Komission kertomus - Erasmus-opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta käsittelevä tutkimus /* KOM/2000/0004 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS SISÄLLYSLUETTELO Tiivistelmä tuloksista ja suositukset I - Johdanto II - Kyselyyn vastanneiden osuus III - Tilastotietojen tulkinta - 1. Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset - 2. Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema - 3. Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset Liitteet - Liite 1 - Tilastotaulukot (Taulukot 1-28) - Liite 2 - Tutkimuksessa käytetyt menetelmät - Liite 3 - Eri maiden otoksia koskevat valintakriteerit - Liite 4 - Ohjausryhmä - Liite 5 - Kyselylomake TIIVISTELMÄ TULOKSISTA JA SUOSITUKSET Erasmus-opiskelijoita koskeva tutkimus 1. Erasmus-opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta käsittelevä tutkimus toteutettiin vuoden 1998 lopussa. Tutkimuksen piiriin kuului 300 korkeakoulua 15 maassa [1], ja siihen valittiin yli 20 000 opiskelijan otos eli lähes neljännes niistä, jotka osallistuivat Erasmus-opiskelijavaihtoon lukuvuonna 1997-1998. Kyselyyn vastasi lähes 9 500 opiskelijaa, jolloin osallistumisprosentiksi saatiin 46. Vastausten määrä oli riittävä sen varmistamiseksi, että tutkimus antaa luotettavaa tietoa Sokrates-toimintaohjelmaan kuuluvasta Erasmus-osaohjelmasta. [1] Käytännön syistä kolme pienintä Erasmus-ohjelmaan osallistuvaa maata - Islanti, Liechtenstein ja Luxemburg - eivät osallistuneet tutkimukseen. 2. Erasmus-opiskelijavaihtoon osallistujien määrä oli noin 3 000 ohjelman alkaessa lukuvuonna 1987-1988 ja on nyt yli 100 000. Ohjelmaa arvostetaan korkeakoulumaailmassa kaikkialla Euroopassa, ja se on laajenemassa moniin Keski- ja Itä-Euroopan maihin. Vaihto-opiskelijat saavat monenlaisia vaihtelevia kokemuksia, jotka eivät ole pelkästään koulutukseen liittyviä. 3. Monet tutkimuksessa havaitut seikat tukevat yleisiä näkemyksiä Erasmus-opintojakson merkityksestä sekä ohjelman vaikutuksesta opiskelijoiden liikkuvuuteen Euroopassa ja osoittavat, että koulutusta ja nuorisoa koskevilla yhteisön toimintaohjelmilla on suuri merkitys. 4. Jäljempänä esitettäviä tutkimuksen keskeisiä tuloksia käsitellään yksityiskohtaisemmin tämän raportin osassa III. Kaikkia ohjelmaan osallistuvia maita koskevat tiedot esitetään tilastotaulukoissa liitteessä I. A. Yleiset kysymykset 5. Tutkimusta tehtäessä havaittiin, että Euroopassa ei ole yhtenäisiä ja vertailukelpoisia tilastoja opiskelijoiden sosioekonomisesta tilanteesta. On myös selviä osoituksia siitä, että asiaa koskevien tietojen keruu kansallisella tasolla on epätäydellistä useissa maissa. Jotta voitaisiin tarkastella opiskelijaväestön sosiaalista ja taloudellista asemaa ja muodostaa sitä koskevia asianmukaisia toimintamalleja, tilastojen saatavuutta olisi parannettava. Komissio toivoo, että Saksan opetus- ja tutkimusministeriön äskettäin tekemä aloite jäsenvaltioiden opiskelijoiden sosioekonomista tilannetta koskevan laajan tutkimuksen koordinoimisesta toteutuu. Useat korkeakoulutuksesta vastaavat viranomaiset Euroopan unionissa ovat suhtautuneet aloitteeseen myönteisesti. Komissio aikoo osallistua hankkeeseen, kuten se osallistui aiemman vastaavan Euro Student Report [2] -hankkeen toteuttamiseen vuonna 1997. [2] Euro Student Report. Social and Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany and Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 6. Koko Sokrates-ohjelmaa ajatellen on hyvin rohkaisevaa havaita, että Erasmus-opiskelijat olivat erittäin tyytyväisiä ulkomailla viettämäänsä opintojaksoon sekä opintojen kannalta että sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta. Ei ollut yllätys, että lähes kaikki sosioekonomiseen tutkimukseen osallistuneet opiskelijat (98%) katsoivat Erasmus-opintojaksonsa olleen myönteinen tai erittäin myönteinen sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (taulukko 4). Lähes yhtä monet (91%) olivat sitä mieltä, että se oli myönteinen opintojen kannalta (taulukko 5). Kansallisten viranomaisten on kuitenkin syytä kiinnittää huomiota opintoihin liittyviin ongelmiin, jotka 9 prosenttia opiskelijoista mainitsi vastauksissaan, erityisesti niissä maissa, joiden osalta kielteiset arvioinnit ovat keskimääräistä yleisempiä, koska opiskelijoiden kohtaamat vaikeudet saattavat johtua erilaisista syistä. Asiaan saattavat vaikuttaa erot jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmien organisoinnissa ja rahoituksen tasossa, sillä nämä seikat puolestaan vaikuttavat aineellisiin edellytyksiin, opettajakontaktien määrään sekä mahdollisuuteen käyttää tietokoneita, kirjastoja ja muita resursseja. Muita syitä voivat olla kieleen tai kulttuuriin liittyvät ongelmat, joilla epäilemättä on merkitystä etenkin Pohjois- ja Etelä-Euroopan välisissä vaihdoissa. Yleinen ongelma on myös ulkomailla suoritettujen opintojen tunnustaminen osaksi tutkintoa kotiyliopistossa. Eurooppalaisen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän (ECTS) soveltaminen entistä laajemmin on jo helpottanut ongelman ratkaisemista, mutta vielä on tehtävä työtä, jotta järjestelmää aletaan soveltaa yleisemmin. 7. Vaikka lukuvuonna 1997-1998 oli käytettävissä lähes 181 000 opiskelupaikkaa korkeakoulukohtaisten Erasmus-sopimusten puitteissa ohjelmaan osallistuvissa 18 maassa, niistä käytettiin ainoastaan 86 000, mikä vastaa vain noin 50 prosentin käyttöastetta (opiskelupaikkojen todellista käyttöä) (taulukot 1-3). Epäsuhta tarjottujen ja käytettyjen opiskelupaikkojen määrän välillä voi johtua monista tekijöistä, joiden merkitys vaihtelee maittain. Ohjelmaan osallistuneet korkeakoulut ovat saattaneet yliarvioida opiskelijoiden määrät hakemuksen tekohetkellä, mutta asiaan vaikuttavat muutkin tekijät, esimerkiksi seuraavat kaksi seikkaa: (i) Maissa, joissa puhutaan harvemmin opetettuja kieliä, opiskelupaikkojen käyttöasteet ovat saapuvien opiskelijoiden osalta alhaisemmat kuin muissa maissa. Tilanteen parantamiseksi voidaan ryhtyä useisiin tomenpiteisiin paikallisten olosuhteiden mukaan: voidaan järjestää kielivalmennusta, tiedottaa tai mainostaa, järjestää täydentävää rahoitusta jne. (ii) Tapa jakaa suuria apurahoja (jolloin annetaan mieluummin suhteellisen suuria Erasmus-apurahoja harvoille opiskelijoille kuin pienempiä apurahoja useille opiskelijoille) erityisesti maissa, joissa elinkustannukset ovat alhaisimmat ja kansalliset suoran tuen järjestelmät rajalliset, saattaa olla yksi syy siihen, että kaikkia lähteville opiskelijoille varattuja paikkoja ei käytetä. Koska Erasmus-opiskelijoita voidaan lähettää ulkomaille myös ilman Erasmus-apurahaa (mutta niin, että he saavat kaikki muut Erasmus-opiskelijan asemaan liittyvät edut), on mahdollista jakaa jatkuvasti suuria apurahoja valikoiduille opiskelijoille ja kannustaa samalla opiskelijoiden liikkuvuutta yleensä. Tätä tulisi kuitenkin punnita suhteessa yksittäisen opiskelijan taloudelliseen tilanteeseen. B. Opiskelijoiden sosioekonominen tausta 8. Suhde opiskelijoiden sosioekonomisen taustan ja Erasmus-opiskelijavaihtoon pääsyn välillä oli yksi keskeisiä huolenaiheita, joiden takia tähän tutkimukseen ryhdyttiin. Kuten aiemmin mainittiin, Euroopan tasolla ei valitettavasti ole käytettävissä vertailukelpoisia tilastotietoja. Tämän vuoksi Erasmus-opiskelijatutkimuksesta saatuja tietoja ja korkeakouluopiskelijoita tai väestöä yleensä koskevia tietoja on voitu vertailla luotettavasti vain joidenkin aiheeseen liittyvien seikkojen osalta. Sosioekonomisella taustalla voidaan ymmärtää useita eri asioita, joita on tutkittava erikseen. Seuraavassa tarkastellaan ensin vanhempien tulotasoa, koulutustaustaa ja ammattia. Yhtä tai useampia näistä seikoista käytetään yleensä henkilön sosioekonomisen tilanteen määrittämiseen. Tämän jälkeen mainitaan myös muita sosiaalisia näkökohtia. 9. Vuonna 1997 julkaistun Euro Student Report -tutkimuksen luvut osoittavat [3], että opiskelijat, joiden vanhempien tulotaso on korkea, opiskelevat huomattavasti useammin ulkomailla kuin ne, joiden vanhempien tulotaso on alhainen. Saattaisi odottaa, että tämä tulee esiin myös Erasmus-tutkimuksessa. Tutkimus ei kuitenkaan näytä tukevan väitettä, että Erasmus-opiskelijat ovat yleensä taloudellisesti paremmassa asemassa kuin muut korkeakouluopiskelijat. Itse asiassa 53 prosenttia tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista ilmoitti, että heidän vanhempiensa tulotaso oli keskimääräinen tai keskimääräistä alhaisempi (taulukko 19). Saatavilla on vain harvoja suoria vertailuja korkekouluopiskelijoihin yleensä, mutta yksi Euro Student Report -tutkimuksessa käytetyistä indikaattoreista (opiskelijoiden vanhempien tulotaso) viittaa siihen, että Erasmus-opiskelijat eivät tässä suhteessa poikkea merkittävästi korkeakouluopiskelijoista yleensä. Perheen taloudellinen tausta - vanhempien tulotason mukaan määritettynä - ei yleensä näytä olevan Erasmus-opiskelijoiden valintaan vaikuttava tekijä. On kuitenkin viitteitä siitä, että vanhempien alhainen tulotaso vaikuttaa osallistumiseen maissa, joissa opiskelijat yleensä asuvat vanhempiensa luona ja joissa mahdollisuudet saada suoraa opintotukea ovat rajalliset. [3] Kuvio 4: Opintoihin liittyvä oleskelu ulkomailla vanhempien tulotason mukaan. 10. Tutkimuksen tulokset osoittavat myös, että perheen taloudellisella taustalla ei ole merkittävää vaikutusta Erasmus-opiskelijoiden henkilökohtaisiin tuloihin: kuukausittaisten tulojen ero on keskimäärin vain 70 euroa verrattaessa tuloja sen mukaan, kuuluvatko vanhemmat ylimpiin vai alimpiin tuloluokkiin (taulukko 20). Eroa voidaan perustellusti pitää pienenä. Vanhempiensa luona asuvien Erasmus-opiskelijoiden tulot eivät ole korkeammat kuin muiden vanhempiensa luona asuvien opiskelijoiden tulot niissä maissa, joista vertailutietoja on saatavilla. Lisäksi tulokset tuntuvat osoittavan, että opiskelijoiden taloudellinen tausta otetaan huomioon joko kansallisessa opintotukijärjestelmässä (suoraan tai välillisesti) tai Erasmus-apurahojen jaossa taikka molemmissa. Vaikuttaa järkevältä päätellä, että mikäli Erasmus-opiskelijat valikoituvat yksipuolisesti ylempiin tuloluokkiin kuuluvista perheistä, tämä kuvastaa laajalti kaikkien korkeakouluopiskelijoiden tilannetta jäsenvaltioissa. Huolimatta pyrkimyksistä luoda mahdollisuuksia korkeakoulutukseen kaikille sosiaaliryhmille korkeakouluopiskelijoiden sosioekonominen tausta on edelleen hieman yksipuolinen siten, että ylemmät tuloluokat ovat yliedustettuina. 