[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 9.12.2010

KOM(2010) 739 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Jatkotoimet neuvoston päätökselle 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Jatkotoimet neuvoston päätökselle 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

1. Johdanto

Tässä tiedonannossa arvioidaan toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut vuoden 2010 heinäkuun ja marraskuun puolenvälin välisenä aikana neuvoston päätöksen 2010/320/EU[1] noudattamiseksi. Heinäkuuhun 2010 ulottuneella jaksolla toteutettuja toimenpiteitä arvioitiin 19. elokuuta 2010 päivätyssä tiedonannossa[2]. Tätä tiedonantoa ja sen liitteenä olevaa komission yksiköiden kertomusta[3], joka on laadittu yhteistyössä EKP:n kanssa, käytetään myös arvioitaessa, noudattaako Kreikka talous- ja finanssipolitiikan muistiota ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevaa yhteistyömuistiota[4], jotka liittyvät Kreikan ja euroalueen jäsenvaltioiden lainajärjestelysopimukseen.

Arviointi perustuu raporttiin[5], jonka Kreikka on antanut neuvostolle ja komissiolle, sekä tarkastuskäyntiin, jonka Euroopan komission sekä IMF:n ja EKP:n edustajat ovat tehneet euroalueen jäsenvaltioiden kahdenvälisillä lainoilla ja IMF:n valmiusluottojärjestelyllä rahoitettavan talouden sopeutusohjelman mukaisesti. Kreikan raportissa käsitellään paitsi finanssipoliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämää vuonna 2010, myös mittavia rakenneuudistuksia, joita Kreikan hallitus parhaillaan hyväksyy ja panee täytäntöön.

2. 10. toukokuuta 2010 annettu neuvoston päätös

Neuvosto antoi 10. toukokuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla päätöksen 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.

Neuvoston päätöksessä edellytetään, että Kreikka toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, joilla pyritään siihen, että julkisen talouden alijäämä alittaa seuraavat enimmäismäärät:

- 18 508 miljoonaa euroa (7,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lähtökohtana käytetään nimellistä BKT:tä koskevaa tuoreinta ennustetta) vuonna 2010

- 17 065 miljoonaa euroa (7,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2011

- 14 916 miljoonaa euroa (6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012

- 11 399 miljoonaa euroa (4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja

- 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014.[6]

Kyseistä päätöstä muutettiin 7. syyskuuta 2010 (päätös 2010/486/EU).[7] Edellä mainitut julkisen talouden alijäämää koskevat enimmäismäärät pidettiin kuitenkin ennallaan.

3. Talousarvion toteuttaminen

Edellisessä tiedonannossa esitetyn arvion mukaan julkinen talous kehittyi heinäkuuhun ulottuneella jaksolla suurin piirtein suunnitellusti. Kyseisessä tiedonannossa kiinnitettiin kuitenkin huomiota myös valtion tulojen suunniteltua pienempään kasvuun, sosiaaliturva-alan ja paikallishallinnon tilien odotettua epäsuotuisampaan kehitykseen ja maksurästien kertymiseen.

Talousarvion toteuttaminen on vaikeutunut neljän viime kuukauden aikana. Valtion kassa-alijäämä supistui 30,2 prosenttia vuoden 2010 tammikuun ja lokakuun välisenä aikana (46 prosenttia kesäkuuhun ulottuneella jaksolla) verrattuna vuoteen 2009. Verotulot ovat jääneet tavoitteista. Valtion kokonaistulot kasvoivat 3,4 prosenttia vuoden 2010 tammikuun ja syyskuun välisenä aikana (5,9 prosenttia kesäkuuhun ulottuneella jaksolla). Toukokuussa neuvoston päätöksen tekemisen ja Kreikan talouden sopeutusohjelman hyväksymisen aikaan laaditun virallisen arvion mukaan valtion tulojen odotettiin kasvavan 15,6 prosenttia koko vuoden aikana Tulojen odotetaan kasvavan marras- ja joulukuussa, kun alv-kantojen ja valmisteverojen korotusten vaikutukset alkavat tuntua täysimääräisesti ja myös äskettäin hyväksytty verojen sovittelujärjestelmä[8] alkaa tuottaa tulosta. Tulotavoite jää kuitenkin saavuttamatta. Kreikan kirjanpitoviraston tämänhetkisen arvion mukaan valtion tulot kasvavat 7,4 prosenttia koko vuoden aikana.

Taulukko 1: Valtion talousarvion toteuttaminen

2009 | 2010 | 2009 | 2010 |

kassaperusteisena (milj. euroa) | Tammikuu–lokakuu | Muutos prosent-teina | Tulos | Touko-kuun 2010 suunni-telmat | Muutos prosent-teina | Tuorein viralli-nen arvio | Muutos prosent-teina |

Valtion tilien menopuolella kassamenot supistuivat 9,2 prosenttia vuoden kymmenen ensimmäisen kuukauden aikana (16,9 prosenttia kesäkuuhun ulottuneella jaksolla). Valtion menoja oli (toukokuussa 2010 laadittujen) suunnitelmien mukaan tarkoitus pienentää 7,6 prosenttia koko vuoden aikana. Ostovelkoja ja maksurästejä koskevia tietoja on kuitenkin toimitettu vain satunnaisesti, minkä vuoksi varojen käytöstä on saatu suhteellisen epätarkka kuva.

Kuukausikohtaiset tiedot talousarvion toteuttamisesta sosiaaliturvasektorilla ja paikallishallinnossa vuotta lyhyemmällä aikavälillä eivät ole yhtä yksityiskohtaisia ja laadukkaita kuin valtion talousarviota koskevat tiedot. Käytettävissä olevat tiedot ovat peräisin pankkitilastoista, joissa ei ole yksityiskohtaisia tulo- ja menotietoja. Kyseisten tietojen mukaan sosiaaliturva-alan ja paikallishallinnon yhdistetty kassaperusteinen tase saattaa jäädä noin miljardi euroa toukokuussa 2010 laadittuja suunnitelmia pienemmäksi.

Hallitus oli elokuussa sitoutunut hillitsemään perusmenoja 3,9 miljardia euroa (syyskuun tarkistuksen mukaan 5,9 miljardia euroa) suhteessa ennusteisiin veronkannossa tapahtuneiden laiminlyöntien sekä sosiaaliturva-alan ja paikallishallinnon synkentyneiden kehitysnäkymien kompensoimiseksi. On viitteitä siitä, että hallitus saattaa täyttää vain osan menoleikkauksia ja erityisesti investointimenoja koskevista sitoumuksistaan. Vaikka menoja on mahdollista leikata vuoden viimeisten viikkojen aikana suhteessa Kreikan kirjanpitoviraston tämänhetkisiin suunnitelmiin, loppuvuoden menoleikkaukset eivät saisi kasvattaa maksurästejä entisestään.

Komission yksiköiden laatimien syksyn talousennusteiden[9] mukaan EKT95:een perustuva alijäämä vuonna 2010 on 22,3 miljardia euroa (9½ prosenttia suhteessa BKT:hen, eli 1¾ prosenttia alkuperäistä ohjelmatavoitetta suurempi). Se, että EKT:hen perustuva alijäämätavoite vuodeksi 2010 jää saavuttamatta, johtuu paljolti aiemmin määritettyjen riskien toteutumisesta. Kyseiset riskit liittyvät i) taantuman syvenemiseen ja maksuvalmiusongelmiin, jotka vaikuttavat kielteisesti tulonkeruuseen, ii) verolakien noudattamista koskevien parannusten viivästymiseen verohallinnon uudistusten toteutuksessa ilmenneiden puutteiden vuoksi ja iii) vaikeuksiin erityisesti pääomatalousarvion sekä paikallishallinnon ja sosiaaliturva-alan menojen hallinnassa. Lisäksi se, että ELSTAT on tarkistanut Kreikan julkisen talouden tilastoja (iv)[10] muun muassa uudelleenluokittelemalla eräät valtion omistamat yritykset julkisyhteisöiksi, selittää noin kolmasosan poikkeamasta suhteessa alijäämätavoitteeseen.

Julkisen velan odotetaan kasvavan vuoden 2010 lopulla 328 miljardiin euroon, eli 141 prosenttiin suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee 29 miljardin euron lisäystä. Neuvoston päätöksessä asetettu enimmäismäärä velkasuhteen kasvulle oli 34 miljardia euroa.

