EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 13.07.1998 
KOM(1998)4411opull. 
KOMISSION KERTOMUS 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE JA 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
VIIMEINEN VUOSIKERTOMUS 
KEHITTYNEIDEN TELEVISIOPALVELUJEN 
KÄYTTÖÖNOTTOA EUROOPASSA KOSKEVAN 
TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ 

A- JA H-OSIEN JOHDANTO 5 
i- JA It-OSIEN TIIVISTELMÄ 7 
OSA A: LÄHETYSTOIMINTA _// 
1. toimintasuunnitelmiin hallinta 11 
I. I. lihdotuspyynlA 96/1 II 
1.2. Ehdotuspyyntö 97/1 '____ 15 
1.3. Arviointimenetelmät 19 
1.4. Kuinka ehdotuspyynnöissä 96/1 ja 97/1 otettiin huomioon kokemukset aiemmasta toiminnasta 19 
2. VAIKUTUKSET MARKKINOIHIN 22 
2.1. l6:9-laajakuvatelevisiovastaanottimien myynti 22 
2.2. Digitaalisten televisiopalvelujen ja l6:9-laajakuvamuodon lähetysten aloittamisen ensimmäinen 
vaihe _ 23 
3. 16:9-laajakuvamuo(lon tulevaisuudennäkymät 25 
VI. Digitaalisen television ja l6:9-kuvamuodon toinen vaihe 25 
3.2 DVD-levy (Digital Versatile Disk) 27 
3.3. Jalkapallon inaailmanmestaruuskilpailut l6:9-laajakuvamuodossa 27 
3/1. Kansainvälinen vertailu 28 
3.5. Toimintasuunnitelma päättyy 28 
OSA K: OHJELMATUOTANTO 31 
4. Johdanto 31 
4.1. Toimintasuunnitelma, yhteisön väline audiovisuaalialalla 31 
4.2. l6:9-laajakuvamuodon markkinat 31 
4.3. Toimintasuunnitelma on keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan politiikkaa 32 
4.4. Toimintasuunnitelman soveltamisala 32 
5. l6:9-laajakuvamuotoa koskeva toimintasuunnitelma 1993-1997 33 
5.1. Kokonaistulokset ecuina ja tunteina: 33 
5.2. Toimintasuunnitelman yhteydessä vastaanotetut ehdotukset (tuotanto- ja muuntamishankkeet) 34 
5.3. Toimintasuunnitelmaan osallistuneet ohjclmantuotlajat _ 35 
6. Toimintasuunnitelman tulokset 40 
6.1. Uudet ohjelmat 40 
6.2. Muuntaminen 44 
7. Piiiitelmiit - ohjelmatuotanto 45 
7.1. Audiovisuaalialan luetteloiden laajentaminen 45 
7.2. Kumppanuus dynaamisten l6:9-laajakuvamuodon markkinoiden luomiseksi 46 
7.3. Ohjelmateollisuus investoi tulevaisuuteen lùiroopassa 46 
7.4. Kansainvälinen kilpailu ja innovaatio 46 
7.5. Uusien tekniikkojen sisällyttäminen Euroopan audiovisuaalialaan 46 
A- JA B-OSIEN JOHDANTO 
Toimintasuunnitelma kehittyneiden televisiopalvelujen käyttöönottamiseksi Euroopassa 
käynnistettiin 22.7.1993 tehdyllä neuvoston päätöksellä1. Toimintasuunnitelman 
tavoitteena oli taata laajakuvamuotoa eli kuvamuotoa 16:9 käyttävien kehittyneiden 
televisiopalvelujen markkinoiden yhä nopeampi kehitys Euroopassa. 
Toimintasuunnitelma perustuu lähetystoiminnan edistämiseen ja ohjelmatuotannon 
tekijöiden kannustamiseen arvoketjussa siten, että kaikki 16:9-televisiopalvelujen 
toimittamisessa koteihin tarvittavat eri toimijat ja tekijät voivat osallistua toimintaan. 
Tämä on 16:9- televisiopalvelujen markkinoiden nopean kehityksen edellytys. 
Ajanjaksolle vuoden 1993 puolivälistä vuoden 1997 puoliväliin varattiin 228 miljoonaa 
ecua yhteisön varoja 16:9-kuvamuodon käyttöönotosta aiheutuneiden lisäkustannusten 
kattamiseksi. Televisiotoiminnan harjoittajat ja ohjelmantuottajat saivat hakea rahoitusta 
ehdotuspyyntöjen perusteella. 
Toimintasuunnitelmaa koskevassa päätöksessä2 edellytetään edellisen vuoden toimintaa 
koskevan vuosikertomuksen esittämistä neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja 
sosiaalikomitealle. Tämä tiedonanto on kertomus vuosilta 1996 ja 1997. 
Tässä vuosikertomuksessa käsitellään siis vuosina 1996 ja 1997 toteutunutta toimintaa ja 
tähänastisia tuloksia toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisessa. Osassa A 
käsitellään lähetystoimintaa (budjettikohta B3-2014, jota hallinnoi PO XIII) ja osassa B 
ohjelmien tuotantoa (budjettikohta B3-2013, jota hallinnoi PO X). Edellisissä 
kertomuksissa3 käsiteltiin vuoden 1995 loppuun mennessä toteutunutta toimintaa. 
Tämä on viimeinen vuosikertomus nelivuotisen toimintasuunnitelman aikana 
toteutuneesta toiminnasta. Komissio julkaisee vuonna 1999 arviointikertomuksen sen 
jälkeen, kun toimintasuunnitelma päättyy joulukuussa 1998. Kertomuksessa arvioidaan 
toimintasuunnitelman vaikutuksia markkinoihin ja kyseisiin aloihin. 
1 93/424/ETY, EYVL L 196, 5.8.1993, s. 48. 
2 Ibid., 6 artikla. 
3 KOM (95) 263 lopullinen, 16.6.1995; KOM (96) 346 lopullinen, 26.7.1996. 
H- s- é 
VIIMEINEN VUOSIKERTOMUS 
KEHITTYNEIDEN TELEVISIOPALVELUJEN 
KÄYTTÖÖNOTTOA EUROOPASSA KOSKEVAN 
TOIMINTASUUNNITELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON EDISTYMISESTÄ 
A-JA B-OSIEN TIIVISTELMÄ 
Lähetystoiminta 
Vaikutus 
Toimintasuunnitelman voimassaolon kahden viimeisen vuoden aikana 16:9-kuvamuodon 
televisiovastaanottimien markkinat kasvoivat huomattavasti. Vastaanottimia myytiin 
vuonna 1995 220 000 kappaletta, ja myynti nelinkertaistui noin 800 000 kappaleeseen 
vuonna 1997. Käytössä olevien 16:9-laajakuvatelevisioiden määrä oli noin 2 miljoonaa 
vuoden 1997 loppuun mennessä. 16:9-laajakuvamuoto on yleisin niillä markkinoilla, 
joilla laajakuvalähetykset aloitettiin varhain eli Ranskassa, Saksassa, Belgiassa ja 
Alankomaissa. 
Digitaaliset televisiopalvelut käynnistyivät Euroopassa vuonna 1996 ja niihin kuului 
myös 16:9-kuvamuodon laajakuvalähelyksiä. Koska ensimmäiset digitaaliset 
televisiopalvelut kuuluivat pääasiassa maksutelevisioiden valikoimiin, palvelut välitettiin 
televisiovastaanottimia liitettyjen salauksenpurkulaitteiden kautta. Ilman jo käytössä 
olevia I6:9-kuvamuodon televisiovastaanottimia maksutelevisioilla ei olisi juurikaan 
ollut aihetta tarjota I6:9-Iaajakuvalähetyksiä. Niissä jäsenvaltioissa, joissa 
televisiotoiminnan harjoittajat ovat hyödyntäneet käytössä olevien 16:9-
televisiovastaanotlimien tarjoamaa mahdollisuutta aloittaa digitaaliset palvelut, 
toimintasuunnitelma on taannut sen, että markkinoilla tarjotaan digitaalisia 16:9-
laajakuvapalveluja. Maksutelevisioiden tilaajien ja l6:9-kuvamuodon vastaanottimien 
ostajien profiilien välinen yhteys osoittaa, että digitaalisen television ja 16:9-
laajakuvamuodon markkinat ovat lähentyneet toisiaan. Laajakuva on valmis nousemaan 
digitaalisen aallon harjalle. 
Tuotanto 
Toimintasuunnitelman lähetystoimintaa koskevaan osaan osallistui 36 televisiotoiminnan 
harjoittajaa, jotka ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 kautta osallistuivat lähes 9 900 
lähetystunnin toteuttamiseen. Huomattavasti vähentyneiden varojen seurauksena 
kokonaismäärä oli paljon pienempi kuin vuonna 1995, jolloin toimintasuunnitelmasta 
tuettiin lähes 21 000 lähetystuntia. Suurin osa toimintasuunnitelman tunneista (66 
prosenttia) suunnattiin niin kutsutuille myöhään käynnistyville markkinoille, joilla ei 
vielä 1.1.1995 ollut kansallisia 16:9-laajakuvapalveluja. Komissio varasi niistä vähäisistä 
varoista, joita 50 prosentin tuen luokasta voitiin myöntää, tukea televisiotoiminnan 
harjoittajille jäsenvaltioissa, joissa 16:9-laajakuvamuodon markkinoille oli vielä esteitä, 
koska 16:9-televisiopalveluja oli liian vähän tai koska televisiotoiminnan harjoittajat 
odottivat digitaalisten palvelujen käynnistymistä ennen 16:9-laajakuvaohjelmien 
lähettämistä. 
Toimintasuunnitelman päättyessä siihen oli osallistunut televisiotoiminnan harjoittajia 
kaikista jäsenvaltioista. Suomi oli viimeinen jäsenvaltio, jossa ei ollut 16:9-
televisiopalveluja4, mutta ensimmäinen suomalainen televisiotoiminnan harjoittaja aloitti 
I6:9-Iähelykset ehdotuspyynnön 96/1 seurauksena, ja muut seurasivat sitä 
ehdotuspyynnön 97/1 jälkeen. Nämä kaksi viimeistä ehdotuspyyntöä mahdollistivat myös 
uusien palvelujen rahoittamisen Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Alankomaissa, Uelgiassa ja Portugalissa. 
Ohjelmatuotanto 
Toimintasuunnitelman ohjelmatuotantoa koskevasta osasta rahoitettiin 5 633 tuntia 16:9-
kuvamuodon ohjelmia ehdotuspyyntöjen 96/1 ja 97/1 kautta. Noin 80 prosenttia 
lähetystunneista oli uutta tuotantoa ja 20 prosenttia olemassa olevien ohjelmien 
muuntamista 16:9-kuvamuotoon. Muuntamiseen käytettyjen tuntien tasainen 
väheneminen (esimerkiksi vuonna 1994 muuntamiseen kului 40 prosenttia 
ohjelmatuntien kokonaismäärästä) tarkoittaa sitä, että suurin osa 50 prosenttia ja 80 
prosenttia tukea saaneista valtioista on keskittynyt muunnettujen ohjelmien sijaan uuteen 
tuotantoon, ja muuntamista ovat tavallisesti käyttäneet 16:9-lähetyksiä aloittelevat 
televisiotoiminnan harjoittajat. Siirtyminen olemassa olevien ohjelmien muuntamisesta 
uusien 16:9-ohjelmien tuotantoon on erittäin myönteinen osoitus 16:9-kuvamuodon 
suosiosta ja kestävyydestä tuottajien ja televisiotoiminnan harjoittajien keskuudessa. 
Luxemburgilla ei ole kansallista televisiotoiminnan harjoittajaa, joka lähettäisi l6:()-kuvamuodon 
ohjelmia, mutta muiden valtioiden l6:9-palvelut ovat saatavilla maanpäällisen jakelun, kaapeliverkon 
tai satelliitin kautta. 
8 
Vastaanotettujen ehdotusten ja hakijoiden määrän merkittävä kasvu vuosina 1996 ja 1997 
osoitti myös sen, että toimintasuunnitelman ansiosta eurooppalaisten itsenäisten 
tuottajien ja televisiotoiminnan harjoittajien tietoisuus lisääntyi. Tuottajat vastasivat 
ehdotuspyyntöihin 96/1 ja 97/1 hakemalla tukea kaikkiaan noin 46 000 ohjelmatunnin 
tuottamiseen, kun viiden edellisen ehdotuspyynnön aikana 1993-1995 haettiin tukea noin 
43 000 tunnille. Nämä luvut osoittavat, että toimintasuunnitelma on saanut Euroopan 
ohjelmateollisuuden tiedostamaan uudistuksen tarpeen sekä sen, että on valmistauduttava 
digitaalisiin markkinoihin, jotka tulevat edellyttämään yhä suurempaa 16:9-kuvamuodon 
ohjelmien osuutta. 
On myös korostettava, että kahdesta viimeisestä ehdotuspyynnöstä rahoitettiin yli 3 000 
tuntia pitkäikäistä varastoitavaksi soveltuvaa aineistoa, mikä vauhditti merkittävästi 
eurooppalaisten audiovisuaalialan luettelojen kokoamista. Nämä luettelot ovat 
ohjelmaluotantoteollisuuden vahvin valtti. 
OSA A: LÄHETYSTOIMINTA 
1. TOIMINTASUUNNITELMAN HALLINTA 
Sen ajanjakson aikana, jota tämä kertomus koskee, esitettiin kaksi yhteistä 
ehdotuspyyntöä 96/1 ja 97/1, jotka koskivat sekä lähetystoimintaa että ohjelmatuotantoa. 
Seuraavissa osissa tarkastellaan näiden ehdotuspyyntöjen lähetystoimintaa koskevaa 
osuutta. 
Kuten myös ehdotuspyyntöjen 95/1 ja 95/3 yhteydessä, jäsenvaltioiden 
televisiotoiminnan harjoittajat, jotka eivät vielä tarjonneet 16:9-kuvamuodon 
televisiopalveluja tai tarjosivat niitä vain vähän, saivat suurempaa tukea (80 prosenttia 
kiinteästä tuntimaksusta) kuin 50 prosenttia. Neuvoston päätöksessä varattiin 
myönnettäväksi 1.1.1995 jälkeen 68 miljoonaa ecua näille "myöhään käynnistyville 
markkinoille". Toimintasuunnitelman lähetystoimintaa koskevasta osasta maksettu 
kiinteä tuntimaksu säilyi muuttumattomana5. 
1.1. Ehdotuspyyntö 96/1 
Reaktiot 
Helmikuussa 1996 julkaistun ehdotuspyynnön6 seurauksena televisiotoiminnan 
harjoittajat hakivat yhteensä 55 500 lähetystunnille rahoitusta lähes 90 miljoonaa 
ecua. Kysyntä jakautui nyt paljon tasaisemmin kuin vuonna 1995 "myöhään 
käynnistyneillä markkinoilla" toimivien (43 prosenttia) ja edistyneillä markkinoilla 
toimivien (57 prosenttia) välillä. Talousarviosta ehdotuspyyntöön osoitetut varat 
olivat kuitenkin alle puolet edellisten ehdotuspyyntöjen varoista, jolloin pystyttiin 
rahoittamaan jopa 21 000 lähetystuntia. On myös huomattava, että 80 prosentin 
rahoitusmahdollisuus vähensi niiden lähetystuntien määrää, joita voitiin rahoittaa, 
koska jokainen tunti tuli toimintasuunnitelman kannalta kalliimmaksi. 
