Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden sekä vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä annettujen neuvoston direktiivien 78/660/ETY, 83/349/ETY ja 91/674/ETY muuttamisesta" (KOM(2002) 259 lopullinen – 2002/0112 COD)



Virallinen lehti nro C 085 , 08/04/2003 s. 0140 - 0144



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden sekä vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä annettujen neuvoston direktiivien 78/660/ETY, 83/349/ETY ja 91/674/ETY muuttamisesta" (KOM(2002) 259 lopullinen - 2002/0112 COD) (2003/C 85/31) Neuvosto päätti 19. heinäkuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 44 artiklan 1 kohdan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa asian "sisämarkkinat, tuotanto ja kulutus" -erityisjaoston valmisteltavaksi janimetä Guido Ravoetin yleisesittelijäksi. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 22. ja 23. tammikuuta 2003 pitämässään 396. täysistunnossa (tammikuun 22. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 72 ääntä puolesta ja 1 vastaan. 1. Johdanto 1.1. Komissio julkaisi 13. päivänä kesäkuuta 2000 tiedonannon "EU:n tilinpäätösraportoinnin strategia: tie eteenpäin", jossa ehdotettiin, että kaikki EU:n alueella toimivat julkisesti noteeratut yhtiöt laativat konsolidoidut tilinpäätöksensä viimeistään vuonna 2005 yhtenäisten standardien eli kansainvälisten tilinpäätösstandardien (International Accounting Standards, IAS) mukaisesti. Toimenpide tähtää markkinoiden tehokkuuden lisäämiseen ja siten yritysten pääomakustannusten vähentämiseen. Lissabonissa 23. ja 24. päivänä maaliskuuta 2000 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossahan asetettiin vuosi 2005 määräajaksi, johon mennessä komission laatima rahoituspalvelujen toimintasuunnitelma on pantava täytäntöön. Tiedonannossa ehdotetaan jäsenvaltioille mahdollisuutta sallia tai vaatia IAS-standardien soveltamista muiltakin kuin julkisesti noteeratuilta rahoituslaitoksilta ja vakuutusyrityksiltä, jotta koko sektorin tilinpäätöstietojen vertailukelpoisuus paranisi ja jotta tarkoituksenmukainen valvonta voitaisiin taata. 1.2. Komission tiedonanto jakautuu kahteen osaan: yhtäältä siinä käsitellään IAS-standardien käyttöönottoa EU:ssa ja toisaalta nykyisin EU:ssa sovellettavien kirjanpitosääntöjen yhdenmukaistamista IAS-standardien kanssa. 1.3. Ensinnä mainitun tavoitteen toteuttamiseksi annettiin heinäkuun 19. päivänä 2002 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisten tilinpäätössuositusten soveltamisesta (IAS-asetus). Asetuksessa esitetään järjestelmä IAS-standardien tunnustamiseksi EU:ssa. 1.4. Asetuksessa säädetään, että vuoden 2005 tammikuun 1. päivästä alkaen kaikkien julkisesti noteerattujen yhtiöiden on laadittava konsolidoidut tilinpäätöksensä yhteisössä sovellettavaksi hyväksyttyjen IAS-standardien mukaisesti. Jäsenvaltioille annetaan mahdollisuus sallia tai vaatia hyväksyttyjen IAS-standardien soveltamista myös kyseisten yhtiöiden tavanomaisten tilinpäätösten valmistelussa sekä sallia tai vaatia IAS-standardien soveltamista muiltakin kuin julkisesti noteeratuilta yhtiöiltä. Syyskuun 17. päivänä 2001 julkaistussa lausunnossaan komitea totesi, että mainitun kaltaisessa tilanteessa tulee pitää huolta siitä, että työtekijäosapuoli saa käyttöönsä sille kuuluvat tiedot(1). 