Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Vihreä kirja Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla"

(1999/C 116/09)

Komissio päätti 16. lokakuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Vihreä kirja - Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen toiminta sisämarkkinoilla".

Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 11. helmikuuta 1999. Esittelijä oli Henri Malosse.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 24.-25. helmikuuta 1999 pitämässään 361. täysistunnossa (helmikuun 24. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon yksimielisesti.

1. Johdanto

1.1. Talous- ja sosiaalikomitea on tyytyväinen komission aloitteeseen käynnistää laaja keskustelu väärentämisestä ja tavaroiden laittomasta valmistamisesta yhtenäismarkkinoilla. Komitea on kiinnittänyt aiheeseen huomiota useaan kertaan, esimerkiksi tekstiiliteollisuuden kilpailukykyä käsittelevässä lausunnossaan(1) sekä lausunnossaan aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden vapaaseen liikkeeseen luovutuksen, viennin, jälleenviennin tai suspensiomenettelyyn asettamisen kieltämistä koskevista toimenpiteistä annetun asetuksen (EY) N:o 3295/94 muuttamisesta"(2).

1.2. Asetus (EY) N:o 3295/94 koskee itse asiassa vain EU:n ulkopuolisista maista peräisin olevien väärennettyjen ja laittomasti valmistettujen tavaroiden torjuntaa. Kuten komitea huomautti lausunnossaan, asetus kattaa ainoastaan yhteisön ulkorajoilla tapahtuvat toimet EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävässä kaupassa. Komitea toivoikin, että vihreässä kirjassa käsiteltäisiin kansallisten säädösten koordinointia yhtenäismarkkina-alueen sisällä sekä unionin ulkopuolisista maista peräisin olevien tavaroiden että unionissa laittomasti valmistettujen tuotteiden osalta.

1.3. Komitea on tyytyväinen komission aloitteeseen käynnistää aihetta käsittelevä laaja keskustelu, sillä kyseiset laittomat käytännöt aiheuttavat vakavaa haittaa Euroopan teollisuuden ja palvelujen kilpailukyvylle. Eurooppalaisten tuotteiden ja palvelujen lisäarvo on monilla aloilla tulosta pääasiassa eurooppalaisten yrittäjien, suunnittelijoiden, käsityöläisten ja työntekijöiden luovuudesta, mielikuvituksesta ja taidoista. Lisäksi on huomattava, että väärinkäytöksiä tapahtuu yhä enemmän uuteen tietoteknologiaan liittyvissä toiminnoissa, ja ne haittaavat siten tämän nopeasti kasvavan teollisuudenalan kehitystä.

2. Yleistä

2.1. Väärentämisessä ja tavaroiden laittomassa valmistamisessa ei ole toivottavaa erotella toisistaan sisä- ja ulkopolitiikan välineitä. Komitea on tehnyt jo aiemmin ulkoista valvontaa koskevia ehdotuksia(3). Nämä ehdotukset on syytä toistaa. Lisäksi niitä on täydennettävä siten, että ne ulottuvat myös unionin sisäiseen toimintaan erityisesti seuraavilta osin:

2.1.1. Valvontayksiköiden (tulli, petosten torjunta jne.) ja immateriaalioikeuksien haltijoiden välisen tiedotuksen ja yhteistyön parantaminen.

2.1.2. Valvonnasta vastaavan ammattitaitoisen ja hyvin koulutetun ammattikunnan tuki ja kehittäminen.

2.1.3. Yleisen mielipiteen kiinnostuksen herättäminen.

2.1.4. Kansallisten valvonta- ja torjuntasäännösten yhdenmukaistaminen.

2.1.5. Yksinkertaisten ja kevennettyjen menettelyiden toteuttaminen rikollisten syytteeseen asettamiseksi.

2.1.6. Vähintään vuoden kestävän ja kaikkialla Euroopan unionissa pätevän takavarikointimenettelyn toteuttaminen.

2.1.7. Väärennettyjen tai laittomasti valmistettujen tavaroiden tuhoamiskulujen perintä yksinomaan rikoksen tekijältä eikä immateriaalioikeuksien haltijalta.

2.1.8. Menettelyiden määräaikojen ja kulujen vähentäminen siten, etteivät ne koidu esteeksi vahinkoa kärsineille pienyrityksille, sekä uusien eritysmenettelyiden käyttöönottaminen erityistuomioistuimissa, jotka ovat tietoisia väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen tilanteesta ja vaikutuksista.

3. Erityistä (vihreän kirjan kysymykset)

3.1. Ilmiön luonne ja ominaispiirteet

Komitea kannattaa komission pyrkimystä määritellä väärentäminen ja tavaroiden laiton valmistaminen koskemaan laaja-alaisesti kaikkia tuotteita, menetelmiä ja palveluita, jotka ovat "immateriaalioikeuksien, toisin sanoen teollisoikeuden (tavaramerkki tai kaupallinen merkki, piirustus tai teollinen malli, patentti, hyödyllisyysmalli, maantieteellinen merkintä) tai tekijänoikeuden tai sen lähioikeuden (esittävien taiteilijoiden, äänitetuottajien, elokuvien ensimmäisten tallenteiden tuottajien ja yleisradioyhtiöiden oikeudet), tai tietokantojen tekijöiden sui generis oikeuksien, rikkomisen kohde tai tulos".

3.2. Komitea ymmärtää komission halun rajata keskustelu tiukasti immateriaalioikeuksien loukkauksiin, mutta monet muutkin ilmaiseen, ts. ansiottomaan hyötyyn tähtäävät toimet (räikeä jäljittely, "look alike") harhauttavat kuluttajia. Vaikka niitä ei voida torjua samoilla rangaistuskeinoilla kuin väärentämistä tai tavaroiden laitonta valmistamista, on kuitenkin pyrittävä vastustamaan näitä käytäntöjä, joihin väärentäjät turvautuvat yhä järjestelmällisemmin erityisesti unionin ulkopuolella välttääkseen syytteeseen joutumisen. Silloin kun tällainen toiminta johtaa epärehelliseen kaupankäyntiin ja kuluttajan harhauttamiseen, asia tulisi viedä oikeuteen. Komitean mielestä komission käynnistämässä keskustelussa tulee ottaa huomioon kaikki tällaiset ansiottoman hyödyn tavoittelemiseksi toteutetut toimet etenkin kuluttajille suunnattavan tiedottamisen ja kuluttajien oikeuksien suojaamisen kannalta.

3.3. On valitettavasti todettava, että kuluttajia ei voida aina pitää yksinomaan uhreina. He myös usein ruokkivat ongelmaa ostamalla tuotteita, joiden he voivat olettaa alhaisen hinnan perusteella olevan väärennöksiä aitojen merkkituotteiden sijaan. Kuluttajilla ja kuluttajajärjestöillä on siis myös hyvin tärkeä rooli ilmiön torjunnassa.

4. Ilmiön laajuus ja seuraukset

4.1. Komitea on tutustunut komission arvioihin, jotka on saatu konsulttitoimistojen tekemistä tutkimuksista. Komiteaa ihmetyttää, ettei jäsenvaltioiden tullilaitoksilla ja alan ammattijärjestöillä ole käytössään helpommin todennettavia tietoja tai etteivät ne välitä niitä komissiolle.

4.2. Komitea pitää kyseenalaisena, onko vuosittain menetettyjen työpaikkojen määrä (komission mukaan 100000) arvioitu oikein. Komissio arvelee tekstiili- ja vaateteollisuusalan kilpailukykyä koskevassa tiedonannossaan(4), että pelkästään tällä alalla menetetään yhteisössä vuosittain 100000 työpaikkaa väärennösten ja laittomasti valmistettujen tuotteiden aiheuttamien vahinkojen takia.

4.3. Koska ilmiö on laajalle levinnyt ja mahdollisimman luotettavista tiedoista on suurta hyötyä, komitea ehdottaa, että otetaan käyttöön yhteisön seurantamekanismi, joka toteutettaisiin maa- tai alakohtaisten seuranta-asemien muodostaman verkon avulla. Tämä "eurooppalainen seurantakeskus" voisi toimia talouselämän paikallisorganisaatioiden tuella.

4.4. Väärentäminen ja tavaroiden laiton valmistaminen tapahtuu yleensä luvattomissa yrityksissä, joissa ei noudateta sosiaali-, terveys- ja työturvallisuuslakeja. On selvää, ettei tällöin välitetä myöskään verovelvollisuuksista ja että toiminta liittyy yhä useammin järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Jotta päästään käsiksi tällaisen laittomuuden kaikkiin näkökohtiin, komitea painottaa, että erityisesti seurannassa ja valvonnassa tarvitaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa: sosiaaliset tutkimukset, verovalvonta, väärentämisen, rikollisuuden ja rahanpesun vastainen toiminta. Laittoman toiminnan torjuntaan erikoistuneiden valvonta- ja oikeusyksiköiden tulisi tehdä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä.

5. Yksityisen sektorin valvonta

5.1. Komitean mielestä erityisesti Euroopan tasolla toimivien ammatti- ja ammattialajärjestöjen ja kuluttajaryhmittymien asema on erittäin tärkeä ilmiön arvioinnissa ja laittomien käytäntöjen vastaisen toiminnan järjestämisessä. Komitea kannattaa periaatetta, jonka mukaan näille tahoille on annettava oikeus puolustaa yhteistä etua asianosaisina oikeudessa silloin, kun niillä on siihen valtuutus.

5.2. Komitean mielestä seurantaa tulee tehdä myös jakelualalla mieluiten yhteistyössä valmistajien kanssa. Samalla tulee kehittää laatumerkkejä ja eettisiä sääntöjä epäilyttävien tuotteiden ja palvelujen jäljittämiseksi. Komitea ehdottaakin, että Euroopan komissio tekisi aiheesta aloitteita yhdessä kaupan alaa edustavien järjestöjen kanssa järjestöjen jäsenten tietoisuuden lisäämiseksi ja heidän kouluttamisekseen. Kun puhutaan kaupan alasta, on tarkennettava, että kysymys on sekä tukku- että vähittäiskaupasta, niin marketeista kuin perinteisestä pienimuotoisesta vähittäiskaupasta, niin ammatinharjoittajille kuin yksityishenkilöille tarkoitetuista palveluista.

5.3. Mallien ja piirustusten tietokannan kehittäminen ammattialajärjestöjen tuella voisi olla sopiva keino väärennettyjen tuotteiden vastaisessa toiminnassa. Ammattiala- ja muiden asianomaisten järjestöjen rooli markkinoiden valvonnassa, viranomaisten pitämisessä ajan tasalla, viranomaisten kanssa tehtävässä yhteistyössä, oikeuslaitokselle tarkoitetussa tiedottamisessa ja kouluttamisessa sekä yleisölle suunnatussa tiedottamisessa on yleisesti ottaen erittäin tärkeä. Tässä yhteydessä on annettava tunnustusta tekstiili- ja vaatetusteollisuuden REACT-verkon tarjoamalle esimerkille. Komitea toivoo, että Euroopan komissio käynnistää pilottihankkeita, joilla voitaisiin edistää näitä toimia euroopanlaajuisesti.

6. Teknisten laitteiden käyttäminen

6.1. Komitea pitää hyödyllisenä sellaisten teknisten menetelmien kehittelyä, joiden avulla voidaan tunnistaa laittomat tuotteet ja "seurata" niitä. Komitean mielestä kaivattaisiin ennemminkin teknologian siirron pilottitoimia kuin raskaita TTK-hankkeita, jotta jo käytössä olevia tekniikoita voitaisiin siirtää muille aloille. Näistä hankkeista tulisi olla hyötyä ennen kaikkea ammattialajärjestöille sekä pk- ja käsityöyritysten organisaatioille.

6.2. Jos näillä välineillä pyritään todellakin väärennösten ja tavaroiden laittoman valmistuksen torjuntaan, komitean mielestä niillä ei saa olla sivuvaikutuksia tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen yhtenäismarkkinoilla.

