KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Arvio talousarvion toteutuksesta käynnissä olevien liiallista alijäämää koskevien menettelyjen yhteydessä komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen /* COM/2012/04 final */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Arvio talousarvion toteutuksesta käynnissä olevien liiallista alijäämää koskevien menettelyjen yhteydessä komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen jälkeen 1. Yleiskatsaus Terveen julkisen talouden merkitystä kestävän talouskasvun ja työpaikkojen luomisen ennakkoedellytyksenä on korostettu finanssi- ja talouskriisin alettua vuoden 2007 jälkeen. Liian varomaton finanssipolitiikka yhdessä makrotalouden laajan epätasapainon kanssa altisti useat jäsenvaltiot finanssimarkkinoiden myllerrykselle vuodesta 2008 lähtien. Käytössä olleet EU:n koordinointi- ja valvontamekanismit eivät olleet riittävän vahvat ja kattavat, jotta niillä olisi voitu ehkäistä yksittäisten jäsenvaltioiden ajautuminen haavoittuvaan asemaan ja tästä muille maille koituvat vaikutukset. Tämän vuoksi komissio ehdotti syyskuussa 2010 kattavaa lainsäädäntöpakettia, jolla lujitettaisiin julkisen talouden valvontaa ja ulotettaisiin politiikan seuranta koskemaan makrotalouden epätasapainoa. Neuvosto ja Euroopan parlamentti hyväksyivät lainsäädäntöpaketin, niin kutsutun ”six packin” eli talouspolitiikan ohjauspaketin, lopulta marraskuussa 2011. Paketti tuli voimaan 13 päivänä joulukuuta 2011. Talous- ja finanssipolitiikan valvontavälineitä lujitetaan sen avulla merkittävällä tavalla. Paketin keskeisenä osana vakaus- ja kasvusopimusta on lujitettu. Tämä koskee sekä vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevää osiota että korjaavaa osiota eli liiallista alijäämää koskevaa menettelyä. Liiallista alijäämä koskeva menettely on parhaillaan käynnissä 23 jäsenvaltion osalta, joten korjaavasta osiosta annetut uudet säännöt ovat erityisen tärkeitä. Sääntönä on tätä nykyä, että euroalueen jäsenvaltioille määrätään taloudellisia seuraamuksia, jos kansalliset viranomaiset eivät toteuta tuloksellisia toimia noudattaakseen neuvoston niille perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla osoittamia suosituksia. Julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16 päivänä marraskuuta 2011 annetussa asetuksessa (EU) N:o 1173/2011[1] edellytetään eritoten, että komissio antaa neuvostolle suosituksen sakon määräämisestä euroalueen jäsenvaltiolle, joka ei ole toteuttanut tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tätä uutta sääntöä sovelletaan kaikkiin euroalueen jäsenvaltioihin, joille on osoitettu perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukainen neuvoston päätös sen jälkeen, kun talouspolitiikan ohjauspaketti tuli voimaan. Kurinalaista finanssipolitiikkaa koskevien tiukennettujen sääntöjen tinkimätön soveltaminen on ratkaisevaa euron uskottavuudelle vakaana ja vahvana valuuttana sekä erottamaton osa valtionvelkakriisin ratkaisua. Komissio on varhaisesta vaiheesta todennut, että se soveltaa lainsäädäntöpaketissa säädettyjä uusia välineitä tiukasti alusta alkaen. Talousarvion toteuttamista käynnissä olevien liiallista alijäämää koskevien menettelyjen yhteydessä arvioitiin kattavasti komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen (joka julkaistiin 10 päivänä marraskuuta 2011) perusteella. Liiallista alijäämää koskeva menettely on tällä hetkellä käynnissä 23 jäsenvaltion osalta. Niistä viiden osalta on tai on ollut käynnissä rahoitustukiohjelma[2]. Sitä, miten julkinen talous on kehittynyt ohjelmamaissa, on tarkoitus arvioida asianomaisten ohjelma-asiakirjojen määräysten perusteella. Niiden 18 jäsenvaltion osalta, joilla ei ole omaa ohjelmaa, komission yksiköiden arviointi siitä, miten 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston asianomaisten suositusten täytäntöönpanossa oli edistytty, osoitti, että useimmissa maissa politiikka viittaisi siihen, että julkisen talouden liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa edistyttiin hyvin. Samaan aikaan arviointi