11. Tulokset ovat samansuuntaisia, kun tarkastellaan vanhempien ammattia. Kaksi kolmasosaa Erasmus-opiskelijoiden vanhemmista on johtajia, erityisasiantuntijoita tai asiantuntijoita (taulukko 14), kun vastaavissa ammateissa toimii työllistetyistä yli 45-vuotiaista yleensä alle kaksi viidesosaa (taulukko 15). Euroopan työvoimatutkimuksesta (European Labour Force Survey, 1997) saadut koko opiskelijaväestöä koskevat luvut (perheen pääasiallisen elättäjän ammatin mukaan perheissä, joissa on opiskelijoita) eivät tunnu eroavan merkittävästi Erasmus-opiskelijoita koskevista luvuista. Vaikka työvoimatutkimuksen lukuihin on syytä suhtautua varovasti, voitaneen todeta, että vanhempien ammatti ei tunnu olevan merkittävä tekijä Erasmus-opiskelijoiden valinnassa. 12. Tarkasteltaessa perheen koulutustaustaa tulokset kuitenkin viittaavat siihen, että vanhempien korkeammalla koulutustasolla on jonkin verran vaikutusta. Useimpien Erasmus-opiskelijoiden (59%) vanhemmista toisella tai molemmilla on korkeakoulututkinto (joko lyhyt alle 3-vuotinen koulutus tai pitkä yli 3-vuotinen koulutus) (taulukko 17). Saatavilla olevien kaikkia korkeakouluopiskelijoita koskevien tietojen [4] mukaan taas noin 30 prosentilla niiden perheiden pääasiallisista elättäjistä, joissa on opiskelijoita, on korkeakoulututkinto. Vaikka tuloksiin on syytä suhtautua varauksella, erityisesti pohjoismaiden ja muiden sellaisten maiden osalta, joissa opiskelijat eivät tavallisesti asu vanhempiensa luona, on perusteltua väittää, että Erasmus-opiskelijoiden vanhempien koulutustaso on keskimäärin korkeampi kuin muiden korkeakouluopiskelijoiden vanhempien koulutustaso Euroopassa ja että tämä on merkittävä tekijä Erasmus-opiskelijoiden valinnassa. [4] Lähde: European Labour Force Survey 1997: vanhempiensa luona asuvia opiskelijoita koskevien tietojen erittely. Nyky-yhteiskunnissa, joissa koulutusjärjestelmät ovat avoimia kaikille yhteiskuntaluokille, onkin havaittu, että vanhempien koulutustaustasta on tulossa merkittävin lasten koulusuorituksissa ilmeneviä eroja selittävä tekijä. Koulutustaustan vaikutus on vielä suurempi kuin taloudellisten tekijöiden. Tämä yleinen suuntaus näyttää olevan vielä selvempi Erasmus-opiskelijoiden osalta. Voidaan olettaa korkeimmin koulutettujen vanhempien olevan muita tietoisempia siitä, että lasten aloitteellisuuden ja itsenäisyyden kehittämiseksi tarvitaan vieraiden kielten opetusta ja muihin kulttuureihin liittyvää koulutusta - toisin sanoen juuri sitä, mitä Erasmus-opintojakso voi tarjota. On myös mahdollista, että juuri tällaisilla perheillä on eniten tietoa vaihto-ohjelmista. Niinpä lapset näistä perheistä, joiden sosiaalinen ja kulttuurinen tausta on suotuisa mutta joiden tulotaso ei välttämättä ole korkea, osallistuvat muita todennäköisemmin Sokrates/Erasmus-ohjelmaan. 13. Kysymys siitä, miten voidaan vähentää ohjelman painottumista opiskelijoihin, jotka ovat muita edullisemmassa asemassa sosiaalisen ja kulttuurisen taustansa vuoksi, on erittäin ongelmallinen nimenomaan siksi, että se ei perustu taloudellisiin vaan kulttuurisiin tekijöihin. Erasmus-ohjelmalla ja vastaavilla muilla ohjelmilla voidaan edistää taloudellista tasa-arvoa, mutta kulttuurista epätasa-arvoa voidaan poistaa ainoastaan pitkällä aikavälillä, ja siihen tarvitaan koko yhteiskunnan toimenpiteitä. On tarpeen keskustella avoimesti siitä, miten voidaan varmistaa, että Erasmus-ohjelmaan voi vastedes osallistua nykyistä enemmän nuoria, joiden kulttuuritaustat ovat vaihtelevat. Euroopan tasolla toimivia opiskelijajärjestöjä voitaisiin kannustaa osallistumaan aktiivisemmin asianomaisille ryhmille suunnattujen tiedotuskampanjoiden suunnitteluun ja toteuttamiseen. 14. Sukupuolten tasa-arvon osalta Erasmus-tutkimus kuvastaa viime vuosien kehitystä Euroopan korkeakouluissa. Sekä kaikkia opiskelijoita että Erasmus-opiskelijoita koskevat luvut osoittavat, että enemmistö opiskelijoista on naisia (Erasmus-opiskelijoista 59 prosenttia on naisia) (taulukko 9). Sukupuolella ei siis yleensä ole vaikutusta Erasmus-ohjelmaan osallistumiseen. Sukupuolen suhteen ongelma-alueita ovat pikemminkin tietyt opintoalat, jotka ovat miesten dominoimia ja jotka ovat aliedustettuina opiskelijavaihdoissa, mikä siis kuvastaa tilannetta osallistujamaissa yleensä. 15. Muita yhtäläisiin mahdollisuuksiin liittyviä kysymyksiä, esimerkiksi vammaisia opiskelijoita tai tiettyjä sosiaaliryhmiä kuten maahanmuuttajia ja muita vähemmistöjä koskevia kysymyksiä, ei käsitelty Erasmus-tutkimuksessa. Erasmus-ohjelman puitteissa on toteutettu joitakin toimia vakavasti vammaisten opiskelijoiden tukemiseksi, mutta tämä alue, jolla voi olla mahdollisuuksia jatkotoimiin, on edelleen laajalti tutkimatta. 16. Lopuksi on erittäin kiinnostavaa todeta noin 80 prosentin kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoittaneen, että he olivat perheessään ensimmäisiä, jotka ovat opiskelleet ulkomailla (taulukko 13). Tämä havainto vahvistaa käsitystä siitä, että Euroopan yhteisön toimintaohjelmat tuovat lisäarvoa koulutusjärjestelmään ja yksittäisten opiskelijoiden sekä heidän perheittensä elämään. Opiskelijoiden perhetilannetta koskeva mielenkiintoinen seikka on myös se, että Etelä-Euroopassa Erasmus-opiskelijat asuvat yleensä vanhempiensa luona, kun Pohjois-Euroopassa on tavallisempaa asua vuokrahuoneessa tai opiskelija-asunnossa taikka yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa (taulukko 12). C. Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset 17. Tutkimus tuo selvästi esiin ulkomailla vietetystä opintojaksosta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset. 57 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heillä oli ollut taloudellisia ongelmia ulkomailla (taulukko 24). Taloudellisia ongelmia on erityisesti opiskelijoilla, jotka kotimaassaan tavallisesti asuvat vanhempiensa luona eli noin kolmanneksella Erasmus-opiskelijoista. He ovat kotoisin maista, joissa suora julkinen tuki opiskelijoille on alhainen ja ovat sen vuoksi suuresti riippuvaisia perheen avustuksista. 18. Asumismuotojen ja kansallisten opistotukijärjestelmien erot tuntuvat olevan tärkeimmät Erasmus-opiskelijoiden taloudellisia vaikeuksia selittävät tekijät. Opiskelijat, jotka kotimaassaan tavallisesti asuvat vanhempiensa luona, kuluttavat keskimäärin 310 euroa enemmän kuukaudessa opiskellessaan ulkomailla eli yhteensä yli kaksi kertaa niin paljon kuin kotimaassa. Ei ole yllätys, että asumiskustannukset vievät kaksi kolmasosaa tästä ylimääräisestä summasta. Niille opiskelijoille, jotka eivät asu vanhempiensa luona, ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset merkitsevät keskimäärin 25 prosentin tai 130 euron lisäystä tavanomaisiin kuukausittaisiin menoihin. Näille opiskelijoillekin asumisesta aiheutuneet lisäkustannukset ovat olennainen osa (noin kolmannes) ulkomailla opiskelusta aiheutuneista ylimääräisistä kustannuksista (taulukko 27). 19. Kaikkiaan tutkimus vahvistaa sen, että Erasmus-apuraha on välttämätön rahallinen tuki liikkuvuudelle ja että se kattaa jossain määrin ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset. Joissakin maissa voidaan havaita, että Erasmus-apurahaa käytetään korvaamaan ulkomailla opiskeluun tarkoitetun julkisen tuen puute. On myös huomion arvoista, että ne opiskelijat, jotka saavat suurimmat Erasmus-apurahat, mainitsevat useimmin taloudelliset ongelmat. Tämä havainto saattaa liittyä seuraavaan ilmiöön: Erasmus-opiskelijat eivät välttämättä tee eroa Erasmus-apurahan ja muunlaisen julkisen tuen välillä, jota he saavat osallistuessaan Erasmus-opiskelijavaihtoon, ja taloudellisten ongelmien katsotaan johtuvat alhaisista Erasmus-apurahoista. Opiskelijoiden odotukset eivät useinkaan ole realistisia, joten on tarpeen tiedottaa enemmän sekä apurahan tarkoituksesta (avustus ulkomailla opiskelusta aiheutuvia vähimmäiskustannuksia varten) että odotettavissa olevista todellisista kustannuksista isäntämaassa. 20. Tulokset osoittavat, että vaikkakin Erasmus-apurahoihin myönnetyn yhteisön rahoituksen lisäys olisi opiskelijoille tervetullut, se ei ratkaisisi kaikkia ongelmia, koska osa ongelmista on rakenteellisia ja yhteydessä kansallisiin toimintamalleihin. Olisi tutkittava myös muita tapoja lisätä opiskelijavaihtojen rahoitusta, esimerkiksi seuraavia: - jonkinlaisen tarveharkinnan käyttöönottoa niissä maissa saatujen kokemusten perusteella, joissa sellainen järjestelmä on jo käytössä - suoran tai välillisen tuen myöntämistä vaihtoehtoisista lähteistä, esimerkiksi alennuksia matkalippujen hinnoista, varojen keräämistä teollisuudelta, liike-elämältä ja paikallishallinnolta - opintolainajärjestelmän perustamista kansallisella ja/tai Euroopan tasolla liikkuvuudesta aiheutuvien ylimääräisten kustannusten kattamiseksi. D. Jatkotoimet 21. Sokrates/Erasmus-ohjelmaan osallistuvia maita kehotetaan keskustelemaan tämän tutkimuksen tuloksista, jotta ohjelmaa voitaisiin jatkuvasti parantaa ja jotta monenlaiset opiskelijat voisivat mahdollisimman laajalti osallistua siihen. Sokrates-ohjelman yhteydessä perustetun korkeakoulutuksen alakomitean jäseniä kehotetaan koordinoimaan yhteistyössä kansallisten Sokrates/Erasmus-toimistojen kanssa kansallisia seurantatoimia, joihin kuuluu kutakin yksittäistä maata koskevien tutkimustietojen perusteellisempi analysointi. 