Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, joka on liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ensimmäinen vaihe. Siinä analysoidaan, noudattaako Kreikka perussopimuksen alijäämä- ja velkakriteeriä. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.

Vuodeksi 2020 ennakoitu alijäämä on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta. Lisäksi vuoden 2019 tiedot merkitsevät, että velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamisessa ei ole edistytty riittävästi, mikä myös on lähtökohtaisesti näyttönä vakaus- ja kasvusopimuksessa määritellyn liiallisen alijäämän olemassaolosta.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Liiallista alijäämää koskeva menettely lopetettiin syyskuussa 2017. Sen jälkeen Kreikkaan sovellettiin kolmivuotista siirtymäkautta, jotta varmistettaisiin riittävä edistyminen kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista. Siirtymäkausi alkoi vuonna 2017 ja päättyi vuonna 2019. Jotta siirtymäkauden aikana voidaan varmistaa jatkuva ja tuloksellinen edistyminen kohti vaatimusten noudattamista, Kreikan olisi samanaikaisesti noudatettava kahta seuraavaa ehtoa:

a.vuotuisen rakenteellisen sopeutuksen ei pitäisi poiketa vaaditusta lineaarisesta rakenteellisesta vähimmäissopeutuksesta enempää kuin ¼ prosenttia suhteessa BKT:hen, jotta voidaan varmistaa, että velan supistamista koskeva vertailuarvo saavutetaan siirtymäkauden loppuun mennessä;

b.jäljellä oleva vuotuinen rakenteellinen sopeutus ei saisi olla siirtymäkauden aikana milloinkaan enempää kuin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen (paitsi jos ensimmäinen ehto edellyttää, että vuotuinen sopeutus on yli ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen).

Ilmoitetut tiedot osoittavat, että Kreikka ei edistynyt riittävästi velan supistamiselle asetetun vertailuarvon saavuttamisessa vuonna 2019, koska rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan heikentyneen –2,2 prosenttia suhteessa BKT:hen viime vuonna, verrattuna sovellettavaan lineaariseen rakenteelliseen vähimmäissopeutukseen, joka on 0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Analyysi viittaa näin ollen siihen, että vuoden 2019 toteutumatietojen perusteella velkakriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

4. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Jos velkakriteerin ylittyminen on ilmeistä, merkityksellisten tekijöiden analysointi on erityisen perusteltua, koska tekijät, joihin hallitus ei voi vaikuttaa, vaikuttavat enemmän velan kuin alijäämän kehitykseen. Tämä tunnustetaan asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa, jossa säädetään, että kun arvioidaan velkakriteerin noudattamista, merkitykselliset tekijät otetaan huomioon riippumatta raja-arvon ylittymisen suuruudesta. Arvioitaessa velkakriteerin noudattamista on tarkasteltava ainakin seuraavia kolmea keskeistä näkökohtaa, koska ne vaikuttavat velan kehitykseen ja kestävyyteen: i) keskipitkän aikavälin tavoitteen tai siihen tähtäävän sopeuttamisuran noudattaminen, ii) rakenneuudistusten toteuttaminen ja iii) vallitseva taloustilanne.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on kuitenkin todettava, että koska julkinen velka suhteessa BKT:hen ylittää 60 prosentin viitearvon eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Kreikan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

4.1. Covid-19-pandemia ja yleisen poikkeuslausekkeen aktivointi

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä, jotta voidaan lisätä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteettia ja tarjota apua niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

4.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne, rakenneuudistukset mukaan lukien

Vuodesta 2016 reaalisen BKT:n kasvu on elpynyt nettoviennin ja yksityisen kulutuksen ansiosta. Nimellinen kasvu kiihtyi vuoteen 2018 asti, mutta hidastui jonkin verran vuonna 2019. Makrotalouden olosuhteita ei kuitenkaan voida pitää lieventävänä tekijänä, kun pohditaan, miksi Kreikka ei ole edistynyt riittävästi kohti velan supistamista koskevan vertailuarvon noudattamista vuonna 2019.

Covid-19-pandemialla ja siihen liittyvillä rajoittamistoimenpiteillä odotetaan olevan vakavia vaikutuksia taloudelliseen toimintaan. Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT supistuu 9,7 prosenttia vuonna 2020. Kreikan talouden kannalta erittäin tärkeiden matkailu- ja meriliikennepalvelualojen odotetaan kärsivän erityisen paljon, minkä lisäksi myös työttömyyden lisääntyminen voi vähentää kotimaista kysyntää. Makrotalouden näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus, joka liittyy pandemian kestoon ja sen taloudellisiin vaikutuksiin. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Kreikka alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

Vuoden 2020 maaraportissa komissio arvioi, että Kreikka oli edistynyt jonkin verran vuoden 2019 maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Kreikka jatkoi uudistuksia euroryhmän kokouksessa 22. kesäkuuta 2018 antamiensa ohjelmanjälkeisten sitoumusten mukaisesti. Se toteutti vuonna 2019 merkittäviä uudistuksia tavoitteenaan tehostaa maan julkisen sektorin toimintaa, lisätä sosiaalipolitiikan vaikuttavuutta, edistää yksityistämisohjelmaa ja parantaa entisestään liiketoimintaympäristön laatua. Viranomaiset jatkoivat erityisesti toimia, joilla parannetaan julkisten tulojen riippumattoman viraston (Independent Authority for Public Revenue) valmiuksia ja julkishallinnon henkilöstöhallintoa. Rahoitussektorilla edistyttiin jonkin verran uudistuksissa, joita tarvitaan järjestämättömien lainojen siivoamiseksi pois taseista. Viranomaiset jatkoivat myös laajemman uudistusohjelman toteuttamista esimerkiksi hyvän säädöskäytännön, digitaalisen hallinnon ja koulutuksen aloilla.

4.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema, julkiset investoinnit mukaan lukien

Julkisen talouden nimellinen ylijäämä kasvoi vuosien 2018 ja 2019 välillä 1,0 prosentista suhteessa BKT:hen 1,5 prosenttiin, mikä johtui vakaasta talouskasvusta, menojen hillitsemisestä ja varainsiirroista, jotka vastaavat euroalueen kansallisten keskuspankkien Kreikan valtion joukkovelkakirjoista saamia tuloja nettorahoitusvaroja koskevan sopimuksen (ANFA) ja arvopaperimarkkinoita koskevan ohjelman puitteissa. Julkisten investointien arvioidaan vähentyneen vuosien 2018 ja 2019 välillä 3,0 prosentista suhteessa BKT:hen 2,2 prosenttiin.

Kreikka oli vapautettu vakausohjelmien toimittamisesta silloin kun siihen sovellettiin makrotalouden sopeutusohjelmaa, joten Kreikan viranomaiset eivät olleet asettaneet julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vuodelle 2019. Keväällä 2018 neuvosto ei antanut Kreikalle talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä maakohtaista suositusta, sillä asetuksen (EU) N:o 472/2013 12 artiklan mukaisesti se oli tuolloin vapautettu talouspolitiikan koordinoinnin eurooppalaiseen ohjausjaksoon sisältyvästä seurannasta ja arvioinnista, koska maa oli makrotalouden sopeutusohjelman kohteena. Sen vuoksi vuotta 2019 koskevassa arvioinnissa ei oteta huomioon julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitetta vaan edellä mainitut tekijät ja neuvoston suosittelema perusylijäämätavoite, jota seurataan tiukennetun valvontamenettelyn puitteissa, sekä julkisen talouden rakenteellinen rahoitusasema vuonna 2019.