Tällä päivityksellä ei korvata vuoden 2020 teollisuusstrategiaa eikä täydennetä sillä käynnistettyä prosessia – paljon tästä työstä on jo käynnissä ja edellyttää määrätietoisia toimia. Kyseessä on kohdennettu päivitys, jossa keskitytään siihen, mitä on vielä tehtävä ja mistä on otettava opiksi. Siinä arvioidaan, millä aloilla sisämarkkinoita koeteltiin, ja ehdotetaan toimenpiteitä sietokyvyn ja toimivuuden parantamiseksi. Siinä tehdään räätälöity arviointi kunkin teollisuuden ekosysteemin tarpeista sekä tavoista, joilla kaikki markkinatoimijat voivat parhaiten toimia yhdessä. Lisäksi siinä määritellään joukko strategisia riippuvuuksia ja valmiuksia ja ehdotetaan toimenpiteitä niihin puuttumiseksi ja niiden vähentämiseksi. Tällä tavalla päivityksellä vastataan Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja muiden sidosryhmien pyyntöihin analysoida kriisin vaikutuksia EU:n politiikkaan ja tarjota tarvittaessa ratkaisuja.

Tämä analyysi ja kriisistä saadut kokemukset osoittavat, että Euroopan teollisuusstrategian periaatteet, prioriteetit ja toimet pätevät edelleen. Tarve vahvistaa Euroopan avointa strategista riippumattomuutta ja uutta kumppanuuteen perustuvaa lähestymistapaa teollisuuden ja samanmielisten kansainvälisten kumppaneiden kanssa on vieläkin akuutimpi kuin vuosi sitten. Meidän on edelleen keskityttävä vuosi sitten esitettyihin perusasioihin ja nopeutettava täytäntöönpanoa, jotta teollisuus kykenee vauhdittamaan ja johtamaan siirtymiä.

Voidakseen räätälöidä tuen mahdollisimman hyvin komissio käyttää joustavaa ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa, joka hahmoteltiin viime vuoden teollisuusstrategiassa. Osana ensimmäistä vuotuista sisämarkkinaraporttia tässä vaiheessa on yksilöity 14 teollisuuden ekosysteemiä, joiden erilaisia tarpeita ja haasteita on analysoitu. Analyysi osoittaa, että kriisin vaikutukset ja elpymis- ja kilpailukykynäkymät vaihtelevat huomattavasti. Vaikutukset kohdistuivat pahimmin matkailualaan, ja tekstiili-, liikkuvuus- ja kulttuurialan ja luovien alojen yritysten elpyminen on hitaampaa ja epätasaisempaa, mutta digitaalinen ekosysteemi kasvatti liikevaihtoaan kriisin aikana. Myös pienet yritykset ovat edelleen muita haavoittuvampia, ja niistä noin 60 prosenttia ilmoitti liikevaihtonsa supistuneen vuoden 2020 jälkipuoliskolla.

Nyt kun on kulunut vuosi, tilanteen kohenemisesta on joitakin varovaisia merkkejä , ja EU:n talouden odotetaan elpyvän voimakkaasti vuosina 2021 ja 2022. Myös maailmankaupan pikaisen elpymisen näkymät ovat parantuneet, ja kaupankäyntimahdollisuuksien hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla on keskeinen osa yritysten elpymistä kaikkialla Euroopassa. Jatkuvat vähennykset lyhytaikaisissa yksityisissä investointisuunnitelmissa ja yhä useampien vahvojen yritysten merkittävät likviditeettiongelmat viittaavat siihen, että elpyminen vaatii aikaa ja jatkuvaa tukea.

Tänä aikana EU:n teollisuus on osoittanut sietokykynsä, kekseliäisyytensä ja sopeutumiskykynsä. Se on kuitenkin altis uusille haavoittuvuuksille ja vanhoille riippuvuuksille samoin kuin sosioekonomiselle ja alueelliselle eriarvoisuudelle, johon on puututtava. Kriisi paljasti globaalien arvoketjujen keskinäisen riippuvuuden ja globaalisti integroituneiden sisämarkkinoiden arvon. Se myös osoitti tarpeen siirtyä nopeammin puhtaampaan, digitaalisempaan ja selviytymiskykyisempään talous- ja teollisuusmalliin, jotta voidaan pitää yllä ja vahvistaa Euroopan pyrkimyksiä kohti kestävää kilpailukykyä. Tämän vuoksi puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti Euroopan unionin tilaa koskevassa puheessaan EU:n teollisuusstrategian päivittämisestä: tarkoituksena on hyödyntää kriisistä saatuja kokemuksia, vahvistaa talouden sietokykyä ja vauhdittaa digitaalista ja vihreää siirtymää niin, että säilytetään ja luodaan työpaikkoja.

2.Saadut kokemukset ja siirtymien vauhdittaminen

Euroopalla on paljon, mitä käyttää perustana ja mistä ottaa opiksi näinä haastavina aikoina. Viime vuoden aikana olemme nähneet sisämarkkinoiden häiriönsietokyvyn ja teollisuuden parhaat puolet. Hyödyntämällä luonnontieteiden huippuosaamista olemme olleet covid-19-rokotteiden kehittämisen ja tuotannon eturintamassa, etenkin EU:n rokotestrategian ja teollisuuden valmiuksien lisäämiseen annetun EU:n tuen ansiosta. Yritykset ovat siirtyneet tuottamaan muita tuotteita voidakseen vastata kiireellisiin tarpeisiin esimerkiksi henkilösuojainten, käsidesin tai rokotteiden tuotannossa. Jotkin yritykset taas siirtyivät nopeasti sähköiseen kaupankäyntiin tai käyttivät digitaalisia välineitä löytääkseen uusia tavarantoimittajia tai toimitusketjuja. Energian kysynnän merkittävästä vähenemisestä ja kriittisiin energia-alan toimijoihin kohdistuvista vaikutuksista huolimatta energian sisämarkkinat mukautuivat tilanteeseen hyvin eikä energiatoimituksissa ollut keskeytyksiä.

Tilanne ei kuitenkaan ollut sama kaikille. Sulkutoimet pakottivat monet yritykset pysäyttämään toimintansa, rajat sulkeutuivat, toimitusketjut keskeytyivät, kysyntä häiriintyi eivätkä työntekijät ja palveluntarjoajat kyenneet liikkumaan Euroopassa. Kun rekat pysäytettiin sisärajoilla, tämä osoitti nopeasti, miten integroitunutta valmistusteollisuus ja talouselämä Euroopassa nykyään on. Tavaroiden, palvelujen ja ihmisten vapaan liikkuvuuden esteet vaikuttivat merkittävästi arvoketjuihin ja taloudelliseen toimintaan, heikensivät eurooppalaista solidaarisuutta ja haittasivat koordinoitua reagointia kriisiin. Tavarat juuttuivat rajoille, ilmarahdin hinnat nousivat jyrkästi, koska lentokoneet pysyivät maassa, ja merikonteista oli kauppavirtojen epätasapainon vuoksi pulaa.

Jo nyt on saatu oppia tärkeistä kokemuksista:

kriisi toi selvästi esiin, että on olennaisen tärkeää säilyttää ihmisten, tavaroiden, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla ja työskennellä yhdessä sisämarkkinoiden häiriönsietokyvyn vahvistamiseksi. Ihmisten vapaata liikkuvuutta rajoittava rajavalvonta ja rajojen sulkeminen sekä koordinoimattomat kansalliset tai alueelliset rajoitukset sekä rajoittamistoimenpiteet, joihin usein liittyy jatkuvia muutoksia, pahensivat epävarmuutta ja noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia, aiheuttivat merkittäviä viiveitä ja johtivat toimitusketjujen merkittäviin häiriöihin monissa teollisuuden ekosysteemeissä. Vihreillä kaistoilla ja muilla EU:n tilapäistoimilla lievennettiin merkittävästi yksipuolisten ja koordinoimattomien kansallisten toimenpiteiden mahdollisia haitallisia vaikutuksia kaikkialla sisämarkkinoilla. Vaikutuksia kohdistui voimakkaasti myös palvelujen vapaaseen liikkuvuuteen, esimerkiksi muuta kuin kriittistä liiketoimintaa harjoittavien yritysten sulkeminen tilapäisesti, matkustamisen rajoittaminen ja rajojen yli liikkumiseen sovellettavien sääntöjen epäselvyys. Tästä puolestaan aiheutui vaikeuksia rajatyöntekijöille ja pula sadonkorjuutyötä tekevistä työntekijöistä, vain muutamia esimerkkejä mainitaksemme. Euroopan sisämarkkinat perustuvat erittäin liikkuvaan ja saatavilla olevaan työvoimaan.

Näiden tilanteiden myötä ymmärrettiin laajemmin, että on analysoitava strategisia riippuvuuksia, sekä teknologisia että teollisia, ja puututtava niihin. EU ja sen kauppakumppanit hyötyvät siitä, että maailmanmarkkinat ovat avoimet ja integroituneet globaaleihin arvoketjuihin. Tämä auttaa vaimentamaan häiriöitä ja edistämään elpymistä. Covid-19-pandemia osoitti, että globaalien arvoketjujen häiriöt voivat vaikuttaa tiettyihin kriittisiin tuotteisiin ja tuotantopanoksiin, kuten lääkintätarvikkeisiin, jotka ovat erityisen olennaisia yhteiskunnan ja EU:n talouden kannalta. Yksi kriisin tärkeimmistä opetuksista on, että meidän on ymmärrettävä paremmin Euroopan nykyisiä ja mahdollisia tulevia strategisia riippuvuuksia. Tästä saadaan pohja tosiseikkoihin perustuvien, oikeasuhteisten ja kohdennettujen toimenpiteiden kehittämiselle, jotta voidaan puuttua strategisiin riippuvuuksiin ja turvata avoin, kilpailukykyinen ja kaupankäyntiin perustuva EU:n talous. EU painottaa edelleen suosivansa kansainvälistä yhteistyötä ja vuoropuhelua, mutta se osoittaa myös olevansa valmis torjumaan hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä ja ulkomaisia tukia, jotka heikentävät tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla.

Tämä ennennäkemätön vuosi on myös osoittanut, että vihreän ja digitaalisen siirtymän liiketoimintamalli on vankempi kuin koskaan. Keskipitkällä aikavälillä kaikesta liiketoiminnasta on tultava kestävää, ja monien perinteisten liiketoimintamallien häiriintyminen covid-19-pandemian vuoksi ravistelee vanhoja tottumuksia ja kiihdyttää näin vihreään talouteen siirtymistä. On keskeisen tärkeää toteuttaa toimia, joilla varmistetaan kilpailukykyisesti hinnoitellun puhtaan energian turvattu ja riittävä saatavuus koko sisämarkkinoilla, jotta EU kykenee pönkittämään teollisia vahvuuksiaan siirtymän aikana. Ammattitaitoinen työvoima on keskeisessä asemassa onnistuneen siirtymän toteuttamisessa, ja näin myös tuetaan Euroopan teollisuuden kilpailukykyä ja luodaan laadukkaita työpaikkoja. Digitalisaatiolla on strateginen asema taloudellisen toiminnan jatkumisessa, ja se on muuttanut perusteellisesti tapaa, jolla liiketoimintaa harjoitetaan. Vaarana on, että taloudet, yritykset ja työntekijät jäävät jälkeen, kun siirtymä nopeutuu. Digitaalisten ja vihreiden liiketoimintamallien ja teknologioiden ansiosta siirtymän jo toteuttaneet yritykset ovat muita edullisemmassa asemassa, ja muutoksen kärjessä olevat yritykset saavat ratkaisevan tärkeän etulyöntiaseman. Kuluttajien kasvava tietoisuus siirtymästä ja se, että he vaativat siirtymää, ovat myös mahdollisuus, jota on hyödynnettävä.

Teollisuuden suuntausten ja kilpailukyvyn seuranta Vuotuisessa sisämarkkinaraportissa määritellään joukko keskeisiä suorituskykyindikaattoreita (KPI), jotka perustuvat julkisesti saatavilla oleviin tietoihin ja joiden avulla voidaan analysoida talouden kehitystä ja seurata saavutettua edistystä. Niissä keskitytään kilpailukykyyn, sisämarkkinoiden yhdentymiseen, pk-yrityksiin, vihreään ja digitaaliseen siirtymään sekä talouden häiriönsietokykyyn. KPI-indikaattoreiden perusteella saadaan myös ennakoiva näkemys, joka perustuu investointeihin ja luottamusindikaattoriin, ja voidaan tehdä katsaus EU:n talouden tulokseen vertaamalla sitä kansainvälisiin kumppaneihin ja analysoimalla teollisuuden ekosysteemien ominaisuuksia. Komissio analysoi säännöllisesti näitä indikaattoreita, ja tämän kautta saadaan strateginen näkemys EU:n taloudesta, voidaan ennakoida haasteita ja tuotetaan tietoa poliittisten ja investointipäätösten pohjaksi. Kriisillä on pitkäkestoisia vaikutuksia, mutta EU:n elpyminen on jo käynnistynyt. Useissa teollisuuden ekosysteemeissä liikevaihto on lähes saavuttanut covid-19-pandemiaa edeltäneen tason, joskin kasvudynamiikka on edelleen hieman vaimeaa. Positiivisia merkkejä näkyy myös talouden ilmapiirin analyysissä, joka huhtikuussa 2021 osoittaa tilanteen kohentumista kaikissa ekosysteemeissä (ks. kaavio 1). On kuitenkin keskeisen tärkeää seurata edelleen elpymisen kehityssuuntaa kaikissa ekosysteemeissä. Tiedot osoittavat, että vaikka julkisilla toimilla on onnistuttu rajoittamaan työttömyyttä ja konkursseja, äkillisten irtisanomisten ja maksukyvyttömyystilanteiden riski on kasvanut. Komissio seuraa olemassa olevien seurantavälineiden (esim. sisämarkkinoiden tulostaulun) avulla EU:n talouden kilpailukyvyn keskeisiä indikaattoreita ja erityisesti seuraavia: - sisämarkkinoiden yhdentyminen EU:n sisäistä kauppaa tai jäsenvaltioiden hintahajontaa koskevien indikaattoreiden perusteella; tarkoituksena on arvioida suotuisaa liiketoiminta- ja innovointiympäristöä edistävää politiikkaa - tuottavuuden kasvu työvoiman tuottavuuden perusteella - kansainvälinen kilpailukyky EU:n globaalin markkinaosuuden tai EU:n ulkopuolelle suuntautuvan kaupan perusteella; tarkoituksena on tukea politiikkaa, jolla edistetään avointa ja tasapuolista pääsyä vientimarkkinoille - julkiset ja yksityiset investoinnit julkisia nettoinvestointeja ja yksityisiä nettoinvestointeja (% BKT:stä) koskevien tietojen perusteella; tarkoituksena on havainnollistaa talouden mahdollinen muuttuminen vihreän ja digitaalisen siirtymän tavoitteiden mukaisesti - T&K-investoinnit julkisten ja yksityisten T&K-menojen (% BKT:stä) perusteella; tarkoituksena on tukea innovointia.

Muutosvalmius on korkealla tasolla. Tavoitteena on edelleen kilpailukykyinen kestävyys, jonka uudet – usein digitaaliset – teknologiat ja palvelut mahdollistavat. Yrityksillä on parhaat edellytykset päättää, miten ne voivat tulla kilpailukykyisiksi ja alansa johtajiksi ja löytää ratkaisuja haasteisiinsa. Teollisuuspolitiikassa olisi tarvittaessa hyödynnettävä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden joustavia muotoja ja uusia yhteistyömuotoja yksityisen ja julkisen sektorin välillä, jotta voidaan vauhdittaa sellaisten innovatiivisten ratkaisujen toteuttamista, joita ei muutoin saavutettaisi. Osallistavassa siirtymässä keskeisessä asemassa on hyvin toimiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu.

3.Vahvistetaan sisämarkkinoiden häiriönsietokykyä

Parannetaan sisämarkkinoiden kriisivalmiutta

Sisämarkkinat ovat EU:n tärkein voimavara. Ne tarjoavat yrityksille varmuutta, mittakaavaetuja ja globaalin ponnahduslaudan ja kuluttajille laajan valikoiman laadukkaita tuotteita. Niitä ei kuitenkaan voida pitää itsestäänselvyytenä. Varsinkin pandemian alkuvaiheessa yritykset ja kansalaiset kärsivät rajojen sulkemisesta, toimitushäiriöistä ja ennakoitavuuden puutteesta.

Olemassa olevien sisämarkkinavälineiden hyödyllisyydestä huolimatta kriisi osoitti, että niitä on varaa parantaa hätätilanteita varten. Kuten puheenjohtaja Ursula von der Leyen ilmoitti helmikuussa 2021, komissio ehdottaa sisämarkkinoiden hätäapuvälinettä, jolla tarjotaan rakenteellinen ratkaisu ja varmistetaan ihmisten, tavaroiden ja palvelujen saatavuus ja vapaa liikkuvuus mahdollisissa tulevissa kriiseissä. Välineellä olisi varmistettava parempi tiedonvaihto, koordinointi ja solidaarisuus, kun jäsenvaltiot hyväksyvät kriisiin liittyviä toimenpiteitä. Sillä autetaan lieventämään sisämarkkinoihin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia, muun muassa varmistamalla toimivampi hallintotapa. Sillä olisi myös luotava mekanismi, jonka kautta Euroopassa voidaan puuttua kriittisten tuotteiden pulaan vauhdittamalla tuotteiden saatavuutta (esim. asettamalla ja jakamalla standardeja, tekemällä nopeampia vaatimustenmukaisuuden arviointeja) ja tiivistämällä yhteistyötä julkisissa hankinnoissa. Se linjataan muiden asiaankuuluvien poliittisten aloitteiden kanssa, jollaisia ovat tuleva ehdotus terveysalan hätätilanteiden valmiusviranomaisen (HERA) perustamisesta ja tuleva liikenteen ja liikkuvuuden varautumissuunnitelma, sekä kansainvälisten käytäntöjen kanssa, joilla on tarkoitus puuttua hätätilanteisiin tai varmistaa kriittisten tuotteiden saatavuus ja nopeuttaa sitä.

Kaavio 2 Sisämarkkinoiden hätäapuvälineen keskeiset osatekijät

Vauhditetaan elpymistä hyvin toimivilla sisämarkkinoilla

Viime vuosi vahvisti tarvetta poistaa jäljellä olevat merkittävät esteet, jotka haittaavat sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Hyvin toimivien sisämarkkinoiden saavuttaminen edellyttää sitkeitä toimia useilla rintamilla:

·nykyisten sisämarkkinasääntöjen noudattamisen pysyvä hallinnointi;

·jatkuvat investoinnit integraation syventämiseen aloilla, joilla on eniten mahdollisuuksia;