22. Komissio tarkastelee seurantatyön tuloksia ja keskustelee asianomaisten komiteoiden kanssa yhteisön tasolla toteutettavista jatkotoimista, erityisesti siitä, miten voidaan parhaiten panna täytäntöön Sokrates-ohjelman toisesta vaiheesta tehdyn päätöksen säännökset, jotka koskevat sosioekonomisten tekijöiden huomioon ottamista jaettaessa apurahoja Erasmus-opiskelijoille. I - JOHDANTO Tausta Sokrates-ohjelman ensimmäisen vaiheen budjettitarkistusta koskevien neuvottelujen yhteydessä Euroopan parlamentti pyysi Euroopan komissiota esittämään raportin Sokrates-ohjelman Erasmus-osaohjelmaan osallistuvien korkeakouluopiskelijoiden sosioekonomisesta taustasta. Komissio keräsi asiaa koskevia tietoja yhteistyössä kansallisten Erasmus-toimistojen kanssa kyselytutkimuksella, johon valittiin edustava otos lukuvuonna 1997-1998 Erasmus-ohjelmaan osallistuneista opiskelijoista. Tutkimus toteutettiin toukokuun 1998 ja maaliskuun 1999 välisenä aikana. Tutkimus luo hyvän pohjan apurahojen kansallisten jakomenettelyjen vertailulle. Komissiota avusti tässä työssä ohjausryhmä (katso liite 4). Menetelmät Käytettyihin menetelmiin kuuluivat seuraavat vaiheet: Valmistelu - Yhdenmukaistetun kyselylomakkeen laatiminen (11 kielellä) - Edustavan otoksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien valitseminen (katso liite 3). Tietojen keruu ja analysointi - Tietojen keruu kansallisten toimistojen ja joidenkin korkeakoulujen avulla (katso valintakriteerit liitteessä 3) - Tietojen käsittely ja tilastojen tulkinta. Raportointi Tässä raportissa käsitellään tutkimusta, tutkimuksesta saatujen tietojen tulkintaa, päätelmiä ja suosituksia. Tilastotaulukot sisältyvät liitteeseen 1. Analyysia on tarkoitus jatkaa - erityisesti kansallisella tasolla - tästä tutkimuksesta ja maiden vertailusta saatujen yksityiskohtaisten tulosten pohjalta. II - KYSELYYN VASTANNEIDEN OSUUS (MAITTAIN) Komission kansallisille toimistoille ehdottamien kriteerien perusteella valittiin korkeakoulut kunkin maan otokseen (katso liite 3). Tulokset kyselystä olivat seuraavat: Vastausprosentit (tulokset yhteensä) >TAULUKON PAIKKA> Koko kyselyn vastausprosentti 46 on muihin tutkimuksiin verrattuna varsin tyydyttävä siitä huolimatta, että kyselylomakkeet jaettiin joululoman aikana. Loman pituus vaihtelee eri maissa (esim. Norjassa joululoma alkaa jo marraskuussa ja jatkuu tammikuun loppupuolelle saakka, mikä saattaa selittää Norjan alhaisen vastausprosentin). Vastausprosentti oli alle 30 vain kolmessa maassa: Norjassa (27 %), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (26 %) ja Alankomaissa (20 %). Italiassa, Belgiassa, Ruotsissa ja Itävallassa vastausprosentit taas olivat erittäin korkeat. Tutkimus onnistui hyvin erityisesti kansallisten toimistojen ja tutkimukseen valittujen korkeakoulujen yhteistyön ansiosta. Lisäksi Euroopan opiskelijaliittojen kattojärjestö ESIB (European Student Information Bureau) toteutti opiskelijoille suunnatun tiedotuskampanjan kahdeksassa järjestöön kuuluvista maista. III - TILASTOtietoJEN TULKINTA Selvitys kyselystä saatujen tietojen tulkinnasta Joitakin kyselylomakkeen perustietoja (esimerkiksi Erasmus-vaihdon kohdemaa, opintoala, opiskelijan ikä, opiskeluvuosi, ulkomailla opiskelun kesto) voitiin verrata tietoihin, jotka komissio saa kansallisilta toimistoilta normaalin vuosiraportoinnin yhteydessä. Näin voitiin arvioida sitä, miten edustava tutkimuksessa käytetty Erasmus-opiskelijoiden otos oli. Muita lomakkeessa kysyttyjä henkilöä koskevia tietoja olivat esimerkiksi sukupuoli, vanhempien koulutustausta ja perhetilanne. Tutkimuksesta saatujen tietojen vertailua varten kysymykset ryhmiteltiin seuraavasti: - Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset - Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema - Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset. Jos vertailukelpoisia kansallisia tai Euroopan laajuisia tietoja ei ollut käytettävissä, vertailtiin ainoastaan tutkimukseen osallistuneita Erasmus-opiskelijoita eri maissa. 1 - Yleiset ja opintoihin liittyvät kysymykset 1.1 - Erasmus-opiskelijavaihdot lukuvuonna 1997-1998 (Taulukot 1-3) Lukuvuonna 1997-1998 Erasmus-ohjelman korkeakoulukohtaisten sopimusten puitteissa oli käytettävissä 180 985 opiskelupaikkaa 18:ssa ohjelmaan osallistuvassa maassa. Erasmus-opiskelijoiden kokonaismäärä oli 86 000, joten kokonaiskäyttöaste oli 48 prosenttia (taulukot 1-3). Ohjelmaan osallistui noin 1 prosentti kaikista korkeakouluopiskelijoista. Monet tekijät saattavat vaikuttaa käyttöasteisiin: opiskelijoiden mieltymykset, isäntämaan kieli, mahdollisuus saada kielivalmennusta, tietyn isäntämaan korkeakoulujärjestelmän erityispiirteet ja maan yleinen kiinnostavuus, vaihtoapurahojen ja lainojen saatavuus sekä opinto-ohjelmien pituus. Korkeimmat käyttöasteet kirjattiin (opiskelijoiden kotimaan mukaan) Itävallassa (65 %), Belgiassa ja Italiassa (kummassakin 56 %) sekä Espanjassa (54 %). Käyttöasteet olivat alimmat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (39 %) ja Kreikassa (35 %). Opiskelijoita saapui eniten Yhdistyneeseen kuningaskuntaan (65 %), Irlantiin (61 %) ja Espanjaan (54 %), kun taas vähiten opiskelijoita saapui Kreikkaan (23 %), Portugaliin (29 %), Suomeen (32 %), Islantiin (32 %), ja Norjaan (33 %) (taulukko 3). Erasmus-ohjelmaan lukuvuonna 1997-1998 osallistuneiden 18 maan korkeakouluopiskelijoista lähes neljä viidesosaa on kirjoilla EU:n viidessä suurimmassa jäsenvaltiossa (Saksassa, Ranskassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa ja Espanjassa). Siksi on odotettavissa, että nämä viisi maata sekä lähettävät että vastaanottavat erittäin suuren osan Erasmus-opiskelijoista. Lukuvuonna 1997-1998 71 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista tulikin näistä viidestä maasta (määrä oli hieman pienempi kuin maiden teoreettinen kapasiteetti lähettää opiskelijoita ulkomaille), ja 74 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista saapui kyseisiin maihin, mikä oli hieman vähemmän kuin kyseisten maiden teoreettinen kapasiteetti ottaa vastaan opiskelijoita (taulukko 2). Sen sijaan osallistujamaiden kaikista korkeakouluopiskelijoista noin 6 prosenttia opiskelee neljässä Pohjoismaassa (Tanskassa, Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa), mutta nämä maat ottivat vastaan yli 8 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista, mikä on odotettua enemmän. Neljä EU:n jäsenvaltiota (Yhdistynyt kuningaskunta, Irlanti, Alankomaat ja Ranska) ottaa vastaan enemmän Erasmus-opiskelijoita kuin lähettää opiskelijoita ulkomaille. Portugali, Kreikka ja Norja ovat harvimmin valittuja isäntämaita; yhteensä ne ottivat vastaan alle 4 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista (taulukko 2). Tämä johtuu osittain siitä, että ne ovat pieniä maita, mutta myös siitä, että ne eivät ole kovinkaan suosittuja Erasmus-opiskelijoiden keskuudessa. Myös Italia ja Saksa ottavat vastaan huomattavasti vähemmän Erasmus-opiskelijoita kuin niiden koon perusteella tuntuisi olevan mahdollista. Yhdistynyt kuningaskunta ottaa vastaan eniten opiskelijoita, yhteensä 20 770 (24 %), seuraavaksi eniten Ranska 15 197 opiskelijaa (18 %), Espanja 11 392 opiskelijaa (13 %) ja Saksa 10 969 opiskelijaa (13 %). Italia otti suuresta asukasluvustaan huolimatta vastaan vain 5 667 opiskelijaa (7 %), toisin sanoen paljon vähemmän kuin Espanja ja vain hieman enemmän kuin Alankomaat (4 922 opiskelijaa eli 6 %). Opiskelijavaihtojen suuntautumiseen vaikuttavat useat eri tekijät, esimerkiksi kielelliset esteet, tiettyjen korkeakoulujen tai ohjelmien maine, kotimaan ohjelmien joustavuus ulkomaisten opintojen sisällyttämisessä tutkintoon sekä rajoitetut mahdollisuudet saada korkeakouluopetusta kotimaassa. Siihen saattavat vaikuttaa myös maantieteelliset ja historialliset yhteydet, kulttuuriin liittyvät tavoitteet sekä hallitusten ja korkeakoulujen toimenpiteet arvosanojen siirron helpottamiseksi kotioppilaitoksen ja isäntäoppilaitoksen välillä. Eri maiden väliset historialliset, kulttuuriset ja kielelliset yhteydet vaikuttavat odotettua vähemmän siihen, mihin maahan Erasmus-opiskelijat lähtevät. Esimerkiksi Pohjoismaat muodostavat monessa suhteessa homogeenisen ryhmän (historia, kielet, poliittiset ja taloudelliset laitokset, työmarkkinat ja elinkustannukset). Kuitenkin vain 4 prosenttia näiden maiden Erasmus-opiskelijoista lähtee muihin Pohjoismaihin ja 96 prosenttia valitsee opiskelupaikkansa alueen ulkopuolelta (taulukko 2). Samaten ainoastaan 1 prosentti englanninkielisten maiden ja 2 prosenttia saksankielisten maiden Erasmus-opiskelijoista lähtee omaa kieliryhmäänsä edustaviin maihin (joskin on huomattava, että muissakin kuin englanninkielisissä maissa on usein tarjolla opinto-ohjelmia englanniksi). Toisaalta ranskankielisen Belgian ja Ranskan sekä flaaminkielisen Belgian ja Alankomaiden yhteisillä kielillä saattaa olla merkittävä vaikutus ulkomaille lähtevien belgialaisten ja alankomaalaisten opiskelijoiden valintoihin. Yhteensä 17 % belgialaisista Erasmus-opiskelijoista lähtee Ranskaan ja 12 % Alankomaihin, joskin ranskankielisen Belgian alueelta lähdetään todennäköisemmin Alankomaihin kuin Ranskaan, ja Flanderista lähdetään todennäköisemmin Ranskaan kuin Alankomaihin. Noin 6 % alankomaalaisista Erasmus-opiskelijoista lähtee Belgiaan. 1.2 - Ulkomailla vietetyn Erasmus-opintojakson arviointi (Taulukot 4-6) Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden suuri enemmistö (91 %) katsoi, että Erasmus-opintojakso oli ollut opintojen kannalta myönteinen tai erittäin myönteinen. (54 prosenttia piti kokemustaan myönteisenä ja 37 prosenttia erittäin myönteisenä). Tyytyväisimpiä olivat kreikkalaiset (97 %), portugalilaiset (97 %) ja itävaltalaiset (96 %) opiskelijat. Eniten opiskelijoita, jotka pitivät kokemusta kielteisenä tai erittäin kielteisenä, oli Norjassa (15 %), Yhdistyneessä kuningaskunnassa (14 %) ja Tanskassa (14 %) (taulukko 5). Kun asiaa tarkastellaan isäntämaan mukaan, opiskelukokemuksen kielteiseksi tai erittäin kielteiseksi arvioineiden opiskelijoiden suhteellinen osuus nousee huomattavasti niiden osalta, jotka opiskelivat Italiassa (17 %), Kreikassa (16 %), Portugalissa (14 %), Espanjassa (11 %) ja Ranskassa (11 %) (taulukko 6). Tietoja analysoitaessa ei havaittu korrelaatiota kielteisen arvion ja opiskeluvuoden, ulkomailla oleskelun keston tai isäntäoppilaitoksen tyypin välillä. Merkittävin korrelaatiotekijä oli siis isäntämaa. Etelä-Euroopan maihin lähteneet Erasmus-opiskelijat olivat opintoihinsa selvästi tyytymättömämpiä kuin opintojaksonsa muissa maissa suorittaneet opiskelijat. Useat tekijät voivat selittää tätä kielteistä arviota, esimerkiksi kielelliset vaikeudet ja riittämätön kielivalmennus ennen ulkomailla opiskelua etenkin isäntämaissa, joiden kieliä ei opeteta ja käytetä kovin laajalti. Lisäksi asiaan voivat vaikuttaa korkeakoulujärjestelmien väliset erot tai opinto-ohjelmien organisaatioon ja sisältöön liittyvät eri näkökohdat. Opiskelijat saattoivat myös joutua opiskelemaan aineita, joita heidän kotiyliopistossaan ei opeteta, tai isäntäyliopiston kurssit saattoivat olla kotimaassa tarjottuja kursseja vaativampia, millä saattoi olla vaikutusta kielteiseen arvioon. Erilaiset perinteet ovat myös voineet vaikuttaa opiskelijoiden esittämiin arvioihin. Yhdistyneen kuningaskunnan yliopistoissa painotetaan erityisesti opettajien ja opiskelijoiden välistä kommunikaatiota oppituntien ulkopuolella, kun taas Saksan yliopistoissa korostetaan opiskelijoiden vapautta työskennellä itsenäisesti ja säännöllistä opetukseen osallistumista pidetään vähemmän tärkeänä. Asiat ovat aivan päinvastoin Ranskassa ja Portugalissa, missä säännöllinen opetukseen osallistuminen katsotaan erittäin tärkeäksi ja missä opettajia pidetään pääasiallisena tietolähteenä. Sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (taulukko 4) kuitenkin 98 prosenttia kaikista opiskelijoista piti kokemustaan isäntämaassa joko erittäin myönteisenä (79 %) tai myönteisenä (19 %). On kiinnostavaa havaita, että niiden maiden osalta, joissa kokemukset opinnoista ulkomailla olivat kielteisempiä (Etelä-Euroopan maat), näkemykset sosiaalisista kontakteista ja kulttuurielämästä olivat paljon myönteisempiä. Kaiken kaikkiaan vain 2 prosenttia opiskelijoista piti Erasmus-kokemusta (sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta) kielteisenä tai erittäin kielteisenä. Kielteisiä arvioita esittivät erityisesti opiskelijat Yhdistyneessä kuningaskunnassa (4 %) ja Tanskassa (3 %). 