaraisuusvaatimusten tunnustamista palvelukaupan yleissopimuksen (GATS) VII artiklan tai sen rahoituspalveluja koskevan liitteen mukaisesti. Tämä ei rajoita MMA:ihin tämän artiklan nojalla sovellettavia erityisiä toimenpiteitä; c) minkä tahansa kokonaan tai pääosin verotukseen liittyvän kansainvälisen sopimuksen tai järjestelyn nojalla; d) sellaisten GATS-sopimuksen II.2 artiklan mukaisesti lueteltujen toimenpiteiden nojalla, jotka hyötyvät kuulumisesta suosituimmuuskohtelusta myönnetyn poikkeuksen alaan. 3. MMA:n viranomaiset voivat paikallista työllisyyttä edistääkseen tai tukeakseen antaa MMA:n luonnollisia henkilöitä ja paikallistoimintaa avustavia säädöksiä. Tällöin MMA:n viranomaisten on ilmoitettava antamistaan säädöksistä komissiolle, joka puolestaan ilmoittaa niistä jäsenvaltioille. 51 artikla Ammattipätevyys Neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta luettelon MMA:issa hankitusta lääkärin, hammaslääkärin, kätilön, yleissairaanhoitajan, farmaseutin ja eläinlääkärin ammattipätevyydestä, joka tunnustetaan jäsenvaltioissa. III osasto Kauppaan liittyvät alat 1 luku Kauppa ja kestävä kehitys 52 artikla Yleinen lähestymistapa Assosiaation puitteissa tehtävän kaupallisen ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on edistää kestävän kehityksen taloudellista, sosiaalista ja ympäristöulottuvuutta. Tässä yhteydessä ympäristöön ja työntekoon liittyviä MMA:iden lakeja ja määräyksiä ei saa höllentää kaupan tai sijoitusten kannustamiseksi. 53 artikla Ympäristöä ja ilmastonmuutosta koskevat normit kaupan alalla 1. Assosiaation puitteissa tehtävän kaupallisen ja kauppaan liittyvän yhteistyön tarkoituksena on lisätä kauppa- ja ympäristöpolitiikan ja -velvoitteiden keskinäistä täydentävyyttä. Assosiaation puitteissa tehtävässä kaupallisessa ja kauppaan liittyvässä yhteistyössä on otettava huomioon kansainvälisen ympäristöhallinnon periaatteet ja monenväliset ympäristösopimukset. 2. Ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) ja sen Kioton pöytäkirjan perimmäiseen tavoitteeseen on edelleen pyrittävä. Yhteistyö perustuu tulevan kansainvälisen ilmastonmuutoskehyksen kehittämiseen Balin toimintasuunnitelman mukaisesti sekä UNFCCC:n sopimuspuolten konferensseissa tehtyjen, maapallon lämpötilaa ja päästötavoitteita koskevien päätösten täytäntöönpanoon. 3. Monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä ei saa soveltaa tavalla, joka johtaisi mielivaltaiseen tai perusteettomaan syrjintään kumppaneiden välillä tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 54 artikla Työnormit kaupan alalla 1. Assosiaation tarkoituksena on edistää kauppaa tavalla, joka tukee täyttä ja tuottavaa työllisyyttä ja ihmisarvoista työtä kaikille. 2. Kansainvälisesti tunnustettuja perustyönormeja, sellaisina kuin ne on määritelty Kansainvälisen työjärjestön asianomaisissa yleissopimuksissa, on noudatettava laissa ja käytännössä. Tällaisia työnormeja ovat varsinkin yhdistymisvapaus, kollektiivinen neuvotteluoikeus, pakkotyön kaikkien muotojen ja lapsityövoiman räikeimpien muotojen poistaminen, työhön pääsemiseksi vaadittava vähimmäisikä ja syrjimättömyys työhönotossa. 3. Perustyönormien rikkomiseen ei voida vedota eikä sitä voida muutenkaan käyttää oikeutettuna kilpailuetuna. Niitä ei saa käyttää protektionistisiin tarkoituksiin. 55 artikla Kalastustuotteiden kestävä kauppa Kalakantojen kestävän hoidon edistämiseksi assosiaatioon voi sisältyä yhteistyötä, jolla torjutaan laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta ja siihen liittyvää kauppaa. Alan yhteistyöllä pyritään a) edistämään laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ja siihen liittyvän kaupan torjuntatoimenpiteiden täytäntöönpanoa MMA:issa; b) helpottamaan MMA:iden ja alueellisten kalastusjärjestöjen välistä yhteistyötä erityisesti sellaisten valvonta- ja tarkastusjärjestelmien, kannustimien ja toimenpiteiden kehittämiseksi ja soveltamiseksi käytännössä, joiden avulla kalastusta ja meriekosysteemejä voidaan hallinnoida ja hoitaa tehokkaasti pitkällä aikavälillä. 56 artikla Kestävä puukauppa Puukaupan alalla assosiaation puitteissa tehtävän yhteistyön tavoitteena on edistää laillisesti hakatun puun kauppaa. Yhteistyöhön voi sisältyä vuoropuhelua sääntelytoimenpiteistä ja tiedonvaihtoa markkinapohjaisista tai vapaaehtoisista toimenpiteistä, kuten metsien sertifioinnista tai ympäristöystävällisistä hankinnoista. 57 artikla Kestävä kehitys kaupan alalla 1. Assosiaation puitteissa voidaan tehdä yhteistyötä kestävän kehityksen edistämiseksi a) helpottamalla ja edistämällä kauppaa ja investointeja ympäristöhyödykkeiden ja -palveluiden sekä sellaisten tavaroiden alalla, joilla parannetaan MMA:iden sosiaalisia oloja; b) helpottamalla kaupan ja investointien esteiden poistamista sellaisten tavaroiden ja palvelujen osalta, joilla on erityistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisen kannalta, esimerkiksi kestävät ja uusiutuvat energialähteet sekä energiatehokkaat tuotteet ja palvelut, muun muassa laatimalla poliittisia toimintakehyksiä, jotka edistävät parhaiden saatavilla olevien teknologioiden käyttöönottoa, sekä edistämällä normeja, jotka vastaavat ympäristön ja talouden tarpeita ja minimoivat kaupan tekniset esteet; c) edistämällä sellaisten tavaroiden kauppaa, jotka parantavat sosiaalisia oloja ja ympäristöä säästäviä käytäntöjä, mukaan lukien tavarat, jotka kuuluvat kestävyyden takaavien vapaaehtoisten järjestelmien, esimerkiksi reilun kaupan, eettisen kaupan, ympäristömerkkien ja luonnonvaroja hyödyntävien tuotteiden sertifiointijärjestelmien, piiriin; d) edistämällä yritysten sosiaalista vastuuta koskevia kansainvälisesti tunnustettuja periaatteita ja suuntaviivoja ja kannustamalla MMA:iden alueella toimivia yrityksiä soveltamaan niitä; e) vaihtamalla yritysten sosiaalista vastuuta koskevia tietoja ja parhaita toimintatapoja. 2. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä tai työehtoja ja jotka saattavat vaikuttaa kauppaan tai investointeihin, unionin ja MMA:iden on otettava huomioon käytettävissä olevat tieteelliset ja tekniset tiedot sekä asiaankuuluvat kansainväliset normit, suuntaviivat ja suositukset varovaisuusperiaate mukaan lukien. 3. Unionin ja MMA:iden on noudatettava täyttä avoimuutta kehittäessään, ottaessaan käyttöön ja pannessaan täytäntöön toimenpiteitä, joilla pyritään suojelemaan ympäristöä ja työehtoja ja jotka vaikuttavat kauppaan tai investointeihin. 2 luku Muut kauppaan liittyvät alat 58 artikla Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet 1. Unionin ja MMA:iden kansalaisten välisten vaihtotaseeseen perustuvien maksujen suorittamista vapaasti vaihdettavassa valuutassa ei rajoiteta millään tavalla. 2. Jäsenvaltioiden ja MMA:iden viranomaiset eivät saa millään tavalla rajoittaa maksutaseen pääomatiliin sisältyvien suoritusten osalta pääoman vapaata liikkuvuutta sellaisten yritysten suorissa investoinneissa, jotka on perustettu vastaanottavan jäsenvaltion, maan tai alueen lainsäädännön mukaisesti, ja niiden on varmistettava, että tällaiset investoinnit ja niistä saadut voitot voidaan muuttaa rahaksi ja kotiuttaa. 3. Unionilla ja MMA:illa on oikeus toteuttaa soveltuvin osin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 64, 65, 66, 75 ja 215 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet kyseisissä artikloissa vahvistetuin edellytyksin. 4. MMA:n viranomaisten, asianomaisen jäsenvaltion tai unionin on ilmoitettava toisilleen viipymättä tällaisista toimenpiteistä ja esitettävä aikataulu niiden kumoamiselle mahdollisimman pian. 59 artikla Kilpailupolitiikka Kilpailun vääristymisen torjunta niin, että kunkin MMA:n kehitystaso ja taloudelliset tarpeet otetaan riittävällä tavalla huomioon, edellyttää paikallisten, kansallisten tai alueellisten sääntöjen ja politiikkojen toteuttamista, mukaan lukien sellaisten yritysten välisten sopimusten, yritysten yhteenliittymien päätösten ja yritysten kesken yhdenmukaistettujen menettelyjen valvonta ja joissakin tapauksissa niiden kieltäminen, joiden tarkoituksena tai seurauksena on kilpailun estäminen, rajoittaminen tai vääristäminen. Kielto koskee myös yhden tai useamman yrityksen määräävän markkina-aseman väärinkäyttöä unionin tai MMA:n alueella. 60 artikla Immateriaalioikeuksien suoja 1. Kahdenvälisen kaupan vääristymien ja esteiden vähentämiseksi on huolehdittava immateriaalioikeuksien riittävästä ja tehokkaasta suojasta, mukaan lukien keinot niiden toteutumisen valvomiseksi, tarpeen mukaan tiukimpia kansainvälisiä normeja noudattaen. 2. Assosiaation puitteissa tehtävä alan yhteistyö voi koskea immateriaalioikeuksien suojelua ja toteutumisen valvontaa koskevien lakien ja määräysten valmistelua, oikeudenhaltijoiden toimesta tapahtuvan oikeuksien väärinkäytön ja kilpailijoiden toimesta tapahtuvien oikeuksien loukkausten estämistä sekä immateriaalioikeuksien toteutumista valvovien ja suojelevien alueellisten järjestöjen tukemista niiden henkilöstön koulutus mukaan lukien. 61 artikla Kaupan tekniset esteet Assosiaatio voi käsittää yhteistyötä tavaroita koskevan teknisen sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, akkreditoinnin, markkinavalvonnan ja laadunvarmistuksen aloilla tarpeettomien teknisten esteiden poistamiseksi unionin ja MMA:iden välisestä kaupasta ja eroavuuksien vähentämiseksi kyseisillä aloilla. 62 artikla Kuluttajapolitiikka, kuluttajien terveyden suojelu ja kauppa Assosiaation puitteissa kuluttajapolitiikan, kuluttajien terveyden suojelun ja kaupan alalla tehtävään yhteistyöhön voi sisältyä lakien ja määräysten valmistelu kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun aloilla tarpeettomien kaupan esteiden välttämiseksi. 63 artikla Terveys- ja kasvinsuojelutoimet Assosiaation puitteissa tehtävän terveys- ja kasvinsuojeluyhteistyön tavoitteena on a) helpottaa kauppaa unionin ja MMA:iden välillä kaiken kaikkiaan sekä MMA:iden ja kolmansien maiden välillä turvaten samalla ihmisten, eläinten ja kasvien terveys ja/tai elämä terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti; b) puuttua terveys- ja kasvinsuojelutoimista aiheutuviin ongelmiin; c) varmistaa unionin ja MMA:iden väliseen kauppaan sovellettavien terveys- ja kasvinsuojelutoimien läpinäkyvyys; d) edistää toimien yhdenmukaistamista kansainvälisten normien kanssa terveys- ja kasvinsuojelutoimista tehdyn WTO:n sopimuksen mukaisesti; e) tukea MMA:iden tosiasiallista osallistumista kansainvälisiä terveys- ja kasvinsuojelunormeja laativien järjestöjen toimintaan; f) edistää MMA:iden sekä eurooppalaisten laitosten ja laboratorioiden välistä kuulemista ja vaihtoa; g) luoda MMA:ille tekniset valmiudet panna täytäntöön ja valvoa terveys- ja kasvinsuojelutoimia sekä kehittää kyseisiä valmiuksia; h) edistää teknologian siirtoa terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla. 64 artikla Protektionististen toimenpiteiden kielto Edellä olevien 1 ja 2 luvun säännöksiä ei saa käyttää mielivaltaiseen syrjintään tai kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 3 luku Raha- ja veroasiat 65 artikla Verotusta koskeva poikkeuslauseke 1. Tämän päätöksen säännösten mukaisesti myönnettyä suosituimmuuskohtelua ei sovelleta veroetuihin, joita jäsenvaltioiden tai MMA:iden viranomaiset myöntävät kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verotusjärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella joko tällä hetkellä tai tulevaisuudessa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 66 artiklan säännösten soveltamista. 2. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän veropetosten tai veronkierron estämiseen tarkoitetun toimenpiteen käyttöönottoa tai toteuttamista kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tehtyjen sopimusten, muiden verojärjestelyjen tai voimassa olevan kansallisen verolainsäädännön perusteella. 3. Minkään tässä päätöksessä ei saa tulkita estävän jäsenvaltioiden ja MMA:iden toimivaltaisia viranomaisia tekemästä verolainsäädäntönsä asiaa koskevia säännöksiä soveltaessaan eroa eri tilanteessa olevien veronmaksajien välillä, erityisesti asuinpaikan suhteen tai sen suhteen, minne he ovat sijoittaneet pääomansa. 66 artikla Unionin rahoittamien sopimusten verotus- ja tullijärjestelyt 1. MMA:iden on sovellettava unionin rahoittamiin sopimuksiin vähintään yhtä edullisia verotus- ja tullijärjestelyjä kuin mitä ne soveltavat jäsenvaltioihin, joihin ne ovat sidoksissa, tai valtioihin, joille on myönnetty suosituimmuuskohtelu, taikka niihin kansainvälisiin kehitysjärjestöihin, joihin niillä on suhteet, sen mukaan mikä järjestely on edullisin. 2. Jollei 1 kohdasta muuta johdu, unionin rahoittamiin sopimuksiin sovelletaan seuraavia järjestelyjä: a) sopimuksesta ei peritä edunsaaja-MMA:ssa leimaveroa, rekisteröintiveroa eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja riippumatta siitä, ovatko kyseiset maksut jo voimassa vai otetaanko ne käyttöön myöhemmin; sopimukset kuitenkin rekisteröidään MMA:ssa voimassa olevien lakien mukaisesti ja rekisteröinnistä voidaan veloittaa palvelumaksu; b) sopimusten täytäntöönpanosta syntyviä tuottoja ja/tai tuloja verotetaan edunsaaja-MMA:n sisäisen verojärjestelmän mukaisesti, jos kyseiset tuotot ja/tai tulot aikaansaaneen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön vakituinen kotipaikka on kyseisessä MMA:ssa tai jos sopimuksen täytäntöönpano kestää kauemmin kuin kuusi kuukautta; c) yritykset, joiden on tuotava tarvikkeita urakkasopimusten panemiseksi täytäntöön, ovat pyynnöstä oikeutettuja väliaikaiseen maahantuontimenettelyyn sellaisena kuin se kyseisten tarvikkeiden osalta määritelty edunsaaja-MMA:n lainsäädännössä; d) palvelusopimuksessa määriteltyjen tehtävien suorittamisessa tarvittavat ammattikäyttöön tarkoitetut välineet voidaan tuoda väliaikaisesti edunsaaja-MMA:han ilman, että niistä peritään fiskaalisia tulleja, tuontitulleja ja/tai ‑maksuja tai muita vaikutukseltaan vastaavia maksuja edellyttäen, että kyseiset tullit ja maksut eivät ole korvausta tarjotuista palveluista; e) tavarahankintasopimuksen nojalla edunsaaja-MMA:han tapahtuvasta tuonnista ei peritä tuontimaksuja ja/tai -tulleja, veroja eikä vaikutukseltaan vastaavia veronluonteisia maksuja. Asianomaisesta MMA:sta peräisin olevia tavaroita koskeva hankintasopimus tehdään tavaroiden vapaasti lähettäjältä -hinnan perusteella, johon voidaan lisätä niihin kyseisessä MMA:ssa mahdollisesti sovellettavat sisäiset veronluonteiset maksut; f) polttoaineet, voiteluaineet, hiilivetyjen sideaineet ja kaikki urakkasopimusten täytäntöönpanossa käytettävät aineet katsotaan ostetuiksi paikallisilta markkinoilta ja niihin sovelletaan edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön mukaisia verosääntöjä; g) palvelusopimuksessa määriteltyjä tehtäviä suorittavien, muiden kuin paikalta palkattujen luonnollisten henkilöiden ja heidän perheenjäsentensä henkilökohtaisten tavaroiden ja kotitaloustavaroiden tuonti vapautetaan tuontimaksuista ja/tai -tulleista, veroista ja muista vaikutukseltaan vastaavista veronluonteisista maksuista edunsaaja-MMA:ssa voimassa olevan lainsäädännön asettamissa rajoissa. 3. Asianomaisen MMA:n lainsäädäntöä sovelletaan kaikkiin 1 ja 2 kohdan soveltamisalaan kuulumattomiin sopimusasioihin. 4 luku Kaupankäyntivalmiuksien kehittäminen 67 artikla Yleinen lähestymistapa Assosiaation tarkoituksena on kehittää MMA:iden kaupankäyntivalmiuksia, jotta MMA:t saisivat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja voisivat osallistua unionin sisämarkkinoiden sekä alueellisten, alialueellisten ja kansainvälisten markkinoiden toimintaan parhaissa mahdollisissa olosuhteissa, seuraavin keinoin: a) kehitetään MMA:iden kilpailukykyä, omavaraisuutta ja talouden selviytymiskykyä monipuolistamalla MMA:iden tavara- ja palvelukauppaa, kasvattamalla kyseisen kaupan arvoa ja määrää sekä parantamalla MMA:iden kykyä houkutella yksityisiä investointeja talouden eri sektoreille; b) parannetaan MMA:iden ja niiden naapurimaiden välistä yhteistyötä tavara- ja palvelukaupan sekä sijoittautumisen aloilla. 68 artikla Vuoropuhelu, yhteistyö ja valmiuksien kehittäminen kaupan alalla Assosiaation puitteissa toteutettavilla kaupan alan vuoropuhelua, yhteistyötä ja valmiuksien kehittämistä koskevilla aloitteilla voidaan esimerkiksi a) parantaa MMA:iden valmiuksia laatia ja panna täytäntöön politiikkoja, joita tarvitaan tavara- ja palvelukaupan kehittämiseksi; b) tukea MMA:iden pyrkimyksiä luoda asianmukaiset oikeudelliset ja institutionaaliset puitteet, sääntelykehys ja tarvittavat hallinnolliset menettelyt; c) edistää yksityissektorin, erityisesti pk-yritysten, kehittämistä; d) helpottaa markkinoiden kehittämistä ja tuotekehitystä, mukaan lukien tuotteiden laadun parantaminen; e) edistää tavara- ja palvelukaupan kannalta olennaisten henkilöstöresurssien ja ammattitaidon kehittämistä; f) parantaa liike-elämässä välittäjinä toimivien valmiuksia tarjota MMA:iden yrityksille niiden vientitoiminnan kannalta olennaisia palveluja, esimerkiksi markkinatietoutta; g) edistää sijoittamiseen kannustavan liiketoimintaympäristön luomista. 5 luku Rahoituspalveluja ja verotusta koskeva yhteistyö 69 artikla Kansainvälisiä rahoituspalveluja koskeva yhteistyö Assosiaation puitteissa voidaan maailmanlaajuisen rahoitusjärjestelmän vakauden, eheyden ja läpinäkyvyyden edistämiseksi tehdä kansainvälisiä rahoituspalveluja koskevaa yhteistyötä. Yhteistyö voi koskea a) tehokkaan ja riittävän suojan tarjoamista sijoittajille ja muille rahoituspalvelujen kuluttajille; b) rahanpesun ja terrorismin rahoituksen ehkäisyä ja torjumista; c) rahoitusjärjestelmän eri toimijoiden, myös sääntely- ja valvontaviranomaisten, välisen yhteistyön edistämistä, d) rahoituspalveluja koskevien riippumattomien ja tehokkaiden valvontamekanismien perustamista. 70 artikla Rahoituspalvelujen sääntelyn yhdenmukaistaminen Unioni ja MMA:t edistävät rahoituspalveluja koskevan sääntelyn lähentämistä alalla kansainvälisesti tunnustettuihin sääntely- ja valvontanormeihin, joita ovat muun muassa Baselin komitean Core Principle for Effective Banking Supervision (pankkivalvonnan perusperiaate), kansainvälisen vakuutusvalvojien järjestön Insurance Core Principles (vakuuttamisen perusperiaatteet), kansainvälisen arvopaperimarkkinavalvojien yhteisön Objectives and Principles of Securities Regulation (arvopaperikaupan sääntelyn tavoitteet ja periaatteet), OECD:n Agreement on exchange of information on tax matters (sopimus tietojenvaihdosta veroasioissa), G20-ryhmän Statement on Transparency and exchange of information for tax purposes (julkilausuma verotusta koskevasta avoimuudesta ja tietojenvaihdosta), finanssimarkkinoiden vakauden valvontaryhmän Key Attributes of Effective Resolution Regimes for Financial Institutions (rahoituslaitosten kriisinratkaisujärjestelmien avaintekijät) sekä rahanpesunvastaisen toimintaryhmän Forty Recommendations on