Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen /* COM/2013/0817 final - 2013/0404 (NLE) */





PERUSTELUT Ehdotuksen tausta || Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien persulfaattien tuonnissa sovellettavan polkumyyntitullin voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelumenettelyssä. || || Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. || Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1184/2007[1] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuonnissa. Toimenpiteet toteutettiin 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa. Yksilöllinen polkumyyntitulli myönnettiin kahdelle kiinalaiselle viejälle (tullien suuruus oli 0,0 ja 24,5 prosenttia). || Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi || Intressitahojen kuuleminen || Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. || Asiantuntijatiedon käyttö || Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. || Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. Ehdotuksen oikeudellinen sisältö || Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 10. lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella[2] Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG) oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa. Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa todettiin, että polkumyynti ja vahinko todennäköisesti jatkuisivat, jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin. Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei olisi vastoin unionin etua. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta annettavaksi asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 9. tammikuuta 2014. || Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta. || Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. || Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: || Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. || Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. || Sääntelytavan valinta || Ehdotettu sääntelytapa: asetus. || Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. Talousarviovaikutukset || Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. 2013/0404 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[3], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2, 5 ja 6 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet (1) Asetuksella (EY) N:o 1184/2007[4] otettiin käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’ ja ’alkuperäiset toimenpiteet’. Toimenpiteet toteutettiin Kiinan osalta 71,8 prosentin suuruisen arvotullin muodossa kaikkien muiden paitsi kahden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joille myönnettiin yksilöllinen tulli. 2. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano (2) Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 10 päivänä lokakuuta 2012 julkaistulla ilmoituksella[5], jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. (3) Tarkastelu pantiin vireille sen jälkeen, kun kaksi eurooppalaista tuottajaa (RheinPerChemie GmbH&Co. KG ja United Initiators GmbH&Co. KG), jäljempänä ’pyynnön esittäjät’, oli esittänyt asiaa koskevan perustellun pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa 100 prosenttia persulfaattien tuotannosta unionissa. (4) Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen. 3. Tutkimus 3.1. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso (5) Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän lokakuuta 2011 ja 30 päivän syyskuuta 2012 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2009 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 3.2. Tutkimuksen osapuolet (6) Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, etuyhteydettömille tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, mahdollisissa vertailumaissa toimiville tuottajille ja Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. (7) Koska tutkimuksessa oli potentiaalisesti mukana huomattava määrä Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia ja unionissa toimivia etuyhteydettömiä tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi edellä mainittuja osapuolia ilmoittautumaan perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti 15 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta ja toimittamaan komissiolle vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot. (8) Yksikään tuoja ei ilmoittautunut. (9) Vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja vastasi kyselyyn. Sen vuoksi vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen valita otosta. (10) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Vastaukset saatiin kahdelta unionin tuottajalta, yhdeltä kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja yhdeltä tuottajalta Turkista, jota pidettiin mahdollisena vertailumaana. (11) Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: (a) Unionin tuottajat – RheinPerChemie GmbH & Co. KG, Saksa – United Initiators GmbH & Co. KG, Saksa (b) Vientiä harjoittava tuottaja Kiinassa United Initiators (Shanghai) Co. Ltd., Shanghai[6] B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE (12) Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli peroksosulfaatit (persulfaatit), myös kaliumperoksomonosulfaatit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’. (13) Tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään initiaattorina tai hapettavana aineena monissa sovelluksissa. Esimerkkejä ovat käyttö polymerisaation initiaattorina polymeerien tuotannossa, syövytteenä painettujen piirilevyjen tuotannossa, hiuskosmetiikassa, tekstiilien suunnittelussa, paperintuotannossa sekä hammasproteesien puhdistusaineena ja desinfiointiaineena. (14) Tutkimuksessa vahvistettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin, että tarkasteltavana olevalla tuotteella, Kiinan kotimarkkinoilla tuotetulla ja myydyllä tuotteella ja unionin tuotannonalan unionissa tuottamalla ja myymällä tuotteella on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset, minkä vuoksi niitä pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti samankaltaisina tuotteina. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Yleisiä huomioita (15) Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkasteltiin, esiintyikö polkumyyntiä tutkimuksen tekohetkellä ja olisiko todennäköistä, että polkumyynti jatkuisi tai toistuisi, mikäli tiettyjen Kiinasta peräisin olevaan tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaolo päättyisi. (16) Kuten edellä 9 kappaleessa selitetään, vain yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja teki tutkimuksessa yhteistyötä, ja se ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuten jäljempänä 22 kappaleessa mainitaan ja myöhemmin 51–53 kappaleessa yksityiskohtaisemmin selitetään, tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä ja joka ei ole tämän tarkastelun kohteena. Näin olleen polkumyynnistä ei pystytty tässä tapauksessa tekemään analyysiä. 2. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan (17) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä arvioitaessa otettiin huomioon yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat tiedot, perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti kerätyt tiedot ja yhteistyöstä kieltäytyneistä vientiä harjoittavista tuottajista käytettävissä olevat tiedot. Käytettävissä olevilla tiedoilla tarkoitetaan toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelupyynnössä olevia tietoja, Amerikan yhdysvaltojen, jäljempänä ’Yhdysvallat’, maaliskuussa 2013 käynnistämän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun[7] yhteydessä julkaistuja tietoja, komission käytettävissä olevia tilastoja eli perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisia jäsenvaltioiden kuukausittain toimittamia tietoja (14 artiklan 6 kohdan mukaiset tiedot) ja Eurostatin tuontitietoja. (a) Kiinasta ja muista kolmansista maista unioniin tulevan tuonnin hinnat ja määrät (18) Tutkimuksessa käytettävissä olevista tiedoista kävi ilmi, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla periaatteessa koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä[8], jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tähän tuontiin ei sen vuoksi sovelleta polkumyyntitoimenpiteitä. Kyseisellä ajanjaksolla kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat. (19) Vaikka Kiinasta unioniin tulevan tuonnin hinnat nousivat tarkastelujaksolla 29 prosenttia, ne olivat silti alhaiset ja alittivat unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Unionin tuotannonalan myyntihinnat unionin markkinoilla nousivat niin ikään mutta vähemmän, vain 7 prosenttia. (20) Ainoa yhteistyössä toiminut kiinalainen viejä, johon sovelletaan voimassa olevia polkumyyntitulleja, ei vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että se vei tuotetta polkumyynnillä kolmansien maiden markkinoille ja että sen hinnat olivat vielä alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat unionin markkinoilla tällä hetkellä. Tämä on merkki siitä, että kiinalaiset viejät jatkavat polkumyyntiä ja että niiden hinnat ovat alhaiset. (21) Unionin markkinoille tuotetta tuodaan lähinnä kolmesta maasta. Kiinan, Turkin ja Yhdysvaltojen kunkin markkinaosuus on noin 8–10 prosenttia, ja kahden unionin tuottajan markkinaosuus on noin 65–75 prosenttia. Tutkimuksessa todettiin, että Yhdysvallat tuo tuotetta edelleen unionin markkinoille ja että sen osuus koko tuonnista oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin kolmannes. Yhdysvaltojen tuontihinnat olivat keskimäärin 10 prosenttia korkeammat kuin Kiinan tuontihinnat. Tästä päätelmästä yhdessä unionin tuotannonalan hintojen alittavuutta koskevan huomion kanssa käy ilmi, että Kiinasta tuleva tuonti loi hinnanlaskupainetta unionissa. (22) Kuten edellä 18 kappaleessa mainitaan, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla koko Kiinasta tuleva tuonti oli peräisin yhdeltä kiinalaiselta viejältä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kyseisen tuonnin määrä lisääntyi 24 prosenttia ja vastaava markkinaosuus nousi 8 prosentista 9,6 prosenttiin unionin kokonaiskulutuksesta samalla ajanjaksolla. (23) On syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinasta tuleviin persulfaatteihin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun kyseiset toimenpiteet kumottiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä lisääntyi vuoden alle 200 tonnista yli 4 000 tonniin vuonna 2003, minkä jälkeen tuonti enemmän kuin kaksinkertaistui 9 000 tonniin vuonna 2006. Toisin sanoen tuonti Kiinasta valtasi yli 20 prosenttia unionin markkinoista muutamassa vuodessa. Vuosina 2003–2006 kulutus kasvoi 7 prosenttia, mutta Kiinan markkinaosuus kaksinkertaistui. Tämä osoittaa, että kiinalaiset viejät voivat saada haltuunsa merkittävän markkinaosuuden unionin markkinoista silloin, kun polkumyyntitoimenpiteitä ei sovelleta. (24) Kun otetaan huomioon edellä esitetyt tosiasiat ja huomiot – erityisesti Kiinan reaktio unionin markkinoilla toimenpiteiden kumoamisen jälkeen vuonna 2001, kiinalaisten hintojen taso tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja polkumyynnin jatkuminen kolmansilla markkinoilla – katsotaan, että lyhyellä aikavälillä halpatuonti Kiinasta palaisi unionin markkinoille, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. (b) Kiinalaisten tuottajien hinnoittelukäytännöt muilla vientimarkkinoilla (25) Kuten edellä 16 kappaleessa todetaan, yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys ei tuonut tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, minkä vuoksi sen kotimarkkinoiden normaaliarvoa ei voitu verrata unioniin suuntautuneen viennin hintoihin. Sen sijaan arvioitiin, kuten edellä 24 kappaleessa todetaan, tapahtuiko yrityksen vienti kolmansiin maihin polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska yritykselle myönnettiin alkuperäisessä tutkimuksessa markkinatalouskohtelu, normaaliarvo määritettiin yrityksen omien tietojen perusteella. (26) Niiden tarkasteltavana olevan tuotteen kolmen tuotelajin osalta, joiden kotimarkkinamyynti oli edustavaa ja tapahtui tavanomaisessa kaupankäynnissä, keskimääräinen normaaliarvo määritettiin riippumattomien asiakkaiden kotimarkkinoilla maksamien hintojen perusteella. Yhden tuotelajin osalta normaaliarvo oli määritettävä tuotantokustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Kyseisen tuotelajin normaaliarvo määritettiin yrityksen tuotantokustannusten, myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten sekä kotimarkkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä saavutetun voiton perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan mukaisesti. (27) Keskimääräisen painotetun normaaliarvon ja keskimääräisen painotetun vientihinnan (määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin osalta ilmoitettujen ja tarkastettujen tietojen perusteella vapaasti tehtaalla -tasolla) välisen vertailun mukaan keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali on 9,4. (28) Hinnoittelukäytäntöjen osalta se, että Intiassa ja Yhdysvalloissa sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, on selkeä osoitus kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien muilla markkinoilla harjoittamasta polkumyynnistä. (c) Unionin markkinoiden houkuttelevuus (29) Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhteistyössä toiminut kiinalainen yritys vei tuotetta useisiin kolmansiin maihin, muun muassa Brasiliaan, Indonesiaan, Malesiaan, Etelä-Afrikkaan, Etelä-Koreaan, Taiwaniin, Thaimaahan ja Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin. Näin ollen yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen kolmansiin maihin suuntautuneen viennin hintoja verrattiin unionin tuotannonalan myyntihintoihin ja Kiinasta tulevan tuonnin hintoihin unionin markkinoilla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vertailun mukaan yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen hinnat alittivat huomattavasti, jopa 40 prosenttia, unionin tuotannonalan hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (30) Tämä osoittaa ensinnäkin, että hinnat unionin markkinoilla ovat korkeammat ja siten erittäin houkuttelevat, ja toisaalta, että muiden kiinalaisten viejien tarjoamat hinnat ovat alhaisemmat kuin Kiinasta tulevan tuonnin tämänhetkiset hinnat unionin markkinoilla. (31) On syytä huomata myös, että yhteistyössä toimineen yrityksen normaaliarvot olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yleisesti alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Tämä vahvistaa sen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat, koska kiinalaiset tuottajat saisivat sieltä parempaa voittoa. Kiinan alhaiseen hintatasoon ei vaikuttaisi olevan muita syitä kuin käytettävissä oleva kapasiteetti ja tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta. (32) Kuten edellä 28 kappaleessa todetaan, tietyt kolmansien maiden markkinat, kuten Yhdysvallat ja Intia, eivät ole enää niin houkuttelevia kiinalaisille viejille, koska niillä sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä. Lisäksi näillä kolmansien maiden markkinoilla hintataso on suhteellisesti alhaisempi kuin unionin markkinoilla. Muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan vientiin. (33) Edellä esitetyn perusteella oletetaan, että unionin markkinoille ilmestyisi Kiinasta laajamittaista tuontia, joka aiheuttaisi hintapaineita unionin markkinoilla, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. (d) Tuotantokapasiteetti ja vientiä varten käytettävissä oleva kapasiteetti (34) Perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti muiden tietojen puuttuessa Kiinan käyttämättömän kapasiteetin analysoinnissa käytettiin käytettävissä olevia tietoja eli yhteistyössä toimineelta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta Kiinan markkinatilanteesta saatuja tietoja, unionin tuotannonalan toimittamia tietoja, viidestä tärkeimmästä kiinalaisesta tuottajasta yleisesti saatavilla olevia tietoja ja vireillepanovaiheessa kerättyjä tietoja. Mainituista lähteistä saatujen tietojen katsottiin olevan johdonmukaisia. (35) Näiden tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä olevaa kapasiteettia yli 100 000 tonnia, mikä on kolminkertainen määrä suhteessa unionin kulutukseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. (36) Yhteistyössä toimineen tuottajan kapasiteetin käyttöasteen perusteella katsottiin, että Kiinassa on potentiaalisesti käytettävissä merkittävä määrä kapasiteettia, joka voitaisiin käyttää tuotannon lisäämiseen ja ohjaamiseen unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. (e) Polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät (37) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. Erityisesti Kiinaa varten määritetyt normaaliarvot, yhteistyössä toimineen tuottajan polkumyyntikäyttäytyminen kolmansien maiden markkinoilla, kiinalaisiin viejiin kohdistuvien polkumyyntitoimenpiteiden soveltaminen Intiassa ja Yhdysvalloissa, unionin markkinoiden houkuttelevuus verrattuna muihin markkinoihin ja huomattava käytettävissä oleva tuotantokapasiteetti Kiinassa viittaavat siihen, että polkumyynnin toistuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien toimenpiteiden annetaan raueta. D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA 1. Unionin tuotannonalan määritelmä (38) Tutkimuksessa vahvistui, että unionissa persulfaatteja tuottaa vain kaksi tuottajaa. Ne muodostivat 100 prosenttia unionin kokonaistuotannosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Molemmat tuottajat tukivat tarkastelupyyntöä ja tekivät yhteistyötä tutkimuksessa. (39) Näiden kahden yrityksen katsotaan näin ollen muodostavan unionin tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. 2. Alustava huomio (40) Perusasetuksen 19 artiklassa tarkoitetun luottamuksellisuuden suojaamiseksi näitä kahta unionin tuottajaa koskevat tiedot esitetään indeksoituna tai vaihteluväleinä. (41) Tuontia koskevat tiedot on analysoitu samankaltaisen tuotteen kolmen pääasiallisen tuotelajin (ammoniumpersulfaatti, natriumpersulfaatti ja kaliumpersulfaatti) osalta CN-koodien tasolla ja neljännen tuotelajin (kaliumperoksomonosulfaatti) osalta Taric-koodin tasolla. Tuonnin analyysia täydennettiin perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan nojalla kerätyillä tiedoilla. 3. Unionin kulutus (42) Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoille myymien määrien ja Eurostatin tuontitietojen perusteella CN-koodien ja Taric-koodien tasolla. (43) Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla unionin kulutus oli hiukan suurempi kuin tarkastelujakson alussa. Vuosien 2009 ja 2010 välillä kulutus kasvoi 22 prosenttia, mutta myöhemmin kulutus laski tasaisesti noin 18 prosentilla. Taulukko 1 Kulutus || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kulutus (tonnia) || 25 000–35 000 || 35 000–45 000 || 35 000–45 000 || 25 000–35 000 Indeksi (2009=100) || 100 || 122 || 114 || 103 Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat, 14 artiklan 6 kohdassa tarkoitetut tiedot. 4. Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus (44) Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus analysoitiin Eurostatin ja perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella. (45) Edellä mainittujen tietojen vertailu osoittaa, että koko Kiinasta tuleva tuonti on peräisin yhdeltä yritykseltä, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Sen vuoksi Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin markkinaosuutta ja hintakehitystä ei voitu analysoida. (46) Koska sellaiset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat, joihin sovelletaan polkumyyntitoimenpiteitä, eivät vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta unioniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, Kiinan osalta ei voitu määrittää myöskään hintojen alittavuutta. 5. Tuonti muista kolmansista maista (47) Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään muista maista tulevan tuonnin tuontimäärät ja -hinnat sekä markkinaosuus tarkastelujaksolla. Ne määritettiin CN-koodien ja Taric-koodien tasolla saatujen tilastotietojen perusteella. Edellä 40 kappaleessa mainitun luottamuksellisuuden vuoksi markkinaosuutta koskevat tiedot esitetään indeksoituina. Taulukko 2 Tuonti muista kolmansista maista || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimus­ajanjakso || Turkki || || || || || Tuonti (tonnia) || 2 326 || 3 002 || 2 360 || 3 026 || Indeksi (2009=100) || 100 || 129 || 101 || 130 || Hinta (euroa/tonni) || 1 137 || 1 010 || 1 130 || 1 158 || Indeksi (2009=100) || 100 || 89 || 99 || 102 || Markkinaosuus Indeksi || 100 || 106 || 89 || 126 || Yhdysvallat || || || || || Tuonti (tonnia) || 3 662 || 3 951 || 4 156 || 2 556 || Indeksi (2009=100) || 100 || 108 || 114 || 70 || Hinta (euroa/tonni) || 1 053 || 1 170 || 1 201 || 1 099 || Indeksi (2009=100) || 100 || 111 || 114 || 104 || Markkinaosuus Indeksi || 100 || 88 || 100 || 68 || Muut kolmannet maat || || || || || Tuonti (tonnia) || 1 652 || 1 605 || 1 420 || 1 105 || Indeksi (2009=100) || 100 || 97 || 86 || 67 || Hinta (euroa/tonni) || 1 443 || 1 518 || 1 605 || 1 738 || Indeksi (2009=100) || 100 || 105 || 111 || 120 || Markkinaosuus Indeksi || 100 || 80 || 76 || 65 || Kolmannet maat yhteensä || || || || || Tuonti (tonnia) || 7 640 || 8 558 || 7 936 || 6 687 || Indeksi (2009=100) || 100 || 112 || 104 || 88 || Hinta (euroa/tonni) || 1 163 || 1 179 || 1 252 || 1 231 || Indeksi (2009=100) || 100 || 101 || 108 || 106 || Markkinaosuus Indeksi || 100 || 92 || 91 || 85 || Lähde: Eurostat ja Taric. || (48) Tarkastelujaksolla tuonnin määrä muista kolmansista maista unioniin laski noin 12 prosenttia, ja samalla ajanjaksolla keskimääräinen hinta nousi 6 prosenttia. Muiden kolmansien maiden menettämän markkinaosuuden ottivat haltuunsa osittain tuonti Kiinasta ja osittain unionin tuotannonala. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala nosti hintojaan keskimäärin 7 prosenttia, kuten jäljempänä 64 kappaleessa todetaan. 6. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne 6.1. Alustavat huomautukset (49) Komissio tutki perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. 6.2. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (50) Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana huomattavasti. Kasvu oli erityisen merkittävä vuodesta 2009 vuoteen 2010, jolloin kasvua oli 32 prosenttiyksikköä. Tämän jälkeen kasvu pysyi vakaana laskien hiukan vuoden 2011 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 3 Unionin kokonaistuotanto || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotanto (tonnia) || 20 000–30 000 || 25 000–35 000 || 25 000–35 000 || 25 000–35 000 Indeksi (2009=100) || 100 || 132 || 135 || 125 Lähde: Kyselyvastaukset. (51) Tuotantokapasiteetti pysyi tarkastelujakson aikana vakaana. Koska tuotanto kasvoi ajanjaksolla 2009–2011, kapasiteetin käyttöaste nousi 34 prosenttia. Tämä kehityssuuntaus muuttui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska tuotannon väheneminen alensi myös kapasiteetin käyttöastetta 6 prosenttiyksiköllä, kuten jäljempänä esitetään. Taulukko 4 Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Tuotantokapasiteetti (tonnia) || 35 000–45 000 || 35 000–45 000 || 35 000–45 000 || 35 000–45 000 Indeksi (2009=100) || 100 || 101 || 101 || 101 Kapasiteetin käyttöaste || 60 % || 79 % || 81 % || 75 % Indeksi (2009=100) || 100 || 131 || 134 || 124 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.3. Varastot (52) Vaikka unionin tuotannonalan varastojen määrä lisääntyi huomattavasti vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, se oli suhteellisen alhainen tuotantotasoon verrattuna. Taulukko 5 Loppuvarastot || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Loppuvarastot (tonnia) || 500–1 500 || 1 000–2 000 || 2 000–3 000 || 1 500–2 500 Indeksi (2009=100) || 100 || 144 || 227 || 184 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.4. Myyntimäärä (53) Unionin tuotannonalan myyntimäärä unionin markkinoilla riippumattomille asiakkaille noudatteli kulutuksen kehitystä ollen huipussaan vuonna 2010, jonka jälkeisinä vuosina suuntaus oli laskeva tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti. Tarkastelujaksolla myyntimäärä nousi 6 prosenttia. Taulukko 6 Myynti riippumattomille asiakkaille || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Määrä (tonnia) || 15 000–25 000 || 20 000–30 000 || 20 000–30 000 || 15 000–25 000 Indeksi (2009=100) || 100 || 122 || 113 || 106 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.5. Markkinaosuus (54) Koska myyntimäärä unionissa noudatteli kulutuksen kehitystä, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi suhteellisen vakaana tarkastelujaksolla. Taulukko 7 Unionin markkinaosuus || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin tuotannonalan markkinaosuus || 65 %–75 % || 65 %–75 % || 65 %–75 % || 65 %–75 % Indeksi (2009=100) || 100 || 100 || 100 || 103 Lähde: Kyselyvastaukset, Eurostat ja Taric. 6.6. Kasvu (55) Kuten edellä selitettiin, unionin kulutuksen kasvu oli tarkastelujaksolla vain 3 prosenttiyksikköä. Samalla ajanjaksolla unionin tuotannonala pystyi kasvattamaan myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan jonkin verran. 6.7. Työllisyys ja tuottavuus (56) Unionin tuotannonalan työntekijämäärä pysyi vakaana vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Samaan aikaan tuottavuus työntekijää kohti (mitattuna tuotoksena tonni/työntekijä) kuitenkin kasvoi huomattavasti tuotannon kehityksen mukaisesti. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään jäljempänä. Taulukko 8 Unionin kokonaistyöllisyys ja -tuottavuus || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Työntekijäindeksi || 100 || 100 || 103 || 101 Tuottavuusindeksi || 100 || 132 || 131 || 124 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.8. Yksikkömyyntihinnat (57) Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat riippumattomille asiakkaille kasvoivat vuoden 2009 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan 7 prosentin keskimääräinen hinnannousu selittyy tarkastelujaksolla myydyn tuotevalikoiman muuttumisella. Vaikka otetaan huomioon mahdolliset tuotevalikoiman erot, unionin tuotannonalan hinta oli huomattavasti korkeampi kuin yhteistyössä toimineen kiinalaisen tuottajan kolmansiin maihin suuntautuneessa viennissä veloittama hinta. Taulukko 9 Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinnat || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni) || 1 100–1 300 || 1 100–1 300 || 1 200–1 400 || 1 200–1 400 Indeksi (2009=100) || 100 || 100 || 105 || 107 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.9. Kannattavuus (58) Vuonna 2009 unionin tuotannonalan kannattavuus oli lähellä kannattavuusrajaa. Vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kannattavuus pysytteli 10 prosentissa. Yhtäkkinen hyppäys kannattavuusindeksissä vuoden 2009 ja 2010 välillä johtuu hyvin matalasta tasosta vuonna 2009, joka oli kriittinen vuosi unionin tuotannonalalle. Vuoden 2011 kannattavuus oli tulosta erityisistä kustannussäästöistä, jotka eivät toistu tulevaisuudessa. Tämä näkyi jo tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kannattavuuden heikentymisenä, joka on kehityssuuntaus jatkossakin. Taulukko 10 Kannattavuus || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kannattavuus (myynti unionissa) Indeksi (2009=100) || 100 || 2 400 || 3 336 || 1 854 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.10. Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto (59) Tutkimus osoitti, että unionin tuotannonala pystyi säilyttämään investointien tason korkealla koko tarkastelujakson ajan. (60) Sijoitetun pääoman tuotto noudatteli tarkasti kannattavuuden kehitystä vuonna 2009, kun taas vuosi 2011 ei edustanut tavanomaista kehitystä, kuten 58 kappaleessa selitetään. Taulukko 11 Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto Indeksi (2009=100) || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Investoinnit || 100 || 71 || 110 || 99 Sijoitetun pääoman tuotto || 100 || 3 166 || 4 647 || 2 455 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.11. Kassavirta ja pääoman saanti (61) Kassavirta, joka vaikuttaa tuotannonalan kykyyn rahoittaa toimintansa itse, ilmaistuna prosenttiosuutena tarkasteltavana olevan tuotteen liikevaihdosta, noudatteli samansuuntaista kehitystä kuin kannattavuus. Se parani huomattavasti vuoteen 2011 saakka mutta laski tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Taulukko 12 Kassavirta || 2009 || 2010 || 2011 || Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso Kassavirta Indeksi (2009=100) || 100 || 288 || 381 || 172 Lähde: Kyselyvastaukset. 6.12. Palkat (62) Unionin tuotannonalalla työskentelevien työntekijöiden määrä pysyi vakaana, mutta palkat nousivat tarkastelujaksolla 12 prosenttia. 6.13. Polkumyyntimarginaalin suuruus (63) Kuten edellä selitettiin, Kiinasta tarkastelujaksolla tullut tuonti ei tapahtunut polkumyynnillä, minkä vuoksi polkumyyntimarginaalin suuruutta ei voitu arvioida. 6.14. Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä (64) Kun otetaan huomioon Kiinasta tulevan halpatuonnin puuttuminen, suhteellisen korkea kapasiteetin käyttöaste, unionin tuotannonalan markkinaosuuden kasvu ja sen kannattavuuden taso sekä tiettyjen taloudellisten indikaattoreiden myönteinen kehitys, voidaan päätellä, että unionin tuotannonala toipui tarkastelujaksolla aiemmasta polkumyynnistä. Toipuminen on kuitenkin tapahtunut hiljattain, ja tiettyjen vahinkoindikaattoreiden, kuten kannattavuuden, kassavirran, sijoitetun pääoman tuoton ja investointien, osalta unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nähtävissä heikentymistä. 7. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät (65) Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta unionin markkinoille tuleva halpatuonti loppui heti sen jälkeen, kun alkuperäiset toimenpiteet otettiin käyttöön vuonna 2007, eikä sitä esiintynyt tarkastelujaksolla tai tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kiinasta unioniin tuleva tuonti on peräisin yhdeltä ainoalta kiinalaiselta tuottajalta, jonka ei alkuperäisessä tutkimuksessa todettu tuovan tuotetta polkumyynnillä. Tämän vuoksi unionin tuotannonala pystyi saavuttamaan korkean tuotannon tason, lisäämään myyntimääriään, nostamaan keskimääräistä myyntihintaansa, kasvattamaan markkinaosuuttaan ja lisäämään kannattavuuttaan sekä parantamaan yleisesti taloudellista tilannettaan. (66) Sen vuoksi katsotaan, että unionin tuotannonalalle ei aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon kulutuksen vähentyminen ja edellä mainittu tiettyjen vahinkoindikaattoreiden heikentyminen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, katsotaan, että unionin tuotannonala on edelleen haavoittuva. E. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 1. Alustavat huomautukset (67) Jotta voitiin arvioida vahingon toistumisen todennäköisyys siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin mahdollisia vaikutuksia unionin markkinoihin ja unionin tuotannonalaan tarkasteltiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (68) Analyysissä keskityttiin Kiinassa käytettävissä olevaan kapasiteettiin ja kiinalaisten viejien käyttäytymiseen niin kolmansien maiden markkinoilla kuin unionin markkinoilla. 2. Käyttämätön kapasiteetti Kiinassa (69) Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella arvioidaan, että Kiinassa on käytettävissä noin 100 000 tonnia kapasiteettia tarkasteltavana olevan tuotteen tuottamiseen. Lisäksi ympäri maata on useita pieniä tuottajia, jotka vielä kasvattavat mainittua lukua. (70) Koska kiinalaiset viejät eivät tehneet yhteistyötä, käytettävissä ei ole tarkkoja tietoja siitä käyttämättömän kapasiteetin määrästä, joka voitaisiin käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin unionin markkinoille. Tutkimus osoitti kuitenkin, että ainoalla yhteistyössä toimineella kiinalaisella tuottajalla on noin 30 prosenttia käyttämätöntä kapasiteettia. Tämän tiedon ekstrapoloiminen kaikkiin kiinalaisiin yrityksiin tarkoittaisi, että Kiinassa on tällä hetkellä yli 30 000 tonnia käyttämätöntä kapasiteettia. (71) Edellä esitetyn perusteella Kiinasta voitaisiin viedä tarkasteltavana olevaa tuotetta 20 000–25 000 tonnia, vaikka kiinalaiset yritykset eivät toimisikaan täydellä kapasiteetilla. Kun otetaan huomioon tehdyt havainnot ja edellä 20–44 kappaleessa esitetyt päätelmät, on selvää, että jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatketa, Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti suunnataan vientiin unionin markkinoille. Tämän potentiaalisen lisäviennin kohdalla olisi pidettävä mielessä, että unionin kulutus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 25 000–35 000 tonnia. 3. Vienti Kiinasta (72) Kuten edellä 20 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan vienti kolmansiin maihin tapahtui polkumyyntihinnoin. Lisäksi Yhdysvaltojen ja Intian asianomaisten viranomaisten suorittamissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa suositeltiin, että Kiinasta peräisin olevien persulfaattien tuontiin sovellettavien toimenpiteiden voimassaoloa olisi jatkettava. Tässä tilanteessa katsotaan, että kiinalaisten viejien vapaa tuotantokapasiteetti käytettäisiin pääasiassa tuotantoon unionin markkinoille suuntautuvaa vientiä varten, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Kuten edellä 32 kappaleessa selitetään, muilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei sovelleta toimenpiteitä, tarkasteltavana olevaa tuotetta tarjoavat jo kyseisillä markkinoilla toimivat yritykset, joten Kiinan mahdollinen käyttämätön kapasiteetti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suuntautuvaan tarkasteltavana olevan tuotteen vientiin. (73) Kun otetaan huomioon kiinalaisten viejien aiemmin harjoittama polkumyynti, joka johti voimassa olevien toimenpiteiden käyttöön ottoon, ja niiden polkumyyntikäyttäytyminen kolmansissa maissa, voidaan päätellä, että kyseinen vienti unioniin tapahtuisi polkumyyntihinnoin. (74) Lisäksi, kuten edellä 23 kappaleessa todetaan, on syytä huomata, että vuosina 1995–2001 Kiinan persulfaattien vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Kun näiden toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettu, tuonti Kiinasta lisääntyi vuoden 2001 alle 200 tonnista lähes 10 000 tonniin vuonna 2006, minkä seurauksena kyseisen tuonnin osuus unionin markkinoista oli yli 20 prosenttia. 4. Päätelmät (75) Tutkimuksessa tehtyjen huomioiden, joita ovat Kiinassa käytettävissä oleva ylimääräinen kapasiteetti, Kiinan polkumyynti kolmansiin maihin, kiinalaisten viejien rajoitetut mahdollisuudet myydä muille tärkeille kolmansien maiden markkinoille ja niiden todistettu mahdollisuus ohjata vientiä unionin markkinoille, perusteella katsotaan, että toimenpiteiden kumoaminen heikentäisi unionin tuotannonalan asemaa sen ydinmarkkinoilla ja että sille aiheutunut vahinko todennäköisesti toistuisi Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin seurauksena. Ei ole syytä uskoa, että toimenpiteiden voimassaolosta johtunut unionin tuotannonalan tuloksen paraneminen jatkuisi tai lisääntyisi, jos toimenpiteet kumotaan. Päinvastoin olosuhteiden perusteella on todennäköistä, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä heikentäisi unionin markkinoilla tarkastelujaksolla saavutettua myönteistä kehitystä. Kiinasta todennäköisesti polkumyyntihinnoin tapahtuva tuonti aiheuttaisi painetta laskea unionin tuotannonalan myyntihintoja ja pienentäisi sen markkinaosuutta, mikä puolestaan vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan taloudelliseen tulokseen sen ollessa edelleen haavoittuva, kuten edellä 66 kappaleessa todetaan. F. UNIONIN ETU 1. Johdanto (76) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, onko nykyisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun mukaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista, kuten unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien eduista, tehtyyn arviointiin. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (77) Koska kyseessä on voimassa olevia toimenpiteitä koskeva tarkastelu, siinä voitiin arvioida voimassa olevien toimenpiteiden mahdollisia kielteisiä vaikutuksia eri osapuoliin. 2. Unionin tuotannonalan etu (78) Edellä 70 kappaleessa todettiin, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi voimakkaasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska tällöin unionin tuottajien myyntimäärät, markkinaosuus, kannattavuus ja sen myönteinen yleinen taloudellinen tilanne todennäköisesti pysyisi ennallaan. Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska on syytä olettaa, että Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja laajamittaisena, mikä johtaisi vahingon toistumiseen. 3. Käyttäjien etu (79) Yksikään 44 käyttäjästä, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Käyttäjät eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska käyttäjät eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen vaikutus jatkojalostustuotteiden kustannuksiin on varsin marginaalinen ja että toimenpiteiden pitäminen voimassa ei vaikuttaisi kielteisesti käyttäjäteollisuuteen. Tutkimus osoitti myös, että tuotteen luonteesta ja siitä johtuen, että tuotetta on saatavilla useista eri lähteistä, käyttäjät voivat helposti vaihtaa toimittajaa. 4. Tuojien etu (80) Yksikään 14 tuojasta, joihin otettiin yhteyttä, ei vastannut kyselylomakkeeseen eikä toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Tuojat eivät toimineet yhteistyössä myöskään alkuperäisessä tutkimuksessa. Koska tuojat eivät osoittaneet kiinnostusta, katsottiin, että toimenpiteiden voimassa pitäminen ei olisi vastoin niiden etua. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tuojat voivat helposti ostaa eri lähteistä, joita markkinoilla on tällä hetkellä tarjolla, muun muassa unionin tuotannonalalta, yhdysvaltalaisilta viejiltä ja muuhun kuin polkumyyntihintaan myyviltä kiinalaisilta viejiltä. 5. Päätelmät (81) Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloa. G. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET (82) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. (83) Edellä esitetyn perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevien tiettyjen peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston asetuksella (EY) N:o 1184/2007 käyttöön otettujen polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamista olisi jatkettava. (84) Tullien väliset suuret erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityisiä toimenpiteitä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näitä erityissäännöksiä sovelletaan vain yrityksiin, joiden osalta otetaan käyttöön yksilöllinen tulli, ja ne käsittävät sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisen jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää tämän asetuksen liitteessä esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia peroksosulfaatteja (persulfaatteja), myös kaliumperoksomonosulfaattia, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 2833 40 00 ja ex 2842 90 80 (Taric-koodi 2842 90 80 20). 2. Alla lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa mainittujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Yritys || Polkumyyntitulli || Taric-lisäkoodi ABC Chemicals (Shanghai) Co., Ltd., Shanghai || 0,0 % || A820 United Initiators Shanghai Co., Ltd || 24,5 % || A821 Kaikki muut yritykset || 71,8 % || A999 3. Edellä 2 kohdassa mainituille yrityksille määritettyjen yksilöllisten polkumyyntitullien soveltaminen edellyttää, että jäsenvaltioiden tulliviranomaisille esitetään pätevä kauppalasku, joka täyttää liitteessä esitetyt vaatimukset. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. 4. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L 265, 11.10.2007, s. 1. [2] EUVL C 305, 10.10.2012, s. 15. [3] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [4] EUVL L 265, 11.10.2007, s. 1. [5] EUVL C 305, 10.10.2012, s. 15. [6] On syytä huomata, että asetuksessa (EY) N:o 1184/2007 (EUVL L 265, 11.10.2007, s. 1), jolla lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta, Taiwanista ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevien peroksosulfaattien tuonnissa otettiin käyttöön, yritys United Initiators Shanghai Co., Ltd. mainittiin nimellä Degussa-AJ (Shanghai) Initiators Co., Ltd., Shanghai. Yrityksen nimen muutos johtui omistajan vaihtumisesta vuonna 2008. [7] No. A-570-847 (Review) [8] Tässä kappaleessa tarkoitettua yritystä ei tarkastella uudelleen tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaa tarkastelua koskevassa tutkimuksessa, koska kyseiselle yritykselle vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa 0 prosentin tulli (neuvoston asetus (EY) N:o 1184/2007). LIITE asiakirjaan Ehdotus: NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien peroksosulfaattien (persulfaattien) tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön allekirjoittama vakuutus seuraavassa muodossa: (1) Kauppalaskun laatineen tahon toimihenkilön nimi ja tehtävänimike. (2) Seuraava vakuutus: ”Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan unioniin vietäväksi myydyt peroksosulfaatit [määrä] on valmistanut (yrityksen nimi ja osoite), (Taric-lisäkoodi) Kiinan kansantasavallassa. Allekirjoittanut vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.” Päiväys ja allekirjoitus