(2)Kreikkaa koskeva vuoden 2020 maaraportti julkaistiin 26 päivänä helmikuuta 2020. Siinä arvioitiin Kreikan edistymistä neuvoston 9 päivänä heinäkuuta 2019 hyväksymien maakohtaisten suositusten noudattamisessa, aiempina vuosina annettujen suositusten noudattamisessa ja kansallisten Eurooppa 2020 ‑tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi siihen sisältyi asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laadittu perusteellinen tarkastelu, jonka tulokset julkaistiin samaten 26 päivänä helmikuuta 2020. Komissio päätteli analyysinsa perusteella, että Kreikan makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja. Havaitut epätasapainot liittyvät erityisesti suureen julkiseen velkaan, järjestämättömien lainojen suureen osuuteen pankkien taseissa ja ulkoiseen sektoriin tilanteessa, jossa potentiaalinen kasvu on yhä heikkoa ja työttömyys korkealla.

(3)Maailman terveysjärjestö julisti 11 päivänä maaliskuuta 2020 covid-19:n virallisesti maailmanlaajuiseksi pandemiaksi. Se on kansalaisten, yhteiskuntien ja talouden kannalta vakava kansanterveysuhka. Se asettaa kansalliset terveydenhuoltojärjestelmät kovan paineen alaisiksi ja vahingoittaa globaaleja toimitusketjuja, heiluttaa rahoitusmarkkinoita, häiritsee kulutuskysyntää ja vaikuttaa kielteisesti useilla eri aloilla. Se uhkaa ihmisten työpaikkoja ja toimeentuloa sekä yritysten liiketoimintaa. Pandemia on aiheuttanut merkittävän talouden häiriön, jolla on jo vakavia vaikutuksia Euroopan unionissa. Komissio antoi 13 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon, jossa kehotetaan toteuttamaan kriisin talousvaikutusten lieventämiseksi koordinoituja taloudellisia toimia, joihin osallistuvat kaikki kansallisen ja unionin tason toimijat.

(4)Useat jäsenvaltiot ovat julistaneet hätätilan tai ottaneet käyttöön hätätoimenpiteitä. Hätätoimenpiteiden olisi oltava ehdottoman oikeasuhteisia, välttämättömiä, ajallisesti rajoitettuja ja eurooppalaisten ja kansainvälisten normien mukaisia. Niihin olisi sovellettava demokraattista valvontaa ja riippumatonta laillisuusvalvontaa.

(5)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

(6)On toimittava herkeämättä, jotta voidaan rajoittaa ja hillitä pandemian leviämistä, parantaa kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä, lieventää sosioekonomisia seurauksia toteuttamalla yrityksille ja kotitalouksille suunnattuja tukitoimia ja varmistaa työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden kannalta asianmukaiset olosuhteet työpaikoilla, kun taloudellista toimintaa käynnistetään uudelleen. Unionin olisi hyödynnettävä käytettävissään olevia välineitä kaikilta osin tukeakseen jäsenvaltioiden toimia näillä osa-alueilla. Samaan aikaan jäsenvaltioiden ja unionin olisi yhdessä valmisteltava toimenpiteitä, joita tarvitaan, jotta yhteiskunnassa ja taloudessa voidaan palata normaaliin ja jotta päästään takaisin kestävään kasvuun. Toimenpiteissä olisi otettava huomioon muun muassa vihreä siirtymä ja digitaalinen muutos ja hyödynnettävä kaikki kriisistä saadut kokemukset.

(7)Covid-19-kriisi on tuonut esiin sisämarkkinoiden tarjoaman joustavuuden, joka auttaa sopeutumaan poikkeuksellisiin tilanteisiin. Poikkeustoimenpiteet, jotka estävät sisämarkkinoita toimimasta normaalisti, on kuitenkin poistettava heti, kun ne eivät enää ole välttämättömiä. Näin voidaan varmistaa nopea ja sujuva siirtyminen elpymisvaiheeseen sekä palauttaa tavaroiden, palveluiden ja työntekijöiden vapaa liikkuvuus. Vallitseva kriisi on osoittanut, että terveydenhuoltoalalla tarvitaan kriisivalmiussuunnitelmia, joihin kuuluvat muun muassa parannetut hankintastrategiat, monipuoliset toimitusketjut ja välttämättömien tarvikkeiden strategiset varastot. Niillä on tärkeä merkitys laadittaessa laajempia kriisivalmiussuunnitelmia.

(8)Jotta jäsenvaltiot voivat ottaa käyttöön kaikki Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käyttämättä olevat varat lieventääkseen covid-19-pandemian poikkeuksellisia vaikutuksia, unionin lainsäätäjä on jo tehnyt muutoksia lainsäädäntöön. Näillä muutoksilla lisätään joustavuutta sekä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan menettelyjä. Lisäksi jäsenvaltiot voivat tilivuonna 2020–2021 kassavirtapaineiden vähentämiseksi hyödyntää 100 prosentin yhteisrahoitusosuutta unionin talousarviosta. Kreikkaa kannustetaan hyödyntämään näitä mahdollisuuksia kaikilta osin, jotta se voi auttaa niitä yksittäisiä henkilöitä ja aloja, joihin haasteet eniten vaikuttavat.

(9) Pandemian sosioekonomiset seuraukset jakautuvat todennäköisesti epätasaisesti Kreikan eri alueiden välillä erilaisen erikoistumisen vuoksi. Seuraukset tuntuvat erityisesti alueilla, jotka ovat selvästi riippuvaisia matkailusta ja yleisemmin liiketoiminnasta, jossa kuluttajia palvellaan kasvotusten. Tähän liittyy huomattava alueellisten erojen kasvamisen riski, mikä pahentaa pääkaupungin ja etenkin saari- ja vuoristoalueiden välisten erojen jo havaittua kasvusuuntausta, joka syveni entisestään finanssikriisin aikana. Kun otetaan huomioon, että riskinä on myös jäsenvaltioiden välisen lähentymisprosessin väliaikainen taantuminen, tämänhetkinen tilanne edellyttää kohdennettuja toimia.

(10)Kreikka toimitti vuoden 2020 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2020 vakausohjelmansa 30 päivänä huhtikuuta 2020. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(11)Kreikkaan sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevää osiota ja velkasääntöä.

(12)Vuoden 2020 vakausohjelmassa hallitus ennakoi julkisen talouden rahoitusaseman, joka vuonna 2019 oli 1,5 prosenttia ylijäämäinen suhteessa BKT:hen, heikkenevän niin, että vuonna 2020 se on 4,7 prosenttia alijäämäinen suhteessa BKT:hen. Alijäämän ennustetaan supistuvan 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021. Julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen supistui 176,6 prosenttiin vuonna 2019, mutta vuoden 2020 vakausohjelman mukaan sen odotetaan kasvavan 188,8 prosenttiin vuonna 2020. Julkista taloutta koskeviin ennusteisiin liittyy maakohtaisia riskejä, kuten vireillä olevat oikeudenkäynnit ja julkisen palvelun velvoitteet. Covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus vaikuttaa makrotalouden ja julkisen talouden näkymiin.

(13)Kreikka on covid-19-pandemian seurauksena toteuttanut osana unionin koordinoitua lähestymistapaa budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin lisäämiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Vuoden 2020 vakausohjelman mukaan kyseiset budjettitoimenpiteet ovat 5,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat muun muassa tilapäinen taloudellinen tuki palkansaajille, itsenäisille ammatinharjoittajille, yksittäisille yrityksille ja tiettyjen vapaiden ammattien harjoittajille, joihin pandemia on vaikuttanut, takaisinmaksettavien ennakoiden maksaminen yrityksille, joiden liikevaihto on supistunut, sosiaaliturvamaksujen maksaminen niiden työntekijöiden puolesta, joiden työsopimukset on keskeytetty, verojen ja sosiaaliturvamaksujen lykkääminen, mukaan lukien veronmaksueriä koskevat järjestelyt, kaikkien pandemiasta kärsivien yritysten, ammatinharjoittajien ja palkansaajien osalta ainakin kolmeksi kuukaudeksi, korkotuki pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyille lainoille sekä terveydenhuoltomäärärahojen lisääminen. Lisäksi Kreikka on ilmoittanut yritysten maksuvalmiutta tukevista toimenpiteistä, vaikka niillä ei olekaan suoria budjettivaikutuksia. Näihin toimenpiteisiin kuuluu Kreikan kehityspankin kautta jaettava käteisvakuus, jolla tuetaan pankkien luotonantoa. Komission kevään 2020 talousennusteessa katsotaan kuitenkin, että kaikki veronmaksun lykkäykset ovat maksuvalmiustoimenpiteitä, joilla ei ole negatiivista vaikutusta julkiseen talouteen vuonna 2020. Kreikan toteuttamat toimenpiteet ovat kaiken kaikkiaan niiden suuntaviivojen mukaisia, jotka komissio on antanut covid-19-epidemian johdosta toteutettavia koordinoituja taloudellisia toimia koskevassa tiedonannossaan. Toteuttamalla nämä toimenpiteet täysimääräisesti ja – sitten kun taloustilanne sen sallii – palauttamalla finanssipolitiikan tavoitteeksi maltillisella tasolla olevan julkisen talouden rahoitusaseman saavuttaminen keskipitkällä aikavälillä edistetään julkisen talouden kestävyyden säilymistä keskipitkällä aikavälillä.

(14)Komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Kreikan julkisen talouden alijäämän ennustetaan olevan 6,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 2,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021 olettaen, että politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden velan ennustetaan olevan 196,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020 ja 182,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021.

(15)Komissio antoi 20 päivänä toukokuuta 2020 perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla laaditun kertomuksen, koska Kreikka ei vuonna 2019 noudattanut velkasääntöä ja koska sen ennakoidaan ylittävän vuonna 2020 alijäämän viitearvon, joka on 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä velkakriteeriä noudatetaan, ja siihen, että alijäämäkriteeriä ei noudateta.

(16)Kreikan oikea-aikainen reagointi covid-19-pandemiaan ja rajoitusten täytäntöönpano vaikuttavat tehokkailta toimintatavoilta, kun otetaan huomioon, että tähän mennessä todettujen infektioiden määrä on ollut melko alhainen. Covid-19-kriisin taloudellisten vaikutusten odotetaan kuitenkin olevan vakavia, sillä muihin jäsenvaltioihin verrattuna Kreikka on vahvasti riippuvainen matkailu- ja liikennealoista. Kreikka saattaa menettää suuren osan matkailualan tuloista vuoteen 2019 verrattuna. Matkailu on merkittävin osa Kreikan palveluvientiä: sen osuus on ollut 45 prosenttia. Lisäksi maailmankaupan hidastuessa pandemian vuoksi kysynnän odotetaan vähenevän myös merenkulkualalla, jonka osuus on 40 prosenttia maan palveluviennistä. Kotimaisen kysynnän odotetaan supistuvan merkittävästi eristystoimenpiteiden, käytettävissä olevien tulojen pienenemisen ja työttömyyden kasvun vuoksi.

(17)Covid-19-epidemian puhjettua Kreikka käynnisti kansallisen pandemiasuunnitelmansa ja otti nopeasti käyttöön ennennäkemättömiä toimenpiteitä, kuten tiukan karanteenin ja lähikontaktien välttämistä koskevat toimenpiteet erityisesti sellaisten henkilöiden osalta, joiden epäillään olleen tekemisissä viruksenkantajien kanssa. Viranomaiset ovat toteuttaneet taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämiseksi useita erilaisia toimenpiteitä, joiden suuruus on jopa 10,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Toimenpiteisiin sisältyy finanssipoliittisia toimenpiteitä (5 % suhteessa BKT:hen), joiden talousarviovaikutus on 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen. Lisäksi myönnetään väliaikaisia veronmaksun lykkäyksiä ja liikepankeille käteisvakuuksia (1,9 % suhteessa BKT:hen), joiden turvin voitaisiin myöntää uusia lainoja, joiden suuruus voisi olla jopa 3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkinen terveydenhuoltoala on saanut kertaluonteisen 273 miljoonan euron rahoituksen, jolla katetaan muun muassa 2 000 lisätyöntekijän palkkaaminen alalle, terveydenhuollon laitteiden ja tarvikkeiden hankinnat ja tehostettu seulonta.

(18)Jotta covid-19-pandemiaa voitaisiin hoitaa tuloksellisesti, on parannettava terveydenhoidon kapasiteettia, saatavuutta ja selviytymiskykyä. Suorat maksut yksityisille terveydenhuoltopalveluille ja epäviralliset maksut – jotka liittyvät läheisesti sairaaloiden tehottomaan hallinnointiin – ovat edelleen korkealla tasolla. Tämä johtaa eriarvoisuuteen. Palvelujen saatavuus on edelleen ongelma, ja niiden henkilöiden osuus, jotka ovat ilmoittaneet jäävänsä vaille tarvitsemaansa terveydenhoitoa, on EU:n suurimpia. Erot ovat suuria eri tuloryhmien välillä ja työllisyysasemasta riippuen. Omavastuuosuudet eivät ole olleet riittävän tarveharkintaisia heikommassa asemassa olevien väestöryhmien suojelemiseksi. Tilannetta pahentaa usein liian kalliiden lääkkeiden ylitarjonta ja sitä kautta niiden liikakäyttö. Ongelman ratkaisemiseksi Kreikka on toteuttamassa kunnianhimoista perusterveydenhuollon uudistusta, jolla varmistetaan laadukkaiden peruspalvelujen saatavuus lyhyellä aikavälillä ja koko väestön kattava portinvartijajärjestelmä pidemmällä aikavälillä. Alustavan näytön perusteella uudistus on osoittautumassa keskeiseksi tekijäksi pyrittäessä suojelemaan kansalaisia ja rajoittamaan viruksen leviämistä: sen ansiosta voidaan varmistaa järjestelmän koko kapasiteetin käyttö potilaiden tarpeenmukaiseen hoitoon. Terveydenhuoltomenoihin on vielä löydettävä kestävä ratkaisu, sillä julkisen talouden kestävyys varmistetaan etupäässä takaisinperintäjärjestelmällä, johon kohdistuu yhä enemmän paineita riittämättömien rakennetoimenpiteiden vuoksi. Viime aikoina toteutetuista kannustavista toimista huolimatta julkisten hankintojen keskittäminen on edelleen vähäistä. Vuonna 2018 julkiset terveysmenot olivat alle EU:n keskiarvon (1 % suhteessa BKT:hen), vaikka takaisinperityt määrät laskettaisiin mukaan. Terveydenhuoltojärjestelmän vaikuttavuuden, saatavuuden ja yleisen selviytymiskyvyn parantamiseksi tarvitaan lisää tehokkuutta ja rahoitusta.

(19)Kreikassa tarvitaan toimenpiteitä, joilla voidaan lieventää covid-19-kriisistä työntekijöille ja yrityksille aiheutuvia vaikutuksia. Komission ennusteen mukaan työttömyys kasvaa 19,9 prosenttiin vuonna 2020 ja vähenee 16,8 prosenttiin vuonna 2021. Kreikka on jo ottanut käyttöön tilapäisen järjestelmän, jolla kevennetään sellaisten yritysten työvoimakustannuksia, joiden toiminta on keskeytynyt tai kärsinyt vakavasti. Samalla sillä turvataan työsuhteet ja tarjotaan asianomaisille työntekijöille tulotukea. Kestävämpi ja joustavampi ratkaisu olisi kuitenkin kattava työajan lyhentämisjärjestely, ja viranomaiset ovatkin jo toteuttaneet toimia siihen suuntaan. Tällainen järjestely antaisi yrityksille mahdollisuuden lyhentää työaikaa mukautetusti sen perusteella, missä määrin niiden toiminta on rajoittunut. Samalla elinkeinoelämä pysyisi toiminnassa ja estettäisiin tilapäisten irtisanomisten muuttuminen rakenteelliseksi työttömyydeksi. Laajentamalla etätyön kaltaisia joustavia työjärjestelyjä, jotka ovat toistaiseksi olleet Kreikassa vähäisiä muihin jäsenvaltioihin verrattuna, voitaisiin turvata taloudellinen toiminta ja säilyttää työpaikat eristäytymistä ja fyysistä etäisyyttä noudatettaessa.

(20)Covid-19-kriisi saattaa suurella osalla väestöstä jälleen pahentaa sosiaalista tilannetta ja lisätä tuloeroja. Köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevan väestön osuus oli Kreikassa ennen pandemian puhkeamista edelleen EU:n suurimpia, ja lapset ja työikäiset olivat suuremmassa vaarassa kuin ikääntyneet. Työssäkäyvien köyhyys, pula kohtuuhintaisista asunnoista ja energiaköyhyys ovat myös olleet merkittäviä huolenaiheita. Kriisin vaikutusten lieventämiseksi on ratkaisevan tärkeää tarjota riittävä korvaus ansionmenetyksestä kaikille kriisistä kärsiville työntekijöille ja itsenäisille ammatinharjoittajille, myös niille, joiden sosiaalinen suojelu on puutteellista. On myös tärkeää tukea heikoimmassa asemassa olevia, myös työelämän ulkopuolella olevia ja pimeää työtä tekeviä, vahvistamalla sosiaalisia turvaverkkoja. Koska on todennäköistä, että yhä useammat ihmiset jäävät turvaverkkojen varaan, on tärkeää parantaa vähimmäistoimeentulotuen riittävyyttä. Vähävaraisimpien ja heikoimmassa asemassa olevien, kuten vammaisten, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden, on voitava saada kattavasti sosiaalipalveluja. Pitkäaikaishoitopalvelut eivät myöskään ole riittävän kehittyneitä. Kreikan olisi myös edelleen edistettävä kohtuuhintaisten asuntojen saatavuutta erityisesti köyhyysvaarassa olevien kotitalouksien keskuudessa esimerkiksi ottamalla käyttöön järjestely, jolla autetaan heikommassa asemassa olevia asuntovelallisia.

(21)Covid-19-kriisi on pysäyttänyt viime vuosina havaitun myönteisen työmarkkinakehityksen, ja työttömyyden odotetaan jälleen kasvavan. Jotta voidaan tukea työllisyyden vahvaa elpymistä kriisin jälkeen, Kreikan on saatettava päätökseen uudistuksia, joilla parannetaan työllistämistoimien, ja erityisesti koulutusohjelmien, vaikuttavuutta. Keskeistä on parantaa julkisten työvoimapalvelujen valmiuksia tarjota jatkuvaa ja yksilöllistä tukea työnhakijoille. Kreikan on kiinnitettävä erityistä huomiota nuoriin ja naisiin, joihin työllistymismahdollisuuksien puute vaikuttaa muita enemmän. On myös syytä parantaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tukemalla niiden aktiivista ja merkityksellistä osallistumista poliittiseen päätöksentekoon, kuten sellaisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, joilla voidaan puuttua covid-19-kriisin vaikutuksiin. Hallituksen olisi keskitettävä toimensa kaikkien kansalaisten perustaitojen parantamiseen. Keskeistä on puuttua heikkoihin koulutustuloksiin, kehittää ammatillista koulutusta ja laajentaa aikuiskoulutusta. Jotta voidaan vähentää osaamisen kohtaanto-ongelmia ja vauhdittaa työmarkkinoiden elpymistä, on välttämätöntä parantaa koulutuksen laatua ja lisätä sen työmarkkinarelevanssia.

(22)Kestävän maksuvalmiustuen, myös käyttöpääoman, tarjoaminen erityisesti lainojen ja takausten avulla kriisistä kärsineille yrityksille, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille ja mikroyrityksille, on ollut hallituksen ensisijainen tavoite siitä lähtien, kun se aloitti covid-19-epidemian vastatoimet. Kreikka on tilapäisiä valtiontukipuitteita noudattaen ottanut käyttöön kolme järjestelmää yritysten likviditeetin parantamiseksi. Nämä ovat i) takaisinmaksettavat ennakot kattava järjestelmä, ii) pankkilainojen käteisvakuusjärjestelmä ja iii) nykyisten lainojen korkotukijärjestelmä. On tärkeää, että tässä prosessissa pankkisektori toteuttaa – viranomaisten tuella – välittäjän tehtäväänsä tarvittavan luottovirran ylläpitämiseksi asianmukaisen luottoriskin arvioinnin ja varovaisten luotonantokriteerien perusteella ja raportoi tarkasti mahdollisesta omaisuuserien laadun heikkenemisestä. On myös ratkaisevan tärkeää tukea pankkisektorin kykyä tarjota kestäviä lainojen uudelleenjärjestelyjä kriisin koettelemille elinkelpoisille lainanottajille, jotta voidaan turvata omaisuuserien laatu ja samalla vahvistaa talouden elpymistä.