Ehdotuspyyntöjen pääpiirteet olivat seuraavat: 
Ehdotuspyynnön perusteella jätettiin 42 ehdotusta. Riippumattomien 
ulkopuolisten asiantuntijoiden mukaan niistä kaksi ei ollut tukikelpoisia 
ehdotuspyynnön lähetystoimintaa koskevaan osaan. 
Joko 50 tai 80 prosenttia neuvoston päätöksessä olevan liitteen kohdassa 4 esitetyistä kiinteistä 
määristä: 6000 ecua tunnilta ensimmäistä 50 tuntia kohti ja 2500 ecua tämän ylittäville tunneille. 
Katso jäljempänä liite A 
6 EYVLC26, 1.2.1996, s. 4. 
\0-11 
Toinen näistä ehdotuksista siirrettiin ehdotuspyynnön ohjelmatuotantoa 
koskevaan osaan ja toinen ei ollut nrviointikclpoincn, sillä siinä ei ollut 
mitään ehdotuspyynnöissä pyydeltyjä tietoja. 
23 aiemmin rahoitusta saanutta televisiotoiminnan harjoittajaa haki uudelleen 
rahoitusta. 
Puolet ehdotuksista tuli maisia, jotka olivat oikeutettuja 80 prosentin 
lukiosuuleen. 
Keskimääräinen tuntimäärä hanketta kohti oli 1611 tuntia. 
* Tulokset 
Taulukoissa la, 1 b ja le esitetään rahoituksen lopullinen jakautuminen 
ehdotuspyynnön 96/1 osalta. Uudet tulokkaat on painettu kursiivilla. 
Taulukko la 
TOIMINTASUUNNII ULMAIN PKRUSTEKLLA KAIIOITRTTDJKN 
l6:9-KIIVAIVIll(HK)NlAllKTYSTKNIi()inilJJNKN'jAKAirnilV1INKN 
KIIIMmiSPYYNNftN %/l YIITKYDKSSÄ 
50 prosentin rahoitus 
Televisiotoiminnan 
harjoittaja 
1. RANSKA Multivision 
Ranska yhteensä 
2. SAKSA NDR 
Saksa yhteensä 
3. ALANKOMAAT NOS 
Alankomaat yhteensä 
4. ESPANJA Telemadrid 
Television Valenciana 
Espanja yhteensä. 
5. YHDISTYNYT BskyB 
KUNINGASKUNTA 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 
yhteensä 
50 prosentin tukialue 
yhteensä Koodi 
FR5 
A2 
N1 
E2 
E3 
R2 Tunnit, joille haettiin 
tukea 
2340 
2340 
150 
150 
804 
804 
208 
276 
.484 
400 
400 
4178 Tunnit, joille 
myönnettiin tukea 
150 
150 
100 
100 
400 
400 
100 
100 
200 
400 
400 
1250 
12 
Taulukko lb 
i^MMINTANIIlINNITKLMANPKKllSTlŒIJ.AKAIICIITK'ITllJKN 
l(»:<>-KHVAMllOI>ON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUIHMINEN 
EHDOTUSPYYNNÖN %/l YHTEYDESSÄ 
HO prosentin rahoitus 
6. KREIKKA 
Kreikka yhteensä 
7. RUOTSI 
Ruotsi yhteensä 
8. ITALIA 
Italia yhteensä 
9. IRLANTI 
Irlanti yhteensä 
10. ITÄVALTA 
Itävalta yhteensä 
11. SUOMI 
Suomi yhteensä Televisiotoiminnan 
harjoittaja 
ERT 
ERT3 
Channel Seven X 
Nethold Hellas - Filmnet 
TV 1000 
Syntesia 
Telenuovo . 
Videolina 
Ntieva Antenna Tie 
Rete7 
Telemontecarlo 
Telepadova 
Teleregione 
Videomusic 
RTE 
ORF 
TV Tampere Koodi 
G2 
G3 
G1 
G4 
S1 
IT4 
IT5 
IT9 
IT1 
IT3 
IT6 
IT7 
IT8 
IT2 
AU1 
F1 Tunnit, joille haettiin 
tukea 
400 
810 
2375 
1374 
4959 
3168 
3168 
900 
1620 
1360 
1400 
2702 
1500 
250 
120 
1000 
10852 
500 
500 
430 
430 
170 
170 Tunnit, joille 
myönnettiin tukea 
200 
200 
300 
500 
1200 
500 
500 
50 
100 
50 
200 
200 
500 
200 
120 
500 
1920 
365 
365 
400 
400 
170 
170 
80 prosentin tukialue 
yhteensä 20079 4555 
13 
Taulukko le 
TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA KAHOITE ITUJEN 
l6:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN 
EHDOTUSPYYNNÖN 96/1 YHTEYDESSÄ 
Kokonaistuki 
Kaikki yhteensä=24 hanketta (80 % + 50 %) [Tunnit, joille 
haettiin tukea 
24257 Tunnit, joille 
myönnettiin tukea 
5805 
Tuen jakamisen tärkeimmät perusteet olivat seuraavat: 
komissio ja jäsenvaltioiden komitea sopivat kahden vuoden rahoitusjaksosta; 
pienentyneiden määrärahojen seurauksena ainoastaan uusille hakijoille 
myönnettiin 50 prosentin rahoitus ja suurin osa hyväksytyistä hakijoista sai 
paljon vähemmän lukea kuin mitä ne olivat hakeneet; 
80 prosenttia tukea saavissa maissa toimivat televisiotoiminnan harjoittajat on 
asetettava etusijalle (83 prosenttia myönnetystä kokonaistuesta). 
Pienentyneiden määrärahojen seurauksena ei enää ollut mahdollista jatkaa lukuisten 
sellaisten erinomaisten televisioloimintahankkeiden tukemista, joille oli myönnetty 
lukea aiempien ehdotuspyyntöjen yhteydessä. Komissio olisi halunnut lakkauttaa 
luen vähitellen, mutta tähän ei ollut mahdollisuutta, joten tuen lopullinen jakaminen 
edellytti vaikeiden päätösten tekemistä. Komissio oli kuitenkin vuonna 1995 
kertonut jäsenvaltioiden komitealle, että 50 prosenttia tukea saavissa maissa 
toteutettaville hankkeille oli saatavilla vain hyvin vähän tukea. 
Jo ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä rahoitettujen kolmen pienen italialaisen 
alueellisen televisiotoiminnan harjoittajan lisäksi ehdotuspyynnön 96/1 yhteydessä 
myönnettiin ensimmäisiä kertaa lukea kuudelle muulle italialaiselle 
televisiotoiminnan harjoittajalle. TV Inlerna/ionale ja Videomusie - jotka 
myöhemmin saivat uudet nimet TMC 1 ja TMC 2 - ovat kansallisia kanavia, jotka 
omistaa Ceeehi (iori group. Alueelliset kanavat - kuten Nuova Antenna Tre - ovat 
paljon laajempia kuin ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä tuetut kanavat. 
14 
Muualla saadun kokemuksen mukaan olisi voitu olettaa, että kansallinen 
televisiotoiminnan harjoittaja RA1 käynnistäisi 16:9-kuvamuodon lähetykset 
Italiassa. Italian ensimmäiset 16:9-lähetyksel toteuttivat kuitenkin pienet alueelliset 
televisiotoiminnan harjoittajat. Toimintasuunnitelmasta tuettiin näitä hankkeita 
ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä, koska komission mielestä toiminnan oli 
käynnistyttävä Italiassa vaikka symbolisesti. Samalla komissio alkoi herättää 
muiden televisiotoiminnan harjoittajien ja 16:9-lähetysten vastaanottoalueeseen jo 
kuuluvien katsojien mielenkiintoa tällaisiin lähetyksiin. Eräät italialaiset Euroopan 
parlamentin jäsenet olivat myös ilmaisseet huolensa siitä, ettei Italia osallistunut 
toimintasuunnitelmaan7. Kahden kansallisen kanavan ja joidenkin merkittävien 
alueellisten televisiotoiminnan harjoittajien osallistuminen ehdotuspyyntöön 96/1 
osoitti oikeaksi ehdotuspyynnön 95/3 yhteydessä valitun lähestymistavan. 
Laajakuvalähetyksel käynnistyivät myös Suomessa ehdotuspyynnön 96/1 jälkeen, 
kun alueellisen aseman TV Tampereen hakemus oli hyväksytty. 
1.2. Ehdotuspyyntö 97/1 
Reaktiot 
Tämä oli viimeinen toimintasuunnitelmaan liittyvä ehdotuspyyntö. Lokakuussa 
1996 julkaistun . ehdotuspyynnön* seurauksena televisiotoiminnan harjoittajat 
hakivat 120 miljoonan eeun arvosta tukea 69 247 lähetystunnille. 
Ehdotuspyynnön pääpiirteet olivat seuraavat: 
Ehdotuspyynnön seurauksena jätettiin 67 ehdotusta. Kolmea hanketta 
koskevat ehdotukset siirreltiin ehdotuspyynnön ohjelmatuotantoa koskevaan 
osaan. 
31 televisiotoiminnan harjoittajaa, jotka olivat saaneet tukea aiempien 
ehdotuspyyntöjen yhteydessä, haki uudelleen tukea. 
Italialaiset televisiotoiminnan harjoittajat esittivät 32 ehdotusta. 
Keskimäärin I 305 tunnille hanketta kohden haettiin tukea. 
7 Parlamentin kysymykset N:o 2649/95, esittäjä Marilena Marin; N:o 2724/95, esittäjät Guido Podesta, 
Claudia Azzolini, Giancarlo Ligabue, Luigi Caligaris ja Gian Picro Boniperti; N:o 2736/95, esittäjä 
Salvatore Tatarella ja N:o 2754/95, esittäjä Gianfranco DelPAIba. 
8 EYVLC 288, 1.10.1996, s. 46. 
15 
Tulokset 
Taulukoissa 2a, 2b ja 2c esitetään luen lopullinen jakautuminen ehdotuspyynnön 
97/1 yhteydessä. Uudet tulokkaat on painettu kursiivilla. 
Taulukko 2a 
TOUVIINI ASIJIJNNITELMAIN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 
16:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN 
EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ 
50 prosentin rahoitus 
Televisiotoiminnan 
harjoittaja 
1. ESPANJA Euskal Telebista 
RTVE 
TV3 de Catalunya 
TV de Galicia 
Espanja yhteensä 
2. PORTUGALI RTP 
Portugali yhteensä 
3. YHDISTYNYT BBC 
KUNINGASKUNTA 
Yhdistynyt kuningaskunta 
yhteensä 
4. ALANKOMAAT NOS 
Alankomaat yhteensä 
6. BELGIA VTM 
Belgia yhteensä 
60 prosentin tukialue 
yhteensä Koodi 
E1 
E2 
E4 
E3 
P1 
R2 
N1 
B4 Tunnit, Joille haettiin 
tukea 
300 
1500 
495 
400 
2696 
500 
500 
431 
431 
1000 
1000 
148,5 
148,6 
4 774,6 Tunnit, joille 
myönnettiin tukea 
230 
300 
230 
230 
990 
450 
460 
400 
400 
110 
110 
36 
36 
1986 
16 
Taulukko 2b 
TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 
16:9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN 
EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ 
SO prosentin rahoitus 
6. SUOMI 
Suomi yhteensä 
7. KREIKKA 
Kreikka yhteensä 
8. IRLANTI 
Irlanti yhteensä 
9. ITALIA 
Italia yhteensä Televisiotoiminnan 
harjoittaja 
MTV 
TV-Tampere 
YLE 
Nethold Hellas - Filmnet 
RTE 
Antenna Tre Veneto 
Nuova Antenna Tre 
Telepiu - Omega 
RAI 
Telenorba Koodi 
F2 
F1 
F4 
G3 
IT 23 
IT1 
IT 20 
IT 12 
IT 22 Tunnit, Joille haettu 
tukea 
300 
190 
70 
560 
968 
968 
300 
300 
1100 
700 
4138 
1200 
1746 
8884 Tunnit, Joille 
myönnetty tukea 
300 
130 
70 
500 
150 
150 
170 
170 
250 
150 
300 
350 
250 
1300 
80 prosentin 
yhteensä tukialue 10 712 21201 
Taulukko 2c 
TOIMINTASUUNNITELMAN PERUSTEELLA RAHOITETTUJEN 
16.-9-KUVAMUODON LÄHETYSTEN LOPULLINEN JAKAUTUMINEN 
EHDOTUSPYYNNÖN 97/1 YHTEYDESSÄ 
Kokonaistuki 
Kaikki yhteensä-18 hanketta (80 % + 50 %) Tunnit, Joille haettu 
tukea 
16486,5 Tunnit, Joille 
myönnetty tukea 
41061 
Tuen jakamisen tärkeimmät perusteet olivat seuraavat: 
komissio ja jäsenvaltiot sopivat kahden vuoden rahoitusjaksosta; 
17 
määrärahoja oli hyvin niukasti: 7,8 miljoonaa eeua vuoden 19% 12,5 
miljoonan eeun sijaan; 
tämä oli viimeinen tilaisuus varmistaa yhteisön rahoituksen tasainen 
jakautuminen ja tasapaino jäsenvaltioissa markkinamahdollisuuksien 
mukaisesti; 
erityisesti mahdollisuudet palvelujen määrän laajentamiseen Italiassa, 
espanjassa, Portugalissa ja Suomessa otettiin huomioon; 
digitaalisten 16:9-kuvamuodon televisiolähetysten käynnistäminen tietyissä 
maissa otettiin huomioon. 
Selkeimmät kohokohdat 80 prosentin tukialueella olivat 16:9-lähetysten 
käynnistyminen Italiassa ja Suomessa. 
Suomalainen alueellinen televisioasema TV Tampere oli saanut tukea jo 
ehdotuspyynnön %/l yhteydessä. Sen 16:9-lähetysten käynnistyminen sai suurta 
huomiota lehdistössä. Kuten Italiassakin, tämä oli hyvin tärkeää suurten kansallisten 
kanavien, kansallisen televisiotoiminnan harjoittajan YLL:n ja sen kaupallisen 
kilpailijan MTV:n, mielenkiinnon herättämiseksi. YLI' lähettää digitaalisia Koe­
ohjelmia aluksi satelliitin kautta. Maanpäälliset lähetykset alkavat kun 
vastaanotinlaitteita tulee markkinoille. 
