EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.6.2016 COM(2016) 387 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EUROOPAN UNIONIN LAINANANTO- JA LAINANOTTOTOIMINTA VUONNA 2015



Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta 2.1.Maksutasejärjestely 2.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi 2.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu 2.4.Euratom-järjestely 3.Euroopan unionin lainanottotoiminta 3.1.Maksutasejärjestely 3.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu 3.4.Euratom-järjestely 4.Euroopan investointipankki 4.1.Euroopan investointipankin lainanantotoiminta 4.2.Euroopan investointipankin lainanottotoiminta 1.Johdanto

Euroopan unionin lainanantovälineitä koskevien neuvoston päätösten mukaan komission on tiedotettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kyseisten välineiden käytöstä. Tiedonantovaatimusten täyttämiseksi tässä kertomuksessa käsitellään kuhunkin välineeseen liittyviä lainananto-operaatioita ja niitä vastaavia lainanotto-operaatioita. Jotta EU:n toimista saadaan mahdollisimman kattava käsitys, tämän kertomuksen viimeisessä osassa esitetään myös yhteenveto Euroopan investointipankin (EIP) lainananto- ja lainanottotoiminnasta vuonna 2015. Seuraavassa taulukossa kuvataan EU:n lainaoperaatioiden kehitystä viimeisten 5 vuoden aikana. Taulukko 1: Euroopan unionin lainaoperaatioiden kehitys (jäljellä oleva pääoma miljoonaa euroa) EHTY (selvitys-tilassa) (1) (2) Euratom (1) Maksutase-järjestely Makro-taloudel-linen tuki ERVM Yhteensä 2011 2012 2013 2014 2015 225 183 179 192 204 447 423 386 348 300 11 400 11 400 11 400 8 400 5 700 590 545 565 1 829 3 007 28 000 43 800 43 800 46 800 46 800 40 662 56 351 56 330 57 569 56 011 (1) Muuntokursseina käytetään kunkin vuoden joulukuun 31. päivän kursseja. (2) Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) on ollut selvitystilassa vuodesta 2002 alkaen. Viimeinen EHTY:n liikkeeseen laskema joukkovelkakirjalaina erääntyy vuonna 2019. Jäljellä olevan määrän kasvu johtuu valuuttakurssien vaihtelusta. 2.Euroopan unionin lainanantotoiminta Komissio antaa kolmansille maille ja jäsenvaltioille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tähän tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta. Tukea annetaan tavoitteista riippuen joko neuvoston tai neuvoston ja Euroopan parlamentin päätösten nojalla. Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja varmistavat Euroopan ulkosuhdehallinnon avustuksella, että kolmansille maille myönnettävä rahoitustuki vastaa EU:n ulkosuhteiden yleisiä tavoitteita. 2.1.Maksutasejärjestely Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 143 artiklan ja maksutaseasetuksen (järjestelystä keskipitkän ajan rahoitustuen myöntämiseksi jäsenvaltioiden maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002) mukaista maksutasetukea annetaan unionin keskipitkinä lainoina. Sitä myönnetään tavanomaisesti Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ja muiden monenvälisten lainoittajien kuten EIP:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) tai Maailmanpankin rahoituksen yhteydessä. Neuvosto päättää maksutasetuen myöntämisestä tapauskohtaisesti määräenemmistöllä. Potentiaalisia tuensaajia ovat euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot, joilla on vakavia maksutasevaikeuksia. Järjestelyn tarkoituksena on lievittää jäsenvaltioiden ulkoisen rahoituksen hankintavaikeuksia ja palauttaa niiden maksutasetilanne kestävälle pohjalle. Tuki asetetaan käyttöön niiden talouspoliittisten edellytysten täyttyessä, jotka neuvosto on asettanut (kuultuaan talous- ja rahoituskomiteaa) ja joista komissio ja tuensaajajäsenvaltio ovat sopineet yhteisymmärryspöytäkirjassa ennen lainasopimuksen tekemistä. Yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen toimenpiteiden jatkuvaa noudattamista arvioidaan säännöllisesti, ja noudattaminen on edellytyksenä myöhempien lainaerien maksamiselle. Komissio hankkii tarvittavan rahoituksen pääomamarkkinoilta Euroopan unionin puolesta. Maksutaseasetuksen mukaisesti komissio raportoi talous- ja rahoituskomitealle ja neuvostolle kolmen vuoden välein maksutasejärjestelyn täytäntöönpanosta. Neuvosto myönsi vuonna 2013 Romanialle toisen ennalta varautuvaa rahoitustukea koskevan ohjelman. Ohjelman määrä oli enintään 2 miljardia euroa, ja sen voimassaolo päättyi syyskuun 2015 lopussa ilman, että tukea olisi nostettu. Tällä hetkellä uusia ohjelmia ei ole näköpiirissä. Tammikuussa 2015 Latvia maksoi takaisin 1,2 miljardia euroa ja Romania 1,5 miljardia euroa. Joulukuun 31. päivänä 2015 maksutasejärjestelyn jäljellä oleva lainapääoma oli 5,7 miljardia euroa. Seuraavassa taulukossa esitetään maksutasetukena annettujen lainojen kehitys 31. joulukuuta 2015 asti. Taulukko 2: Maksutasetuki 31.12.2015 (lainapääoma miljardia euroa) Jäsenvaltio Myönnetty määrä Nostettu määrä Maksettu takaisin Jäljellä oleva lainapääoma Painotettu keskimääräinen juoksuaika (vuotta) Unkari 6,5 5,5 4,0 1,5 0,3 Latvia 3,1 2,9 2,2 0,7 5,2 Romania 5,0 5,0 1,5 3,5 2,4 Romania (ennalta varautuva rahoitustuki) 1,4 0 0 0 — Romania (ennalta varautuva rahoitustuki) 2,0 0 0 0 — Yhteensä 18,0 13,4 7,7 5,7 2,2 2.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi, jäljempänä ’ERVM’, perustettiin 11 päivänä toukokuuta 2010 annetulla neuvoston asetuksella (EU) N:o 407/2010 SEUT-sopimuksen 122 artiklan 2 kohdan nojalla. ERVM:n ottamat lainat taataan täysimääräisesti EU:n talousarviosta, ja mekanismista voidaan antaa lainoja enintään 60 miljardia euroa. ERVM aktivoitiin vuonna 2011 Irlannin ja Portugalin avustamiseksi. Irlannille sitouduttiin myöntämään lainaa 22,5 miljardia euroa ja Portugalille 26 miljardia euroa.

Vuonna 2013 päätettiin kummankin jäsenvaltion osalta, että nostettujen lainojen keskimääräistä enimmäisjuoksuaikaa pidennetään 12,5 vuodesta 19,5 vuoteen. ERVM-tuensaajat voivat pyytää kaikkien ERVM-lainojensa juoksuajan pidennystä ja uudelleenrahoitusta, kunhan nostettujen lainojen keskimääräinen juoksuaika (joka lasketaan ensimmäisestä nostosta) on enintään 19,5 vuotta. Jotta Irlannin 4. joulukuuta 2015 erääntyvien 5 miljardin euron lainojen juoksuaikaa voitiin pidentää, kerättiin markkinoilta syys- ja lokakuussa 2015 yhteensä 5 miljardin euron lainarahoitus. Lainoja otettiin kolmessa erässä, joiden juoksuajat olivat 8, 14 ja 20 vuotta. Joulukuun 31. päivänä 2015 Irlannin jäljellä olevien lainojen keskimääräinen juoksuaika oli 15,4 vuotta. Lisäksi hankittiin varat Kreikalle myönnettyä siltarahoitusta varten. Rahoituksen määrä oli 7,16 miljardia euroa ja laina-aika yksi kuukausi (20.7.–20.8.2015). Laina maksettiin kokonaisuudessaan takaisin. ERVM:n jäljellä olevien saatavien kokonaismäärä vuoden 2015 lopussa oli 46,8 miljardia euroa (Irlanti: 22,5 miljardia euroa, Portugali: 24,3 miljardia euroa). Seuraavassa taulukossa kuvataan myönnettyjen ERVM-lainojen kehitystä 31. joulukuuta 2015 asti. Taulukko 3: ERVM-lainat 31.12.2015 (lainapääoma miljardia euroa) Jäsenvaltio Myönnetty määrä Nostettu määrä Maksettu takaisin Jäljellä oleva lainapääoma Painotettu keskimääräinen juoksuaika (vuotta) Kreikka 7,16 7,16 7,16 0 — Irlanti 22,50 22,50 0 22,5 15,4 Portugali 26,00 24,30 0 24,3 12,3 Yhteensä 55,66 53,96 7,16 46,8 13,8 2.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu Makrotaloudellisella rahoitusavulla pyritään tukemaan maita, joille on muodostunut poikkeuksellisia ulkoisia rahoitustarpeita ja jotka ovat maantieteellisesti, taloudellisesti ja poliittisesti läheisiä EU:lle. Rahoitusavun tarkoituksena on palauttaa makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakaus EU:n ehdokasmaissa, mahdollisissa ehdokasmaissa ja naapurimaissa (ja poikkeustapauksissa muissa kolmansissa maissa) samalla kun pyritään edistämään makrotaloudellisia ja rakenteellisia uudistuksia. Makrotaloudellinen rahoitusapu on poikkeuksellista ja väliaikaista. Se maksetaan erissä, ja erien maksatus pohjautuu tiukkoihin talouspoliittisiin ehtoihin. Makrotaloudellisen rahoitusavun ehtona on olemassa oleva IMF:n sopeutusohjelma, jota rahoitusapu täydentää. Makrotaloudellista rahoitusapua voidaan myöntää lainoina ja/tai tietyissä olosuhteissa sellaisina avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Jos rahoitusapua saava valtio laiminlyö lainan takaisinmaksun, komissio voi turvautua ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustettuun takuurahastoon, jonka avulla varmistetaan komission kyseisen lainan rahoittamiseksi ottaman lainan takaisinmaksu. Komissio ehdotti tammikuussa 2015 kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman myöntämistä Ukrainalle. Ohjelma muodostui enintään 1,8 miljardin euron suuruisista lainoista. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät rahoitusapuohjelman 15. huhtikuuta 2015. Ohjelmaan liittyvä lainasopimus allekirjoitettiin 22. toukokuuta 2015. Ukrainan kolmen lainaohjelman määrä olisi yhteensä 3,41 miljardia euroa sen jälkeen, kun uusimman ohjelman kaikki nostot olisi tehty. Tämä on suurin EU:n kolmannelle maalle näin lyhyessä ajassa myöntämä rahoitustuki. Makrotaloudellisen rahoitusavun kolmannen ohjelman ensimmäinen lainaerä, 600 miljoonaa euroa, maksettiin Ukrainalle heinäkuussa 2015. Toinen lainaerä, joka myöskin on 600 miljoonaa euroa, olisi alkuperäisen suunnitelman mukaan maksettu vuonna 2015, mutta maksatus on viivästynyt, koska eräät uudistustoimenpiteet ovat edenneet hitaasti. Ukrainan makrotaloudellisen rahoitusavun ensimmäisen ohjelman viimeinen lainaerä, 250 miljoonaa euroa, maksettiin Ukrainalle huhtikuussa 2015. Tätä ohjelmaa koskevat päätökset tehtiin vuonna 2002 ja 2010 . Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 15. toukokuuta 2014 myöntää Tunisialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 300 miljoonaa euroa. Apu myönnettiin kokonaisuudessaan lainoina, joiden enimmäisjuoksuaika oli 15 vuotta. Ensimmäinen lainaerä, 100 miljoonaa euroa, maksettiin Tunisialle toukokuussa 2015 ja toinen erä, 100 miljoonaa euroa, joulukuussa 2015. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 11. joulukuuta 2013 myöntää Jordanialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 180 miljoonaa euroa. Apu myönnettiin lainoina. Ensimmäinen lainaerä, 100 miljoonaa euroa, maksettiin Jordanialle helmikuussa 2015 ja toinen ja samalla viimeinen lainaerä, 80 miljoonaa euroa, lokakuussa 2015. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 12. elokuuta 2013 myöntää Georgialle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 46 miljoonaa euroa (enintään 23 miljoonaa euroa avustuksina ja enintään 23 miljoonaa euroa lainoina). Rahoitusavun ensimmäisen erän avustusosuus, 13 miljoonaa euroa, maksettiin tammikuussa 2015 ja lainaosuus, 10 miljoonaa euroa, huhtikuussa 2015. Suunnitelman mukaan rahoitusavun toisen erän avustus- ja lainaosuudet olisi maksettu vuoden 2015 jälkipuoliskolla, mutta maksut siirrettiin vuoteen 2016 sen jälkeen, kun IMF:n ohjelman toista tarkastelua oli lykätty. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 22. lokakuuta 2013 myöntää Kirgisian tasavallalle makrotaloudellista rahoitusapua enintään 30 miljoonaa euroa (enintään 15 miljoonaa euroa avustuksina ja enintään 15 miljoonaa euroa lainoina). Rahoitusavun ensimmäisen erän avustusosuus, 10 miljoonaa euroa, maksettiin kesäkuussa 2015 ja lainaosuus, 5 miljoonaa euroa, lokakuussa 2015. Kun mukaan luetaan 1 245 miljoonan euron lainat, jotka maksettiin edunsaajille vuonna 2015, lainoina myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2015 oli 3 miljardia euroa, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee. Taulukko 4: Makrotaloudellisen rahoitusavun lainat 31.12.2015 (lainapääoma miljardia euroa) Edunsaajavaltio Nostettu määrä vuonna 2015 Maksettu takaisin vuonna 2015 Jäljellä oleva lainapääoma 31.12.2015 Nostamatta oleva määrä Albania 0 0 9 0 Armenia 0 0 65 0 Bosnia ja Hertsegovina 0 4 120 0 EJTM* 0 10 24 0 Georgia 10 0 10 13 Jordania 180 0 180 0 Kirgisian tasavalta 5 0 5 10 Montenegro 0 1 4 0 Serbia 0 52 180 0 Tunisia 200 0 200 100 Ukraina 850 0 2 210 1 200 Yhteensä 1 245 67 3 007 1 323

*Entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 2.4.Euratom-järjestely Euratomin lainajärjestelyä voidaan käyttää hankkeiden rahoittamiseen jäsenvaltioissa (neuvoston päätös 77/270/Euratom) ja tietyissä kolmansissa maissa eli Ukrainassa, Venäjällä ja Armeniassa (neuvoston päätös 94/179/Euratom). Neuvosto määritti vuonna 1990 lainanoton enimmäismääräksi 4 miljardia euroa. Lainoja on myönnetty noin 3,7 miljardia euroa, ja niistä 3,4 miljardia euroa on jo maksettu edunsaajille. Lainanannon enimmäismäärää koskevan neuvoston päätöksen (77/271/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna) mukaisesti komission on ilmoitettava neuvostolle, kun lainasopimusten määrä saavuttaa 3,8 miljardin euron rajan, ja tarvittaessa ehdotettava uutta lainanannon enimmäismäärää. Komissio antoi vuonna 2013 päätöksen C(2013) 3496 enintään 300 miljoonan euron suuruisen Euratom-lainan myöntämisestä Ukrainalle ydinvoimalaitosten turvallisuuden parantamiseen tähtäävän ohjelman tukemiseen. Lainasopimus allekirjoitettiin 7. elokuuta 2013. Rinnan tämän sopimuksen kanssa EBRD allekirjoitti 300 miljoonan euron lainasopimuksen maaliskuussa 2013. Kun kaikki lainan ensimmäiselle nostolle asetetut ehdot oli täytetty, komission antoi