kuitenkin osoitti, että oikea-aikainen ja kestävä korjaus oli selvästi vaarassa joissakin jäsenvaltiossa, erityisesti Belgiassa, Kyproksessa, Maltassa, Puolassa ja Unkarissa, joiden osalta liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika oli päättymässä joko heti tai lähitulevaisuudessa eli vuonna 2011 tai vuonna 2012. Lisäksi arvioitiin, että neljässä näistä viidestä maasta eli Unkarissa, Puolassa, Belgiassa ja Kyproksessa ne julkisen talouden toimet, jotka oli hyväksytty komission syksyn 2011 talousennusteen koontipäivään (24.10.2011) mennessä, jäisivät jälkeen neuvoston suosittamista toimista, jollei uusia toimenpiteitä toteutettaisi. Maltassa ja Unkarissa julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamisen määräaika oli vuosi 2011. Niiden osalta havaittiin, että jollei toteutettaisi uusia toimenpiteitä julkisen talouden alijäämän pitämiseksi alle 3 prosentissa suhteessa BKT:hen ennustejaksolla, julkisen talouden alijäämä ei korjaantuisi neuvoston edellyttämällä kestävällä tavalla. Ottaen huomioon tämän arvion ja talouspolitiikan ohjauspaketin lähestyvän voimaantulon varapuheenjohtaja Olli Rehn, joka vastaa talous- ja raha-asioista ja eurosta, lähetti 11 päivänä marraskuuta 2011 kirjeet asianomaisille jäsenvaltioille. Näitä jäsenvaltioita kehotettiin kiireellisesti hyväksymään vuoden 2012 talousarvio ja/tai lisätoimenpiteitä, joilla voitaisiin varmistaa liiallisen alijäämän oikea-aikainen ja kestävä korjaaminen. Jollei korjaavia toimenpiteitä toteutettaisi, liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä olisi väistämättä hyväksyttävä lisätoimenpiteitä ja jouduttaisiin mahdollisesti määräämään seuraamuksia. Kehotus toteuttaa lisätoimenpiteitä heijasti myös finanssipolitiikasta 4 päivänä lokakuuta 2011 annettuja neuvoston päätelmiä, joissa kehotetaan jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia sitoumuksiaan ja täsmennetään, että niiden maiden, joilla on tuntuvia puutteita julkisen talouden sopeutuksessa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä, olisi korjattava nämä puutteet erityisin toimenpitein viimeistään vuoden 2012 talousarviossaan. Ne viisi jäsenvaltiota, joiden osalta määräaika liiallisen alijäämän korjaamiseksi oli asetettu vuoteen 2011 tai 2012 ja joiden osalta komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa katsottiin, että liiallisen alijäämän oikea-aikainen ja kestävä korjaaminen oli vaarassa, ovat marraskuun puolivälin jälkeen hyväksyneet ja ilmoittaneet toimenpiteitä. Useimmissa tapauksissa nämä lisätoimenpiteet katsotaan riittäviksi palauttamaan liiallisen alijäämän korjaaminen oikealle uralle neuvoston suositusten mukaisesti. Tämä koskee Belgiaa, Kyprosta, Maltaa ja Puolaa. Vaikka Unkarissa on myös ryhdytty lisätoimiin, komission arvio osoittaa kuitenkin, että kyseiset toimet eivät edelleenkään ole kylliksi varmistamaan riittävä edistyminen liiallisen alijäämän kestävässä korjaamisessa. Tässä tiedonannossa esitetään komission arvion keskeiset osatekijät. Eritoten, ottaen huomioon komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteen ja myöhemmät julkisen talouden aloitteet, jotka kyseiset viisi jäsenvaltiota ovat hyväksyneet 9 päivään tammikuuta 2012 mennessä, siinä esitetään komission tuorein näkemys talousarvion toteutuksesta liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä kyseisissä jäsenvaltioissa. Yksityiskohtaisempi ja kattavampi arvio esitetään viidessä maakohtaisessa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, jotka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Arviointinsa perusteella komissio suosittaa neuvostolle lisätoimenpiteiden toteuttamista liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä Unkarin osalta. Tätä varten komissio antaa yhtä aikaa tämän tiedonannon kanssa suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksi, jossa todetaan, ettei perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Myöhemmässä vaiheessa ja edellyttäen, että neuvosto antaa päätöksen, jossa todetaan, ettei tuloksellisia toimia ole toteutettu, komissio hyväksyy vakaus- ja kasvisopimuksen mukaisesti Unkarin osalta, sillä sen valuutta ei ole euro, suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettavaksi uudeksi neuvoston suositukseksi julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvosto hyväksyy kyseisen suosituksen kahden kuukauden kuluessa siitä, kun on annettu neuvoston päätös, jossa todetaan, ettei tuloksellisia toimia ole toteutettu. Kun neuvosto on antanut päätöksen, jonka mukaan tuloksellisia toimia ei ole toteutettu, komissio voi neuvoston asetuksen (EY) N:o 1084/2006 mukaisesti myös harkita, esittääkö se neuvostolle ehdotuksen koheesiorahaston maksusitoumusten keskeyttämisestä Unkarin osalta. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste osoitti puutteita julkisen talouden sopeutuksessa myös joissakin jäsenvaltioissa, joille julkisen talouden liiallisen alijäämän korjaamisen määräajaksi on asetettu vuosi 2013. Kyseisten jäsenvaltioiden on kiireellisesti korjattava nämä puutteet erityisesti valmistellessaan julkisen talouden suunnitelmiaan, jotka on tarkoitus esittää talouspolitiikan vuoden 2012 EU-ohjausjakson yhteydessä vakaus- tai lähentymisohjelmien tarkistuksissa. Komissio seuraa jatkossakin talousarvion toteutusta kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joiden osalta on käynnissä liiallista alijäämää koskeva menettely, mukaan lukien ne viisi jäsenvaltiota, joita tämä tiedonanto koskee. Seuraava kattava arviointi tehdään, kun komission yksiköt esittävät kevään 2012 talousennusteen. 2. Maakohtaiset arvioinnit 2.1. Belgia Perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 2 päivänä joulukuuta 2009 antamissaan suosituksissa neuvosto suositti Belgialle, että se supistaisi alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2012 ja varmistaisi, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän odotettiin olevan 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja, olettaen, ettei uusia toimenpiteitä toteutettaisi, 4,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioitu keskimääräinen vuotuinen muutos vuosina 2010–2012 oli -0,1 prosenttia eli huomattavasti alle neuvoston suosittamien julkisen talouden toimien. Julkisen talouden alijäämän ennakoitu ura yhdessä julkisen talouden arvioitujen toimien kanssa ei siis ollut sopusoinnussa liiallisen alijäämän oikea-aikaisen ja kestävän korjaamisen kanssa. Syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen Belgian hallitus pääsi yksimielisyyteen vuoden 2012 talousarvioehdotuksestaan, joka esitettiin virallisesti parlamentille 21 päivänä joulukuuta 2011. Komissio on arvioinut toimenpiteitä, joista Belgian viranomaiset ovat julkisesti ilmoittaneet 9 päivään tammikuuta 2012 mennessä. Tältä perustalta julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 2,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (ks. taulukko 1). Tämän johdosta, kun huomioon on otettu kaikki toimenpiteet 9 päivään tammikuuta 2012 saakka, vaikuttaa siltä, että Belgian viranomaiset ovat toteuttaneet tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa. Yksityiskohtaisempi arvio esitetään Belgiaa koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Belgian liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio seuraa edelleen tarkasti julkisen talouden kehitystä Belgiassa perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Taulukko 1: Belgia – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu, julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) || 2011 || 2012 || 2013 KOM ST 2011 || -3,6 || -4,6 || -4,5 Kansalliset viranomaiset || -3,6 || -2,8 || -1,8* KOM tammikuu 2012 || -4,1** || -2,9 || -2¾ Huomautukset: KOM ST 2011 – Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste. KOM tammikuu 2012 – Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemä arvio. Kansallisten viranomaisten ennusteissa (21.12.2011) ja komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemässä arviossa otetaan huomioon toimenpiteet, joista hallitus ilmoitti vuoden 2012 talousarvioluonnoksessa. * Huhtikuussa 2011 esitetyssä vakausohjelman tarkistuksessa vuoden 2013 tavoitteena oli -1,8 % suhteessa BKT:hen. Tähän mennessä vuodelle 2013 ei ole asetettu tavoitetta vuoden 2012 talousarvioluonnoksessa. ** Tarkistettu sen jälkeen, kun huomioon on otettu uudet tiedot oletettua alhaisemmista tuloista ja Dexian pelastamisesta aiheutuvista lisäkustannuksista. Lähteet: Komission yksiköt, kansalliset ennusteet 2.2. Kypros Perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 13 päivänä heinäkuuta 2010 antamissaan suosituksissa neuvosto suositti Kyprokselle, että se supistaisi julkisen talouden alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2012 ja varmistaisi, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin vähintään 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2011 ja 2012. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän odotettiin olevan 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja, olettaen, ettei uusia toimenpiteitä toteutettaisi, 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioitu keskimääräinen vuotuinen muutos vuosina 2011 ja 2012 oli lisäksi 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen eli huomattavasti alle neuvoston suosittamien julkisen talouden toimien. Julkisen talouden alijäämän ennakoitu ura yhdessä julkisen talouden arvioitujen toimien kanssa ei siis ollut sopusoinnussa liiallisen alijäämän oikea-aikaisen ja kestävän korjaamisen kanssa. Syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen Kyproksen parlamentti hyväksyi 16 päivänä joulukuuta 2011 vuoden 2012 talousarviolain ja ylimääräisen vakauttamispaketin. Komissio on arvioinut vuoden 2012 talousarviota ja siihen liittyviä toimenpiteitä ja ennakoi tältä perustalta, että julkisen talouden alijäämä supistuisi 2,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 1,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (ks. taulukko 2). Yksityiskohtaisempi arvio esitetään Kyprosta koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Kyproksen viranomaiset ovat toteuttaneet tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa. Kyproksen viranomaiset ovat erityisesti laatineet menoperusteisen vakauttamisstrategian ja hyväksyneet vuoden 2012 talousarvion varovaisten makrotalouden oletusten perusteella sekä toteuttaneet tukitoimia alijäämän supistamiseksi. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Kyproksen liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio seuraa edelleen tarkasti julkisen talouden kehitystä Kyproksessa perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Taulukko 2: Kypros – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu, julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) || 2011 || 2012 || 2013 KOM ST 2011 || -6,7 || -4,9 || -4,7 Kansalliset viranomaiset || || > -2,5 || > -1,0 KOM tammikuu 2012 || || -2,7 || -1,8 Huomautukset: KOM ST 2011 – Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste. KOM tammikuu 2012 – Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemä arvio. Kansallisten viranomaisten ennusteissa (joulukuulta 2011) ja komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemässä arviossa otetaan huomioon toimenpiteet, jotka hallitus on sisällyttänyt vuoden 2012 talousarvioluonnokseen ja joulukuussa 2011 hyväksymäänsä uuteen vakauttamispakettiin. Lähteet: Komission yksiköt, kansalliset ennusteet 2.3. Unkari Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla[3] 7 päivänä heinäkuuta 2009 antamissaan suosituksissa neuvosto suositti Unkarille, että se supistaisi alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2011 ja varmistaisi, että julkisen talouden toimet ovat kumulatiivisesti vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010 ja 2011. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa Unkarin odotettiin pääsevän 3,6 prosentin ylijäämään suhteessa BKT:hen vuonna 2011 väliaikaisten toimenpiteiden ansiosta. Olettaen, ettei uusia vakauttamistoimenpiteitä toteutettaisi, alijäämää puolestaan arvioitiin kertyvän 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 (väliaikaiset toimenpiteet mukaan luettuina) ja 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Koska väliaikaiset toimenpiteet eivät paranna rahoitusasemaa, rakenteellisen rahoitusaseman arvioitiin heikkenevän huomattavasti eli 2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen kumulatiivisesti vuosina 2010 ja 2011. Kehitys olisi siis päinvastainen kuin neuvoston suosittama parannus. Julkisen talouden alijäämän ennakoitu ura yhdessä julkisen talouden arvioitujen toimien kanssa ei tämän seurauksena ollut sopusoinnussa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen kanssa. Vuodeksi 2012 hyväksytty talousarvio sisältää ylimääräisiä meno- ja tulopuolen toimenpiteitä luonnosehdotukseen verrattuna. Kyseiset tiedot on saatu syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen. Lisäksi Unkarin viranomaiset tarkensivat edelleen rakenneuudistusohjelmaansa ja hyväksyivät uusia vakauttamistoimenpiteitä 15 päivänä joulukuuta 2011. Samana päivänä hallitus ja pankkiala pääsivät sopimukseen siitä, miten jaettaisiin rasite, joka aiheutuu vaikeuksiin joutuneiden asuntolainanottajien tukiohjelmista. Komissio on arvioinut näitä toimenpiteitä syksyn 2011 talousennusteen lisäksi. Tältä perustalta julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 2¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 3¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (ks. taulukko 3). Tässä arviossa ei ole kuitenkaan otettu huomioon mahdollisia negatiivisia vaikutuksia, joita voi seurata makrotalouden skenaarion heikkenemisestä ja korkealla olevista koroista. Tämän johdosta, kun otetaan huomioon kaikki toimenpiteet, joista Unkarin viranomaiset ovat julkisesti ilmoittaneet vuoden 2011 loppuun mennessä, liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa ei ole vielä varmistettu riittävää edistymistä. Tätä taustaa vasten komissio antoi suosituksen perussopimuksen 126 artiklan 8 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksi, jossa todetaan, ettei tuloksellisia toimia ole toteutettu. Yksityiskohtaisempi arvio esitetään Unkaria koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Taulukko 3: Unkari – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu, julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) || 2011 || 2012 || 2013 KOM ST 2011 || 3,6 || -2,8 || -3,7 Kansalliset viranomaiset || 3,9 || -2,5 || -2,2 KOM tammikuu 2012 || 3,5 || -2¾ || -3¼ Huomautuksia: KOM ST 2011 – Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste. KOM tammikuu 2012 – Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemä arvio. Kansallisten viranomaisten ennusteissa (30.9.2011, vahvistettu komissiolle 15.12.2011) ja komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemässä arviossa otetaan huomioon vuoden 2012 talousarvioluonnokseen sisältyvät toimenpiteet ja 15 päivänä joulukuuta 2011 esitetty uusi vakauttamispaketti. Lähteet: Komission yksiköt, kansalliset ennusteet 2.4. Malta Perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla 16 päivänä helmikuuta 2010 antamissaan suosituksissa neuvosto suositti Maltalle, että se supistaisi alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2011 ja varmistaisi, että julkisen talouden toimet ovat ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa (joka julkaistiin 10 päivänä marraskuuta 2011) julkisen talouden alijäämän arvioitiin olevan 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja, olettaen, ettei uusia toimenpiteitä toteutettaisi, kasvavan 3,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja edelleen 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Vaikka rakenteellisen rahoitusaseman arvioitu muutos vuonna 2011 noudatti neuvoston suosittamia julkisen talouden toimia, julkisen talouden alijäämän ennakoitu ura ei ollut sopusoinnussa liiallisen alijäämän kestävän korjaamisen kanssa. Syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen Maltan hallitus hyväksyi vuoden 2012 talousarvioluonnoksensa 14 päivänä marraskuuta 2011. Komission talousarviosta tekemän arvion perusteelta julkisen talouden alijäämäennusteet on päivitetty 2,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (ks. taulukko 4). Yksityiskohtaisempi arvio esitetään Maltaa koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Maltan viranomaiset ovat toteuttaneet tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa. Erityisesti Maltan viranomaiset ovat hyväksyneet vuoden 2012 talousarvion, joka sisältää useita toimenpiteitä alijäämän pitämiseksi kurissa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella komissio katsoo, ettei Maltan liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio seuraa edelleen tarkasti julkisen talouden kehitystä Maltassa perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Taulukko 4: Malta – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu, julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) || 2011 || 2012 || 2013 KOM ST 2011 || -3,0 || -3,5 || -3,6 Kansalliset viranomaiset || -2,8 || -2,3 || -1,8 KOM tammikuu 2012 || -3,0 || -2,6 || -2,9 Huomautukset: KOM ST 2011 – Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste. KOM tammikuu 2012 – Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemä arvio. Kansalliset ennusteet perustuvat kansallisten viranomaisten toimittamiin, vuoden 2012 talousarviopuhetta täydentäviin tietoihin. Kansallisten viranomaisten ennusteissa ja komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemässä arviossa otetaan huomioon vuoden 2012 talousarvioluonnokseen sisältyvät toimenpiteet. Lähteet: Komission yksiköt, kansalliset ennusteet 2.5. Puola Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla[4] 6 päivänä heinäkuuta 2009 antamissaan suosituksissa neuvosto suositti Puolalle, että se supistaisi julkisen talouden alijäämän alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen uskottavalla ja kestävällä tavalla viimeistään vuonna 2012 ja varmistaisi, että julkisen talouden toimet ovat vuosittain keskimäärin vähintään 1¼ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2010–2012. Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennusteessa julkisen talouden alijäämän odotettiin olevan 5,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011 ja 4,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja, olettaen, ettei uusia toimenpiteitä toteutettaisi, 3,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013. Liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetut suositukset olivat perustuneet komission yksiköiden kevään 2009 talousennusteeseen. Kun syksyn 2011 talousennuste esitettiin, makrotalouden skenaario oli kuitenkin muuttunut. Erityisesti Puola oli hyötynyt keskipitkän aikavälin kasvunäkymien tarkistamisesta ylöspäin. Tämä huomioon ottaen rakenteellisen rahoitusaseman arvioitu keskimääräinen vuotuinen muutos vuosina 2010–2012 ei yltänyt neuvoston suosittamaan mukautukseen. Julkisen talouden alijäämän ennakoitu ura ja arvioidut julkisen talouden toimet eivät sen seurauksena olisi tuossa vaiheessa olleet sopusoinnussa liiallisen alijäämän oikea-aikaisen ja kestävän korjaamisen kanssa. Syksyn 2011 talousennusteen koontipäivän jälkeen Puolan uusi hallitus hyväksyi vuoden 2012 tarkistetun talousarviolain 8 päivänä joulukuuta 2011. Komissio on arvioinut tarkistettua talousarviota syksyn 2011 talousennusteen lisäksi. Tältä perustalta julkisen talouden alijäämän ennakoidaan olevan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2012 ja 2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013 (ks. taulukko 5). Yksityiskohtaisempi arvio esitetään Puolaa koskevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan yhdessä tämän tiedonannossa kanssa. Liiallista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä tehdyssä arviossa on Puolan tapauksessa otettava huomioon talouspolitiikan ohjauspaketin säännökset, jotka liittyvät eläkejärjestelmien uudistusten vaikutukseen julkiseen talouteen. Eritoten, jos 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittävään alijäämään sisältyy tällaisen eläkeuudistuksen vaikutukset, uudistuksesta julkiselle talousarviolle aiheutuvat suorat nettokustannukset otetaan kokonaisuudessaan huomioon edellyttäen, että i) alijäämä supistuu tuntuvasti ja jatkuvasti lähelle 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, ii) julkisen talouden bruttovelkasuhde ei ylitä 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja iii) julkisen talouden yleinen kestävyys säilyy. Komission yksiköt arvioivat alijäämän olevan 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon toimenpiteet, joista on ilmoitettu tai jotka on hyväksytty syksyn 2011 talousennusteen jälkeen. Alijäämän voidaan katsoa olevan lähellä viitearvoa, ja velka suhteessa BKT:hen alittaa 60 prosentin viitearvon kestävällä tavalla. Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011[5] mukaan tämä mahdollistaa eläkejärjestelmien uudistuksesta aiheutuvien kustannusten ottamisen huomioon. Velkasuhde pysynee melko vakaana ja lienee 56 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoteen 2020 mennessä olettaen, ettei politiikkaa muuteta siitä, mihin komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste perustui. Puolan viranomaiset arvioivat tällaisen eläkeuudistuksen suorat nettokustannukset noin 0,6 prosentiksi suhteessa BKT:hen vuonna 2012. Tämänhetkisten tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että Puolan viranomaiset ovat toteuttaneet tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella (mukaan lukien vuonna 1999 tehdyn eläkejärjestelmän uudistuksen suorat nettokustannukset) komissio katsoo, ettei Puolan liiallista alijäämä koskevassa menettelyssä tällä hetkellä tarvita lisätoimenpiteitä. Komissio seuraa edelleen tarkasti julkisen talouden kehitystä Puolassa perussopimuksen sekä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Taulukko 5: Puola – julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu, julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) || 2011 || 2012 || 2013 KOM ST 2011 || -5,6 || -4,0 || -3,1 LO 2011 || -5,6 || -2,9 || -2,5 Vuoden 2012 talousarviolakiesitys || Ei sovelleta || -2,9* || Ei sovelleta KOM tammikuu 2012 || -5,6 || -3,3 || -2,6 Huomautuksia: KOM ST 2011 – Komission yksiköiden syksyn 2011 talousennuste. LO 2011 – Huhtikuussa 2011 tarkistettu lähentymisohjelma. KOM tammikuu 2012 – Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemä arvio. Komission yksiköiden tammikuussa 2012 tekemässä arviossa otetaan huomioon hallituksen vuoden 2012 talousarviolakiesitykseen sisällyttämät toimenpiteet. * Vuoden 2012 talousarviolakiesityksessä esitetty julkisen talouden rahoitusasema on laskettu kansallisella menetelmällä, joka perustuu kassaperusteiseen kirjanpitoon. Menetelmä ei ole suoraan verrannollinen EKT-95:n suoriteperusteisen kirjanpidon menetelmään. Lähteet: Komission yksiköt, kansalliset ennusteet [1] EUVL L 306, 23.11.2011, s. 5. [2] Kreikka, Irlanti, Portugali, Romania ja Latvia. Latvian maksutaseohjelma päättyy 20 päivänä tammikuuta 2012. [3] Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, joka tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009, vastaava artikla on 126 artikla. [4] Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa, joka tuli voimaan 1 päivänä joulukuuta 2009, vastaava artikla on 126 artikla. [5] Ks. 1 artiklan 2 kohdan c alakohta. Asetuksella muutetaan yksityiskohtaisia sääntöjä niin, että ne kustannukset, joita julkiselle taloudelle aiheutuu pakollisen täysin rahastoivan pilarin sisällyttämisestä kansalliseen eläkejärjestelmään, voidaan ottaa huomioon arvioitaessa, onko liiallisen alijäämän oikea-aikaisessa ja kestävässä korjaamisessa edistytty riittävästi. Kun kyseessä ovat jäsenvaltiot, joiden osalta on käynnissä liiallista alijäämää koskeva menettely, ja 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ylittävään alijäämään sisältyy tällaisen eläkeuudistuksen vaikutukset, uudistuksesta julkiselle talousarviolle aiheutuvat suorat nettokustannukset otetaan kokonaisuudessaan huomioon edellyttäen, että i) alijäämä supistuu tuntuvasti ja jatkuvasti lähelle 3 prosentin viitearvoa suhteessa BKT:hen, ii) julkisen talouden bruttovelkasuhde ei ylitä 60 prosenttia suhteessa BKT:hen ja iii) julkisen talouden yleinen kestävyys säilyy.