EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 20.12.2011 
SEK(2011) 1630 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
ehdotukseen 
Euroopan parlamentin ja  neuvoston päätökseksi 
unionin pelastuspalvelumekanismista 
{KOM(2011) 934 lopullinen} 
{SEK(2011) 1632 lopullinen}  
 
FI    FI Vastuuvapauslauseke: Tämä vaikutustenarvioi ntiraportti sitoo vain sen valmisteluun 
osallistuneita komission yksikö itä. Teksti ei vaikuta komission mahdollisesti tekemien 
päätösten lopulliseen muotoon. 
 
FI 1   FI 1. JOHDANTO  
EU:n pelastuspalvelulainsäädäntö käsittää kaksi neuvoston päätöstä: päätös yhteisön 
pelastuspalvelumekanismin perustamisesta1 ja päätös pelastuspalvelun rahoitusvälineen 
(jäljempänä ”rahoitusv äline”) perustamisesta2. Mekanismin avulla tuetaan ja koordinoidaan 
jäsenvaltioiden toimintaa niiden  valmistellessa ja ottaessa käyttöön apua, jota annetaan 
luontoissuorituksina (avustusryhmin ä, asiantuntijoina ja tarvi kkeina) maille, jotka pyytävät 
kansainvälistä apua EU:ssa ja sen ulkopuolella kaikenlaisissa vakavissa hätätilanteissa, 
olivatpa ne luonnon tai ihmisen aiheuttamia. 
Katastrofit ovat yhä tavallisempia, yhä vaka vampia ja yhä monimutkaisempia. Nykyisiä 
katastrofien ehkäisy- ja pelast uspalvelujärjestelmiä ja niiden  koordinointia EU:n tasolla on 
mukautettava, jotta näihin haasteisiin voi daan vastata tehokkaasti ja vaikuttavasti. 
Komissio on laatinut tämän vaikutusten arvioinnin ohjatakseen tätä prosessia. Siinä tutkitaan 
EU:n pelastuspalvelualan yhteistyön toimintava ihtoehtoja, kaikki rahoitusvälineen tulevan 
muodon ennakkoarviointia koskevat näkökohdat mukaan luettuina. 
2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Vaikutusten arviointiprosessiin  kuului vaikutusten arvioinnin  ohjausryhmä, j ohon osallistui 
21 komission yksikköä3. Lisäksi siinä otettiin huomioon ulkopuolinen tutkimus4. 
Tärkeimpiä sidosryhmiä ovat kansalliset pe lastuspalveluviranomaiset, kansainväliset 
organisaatiot, YK:n erityisjärje stöt, pelastusjohtamisorganisaa tiot ja humanitaarinen yhteisö. 
Kohdennettuja sidosryhmien kuulemisia tehtiin kolme5, minkä lisäksi sidosryhmille 
järjestettiin useita tapahtumia6. Vaikutustenarviointiraporttia tarkistettiin vastaamaan kaikkia 
huomautuksia vaikutustenarvioin tilautakunnan lausunnon perusteella. 
3. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Nykyisen rahoitusvälineen voimassaolo pää ttyy vuoden 2013 lopussa. Mekanismia koskeva 
päätös liittyy läheisesti rahoitusvälineeseen, mu tta sen voimassaolon päättymispäivää ei ole 
määritelty. EU:n pelastuspalvelutoimilla mekani smin ja rahoitusvälineen puitteissa on kolme 
merkittävää haastetta: 1) Katastrofien lukumäär ä kasvaa jatkuvasti, ja niiden vakavuus ja 
monimutkaisuus lisääntyy. 2) Nykyinen tal oustilanne aiheuttaa budjettirajoituksia. 
                                                 
1 EUVL L 314, 2007, s. 9. 
2 EUVL L 71, 2007, s. 9. 
3 Pääsihteeristö, oikeudellinen yksikkö, ulkopolitiikan välineiden hallinto ja Euroopan ulkosuhdehallinto 
sekä seuraavat pääosastot: budjetti, sisäasiat, ympäri stöasiat, oikeusasiat, ilmastotoimet, tutkimus ja 
innovointi, yhteinen tutkimuskeskus, liikenne ja liikkuminen, energia, aluepolitiikka, terveys- ja 
kuluttaja-asiat, maatalous ja maaseudun kehittäminen, yritys- ja teollisuustoiminta, tietoyhteiskunta ja 
viestimet, laajentumisasiat, kehitys ja yhteistyö. 
4 Liite C. 
5 Sidosryhmäkokoukset 6. huhtikuuta ja 17. kesäkuuta 2011. Kussakin kokouksessa oli 120 osallistujaa. 
6 Kansallisten pelastuspalveluviranomaisten pääjohtajat kokoontuivat Budapestissä 23.–25. 
toukokuuta 2011. 
 
FI 2   FI 3) Nykyisessä mekanismissa on järjestelmään kuuluvia rajoituksia, jotka rajoittavat EU:n 
katastrofiavun tehokkuutta, vaikutta vuutta ja johdonmukaisuutta. 
Nykyisessä mekanismissa on useita puutteita, jo tka liittyvät avustustoimiin, valmiuteen ja 
katastrofien ennaltaehkäisyyn: 
(1) Reaktiiviset ja ad hoc -mekanismit rajoittavat eurooppala isen katastrofiavun 
tehokkuutta, vaikuttavuutta ja johdonmukais uutta. Mekanismi ei nykyisellään pysty 
takaamaan avun saatavuutta tarvittaes sa, eikä se mahdollista järkevää 
valmiussuunnittelua. 
(2) Avustusresurssien kriittiset puutteet  johtuvat määrien riittämättömyydestä ja ajoitus- 
tai jakamisongelmista. Puutteita on resursse issa niiden riskie n käsittelemiseksi, 
joiden todennäköisyys on vähäinen mutta  vaikutukset suuret, kustannuksiltaan 
suurissa erikoisresursseissa ja horisontaalisissa resursseissa. 
(3) Rajalliset kuljetusratkaisut ja raskaat menettelyt estävät optimaaliset avustustoimet . 
Kuljetusten hyvän saatavuuden puute  voi estää avun perill e saannin. Menettelyjä 
EU:n rahoitustuen hakemiseksi kuljetuksille pidetään hallinnollisesti liian rasittavina 
nopeiden avustustoimien kannalta. 
(4) Valmistautuminen koulutuksen ja ha rjoitusten avu lla on rajoitettua . Laitteistoissa, 
yhteistyömenettelyissä, yksilöllisessä valmistautumisessa ja luottamuksessa 
kumppanien voimavaroihin on ilmennyt yhteensopivuusongelmia. Osallistuvat valtiot eivät voi ilman EU:n tukea nosta a toimintavalmiuttaan ylivoimaisten, 
valtioiden rajat ylittävien tapahtumien yhteydessä.  
(5) Ennaltaehkäisyn toimintalinjoja ei ole yhtenäistetty
: Ennaltaehkäisyn alakohtaisilla 
toimintalinjoilla ei ole yleisiä EU:n riskin hallintapuitteita, joissa eri osatekijät 
voitaisiin yhdistää, jotta ennaltaehkäis y voitaisiin nykyistä tehokkaammin yhdistää 
valmistautumiseen ja avustustoimintaan. 
3.1. Peruslinja 
Peruslinjaskenaariossa mekanism ipäätökseen ei tehdä muutoksia ja rahoitusväline uudistetaan 
nykymuodossaan. Tämä johtaisi avustusjärjest elmään, joka ei olisi tarpeeksi tehokas 
vastatakseen tarpeisiin, jossa menetettäisiin mahdollisuus saada taloude llista hyötyä entistä 
parempien reservien kautta ja jossa ei hyödynnetä yhteistyömahdollisuuksia ennaltaehkäisyn ja valmistautumisen tehostamiseksi.  
Komissio katsoo, että ilman lisätoimia (1) EU:n yhteistyöhön olisi käytettäviss ä entistä vähemmän resursseja 
(2) kuljetukseen liittyvät ongelmat ja viiveet lisääntyisivät 
(3) yksittäiset jäsenvaltiot eivät saav uttaisi riittävää valmiustasoa 
(4) yhteistyöstä ei saataisi parhaita mahdollisia hyötyjä ennaltaehkäisyssä. 
 
FI 3   FI 3.2. EU:n toiminnan perustelut ja toissijaisuus 
Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopim uksen 196 artiklassa määrätään unionin 
pelastuspalvelutoiminnan erityisestä oikeus perustasta. Sen mukaan unionin toiminnalla 
pyritään tukemaan ja täydentämään jäsenvaltioiden toimintaa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla luonnon ja  ihmisen aiheuttamien suuronnettomuuksien ennaltaehkäisyssä, 
niihin valmistautumisessa ja avustustoimissa sekä edistämään pelastuspalvelun alalla toteutettavien kansainvälist en toimien johdonmukaisuutta. 
EU:n tämän alan toiminta käsittää sellaisten tilanteiden hallinnan, joihin liittyy voimakas 
monikansallinen osatekijä, ja se edellyttää välttä mättä kokonaiskoordinointia ja kansallisen 
tason ylittävää yhteistä toimintaa. EU:n toim inta toisi lisäarvoa mittakaavaetujen kautta 
esimerkiksi logistiikassa, kuljetuksissa ja resurssien vapaaehtoisessa reservissä, vähäisten resurssien entistä paremmalla hyödyntämisellä ja säästöillä, joita saadaa n ennaltaehkäisevällä 
toiminnalla vasta katastrofin tapahduttua toteutettuihin avustustoimiin verrattuna. 
4. T
ARKISTUKSEN TAVOITTEET  
Yleistavoitteet  Erityistavoitteet  
Avustustoimet 
1) Avustustoimet ovat entistä tehokkaampia 
ja vaikuttavampia suunnittelun ja avun 
paremman saatavuuden ansiosta.  Siirrytään reaktiivisesta ja ad hoc -koordinoinnista 
ennalta suunniteltuun, ennalta järjestettyyn ja 
ennakoitavaan järjestelmään.  
2) Puututaan kriittisiin puutteisiin 
avustusvalmiuksissa.  Kriittiset puutteet katastrofiapuvalmiuksissa yksilöidään ja poistetaa n kustannustehokkaasti.
 
A) Rajallisten logististe n resurssien ja kuljetusten 
rahoitusresurssien pullonkauloja vähennetään.  Kuljetukset 
3) Vakavien hätätilojen avustustoimia 
parannetaan nykyistä parempien 
kuljetusratkaisujen avulla.  B) Yksinkertaistetaan kuljetusta koskevia säännöksiä ja tehostetaan hallintomenettelyjä.
 
Valmius 
4) Tuetaan ja täydennetään osallistuvien 
valtioiden valmiustoimia yhtenäisten EU:n 
puitteiden avulla.  1) Linkitetään kansalliset valmiusjärjestelmät entistä paremmin yhteen lisäämällä johdonmukaisuutta. 
2) Laajennetaan EU:n nykyisten valmiustoimien 
soveltamisalaa, ja linkitetään ne nykyistä paremmin 
kansallisiin ohjelmiin. 
3) Määritellään valmist autuminen yksiselitteisesti 
yhdeksi EU:n pelastuspalveluyhteistyön tavoitteeksi, ja annetaan sille riittävä rahoitus. 
 
 
FI 4   FI Ennaltaehkäisy 
5) Tuetaan ja täydennetään osallistuvien 
valtioiden katastrofiriskien hallintatoimia 
ennaltaehkäisyä koskevien yhtenäisten 
EU:n puitteiden avulla.  1) Tuetaan kansallista ka tastrofiriskien hallinnan 
suunnittelua. 
2) Parannetaan kokemusten jakamista edistämällä 
yhteisymmärrystä katastrofiriskien hallinnan 
käytännöistä ja antamalla rahoitusta korkean 
suojelutason saavuttamiseksi. 
3) Yhdennetään katastrofien ennaltaehkäisyn 
toimintalinjoja.  
4) Lisätään ennaltaehkäisevää valistusta.  
5. ARVIOIDUT TOIMINTAVAIHTOEHDOT JA NIIDEN VAIKUTUKSET  
5.1. Avun saatavuus 
Katastrofiapua koskevassa vuoden 2010 tiedonannossa7 komissio ehdottaa eurooppalaisten 
hätäapuvalmiuksien  luomista (vapaaehtoinen reservi, johon kootaan osallistuvien valtioiden 
ennakkoon sitomia resursseja), Euroopan hätäapukeskuksen  perustamista, kuljetusten 
helpottamista ja EU:n rahoittamien resurssien  luomista poistamaan valmiuksissa olevia 
puutteita. Kaikki sidosryhmät tukevat voima kkaasti suunnittelun lisäämistä, ennakolta 
tehtäviä järjestelyjä ja ennakoitavuutta. 
Avun saatavuuden  toimintavaihtoehdot: 1) Toteutetaan  vapaaehtoinen reservi ilman EU:n 
yhteisrahoitusta. 2) Toteutetaan vapaaehtoinen reservi rajoitetulla EU:n  yhteisrahoituksella 
(vain käyttöönottokustannukset). 3) Toteutetaan vapaaehtoinen reservi EU:n yhteisrahoituksen korkeahkolla osuudella (jonkin verran kehity styötä, tarvikkeet mukaan 
luettuina), valmiustilakustannukset ja käyttöönotto. 
Toimintavaihtoehto 1 ei vaikuttaisi EU:n  talousarvioon eikä ai heuttaisi muutoksia 
lainsäädäntöön. Se olisi puhtaasti poliittinen sito umus eikä varmistaisi riittävien resurssien 
luotettavaa saatavuutta kestävällä tavalla. Vaih toehto 2 vähentäisi osallistuvien valtioiden 
taloudellisia rajoitteita osoittaa resursseja reserviin ja tekisi EU:n avustustoimista entistä 
johdonmukaisempia ja tarvepohjaisempia. Näin  vältettäisiin päälle kkäisyys, lisättäisiin 
täydentävyyttä ja nopeutettaisiin avun toimittamista siten, että kokonaistehokkuus paranisi. Osallistuviin valtioihin ja EU:hun kohdistuva ha llinnollinen rasitus olisi vähäinen. Arvioitu 
budjettisiirtymä on yhdeksän miljoonaa euroa vuodessa. Vaihtoehdon 3 vaikutus on verrattavissa vaihtoehtoon 2, ja se lisäisi edelleen EU:n katastrofiavun tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta, koska sen avulla saataisi in nopeasti aikaan toimiva reservi.  
Vaihtoehdot 2 ja 3 ovat yleisesti parhaita tehokkuuden ja vaikuttavuuden kannalta siten, että 
vaihtoehdossa 3 hyödyt ovat selkeimmät. 
5.2. Kriittisten puutteiden yksilöiminen ja poistaminen  
Vuoden 2010 tiedonannossa mainitaan erilaisia tapoja poistaa avustusvalmiuksissa olevia 
puutteita. Yhtenä vaihtoehtona ovat koko EU:ssa jaettavat EU-rahoitteiset  resurssit, jotka 
otettaisiin käyttöön vapaaehtois ta reserviä vastaavalla tava lla. Resursseja hallinnoivat 
osallistuvat valtiot voisivat kä yttää resursseja kotimaassa sillo in, kun niitä ei tarvita EU:n 
operaatioihin. 
                                                
 
7 KOM(2010) 600 lopullinen. 
 
FI 5   FI Kriittisiä puutteita  koskevat toimintavaihtoehdot: 1) Osallistuvat valtiot korjaavat puutteet 
ilman EU:n yhteisrahoitusta. 2) Osalli stuvat valtiot korjaav at puutteet EU:n 
yhteisrahoituksella. 3) Puutteet  korjataan EU:n resursseilla. 
Vaihtoehdolla 1 ei olisi merkittäviä vaikutuksia  EU:n talousarvioon, mutta sen tehokin olisi 
rajallinen. Osallistuviin valtio ihin epätasaisesti kohdistuvat tal oudelliset rasitukset ja hyödyt 
aiheuttavat todennäköisesti jä nnitteitä. Vaihtoehdon 2 avulla puutteita voitaisiin korjata 
tehokkaasti ja vaikuttavasti ja resursseja voitaisiin jakaa. Toimintamalli olisi nykyistä 
tasapuolisempi ja yhtenäisempi, kun taakka jaetta isiin (osittain) ja os allistuvien valtioiden 
taloudellisia rajoituksia piene nnettäisiin. Vaihtoehto 3 on erittäi n tehokas, ja sen ansiosta EU 
voisi puuttua yksilöityihin puutteisiin oikea-aikaisesti ja kustannustehokkaasti – mikäli 
käytettävissä on tarvittavat budj ettivarat. EU:n talousarvion  osuuden lisääminen voitaisiin 
kyseenalaistaa toissijaisuussyistä. 
Vaihtoehto 2 näyttää sopivan er ityisen hyvin sellaisten riskien hallintaa varten tarvittaviin 
resursseihin, joiden todennäköis yys on vähäinen, mutta vaikutukset  suuret. Vaihtoehto 3 taas 
sopii kaikkia toimijoita hyöd yttäviin horisontaalisiin resursseihin, etenkin jos 
budjettivaikutukset ovat vähäiset. 
5.3. Kuljetukset  
Kuljetukseen varattujen logististen ja rahoitusresurssien rajallisuutta  koskevat 
toimintavaihtoehdot: 1) Järjeste lmä lopetetaan. 2) Toimintali njoja ei muuteta. 3) EU:n 
yhteisrahoituksen enimmäismäärää tärkeimpiin  kuljetustarpeisiin lisätään. 4) EU:n 
yhteisrahoituksen enimmäismäärää lis ätään kuljetuksiin kautta linjan. 
Vaihtoehto 1 heikentäisi pelastuspalvelutavoi tteiden toteuttamismahdollisuuksia, mistä syystä 
se hylätään. Vaihtoehto 2 nojaa yksityisiin vailla  kustannuksia oleviin ratk aisuihin ja siihen, 
että osallistuvat va ltiot tarjoavat kuljetuksia  toisilleen. Vaihtoehdoilla  3 ja 4 vähennettäisiin 
kuljetusten rahoittamisen es teitä. Vaihtoehdossa 3 kokonaisa vustustoimista tehtäisiin 
tarvepohjaisia. Vaihtoehdoissa 3 ja 4 ulkoisiin kum ppaneihin kohdistuva hallinnollinen rasitus 
pysyisi todennäköisesti enti sellään. Vaihtoehdossa 4 on riski, että matalat 
kuljetuskustannukset kannustaisivat epäoleelli sten hyödykkeiden käyttöönottoon, minkä takia 
vaihtoehtoa 3 pidetään parempana. 
Hallinnollisten menettelyjen tehostamista  koskevat toimintavaihtoehdot: 1) Toimintalinjoja ei 
muuteta. 2) Hallintomenettelyjä yksinkertaistetaan. 
Vaihtoehdossa 1 komissio toteuttaa yksinkertai stamisen ilman lainsäädäntötarkistusta. 
Vaihtoehto 2 käsittää lainsäädäntötarkistuksen . Sen odotetaan edelleen vähentävän EU:n ja 
osallistuvien valtioiden hallintokustannuksia ja edistävän merkittävästi tavoitteiden saavuttamista. Koska vaihtoehdon 1 ei katsota tuottavan riittävästi merkittäviä parannuksia, 
vaihtoehtoa 2 pidetään parempana. 
5.4. Valmius  
Sidosryhmät olivat yleisesti t yytyväisiä nykyisiin koulutus- ja ha rjoitusjärjestelyihin. Toiset 
pyysivät niiden soveltamisalan laajentamista. Va ihtoehdot, joissa otettaisiin käyttöön sitovaa 
lainsäädäntöä, sitovia normeja tai laatumer kintöjä, hylättiin varhaisvaiheessa, koska 
oikeusperusta eli EU:n to iminnasta tehdyn sopimuksen 196 artikla sulkee pois 
yhdenmukaistamisen.  
 
FI 6   FI Toimintavaihtoehdot: 1) Koulutuksesta ja harj oituksista annetaan ei -sitovat ohjeet, eikä 
rahoitusvälineen menotasoja muuteta. 2) A nnetaan EU:n yleistä valmiustilaa koskevat 
poliittiset puitteet ilman sitovia säännöksiä ja lisätään EU:n rahoitusta koulutusverkon 
perustamiseen ja muihin toimiin. 3) Annet aan EU:n rahoitusta kansalliseen koulutukseen 
tietyt vähimmäisvaatimukset täyttäville koulutuskeskuksille. 
Vaihtoehto 1: Ei-sitovat EU:n ohjeet johtaisiva t todennäköisesti vaihteluihin osallistuvien 
valtioiden valmiustasoissa, ei vätkä ne olisi tehokkaita. Ta loudelliset, sosiaaliset ja 
ympäristöön kohdistuvat vaikutukset, myös hallinnollin en rasitus, olisivat  rajoitettuja, koska 
osallistuvat valtiot panisivat täytäntöön vain omat norminsa. 
Vaihtoehto 2: Koska osallistuvien valtioiden va lmiustaso vaihtelee, ei-sitovien EU:n ohjeiden 
täytäntöönpanon vaikutukset kus tannuksiin ja tehokkuuteen olisivat  vaihtelevia. Jos EU:n 
rahoitustukea annettaisiin, kustannukset kohdi stuisivat (osittain) EU:n talousarvioon. 
Vaihtoehto 3: Avustusoperaatioiden, joihin  osallistuu useampia valtioita, tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta voidaan parantaa yhteist en periaatteiden, osaamisen, paremman 
yhteentoimivuuden ja entistä suurempien reservie n avulla. Koulutusver koston perustamisesta 
aiheutuvat kustannukset ovat EU:n tasolla rajoitettuja. Osallistuvien valtioiden täytäntöönpanokustannukset liittyvät muun muassa  opetussuunnitelmia koskeviin normeihin. 
Julkisiin ja yksityisiin toimi nnanharjoittajiin kohdistuva hall innollinen rasitus voi olla 
merkittävä, koska normien noudattaminen ja vaatimusten täyttäminen merkitsevät todennäköisesti huomattavia ylimäär äisiä raportointikustannuksia. 
Vaihtoehdot 2 ja 3 tuottaisivat enemmän hyötyjä tehokkuuden ja EU:n lisäarvon kannalta 
kuin vaihtoehto 1. Vaihtoehto 3 olisi todennä köisesti parempi kuin vaihtoehto 2 tehokkuuden 
ja johdonmukaisuuden kannalta, mutta sidosryhmät  suhtautuivat siihen varauksellisesti. 
5.5. Ennaltaehkäisy  
Sidosryhmät ovat samaa mieltä siitä, että ennalta ehkäisevien toimien on oltava olennainen osa 
tasapainoista toimintamallia, jolla EU:n pelastuspalvelua viedään eteenpäin.  
Toimintavaihtoehdot: 1) Uutta EU:n lainsäädän töä ei anneta. Sen sijaan annetaan ohjeet 
ennaltaehkäisyä koskevista kansallisista vähimmäisvaatimuksista ja kansallisista 
katastrofiriskien hallintasuunnitelmista. Yh teisrahoitustasot säilytetään nykyisellään. 
2) Annetaan EU:n yleistä e nnaltaehkäisyä koskevat poliitt iset puitteet ilman sitovia 
säännöksiä ja lisätään EU:n rahoitusta riski nhallintasuunnitelmiin. 3) Asetetaan päivämäärä, 
johon mennessä jäsenvaltioiden on saatettava va lmiiksi riskinhallintasuunnitelmansa yhdessä 
komission ohjeiden kanssa.  
Vaihtoehto 1 johtaisi riski nhallintasuunnitelmien ja ennalt aehkäisyn vähimmäisvaatimusten 
vaihtelevaan täytäntöönpanoon, eikä sen avulla  voitaisi EU:ssa täyt tää yleisesti korkeaa 
ennaltaehkäisyvaatimusta. 
Vaihtoehto 2 johtaisi ohjeiden nopeahkoon tä ytäntöönpanoon edellyttäen, että osallistuvat 
valtiot hakevat EU:n rahoitusta. Kustannukset  riippuisivat kunkin kansallisen järjestelmän 
edistymisestä. Lisäraportoinnista aiheutuva t hallintokustannukset olisivat vähäisiä tai 
merkityksettömiä. Taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset olisivat 
suurempia kuin vaihtoehdossa 1. 
 
FI 7   FI Vaihtoehtoon 3 kuuluu johdonmukainen ja tasapuo linen koko EU:n käsittävä toimintamalli, 
mutta sen täytäntöönpano saattaisi viivästyä lainsäädäntöprosessin pituuden takia. Hallinnollinen rasitus olisi vähäinen. 
Vaihtoehto 1 ei johtaisi ri ittävään tehokkuuteen ja johdonmuka isuuteen, kun taas vaihtoehdot 
2 ja 3 edistäisivät tehokkuu tta, vaikuttavuutta ja johd onmukaisuutta. Vaihtoehdon 2 
täytäntöönpano voisi olla nopeampaa, mutta va ihtoehto 3 saattaisi johtaa keskipitkällä 
aikavälillä johdonmukaisempaan katastrofi riskien hallintasuunnitelmien täytäntöönpanoon. 
Keskeiset sidosryhmät suhtautuivat kuitenkin siihen varauksellisesti. 
6. Y
HTEENVETO JA PÄÄTELMÄT  
Vaikutusten arvioinnin perustee lla säädösehdotukseen olisi sisä llytettävä seuraavat tekijät 
avustustoimien  osalta: resurssien vapaaehtoisen reserv in (avun saatavuus, vaihtoehto 3) ja 
EU:n rahoittamien resurssien (kriittiset puutteet, vaihtoehto 2) olennaiset osatekijät ja periaatteet siten, että  viitataan täytäntöönpano sääntöihin. Kuljetusten
 osalta vaikutusten 
arvioinnin perusteella ehdotet aan eräiden voimassa olevie n säännösten tarkistamista 
kuljetusoperaatioihin myönnettävän EU:n rahoitu sosuuden suurentamiseksi ja hallinnollisten 
menettelyjen yksinkertaistamiseksi. Ennaltaehkäisyn  ja valmistautumisen  osalta ehdotetaan 
EU:n yleisiä poliittisia puitteita ja ko mission ohjeita. Riskinhallintasuunnitelmien 
kehittämiselle jäsenvaltioissa olisi harkittava määräaikaa (ennaltaehkäisy, vaihtoehto 3). EU:n 
lisärahoitustuella tuettaisiin ri skinhallintasuunnitelmie n kehittämistä ja vähimmäisvaatimusten 
täyttämistä, koulutusverkostoa ja muita toimia (valmius, vaihtoehto 2). 
Lisärahoitus tukitoimiin edellyttäisi vastaavia muutoksia rahoitusvälineeseen. 
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Komissio arvioi lainsäädännön täytäntöönpanoa ja  vertaa sitä viitea rvoihin aikaisintaan 
kolmen vuoden kuluttua sen voimaantulosta m uun muassa seurantati etojen perusteella 
käyttämällä esimerkiksi tulosindikaattoreja ja peruslinjoja, kuten avustustoimiin kuluvaa aikaa ja valmiustoimenpiteitä.