Niukat määrärahat pakottivat komission keskittymään 32 esitetystä italialaisesta 
hankkeesta niihin, joilla todennäköisesti tulee olemaan merkittävin vaikutus 
markkinoihin. Selkeästi merkittäviä olivat RAI:n ja maksutelevisiotoimintaa 
harjoittavan Telepiun ehdottamat digitaaliset satelliittipalvelut. Tuen myöntämisen 
aikaan komissio uskoi, että niillä tulisi olemaan vähemmän vaikutusta 
televisiovastaanottimien markkinoihin kuin analogisilla tai digitaalisilla 
maanpäällisillä palveluilla. Lukuisten italialaisten televisiotoiminnan harjoittajien 
sijoittautumisesta niin kutsutulle yhteiselle digitaaliselle perustalle syntyy kuitenkin 
yhteisvaikutusta, joka luo enemmän uskottavuutta kuin yksittäisten kanavien Koe­
lähetykset. Tämä vaikuttaa varmasti myönteisesti 16:9-kuvamuodon markkinoihin. 
KAI lähettää lisämaksuttomia digitaalisia 16:9-kuvamuodon yleislähetyksiä 
samanaikaisesti muiden merkittävimmissä kansallisissa palveluissaan lähettämiensä 
ohjelmien kanssa. Maanpäällisten 16:9-palvelujen valikoimaa parannetaan ottamalla 
mukaan kaksi merkittävää alueellista televisiotoiminnan harjoittajaa, Telenorba ja 
Antenna Tre Veneto. 
RTVH:n maanpäällisiä 16:9-palveluja koskeva ehdotus tarjosi 50 prosentin 
tukialueella mahdollisuuden paljon suurempaan vaikutukseen markkinoilla kuin sen 
aiemmat satelliittipalvelut. Koska RTVL ei tarjonnut 16:9-lähetyksiä 
maanpäällisissä palveluissaan, alueelliset televisiotoiminnan harjoittajat eivät 
voineet yksinään kehittää paljonkaan toimintaansa. RTVL:n kanssa sopimusta 
tehdessään komissio piti ensisijaisen tärkeänä mainostamista, joka oli ollut heikointa 
satelliittipalvelujen osalta. 
Kahden hankkeen valinta osoitti, mitä rajoituksia ehdoton jako 50 prosenttia ja 80 
prosenttia tukea saaviin maihin aiheuttaa. Vaikka yksittäiset televisiotoiminnan 
harjoittajat Portugalissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa olivat saaneet tukea 
18 
aiemmissa ehdotuspyynnöissä - ennen kuin 80 prosentin rahoitus tuli mahdolliseksi 
1.1.19959 - muut televisiotoiminnan harjoittajat eivät seuranneet niiden esimerkkiä. 
Tämän vuoksi ehdotuspyyntö 97/1 oli viimeinen mahdollisuus näiden "myöhään 
käynnistyvien" markkinoiden edistämiseksi 50 prosentin tuen luokasta neuvoston 
päätöksessä vaadittujen levinneisyyden ja tasapainon saavuttamiseksi. 
Portugalin kansallinen televisiotoiminnan harjoittaja RÏT esitti strategisesti 
mcrkill.'ivan korkealaatuisen hankkeen. Kyseessä on vasla toinen Portugalissa 
saatavilla oleva K>:9-laajakuvamuodon palvelu. Komissio mielestä oli tärkeää 
vauhdittaa näitä markkinoita, ja se katsoi jälleen ensisijaiseksi mainonnan. 
HIK1 suunnittelee digitaalisten satelliittipalvelujen ja maanpäällisten palvelujen 
käynnistämistä kesällä 1998. Se aikoo lähettää 30 prosenttia parhaan katseluajan 
lähetyksistä l6:9-kuvamuodossa vuoden kuluessa digitaalisten lähetysten 
käynnistymisestä. \\\\C keskittyy voimakkaasti mainontaan, ja tätä toimintaa tuetaan 
toimintasuunnitelman rahoituksella. 
1.3. Arviointimenetelmät 
Molempien ehdotuspyyntöjen osalta aiempien vuosien arviointimenettelyt säilyivät 
muuttumattomina. Riippumaton ulkopuolinen asiantuntija osallistui hankkeiden 
tekniseen arviointiin. Menettelyjen tarkoituksena oli ensinnäkin määrittää 
ehdotusten tukikelpoisuus neuvoston päätöksessä esitettyjen hankkeen 
laatuvaatimusten mukaan. Lisäksi tarkoituksena oli hankkeiden tärkeysjärjestyksen 
määrittäminen kiinnittämällä erityistä huomiota palvelujen todennäköiseen 
kiinnostavuuteen sekä ehdotusten puutteiden ja heikkouksien osoittaminen, jotta 
komissio voi puuttua niihin sopimusneuvotteluissa. 
Tekniset arviot vaikuttivat merkittävästi komission ehdotuksiin molemmissa 
ehdotuspyynnöissä. Komissio sovelsi kuitenkin aina levinneisyyttä ja tasapainoa 
koskevaa edellytystä ennen ehdotuksensa esittämistä komitealle. Teknisen arvion 
suorittajien yhteenveloselvitykset toimitettiin jäsenvaltioiden komitealle. 
1.4. Kuinka ehdotuspyynnöissä 96/1 ja 97/1 otettiin huomioon kokemukset 
aiemmasta toiminnasta 
Aiempien kertomusten tapaan seuraavissa kartoissa esitetään graafisesti, kuinka 
16:9-laajakuvamuodon televisiopalvelut ovat levinneet Euroopassa 
toimintasuunnitelman käynnistymisen jälkeen. Karttojen päivittämisessä on otettu 
huomioon myös ehdotuspyynnöt 96/1 ja 97/1. Grafiikkaa on muutettu siten, että 
jokaisessa kartassa esitetään ehdotuspyyntöjen tulokset pikemminkin vuosittain kuin 
kumulatiivisesti. Toimintasuunnitelmasta neljän vuoden aikana tuettujen 
televisiotoiminnan harjoittajien suuren lukumäärän vuoksi ei ole enää mahdollista 
esittää niitä kaikkia yhdessä kartassa. Kun kaikki ehdotuspyynnön 97/1 
televisiotoiminnan harjoittajat ovat käynnistäneet 16:9-lähelyksensä, 
toimintasuunnitelma on auttanut 63 televisiotoiminnan harjoittajaa kaikissa 
viidessätoista jäsenvaltiossa lähettämään ohjelmaa 16:9-kuvamuodossa. 
Katso neuvoston päätös 93/424/ETY, tehty 22 päivänä heinäkuuta 1993, kehittyneiden 
televisiopalvelujen käyttöönottoa Euroopassa koskevasta toimintasuunnitelmasta, 2 artiklan 5 kohta. 
19 
Kuva 1 
Kuva 2 
20 
Kuva 3 
Kuva 4 
21 
Kuva 5 
Action Plan Broadcasting Call 97/1 
1 I National 
IT*1 Regional 
2. VAIKUTUKSET MARKKINOIHIN 
2.1. 16:9~laajakuvatclcvisiovastaanottimicn myynti 
Vuoden 1995 kertomuksesta10 ilmeni 16:9-vastaanottimien kumulatiivisen myynnin 
ja 16:9-kuvamuodossa lähetettyjen ohjelmatuntien määrän suuri vastaavuus. 
Kertomuksesta kävi myös ilmi, että 16:9-laajakuvamarkkinoiden ydinaluetta olivat 
alueet, joilla toiminta oli alkanut ensimmäisenä, nimittäin Ranskassa, Saksassa ja 
Benelux-maissaeli niin kutsutuilla pioneerimarkkinoilla. 
Taulukosta 3 näkyy, että nämä maat ovat edelleen Kuroopan pääasialliset 16:9-
laajakuvamuodon markkinat ja että vastaanottimia on käytössä vähintään 1,7 
miljoonaa. Luvut ovat varovaisia arvioita. Joidenkin arvioiden mukaan Ivuroopassa 
on käytössä jo 2,4 miljoonaa l6:9-vastaanolinta". Alustavien ennusteiden mukaan 
lùiroopan vuotuinen myynti tulee olemaan vähintään 3,5 miljoonaa vastaanotinta 
vuonna 2000. 
K) Katso KOM (96) 346 lopullinen, erityisesti kuva 4, s. 16. 
" Advanced Television Markets, lokakuu 1997. Strateginen arvio on 2,2 miljoonaa. NJiihin 
eurooppalaisiin arvioihin saattaa kuulua myös 111J:n ulkopuolisia markkinoita, kuten Sveitsissä" 
myydyt 150 000 l6:9-vastaanotinta. SBS aloitti PAL Plus I6:9-I2lhetyksel samaan aikaan kuin 
saksalaiset televisiotoiminnan harjoittajat. Saksan laaja satelliittilevitys on auttanut edistlimiUin 
Sveitsin l6:9-laajakuvamuodon markkinoita. 
22 
Lukuun ollnmalla niin kutsuttuja pioiuvriinarkkinoita l'ACI'M (luropean 
Association oi Consumer Lkvlronics Maiuilarlinvrs) arvioi iiivviiiiin useimmilla 
myöhään käynnistyneillä markkinoilla kaksmkcrlaislunecn vuonna I *>*>'/, vaikka 
myynti onkin olliil vähäisiä. Yhdistyneessä kuningaskunnassa valmislajal larkislival 
vuoden I*>*>'/ inyynliennusleilaan ivilusli ylöspäin /()()()() vaslaanollimecn, sen 
jälkeen kun llllC oli ilmoillanul käynnislävänsä l(>:9-kiivamuodoii di}',ilaalisel 
lelevisiolähelyksel. 
Taulukko 3 
16:9-LAAJAKUVATELEV1SI0ID£N MYYNTI EU:SSA VUOSINA 1992-1997 
(myydyt vastaanottimet 1992-1996, arviot vuodelta 1997) 
Valtio 1992 1993 1994 1995 1996 1997 YHTEENSÄ 
I Uivalta 
Benelux 
Tanska 
Suomi 
Ranska 
Saksa 700 4000 8000 19000 
10000 10000 30000 148000 190000 
3000 
0 7000 10000 8000 15000 
0 1000 2000 
15000 45000 85000 85000 135000 200000 31700 
388 000 
43 000 
3 000 
565 000 
12000 20000 20000 75000 145000 225000 497 000 
Kreikka 
Irlanti 
Italia 
Portugali 2000 4000 
1000 2000 
5000 3000 6300 13000 26000 6 000 
3 000 
53 300 
1000 1000 1000 3000 12000 18 000 
Espanja 4000 4000 4500 16000 25000 53 500 
Ruotsi 1000 500 2000 11000 14 500 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 2000 3000 3000 4200 25000 70000 107 200 
Yhteensfl 29000 
Lähde: EÄCEM 91000 134700 220500 507000 801000 1 783 200 
2.2. Digitaalisien televisiopalvelujen ja l(>:')-lnnj»kiivnimio(loii lähetysten 
aloittamisen ensimmäinen vaihe 
iEuroopassa loimi joulukuussa l()°7 yli 200 digitaalisia televisiopalvelua. 
Digitaalisia salauksenpurkulailleila oli käytössä televisiotoiminnan 
harjoittajien suurimpien arvioiden mukaan kaksi miljoonaa, joista 1,75 
miljoonaa oli vuokralaillepa. 
23 
('anal Plus käynnisti 17.4.1°% ensimmäisenä eurooppalaisetta 
televisiotoiminnan harjoittajana digitaaliset televisiopalvelut. Joulukuussa 
1997 noin puolet IEuroopassa käytetyistä digitaalisista salauksenpurkulaitteista 
oli käytössä Ranskassa, jossa niitä käytettiin kolmen kilpailijan, Canal 
Satellite Numériquen, Tl'S.n ja AHSat.in palveluita värien. Ranskalaisiin 
digitaalisten lähetysten valikoimiin on alusta alkaen kuulunut digitaalisia 
I6:9-Iähetyksiä. Yksi ranskalainen palveluntarjoaja on todennut, että 25 
prosenttia sen tilaajista katselee digitaalista lähetystä 16:9-vastaanotti mesta. 
Tämä yhteys osoittaa merkittävän yhteyden maksutelevisioiden tilaajien ja 
!6:9-kuvamuodon televisiovastaanottimien varhaisten hankkijoiden 
kuluttajaprofiilien välillä. Yhteys maksutelevisioiden ja 16:9-vastaanottimien 
välillä ei rajoitu Ranskaan. Useita vuosia sitten toimintasuunnitelman 
yhteydessä esitetyssä ehdotuksessa muualla toimiva maksutelevisiopalvelujen 
tarjoaja mainitsi markkinatutkimusten osoittavan, että sen tilaajat vaikuttivat 
olevan kaikkien uuden teknologian tuotteiden varhaisia omaksujia, jotka 
käyttivät ensimmäisinä kotitietokoneita ja Internet-palveluita. 
Sen lisäksi, että kansalliset televisiotoiminnan harjoittajat ovat vankasti 
tukeneet l6:9-kuvamuotoa, komissio on tyytyväinen myös 
maksutelevisiopalveluiden ja 16:9-kuvamuodon väliseen yhteyteen. 
Toimintasuunnitelman varhaisessa vaiheessa komissio oli huolissaan siitä, 
että maksulelevisiopalvelut eivät pienemmän yleisömääränsä vuoksi olleet 
niin tehokas keino edistää 16:9-kuvamuotoa kuin lisämaksuttomien 
yleislähetysten tarjoajat, joilla oli paljon suurempi yleisö. 
Maksutelevisiopalvelujen lukeminen on kuitenkin osoittautunut erittäin hyvin 
kohdennetuksi tavaksi edistää 16:9-kuvamuoloa. Toimintasuunnitelma tarjosi 
useiden valtioiden maksutelevisiopalvelujen tarjoajille mahdollisuuden testata 
16:9-kuvamuodon kaupallista houkuttelevuutta olemassaolevien analogisten 
palvelujen avulla. Lisäksi niillä oli mahdollisuus edistää tilaajiensa 16:9-
vastaanotinkannan syntymistä tulevien digitaalisten palvelujen käyttöön ottoa 
varten. 
Nämä varhaiset tulokset Ranskan digitaalilelevisiomarkkinoilla tukevat myös 
toimintasuunnitelman perusfilosofina: on perusteltava 16:9-vastaanotinkanta 
jo ennen digitaalisten palvelujen käynnistymisiä lähetysstandardeista 
riippumatta. Ranskalaiset televisiotoiminnan harjoittajat käyttivät 
toimintasuunnitelman alkuvaiheessa 16:9-lähetyksiin nykyisin jo 
vanhentunutta D2-M AC1-standardia12. Ranskassa 16:9-kuvamuodon 
vastaanottimien ostajilla on myös ollut tarjolla suuri tuntimäärä 
maanpäällisten kanavien analogisia 4:3-kuvamuodon ns. 
postiluukkumuotoisia (letterbox) lähetyksiä. 16:9-laajakuvavastaanottimilla 
nämä lähetykset voidaan laajentaa 16:9-kuvamuotoon. 16:9-vastaanottimien 
12 Kuluttajat eivät koskaan investoineet paljon l)2-MAC-standardiin, koska maksutclcvisioloiminnan 
harjoittajat ja kaapelitelevisiotoiminnan harjoittajat vuokrasivat suurimman osan 
salauksenpurkulaitteista. Tarkoituksena oli vaihtaa ne digitaalisiin laitteisiin digitaalisien palvelujen 
käynnistyessä. 
24 
saatavuus leki näin 4:.l-kuvamuodon lähetyksistä* uuden keinon edistää 16:9-
vaslnnnotlimicn käyttöönottoa.11 
Koska alusta alkaen uskottiin, ellä maksutelevisiopalvelujen tarjoajat 
käynnistävät digitaalisten televisiopalvelujen ensimmäisen vaiheen14 kaapeli-
ja satelliittilähetyksissä, oli tärkeää, että ihmisillä oli jo kotonaan 16:9-
vastaanollimia. Maksutelevisiopalvelul ovat liiketoimintaa, joka perustuu 
vastaanottimiin liitettäviin salauksenpurkulaitleisiin15. Ilman markkinoilla 
olevia 16:9-vastaanottimia useimmat maksutelevisiopalvelujen tarjoajat 
olisivat tuskin halunneet lisätä lähetysten monimutkaisuutta ja ottaa 
digitaalisen televisiotoiminnan käynnistämisen riskiä aloittamalla 16:9-
lähetyksel. 
Varhaiset digitaalitelevision markkinat osoittavat siis, että 
toimintasuunnitelma on auttanut merkittävästi varmistamaan, etlä 16:9-
vastaanotlimia on eurooppalaisissa kodeissa ja etlä niissä ollaan valmiita 
hyödyntämään maksutelevisiopalvelujen tarjoajien käynnistämää digitaalisen 
(elevision käyttöönoton ensimmäistä vaihetta. Palveluille on ominaista suuri 
määrä kokoillan elokuvia, jotka ovat ihanteellisia ohjelmaa lähetettäväksi 
l6:9-kuvamuodossa. Lisäksi 16:9-lähetysten kehittämisessä on voitu 
hyödyntää digitaalisen television edistämiseen ja salauksenpurkulaittciden 
tukemiseen osoitettuja merkittäviä varoja. 
I6:9-LAAMKI)VAM1I0I>0N TIILEVAISUIJDKNNÄKYMÄT 
3.1. Digitaalisen television ja 16:9-kuvamuodon toinen vaihe 
Kun digitaalisen television ensimmäistä vaihetta johtivat 
maksutelevisiopalvelujen tarjoajat, jotka käyttivät kaapeli- ja 
satelliittilähetyksiä, loiselle vaiheelle on ominaista maanpäälliset 
lisämaksutlomat yleislähetyksel vuonna 1998. Yhdistynyt kuningaskunta ja 
Pohjoismaat viitoittavat lietä. 
Yhdistyneen kuningaskunnan markkinat ovat erittäin merkittävät 16:9-
kuvamuodon kehitykselle, koska ne ovat viimeisinä käynnistyneet suuret 
markkinat. Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on 
suurimmat, rikkaimmat ja dynaamisimmat kulutuselektroniikkamarkkinat. 
11 On huomattava, että PAL-ja SECAM-standardien mukaisille ns. postiluukkumuotoisille lähetyksille 
ei koskaan myönnetty toimintasuunnitelman tukea, koska ne eivät täytä päätöksen teknisessä liitteessä 
esitettyjä toimintasuunnitelman täytäntöönpanomenettelyjen laatuvaatimuksia (5 artiklan I kohdan iv 
alakohta). 
14 Digitaalisten kaapeli- ja satelliittilähetysten DVB-eritelmät (Digital Video Broadeasting) olivat 
käytössä jo ennen kuin monimutkaisempi maanpäällinen digitaalitelevisiojärjestelmä oli määritetty. 
15 Maksulelevisiotoiminnan harjoittajien salauksenpurkulaitteisiin sisältyy yleensä ehdolliseen 
käyttöoikeuteen ja häiriön poistoon tarvittava tekniikka ja digitaalisen sekä analogisen lähetyksen 
vastaanottoon tarvittava elektroniikka. 
25 
Uuden kulutuselektroniikkaluolteen on IEuroopassa menestyäkseen saatava 
vakiintunut asema näiden kolmen maan markkinoilla. 
Vaikka Channel 4, S4C ja Granada tarjosivat analogisia I6:9-Iähetyksiä, 
suurin osa Yhdistyneen kuningaskunnan televisiotoiminnan harjoittajista 
uskoi aiempien analogisten 16:9-lelevisiolähetysjärjestelmien haittojen olevan 
suurempia kuin 16:9-vastaanottimien markkinoiden edistämisestä saatavan 
hyödyn ennen digitaalisen television käyttöönottoa16. Ne katsoivat parhaaksi 
odottaa, kunnes Yhdistyneen kuningaskunnan digitaaliset palvelut 
käynnistyisivät vuonna 1998. Tämä päätös esti 16:9-vastaanottimien 
markkinoita käynnistymästä aikaisemmin. 
BBC:n vuonna 1997 esittämä ilmoitus, jonka mukaan sen lähetyksistä 30 
prosenttia tulee olemaan 16:9-kuvamuodossa vuoden kuluessa digitaalisten 
palvelujen käynnistämisestä, vaikutti välittömästi markkinoihin. 16:9-
vaslaanoltimien myynti lähti kasvuun, ja vuoden 1997 kokonaismyynti voi 
olla jopa 70 000 vastaanotinta. RIK':n 16:9-lähelykset tulevat varmasti 
olemaan strategisesti merkittäviä l6:9-laajakuvamuodon markkinoiden 
kehitykselle Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Muut Yhdistyneen 
kuningaskunnan televisiotoiminnan harjoittajat ovat ilmoittaneet aloittavansa 
I6:9-Iähetykset, mutta eivät ole vielä ilmoittaneet mitään lukuja. 
Koska Yhdistynyt kuningaskunta on yksi kolmesta johtavista 
kulutuselektroniikan markkinoista liuroopassa, televisiotoiminnan harjoittajat 
saivat valmistajat tuottamaan integroituja kokonaan digitaalisia 16:9-
vastaanottimia. Näiden suunnitellaan tulevan markkinoille vuoden 1998 
aikana digitaalisten palvelujen käynnistyessä. Digitaaliset vastaanottimet 
tulevat myös Skandinavian markkinoille. Koska markkinoilla ei vielä ole 
varsinaista 16:9-vastaanottimien kantaa, on erityisen tärkeää, että 16:9-
digitaalivastaanottimia on saatavilla heti kun digitaaliset palvelut 
käynnistyvät. 
Komissio tarkastelee yksityiskohtaisemmin l6:9-kuvamuodon ja digitaalisen 
television yhteyttä lopullisessa loiminlasuunnitelmaa koskevassa arviossaan, 
jonka on tarkoitus ilmestyä vuonna 1999 toimintasuunnitelman 
täytäntöönpanon päätyttyä17. Arviossa on tarkoitus tutkia 
yksityiskohtaisemmin muun muassa televisiotoiminnan harjoittajien lukuisia 
eri lapoja ottaa käyttöön 16:9-kuvamuodon lähetykset. 
Samalla on huomattava, että digitaaliset maanpäälliset 16:9-lähetykset saavat 
myös suuren määrän tukea, koska jäsenvaltioiden hallitukset tarjoavat 
16 Useimmat Yhdistyneen kuningaskunnan televisiotoiminnan harjoittajat uskovat, että PAI. 
Plus -lähctysjärjestelmä ei sovi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, koska se näkyy ns. 
postiluukkumuotoisena kuvana 4:3-kuvamuodon vastaanottimissa eli ruudun ylä- ja alareunassa on 
mustat reunat ja kuva-ala pienenee. Toisin kuin suurimmassa osassa Eurooppaa, Yhdistyneen 
kuningaskunnan yleisö ei ole tottunut tällaiseen postiluukkumuotoiseen kuvaan. 
17 Ehdotuspyynnön 97/1 jälkeen ei enää myönnetä lukea. Vuonna 1997 lehdyl sopimukset päättyvät 
vasta vuoden 1998 lopussa. 
26 
maksutta lisää radiotaajuksia maanpäällisen televisiotoiminnan harjoittajille 
digitaalisia televisiopalveluja varten. Maanpäälliset radiotaajuudet ovat 
arvokas resurssi. Ylimääräiset laajuudet tarjotaan käyttöön väliaikaisesti, 
koska tavoitteena on nopeuttaa siirtymistä analogisesta muodosta digitaaliseen 
ja vapauttaa analogiset radiotaajuudet muuhun käyttöön. 
.12. DVD-kvy (Digital Versatile Disk) 
Vaikka elokuvien ns. postiluukkumuodossa lähetettäviä versioita on ollut 
saatavilla VHS-kaseteilla jo useita vuosia, kuvan laadussa on vielä 
parantamisen varaa laajennettaessa sitä 16:9-kuvamuodon televisioruudulle. 
Kuvan, äänen ja tekstin toistoon ja tallentamiseen soveltuvan digitaalisen 
DVD-levyn tulo lEuroopan markkinoille keväällä 1997 lisää 16:9-
kuvamuodon yleistymistä. Useat videokustantajat julkaisevat DVD-levyn 
toisella puolella elokuvan 4:3-version ja toisella puolella sen 16:9-version. 
Toimintasuunnitelman vaikutus on tässä ollut ratkaiseva, koska 16:9-
versioiden julkaisemisessa ei olisi järkeä, jollei kuluttajilla ole käytössä 16:9-
vastaanottimia. 
DVD-levyjen saatavuus merkitsee sitä, etlä kuluttajilla on mahdollisuus 
hankkia korkealaatuinen digitaalinen menetelmä oman 16:9-laajakuvamuodon 
elokuva- ja lelevisio-ohjelmakokoelmansa keräämiseksi. 
3.3. Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 16:9-laajakuvamuodossa 
Komissio myönsi vuonna 1997 huhtikuussa ja heinäkuussa tekemillään 
päätöksillä18 yhteensä 1,4 miljoonaa ecua TVRS:l!e, Ranskan 
televisiotoiminnan harjoittajien ryhmittymälle, joka ryhtyy tuottamaan 
ohjelmia lïFA:n puolesta10. Rahoitus on yhteisön lukea niiden ylimääräisten 
kustannusten kattamiseksi, joita aiheutuu pyrkimyksistä tuottaa 
samanaikaisesti 16:9-kuvamuodossa olevaa ohjelmaa, jotta sitä olisi kaikkien 
lEuroopan televisiotoiminnan harjoittajien saatavilla20. 
Komissio ja jäsenvaltioiden neuvoa-antava komitea suhtautuivat hankkeeseen 
myönteisesti, kun sitä ehdotti valmistajien yhdistys IEACIEM. Jalkapallon 
,x Päätös 1797/456 - ('(97)906, 1.4.1997 ja H/97/I2I6 - ('(97)2065, 1.7.1997. 
10 liiman toiminnan rahoittaminen toimintasuunnitelman ohjelmantuotantoa koskevasta osasta ei ollut 
mahdollista. Vuoden 1997 talousarviossa ohjelmatuotantoa koskevan budjettikohdan B3-2013 
selvitysosassa budjettivallan käyttäjä toteaa: "Määräraha on tarkoitettu kattamaan uusintakäyttöttn 
tarkoitettujen ohjelmien (long stock programmes) tuotannon ja muuntamisen muotoon 16/9 lukuun 
ottamatta ohjelmia, jotka on periaatteessa tarkoitettu ainoastaan yhtä lähetyskertaa varten, kuten 
uutiskatsaukset, urheilulähetykset tai televisiosarjat..." (EYVL L 44, 14.2.1997, s. 802). Euroopan 
parlamentin kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevä valiokunta oli 
aiemmin esittänyt huolensa sen johdosta, että B3-20l3-budjettikohdasta tuettiin urheilua kulttuurin 
määrärahoilla. 
20 16:9- ja 4:3-kuvamuodon tuotannon integroiminen on mahdollista, mutta televisiotoiminnan 
harjoittajat Euroopan ulkopuolella pelkäsivät tämän vaikuttavan 4:3-kuvamuodon laatuun eivätkä 
sallineet 4:3- ja l6:9-kuvamuodon lähetysten yhdistämistä. EACEM.n mukaan l6:9-kuvamuodon 
lähetyksiä esitetään kuitenkin Brasiliassa ja Kanadassa. 
27 
maailmanmestaruuskisat ovat aina lisänneet uusien 
kuhituselcktrouiikkatuotleiden myyntiä, ja tämän vuoksi valmistajat 
ilmoittivat olevansa halukkaita investoimaan huomattavia määriä 16:9-
vastaanoltimien myynnin edistämiseen maailmanmestaruuskisojen 
yhteydessä. 
Kuuden jäsenvaltion21 televisiotoiminnan harjoittajat ovat jo suostuneet 
lähettämään 16:9-kuvamuodon lähetyksiä, ja muiden odotetaan liittyvän 
toimintaan maailmanmestaruuskisojen käynnistyessä. 
3.4. Kansainvälinen vertailu 
Japanin markkinat ovat voimakkaat. Niillä on myyty 5,5 miljoonaa 16:9-
vaslaanotinta vuonna 1996 ja arviolla yli 6 miljoonaa vuonna 1997, mikä on 
yli 50 prosenttia kaikista myydyistä lelevisiovastaanottimista22. Kuten jo 
vuoden 1994 kertomuksessa todettiin, televisiovalmistajat hallitsevat Japanin 
vähittäismyynlimarkkinoita2^ Ne ovat onnistuneet asteittain poistamaan 
käytöstä 4:3-kuvamuodon .vastaanottimet jo ennen I6:9-Iähelysten 
kehittymistä. Tietyt vastaanottimet pystyvät konvertoimaan NIIK.n analogiset 
leräväpiirlotelevisiolähetykset. Koska useat videopelit oval nykyisin ns. 
postiluukkumuodossa, se on edistänyt asiaa. Myös DVD-levy on jo tullut 
markkinoille Japanissa. 
Yhdysvalloissa valmistajat ja televisiotoiminnan harjoittajat valmistautuvat 
käynnistämään digitaaliset teräväpiirtotelevisiopa!vekit vuoden 1998 loppuun 
mennessä24. Yhdysvallat aikoo myös aloittaa 16:9-lähelykset. Tämä lisää 
tulevaisuudessa l6:9-laajakuvaohjelmien saatavuutta sekä vähentää 
teräväpiirtotelevisiossa tarvittavan laajakuvatekniikan tuotantokustannuksia. 
Ilman laajakuvamahdollisuuksia, joilla voidaan lisätä todellisuuden tuntua ja 
tehoa, teräväpiirtotelevision hyödyt ovat tuskin suuremmat kuin 16:9-
kuvamuodon edut standardin erottelukyvyn tavallisen kokoisella 
televisioruudulla (jonka halkaisija on pienempi kuin 100 cm). Yhdysvallat 
sopii suurten yksikielisten markkinoidensa vuoksi paremmin 
teräväpiirlolelevisiopalvelujen käyttöönoton tienraivaajaksi kuin IEurooppa 
pienine ja sirpaleisille televisiomarkkinoilleen, koska Yhdysvallat voi saada 
aikaisemmin mittakaavaetuja uusien laajakuvatekniikoiden käytössä. 