6.3. On ensiarvoisen tärkeää kouluttaa valvontayksiköt tunnistamaan menettelyt. Tarvitaan tuottajien ja hallinnon välistä yhteistyötä, jotta voidaan luoda hälytys- ja valvontaverkot.

7. Rangaistukset ja muut keinot, joilla parannetaan teollis- ja tekijänoikeuksien noudattamista

7.1. Lähes kaikki ammatti- ja ammattialajärjestöt, joita ilmiö koskee, ovat yhtä mieltä siitä, että rankaisutoimet yhdessä ennaltaehkäisyn kanssa ovat tehokkain keino väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen torjunnassa. Järjestöt kyseenalaistavat voimassaolevat lait ja ennen kaikkea niiden soveltamisen, joka on liian hajanaista, jotta se muodostaisi todellisen uhan väärentäjille. Väärentäjien toimia helpottavat luonnollisesti toisaalta rajattomat yhtenäismarkkinat ja toisaalta yhtenäisen eurooppalaisen oikeusalueen puuttuminen.

7.2. Riita- ja rikosasioita koskevien määräysten soveltamisen suuret erot jarruttavat ilman muuta väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaista toimintaa. Euroopan unionin tulisi ryhtyä kolmannen pilarin antaman uuden toimivallan turvin perinpohjaisiin toimiin, joilla pyritään yksinkertaisiin, halpoihin ja kaikissa jäsenvaltioissa tunnustettuihin menettelyihin maksuviivästysten torjumiseksi komission ehdottaman mallin mukaisesti. Keskipitkällä aikavälillä ja Brysselin yleissopimuksen lujittamiseksi vahinkoa kärsineen yrityksen tulisi voida kääntyä suoraan sijoitusmaansa viranomaisten puoleen saadakseen tarvittavia toimia varten täytäntöönpanoperusteen toisessa jäsenvaltiossa, myös siinä valtiossa, jonka kautta syytteen kohteena olevat tavarat ovat kulkeneet.

7.3. TSK:n mielestä sopimuksiin kuulumattomiin velvoitteisiin sovellettavia lakeja koskevan ns. Rooma II -yleissopimuksen valmistelu on erittäin tärkeää. Tämän yleissopimuksen hyväksymisellä on erityisen suuri vaikutus tiettyjen Internetin avulla toteutettujen väärennösten ja tavaroiden laittoman valmistamisen torjumiseen. Oikeusviranomaisten yhteistyöstä todisteiden vastaanottamisessa siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa 18.3.1970 annetun Haagin yleissopimuksen ratifioiminen kaikissa jäsenvaltiossa tehostaa ansiotonta hyötyä tavoittelevan ja epärehellisen kaupankäynnin kaikkien muotojen vastaista toimintaa.

7.4. Vihreässä kirjassa puhutaan oikeuksien puolustamisesta, mutta unohdetaan tämän edellyttävän useissa maissa, että oikeuksille saadaan ennakkosuoja. Asiasta tulisi järjestää yrityksille, etenkin pk-yrityksille, suunnattu laaja tiedotuskampanja, jossa annettaisiin yksityiskohtaista tietoa oikeusprosessista (toimivalta, sijainti jne.).

7.5. On huolehdittava siitä, että nykyisiä määräyksiä noudatetaan, vaikka ne ovat epäyhtenäisiä. Pyrkimyksenä tulee olla oikeusprosessien nopeuttaminen ja yksinkertaistaminen. Tuomarien koulutuksen parantaminen ja koko yhteisön alueella toimivat erikoistuomioistuimet auttaisivat välttämään liiallista sallivuutta ja liian suuria eroja tuomioiden välillä erityisesti silloin, kun väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen eri muotoihin suhtaudutaan vielä välinpitämättömästi. Esimerkkinä voidaan mainita yhteisön tavaramerkkiä koskeva asetus (40/94, 20. joulukuuta 1993), jossa säädetään jäsenvaltioiden nimeämistä ensimmäisen ja toisen asteen "yhteisön tavaramerkkituomioistuimista", joilla on toimivalta väärentämistä ja yhteisön tavaramerkin voimassaoloa koskevissa asioissa. Näin voitaisiin ajatella kehitettävän yhteisön tasolla verkotettuja, toimivaltaisia ja päteviä tuomioistuimia, jotka käsittelisivät kaikkia väärentämiseen ja tavaroiden laittomaan valmistamiseen liittyviä asioita (tuotemerkit, patentit, mallit ja piirustukset, johdannaisoikeudet jne.).

7.6. TSK kannattaa tuomioiden järjestelmällistä julkaisemista lehdistössä rikkomuksen tekijöiden kustannuksella. Sama pätee väärentäjille annetavaan tiedotusvelvoitteeseen. Rikosoikeudellisten toimien tulee ulottua myös jakelijoihin, jotka syyllistyvät tietoisesti väärentämisen ja tavaroiden laittomien valmistamiskäytäntöjen edistämiseen. Esimerkkinä tästä ovat suuret valintamyymälät, jotka ottavat merkkituotteiden tilalle väärennettyjä, alkuperätietoja vailla olevia tuotteita. Mikäli kauppa tai muu yritys syyllistyy väärennettyjen tuotteiden myyntiin toistuvasti, se tulisi sulkea epäröimättä, sillä sakot ovat yleensä lähinnä symbolisia verrattuna toiminnan suuriin tuottoihin. Väärentämisen luokittelu tullirikokseksi Ranskan tapaan on myös keino lujittaa torjuntaa sitomalla tullilaitos mukaan toimintaan.

8. Toimivaltaisten viranomaisten hallinnollinen yhteistyö

8.1. Komitea pitää tätä näkökohtaa ratkaisevana. Komitea ihmettelee, ettei vihreässä kirjassa selvitetä eri jäsenvaltioiden hallintojen suuria lähestymistapa- ja neuvottelueroja. Tämä tarkoittaa erityisesti maita, joissa suuren luokan väärentämistä ja tavaroiden laitonta valmistamista suvaitaan eikä niitä pidetä sellaisena rikollisena toiminta, jota tulisi ensisijaisesti torjua. Komitea korostaa ulkoisia valvontatoimia koskevassa lausunnossaan(5), että tilanne on erittäin kirjava. Komitea mainitsee esimerkkinä maan, jossa ei sovelleta asianmukaisia torjuntakeinoja ja joka tarjoaa näin mahdollisen reitin. Komitean mielestä yhteistyötä tulee ehdottomasti vahvistaa käytäntöjen ja sääntöjen yhdenmukaistamisella, laajakantoisilla koulutustoimilla sekä tukemalla yhteisön säännöstön "porsaanreikien" poistamista. Tilannetta voitaisiin kehittää julkaisemalla päteviä tilastoja maakohtaisista oikeustoimista ja esimerkkejä pahimmista väärinkäytöksistä sekä kiinnittämällä havaittaviin "heikkouksiin" huomiota poliittisella tasolla.

8.2. Komitea on huolissaan tulli- ja tutkimushenkilöstön vähentämissuuntauksesta, sillä henkilöstöä tulisi päinvastoin lisätä ja sen ammattitaitoa ja liikkuvuutta parantaa yhteisön yhteistyöpuitteissa. Komitea on sen sijaan tyytyväinen unionin aloitteisiin, jotka koskevat lainsäädännön toimeenpanosta vastaavien jäsenvaltioiden virkamiesten yhteistyötä ja koulutusta. Näistä voidaan mainita erityisesti Karolus-ohjelma. Muut ohjelmat koskevat tullia (Mathaeus) ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaista toimintaa (Falcone). Komitea ehdottaa, että käynnistetään horisontaalinen ohjelma, johon osallistuisivat kaikki asianomaiset hallintotahot (tulli, poliisi, verohallinto, sosiaalinen valvonta) sekä oikeuslaitos, tarkoituksena edistää yhtenäismarkkinoilla toimivien järjestäytyneiden väärennöskanavien vastaista euroopanlaajuista verkkoa.

8.2.1. Komitean mielestä olisi itse asiassa aika ryhtyä yhteisiin toimiin kansainvälisen salakaupan torjumiseksi: yhteiset tietokannat ja kortistot, yhteiset tutkimusryhmät, hyväksi havaittujen käytänteiden vaihto jne. Torjuntaan käytettävät varat ovat niukat, torjuntayksiköiden toiminta-ala rajallinen ja menetelmät raskaat, hitaat ja teknokraattiset, ja samanaikaisesti salakauppiaat käyttävät Internetiä vapaasti laittomien tuotteittensa markkinoimiseksi.

8.3. Väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastainen tehokas toiminta edellyttää ennen kaikkea ongelman todellista poliittista tiedostamista. Komitea ehdottaa, että jokaisessa jäsenvaltiossa järjestetään konferensseja, joissa korostetaan väärennösten kielteisiä vaikutuksia työllisyyteen sekä kuluttajien terveyteen ja turvallisuuteen sekä esitellään parhaita ennaltaehkäisy- ja torjuntakäytäntöjä. Mukaan tulisi kutsua tiedotusvälineet, kuluttajien, tuottajien, työntekijöiden ja kauppiaiden järjestöt sekä erityisesti pk-yritykset ja opetusala.

9. Muita kysymyksiä

9.1. Vihreässä kirjassa esille otettujen kysymysten lisäksi on mainittava, että Euroopan unioni on myöhässä henkisen omaisuuden suojaa koskevan eurooppalaisen oikeusvälineistön luomisessa, esimerkiksi yhteisötasoisten yhtenäissäädösten muodossa (todellisen yhteisön patentin puuttuminen, viivästykset yhteisön mallin tai kaavan ja yhdenmukaistetun hyödyllisyysmallin käyttöönotossa, piirustuksia ja malleja koskevan direktiivin liian lyhyt voimassaoloaika vaikutusten arvioimiseksi, tekijänoikeuksia ja lähioikeuksia koskevan yhteisön lainsäädännön puuttuminen).

9.2. Yhtenäismarkkinoiden toteutumattomuus välillisten verojen osalta (arvonlisäveroasteen epäyhtenäisyys, jäsenvaltiosta toiseen lähetettävien tuotteiden alv-vapautuksen säilyttäminen, valmisteverot, johdetut oikeudet jne.) on tunnetusti petosten ja väärinkäytösten lähde. Se on myös esteenä tehokkaalle valvonnalle, sillä väärentäminen ja tavaroiden laiton valmistaminen suunnataan usein järjestelmällisesti lähimarkkinoille.

9.3. Tiedotuskampanjat, joilla kuluttajat ("suuri yleisö") saadaan tiedostamaan väärentämisen vaarat terveydelle ja/tai turvallisuudelle, ovat välttämättömiä. Kuluttajille aiheutuneet vakavat vahingot ovat itse asiassa lisääntyneet. On väärennettyjä lääkkeitä, jotka aiheuttavat usein jopa kuolemanvaaran, viallisia hoitovälineitä, jotka voivat aiheuttaa kohtalokkaita onnettomuuksia, autojen varaosia, jotka eivät anna tarvitavaa suojaa törmäystilanteessa, tulenarkoja ja allergiaa aiheuttavia tekstiilejä lapsille, atsoväriaineiden käyttöä, vaarallisia leluja jne. Näitä kysymyksiä tulisi käsitellä yksityiskohtaisesti vihreästä kirjasta käytävän keskustelun yhteydessä. Euroopan tasolla olisi otettava kuluttajajärjestöjen tuella käyttöön hälytysmekanismi.

10. Suositukset

10.1.1. Ottaen huomioon, että kaikki väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen ja muun ansiottomaan hyötyyn tähtäävän toiminnan muodot aiheuttavat vakavaa haittaa Euroopan yrityksille ja suunnittelijoille,

10.1.2. ottaen huomioon, että kyseessä on asiakkaan ja kuluttajan harhauttaminen, joka saattaa vaarantaa vakavasti turvallisuuden ja terveyden,

10.1.3. ottaen huomioon tällaisen toiminnan kielteiset vaikutukset työllisyyteen ja suunnitteluun Euroopassa,

10.1.4. ottaen huomioon, että väärentäminen ja tavaroiden laiton valmistaminen liittyvät usein pimeään työhön, veronkiertoon, sosiaali- ja työlainsäädännön laiminlyöntiin ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen,

10.2.1. komitea suosittaa, että Euroopan unioni omaksuu ilmiöön kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jossa otetaan huomioon unionin ulko- ja sisäpoliittiset näkökohdat ja jonka avulla luodaan asianmukaiset ennaltaehkäisy- ja torjuntatoimet kaikkia väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen ja ansiottomaan hyötyyn tähtäävän toiminnan muotoja vastaan.

10.2.2. Komitea pitää ennaltaehkäisyä tärkeänä ja huomauttaa, että kaikkia henkisen omaisuuden muotoja varten tarvitaan yhtenäinen oikeus, joka sisältää yhdenmukaisen suojan kohtuulliseen hintaan. Lisäksi suunnittelijoille ja yrittäjille on tiedotettava heidän oikeuksistaan, ja on järjestettävä kampanjoita, joilla varoitetaan kuluttajia ja vedotaan heidän kansalaistuntoonsa.

10.2.3. Komitea painottaa suurelle yleisölle suunnattujen tiedotuskampanjoiden tarvetta. Ne tulee koordinoida Euroopan tasolla ja niihin tulee saada mukaan kuluttajajärjestöt sekä asianomaiset, myös jakelualaa edustavat ammatti- ja ammattialajärjestöt.

10.2.4. Komitea suosittaa "väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen ja muiden ilmaista hyötyä tavoittelevien toimien vastaisen eurooppalaisen seurantakeskuksen" perustamista. Keskus toimisi verkossa kaikkien asianomaisten järjestöjen ja organisaatioiden kanssa. Komitea ehdottaa pilottialoitteita sellaisten hankkeiden edistämiseksi Euroopan tasolla, joilla pyritään valveuttamaan yleisöä, antamaan tietoa ja kouluttamaan alalla toimivia viranomaisia.

10.2.5. Komitea korostaa oikeus- ja poliisiyhteistyön kiireellistä vahvistamista yhteistyössä asianomaisten järjestöjen ja organisaatioiden kanssa. Komitean mielestä järjestäytyneen väärentämisen ja tavaroiden laittoman valmistamisen vastaisen laajamittaisen toiminnan todellinen edellytys ennaltaehkäisyn lisäksi on lain tinkimätön soveltaminen ja todellinen yhteistyö Euroopan tasolla.

10.2.6. Komitean mielestä olisi järkevää antaa asianomaisille järjestöille ja organisaatioille mahdollisuus esiintyä oikeudenkäyntimenettelyissä asianosaisina vahinkoa kärsineiden yritysten, suunnittelijoiden tai kuluttajien nimissä.

10.2.7. Komitean mukaan tuomioistuimia on rohkaistava soveltamaan lakeja tinkimättä erityisesti silloin, kun kyseessä on rikoksen uusiminen ja järjestäytynyt rikollisuus. Kantaja ei saa joutua vastaamaan laittomasti valmistetun tavaran tuhoamisesta aiheutuvista kuluista. Sopivia keinoja ovat tuomareiden erikoistuminen ja erikoistuomioistuimien perustaminen siten, että yhteisön tavaramerkkiä koskevat säädökset laajennetaan koskemaan myös muita henkisen ja teollisen omaisuuden aloja.

10.2.8. Komitea suosittaa, että väärentämisen, tavaroiden laittoman valmistamisen ja muiden ansiottomaan hyötyyn tähtäävien toimintamuotojen torjunta liitetään tiiviisti laittoman työn, veronkierron ja järjestäytyneen rikollisuuden vastaiseen toimintaan. Asianomaisten hallinnonalojen yhteistyötä tulisi laajentaa ja lujittaa eurooppalaisilla koulutusohjelmilla, joihin osallistuisivat kaikki kyseeseen tulevat viranomaisryhmät.

Bryssel 24. helmikuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL C 214, 10.7.1998.

(2) EYVL C 284, 14.9.1998.

(3) EYVL C 284, 14.9.1998.

(4) KOM(97) 454 lopull.

(5) EYVL C 284, 14.9.1998.