1.3 - Erasmus-opiskelijoiden ikä ja opiskeluvuosi (Taulukot 7 ja 8) Korkeakouluopiskelijoiden ikäjakauma vaihtee suuresti eri maissa. OECD:n julkaisun Education at a Glance (1997) mukaan Itävallassa, Tanskassa, Suomessa ja Italiassa noin 75 prosenttia tai enemmän kaikista korkeakouluopiskelijoista suorittaa tutkinnon 25-vuotiaana tai vanhempana. Normaali korkeakoulututkinnon suorittamisikä (edellyttäen, että opiskelu on jatkuvaa ja kokopäiväistä) vaihtelee noin 21 vuodesta Irlannissa, Portugalissa, Espanjassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (lyhyet korkeakouluohjelmat) noin 26 vuoteen tai yli 26 vuoteen Tanskassa, Suomessa, Norjassa ja Saksassa (pitkät korkeakouluohjelmat). Tutkinnon suorittamisikä kuvastaa osittain tutkinto-ohjelmien pituuksia, jotka vaihtelevat suuresti eri maissa. Kuitenkin myös korkeakouluopinnot aloittavien iät vaihtelevat. Joissakin maissa on edelleen vallitsevana perinne, jonka mukaan korkeakouluopinnot aloitetaan heti lukion jälkeen. Esimerkiksi Ranskassa ja Irlannissa yli 80 prosenttia korkea-asteen opinnot ensimmäistä kertaa aloittavista on alle 20-vuotiaita. Tilanne on samankaltainen myös Kreikassa. Sen sijaan Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa asia on päinvastoin: 80 prosenttia korkea-asteen opinnot aloittavista on 20-vuotiaita tai vanhempia. Tutkimuksen tulokset eivät kuvaa ainoastaan Erasmus-opiskelijoita vaan vastaavat myös yleiskuvaa koko opiskelijaväestöstä. Kansallisten toimistojen lukuvuonna 1997-1998 toimittamien tietojen mukaan kaikkien Erasmus-opiskelijoiden keski-ikä oli 23,9 vuotta. Tämä luku on muuttunut vain vähän lukuvuodesta 1988-1989, jolloin keski-ikä oli 23,4 vuotta. Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keski-ikä oli 23,7 vuotta (taulukko 7). Miesopiskelijat ovat keskimäärin hieman vanhempia kuin naisopiskelijat. Tämä saattaa johtua joissakin maissa edelleen voimassa olevasta asevelvollisuudesta, joka usein koskee vain miehiä ja joka suoritetaan tavallisesti keskiasteen opintojen jälkeen ennen korkeakouluopintojen aloittamista. Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keski-iät olivat korkeimmat Tanskassa (25,6 vuotta), Ruotsissa (25,1) ja Norjassa (25,0). Irlantilaiset opiskelijat olivat keskimäärin nuorimpia (21,4 vuotta). Opiskeluvuoden osalta on syytä huomata, että jotkut opiskelijat ovat saattaneet ymmärtää kysymyksen väärin, sillä useat olivat merkinneet kyseiseen kohtaan kalenterivuoden. Lisäksi 3 % kaikista kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoitti olevansa ensimmäisen vuoden opiskelijoita. He tarkoittivat ilmeisesti toisen opintoalan tai jatko-opintojen ensimmäistä vuotta, koska ensimmäistä vuotta korkeakoulussa opiskelevat eivät voi osallistua Erasmus-ohjelmaan. Tutkimus osoitti kuitenkin, että opiskelijat olivat opiskelleet korkeakoulussa keskimäärin 3,5 vuotta Erasmus-opintojakson alkaessa. Tämä vaihtelee maittain Yhdistyneen kuningaskunnan 2,7 vuodesta 4,4 vuoteen Itävallassa. Erot johtunevat eri maiden eripituisista opinto-ohjelmista; maissa, joissa on lyhyitä korkeakouluohjelmia, ulkomaille opiskelemaan lähdetään yleensä aikaisemmin. 1.4 - Erasmus-opiskelijoiden sukupuoli (Taulukko 9) OECD:n mukaan (Education at a Glance, 1997) naisten osallistuminen korkea-asteen koulutukseen on selvästi lisääntynyt viime vuosikymmenen kuluessa, Nykyiset luvut osoittavat, että suuntaus jatkuu. Keskimäärin noin puolet kaikista 17-34-vuotiaista korkeakouluopiskelijoista on naisia. Naisten osuus on 57 prosenttia Portugalissa ja 55 prosenttia Ranskassa, Norjassa ja Ruotsissa. Sekä korkeakouluihin kirjoittautuneita että tutkinnon suorittaneita koskevat luvut osoittavat, että naisia on selvästi enemmän kuin miehiä. Tähän saattaa olla useita syitä. Miehet osallistuvat useammin pitkäkestoisiin ohjelmiin tai käyttävät korkeakoulututkinnon suorittamiseen hieman enemmän aikaa Sama suuntaus havaittiin tässä tutkimuksessa: 59 prosenttia vastaajista oli naisia. Naisten osuus Erasmus-opiskelijoista oli suurin Kreikassa (70 %), Suomessa (69 %) ja Irlannissa (67 %). 1.5 - Opintoalat (Taulukot 9 ja 12) Vaikka naiset ovat onnistuneet kuromaan merkittävästi umpeen naisten ja miesten välisiä koulutustason eroja, osallistumisessa eri opintoalojen opintoihin on edelleen merkittäviä sukupuolten välisiä eroja. Opinnot aloittavien naisten määrä on todennäköisesti pienin luonnontieteisiin, teollisuuteen tai tekniikkaan liittyvillä aloilla ja suurin terveydenhuollon ja koulutuksen tai yhteiskunnallisten ja käyttäytymistieteiden aloilla. Matematiikan, tietotekniikan, tekniikan ja arkkitehtuurin aloilla naiset suorittavat huomattavasti vähemmän korkeakoulututkintoja kuin miehet. Naisten osuus tekniikan ja arkkitehtuurin alojen korkeakoulututkinnoista vaihtelee maittain 6 prosentista Saksassa ja 7 prosentista Espanjassa 25 prosenttiin Tanskassa ja Portugalissa ja 38 prosenttiin Itävallassa. OECD:n julkaisusta Education at a Glance (1997) ilmenee kuitenkin, että naiset ovat edistyneet tietyillä aloilla, jotka ovat merkittäviä kotimaisen ja kansainvälisen kilpailukyvyn kannalta, ja että tämä johtuu etupäässä vanhemmilta saadusta kannustuksesta, matematiikan ja luonnontieteiden opettajien paremmasta koulutuksesta, opettajien ja opiskelijoiden vuorovaikutuksesta, opetussuunnitelmien sisällöstä, käytännön laboratoriotyössä saaduista kokemuksista, itsetuntemuksen parantumisesta, matematiikkaan kohdistuvien asenteiden muutoksesta ja kotona käytettävissä olevista resursseista. Aikana, jolloin teknologian innovaatiot ovat entistä tärkeämpi osa Euroopan eri teollisuudenalojen kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla ja jolloin työllisyystilanne paranee tekniikkaan ja luonnontieteisiin perustuvilla aloilla, sukupuolten välisten erojen kaventaminen saattaa olla merkittävä poliittinen tavoite, jotta voidaan varmistaa tarvittavan ammattitaidon ja asiantuntemuksen riittävä saatavuus. Erasmus-opiskelijoidenkin kohdalla sukupuolijakauma vaihtelee suuresti eri opintoaloilla. Naispuolisia Erasmus-opiskelijoita on eniten kielten (84 %) ja kasvatustieteiden (81 %) aloilla ja miespuolisia tekniikan (77 %) ja matematiikan (65 %) aloilla (taulukko 9). Nämä vaihtelut koskevat kuitenkin kaikkia korkeakouluopiskelijoita eivätkä osoita, että vakavat sukupuoleen kohdistuvat ennakkoluulot vaikuttaisivat Erasmus-opiskelijoiden valintaan. Kaiken kaikkiaan kauppatieteet (24 prosenttia kaikista Erasmus-opiskelijoista) ja kielet (19 %) ovat paljon suositumpia Erasmus-opiskelijoiden keskuudessa kuin korkeakouluopiskelijoiden keskuudessa yleensä. Yhteiskuntatieteitä (10 %), insinööritieteitä (9 %) ja oikeustiedettä (8 %) lukuun ottamatta useimmat muut opintoalat ovat Erasmus-ohjelmassa hieman aliedustettuja. Kotimaan mukaan luokiteltuna kauppatieteitä opiskelevien osuus Erasmus-opiskelijoista oli suurin Ruotsissa (91 prosenttia kaikista ulkomaille lähtevistä ruotsalaisista Erasmus-opiskelijoista), Irlannissa (34 %) ja Ranskassa (28 %). Kieliä opiskelevien osuus oli suurin Yhdistyneessä kuningaskunnassa (31 prosenttia kaikista ulkomaille lähtevistä opiskelijoista) ja Irlannissa (22 %) (taulukko 11). 1.6 - Ulkomailla opiskelun kesto (Taulukko 10) Erasmus-opiskelijoiden ulkomailla opiskelun kesto oli keskimäärin lähes 7 kuukautta. Tutkimukseen osallistuneista 42 prosenttia vietti 4-6 kuukautta ulkomailla, 25 prosenttia opiskeli ulkomailla 7-9 kuukautta ja 21prosenttia 10-12 kuukautta (toisin sanoen koko lukuvuoden). Ainoastaan 12 prosenttia Erasmus-opiskelijoista vietti ulkomailla 3 kuukautta, joka on Erasmus-opintojakson vähimmäiskesto (taulukko 10). Erasmus-opintojakson kesto riippuu osittain opintoalasta. Kauppatieteiden, kielten, yhteiskuntatieteiden ja insinööritieteiden aloilla opintojaksojen kesto oli pisin. Ulkomailla opiskelun keskimääräinen kesto on yleensä lyhyempi aloilla, jotka ovat perinteisesti aliedustettuina Erasmus-ohjelmassa. Opintojakson kestoon vaikuttaa mahdollisesti myös se, minkä tyyppistä toimintaa siihen sisältyy, esimerkiksi kuuluuko siihen työharjoittelua, väitöskirjan valmistelemista ja laboratoriotyöskentelyä. 2 - Erasmus-opiskelijoiden ja heidän vanhempiensa sosiaalinen asema 2.1 - Perhetausta (Taulukot 12 ja 13) Kolmannes tutkimukseen vastanneista opiskelijoista ilmoitti asuvansa kotimaassaan tavallisesti vanhempiensa luona. Tämä asumismuoto on erityisen yleinen Etelä-Euroopassa. Vanhempien luona asuvien osuudet olivat suurimmat Espanjassa (75 %), Italiassa (66 %), Kreikassa (56 %) ja Portugalissa (55 %). Kolmannes Erasmus-opiskelijoista asui vuokrahuoneessa tai opiskelija-asunnossa -tämä oli yleisintä Pohjois-Euroopassa - ja neljännes yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa (taulukko 12). Erasmus-opiskelijoista 84 prosentilla on veljiä tai sisaria, vaikkakin lähes puolet ilmoitti, että heillä on vain yksi veli tai sisar. Tilanne on samankaltainen kaikissa muissa maissa paitsi Irlannissa, missä vain 10 prosentilla Erasmus-opiskelijoista oli yksi sisar tai veli, mutta 68 prosentilla oli kaksi tai useampia veljiä tai sisaria (taulukko 13). Kolme neljäsosaa opiskelijoista ilmoitti, että yksi tai useampi sisaruksista oli opiskellut korkeakoulussa. Luvut olivat suurimmat Italiassa (93 %), Irlannissa (85 %) ja Belgiassa (85 %) (taulukko 13). Kun näitä lukuja verrattiin opiskelijoiden vanhempien koulutustasoon, ne osoittautuivat erityisen kiinnostaviksi Italiassa, missä ainoastaan 18 prosenttia Erasmus-opiskelijoista ilmoitti, että molemmilla vanhemmilla oli korkeakoulututkinto (taulukko 17). Kuitenkin keskimäärin vain 20 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heidän sisaruksensa olivat opiskelleet ulkomailla, vaikkakin kolmannes ruotsalaisista ja neljännes espanjalaisista ja irlantilaisista ilmoitti ainakin yhden sisaruksen opiskelleen ulkomailla. Lisäksi 82 prosenttia opiskelijoista totesi, että he olivat perheessään ensimmäisiä, jotka olivat opiskelleet ulkomailla (taulukko 13). Tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista 86 prosenttia ilmoitti, että heidän Erasmus-opintojaksonsa aikana vanhempien huollettavana oli kotona ollut yksi tai useampia lapsia. Suhteelliset osuudet olivat suurimmat Kreikassa (97 %), Espanjassa (95 %), Belgiassa (94 %), Irlannissa (94 %) ja Italiassa (93 %) . Kaikkiaan lähes viidennes opiskelijoista ilmoitti, että vanhemmilla oli enemmän kuin kaksi lasta huollettavana Erasmus-opiskelujakson aikana. Irlannissa tätä koskeva luku oli erittäin suuri (47 %) (taulukko 13). 