27. toukokuuta 2015 päätöksen enintään 100 miljoonan euron lainan maksamisesta edunsaajalle. Täytäntöönpanon viivästysten vuoksi Euratom-järjestelyyn liittyviä lainoja ei kuitenkaan ole maksettu Ukrainalle. 3.Euroopan unionin lainanottotoiminta Komissiolla on lainanantotoimien rahoittamiseksi valtuudet hankkia rahoitusta pääomamarkkinoilta sekä EU:n että Euratomin puolesta. Lainanotto- ja lainananto-operaatiot toteutetaan back-to-back -järjestelyllä, jossa otto- ja antolainaus sovitetaan yhteen sen varmistamiseksi, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Otto- ja antolainauskannat vastaavat toisiaan. 3.1.Maksutasejärjestely Vuonna 2015 markkinoilta ei hankittu lainarahoitusta maksutasejärjestelyä varten. Vuoden 2015 lopussa maksutasejärjestelyssä myönnettyjen lainojen jäljellä oleva kokonaismäärä oli 5,7 miljardia euroa. 3.2.Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi Sen jälkeen kun Irlanti oli pyytänyt, että sen joulukuussa 2015 erääntyvän, 5 miljardin euron suuruisen ERVM-lainan juoksuaikaa pidennetään, EU laski syyskuussa ja lokakuussa 2015 liikkeeseen kolme joukkovelkakirjalainaa, joiden juoksuajat olivat 8, 14 ja 20 vuotta ja joiden määrä oli yhteensä 5 miljardia euroa, kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi. EU:n joukkovelkakirjoilla oli markkinoilla suuri kysyntä, ja emissio ylimerkittiin selvästi. EU:n joukkovelkakirjoja ostivat kaikki merkittävät sijoittajaryhmät, etenkin pitkäaikaiset sijoittajat (sijoitusrahastot, omaisuudenhoitajat ja vakuutus- ja eläkerahastot) sekä julkiset laitokset. Taulukko 5: EU:n ERVM:n puitteissa toteuttamat lainanotto-operaatiot vuonna 2015 (miljoonaa euroa) Jäsenvaltio Liikkeeseen-laskupäivä Erääntymispäivä Määrä Irlanti – 1. erä 22.9.2015 4.10.2035 2 000 Irlanti – 2. erä 1.10.2015 4.11.2023 2 000 Irlanti – 3. erä* 15.10.2015 4.10.2029 1 000 Yhteensä 5 000 *Yhdessä Jordanian 80 miljoonan euron ja Kirgisian tasavallan 5 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun kanssa (ks. jäljempänä kohta 3.3). 3.3.Makrotaloudellinen rahoitusapu Vuonna 2015 toteutettiin onnistuneesti kahdeksan lainanotto-operaatiota, joiden määrä oli yhteensä 1 245 miljoonaa euroa, kuten taulukosta 6 käy ilmi. Jordanian lainan ensimmäinen erä, 100 miljoonaa euroa, rahoitettiin 3. helmikuuta 2015 suppealle joukolle suunnatulla annilla. Järjestely perustui takaisinmaksuihin siten, että viidellä erillisellä, kerralla takaisin maksettavalla bullet-lainalla jäljiteltiin takaisinmaksuohjelman rakennetta. Varat maksettiin eteenpäin Jordanialle 10. helmikuuta 2015.

Samanlaista takaisinmaksurakennetta käyttäen kerättiin markkinoilta 14. huhtikuuta 2015 nimellisarvoltaan 260 miljoonan euron lainarahoitus, josta kertyneillä varoilla maksettiin

21. huhtikuuta 2015 Ukrainalle 250 miljoonaa euroa ja Georgialle 10 miljoonaa euroa lainasopimusten mukaisesti. Toukokuussa ja joulukuussa 2015 rahoitettiin Tunisian ensimmäinen ja toinen erä (kumpikin 100 miljoonaa euroa, bullet-lainana) suppealle joukolle suunnatulla annilla. Heinäkuussa 2015 rahoitettiin Ukrainan kolmannen ohjelman ensimmäinen erä (600 miljoonaa euroa) joukkovelkakirjalainan yleisöannilla. Lokakuussa 2015 yhdistettiin Irlannin ERVM-lainan jälleenrahoituksen kolmanteen erään kaksi muuta lainaoperaatiota, joiden määrät olivat 80 miljoonaa euroa ja 5 miljoonaa euroa (ks. edellä kohta 3.2).

Taulukko 6: EU:n makrotaloudellisen rahoitusavun puitteissa toteuttamat lainanotto-operaatiot vuonna 2015 (miljoonaa euroa) Edunsaaja-valtio Kuvaus Liikkeeseen-laskupäivä Erääntymispäivä Määrä Jordania Jordania 1. erä 10.2.2015 4.12.2029 100 Ukraina Ukraina (makrotaloudellinen rahoitusapu I) 4. erä 21.4.2015 4.4.2023 250 Georgia Georgia 1. erä 21.4.2015 4.4.2030 10 Tunisia Tunisia 1. erä 7.5.2015 4.5.2027 100 Ukraina Ukraina (makrotaloudellinen rahoitusapu III) 1. erä 22.7.2015 4.7.2020 600 Jordania Jordania 2. erä 15.10.2015 4.10.2029 80 Kirgisian tasavalta Kirgisian tasavalta 1. erä 15.10.2015 4.10.2029 5 Tunisia Tunisia 2. erä 1.12.2015 1.12.2028 100 Yhteensä 1 245 3.4.Euratom-järjestely Vuonna 2015 ei toteutettu yhtään Euratomiin liittyvää lainanotto-operaatiota. 4.Euroopan investointipankki 4.1.Euroopan investointipankin lainanantotoiminta EIP:n myöntämillä lainoilla rahoitetaan joko suoraan yksittäisiä investointihankkeita tai rahoituksenvälittäjien kautta pienempiä hankkeita, joita pk-yritykset tai paikallisviranomaiset ja kunnat toteuttavat. EIP-ryhmä, johon kuuluu myös Euroopan investointirahasto (EIR), tarjoaa myös lainatakauksia, teknistä apua ja riskipääomaa. Vuonna 2015 EIP myönsi rahoitusta kaikkiaan 77,5 miljardia euroa (77 miljardia euroa vuonna 2014). Kun mukaan lasketaan EIR:n toiminta, EIP-ryhmä rahoitti hankkeita 84,5 miljardilla eurolla. Tukea annettiin 462 hankkeelle 68 maassa eri puolilla maailmaa, ja näin saatiin liikkeelle lähes 230 miljardin euron investoinnit. Lisäksi vuoden 2015 loppuun mennessä EIP-ryhmä oli myöntänyt yli 100 lainaa ja takausta Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) kautta osana Euroopan investointiohjelmaa. EIP:n ESIR-rahaston kautta toteuttamat rahoitus- ja sijoitusoperaatiot taataan EU:n talousarviosta. Operaatioihin sidotut varat olivat yhteensä 7,5 miljardia euroa, josta 5,7 miljardia euroa tuli EIP:stä ja 1,8 miljardia euroa EIR:stä. Varoilla käynnistettiin yhteensä 50 miljardin euron investoinnit. EIP:n rahoitusoperaatiot vaikuttavat EU:n talousarvioon siinä tapauksessa, että ne taataan EU:n talousarviosta tai niissä käytetään muita EU:n talousarviovaroja. ESIR-rahaston lisäksi tämä koskee seuraavia operaatioita: -rahoitusoperaatiot, jotka EIP toteuttaa ulkoisilla lainanantovaltuuksillaan ja joiden kohteena ovat liittymistä valmistelevat maat, naapuruuspolitiikan kohdemaat, kumppanuusmaat, Aasia, Latinalainen Amerikka ja Etelä-Afrikka. Tämän rahoituksen poliittiset ja muut valtioon liittyvät riskit taataan EU:n talousarviosta. Komissio antaa vuoden 2016 toisella vuosipuoliskolla erillisen kertomuksen rahoitusoperaatioista, jotka EIP on toteuttanut ulkoisilla lainanantovaltuuksillaan; -riskinjakojärjestelyt, joiden yhteydessä EU:n talousarviota käytetään EU:n politiikan tukemiseen (esim. tutkimus- ja kehittämishankkeiden riskinjakorahoitusväline ja hankejoukkolainoja koskeva aloite). Vuonna 2015 EU:n jäsenvaltioihin suuntautuneen EIP:n rahoituksen määrä oli 69,7 miljardia euroa eli 90 prosenttia EIP:n yhteenlasketusta lainanannosta. EU:n ulkopuolelle suuntautuneiden EIP:n lainananto-operaatioiden määrä oli 7,8 miljardia euroa. Tästä 4,8 miljardia euroa oli operaatioita, joiden poliittiset ja muut valtioon liittyvät riskit taattiin EU:n talousarviosta. Ulkoisten lainanantovaltuuksien määrä on 27 miljardia euroa, johon vielä lisätään valinnainen 3 miljardin euron määrä. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät valinnaisen määrän käyttöönotosta. Määrä otetaan käyttöön joko kokonaan tai osittain. Päätös tehdään ulkoisia lainanantovaltuuksia koskevan väliarvioinnin tulosten pohjalta tavanomaista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. 4.2.Euroopan investointipankin lainanottotoiminta