[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel KOM(2008) 450/3 2008/xxxx (COD) . Εhdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rahoitusvälineen perustamisesta elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa (komission esittämä) PERUSTELUT Johdanto Elintarvikkeiden hintojen nousulla vuosina 2007 ja 2008 on ollut haitallinen vaikutus moniin kehitysmaihin ja niiden väestöön. Sadat miljoonat ihmiset ovat köyhtyneet entisestään ja viime aikojen edistys kohti vuosituhattavoitteita on vaarantunut. Lisäksi elintarvikkeiden hintojen nousu on johtanut mellakoihin, levottomuuksiin ja epävakauteen monissa maissa vaarantaen monen vuoden poliittiset sekä kehitystä ja rauhaa edistäneet investoinnit. Hintojen nousu voi kuitenkin olla myös tilaisuus kannustaa kehitysmaiden maanviljelijöitä lisäämään tarjontaa. Hintojen nousu tarjoaa uusia tulonhankintamahdollisuuksia maaseutuyhteisöjen nostamiseksi köyhyydestä, ja se saattaa tukea maatalouden osuutta talouskasvussa tarjoamalla kannustimia sijoittamiseen ja tuottavuuden parantamiseen. Euroopan komissio haluaa ottaa käyttöön lyhyen aikavälin avustusmekanismin, jolla voitaisiin reagoida viime aikoina maailmanlaajuisesti jyrkästi nousseisiin elintarvikkeiden hintoihin. Tarkoitus on käyttää osa rahoituskehyksen otsakkeen 2 marginaalista ongelmasta eniten kärsivien kehitysmaiden auttamiseen. Mekanismilla tuettaisiin pääasiassa kehitysmaiden maataloutta, jotta ne voisivat lisätä tuotantoaan. Se auttaisi kyseisiä maita myös lievittämään nopeasti korkeiden hintojen kielteisiä vaikutuksia köyhimpiin väestönosiin. Se auttaisi äärimmäisen köyhyyden ja nälän vähentämisessä. Poliittinen reaktio Komissio antoi 20. toukokuuta 2008 tiedonannon Nousevien elintarvikehintojen haasteeseen vastaaminen – Suunta EU:n toimille [1]. Tiedonannossa esitetään elintarvikkeiden hinnannousun asettamia haasteita koskevaan EU:n ratkaisuun sisältyviä toimia. Siinä ehdotetaan EU:n sisäisiä toimia ja toimia, jotka kohdistuvat kriisin vaikutuksiin kansainvälisellä tasolla. Euroopan parlamentti antoi 22. toukokuuta päätöslauselman[2] elintarvikkeiden hinnan noususta EU:ssa ja kehitysmaissa ja kehotti neuvostoa varmistamaan, että kaikki elintarvikkeisiin liittyvät kansalliset ja kansainväliset politiikat, joilla pyritään turvaaman ihmisten oikeus ravintoon, ovat johdonmukaisia. EU:n ministerit ilmaisivat myös huolensa elintarvikkeiden korkeiden hintojen vaikutuksesta kehitysmaihin 27. toukokuuta kokoontuneen yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston päätelmissä sekä sitoutuivat vastaamaan hintahaasteeseen yhdessä. Tähän pyritään puuttumalla erilaisiin lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin ongelmiin ja tukemalla kumppanimaiden omia politiikkoja ja strategioita. Kesäkuun 19. ja 20. päivä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti, että elintarvikkeiden korkeat hinnat vaikuttavat vakavasti maapallon köyhimpien tilanteeseen ja vaarantavat kaikkien vuosituhattavoitteiden saavuttamisen. Neuvosto päätteli, että Euroopan unionilta vaaditaan kehitysyhteistyöhön ja humanitaariseen apuun liittyviä toimia. Eurooppa-neuvosto oli tyytyväinen komission aikomukseen ehdottaa nykyisen rahoituskehyksen puitteissa uutta rahastoa kehitysmaiden maatalouden tukemista varten. Se totesi, että EU tukee kehitysmaissa sellaista ratkaisua, joka parantaa maataloustuotteiden tarjontaa, erityisesti myöntämällä tarpeellista rahoitusta maatalouden tuotantopanoksiin sekä apua markkinalähtöisten riskinhallintavälineiden käytössä. Neuvosto totesi myös, että unionin toimintastrategiaan sisältyy läheinen yhteistyö Yhdistyneiden Kansakuntien ja muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. Toimia toteutetaan kumppanimaiden omien politiikkojen ja strategioiden puitteissa. Arvio jyrkästi nousevia elintarvikkeiden hintoja koskevien toimien rahoitustarpeesta Komission yksiköt arvioivat lyhyen aikavälin (2008–2009) rahoitustarpeet niissä kehitysmaissa, joissa ongelma on suurin. Määrärahatarve on 18 miljardia euroa. Luku on ekstrapoloitu hiljattain tehdyistä maakohtaisista arvioista. Lukua tukevat vertailut lyhyen aikavälin toimenpiteiden kustannuksiin muissa maissa. Luvun suuruusluokan vahvistaa myös YK:n maailmanlaajuista elintarvikekriisiä käsittelevän korkean tason työryhmän alustava kustannuslaskelma[3], jossa arvioidaan, että avunantajilta tarvitaan 18–25 miljardia euroa lisää rahaa maatalouden kehittämiseen kaikissa kehitysmaissa vuosina 2008–2009. Olemassa olevilla yhteistyövälineillä tähän mennessä annettu apu Yhteisöllä on ulkosuhteissa käytettävissään seuraavat yhteistyövälineet - välittömään toimintaan kriisitilanteissa: humanitaarisen avun rahoitusväline[4] ja vakautusväline[5], ja - pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön: kehitysyhteistyön rahoitusväline[6], jolla tuetaan temaattisia ohjelmia, myös elintarviketurvaa, ja maantieteellisiä ohjelmia kehitysmaissa mukaan luettuna Etelä-Afrikka mutta ei muita AKT-maita, joita varten on tarjolla Euroopan kehitysrahasto (EKR)[7]. Pitkän aikavälin kehitysyhteistyövälineiden ohjelmasuunnittelu on juuri valmistunut kumppanimaiden ensisijaisten kehitystavoitteiden mukaisesti eikä niissä ole juurikaan varaa lyhyen aikavälin mukautuksiin. Lisäksi olemassa olevat välineet on jo valjastettu tai niiden ohjelmasuunnittelua muutettu vuonna 2008 niin paljon kuin mahdollista elintarvikkeiden hintojen nousun aiheuttamien ongelmien lievittämiseen. Tähän on myös vähäiset mahdollisuudet vuonna 2009, mutta lyhyen aikavälin resurssit jäävät silti täysin riittämättömiksi. Ohjelmasuunnittelun muuttaminen tätä laajemmin veisi liian kauan lyhyen aikavälin toimia ajatellen ja vaarantaisi lisäksi kumppanimaiden kanssa sovittujen nykyisten yhteistyöohjelmien johdonmukaisuuden. Koska elintarvikkeiden hintojen korkeus johtaa nykytilanteessa yhteisen maatalouspolitiikan menojen vähenemiseen, komissio ehdottaa, että osa tästä säästöstä ohjataan maataloustuotantoon kehitysmaissa. Rahoitusvälineen tarjoama ratkaisu Tässä asetuksessa mainittu rahamäärä perustuu laskelmalle, että Euroopan yhteisö vastaa 10 prosentista elintarvikekriisin lyhyen aikavälin toimista sillä perusteella, että yhteisö rahoittaa keskimäärin 10 prosenttia maailman kehitysyhteistyöstä. Tämä merkitsisi sitä, että yhteisö antaisi vuosina 2008 ja 2009 rahoitusta noin 1,8 miljardia euroa. Koska tähän voitaisiin käyttää tällä hetkellä käytettävissä olevista yhteisön välineistä 800 miljoonaa euroa vuosina 2008–2009 (550 miljoonaa euroa vuonna 2008 ja arviolta 250 miljoonaa euroa vuonna 2009), loput miljardi euroa katettaisiin tästä rahoitusvälineestä. Asetus tarjoaa oikeusperustan yhteisön lyhyen aikavälin avulle kehitysmaille elintarvikkeiden hintakriisin lievittämiseksi. Rahoitusväline on määräaikainen ja toimii vuosina 2008 ja 2009. Siihen käytetään osa rahoituskehyksen otsakkeen 2 käytettävissä olevasta marginaalista. Se täydentää nykyisiä kriisitoiminnan ja kehitysyhteistyön välineitä sekä ajallisella kattavuudellaan (hätätilanteen ja pitkän aikavälin kehitysyhteistyön välissä) että erikoistumisellaan (suoraan yhteydessä toimenpiteisiin, joilla puututaan elintarvikkeiden jyrkän hinnannousun syihin ja seurauksiin). Rahoitusvälineen tavoitteet Rahoitusvälineen ensisijaisena tavoitteena on kannustaa kehitysmaiden maanviljelijöitä lisäämään tarjontaa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä kestävän kehityksen periaatteita noudattaen. Rahoitusvälineellä tuetaan myös toimia, joilla lievitetään nopeasti ja suoraan elintarvikkeiden korkeiden hintojen kielteisiä vaikutuksia elintarviketurvaa koskevien tavoitteiden mukaisesti. Avun tuloksena odotetaan mm. i) maataloustuotannon kasvavan ja avun vastaanottajamaiden elintarviketurvan kohenevan, ii) etenkin heikoimmassa asemassa olevien väestöryhmien aliravitsemuksen vähenevän ja iii) elintarvikkeiden hintainflaation hidastuvan. Rahoitusvälineestä rahoitettavien toimenpiteiden kohdentaminen Komissio päättää toimenpiteistä asetuksen täytäntöön panemiseksi. Toimenpiteillä rahoitetaan maailmanlaajuisia aloitteita, jotka tukevat tämän asetuksen tarkoitusta ja tavoitteita ja joita panevat täytäntöön kansainväliset järjestöt, alueelliset järjestöt mukaan luettuina. Komissio tekee nämä päätökset heti, kun Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet tämän asetuksen ja se on julkaistu. Vaikka apua voivat periaatteessa saada kaikki kehitysmaat, sitä annetaan niille maille, joihin elintarvikkeiden hintakriisillä on vakavia sosioekonomisia ja poliittisia vaikutuksia, jotka tarvitsevat toimenpiteitä ja joilla ei ole resursseja tai valmiuksia tarvittaviin toimiin ilman apua. Toimenpidepäätöksiin sisällytetään luettelo kohdemaista, jotka valitaan asetuksen liitteessä vahvistettujen ohjeellisten kriteerien perusteella. Näitä kriteereitä ovat muun muassa riippuvaisuus elintarvikkeiden tuonnista, elintarvikkeiden hintainflaatio ja sosiaalinen ja valtiontaloudellinen haavoittuvuus. Huomioon otetaan, mitä muuta rahoitusta maa voi saada eri avunantajilta, sekä maan mahdollisuudet maataloustuotannon lisäämiseen. Rahoitusvälineestä on mahdollista rahoittaa myös alueellisia ohjelmia, jotka kattavat kaikki kyseisen alueen kehitysmaat. Myös kansainvälisiä aloitteita voidaan rahoittaa, jos ne pannaan täytäntöön jonkin alueellisen tai kansainvälisen järjestön välityksellä. Komission päätökset perustuvat tietoon muun muassa vastaanottajamaiden todellisista tarpeista. Tietoa hankitaan erityisesti komission lähetystöjen kautta sekä muun muassa YK:n järjestelmään kuuluvien organisaatioiden toimittamista, kansainvälisesti merkityksellisistä arvioinneista. Komission päätöksiin liitetään yksityiskohtainen selvitys siitä, millä menetelmällä kohdemaat on valittu. Siinä käytetään YK:n työryhmältä ja kansainvälisiltä järjestöiltä (pääasiassa YK:n erityisjärjestöiltä kuten FAO:lta ja WFP:ltä, Maailmanpankilta ja IMF:ltä) saatuja tietoja, joita täydennetään tarvittaessa komission lähetystöistä saaduilla maakohtaisilla tiedoilla. Rahoitusvälineestä voidaan tukea maakohtaisten olosuhteiden perusteella seuraavia toimenpiteitä, jotka kohdistuvat suoraan elintarvikekriisin: i) toimenpiteet, joilla parannetaan maatalouden tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja siementen, ja palveluiden saatavuutta; ii) turvaverkkoa tukevat toimenpiteet, joilla pyritään ylläpitämään tai parantamaan maatalouden tuotantokapasiteettia ja turvaamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestönosien perusravinnontarve. Pieni osa rahoitusvälineen varoista (enintään prosentti) käytetään tukitoimiin, joita tarvitaan asetuksen täytäntöön panemiseksi. Toteutettavissa toimenpiteissä on otettava huomioon vastaanottajamaan pitemmän aikavälin kehitystarpeet. Niiden on oltava (sosiaalisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti) kestäviä ja autettava vähentämään maataloustuotteiden hintojen vääristymiä. Esimerkiksi tuettaessa tuotantopanosten hankintaa tämä merkitsee sitä, että toimenpiteet on kohdennettava hyvin, niiden on vastattava paikallisia tarpeita ja olosuhteita, niiden on kehitettävä markkinoita ja niiden on oltava määräaikaisia, taloudellisesti kestäviä ja niiden on edistettävä maatalouden tuotantojärjestelmien kestävyyttä. Tietojärjestelmiä ja avoimuutta on tarvittaessa lujitettava, jotta markkinajärjestelmien tehokkuutta voidaan parantaa, suosikkijärjestelmiä välttää ja jotta pienviljelijät pääsevät hyötymään toimenpiteistä. Rahoitusmuodot ja täytäntöönpanosäännöt Apua annetaan elintarvikkeiden hinnannoususta kärsiville maille kansainvälisten tai alueellisten järjestöjen välityksellä. Kaiken avun on vastattava maakohtaista tarvekartoitusta ja suunnitelmaa. Kansainvälisten järjestöjen (alueelliset järjestöt mukaan luettuina) kautta kanavoitavasta avusta päätetään sen mukaan, mitä suhteellista etua ne voivat tarjota, ja sen mukaan, minkälaisia aloitteita on ehdotettu ja miten hyödyllisiksi ne on arvioitu. Kyseeseen voisivat tulla esimerkiksi FAO, IFAD, UNICEF, WFP tai Maailmanpankki. Rahoitusta voidaan kanavoida myös alueellisten järjestöjen kautta. Lyhyen aikavälin toimet elintarvikkeiden jyrkän hinnannousun vuoksi vaativat rahoituksen nopeaa käyttöönsaantia, jotta sillä voidaan kustantaa hätätilanteen jälkeistä apua ja tukea elintarvikkeiden tarjontaa lisääviä toimia seuraavilla satokausilla. Asetus mahdollistaa nopeat päätöksenteko- ja maksumenettelyt, joissa hyödynnetään rahoitussopimuksia kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. Ohjelmasuunnittelussa ja täytäntöönpanossa noudatetaan avun tuloksellisuutta koskevan Pariisin julistuksen periaatteita. Siinä muun muassa koordinoidaan toimia jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien kanssa, jotta voidaan varmistaa, ettei mikään maa saa liikaa tukea tai jää kokonaan ilman. Valmistelutyö aloitetaan heti, kun komission ehdottama asetus on annettu, ja se saatetaan päätökseen ajoissa, jotta 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanopäätökset saadaan hyväksytyksi heti, kun asetus on tullut voimaan. Rahoituspäätökset (3 artikla) tehdään yhtä aikaa kaikkien niiden maiden osalta, joiden kohdalla se on mahdollista, ja muussa tapauksessa niin pian kuin mahdollista voimaantulon jälkeen ja joka tapauksessa ennen vuoden 2008 loppua, jos päätös koskee vuoden 2008 varojen käyttöä. Rahoitusvälineen rahoituslähde Maataloustuotteiden korkeat hinnat ovat vaikuttaneet vuoden 2008 talousarvion markkinamenoja vähentävästi ja alentaneet vuoden 2009 talousarviota koskevia rahoituskehyksen otsakkeen 2 arvioita. Tämänhetkisten arvioiden mukaan otsakkeesta jää huomattava marginaali vuonna 2008 ja hiukan pienempi vuonna 2009. Jotta yhteisö voi täyttää markkinamenoja ja viljelijöiden suoria tukia koskevat velvoitteensa, asetukseen sisältyy lauseke (10 artiklan 4 kohta), jolla taataan, että otsakkeen 2 marginaali on vähintään 600 miljoonaa euroa vuodessa. Jos ennustettu marginaali on tätä tasoa pienempi jonakin vuonna, rahoitusvälineeseen sidottavaa kyseisen vuoden enimmäismäärää on pienennettävä vastaavasti. Takautuva osarahoitus Asetuksella rahoitetaan toimenpiteitä, joilla tuetaan kansainvälisten järjestöjen (alueelliset järjestöt mukaan luettuina) kautta myös niitä toimenpiteitä valituissa maissa, joita ne ovat aloittaneet ennen asetuksen voimaantuloa. Tämän vuoksi asetuksessa on säännös (6 artiklan 2 kohta), jonka mukaan rahoitus on mahdollista 20. kesäkuuta 2008 eli Eurooppa-neuvoston päätelmien päivästä alkaen. Ehdotettu aikataulu Kun komissio on tehnyt ehdotuksen, Euroopan parlamentti ja neuvosto käsittelevät sitä yhteispäätösmenettelyssä. Tavanomaisten menettelyjen mukaisesti mutta nopeimmalla mahdollisella aikataululla ja vain yhdellä parlamentin käsittelyllä asetus todennäköisesti tulisi voimaan marraskuun lopussa. Komissio tähtää seuraavan ohjeellisen aikataulun noudattamiseen: Heinä-syyskuu 2008 : Komission päätösten tekninen valmistelu (kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen valinta, edunsaajamaiden valinta, määrärahan alustava jako, asetuksen nojalla rahoitettavien toimien valinta ja täydentävien muiden välineiden kartoitus). Syyskuu 2008 : Alustava lisätalousarvioesitys vuoden 2008 talousarvioon ja oikaisukirjelmä vuoden 2009 talousarvioon uusien budjettikohtien sisällyttämiseksi. Marraskuu 2008 : Asetus hyväksytään toimielimissä, julkaistaan ja se tulee voimaan. Joulukuu 2008 : Komission päätöksiä aletaan panna täytäntöön. Ennakkoarvioinnit toteutetaan komission täytäntöönpanopäätösten teknisen valmistelun yhteydessä. Joulukuu 2008 : Talousarviosta aletaan tehdä sitoumuksia. Vuoden 2009 alku : Ensimmäisiä toimenpiteitä aletaan toteuttaa. Komissio antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille 31. joulukuuta 2012 mennessä kertomuksen toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja mahdollisuuksien mukaan myös asetuksen nojalla annetun avun tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. Samassa yhteydessä toteutetaan jälkiarviointi henkilöresurssien ja varojen käytöstä ja asetuksen tavoitteisiin nähden saavutetuista tuloksista. (9 artikla). Tämän vuoksi ehdotetaan, että komissio hyväksyy oheisen asetusehdotuksen. 2008/xxxx (COD) Εhdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS rahoitusvälineen perustamisesta elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 179 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[8], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[9], sekä katsovat seuraavaa: (1) Elintarvikkeiden jyrkkä hinnannousu viime aikoina on saattanut monet kehitysmaat ja niiden väestön erittäin vaikeaan tilanteeseen. Se uhkaa ajaa sadat miljoonat ihmiset äärimmäiseen köyhyyteen ja edellyttää yhteisvastuuta kyseisten väestöryhmien kanssa. (2) Tästä syystä tällä asetuksella olisi perustettava rahoitusväline elintarvikkeiden korkeasta hinnasta johtuvaan kriisiin liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa. (3) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien, Euroopan parlamentin ja komission 22 päivänä marraskuuta 2005 hyväksymässä kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa[10] todetaan, että Euroopan yhteisö, jäljempänä ’yhteisö’, toimii edelleen elintarviketurvan parantamiseksi sekä kansainvälisellä että alueellisella ja kansallisella tasolla, mitä tavoitetta myös tällä asetuksella olisi edistettävä. (4) Euroopan parlamentti antoi 22 päivänä toukokuuta päätöslauselman[11] elintarvikkeiden hinnan noususta EU:ssa ja kehitysmaissa ja kehotti neuvostoa varmistamaan, että kaikki elintarvikkeisiin liittyvät kansalliset ja kansainväliset politiikat, joilla pyritään turvaaman ihmisten oikeus ravintoon, ovat johdonmukaisia. (5) Kesäkuun 20 päivänä 2008 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että Euroopan unionilta vaaditaan kehitysyhteistyöhön ja humanitaariseen apuun liittyviä toimia. Lisäksi päätelmissä todetaan, että EU ottaa käyttöön varoja rahoittaakseen elintarvikeavun lisäksi turvaverkkoja köyhille ja heikossa asemassa oleville väestöryhmille, EU tukee vahvaa toimintaa maataloustuotteiden tarjonnan osalta kehitysmaissa ja myöntää erityisesti tarpeellista rahoitusta maataloustuotannolle sekä avustusta markkinalähtöisten riskinhallintavälineiden käytössä; lisäksi Eurooppa-neuvosto pani tyytyväisenä merkille komission aikomuksen esittää nykyisen rahoituskehyksen puitteissa ehdotus uudeksi rahastoksi maatalouden tukemiseksi kehitysmaissa. (6) Lisäksi Eurooppa-neuvoston päätelmissä todetaan, että EU edistää koordinoidumpia ja pidemmän aikavälin kansainvälisiä toimia tämänhetkisen elintarvikekriisin ratkaisemiseksi, erityisesti YK:ssa ja kansainvälisissä rahoituslaitoksissa; se pani tyytyväisenä merkille, että YK:n pääsihteeri on perustanut maailmanlaajuista elintarvikekriisiä käsittelevän korkean tason työryhmän, ja ilmaisi päättäneensä vakaasti tehdä oman osuutensa elintarviketurvaa käsittelevässä korkean tason konferenssissa Roomassa 5 päivänä kesäkuuta 2008 hyväksytyn julistuksen täytäntöönpanossa. YK:n työryhmä on viimeistelemässä kattavaa toimintakehystä ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestö (FAO) on käynnistänyt elintarvikkeiden hinnannousuun liittyvän aloitteen; muut kansainväliset järjestöt kuten Kansainvälinen maatalouden kehittämisrahasto (IFAD), Maailmanpankki ja alueelliset järjestöt ovat käynnistäneet omia aloitteita. (7) Elintarvikkeiden korkeiden hintojen välittömien vaikutusten korjaaminen vaatii hyvin suurta rahoitusta. Koko kansainvälisen yhteisön olisi osallistuttava toimiin ja yhteisö aikoo osallistua niihin omalta osaltaan. (8) Samat olosuhteet (eli elintarvikkeiden hintojen korkeus), jotka aiheuttavat tämän rahoitusvälineen tarpeen, johtavat myös maatalouden markkinamenojen pienenemiseen rahoituskehyksen otsakkeessa 2. Tämänhetkisten arvioiden mukaan otsakkeen 2 enimmäismäärästä jää kohdentamatonta marginaalia merkittävästi myös vuonna 2009. (9) Yhteisön toimintastrategialla olisi pyrittävä voimakkaasti siihen, että kehitysmaiden maataloutta kannustetaan lisäämään tarjontaa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ja samalla merkittävästi vähennettävä elintarvikkeiden hinnannousun kielteisiä vaikutuksia näiden maiden köyhimpiin väestönosiin. Tarjontaan kohdistuvat toimet ovat myös yhteisön edun mukaisia, sillä niillä voidaan lievittää maataloustuotteiden hintoihin nykyisellään kohdistuvia paineita. (10) Yhteisöllä on käytettävissään useita pitkän aikavälin kehitysapuvälineitä ja varsinkin kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006[12] sekä Euroopan kehitysrahasto, jäljempänä ’EKR’, josta annetaan virallista kehitysapua AKT-valtioille ja merentakaisille maille ja alueille; näiden välineiden ohjelmasuunnittelu on hiljattain saatettu päätökseen tukikelpoisten maiden ensisijaisten keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitystavoitteiden mukaisesti. Näiden välineiden ohjelmasuunnittelun laajamittainen muuttaminen lyhytaikaisen kriisin vuoksi vaarantaisi kyseisten maiden osalta noudatettavien kehitysstrategioiden tasapainon ja johdonmukaisuuden. Yhteisöllä on käytettävissään myös humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96[13] ja vakautusvälineen perustamisesta 15 päivänä marraskuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006[14]. (11) Nämä välineet ovat kuitenkin vuonna 2008 jo täysimääräisesti käytössä tai niiden käyttö on jo mahdollisuuksien rajoissa kohdennettu uudelleen elintarvikkeiden korkeiden hintojen kielteisten vaikutusten lievittämiseen kehitysmaissa. Tähän on myös vähäiset mahdollisuudet vuonna 2009, mutta se ei kuitenkaan läheskään riitä tarpeisiin. (12) Koska elintarvikkeiden hintojen korkeus johtaa nykytilanteessa yhteisen maatalouspolitiikan menojen vähenemiseen, komissio ehdottaa, että osa tästä säästöstä ohjataan maataloustuotantoon kehitysmaissa. (13) Eurooppalaisten maanviljelijöiden edut on kuitenkin suojattava ja on taattava, että tämä asetus ei missään olosuhteissa johda neuvoston asetuksissa (EY) N:o 1782/2003[15] ja (EY) N:o 1290/2005[16] säädetyn rahoituskuria koskevan mekanismin käyttöön. (14) Tästä syystä on välttämätöntä perustaa erillinen rahoitusväline, jolla täydennetään olemassa olevia kehitysyhteistyön välineitä ja humanitaarisen avun välinettä, sekä hyväksyä kiireelliset ja täydentävät toimenpiteet, joilla lievitetään nopeasti elintarvikkeiden jyrkän hinnannousun seurauksia kehitysmaissa. (15) Rahoitusvälineestä rahoitettavilla toimenpiteillä olisi autettava kehitysmaita parantamaan maatalouden tuottavuutta seuraavilla satokausilla, autettava näiden maiden ja niiden väestön välittömien tarpeiden nopeassa täyttämisessä ja aloitettava toimet, joita tarvitaan elintarviketurvaa horjuttavien tilanteiden uusiutumisen estämiseksi mahdollisuuksien mukaan, sekä lievitettävä elintarvikkeiden korkean hinnan maailmanlaajuisia vaikutuksia sekä maapallon köyhimpiä että eurooppalaisia kuluttajia ja maanviljelijöitä hyödyttävällä tavalla. (16) Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusluonteeltaan sellaisia, että niiden rahoitus edellyttää tehokkaita, joustavia, avoimia ja nopeita päätöksentekomenetelmiä ja kaikkien asianomaisten toimielinten hyvää yhteistyötä. Asetuksen olisi annettava mahdollisuus etenkin sellaisten jo ennen tämän asetuksen voimaantuloa aloitettujen toimenpiteiden rahoittamiseen 20 päivästä kesäkuuta 2008 eli Eurooppa-neuvoston päätelmien päivästä alkaen, joita kansainväliset järjestöt tukevat tai ovat valmiita tukemaan. (17) Yhteisön taloudelliset edut on suojattava Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta 18 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95[17], komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96[18] ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999[19] mukaisesti. (18) Koska tämän asetuksen tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan ne voidaan toiminnan laajuuden takia saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. (19) Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkuuden varmistamiseksi ja toimenpiteiden kiireellisyyden vuoksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Kohde ja soveltamisala 1. Yhteisö rahoittaa toimenpiteitä, joilla pyritään tukemaan elintarvikkeiden hinnannousuun liittyvää nopeaa ja suoraa toimintaa kehitysmaissa hätäavun ja keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysyhteistyön välisessä vaiheessa. 2. Toimenpiteiden edunsaajia ovat kehitysmaat, sellaisina kuin OECD:n kehitysapukomitea ne on määritellyt, ja niiden väestö jäljempänä esitettyjen säännösten mukaisesti. Komissio hyväksyy 1 kohdassa tarkoitetut toimenpiteet. Toimenpiteillä rahoitetaan kansainvälisiä aloitteita, joilla tuetaan tämän asetuksen tarkoitusta ja tavoitteita ja joita panevat täytäntöön alueelliset ja maailmanlaajuiset kansainväliset järjestöt. Komissio ilmoittaa toimenpiteistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Toimenpiteiden yhteydessä laaditaan luettelo kohdemaista, jotka valitaan liitteessä vahvistettujen perusteiden ja etenkin komission lähetystöjen toimittamien ja esimerkiksi Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuuluvien järjestöjen tekemistä kansainvälisesti merkittävistä arvioinneista saatavien tietojen ja myös kohdemaiden todellisia tarpeita koskevien tietojen perusteella. 4. Jos toteutettava ohjelma on alueellinen tai rajatylittävä, komissio voi yhteisön avun johdonmukaisuuden ja tuloksellisuuden varmistamiseksi päättää, että kyseisestä ohjelmasta voivat hyötyä myös kyseiseen alueeseen kuulumattomien kehitysmaiden väestö. 5. Kansainväliset järjestöt, mukaan luettuina alueelliset järjestöt, jäljempänä ‘kansainväliset järjestöt’, valitaan sen perusteella, minkälaiset valmiudet niillä on toteuttaa nopeita ja laadukkaita toimia, jotka vastaavat kohteena olevien kehitysmaiden erityistarpeita ja tämän asetuksen tavoitteita. 2 artiklaTavoitteet ja periaatteet 1. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan avun ja yhteistyön ensisijaisina tavoitteina on saada aikaan myönteistä muutosta kohdemaiden ja -alueiden maatalouden tarjonnassa niiden kestävän kehityksen olosuhteissa ja tukea toimia, joilla lievitetään nopeasti ja suoraan elintarvikkeiden korkeiden hintojen kielteisiä vaikutuksia elintarviketurvaa koskevien tavoitteiden mukaisesti. 2. Lähestymistapa eriytetään sen mukaan, mikä on vastaanottajan kehitystilanne ja mitkä ovat elintarvikkeiden korkeiden hintojen vaikutukset, jotta kohdemaat tai -alueet ja niiden väestöt saavat omien tarpeidensa, strategioidensa, ensisijaisten tavoitteidensa ja toimintavalmiuksiensa mukaisesti kohdennettua, yksilöllistä ja hyvin soveltuvaa tukea. 3. Jos aiotut toimenpiteet ovat tämän asetuksen 1 artiklan 1 kohdan ja 3 artiklan 2 kohdan mukaisia, ne rahoitetaan tämän asetuksen nojalla sen estämättä, mitä säädetään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1905/2006 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1717/2006. Kehitysyhteistyön eri rahoitusvälineitä ja tätä rahoitusvälinettä sovelletaan siten, että yhteistyön jatkuvuus ei katkea, ja varsinkin hätäavun ja keski-pitkän ja pitkän aikavälin yhteistyön välisessä siirtymävaiheessa. 4. Komissio varmistaa, että tämän asetuksen nojalla hyväksyttävät toimenpiteet ovat tukikelpoisia maita tai kyseeseen tulevia maita koskevan yhteisön yleisen strategisen politiikkakehyksen mukaisia. 3 artiklaTäytäntöönpano 1. Yhteisön apu ja yhteistyö pannaan täytäntöön komission tekemillä päätöksillä, jotka koskevat tämän asetuksen 1 artiklan 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen tukitoimenpiteiden rahoittamista. 2. Maakohtaiset erityisolosuhteet huomioon ottaen täytäntöönpanokelpoisia tukitoimenpiteitä ovat: 1. toimenpiteet, joilla parannetaan maatalouden tuotantopanosten, kuten lannoitteiden ja siementen, ja palveluiden saatavuutta; 2. turvaverkkoa tukevat toimenpiteet, joilla pyritään ylläpitämään tai parantamaan maatalouden tuotantokapasiteettia ja turvaamaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien väestönosien perusravinnontarve. 3. Tämän asetuksen tavoitteet täyttävistä tukitoimenpiteistä voidaan rahoittaa enintään prosentti 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä. 4 artiklaTukikelpoisuus Rahoitusta voidaan myöntää komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002[20] 43 artiklassa vahvistetut edellytykset täyttäville kansainvälisille järjestöille. 5 artiklaRahoitus- ja hallintomenettelyt 1. Tämän asetuksen nojalla rahoitettavat toimenpiteet pannaan täytäntöön asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002[21] mukaisesti ja ottamalla tarvittaessa huomioon toimenpiteiden kiireellisyys. 2. Pääsääntöisesti yhteisön tukea ei saa käyttää verojen, tullimaksujen tai muiden maksujen maksamiseen vastaanottajamaissa. 3. Asianomaisiin sopimusmenettelyihin voivat osallistua kaikki luonnolliset tai oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia toimen toteuttamismaahan sovellettavan maantieteellisen kehitysyhteistyövälineen nojalla, sekä kaikki luonnolliset ja oikeushenkilöt, jotka ovat osallistumiskelpoisia täytäntöönpanosta vastaavan kansainvälisen järjestön sääntöjen nojalla, jolloin kaikkien avunantajien yhdenvertainen kohtelu on varmistettava. Samoja sääntöjä sovelletaan hankintoihin ja materiaaleihin. Asiantuntijat voivat olla minkä maan kansalaisia tahansa. 6 artiklaMaksusitoumukset 1. Talousarvioon tehdään maksusitoumukset komission päätösten perusteella. 2. Tämän asetuksen nojalla hyväksyttävillä toimenpiteillä voidaan rahoittaa 20 päivästä kesäkuuta 2008 meneillään olevia toimia, joita on aloitettu kohdemaissa tai joita ovat aloittaneet 4 artiklassa tarkoitetut järjestöt ennen tämän asetuksen voimaantuloa. 7 artiklaYhteisön taloudellisten etujen suojaaminen 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanon seurauksena tehtäviin rahoitussopimuksiin on sisällytettävä määräyksiä, joilla varmistetaan yhteisön taloudellisten etujen suojaaminen erityisesti sääntöjenvastaisuuksien, petosten, korruption ja muiden väärinkäytösten varalta neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1073/1999 mukaisesti. 2. Rahoitussopimuksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle annetaan oikeus saada käyttöönsä tietoja, joita ne tarvitsevat voidakseen suorittaa, tarvittaessa tarkastuspaikalla, tehtävänsä kyseisten kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtyjen tarkastussopimusten mukaisesti. 8 artiklaEU:n näkyvyys Tämän asetuksen nojalla tehtäviin sopimuksiin sisällytetään erillisiä määräyksiä, joilla varmistetaan Euroopan unionin asianmukainen näkyvyys sopimusten perusteella toteutettavissa toimissa. 9 artiklaRaportointi Komissio ilmoittaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009 Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän asetuksen nojalla hyväksymistään toimenpiteistä. Komissio toimittaa niille viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2012 kertomuksen toimenpiteiden täytäntöönpanosta ja mahdollisuuksien mukaan asetuksen nojalla annetun avun tärkeimmistä tuloksista ja vaikutuksista. 10 artiklaVarainhoitoa koskevat säännökset 1. Rahoitusohje tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten ajanjaksolla 2008–2009 on yhteensä 1,0 miljardia euroa. 2. Vuoden 2008 rahoitusohje on 750 miljoonaa euroa. 3. Vuoden 2009 rahoitusohje on enintään 250 miljoonaa euroa. 4. Kumpanakin vuonna sidottavasta määrästä on jäätävä rahoituskehyksen otsakkeeseen 2 viimeisimmässä asetuksen (EY) N:o 1290/2005 mukaisesti laaditussa varojärjestelmää koskevassa kertomuksessa esitetyn arvion mukaan vähintään 600 miljoonan euron marginaali. Jos tämä ei jompanakumpana vuonna toteudu, tämän asetuksen nojalla sidottavaa kyseisen vuoden enimmäismäärää pienennetään, jotta otsakkeeseen 2 saadaan palautettua tällainen marginaali. 11 artiklaVoimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2009. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Luettelo kohdemaiden valintaperusteista Perusteita kohdemaiden valinnalle: - Elintarvikkeiden hintainflaatio ja sen mahdolliset sosioekonomiset ja poliittiset vaikutukset: - Elintarvikkeiden hintainflaation taso (verrattuna yleiseen inflaatioon) - Riippuvuus elintarvikkeiden tuonnista, elintarvikeapu mukaan luettuna - Sosiaalinen haavoittuvuus ja poliittinen vakaus - Elintarvikkeiden tuotannon osuus kulutuksesta maatilalla - Mahdollisesti tukikelpoisen maan valmiudet toimia ja toteuttaa soveltuvia vastatoimia - Hallituksen toimenpiteet, mukaan luettuina tarjontaan ja kauppaan liittyvät toimenpiteet - Vientitulot - Valtiontalouden haavoittuvuus Huomioon otetaan myös muu elintarvikekriisiin liittyvä, kohdemaalle mahdollinen lyhyen aikavälin rahoitus muilta avunantajilta ja maan potentiaali maataloustuotannon kestävään lisäämiseen pitkällä aikavälillä. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Rahoitusväline elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvää nopeaa toimintaa varten kehitysmaissa 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: 21 (Kehitysyhteistyö) 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat) ja otsakkeet: Ehdotetut budjettikohdat: 21.02.03 (elintarvikkeiden jyrkkään hinnannousuun liittyvä nopea toiminta kehitysmaissa) 21.01.04.40 (hallinnolliset tukimenot) 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Toiminta kestää varainhoitovuodet 2008–2009; määräksi arvioidaan miljardi euroa. 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitus-kehyksen otsake | 21.02.03 | Ei-pakoll. | Jaks.[22] | KYLLÄ | EI | EI | Nro 2 | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohta nro | Vuosi 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 ja myöh. vuodet | Yht. | Toimintamenot[23] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 750,00 | 240,00 | 990,000 | Maksumäärärahat (MM) | b | 890,000 | 100,000 | 990,000 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[24] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 10,000 | 10,000 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 750,000 | 25,000 | 1000,000 | Maksumäärärahat | b+c | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[25] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 750,000 | 250,000 | 1000,000 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 900,000 | 100,000 | 1000,000 | Tiedot yhteisrahoituksesta Ei sovelleta. milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | N+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 ja myöh. | Yht. | …………………… | f | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnittelun kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista[26] (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. ( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöresurssit yhteensä | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Tarpeet on määritelty siltä pohjalta, että tukea voivat saada ainoastaan kansainväliset ja alueelliset järjestöt (asetusluonnoksen 4 artikla). 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä Rahasto on tarkoitettu vastaamaan niiden kehitysmaiden väestön tarpeisiin, joihin elintarvikkeiden hintojen nousu vaikuttaa, myös siihen, että maanviljelijöiltä tarvitaan tarjontaa lisääviä toimia, sekä kuluttajien ostovoiman mukaisen elintarvikkeiden saatavuuden tarpeeseen. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Ehdotuksen tarkoitus on perustaa määräaikainen rahoitusväline lyhyen aikavälin apua varten, jota annetaan hätäavun ja keskipitkän ja pitkän aikavälin kehitysyhteistyön väliin jäävässä vaiheessa. Rahoitusväline täydentää muita yhteisön käytettävissä olevia ulkoisen avun välineitä, etenkin välineitä, joilla toteutetaan välittömiä kriisitoimia (humanitaarisen avun väline, vakautusväline) ja pitkän aikavälin kehitysyhteistyötä (kehitysyhteistyön rahoitusväline, jolla tuetaan temaattisia ohjelmia, myös elintarviketurvaa, ja maantieteellisiä ohjelmia kehitysmaissa mukaan luettuna Etelä-Afrikka mutta ei muita AKT-maita, ja kymmenes Euroopan kehitysrahasto (EKR) muita AKT-maita varten ajanjaksolle 2008–2013). Synergiaetuja saadaan varmistamalla, että toteutettavat toimenpiteet ovat EY:n maakohtaisten avustusstrategioiden mukaisia. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Tavoitteina on saada aikaan myönteistä muutosta kohdemaiden ja -alueiden maatalouden tarjonnassa niiden kestävän kehityksen olosuhteissa ja tukea toimia, joilla lievitetään nopeasti ja suoraan elintarvikkeiden korkeiden hintojen kielteisiä vaikutuksia elintarviketurvaa koskevien tavoitteiden mukaisesti. Odotetut tulokset : - Maataloustuotannon kasvu kohdemaissa (kasvu vuosina 2009 ja 2010 verrattuna vuosien 2005–2007 keskiarvoon) - Elintarvikkeiden hintainflaation hellittäminen (elintarvikkeiden hintainflaation ja yleisen inflaatioasteen suhteen paraneminen vuonna 2010) Seurannassa ja arvioinnissa käytettävät indikaattorit : - Maatalouden kokonaistuotannon vuotuinen kasvu - Kohderyhmään kuuluvien maanviljelijöiden keskimääräisten satojen vuotuinen kasvu - Apua saavien väestöryhmien aliravitsemuksen väheneminen painottaen akuuttia aliravitsemusta ja alipainoisten alle 5-vuotiaiden osuutta - Elintarvikkeiden hintainflaation taso verrattuna apua saavien maiden yleiseen inflaatioon 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: Hallinnointi yhteistyössä on ensisijainen vaihtoehto. Tietyt ohjelmat saattavat kuitenkin edellyttää komission keskitettyä hallinnointia. 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantajärjestelmä Seurannasta vastaa komissio, joka käyttää siihen komission lähetystöistä ja YK:n kattavan toimintakehyksen mukaisten toimien täytäntöönpanosta vastaavilta elimiltä kerättyjä tietoja. 6.2. Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Tarkat maakohtaiset arvioinnit kehitysmaiden rahoitustarpeista on aloitettu huhtikuussa 2008. YK:n maailmanlaajuista elintarvikekriisiä käsittelevä työryhmä koordinoi tätä työtä. Arviointeja jatketaan kesä-syyskuussa 2008. Komission yksiköt (päätoimipaikassa ja lähetystöissä) ovat tehneet tarkkoja määrällisiä ja laadullisia analyysejä 110 maasta. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Ei sovelleta. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Rahoitusvälineestä rahoitettujen toimenpiteiden vaikutuksista tehdään ulkopuolinen arviointi vuonna 2011. 7. Petostentorjuntatoimet Sovelletaan tavanomaisia kehitysapuun sovellettavia petostentorjuntatoimia. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[29] (XX 01 01) | A*/AD | 5 | 5 | 5 | 5 | 3 | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[30] | 7 | 9 | 5 | 5 | 5 | Momentilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[31] | YHTEENSÄ | 12 | 14 | 12 | 10 | 8 | Tarpeet on määritelty siltä pohjalta, että tukea voivat saada ainoastaan kansainväliset ja alueelliset järjestöt (asetusluonnoksen 4 artikla). 8.2.2. Toimenpiteeseen liittyvien tehtävien kuvaus Päätösten, sopimusten ja maksusuoritusten valmistelu, tutkimusten organisointi, tarkastukset ja arvioinnit, raportointi. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi 2008 | Vuosi 2009 | Vuosi 2010 | Vuosi 2011 | Vuosi 2012 | Vuosi 2013 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen | - ulkoinen | Enintään 10,000 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | Hallintomenoihin kuten arviointeihin, selvityksiin ja kuulemisiin, kokouksiin ja konferensseihin sekä tietojärjestelmiin tarvitaan enintään 10 miljoonaa euroa. 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Henkilöstön laji | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihenkilöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen henkilöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilötLaskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,050 | 0,200 | 0,200 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[33] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään [1] KOM(2008) 321. [2] P6_TA(2008)0229. [3] Asiakirjaluonnos 13.6.2008. [4] Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/96. [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006. [6] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1905/2006. [7] Sisäinen sopimus, EUVL L 247, 9.9.2006, s. 32. [8] EUVL C […], […], s. […]. [9] EUVL C […], […], s. […]. [10] EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1. [11] P6_TA(2008)0229. [12] EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41. [13] EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1). [14] EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1. [15] EUVL L 94, 31.3.2004, s. 70. [16] EUVL L 209, 11.8.2005, s. 1. [17] EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1233/2007 (EUVL L 279, 23.10.2007, s. 10). [18] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [19] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [20] Komission asetus (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 1261/2005, 1248/2006 ja 478/2007), annettu 23 päivänä joulukuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla 1996/2006 ja 1525/2007) soveltamissäännöistä (EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1). [21] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä joulukuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1525/2007 (EUVL L 343, 27.12.2007, s. 9). [22] Jaksotetut määrärahat [23] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [24] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [25] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [26] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [27] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta. [28] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [29] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [30] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [31] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [32] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [33] Ilmoitettava, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.