2.2 - Vanhempien ammatti (Taulukot 14-16) Opiskelijoilta kysyttiin heidän vanhempiensa pääasiallista ammattia. Kyselylomake sisälsi kattavan luettelon Eurostatin ja OECD:n käyttämän ISCO-luokituksen (International Standard Classification of Occupations, kansainvälinen ammattiluokitusstandardi) mukaisista ammattinimikkeistä. Tietojen tulkinnan ja lukemisen helpottamiseksi ammatit on ryhmitelty kuuteen pääluokkaan: johtajat ja erityisasiantuntijat, asiantuntijat, toimisto-, palvelu- ja myyntityöntekijät, rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät, ei ansiotyössä tai työttömänä työnhakijana sekä muut työntekijät. Lähes kolmannes tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista ilmoitti molempien vanhempiensa ammatiksi johtaja, erityisasiantuntija tai asiantuntija. Melkein sama määrä (30 %) opiskelijoista ilmoitti, että ainoastaan isällä oli joku mainituista ammateista, ja 6 prosenttia ilmoitti saman tiedon ainoastaan äidistään (taulukko 16). Niiden opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmista kumpikin työskenteli johtajana, erityisasiantuntijana tai asiantuntijana, oli korkein Ruotsissa (54 %), Norjassa (46 %) ja Portugalissa (42 %). Sen sijaan Espanjassa, Italiassa, Itävallassa ja Irlannissa yli kaksi viidesosaa Erasmus-opiskelijoista ilmoitti, että kumpikaan vanhemmissa ei toiminut kyseisissä ammateissa. Yhteensä kahdella kolmasosalla Erasmus-opiskelijoista on vanhemmat, jotka työskentelevät johtajina, erityisasiantuntijoina tai asiantuntijoina (taulukko 14). Tämä osuus on huomattavasti korkeampi kuin väestössä yleensä. Esimerkiksi yli 45-vuotiaista työllistetyistä alle 40 prosenttia toimii mainituissa ammateissa (taulukko 15). Vastaavasti asteikon toisessa päässä alle 10 prosenttia Erasmus-opiskelijoista ilmoitti, että heidän vanhempansa olivat rakennus-, korjaus- tai valmistustyöntekijöitä tai toimivat muina työntekijöinä (taulukko 14), kun lähes kolmannes yli 45-vuotiaista työllistetyistä toimii kyseisissä ammateissa (taulukko 15). Ainoastaan 2 prosenttia kyselyyn vastanneista opiskelijoista ilmoitti, että vanhemmat eivät olleet ansiotyössä tai olivat työttömiä työnhakijoita. 2.3 - Vanhempien koulutustaso (Taulukot 17 ja 18) Kyselyyn vastanneista opiskelijoista 36 prosenttia ilmoitti, että kumpikin vanhemmista oli suorittanut korkeakoulututkinnon tai vastaavan muun tutkinnon, ja lisäksi 16 prosenttia ilmoitti ainoastaan isän ja 8 prosenttia ainoastaan äidin suorittaneen korkeakoulututkinnon (taulukko 17). Niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmista kumpikin oli suorittanut korkeakoulututkinnon, oli suurin Skandinavian maissa (Ruotsissa 57 %, Tanskassa 55 % ja Norjassa (53 %) ja Saksassa (51 %) ja pienin Italiassa (18 %) (taulukko 17). Vuonna 1995 tehdyn eurooppalaisen työvoimatutkimuksen mukaan (The European Labour Force Survey, 1995) ainoastaan 19 prosentilla 25-59-vuotiaista Euroopan unionin kansalaisista on korkeakoulututkinto, ja määrä on vielä pienempi yli 45-vuotiaiden ikäryhmässä, johon Erasmus-opiskelijoiden vanhemmat yleensä kuuluvat (taulukko 18). 3 - Taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevat kysymykset [5] [5] Selittävä huomautus: Yhteisen opiskelijapopulaation määrittämiseksi taloudellista asemaa ja rahoitusta koskevien kysymysten ja vastausten tulkitsemista varten noudatettiin seuraavia sääntöjä: 3.1 - Vanhempien tulotaso (Taulukko 19) Opiskelijoita pyydettiin arvioimaan vanhempiensa tulotaso verrattuna keskimääräiseen tulotasoon kotimaassaan. 53 prosenttia arvioi vanhempiensa tulotason keskimääräiseksi tai keskimääräistä alhaisemmaksi. Luvut olivat korkeimmat Itävallassa ja Suomessa (61 % kummassakin). Vain 6 prosenttia tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista arvioi vanhempiensa tulotason huomattavasti keskimääräistä korkeammaksi. Osuus vaihteli Espanjan 2 prosentista Alankomaiden 18 prosenttiin. 3.2 - Opiskelijoiden tulot kotimaassa (Taulukko 20) Ne Erasmus-opiskelijat, jotka eivät asu vanhempiensa luona, arvioivat keskimääräiset kuukausittaiset tulonsa kotimaassa opiskellessaan 530 euroksi. Tästä määrästä 27 prosenttia saatiin julkisista apurahoista tai lainoista ja 51 prosenttia avustuksina perheenjäseniltä. Keskimääräiset kuukausittaiset tulot vaihtelivat suuresti maittain: 330 eurosta Portugalissa 820 euroon Norjassa (taulukko 20). Luvut ovat kuitenkin riippuvaisia eri maiden kustannustasosta. Jos paikallinen ostovoima otetaan huomioon, opiskelijoiden tulojen erot eri maissa ovat vähäisemmät. Opiskelijoiden keskimääräiset tulot vaihtelivat vain vähän vanhempien tulotason mukaan: keskiarvo oli 560 euroa kuukaudessa opiskelijoilla, joiden vanhemmat kuuluivat korkeimpiin tuloluokkiin, ja 490 euroa kuukaudessa niillä opiskelijoilla, joiden vanhempien tulotaso oli alhaisempi. Tulolähteiden suhteen erot olivat kuitenkin merkittäviä. Jos perheen tulotaso oli alhainen, lähes puolet tuloista (49 %) saatiin julkisista apurahoista tai lainoista ja alle neljännes (24 %) avustuksina perheenjäseniltä. Jos perhe kuului korkeimpiin tuloluokkiin, opiskelijat saivat suurimman osan tuloistaan (62 %) perheiltään ja alle viidenneksen (19 %) julkisista apurahoista tai lainoista. Tutkimuksesta ilmenee myös, että julkisten ja yksityisten rahoituslähteiden (lähinnä perheen) suhteellinen merkitys vaihtelee suuresti eri maissa. Kreikassa perheenjäseniltä saadut avustukset muodostavat keskimäärin 85 prosenttia Erasmus-opiskelijoiden tuloista, kun taas Ruotsissa ja Norjassa opiskelijat saavat kolme neljäsosaa tuloistaan tai enemmän julkisista apurahoista ja lainoista. 3.3 - Erasmus-apurahat (Taulukot 21-24) Erasmus-opiskelijalle ulkomailla opiskelua varten lukuvuonna 1997-1998 myönnetty apuraha oli keskimäärin 830 euroa eli 120 euroa kuukaudessa (taulukko 21). Kreikkalaiset ja portugalilaiset opiskelijat saivat suurimmat apurahat (keskimäärin noin 1 600 euroa opiskelijaa kohti). Suomalaiset ja ruotsalaiset opiskelijat taas saivat pienimmät Erasmus-apurahat (noin 500 euroa opiskelijaa kohti eli 80 euroa kuukaudessa). Nämä erot kuvastavat Erasmus-apurahojen jakoa koskevien kansallisten toimintamallien eroja sekä isäntämaiden elinkustannusten eroja ja muunlaisen rahoitustuen saatavuutta. Joka vuosi joukko Erasmus-opiskelijoita lähtee ulkomaille ilman Erasmus-apurahaa (taulukko 22). Lukuvuonna 1997-1998 lähes 9 prosentilla Erasmus-opiskelijoista ei ollut Erasmus-apurahaa, joskin tilanne vaihteli suuresti maittain. Monissa maissa yli 95 prosenttia ulkomaille lähtevistä opiskelijoista sai Erasmus-apurahan, mutta joissakin maissa (Norjassa, Itävallassa, Belgiassa ja Ranskassa) luku oli alle 80 prosenttia. Nämä ovat maita, joissa on Erasmus-rahoitusta täydentäviä kansallisia tai alueellisia julkisia apurahajärjestelmiä. On merkille pantavaa, että Portugalissa, jossa opiskelijat saavat hyvin vähän julkista rahoitusta, 13 prosenttia Erasmus-opiskelijoista ei saanut Erasmus-apurahaa. Kuitenkin lähes puolet (47 %) niistä tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa, ilmoitti, että heillä ei ollut taloudellisia vaikeuksia Erasmus-opintojakson aikana (taulukko 23). Tämä oli vain hieman enemmän kuin Erasmus-apurahan saaneiden opiskelijoiden vastaava luku (43 %) (taulukko 24). Opiskelijoiden kotimaan julkisen tukijärjestelmän tyypin ja tason mukaan on kuitenkin selviä eroja. Maissa, joissa julkisen järjestelmän tarjoama tuki on korkea (Tanskassa, Suomessa, Alankomaissa, Norjassa ja Ruotsissa), 60-65 prosentilla Erasmus-opiskelijoista ei ollut taloudellisia vaikeuksia ulkomailla. Asia oli päinvastoin Kreikassa, Italiassa ja Portugalissa, joissa julkisen tuen taso on alhainen. Näissä maissa 66-75 prosenttia opiskelijoista ilmoitti, että heillä oli ollut taloudellisia vaikeuksia (taulukot 23-24). Melko suuri osa opiskelijoista ilmoitti, että Erasmus-apuraha oli riittämätön. Näin oli erityisesti niissä maissa, joissa ulkomailla opiskeluun saa vain vähän tai ei lainkaan julkista tukea. Ongelmasta valittivat Erasmus-apurahan saaneet opiskelijat (34 %) enemmän kuin ne, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa (25 %). Toinen merkittävä ongelma kaikille Erasmus-opiskelijoille oli se, että heidän oli luovuttava kotimaassa olevasta asunnostaan ulkomailla oleskelun ajaksi. Tämä ei kuitenkaan koskenut opiskelijoita niissä maissa, joissa opiskelijat yleensä asuvat vanhempiensa luona. Yleensä opiskelijoilla, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa, näyttää kuitenkin olleen vähemmän taloudellisia vaikeuksia kuin muilla Erasmus-opiskelijoilla, etenkin niillä, joiden kotimaassa opiskelijoille suunnatun julkisen rahoituksen taso on korkea tai keskimääräinen. 3.4 - Opiskelijoiden tulot Erasmus-opintojakson aikana (Taulukot 25-26) Ilman Erasmus-apurahaa ulkomailla opiskelleet saivat lähes puolet tuloistaan (47 %) avustuksina perheeltään. Perheenjäseniltä saatujen avustusten osuus on erityisen merkittävä belgialaisille (85 %), portugalilaisille (84 %), kreikkalaisille (81 %) ja italialaisille (77 %) opiskelijoille (taulukko 25). Tutkimukseen osallistuneiden opiskelijoiden keskimääräiset tulot kuukaudessa Erasmus-opintojakson aikana olivat lähes 600 euroa (taulukko 26). Perheenjäseniltä saadut avustukset olivat pääasiallinen tulolähde (44 %), ja tämän jälkeen tulivat julkiset apurahat ja lainat (21 %) sekä Erasmus-apurahat (20 %). Vanhempien tulotasolla näyttää olleen vain vähäinen vaikutus opiskelijoiden tuloihin ulkomailla. Niillä opiskelijoilla, joiden vanhempien tulotaso oli alhainen, keskimääräiset tulot kuukaudessa olivat 570 euroa. Kun vanhempien tulotaso oli korkea, opiskelijoiden tulot olivat keskimäärin 630 euroa kuukaudessa. Perheeltä saadut avustukset tosin muodostivat suuremman osan ja julkiset apurahat ja lainat (Erasmus-apuraha mukaan luettuna) pienemmän osan varakkaammista perheistä olevien opiskelijoiden tuloista (taulukko 26). Erasmus-apurahan suhteelliseen merkitykseen tulolähteenä vaikuttavat eri maiden soveltamat erilaiset toimintamallit apurahojen jaossa. Kukin Erasmus-toimisto vastaa Erasmus-apurahojen jakamiseen liittyvistä kansallisista toimintamalleista. Toimistot voivat päättää, myönnetäänkö suuria apurahoja pienemmälle määrälle opiskelijoita vai suhteellisen pieniä apurahoja suuremmalle määrälle. Joustavuuden avulla pyritään siihen, että yhteisön rahoitus ja kansallinen tai muu opiskelijoiden liikkuvuuteen tarkoitettu rahoitus täydentävät toisiaan. Tällainen joustavuus vaikuttaa kuitenkin selvästi apurahojen käyttöasteisiin kussakin maassa ja myös kohdemaan valintaan sekä ulkomailla opiskelun kestoon erityisesti silloin, kun opiskelijat eivät saa kotimaansa järjestelmästä tukea ulkomailla opiskeluun. Erasmus-apuraha vastasi noin kahta viidesosaa opiskelijoiden kuukausittaisista tuloista Itävallassa, Portugalissa ja Kreikassa. Julkiset apurahat ja lainat (Erasmus-apurahat mukaan luettuina) muodostivat yleensä noin kaksi kolmasosaa opiskelijoiden tuloista Pohjoismaissa. Ainoastaan Ruotsissa Erasmus-apuraha oli alle 10 prosenttia Erasmus-opiskelijoiden kokonaistuloista (taulukko 26). 3.5 - Ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset (Taulukot 27-28) Kotimaassa vanhempiensa luona asuvat opiskelijat ilmoittivat keskimääräisiksi kuukausittaisiksi menoikseen noin 280 euroa ja tuloikseen 270 euroa. Asumiseen kului alle 5 prosenttia tästä määrästä (taulukot 27-28). Ulkomailla opiskelun aikana heidän kuukausittaiset menonsa olivat yli kaksinkertaiset entiseen verrattuna eli keskimäärin lähes 590 euroa. Lisäys johtui pääasiassa asumiskustannuksista, joskin myös muiden kulujen määrä nousi jyrkästi. Kotimaassa vanhempiensa luona asuville opiskelijoille ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset olivat keskimäärin 310 euroa kuukaudessa. Vanhempiensa luona asuvien opiskelijoiden joukossa ylimääräisten kustannusten määrä oli korkein norjalaisilla (420 euroa) ja ruotsalaisilla (390 euroa) opiskelijoilla. Määrä oli alhaisin Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijoilla (210 euroa). Opiskelijat, jotka eivät asuneet vanhempiensa luona, kuluttivat kotimaassaan keskimäärin 530 euroa kuukaudessa, josta 200 euroa kului asumiseen. Ulkomailla opiskellessaan he käyttivät keskimäärin 660 euroa kuukaudessa, josta 240 euroa asumiseen. Näiden opiskelijoiden keskimääräiset kuukausittaiset menot lisääntyivät 25 prosenttia ulkomailla opiskelun aikana, vaikka asumiskustannukset olivat keskimäärin vain 20 prosenttia korkeammat. Kuukausittaiset menot lisääntyivät eniten portugalilaisilla (260 euroa) ja kreikkalaisilla (250 euroa) opiskelijoilla ja vähiten Yhdistyneen kuningaskunnan opiskelijoilla (30 euroa). Erasmus-apuraha kattoi lähes 40 prosenttia kotimaassa vanhempiensa luona asuvien opiskelijoiden ylimääräisistä kustannuksista mutta lähes 80 prosenttia niiden opiskelijoiden ylimääräisistä kustannuksista, jotka eivät asu vanhempiensa luona (näitä oli kaksi kolmasosaa kaikista tutkimukseen osallistuneista opiskelijoista). Liite 1 TILASTOTaulukOT >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 4 Erasmus-opintojakson arviointi sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Erittäin myönteisiä 75 59 78 88 81 84 81 81 76 85 88 65 75 75 78 79 Myönteisiä 23 38 20 12 19 16 18 18 22 14 11 34 24 22 21 19 Kielteisiä 2 3 2 0 0 0 1 1 2 1 1 1 1 4 1 1 Erittäin kielteisiä 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (415) (169) (1544) (1230) (1569) (178) (1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) (89) (8796) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset sosiaaliselta ja kulttuurin kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 5 Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Erittäin myönteisiä 37 24 32 47 39 43 45 31 28 41 57 26 29 31 28 37 Myönteisiä 55 62 56 46 55 53 49 59 61 55 39 64 61 55 57 54 Kielteisiä 6 12 11 6 6 3 5 10 11 4 2 10 10 13 14 8 Erittäin kielteisiä 1 2 1 1 1 0 1 0 0 0 1 1 1 1 1 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (440) (182) (1544) (1246) (1573) (178) (1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) (94) (8951) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset opintojen kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 6 Erasmus-opintojakson arviointi opintojen kannalta isäntämaan mukaan (%*) Isäntämaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Muu Erittäin myönteisiä 38 48 39 28 34 22 34 33 44 32 33 42 44 42 45 51 37 Myönteisiä 54 49 54 61 55 62 49 58 53 62 53 49 52 51 49 49 54 Kielteisiä 8 4 6 10 10 14 16 9 4 5 14 8 4 6 4 0 8 Erittäin kielteisiä 0 0 1 1 1 2 1 0 0 0 0 0 1 1 2 0 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (289) (211) (1035) (1136) (1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362) (2044) (116) (18) (8881) Kysymys: Olivatko Erasmus-ohjelmasta saamasi kokemukset opintojen kannalta erittäin myönteisiä, myönteisiä, kielteisiä vai erittäin kielteisiä- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Taulukko 7 Opiskelijoiden ikä Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO alle 20 vuotta 26 1 2 13 24 17 2 66 15 7 13 7 2 49 7 17 21 vuotta 27 6 10 19 30 24 12 21 26 15 24 16 11 26 14 20 22 vuotta 25 15 23 23 23 28 26 8 27 20 24 22 18 9 13 21 23 vuotta 13 21 20 16 13 17 25 2 18 20 20 19 21 4 17 16 24 vuotta 5 17 16 14 6 7 17 1 8 13 7 15 21 3 20 11 25 vuotta 1 15 10 8 2 3 8 1 2 11 4 7 10 2 12 6 26 vuotta 1 9 7 3 1 2 5 0 2 6 2 4 6 1 5 3 27 vuotta tai vanhempi 2 15 11 5 1 3 6 1 3 8 5 9 10 7 13 6 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187) (1548) (1316) (1576) (178) (1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369) (1054) (95) (9219) Keski-ikä 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Kysymys: Ikä- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 8 Opiskeluvuosi Erasmus-opintojakson aikana kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Ensimmäinen vuosi 7 8 0 2 2 4 2 6 0 1 2 12 4 4 7 3 Toinen vuosi 9 30 12 15 12 6 5 19 8 13 13 21 18 26 20 14 Kolmas vuosi 37 30 40 27 34 44 33 69 32 15 26 29 37 67 21 38 Neljäs vuosi 35 14 27 38 45 28 32 5 36 27 54 21 26 3 26 29 Viides vuosi 7 10 13 11 4 14 17 1 19 22 5 12 11 0 17 10 Kuudes vuosi 3 4 4 3 1 2 8 0 5 12 0 4 3 1 6 4 Seitsemäs vuosi tai myöhempi 2 3 3 4 1 2 4 0 1 10 1 2 2 0 4 2 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (300) (178) (1496) (792) (1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) (83) (7583) Opiskeluvuosi keskimäärin 3.4 3.1 3.6 3.7 3.4 3.6 4.0 2.8 3.8 4.4 3.5 3.2 3.4 2.7 3.6 3.5 Kysymys: Nykyinen opiskeluvuosi- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 9 Erasmus-opiskelijoiden sukupuoli opintoaloittain (%*) Opintoala Yhteensä Maat Ark Taid Kaup Kasv Ins Maant Hum Kiel Oik Mat Terv Lu Yht Viest Muu Naiset 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Miehet 58 54 35 48 19 77 37 37 16 42 65 34 49 38 33 37 41 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (235) (256) (342) (1626) (355) (861) (126) (417) (1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Kysymys: Sukupuoli- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 10 Erasmus-opintojakson kesto kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO 3 kuukautta 27 21 6 10 9 22 7 16 10 9 14 23 10 20 25 12 4 - 6 kuukautta 42 65 53 27 34 62 50 16 77 45 44 44 51 23 48 42 7 - 9 kuukautta 16 6 21 39 30 11 26 35 6 22 21 16 15 29 9 25 10 - 12 kuukautta 14 9 20 24 28 5 16 33 7 24 21 17 24 28 18 21 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1544) (1308) (1579) (178) (1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367) (1006) (95) (9162) Keskimääräinen kesto 5.7 5.2 6.8 7.6 7.5 5.1 6.9 7.8 5.4 6.9 6.7 6.0 6.5 7.1 5.8 6.9 Kysymys: Kuinka pitkään Erasmus-opintojaksosi kesti- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 12 Erasmus-opiskelijoiden tavallinen asumismuoto kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Vanhempien luona 37 4 12 75 30 56 66 44 16 27 55 3 12 12 10 34 Opiskelija-asunnossa 52 36 33 3 46 18 5 9 68 21 14 74 70 34 33 32 Yhteisasunnossa muiden opiskelijoiden kanssa 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 26 Muu asumismuoto 2 35 12 4 7 9 4 4 4 17 8 15 8 7 20 8 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181) (1544) (1282) (1576) (178) (1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) (94) (9022) Kysymys: Missä tavallisesti asut opiskellessasi (kotimaassa)- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 13 Perhetausta kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Veljien ja sisarten lukumäärä Ei yhtään 13 16 15 20 16 5 17 22 7 19 15 18 12 17 16 16 Yksi 48 53 54 43 48 62 53 10 51 44 54 48 52 48 43 49 Kaksi 33 31 21 30 33 24 21 29 29 29 20 30 32 31 35 28 Enemmän 6 0 10 8 4 8 10 39 13 8 11 4 5 5 6 8 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167) (1548) (1250) (1437) (179) (1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) (91) (8817) Ovatko sisarukset nyt tai ovatko he olleet korkea-asteen koulutuksessa- Kyllä 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Ei 15 36 38 25 27 26 7 15 24 43 29 51 30 28 27 27 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (374) (146) (1304) (1014) (1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) (77) (7466) Ovatko veljet ja sisaret opiskelleet ulkomailla- Kyllä 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Ei 78 77 83 74 87 77 81 73 83 86 85 80 67 78 77 80 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (372) (145) (1268) (994) (1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) (77) (7347) (Taulukko 13 jatk.) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Vanhempien huollettavana olleiden lasten määrä Erasmus-jakson aikana Ei yhtään 6 60 9 5 11 3 7 6 16 17 9 34 60 17 56 14 1 lapsi 30 27 37 21 32 22 31 17 31 33 30 34 25 25 25 29 2 lasta 41 10 41 44 38 60 48 31 40 35 44 22 12 39 15 39 Enemmän kuin 2 lasta 23 3 13 29 19 15 14 47 13 15 16 10 3 18 4 18 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (446) (171) (1474) (1288) (1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361) (1025) (90) (8914) Ensimmäinen perheessä, joka on opiskellut ulkomailla Kyllä 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Ei 20 21 17 21 13 20 16 19 17 14 14 20 30 17 27 18 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173) (1526) (1246) (1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) (92) (8926) Kysymys: Veljien ja sisarten lukumäärä- Kysymys: Ovatko he parhaillaan tai ovatko he olleet korkea-asteen koulutuksessa- Kysymys: Opiskelevatko hei tai ovatko he opiskelleet ulkomailla- Kysymys: Montako lasta vanhempiesi huollettavana oli, kun olit Erasmus-opiskelijana- Kysymys: Oletko perheessäsi ensimmäinen, joka on opiskellut ulkomailla- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 14 Erasmus-opiskelijoiden vanhempien ammatti kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Johtajat ja erityisasiantuntijat 69 60 63 45 52 56 46 53 76 46 58 56 72 66 70 57 Asiantuntijat 6 8 11 9 12 9 10 7 4 12 7 7 9 11 6 10 Toimisto-, palvelu- ja myyntityöntekijät 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 21 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät 7 7 6 15 11 13 11 12 5 12 11 6 5 4 5 9 Ei ansiotyössä tai työttömänä työnhakijana 2 1 3 3 2 1 2 2 2 1 1 2 1 2 0 2 Muut työntekijät 0 0 1 2 0 3 1 1 1 0 2 0 0 0 0 1 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187) (1548) (1312) (1566) (178) (1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370) (1046) (94) (9194) Kysymys: Mikä on vanhempiesi pääasiallinen ammatti- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 16 Vanhempien ammatti: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmat työskentelevät johtajina, erityisasiantuntijoina tai asiantuntijoina, kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Molemmat 35 36 34 23 33 35 26 24 35 17 42 30 54 39 46 32 Vain isä 34 26 37 29 27 27 24 32 43 37 16 25 22 33 24 30 Vain äiti 7 6 5 4 6 4 8 5 4 5 7 10 6 7 8 6 Ei kumpikaan 24 31 24 44 35 34 42 40 18 41 35 35 18 22 22 32 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180) (1492) (1240) (1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361) (1018) (91) (8770) Kysymys: Mikä on vanhempiesi pääasiallinen ammatti- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 17 Vanhempien koulutustaso: niiden Erasmus-opiskelijoiden osuus, joiden vanhemmat ovat suorittaneet korkeakoulututkinnon, kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Molemmat 49 55 51 28 29 41 18 25 37 27 33 34 57 37 53 36 Vain isä 15 12 17 17 13 21 13 17 27 20 11 12 13 15 15 16 Vain äiti 11 9 3 6 8 5 7 13 5 7 9 12 10 12 10 8 Ei kumpikaan 25 23 28 48 50 33 62 46 31 46 46 42 21 35 23 41 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (450) (174) (1510) (1272) (1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) (90) (8751) Kysymys: Mikä on isäsi ja äitisi koulutustaso- (kummankin osalta vain korkein koulutustaso) *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 19 Erasmus-opiskelijoiden vanhempien tulotaso kotimaan mukaan (%*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Huomattavasti keskim. korkeampi 7 7 6 2 5 4 5 10 18 6 9 5 9 9 4 6 Keskimääräistä korkeampi 42 38 46 39 41 41 39 36 48 33 47 34 50 41 45 42 Keskimääräinen 41 43 35 43 40 46 40 40 24 42 31 46 32 35 44 39 Keskimääräistä alempi 8 9 8 12 12 8 12 11 8 14 9 13 7 11 5 11 Huomattavasti keskim. alempi 2 2 4 3 2 2 4 2 2 5 4 2 2 3 1 3 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182) (1524) (1292) (1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367) (1001) (91) (9003) Kysymys: Mikä on vanhempiesi tulotaso verrattuna keskimääräiseen tulotasoon kotimaassasi- *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 20 Opiskelijoiden kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet kotimaassa (keskiarvo niiden opiskelijoiden osalta, jotka eivät asu vanhempiensa luona) Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. Keskimääräinen Keskim. korkeampi alempi B keskim. tulotaso (euroa) 444 371 415 412 julkinen apuraha / laina (%) 2 8 34 8 avustukset perheenjäseniltä (%) 86 76 46 78 DK keskim. tulotaso (euroa) 680 657 658 668 julkinen apuraha / laina (%) 55 58 51 56 avustukset perheenjäseniltä (%) 4 3 0 3 D keskim. tulotaso (euroa) 581 531 519 557 julkinen apuraha / laina (%) 4 13 49 12 avustukset perheenjäseniltä (%) 77 60 20 65 E keskim. tulotaso (euroa) 383 370 309 361 julkinen apuraha / laina (%) 1 20 33 17 avustukset perheenjäseniltä (%) 88 63 43 66 F keskim. tulotaso (euroa) 489 481 442 477 julkinen apuraha / laina (%) 5 17 47 17 avustukset perheenjäseniltä (%) 77 62 25 62 EL keskim. tulotaso (euroa) 475 385 437 428 julkinen apuraha / laina (%) 1 2 0 1 avustukset perheenjäseniltä (%) 88 88 71 85 I keskim. tulotaso (euroa) 490 451 388 454 julkinen apuraha / laina (%) 2 11 12 7 avustukset perheenjäseniltä (%) 86 73 63 76 IRL keskim. tulotaso (euroa) 533 381 393 446 julkinen apuraha / laina (%) 5 34 47 25 avustukset perheenjäseniltä (%) 70 42 23 50 NL keskim. tulotaso (euroa) 520 524 500 519 julkinen apuraha / laina (%) 39 55 64 45 avustukset perheenjäseniltä (%) 38 20 10 32 A keskim. tulotaso (euroa) 535 515 518 523 julkinen apuraha / laina (%) 7 31 62 29 avustukset perheenjäseniltä (%) 71 44 12 48 Taulukko 20 (jatk.) Opiskelijoiden kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet kotimaassa (keskiarvo niiden opiskelijoiden osalta, jotka eivät asu vanhempiensa luona) Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. Keskimääräinen Keskim. korkeampi alempi P keskim. tulotaso (euroa) 358 307 273 331 julkinen apuraha / laina (%) 0 4 37 6 avustukset perheenjäseniltä (%) 87 86 49 82 FIN keskim. tulotaso (euroa) 522 473 478 493 julkinen apuraha / laina (%) 59 60 61 60 avustukset perheenjäseniltä (%) 11 9 11 10 S keskim. tulotaso (euroa) 797 787 825 797 julkinen apuraha / laina (%) 78 86 88 81 avustukset perheenjäseniltä (%) 10 4 2 7 UK keskim. tulotaso (euroa) 608 524 572 573 julkinen apuraha / laina (%) 20 41 65 34 avustukset perheenjäseniltä (%) 62 33 12 44 NO keskim. tulotaso (euroa) 819 805 932 819 julkinen apuraha / laina (%) 74 78 75 75 avustukset perheenjäseniltä (%) 6 3 0 5 Yht. keskim. tulotaso (euroa) 559 507 489 530 julkinen apuraha / laina (%) 19 30 49 27 avustukset perheenjäseniltä (%) 62 48 24 51 Painotettu taulukko >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Taulukko 23 Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana julkisen opintotukijärjestelmän tyypin mukaan (%*) Kotimaan julkinen tukijärjestelmä Yhteensä Alhainen tuki Keskim. tuki Korkea tuki (EL, I, P) (A, B, D, (DK, FIN, NL, E, F, IRL, UK) NO, S) Ei taloudellisia ongelmia 33 44 65 47 Kansallinen apuraha/laina ei ollut siirrettävissä 1 4 1 3 Vanhemmilta saatu avustus ei riittänyt 9 8 8 8 Kotimaan asunnosta luopuminen 6 34 21 29 Ansiotyön keskeytyminen 9 12 5 10 Erasmus-apuraha ei riittänyt 64 23 15 25 Muu ongelma 11 8 8 9 Yhteensä 133 133 122 131 (n) (61) (593) (162) (817) Kysymys: Oliko sinulla Erasmus-opintokauteen liittyviä taloudellisia ongelmia- *Vain niistä opiskelijoista, jotka eivät saaneet Erasmus-apurahaa Taulukko 24 Erasmus-apurahan saaneiden opiskelijoiden taloudelliset ongelmat ulkomailla opiskelun aikana julkisen opintotukijärjestelmän tyypin mukaan (%*) Kotimaan julkinen tukijärjestelmä Yhteensä Alhainen tuki Keskim. tuki Korkea tuki (EL, I, P) (A, B, D, (DK, FIN, NL, E, F, IRL, UK) NO, S) Ei taloudellisia ongelmia 25 44 59 43 Kansallinen apuraha/laina ei ollut siirrettävissä 2 3 1 2 Vanhemmilta saatu avustus ei riittänyt 6 7 8 7 Kotimaan asunnosta luopuminen 6 31 20 26 Ansiotyön keskeytyminen 5 13 9 11 Erasmus-apuraha ei riittänyt 72 28 22 34 Muu ongelma 4 8 10 7 Yhteensä 120 134 129 131 (n) (1258) (5623) (1216) (8097) Kysymys: Oliko sinulla Erasmus-opintokauteen liittyviä taloudellisia ongelmia- *Vain niistä opiskelijoista, jotka saivat Erasmus-apurahan Taulukko 25 Ilman Erasmus-apurahaa opiskelleiden tulolähteet ulkomailla opiskelun aikana (% keskimäärin*) Kotioppilaitoksen sijaintimaa Yhteensä B DK D E F EL I IRL NL A P FIN S UK NO Julkinen apuraha 2 48 12 19 26 18 6 13 52 72 8 58 35 18 37 25 Julkinen laina 0 15 8 0 1 0 2 2 7 0 0 7 51 10 47 9 Yksityinen apuraha 2 6 4 1 0 0 0 0 0 2 1 3 1 1 0 1 Yksityinen laina 0 2 2 0 2 0 0 3 2 1 0 3 1 4 0 2 Avustukset perheen- jäseniltä 85 4 56 61 56 81 77 49 23 17 84 11 6 42 6 47 Omat varat 10 9 18 20 15 2 14 32 16 7 7 15 6 20 10 15 Muu rahoitus 2 17 0 0 1 0 1 1 0 1 0 3 0 5 1 2 Yhteensä 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (57) (16) (76) (42) (163) (6) (28) (20) (18) (13) (4) (38) (54) (48) (13) (594) Kysymys: Arvioi prosentteina, kuinka suuren osan edellä ilmoittamistasi summista sait seuraavista lähteistä: *Kaikista tutkimukseen osallistuneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 26 Kuukausittaiset tulot ja pääasialliset tulolähteet Erasmus-opintojakson aikana sekä vanhempien taloudellinen asema kotimaan mukaan (kaikkien rahoitusta koskeviin kysymyksiin vastanneiden Erasmus-opiskelijoiden keskiarvo) Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. Keskimääräinen Keskim. korkeampi alhaisempi B keskim. tulotaso (euroa) 584 529 555 559 Erasmus-apuraha (%) 17 27 33 23 julkinen apuraha / laina (%) 2 4 16 4 avustukset perheenjäseniltä (%) 72 55 33 61 DK keskim. tulotaso (euroa) 670 698 670 681 Erasmus-apuraha (%) 14 15 16 15 julkinen apuraha / laina (%) 51 53 49 52 avustukset perheenjäseniltä (%) 6 3 2 4 D keskim. tulotaso (euroa) 649 581 550 613 Erasmus-apuraha (%) 15 17 17 16 julkinen apuraha / laina (%) 4 12 42 12 avustukset perheenjäseniltä (%) 70 53 25 58 E keskim. tulotaso (euroa) 533 474 520 505 Erasmus-apuraha (%) 28 29 27 28 julkinen apuraha / laina (%) 2 9 13 6 avustukset perheenjäseniltä (%) 64 51 39 55 F keskim. tulotaso (euroa) 603 571 559 584 Erasmus-apuraha (%) 18 21 22 20 julkinen apuraha / laina (%) 10 18 30 16 avustukset perheenjäseniltä (%) 58 46 23 48 EL keskim. tulotaso (euroa) 687 602 648 645 Erasmus-apuraha (%) 35 38 45 37 julkinen apuraha / laina (%) 1 2 1 2 avustukset perheenjäseniltä (%) 59 54 40 55 I keskim. tulotaso (euroa) 588 552 517 562 Erasmus-apuraha (%) 25 28 28 27 julkinen apuraha / laina (%) 8 10 15 10 avustukset perheenjäseniltä (%) 62 53 44 56 (Taulukko 26 jatk.) Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. Keskimääräinen Keskim. korkeampi alhaisempi IRL keskim. tulotaso (euroa) 606 490 484 542 Erasmus-apuraha (%) 10 16 17 13 julkinen apuraha / laina (%) 2 17 29 12 avustukset perheenjäseniltä (%) 59 35 22 44 NL keskim. tulotaso (euroa) 608 539 528 584 Erasmus-apuraha (%) 18 20 19 19 julkinen apuraha / laina (%) 34 49 59 40 avustukset perheenjäseniltä (%) 35 18 13 29 A keskim. tulotaso (euroa) 638 632 675 642 Erasmus-apuraha (%) 43 45 44 44 julkinen apuraha / laina (%) 8 21 37 19 avustukset perheenjäseniltä (%) 41 25 9 28 P keskim. tulotaso (euroa) 664 576 586 631 Erasmus-apuraha (%) 39 43 42 40 julkinen apuraha / laina (%) 1 2 11 2 avustukset perheenjäseniltä (%) 56 49 39 52 FIN keskim. tulotaso (euroa) 624 588 591 603 Erasmus-apuraha (%) 18 18 16 18 julkinen apuraha / laina (%) 49 53 52 51 avustukset perheenjäseniltä (%) 11 9 9 10 S keskim. tulotaso (euroa) 831 814 861 828 Erasmus-apuraha (%) 7 8 7 7 julkinen apuraha / laina (%) 73 81 83 77 avustukset perheenjäseniltä (%) 10 4 2 7 UK keskim. tulotaso (euroa) 634 580 610 611 Erasmus-apuraha (%) 19 23 25 21 julkinen apuraha / laina (%) 17 38 52 30 avustukset perheenjäseniltä (%) 48 25 11 34 (Taulukko 26 jatk.) Vanhempien tulotaso Yhteensä Keskim. Keskimääräinen Keskim. korkeampi alhaisempi NO keskim. tulotaso (euroa) 876 842 911 862 Erasmus-apuraha (%) 18 20 22 19 julkinen apuraha / laina (%) 67 68 65 68 avustukset perheenjäseniltä (%) 7 3 1 5 Yht. keskim. tulotaso (euroa) 628 573 571 599 Erasmus-apuraha (%) 20 24 24 22 julkinen apuraha / laina (%) 16 23 34 21 avustukset perheenjäseniltä (%) 53 40 25 44 Painotettu taulukko Taulukko 27 Kuukausittaiset menot kotimaassa opiskelun aikana sekä ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset opiskelijoiden asumismuodon ja kotimaan mukaan (keskiarvo euroa) Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu as. luona muoto luona muoto luona muoto B Kulut yhteensä 278 428 574 589 296 161 Asuminen 16 159 213 219 197 60 Matkat 27 26 66 68 39 42 Kurssimaksut 31 26 - - -31 -26 Muut kulut 203 217 296 302 93 85 DK Kulut yhteensä 291 590 643 743 352 153 Asuminen 34 229 232 278 198 49 Matkat 56 32 87 103 31 71 Kurssimaksut 5 2 - - -5 -2 Muut kulut 195 327 325 362 130 35 D Kulut yhteensä 311 535 624 678 313 143 Asuminen 13 204 244 258 231 54 Matkat 56 35 69 65 13 30 Kurssimaksut 8 11 - - -8 -11 Muut kulut 233 285 310 354 77 69 E Kulut yhteensä 236 369 569 572 333 203 Asuminen 8 131 216 216 208 87 Matkat 23 25 71 77 48 52 Kurssimaksut 43 41 - - -43 -41 Muut kulut 162 172 281 279 119 107 F Kulut yhteensä 296 497 596 621 300 124 Asuminen 25 180 234 247 209 67 Matkat 35 40 70 88 35 48 Kurssimaksut 42 55 - - -42 -55 Muut kulut 195 222 292 286 97 64 EL Kulut yhteensä 270 417 627 669 357 252 Asuminen 6 125 198 214 192 89 Matkat 33 31 102 101 69 70 Kurssimaksut 3 1 - - -3 -1 Muut kulut 228 260 327 354 99 94 I Kulut yhteensä 281 440 561 611 280 171 Asuminen 6 143 190 212 184 69 Matkat 30 38 73 92 43 54 Kurssimaksut 49 45 - - -49 -45 Muut kulut 196 214 297 307 101 93 (Taulukko 27 jatk.) Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu as. luona muoto luona muoto luona muoto IRL Kulut yhteensä 251 470 554 585 303 115 Asuminen 4 187 185 194 181 7 Matkat 47 32 66 85 19 53 Kurssimaksut 10 11 - - -10 -11 Muut kulut 190 239 302 306 112 67 NL Kulut yhteensä 236 513 524 706 288 193 Asuminen 2 174 187 249 185 75 Matkat 9 20 48 75 39 55 Kurssimaksut 53 58 - - -53 -58 Muut kulut 173 262 289 382 116 120 A Kulut yhteensä 292 530 639 700 347 170 Asuminen 9 197 215 250 206 53 Matkat 37 42 46 74 9 32 Kurssimaksut 1 1 - - -1 -1 Muut kulut 244 289 377 376 133 87 P Kulut yhteensä 332 338 668 598 336 260 Asuminen 8 89 210 190 202 101 Matkat 48 40 73 90 25 50 Kurssimaksut 86 34 - - -86 -34 Muut kulut 190 176 386 318 196 142 FIN Kulut yhteensä 354 492 655 656 301 164 Asuminen 6 194 224 224 218 130 Matkat 46 41 87 109 41 68 Kurssimaksut 1 3 - - -1 -3 Muut kulut 301 254 344 324 43 70 S Kulut yhteensä 375 751 767 812 392 61 Asuminen 29 253 244 249 215 -4 Matkat 67 54 86 105 19 51 Kurssimaksut 8 9 - - -8 -9 Muut kulut 271 436 437 457 166 21 UK Kulut yhteensä 376 594 585 627 209 33 Asuminen 31 260 176 207 145 -53 Matkat 113 41 69 96 -44 55 Kurssimaksut 10 6 - - -10 -6 Muut kulut 222 287 339 324 117 37 (Taulukko 27 jatk.) Opiskelu kotimaassa Opiskelu ulkomailla Ylim. kustannukset Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu asumis- Vanhempien Muu as. luona muoto luona muoto luona muoto NO Kulut yhteensä 402 739 826 838 424 99 Asuminen 43 239 200 241 157 2 Matkat 69 54 169 148 100 94 Kurssimaksut 26 12 - - -26 -12 Muut kulut 265 434 457 449 192 15 Yhteensä Kulut yhteensä 277 526 586 659 309 133 Asuminen 12 197 212 238 200 41 Matkat 35 37 71 85 36 48 Kurssimaksut 37 25 - - -37 -25 Muut kulut 193 268 303 337 110 69 *Kaikista rahoitusta koskeviin kysymyksiin vastanneista Erasmus-opiskelijoista Painotettu taulukko Taulukko 28 Ulkomailla opiskelusta aiheutuneet ylimääräiset kustannukset Erasmus-opintojakson aikana asumismuodon mukaan kotimaassa (euroa keskimäärin*) Asui vanhempien luona kotimaassa Yhteensä Kyllä Ei Tulot kotimaassa 270 530 454 Tulot ulkomailla 544 622 599 Ylim. tulot ulkomailla 274 91 145 Menot kotimaassa 277 526 453 Menot ulkomailla 586 659 638 Ylim. kustannukset ulkomailla 309 133 185 Erasmus-apuraha 121 105 110 Erasmus-apurahan kattama osuus ylimääräisistä kustannuksista 39% 79% 59% (n) (1882) (4521) (6403) Kysymys: Arvioi seuraavien tulo- ja menoerien osuus prosentteina: * Vain opiskelijoista, jotka olivat saaneet Erasmus-apurahan Liite 2 Tutkimuksessa käytetyt menetelmät Käytettyihin menetelmiin kuuluivat seuraavat vaiheet: Valmisteluvaihe - Yhdenmukaistetun kyselylomakkeen laatiminen (11 kielellä) - Edustavan otoksen määrittämisessä käytettyjen menetelmien valitseminen. Tietojen keruu ja analysointi - Tietojen keruu kansallisten toimistojen ja joidenkin korkeakoulujen avulla - Tietojen käsittely ja analysointi sekä tilastojen tulkinta. Raportti Raportissa käsitellään tutkimusta, tutkimuksesta saatujen tietojen tulkintaa ja päätelmiä. Tilastotaulukot sisältyvät liitteeseen 1. Valmisteluvaihe Aluksi laadittiin yhteinen kyselylomake, joka toimitettiin kansallisille toimistoille tarvittavina kieliversioina (katso malli liitteessä 5). Kyselyssä tiedusteltiin seuraavia seikkoja: - Opiskelijan taustatiedot - Opiskelijan tulolähteet (Erasmus-apuraha mukaan luettuna) ja menot kotimaassa ja ulkomailla - Opiskelijan asumismuoto - Opiskelijan vanhempien tulotaso ja ammatti - Opiskelijan vanhempien koulutustaso. Huom.: Lomakkeessa ei kysytty opiskelijan henkilötietoja. Kyselylomaketta mukautettiin kunkin jäsenvaltion oloihin sopivaksi. Kaikki kansalliset toimistot osallistuivat tähän työhön ja toimivat yhteyspisteinä kuultaessa muita asiaankuuluvia organisaatioita kussakin maassa (kansallisia viranomaisia, korkeakouluopetuksen asiantuntijoita, tilastotoimistoja jne.). Oli ehdottoman tärkeää ottaa suunnitteluvaiheessa huomioon kansallisten järjestelmien vertailukelpoisuus. Siksi kyselylomakkeen tekstistä ja eri maita varten laadituista versioista sekä eri kieliversioista neuvoteltiin korkeakouluopetuksen asiantuntijoiden ja kansallisten asiantuntijoiden kanssa ohjelmaan osallistuvissa maissa ennen lomakkeen viimeistelyä ja painamista. Lomaketta myös testattiin ennakolta pienellä opiskelijaryhmällä korkeakouluissa eri puolilla Eurooppaa. Tutkimuksen perusjoukon muodostivat ne 86 000 Erasmus-opiskelijaa, jotka opiskelivat ulkomailla lukuvuonna 1997-1998. Käytettävissä olevan ajan ja resurssien asettamien rajoitusten vuoksi toteuttamiskelpoiseksi katsottiin ainoastaan poikkileikkaustutkimus Erasmus-opiskelijoiden sosioekonomisesta tilanteesta lukuvuonna 1997-1998. Pitkittäistutkimus olisi edellyttänyt aikaisempien vuosien Erasmus-opiskelijoiden ottamista mukaan tutkimukseen, mikä olisi lisännyt merkittävästi työn laajuutta ja hankaloittanut tutkimusta. Kyselylomakkeen jakelu Kyselylomakkeet postitettiin kansallisille toimistoille, jotka toimittivat ne edelleen otokseen valituille korkeakouluille. Opiskelijat palauttivat täytetyt lomakkeet kansalliseen toimistoon kirjekuoressa, jonka postimaksun vastaanottaja maksoi ja jossa ei ollut vastaajan tunnistamisen mahdollistavaa merkintää. Tällä menettelyllä varmistettiin se, että yksittäisellä opiskelijalla ei ollut syytä pelätä henkilöllisyytensä tulevan korkeakoulun tietoon. Kaikki kyselylomakkeet laadittiin täsmälleen samaa muotoa ja asettelua käyttäen, koska lomakkeet luettiin optisesti, kun tiedot siirrettiin tietokantaan. Lomakkeesta laadittiin 11 kieliversiota ja 16 versiota eri maita varten (kaikkia EU- ja ETA-maita varten Luxemburgia, Islantia ja Liechtensteinia lukuun ottamatta). Kansalliset toimistot rekisteröivät kullekin laitokselle lähetettyjen lomakkeiden sarjanumerot vastausprosentin tarkistamiseksi. Jos jonkin laitoksen vastausprosentti oli hyvin alhainen, kansalliset toimistot kannustivat niitä muistuttamaan otokseen kuuluvia opiskelijoita kyselystä. Liite 3 eri maiden otoksia koskevat valintakriteerit Tutkimuksen ajoituksen, resurssien ja monitahoisuuden takia ei ollut mahdollista lähettää kyselylomaketta 86 000 opiskelijalle. Tämän takia tutkimus toteutettiin otantatutkimuksena, mikä on vakiomenetelmä tämäntyyppisissä sosioekonomisissa tutkimuksissa. Otos (20 000 opiskelijaa) valittiin siten, että se edusti mahdollisimman hyvin Erasmus-opiskelijoiden koko perusjoukkoa. Islanti, Luxemburg ja Liechtenstein eivät osallistuneet tutkimukseen. Otoksen muodostamista varten kansallisia toimistoja pyydettiin valitsemaan maansa korkeakouluista otos ohjausryhmän ehdottamien kriteerien perusteella. Niitä pyydettiin varmistamaan, että valitut korkeakoulut yhteensä muodostivat edustavan otoksen erilaisista Erasmus-vaihtoon osallistuneista oppilaitoksista. Kansallisia toimistoja pyydettiin erityisesti varmistamaan otoksen edustavuus seuraavien seikkojen osalta: - Korkeakoulun tyyppi (yliopisto/muu korkeakoulu) - Korkeakoulun koko - Korkeakoulussa edustetut opintoalat (asianmukainen tasapaino yhtä opintoalaa edustavien korkeakoulujen ja monialaisten korkeakoulujen välillä) - Kohdemaat (ulkomaille lähtevien Erasmus-opiskelijoiden osalta) - Sijainti (kaupungissa/maaseudulla) - Korkeakoulun rahoituksellinen asema (julkinen/yksityinen) - Oppilaitoksen osallistuminen Erasmus-ohjelmaan (aktiivista/passiivista). Otokseen valittuja korkeakouluja pyydettiin sitten jakamaan sosioekonomista tilannetta koskeva kyselylomake kaikille Erasmus-opiskelijavaihtoon lukuvuonna 1997-1998 osallistuneille opiskelijoille. Liite 4 ohjausryhmä 1 - Ohjausryhmän jäsenet: - Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgia - Prof. Patrick CLANCY, sosiologian apulaisprofessori, University College, Dublin, Irlanti - Arlette DELHAXHE, Eurydice-ohjelman keskusyksikkö, Bryssel, Belgia - Maria Emilia GALVÃO, apulaisjohtaja, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lissabon, Portugali - Michel JOUVE, Sokrates-ohjelmasta Ranskassa vastaavan kansallisen toimiston johtaja, Bordeaux, Ranska - Prof. Socrates KAPLANIS, teknologian koulutusinstituutin johtaja, Patras, Kreikka - Prof. José-Ginés MORA, sovelletun taloustieteen laitos, Valencian yliopisto, Espanja - Antti PENTIKÄINEN, Euroopan opiskelijaliittojen kattojärjestö ESIB, Suomen ylioppilaskuntien liitto, Helsinki, Suomi - John REILLY, Sokrates/Erasmus-ohjelmasta Yhdistyneessä kuningaskunnassa vastaavan kansallisen toimiston johtaja, Kentin yliopisto, Canterbury, UK - Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, Deutsches Studentenwerk -järjestön pääsihteeri, Bonn, Saksa 2 - Pedro de SOUSA, opintoihin liittyvistä asioista vastaava hankkeen koordinaattori 3 - Friedhelm MAIWORM, tilastotieteen asiantuntija. Liite 5 kyselylomake Liitteenä suomenkielinen kyselylomake. >VIITTAUS KAAVIOON> // EUROOPAN KOMISSIO PÄÄOSASTO XXII KOULUTUS JA NUORISO ERASMUS-OPISKELIJOIDEN SOSIOEKONOMISTA TILANNETTA KÄSITTELEVÄ TUTKIMUS Suomi KYSELYLOMAKKEEN TÄYTTÖOHJEITA >TAULUKON PAIKKA> Valitse vain yksi vastaus, jos ei toisin mainita ("voit valita useita vaihtoehtoja/vastauksia"). Palauta ALKUPERÄINEN kyselylomake (ei valokopiota). Lomaketta EI SAA TAITTAA EIKÄ KIINNITTÄÄ NIITTAAMALLA TAI LIITTIMILLÄ. >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Kiitos yhteistyöstä. Muistathan palauttaa tämän lomakkeen täytettynä 16.12.1998 mennessä seuraavaan osoitteeseen: