FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 16.3.2011 
SEK(2011) 316 lopullinen 
. 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
Oheisasiakirja 
   
ehdotukseen  
 
NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
 
yhteisestä yhdistetystä yhtiöveropohjasta (CCCTB) 
  
{KOM(2011) 121  lopullinen} 
{SEK(2011) 315  lopullinen}  
FI 3   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
Globalisaatio on muuttanut ta loudellisia toimintaedelly tyksiä. Sen lisäksi, että 
tuotantopaikkojen sijain nissa on tapahtunut muutoksia, myös  kansainvälisillä markkinoilla 
toimivien yritysten sisäinen organisaatio on kokenut huomattavia muutoksia. Markkinoiden 
yhdentyminen ei ole toteutunut lainkaan yhtiövero tuksen alalla. EU:n markkinat ovat edelleen 
erittäin pirstaloituneet, sillä niillä sovelletaan samanaikaisesti 27:ää eri verojärjestelmää, 
joiden säännöt ovat usein ristiriidassa keskenään. Tämän vuoksi EU on huomattavasti 
huonommassa asemassa merkittävimpiin kauppakum ppaneihinsa Yhdysvalto ihin ja Japaniin 
verrattuna, sillä yritykset  pitävät niitä kutakin yhtenä markkinana. 
Yritykset toimivat nykyään hyödyntäen järjes telmiä, joiden rakenteet on suunniteltu 
selviytymään entistä suuremmasta määräs tä pääomaliikkeitä ja usein tapahtuvista 
lähiyhtiöiden välisistä rajatylittävistä liiketoimi sta. Niinpä verotustarkoituksessa määritellyt 
käsitteet, kuten ”lähde” ja ”kotipaikka”, joit a on perinteisesti sovellettu melko suljettujen 
talouksien tarpeisiin, osoitt autuvat usein riittämättömiksi yhdentyneillä markkinoilla 
tapahtuvan kaupallisen toiminnan tarpeisiin. On erityisesti todetta va, että keskenään erilaiset, 
usein muuttuvat verosäännöt muodostavat esteen  kansainvälisillä markkinoilla kilpaileville 
yrityksille. Lisäksi kansalliset verojärjestelmät ovat erittäin alttiita verojen kiertämiselle. 
Tulojen siirtäminen ja verotuksellisen kotipai kan valitseminen verosopimusten perusteella on 
luonnollisesti helpompaa, kun tuotantote kijöiden liikkuvuus on merkittävää.  
Tämän vuoksi rajatylittävää toimin taa harjoittavat yritykset koht aavat EU:ssa edelleen useita 
veroesteitä:  
I. Verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvat ylimääräiset menot , jotka aiheutuvat 
erilaisten kansallisten verojärjestelmien sääntöjen ja siirtohinnoittelusääntöjen noudattamisesta. Komission vuonna 2001 julkai semassa yhtiöverotusta koskevassa 
tutkimuksessa esitetyn näytön perusteella verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvien 
menojen osuus on 2–4 prosenttia yhtiöverotu loista. EU:n 27 jäsenvaltion tapauksessa 
näiden menojen määräksi voitaisiin laskea yli 10 miljardia euroa vuonna 2008.  
II. Kaksinkertainen verotus , joka tapahtuu, kun keskenään samanlaiset verot kannetaan 
samasta tulosta kahdessa ta i useammassa valtiossa.  
III. Liikaverotus , joka tapahtuu, kun raja tylittävästä toiminnasta syntyy verosaatavia, 
joita ei syntyisi, jos yritys toimisi yksinomaan kotimaass aan (esim. eri jäsenvaltioihin 
sijoittautuneilla lähiyhtiöillä tai niiden kiinte illä toimipaikoilla ei ole oikeutta tasata 
tappioita, kun taas vain yht een jäsenvaltioon sijoittautune iden yhtiöiden tappioiden 
yhdistäminen konsernitilinpäätöstä varten vähentää niiden vero tettavaa tuloa ja 
verorasitusta).  
2. T
OISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Nykyinen 27 erilaisen kansallisen yhtiöverojärj estelmän samanaikainen soveltaminen haittaa 
sisämarkkinoiden toimivuutta. Jäsenvaltiot eivä t kykene löytämään kattavaa ratkaisua tähän 
ongelmaan. Kunkin jäsenvaltion yks inään suunnittelemat ja täyt äntöön panemat toimet, joita 
ei ole koordinoitu muiden jäsenvaltioiden to imien kanssa, eivät toisi parannusta nykyiseen 
FI 4   FI tilanteeseen, jossa veronmaksa jien olisi ede lleen asioitava  kunkin sellaisen maan 
verohallinnon kanssa, jossa ne ovat verovelvollisi a. Yhteisön tasolla toteutettavat toimenpiteet 
ovat välttämättömiä, jotta voidaan ottaa käyttöön  yhteisiin sääntöihin perustuva oikeudellinen 
kehys. Komissio on tässä aloitteentekijänä , mutta se pitää mielessään sen, että 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot päättävät edelleen itse  yhtiöverokannoistaan. 
Tämän vuoksi ne voivat vapaasti päättää verotulojensa koosta ja koostumuksesta.  
3. EU: N ALOITTEEN TAVOITTEET  
EU:n aloitteen erityisinä polii ttisina tavoitteina on poistaa sisämarkkinoilta edellä kuvatut 
jäljellä olevat veroesteet, joita ovat siis ka nsainväliseen toimintaan liittyvien verosääntöjen 
noudattamisesta aiheutuvat ylimääräiset menot, kaks inkertainen verotus ja liikaverotus. Näin 
ollen yleinen tavoite parantaa tuottavan pä äoman jakautumiseen liittyvää taloudellista 
tehokkuutta EU:ssa voitais iin saavuttaa vähentämällä sijoit uspäätöksiin liitty viä verotuksen 
vääristymiä ja helpottamalla rajatylittävien investointien tekemistä. Suunnitellulla EU:n 
yhtiöverojärjestelmän yksinkertaistamisella  ja toimivuuden parantamisella voidaan 
sisämarkkinoiden toimenpidepakettiin sisältyvi en aloitteiden mukaisesti edistää huomattavasti 
EU 2020 -strategian tavoitteiden saavutta mista ja lujittaa sisämarkkinoita.  
Toiminnallisena tavoitteena on vahvistaa yhtei set säännöt, joiden avulla lasketaan 
järjestelmän soveltamisalaan kuuluviin yh tiöihin EU:ssa sove llettava veropohja.  
Olisi syytä korostaa sitä, ettei tämän veropol iittisen aloitteen varsin aisena tavoitteena ole 
vaikuttaa yhtiöveropohjien kokoon ja jakautumiseen EU:ssa. Nä in ollen ei määritellä 
tavoitteita, jotka liittyisivät verotulojen jakautumiseen jäsenvaltioiden kesken tai 
jäsenvaltioiden verotuks en neutraaliuteen.  
4. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Raportissa tarkastellaan neljää vaihtoehtoa, joita verrataan tilanteeseen, jossa toimia ei 
toteuteta (vaihtoehto 1):  
• Vapaaehtoisen yhteisen yhtiöveropohjan (Common Corporate Tax Base – CCTB) 
käyttöönotto eli 27 jäsenval tion yhtiöverolainsäädäntöjen korvaaminen ehdotetun 
järjestelmän soveltamisalaan kuuluvien yhtiöid en tapauksessa yhteise llä veropohjalla, joka 
on laskettu yhteisten sääntöjen mukaisesti (vaihtoehto 2).  
• Kaikkiin EU:hun sijoittautunei hin yhtiöihin sovellettavan pakollisen  yhteisen 
yhtiöveropohjan  (Common Corporate Tax Base – CCTB) käyttöönotto (vaihtoehto 3). 
• Vapaaehtoisen  yhteisen yhdistetyn veropohjan  (Common Consolidated Corporate Tax 
Base – CCCTB) mukaisesti yhtiöt voisivat valit a yhteisen (esim. yhteisten verosääntöjen 
mukaisesti lasketun) EU:n la ajuisen yhdistetyn veropohjan, jolla  korvattaisiin nykyiset 27 
eri yhtiöverolainsäädäntöä ja erillis et kirjanpidot (v aihtoehto 4).  
• Kaikkien EU:hun sijoittautuneiden yh tiöiden olisi noudatettava samoja pakollisen yhteisen 
yhdistetyn veropohjan  (CCCTB) sääntöjä (vaihtoehto 5).  
FI 5   FI Kaikissa vaihtoehdoissa yhteiset säännöt vahvist ettaisiin ainoastaan veropohjien laskemiseksi, 
joten jäsenmaille jäisi edelleen oikeus päät tää itse sovellettavista verokannoista.  
5. V AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
5.1. Vaikutukset veropohjan kokoon ja jakautumiseen 
Toimintavaihtoehtoihin sisältyy yhtiöver opohjien kokoon ja maakohtaiseen jakautumiseen 
liittyviä muutoksia, jotka on aihetta esittää lukui na, vaikka tällaiset vaikutukset eivät ole 
analysoitavina olevien verouudistusten varsin aisia tavoitteita. On tärkeää, ettei yleisiä 
johtopäätöksiä tehdä verotulo ihin tai eri jäsenva ltioiden rahoitusasemaan kohdistuvasta 
lopullisesta vaikutuksesta, koska  nämä asiat ovat loppujen lopuksi riippuva isia kansallisista 
veropoliittisista päätöksistä, jotka koskevat mahdollisia mukautuksia  sovellettaviin eri 
veroinstrumentteihin tai verokantoihin. 
Päätelmistä käy ilmi, että sellaisten yhte istä veropohjaa koskevien sääntöjen (CCTB) 
käyttöönotto, jotka eivät koske rajatylittävää ta ppioiden yhdistämistä, voisi keskimäärin ja 
useimpien EU:hun sijoittautuneiden yhtiöid en tapauksessa johtaa nykyistä laajempiin 
veropohjiin. Se, kuinka paljon vero pohjat laajenisivat, näyttää kuitenkin riippuvan erityisesti 
sovellettavista poistosäännöistä. Yhteisellä vero pohjalla vähennettäisiin joka tapauksessa EU-
maiden välillä nykyisin esiintyvää hu omattavaa veropohjien vaihtelua. 
CCCTB-sääntöjen avulla voittojen ja tappioiden  rajatylittävä yhdistäminen olisi mahdollista. 
Amadeus- ja ORBIS-tietokannoista valittua EU:n monikansallisten  konsernien otosta käyttäen 
tehdyistä laskelmista käy ilmi, että vuosittain  keskimäärin 50 prosenttia monikansallisista 
muista kuin rahoituslaitoskonserneist a ja 17 prosenttia monikansallisista 
rahoituslaitoskonserneista voisi hyötyä välittömästä rajatylittävästä tappioiden hyvittämisestä. 
Punnittaessa eri aloilta saatuja erillisiä tuloksia käy ilmi, että asianomaisten konsernien CCCTB-vaihtoehdon mukainen veropohja olisi ke skimäärin 3 prosenttia kapeampi kuin jos 
mitään toimia ei toteutettaisi
1.  
CCCTB:n soveltamisen osalta herää kysymys, kuinka kokonaisveropohjan olisi jakauduttava 
niiden jäsenvaltioiden kesken, jossa monikansal linen konserni toimii. Tä stä syystä järjestelmä 
edellyttää tapauskohtaisia jakomekanismeja. Raho itustilitietoje n käyttö monikansallisten 
konsernien verotettavan tulon määrittämiseksi os oittaa, että laskukaava, jossa työvoimakulut, 
varat ja myynti määränpäittäin painotetaan  yhtäläisesti, johtai si veropohjien kasvuun 
pääasiassa Keski- ja Itä-Euroopan jäsenvaltio issa sekä Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, 
Kreikassa ja Italiassa. Selvityksen tuloksista  käy ilmi, että jakoperusteiden painotuksen 
muuttaminen vaikuttaa vain vähän maiden välis en veropohjan suhteellis een jakaantumiseen.  
5.2. Vaikutus verosääntöjen noudattamisesta aiheutuviin menoihin  
Selvityksestä saadun näytön perusteella monikansallisten  yhtiöiden merkittävimmät 
verosääntöjen noudattamisesta aiheutuviin menoi hin liittyvät tekijät koskevat suoraan tai 
                                                 
1 Käytettyä otosta kokonaisuutena tarkasteltuna CCCTB-vaihtoehtojen mukainen yhdistämisestä 
riippumattomien uusien veropohjasääntöjen (jotka näyttävät laajentavan veropohjaa) ja välittömän rajatylittävän tappioiden yhdistämisen (joka näyttää kaventavan veropohjaa) yhteisvaikutus näyttää 
pitävän kokonaisveropohjat lähes ennallaan nykyisiin verrattuina (kun kyse on otoksessa tarkastelluista 
yhtiöistä). 
FI 6   FI välillisesti siirtohinnoit telua (siirtohinnoitteluasiakirjoja, selvityksiä ja lausuntoja sekä 
keskinäisiin sopimuksiin liittyviä menette lyjä). Lisäksi verosääntöjen noudattamisesta 
siirtohinnoittelun vuoksi aiheutuva rasitus on kasvanut ajan mittaan pääasiassa kahdesta 
syystä: i) veroviranomaisten entistä tiukemmat dokumentointivaatimukset yhdessä 
veroviranomaisten suorittaman valvonnan kan ssa; ii) eri puolilla maailmaa liiketoiminnan 
muotoon ja laajuuteen kohdistuva t mukautukset ja muutokset2.  
Deloitte-konsulttiyrit yksellä teetetystä selvityksestä ilmenee, että CCCTB:n odotetaan 
lyhentävän huomattavasti vero sääntöjen noudattamiseen tarv ittavaa aikaa ja niiden 
noudattamisesta aiheutuvia menoja, kun monikans allinen yhtiö perustaa uuden tytäryhtiön 
toiseen jäsenvaltioon. Selvitykseen os allistuneet veroasiantuntijat ar vioivat yleisesti, että suuri 
yhtiö käyttää yli 140 000 euroa (0,23 prosenttia  liikevaihdostaan) veroihin liittyviin kuluihin 
perustaessaan uuden tytäryhtiön toiseen jä senvaltioon. CCCTB al entaa näitä menoja 
87 000 eurolla eli 62 prosentilla. Keskikokoise lle yhtiölle koituvat säästöt ovat vielä 
huomattavammat, koska menojen odotetaan s upistuvan 128 000 eurosta (0,55 prosenttia 
liikevaihdosta) 42 000 euroon eli 67 prosentilla. Olemassa olevista monikansallisista yhtiöistä poimitusta otoksesta saadun lisänäytön perusteell a (PWC:n toteuttama selvitys) verosääntöjen 
noudattamiseen liittyvistä toistuvista velvoitteista johtuva rasitus kevenee edellä mainittua vähemmän, mutta silti huomattavasti. CCCTB: n käyttöönotosta johtuvan verosääntöjen 
noudattamiseen liittyvän ajansäästön odot etaan olevan 8 prosenttiyksikköä.  
5.3. Koko talouteen heij astuvat vaikutukset  
Yleisen tasapainon (YTP) malliin perustuvaa CO RTAX-mallia on käytetty arvioitaessa eri 
uudistusten koko talouteen heijastuv ia vaikutuksia. Mallia, joka on luotu simuloimaan EU:n 
jäsenvaltioissa tapahtuvia ver opoliittisia muutoksia, on laaj ennettu ja tarkennettu tämän 
vaikutustenarvioinnin tarpeita varten
3. Kuten mihin tahansa YTP-malliin, myös CORTAX-
malliin sisältyy kuitenkin yksinkertaistavia oletuksia ja määrityksiä, jotka eivät ole kiistämättömiä ja siinä ei voida välttyä epävar muustekijöiltä, jotka liittyvät veropolitiikkojen 
tiettyjen toimintaan kohdistuvien vaikutuste n voimakkuuteen. Merkittävämpää on kuitenkin 
se, että CORTAX-mallissa ei huomioida sisämarkkinoiden yhdentymisen jatkumisesta pitkällä aikavälillä saatavia dynaamisia hyötyjä,  kuten esimerkiksi kansainvälisesti toimivien 
yhtiöiden lukumäärän kasvua. Rajatylittävien veroesteiden poiston odotetaan vähentävän 
pääoman jakautumiseen liittyviä vääristymiä, koska se toisaalta lisää kotimaisten ja 
rajatylittävien investointien ke skinäistä korvattavuut ta ja toisaalta li sää yleisesti EU:n 
houkuttelevuutta monikans allisten sijoitta jien kohteena. Pääoma n jakautumisen tehokkuuden 
paranemisen odotetaan lisäävän tuottavuutta ja t yöllisyyttä, joita osalta an parantavat myös 
mittakaavaedut, joita on mahdollista hyödyntää suuremmilla markkinoilla.  
Neljää erilaista toimintavaihtoehtoa – va paaehtoista CCTB:tä, pakollista CCTB:tä, 
vapaaehtoista CCCTB:tä ja pako llista CCCTB:tä – verrataan tila nteeseen, jossa toimia ei 
toteuteta. Vapaaehtoisten  toimintavaihtoehtojen tapauksissa oletuksena on, että 
monikansalliset yhtiöt, mutteivät pelkästään  kotimaassaan toimivat yhtiöt, valitsevat 
                                                
 
2 Ernst & Young Transfer Pricing Survey  (siirtohinnoittelua koskeva selvitys). 
3 Laajennukset koskevat seuraavien sisällyttämistä malliin: i) veroparatiisit , jotta voidaan ottaa huomioon 
tuottojen siirto EU:n ulkopuolelle, ii) tappioiden todennäköisyys , jotta voidaan esittää määrällisesti 
tarkasti tappioiden yhdistämisestä seur aavat taloudelliset vaikutukset, ja iii) erilliset sijaintipaikan 
valinnat , jolla mallinnetaan yhtiöiden inframarginaaliset valinnat, jotka koskevat sitä, että ne 
ensisijaisesti päättävät, minne  investoivat  ja vasta sen jälkeen, kuinka paljon  ne investoivat. 
FI 7   FI vaihtoehtoiset verojä rjestelmät, kun taas pakollisissa  toimintavaihtoehdoissa myös pelkästään 
kotimaassaan toimivien yhtiöiden on sovellettava uusia verosääntöjä. Tämä olettamus saattaisi johtaa siihen, että  hyvinvoinnin lisääntyminen alia rvioitaisiin vapaaehtoisten 
vaihtoehtojen tapauksissa, koska voidaan odottaa, että monikansalliset yhtiöt valitsisivat käytännössä uuden järjestelmän, vain jos se  ei johtaisi voittojen pienenemiseen eri 
kansallisten verojärjestelmien soveltamiseen verrattuna. Kaikissa vaihtoehdoissa on oletuksena se, että yhtiö verotulot pysyvät samana ennen ver okannan mukauttamista, niin että 
valtion talousarvio on tasapa inossa ennen kuin yhtiöt reagoivat uuteen veropoliittiseen 
ympäristöön. 
CCTB:n YTP-analyysin merkittävissä taloudellis issa mekanismeissa on kyse tasapainosta 
alhaisen efektiivisen marginaaliveroasteen (joka johtuu kapeasta veropohjasta ja korkeasta lakisääteisestä verokannasta), jolla minimoid aan investointien vääristymät, ja alhaisen 
lakisääteisen yhtiöverokannan (johon liitty y laaja veropohja), jolla vähennetään 
monikansallisten yhtiöiden voittojen siirtä mistä ulkopuolisiin maihin ja parannetaan 
sijaintipaikan houkuttelevuutta er illisiä investointivalintoja tehtäessä. Yhteisen veropohjan 
uuteen määritelmään liittyvän veropohjan laaj entamisen ja siitä seuraavan verokannan 
alenemisen on todettu vähentävän hyvi nvointia kokonaisuutena tarkasteltuna EU:ssa
4.  
Toisaalta CCTB-uudistuksen merkittävin m yönteinen vaikutus syntyy verosääntöjen 
noudattamisesta aiheutuvien menojen olet etusta pienenemisestä. Kokonaisuutena 
tarkasteltuna pakollinen CCTB sä ilyttää hyvinvoinnin EU:n tasoll a lähes entisellään, kun taas 
sellaisen CCTB:n käyttöönotto, jonka soveltam inen on vapaaehtoista monikansallisille 
yhtiöille, parantaisi hieman hyvinvointia. 
CCTB:hen verrattuna CCCTB-vaihtoehtojen va ikutukset hyvinvointiin ovat myönteisempiä 
kaikissa analysoiduissa skenaarioissa. Lopu llinen kokonaisvaikutus on se, että hyvinvointi 
lisääntyy nettomääräisesti hieman eli 0,02 pros enttia bruttokansantu otteesta koko EU:n 
perusteella laskettuna. Rahamääränä ilmaist una tämä on noin 2,4 miljardia euroa (vuoden 
2009 lukuna ilmaistuna). Kun eri tekijöiden vai kutukset erotellaan, uudistuksesta käy ilmi, 
että:  
• yhdistämisen ja jakokaavan mukaisen jakamise n myönteisestä taloudellisesta vaikutuksesta 
merkittävä osa johtuu verosääntöjen noudattamisesta johtuvien menojen pienenemisestä. 
• Siirtymisellä erillisestä kirj anpidosta jakokaavan mukaiseen jakamiseen on vähäpätöinen 
vaikutus BKT:hen ja hyvinvointiin. Se johtuu toisensa kumoavista eri vaikutuksista: on 
vähemmän houkuttelevaa siirtää voittoja ja p ääomaa korkean verotuksen maista, mutta 
toisaalta jakokaava synnyttää uusia vääristymi ä, jotka koskevat jakotekijöiden soveltamista 
alhaisen verotuksen maihin.  
                                                 
4 Mallissa veropohjan laajentaminen yhdessä verokannan alentamisen kanssa johtaa hyvinvoinnin 
kohoamiseen, kun yksittäiset maat soveltavat tätä vaih toehtoa erikseen. Tämä pätee erityisesti korkean 
verotuksen maihin, jotka kärsivät voittojen siirrois ta. Kuitenkin tällaisen toimintavaihtoehdon yleinen 
täytäntöönpano EU:n tasolla vähentää alhaisemmista yhtiöverokannoista johtuvia myönteisiä 
vaikutuksia. Itse asiassa maan sijainnistaan saama suhteellinen etu ei kasva, jos myös kaikki muut 
jäsenvaltiot alentavat verokantaansa. Sillä on ainoastaan vaikutusta kolmansiin maihin nähden. Kokonaisuutena tarkasteltuna on epätodenn äköisempää, että usean valtion soveltamalla 
toimintavaihtoehdolla, jossa veropohjaa laajennet aan ja verokantaa alennetaan, parannettaisiin 
hyvinvointia verrattuna yhden valtion soveltamaan toimintamalliin. 
FI 8   FI • Tappioiden yhdistäminen näyttää kaventavan  veropohjia. Ottaen huomioon mallioletukset 
saattaa olla tarpeen korottaa yh tiöverokantoja jonkin verran, jo tta valtioiden talousarviot 
pysyvät tasapainossa. Tappioiden yhdistämisen tuottama verorasituksen pieneneminen ja 
korkeammista verokannoista johtuva verora situksen kasvaminen voivat yhdessä lisätä 
pääomakustannuksia. Samalla investoinnit supi stuvat hieman, mutta työllisyys paranee 
alhaisempien työvoimakustannusten ansi osta. Kokonaisuutena tarkasteltuna 
bruttokansantuote supistuu hieman, mutta si llä on mitätön nettovaikutus hyvinvointiin. 
6. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Kolmentyyppisten yhtiöveroesteiden poistaminen, joka on mahdollista CCCTB-
vaihtoehdoissa, mahdollistaisi sen, että yh tiöt voisivat tehdä kestävämpiä taloudellisia 
päätöksiä, mikä parantaisi EU :n taloudellista kokonaistehokkuu tta. Määrällisesti ilmaistujen 
taloudellisten vaikutusten perusteella vap aaehtoista CCCTB:tä ja pakollista CCCTB:tä 
pidetään parempina vaihtoehtoina kuin mu ita, koska niiden soveltaminen alentaa 
verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvia  menoja. Analysoidui sta skenaarioista 
makrotaloudellisten tulosten perusteella kokonais uutena tarkasteltuna parhaimmaksi kuitenkin 
osoittautuu vapaaehtoinen CCCTB.  
Arvioitujen uudistusten uskotaan parantavan dyn aamisuutta merkittävästi pitkällä aikavälillä. 
Useilla oikeudenkäyttöalueilla toimivien yhtiöiden epävarmuuden väheneminen ja menojen 
pieneneminen (todellinen ja koettu) ovat tärk eimpiä odotettuja parannuksia. Tämä johtaa 
loppujen lopuksi rajatylittävien  investointien kasvuun EU:ssa , koska eurooppalaiset ja 
ulkomaiset monikansalliset yhtiöt laajentavat toim intaansa entisestään ja aiemmin pelkästään 
kotimaassaan toimineet yhtiöt investoivat tois iin jäsenvaltioihin. Ottaen huomioon myös se, 
että nykyinen yhtiöverojärjestelmien hajana isuus muodostaa esteen kansainvälisille 
markkinoille siirtymiselle, pk-yrityksille sa attaisi koitua erityistä hyötyä arvioitujen 
uudistusten luomista yhtäläisistä toimintaedellyt yksistä. Se, että yhtiöille ei enää aiheutuisi 
lisämenoja velvoitteesta noudattaa erilaisia kans allisia verosääntöjä ja että ne voisivat 
hyödyntää yhden luukun periaatetta asioidessaan veroviranomaisten kanssa, parantavat 
todennäköisesti pk-yritysten mahdollis uutta laajentua rajojen yli.  
7. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Ehdotettu veropoliittinen toimenpide  vaikuttaa useisiin muuttujiin, joita olisi seurattava. Olisi 
tarkasteltava, millaisia vaikut uksia toimintavaihtoehdoilla on mikrotalouden tasolla ja 
verosääntöjen noudattamisesta yhtiö ille aiheutuviin menoihin ja  yhtiöiden ra jatylittäviin 
investointeihin. Jotta voitaisiin ratkaista hyvi n tuloksin tiedossa olevat vaikeudet tehdä 
luotettavia arvioita verosääntöje n noudattamiseen liittyvistä todellisista ja koetuista menoista, 
olisi suunniteltava tapauskohtai sia selvityksiä ja erityistä huomioita olisi kiinnitettävä 
valittujen otosten edustavuuteen. Ta rkastelemalla pk-yritysten alt tiutta laajentaa toimintaansa 
rajojen yli saatettaisiin voida selvittää vero poliittisten vaihtoehto jen odotettuja pitkän 
aikavälin vaikutuksia. Näitä va ikutuksia voidaan arvioida as ian kannalta merkityksellisten 
yhtiöihin kohdistuvien selvitysten avulla  ja analysoimalla tosiasiallisissa 
investointivalinnoissa havaittuja muutoksia.  
Makrotaloudellisella tasolla olisi kerättävä tietoja EU:hun suuntautuvien ja EU-maiden 
välisten suorien sijoitusten virro ista sen selvittämiseksi, tote utuuko tuottavan pääoman entistä 
parempaa jakautumista EU:ssa koskeva yleinen tavoite.  
FI 9   FI Lainsäädännöllisen toimenpiteen soveltamisen seurauksia voitaisiin arvioida viiden vuoden 
kuluttua direktiivin kansallisten voimaansaa ttamissäädösten voimaantulosta. Komissio voisi 
silloin antaa Euroopan parlamentille ja neuvosto lle kertomuksen tämän direktiivin teknisestä 
toimivuudesta.  
Kertomuksen sisältö riippuisi neuvoston lopullises ti hyväksymän direktiivin soveltamisalasta.  
Taulukko 1: Veropoliittisten vaihtoehtojen  paremmuusjärjestys (1  = paras vaihtoehto)  
 Vaihtoehto 1: 
Toimia ei toteuteta Vaihtoehto 2: Vaihtoehtoinen CCTB
 Vaihtoehto 3: Pakollinen CCTB
 Vaihtoehto 4: Vaihtoehtoinen CCCTB
 Vaihtoehto 5: Pakollinen CCCTB
 
PWC:n selvitys (verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvat menot) 2 3 1 
Deloitten selvitys (verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvat menot) 3 2 1 
CORTAX-selvitys (makrotaloudelliset muuttujat) 4 3 5 1 (2) 2 (1)