Ehdotus Euroopan Parlamentin ja neuvoston direktiiviksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta /* KOM/99/0004 lopull. - COD 99/0003 */



Virallinen lehti nro C 063 , 05/03/1999 s. 0008



Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetussa direktiivissä 92/117/ETY (1) säädetään, että komissio antaa neuvostolle kertomuksen zoonoosien valvomiseksi ja estämiseksi toteutettavista toimenpiteistä. Komissiolle asetettiin tämä velvollisuus, kun direktiivin voimaantulon jälkeen kävi ilmi, että sitä on muutettava. Direktiivin 92/117/ETY säännösten täytäntöönpanosta saatu kokemus on osoittanut, että tiettyjä teknisiä säännöksiä on tarpeen tarkistaa. Samana aikaan tuli tarpeelliseksi tutkia myös muita mahdollisia yhteisön toimenpiteitä ihmisten terveyttä uhkaavien zoonoosien torjumiseksi. (1) EYVL L 62, 15.3.1993, s. 38. Tarkistukseen liittyy lukuisia vaikeita ja monimutkaisia kysymyksiä, ja sen arveltiin vievän runsaasti aikaa. Komission ehdotuksesta neuvosto antoi sille direktiivillä 97/22/EY 18 kuukautta aikaa tehdä uusia ehdotuksia. Myös jäsenvaltioille asetettiin eräitä aikarajoituksia, jotka koskevat niiden jatkamia täytäntöönpanon valvontaohjelmia. Tänä aikana komission yksiköt ovat käyneet useita neuvotteluja niiden kanssa, joita asia koskee. Näissä neuvotteluissa on käynyt ilmi, että zoonoosien valvontaa koskevien yhtenäisten sääntöjen vahvistaminen on monimutkainen kysymys, joka vaatii perusteellista tieteellistä arviointia. Sen vuoksi direktiivin 92/117/ETY tarkistaminen direktiivissä 97/22/EY säädetyssä ajassa ei ollut mahdollista. Tästä syystä ehdotetaan, että komissiolle aiheellisten ehdotusten tekemiseksi annettua ajanjaksoa jatkettaisiin vielä kerran. Samalla ehdotetaan myös, että kolmansille maille annettua määräaikaa 31. joulukuuta 1998, johon mennessä niiden on toimitettava zoonoosien valvontaohjelma komissiolle, siirretään siihen asti, kunnes yhteisössä on pantu täytäntöön tieteelliseen tietoon perustuva ohjelma. Komission yksiköiden tarkoituksena on käydä työryhmäkeskusteluja ennen kuin uusi teksti laaditaan vuoden 1999 kesäkuuhun mennessä. Pyynnöt tieteellisten lausuntojen saamiseksi lähetetään komission tiedekomiteoille vuoden 1999 kesäkuun loppuun mennessä. Ne, joita asia koskee, voivat esittää huomautuksiaan ehdotuksesta vuoden 1999 loppuun saakka. Kertomus ja ehdotus direktiivin 92/117/ETY tarkistamisesta lähetetään neuvostolle ja parlamentille 31. päivään maaliskuuta 2000 mennessä. Liitteenä olevassa välikertomuksessa annetaan tietoja asian käsittelyn edistymisestä ja mahdollisista vaihtoehdoista tulevaksi yhteisön lainsäädännöksi zoonoosien valvonnasta. VÄLIKERTOMUS ZOONOOSIEN VALVOMISEKSI JA EHKÄISEMISEKSI TÄYTÄNTÖÖNPANTAVISTA TOIMENPITEISTÄ Tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetulla neuvoston direktiivillä 92/117/ETY (2) tavoitellaan luotettavaa tiedonantojärjestelmää zoonoosien esiintymisestä yleensä. Direktiivissä pyritään myös vahvistamaan keinot, joilla seurataan ja valvotaan salmonellan eräiden invasiivisten serotyyppien esiintymistä jalostussiipikarjaparvissa sekä pyritään näiden serotyyppien hävittämiseen. Siinä säädetään salmonellan lisäksi myös muiden zoonoosien aiheuttajien valvontaohjelmien kehittämisestä. (2) EYVL L 62, 15.3.1993, s. 38. 1. Zoonoosien valvonta a) Johdanto Nykyiset valvontatoimenpiteet koskevat ainoastaan jalostussiipikarjaparvissa esiintyvää salmonellaa, koska 1980-lopulta lähtien vakavimpana kysymyksenä on pidetty sitä yhä lisääntyvää määrää ihmisillä esiintyviä salmonellatapauksia, jotka ovat peräisin munien aiheuttamasta Salmonella Enteritidis -tartunnasta. Asiassa omaksuttiin ylhäältä alaspäin suuntautuva lähestymistapa, jonka mukaan ensin säädetään toimenpiteistä, joiden tarkoitus on hävittää S. Enteritidis (ja S. Typhimurium) jalostusparvista. Tällä vähennetään taudin siirtymisriskiä kaupallisiin parviin. Kaupallisia parvia koskevista toimenpiteistä oli tarkoitus säätää tulevaisuudessa. Pian havaittiin kuitenkin, että kaikki jäsenvaltiot eivät täysin pystyneet panemaan täytäntöön zoonoosidirektiivissä säädettyä järjestelmää. Ainoastaan neljässä jäsenvaltiossa on pantu täytäntöön kaikki säännökset, jotka koskevat salmonellan valvontaa jalostusparvissa. Vaikka joitakin zoonoosidirektiivin määräaikoja siirrettiin direktiivillä 97/22/EY, jotkut jäsenvaltiot eivät ole vielä jättäneet zoonoosidirektiivin tavoitteiden saavuttamista koskevia kansallisia suunnitelmiaan, eivätkä ne ole panneet täytäntöön edellä mainittuja säännöksiä. Komissio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että zoonoosidirektiiviä noudatetaan kaikissa jäsenvaltioissa, sillä säännösten noudattaminen on välttämätön edellytys laadittaessa ehdotuksia zoonoosien valvontaa koskevien toimenpiteiden parantamiseksi. Siipikarjatuotteet ja erityisesti syötäväksi tarkoitetut munat ovat edelleen ihmisillä esiintyvän salmonellan päätartuttaja useimmissa jäsenvaltioissa. Eräät jäsenvaltiot ovatkin kansallisella tasolla ulottaneet toimenpiteensä koskemaan myös kaupallisia parvia. Koska jalostusparvia koskevien säännösten täytäntöönpanosta ei ole saatu tyydyttäviä tuloksia, ei ole ollut mahdollista ottaa käyttöön yhteisön toimenpiteitä salmonellan valvomiseksi kaupallisesti kasvatetussa siipikarjassa. Kansanterveydelle yhteisössä aiheutuvien seurausten vuoksi kertomuksen esittäminen ja zoonoosidirektiivin perusluonteinen tarkistus vaativat tiukan aikataulun noudattamista. Tähän tärkeään tehtävään on osoitettava tarvittavat voimavarat esitettyjen määräaikojen noudattamiseksi. Salmonellan hävittäminen yhteisön siipikarjaparvista on tavoite, jonka saavuttamiseksi suunniteltu strategia perustuu siitoseläinten tautivapauden varmistamiseen. Vaikka tämä tavoite on edelleen hyvin perusteltu, sitä on tarkasteltava uudelleen, erityisesti päämäärän saavuttamiseksi tarvittavien eri vaiheiden osalta. Monet jäsenvaltiot kokevat hyvin vaikeaksi kokonaisten siitosparvien pakollisen teurastamisen ja hävittämisen ilman edeltäviä pyrkimyksiä vähentää taudinaiheuttajan yleistä levinneisyyttä muilla valvontatoimenpiteillä. Komission mielestä kyseisessä neuvoston direktiivissä säädettyä nykyistä järjestelmää on tarpeen tarkistaa. b) Valvontatoimenpiteiden uusi lähestymistapa Zoonosien valvontatoimenpiteiden parantamista koskevaa ehdotusta valmistellessaan sekä komissio että jäsenvaltioiden ja muiden asianomaisten tahojen asiantuntijat ovat pohtineet nykyisen politiikan perusteellista muuttamista ja tulevaisuuden mahdollisten strategioiden tavoitteita. Tämän tuloksena on määritelty muun muassa seuraavat tavoitteet: - olisi annettava takeet kuluttajien turvallisuuden paranemisesta ottamalla käyttöön taudinaiheuttajien vähentämistä koskevia ohjelmia, jotka jäsenvaltiot panevat täytäntöön - jäsenvaltioille olisi annettava niiden yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitsemaa joustoa - olisi varmistettava toimenpiteiden yhtenäinen toteuttaminen jäsenvaltioissa - olisi otettava huomioon huolet, jotka koskevat zoonoosien aiheuttajien leviämistä kaupan välityksellä - tieteellisten perustelujen olisi oltava niin hyvät, että mahdolliset kauppariidat kolmansien maiden kanssa voidaan välttää - olisi kehitettävä toimenpiteitä "maatilalta ruokapöytään" -periaatteen mukaisesti tuottamalla turvallista ruokaa turvallisiksi todetuista eläimistä - olisi otettava huomioon zoonoosien aiheuttajien levinneisyys eri jäsenvaltioissa. Näiden tavoitteiden saavuttamisen mahdollistavat keinot ja erityisesti taudinaiheuttajien vähentämisohjelmien keinot on vahvistettava tieteellisten riskianalyysien perusteella. Jotta komissio voisi seurata tällaisten ohjelmien kehitystä, jäsenvaltioiden on toimitettava sille niiden tavoitteita koskevat kansalliset suunnitelmat. Yksittäisellä jäsenvaltiolla olisi kuitenkin mahdollisuus valita välineet, joita se pitää tarpeellisina tavoitteiden saavuttamiseksi. Koska zoonoosien aiheuttajien valvonta alkaa alkutuotannosta, hyvän kotieläintalouden käytäntöjä koskevien periaatteiden täytäntöönpanolla on keskeinen merkitys. Nykyisessä zoonooseja koskevassa direktiivissä säädetään ainoastaan tiettyjen salmonellatyyppien valvontatoimenpiteistä. Sen sijaan uuteen lähestymistapaan sisältyy myös muiden elintarvikkeista johtuvien taudinaiheuttajien valvontaa koskevia tavoitteita. Kampylobakteeriin ja sytotoksiseen E. coli -bakteeriin liittyviä ongelmia olisi käsiteltävä, koska niillä on vaikutusta ihmisten terveyteen ja niitä koskevien toimenpiteiden kohdentaminen maatiloilla on toteutettavissa. Uusi lähestymistapa parantaa kuluttajien turvallisuutta erityisesti niiden taudinaiheuttajien osalta, joilla on eniten vaikutusta terveyteen. Kuluttajien on kuitenkin hyväksyttävä, että täysin riskitöntä tasoa ei ole mahdollista saavuttaa. Uuden lähestymistavan taloudellisten vaikutusten arviointia on lisättävä. Nämä vaikutukset, jotka voivat olla huomattavia, riippuvat tarkasteltavina olevien zoonoosien aiheuttajien levinneisyydestä jäsenvaltioissa. On tutkittava mahdollisuutta myöntää rahoitustukea suunnitelmille, jotka noudattavat esitettyjä vaihtoehtoja. Olisi myös pantava merkille, että elintarvikkeiden turvallisuuden lisääntyminen lisää kuluttajien luottamusta ja auttaa välttämään elintarvikkeisiin liittyviä pelkoja. Tärkein asia on kuitenkin ehkä se, että tieteelliseen tietoon perustuva zoonooseja ja niiden aiheuttajia koskeva yhteisön politiikka toimii myös välineenä kolmansien maiden kanssa käytävässä kaupassa. 2. Epidemiologiset tiedot zoonooseista Yhteisön strategian paras mahdollinen täytäntöönpano edellyttää zoonooseja koskevien epidemiologisten tietojen keräämistä. Yhteistyössä zoonoosien epidemiologiaa tutkivan yhteisön vertailulaboratorion kanssa komissio on laatinut vuosikertomuksen eläimissä, rehuissa, elintarvikkeissa ja ihmisissä esiintyvien zoonoosien aiheuttajien lähteistä ja niihin liittyvistä suuntauksista Euroopan unionissa. Ensimmäinen kertomus koski vuotta 1994 ja vuoden 1997 kertomusta laaditaan parhaillaan. Epidemiologisen tiedon keräämiselle vahvistetut päämäärät on saavutettu vuosi vuodelta entistä paremmin. Nykyisin kaikki 15 jäsenvaltiota antavat oman vuosikertomuksensa. Tietojen laatu kärsii kuitenkin vielä valvontajärjestelmien epäyhdenmukaisuudesta, joka nykyisellään vaikeuttaa pätevien johtopäätösten tekemistä zoonoosien aiheuttajiin liittyvistä suuntauksista EU:ssa. Tulevaisuudessa zoonoosien torjuntaan tarkoitettujen toimenpiteiden olisi perustuttava riskien arviointiin. Tämä lisää tarvetta täsmälliseen tietoon zoonooseista ja niiden aiheuttajista ravintoketjun kaikissa vaiheissa. Tiedonantojärjestelmän yhdenmukaisuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön tiettyjä vahvistettuja perusteita esimerkiksi tapausten määrittelylle. Nykyisin yhteisössä on käynnissä useita aloitteita, joihin sisältyy myös zoonooseista ilmoittamista koskevia toimenpiteitä. Tällainen on esimerkiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön (2119/98/EY) (3). Komission sisäinen sekä komission ja jäsenvaltion välinen tiivis yhteistyö on tarpeen, jotta kerätyt tiedot saataisiin mahdollisimman tehokkaaseen käyttöön ja jotta vältetään kaksinkertainen työ. (3) EYVL L 268, 3.10.1998, s. 1. 3. Päätelmät Edellä esitetyn perusteella on selvää, että zoonoosien valvontaa koskevan pitkän aikavälin strategian laatiminen on vaikea tehtävä, jossa on otettava huomioon monia näkökohtia. Tärkeimmän tavoitteen eli kuluttajien suojelun lisäksi zoonoosien valvontapolitiikan tärkeitä tekijöitä tulevaisuudessa ovat tieteellinen arviointi, ehdotettujen toimenpiteiden käyttökelpoisuus, taudinaiheuttajien vähentämisohjelmien tehokkuuden seuranta sekä tällaisten toimenpiteiden rahoitusvaikutukset. On valitettavaa, että ongelman hankaluuden vuoksi komissio ei ole kyennyt tekemään ehdotusta aikaisemmin. Edellä mainittujen seikkojen perusteella näyttää kuitenkin siltä, että lisäpohdinta on tarpeen ennen asiaa koskevien ehdotusten tekemistä. Sen vuoksi komissio pyytää, että sille annettaisiin direktiivin 92/117/ETY 15a artiklaan tehtävällä muutoksella lisää aikaa saattaa päätökseen työskentely kuluttajien suojelun kannalta parhaan ratkaisun löytämiseksi. Tällä välin komissio pyrkii varmistamaan, että jäsenvaltiot turvaavat kuluttajien suojelussa nykyisillä keinoilla parhaan mahdollisen tason. Kun tieteelliseen tietoon perustuva taudinaiheuttajien valvonta- ja vähentämispolitiikka on otettu käyttöön yhteisössä ja pantu täytäntöön jäsenvaltioissa, tätä politiikkaa vastaavia takeita voidaan vaatia myös kolmansilta mailta. Sen vuoksi ehdotetaan, että direktiivin 92/117/ETY 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua määräaikaa jatketaan. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 100A artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (4) (4) EYVL C ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (5) (5) EYVL C noudattavat perustamissopimuksen 189B artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat, että kokemuksen perusteella sekä zoonoosien ehkäisemisen ja valvonnan tärkeyden vuoksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi 17 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/117/ETY (6) sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 97/22/EY (7) aäännöksiin on tarpeen tehdä huomattavia tarkistuksia, (6) EYVL L 62, 15.3.1993, s. 38. (7) EYVL L 113, 30.4.1997, s. 9. nämä huomattavat tarkistukset muodostuvat zoonooseja koskevasta tiedonantojärjestelmästä annettavista uusista säännöksistä, siipikarjaparvien salmonellan valvontaa ja hävittämistä koskevien sääntöjen parantamisesta sekä muiden zoonoosien kuin salmonellan, erityisesti kampylobakteerin ja E. coli -bakteerin sytotoksisten kantojen valvontajärjestelmästä, huomattava tarkistus vaatii kaikkien osapuolien ja erityisesti kuluttajajärjestöjen, maatalouselinkeinon edustajien sekä tieteellisten asiantuntijoiden kuulemista ja huomioon ottamista, koska tätä huomattavaa tarkistusta ei ole vielä tehty, on aiheellista säätää, että jatketaan määräaikoja, jotka koskevat kolmansien maiden toimittamia suunnitelmia sekä vaatimusta esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksia uusista säännöksistä, ja tämä direktiivi koskee suoraan kansanterveyttä; 100A artiklaa olisi näin ollen pidettävä sen oikeusperustana, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Muutetaan direktiivi 92/117/ETY seuraavasti: 1. Korvataan 14 artiklan 2 kohdassa ilmaus "31 päivään joulukuuta 1998 mennessä" ilmauksella "yhden vuoden kuluessa 15 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ehdotusten mukaisesti annettujen säädösten voimaantulosta". 2. Korvataan 15 a artiklassa: a) 1 kohdan päivämäärä "1 päivään marraskuuta 1997" päivämäärällä "31 päivään maaliskuuta 2000" b) 2 kohdan päivämäärä "1 päivään kesäkuuta 1998" päivämäärällä "31 päivään joulukuuta 2000". 2 artikla Jäsenvaltioiden on saatettava voimaan tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä toukokuuta 2001. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiivin tai niitä virallisesti julkaistaessa niihin on liitettävä viittaus tähän direktiivin. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset komissiolle. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille. 3 artikla Tämä direktiivi tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 4 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puhemies