EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 25.11.1998 
KOM(1998) 590 lopullinen 
Raportti Eurooppa-neuvostolle 
•k k 
•ù 
** -tr Työllisyysmahdollisuudet 
tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien 
hyödyntäminen 
(Komission esittämä) 

Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
I luku; Johdanto 
Euroopan, unioni on päättäväisesti siirtymässä informaation aikakauteen. 
Tietoyhteiskunnasta on nopeasti tulossa todellisuutta Euroopan kansalaisille 
ja yrityksille, ja se on jo alkanut muokata elin- ja työtapoja. 
Työllisyyttä käsitelleessä kokouksessaan marraskuussa 1997 
Luxemburgissa Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota arvioimaan tämän 
muutoksen vaikutuksia työllisyyteen ja koulutukseen.1 
Tämä raportti on vastaus neuvoston toimeksiantoon. Siinä tarkastellaan 
tietoyhteiskunnan nykyisiä vaikutuksia ja päädytään valoisiin 
tulevaisuudennäkymiin: 
• Tietoyhteiskuntaan liittyvästä taloudellisesta toiminnasta on tullut 
Euroopan unionin suurimpia ja nopeimmin kasvavia toimialoja. 
Alalla syntyy uusia työpaikkoja, uusia mahdollisuuksia, uusia tuotteita ja 
uusia palveluja. Sitä myötä pönkitetään talouskasvua ja kilpailukykyä. 
s Informaatiovallankumous on vasta alkamassa. Tietoyhteiskuntaan 
liittyvän toiminnan merkitys kasvaa, ja muutosvauhti - nopein koskaan 
koettu - kiihtyy entisestään. 
• EU on oivallisissa asemissa hyödyntääkseen tarjoutuvia 
mahdollisuuksia. EU:lla on maailman suurimmat yhtenäismarkkinat, 
pian otetaan käyttöön yhtenäisvaluutta, televiestintämarkkinat on 
vapautettu, ElUla on maailmanlaajuista painoarvoa, ja sillä on 
käytössään monipuolinen, luova ja innovoiva kykypotentiaali. Kestävän 
menestyksen ainekset ovat siis olemassa. 
Vaikka näkymät ovat positiivisia, on huolestuttavalla tavalla ilmeistä, ettei 
EU hyödynnä tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia maksimaalisesti. 
Asiaan on puututtava kiireesti. Tietoyhteiskunnan markkinat kattavat jo 
perusluonteensakin puolesta koko maailman, joten EU:n on toimittava 
ripeästi halutessaan ottaa ja pitää paikkansa informaation aikakauden 
eturintamassa. Ellei näin tehdä, Euroopan työllisyystilanne, kasvunäkymät ja 
kilpailukyky kärsivät vakavasti. 
Toimintaa tarvitaan seuraavilla kolmella alalla: 
* On luotava sellainen yrityskulttuuri, jossa uudet ajatukset, uudet 
yritykset, uudet tuotteet ja uudet palvelut voivat kukoistaa. 
• Organisaatioineen on pystyttävä muuttumaan ja mukautumaan, jotta 
voidaan hyödyntää kaikki ne mahdollisuudet, joita uusi tekniikka tarjoaa 
toiminnan tehostamiseen, uusien tuotteitten ja palvelujen kehittämiseen 
sekä työvoiman luovuuden ja innovointikyvyn vapauttamiseen. 
• On kohennettava teknisiä taitoja ja tekniikan hyödyntämistaitoja ja 
pyrittävä tarjoamaan käyttömahdollisuudet kaikille, jotta 
tietoyhteiskunnasta saadaan täysi työllisyyshyöty. EU:ssa on 
täyttämättä yli 500 000 tietotekniikan alan työpaikkaa, koska 
ammattitaitoisesta työvoimasta on pulaa. Ongelma on pahenemassa. 
1 Puheenjohtajan päätelmät, kohta 35. "Koska tietotekniikalla voidaan vaikuttaa koulutukseen ja siten 
myös työllisyyteen, Eurooppa-neuvosto pyytää komissiota antamaan sille ennen vuoden 1998 loppua 
selvityksen sähköisen kaupankäynnin, avointen verkkojen kehittämisen sekä opetuksessa ja 
kasvatuksessa käytettävien multimediavälineiden alalla saavutetuista tuloksista ja näiden alojen 
tulevaisuudennäkymistä". 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Tässä raportissa tähdennetään yhteistyötarvetta toiminnan kaikilla tasoilla. 
Jotta EU voisi käyttää hyväkseen kaikki informaation aikakauden 
mahdollisuudet, ehdotetaan lisäksi aikataulua edistymisen seurantaa ja 
vertailukohtien asettamista varten. 
-2 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
H luku: Diagnoosi 
Tietoyhteiskuntaan liittyvät toimialat ovat EU:n talouden dynaamisin 
lohko, ja niiden osuus unionin BKT:stä on jo yli viisi prosenttia. 
Tietoyhteiskunta Sosiotaloudellinen ulottuvuus 
Tieto-ja viestintäteknisiä 
tuotteita ja palveluja käyttävät 
ja 
tietoyhteiskuntaan liittyvät 
toimialat 
Tietoyhteiskuntaan 
" liittyvät toimlalat-sisäiiöntuotanto, esim. 
• kustannustoiminta 
• audiovisuaalinen toiminta 
• mainonta 
+ tietotekniikan toimialat 
Tietotekniset 
.toimialat Tieto-ja viestintätekniikkaan 
liittyvät toimialat, esim. 
• tietokoneet ja ohjelmat 
• tietokonepalvelut 
• televiestintälaitteet ja -palvelut 
• elektroniset mikrokomponentit 
• toimistolaitteet 
Tuotteittensa (matkapuhelimet, tietokoneet, digitaalitelevisio, valokuituverkot 
jne.) ja palvelujensa (mm. televiestintä, tietokoneverkot, internetyhteydet, 
audiovisuaaliset palvelut) kautta tietoyhteiskuntaan liittyvät toimialat ovat 
läsnä jo kaikilla liike- ja työelämän ja vapaa-ajan osa-alueilla. Euroopan 
kuluttajat ja yritykset kuluttivat tietoteollisuuden tuotteisiin ja palveluihin 
viime vuonna enemmän kuin autoihin, teräkseen ja lentokoneisiin yhteensä. 
Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen merkitys 
B Tietoyhteiskuntaan liittyvä toiminta • Tieto- ja viestintäteollisuus 
O Autoteollisuus O Terästeollisuus 
• Lentokoneteollisuus 
3-
I yöllisyystnalHMIisututot UttloyhloiskiêiMMKS» 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Tietoyhteiskuntaan liittyvä toiminta kasvaa kaikkia muita toimialoja 
nopeammin-
Tieto- ja viestintäteollisuuden todellinen kasvuvauhti on yli viisi 
prosenttiyksikköä nopeampi kuin muilla toimialoilla. Niiden osuus EU:n 
kokonaistalouskasvusta on yli 15 prosenttia. 
Tieto-Ja vieslntateknllkan markkinat Ja BKT:n kasvuvauhti EU:ssa 
10.0% 
9.0% 
8.0% 
7.0% 
£ 6,0% 
fs.o% 
4,0% 
> 
3.0% 
2.0% 
1.0% 
|-*-Tieto- ja vtesMntttstoiiltka -»-BKT ) 
c Komissio. EITO (vuosien IBM Ja IM» hMit arvio*») 
ja synnyttää eniten työpaikkoja. 
Tietoyhteiskuntaan liittyvä työllisyys on keskeinen tekijä EU: n 
työllisyyskasvussa. Alan työntekijämäärä on jo nyt yli 4 miljoonaa, ja vuosina 
1995-1997 syntyi yli 300 000 tietoyhteiskuntaan liittyvää työpaikkaa. Kun 
tarkastellaan työpaikkojen nettolisäystä, joka neljäs uusi työpaikka liittyy siis 
tietoyhteiskuntaan. Kysyntä on huomattavasti tarjontaa suurempi 
(tietotekniikan ammattilaisille on tällä hetkellä arvioiden mukaan 500 000 
avointa työpaikkaa2). 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% 
0% Uusien työpaikkojen nettolisäys tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla 
: : ^ 
1994-1995 
| • Talous yhteensl 
Lahoa: komission arviot Eurostaan tietojen pewsteeaa I Tietoyhteiskuntatoiminta • Tietotekniikka 
Lähde: IDC. 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonmaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Tietokoneet, atk-ohjelmat ja audiovisuaaliset palvelut ovat lisänneet 
tietoyhteiskuntapalveluihin liittyviä työpaikkoja dramaattisesti niin 
Euroopassa kuin Yhdysvalloissa. Yleisen työllisyystilanteen vaihtelu 
(työpaikkoja menetetään, mutta toisaalta ihmiset siirtyvät vaihtoehtoisiin 
työtehtäviin ja uusiakin työpaikkoja syntyy) viittaa siihen, että nettomuutos 
on yleisesti ottaen positiivinen ja työllisyysaste kasvaa. Jopa 
televiestinnässä - jossa työpaikkojen määrä laski sääntelyn purkamisen ja 
rakenneuudistusten vuoksi - suuntaus kääntynee myönteiseksi uusien 
markkinalohkojen ja uusien operaattorien ja palveluntarjoajien 
vaikutuksesta. 
1400 Työllisyys tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla 
800 
1994 1995 1996 1997 
O Telepalvelut El Audiovisuaaliset palvelut aTletokonepalvelut Q Tiato- ja viestinUteknllkan tuotanto 
Lähde: komission arviot Euroslatin tietojen perusteella 
Mahdollisuudet ovat valtavat 
Toiminnan vapauttaminen ja tekniset innovaatiot lisäävät tarjontaa ja 
yritysten ja kuluttajien kysyntä kasvaa. 
Televiestintä kasvaa räjähdysmäisesti 
Televiestintäpalvelujen kysynnän kasvua kuvaamaan eivät riitä 
yksinumeroiset luvut. Kolmen viime vuoden aikana EU:n markkinat 
kasvoivat kolmanneksen - määrällinen kasvu oli 38 miljardia ecua. Kasvun 
tärkeimmät taustatekijät ovat matkaviestintäpalvelujen kysyntä sekä 
Internet-yhteyksien ja Internetin käytön räjähdysmäinen lisääntyminen. 
EU:ssa on nyt yli 300 televiestintäoperaattoria. 
Matkapuhelimet ovat EU:n suuri menestys. Eurooppalaisesta GSM-
standardista on tullut tosiasiallinen maailmanstandardi, ja samoin 
ennustetaan käyvän sen seuraajalle, Universal Mobile Telecommunications 
Systemille (UMTS:lle). Vuonna 1997 matkapuhelinverkkojen tilaajien määrä 
kasvoi koko maailmassa yhteensä 52 prosenttia, ja kasvun odotetaan 
jatkuvan. Euroopassa kasvu on vieläkin nopeampaa: Länsi-Euroopassa 
vauhti on 57 prosenttia ja Itä-Euroopassa 126 prosenttia. 
5-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Lisäkasvulle ja sitä myötä työpaikkojen lisääntymiselle on siis selvät 
edellytykset. Seuraavassa kaaviossa esitetään, miten GSM-markkinat 
voisivat yli kaksinkertaistua ja kattaa yli 170 miljoonaa asiakasta, mikäli 
kaikki EU-maat pääsisivät Suomen matkapuhelintiheyteen eli 50 prosenttiin. 
Kyse olisi vähintään 150 000 uudesta työpaikasta. 
Matkapuhelimet 
Tilaajamllrf Ja uudet työpalkat EU:ssa 
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1996 1999 2000 2001 
[_ ••Työpalkkoja " -^•^TJIaajû j 
Uhde: komission laskelmat operaattorien tietojen ja FT:n Mobile Communications -ennusleitlan pMusteeHa 
Kustannukset ovat pienenemässä 
Televiestinnän vapauttaminen on samaan aikaan kiihdyttänyt kilpailua 
yritysten, verkkojen ja tekniikkojen välillä. Hinnat ovat laskeneet ja 
palvelujen valikoima ja laatu kohentuneet. Jäsenvaltioiden välillä on 
kuitenkin edelleen suuria eroja. 
Puhelinpalvelujen kokonaiskustannukset* yksityisasiakkaalle 
IBM 1887 IM iän IMI iän iwa 
-Ranska - Saksa ~«-GB(BT) — 
LShds ANALYSYS was isss 1987 
-Alankomaat Ruotsi (Taka) | 
* Sisältää Nniavuokran ia puhelumaksut 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Internetin käyttö kasvaa EU:ssa huikeasti 
Internet-yhteyksien määrä kasvaa eksponentiaalisesti. Vaikka Internetin 
käyttö ei EU:ssa vielä ole kokonaisväestöön suhteutettuna yhtä yleistä kuin 
USA:ssa, ero pienenee nopeasti: joissakin jäsenvaltioissa (Ruotsissa ja 
Suomessa) ollaan jopa amerikkalaisia edellä, ja EU:n kotitalouksien 
Internet-yhteyksien määrä kasvaa kohisten. 
Internetin käyttäjien määrän ennustettu lisääntyminen 
1M7 IMS 1S98 
[-•-USA »Eurooppa) 
Lähde: komission arviot eri elinkeinoelämän lähteitten perusteella 
Elektroninen kaupankäynti saa tuulta alleen 
Elektroninen kaupankäynti on vasta alkanut, ja jo nyt se tuottaa EU:ssa 6,5 
miljardin ecun tulot. Ennusteet vaihtelevat laajasti, mutta kaikkien mukaan 
odotettavissa on merkittävää kasvua, ja arvioita tarkistetaan toistuvasti 
ylöspäin. Esimerkiksi OECD on arvioinut, että alan maailmanmarkkinoiden 
arvo saavuttaa vuoteen 2005 mennessä jo biljoonan dollarin tason, ja 
suurimmasta osasta vastaa yritystenvälinen kaupankäynti. EU:n on 
varmistettava, että se saa tästä kasvusta osansa. 
Yhtenäismarkkinat avaavat alalle jo nyt laajat kotimarkkinat. Elektroninen 
kaupankäynti tarjoaa kaikille yrityksille ja varsinkin pk-yrityksille 
mahdollisuuden hyödyntää yhtenäismarkkinoita ja saavuttaa 
maailmanmarkkinat huokeaan hintaan. Koska tällainen kaupankäynti 
häivyttää välimatkan merkitystä, se voi olla myös voimakas yhtenäisyyttä 
lisäävä voima. Jotta mahdollisuudet voidaan hyödyntää maksimaalisesti, 
tarvitaan kunnollisia jakeluverkkoja ja etenkin tehokkaita ja moderneja 
postipalveluja. 
Elektroninen kaupankäynti vaikuttaa kaikkiin liike-elämän osa-alueisiin ja 
joustavoittaa liiketoimintaa. Tällaisen kaupankäynnin leviämistä tukee euron 
käyttöönotto: 1. tammikuuta 1999 eurosta tulee elektroninen valuutta. 
Kunhan vielä saadaan ratkaistua vuoteen 2000 liittyvät tietotekniset 
ongelmat ja hoidettua euron käyttöönottoon liittyvät seikat, tietotekniset 
7-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infomiaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
resurssit vapautuvat muuhun käyttöön Se pönkittää elektronisen 
kaupankäynnin kasvua entisestään. 
Elektronisen kaupankäynnin ennustettu kasvu 
1998 1907 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2005 2006 
Lahtaat mainitut ennustasi 
Multimedia-ala laajentuu 
Kun multimedia-ala siirtyy digitaaliaikaan ja globaalistuu, se kasvaa rajusti. 
Ensi vuosisadalla ala on tärkeä lisäarvoa tuottava sektori, joka vahvistaa 
talouskasvua ja EU:n monikulttuurisuutta. 
Digitaalitelevision yleistyessä kasvaa käytettävissä olevien lähetyskanavien 
määrä, ja kun Internetin käyttö työssä ja kotona yleistyy nopeasti, tuotannon 
ja sisällöntuoton kysyntä lisääntyy. 
Audiovisuaalinen toiminta työllisti vuonna 1995 kaikkiaan 950 000 ihmistä, ja 
alan odotetaan kasvavan vuoteen 2005 mennessä 70 prosenttia. Ennustettu 
kasvu toisi mukanaan 300 000 uutta työpaikkaa. 
Audlovlsuaalitoimlnnan Ja televiestinnän tuloennuste Euroopassa 
-8-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
III luku: Mitä onnistumiseen tarvitaan 
On selvää, että' tietoyhteiskunta tarjoaa valtavat kasvu- ja työllisyysmahdollisuudet 
niin tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla kuin koko talouselämänkin kannalta. EU 
on hyvissä asemissa näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi. Tieto, luovuus ja 
monipuolisuus - menestyksen avaintekijät informaation aikakaudella - ovat 
Euroopan vahvuuksia. 
Olkoonkin, että näkymät ovat valoisat, merkit viittaavat huolestuttavasti 
siihen, ettei EU.ssa ole valmistauduttu hyödyntämään tietoyhteiskunnan 
kaikkia etuja. Tieto- ja viestintätekniikan yleisyys ja käyttöaste on EU:ssa 
edelleen reilusti alle Yhdysvaltain tason, ja EU-maittenkin välillä on 
huomattavia eroja. \ 
Tietotekniikkainvestoinnit 
•Tietotekniikkamenot % BKT:*tt Tietotekniikkamenot henkeä kohti [ 
Uhde: EITO 1998 
Mikäli EU aikoo poistaa esteet menestyksen tieltä ja käyttää hyväkseen 
kaikki tietoyhteiskunnan tarjoamat taloudelliset ja sosiaaliset 
mahdollisuudet, tarvitaan kiireesti yhteisiä ponnistuksia kolmella 
avainalalla: 
Parempi 
yrityskulttuuri 
Paremmat 
taidot Organisaatiomuutokset 
3 -10 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infoimaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
III A: Yrityskulttuurin kehittäminen 
Koska innovaatio on nopeaa ja tarjoutuvat mahdollisuudet tuoreita, yritykset 
tarvitsevat uutta, joustavaa ja yksinkertaista toimintaympäristöä. Näin 
voidaan kannustaa kehittämään uusia ideoita, tuotteita ja palveluja, jotka 
yritykset ja kuluttajat voivat sitten nopeasti omaksua. 
• Yrittäjyys 
Yrittäjien houkuttelemiseksi ja työpaikkoja luovien 
kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi EU:n on koottava yhteen 
potentiaaliset yrittäjät, riskirahoittajat ja tiedontuottajat. 
Tietoyhteiskunta tarvitsee uusia ideoita, uusia yrityksiä, uusia tuotteita, 
uusia palveluita, uusia työtapoja ja uudenlaista asennoitumista työhön. 
EU:ssa on liian vähän yrittäjiä eikä uusia yrityksiä perusteta tarpeeksi. 
Unionista puuttuu voimakas eurooppalainen yrittäjäkulttuuri. Lisäksi 
markkinoilta puuttuu kannustimia ja usein verotus jarruttaa 
aloitteellisuutta. Tuore yrittäjä turhautuu yrityksen perustamista ja 
uusien tuotteitten markkinoille tuomista haittaaviin lainsäädännöllisiin 
ja hallinnollisiin tekijöihin. 
Yritysmaailma tarvitsee yksinkertaisia ja nopeita ratkaisuja, jollaisia 
olisivat esimerkiksi keskitetyt palvelupisteet, joissa muodollisuudet ja 
menettelyt ovat samanlaisia kaikissa toimipisteissä ja kaikissa 
jäsenvaltioissa. Euroopan työllisyysstrategiassa tämä on keskeinen 
kysymys, ja strategiassa kehotetaan jäsenvaltioita raportoimaan 
parannuksista kesäkuuhun 1999 mennessä. 
• Riskipääoman saantimahdollisuuksien parantaminen 
EU:n on pyrittävä saamaan "riskin ja tuoton suhde" oikeaksi, jotta 
riskipääomamarkkinat osallistuisivat uusien työpaikkojen 
luomiseen. 
Riskipääoma ja uudet työpaikat 
Uudet työpaikat vuosittain Uudt työpaikat vuosittain 
USA: ssa 1989-1993 Euroopassa 1991-1995 
Riskipääomaa saavat 
yritykset SOO suurinta yritystä 
Lähde: EVCA, National Venture 
Capital Association Lähde: EVCA, "The Economic 
Impact of Venture Capital in 
10 Ä * 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonnaatiovaltankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Riskipääoma tukee olennaisesti innovointia ja uusien markkinoitten ja 
työpaikkojen luomista. Tässä suhteessa EU ei ole pysynyt mukana 
vauhdissa. Eurooppalaisen tieto- ja viestintäteknisen alan osuus 
riskipääomainvestoinneista oli vuonna 1997 vain 15 prosenttia, kun 
vastaava luku USA:ssa oli 55 prosenttia. Tilanne jarruttaa 
tietoteknisten yritysten perustamista ja työpaikkojen syntyä: on 
osoitettu, että riskipääomaa saaviin yrityksiin syntyy huomattavasti 
enemmän työpaikkoja kuin muihin. Yhdysvaltain NASDAQ-pörssissä 
noteeratut yritykset työllistävät jopa 9 miljoonaa henkeä. 
Kehittyneellä tekniikalla ja palveluilla kilpailuetua 
EU:ssa on luotava sellaiset joustavat mutta vankat, tehokkaan 
sääntelyrakenteen sisältävät poliittiset puitteet, joiden avulla 
tuotteet ja palvelut saadaan nopeasti markkinoille, julkista etua 
voidaan suojella ja joiden avulla uutta, kehittynyttä tekniikkaa ja 
palveluja voidaan kehittää yhdistyvillä televiestinnän, median ja 
tietotekniikan aloilla. 
Televiestintämarkkinat vapautettiin EU.ssa 1.1.1998, ja erityisesti 
yrityskäyttäjiltä veloitettavat ja kaukopuheluiden hinnat ovat jo nyt 
laskeneet. Internet-yhteydet - perustana paikallispuhelumaksu - ovat 
unionissa keskimäärin kuitenkin yli kaksinkertaiset USA:n hintatasoon 
verrattuna. Tämä haittaa tuotteitten ja palvelujen pääsyä kuluttajien 
ulottuville. Jäsenvaltioidenkin välillä on huomattavia eroja. 
Internet-yhteydet ja 
niiden suhde kustannuksiin 
Intamet-yhtayfcsla (%) 
UM teMUlhn MkMMt OCCDi |a MM Ltd n IMO)tn p~i»»««M 
Myös pitemmälle kehittyneitten televiestintäpalvelujen (esim. nopeitten 
laajakaistayhteyksien vuokraamisen) käyttökustannukset ovat EU.ssa 
huomattavasi suuremmat kuin USA.ssa. Tämä puolestaan jarruttaa 
näiden palveluiden käyttöä yrityksissä. 
11 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Laajakaistayhteyksien verrannolliset kustannukset 
USA. ko»nain«l (ATST) EU. kotknakiM Qtetkimasrin) EU. kansamvalnen (katkmssrin) 
Lähde: Reuters 1998 
Elektronisten verkkojen kaupallisen ja muun käytön tiellä on korkeitten 
kustannusten lisäksi myös se, ettei käytössä ole - etenkään 
jäsenvaltioille yhteistä - selkeää ja odotustenmukaista lainsäädäntöä 
(tilanne on tämä mm. teollis- ja tekijänoikeuksien ja yksityisyyden 
suojan, kaupallisen viestinnän, sopimusoikeudellisten vaatimusten, 
korvausten, vastuuseikkojen, elektronisen allekirjoituksen ja 
verotuksen kohdalla). Huolta aiheuttavat myös tiedonsiirron 
tietoturvakysymykset. Elektroninen kaupankäynti ei tunne valtiollisia 
rajoja, ja se pystyy liikkumaan helposti, joten EU:n on edelleen 
aktiivisesti ajettava näitä kysymyksiä koskevien maailmanlaajuisten 
pelisääntöjen luomista. 
Yritystä* syyt «Ha estämättä ta ette it a lateraalia haatta 
Yhteyden nopeus 
Luotettavan yhteyden 
puute 
Palvelujen tai 
tuotteitten puute 
Tiedonpuute 
Turvallisuus 
0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 
Lähde: Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja taoaouustninistanö. 1998 
-12-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa : 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
• Julkinen sektori liikkeellepanijana 
Julkisen sektorin olisi näytettävä esimerkillään tietä ja sekä 
investoitava uusiin sovelluksiin että otettava tietotekniikan käyttö 
osaksi sisäistä ja ulkoista toimintaansa. 
Kaikkien viranomaisten on päättäväisin toimin lisättävä tietotekniikan 
käyttöä arkipäivän yhteyksissään kansalaisiin ja yrityksiin sekä tällä 
tavalla parannettava palvelujensa tehoa ja laatua. Etusijalle on 
asetettava julkisten tietojen käyttömahdollisuudet, online-asiointi 
viranomaisten kanssa, digitaaliset menetelmät julkisissa hankinnoissa 
sekä sosiaali- ja kulttuuripalvelut. Tarvittaessa voi olla tarpeen 
kohdentaa voimavaroja uudelleen ja tukea investointeja tieto- ja 
viestintätekniikkaan. 
III. 2: Muutoksen edistäminen organisaatioissa 
Tietotekniikan avulla voidaan tehostaa toimintaa, helpottaa liiketoiminnan 
menettelytapojen ja rakenteitten muuttamista ja luoda aivan uusia 
mahdollisuuksia tuotteille ja palveluille. Uuden tekniikan käyttöönotto 
nopeuttaa rakennemuutoksia markkinoilla, yrityksissä ja työpaikalla. Se 
alentaa kynnystä muuttaa työn organisointitapoja. Eurooppalaiset yritykset 
eivät kuitenkaan vielä hyödynnä mahdollisuuksia täysin. 
• Tekniikkaan investoidaan liian vähän ja liian hitaasti 
Eurooppalaiset yritykset ja varsinkin pk-yritykset investoivat 
uuteen tieto- ja viestintätekniikkaan liian vähän. Ongelma on 
erityisen akuutti pienimmissä yrityksissä. Riittämättömät 
investoinnit johtavat riittämättömään suoritustasoon - ja 
työpaikkojakin syntyy vähemmän. 
% Tieto- ja viestintätekniikan käyttö yrityksissä - pienyritykset kehityksestä jäljessä 
3 3 
Tiatokona PC |a modaami Intamst-yhlayt Sähköposti OVT Vidaokokouksat 
| «Suuryritykset BPk-yntyksot O Pienyritykset | 
Lande: Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja teoRisuusministnrid. 1008 
Tieto- ja viestintätekniikkaan investoineet yritykset ovat parantaneet 
tuottavuuttaan ja vahvistaneet siten kilpailuasemiaan 
maailmanmarkkinoilla. 
13-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infomnaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Yritysten perussäätöjä on tarkistettava 
Koko tarjoutuvaa kilpailuetua ei ole pystytty hankkimaan, kun ei 
ole haluttu riittävän perinpohjaisesti pohtia tieto- ja 
viestintätekniikan vaikutuksia yrityksen organisaatioon - sen 
sisäiseen toimintaan, sen tavarantoimittaja-ja asiakassuhteisiin ja 
siihen, mikä on yrityksen asema osana talouselämää. 
Jotta voisi menestyä informaation aikakaudella, on sekä ymmärrettävä 
tieto- ja viestintätekniikan yritykselle tarjoamat edut että osattava 
käyttää tekniikkaa tehokkaasti. Eräistä eurooppalaisista yrityksistä on 
tullut suoritustasoltaan maailman huippuja, kun ne ovat onnistuneesti 
sekä investoineet tietotekniikkaan että muuttaneet organisaatiotaan. 
Monet yritykset hyödyntävät nykyisellään kuitenkin vain murto-osaa 
tekniikan suomista mahdollisuuksista, koska ne eivät ole muuttaneet 
liiketoimintansa organisointia tavalla, jota tieto- ja viestintätekniikan 
täysipainoinen hyödyntäminen edellyttää. Tietotekniikkaa on käytetty 
yrityksissä pääasiassa toiminnan automatisointiin ja sisäiseen 
hallintoon niitä useinkaan muuttamatta, ja taka-alalle ovat jääneet 
ulkosuhteet ja päätöksentekomekanismit. 
Sovellustea kiyttö 
O Saksa O Ranska 
14-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Yritykset, joilla on websivu tai jotka harjoittavat onitne-kauppaa 
45 
Saksa Ranska Yhdistynyt USA Japani 
kuningaskunta 
| m Yrityksellä vveb-sivu (%) • Yritys harjoittaa online-kauppaa (%) 
Lähde: VhdMymm kuninankunnan kauppa-Ja taoli«jUMnMeterlS, IMS, 
• Työ on organisoitava uudella tavalla, ja sopeutumiskykyäkin 
tarvitaan 
Uuden tekniikan käyttöönotto ei yksinään riitä. Uudessa, tietoon 
perustuvassa taloudessa ihmiset ovat - selvemmin kuin koskaan -
tärkein voimavara. Uuden tekniikan koko hyöty saadaan 
realisoitua vain, kun tekniikan käyttöönoton yhteydessä otetaan 
samalla käyttöön uusia työnorganisointitapoja ja jatkuvan 
koulutuksen ohjelma. 
'Tekniikan avulla oppiminen" ja työvoiman tuottavuuden kasvu 
-*- Tietotekniikka |a hallintorakenteen muutokset 
-e- Tietotekniikkaa el käytetä 
Uhde: OECD (tiedot peräisin Tanskan tilastokeskuksesta) 
Globaalissa ja verkottuneessa taloudessa ajan, etäisyyden ja sijainnin 
aiheuttamat esteet katoavat. Yritysten on oltava yhä valppaampia 
voidakseen tarttua nopeasti liikkuvassa informaatioajassa tarjoutuviin 
tilaisuuksiin. Tarvitaan uusia, joustavampia ja mukautettavissa olevia 
työtapoja, keveämpiä organisaatiorakenteita, lisää ryhmätyötä samoin 
kuin monitaitoisuutta ja työntekijän oman päätösvallan kasvattamista. 
-15-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Uudet organisaatiomuodot leviävät EUssa hitaasti, eikä muutoksia 
aina toteuteta yhteistyössä. Niinpä yritykset eivät pysty hyödyntämään 
tekniikan kaikkia mahdollisuuksia eivätkä työntekijät voi osallistua 
muutokseen täysipainoisesti. 
Onnistumisen edellytyksenä on, että sopeutetaan sekä 
hallintorakenteita että työn organisointitapaa siten, että yrityksen 
joustotarpeet ja työntekijöitten turvallisuustarpeet pysyvät 
tasapainossa. Siihen tarvitaan uudenlaista kumppanuutta, jonka 
perustana ovat tieto, vuoropuhelu ja osallistuminen ja jonka avulla 
molemmat osapuolet hyötyvät muutoksesta. Työntekijät saavat 
turvatumman työpaikan, kun esimerkiksi työ voidaan järjestää 
useammalla tavalla, työtyytyväisyys lisääntyy, työntekijät saavat 
mahdollisuuden kehittää taitojaan ja työllistettävyyttään myös pitkällä 
tähtäimellä. Lisäksi he osallistuvat myös rahoitukseen. Kun yritykset 
puolestaan muuttuvat joustavammiksi ja niillä on käytettävissään 
entistä taitavampi, motivoidumpi ja monipuolisempi henkilöstö, ne 
pystyvät paremmin ottamaan aloitteen käsiinsä ja sopeutumaan 
muutokseen. 
111.3: Taitojen kohentaminen 
EU:ssa ei hyödynnetä tietoyhteiskunnan koko potentiaalia, ja syynä siihen 
ovat riittämättömät taidot käyttää tekniikkaa, tietoyhteiskuntaan liittyvien 
palvelujen jne. heikko yleinen saatavuus sekä ammattitaitoisen työvoiman 
puute. Tekniikan käyttöön tarvittavien taitojen puute maksaa työpaikkoja ja 
vähentää sekä ammattitaitoisen työvoiman tarjontaa että uusien tuotteitten 
ja palvelujen kysyntää. 
• Mistä puuttuvia tietotekniikan ammattilaisia? 
Tietoteknisen asiantuntemuksen puute on vakava este sekä 
tietoyhteiskuntaan liittyvän toiminnan että käyttäjätalouden 
kasvulle. Vuoden 1998 lopulla EU:ssa arvioidaan olevan 500 000 
täyttämätöntä työpaikkaa, ja vuoteen 2002 mennessä 
työvoimapulan odotetaan kasvavan 1,2 miljoonaan. 
Tilanne ei huolestuta pelkästään tieto- ja viestintätekniikan tuottajia: 
60 prosenttia tietotekniikan työpaikoista on muilla kuin 
tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla ja useat niistä pk-yrityksissä. 
Ongelma ei myöskään ole vain Euroopan. Aivovuotovaara on 
todellinen: Yhdysvallat kasvatti hiljattain maahanmuuttajakiintiötään 
tietotekniikan asiantuntijoiden osalta 135 000 henkeen kolmen vuoden 
aikana. 
Kyse on vakavasta rakenteellisesta ongelmasta. Vuosituhannen 
vaihteen aiheuttama ongelma ja euron käyttöönotto lisäävät lyhyen 
aikavälin paineita, mutta tärkein uusia taitovaatimuksia luova tekijä on 
pitkän aikavälin kysyntä. Euroopan koulutusjärjestelmissä ei ole 
riittävästi tietojenkäsittelyyn liittyviä korkea-asteen koulutuspaikkoja, ja 
ongelmaa pahentavat alan voimakkaat sukupuolierot. 
On kiireesti ryhdyttävä ehkäiseviin toimiin. Resursseja on suunnattava 
tietokonekoulutukseen, iäkkäitten työntekijöitten (ja työttömien) 
uudelleenkoulutukseen on panostettava voimakkaammin, on 
-16-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
järjestettävä täydennyskoulutusta sekä muokattava julkis-yksityisen 
yhteistyön kautta opetussuunnitelmat avoimesti sellaisiksi, että ne 
vastaavat tekniikan kehitystä ja ottavat paremmin huomioon 
taitotarpeet. 
Korkeakouluopiskelijat EU:ssa 1994-1995 
Muut 
Luonnontiede 
Tekniset tieteet ja 
arkkitehtuuri 
Matematiikka ja 
tietojenkäsittely 
Uinta koméu» 500 1000 1500 2000 2500 3000 3500 4000 
Opiskelijoita (tuhatta) 
Työvoiman tietoteknisten taitojen kehittäminen 
Tietotekniset taidot ovat yhä kiinteämpi osa yritystoimintaa. 
Tietotekniikkaa hyödynnetään liki kaikissa työtehtävissä, ja 
jokaisen on osattava käyttää sitä mikäli mielii säilyttää 
työllistettävyytensä. 
Mahdollisuudet ovat valtavat, ja monet niistä avautuvat aloilla, jotka 
ovat perinteisesti Euroopan vahvuuksia (kuten tuotesuunnittelu, luova 
toiminta, sisällöntuotanto jne.). Tuoreen eurooppalaisissa yrityksissä 
tehdyn selvityksen mukaan työvoimalta kuitenkin puuttuu tietoteknisiä 
taitoja, ja tämä on suuri haaste Euroopan unionin kilpailukyvylle, 
pitkän aikavälin kasvunäkymille ja työllisyyskehitykselle. 
Henkilökohtaisen tietokoneen yleisyys 
EU:n paras EU:n heikoin EU:n 
keskiarvo USA Japani 
[•PC-määrä yrityksissä 100 toimistotyöntekijää kohti • PC-määrä /100 henkeä, koko väestö] 
Lehde: EITO 1998 
17 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infomtaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
Koulutustarpeet seureavlna kolmena vuotena 
Muutoksenhalinta 
Tuotantotekniikka 
Lähde: Fumtadon Tomato • Parhaiten menestyvät 
yritykset 
O Kaikki yritykset 
10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 
Paljon mittavammin toimin on paneuduttava ihmisten (sekä 
työssäkäyvien että työttömien) uudelleenkoulutukseen ja heidän 
taitojensa kohentamiseen, jotta heidän työllistettävyytensä 
tietoyhteiskunnassa paranisi. Toimien on oltava jatkuvia, sillä tekniikka 
kehittyy nopeasti. Perustana on käytettävä elinikäistä oppimista ja 
erityisesti työntekijöitten omatoimista opiskelua, ja samalla on tuettava 
työkokemuksen validointijärjestelmien kehittämistä. 
On olennaista viipymättä kouluttaa nykyistä työvoimaa ja opettaa 
heille uusia taitoja. On investoitava nykyisiin työntekijöihin - ja 
työntekijäkunta on ikääntymässä -, sillä se on ainoa vaihtoehto. 
Seuraavien kahdentoista vuoden kuluessa työmarkkinoille tulee uusia 
työntekijöitä kolme miljoonaa vähemmän kuin nyt ja yli 50-vuotiaitten 
määrä kasvaa 9,6 miljoonalla. 
Tyiikiisaa viistin (kiintyminen 1898-2010 
Llhda: komissio lyovoknahrtklmuksen penisteess 
-18-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa : 
infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
• Koulutusta on ajateltava uudella tavalla 
Pelkkää tekniikan opettelua tärkeämpää on opetella oppimaan 
tekniikan avulla samoin kuin opetella käyttämään informaatiota ja 
viestimään. 
Koska tietoyhteiskunnan aikaansaamat muutokset ovat nopeita ja 
niiden vaikutukset ulottuvat liki kaikkialle, koulutuspolitiikkaa on 
tarkasteltava täysin uudella tavalla. Tietoteknisiä taitoja on 
kohennettava kautta linjan, mikäli halutaan menestyä tietoon 
perustuvassa taloudessa. 
Teknisestä osaamisesta on nopeasti tulossa yhtä tärkeää kuin lukutaidosta. 
Koulutusjärjestelmissä sille ei kuitenkaan tuota asemaa anneta. Tietoteknistä 
koulutusta pidetään liian usein pelkkänä koulutusprosessia tukevana lisänä, ei 
sen keskeisenä osana. Tekniikan muuttumisvauhti on sellainen, etteivät 
tulevaisuuteemme - lapsiimme ja heidän koulutukseensa - tekemämme 
investoinnit pysy sen perässä. (Työfcyyttä ja kxàiusta fetoyhteiskLmassa kästeieen 
huippitokoL^ 22. syyskuuta 1996.) 
On kuitenkin ilmeistä, etteivät koulutusjärjestelmät vielä ole haasteen 
tasalla. 
Hyvät tietotekniset taidot ja multimediatekniikan käyttö on otettava 
koulutussuunnitelman osaksi kaikilla koulutustasoilla. Huipputeknisten 
taitojen opetukseen ja opiskeluun on osoitettava lisää resursseja. 
Koulutuslaitosten on saatava tehtävään tarvittavat välineet - sekä 
laitteet (riittävästi tietokoneita ja internetyhteyksiä) että ohjelmat (myös 
sopivaa multimediasisältöä). Opettajat tarvitsevat lisää koulutusta 
pystyäkseen käyttämään tietotekniikkaa ja pystyäkseen opettamaan 
tulevaisuudessa tarvittavia taitoja. 
Tarvitaan laajaa julkis-yksityistä yhteistyötä, johon osallistuvat koulut, 
korkeakoulut, kirjastot, asiantuntijapalveluntarjoajat ja elinkeinoelämän 
edustajat. Yhteistyön avulla kaikki voivat hankkia taidot 
hyödyntääkseen tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia. Etusijalla tässä 
yhteydessä ovat koulujen, korkeakoulujen ja koulutuskeskusten 
verkot. 
Tietotekniikka kouluissa 
AU B D DH FIN F GR «L L NL P 
HHenkftJkoMMi* ttotokoiMtt* 
• Intemet-yntay* 
LShde MESO n mttumu» pMoMttoS» XXII 
19 
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
• Tietoyhteiskunta kaikkien käyttöön 
O On painotettava sitä, että tietoyhteiskunnan hyödyntämiseen 
tarvittavat välineet ja taidot on oltava kaikkien ulottuvilla. Jokaisen 
olisi voitava vaivatta ja kustannusten sitä estämättä käyttää 
tietoyhteiskunnan perussovelluksia ja -palveluja. 
Tietoyhteiskunta voi olla voimakas yhteenkuuluvuutta lisäävä voima 
Euroopassa. Syrjäseudut ja maaseutu voivat sen avulla kaataa 
etäisyyden aiemmin asettamat esteet, kunhan strategiat laaditaan niin, 
että ne ovat osa alueen tuotantorakennetta ja vastaavat paikallisen 
talouselämän tarpeisiin. Tietoyhteiskunta voi lisäksi torjua 
syrjäytymistä: se voi avata uusia mahdollisuuksia epäsuotuisassa 
asemassa oleville ihmisille - esim. vammaisille ja vanhuksille - ja 
alueille. 
Sitä paitsi tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ei ole vielä ryhdytty 
realisoimaan. Tietoyhteiskunnan käyttömahdollisuudet riippuvat 
voimakkaasti varakkuudesta, koulutuksesta ja työssäkäynnistä. Myös 
hinta on merkittävä este, ja EU:n kotitalouksissa on edelleen vain 
vähän tietokoneita. Useimmille pääyhteyspiste onkin työpaikka. 
Tekniikan mahdollisuuksia ei tunneta riittävästi, ja yhdessä sovellusten 
helppokäyttöisyyteen liittyvien ongelmien kanssa tämä haittaa 
erityisesti niitä, jotka tekniikasta voisivat eniten hyötyä. Sitä paitsi 
alueelliset erot ovat suuria. On olennaista varmistaa, ettei informaation 
aikakauteen siirtyminen itse asiassa aiheuta uudenlaista 
yhteiskunnallista jakautumista vaan että se torjuu syrjäytymistä ja lisää 
yhteenkuuluvuutta. 
On siis investoitava tiedotukseen ja yleisiin käyttömahdollisuuksiin - ja 
tähän tarvitaan sekä valtion että elinkeinoelämän rahoitusta. Uudet 
palvelut ja tuotteet eivät voi lyödä itseään läpi, elleivät ne ole ihmisten 
ulottuvilla. Samoin kuin yleisöpuhelimet ovat kiinteä osa yleisiä 
palveluja (vaikka puhelin onkin kotitalouksissa erittäin yleinen varuste), 
esim. kirjastoihin, kouluihin ja paikallisiin tietokeskuksiin sijoitetut, 
yleiseen käyttöön tarkoitetut yhteyspisteet ovat keskeinen tekijä 
rakennettaessa sellaista tietoyhteiskuntaa, jonka toimintaan jokainen 
voi osallistua. 
-20-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
IV luku: Päätelmät 
Informaation aikakausi lupaa Euroopan unionille paljon. Miten sen 
mahdollisuudet saadaan hyödynnettyä, vaikuttaa keskeisesti unionin 
talousmenestykseen. 
EU on hyvissä asemissa ajaakseen siirtymistä globaaliin, tietoon 
perustuvaan talousjärjestykseen - varsinkin jos unioni onnistuu 
hyödyntämään seuraavien tekijöitten vahvaa ja myönteistä yhteisvaikutusta: 
S EU:n työvoiman tiedot, luovuus ja monipuolisuus 
s Euroopan yhtenäismarkkinoitten luominen ja etenkin Euroopan 
televiestintämarkkinoitten avaaminen 
* euron käyttöönotto 1.1.1999 ja sen myötä avautuva merkittävä mahdollisuus 
sähköisen rahan käyttöön 
s eurooppalaisen yrittäjyyden kehittäminen ja sitä tukevat avoimet rahoitus- ja 
riskipääomamarkkinat unionissa 
s yritysten sopeutumiskyvyn ja työn organisointitapojen parantaminen 
s elektronisen kaupankäynnin laajentuminen ennustetusti 
* huomattavat TTK- ja innovaatioinvestoinnit EU:ssa. 
Yhdessä nämä tekijät avaavat ainutlaatuisen mahdollisuuden edistää 
kestäväpohjaista talouskasvua, kohentaa kilpailukykyä, ehkäistä 
syrjäytymistä ja tukea yhteenkuuluvuutta sekä nostaa laadukkain työsuhtein 
EU:n työllisyysaste hyvälle tasolle. Vaikka työpaikkoja syntyykin jo nyt, 
tietoyhteiskunnan koko työpaikkapotentiaali saadaan käyttöön vain, 
kun edellä mainittujen tekijöitten synergiaetuja hyödynnetään koko 
rintamalla. 
Asia koskee kaikkia. Toimintalinjat eivät nykyisellään ole yhtenäisiä ja niiltä 
puuttuu suunta, minkä vuoksi EU ei kykene valjastamaan tietoyhteiskunnan 
koko potentiaalia käyttöönsä. 
Politiikka on muotoiltava siten, että hyödynnetään tietoyhteiskunnan 
mahdollisuudet parantaa ihmisten elämää niin työssä kuin vapaa-ajallakin. 
Tällä tavalla EU voi osoittaa, minkälaisia etuja koordinoitu politiikka tuottaa 
kansalaisille ensiarvoisen tärkeällä alalla - työllisyydessä. 
Haasteeseen on jo ryhdytty vastaamaan monenlaisin toimin. EU ajaa 
televiestintämarkkinoitten vapauttamista ja johtaa kansainvälisiä toimia 
sellaisen toimintaympäristön luomiseksi, jossa elektroninen kaupankäynti 
voi kukoistaa. Eurooppalaisilla aloitteilla pyritään yksinkertaistamaan 
yritysten toimintaedellytyksiä, tukemaan yrittäjyyttä, luomaan tarvittava 
huipputekninen perusta, saamaan riskipääoma liikkeelle sekä tukemaan 
uudenlaiseen työnorganisointiin tähtäävää yhteistyötä. 
Jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan koordinointiin ja seurantaan perustuvan 
eurooppalaisen työllisyysstrategian neljä peruspilaria - yrittäjyys, 
sopeutumiskyky, työllistettävyys ja tasa-arvo - ovat kaikki keskeisiä 
edellytyksiä tietoyhteiskunnan menestyksekkäälle kehittämiselle. 
Tekniikka muuttuu ja kehittyy ennennäkemätöntä vauhtia, uuden tekniikan 
vaikutukset ulottuvat kaikkialle, ja tietoyhteiskunta on perustaltaan globaali, 
21 -
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonnaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
joten päättäväisiin poliittisiin toimiin on ryhdyttävä heti, mikäli EU 
haluaa ottaa ja säilyttää paikkansa informaation aikakauden eturivissä. 
Ensisijaiset toiminta-alat 
s EU:n yritysten toimintaympäristö on elvytettävä. Erityisesti on tuettava 
yrittäjäkulttuurin kehittämistä, riskipääoman saatavuutta sekä 
kasvuedellytysten luomista elektroniselle kaupankäynnille. 
* Toiminnalle on luotava joustavat mutta vankat ja pysyvät poliittiset 
puitteet. Tähän liittyvästi on pantava täysimittaisesti täytäntöön 
televiestinnän ja audiovisuaalisen alan nykyinen sääntelyjärjestelmä, jotta 
toisiaan lähentyvillä televiestinnän, median ja tietotekniikan aloilla voidaan 
kehittää ja tuoda markkinoille uutta huipputekniikkaa ja uusia palveluja. 
* Julkisen sektorin on omalla esimerkillään ajettava siirtymistä 
tietoyhteiskuntaan. Julkishallinnon on otettava käyttöön uutta, 
edistyksellistä tekniikkaa ja muokattava toimintaansa sekä pyrittävä siten 
parantamaan laatua ja tehokkuutta jokapäiväisissä yhteyksissään 
yrityksiin ja kansalaisiin. 
s Tietoyhteiskuntaan liittyvän tekniikan mahdollisuudet on 
maksimoitava. On investoitava tekniikkaan (myös tutkimukseen ja 
kehittämiseen), liiketoimintaa on muokattava ja organisaatiomuutoksia ja 
innovointia tuettava erityisesti pk-yrityksissä ja siten varmistettava EU:n 
kilpailukyky globaalissa taloudessa. 
s On varmistettava, että tarvittavat työkalut ovat kaikkien 
käytettävissä. Kaikkien koulujen, korkeakoulujen, yritysten niiden kokoon 
katsomatta sekä paikallisyhteisöjen on saatava käyttöönsä tarvittava 
infrastruktuuri ja tarpeelliset laitteet ja ohjelmistot. 
s Kaiken tämän aikaansaamiseksi on investoitava ihmisten 
työllistettävyyteen ja sopeutumiskykyyn. Tarvitaan edistynyttä, uutta 
puhtia saanutta koulutusjärjestelmää, lisää tietotekniikan alan paikkoja 
korkeakouluihin, on investoitava elinikäiseen oppimiseen, järjestettävä 
mahdollisuuksia hankkia uusia taitoja työpaikalla ja omatoimisesti sekä 
tarjottava uudelleenkoulutusta iäkkäille työntekijöille. 
Päävastuu toimista on jäsenvaltioilla. Havaittuja esteitä ei pystytä 
poistamaan tapauskohtaisilla ja hajanaisilla toimilla. Komission näkemys 
onkin, että nyt tarvitaan päättäväisiä, yhteistuumin toteutettavia toimia sekä 
selkeää aikataulua sopivine indikaattoreineen edistymisen seurantaa ja 
mittaamista varten. 
Tietoyhteiskuntaan liittyvillä toimialoilla on niilläkin tärkeä tehtävänsä. 
Alan yritysten on pyrittävä läheisempään yhteistyöhön koulutuslaitosten ja 
viranomaisten kanssa, pidettävä yllä teknistä johtoasemaansa, tuettava 
eurooppalaista yrittäjähenkeä, pyrittävä organisaatiomuutosten ja taitojen 
uudistamisen huippuosaajiksi sekä muotoiltava yhteiset kannat niihin 
poliittisiin kysymyksiin, joita uuden tekniikan ja uusien palvelujen 
käyttöönotto ja käyttö asettavat. 
Työmarkkinaosapuolet voivat näyttää tietä laatimalla puitteen toiminnan 
nykyaikaistamiselle. Tarvittaisiin erityisesti strategioita, jotka tukisivat uuden 
tekniikan käyttöönottoa ja samanaikaista organisaatiorakenteen 
muuttamista yrityksissä. Tällaisten strategioitten pohjana olisi kaikkien 
työntekijöitten jatkuva koulutus sekä hallintorakenteitten ja työn 
-22-
Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: 
infonvaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen 
organisoinnin mukauttaminen tavalla, joka säilyttää tasapainon yritysten 
tarvitsemien joustojen ja yksittäisen työntekijän tarvitseman turvallisuuden 
(joka on tuore käsite) välillä. 
EU voi koordinoida tapahtumain kulkua. Unioni voi auttaa luomaan 
kasvun tarvitsemat olot luomalla toiminnalle joustavat mutta vakaat poliittiset 
puitteet, poistamalla markkinoita vääristävät tekijät sekä vakiinnuttamalla 
maailman suurimmat yhtenäismarkkinat. EU voi kannustaa 
huippuosaamista määrittelemällä parhaat toimintatavat ja esimerkillisen 
suoritustason, tukemalla uudenlaiseen työnorganisointiin tähtäävää 
yhteistyötä, investoimalla TTK-toimiin ja innovointiin sekä varmistamalla, 
että Euroopassa syntyneitä huippuluokan ideoita kehitellään ja 
markkinoidaan juuri Euroopassa. Lisäksi unioni voi puolustaa ihmisiin 
tehtäviä investointeja Euroopan työllisyysstrategian, koulutusohjelmien ja 
rakennerahastojen, etenkin Euroopan sosiaalirahaston kautta. Tällä tavoin 
Euroopan unioni voi edelleen johtaa tietoyhteiskuntaa käsittelevien yleisten 
toimintalinjojen kehittämistä. 
-23-
työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskiinntissn 
infomuintioviillankunioukson mahdollisuuksien liyödyntamnion 
Komissio suosittelee seuraavaa: 
la Jäsenvaltioiden olisi laadittava kattava valtakunnallinen 
tietoyhteiskuntastrategia ja annettava siten uutta pontta asiaan liittyville 
kysymyksille. 
mv Kunkin jäsenvaltion olisi nimettävä korkean tason edustaja 
koordinoimaan valtakunnallista strategiaa ja osallistumaan koko EUr 
strategian koordinointiin. 
«v Jäsenvaltioiden olisi toimitettava kattava valtakunnallinen 
strategiansa komissiolle kesäkuuhun 1999 mennessä. Strategiassa 
olisi kiinnitettävä erityistä huomiota edellä kuvattuun toimintaan 
Strategian olisi oltava läheisessä yhteydessä ehdotettuihin vuoden 1999 
työilisyyssuuntaviivoihin, joissa korostetaan voimakkaast 
tietoyhteiskunnan työllisyyspotentiaalin hyödyntämistä. Tämän uuden 
prioriteetin pitäisi näkyä myös jäsenvaltioiden omissa 
työllisyystoimintasuunnitelmissa, jotka niiden on määrä toimittaa 
komissiolle kesäkuun puolivälissä 1999. Jäsenvaltioita kehotetaar 
esittämään kattavat tietoyhteiskuntastrategiansa samaan aikaan, kun ne 
raportoivat työllisyyssuunnitelmistaan. 
«f Etusijalle olisi asetettava sen varmistaminen, että tietoyhteiskuntaan 
suoraan liittyvät EU-aloitteet pannaan ripeästi täytäntöön. Erityisest 
tämä koskee sellaisia aloja kuin televiestintä, audiovisuaalinen toiminta, 
elektroninen kaupankäynti, riskipääoma, tutkimus ja kehittäminen 
työllisyys, koulutus, yhteenkuuluvuus ja kansainvälinen toiminta. 
*Z> Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen on otettava johto käsiinsä. 
«f Toimialoja kehotetaan esittämään sekä näkemyksensä mukaan 
tärkeimmät edellytykset sille, että EU voi onnistuneesti siirtyä informaatior 
aikaan, että toisaalta ehdotuksensa, joiden avulla EU:n johtoasemaa 
tietoyhteiskunnassa voitaisiin vahvistaa - nimenomaan olisi paneuduttava 
työllisyysmahdollisuuksien toteuttamiseen. 
ev Tietoyhteiskuntaan liittyvien toimialojen edustajien olisi esitettävä 
prioriteettinsä ja ehdotuksensa kesäkuuhun 1999 mennessä. 
3m Työmarkkinaosapuolia kehotetaan antamaan oma panoksensa. 
•*? Osapuolten olisi luotava perusta nykyaikaistamistoimille. Tavoitteena olis 
tukea uuden tekniikan käyttöönottoa ja työn organisointia uusilla tavoille 
tietoon perustuvassa taloudessa. 
ev Työmarkkinaosapuolten olisi raportoitava edistymisestäär 
kesäkuuhun 1999 mennessä. 
Komissio asettaa kaikkien osapuolten toimittamat näkemykset Internetiin 
yleisesti nähtäväksi ja kommentoitavaksi. Myöhemmin komissio laatii 
raportin saavutetusta edistymisestä ja esittää siinä suosituksia tuleviksi 
toimiksi kaikilla tärkeillä politiikanaloilla Tämä on osa valmistautumista 
joulukuussa 1999 Helsingissä pidettävään Eurooppa-neuvoston 
kokoukseen. 
-24 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 590 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 04 16 15 
Luettelonumero : CB-CO-98-703-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg