FI Euroopan unionin virallinen lehti C 44/105

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Tekstiilipalveluiden alasektorin muutokset ja näkymät Euroopassa” (oma-aloitteinen lausunto)

2011/C 44/17

Esittelijä: Antonello PEZZINI

Apulaisesittelijä: Peter BOOTH

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 18. helmikuuta 2010 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla antaa oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Tekstiilipalveluiden alasektorin muutokset ja näkymät Euroopassa.

Asian valmistelusta vastannut neuvoa-antava valiokunta ”teollisuuden muutokset” antoi lausuntonsa 1. heinäkuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 14.–15. heinäkuuta 2010 pitämässään 464. täysistunnossa (heinäkuun 14. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 138 ääntä puolesta ja 1 vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset (1)

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) korostaa tekstiilipalvelualan merkitystä Euroopassa. Alan kehitys on sekä taloudelliselta että teknologiselta kannalta lupaavaa, sillä se on nivoutunut tiiviisti paikallisiin yrityksiin ja työntekijöihin. Se voi näin ollen edelleen edistää merkittävästi Euroopan talouden kehitystä sekä varmistaa työllisyyden ja taloudellisen ja sosiaalisen koheesion.

1.2 ETSK kehottaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiötä käynnistämään kokeiluhankkeen, jotta kartoitetaan alan yritysten maantieteellinen sijainti ja koko, työntekijöiden elin- ja työolot sekä epävirallisen talouden laajuus alalla. Samalla ETSK kehottaa harkitsemaan vakavasti alan NACE-luokittelua, jotta voidaan varmistaa alan taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä työllisyyskehityksen asianmukainen määrittely.

1.3 ETSK suosittelee globaalin ilmaston lämpenemisen torjuntaan pyrkivien Eurooppa 2020 -aloitteiden yhteydessä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle, että uusia ympäristösäännöksiä laadittaessa otetaan asianmukaisesti huomioon tekstiilipalvelualan resurssien kestävyys ja tehokkuus sekä alan mahdollisuudet työpaikkojen luomiseen ja investointeihin.

1.4 Komitean mielestä unioni- sekä jäsenvaltio- ja aluetasolla on välttämättä kehitettävä työmarkkinaosapuolten järjestelmällistä vuoropuhelua, ja suosittaa, että unioni rahoittaa parhaiden käytänteiden vaihtoon tarkoitettuja verkkoja, jotta

— kehitetään pätevyyttä ja ammattitaitoa sekä vastaavia koulutusvaatimuksia, jotka on määriteltävä Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) erityistoimenpiteenä

— määritellään kunnolliset työolot sekä työturvallisuutta ja terveyttä edistävät olot Bilbaossa sijaitsevan Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston tuella

— huolehditaan alan työmarkkinaosapuolten asianmukaisesta edustuksesta huoltopalveluja käsittelevässä eurooppalaisessa komiteassa.

1.5 Komitea korostaa, että on tärkeää soveltaa asianmukaisesti työntekijöille suunnattua tiedotusta ja työntekijöiden kuulemista käsitteleviä yhteisön säännöksiä sekä perustaa ja hallinnoida eurooppalaisia yritysneuvostoja asiaankuuluvasti. Tässä yhteydessä on kehitettävä unionitasolla osallistumista edistävää alakohtaista ennakointia Sevillassa sijaitsevan tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS) tuella.

1.6 Komitea katsoo, että eurooppalaisten sosiaali- ja ympäristöstandardien soveltaminen ”vihreissä ja sosiaalisissa” julkisissa hankinnoissa asianomaisia säännöksiä täysimittaisesti ja avoimesti noudattaen on ehdoton edellytys, jotta ala voi kehittyä terveesti ja sillä noudatetaan teknisiä ja sosiaalisia laatustandardeja. Tämä koskee etenkin alihankintamenettelyä ja vastuujärjestelmää, joka on ulotettava koko sertifioituun toimitusketjuun.

1.7 Komitea kehottaa varaamaan riittävästi tilaa

— tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman vuosittaisissa työohjelmissa

— kilpailukyvyn ja innovoinnin monivuotisessa ohjelmassa

— rakennerahastoissa

alan teknisille ja organisatorisille innovointihankkeille etenkin kun ajatellaan resurssien tehokasta käyttöä ja säästämistä, integroitua logistiikkaa ja toimitettujen tuotteiden jäljitettävyyttä; tässä yhteydessä voidaan hyödyntää myös Galileo-sovelluksia. Euroopan investointipankin tulisi helpottaa etenkin pk-yrityksiin tehtäviä investointeja.

1.8 Komitea kehottaa eurooppalaisia standardointielimiä jatkamaan ponnisteluja, jotta koko alaa varten laaditaan myös Euroopan komission toimeksiantojen pohjalta ympäristönsuojelullisesti, sosiaalisesti ja teknologisesti yhä kehittyneempiä teknis-normatiivisia standardeja. Näin varmistetaan tuotteiden, menetelmien ja palvelujen laatu ja parannetaan henkilöstön työoloja.

1.9 Komitean mielestä rakennerahastoja tulisi käyttää aluetasolla alan eurooppalaisten alueverkkojen innovatiiviseen vahvistamiseen sekä kahdenvälisten elinten kehittämiseen eri jäsenvaltioissa saatujen myönteisten kokemusten mukaisesti etenkin perus- ja ammattikoulutuksessa ja myös kielten alalla.

1.10 Komitea katsoo, että on tärkeää levittää ja vaihtaa hyviä käytänteitä, kuten – eri maissa jo olemassa olevien – kahdenvälisten elinten perustamista. Ne ovat saaneet aikaan hyviä tuloksia kehitettäessä alan henkilöresursseja.

1.11 ETSK korostaa sellaisen eurooppalaisen kampanjan merkitystä, jossa keskitytään työturvallisuuteen, tekstiilipalvelualan taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristönsuojelua koskevaan avoimuuteen sekä alan edellytyksiin ja työllisyysnäkymiin. Tässä yhteydessä on noudatettava täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja etenkin ammattiyhdistysoikeuksia ja työehtosopimuksiin liittyviä oikeuksia.

1.12 Komitea suosittaa, että Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio laativat tekstiilipalvelualaa varten strategisen kehyksen, joka perustuu siihen, että alan talouden, tuotannon ja työllisyyden kehitys on täysin yhteensopiva vuodeksi 2020 asetettujen, kestäväpohjaista kasvua koskevien 20/20/20-tavoitteiden kanssa.

2. Johdanto

2.1 Tekstiilipalvelualaan kuuluu moninaisia ja monimuotoisia teollisesti organisoituja yrityksiä, jotka harjoittavat seuraavaa toimintaa:

— tekstiilituotteiden teollinen ja kemiallinen pesu sekä vuokraus tuotantoteollisuus- ja palveluyrityksille ja yksityishenkilöille

— työvaatteiden ja suojahaalarien, univormujen sekä suoja- ja turvavaatteiden vuokraus, uudelleenkäsittely ja huolto

— hotelleissa, ravintoloissa ja kahviloissa käytettävien liinavaatteiden pesu, vuokraus, uudelleenkäsittely ja viimeistys

— sairaaloiden, hoitokotien ja yhteisöjen terveydenhoito-, hoiva- ja ensiapuhenkilöstön työasujen ja liinavaatteiden pesu, vuokraus, sterilointi, uudelleenkäsittely ja viimeistys

— kirurgisten välineiden ja tekstiilien vuokraus ja sterilointi sekä steriilien lääkinnällisten laitteiden pakkausten valmistelu/toimitus

— käyttäjäystävällisten ja helppokäyttöisten älytekstiilien toimitus, vuokraus ja uudelleenkäsittely

— teollinen viimeistely, suodattimet, pölynsuodattimet ja muut samantyyppiset tekstiilipalvelut tuotantolaitoksia ja steriilejä työtiloja varten

— tekstiilialan terveydenhuolto- ja hygieniapalvelut sekä täydentävät tai vaihtoehtoiset tekstiilituotteisiin liittyvät palvelut

— muotialaan liittyvät viimeistys- ja erityispalvelut.

2.2 Teolliset pesulapalvelut ovat hyvin tärkeitä monien ravintola- ja matkailutoimintaan nivoutuvien alojen – mm. ravintolat, hotellit, yhteisöt ja risteilyalukset sekä tuotantoteollisuuden ja kaupan moninaisilla aloilla tarvittavien kehittyneiden suojatekstiilien toimituksen kannalta. Kyseiset palvelut ovat tiiviisti sidoksissa alueeseen, ja niiden siirtäminen EU:n ulkopuolelle on hyvin epätodennäköistä.

2.3 Pesulapalvelut ovat tärkeitä myös tekstiiliteollisuudelle, sillä vaatevalmistajien on testattava ja pesetettävä tuotteensa ennen kuin ne voidaan tuoda markkinoille. Koska työn määrä on huomattava ja koska pesutuloksen on ehdottomasti oltava moitteeton, tekstiiliteollisuuden pesulapalvelut tarvitsevat toimijoita, joilla on kehittyneet koneet ja ammattitaitoinen henkilöstö ja jotka tarjoavat asianmukaiset työolot.

2.4 Hotelleille tarjottaviin teollisiin pesulapalveluihin kuuluvat kaikkien säännöllistä ylläpitoa ja pesua vaativien liinavaatteiden huolto ja pesu. Pesulapalveluja tarjoavan yrityksen on – työn hyvällä organisoinnilla ja ammattitaitoisella henkilöstöllä – kyettävä pysymään mukana tässä erittäin nopeassa kierrossa viivästyksittä.

2.5 Pesulapalveluihin liittyy yhä kehittyneempiä tuotteiden vuorauspalveluita. Niiden on täytettävä kehittyneet tekniset ja toiminnalliset vaatimukset sekä yhä vaativammat tekniset ja ympäristönsuojelua koskevat normit etenkin suojavarusteiden ja ajanmukaisten sotilasvarusteiden osalta.

2.6 Tekstiilipalveluala on kaiken kaikkiaan kehittänyt viime vuosina merkittäviä teknologisia innovointijärjestelmiä sekä yrityksille (BtoB) että kuluttajille (BtoC). (2) Tämä koskee niin hotelli- ja terveydenhuoltoalalle tarkoitettujen perinteisten toimitusten laatua sekä teknisiä ja ekologisia standardeja – mukaan luettuina terveydenhuolto- ja hygieniapalvelut – kuin älykkäiden ja kehittyneiden suojatekstiilien toimitusta. (3)

2.7 Perinteinen ala tuottaa huomattavan määrän palveluita, ja sen liikevaihto on noin yhdeksän miljardia euroa (2007). Ala on keskittynyt maantieteellisesti ja sitä hallitsevat muutamat monikansalliset yritykset (4). Muutoin markkinat ovat hyvin pirstaleiset, ja niillä toimii lukuisia, yleensä paikallisia pienyrityksiä. Markkinat ovat vahvassa kasvussa sekä liikevaihdon (noin kymmenen miljardia euroa vuosittain) että henkilöstön (yli 200 000) osalta.

2.8 Kehittyneiden suojavaatteiden ala kasvaa voimakkaasti ja nivoutuu älykkäiden tekstiilien uuteen sukupolveen, joka perustuu älykkäisiin materiaaleihin, kehittyneisiin tuotantomenetelmiin, helppokäyttöisyyteen sekä henkilökohtaisten riskien ennaltaehkäisyyn ja hallintaan. Henkilökohtaisten suojavarusteiden markkinat, jotka kuuluvat EU:n lupaavimpiin edelläkävijämarkkinoihin (5), ovat kooltaan nykyisin noin 9,5–10 miljardia euroa. Suojavarusteisiin liittyvien tuotteiden ja palvelujen parissa toimii suoraan tai epäsuorasti noin 200 000 työntekijää.

2.9 Kyseisten tuotteiden ja palvelujen markkinakysyntä riippuu entistä tiukemmasta sääntelystä, joka liittyy henkilökohtaisiin turvastandardeihin työpaikalla, koko henkilöstön suorituskyvyn parantamiseen ja entistä korkeampiin turvallisuusvaatimuksiin, henkilökohtaisen riskinhallinnan parantamiseen, luotettavuuden kulttuurin leviämiseen sekä haluun ehkäistä mahdollisia valituksia.

2.10 Erityisen merkittävää on huomio, jota alalla kiinnitetään tuotantovaiheen ja tekstiilipalvelujen ympäristövaikutuksiin. Tekstiilipalvelualalla valvotaan ympäristövaikutuksia elinkaarianalyysein (Life Cycle Assessment). (6)

3. Oma-aloitteisen lausunnon tavoite

3.1 Käsillä olevassa lausunnossa pyritään tarkastelemaan tekstiilipalvelualan kehitysedellytyksiä. Kehittämisen yhteydessä tulee

— kunnioittaa henkilöstön elin- ja työoloja etenkin työterveyttä ja turvallisuutta ajatellen

— asettaa perustaksi työmarkkinaosapuolten järjestelmällinen alakohtainen vuoropuhelu eri tasoilla

— ottaa huomioon henkilöstön pätevyyden ja ammattitaidon lisääminen sekä nopeutettuun perus- ja täydennyskoulutukseen perustuvat työllisyysnäkymät

— suojella entistä paremmin ympäristöä sekä energia- ja vesivaroja tuotteen koko elinkaaren ja kierrätyksen ajan

— investoida tekniseen ja logistis-organisatoriseen innovointiin avoimessa toimintaympäristössä, ehkäistä hallitsevan aseman väärinkäyttö sekä varmistaa pienten ja keskisuurten yritysten perustamiselle ja kehittämiselle suotuisat edellytykset

— edistää laatuun ja huolelliseen valmistukseen perustuvaa kilpailua sekä kehittyneiden teknisten standardien soveltamista

— varmistaa julkisten hankintojen avoimuus sekä ympäristövaatimusten ja sosiaalisten ehtojen täysimääräinen noudattaminen etenkin alihankintaketjussa

— varmistaa alan näkyvyys ja avoimuus, mikä parantaa siitä vallitsevaa kuvaa.

3.2 ETSK järjesti Brysselissä 11. toukokuuta 2010 asiasta julkisen kuulemisen, johon osallistui edustajia alan kansallisen ja Euroopan tason ammattiliitoista ja työnantajajärjestöistä, Bilbaossa sijaitsevasta Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastosta, Euroopan komissiosta (yritystoiminnan pääosasto), erilaisissa kansallisissa yhteyksissä toimivista kahdenvälisistä elimistä sekä tuottajina ja palveluntarjoajina toimivista moninaisista yksittäisistä yrityksistä.

4. Yleistä

4.1 ETSK katsoo, että alaa koskevan strategian ja toimintasuunnitelman laatiminen edellyttää, että käynnistetään Euroopan tasolla kokeiluhanke, jonka tarkoituksena on kartoittaa ja arvioida Euroopan tekstiilipalvelualan erittäin moninaisia sektoreita ja niiden maantieteellistä ja määrällistä jakautumista EU:n 27 jäsenvaltiossa. Samalla on otettava huomioon alan vahva sukupuoliulottuvuus ja sääntelemätön epävirallinen sektori.

4.2 ETSK pitää asianmukaisena, että ala pyritään määrittelemään nykyistä paremmin, jotta se voidaan ryhmitellä entistä selkeämmin Eurostatin NACE-toimialaluokituksessa. Näin voidaan seurata paremmin taloudellista kehitystä, investointeja, innovointia, työllisyyttä ja ammattipätevyyksiä.

4.3 Tekstiilipalveluala on erityisen dynaaminen ja kehittyy voimakkaasti. Sen kehitysmahdollisuudet liittyvät tiiviisti sosiokulttuurisen toimintaympäristön paranemiseen sekä yritysten teknisiin ja taloudellisiin valmiuksiin.

4.4 ETSK:n mielestä on tärkeää, että eurooppalaiset standardointielimet laativat koko alaa varten myös Euroopan komission toimeksiantojen pohjalta ympäristönsuojelullisesti, sosiaalisesti ja teknologisesti yhä kehittyneempiä teknis-normatiivisia standardeja. Näin varmistetaan tuotteiden, menetelmien ja palvelujen laatu ja parannetaan henkilöstön työoloja sekä voidaan menestyä globaalissa kilpailussa.

4.5 Alan kehityksessä on voitava hyödyntää Euroopan sekä jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla käytävää järjestelmällistä vuoropuhelua, jossa tarkastellaan kunnollisia työoloja. Ne muodostavat alalle yhteisen perustan koko unionissa, jossa sovelletaan sukupuolten tasa-arvoa, työaikajärjestelyjä sekä työntekijöille suunnattua tiedotusta ja työntekijöiden kuulemista käsitteleviä yhteisön direktiivejä. ETSK katsoo, että alalla on noudatettava nykyistä paremmin ja tasapainoisemmin asiakastyytyväisyyden ja työmotivaation periaatteita, kuten eräillä muillakin kehittyneillä tuotantoaloilla.

4.6 ETSK katsoo, että alan kehittämiseksi on EU:ssa kaikilla tuotanto- ja palvelualoilla sovellettava täysin Euroopan unionin perusoikeuskirjaa ja etenkin ammattiyhdistysoikeuksia ja työehtosopimuksiin liittyviä oikeuksia.

4.7 Komitean mielestä EU:ssa on edistettävä jäsenvaltioiden yritysten välistä parhaiden käytänteiden vaihtoa ja rahoitettava asianomaisia rajatylittäviä unionin hankkeita.

4.8 Ympäristönsuojelun on oltava kyseisellä teollisuudenalalla painopiste, jonka yhteydessä on edistettävä EMAS-järjestelmän ja ympäristömerkkien yleistämistä sekä ISO 14000 -normien soveltamista.

4.8.1 Vuodelta 2006 peräisin olevat teollisuustilastot ovat erinomainen pohdintojen ja analyysien perusta tutkittaessa eri alojen kehitystä (7). Ne olisi kuitenkin ajantasaistettava säännöllisesti ainakin kahden vuoden välein ja niissä olisi tuotava esiin ympäristövaikutus, joka olisi esitettävä Euroopan parlamentille ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle.

4.8.2 On arvioitava täysimääräisesti alan ponnistuksia EN 14065 -sertifikaatin yleistämiseksi työmarkkinaosapuolten avustuksella, jotta torjutaan laiton kilpailu sääntelemällä markkinoita ja edistämällä myös verokannustimin parhaita käytänteitä ja laatumerkkejä.

4.8.3 Valittaessa työasuja, joiden yhteydessä voidaan soveltaa täyden palvelun ratkaisuja, on otettava huomioon toimivuus ja asianomaisten ominaisuuksien kestävyys tekstiilituotteen koko elinkaaren ajan.

4.8.4 ETSK:n mielestä on tärkeää, että alalla edistetään aktiivisesti yhteisön Reach-asetuksen piiriin kuuluvien liuottimien ja kemikaalien asianmukaista käyttöä sekä unionin vesilainsäädännön soveltamista.

