FI Euroopan unionin virallinen lehti C 325/1

KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan kehitysrahaston tilinpäätös — varainhoitovuosi 2016

(2017/C 325/01)

SISÄLLYSLUETTELO

VARMENNUSLAUSUMA 2

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 7

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 15

TUOTOT 30

KULUT 31

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 40

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 41

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 41

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 46

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA 46

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 51

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 55

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS –EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 84

VARMENNUSLAUSUMA

Euroopan kehitysrahaston varainhoitovuoden 2016 tilinpäätös on laadittu yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen IX osaston säännösten sekä tilinpäätöslaskelmien liitteessä esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Ilmoitan olevani vastuussa Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöksen laatimisesta ja esittämisestä yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 20 artiklan mukaisesti.

Olen saanut tulojen ja menojen hyväksyjiltä sekä Euroopan investointipankilta kaikki näiden oikeiksi vakuuttamat tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan kehitysrahaston varat ja velat sekä sen talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean ja riittävän kuvan Euroopan kehitysrahaston taloudellisesta asemasta.

[allekirjoitus] Rosa ALDEA BUSQUETS Tilinpitäjä 23. kesäkuuta 2017

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO

1. TAUSTAA

Euroopan unioni (jäljempänä ”EU”) tekee yhteistyötä useiden kehitysmaiden kanssa. Tämän yhteistyön päätavoitteena on tukea talouteen, yhteiskuntaan ja ympäristöön liittyvää kehitystä, ja sen pitkän aikavälin tärkeimpänä tavoitteena on köyhyyden vähentäminen ja poistaminen. Tähän tavoitteeseen pyritään antamalla yhteistyökumppaneille kehitysapua ja teknistä tukea. EU laatii tässä tarkoituksessa yhdessä kumppanimaiden kanssa yhteistyöstrategioita ja osoittaa varoja niiden toteuttamista varten. Kehitysyhteistyöhön osoitetut EU:n varat ovat peräisin kolmesta lähteestä, jotka ovat

— EU:n talousarvio

— Euroopan kehitysrahasto

— Euroopan investointipankki.

Euroopan kehitysrahasto (jäljempänä ”EKR”) on tärkein väline, jolla EU tukee Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden (jäljempänä ”AKT-valtiot”) sekä merentakaisten maiden ja alueiden (jäljempänä myös ”MMA”) kanssa tehtävää kehitysyhteistyötä.

EKR ei saa rahoitusta EU:n talousarviosta, vaan sen rahoittajina ovat jäsenvaltiot. Se on perustettu neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden edustajien sisäisellä sopimuksella, ja sen hallinnoinnista vastaa erityiskomitea. EKR:n varoilla katettavien toimenpiteiden rahoituksen toteuttamisesta vastaa Euroopan komissio (jäljempänä ”komissio”) ja investointikehyksen hallinnoinnista Euroopan investointipankki (jäljempänä ”EIP”).

AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille myönnettävä maantieteellinen tuki rahoitetaan myös vuosina 2014–2020 pääasiassa EKR:n varoilla. Kukin EKR-sopimus tehdään yleensä noin viideksi vuodeksi, ja kuhunkin EKR:oon sovelletaan omaa varainhoitoasetusta, jossa säädetään kyseisen rahaston tilinpäätöslaskelmien laadinnasta. Jokaisesta EKR:sta laaditaan erilliset tilinpäätöslaskelmat siltä osin kuin on kyse niistä EKR:n varoista, joita komissio hallinnoi. Lisäksi laaditaan konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat, joiden tarkoituksena on antaa kokonaiskuva komission vastuulla olevien varojen tilanteesta.

Neuvostossa kokoontuneet EKR:oon osallistuvien jäsenvaltioiden edustajat allekirjoittivat 11. EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen (1) kesäkuussa 2013. Se tuli voimaan 1. maaliskuuta 2015. Jotta varmistetaan jatkuvuus siirryttäessä 10. EKR:sta 11. EKR:oon, komissio ehdotti siirtymätoimenpiteitä eli ns. siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyä (2). Siirtymävaiheen rahoitusjärjestely esitetään osana 11. EKR:a.

Samaan aikaan muutettiin 10. EKR:n varainhoitoasetusta (3) ja hyväksyttiin siirtymäkautta koskeva uusi varainhoitoasetus (4). Nämä säädökset tulivat voimaan 30. toukokuuta 2014. Neuvosto hyväksyi 11.EKR:n varainhoitoasetuksen (5) ja sen täytäntöönpanosäännöt (6)2. maaliskuuta 2015. Nämä säädökset tulivat voimaan 6. maaliskuuta 2015.

AKT–EU-kumppanuussopimuksella luotiin investointikehys, jonka hallinnoinnista vastaa EIP. Kehyksellä tuetaan yksityisen sektorin kehittämistä AKT-valtioissa. Siitä rahoitetaan sen vuoksi etenkin (mutta ei ainoastaan) yksityisiä investointeja. Kehys suunniteltiin jatkuvaksi rahastoksi, jotta lainojen takaisinmaksusta saatavat varat voidaan investoida uudelleen. Rahastoon kertyy näin varoja jatkuvasti, ja se on taloudellisesti omavarainen. Koska komissio ei vastaa investointikehyksen hallinnoinnista, kehystä ei ole konsolidoitu tilinpäätöksen ensimmäiseen osaan, joka käsittää Euroopan kehitysrahaston tilinpäätöslaskelmat sekä niihin liittyvän selvityksen rahoituksen toteutumisesta. Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat esitetään tilinpäätöksessä kuitenkin erillisessä osassa (osa II), jotta EKR:sta myönnetystä kehitysavusta voitaisiin antaa kattava kokonaiskuva (7).

2. MITEN EKR RAHOITETAAN?

Eurooppa-neuvosto hyväksyi 2. joulukuuta 2013 pitämässään kokouksessa monivuotisen rahoituskehyksen vuosiksi 2014–2020. Samalla se päätti, että AKT-valtioiden kanssa tehtävää maantieteellistä yhteistyötä ei oteta EU:n talousarvioon vaan että sitä rahoitetaan nykyisestä hallitustenväliseen järjestelyyn perustavasta EKR:sta.

EU:n talousarvio laaditaan vuosittain, ja vuotuisperiaatteen mukaan menot ja tulot budjetoidaan ja hyväksytään aina vuodeksi kerrallaan. EKR:n toiminta perustuu EU:n talousarviosta poiketen monivuotisuuteen. Jokainen EKR toteutetaan kokonaisrahastona, josta osoitetaan varoja kehitysyhteistyöhön yleensä viiden vuoden ajan. Koska varat on tarkoitettu useamman vuoden jaksoksi, ne voidaan käyttää milloin tahansa EKR:n voimassaoloaikana. Se, ettei EKR:n talousarvio noudata vuotuisperiaatetta, näkyy talousarvion toteuttamista koskevissa selvityksissä, joissa EKR:n määrärahojen toteutumista arvioidaan suhteessa EKR:n kokonaisvaroihin.

EKR:n varat saadaan EU:n jäsenvaltioilta erikseen sovittuina maksuina. Jäsenvaltioiden edustajien kesken järjestetään hallitusten välisellä tasolla noin viiden vuoden välein tapaaminen, jossa päätetään rahastolle osoitettavasta kokonaismäärästä ja jossa tarkastellaan, miten varat on käytetty. Rahaston hallinnointi annetaan tämän jälkeen tehtäväksi komissiolle, joka hallinnoi varoja unionin kehitysyhteistyöpolitiikan mukaisesti. Koska jäsenvaltioilla on EU:n tasolla toteutettavien toimien rinnalla omaa kehitys- ja avustustoimintaa, niiden on koordinoitava oma toimintansa EU:n toimien kanssa varmistaakseen, että jäsenvaltioiden ja EU:n toimet täydentävät toisiaan.

Jäsenvaltiot voivat maksamiensa rahoitusosuuksien lisäksi osallistua yhteisrahoitusjärjestelyihin tai suorittaa vapaaehtoisia lisärahoitusosuuksia EKR:oon-.

3. TILINPÄÄTÖSRAPORTOINTI

3.1 TILINPÄÄTÖS

EKR:n tilinpäätös laaditaan EKR:n varainhoitoasetuksen 46 artiklan mukaisesti suoriteperusteisena. Laadintasäännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Komission tilinpitäjän antamia kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä noudatetaan kaikissa EU:n toimielimissä ja elimissä. Tavoitteena on luoda kirjanpitoa, arvostamista sekä tilinpäätöksen laadintaa ja esittämistä koskevat yhdenmukaiset säännöt, jotta voitaisiin varmistaa, että tilinpäätökset laaditaan ja konsolidointi suoritetaan yhdenmukaisella tavalla, kuten unionin varainhoitoasetuksen 152 artiklassa edellytetään. Näitä EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjä sovelletaan myös EKR:oon siten, että samalla otetaan huomioon EKR:n toiminnan erityispiirteet.

EKR:n vuotuisen tilinpäätöksen laatimisesta vastaa komission tilinpitäjä, joka on myös EKR:n tilinpitäjä. Tilinpitäjä varmistaa, että EKR:n tilinpäätös antaa oikean ja riittävän kuvan EKR:n taloudellisesta asemasta.

Tilinpäätös esitetään seuraavasti:

Osa I: Komission hallinnoimat varat

i) EKR:n tilinpäätöslaskelmat ja liitetiedot

ii) EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat

iii) EKR:n ja EU:n erityisrahastojen konsolidoidut tilinpäätöslaskelmat

iv) EKR:n rahoituksen toteutumista koskeva selvitys.

Osa II: Vuotuinen täytäntöönpanokertomus – EIP:n hallinnoimat varat

i) Investointikehyksen tilinpäätöslaskelmat

Osio ”EKR:oon konsolidoitujen EU:n erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmat” sisältää EKR:n alaisuuteen perustettujen kahden erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat. Kyseiset rahastot ovat Bêkou-erityisrahasto (ks. ”Bêkou-erityisrahaston tilinpäätöslaskelmat”) ja EU:n Afrikka-hätärahasto (8) (ks. ”EU:n Afrikka-hätärahaston tilinpäätöslaskelmat”) Erityisrahastojen tilinpäätöslaskelmien laatimisesta on vastuussa komission tilinpitäjä, ja ne tarkastaa ulkopuolinen yksityinen tarkastaja. Tähän tilinpäätökseen on sisällytetty erityisrahastojen lopulliset tarkastetut tilinpäätöslaskelmat, joihin on tehty tarkastuksissa edellytetyt mukautukset.

Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että tilinpäätöslaskelmien ja liitetietojen esittämistapaa muutettiin vuonna 2016. Muutokset koskevat ainoastaan taloudellisen tiedon esittämistapaa, ja niillä on pyritty varmistamaan, että se vastaa paremmin muiden EU:n yhteisöjen vastaavien tietojen esitystapaa. Vuoden 2015 vertailutiedot on esitetty uuden mallin mukaisesti.

Komissio hyväksyy tilinpäätöksen seuraavan vuoden heinäkuun 31. päivään mennessä ja esittää sen tämän jälkeen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastuuvapauden myöntämistä varten.

4. TILINTARKASTUS JA VASTUUVAPAUDEN MYÖNTÄMINEN

4.1 TILINTARKASTUS

EKR:n tilinpäätöstä ja resurssienhallintaa valvoo ulkoisena tarkastajana toimiva Euroopan tilintarkastustuomioistuin (jäljempänä ”tilintarkastustuomioistuin”), joka laatii vuosikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.2 VASTUUVAPAUS

Tarkastusten viimeisenä vaiheena on EKR:n varojen käyttöä koskevan vastuuvapauden myöntäminen tarkastetulta varainhoitovuodelta. Vastuuvapauden myöntäjänä on EKR:n tapauksessa Euroopan parlamentti. Tämä tarkoittaa, että sen jälkeen kun tilinpäätös on tarkastettu ja lopullinen tilinpäätös on vahvistettu, neuvosto antaa suosituksen, jonka perusteella Euroopan parlamentti päättää, myöntääkö se komissiolle kyseiseltä vuodelta vastuuvapauden EKR:n varojen käytön osalta. Parlamentin päätös perustuu tilinpäätöksen tarkastukseen, tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen (joka sisältää virallisen tarkastuslausuman), komission antamiin vastauksiin sekä komissiolle esitettyihin lisäkysymyksiin ja lisätietopyyntöihin.