1.5. Jälkimmäisen tavoitteen saavuttamiseksi on tarkoitus mukauttaa EU:n nykyiset tilinpitoa koskevat direktiivit IAS-standardeihin. Nyt käsillä olevassa lausunnossa puututaan nimenomaan tähän mukauttamisprosessiin. Huomautettakoon, ettei pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annettua neuvoston direktiiviä 86/635/ETY alun perin kaavailtu otettavaksi kyseiseen mukautusprosessiin. Neuvostossa käytyjen keskustelujen tuloksena kyseinen direktiivi päätettiin kuitenkin sisällyttää ehdotukseen. Muutokset kohdistuvat siis seuraaviin direktiiveihin: - Yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 25. päivänä heinäkuuta 1978 annettu neljäs neuvoston direktiivi 78/660/ETY - Konsolidoiduista tilinpäätöksistä 13. päivänä kesäkuuta 1983 annettu seitsemäs neuvoston direktiivi 83/349/ETY - Pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä 8 päivänä joulukuuta 1986 annettu neuvoston direktiivi 86/635/ETY - Vakuutusyritysten tilinpäätöksistä ja konsolidoiduista tilinpäätöksistä 19. päivänä joulukuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/674/ETY. 1.6. Tilinpäätösdirektiiveillä on komission mukaan tärkeä merkitys järjestelmässä, jolla IAS-standardeja IAS-asetuksen mukaisesti hyväksytään. Lisäksi ne tulevat edelleen olemaan niiden yritysten tilinpäätöslainsäädännön perusta, jotka eivät laadi tilinpäätöstään tai konsolidoitua tilinpäätöstään IAS-asetuksen mukaisesti hyväksyttyjä IAS-standardeja noudattaen. Niissä käsitellään ja säännellään tärkeitä asioita, jotka eivät kuulu IAS-asetukseen alaan (esim. vaatimus suorittaa tilintarkastus ja laatia toimintakertomus). Niiltä osin direktiivit jäävät voimaan. 1.7. Joiltakin vähäisiltä osin näiden, yli 20 vuotta sitten annettujen ja pitkälti muuttumattomina pysyneiden tilinpäätösdirektiivien vaatimukset eivät kuitenkaan sovi yhteen IAS-standardien kanssa. Ehdotuksellaan komissio pyrkii poistamaan kyseiset ristiriidat. Ehdotetuilla muutoksilla poistetaan kaikki ristiriidat, joita direktiivien 78/660/ETY, 83/349/ETY ja 91/674/ETY (sekä lisäksi direktiivin 86/635/ETY) ja 1. päivästä toukokuuta 2002 voimassa olevien IAS-standardien välillä on. 2. Ehdotetun direktiivin sisältö pääpiirteissään 2.1. Neljäs direktiivi yhtiömuodoltaan tietynlaisten yhtiöiden tilinpäätöksistä 2.1.1. Tarkistus antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden sallia tai vaatia, että tilinpäätökseen sisällytetään esimerkiksi rahavirtalaskelman kaltaisia täydentäviä asiakirjoja. 2.1.2. Jäsenvaltiot voivat IAS-standardien mukaisesti sallia tai vaatia, että ennemminkin liiketoimen tai sopimuksen tosiasiallinen luonne kuin sen oikeudellinen muoto otetaan huomioon esitettäessä lukuja tuloslaskelman ja taseen erissä. Tämä salliminen tai vaatiminen voi olla kohteiltaan rajoitettua. 2.1.3. Jäsenvaltiot saavat mahdollisuuden sallia yritysten laativan taselaskelmansa IAS-suositusten mukaisesti. Lisäksi on odotettavissa muutoksia tuloslaskelman esitystapaan. 2.1.4. IAS-standardien varaukset ovat täsmällisempiä kuin neljännen direktiivin varaukset. Ehdotetussa direktiivissä rajoitutaan antamaan IAS-määräysten mukaisia säännöksiä IAS-standardeja soveltavien yritysten osalta muuttamatta välttämättä muiden kuin julkisesti noteerattujen yhtiöiden tilinpäätöksiä. 2.1.5. IAS 38 sallii pysyvien aineettomien hyödykkeiden uudelleenarvostuksen tietyissä olosuhteissa. 2.1.6. Jäsenvaltiot saavat mahdollisuuden soveltaa "käyvän arvon" (fair value) käsitettä, joka on jo sisällytetty tilinpäätösdirektiiveihin direktiivillä 2001/65/ETY, myös uudenlaisiin omaisuuseriin (mahdollisesti yksinomaan konsolidoiduissa tilinpäätöksissä), jolloin niiden arvonmuutokset kirjataan tuloslaskelmaan. 2.1.7. Vaatimus selostuksesta, "joka antaa tosiasioita vastaavan kuvan" yrityksen toiminnasta ja taloudellisesta tilanteesta, on tarkoitus tehdä kattavammaksi. Vastedes tulee kiinnittää huomiota myös yritysten suorituskykyyn sekä merkittävimpiin niiden kohtaamiin epävarmuustekijöihin ja riskeihin. Näin ollen - yrityksen taloudellista tilannetta koskevien tietojen ohella - tämän odotetaan johtavan yhtiön kehityksen ja tilan ymmärtämisen kannalta merkityksellisten ympäristönäkökohtien, sosiaalisten ja muiden näkökohtien analysointiin. 2.1.8. Tätä silmällä pitäen on ehdotettuun direktiiviin sisällytetty säännös, jonka mukaan niiden tapauksien osalta, jolloin tilinpäätöksiä ei julkaista kokonaan, vaaditaan tilintarkastuslausunnon ohella ilmoittamaan myös asioista, joihin tilintarkastaja on kiinnittänyt huomiota antamatta kuitenkaan "tilintarkastuskertomusta muistutuksin". Ehdotetun direktiivin tavoitteisiin kuuluu lisäksi tilitarkastuskertomusten yhdenmukaisuuden parantaminen. 2.1.9. Muutoksen myötä direktiivissä otetaan huomioon euron käyttöönotto. 2.1.10. Julkisesti noteeratuille yhtiöille ei voisi enää myöntää poikkeuksia tietyistä velvoitteista. 2.2. Konsolidoiduista tilinpäätöksistä annettu seitsemäs direktiivi 2.2.1. IAS-standardien mukaan yritys on tytäryritys, jos emoyritys käyttää siinä määräysvaltaa, siitä riippumatta, onko emoyrityksellä osuutta kyseisen yrityksen pääomasta. Näin ollen direktiivin nykyinen vaatimus omistusyhteydestä ei ole enää tarkoituksenmukainen ja se ehdotetaan poistettavaksi, jotta direktiivi mukautettaisiin IAS-standardeihin. Samoin ehdotetaan poistettavaksi seitsemännen direktiivin säännös, jossa tällä hetkellä edellytetään, että yritys jätetään konsolidoidun tilinpäätöksen ulkopuolelle, jos sen toiminta poikkeaa siinä määrin emoyrityksen toiminnasta, että sen sisällyttäminen tilinpäätökseen estäisi oikean ja riittävän kuvan antamisen konsolidointiin kuuluvista yrityksistä kokonaisuutena. Kyseistä mahdollisuutta ei siis pidetä reaalisena. 2.2.2. Seitsemännen direktiivin muuttamiseksi tehty ehdotus sisältää myöskin edellä, kohdissa 2.1.1, 2.1.7, 2.1.8 ja 2.1.10, kuvatun kaltaisia säännöksiä. Lisäksi ehdotuksessa esitetään, että jos toimintakertomuksen lisäksi edellytetään konsolidoidun toimintakertomuksen esittämistä, nämä kertomukset voidaan antaa yhtenä asiakirjana. 2.3. Pankkien ja muiden rahoituslaitosten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annettu direktiivi 2.3.1. Useimmat direktiiviin 86/635/ETY kohdistuneista muutoksista ovat seurausta edellä esitetyistä neljännen direktiivin muutoksista. 2.3.2. Jäsenvaltiot voisivat sallia tai vaatia, että luottolaitokset tai tietyntyyppiset luottolaitokset esittävät taseensa tase-erien luonteen ja keskinäisen likviditeetin mukaisesti. 2.3.3. Jäsenvaltiot voivat neljännestä direktiivistä poiketen sallia tai vaatia, että kaikki luottolaitokset tai jotkut luottolaitosryhmät esittävät toimintansa tuloksellisuutta koskevan selvityksen sen sijaan, että ne esittäisivät tuloslaskelman, kunhan tietosisältö vastaa vähintään viimeksi mainitulta edellytettyä. 2.3.4. Myös luottolaitos-emoyhtiöiltä ehdotetaan poistettavaksi konsolidointivelvoite sellaisista luottolaitoksina toimimattomista tytäryhtiöistä, joiden toiminta liittyy likeisesti pankkitoimintaan. Ehdotus liittyy ehdotukseen sen säännöksen poistamisesta, jonka nojalla yhtiö jätetään konsolidoidun tilinpäätöksen ulkopuolelle, jos sen toiminta poikkeaa paljon emoyrityksen toiminnasta (ks. kohta 2.2.1 edellä). Direktiivin 83/849/ETY muutos tekee kyseisen poikkeuksen tarpeettomaksi. 2.4. Vakuutusyritysten tilinpäätöksestä ja konsolidoidusta tilinpäätöksestä annettu direktiivi 2.4.1. Useimmat direktiiviin 91/674/ETY ehdotetuista muutoksista ovat seurausta edellä esitetyistä neljännen direktiivin muutoksista. 2.4.2. Lisäksi ehdotetaan muutoksia, jotka liittyvät käyvän arvon (fair value) käyttöön tiettyjen omaisuuserien kohdalla IAS 39:n mukaisesti. 3. Yleisarvio 3.1. Komitea katsoo, että tilipäätösdirektiivien mukauttaminen IAS-standardeihin on myönteistä. Se huomauttaa kuitenkin, että kyseiset standardit ovat jatkuvassa kehitystilassa. Ehdotetulla direktiivillä poistetaan epäjohdonmukaisuudet IAS:iin, tarkkaan ottaen toukokuun 1. päivänä 2002 vallinneeseen tilanteeseen nähden. Kyseisen ajankohdan jälkeen on kuitenkin käynnistetty lukuisia IAS-normeihin kohdistuvia muutosprosesseja. Komitea katsoo, että jos kyseisistä mukautuksista aiheutuu uusia epäyhtenevyyksiä EU:n tilinpäätösdirektiivien kanssa, on ne korjattava mahdollisimman nopeasti. 3.2. Yhteisössä käytetään nykyisissäkin kirjanpito-oppia ja pankkitoiminnan vakauden valvontaa käsittelevissä teksteissä edelleen termiä "alakonsernin tilinpäätös" (subconsolidation; kyseessä ovat konsolidoinnit, jotka myös tytäryrityksistä on tehtävä). Komitean mielestä nyt on jätetty hyödyntämättä mahdollisuus poistaa kyseiset alakonsernin tilinpäätökset käytöstä, kun otetaan huomioon, että mainittu käsite on jäsenvaltioiden nykyisen kirjanpitolainsäädännön jäänne. EU:n yhtenäistetyn (konsolidoidun) kirjanpitolainsäädännön näkökulmasta vaikuttaa alakonsernin tilinpäätös tarpeettomalta ilmiöltä erityisesti pankkitoiminnan vakauden valvonnan osalta. Komitea esittääkin, että Euroopan komissio käynnistäisi pankkialan neuvoa-antavan komitean (Banking Advisory Committee) kanssa neuvottelut, jotta voidaan tarkistaa, onko pankkitoiminnan vakauden valvonta mahdollista järjestää asettamatta luottolaitoksille velvoitetta laatia alakonsernin tilinpäätös. Kun yhteisöön kuuluva yritysryhmittymä tai konserni päätyy käyttämään IAS-standardeja (joko IAS-asetuksen nojalla tai vapaaehtoisesti) tulisi kyseisen talousyksikön saada mahdollisuus esittää pelkästään yksi konsolidoitu tilinpäätös. Asian havainnollistamiseksi komitea ehdottaa, että Euroopan komissio laatisi selvityksen IAS-asetuksen ja nyt puheena olevan, nykyaikaistamiseen tähtäävän direktiivin soveltamisalojen välisistä suhteista. 3.3. Laatiessaan Eurooppa-yhtiön perussäännön EU otti merkittävän askeleen kohti EU-yritysten oikeudellisen toimintaympäristön yhdenmukaistamista. Kyseinen asetus tulee voimaan lokakuun 8. päivänä 2004. Komitea on sitä mieltä, että jäsenvaltioiden kirjanpitolainsäädäntö tulisi mukauttaa asian vaatimalla tavalla kyseiseen ajankohtaan mennessä, jotta Eurooppa-yhtiö saisi otollisen alun. On itsestään selvää, että Eurooppa-yhtiön on voitava soveltaa IAS-standardeja ilman velvoitetta noudattaa niiden ohella myös jäsenvaltiokohtaisia kirjanpitostandardeja. 3.4. IAS-standardien kehitystä kuvaa mm. äskettäin tapahtunut erillisyhtiöiden (special purpose vehicles) tilinpäätösten konsolidointiin liittyvän ongelmakokonaisuuden käsittely kansainvälisessä tilinpäätösstandardilautakunnassa (International Accounting Standards Board). Pankkisektorille on merkityksellistä, että vaikka arvopaperikauppaa käyvät yhtiöt onkin kirjanpitoteknisistä syistä konsolidoitava, ei niiden osalta kuitenkaan olisi tarvetta pääoman painottamiseen toiminnan vakauden mittaamiseksi. Sama näkökanta pätee myös vakuutussektoriin. 3.5. Käyvän arvon soveltamista pankkisektorilla IAS-suositusten mukaisesti on vaikea sovittaa yhteen Baselin pankkivalvontakomitean antamien, riskinhallintaa koskevien ohjeiden kanssa. Komitean näkemyksen mukaan voitaisiin direktiivitekstiin sisällyttää komissiolle asetettava velvoite pyrkiä kansainvälisessä tilipäätösstandardilautakunnassa siihen, että IAS-standardeissa otettaisiin Baselin pankkivalvontakomitean antamat yleisohjeet paremmin huomioon. 3.6. Komitean mielestä on vakaan toiminnan kannalta myös välttämättä päästävä siihen, että sijoituspalveluja koskevien, vakavaraisuusdirektiivin sisältämien säännösten ja IAS-standardien yhdenmukaisuutta pystytään lisäämään. 3.7. On myös syytä kiinnittää huomiota siihen, että toistaiseksi ei ole olemassa IAS-standardia vakuutussopimuksia varten. Mitä todennäköisintä on, ettei kansainvälinen tilinpäätösstandardilautakunta kyseistä standardia hyväksykään ennen vuotta 2004. Komitea katsoo, että IAS-standardin valmistumista odotettaessa on vakuutusyrityksillä oltava mahdollisuus paikata puute hyödyntämällä asiaa koskevia käytänneohjeita. 3.8. Myös verotuksen alalla on havaittavissa merkittäviä ongelmia. Voidaanhan katsoa, että IAS-suositusten käyttöönotto konsolidoinnin alalla on keinotekoinen toimenpide. Pankkien on lähestulkoon mahdotonta esittää IAS-standardien mukaista konsolidoitua tilinpäätöstä laatimatta tätä tarkoitusta varten ensin IAS-standardien mukaista tavanomaista tilipäätöstä. Myös vakuutusyritysten osalta tilanne on mainitun kaltainen. Päinvastoin kuin teollisuusyritysten kohdalla on rahoitusinstrumenttien kirjaamista ja arvostamista koskevan IAS-39-standardin vaikutus pankkeihin ja vakuutusyrityksiin hyvin suuri. Välttyäkseen monimutkaisilta muuntotoimenpiteiltä kannattaakin kyseisten yritysten laatia tavanomainen tilinpäätös IAS-standardien mukaisesti. Komitean mielestä tämä johtaa kaksoissovellutuksiin tavanomaisen tilinpäätöksen osalta. 3.9. Tietyissä yhteisön jäsenvaltioissa on tavanomainen tilinpäätös ja verotus kytketty toisiinsa tavalla, joka tekee tällä hetkellä mahdottomaksi löytää välitön ratkaisu edellä kuvattuun ongelmaan. Siitä huolimatta on erityisen tärkeää, ettei julkisesti noteerattuja yhtiöitä enää velvoiteta noudattamaan kaksikertaisia kirjanpitostandardeja. Niinpä komitea toteaa olevan toivottavaa, että ehdotettuun direktiiviin sisällytettäisiin artikla, jolla asia kytketään verotuksen yhdenmukaistamiseen EU:ssa. Komitea katsoo kuitenkin, että ennen kuin verotuksen yhdenmukaistamisessa EU:ssa on onnistuttu, uudenaikaistamiseen tähtäävässä direktiivissä mainitut, jäsenvaltioiden käytettävissä olevat vaihtoehdot on syytä säilyttää, jotta yhteisön säädöksiä on mahdollista toteuttaa verotaloutta horjuttamatta. 3.10. Yhteisössä on havaittavissa heräävä suuntaus kohti verotuksen yhtenäistymistä. Komitean mielestä Euroopan komission onkin syytä arvioida, muodostavatko IAS-suositukset hyvän pohjan verotuksellisten velvoitteiden määrittämiseen. 3.11. Tietyt jäsenvaltioista ovat jo ilmoittaneet aikovansa laatia omia säännöstöjä, joita kuvataan IAS-standardien kanssa "yhteneviksi", eli ne eivät ole täysin samanlaiset kuin IAS. Komitea toteaa, että kyseisen kaltaiset hankkeet ovat kansainvälisiin kirjanpitostandardeihin tähtäävien pyrkimysten vastaisia. Lisäksi niistä aiheutuu suuria toteutuskuluja kansainvälistä toimintaa harjoittaville yrityksille. Onhan niin, ettei yritykselle, jolla on toimintaa viidessä EU:n jäsenvaltiossa, riitä standardin toteuttaminen kertaalleen vaan kyseisiä prosesseja tarvitaan viisi, ja niiden välisistä eroista on laadittava selvitys. 3.12. Vaikka pyrkimys uusien jäsenvaltiokohtaisten kirjanpitosääntöjen ja IAS-suositusten täydelliseen yhtäpitävyyteen onkin yhdenmukainen asetetun tavoitteen, kaikille EU:n yrityksille yhtäläisten kirjanpitostandardien, kanssa, on edessä kuitenkin käytännön ongelmia, kunnes kaikilla oikeuden aloilla (mm. verotuksen osalta yleisesti ja erityisesti osinkotuloverotuksen suhteen) on saavutettu yhtenäisyys. Näin ollen komitea kehottaa Euroopan komissiota ponnistelemaan yhdenmukaistamisen viemiseksi eteenpäin kyseisillä aloilla. Kyseisen tavoitteen täyttymistä odotettaessa on nykyaikaistamiseen tähtäävässä direktiivissä syytä varata jäsenvaltioille mahdollisuus säännöksiä omaan lainsäädäntöönsä sisällyttäessään ottaa erityisesti huomioon pk-yritykset, koska eritoten niille IAS-standardien toteuttaminen on vaikeaa. 3.13. Komitea katsoo lisäksi, että sosiaali- ja ympäristökysymyksiä ei saa unohtaa ja että niitä koskevat tiedot kuuluvat tilinpäätökseen. 3.14. Lopuksi komitea tahtoo korostaa, että on tärkeää noudattaa tiukasti tilintarkastussääntöjä, joita mm. kansainvälinen tilintarkastus- ja vakuutusstandardilautakunta (International Auditing and Assurance Standards Board) antaa. 4. Päätelmät 4.1. Komitea katsoo, että tilinpäätösdirektiivien mukauttaminen IAS-standardeihin nyt puheena olevan ajantasaistamisdirektiivin avulla on myönteinen asia. Kyseinen mukautus lisää tilinpäätösten vertailukelpoisuutta EU:ssa, mikä hyödyttää sijoittajia. Toimenpide tähtää markkinoiden tehokkuuden lisäämiseen ja siten yritysten pääomakustannusten vähentämiseen. Päätelmä on yhdenmukainen komitean aiheesta aiemmin ilmaisemien näkemysten kanssa(2). 4.2. Tulee kuitenkin tiedostaa, että yhteisössä on kehitettävä ripeästi kirjanpitolainsäädäntöä yhtenäisyyttä lisäten. Komitean mielestä muussa tapauksessa on vaarana, että asianosaisten yritysten ilmoitusvelvoitteet kasvavat nyt puheena olevan toimenpiteen seurauksena. 4.3. Komitea katsoo myös, että on IAS-standardien käyttöönoton verotuksellisia vaikutuksia on tutkittava lisää. Näin ollen komitea toteaakin, että verotuksen yhtenäistäminen EU:ssa on toivottavaa myös tätä näkökohtaa ajatellen. Bryssel, 22. tammikuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) ETSK:n lausunto; EYVL C 260, 17.9.2001. (2) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kansainvälisten tilinpäätössuositusten soveltamisesta", EYVL C 260, 17.9.2001, s. 86-89.