3.5. Toimintasuunnitelma päättyy 
Komissio ei ole ehdottanut toimintasuunnitelmalle jatkoa. Tämä on osoitus 
uskosta laajakuvan kaupallisiin mahdollisuuksiin. Nyt kun laajakuvatekniikka 
21 Tanska, Ranska, Kreikka, Italia, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta. 
22 Lähde: Advanced Television Markets newsletter, ibid. 
2< KOM (95) 263 lopullinen, 16.6.1995, s.26, kohta 3.2. 
24 Teräväpiirtotelevisio käyttää l6:9-laajakuvamuotoa, mutta sen bittimäärä on suurempi, jolla suurelle 
kuvaruudulle voidaan luottaa korkealaatuinen kuva, mikä lisää tehoa ja todentuntua. 
28 
on otettu käyttöön jo kodeissa, se ei ole enää pelkkä mielenkiintoinen 
tekninen mahdollisuus, vaan osa markkinoita niin Euroopassa kuin Japanissa 
ja pian myös Yhdysvalloissa. 
Riippumattomien neuvonantajien vuosina 1995-1996 tekemässä 
väliaikaisessa arvioinnissa25 sekä komission syyskuussa 1996 järjestämässä 
konferenssissa2'1 suositeltiin toimintasuunnitelman jatkamista, jolta 
saavutettaisiin neuvoston päätöksessä esitetty l6:9-laajakuvamuodon 
lähetysten kriittinen määrä. Kriittinen määrä oli kuitenkin vain ohjeellinen 
lavoite eikä itsetarkoitus, eikä sitä määritelty tarkemmin. Tavoitteena oli tukea 
vastaanottimien markkinoille pääsyä. Vuonna 1997 arvioitiin olevan käytössä 
ivoin 2 miljoonaa 16:9-televisiovastaanotinta, joten komissio uskoi 
markkinoiden kehittyneen merkittävästi väliaikaisen arvioinnin ja 
konferenssin jälkeen. 
Nyi kun laajakuvatekniikka on markkinoilla, digitaalisen television tukena 
olevat vahvat markkinavoimat voivat edistää sitä tehokkaammin kuin mikään 
julkinen tukijärjestelmä. Televisiotoiminnan harjoittajat, jotka aikovat tarjota 
maanpäällisiä l6:9-kuvamuodon digitaalipalvelinpa, oval hyötyneet paljon 
arvokkaammasta tuesta kuin mitä toimintasuunnitelma koskaan tarjosi: 
vapaista taajuuksista. 
Toimintasuunnitelman jatkaminen ei enää vaikuttaisi katalysaattorina uuden 
kuvamuodon käyttöönottoon. Julkisen tuen jatkaminen saattaisi aiheuttaa 
riippuvuutta, joka houkuttelisi "tuen metsästäjiä". Niiden toiminnasta saattaisi 
olla kaupallisesti haittaa laajakuvalle. Kun otetaan huomioon IEU:n 
talousarvion rajoitukset ja riski jatkuvan tuen aiheuttamasta kasvavien 
markkinoiden vääristymisestä, toimintaohjelman jatkaminen ei olisi tarpeeksi 
kustannustehokasta, ja lisäksi siihen liittyisi entistä suurempia riskejä. 
Toimintaohjelman tehtävä katalysaattorina päättyy, kun ehdotuspyynnön 97/1 
perusteella tehdyt televisiotoimintaa koskevat sopimukset päättyvät 
joulukuussa 1998. 
Uusien interaktiivisten palvelujen läheneminen ja kilpailu pakottavat 
televisiotoiminnan harjoittajat tulevaisuudessa muuttamaan televisionkalselun 
tarjoamia kokemuksia kokonaisvaltaisemmin kuin ne ovat tehneet 
kolmeenkymmeneen vuoteen. Televisio joutuu nyt kilpailemaan tietokoneen 
kanssa. Useat tietokonevalmistajat Yhdysvalloissa suunnittelevat jo sellaisten 
tietokoneiden tuomista markkinoille, joissa on 16:9-kuvamuodon näyttö 
digitaalista televisiota ja DVD-levyjen katselua varten. Palvelujen 
läheneminen tulee tämän vuoksi nopeuttamaan laajakuvamuodon leviämistä 
televisiossa ja myös uusissa palveluympäristöissä. 
25 Review of Action Plan for Advanced Television Services, joulukuu 1996, loppuraportti, Coopers & 
Lybrand and Convergent Decisions Group. 
2() Reshaping Television for the Information Society, Bryssel, 26.9.1996. 
29 
OSA B: OHJELMATUOTANTO 
4. JOHDANTO 
4.1. Toimintasuunnitelma, yhteisön väline audiovisuaalialalla 
Toimintasuunnitelman eli nelivuotisen yhteisön ohjelman (heinäkuusta 1993 
heinäkuuhun 1997) päämääränä oli toimia katalysaattorina kehittyneiden 
televisiopalvelujen markkinoiden edistämisessä. Eurooppalaisuuden edistäminen 
näillä markkinoilla kannustaa audiovisuaalialaa nykyaikaistamaan toimintaansa ja 
valmistautumaan tulevaisuuteen johdonmukaisesti, selkeästi ja yhdenmukaisella 
tavalla. 
Kehittyneitä televisiopalveluja lähetetään nykyisin 16:9-kuvamuodossa, ja tästä on 
päästy yksimielisyyteen Euroopassa. Tällä 16:9-kuvamuodolla on kaksi merkittävää 
etua. Ensimmäinen etu on tekninen eli se on eri lähetysstandardeista riippumaton, 
joten se kannustaa siirtymistä analogisista lähetyksistä digitaalisiin. Toinen etu on 
kaupallinen ja esteettinen: 16:9-laajakuvamuodon laatu on erinomainen, ja se tekee 
television kuvamuodosta yhdenmukaisen elokuvien kuvamuodon kanssa. 
Toimintasuunnitelman rakenteellisena tavoitteena on kehittyneiden 
televisiopalvelujen määrän lisääminen, jotta niitä olisi Euroopassa yleisesti 
saatavilla. Tämän vuoksi toimintasuunnitelmassa vahvistetussa strategiassa otettiin 
huomioon kaikkien audiovisuaalialan toimijoiden edut. Koska lähetystoiminnan 
tärkeimmät toimijat ovat ohjelmalevittäjät ja tuottajat, toimintasuunnitelmassa 
edistettiin koordinoidusti ja päättäväisesti sekä 16:9-laajakuvalähetysten tarjontaa 
että kysyntää yhteisössä. Näin ollen toimintasuunnitelmassa tarjottiin 
eurooppalaisille televisiotoiminnan harjoittajille ja tuottajille lisärahoitusta 16:9-
kuvamuodosta aiheutuneiden lisäkustannusten kattamiseksi. Tätä 16:9-kuvamuotoa 
käyttävän aineiston lähettäminen ja tuottaminen edellyttää merkittäviä rahoitus- ja 
laiteinvestointeja. 
4.2. 16:9-Iaajakuvamuodon markkinat 
Lähetyspalvelujen lisäksi 16:9-laajakuvamuodon markkinoihin kuuluvat kyseiseen 
kuvamuotoon liittyvät yleisölle ja ammattilaisille tarkoitetut laitteistot. 
Televisiopalvelujen aloittaminen 16:9-kuvamuodossa yhteisön tasolla edistää 
investointeja ja nykyaikaistamista, mikä on välttämätöntä audiovisuaalialan 
teollisuuden kilpailukyvyn, televisiotoiminnan harjoittajien ammattivälineistön ja 
tuotannon sekä vuokrausta ja välinemyyntiä harjoittavien yritysten kilpailukyvyn 
kannalta. Toimintasuunnitelman vaikutuksesta koko alan toiminta tehostui yleisesti. 
bo- 31 
4.3. Toimintasuunnitelma on keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan 
politiikkaa 
Osallistumalla yhdessä talouden toimijoiden kanssa l6:9-kuvamuodon palvelujen 
kliinisen massan markkinoille saattamiseen lEuroopan ohjelmaleollisuus voi 
selkeästi suuntautua tulevaisuuteen. l6:9-kuvamuodon tuotanto takaa teknisen 
laadun. Kun eurooppalaisia tuotantoa kannustetaan järjestelmällisesti 16:9-
kuvamuoloon sopivien tuotantovälineiden käyttämiseen, yhteisön tasolla 
sitoudutaan strategisesti ohjelmaluetteloiden pitkäikäisyyteen. 
Ohjelmaluetlelot ovat aina strategian perusta. Luettelot ovat alan tulolähde ja valtti 
liiketoiminnassa. Luettelot sisältävät pitkäikäistä aineistoa, jota voidaan esittää 
toistuvasti ja myös muilla kuin omilla markkinoilla. Ohjelmaleollisuuteen suunnattu 
toimintasuunnitelma on siten ollut keskeinen osa yhteisön audiovisuaalialan 
politiikkaa. Ohjelman tavoitteina ovat olleet audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden 
rakenteellisen kapasiteetin vahvistaminen ja sen eurooppalaisuuden kehittäminen. 
Toimintasuunnitelman menetelmät perustuivat edellä mainittuihin seikkoihin. 
Ohjelmatuotantoa käsittelevässä toimintasuunnitelman osasta rahoitettiin yhdessä 
tuottajien ja l6:9-kuvamuoloon investoivien talouden toimijoiden kanssa 
lisäkustannukset, joita aiheutui uusien l6:9-kuvamuodon ohjelmien luottamisesta tai 
muussa kuvamuodossa käytettävissä olevan aineiston muuntamisesta, jotta se 
saataisiin yhteensopivaksi 16:9-kuvamuodon kanssa. Lisäkustannuksien 
yhteisrahoituksesta 50 .80 prosenttia perustuu kiinteään tuntimaksuun. 
4.4. Toimintasuunnitelman soveltamisala 
IEurooppalaisille tuottajille esitetyssä ehdotuspyynnössä kehotettiin hakemaan tukea 
uusien ohjelmien tuotannolle tai muuntamiselle. Tukikelpoisuuden edellytykset 
oli vai seuraavat: 
tuottajien oli sijailtava jossakin Euroopan unionin jäsenvaltiossa, 
tuottajien oli osoitettava, että Euroopan unionissa sijaitseva 16:9-kuvaniuodon 
ohjelmia lähettävä televisiotoiminnan harjoittaja sitoutuu esittämään 
hakemuksen kohteena olevan ohjelman, 
tuottajien oli todisteltava, että lisäkustannuksien muu rahoitus tulee muista 
lähteistä kuin toimintasuunnitelmasta. 
Mikäli tukea haettiin enemmän kuin talousarviossa oli määrärahoja, 
ohjelmahankkeet valittiin ensisijaisten valintaperusteiden mukaisesti. Ohjelmien 
sisältöä ei arvioitu laadullisesti, ja etusija anneltiin 
pitkäikäisille varastoitaviksi soveltuville ohjelmille, 
riippumattomien tuottajien esittämille tuotantohankkeille, 
32 
5. sellaisten jäsenvaltioiden hankkeille, joilla on alhainen tuotantokapasiteetti tai 
suppea kielialue, 
hankkeille, joiden lisärahoitus lulee yksinomaan talouden loimijoilla. 
Olemassa olevan aineiston muuntamisen yhteydessä etusija anneltiin eurooppalaista 
alkuperää oleville ohjelmille. 
l6:9-LAA.IAKUVAMIIOTOA KOSKEVA TOIMINTASUUNNITELMA 1993-1997 
Tässä luvussa esitetään toimintasuunnitelman mukaiset toimenpiteet vuonna 1996 ja 
vuoden 1997 ensimmäisellä puoliskolla sekä yhteisön ohjelman kehitys. Analyysi 
on erityisen hyödyllinen neljän toimintavuoden jälkeen. 
5.1. Kokonaistulokset eeuina ja tunteina: 
Vuosi 
Kiidot nspyynltt 
Miljöön»» ecua 
Tuntia 1993 
I/9J 
11,6 
2 936 1994 
1/94 
19,4 
4 555 1994 
2/94 
33 
5 648 1995 
1/95 
IHJ 
4 099 1995 
2/95 
12,5 
2 551 1996 
1/96 
12,1 
3 066 1997 
1/97 
9,5 
2 567 
Toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen on järjestetty seitsemän ehdotuspyyntöä: 
yksi vuonna 1993, kaksi vuonna 1994, kaksi vuonna 1995, yksi vuonna 1996 ja yksi 
vuonna 1997. Jokaisen ehdotuspyynnön talousarvio oli erilainen. Talousarviot 
kasvoivat vuoden 1994 jälkimmäiseen ehdotuspyyntöön asti, jonka jälkeen ne 
pienenivät vuoden 1995 jälkimmäiseen ehdotuspyyntöön asti. Vuoden 1996 
ehdotuspyynnön talousarvio oli ainoastaan hieman edellistä suurempi, ja vuonna 
1997 talousarvio olijalleen pienempi. 
lEurooppalaisille tuottajille myönnettiin kaikkiaan 116,2 miljoonaa ecua heinäkuun 
1993 ja 30.6.1997 välisenä aikana l6:9-kuvamuodon ohjelmien tuottamiseen tai 
muuntamiseen. 
33 
Yhteisö yhteisrahoilli 116,2 miljoonalla eculla 25 422 tuntia lö:9-kuvamuodon 
ohjelmia: 
105,2 miljoonalla eculla yhleisrahoiletliin 16 856 tuulia uusia l6:9-ohjelmia, 
j«» 
11 miljoonalla eculla yhleisrahoiletliin X 565 tuntia muunneltuja ohjelmia 
(remastering). 
5.2. Toimintasuunnitelman yhteydessä vastaanotetut ehdotukset 
(tuotanto- ja muuntamishankkcet) 
Vastaanotettujen ehdotusten lukumäärä 
Vastaanotettujen ehdotusten lukumäärä oli suhteellinen tasainen eli noin I 000 
ehdollisia jokaisen ehdotuspyynnön yhteydessä. 1 Ehdotusten määrä kasvoi 
merkittävästi ehdotuspyynnöstä 2/95 lähtien. Vähiten ehdotuksia (732) tuli 
ehdotuspyyntöön 1/94. Syynä oli se, että ensimmäinen toimintasuunnitelman 
mukainen ehdotuspyyntö 1/93 julkistettiin samaan aikaan kuin ohjelma aloiteltiin, ja 
suurin osa valmisteilla olevista tuotantohankkeista osallistui tähän ehdotuspyyntöön. 
Tuottajien oli odotettava ehdotuspyyntöä 2/94 useiden uusien ehdotusten 
jättämiseksi. lEnilen hakemuksia toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen jätettiin 
vuosina 1996 ja 1997(1 350 ja I 580 ehdotusta). 
Ehdotuspyyntö* 
Vastaanotettuja 
ehdotuksia 1/93 
944 1/94 
732 2/94 
1 113 1/95 
970 2/95 
1 116 1/96 
1 350 1/97 
1 580 
Toimintasuunnitelman yi11eydessä ehdotettujen ohjelmien ohjelma-aika kasvoi 
Seuraavasta taulukosta käy ilmi, eitä toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen 
vastaanotettujen hakemusten ohjelma-ajat kasvoivat merkittävästi. 
ehdotuspyyntö 
Ohjelma-aika 
tuulia 1/93 
7 500 1/94 
8 000 2/94 
10 356 1/95 
16 392 2/95 
10 735 1/96 
22 350 1/97 
24 012 
IEnsimmäisten ehdotuspyyntöjen perusteella (1993 ja vuoden 1994 alkupuoli) jätetyt 
ehdotukset koskivat yhteensä 8 000 tuntia ohjelma-aikaa. Vuoden 1994 lopussa 
kokonaismäärä oli 10 300 tuntia. Uusi huippu saavutettiin vuoden 1995 alussa, 
jolloin tuottajien jättämien hakemusten kokonaisohjelma-aika oli 16 400 tuntia. 
Kokonaiskysyntä vuonna 1995 oli 27 127 tuntia verrattuna 18 356 tuntiin vuonna 
1994. Vuosien 1996 ja 1997 ehdotuspyyntöihin jätettiin runsaasti ehdotuksia: 
22 350 ehdotusta vuonna 1996 ja 24 012 ehdotusta vuonna 1997. 
34 
Toimintasuunnitelmasta lukea hakevien ehdotusten määrä kasvoi merkittävästi 
Kahden ensimmäisen läylänlöönpanovuoden aikana ehdollisien määrä 
kolminkertaistui. Vuoden 199-1 lopussa eli kolmen ehdotuspyynnön jälkeen 
tuottajien kokonaismäärä vakiintui keskimäärin kahteensataan tuottajaan 
ehdotuspyyntöä kohtien. lEhdotuslen kokonaismaani kasvoi merkittävästi viimeisissä 
kahdessa ehdotuspyynnössä ja ehdotuspyyntöön 1/97 saatiin jopa 421 ehdotusta. 
Merkittävän kasvun tärkeimmät syyt ovat luultavasti ne, etlä länä aikana 
toimintasuunnitelma on tullut tunnetuksi ja etlä asiasta kiinnostuneet toimijat 
liesiväl sen lähenevän loppuaan. 
Ehdotuspyyntö 
Tuottajien 
lukumäärä 1/93 
80 1/94 
148 2/94 
243 1/95 
184 2/95 
190 1/96 
385 1/97 
421 
5.3. Toimintasuunnitelmaan osallistuneet olijelmantuottajat 
Toimintasuunnitelmasta hyötyivät kaksi ohjelmantuottajaryhmää eli riippumattomat 
luotlajat ja televisiotoiminnan harjoittajat. Seuraavassa taulukossa esitetään 
talousarvion määrärahojen jakautuminen niiden välillä ja niiden suhteellinen osuus 
uusista l6:9-kuvamuodossa luotetuista ohjelmista. 
Vuosi 
Kiidot uspyy nto* 1993 
1/93 1994 
1/94 1994 
2/94 1995 
1/95 1995 
2/95 1996 
1/96 1997 
1/97 
Ecua 
Televisio­
toiminnan 
harjoittajat 
Tuottajat 0,56 
0,44 0,62 
0,38 0,5 
0,5 0,55 
0,45 0,56 
0,44 0,52 
0,48 0,55 
0,45 
Tuntia 
Televisio­
toiminnan 
harjoittajat 
Tuottajat 0,63 
0,37 0,78 
0,22 0,55 
0,45 0,73 
0,27 0,73 
0,27 0,72 
0,28 0,76 
0,24 
35 
5.3.1. Yleinen analyysi 
Toimintasuunnitelman aloittamisen jälkeen yhteisön määrärahat on jaettu 
tasan riippumattomien televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien kesken. 
Vuosina 1993 1997 määrärahoista jaeltiin keskimäärin 55 prosenttia 
televisiotoiminnan harjoittajille ja 45 prosenttia riippumattomille tuottajille. 
Televisiotoiminnan harjoittajien osuus ohjelma-ajasta oli 69 prosenttia ja 
riippumattomien tuottajien 31 prosenttia. Osuuksia tarkasteltaessa on olettava 
huomioon, etlä tuottajien osuus koostuu pääasiassa ohjelmien muuntamisesta, 
studio-ohjelmista ja urheiluohjelmista, joiden yhteisön luen perustana olevat 
luntimaksul ovat paljon alhaisemmat kuin muuntyyppisten ohjelmien. 
Riippumattomat tuottajat tekevät enimmäkseen pitkäikäisiä ohjelmia, joiden 
luntimaksul ovat paljon korkeammat. 
IEdellä olevassa taulukossa ja kaaviossa esitetään toimintasuunnitelman 
toteuttamisen eri vaiheiden kehitys, joita selostetaan seuraavassa. 
1993—1994: Aloitetaan ensimmäiset 16:9-kuvamuodon televisiopalvelut, 
joiden yhteisrahoitusosuus oli 50 prosenttia lisäkustannuksista 
(Ensimmäisen ehdotuspyynnön yhteydessä (1/93) televisiotoiminnan 
harjoittajille jaettiin 56 prosenttia talousarviomäärärahoista. Niiden osuus 
tuotetuista ohjelmatunneista oli 63 prosenttia. Uraauurtavat markkinat olivat 
valmiita käynnistymään, ja ensimmäinen ehdotuspyyntö esiteltiin samaan 
aikaan kuin ensimmäiset l6:9-palvelut käynnistettiin, ja tätä varten tuottajat 
tarvitsivat pikaisesti l6:9-ohjelmia. Vaikka riippumattomia tuottajia oli vähän 
(60), he ehdottivat toimintasuunnitelman yhteydessä ohjelma-ajaltaan varsin 
mittavia ohjelmia, mikä selittää heidän 37 prosentin osuutensa ohjelma-ajasta. 
I Ehdotuspyynnön 1/94 yhteydessä l6:9-pal velut vahvistuivat. 16:9-
kuvamuotoa käyttävät televisiotoiminnan harjoittajat tehostivat toimiaan 
kanaviensa oniinaisluonteen vahvistamiseksi ja tarvitsivat siten hyvin paljon 
ohjelmia voidakseen välittömästi täyttää ohjelma-aikataulut. Kyseisessä 
ehdotuspyynnössä suurin osuus oli televisiotoiminnan harjoittajilla, jotka 
tuottivat 78 prosenttia ohjelma-ajasta saadakseen läpi 16:9-palvelunsa. 
IEhdotuspyynnön talousarvio kasvoi 67 prosenttia (19,4 miljoonaan ecuun 
ensimmäisen ehdotuspyynnön 11,6 miljoonasta ecusta), mikä mahdollisti 128 
tuottajan pääsyn l6:9-kuvamuodon markkinoille (68 tuottajaa enemmän kuin 
edellisen ehdotuspyynnön yhteydessä). 
Vuoden 1994 loppupuoli: lEuroopan 16:9-kuvamuodon markkinoille 
ilmaantuu useita riippumattomia tuottajia 
'Toimintasuunnitelman toteuttamisen käännekohta oli ehdotuspyyntö 2/94, 
jonka talousarvio oli suurin kaikista ehdotuspyynnöistä. Sen yhteydessä 
riippumattomat tuottajat saapuivat joukolla 16:9-markkinoillc. Yhteensä 220 
tuottajaa (92 enemmän kuin edellisen ehdotuspyynnön yhteydessä) tuottivat 
45 prosenttia ohjelma-ajasta, mikä on niiden suurin osuus kaikista 
ehdotuspyynnöistä. Televisiotoiminnan harjoittajien ja riippumattomien 
tuottajien osuudet talousarviosta olivat yhtä suuret. Kyseisen ehdotuspyynnön 
tulokset osoittivat ensimmäistä kertaa, että eurooppalaisille 16:9-kuvamuodon 
palveluille oli olemassa todelliset uraauurtavat markkinat. 
36 
Vuodet 1995-1996: 16:9-palvelut aloitetaan kehittyvillä markkinoilla, ja 
yhteisrahoitusosuus on 80 prosenttia lisäkustannuksista 
Koska televisiotoiminnan taloudellisen ja teknisen kehityksen nopeus 
vaihtelee eri jäsenvaltioissa ja koska joissakin jäsenvaltioissa ei ole ollenkaan 
alaa koskevia hankkeita, toimintasuunnitelma ei kattanut yhdenmukaisesti 
koko yhteisön aluetta alusta lähtien. l6:9-kuvamuodon markkinoiden oli 
kulienkin aikanaan katettava koko lEuroopan unionin markkina!. Siksi 
neuvoston päätöksessä säädettiin talousarviorahaslosta, joka oli käytettävissä 
1.1.1995 alkaen sellaisille markkinoille, joita ei toimintaohjelman 
alkuvaiheessa otettu täysipainoisesti huomioon.27 Kyseisille markkinoille 
anneltiin enemmän tukea kuin uraauurtaville markkinoille: yhteisön osuus oli 
enintään 80 prosenttia tuotannosta ja muuntamisesta aiheutuneista 
lisäkustannuksista. 
IEhdotuspyyntö 1/95 oli ensimmäinen, jossa sovellettiin 80 prosentin sääntöä. 
Siitä hyötyivät pääasiassa Italia, Tanska, Kreikka, Irlanti, Luxemburg, Ruotsi, 
Itävalta ja Suomi. IEhdotuspyyntö 1/95 antoi näillä markkinoilla toimiville 
tuottajille mahdollisuuden ottaa käyttöön l6:9-kuvamuoto. 
Tämän ehdotuspyynnön yhteydessä jaetut määrärahat jakautuivat kaiken 
kaikkiaan tasaisesti televisiotoiminnan harjoittajien ja tuottajien kesken. 
'Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 73 prosenttia ohjelma-ajasta. 16:9-
kuvamuotoa käyttävien televisiotoiminnan harjoittajien lukumäärä kasvoi 
20:slä 42:een vuonna 1995. Televisiotoiminnan harjoittajien toisen aallon 
käynnistämät palvelut olivat ratkaiseva tekijä ohjelmien kysynnälle. Tämän 
ehdotuspyynnön yhteydessä hyvin suuri ohjelma-ajan kysyntä (16 392 tuntia 
tai 60 prosenttia enemmän kuin edellisessä ehdotuspyynnössä) vahvisti uusilla 
markkinoilla olevien uusien palvelujen tarvitsevan runsaasti uusia ohjelmia. 
IEhdotuspyynnön 2/95 yhteydessä 56 prosenttia yhteisön tuesta jaettiin 
televisiotoiminnan harjoittajille. Ohjelma-aika jakautui samalla tavalla kuin 
edellisessäkin ehdotuspyynnössä: televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 73 
prosenttia ja riippumattomat tuottajat 27 prosenttia. 
1 Ehdotuspyynnön 1/96 yhteydessä taloudellinen tuki jakautui hyvin tasaisesti: 
52 prosenttia tuesta jaeltiin televisiotoiminnan harjoittajille ja 48 prosenttia 
riippumattomille tuottajille. Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat kuitenkin 
enemmän ohjelma-aikaa (72 prosenttia) kuin riippumattomat tuottajat (28 
prosenttia), mikä vastaa edellisten ehdotuspyyntöjen tuloksia. 
27 Johdanto-osan kahdestoista kappale. 
37 
1997: viimeinen ehdotuspyyntö 
lEhdoluspyynlöön 1/97 saatiin eniten hakemuksia (1 580), joissa pyydettiin 
lukea yhteensä 75 miljoonaa ecua. Määrärahoista jaettiin 55 prosenttia (9,5 
miljoonaa ecua) televisiotoiminnan harjoittajille ja 45 prosenttia 
riippumattomille tuottajille. Tulos vastaa edellisten ehdotuspyyntöjen 
keskiarvoa. Ohjelma-aika jakautui tässä ehdotuspyynnössä siten, että 
televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat 76 prosenttia kokonaisohjelma-ajasta. 
5.3.2. Riippumattomat tuottajat 
Tuottajien erilaisuus kuvastaa lEuroopan audiovisuaalialaa. Suuret 
tuottajamme! esiintyivät säännöllisesti, kuten myös jotkin nuoremmat, 16:9-
kuvamuodosta kiinnostuneet tuottajat. Toimintasuunnitelman toteuttamisen 
alettua on muodostunut uraauurtavien l6:9-kuvamuotoa käyttävien tuottajien 
ydinjoukko. Yli neljäsosa ehdotuspyyntöön 1/95 liittyvien uusien ohjelmien 
ohjelma-ajasta on sellaisilta tuottajilta, jotka ovat osallistuneet jokaiseen 
ehdotuspyyntöön-toimintasuunnitelman alusta alkaen. Toimintasuunnitelmaan 
uskollisesti osallistuvien tuottajien määrä on jatkuvasti kasvussa: 11 
prosenttia ehdotuspyynnössä 1/94, 15 prosenttia ehdotuspyynnössä 2/94 ja 
jopa 35 prosenttia ehdotuspyynnössä 1/97. Näniä päättäväisesti 16:9-
kuvamuotoon sitoutuneet tuottajat tuottavat pääasiassa dokumentti- ja fiktio-
ohjelmia. 
lEuroopan unionin audiovisuaalialan politiikassa toimintasuunnitelma on 
tehokas väline lEuroopan audiovisuaalialan luetteloiden pitkäikäisyyden 
tukijana. Audiovisuaalialan luetteloi oval lEuroopaii ohjelmaleollisuuden ja 
erityisesti lEuroopan audiovisuaalialan kehityksen kärjessä olevien 
riippumattomien tuottajien toiminlavallti. lEurooppalaisten tuottajien 
rahoituskapasileetin puutteesta huolimatta tuotettujen ohjelmien on oltava 
pitkäikäisiä liilojen takaamiseksi ja toimintojen kehittämiseksi. 
U>:9-'kuvamuoto on ratkaiseva asiaperuste audiovisuaalisen kulttuuriperinnön 
kestävyyden puolesta. Lisäksi se on olennainen asiaperuste audiovisuaalialan 
luoville toimijoille ja ammattilaisille yleensä. 16:9-kuvamuoto lähentää 
televisiota ja elokuvaa toisiinsa. Sen kuvanlaatu on esteettisesti ratkaiseva 
fiktio- ja dokumenttiohjelmien ja muiden lEuroopan kulttuuriperintöä 
(maalaustaide, arkkitehtuuri, musiikki, tanssi ja historia) kuvaavien ohjelmien 
kannalla. lEuroopan kulttuuriperintöä on näin mahdollista rikastaa 
audiovisuaalisten menetelmien avulla. 
38 
5.3.3. Televisiotoiminnan harjoittajat 
Toimintasuunnitelman ohjelmantuolantoa käsittelevään osaan osallistui 
keskimäärin nelisenkymmentä televisiotoiminnan harjoittajaa, jotka reagoivat 
toimintasuunnitelman viileydessä loleuleltuihin ehdotuspyyntöihin sekä 
televisiotoiminnan harjoittajina cllä luollajiua. Omia l6:9-kuvamuodon 
palveluja perustaessaan niitä luettiin toimintasuunnitelman yhteydessä sekä 
luolanlotuella oi lii sillä selvällä lEuroopan tulevaisuuteen sitoutumista 
koskevalla poliittisella viestillä, jonka toimintasuunnitelma olemassaolollaan 
välittää koko alalle. 
Televisiotoiminnan harjoittajat ovat vähitellen mukauttamassa studioitaan 
siten, että ne voivat tuottaa erilaista omaa aineistoa, joka muodostaa 
merkittävän osan niiden ohjelmista ja on suunnattu suurelle osalle niiden 
yleisöstä. Lisäksi kunkin kanavan ominaisluonne liittyy läheisesti tämän 
tyyppiseen tuotantoon. 
5.3.4. 16:9-faajakuvamuoto Euroopassa 
Riippumattomat tuottajat ja televisiotoiminnan harjoittajat toimivat yhä 
useammin loiminlasuunnitelman yhteydessä uusien l6:9-lekniikkojen 
toteuttamiseksi, jotka ovat jo nyt digitaalisia, ja luottavat siten laatuun. 
Näilä l6:9-kuvamuodon palveluja tarjotaan nimenomaan I Euroopassa. 
Kyseistä 16:9-kuvamuoloa käyttävät televisiotoiminnan harjoittajat lukevat 
toisiaan, käynnistävät palvelujaan yhdessä ja muodostavat uudenlaista 
yhteenkuuluvuutta ympäristössä, joka käyttää edelleen pääasiassa 4:3-
kuvamuotoa. lEsimerkiksi Pai Plus-järjestelmää käyttävien televisiotoiminnan 
harjoittajien ryhmittymä aloitti 16:9-kuvamuodon lähetykset Saksassa vuonna 
1995. Joitakin suuria tapahtumia koskevat lähetykset, kuten olympialaiset ja 
seuraavat jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut Ranskassa, järjestetään 
lEuroopan tasolla. 
Televisiotoiminnan harjoittajat ja tuottajat toimivat yhä enemmän todellisina 
kumppaneina nykyhetken ja tulevaisuuden valmistelussa eli sellaisen 
ohjelmatarjonnan luomisessa, joka mahdollistaa l6:9-kuvamuodon palvelujen 
jatkumisen. Tämä korostaa audiovisuaalialan toimijoiden toisiaan läydenlävää 
yhteistyötä. Uraauurtavilla toimillaan toimintasuunnitelma on osoittanut 
lEuroopan ohjelmateollisuudelle, etlä laaja yhteensovitettu toiminta on 
välttämätöntä todellisten uudistusten toteuttamiseksi. 16:9-kuvamuodon 
televisiopalvelut ovat ala, jolla ainoastaan lEuroopan laajuinen toiminta voi 
menestyä. 
39 
6. TOIMINTASUUNNITELMAN TULOKSET 
6.1. Uudet ohjelmat 
6.1.1. 16:9-laajakuvamuodon ohjelmatyypit 
(ilmoitettu ohjelma-aikana jokaista ehdotuspyyntöä kohden) 
Vuosi 
Liidot us-
pyynlo' 
Fiktiot 
Dokumentit 
Animaatiot 
Kulttuuri­
tapahtumat 
Urheilu 
Suorat 
lilhetykset 
Ylitccnsii 1993 
im 
Tuuli % 
a 
165 
193 
0 
230 K) 
11 
0 
14 
613 37 
466 218 
1667 100 1994 
1/94 
Tuntia % 
201 
464 
23 
312 
471 19 
1019 40 
2490 100 1994 
2/94 
Tuntia % 
320 
845 
19 
402 9 
25 
I 
12 
1001 29 
821 24 
3408 100 1995 
1/95 
ruutia % 
391 14 
650 24 
12 0 
500 19 
446 16 
729 27 
2728 100 1995 
2/95 
luutia % 
256 13 
496 24 
46 0 
297 15 
265 13 
714 35 
2074 100 1996 
1/96 
nutia % 
403 
840 
30 
338 17 
35 
I 
14 
444 18 
370 15 
2425 100 1997 
1/97 
Tuntia % 
487,7 
513,4 
0 
436,4 19 
20 
0 
17 
205,4 8 
924,1 36 
2567 100 
Vuosina 1993-1997 toimintasuunnitelmasta yhteisrahoitettiin 16 856 tuntia 
uusia 16:9-kuvamuodon ohjelmia, joista puolet olivat pitkäikäisiä ohjelmia 
(fiktio- ja dokumenttiohjelmia sekä kulttuuritapahtumista kertovia ohjelmia), 
20 prosenttia urheiluohjelmia ja 29 prosenttia suoria lähetyksiä. 
lEri ohjelmatyypit kehittyivät eri lavalla: 
Dokumenttiohjelmien tuotanto edistyi merkittävästi: 4 001 tuotettua tuntia 
Dokumenttiohjelmien tuotanto on edistynyt vakaasti ja merkittävästi. Niiden 
osuus uusien ohjelmien ohjelma-ajasta oli vuonna 1993 11 prosenttia, osuus 
kasvoi 24 prosenttiin vuonna 1995 ja saavutti 35 prosentin huipun vuonna 
1996. Dokumenttiohjelmien osuus kokonaisohjelma-ajasta enemmän kuin 
kolminkertaistui. IEhdotuspyynnön 1/97 yhteydessä 20 prosenttia uusista 
ohjelmista oli dokumentteja, mikä vahvisti huomattavasti edellisten 
ehdotuspyyntöjen yhteydessä saavutettua edistystä. Tämä 
dokumenttiohjelmien läpimurto osoittaa, että 16:9-kuvamuoto soveltuu 
erityisesti luovien dokumenttiohjelmien esittämiseen. Tämä tulos sopii hyvin 
Euroopan audiovisuaalialan politiikan tavoitteisiin, joiden mukaan 
audiovisuaalialan luetteloiden laatimista on edistettävä. Dokumenttiohjelmilla 
40 
on merkittävä pitkäikäisyyden lisäarvo, sillä alan ammattilaisten mukaan 
niiden elinaika on kaksikymmentä vuotta. Niitä voidaan esittää myös oman 
markkina-alueen ulkopuolella (päälleäänitys on helppoa) ja ne voidaan siirtää 
toiseen tallennusmuotoon (CD-ROM, multimedia, videokasetit). 
On otettava huomioon, että maailman markkinoilla dokumenttiohjelmat ovat 
valtaamassa alaa ja että lEuroopan televisiotoiminnan harjoittajien 
keskuudessa l6:9-kuvanuioloa käyttävät kanavat esittävät eniten 
dokumenttiohjelmia. 
1'iklio-ohjelniien tuotanto edistyi: 2 223 tuotettua tuntia 
Fiktio-ohjelmien asema on merkittävästi vahvistunut. Viimeisen kahden 
ehdotuspyynnön yhteydessä niiden osuudet toimintasuunnitelman yhteydessä 
yhleisrahoitetusta kokonaisohjelma-ajasta olivat 17 ja 19 prosenttia verrattuna 
ensimmäisessä ehdotuspyynnössä rahoitettuun kymmeneen prosenttiin. 
Fiktio-ohjelmien tuotantokustannukset tuntia kohden ovat korkeimmat, ja 
niiden kehitys kestää kauimmin. 
l6:9-kuvamuodossa esitettävät fiktio-ohjelmat ovat arvokas osa lEuroopan 
audiovisuaalialan luetteloita. 
Kulttuuriohjelmien osuus pysyi tasaisena: 2 515 tuotettua tuntia 
Kulttuuritapahtumien (ooppera, konsertit, baletti, suorat esitykset, sirkus) 
osuus jokaisessa ehdotuspyynnössä oli yleensä noin 15 prosenttia (17 
prosenttia ehdotuspyynnössä 1/97). l6:9-kuvamuodon käyttäminen soveltuu 
hyvin näiden ohjelmien esteettiseen ja kulttuuriseen laatuun. Vuonna 1995 
televisiotoiminnan harjoittajat kuvasivat kolme neljäsosaa 
kulttuuritapahtumista. Neljäsosan tuottivat tämän tyyppiseen tuotantoon 
erikoistuneet riippumattomat tuottajat. Niillä on hyvin läheiset yhteydet eri 
televisiotoiminnan harjoittajiin, joiden kanssa ne suunnittelevat ja toteuttavat 
ohjelmansa. Vuosina 1995-1997 riippumattomat tuottajat ovat tehostaneet 
edelleen kulttuuritapahtumien lähettämistä. 
Studio-ohjelmien osuus laski vuonna 1996 ja palautui nopeasti entiselle 
tasolle vuonna 1997: 5 043 tuotettua tuntia 
Studio-ohjelmat ovat hyvin tärkeä osa televisiotoiminnan harjoittajien 
ohjelmaluolantovaalimuksista 16:9-kuvamuodon televisiopalvelujen 
jokaisessa kehitysvaiheessa. Studio-ohjelmia (pelit ja keskusteluohjelmat jne.) 
voidaan käyttää moneen tarkoitukseen: ohjelma-aikataulujen välittömään 
täydentämiseen, katsojalukujen sekä yleisön ja mainostajien määrän 
varmistamiseen. Ne ovat olennainen osa kanavan menestymistä, sillä niiden 
kautta luodaan kanavan imagoja luodaan sen ominaisluonne. Vuoden 1996 
ehdotuspyynnön yhteydessä studio-ohjelmien osuus ohjelma-ajasta oli 
kuitenkin vain 15 prosenttia. Merkittävä lasku johtui pitkäikäisten ohjelmien, 
kuten dokumentti- ja fiktio-ohjelmien osuuden kasvusta. Toisaalta taas 
vuonna 1997 studio-ohjelmien osuus kokonaisohjelma-ajasta kasvoi jyrkästi 
37 prosenttiin. 
41 
Urheilun osuus pysyi suurena, mutta pieneni merkittävästi edellisvuosiin 
verrattuna: 3 445 tuotettua tuntia 
Urheilun ohjelma-ajan määrä on jatkuvasti laskenut vuodesta 1993. Sen osuus 
kokonaisohjelma-ajasta oli 37 prosenttia vuonna 1993 ja 13 prosenttia 
ehdotuspyynnön 2/95 yhteydessä. Vuonna 1996 urheilun osuus kasvoi 
merkittävästi pääasiassa Atlantan olympialaisten vuoksi (IX prosenttia eli 444 
luotettua tuntia). Laskeva suuntaus vahvistui vuonna 1997, jolloin 
urheiluohjelmien osuus oli ainoastaan kahdeksan prosenttia. Urheilu on yksi 
vahvimmista houkuttimista televisiokanavan ohjelmatuotannossa, ja 
uusintalähetyksillä on erittäin suuri osuus markkinoista. Lisäksi suuria 
urheilutapahtumia, kuten olympialaiset tai jalkapallon 
maailmanmestaruuskilpailut, seuraa uskollisesti sellainenkin yleisö, joka ei 
tavallisesti ole kovin kiinnostunut televisioiduista urheilutapahtumista. Alan 
ammattilaiset ovat selvästi havainneet, että suuri osa televisiovaslaanottimista 
uusitaan suurten urheilutapahtumien yhteydessä. 
Animaatio-ohjelmien osuus on miltei olematon: 130 tuotettua tuntia 
Noin yksi prosentti ohjelmista kussakin ehdotuspyynnössä oli animaatio-
ohjelmia. IEhdotuspyynnön 1/97 yhteydessä ei rahoitettu ainoatakaan 
animaatio-ohjelmaa. 
Televisiotoiminnan harjoittajat ja tuottajat asettivat seuraavat asiat etusijalle: 
Televisiotoiminnan harjoittajien tuottamista ohjelmista 70 prosenttia 
oli lyhytikäisiä eli suoria studio- tai urheiluohjelmia. Loput 30 
prosenttia olivat kulttuuri-, dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. 
Riippumattomien tuottajien tuottamista ohjelmista 85 prosenttia oli 
dokumentti- ja fiktio-ohjelmia eli luetteloihin soveltuvia teoksia. 
Muut riippumattomien tuottajien ohjelmat olivat 
kulttuuritapahtumien taltiointeja. 
(). 1.2. Ohjelmat analysoituna tuotantomuodon perusteella 
(tulokset esitetty ohjelma-aikana ehdotuspyyntöä kohden) 
Vuosi 
Klidotus-pyyntft 1991 
1/93 
Tunti» % 1994 
1/94 
Tuntia % 1994 
2/94 
Tuntia % 1995 
1/95 
Tuntia % 1995 
2/95 
untia % 1996 
1/96 
Tuntia % 1997 
1/97 
Tuntia % 
Super 16 mm 
135 mm 
Video 625 
Video 1250 
YIITEKNSA 197 12 
74 4 
69X 42 
697 42 
1667 100 259 K) 
61 3 
1755 70 
415 17 
2490 100 393 
135 
2034 
846 
3408 12 
4 
60 
25 
100 365 13 
83 3 
2092 77 
188 7 
2728 100 293 14 
21 1 
1284 62 
476 23 
2074 100 460 19 
73 3 
1746 72 
145 6 
2424 100 359 14 
26 1 
2182 85 
0 0 
2567 100 
42 
Yhteisö tuki neljää tuotantomuotoa. Kaksi oli filmimuotoa eli 35 mm ja super 16 
mm. Kaksi muuta oli videomuotoa eli 625-raitainen tavallisille 
televisiovastaanoltimille tarkoiteltu muoto ja 1250-raitainen teräväpiirtonuioto. 
Ottamalla huomioon nämä neljä tuotantomuotoa toimintasuunnitelma kattaa kaikki 
(elevision ohjelmatuotannon osa-alueet. 
•**\ mm -nuiodon tuotannon yläraja: 461 tuotettua tuntia 
Muihin tuotantomuotoihin verrattuna 35 mm -muodon osuus oli harvoin yli kolme 
prosenttia. Viimeisen ehdotuspyynnön (1/97) yhteydessä sen osuus kaikista 
ohjelmista oli ainoastaan yksi prosentti. Sitä käytetään harvoin televisio-ohjelmien 
tuotannossa lEuroopassa kalleutensa vuoksi, mutta sillä on etusija joissakin fiktio-
ohjelmissa ja arvostetuissa dokumenttiohjelmissa. Vuonna 1995 riippumattomat 
tuottajat tuottivat 90 prosenttia 35 mm -muodossa tuotetusta ohjelma-ajasta ja 
televisiotoiminnan harjoittajat 10 prosenttia. 
Super 16 mm -muodon tuotanto edistyi: 2 324 tuotettua tuntia 
Super 16 mm muodon osuus oli 12 prosenttia ensimmäisen ehdotuspyynnön 
yhteydessä, 19 prosenttia vuoden 1996 ehdotuspyynnössä ja 14 prosenttia vuonna 
1997. Tämä tuotantomuoto on yhdysside elokuvan ja television välillä, ja se on 
kehittymässä vakiomuodoksi televisioesitykseen tarkoitetuille eurooppalaisille 
elokuville. Vuonna 1995 riippumattomat tuottajat tuottivat 54 prosenttia super 16 
mm muodossa olevasta ohjelma-ajasta eli ohjelma-aika jakautui tasaisemmin kuin 
35 mm muodon tuotannossa. Televisiotoiminnan harjoittajien tuottamat 46 
prosenttia olivat pääasiassa dokumentti- ja fiktio-ohjelmia. 