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT (1)

SISÄLLYSLUETTELO

EUROOPAN KEHITYSRAHASTOJEN VAROJEN KÄYTTÖ JA NIITÄ KOSKEVA KIRJANPITO 3

EUROOPAN KOMISSION HALLINNOIMAT VARAT 6

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 7

EKR:N TASE 7

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA 8

EKR:N RAHAVIRTALASKELMA 9

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 10

EKR:N TASE RAHASTOITTAIN 11

EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN 12

LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN 13

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT 15

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 40

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 41

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA 41

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE 43

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA 44

BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA 44

LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 45

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS 46

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA 46

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON TASE 48

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA 49

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA 49

LASKELMA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 50

EKR:N JA EU:N ERITYISRAHASTOJEN KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT 51

KONSOLIDOITU TASE 51

KONSOLIDOITU TUOTTO- JA KULULASKELMA 52

KONSOLIDOITU RAHAVIRTALASKELMA 53

KONSOLIDOITU LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 54

EKR:N RAHOITUKSEN TOTEUTUMISTA KOSKEVA KERTOMUS 55

VUOTUINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS –EUROOPAN INVESTOINTIPANKIN HALLINNOIMAT VARAT 84

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (9)

EKR:N TASE

miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2016 31.12.2015 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 409 516 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.2 98 34 507 550 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 1 372 1 145 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.3 132 171 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.4 680 504 2 184 1 820 VARAT YHTEENSÄ 2 691 2 370 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.5 (4) (4) Rahoitusvelat 2.6 (6) (10) (10) (14) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (549) (520) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (776) (855) (1 324 ) (1 376 ) VELAT YHTEENSÄ (1 334 ) (1 389 ) NETTOVARAT 1 357 980 RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 42 323 38 873 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.9 2 252 2 252 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.9 — — Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (40 146 ) (36 994 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 073 ) (3 152 ) NETTOVARAT 1 357 980





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2016 2015 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Varojen takaisinperintä 8 90 8 90 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot 3 8 Muut tuotot 62 42 66 50 Tuotot yhteensä 73 140 KULUT Tukivälineet 3.3 (2 970 ) (3 059 ) Yhteisrahoituskulut 3.4 15 (69) Rahoituskulut 3.6 4 (1) Muut kulut 3.7 (196) (162) Kulut yhteensä (3 146 ) (3 291 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 073 ) (3 152 )





EKR:N RAHAVIRTALASKELMA

miljoonaa euroa Liitetieto 2016 2015 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (3 073 ) (3 152 ) Toiminnan rahavirta Pääoman lisäys – rahoitusosuudet 3 450 3 200 Erityisrahastoihin osoitettujen rahoitusosuuksien (lisäys)/väheneminen (64) 5 Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (120) 214 Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 39 (87) Varausten lisäys/(väheneminen) — 4 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (4) (24) Velkojen lisäys/(väheneminen) 28 (179) Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) (80) 131 NETTORAHAVIRTA 177 113 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) 177 113 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 2.4 504 391 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 2.4 680 504





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

miljoonaa euroa Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) SALDO 31.12.2014 45 691 10 018 35 673 (36 994 ) 2 252 932 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 795 ) 4 795 — — 4 795 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (1 595 ) (1 595 ) (1 595 ) 11. EKR:n pääoman kirjaaminen 29 367 29 367 — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — (3 152 ) — (3 152 ) SALDO 31.12.2015 73 464 34 590 38 873 (40 146 ) 2 252 980 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (3 450 ) 3 450 3 450 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (3 073 ) (3 073 ) SALDO 31.12.2016 73 464 31 140 42 323 (43 219 ) 2 252 1 357





EKR:N TASE RAHASTOITTAIN

miljoonaa euroa 31.12.2016 31.12.2015 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 — 32 242 135 — 63 368 84 Rahoitusosuudet erityisrahastoihin 2.2 — — — 98 — — — 34 — 32 242 232 — 63 368 118 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 2.1 1 50 909 412 3 67 879 195 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muut kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 2.3 1 71 59 2 1 65 103 2 Yhdystilit 2.3 196 424 3 424 — 214 657 1 190 — Käteisvarat ja muut rahavarat 2.4 — — — 680 — — — 504 198 544 4 391 1 094 218 790 2 172 701 VARAT YHTEENSÄ 198 577 4 633 1 327 218 853 2 541 819 PITKÄAIKAISET VELAT Varaukset 2.5 — — — (4) — — — (4) Rahoitusvelat 2.6 — — (6) — — — (10) — — — (6) (4) — — (10) (4) LYHYTAIKAISET VELAT Velat 2.7 (0) (12) (438) (99) (0) (14) (492) (14) Yhdystilit 2.3 — — — (4 043 ) — — — (2 062 ) Menojäämät ja tuloennakot 2.8 (1) (93) (567) (115) (3) (114) (682) (57) (1) (104) (1 005 ) (4 257 ) (3) (128) (1 174 ) (2 132 ) VELAT YHTEENSÄ (1) (104) (1 011 ) (4 261 ) (3) (128) (1 184 ) (2 136 ) NETTOVARAT 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 ) RAHASTON VARAT JA VARANNOT Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t 2.9 12 164 10 973 19 187 — 12 164 10 973 15 737 — Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt 2.9 627 1 625 — — 627 1 625 — — Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä 2.9 (2 496 ) 2 214 247 35 (2 476 ) 2 376 35 65 Aiemmilta vuosilta siirretty taloudellinen tulos (10 100 ) (14 248 ) (14 415 ) (1 382 ) (10 107 ) (14 223 ) (12 183 ) (481) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (26) (2 232 ) (901) NETTOVARAT 197 472 3 622 (2 934 ) 214 726 1 357 (1 317 )





EKR:N TUOTTO- JA KULULASKELMA RAHASTOITTAIN

miljoonaa euroa 2016 2015 Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 Varojen takaisinperintä 1 5 (2) 4 1 10 77 2 1 5 (2) 4 1 10 77 2 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 Rahoitustuotot (0) 2 2 (1) (0) 6 0 2 Muut tuotot 2 17 40 3 3 15 22 2 2 19 43 2 3 21 22 4 Tuotot yhteensä 3 23 41 7 4 30 99 6 KULUT Tukivälineet 3.3 2 (95) (1 411 ) (1 465 ) 5 (47) (2 197 ) (820) Yhteisrahoituskulut 3.4 — — 15 — — — (68) (1) Rahoituskulut 3.6 (0) (0) 4 (0) 0 7 (8) (0) Muut kulut 3.7 (3) (19) (46) (129) (3) (15) (58) (86) Kulut yhteensä (1) (114) (1 437 ) (1 594 ) 2 (56) (2 331 ) (907) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS 2 (91) (1 397 ) (1 587 ) 6 (25) (2 232 ) (901)





LASKELMA EKR:N NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA RAHASTOITTAIN

miljoonaa euroa 8. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2014 12 840 — 12 840 (10 107 ) 627 (3 147 ) 214 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (676) (676) (676) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (6) (6) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta 676 676 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 6 6 SALDO 31.12.2015 12 164 — 12 164 (10 100 ) 627 (2 476 ) 214 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (20) (20) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — 2 2 SALDO 31.12.2016 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 496 ) 197





miljoonaa euroa 9. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2014 11 699 — 11 699 (14 223 ) 1 625 1 758 860 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (727) — (727) (727) Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (109) (109) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta 727 727 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (26) (26) SALDO 31.12.2015 10 973 — 10 973 (14 249 ) 1 625 2 376 726 Siirrot 10. EKR:oon / 10. EKR:sta — (163) (163) Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (91) (91) SALDO 31.12.2016 10 973 — 10 973 (14 339 ) 1 625 2 214 472





miljoonaa euroa 10. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2014 21 152 10 018 11 134 (12 183 ) — (209) (1 258 ) Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (4 795 ) 4 795 4 795 Pääoman vähennys – siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidotut varat (192) (192) (192) Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 84 84 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 160 160 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (2 232 ) (2 232 ) SALDO 31.12.2015 20 960 5 223 15 737 (14 415 ) — 35 1 357 Pääoman lisäys – rahoitusosuudet (3 450 ) 3 450 3 450 Siirrot 8. ja 9. EKR:oon / 8. ja 9. EKR:sta — 182 182 Siirrot 11. EKR:oon / 11. EKR:sta — 30 30 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 397 ) (1 397 ) SALDO 31.12.2016 20 960 1 773 19 187 (15 812 ) — 247 3 622





miljoonaa euroa 11. EKR Rahastojen pääoma – toiminnassa olevat EKR:t (A) Rahastojen pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (B) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t (C) = (A) – (B) Kertyneet varannot (D) Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt (E) Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä (F) Nettovarat yhteensä (C) + (D) + (E) + (F) SALDO 31.12.2014 — — — (481) — 1 597 1 116 11. EKR:n pääoman kirjaaminen sisäisen sopimuksen mukaisesti 29 367 (29 367 ) — — Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — — (1 532 ) (1 532 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (901) (901) SALDO 31.12.2015 29 367 (29 367 ) — (1 382 ) 65 (1 317 ) Siirrot 8., 9. ja 10. EKR:oon / 8., 9. ja 10. EKR:sta — (30) (30) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — (1 587 ) (1 587 ) SALDO 31.12.2016 29 367 (29 367 ) — (2 969 ) — 35 (2 934 )

EKR:N TILINPÄÄTÖSLASKELMIEN LIITETIEDOT (10)

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 TILINPÄÄTÖSPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, sen toiminnan tuloksesta ja sen rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle.

Yleiset periaatteet (tilinpäätösperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään tilinpäätöslaskelmia koskevassa EU:n kirjanpitosäännössä nro 1, ja ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa. Nämä periaatteet ovat oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, nettoperiaate ja tietojen vertailtavuus. Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, luotettavuus, ymmärrettävyys ja vertailukelpoisuus.

1.2 LAATIMISPERUSTA

1.2.1 Tilikausi

Tilinpäätös laaditaan vuosittain. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.2.2 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EKR:n toiminta- ja raportointivaluutta. Ulkomaan rahan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaan rahan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin. Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaan rahan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2016 31.12.2015 Valuutta 31.12.2016 31.12.2015 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,4103 4,2639 CZK 27,0210 27,0230 RON 4,5390 4,5240 DKK 7,4344 7,4626 SEK 9,5525 9,1895 GBP 0,8562 0,7340 CHF 1,0739 1,0835 HRK 7,5597 7,6380 JPY 123,4000 131,0700 HUF 309,8300 315,9800 USD 1,0541 1,0887

1.2.3 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätöslaskelmiin sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot, varaukset, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski, ehdolliset varat ja velat sekä omaisuuserien arvon alentuminen. Kyseisten erien todellinen arvo voi poiketa arvioista.

Asianmukaiset arviot ovat olennainen osa tilinpäätöslaskelmien laadintaa, eivätkä ne vähennä laskelmien luotettavuutta. Arviota voidaan joutua tarkistamaan, jos sen perustana olevat olosuhteet ovat muuttuneet tai jos sen osalta saadaan uutta tai tarkempaa tietoa. Tarkistus ei koske aikaisempia tilikausia, eikä se ole virheen oikaisu. Kirjanpidolliseen arvioon tehdyn muutoksen vaikutus otetaan huomioon sen kauden ylijäämässä tai alijäämässä, jonka aikana muutos tuli tietoon.

1.3 TASE

1.3.1 Aineettomat hyödykkeet

Hankitut tietokoneohjelmistojen lisenssit kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Kyseisistä omaisuuseristä tehdään poistot tasapoistomenetelmällä omaisuuserien arvioituna taloudellisena vaikutusaikana. Aineettomien hyödykkeiden arvioitu taloudellinen vaikutusaika riippuu niiden sopimuksessa määritellystä taloudellisesta tai oikeudellisesta käyttöajasta. Sisäisesti tuotetut aineettomat hyödykkeet aktivoidaan, kun EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaiset kriteerit täyttyvät. Aktivoitaviin menoihin kuuluvat kaikki välittömät menot, jotka ovat välttämättömiä hyödykkeen luomiseksi, tuottamiseksi ja saattamiseksi valmiiksi toimimaan johdon tarkoittamalla tavalla. Tutkimustoimintaan liittyvät menot, aktivointikelvottomat kehitysmenot ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi, kun ne syntyvät.

1.3.2 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet

Kaikki aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kirjataan alkuperäiseen hankintamenoon, josta on vähennetty kertyneet poistot ja arvonalentumistappiot. Alkuperäiseen hankintamenoon sisältyvät kustannukset, jotka voidaan suoraan kohdistaa omaisuuserän hankintaan tai rakentamiseen. Myöhemmin syntyvät menot sisällytetään omaisuuserän kirjanpitoarvoon tai kirjataan erillisenä omaisuuseränä ainoastaan silloin, kun on todennäköistä, että yhteisö saa omaisuuserästä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia, ja kun omaisuuserään liittyvät menot voidaan määrittää luotettavasti. Korjaus- ja ylläpitomenot kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan sinä varainhoitovuotena, jonka aikana ne syntyvät. Maa-alueista ja taideteoksista ei tehdä poistoja, koska niiden taloudellisen vaikutusajan katsotaan olevan rajoittamaton. Myöskään keskeneräisistä hankinnoista ei tehdä poistoja, koska tällaiset omaisuuserät eivät ole vielä käytettävissä. Muista omaisuuseristä tehdään tasapoistot, jotta niiden jäännösarvo voidaan vähentää niiden arvioituna taloudellisena vaikutusaikana seuraavasti:

Omaisuuserän laji Tasapoisto prosentteina Rakennukset 4–10 % Laitteistot ja kalusto 10–25 % Kalusteet ja ajoneuvot 10–25 % Tietokonelaitteet 25–33 % Muut 10–33 %

Omaisuuserien luovutuksesta saatavat voitot ja tappiot määritetään vertaamalla luovutustuloa, josta on vähennetty myyntikustannukset, luovutetun omaisuuserän kirjanpitoarvoon. Kyseiset voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Vuokrasopimukset

Aineellisten hyödykkeiden vuokraus luokitellaan rahoitusleasingtoiminnaksi silloin, kun omistamiseen liittyvät riskit ja edut kuuluvat olennaisilta osin yhteisölle. Rahoitusleasingilla hankitut omaisuuserät aktivoidaan leasingsopimuksen alkamisajankohtana joko omaisuuserän käypään arvoon tai leasingmaksujen vähimmäismäärän nykyarvoon sen mukaan, kumpi näistä on pienempi. Koron osuus rahoitusleasingmaksusta kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan leasingsopimuksen voimassaoloaikana siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Vuokravelvoitteet, joista on vähennetty rahoitusmenot, sisällytetään (lyhyt- ja pitkäaikaisiin) rahoitusvelkoihin. Koron osuus rahoituskustannuksista kirjataan kuluksi tuotto- ja kululaskelmaan vuokra-aikana siten, että jäljellä olevalle velalle tulee kullakin kaudella samansuuruinen korkoprosentti. Rahoitusleasingilla hallussa pidettävistä omaisuuseristä tehdään poistot joko omaisuuserän taloudellisena vaikutusaikana tai leasingsopimuksen voimassaoloaikana sen mukaan kumpi näistä on lyhyempi.

Leasingsopimukset, joissa omistajuuteen liittyvät riskit ja edut säilyvät olennaisilta osin vuokralleantajalla, luokitellaan muiksi leasingsopimuksiksi. Muihin leasingsopimuksiin liittyvät maksut kirjataan kuluiksi tuotto- ja kululaskelmaan tasaerinä leasingsopimuksen voimassaoloaikana.

1.3.3 Muiden kuin rahoitusvarojen arvon alentuminen

Omaisuuseristä, joiden taloudellista vaikutusaikaa ei ole rajoitettu, ei tehdä poistoja / hankintamenon jaksotuksia vaan niiden arvon alentumista testataan vuosittain. Kyseisten omaisuuserien arvon mahdollinen alentuminen selvitetään aina, kun on viitteitä siitä, että kirjanpitoarvoa vastaava rahamäärä ei ole enää kerrytettävissä tapahtumien tai olosuhteiden muuttumisen vuoksi. Arvonalentumistappioksi kirjataan määrä, jolla omaisuuserän kirjanpitoarvo ylittää siitä kerrytettävissä olevan rahamäärän. Kerrytettävissä oleva rahamäärä on omaisuuserän käypä arvo, josta on vähennetty luovutuksesta aiheutuvat menot, tai omaisuuserän käyttöarvo, sen mukaan kumpi näistä on suurempi.

Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden jäännösarvoa ja taloudellista vaikutusaikaa tarkistetaan vähintään kerran vuodessa ja muutetaan tarvittaessa. Omaisuuserän kirjanpitoarvoa alennetaan välittömästi vastaamaan siihen liittyvää kerrytettävissä olevaa rahamäärää, jos kirjanpitoarvon havaitaan olevan kerrytettävissä olevaa rahamäärää suurempi. Jos aiempina vuosina kirjattujen arvonalennusten perusteet eivät enää päde, arvonalentumistappiot peruutetaan.

1.3.4 Rahoitusvarat

Rahoitusvarat luokitellaan seuraavasti: käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat; lainat ja muut saamiset; eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ja myytävissä olevat rahoitusvarat. Rahoitusinstrumenttien luokka määritellään alkuperäisen kirjaamisen ajankohtana ja sitä tarkastellaan vuosittain tilinpäätöspäivänä.

i) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat

Rahoitusvaroihin kuuluva erä sijoitetaan tähän luokkaan, jos se on ensisijaisesti hankittu myytäväksi lyhyellä aikavälillä tai jos yhteisö on nimennyt sen myytäväksi lyhyellä aikavälillä. Myös johdannaiset sijoitetaan tähän luokkaan. Tähän luokkaan kuuluvat omaisuuserät sisällytetään lyhytaikaisiin varoihin, jos ne todennäköisesti realisoidaan 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2016.

ii) Lainat ja muut saamiset

Lainat ja muut saamiset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla. Nämä saamiset syntyvät silloin, kun yhteisö antaa velalliselle suoraan rahaa, tavaroita tai palveluita ilman aikomusta käydä saamisella kauppaa. Ne luokitellaan pitkäaikaisiin varoihin lukuun ottamatta niitä omaisuuseriä, joiden eräpäivä on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Lainat ja muut saamiset sisältävät sellaiset määräaikaistalletukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on pidempi kuin kolme kuukautta.

iii) Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset

Eräpäivään asti pidettävät sijoitukset ovat muita kuin johdannaisiin kuuluvia rahoitusvaroja, joihin liittyvät maksusuoritukset ovat kiinteitä tai muuten määritettävissä, jotka erääntyvät tiettyyn aikaan ja jotka yhteisö aikoo pitää ja pystyy pitämään eräpäivään asti. Yhteisöllä ei ollut tähän luokkaan kuuluvia sijoituksia varainhoitovuonna 2016.

iv) Myytävissä olevat rahoitusvarat

Myytävissä olevat rahoitusvarat ovat muita kuin johdannaisia, ja ne on joko nimetty tähän luokkaan kuuluviksi tai niitä ei ole sijoitettu mihinkään muuhun luokkaan. Ne luokitellaan joko lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin sen mukaan, milloin yhteisö aikoo luovuttaa ne. Kyseinen ajankohta on tavallisesti erääntymispäivä.

Alkuperäinen kirjaaminen ja arvostaminen

Sellaiset rahoitusvarat, jotka kirjataan tulosvaikutteisesti käypään arvoon, pidetään eräpäivään saakka tai jotka ovat myytävissä, kirjataan kaupankäyntipäivänä eli päivänä, jona yhteisö sitoutuu ostamaan tai myymään omaisuuserän. Muut rahavarat, lainat ja määräaikaistalletukset kirjataan selvityspäivänä. Rahoitusinstrumentit kirjataan alun perin käypään arvoon. Alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä käypään arvoon lisätään transaktiomenot kaikille rahoitusvaroille, joita ei kirjata tulosvaikutteisesti käypään arvoon.

Rahoitusinstrumentit poistetaan taseesta, kun yhteisöllä ei enää ole oikeutta saada rahavirtaa sijoituksista tai kun yhteisö on siirtänyt kaikki olennaiset omistajuuteen liittyvät riskit ja edut toiselle osapuolelle.

Myöhempi arvostaminen

Tulosvaikutteisesti käypään arvoon kirjattavat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon, ja käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan kaudella, jolla ne syntyvät.

Lainat ja muut saamiset sekä eräpäivään saakka pidettävät sijoitukset kirjataan jaksotettuun hankintamenoon käyttämällä efektiivisen koron menetelmää.

Myytävissä olevat rahoitusvarat kirjataan alkuperäisen arvostamisen jälkeen käypään arvoon. Käyvän arvon muutoksista syntyvät voitot ja tappiot kirjataan käyvän arvon rahastoon. Efektiivisen koron menetelmällä laskettu myytävissä olevien rahoitusvarojen tuottama korko kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

Yhteisön kirjanpidossa arvioidaan jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko objektiivista näyttöä siitä, että rahoitusvaroihin kuuluvan erän arvo on alentunut ja onko tuotto- ja kululaskelmaan tarpeen kirjata arvonalentumistappio.

1.3.5 Ennakkomaksut

Ennakkomaksun tarkoituksena on tarjota tuensaajalle käteisvaroja. Ennakkomaksu voidaan suorittaa useammassa erässä asianomaisessa sopimuksessa, päätöksessä tai perussäädöksessä kulloinkin määrätyllä ajanjaksolla. Ennakkomaksu joko käytetään tiettyyn tarkoitukseen sopimuksessa määrättynä ajanjaksona tai maksetaan takaisin. Jos tuensaajalle ei aiheudu tukikelpoisia menoja, tuensaajan on palautettava ennakkomaksu yhteisölle. Tukikelpoisten kustannusten hyväksyminen (jolloin ne kirjataan kuluksi) voi johtaa ennakkomaksun määrän vähentämiseen tai poistamiseen kokonaan.

Myöhempinä tilinpäätöspäivinä ennakkomaksut arvostetaan taseeseen alun perin kirjattuun määrään, josta on vähennetty tilikauden aikana aiheutuneet tukikelpoiset menot (mukaan lukien tarvittaessa arvioidut määrät).

1.3.6 Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät

EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöissä edellytetään, että vaihtoon perustuvat ja muut kuin vaihtoon perustuvat transaktiot esitetään erikseen. Tämän vuoksi tilinpäätöstä laadittaessa saamisten määritellään syntyvän vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevien rahamäärien muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista. Viimeksi mainitut transaktiot ovat sellaisia, joissa yhteisö saa arvoa toiselta yhteisöltä antamatta sille suoraan vastineeksi suunnilleen samaa arvoa.

Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ovat rahoitusinstrumenttien määritelmän mukaisia. Näin ollen ne luokitellaan lainoiksi ja muiksi saamisiksi ja arvostetaan tällaisten saamisten tapaan (ks. liitetieto 1.3.4 edellä).

Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista kirjataan koroilla ja muilla seuraamusmaksuilla oikaistuun alkuperäiseen määräänsä, josta on vähennetty mahdollinen arvon alentuminen. Arvon alentuminen todetaan silloin, kun on objektiivista näyttöä siitä, ettei yhteisö pysty perimään kaikkia saataviaan kyseisten rahamäärien alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Arvon alentumisena kirjattava määrä on omaisuuserän kirjanpitoarvon ja kerrytettävissä olevan rahamäärän erotus. Arvon alentumista vastaava määrä kirjataan tuotto- ja kululaskelmaan.

1.3.7 Käteisvarat ja muut rahavarat

Käteisvarat ja muut rahavarat ovat rahoitusinstrumentteja. Niihin kuuluvat muun muassa käteinen raha, pankeissa olevat vaadittaessa tai lyhyellä määräajalla maksettavat talletukset ja muut lyhytaikaiset erittäin likvidit sijoitukset, joiden alkuperäinen erääntymisaika on enintään kolme kuukautta.

1.3.8 Varaukset

Varaus kirjataan silloin, kun yhteisöllä on aikaisempien tapahtumien seurauksena olemassa oleva oikeudellinen tai tosiasiallinen velvoite kolmansia kohtaan, kun on todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää resurssien siirtymistä pois yhteisöstä ja kun velvoitteen määrä on arvioitavissa luotettavasti. Vastaisia toiminnan tappioita varten ei tehdä varauksia. Kirjattava varaus on paras arvio olemassa olevan velvoitteen täyttämisen edellyttämistä menoista tilinpäätöspäivänä. Jos varaukseen liittyy suuri määrä eriä, velvoite arvioidaan painottamalla mahdolliset tulemat niihin liittyvillä todennäköisyyksillä (ns. odotusarvomenetelmä).

1.3.9 Velat

Velat sisältävät sekä määrät, jotka liittyvät vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tavaroiden tai palvelujen ostamiseen, että määrät, jotka liittyvät muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin, kuten tuensaajilta saatuihin maksupyyntöihin, avustuksiin tai muuhun EU:n rahoitukseen.

Tuensaajille myönnettyjen avustusten tai muun rahoituksen tapauksessa maksupyynnöt kirjataan maksupyynnössä esitetyn määrän suuruisiksi veloiksi, kun maksupyyntö vastaanotetaan. Kun kyseisten menojen tukikelpoisuus on tarkastettu ja hyväksytty, vastaava velka arvostetaan hyväksyttyyn tukikelpoiseen määrään.

Tavaroiden ja palvelujen ostamisesta johtuvat velat kirjataan alkuperäiseen määrään laskun saapuessa ja vastaavat menot kirjataan, kun yhteisö on vastaanottanut ja hyväksynyt tavara- tai palvelutoimituksen.

1.3.10 Tulo- ja menojäämät sekä tulo- ja menoennakot

Liiketoimet ja muut tapahtumat kirjataan tilinpäätöstä laadittaessa sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Jos yhteisön toimittamia tavaroita tai palveluita ei vuoden lopussa ole vielä laskutettu tai jos sopimusvelvoite on olemassa (esim. sopimuksen perusteella) vaikka laskua ei vielä ole tehty, tilinpäätöksen merkitään vastaava tulojäämä. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevat tavarat tai palvelut on vuoden loppuun mennessä jo laskutettu, vastaavat tulot merkitään tilinpäätökseen siirtovelkoihin tuloennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

Myös menot kirjataan sille tilikaudelle, jolle ne kuuluvat. Tilikauden päättyessä menojäämät kirjataan sen määrän mukaisesti, jonka arvioidaan vastaavan siirtovelvoitetta kyseisellä kaudella. Menojäämät lasketaan tilinpitäjän antamien yksityiskohtaisten käytännön toimintaohjeiden mukaisesti. Kyseisillä ohjeilla pyritään varmistamaan, että tilinpäätös antaa todenmukaisen kuvan esitetyistä taloudellisista ja muista tapahtumista. Vastaavasti jos vielä toimittamatta olevista palveluista tai tavaroista on suoritettu maksu etukäteen, vastaavat menot merkitään tilinpäätökseen siirtosaamisiin menoennakoksi ja kirjataan vasta seuraavalla tilikaudella.

1.4 TUOTTO- JA KULULASKELMA

1.4.1 Tuotot

Tuotot sisältävät sen taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin bruttomäärän, jonka yhteisö on saanut tai tulee saamaan ja joka johtaa nettovarojen lisäykseen, lukuun ottamatta omistajien tekemistä oman pääoman sijoituksista johtuvaa nettovarojen lisäystä.

Tuotto- ja kululaskelmassa erotetaan kirjaamiseen johtaneen liiketoimen luonteen mukaan seuraavat erät:

i) Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista ovat veroja ja siirtoja, koska siirtäjä antaa vastaanottavalle yhteisölle varoja ilman, että kyseinen yhteisö antaa siirtäjälle likimäärin vastaavan arvoisen vastikkeen suoraan vaihdossa.

Siirrot ovat muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista tulevaisuudessa saatavaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia veroja lukuun ottamatta. Yhteisön on kirjattava siirtoihin liittyvä omaisuuserä silloin, kun sillä on aikaisemman tapahtuman (siirto) seurauksena määräysvalta kyseisiin resursseihin ja kun se olettaa saavansa niistä tulevaisuudessa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ja kun niiden käypä arvo voidaan määrittää luotettavasti. Muusta kuin vaihtoon perustuvasta transaktiosta saadut omaisuuseräksi kirjatut resurssit (ts. käteisvarat) kirjataan myös tuotoiksi lukuun ottamatta sitä osuutta, jonka osalta yhteisöllä on olemassa oleva kyseiseen siirtoon liittyvä velvoite (ehto), joka on täytettävä ennen kuin tuotto voidaan kirjata. Tällaista osuutta vastaavat tuotot kirjataan siirtovelaksi (saatu ennakkomaksu) siihen asti, kun ehto on täytetty.

ii) Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista

Tavaroiden ja palvelujen myynnistä saatavat tuotot kirjataan silloin, kun niiden omistajuuteen liittyvät riskit ja edut siirtyvät olennaisilta osin ostajalle. Palvelujen tarjoamista koskevaan liiketoimeen liittyviä tuottoja kirjattaessa otetaan huomioon se, missä vaiheessa liiketoimi on tilinpäätöspäivänä.

1.4.2 Kulut

Kulut ovat tilikauden aikana tapahtuvia taloudellisen hyödyn tai suorituspotentiaalin vähennyksiä, jotka toteutuvat varojen siirtymisenä pois yhteisöstä, varojen arvon alentumisena tai velkojen kasvuna ja johtavat nettomaisuuserien/nettopääoman vähentymiseen. Niihin kuuluvat kulut sekä vaihtoon perustuvista että muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista.

Tavaroiden ja palvelujen ostamiseen liittyvistä vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat kulut kirjataan silloin, kun yhteisö vastaanottaa ja hyväksyy kyseiset tavarat ja palvelut. Ne arvostetaan laskun osoittamaan alkuperäiseen määrään. Lisäksi sellaisiin jakson aikana yhteisölle toimitettuihin palveluihin liittyvät menot, joita koskevaa laskua ei ole vielä saatu tai hyväksytty, kirjataan tilinpäätöspäivänä tuotto- ja kululaskelmaan.

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista aiheutuvat menot muodostavat valtaosan yhteisön toimintamenoista. Ne liittyvät varojen siirtoon edunsaajille, ja ne voidaan jakaa kolmeen ryhmään: saamiset; sopimuksen mukaiset siirrot ja harkinnanvaraiset avustukset; rahoitusosuudet ja lahjoitukset. Siirto kirjataan kuluksi sille jaksolle, jonka aikana siirron perustana oleva tapahtuma toteutuu, edellyttäen, että siirto tapahtuu säännösten mukaisesti tai että siirron valtuuttava sopimus on allekirjoitettu. Lisäksi tuensaajan on täytettävä kaikki tukikelpoisuuskriteerit, ja velvoitteen määrä on voitava arvioida riittävän luotettavasti.

Kun kirjausperusteet täyttävä maksupyyntö vastaanotetaan, tukikelpoinen määrä kirjataan kuluksi. Vuoden lopussa tuensaajien tukikelpoiset menot, joita nämä eivät ole vielä ilmoittaneet, arvioidaan ja kirjataan menojäämäksi.

1.5 EHDOLLISET VARAT JA VELAT

1.5.1 Ehdolliset varat

Ehdollinen omaisuuserä on mahdollinen omaisuuserä, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta, kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Ehdollinen omaisuuserä ilmoitetaan tilinpäätöksessä silloin kun se todennäköisesti tuottaa taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia.

1.5.2 Ehdolliset velat

Ehdollinen velka on mahdollinen velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena ja jonka olemassaolo varmistuu vasta kun yksi tai useampi epävarma tapahtuma, joka ei ole kokonaan yhteisön määräysvallassa, toteutuu tai jää toteutumatta tulevaisuudessa. Se voi olla myös olemassa oleva velvoite, joka on syntynyt aikaisempien tapahtumien seurauksena mutta jota ei merkitä taseeseen, koska ei ole todennäköistä, että velvoitteen täyttäminen edellyttää taloudellista hyötyä tai suorituspotentiaalia ilmentävien resurssien siirtymistä pois yhteisöstä tai (poikkeuksellisissa tapauksissa) velvoitteen suuruus ei ole määritettävissä riittävän luotettavasti.

1.6 YHTEISRAHOITUS

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi sillä ehdolla, että ne esitetään velkoina jäsenvaltioille, kolmansille maille ja muille tahoille. EKR:n on käytettävä rahoitusosuudet palvelujen tarjoamiseen kolmansille, ja käyttämättä jääneet määrät (saadut rahoitusosuudet) on palautettava. Yhteisrahoitussopimuksiin liittyvät maksamattomat velat vastaavat saatuja yhteisrahoitusosuuksia, joista on vähennetty hankkeeseen liittyvät menot. Ne eivät vaikuta nettovarojen määrään.

Yhteisrahoitushankkeisiin liittyvät kulut kirjataan, kun ne ovat toteutuneet. Vastaava rahoitusosuuksien määrä kirjataan toiminnan tuotoiksi, joten näillä erillä ei ole vaikutusta varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

2. TASEEN LIITETIEDOT

VARAT

2.1 ENNAKKOMAKSUT

Monissa sopimuksissa määrätään, että ennen kuin työt aloitetaan tai tavarat ja palvelut toimitetaan, on maksettava ennakkomaksu. Maksuaikataulua koskevassa sopimusosuudessa voidaan myös määrätä, että maksuja suoritetaan toimeksiannon edistymisestä annettavien selvitysten perusteella. Ennakkomaksut maksetaan yleensä hankkeen toteuttamismaan tai -alueen valuutassa.

Ennakkomaksun takaisinperinnälle tai käytölle asetettu määräaika ratkaisee sen, kirjataanko se lyhyt- vai pitkäaikaiseksi ennakkomaksuksi. Ennakkomaksun käyttö määritellään hankkeesta tehdyssä sopimuksessa. Jos ennakkomaksun palauttamiselle tai käytölle asetettu määräaika on 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä, maksu kirjataan lyhytaikaiseksi ennakkomaksuksi. Koska monet EKR:n hankkeista ovat luonteeltaan pitkäaikaisia, niihin liittyvien ennakkomaksujen on oltava käytettävissä yli vuoden ajan. Tämän vuoksi jotkin ennakkomaksut esitetään pitkäaikaisissa varoissa.

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Pitkäaikaiset ennakkomaksut 2.1.1 — 32 242 135 409 516 Lyhytaikaiset ennakkomaksut 2.1.2 1 50 909 412 1 372 1 145 Yhteensä 1 82 1 151 546 1 781 1 661

2.1.1 Pitkäaikaiset ennakkomaksut

miljoonaa euroa 31.12.2016 31.12.2015 Suora hallinnointi 71 65 Toteuttajana: komissio 39 43 EU:n toimeenpanovirastot 4 1 EU:n edustustot 29 21 Välillinen hallinnointi 338 451 Toteuttajana: EIP ja EIR 180 323 kansainväliset järjestöt 87 90 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 25 3 julkisoikeudelliset yhteisöt 13 10 kolmannet maat 34 25 Yhteensä 409 516

2.1.2 Lyhytaikaiset ennakkomaksut

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Ennakkomaksut, brutto 9 231 2 945 1 560 4 745 4 250 Kuitattu tilikausien erottamisen yhteydessä (8) (181) (2 037 ) (1 148 ) (3 373 ) (3 105 ) Yhteensä 1 50 909 412 1 372 1 145





miljoonaa euroa 31.12.2016 31.12.2015 Suora hallinnointi 246 283 Toteuttajana: komissio 115 123 EU:n toimeenpanovirastot 10 1 EU:n edustustot 122 159 Välillinen hallinnointi 1 125 861 Toteuttajana: EIP ja EIR 372 235 kansainväliset järjestöt 432 336 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 121 5 julkisoikeudelliset yhteisöt 53 56 kolmannet maat 148 229 Yhteensä 1 372 1 145

Ennakkomaksujen kokonaismäärä 31. joulukuuta 2016 (1 781 miljoonaa euroa) on lähes sama kuin niiden kokonaismäärä 31. joulukuuta 2015 (1 661 miljoonaa euroa).

Lyhytaikaisten ennakkomaksujen pieni 227 miljoonan euron lisäys 31. joulukuuta 2015 verrattuna johtuu merkittävästä määrästä sellaisia uusia sopimuksia, joista ei vielä vuonna 2016 aiheutunut menoja. Tämä lisäys kompensoituu pitkäaikaisten ennakkomaksujen vähentymisellä (ks. liitetieto 2.1.1).

2.1.3 Ennakkomaksujen osalta saadut vakuudet

Vakuuksilla suojataan ennakkomaksuja. Vakuudet raukeavat, kun viimeinen hankkeeseen liittyvä maksu on suoritettu. EKR:lle ennakkomaksujen kattamiseksi annettujen vakuuksien arvo 31. joulukuuta 2016 oli 53 miljoonaa euroa (83 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Suurin osa ennakkomaksuista maksetaan osana välillistä hallinnointia. Tällöin vakuuden edunsaajana ei ole EKR vaan hankintaviranomainen.

2.2 ERITYISRAHASTOIHIN MAKSETUT RAHOITUSOSUUDET

Tässä kohdassa esitetään EU:n Bêkou-erityisrahastoon ja EU:n Afrikka-hätärahastoon maksetut rahoitusosuudet. Rahoitusosuuksista on vähennetty erityisrahastojen kulut, ja ne kirjataan EKR:n varoiksi.

EKR hallinnoi rahoitusosuuksia suoraan ja huolehtii niiden käyttämisestä.

miljoonaa euroa Erityisrahastot Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2015 Vuonna 2016 maksetut rahoitusosuudet Erityisrahastojen nettokulut vuonna 2016 Rahoitusosuudet, netto, 31.12.2016 Afrikka — 99 (27) 72 Bêkou 34 — (8) 26 Yhteensä 34 99 (35) 98

2.3 MUUHUN KUIN VAIHTOON PERUSTUVAT KERRYTETTÄVISSÄ OLEVAT RAHAMÄÄRÄT JA VAIHTOON PERUSTUVAT SAAMISET

miljoonaa euroa Liitetieto 31.12.2016 31.12.2015 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.1 62 104 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista 2.3.2 70 67 Yhteensä 132 171

2.3.1 Kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Jäsenvaltiot — 0 40 — 40 90 Tuensaajat 4 9 6 0 18 23 Julkisoikeudelliset yhteisöt — 13 10 0 23 16 Kolmannet maat 0 3 1 — 4 2 Arvon alentuminen (3) (17) (5) — (25) (29) EKR:n ja EU:n toimielinten väliset yhdystilit — — — 2 2 1 Yhteensä 1 8 51 2 62 104

Jäsenvaltioilta kerrytettävissä olevat rahamäärät sisältävät varsinaiset rahoitusosuudet sekä määrät, jotka vielä saadaan siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn liittyvien oikaisujen seurauksena. Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn toimet rahoitettiin aiemmista EKR:ista vapautetuista määristä ja vastaavat pääoman muutokset kirjattiin vuonna 2015.

Kerrytettävissä olevat rahamäärät on esitetty seuraavassa taulukossa:

miljoonaa euroa Jäsenvaltiot Jäsenvaltioilta saatavat määrät Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksista vähennettävät määrät Nettomäärä 31.12.2016 Belgia 25 — 25 Kypros 0 — 0 Tšekki 2 — 2 Kreikka 0 — 0 Latvia 0 — 0 Portugali 0 — 0 Romania 2 — 2 Slovenia 1 — 1 Yhdistynyt kuningaskunta 10 — 10 Yhteensä 40 — 40

2.3.2 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Tulojäämät 0 63 7 0 70 67 EKR:jen väliset yhdystilit 196 424 3 424 (4 043 ) (0) 0 Yhteensä 196 487 3 431 (4 043 ) 70 67

Tulojäämät sisältävät pääasiassa hankkeisiin liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (63 miljoonaa euroa) ja EU:n Afrikka-hätärahastoon liittyvistä ennakkomaksuista kertyneitä korkoja (7 miljoonaa euroa).

Kaikkien EKR:jen kassavarat on tehokkuussyistä otettu yhdenteentoista EKR:oon (11). Tämä edellyttää EKR:jen välisiä siirtoja, joiden vaikutukset tasoitetaan EKR:jen taseiden välisillä yhdystileillä. Yhdystilit esitetään ainoastaan yksittäisten EKR:jen osalta.

2.4 KÄTEISVARAT JA MUUT RAHAVARAT (12)

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Erityistilit: Jäsenvaltioiden rahoituslaitokset — — — 291 291 126 Käyttötilit: Liikepankit — — — 389 389 377 Kongo-erityisrahasto (*1) — — — — — 1 Yhteensä — — — 680 680 504

Käteisvarojen ja muiden rahavarojen määrässä tapahtunut kokonaislisäys johtuu pääasiassa siitä, että jotkin jäsenvaltiot maksoivat vuoden 2017 ensimmäiset rahoitusosuudet etuajassa joulukuussa 2016.

Tässä yhteydessä olisi otettava huomioon, että AKT-tuensaajavaltioilla on hallussaan Stabex-varoja, jotka eivät sisälly EKR:n taseeseen. Lyhenne Stabex tarkoittaa EU:n kompensoivaa rahoitusjärjestelmää, jolla tasoitetaan AKT-valtioiden vientitulojen vaihtelua. Kun komissio ja AKT-tuensaajavaltio ovat sopineet siitä, miten Stabex-varat käytetään, ne allekirjoittavat siirtosopimuksen. Neljännen Lomén sopimuksen (13) (sellaisena kuin se on tarkistettuna) 211 artiklan mukaan varat siirretään AKT-valtion nimissä avatulle korolliselle tilille, jota varten edellytetään sekä AKT-valtion että komission edustajan allekirjoitusten esittämistä. Varoja säilytetään näillä kahta allekirjoitusta edellyttävillä tileillä, kunnes ne voidaan siirtää hankkeen käyttöön keskinäisistä velvoitteista tehdyn sopimuksen mukaisesti. Tiliin liittyvä allekirjoitusoikeus säilyy komission tulojen ja menojen hyväksyjällä, joka pystyy näin varmistamaan, että varat maksetaan suunnitellulla tavalla. Kahta allekirjoitusta edellyttävällä tilillä olevat varat ovat AKT-valtion omaisuutta, joten niitä ei kirjata varoiksi EKR:n tileihin. Näille tileille tehtävät siirrot kirjataan Stabex-maksuiksi. Lisätietoja on liitetiedossa 3.1.1.

Vuoden 2016 tilinpäätöksen esittämistavan parantamiseksi rahoituslaitosten ja pankkien luokittelua on tarkistettu. Vuodelta 2015 on annettu uuden esitystavan mukaiset vertailutiedot.

VELAT

2.5 VARAUKSET

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Varaukset — — — 4 4 4 Yhteensä — — — 4 4 4

Varaus on paras mahdollinen arvio todennäköisestä määrästä, jonka EKR maksaa rahoittaakseen yritysten kehittämiskeskuksen (YKK) toiminnan hallitun lopettamisen. YKK:n toiminnan lopettamisesta päätettiin AKT-EU-suurlähettiläskomitean kokouksessa 23. lokakuuta 2014 (päätös N:o 4/2014).

Määrä sisältää myös YKK:ta vastaan nostetut kanteet (1,2 miljoonaa euroa) sekä 31. joulukuuta 2016 alkaneesta YKK:n purkamisvaiheesta (joka kattaa mm. viimeiset hallinnolliset tehtävät, kesken olevat oikeudenkäynnit sekä arkistojen ylläpidon) vielä odotettavissa olevat kustannukset (ks. liitetieto 4.3.2).

2.6 RAHOITUSVELAT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat — — 6 — 6 10 Yhteensä — — 6 — 6 10

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvän kokonaisvelan muutoksen syistä on tarkempaa tietoa liitetiedossa 2.7.2.1.

2.7 VELAT

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Lyhytaikaiset velat 2.7.1 0 12 112 97 222 180 Muut velat 2.7.2 — (0) 325 2 327 340 Yhteensä 0 12 438 99 549 520

2.7.1 Lyhytaikaiset velat

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Tuensaajat ja toimittajat 0 11 69 19 98 79 Jäsenvaltiot — — 0 — 0 0 Kolmannet maat 0 0 29 61 91 83 Julkisoikeudelliset yhteisöt 0 1 18 14 32 21 Muut lyhytaikaiset velat 0 1 (4) 4 1 (3) Yhteensä 0 12 112 97 222 180

Lyhytaikaisiin velkoihin kirjataan EKR:n saamat sen avustuksiin liittyvät menoilmoitukset. Menoilmoituksessa ilmoitettu määrä kirjataan velkoihin, kun menoilmoitus on vastaanotettu. Hankintoihin liittyvät veloitus- ja hyvityslaskut käsitellään tätä samaa menettelyä noudattaen. Tilikaudelle kuuluvat menoilmoitukset on otettu huomioon tilikautta päätettäessä. Nämä siirtyvät erät on arvioitu ja arvioiden mukaiset tukikelpoiset määrät kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan.

2.7.2 Muut velat

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat 2.7.2.1 — — 63 1 64 31 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat 2.7.2.2 — — 261 — 261 307 Muut velat 2.7.2.3 — — — 2 2 2 Yhteensä — — 324 3 327 340

2.7.2.1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät velat

Seuraavassa taulukossa on esitetty yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat jäsenvaltioittain.

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Pitkäaikainen yhteisrahoitus Belgia — — 2 — 2 1 Saksa — — 0 — 0 1 Yhdistynyt kuningaskunta — — 1 — 1 3 Ruotsi — — 2 — 2 4 Kanada — — 0 — 0 1 — — 6 — 6 10 Lyhytaikainen yhteisrahoitus Belgia — — 3 1 4 3 Tanska — — 1 0 1 1 Ranska — — 37 — 37 10 Saksa — — 1 — 1 1 Alankomaat — — 1 — 1 1 Espanja — — 3 — 3 3 Yhdistynyt kuningaskunta — — 11 — 11 1 Ruotsi — — 7 — 7 12 Kanada — — 0 — 0 (1) — — 63 1 64 31 Yhteensä — — 69 1 70 41

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat kasvoivat 29 miljoonaa euroa edelliseen tilikauteen verrattuna.

Vuonna 2016 saatiin uusia yhteisrahoitusosuuksia Yhdistyneeltä kuningaskunnalta (9,4 miljoonaa euroa), Belgialta (3,3 miljoonaa euroa) ja Ruotsilta (0,9 miljoonaa euroa).

Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät pitkä- ja lyhytaikaiset velat kasvoivat yhteisrahoitushankkeisiin liittyvien tulojen ja menojen kirjaamisen seurauksena 15 miljoonalla eurolla (ks. liitetiedot 3.1.2 ja 3.4).

2.7.2.2 Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Yhdistynyt kuningaskunta — — 252 — 252 259 Ruotsi — — — — — 48 Unkari — — 9 — 9 — Yhteensä — — 261 — 261 307

Rahaston pääomaosuuksiin liittyvät siirtovelat sisältävät jäsenvaltioiden etukäteen maksamat rahoitusosuudet.

2.7.2.3 Muut velat

Muut velat sisältävät lähinnä kohdentamattomia saatuja maksuja ja palautettuja maksuja.

2.8 MENOJÄÄMÄT JA TULOENNAKOT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Menojäämät 1 93 567 110 770 853 Muut menojäämät ja tuloennakot — (0) (0) 6 6 2 Yhteensä 1 93 567 115 776 855

Menojäämät muodostuvat sellaisista voimassa oleviin tai päättyneisiin sopimuksiin liittyvistä arvioiduista toimintamenoista, joista ei ole vielä hyväksytty maksupyyntöjä ja joiden tapauksessa EKR:n tuensaajille vuonna 2016 aiheutuneet tukikelpoiset menot on arvioitu käyttämällä parhaita nykyisistä sopimuksista saatavilla olevia tietoja. Se osuus arvioiduista menojäämistä, joka liittyy maksettuihin ennakkomaksuihin, on kirjattu ennakkomaksujen vähennykseksi (ks. liitetieto 2.1).

NETTOVARAT

2.9 RAHASTON PÄÄOMA

2.9.1 Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty – toiminnassa olevat EKR:t

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Rahaston pääoma 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty (0) (0) (5 223 ) (29 367 ) (34 590 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2015 12 164 10 973 15 737 — 38 873 Rahaston pääoma 12 164 10 973 20 960 29 367 73 464 Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty — (0) (1 773 ) (29 367 ) (31 140 ) Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, 31.12.2016 12 164 10 973 19 187 — 42 323

Rahaston pääomalla tarkoitetaan jäsenvaltioiden rahoitusosuuksia kuhunkin EKR:oon. Määrät perustuvat jäsenvaltioiden välisiin sisäisiin sopimuksiin. Rahaston pääoma, jonka maksamista ei ole pyydetty, tarkoittaa alkuperäistä määrärahaa, jota jäsenvaltioita ei ole vielä pyydetty maksamaan.

Rahaston pääoma, jonka maksamista on pyydetty, tarkoittaa alkuperäisiä määrärahoja, joiden siirtämistä kassatileille on pyydetty jäsenvaltioilta (ks. jäljempänä oleva liitetieto 2.9.2).

2.9.2 Jäsenvaltiokohtainen erittely rahaston pääomasta, jonka maksamista on pyydetty, ja rahaston pääomasta, jonka maksamista ei ole pyydetty

miljoonaa euroa Rahoitusosuudet % Maksua ei pyydetty, 31.12.2015 Maksua pyydetty vuonna 2016 Maksua ei pyydetty, 31.12.2016 Itävalta 2,41 126 (83) 43 Belgia 3,53 184 (122) 63 Bulgaria 0,14 7 (5) 2 Kypros 0,09 5 (3) 2 Tšekki 0,51 27 (18) 9 Tanska 2,00 104 (69) 35 Viro 0,05 3 (2) 1 Suomi 1,47 77 (51) 26 Ranska 19,55 1 021 (674) 347 Saksa 20,50 1 071 (707) 364 Kreikka 1,47 77 (51) 26 Unkari 0,55 29 (19) 10 Irlanti 0,91 48 (31) 16 Italia 12,86 672 (444) 228 Latvia 0,07 4 (2) 1 Liettua 0,12 6 (4) 2 Luxemburg 0,27 14 (9) 5 Malta 0,03 2 (1) 1 Alankomaat 4,85 253 (167) 86 Puola 1,30 68 (45) 23 Portugali 1,15 60 (40) 20 Romania 0,37 19 (13) 7 Slovakia 0,21 11 (7) 4 Slovenia 0,18 9 (6) 3 Espanja 7,85 410 (271) 139 Ruotsi 2,74 143 (95) 49 Yhdistynyt kuningaskunta 14,82 774 (511) 263 Yhteensä 100,00 5 223 (3 450 ) 1 773

Pääoma, jonka maksamista on pyydetty vuonna 2016, muodostuu kokonaisuudessaan 10. EKR:n pääomasta. Kokonaismäärä, jonka maksamista on pyydetty, muodostuu kokonaan tavanomaisesta pääomasta (3 450 miljoonaa euroa). Kahdeksannen ja yhdeksännen EKR:n koko pääoman maksamista on pyydetty, ja se on maksettu kokonaisuudessaan. Yhdennentoista EKR:n pääoman maksamista ei vielä ole pyydetty.

2.9.3 Seuraaville varainhoitovuosille siirretty rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – EKR:t, joiden toiminta on päättynyt

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Toimintansa päättäneistä EKR:ista siirretyt varat 627 1 625 — — 2 252 2 252

Tähän kohtaan sisältyvät toimintansa päättäneistä EKR:ista kahdeksanteen ja yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat.

2.9.4 Rahastojen pääoma, jonka maksamista on pyydetty – siirrot toiminnassa olevien EKR:jen välillä

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR Yhteensä Saldo 31.12.2014 (3 147 ) 1 758 (209) 1 597 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (6) (109) 114 — — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (32) 32 — Siirto 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksista siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyyn — — (41) 41 — Siirrot siirtymävaiheen rahoitusjärjestelystä 10. ja 11. EKR:n suoritusvarauksiin — — 11 (11) — Siirtymävaiheen rahoitusjärjestelyn mukaisesti sidottujen varojen palauttaminen 676 727 192 (1 595 ) — Saldo 31.12.2015 (2 476 ) 2 376 35 65 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 10. EKR:n suoritusvaraukseen (20) (163) 182 — Purettuja sitoumuksia vastaavien varojen siirrot aiemmista EKR:ista 11. EKR:n suoritusvaraukseen — — (356) 356 — Siirto 11. EKR:n suoritusvarauksesta Afrikan rauhanrahastoon (10. EKR) — — 386 (386) — Saldo 31.12.2016 (2 496 ) 2 214 247 35 —

Tähän kohtaan sisältyvät toiminnassa olevien EKR:jen välillä siirretyt varat.

Cotonoun sopimuksen tultua voimaan kaikki aikaisempien, toiminnassa olevien EKR:jen käyttämättä jääneet varat on siirretty viimeksi avattuun EKR:oon sitoumusten vapauttamisen jälkeen. Euroopan kehitysrahastojen välillä siirrettävät varat kasvattavat kohderahaston määrärahoja ja vähentävät alkuperärahaston määrärahoja. Kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksiin siirrettyjä varoja voidaan sitoa ainoastaan tietyin edellytyksin sisäisten sopimusten mukaisesti.

Yhdennentoista EKR:n suoritusvarauksesta otettiin vuonna 2016 yhteensä 386 miljoonaa euroa 10 EKR:oon kuuluvan Afrikan rauhanrahaston rahoittamista varten.

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT

TUOTOT

miljoonaa euroa Liitetieto 2016 2015 Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 3.1 8 90 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista 3.2 66 50 Yhteensä 73 140

3.1 TUOTOT MUISTA KUIN VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

miljoonaa euroa Liitetieto 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Varojen takaisinperintä 0 5 13 4 23 20 Stabex-varojen takaisinperintä 3.1.1 1 — — — 1 1 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot 3.1.2 — — (15) — (15) 69 Yhteensä 1 5 (2) 4 8 90

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatavat tuotot voidaan jakaa hallinnointitavan mukaan seuraavasti:

miljoonaa euroa 2016 2015 Suora hallinnointi 6 61 Toteuttajana: komissio 1 3 EU:n edustustot 5 58 Välillinen hallinnointi 2 29 Toteuttajana: kolmannet maat (0) 14 kansainväliset järjestöt 2 14 julkisoikeudelliset yhteisöt 0 0 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 0 1 Yhteensä 8 90

3.1.1 Stabex-varojen takaisinperintä

Kahta allekirjoitusta edellyttäviltä AKT-maissa olevilta tileiltä siirrettiin vuonna 2016 takaisin EKR:oon 1 miljoona euroa. Nämä tulot sisältyvät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatuihin tuottoihin (Stabex-varojen takaisinperintä) kahdeksannen EKR:n tuotto- ja kululaskelmassa.

3.1.2 Yhteisrahoitusosuuksiin liittyvät tuotot

Saadut yhteisrahoitusosuudet täyttävät edellytykset, joiden mukaan ne voidaan katsoa sellaisiksi muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saaduiksi tuloiksi, joihin sovelletaan ehtoja. Niiden ei tämän vuoksi pitäisi vaikuttaa tuotto- ja kululaskelmaan. Saadut yhteisrahoitusosuudet säilytetään veloissa (ks. liitetieto 2.7.2.1) siihen asti, kun niihin liittyvät ehdot on täytetty eli tukikelpoiset menot ovat aiheutuneet (ks. liitetieto 3.4). Menoja vastaava määrä kirjataan tämän jälkeen yhteisrahoitusosuuksista saatuihin muuhun kuin vaihtoon perustuviin tuottoihin. Tämän seurauksena vaikutus tilikauden taloudelliseen tulokseen on nolla.

3.2 TUOTOT VAIHTOON PERUSTUVISTA TRANSAKTIOISTA

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Rahoitustuotot (0) 2 2 (1) 3 8 Muut tuotot 2 17 40 3 62 42 Yhteensä 2 19 43 2 66 50

Rahoitustuotot muodostuvat pääasiassa ennakkomaksujen koroista, jotka olivat 3 miljoonaa euroa (2) vuonna 2016 (7 miljoonaa euroa vuonna 2015).

Muut tuotot muodostuvat kokonaisuudessaan realisoituneista ja realisoitumattomista kurssivoitoista.

KULUT

3.3 TUKIVÄLINEET

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Ohjelmoitava apu 1 (3) 1 007 746 1 751 1 971 Makrotaloudellinen tuki — 39 — — 39 51 Alakohtaiset politiikat (0) 18 — — 18 (24) AKT-valtioiden väliset hankkeet — 41 301 351 693 746 Korkotuet (3) — — — (3) (6) Hätäapu — (0) 98 300 398 285 Aiempiin Euroopan kehitysrahastoihin liittyvät muut tukiohjelmat — 1 — — 1 0 Institutionaalinen tuki — — 5 33 38 34 Vientitulojen vaihtelun kompensaatio (0) 0 — — 0 (3) Rahoitusosuudet erityisrahastoihin — — — 35 35 5 Yhteensä (2) 95 1 411 1 465 2 970 3 059

EKR:n toimintamenot liittyvät eri välineisiin ja menon tyyppi määräytyy sen mukaan, miten maksut suoritetaan ja miten varoja hallinnoidaan.

3.4 YHTEISRAHOITUSKULUT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Yhteisrahoitus — — (15) — (15) 69

Nämä ovat yhteisrahoitushankkeisiin vuonna 2016 liittyneitä kuluja. Lukuja tarkasteltaessa olisi otettava huomioon, että kulut sisältävät tilikausien erottamiseen liittyvät määrät, jotka on arvioitu (ja ne sisältävät tämän vuoksi myös viime vuotta koskevien arvioitujen määrien peruutukset). Koska vuotta 2015 koskevien arvioitujen kulujen peruutukset (50 miljoonaa euroa) ylittävät vuonna 2016 aiheutuneet kulut (35 miljoonaa euroa), yhteisrahoituskulujen määrä vuonna 2016 on negatiivinen. Vastaavat negatiiviset tuotot on kirjattu tuotto- ja kululaskelmaan (ks. liitetieto 3.1.2).

3.5 TUKIVÄLINEET JA YHTEISRAHOITUSKULUT HALLINNOINTITAVAN MUKAAN ERITELTYINÄ

miljoonaa euroa 2016 2015 Suora hallinnointi 1 173 1 106 Toteuttajana: komissio 140 99 EU:n toimeenpanovirastot 10 2 Erityisrahastot 36 5 EU:n edustustot 987 1 000 Välillinen hallinnointi 1 781 2 023 Toteuttajana: EIP ja EIR 5 31 kansainväliset järjestöt 821 990 julkisen palvelun tehtäviä hoitavat yksityisoikeudelliset yhteisöt 143 31 julkisoikeudelliset yhteisöt 57 70 kolmannet maat 756 900 julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien toteuttamisesta vastaavat yksityisoikeudelliset yhteisöt (1) 1 Yhteensä 2 954 3 128

3.6 KULUT RAHOITUSTOIMINNASTA

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Saamisten arvon alentuminen 0 0 (4) — (4) 1 Muut rahoituskulut — — — 0 0 0 Yhteensä 0 0 (4) 0 (4) 1

Saamisten arvon alentuminen sisältää tilikauden päättyessä tehdyn arvion sellaisiin saamisiin liittyvistä kuluista, joita ei saada perittyä takaisin, sekä viime vuotta koskeviin vastaaviin kuluarvioihin liittyvät peruutukset. Koska vuotta 2015 koskevien määrien peruutukset (29 miljoonaa euroa) ylittävät vuotta 2016 koskevan kuluarvion (25 miljoonaa euroa), saamisten arvon alentumiseen liittyvien kulujen kokonaismäärä vuonna 2016 on negatiivinen.

3.7 MUUT KULUT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 2016 2015 Hallinnolliset ja tietotekniset kulut — (0) 4 126 129 113 Riski- ja kuluvaraukset — — — — — 4 Myyntisaamisiin liittyvät realisoituneet tappiot 0 0 0 — 0 2 Kurssitappiot 3 19 42 3 66 44 Yhteensä 3 19 46 129 196 162

Tämä erä sisältää tukimenot, jotka ovat EKR:jen ohjelmasuunnitteluun ja niiden varojen käyttöön liittyviä hallintokuluja. Tällaisiin kuluihin kuuluvat hankkeiden valmisteluun, seurantaan ja arviointiin liittyvät kustannukset sekä tietotekniikkaan ja tekniseen apuun liittyvät kustannukset.

4. EHDOLLISET VARAT JA VELAT JA MUUT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.1 EHDOLLISET VARAT

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Suoritustakuut (0) 4 5 0 9 13 Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet — 4 3 — 7 6 Yhteensä (0) 7 8 0 16 20

EKR:n rahoitusta saavilta tuensaajilta vaaditaan suoritustakuu, jolla varmistetaan, että ne noudattavat EKR:n kanssa tekemäänsä sopimukseen sisältyviä ehtoja.

Määrien pidättämiseen perustuvat vakuudet koskevat ainoastaan urakkasopimuksia. Tuensaajille suoritettavista välimaksuista pidätetään yleensä 10 prosenttia sen varmistamiseksi, että toimeksisaaja täyttää sopimusvelvoitteensa. Tällaiset pidätetyt määrät esitetään velkoina. Toimeksisaaja voi hankintaviranomaisen suostumuksella kuitenkin asettaa sopimusvakuuden, jolla korvataan välimaksuista tehtävä pidätys. Tällaiset vakuudet esitetään ehdollisina varoina.

Kun kyse on välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvista sopimuksista, vakuus ei kuulu EKR:lle vaan hankintaviranomaiselle, joten vakuutta ei kirjata EKR:n tileihin.

4.2 MUUT MERKITTÄVÄT TILINPÄÄTÖKSESSÄ ESITETTÄVÄT TIEDOT

4.2.1 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi

Jäljempänä esitetty määrä saadaan vähentämällä maksattamatta olevien sitoumusten määrästä niihin liittyvät, tuotto- ja kululaskelmaan kuluiksi kirjatut määrät. Talousarviosta maksattamatta olevat sitoumukset ovat avoimia sitoumuksia, joita vastaavia maksuja ei vielä ole suoritettu ja/tai joita ei vielä ole purettu. Maksattamatta olevia määriä syntyy aina monivuotisten ohjelmien yhteydessä.

miljoonaa euroa 8. EKR 9. EKR 10. EKR 11. EKR 31.12.2016 31.12.2015 Talousarviositoumukset, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821 Yhteensä 2 202 2 406 4 136 6 746 5 821

Näitä sitoumuksia oli 31. joulukuuta 2016 yhteensä 7 665 miljoonaa euroa (vuonna 2015 vastaava määrä oli 6 809 miljoonaa euroa).

4.2.2 Yritysten kehittämiskeskus (YKK)

Kesäkuussa 2014 pidetyssä AKT–EU-ministerineuvostossa sovittiin YKK:n toiminnan hallitusta lopettamisesta siten, että samalla varmistetaan, että YKK:n AKT-maissa ja -alueilla toteuttamat yksityissektorin tukemiseen tähtäävät hankkeet saatetaan kaikilta osin päätökseen. Tätä varten AKT-EU-ministerineuvosto antoi AKT–EU-suurlähettiläskomitealle valtuudet hyväksyä päätöksiä, jotka ovat tarpeen YKK:n toiminnan hallituksi lopettamiseksi.

AKT-EU-suurlähettiläskomitea valtuutti 23. lokakuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 4/2014 YKK:n hallintoneuvoston toteuttamaan välittömästi kaikki YKK:n toiminnan lopettamiseksi tarvittavat toimenpiteet. Hallintoneuvostolle annettiin päätöksen 2 artiklan mukaisesti tehtäväksi nimetä selvittäjä valmistelemaan ja toteuttamaan sulkemissuunnitelmaa.

Selvittäjä toimitti kesäkuun 2015 lopussa YKK:n hallintoneuvostolle lopullisen strategiasuunnitelman, joka sisältää talousarvion ja työohjelman. Strategiasuunnitelmassa on otettu huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun tulokset. Lopulliseen strategiasuunnitelmaan sisältynyt YKK:n hallintoneuvoston hyväksymä talousarvio muodosti perustan yhteensä 18,2 miljoonan euron rahoituspäätösehdotukselle, jonka komissio hyväksyi vuonna 2015. Rahoituspäätöksen hyväksymisen jälkeen YKK:n ja komission välillä tehtiin joulukuussa 2015 avustussopimus, joka tarjoaa YKK:lle sen omaisuuserien realisointia ja sen velkojen maksua varten tarvittavan rahoituksen. Tämä avustussopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2016, ja sen voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2017. Sopimuksen arvo sisältyy maksattamatta oleviin sitoumuksiin, joita ei ole vielä kirjattu kuluiksi.

5. RAHOITUSRISKIN HALLINTA

Seuraavat EKR:n rahoitusriskin hallintaa koskevat tiedot liittyvät kassanhallintatoimiin, jotka komissio on toteuttanut EKR:n puolesta sen varojen hallinnoimiseksi.

5.1 RISKINHALLINTAPOLITIIKKA JA SUOJAUS

EKR:n kassanhallintasäännöt ja -periaatteet vahvistetaan yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa ja sisäisessä sopimuksessa.

Varainhoitoasetuksen mukaisesti noudatetaan seuraavia perusperiaatteita:

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet jäsenvaltion keskuspankissa tai jäsenvaltion nimeämässä rahoituslaitoksessa oleville erityistileille. Rahoitusosuudet pidetään kyseisillä tileillä siihen asti, kun maksu EKR:lle tulee suoritettavaksi.

— Jäsenvaltiot maksavat EKR:n rahoitusosuudet euroina. Maksut EKR:sta suoritetaan euroina ja muina valuuttoina, joihin kuuluu myös vähemmän tunnettuja valuuttoja.

— Komission EKR:n nimissä avaamilla pankkitileillä ei saa tapahtua tilinylityksiä.

Erityistilien lisäksi komissio on avannut EKR:n nimissä muita pankkitilejä rahoituslaitoksissa (keskuspankeissa ja liikepankeissa) suorittaakseen ja vastaanottaakseen sellaisia maksuja, jotka eivät liity jäsenvaltioiden rahoitusosuuksiin.

Kassanhallinta- ja maksutoiminnot ovat pitkälle automatisoituja ja perustuvat ajanmukaisiin tietotekniikkajärjestelmiin. Käytössä on lisäksi erityismenettelyjä, joilla taataan järjestelmän turvallisuus ja varmistetaan tehtävien eriyttäminen varainhoitoasetuksen säännösten, komission noudattamien sisäistä valvontaa koskevien standardien ja tilintarkastusperiaatteiden mukaisesti.

Kassanhallinta- ja maksutoimintojen hallinnointi perustuu kirjallisiin ohjeisiin ja menettelyihin, joiden tavoitteena on vähentää operatiivisia ja rahoitusriskejä sekä varmistaa valvonnan riittävyys. Ohjeet ja menettelyt kattavat eri toiminnot, ja niiden noudattamista valvotaan säännöllisesti.

5.2 VALUUTTARISKI

EKR:oon kohdistuva valuuttariski vuoden lopussa – nettopositio

miljoonaa euroa 31.12.2016 31.12.2015 USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä USD GBP DKK SEK EUR Muut Yhteensä Rahoitusvarat Saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät 0 — — — 129 3 132 — — — — 171 1 171 Käteisvarat ja muut rahavarat 2 0 — — 678 — 680 4 0 — — 500 — 504 Yhteensä 2 0 — — 807 3 812 4 0 — — 671 1 675 Rahoitusvelat Pitkäaikaiset rahoitusvelat — — — — (6) — (6) 0 — — — (10) — (10) Velat 0 — — — (495) (54) (549) 0 — — — (473) (47) (520) Yhteensä 0 — — — (501) (54) (555) 0 — — — (483) (47) (530) Yhteensä 2 0 — — 306 (51) 257 4 0 — — 188 (46) 145

Kaikki rahoitusosuudet pidetään euromääräisinä ja muita valuuttoja ostetaan vain silloin kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseksi. Tämän vuoksi EKR:n kassanhallintatoimintoihin ei kohdistu valuuttariskiä.

5.3 KORKORISKI

EKR ei ota lainaa, joten siihen ei kohdistu korkoriskiä.

EKR:n pankkitileillä oleville varoille kertyy kuitenkin korkoa. Komissio on sen vuoksi ottanut EKR:n puolesta käyttöön toimenpiteet varmistaakseen, että kertynyt korko vastaa markkinakorkoja ja niiden vaihteluja.

Kukin jäsenvaltio maksaa rahoitusosuutensa EKR:n talousarvioon nimeämässään rahoituslaitoksessa olevalle erityistilille. Koska osa näihin tileihin sovellettavista koroista voi olla nykyään negatiivisia, tileillä olevat saldot pidetään mahdollisimman pieninä kassanhallintaan liittyvillä menettelyillä. Lisäksi negatiivisesta korosta aiheutuvista kustannuksista vastaa neuvoston asetuksen (EU) 2016/888 mukaan asianomainen jäsenvaltio.

Korko maksetaan liikepankeissa olevien tilien yliyön-saldoille päivittäin. Tällaisten tilien saldoille saatava korko perustuu vaihtuviin markkinakorkoihin, joihin sovelletaan (positiivista tai negatiivista) sopimusmarginaalia. Useimmille pankkitileille maksetaan korkoa, joka perustuu markkinoiden viitekorkoon ja jossa on otettu huomioon kyseisen koron vaihtelut. EKR:oon ei sen vuoksi kohdistu riskiä siitä, että sen tileillä oleville varoille maksettaisiin markkinakorkoa alhaisempaa korkoa.

5.4 LUOTTORISKI (VASTAPUOLIRISKI)

Rahoitusvarat, joihin liittyvä suoritus ei ole myöhästynyt ja joiden arvo ei ole alentunut

miljoonaa euroa Yhteensä Määrä, joka ei ole myöhässä ja johon ei ole tehty arvonalennusta Myöhässä oleva määrä, johon ei ole tehty arvonalennusta < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 132 93 36 4 — Yhteensä 31.12.2016 132 93 36 4 — Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 171 50 120 1 — Yhteensä 31.12.2015 171 50 120 1 —





Rahoitusvarat riskiluokittain

miljoonaa euroa 31.12.2016 31.12.2015 Saamiset Maksettu Yhteensä Saamiset Maksettu Yhteensä Vastapuolet, joilla on ulkopuolisen tahon antama luottoluokitus Paras tai erittäin hyvä luottoluokitus 34 284 318 6 167 173 Parempi keskitason luottoluokitus 3 371 374 34 16 50 Heikompi keskitason luottoluokitus 2 16 18 36 312 348 Spekulatiiviluokka 1 9 10 14 9 23 Yhteensä 40 680 720 90 503 593 Vastapuolet, joilla ei ole ulkopuolisen tahon antamaa luottoluokitusta Ryhmä 1 (velalliset, joilla ei ole aikaisempia maksulaiminlyöntejä) 92 0 92 81 1 82 Ryhmä 2 (velalliset, joilla on aikaisempia maksulaiminlyöntejä) — — — — — — Yhteensä 92 0 92 81 1 82 Yhteensä 132 680 812 171 504 675

Spekulatiiviluokkaan ja heikompaan keskitason luottoluokitusluokkaan kuuluvat rahoitusvarat ovat pääasiassa EKR-rahoitusosuuksia, jotka jäsenvaltiot ovat maksaneet avaamilleen erityistileille EKR:n varainhoitoasetuksen 22 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen asetuksen mukaan nämä määrät on pidettävä erityistileillä siihen asti, kun maksut tulevat suoritettaviksi.

Suurin osa EKR:n kassavaroista on talletettu EKR:n varainhoitoasetuksen mukaisesti erityistileille, jotka jäsenvaltiot ovat avanneet rahoitusosuuksiensa maksamista varten. Suurin osa näistä tileistä on jäsenvaltioiden valtiokonttoreissa tai keskuspankeissa. EKR:oon kohdistuu näiden laitosten osalta erittäin vähäinen vastapuoliriski (riski liittyy EKR:n toimintaan osallistuviin jäsenvaltioihin).

Kun kyse on liikepankeissa olevista EKR:n kassavaroista, joilla katetaan suoritettavat maksut, näille tileille siirretään varoja vain tarpeen mukaan, ja kyseisiä kassavaroja hallinnoidaan automaattisesti komission kassanhallintajärjestelmällä. Kullakin tilillä pidetään käteisvaroja vähimmäismäärä, joka on suhteessa tililtä päivittäin suoritettavien maksujen keskimäärään. Näiden tilien yliyön-saldo on tämän vuoksi jatkuvasti hyvin alhainen, joten EKR:oon kohdistuva riski on pieni.

EKR:oon kohdistuva vastapuoliriski pyritään lisäksi minimoimaan valitsemalla liikepankit erityisohjeiden mukaisesti.

Liikepankit valitaan aina tarjouskilpailulla. Liikepankin lyhytaikaisen luottoluokituksen on oltava vähintään P-1 (Moody’s) tai vastaava (S&P A-1 tai Fitch F1), jotta se voi osallistua tarjouskilpailuun. Tietyissä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä heikompikin luokitus.

5.5 LIKVIDITEETTIRISKI

Analyysi rahoitusvastuista sopimuksen jäljellä olevan voimassaoloajan mukaan

miljoonaa euroa < 1 vuosi 1–5 vuotta > 5 vuotta Yhteensä Rahoitusvelat 549 6 — 555 Yhteensä 31.12.2016 549 6 — 555 Rahoitusvelat 520 10 — 530 Yhteensä 31.12.2015 520 10 — 530

EKR:oon sovellettavilla budjettiperiaatteilla varmistetaan, että budjettikauden kassavarojen kokonaismäärä riittää aina kauden kaikkien maksujen suorittamiseen. Jäsenvaltioilta saatavien rahoitusosuuksien kokonaismäärä on näin aina yhtä suuri kuin vastaavan budjettikauden maksumäärärahojen määrä.

Jäsenvaltiot maksavat rahoitusosuutensa EKR:lle kuitenkin kolmena vuosieränä, minkä lisäksi EKR:sta suoritettaviin maksuihin liittyy tiettyä kausittaisuutta.

Jotta voitaisiin varmistaa, että kassavarat riittävät jokaisena kuukautena maksujen suorittamiseen, komission kassanhallintayksikkö ja varoja käyttävät yksiköt vaihtavat säännöllisesti tietoja kassatilanteesta varmistaakseen, että tiettynä ajanjaksona suoritettavat maksut eivät ylitä käytettävissä olevia kassavaroja.

Edellä mainitun lisäksi EKR:n päivittäisessä kassanhallinnassa käytetään automaattisia kassanhallintatyökaluja, joilla varmistetaan päivittäin, että jokaisella EKR:n pankkitilillä on riittävästi käteisvaroja.

6. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT

EKR:n lähipiiriksi katsotaan EU:n Bêkou-erityisrahasto ja EU:n Afrikka-hätärahasto. Näiden yhteisöjen väliset liiketoimet ovat osa EKR:n normaalia toimintaa, joten niistä ei EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaan tarvitse antaa tietoja erikseen.

EKR on komission hallinnoima rahasto, joten sillä ei ole omaa erillistä hallintoa. EU:n, myös komission, johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet on ilmoitettu Euroopan unionin konsolidoidun tilinpäätöksen kohdassa 7.2 ”Johtoon kuuluvien avainhenkilöiden etuudet”.

7. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT

EKR:n tilinpitäjän tietoon ei tilinpäätöksen toimittamispäivään mennessä ollut tullut tai saatettu sellaisia olennaisia tapahtumia, jotka olisi ilmoitettava erikseen tässä kohdassa. Tilinpäätös ja sen liitetiedot on laadittu tuoreimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, ja edellä esitetyt tiedot perustuvat tällaisiin tietoihin.

8. VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLISEN TULOKSEN JA TALOUSARVION TOTEUTUMAN TÄSMÄYTYS

Varainhoitovuoden taloudellinen tulos on laskettu suoriteperusteisen kirjanpidon periaatteiden mukaisesti. Talousarvion toteutuma sen sijaan perustuu maksuperusteisen kirjanpidon sääntöihin. Koska taloudellinen tulos ja talousarvion toteutuma kuitenkin kattavat samat operatiiviset tapahtumat, ne on syytä täsmäyttää. Seuraavassa taulukossa esitetään nämä täsmäytykset ja erityisesti tärkeimmät tulo- ja menopuolen täsmäytyserät.

miljoonaa euroa 2016 2015 VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (3 073 ) (3 152 ) Tulot Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan (2) (1) Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu (7) (11) Aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot 16 19 Ennakkomaksujen nettovaikutus 43 28 Siirtosaamiset (netto) 8 29 Menot Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot 63 61 Varainhoitovuonna maksetut aikaisempien vuosien menot (129) (221) Maksujen peruutukset 22 12 Ennakkomaksujen nettovaikutus (459) (53) Siirtovelat (netto) 168 200 VARAINHOITOVUODEN TALOUSARVION TOTEUTUMA (3 350 ) (3 088 )

8.1 TÄSMÄYTYSERÄT – TULOT

Varainhoitovuoden talousarviotulot muodostuvat kyseisen vuoden aikana vahvistettujen saamisten perusteella saaduista tuloista sekä tuloista, jotka on saatu aiempina varainhoitovuosina vahvistettujen saamisten perusteella.

Saamiset, jotka eivät vaikuta talousarvion toteutumaan, kirjataan taloudelliseen tulokseen, mutta niitä ei voida lukea tuloiksi talousarviossa, sillä maksuja vastaava määrä siirretään varantoihin eikä sitä voida sitoa uudelleen ilman neuvoston päätöstä.

Varainhoitovuoden aikana vahvistetut saamiset, joita vastaavia tuloja ei ole vielä saatu, vähennetään täsmäytystä tehtäessä taloudellisesta tuloksesta, koska ne eivät kuulu talousarviotuloihin. Sen sijaan aiempina vuosina vahvistettujen saamisten perusteella saadut tulot on täsmäytettäessä sisällytettävä varainhoitovuoden taloudelliseen tulokseen.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu kuitatuista ennakkomaksuista. Kyseessä on tuloihin kuuluva maksu, jolla ei ole vaikutusta taloudelliseen tulokseen.

Siirtosaamisten nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä siirtosaamisista. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus, eli varainhoitovuoden siirtosaamisista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtosaamiset.

8.2 TÄSMÄYTYSERÄT – MENOT

Maksamatta olevat varainhoitovuoden menot on täsmäytystä tehtäessä otettava huomioon, koska ne sisältyvät taloudelliseen tulokseen mutta eivät kuulu talousarviomenoihin. Varainhoitovuonna maksetut aiempien vuosien menot on sen sijaan täsmäytystä tehtäessä vähennettävä taloudellisesta tuloksesta, sillä ne kuuluvat varainhoitovuoden talousarviomenoihin mutta eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen tai vähentävät oikaisujen tapauksessa kuluja.

Maksujen peruutuksista saatavat määrät eivät vaikuta taloudelliseen tulokseen, mutta ne vaikuttavat talousarvion toteutumaan.

Ennakkomaksujen nettovaikutus muodostuu varainhoitovuoden aikana suoritetuista uusista ennakkomaksuista (jotka kirjataan kyseisen vuoden talousarviomenoiksi) sekä sellaisista varainhoitovuoden tai aiempien vuosien aikana suoritetuista ennakkomaksuista, jotka on kuitattu hyväksyttyjä tukikelpoisia menoja vastaan. Viimeksi mainitut ovat suoriteperustetta sovellettaessa kuluja, mutta niitä ei merkitä talousarviokirjanpitoon, koska alkuperäinen ennakkomaksu on kirjattu talousarviomenoksi jo ennakkomaksun suoritusajankohtana.

Siirtovelkojen nettomäärä muodostuu pääasiassa tilikausien erottamiseen liittyvistä eristä eli sellaisista EKR:n varojen saajille aiheutuneista tukikelpoisista menoista, joita ei ole vielä ilmoitettu EKR:lle. Laskelmassa otetaan huomioon ainoastaan nettovaikutus eli varainhoitovuoden siirtoveloista vähennetään edellisen vuoden peruutetut siirtovelat.

EKR:OON KONSOLIDOITUJEN EU:N ERITYISRAHASTOJEN TILINPÄÄTÖSLASKELMAT (14)

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS (15)

TAUSTATIETOA EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Erityisrahasto on oikeudellinen järjestely, jolla on tietynlainen rahoitusrakenne. Erityisrahastoon kootaan varoja useilta rahoittajilta, jotka rahoittavat yhdessä jonkin hankkeen yhteisesti sovittujen tavoitteiden pohjalta. Hankkeen toteutuksesta raportoidaan niin ikään yhteisesti sovitulla tavalla.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia tai temaattisia toimia. Unionin erityisrahaston perustamisen edellytyksenä on, että se tarjoaa EU:n lisäarvoa (ts. rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla) ja että sillä täydennetään muita välineitä (rahasto ei saisi olla päällekkäinen jo käytössä olevien samankaltaisten välineiden kanssa).

Erityisrahastot perustetaan määräajaksi, ja kunkin rahaston toimikausi ja tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan mukaan erityisrahastoihin sovelletaan omia hallinnointijärjestelyjä ja niihin osoitettavat rahoitusosuudet käsitellään EU:n talousarvion ulkopuolella. Jokaisella erityisrahastolla on johtokunta, jonka puheenjohtajana on komissio ja jossa rahoittajien edustajat ovat jäseninä ja rahoitukseen osallistumattomien jäsenvaltioiden edustajat tarkkailijoina.

Erityisrahastolla on lisäksi operatiivinen johtoryhmä, joka muodostuu EU:n edustajasta (ryhmän puheenjohtaja), erityisrahaston perustajajäsenistä (varapuheenjohtajat) sekä sellaisten muiden rahoittajien edustajista, joiden rahoitusosuus on vähintään 3 miljoonaa euroa (jäsenet). Operatiivinen johtoryhmä päättää erityisrahaston varojen käytöstä ja arvioi rahoitettujen toimien tuloksellisuutta. Operatiivinen johtoryhmä hoitaa lisäksi muun muassa seuraavat hallinnolliset tehtävät: vuosikertomuksen ja tarkastetun vuotuisen tilinpäätöksen hyväksyminen, sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuuden valvonta sekä toimenpiteiden toteuttaminen sisäisten ja ulkopuolisten tarkastajien havaintojen perusteella.

Erityisrahastoja hallinnoi komissio. Käytännössä hallinnoinnista vastaa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, joka huolehtii siitä, että komissio ja rahoittajina olevat kolmannet osapuolet saavat varmuuden siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti. Erityisrahaston johtaja toimii edelleenvaltuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä. Kuten Euroopan kehitysrahaston tapauksessa unionin erityisrahaston tilinpitäjänä on komission tilinpitäjä, joka laatii kaikille unionin erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot.

Bêkou-erityisrahasto

EU:n ensimmäinen monenvälinen erityisrahasto eli Bêkou-erityisrahasto (sangonkielinen sana ”bêkou” tarkoittaa toivoa) perustettiin 15. heinäkuuta 2014. Sen perustajina olivat EU:n komissio (jota edustivat kansainvälisen yhteistyön ja kehitysasioiden pääosasto, humanitaarisen avun ja pelastuspalveluasioiden pääosasto sekä Euroopan ulkosuhdehallinto) ja kolme jäsenvaltiota (Saksa, Ranska ja Alankomaat). Bêkou-erityisrahaston tavoitteena on edistää Keski-Afrikan tasavallan tilanteen vakauttamista ja maan jälleenrakentamista. Rahaston toimikausi on enintään 60 kuukautta. Rahastoa hoidetaan Brysselistä käsin.

Bêkou-erityisrahaston tilinpäätös

Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavia toimia varten perustetun Euroopan unionin erityisrahaston eli Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja Bêkou-erityisrahaston perustamissopimuksen 11 artiklan 2 kohdan 1 alakohdan mukaan rahaston tilinpäätös muodostuu kahdesta osasta: 1) erityisrahaston johtajan laatima vuotuinen rahoituskertomus ja 2) vuotuiset tilinpäätöslaskelmat, jotka on laatinut komission tilinpitäjä, joka on edellä mainitun artiklan nojalla myös erityisrahaston tilinpitäjä.

Bêkou-erityisrahaston perustamisesta tehdyn sopimuksen 8 artiklan mukaan tilinpäätöslaskelmat laaditaan komission tilinpitäjän hyväksymien kirjanpito- ja tilinpäätössääntöjen mukaisesti (EU:n kirjanpito- ja tilinpäätössäännöt). Nämä säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS).

Tilinpäätöksen tarkastaa riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja, ja erityisrahaston johtaja ja tilinpitäjä toimittavat lopullisen tilinpäätöksen operatiivisille johtoryhmälle hyväksymistä varten (8 artiklan 3 kohdan 4 alakohdan c alakohta).

Varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat

Vuoden 2016 lopussa Bêkou-erityisrahastolla oli seitsemän rahoittajaa: EKR, EU:n talousarvio, neljä jäsenvaltiota ja yksi EU:n ulkopuolinen valtio.

Bêkou-erityisrahastosta rahoitetaan toimia, joilla autetaan Keski-Afrikan tasavaltaa kriisin jälkeisessä elpymisessä ja kaikissa jälleenrakentamiseen liittyvissä toimissa. Rahoitettavilla toimilla pyritään etenkin seuraaviin tavoitteisiin:

— välttämättömien julkisten palvelujen (esim. sähkönjakelu, liikenne, oikeussuojan saatavuus ja vesihuolto) sekä sosiaalisten peruspalvelujen (terveydenhuolto ja koulutus) palauttaminen ja elintarvikehuolto- ja ravitsemustilanteen vakauttaminen

— taloudellisen toiminnan elvyttäminen

— maan vakauttaminen ja yhteiskunnan rakenteiden palauttaminen etenkin eri yhteisöjen välisen sovinnon ja niiden rauhanomaisen yhteiselon sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen kautta

— kansallisten ja paikallisten hallintorakenteiden legitimiteetin, valmiuksien ja toiminnan palauttaminen.

Rahastosta tuetaan myös toimia, joiden tarkoituksena on lieventää kriisin vaikutuksia Keski-Afrikan tasavallan rajanaapureina oleviin maihin ja/tai maihin, jotka ovat tarjonneet suojaa Keski-Afrikan tasavallan väkivaltaisuuksia paenneille.

Vuoden 2016 lopussa rahoittajat olivat sitoutuneet osoittamaan rahastoon noin 173 miljoonaa euroa: tästä summasta EKR:n osuus oli 68 miljoonaa euroa, EU:n talousarvion osuus 50 miljoonaa euroa sekä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien osuus 55 miljoonaa euroa.

Maan elpymistä tukevia ohjelmia oli hyväksytty yhteensä 11. Vuoden 2016 loppuun mennessä rahastosta oli sidottu hankkeisiin yhteensä 91,3 miljoonaa euroa käytettäviksi seuraavilla aloilla: terveydenhuolto, elintarvike- ja ravitsemusturva, infrastruktuuri, naisten integroiminen yhteiskuntaan sekä apu naapurimaissa oleville Keski-Afrikan tasavallasta lähteneille pakolaisille.

EU:N BÊKOU-ERITYISRAHASTON TASE

tuhatta euroa 31.12.2016 31.12.2015 PITKÄAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 3 604 3 446 3 604 3 446 LYHYTAIKAISET VARAT Ennakkomaksut 12 458 6 047 Vaihtoon perustuvat saamiset ja muuhun kuin vaihtoon perustuvat kerrytettävissä olevat rahamäärät 1 455 1 364 Käteisvarat ja muut rahavarat 43 036 52 461 56 949 59 873 VARAT YHTEENSÄ 60 554 63 319 PITKÄAIKAISET VELAT Rahoitusvelat (59 339 ) (63 125 ) (59 339 ) (63 125 ) LYHYTAIKAISET VELAT Menojäämät ja tuloennakot (1 215 ) (193) (1 215 ) (193) VELAT YHTEENSÄ (60 554 ) (63 319 ) NETTOVARAT — — RAHASTON VARAT JA VARANNOT Kertynyt ylijäämä — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — NETTOVARAT — —

BÊKOU-ERITYISRAHASTON TUOTTO- JA KULULASKELMA

tuhatta euroa 2016 2015 TUOTOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista Tuotot rahoittajilta 17 232 9 354 17 232 9 354 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 48 101 48 101 Tuotot yhteensä 17 280 9 455 KULUT Toimintakulut (16 432 ) (8 824 ) Muut kulut (848) (631) Kulut yhteensä (17 280 ) (9 455 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS — —

BÊKOU-ERITYISRAHASTON RAHAVIRTALASKELMA

tuhatta euroa 2016 2015 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — Toiminnan rahavirta Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (6 569 ) (9 493 ) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen (91) (1 364 ) Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (3 786 ) 18 125 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 1 021 193 NETTORAHAVIRTA (9 425 ) 7 461 Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettolisäys/(-vähennys) (9 425 ) 7 461 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 52 461 45 000 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 43 036 52 461

LASKELMA BÊKOU-ERITYISRAHASTON NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

tuhatta euroa Kertynyt ylijäämä/ (alijäämä) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos Nettovarat SALDO 31.12.2015 — — — Varainhoitovuoden taloudellinen tulos — — — SALDO 31.12.2016 — — —

EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTON LOPULLINEN TILINPÄÄTÖS (16)

TAUSTATIETOA EU:N AFRIKKA-HÄTÄRAHASTOSTA

Yleistä taustatietoa unionin erityisrahastoista

Erityisrahasto on oikeudellinen järjestely, jolla on tietynlainen rahoitusrakenne. Erityisrahastoon kootaan varoja useilta rahoittajilta, jotka rahoittavat yhdessä jonkin hankkeen yhteisesti sovittujen tavoitteiden pohjalta. Hankkeen toteutuksesta raportoidaan niin ikään yhteisesti sovitulla tavalla.

Unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (jäljempänä ”unionin varainhoitoasetus”) 187 artiklan 1 kohdan ja yhdenteentoista Euroopan kehitysrahastoon sovellettavan varainhoitoasetuksen 42 artiklan mukaan komissio voi perustaa unionin erityisrahastoja ulkoisia toimia varten. Unionin eritysrahastot perustetaan muiden rahoittajien kanssa tehtävillä sopimuksilla. Rahastoilla vastataan tarpeeseen toteuttaa hätätoimia, hätätilan jälkeisiä toimia sekä temaattisia toimia. Erityisrahaston perustamisen edellytyksenä on, että se tarjoaa EU:n lisäarvoa (ts. rahaston tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla kuin kansallisella tasolla) ja että sillä täydennetään muita välineitä (rahasto ei saisi olla päällekkäinen jo käytössä olevien samankaltaisten välineiden kanssa).

EU:n erityisrahastoilla on useita etuja. Ne ovat EU:n hallinnoimia välineitä, minkä ansiosta EU:n ja jäsenvaltioiden toimia voidaan niiden avulla koordinoida paremmin. Lisäksi EU ja muut rahoittajat pystyvät niiden ansiosta valvomaan toimia paremmin, ja niillä voidaan lisätä EU:n toiminnan näkyvyyttä. EU:n erityisrahastojen etuna on niiden nopea päätöksentekomenettely ja se, että niiden avulla voidaan koota merkittävä määrä varoja eri lähteistä. Ne ovat tämän vuoksi joustava, ennakoiva ja helposti mukautettavissa oleva väline.

Erityisrahastot perustetaan määräajaksi, ja kunkin rahaston toimikausi ja tavoitteet määritellään sen perustamisasiakirjassa. Unionin varainhoitoasetuksen 187 artiklan mukaan erityisrahastoihin sovelletaan omia hallinnointijärjestelyjä ja niihin osoitettavat rahoitusosuudet käsitellään EU:n talousarvion ulkopuolella. Jokaisella erityisrahastolla on johtokunta, jonka puheenjohtajana on komissio ja jossa rahoittajien edustajat ovat jäseninä ja rahoitukseen osallistumattomien jäsenvaltioiden edustajat tarkkailijoina. Erityisrahaston johtokunta päättää erityisrahaston varojen käyttämisestä.

Erityisrahastolla on lisäksi operatiivinen johtoryhmä, joka muodostuu EU:n edustajasta (ryhmän puheenjohtaja), erityisrahaston perustajajäsenistä (varapuheenjohtajat) sekä sellaisten muiden rahoittajien edustajista, joiden rahoitusosuus on vähintään 3 miljoonaa euroa (jäsenet). Operatiivinen johtoryhmä hyväksyy erityisrahaston työohjelman, ja se myös arvioi rahoitettujen toimien tuloksellisuutta. Operatiivinen johtoryhmä hoitaa lisäksi muun muassa seuraavat hallinnolliset tehtävät: vuosikertomuksen ja tarkastetun vuotuisen tilinpäätöksen hyväksyminen, sisäisen valvonnan järjestelmien vaikuttavuuden valvonta sekä toimenpiteiden toteuttaminen sisäisten ja ulkopuolisten tarkastajien havaintojen perusteella.

Erityisrahastoja hallinnoi komissio. Käytännössä hallinnoinnista vastaa valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, joka huolehtii siitä, että komissio ja rahoittajina olevat kolmannet osapuolet saavat varmuuden siitä, että varat on käytetty asianmukaisesti. Erityisrahaston johtaja toimii edelleenvaltuutettuna tulojen ja menojen hyväksyjänä. Kuten Euroopan kehitysrahaston tapauksessa unionin erityisrahaston tilinpitäjänä on komission tilinpitäjä, joka laatii kaikille erityisrahastoille yhteiset kirjanpito- ja tilinpäätösmenettelyt sekä tililuettelot.

EU:n Afrikka-hätärahasto

Euroopan unionin Afrikka-hätärahasto vakauden lisäämiseksi sekä sääntelemättömän muuttoliikkeen ja pakkomuuton perimmäisten syiden ehkäisemiseksi (EU:n Afrikka-hätärahasto) perustettiin 12. marraskuuta 2015 Vallettan muuttoliikehuippukokouksessa. Rahaston päätavoitteena on tukea kaikkia vakautta lisääviä näkökohtia, myötävaikuttaa muuttoliikkeen parempaan hallintaan ja puuttua epävakauden, pakkosiirtymisten ja laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Se pyrkii tähän erityisesti edistämällä selviytymiskykyä, taloudellisia ja yhtäläisiä mahdollisuuksia sekä turvallisuutta ja kehitystä ja puuttumalla ihmisoikeuksien loukkauksiin.

Afrikka-hätärahasto toimii pääasiassa kolmella maantieteellisillä alueella, jotka ovat Sahelin ja Tšad-järven alue, Afrikan sarvi ja Pohjois-Afrikka. Näiden lisäksi rahaston hankkeita voidaan tapauskohtaisesti toteuttaa myös rahaston tukikelpoisuusehdot täyttävien maiden naapurimaissa. Rahasto on määräaikainen, ja sen toimikausi päättyy 31. joulukuuta 2020. Rahaston tarkoituksena on toteuttaa lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimia sen toiminta-alueilla oleviin haasteisiin vastaamiseksi. Rahastoa h