3. Talousarvio vuodeksi 2011 ja kehitysnäkymät vuosiksi 2012–2014

Kreikan hallitus on vahvistanut sitoumuksensa neuvoston päätöksessä vuodeksi 2011 asetetun julkisen talouden tavoitteen saavuttamiseen. Koska lähtökohtana olevat alijäämä- ja velkasuhdeluvut ovat odotettua korkeammat ja BKT jää odotettua pienemmäksi, julkisen talouden vakauttamista on lujitettava. Julkisen talouden strategia on edelleen tiukasti sidoksissa toukokuussa 2010 sovittuun vakauttamissuunnitelmaan. Kreikan hallitus päätti sen vuoksi tasata vuoden 2010 poikkeaman kokonaisuudessaan julkisen talouden rahoitusaseman kestävyyden palauttamiseksi ennalleen, rahoitustarpeiden pitämiseksi linjassa ohjelman kanssa ja markkinoiden luottamuksen tukemiseksi. Kreikan parlamentin käsiteltäväksi 18. marraskuuta 2010 jätetty talousarvio vuodeksi 2011 sisältää uusia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on supistaa alijäämää 2½ prosenttia suhteessa BKT:hen.

Valtaosa uusista toimenpiteistä on rakenteellisia, Kreikan julkisen talouden tyypillisiin heikkouksiin suoraan pureutuvia toimenpiteitä. Uusien toimenpiteiden myötä vuonna 2011 toteutettavien julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden kokonaisvaikutukset, mukaan lukien toukokuussa sovittujen toimenpiteiden vaikutukset, ovat 5¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin kaksi kolmasosaa marraskuussa sovituista uusista toimenpiteistä liittyy menopuoleen. Kyse on pääosin rakenteellisista toimenpiteistä. Tilapäisten toimenpiteiden vaikutus on 0,7 miljardia euroa, eli 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kyseisiä toimenpiteitä ovat muun muassa tuottamattomien ja kohdentamattomien menojen leikkaukset, julkisella sektorilla tehtävien lyhytaikaisten sopimusten vähentäminen, yleisten kotitaloustukien (esimerkiksi lämmityspolttoainetukien ja perhe-etuuksien) parempi kohdentaminen sekä valtion varojen parempi hallinnointi ja käyttö erityisesti verorästien perinnän osalta. Vuoden 2011 talousarviossa puututaan myös kahteen keskeiseen rakenteelliseen ongelmaan – kohtuuttoman suuriin terveydenhoitomenoihin ja valtion omistamien yritysten tappioihin:

- Terveydenhoitomenot : Julkiset terveydenhoitomenot olivat 5,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Niiden keskimääräinen reaalikasvu oli 5,4 prosenttia asukasta kohden vuosien 2004–2008 aikana. Julkiset lääkemenot ovat Kreikassa 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun EU:n keskiarvo on 1 prosentti suhteessa BKT:hen. Jos kehitys jatkuu entisenkaltaisena, terveydenhoitomenojen BKT-osuus tulee kasvamaan voimakkaasti tulevien vuosien aikana. Hallitus aloitti vuonna 2010 uudistuksia, jotka ovat alkaneet tuottaa tulosta. Vuoden 2011 alkupuoliskolla toteutetaan jatkotoimenpiteitä lääkemenojen hillitsemiseksi, varainkäytön valvonnan tehostamiseksi ja sairaaloiden toimintakustannusten alentamiseksi. Kyseisistä toimenpiteistä koituvien säästöjen vaikutus arvioidaan ½ prosentiksi suhteessa BKT:hen.

- Valtion omistamat yritykset: Monet valtion omistamat yritykset ovat olleet jo useita vuosia raskaasti tappiollisia. Suurimpien tappioiden aiheuttajia ovat julkiset liikenneyritykset, joissa jo pelkästään palkkakulut ylittävät toisinaan niiden kokonaistulot. Tilanne on kohentunut jonkin verran vuonna 2010 erityisesti toimintamenojen leikkausten ja työntekijämäärän vähentämisen sekä tappiollisimpien yritysten (ulkopuolisten tilintarkastajien varmentamien) tilinpäätösten julkaisemisen ansiosta. Vuonna 2011 hallitus aikoo alentaa valtion omistamien yritysten työntekijöiden palkkoja 10 prosenttia[11], rajata palkanlisät 10 prosenttiin peruspalkasta ja asettaa bruttokuukausipalkalle 4 000 euron katon (12 kuukausipalkkaa vuotta kohden). Lisäksi kaupunkiliikenteen tariffeja korotetaan vähintään 30 prosenttia liikennealan yritysten erityisongelman ratkaisemiseksi. Näiden toimenpiteiden odotetaan vaikuttavan noin ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

Vuoden 2011 talousarvion mukaan odotettavissa oleva julkisen talouden alijäämä (EKT95) on 16,8 miljardia euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), eli se alittaa hienokseltaan neuvoston päätöksessä asetetun 17 miljardin euron enimmäismäärän. Komission ennusteet ovat hyvin lähellä talousarvioennusteita. Julkisen talouden alijäämä supistuu siten vuonna 2011 todellisuudessa alkuperäisessä ohjelmassa suunniteltua voimakkaammin: 2,2 prosenttiyksikköä 0,4 prosenttiyksikön sijaan.

Vuoden 2011 talousarvioon sisältyvät toimenpiteet eivät ole riittäviä, jotta alijäämää voitaisiin supistaa pysyvästi ja jotta voitaisiin varmistaa, että vuosien 2012–2014 alijäämätavoitteet saavutetaan. Kreikan hallitus on sitoutunut määrittämään finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, jotka mahdollistavat vuosien 2012–2014 alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Kyseiset toimenpiteet esitellään vuoden 2011 ensimmäisellä neljänneksellä laadittavassa strategia-asiakirjassa. Tämänhetkisten arvioiden mukaan toukokuussa 2010 ilmoitettujen toimenpiteiden lisäksi määritettävien rakenteellisten toimenpiteiden vaikutuksen on oltava vähintään 5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Toimenpiteiden on perustuttava monilla eri aloilla tehtäviin pysyviin tulojen ja menojen mukautuksiin, kuten verohallintoon tehtäviin parannuksiin ja veronkierron torjuntaan, julkisen sektorin työntekijämäärän supistamiseen noudattamalla tiukasti ja ilman alakohtaisia poikkeuksia sääntöä, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä, terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien uudistuksiin, sotilasmenojen rakenteellisiin leikkauksiin sekä valtion omistamien yritysten monivuotiseen uudistukseen, mukaan lukien sulautumiset ja lakkautukset.

6. Rakenneuudistusten edistyminen

Kreikan rakenneuudistusohjelma on mittava. Finanssipoliittiset rakenneuudistukset ovat edenneet, tosin monissa tapauksissa suunniteltua hitaammin. Edistymistä on tapahtunut verohallinnon ja -valvonnan parantamisessa, luotettavien julkisen talouden tietojen oikea-aikaisessa toimittamisessa, julkisen talouden instituutioiden vahvistamisessa ja uudessa talousarviolakialoitteessa, jossa säädetään monivuotisesta budjetoinnista. Eläkeuudistuksen ensimmäinen vaihe hyväksyttiin ennen kesälomakautta ja saadaan päätökseen vuonna 2011. Terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien mittavia uudistuksia koskevia valmisteluja aloitellaan. Keskushallintoa ja sosiaalista ohjelmaa koskeva selvitys sekä julkisen sektorin yksinkertaistetun palkkajärjestelmän käyttöönotto ovat viivästyneet. Ennen kesää toteutettujen ensimmäisen vaiheen työmarkkinauudistusten jälkeen käynnistetty toinen vaihe, joka koskee palkkaneuvottelumekanismeja sekä sovittelu- ja välimiesjärjestelmää, on jäänyt jälkeen aikataulustaan.

Kesän aikana julkistettu yksityistämissuunnitelma ei ole riittävän kunnianhimoinen, sillä yksityistämiset aiotaan toteuttaa pääasiassa toimilupasopimusten eikä niinkään varsinaisten myyntien avulla. Hallitus sitoutui kuitenkin kasvattamaan vuotuisia yksityistämistuloja (mukaan lukien kiinteistöjen myyntitulot) 1 miljardista eurosta vuonna 2011 3 miljardiin euroon vuosina 2012 ja 2013. Hallitus on sitoutunut käyttämään yksityistämistulot velan takaisinmaksuun sen sijaan, että se höllentäisi julkisen talouden vakauttamispyrkimyksiään.

7. Vaadittujen tietojen kattavuus

Kreikan antama raportti ja komissiolle säännöllisin väliajoin toimitetut tiedot sisältävät valtaosan neuvoston päätöksessä vaadituista tiedoista. Raportissa on erityisesti yksityiskohtaista tietoa konkreettisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu (ja tullaan toteuttamaan) päätöksen noudattamiseksi, sekä kunkin toimenpiteen talousarviovaikutuksista. Kirjanpitovirasto on toimittanut määräaikaan mennessä tietoa valtion talousarvion toteuttamisesta kunkin kuukauden aikana.

Raportissa on vaaditut tiedot myös velkakirjojen liikkeeseenlaskusta ja velkojen takaisinmaksusta sekä suurimpien julkisten yritysten taloudellisesta tilanteesta. Kuukausikohtaiset tiedot siitä, kuinka sosiaaliturvarahastot, talousarvion ulkopuoliset rahastot ja paikallishallinto toteuttavat talousarviota, ja tiedot julkisen sektorin työllisyydestä ja maksamattomista menoista (mukaan lukien maksurästit) ovat kuitenkin yhä puutteellisia. Raportissa on lisäksi runsaasti tietoa 16. helmikuuta 2010 annetun neuvoston suosituksen[12] sekä talous- ja finanssipolitiikan muistion ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisten rakenneuudistusten toteuttamisesta.

8. Päätelmät

Neuvoston päätöksissä vahvistettu (EKT95:een perustuva) vuoden 2010 julkisen talouden alijäämätavoite ylittyy noin 4,2 miljardilla eurolla, sillä sen arvioidaan olevan 9½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Alijäämä supistuu siten lähes kuusi prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2009. Julkisen talouden alijäämän odotetaan kasvavan 127 prosentista 141 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2009 lopun ja vuoden 2010 välisenä aikana. Velan kasvu on linjassa neuvoston päätöksen kanssa.

Parlamentin käsiteltäväksi jätetty talousarvio vuodeksi 2011 noudattaa neuvoston päätöksessä vahvistettuja enimmäismääriä. Tarvitaan kuitenkin pysyviä lisätoimenpiteitä, jotta alijäämä supistuisi edelleen tulevina vuosina ja julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne saataisiin päättymään viimeistään vuonna 2014.

Kreikka on toteuttanut neuvoston päätöksen mukaiset erityistoimenpiteet, vaikka monilla aloilla on todettu viivästymistä ja uudistusten toteuttaminen näyttää hidastuneen kesälomakauden jälkeen verrattuna sitä edeltäneeseen tilanteeseen.

Sen vuoksi komissio toteaa, että Kreikka noudattaa tyydyttävästi 10. toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä ja 16. helmikuuta 2010 annettua neuvoston suositusta sekä toteuttaa tyydyttävästi 6. elokuuta 2010 annetun ajantasaistetun talous- ja finanssipolitiikan muistion ja ajantasaistetun talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisia toimenpiteitä.

LIITE I: NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ VAADITUT TOIMENPITEET, JOTKA OLI TOTEUTETTAVA SYYSKUUN 2010 LOPPUUN MENNESSÄ

Toimenpiteet (joista säädetään neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa) | Tilanne |

”Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2010 loppuun mennessä: |

a) Vuoden 2011 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,3 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon): julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013), ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja kasvaa vähintään 100 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), alv-määräytymisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään 300 miljoonaa euroa vuonna 2011); hallitus panee täytäntöön lain julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi 500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 500 miljoonan euron arvosta) siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011–2013 vähintään 1500 miljoonaa euroa, josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 200 miljoonaa euroa vuotuisista lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään 400 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto, paikallishallinto, sosiaaliturvarahastot, julkiset yritykset, valtion virastot ja muut julkiset laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla. Komission kuulemisen jälkeen voidaan harkita toimenpiteitä, joilla saavutetaan vastaavat talousarviosäästöt. | Toteutettu. Vuoden 2011 talousarvio jätettiin parlamentille 18. marraskuuta 2010. Monien toimenpiteiden (mukaan lukien kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi, ympäristövero, kiinteistöveron veropohjan laajentaminen, luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero ja ylellisyystuotteista kannettavat verot) tuoton odotetaan jäävän alkuperäisiä arvioita pienemmäksi. Alv-määräytymisperusteen laajentamista siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin ei toteuteta, vaan se korvataan lähes kaikkiin kyseiseen luokkaan kuuluviin tavaroihin sovellettavien alennettujen alv-kantojen korotuksella. Kaikkien vuoden 2011 talousarvioon sisältyvien toimenpiteiden ja ennen talousarvion antamista ilmoitettujen muiden toimenpiteiden odotetaan tuottavan 5¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä on enemmän kuin neuvoston päätöksessä edellytetään. |

b) Sen on vahvistettava yleisen kirjanpitoviraston asemaa ja resursseja sekä otettava käyttöön varotoimet siltä varalta, että poliittiset tahot yrittävät puuttua tietojen esittämiseen ja kirjanpitoon. | Toteutettu. Kreikan kirjanpitoviraston vahvistaminen sisältyy uuteen talousarviolakialoitteeseen (laki 3871/2010). Valtiovarainministeriö on tilannut yksityiseltä konsulttiyritykseltä kirjanpitoviraston organisaatiouudistusta koskevan kattavan tutkimuksen, jonka tulokset valmistuvat vuoden 2011 alussa. Vuoden 2011 alustava talousarvio (joka annettiin lokakuussa) perustui optimistisiin makrotaloudellisiin ennusteisiin ja tuloennusteisiin, joiden tueksi ei esitetty riittäviä konkreettisia toimenpiteitä. Vuoden 2011 talousarvioesitys perustuu realistisiin olettamuksiin, jotka vastaavat komission olettamuksia ja joissa otetaan huomioon julkisen talouden viimeaikaiset kehitysnäkymät. |

c) Sen on laadittava julkisen sektorin palkkalainsäädännön uudistusta koskeva luonnos, jossa säädetään erityisesti yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen perustamisesta sekä yhtenäisten periaatteiden ja yhtenäisen aikataulun vahvistamisesta yksinkertaistetun ja yhtenäistetyn julkisen sektorin palkkataulukon ottamiseksi käyttöön julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa. | Osittain toteutettu. Maksatusviranomainen on perustettu, mutta se ei toimi vielä täysitehoisesti. |

d) Sen on annettava verohallintoa ja -valvontaa tehostavaa lainsäädäntöä. | Toteutettu. Lait 3842/2010 ja 3888/2010 on hyväksytty. On perustettu työryhmiä valmistelemaan veronkierron torjuntaa koskevia toimenpiteitä ja uudistuksia. Hallitus toteuttaa kyseiset toimenpiteet tammikuussa 2011 ja asettaa määrällisiä tulosindikaattoreita varmistaakseen verotulojen vastuullisen hallinnoinnin (esimerkiksi verorästien perinnän, suurimpien veronmaksajien valvonnan sekä veroilmoitusten rekisteröinnin ja verojen maksamisen valvonnan aloilla). Hallitus lujittaa samaan aikaan veronkierron torjuntaan liittyvää lainsäädäntöä yksinkertaistamalla veroriitojen ratkaisemisessa käytettäviä hallintomenettelyjä ja oikeudellisia muutoshakumenettelyjä, poistamalla keskeisten verohallintotehtävien (epäsuorat tarkastusmenetelmät, veroilmoitusten käsittely jne.) hoitamista haittaavat esteet ja uudistamalla verohallinnosta vastuussa olevan henkilöstön aseman velvollisuuksien laiminlyöntien rankaisemiseksi. |

e) Sen on toteutettava keskushallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia koskevia riippumattomia selvityksiä. | Osittain toteutettu. Tekniset kokoukset (selvitysten laadinnasta vastaavien) Euroopan komission, IMF:n, EKP:n ja OECD:n edustajien kanssa on aloitettu. Sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu. |

f) Sen on julkaistava (kassaperusteisia) kuukausitilastoja julkis- ja aluehallinnon tuloista, menoista, rahoituksesta ja maksurästeistä. | Osittain toteutettu. Kaikissa julkisyhteisöissä otettiin marraskuussa käyttöön maksusitoumusrekisterit, ja hallitus on julkaissut tietoja julkisyhteisöjen maksurästeistä. Kirjanpito keskushallintoa alemmilla tasoilla on kuitenkin edelleen epäasianmukaista ja estää julkisen talouden ympärivuotisten kehitysnäkymien riittävän seurannan. Vaikka tilanne on kohentunut hieman sosiaaliturvan alalla ja uudelleenluokitelluissa valtion omistamissa yrityksissä, paikallishallinnosta on edelleen saatavilla vain vähän tietoa. |

g) Sen on laadittava toimintasuunnitelma julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi erityisesti tehostamalla tilastoviranomaisten ja yleisen kirjanpitoviraston valvontamenetelmiä sekä varmistamalla henkilökohtaisen vastuun tosiasiallinen soveltaminen tapauksissa, joissa on ilmoitettu vääriä tietoja, sen varmistamiseksi, että asetuksissa (EY) N:o 2223/96, 264/2000, 1221/2002, 501/2004, 1222/2004, 1161/2005, 223/2009 ja 479/2009 vaaditut julkista taloutta koskevat laadukkaat tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti. | Toteutettu. Yhteistyö Eurostatin kanssa on aloitettu tilastoja koskevan yhteisen toimintasuunnitelman puitteissa. On otettu käyttöön asianmukainen järjestely julkista taloutta koskevien lähtötietojen toimittamiseksi ELSTATille. Neljännesvuosittain julkaistavia julkista taloutta koskevia tietoja vuodelta 2010 kootaan parhaillaan suorien tietolähteiden perusteella. ELSTAT on tarkistanut vuodet 2006–2009 kattavia julkisen talouden tilastoja, ja Eurostat on validoinut ne. |

h) Sen on julkaistava säännöllisesti tietoa taloudellisesta tilanteesta julkisissa yrityksissä ja muissa julkisissa elimissä, joita ei luokitella julkisyhteisöiksi (muun muassa yksityiskohtaiset tuloslaskelmat, taseet, työllistämistiedot ja palkkamenot). | Toteutettu. Tietoja 11 suurimmasta julkisesta yrityksestä julkaistiin ensimmäistä kertaa lokakuussa 2010. |

i) Sen on luotava kattava julkisten yritysten keskusrekisteri. | Toteutettu. Rekisterin odotetaan saavuttavan täyden toimintavalmiuden vuoden 2011 ensimmäisen neljänneksen aikana. |

j) Sen on laadittava toimintasuunnitelma ja aikataulu keskushankintaviranomaisen perustamista koskeville konkreettisille toimille. | Toteutettu. Toimintasuunnitelmalle on saatu komission yksiköiden hyväksyntä. |

k) Sen on säädettävä laki, jolla julkisen talouden vuotuinen rahoitusosuus rautatieliikenteen harjoittajien julkisen palvelun velvoitteesta rajataan enintään 50 miljoonaan euroon vuosina 2011, 2012 ja 2013 ja jossa vahvistetaan periaate, jonka mukaan valtio ei anna suoraa eikä välillistä lisätukea rautatieliikenteen harjoittajille. | Osittain toteutettu. Uusi rautatielaki annettiin 26. lokakuuta 2010. Liiketoimintasuunnitelma toimitettiin Euroopan komissiolle, IMF:lle ja EKP:lle lausuntoa varten 30. syyskuuta 2010. Selvitykset ja neuvottelut ovat meneillään. Vaadittua valtiontuki-ilmoitusta ei ole vielä annettu. |

l) Sen on laadittava liiketoimintasuunnitelma Kreikan rautateille. Liiketoimintasuunnitelmassa määritetään, kuinka rautateiden operatiivinen toiminta muutetaan kannattavaksi ja katetaan poistokustannukset vuodesta 2011 muun muassa sulkemalla tappiollisia rautatieosuuksia, korottamalla hintoja, alentamalla palkkoja ja vähentämällä henkilöstöä. Suunnitelma sisältää yksityiskohtaisen herkkyysanalyysin erilaisten työehtosopimusskenaarioiden vaikutuksista palkkakustannuksiin ja tietoja eri vaihtoehdoista henkilöstön osalta, ja siinä määrätään holdingyhtiön rakenneuudistuksesta, joka kattaa myös maa-alueiden ja muiden omaisuuserien myynnin. |

m) Sen on säädettävä yksityisen sektorin palkkaneuvottelujärjestelmän uudistamista koskeva laki, johon olisi sisällyttävä ylityökorvausten pienentäminen, työaikahallinnon joustavoittaminen ja sellaisten alueellisten työllisyyssopimusten salliminen, joissa määrätään alakohtaisissa sopimuksissa vahvistettuja pienemmistä palkankorotuksista. | Viivästynyt. Ylityökorvauksia on pienennetty lain 3863/2010 nojalla. Euroopan komissiolle toimitettiin 14. marraskuuta 2010 muita lainsäädäntöluonnoksia lausuntoa varten. |

n) Sen on uudistettava työsuhdeturvalainsäädäntöä siten, että uusia työpaikkoja koskeva koeaika pidennetään yhteen vuoteen, ja helpotettava määräaikaisten sopimusten ja osapäivätyön käyttöä. |

o) Sen on muutettava välimiesjärjestelmän sääntelyä siten, että annetaan kummallekin osapuolelle mahdollisuus turvautua välimiesmenettelyyn, jos se on eri mieltä sovittelijan ehdotuksesta. |

p) Sen on uudistettava välimiesmenettelyä sen varmistamiseksi, että se toimii avoimien ja objektiivisten perusteiden mukaisesti ja siten, että siihen kuuluu riippumaton välimieslautakunta, jolla on hallituksen vaikutuksesta vapaa päätösvalta.” |

[1] EUVL L 241, 14.9.2010, s. 12.

[2] KOM(2010) 439 lopullinen.

[3] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Toinen tarkistus”, European Economy–Occasional Papers 72, marraskuu. Kyseisessä asiakirjassa arvioidaan yksityiskohtaisemmin makrotalouteen, rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakennepolitiikkaan liittyvien uudistusten edistymistä.

[4] Talous- ja finanssipolitiikan muistio ja talouspoliittisia erityisehtoja koskeva yhteistyömuistio, annettu 3. toukokuuta 2010, päivitetty 6. elokuuta 2010.

[5] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Neuvoston päätöksen mukaisesti annettu raportti”, marraskuu 2010. Kreikan hallitus antoi raportin ensimmäisen osan 15. marraskuuta 2010. Raportin loppuosa annettiin 24. marraskuuta 2010.

[6] BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut ovat viitteellisiä. Neuvoston päätöksen mukaiset BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut perustuvat toukokuussa saatavilla olleisiin nimellistä BKT:tä koskeviin lukuihin (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 7,6 prosenttia vuonna 2011, 6,5 prosenttia vuonna 2012, 4,9 prosenttia vuonna 2013 ja 2,6 prosenttia vuonna 2014). Päätöksen mukainen sopeuttamisura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen kasvu on enintään 34 058 miljoonaa euroa vuonna 2010, 17 365 miljoonaa euroa vuonna 2011, 15 016 miljoonaa euroa vuonna 2012, 11 599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 7 885 miljoonaa euroa vuonna 2014. Vuoden 2009 lopussa tarkistettujen velkaa koskevien arvioiden ja tuoreimpien nimellistä BKT:tä koskevien ennusteiden mukaan velkasuhteet ovat vastaavasti 143 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 153 prosenttia vuonna 2011, 157 prosenttia vuonna 2012, 158 prosenttia vuonna 2013 ja 156 prosenttia vuonna 2014.

[7] EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6.

[8] Useimmat veronmaksajat voivat maksaa verot verovirastolle vuonna 2010 (toinen ja viimeinen erä maksetaan vuonna 2011) vastineena siitä, että tulolaskelmia vuoteen 2009 ulottuvalta jaksolta ei tarkasteta (laki 3888/2010).

[9] European Economic Forecast - Autumn 2010, European Economy, 7, marraskuu .

[10] Ks. Kreikan julkisen talouden tilastotietoja koskeva Eurostatin ilmoitus (15. marraskuuta 2010), joka on saatavilla Eurostatin verkkosivustolla.

[11] Niiden vuoden 2010 aikana päätettyjen palkanalennusten lisäksi, jotka koskevat sekä valtion virkamiehiä että valtion omistamien yritysten työntekijöitä.

[12] Talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhteensopimattoman Kreikan talouspolitiikan saattamiseksi suuntaviivojen mukaiseksi sekä talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan vaarantumisen riskin poistamiseksi 16 päivänä helmikuuta 2010 annettu neuvoston suositus Kreikalle (2010/190/EU), (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 63).