4.9 Komitea kehottaa varaamaan tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin seitsemännen puiteohjelman vuosittaisissa työohjelmissa, kilpailukyvyn ja innovoinnin monivuotisessa ohjelmassa sekä rakennerahastotoimissa asianmukaisesti tilaa alan teknisille ja organisatorisille innovointihankkeille, kun ajatellaan integroitua logistiikkaa ja toimitettujen tuotteiden jäljitettävyyttä; tässä yhteydessä voidaan hyödyntää myös logistisia Galileo-sovelluksia. Euroopan investointipankin tulisi helpottaa etenkin pk-yrityksiin tehtäviä investointeja.

4.10 Julkisissa hankinnoissa tulisi varmistaa asianomaisten säännösten täysimääräinen ja avoin soveltaminen, sillä se on alan ympäristöystävällisen ja sosiaalisen kehityksen ehdoton edellytys. Tämä koskee etenkin alihankintamenettelyä ja vastuujärjestelmää, joka on ulotettava koko toimitusketjuun.

4.11 Teknisessä ja logistis-organisatorisessa innovoinnissa on varmistettava avoin toimintaympäristö, ehkäistävä hallitsevan aseman väärinkäyttö sekä varmistettava pienten ja keskisuurten yritysten perustamiselle ja kehittämiselle suotuisat edellytykset.

4.12 On varmistettava henkilöstön pätevyyden ja ammattitaidon lisääntyminen sekä nopeutettuun perus- ja täydennyskoulutukseen perustuvat työllisyysnäkymät, kehitettävä osallistumista edistävää alakohtaista ennakointia Sevillassa sijaitsevan tekniikan tulevaisuudentutkimuksen laitoksen (IPTS) tuella sekä varattava rakennerahastovaroja kahdenvälisten neuvotteluelinten kehittämiseen henkilöstön perus- ja täydennyskoulutusta sekä pätevöitymistä varten myös kielten alalla.

4.13 Työturvallisuuden ja -terveyden on oltava alan laadullisen kehittämisen painopisteitä. Euroopan tasolla toimivien alakohtaisten työmarkkinaosapuolten on kehitettävä järjestelmällistä vuoropuhelua, ja niiden on oltava asianmukaisesti edustettuina huoltopalveluja käsittelevässä eurooppalaisessa komiteassa.

4.14 Komitea kehottaa Euroopan komissiota esittämään mahdollisimman pian tiedonannon mahdollisesta eurooppalaisesta talous- ja työllisyysstrategiasta tekstiilipalvelualan kehittämiseksi, jotta voidaan – edelläkävijämarkkinoita koskevaan, tekstiilipalvelut tuleviin menestysstrategioihin liittävään unionin aloitteeseen tukeutuen – laatia asianomainen EU:n toimintasuunnitelma.

Bryssel 14. heinäkuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Lisätietoja lausunnosta, kuten kuulemistilaisuuksissa esitetyt kannanotot, tekniset liitteet tai tilastokyselyjen tulokset, on luettavissa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean internet-sivustolla:

http://www.eesc.europa.eu/sections/ccmi/Hearingsandconferences/Textile_2010/index_en.asp

(2) Ks. monimuotoiset palvelut lausunnossa ”Yrityspalvelujen kehitys Euroopassa” (valmisteleva lausunto), EUVL C 27, 3.2.2009, s. 26–33.

(3) Ks. Europe Innova – Innovation Watch, Sectoral Innovation Foresight: Textile and Clothing – Interim Report, kesäkuu 2009, s. 3–4 ja 9–10.

(4) Elis, Rentokil, Johnson Service, Davis, Alsco, HTS, jne.

(5) Ks. Lead Market Initiative for Europe / Mid-term progress report, SEC (2009) 1198 final, 9.9.2009.

(6) Ks. liite 1 http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.fr.textile-services-sub-sector-in-europe

(7) Ks. alaviite 5.