1.Johdanto

Lisätalousarvioesitys (LTE) nro 6 vuoden 2016 talousarvioon kattaa yhteensä 31 475 125 euron käyttöönoton Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’solidaarisuusrahasto’, maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto liittyy tulviin Saksassa.

2. Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto

Komissio vastaanotti elokuun 2016 lopussa hakemuksen, joka koski taloudellisen tuen saamista solidaarisuusrahastosta Saksassa esiintyneiden luonnonkatastrofien takia (tulvat touko- ja kesäkuussa 2016).

Komission yksiköt ovat tutkineet perusteellisesti hakemuksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002, jäljempänä ’asetus’, ja erityisesti sen 2, 3 ja 4 artiklan mukaisesti.

Seuraavassa esitetään yhteenveto komission arvion tärkeimmistä osatekijöistä.

2.1. Kesätulvat Saksassa

(1)Rottal-Innin piirikunnassa Ala-Baijerissa esiintyi touko- ja kesäkuussa 2016 useita erittäin voimakkaita, lyhytkestoisia tulvia/hyökytulvia, jotka aiheuttivat tuhoa julkiselle ja yksityiselle infrastruktuurille, yksityisasunnoille ja maataloudelle.

(2)Tulva on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu solidaarisuusrahaston pääasialliseen soveltamisalaan.

(3)Saksan hakemus vastaanotettiin 19. elokuuta 2016 eli 12 viikon määräajan kuluessa siitä, kun ensimmäiset vahingot oli todettu 28. toukokuuta 2016.

(4)Saksa ei pyytänyt ennakkomaksua.

(5)Saksan viranomaiset arvioivat katastrofista aiheutuneiden välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 1 259,005 miljoonaa euroa. Tämä määrä on 38 prosenttia Saksaan suurkatastrofien osalta vuonna 2016 sovelletusta, solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotolle asetetusta kynnysarvosta, joka on 3 312,242 miljoonaa euroa (eli 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina).

(6)Koska välittömien vahinkojen kokonaismäärä on pienempi kuin solidaarisuusrahastosta suurkatastrofin johdosta maksettavan tuen myöntämiselle asetettu kynnysarvo, hakemus esitettiin ja tutkittiin asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa säädetyn alueellista katastrofia koskevan kriteerin nojalla. Kyseisessä kohdassa alueelliseksi katastrofiksi määritellään sellainen luonnonkatastrofi, jonka seurauksena tukikelpoisen valtion NUTS 2 -tason alueella syntyy välittömiä vahinkoja, joiden kustannukset ovat yli 1,5 prosenttia alueen bruttokansantuotteesta (BKT). Saksan hakemus koskee vain yhtä NUTS 2 -tason aluetta, joka on ”Niederbayern (DE22)”. Välittömien vahinkojen ilmoitettu määrä, joka on 1 259,005 miljoonaa euroa, on 3,03 prosenttia alueen BKT:sta (joka on vuoden 2014 tietojen mukaan 41 522 miljoonaa euroa), joten se ylittää asetuksen 2 artiklan 3 kohdassa asetetun 1,5 prosentin kynnyksen. Saksalle voidaan näin ollen myöntää sen hakemuksen perusteella tukea solidaarisuusrahastosta.

(7)Katastrofin vaikutus ja seuraukset tuntuivat eniten Rottal-Innin piirikunnassa Ala-Baijerissa. Erityisesti Simbach am Innin kaupunki tuhoutui lähes kokonaan 1. kesäkuuta. Rottal-Innin piirikunnassa jäi tulvien alle noin 5 000 kotia suunnilleen 430 neliökilometrin alueella. Hakemuksen jättämisen aikaan yli 2 000 ihmistä asui edelleen väliaikaisessa majoituksessa. Kesäkuun tapahtumat vaikuttivat Waldkirchenin kunnan alueella (Freyung-Grafenaun piirikunnassa), jossa tulvien alle jäi 90 taloa. Paikallinen sairaala joutui keskeyttämään osittain toimintansa. Yhteensä yli 47 000 ihmistä kärsi tulvien vaikutuksista Ala-Baijerissa, ja tulvat vaativat seitsemän kuolonuhria. Katastrofi aiheutti merkittäviä vahinkoja yrityksille ja maataloudelle. Lisäksi raportoitiin suurista perusinfrastruktuurivaurioista: liikenneväyliä, kuten rautatielinjoja, paikallisteitä ja maanteitä, oli kulkukelvottomina, mikä aiheutti vakavia liikenneongelmia. Veden jakelu ja jätevedenhuolto keskeytyivät, ja myös sähköverkko vaurioitui. Simbach am Innin kaupungissa ei ollut kolmeen viikkoon kunnallista vedenjakelua. Useiden avustusjärjestöjen lisäksi paikalla oli auttamassa kaikkiaan yli 12 000 henkilöä, mukaan lukien noin 5 700 palomiestä ja 1 000 baijerilaista poliisia.

(8)Saksan viranomaiset arvioivat asetuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen tukikelpoisten ensisijaisten hätätoimien kustannuksiksi 94,196 miljoonaa euroa. Kustannukset on jaoteltu toimenpidetyypeittäin. Suurin osa hätätoimien kustannuksista (yli 52,227 miljoonaa euroa) liittyy liikenneinfrastruktuurin korjaustoimenpiteisiin. Toiseksi suurin kustannuserä (21,083 miljoonaa euroa) liittyy raivaustoimenpiteisiin.

(9)Katastrofialue on Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) vuosiksi 2014–2020 annettujen säännösten mukainen ”kehittyneempi alue”. Saksan viranomaiset eivät ole ilmaisseet komissiolle aikovansa suunnata uudelleen ERI-rahasto-ohjelman rahoitusta korjaustoimenpiteisiin.

(10)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä. Saksan esittämässä hakemuksessa esitellään yksityiskohtaisesti käytössä olevia ehkäiseviä toimenpiteitä. Esimerkiksi vuonna 2014 Baijerin sisäasioista, rakentamisesta ja liikenteestä vastaava ministeriö laati kaikkien sidosryhmien kanssa erityisen tulvantorjuntatoimia koskevan investointiohjelman. Ohjelma on voimassa neljä vuotta (2015–2018), ja investointien yhteenlaskettu määrä on 25 miljoonaa euroa. Ministeriö on antanut pelastusviranomaisille ja kunnille ohjeet paikallisten tulvahälytys- ja liikkeellepanosuunnitelmien laatimiseksi tai laajentamiseksi sekä järjestänyt useita tiedotus- ja koulutustilaisuuksia.

(11)Hakemuksen jättöpäivänä Saksaa vastaan ei ollut käynnissä katastrofin luonteeseen liittyvän unionin lainsäädännön soveltamista koskevia rikkomusmenettelyjä.

(12)Saksan viranomaiset vahvistivat, ettei tukikelpoisia kustannuksia varten ole vakuutussuojaa lukuun ottamatta jo mainittuja kustannuksia, joiden määrä on 0,131 miljoonaa euroa.