625-raitaisella videomuodolla on valta-asema: 11 780 tuotettua tuntia 
Tällä tuotantomuodolla oli odotetusti valta-asema 16:9-kuvamuodon 
televisiopalveluista. Suurin osa televisiotoiminnan harjoittajia käyttää video 625 
muotoa: vuonna 1995 ne tuottivat 80 prosenttia video 625 muodossa olevasta 
ohjelma-ajasta. Loput 20 prosenttia video kyseisessä muodossa olevasta ohjelma-
ajasta olivat kevyempiä ohjelmia, joita luottivat sarjoja tuottavat riippumattomat 
tuoltajat. 
1250 raitaisen teräväpiirtomuodon tuotanto laskussa: 2 779 tuotettua tuntia 
1250-raitäisen teräväpiirtomuodon osuus toimintasuunnitelman tukea saaneesta 
ohjelma-ajasta laski jyrkästi: vuonna 1993 ohjelma-aika oli 42 prosenttia, vuoden 
1995 lopussa 23 prosenttia ja vuonna 1996 vain kuusi prosenttia. Ehdotuspyynnössä 
1/97 ohjelma-aika pieneni käytännöllisesti katsoen olemattomaksi. 1250—raitaisella 
leräväpiirtomuodolla on etusija näkyvien urheilutapahtumien (olympialaiset, 
maailmanmestaruuskilpailut), kulttuuritapahtumien ja luovien dokumenttiohjelmien 
taltioinnissa. Teräväpiirtovideota käytetään sellaisten ohjelmien tuotannossa, jotka 
liitetään ohjelmaluetteloihin. Lisäksi teräväpiirtotekniikan esteettinen laatu 
(todenmukainen kuva, luonnollinen värien toisto) 16:9-kuvamuodossa esitettynä on 
syynä siihen, miksi vaikuttavia tapahtumia lähetetään tässä muodossa. 
43 
Televisiotoiminnan harjoittajat tuottivat enemmän keskipitkiä dokumenttiohjelmia, 
kun taas riippumattomat tuottajat suosivat kunnianhimoisia pitkiä kulttuuriaiheisia 
sarjoja kuten musiikkia tai yleensä taidetta koskevia sarjoja. Tämän vuoksi 
riippumattomat tuottajat tuottivat vuonna 1995 60 prosenttia 1250 raitaisessa 
teräväpiirtomuodossa tuotetusta ohjelma-ajasta. 
6.2. Muuntaminen 
Muuntaminen {remastering) on tekniikka, jolla yhdessä muodossa oleva 
alkuperäinen ohjelma siirretään toiseen, 16:9-lähetyksen kanssa yhteensopivaan 
muotoon. Tekniikkaa käytetään lähinnä elokuviin. lElokuvien muuntamisella oli 
kaksi etua l6:9-kuvamuodon televisiopalveluja aloitettaessa. Sen avulla ohjelma-
aikataulujen välitön täyttäminen tulee paljon halvemmaksi kuin uuden tuotannon 
hankkiminen. Lisäksi muuntaminen voidaan tehdä hyvin nopeasti, mikäli 
alkuperäinen teos on korkealaatuinen. 
l6:9-palveluja aloitettaessa televisiotoiminnan harjoittajien investoinnit kohdistuivat 
useille eri aloille. Televisiokanavat hankkivat itselleen studioita ja tilasivat teoksia 
riippumattomilla tuottajilla. Tästä huolimatta ohjelma-aikataulujen välitön 
täyttäminen oli mahdollista studioita käyttämältä kahden yleisön keskuudessa hyvin 
suositun ohjelmatyypin avulla. Näilä ohjelmatyyppejä oval muunnelut elokuvat ja 
urheilulähetysten uusinnat. 
l6:9-kUvamuodon markkinoiden kehityksen myötä lEuroopan l6:9-ohjelmaluellelo 
ja saatavilla olevien l6:9-ohjelmien määrä kasvavat. Näiden ohjelmien levitys eri 
l6:9-palveluille lEuroopan unionissa kasvattaa kysyntää. Vastaavasti muuntamisen 
kysyntä on hieman pienenemässä. 
Suurin osa muunnetuista ohjelmista tuotettiin digitaalimuodossa, joten niillä oli 
kaikki digitaalimuodon tekniset edut. Muuntamisella lEuroopan elokuvaluetteloista 
voidaan tehdä pitkäikäisiä. 
Muuntamisen kehitys toimintasuunnitelman alusta alkaen 
Toimintasuunnitelman alettua on muunneltu yhteensä 8 565 tuntia ohjelmia. 
Miljoonaa ecua 
ÏKÎidoïus-
pyynttt 
Uudet 
ohjelmat 
Muunnetut 
ohjelmat 1/93 
milj. % 
ecua 
10,2 88 1/94 
milj. % 
Ecua 
16,7 86 
2,7 14 2/94 
milj. % 
ecua 
30 91 
3 9 1/95 
milj. % 
ecua 
15,7 87 
2,4 13 2/95 
milj. % 
ecua 
11,8 94 
0,7 6 1/96 
milj. % 
ecua 
11,6 96 
0,4 4 1/97 
milj. 
ecua 
9,1 
0,4 ULŒ 
% 
96 
4 
44 
Tuntia 
KIHIOIIIS-
pyynto* 
Outlet 
ohjelma! 
Muunnetut 
ohjelmat im 
ruutia % 
1667 57 
1269 43 1/94 
Tuntia % 
2490 55 
2065 45 2/94 
luntin % 
3408 60 
2240 40 1/95 
Tuulin % 
2728 67 
1371 33 2/95 
luutia % 
2074 81 
477 19 1/96 
Tuntia % 
2423 79 
643* 21 1/97 
Tuntia % 
2074 96 
500,6 q 
Muuntamiseen varatun rahoituksen määrä noudatti ehdotuspyyntöjen 
talousarvioiden yleisiä suuntausta. Sen osuus oli 31.12.1995 10,8 prosenttia 
kokonaistalousarviosta. 
Muunnettujen ohjelmatuntien tasainen väheneminen osoittaa, etlä suurin osa niisiä 
maista, jotka saavat 50 tai 80 prosenttia lukea lisäkustannusten kattamiseen, 
keskittyvät uusien ohjelmien tuotantoon, kun taas muuntamista käytetään 
ensisijaisesti käynnistyvillä markkinoilla. 
7. PÄÄUOMAT - OHJELMATUOTANTO 
7.1. Audiovisuaalialan luetteloiden laajentaminen 
Neljän vuoden aikana toimintasuunnitelman yhteydessä on yhteisrahoitettu 25 422 
tuntia ohjelma-aikaa yhteensä 116,2 miljoonalla eeulla. Ohjelma-ajasta 8 565 tuntia 
on muunneltuja ohjelmia ja 16 856 tuntia uusia ohjelmia. Uusista ohjelmista 4 001 
tuntia on dokumenttiohjelmia, 2 223 tuntia fiktiota ja 2 515 tuntia 
kulttuuritapahtumien taltiointeja. Nämä varastointiin soveltuvat ns. stoek-ohjelmat 
ovat merkittävä osa lEuroopan audiovisuaalialan luetteloita, jotka ovat koko 
ohjelmateollisuuden toiminnan valtti. Näiden luetteloiden luomisessa 
riippumattomat tuottajat paransivat asemaansa. Niille 16:9-kuvamuoto on 
korkealaatuisen tuotannon todellinen ja muodollinen peruste. 
Jotta 16:9-kuvamuodon televisiopalvelut yleistyisivät koko lEuroopassa, on 
edistettävä tällaisten palvelujen tarjonnan aloittamista muita kehiltymättömämmillä 
markkinoilla. Toimintasuunnitelman yhteydessä alettiin neuvoston päätöksen 
mukaisesti käyttää talousarvion määrärahoja kyseiseen tarkoitukseen vuonna 1995. 
kiittävän ohjelmatarjonnan ja ohjelmaluettelon luominen vievät aikaa, ja 
riippumattomat tuottajat tarvitsivat aikaa sopeutumiseen. Toimintasuunnitelmassa 
on valvottu tätä suuntausta ja tuettu kyseisiä tuottajia siirtymäkauden aikana. 
Toimintasuunnitelman ohjelmatietokantaa kehitetään saattamalla päätökseen 
lEuroopan 16:9-kuvamuodon ohjelmien luettelo, joka tulee saataville lEuroopan 
komission TEuropa-palvelimelle osoitteeseen http://europa.eu.inf/A16_9/. 
45 
7.2. Kumppanuus dynaamisten 16:9-laajakuvamuodon markkinoiden 
luomiseksi 
Toimintasuunnitelman aktiivisuuden ansiosta televisiotoiminnan harjoittajat ja 
tuottajat toimivat todellisina kumppaneina l6:9-kuvamuodon palvelujen tarjonnassa 
ja lekeväl yhteistyötä loisiaan täydentäen käyttökelpoisen aineiston tuottamisessa, 
jonka ansiosta l6:9-kuvamuodon palvelut saadaan yleisesti käyttöön lEuroopassa. 
Toimintasuunnitelman neljän toteutusvuoden jälkeen sille varatut määrärahat 
jakautuivat tasaisesti kahden toimijan kesken: televisiotoiminnan harjoittajille 
myönnettiin 55 prosenttia ja tuottajille 45 prosenttia. Televisiotoiminnan harjoittajat 
tuottivat 69 prosenttia ohjelma-ajasta ja riippumattomat tuottajat 31 prosenttia. 
IEnimmäkseen televisiotoiminnan harjoittajien kysyntä kohdistui muunnettuihin 
ohjelmiin, ja ne luottivat useimmiten sellaisia ohjelmia, jotka lujittivat niiden 
käyttämien kanavien ominaisluonnelta. Tämä ominaisluonne vetää puoleensa 
katsojia, jotka sitten alkavat seurata uskollisesti myös muuntyyppisiä ohjelmia. 
7.3. Ohjelma teollisuus investoi tulevaisuuteen Euroopassa 
Toimintasuunnitelma sai ohjelmateollisuuden tietoiseksi siitä, etlä laaja koordinoitu 
toiminta on tarpeen ammattivälineislön ja käytäntöjen uudistamiseksi ja 
parantamiseksi. Toimintasuunnitelman myötä laajakuva on onnistuttu muuttamaan 
mielenkiintoisesta teknisestä mahdollisuudesta markkinailmiöksi. 
7.4. Kansainvälinen kilpailu ja innovaatio 
lEuroopan audiovisuaalialalla on edessään kansainvälinen kilpailu. Tämän lisäksi on 
vastattava teknologisen innovaation haasteeseen, joka antaa mahdollisuuden alan 
kilpailukyvyn säilyttämiseen. Audiovisuaalialan on siten jatkuvasti valmisteltava 
tulevaisuuttaan. Käynnissä oleva digitaalivallankumous lisää tehokkuutta, vaikka 
sen vuoksi tavanomaisia ohjelmien lähetysmuotoja onkin tarkisteltava. Sen 
ensimmäinen vaikutus on kanavien runsaus. 
Audiovisuaalialan on vastattava kahteen haasteeseen eli sen on nykyaikaistuttava ja 
yhtenäistyttävä. Tulevaisuuteen sopeutuminen edellyttää ehdottomasti koordinoitua 
toimintaa eurooppalaisen ulottuvuuden saavuttamiseksi, mikä varmistaa lEuroopan 
audiovisuaalialan menestymisen kansainvälisessä kilpailussa. 
7.5. Uusien tekniikkojen sisällyttäminen lEuroopan audiovisuaalialaan 
Toimintasuunnitelman todellinen tavoite on kehittyneiden televisiopalvelujen 
kriittisen määrän saaminen markkinoille. Audiovisuaalialan on ylitettävä tietty raja-
arvo, jonka jälkeen markkinat kehittyvät itsenäisesti, ja tuloksena on F,uroopan 
tasolla yleinen 16:9-kuvamuodon palvelutarjonta. Toimintasuunnitelman päätyttyä 
sen yhteydessä on tuettu yli 25 000:ta tuntia uusia tai muunnettuja ohjelmia, mikä 
on perustavanlaatuinen tuki 16:9-kuvamuodon markkinoille niiden lähestyessä 
kriittistä määrää. 
46 
16:9 on tulevaisuuden kuvamuoto. Tämä vahvistettiin lokakuussa 1995 annetulla 
direktiivillä televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä28. 16:9-
kuvamuotoon sitoutuvat ammattilaiset sitoutuvat myös ajattelemaan uudelleen 
alansa pitkän aikavälin tulevaisuutta, audiovisuaalialan luetteloita ja televisiota. 
16:9-kuvamuoto on osa laajempaa haastetta eli uusien tekniikkojen sisällyttämistä 
lEuroopan audiovisuaalialaan, mitä lEuroopan audiovisuaaliala auttaa edistämään. 
Digitaalitelevisiosta puhutaan jo tämän hetken ilmiönä eikä ainoastaan 
tulevaisuuden tavoitteena. Digitaalilähelykset valtaavat alaa päivä päivältä. Lisäksi 
kaikki televisiotoiminnan harjoittajat pitävät l6:9-kuvamuoto yhtenä 
merkittävimmistä tekijöistä, joiden perusteella digitaalilähelykset ovat osa 
tulevaisuuden televisiota. 
2X lEuroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/47/IEY, anneltu 24 päivänä lokakuuta 
1995, televisiosignaalien lähetystä koskevien standardien käytöstä. IEYVL No L 281, 
23.11.1995. 
47 
MIU: i 
Kaavio IA 
Lähetyskustannukset 
l-insimnWiisct 50 lunlia 
Ivnsimm.'iisi.'i 50 lunlia setiraaval (unnit Kiintcii hinta 
(ccua tuntia 
kohdcn) 
6 000 
2 500 
Kaavio Hi 
Ohjelmien (arkistetut valmistuskustannukset 
Ohjclmatyyppi 
(Hcmassa olcvasla aincistosta imiunncltii ohjclmat, jotka sovclluvat 
lahclcltiiviksi 16:9- ja video 625 kuvamuodossa 
()lcmassa olcvasla aincislosla imitinnetiit ohjclmat, jolka sovclluvat 
lahelell.'lviksi 16:9- ja video 1 250-kuvamuodossa 
Super 16 nun 
16/9-ohjclmat video 625 -inuodossa 
a) varastoinliin sovelluval ns. slock-ohjelmal 
U) hcli l.iheletlttvJll us. Ilow-ohjelmal, cnsinuuliisel 20 lunlia 
21. tutili ja sil.'l seuraaval Itinnil 
V5 nun ohjclmat 
TciflvJlpiirlo-video-ohjelinal (1250-raitaa) 
a) varasloinliin sovclluvat ns.slock-ohjclmat 
h) heli liihelctlilviil ns. Ilow-ohjclmat, cnsimm.'iiscl 20 lunlia 
21. lunti ja sil.'l seuraaval lunnit Kiintcii hinta 
(ccua tuntia kohdcn) 
3 000 
5 000 
12 000 
12 000 
12 000 
6 000 
30 000 
60 000 
20 000 
10 000 

ISSN 1024-4492 
KOM(98)44l lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 08 10 15 
Luettelonumero : CB-CO-98-453-FI-C 
ISBN 92-78-38116-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg