EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 19.10.2011 
SEK(2011) 1230 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Euroopan parlamentin ja ne uvoston asetukseen Euroopan  laajuisia televerkkoja 
koskevista suuntaviivoista  
{KOM(2011) 657 lopullinen} 
{SEK(2011) 1229 lopullinen}  
 
FI 2   FI Tämä asiakirja on tiivistelmä vaikutustenarvio innista, joka koskee lainsäädäntöehdotusta 
asetukseksi joukosta Euroopan laajuisia televerkkoja koskevi a suuntaviivoja osana Euroopan 
laajuisten verkkojen kehittämisvälinettä  ”Verkkojen Eurooppa” (Connecting Europe) 
vuoden 2013 jälkeisellä ohjelmakaudella.  
1. TAUSTA , MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Oikeusperusta  toiminnalle tällä alalla on SEUT-sopimuksen 172 artikla. 
Sopimuksen 170-172 artiklassa  säädetään EU:n toimista Euroopan laajuisten 
verkkojen perustamisen ja kehittämisen tukemiseksi liikenne-, televiestintä- ja 
energiainfrastruktuu rien aloilla. Euroopan laajuis ille verkoille myönnettävän unionin 
rahoitusavun edellytykset, menetelmät ja menettelyt määritellään Verkkojen 
Eurooppa -välineen perustamisesta annetussa  yleisasetuksessa, ja  tässä ehdotetuissa 
suuntaviivoissa esitetään televi estintäalan laajakai staverkkojen ja digitaalipalvelujen 
infrastruktuurin osalta suunnitellut tavoitteet, painopi steet ja pääperiaatteet. 
Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluvan Euroopan digitaalistrategia  -
lippulaivahankkeen12 tavoitteena on ”saada ke stäviä taloudellisia ja yhteiskunnallisia 
hyötyjä nopeisiin ja ultranope isiin internetyhteyksiin ja yhteentoimiviin  sovelluksiin 
perustuvista digitaalisis ta yhtenäismarkkinoista”.  
Komissio ehdotti 29. kesäkuuta 2011 annetussa tiedonannossaan ” Eurooppa 2020 -
strategiaa tukeva talousarvio ”, jäljempänä ’monivuotista  rahoituskehystä koskeva 
tiedonanto’, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamista. On toteutettu useita 
kuulemisia  jäsenvaltioiden, teollisuuden ja yhte iskunnallisten toimijoiden kanssa. 
Tällaisia olivat erityisesti varapu heenjohtaja Kroesin pyöreän pöydän kokous 
sisällöntuottajien, laitevalmistajien, sijoittajien ja televiestintäoperaattoreiden maailman johtavien yritysten toimitusjoht ajien kanssa sekä Brysselissä 16. ja 
17. kesäkuuta 2011 pidetty ensimmäinen digit aalistrategiaa koskenut yleiskokous.  
2. 
ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Laajakaistainternet ja rajaty littävät digitaalipalvelut ovat  tulevaisuuden digitaalista 
infrastruktuuria. Kuten Eurooppa 2020 -strategiassa todetaan, ne ovat 
kilpailukykyisen, osallistavan ja kest ävän yhteiskunnan ennakkoedellytys.  
Vaikutustenarvioinnissa määrite tään yleisesti tie ttyjä laajakaistav erkkojen tarjontaan 
vaikuttavia ongelmia, esimerkiksi se, että mahdollisuuksia kasvuun ja yhteiskunnallisia hyötyjä jää hyödyntämättä puuttuvien investoi ntien vuoksi, että 
vakiintuneisiin toimijoihin kohdistuu vain vähän kilpailupaineita nykyaikaisiin 
laajakaistaverkkoihin investoimi seksi ja että ei ole olemassa asianmukaista strategiaa 
laajakaistayhteyksien leviämisen julkiseksi  tukemiseksi alueilla, joilla se ei ole 
liiketaloudellisesti kannattavaa. Digitaalip alvelujen osalta yksityinen sektori ei 
korvaa digitaalipalvelujen keskeisiin osatek ijöihin (palvelualustat, yleisluonteiset 
                                                
 
1 KOM (2010) 2020. 
2 KOM (2010) 245. 
 
FI 3   FI palvelut jne.) tehtäviä julk isia investointeja, ja tekni stä yhteensopivuutta koskevista 
ponnisteluista huolimatta sähköiset julkiset palvelut saattavat pysähtyä rajoille.  
3. TAVOITTEET  
Edellä esitetyn perussopimuksen mukaisen tehtävän täyttämisen lisäksi ehdotetun 
aloitteen yleinen tavoite  on saada kestäviä taloudelli sia ja yhteiskunn allisia hyötyjä 
nopeisiin ja ultranopeisiin internetyhteyksiin ja yhtee ntoimiviin sovelluksiin 
perustuvista digitaalis ista sisämarkkinoista, kuten edellä esitetään. 
Yleisen tavoitteen saavuttamiseksi unionin olisi pyrittävä saavuttamaan seuraavat 
toiminnalliset tavoitteet : 
(a) Laajakaistainvestointien markkinadynami kkaan vaikuttaminen rohkaisemalla 
niin perinteisiä kuin uusia sijoittajia osallistumaan laajakaistainfrastruktuurin leviämiseen ja varmistamalla näiden tasavertaiset kilpailuedellytykset.  
(b) yhteentoimivien digitaalipalvelujen käyttö ä varten tarvittavien jäsenvaltioiden 
lisäponnistelujen helpottaminen, jotta nämä välttämättömät palvelut toimisivat yli rajojen ja jotta vapautet taisiin digitaaliste n sisältöjen resur ssit, jotka luovat 
liiketoiminnan kehittämismahdollisuuksia. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaikutustenarvioinnissa määritettiin kaks i pääasiallista toimintavaihtoehtoa. 
Ensimmäisessä toimintavaihtoehdossa jatketaan entiseen tapaan (politiikkaa jatketaan muuttumattomana). Toisessa vaihtoehdossa tarkastellaan laajakaistaverkkojen ja digi taalipalvelujen infrastruktuu rin rahoittamista Verkkojen 
Eurooppa -välineen kautta. Toinen vaih toehto jakautuu kolmeen alavaihtoehtoon, 
joissa ehdotetaan eri tapoja panna tä ytäntöön Verkkojen Eurooppa -väline 
televiestintäalalla. 
Toimintavaihtoehdossa 1 – politii kkaa jatketaan muuttumattomana  – 
perusskenaario merkitsisi laajakaistan osalta  turvautumista sääntelyyn investointeihin 
kannustamiseksi, mutta vaihtoehtoisten inve stoijien pääoman saatavuuteen liittyvät 
ongelmat eivät poistuisi, vaan näillä olisi va ikeuksia täyttää jopa 220 miljardin euron 
investointivaje. EU:n tukea myönnettäisiin edelleen pääasiassa rakennerahastoista, 
vastaanottokykyyn liittyvine jatkuvine  haasteineen, ja avustuksina. 
Digitaalipalvelujen infrastruktuurin osal ta perusskenaario merkitsisi edelleen 
rajallista tukea pilottihankke iden kautta (vaikka suurin osa teknisistä ratkaisuista on 
valmiita ja hyödyntämiskelpoisia) ja polit iikan koordinointipyrkimyksiä, jolloin 
jäsenvaltioilla ei ole kannustimia tehdä nykyi sistä ratkaisuista yhteentoimivia yli 
rajojen. 
Toimintavaihtoehto 2 – Verkkojen Eurooppa -väline  – koostuu i) 
laajakaistaverkosta, joka ka ttaa useita maanti eteellisesti monipuolisia hankkeita, 
jotka edistävät digitaalistrategiassa esitetty jä tavoitteita, ja ii) digitaalipalvelujen 
infrastruktuurien kehittämisestä , hyödyntämisestä ja kestävyydestä. 
Toimintavaihtoehto 2 voidaan panna täytänt öön kolmella eri tavall a (alavaihtoehdot): 
 
FI 4   FI (1) Vain avustukset:  taloudellinen tuki sekä laajakaistaverkoille että 
digitaalipalvelujen infrastruktuurille ohjattaisiin yksinom aan avustuksina. 
Valtaosa operatiivisesta täytäntöönpanosta ulkoistettaisiin jollekin olemassa olevalle toimeenpanovirastolle, kuten  Euroopan laajuisten verkkojen 
toimeenpanovirastolle. 
(2) Vain rahoitusvälineet:  tässä alavaihtoehdossa komissio tekisi tiivistä 
yhteistyötä kansainvälisten rahoitusl aitosten kanssa. Kansainväliset 
rahoituslaitokset valitsis ivat hankkeet niiden ta loudellisen kestävyyden 
perusteella ja noudattaisivat asianm ukaisen huolellisuuden vakiintuneita 
käytäntöjä. Seuraavia rahoitusvälineitä voitaisiin käyttää: investointirahastojen pääomaan osallistuminen; rahoitusosuus  varausten tekemiseen ja pääoman 
kohdentamiseen lainoja ja/tai takuita tai muita riskinja kovälineitä varten (tämä 
voi sisältää muun muassa mutta ei yksinomaan hankeobligaatioita) ja muut 
erityiset rahoitusvälineet, olivatpa ne lainoja, takuita, vastatakauksia, riskipääomaa tai muita laillisia rahoitusvälineitä. 
(3) Yhdistetty lähestymistapa:  Kolmannessa alavaihtoehdossa yhdistyvät 
molemmat lähestymistavat. Vastaav asti hallintorakenteessa yhdistyy 
osatekijöitä molemmista edellä esitetyist ä alavaihtoehdoista. Päätös avustusten 
ja rahoitusvälineiden asianmukaisesta yhdistelmästä sisällytettäisiin vuosittaisiin työohjelmiin poliittisten ja alakohtaisten tarpeiden mukaan. 
5. V
AIKUTUSTENARVIOINTI  
5.1. Vaihtoehdon 1 hyväksymisen vaikutukset 
Rakennerahastojen alhainen käyttöaste ja  puuttuvat hallinnolliset valmiudet käyttää 
varoja, joista raportoitiin vuoden 2010 koheesiopolitiikka an liittyvässä 
strategiaraportissa3, vaarantaisivat edel leen laajakaistaverkkojen rakentamisen ja 
käyttöönoton.  
Tähän vaihtoehtoon liittyisi yhteentoimivien rajatylittävien digitaalipalvelujen 
käyttöönottoa ja hyödyntämistä koskev ien jäsenvaltioiden lisäponnistelujen 
helpottamiseksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja 
viestintäpolitiikan tukiohjelman jatkamin en. Pilottivaiheesta saatujen kokemusten 
perusteella digitaalipalvelujen infrastr uktuuri olisi mahdotonta ottaa käyttöön 
Euroopan laajuisesti.  
Tämä vaihtoehto ei siis poistaisi digitaal isten sisämarkkinoiden tiellä vielä olevaa 
merkittävää estettä. Copenhagen Economicsin arvion4 mukaan kustannukset  
Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden toteuttamatta jättämisestä olisivat noin 
4,1 prosenttia BKT:sta vuoteen 2020 mennessä.  
                                                 
3 KOM(2010) 110 lopullinen, 31.3.2010. Saatavilla osoitteessa 
http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/reporting/cs_reports_en.htm  
4 Euroopan digitaalisten sisämarkkinoiden taloudellinen vaikutus, 2010. 
 
FI 5   FI 5.2. Vaihtoehdon 2 hyväksymise n yleiset vaikutukset 
Vaihtoehdosta 2 seuraavat vai kutukset voidaan luok itella taloudellisii n ja sosiaalisiin 
vaikutuksiin ja ympä ristövaikutuksiin: 
(1) Taloudelliset vaikutukset : Useiden tutkimusten mukaan nopean 
laajakaistaverkon saatavuus vaikuttaa merkittävästi työvo iman tuottavuuteen ja 
asukasta kohden laskettuun kansantuottees een. Laajakaistaverkoilla olisi myös 
myönteisiä ulkoisvaikut uksia, joista olisi hyöt yä koko yhteiskunnalle. 
Monikäyttötekniikan mahdollistajana laajakaistan kattavuus vaikuttaa 
myönteisesti tuottavuuteen (kymmenen pr osentin lisäys laajakaistayhteyksien 
kattavuudessa yhtenä vuonna vastaa 1,5 prosentin nousua työvoiman 
tuottavuudessa seuraavina viitenä vuotena5), pääoman kasvuun ja viime 
kädessä BKT:n kasvuun.  Digitaalipalvelujen infrastruktuuri voi osaltaan 
edistää merkittävästi julk isen sektorin kustannus ten sekä yritysten ja 
kansalaisten maksutapahtumiin liittyvien kustannusten vähentämistä.   
(2) Sosiaaliset vaikutukset:  Laajakaistainfrastruktuurin  ja digitaalipalvelujen 
infrastruktuurin yhdiste tty kehittäminen parantaa viime kädessä Euroopan 
kansalaisten elämänlaatua. Merkittä vimpiä etuja seuraa sähköisen hallinnon, 
sähköisten terveydenhuo ltopalvelujen ja verkkokaupan sovellusten 
toteuttamisesta. Tähän liittyy myös työpa ikkoja välittömästi tai välillisesti 
luova merkittävä sosiaalinen osatekijä. 
(3) Ympäristönäkökohdat:  Laajakaistaverkoilla voi daan vähentää päästöjä 
liikennetarpeen vähentyessä  (etätyöskentely) tai optimoimalla energian 
kulutusta (älykkäät verkot). 
Muita merkittäviä vaikutuksia seuraa laaj akaistaverkkojen ja digitaalipalvelujen 
infrastruktuurin mahdollisista heijastusvai kutuksista muille aloille. Aloja, joihin 
kohdistuu eniten myönteisiä ulkoisvaiku tuksia, ovat opetus ja koulutus, 
terveydenhuolto, työllisyys, liikenne ja energia. 
5.3. Alavaihtoehtojen erity iset vaikutukset 
Alavaihtoehto 1 Alavaihtoehdon 1 (vain avustukset) valinnalla  saavutettaisiin suuntaviivoissa asetetut 
tavoitteet vain osittain. Laajakaista markkinoiden dynamiikkaan vaikuttamista  
koskevan tavoitteen osalta avustukset ol isivat todennäköisesti vain osittain 
tehokkaita ja vaikuttavia. Tehokkuuden os alta laajakaistaverkon edellyttämän 
yhteisrahoituksen suhteellinen osuus tulee olemaan varsin korkea. Avustuksilla olisi 
vain rajallinen vipuvaikutus. Avustuksilla  voidaan tehokkaasti tukea ja tarjota 
teknistä tukea, mutta ne eivät ole te hokkain väline yksityis ten investointien 
lisäämiseksi. 
                                                
 
5 Roman Friedrich, Karim Sabbagh, Bahjat El-Darwiche ja Milind Singh (2009): Digital Highways. The 
Role of Government in 21st Century Infrastructure. Booz & Company. 
 
FI 6   FI Avustukset ovat kuitenkin tehokas mekanismi rajatylittävien digitaalipalvelujen 
käyttöönottoa koskevien jäsenvalti oiden ponnistusten helpottamiseksi . Tässä 
tapauksessa avustukset olisivat keskeinen investointi, jolla EU:n yhteisrahoitusta 
ohjataan infrastruktuuriin, jota jäse nvaltiot eivät yksinään kehittäisi. 
Digitaalipalvelujen infrastruktuurin yhteisr ahoitusosuus on tavallisesti melko suuri. 
Yksityisillä sijoitta jilla on vain rajallista kiinnos tusta tällaisen infrastruktuurin 
kehittämiseen. 
Alavaihtoehto 2 
Alavaihtoehdon 2 (vain rahoitusvälineet) hyväksymisellä saavutettaisiin lähinnä 
tavoite vaikuttamisesta laajak aistainvestointien markkinadynamiikkaan . 
Alueilla, joilla laajakaistaverkkohankkeet  ovat todennäköise sti taloudellisesti 
kestäviä, rahoitusvälineet toimisivat julkiste n ja yksityisten sijoittajien investointien 
mahdollistajana, mikä tosiasiassa laskisi pääomakustannusten painotettua keskiarvoa 
ja lyhentäisi takaisinmaksuaikaa. Rahoitusvälineiden käyttö edistäisi osaltaan myös tehokkuutta niiden takaaman suuremman vipuvaikutuksen  kautta. 
Riskinjakorahoitusvälinettä ja hankeobligaatioita koskevan arvioinnin perusteella yhden miljardin euron rahoitusosuudella EU:n talousarviosta todennäköisesti 
houkuteltaisiin julkisen ja yks ityisen sektorin varoja, joilla voitaisiin tukea 6–
15 miljardin euron bruttoinvestointeja laajakaistaverkkoihin liitännäisinvestointien rahoitustarpeesta ja riskiprofiileista riippuen. Kaupunki- tai esikaupunkialueiden 
hankkeet, jotka ovat yleensä kannattavampia, olisivat kuitenkin ilman mitään avustuksia muiden tekijöiden pys yessä ennallaan houkuttelevampia kuin 
maaseutualueiden hankkeet. Rahoitusvälineill ä olisi todennäköisesti myös vaikeuksia 
mobilisoida merkittävä vipuvaikutus tekni sen tuen, suunnittelun, kartoituksen ja 
muiden tukitoimien kautta, joita tavallisesti yhteisrahoitetaan avustuksilla. 
Rahoitusvälineet eivät kuitenkaan t odennäköisesti ole tehokas mekanismi 
rajatylittävien digitaalipalvelujen k äyttöönottoa koskevien jäsenvaltioiden 
ponnistusten helpottamiseksi . Kilpailukyvyn ja innovoi nnin ohjelmasta saadut 
kokemukset osoittavat, että alalla on jo vaikeaa saada jäsenvaltioita osallistumaan 
prosessiin. Yksityiset sijoittajat saat tavat osoittaa jonkin verran mielenkiintoa 
sovelluskerrosta kohtaan, mutta eivät tode nnäköisesti sitoudu di gitaalipalvelujen 
infrastruktuurin ydinkerroks een tehtäviin investointeihi n, koska arkkitehtuuria ei 
voida hyödyntää kaupallisesti.  
Alavaihtoehto 3 
Alavaihtoehdon 3 (yhdistetty rahoituslähes tymistapa) valinta loisi hyvän tasapainon 
avustusten ja rahoitusvä lineiden välille. Alavaihtoe hdon mukaan investointien 
pääpaino olisi rahoitusvälinei ssä, ja lopusta vastatta isiin avustuksilla. Tässä 
vaihtoehdossa avustukset ja rahoitusvä lineet yhdistyisivät sekä vertikaalisesti 
(molemmat rahoitusjärjestelmät olisivat l aajakaistaverkkojen ja digitaalipalvelujen 
infrastruktuurin saatavilla) että horisontaalisesti ha nkkeen sisällä.  
Tavoite laajakaistainvestointien markki nadynamiikkaan vaikuttamisesta  
saavutettaisiin tässä alavai htoehdossa kokonaisuudessaan. Laaj akaista-alalla valtaosa 
rahoituksesta osoitettaisiin  rahoitusvälineiden kautta, joten markkinapotentiaali 
hyödynnettäisiin täysimääräisesti ja rahoitettavaan yhteenli ittymään osallistuisi 
mahdollisimman suuri määrä toimijoita. Ratkai su olisi tehokas, koska julkiset ja 
 
FI 7   FI yksityiset toimijat voisivat saada pääomaa edullisemmin ja nii llä olisi riittävän 
pitkäaikaiset näkymät investoinneill een. Tässä alavaihtoehdossa Verkkojen 
Eurooppa -välineen ja rakennerahastojen  välillä olisi selkeä synergia niin 
avustusten, rahoitusjärjestelyn kuin  hankkeen täytäntöönpanon sujuvuuden 
tukemisen osalta, joka on tähän mennessä estänyt EU:n varojen tehokkaan hyödyntämisen sekä koheesion että maaseudun kehittämisen aloilla. 
Rajatylittävien digitaalipalvelujen k äyttöönottoa koskevien jäsenvaltioiden 
ponnistusten helpottamisen  osalta tämä lähestymistapa antaisi komissiolle 
mahdollisuuden joustoon rahoitusvälineiden osalta hakemuksia koskevissa ehdotuspyynnöissä ilman sitä vaaraa, että yksityiset investoi jat syrjäytetään 
digitaalipalvelujen infrastruktuurista. Tois aalta sillä varmistettaisiin avustusten 
jakautuminen korkealla rahoitusosuudella  ylimmillä tasoilla (ydinpalvelut). 
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaikutustenarviointiraportissa todetaan, että vaihtoehto 2 alavaihtoehdolla 3 (yhdistetty 
rahoitus) on sopivampi digitaalistrategia n ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden 
saavuttamiseksi tieto- ja viestintätekniikan alal la kuin vaihtoehto 1, kuten  voidaan havaita alla 
esitetystä taulukosta. 
Vaihtoehto 2, Verkko jen Eurooppa -väline  Tavoitteet  Vaihtoehto 1, 
politiikkaa ei 
muuteta  Alavaihtoehto 1, 
avustukset  Alavaihtoehto
 2, rahoitus-
välineet  Alavaihtoehto 3, 
yhdistetty 
lähestymistapa  
Yleinen tavoite  
Päämääränä on saada kestäviä 
taloudellisia ja sosiaalisia etuja nopeisiin 
ja ultranopeisiin internetyhteyksiin ja 
yhteentoimiviin sovelluksiin perustuvilla verkkopalvelujen ja -sisältöjen 
sisämarkkinoilla, joilla kaikkien 
ulottuvilla on laajakaistayhteys vuoteen 2013 mennessä ja paljon nopeammat 
(vähintään 30 Mb/s) internetyhteydet 
vuoteen 2020 mennessä ja joilla vähintään 50 prosentilla eurooppalaisista 
kotitalouksista on internetyhteys, jossa 
tiedonsiirtonopeus on yli 100 Mb/s.
 0 + + ++ 
Erityinen tavoite 1: Laajakaistainvesto intien markkinadynamikkaan vaikuttaminen  rohkaisemalla niin perinteisiä 
kuin uusia sijoittajia osallistumaan laajakaistainfrastruktuurin leviämiseen ja varmistamalla näiden tasavertaiset kilpailuedellytykset. 
 
1a Alueilla, joilla 
laajakaistaverkkohankkeet ovat 
todennäköisesti taloudellisesti kestäviä, 
sen varmistaminen, että sijoittajilla, 
myös vaihtoehtoisilla julkisilla ja 
yksityisillä sijoittajilla, on saatavilla pääomaa kohtuullisin kustannuksin 
(korot) ja riittävän pitkällä aikavälillä.
 0  
– + ++ ++ 
 
FI 8   FI 1b Alueilla, joilla laajakaistahankkeet 
eivät ole liiketaloudellisesti kannattavia, 
riittävän tason julkisen rahoitustuen tarjoaminen laajakaistaverkon 
levittämiseksi
 0 ++ + ++ 
1c Sen varmistaminen, että julkiset ja 
yksityiset sijoittajat kehittävät kaikkialla 
unionissa valmiuksia toteuttaa laajakaistainfrast ruktuurihankkeita, 
tarjoamalla teknistä apua esimerkiksi 
suunnitteluun ja kartoitukseen
 0 + 0 + 
1d Sen varmistaminen, että 
infrastruktuurihankkeita tuettaessa unionin varoilla on suurin mahdollinen 
mobilisoiva vaikutus (vipuvaikutus) 
yksityisiin ja (muihin) julkisiin investointeihin.
 0 - ++ ++ 
Erityinen tavoite 2: Jäsenvaltioiden yh teentoimivia rajatylittäviä digitaalipalveluja koskevien lisäponnistelujen 
helpottaminen ja digitaalisten sisältöresurssien va pauttaminen liiketoiminnan  kehittämismahdollisuuksien 
luomiseksi.  
Jäsenvaltioiden yhteentoimivia rajatylittäviä digitaalipalveluja koskevien 
lisäponnistelujen helpottaminen ja digitaalisten sisältöresurssien 
vapauttaminen liiketoiminnan 
kehittämismahdollisuuksien luomiseksi.
 0 ++ - ++ 
 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio ja muut toimeenpanoelimet, kuten  EIP, EBRD ja Euroopan laajuisen 
liikenneverkon toimeenpanovirasto, seuraavat jatkuvasti Verkkojen Eurooppa -välineen investointeja laajakaistaan (kuten myös liiken teeseen ja energiaan) Verkkojen Eurooppa -
välinettä koskevassa ylei sasetuksessa ehdotettujen indikaattorien mukaisesti . Indikaattorit 
käsittävät muun muassa seuraavat aih ealueet (luettelo ei ole kattava): 
• Tarjonta: laajakaistan s aatavuus (tarkistetaan suht eessa digitaalistrategian 
tavoitteeseen, jonka mukaan 30 Mbit/s:n laaj akaistayhteys on kaikkien ulottuvilla 
vuoteen 2020 mennessä ja vähintään 50 pr osentilla kansalaisista on vuoteen 2020 
mennessä internetyhteys, jossa tiedonsiirtonopeus on yli 100 Mbit/s) 
• Kysyntä: laajakaistan käyttöönotto (tar kistetaan suhteessa digitaalistrategian 
tavoitteeseen, jonka mukaan 50 prosentilla  kansalaisista on vuoteen 2020 mennessä 
internetyhteys, jo ssa tiedonsiirtonopeus on yli 100 Mbit/s) 
• Investointiohjelmien yleise t seurantaindikaattorit, kuten varojen käyttö, tuen 
myöntämiseen ja maksamiseen kuluva aika jne. 
• Avustusten osuus ja innovatiiviset rahoitusvälineet. 
 
FI 9   FI Komissio julkaisee säännöllisesti Verkkojen Eu rooppa -välineen laajakaistaverkkoihin ja 
digitaalipalvelujen infrastruktuuriin teht ävien investointien edistymistä koskevan 
kertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle.  
Komission ja muiden toimeenpanoelinten jatkuv an seurannan lisäksi Verkkojen Eurooppa -
välineen yleisten puitteiden riippumaton arvioi nti toteutetaan ohjelma n puolivälissä, jolloin 
tarkastellaan ohjelmasuunnittelun aj oitusta ja edistymistä, sekä  jälkikäteen, joitakin vuosia 
ohjelmakauden päättymisen jälkeen . Arvioinneissa tarkastellaan toimenpiteen merkittävyyttä, 
toimivuutta, tehokkuutta ja alustavaa va ikutusta. Erityisesti korostetaan 
täytäntöönpanomekanismien hallinnointia ja asianmukaisuutta.