KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2010 /* COM/2012/0190 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2010 1. Johdanto Yhteiset teknologia-aloitteet ovat uusi tapa toteuttaa teollisuuden tutkimusta koskevia julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia Euroopan tasolla. Niitä otettiin kokeilumielessä käyttöön vuosina 2007–2008 seitsemännessä puiteohjelmassa[1] viidellä strategisella alalla: ilmailu ja lentoliikenne (Clean Sky ‑aloite), kansanterveys (IMI- eli innovatiiviset lääkkeet ‑aloite), polttokenno- ja vetyteknologiat (FCH-aloite), sulautetut tietokonejärjestelmät (ARTEMIS-aloite) ja nanoelektroniikka (ENIAC-aloite)[2]. Yhteisissä teknologia-aloitteissa saatetaan yhteen teollisuus, tutkimusyhteisö ja EU tarkoituksena määritellä yhteisiä tutkimusohjelmia ja investoida suuren mittakaavan monikansallisiin tutkimusohjelmiin erityisesti silloin, kun koko maailmassa talous on taantumassa. Tällaiset aloitteet ovat Euroopalle kiinnostava mahdollisuus vahvistaa kilpailukykyään huipputieteen, avoimuuden ja innovoinnin pohjalta. Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä, jäljempänä ’vuosikertomus’, laadittiin yksittäisten yhteisten teknologia-aloitteiden perustamisesta annettujen neuvoston asetusten 11 artiklan 1 kohdan nojalla, jonka mukaan ”komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen [teknologia-aloitteen nimi] yhteisyrityksen edistyksestä. Tässä kertomuksessa on esitettävä täytäntöönpanoa koskevat tiedot, mukaan lukien jätettyjen ehdotusten lukumäärä, rahoituksen saajiksi valittujen ehdotusten lukumäärä, osallistujatyypit, myös pk-yritykset, sekä maakohtaiset tilastot”. Oikeusperustassa edellytetään myös, että tarvittaessa on esitettävä tietoja teknologian arviointielimen arviosta, jossa määritellään Clean Sky -yhteisyrityksen tulosten ympäristövaikutukset ja hyödyt[3]. Koska ensimmäistä arviointia jouduttiin vuoden 2011 lopulla odottamaan, esitetään tässä raportissa yhteenveto vuonna 2010 tehdyistä toimista, joilla valmisteltiin teknologian arviointielimen suunnittelua ja kehittämistä. Tämä raportti on toinen erillinen asiakirja, jossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle annetaan tietoa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä niiden perustamisesta lähtien. Yhteisyritysten toimista vuonna 2008 kerrottiin Yleisessä vuosikertomuksessa Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla[4], erityisesti kertomuksen liitteenä olevassa komission valmisteluasiakirjassa[5]. Myöhemmin päätettiin raportin kattavuutta muuttaa ja erottaa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toimien kuvaukset komission yleisten tutkimus- ja kehittämistoimien kuvauksesta. Ensimmäinen erillinen kertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toimista (2009)[6] hyväksyttiin syyskuussa 2011. Komission yksiköt ovat ponnistelleet voidakseen esittää tämän kertomuksen aiheena olevat yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten seuraavan vuoden toimien tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle ajoissa. Nyt käsillä oleva Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten edistyksestä vuonna 2010 on laadittu kunkin neuvoston asetuksen 11 artiklan 2 kohdassa säädetyn ensimmäisen väliarvioinnin jälkeen. Kertomuksessa otetaan huomioon väliarviointikertomuksissa esitetyt asiantuntijoiden suositukset ja komission vastaukset[7] sekä erityistoimet, joita yhteisissä teknologia-aloitteissa on suunniteltu näiden suositusten perusteella. Kertomuksessa otetaan huomioon myös tilintarkastustuomioistuimen lausunnot, jotka on esitetty yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tilinpäätöksiä koskevissa kertomuksissa[8] 31. joulukuuta 2010 loppuneelta varainhoitovuodelta. Kertomuksen alussa on yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten lyhyt esittely, jonka jälkeen esitetään yhteenveto tärkeimmistä saavutuksista vuonna 2010 ja luonnostellaan parannusmahdollisuuksia tulevaisuudelle. Kertomukseen liittyy komission valmisteluasiakirja, jossa esitetään pääasiassa tilastotietoja yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustoimista kyseisenä vuonna neuvoston asetusten 11 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2. yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset lyhyesti Yhteiset teknologia-aloitteet perustettiin yhteisyrityksinä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan (entinen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 171 artikla) nojalla. Artiklan mukaan ”Unioni voi perustaa yhteisyrityksiä tai muita järjestelmiä, jotka ovat tarpeen, jotta unionin tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat toimintaohjelmat voidaan panna täytäntöön asianmukaisesti.” Yhteiset teknologia-aloitteet perustettiin “yhteisön perustamiksi elimiksi” EU:n varainhoitoasetuksen[9] 185 artiklan mukaisesti. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten päätavoite on tukea keskeisiä aloja, joilla tutkimus ja teknologian kehittäminen voivat myötävaikuttaa Euroopan kilpailukykyyn ja elämänlaatuun, mutta joille puiteohjelman perinteiset välineet eivät ole sopivia[10]. Tämän vuoksi seitsemännessä puiteohjelmassa otettiin käyttöön yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset. Seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelman nojalla perustettiin vuosina 2007–2008 rajoitetuksi ajaksi 31. joulukuuta 2017 saakka seuraavat viisi yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritystä: 1) Ilmailu ja lentoliikenne (Clean Sky) ‑yhteisyritys lisäämään Euroopan ilmailuteollisuuden kilpailukykyä ja samalla vähentämään päästöjä ja melua, perustava säädös neuvoston asetus (EY) 71/2008, 20. joulukuuta 2007; 2) Innovatiiviset lääkkeet (IMI) -yhteisyritys edistämään parempien ja potilaille turvallisempien lääkkeiden kehittämistä, perustava säädös neuvoston asetus (EY) 73/2008, 20. joulukuuta 2007; 3) Vety ja polttokennot (FCH) ‑yhteisyritys nopeuttamaan vedyn tuottamisen kehittämistä ja polttokennoteknologioiden käyttöönottoa, perustava säädös neuvoston asetus (EY) 521/2008, 30. toukokuuta 2008; 4) Sulautettujen tietokonejärjestelmien ARTEMIS-yhteisyritys auttamaan Euroopan teollisuutta vakiinnuttamaan ja vahvistamaan maailmanlaajuista johtoasemaansa sulautettujen tietokonejärjestelmien teknologioissa, perustava säädös neuvoston asetus (EY) 74/2008, 20. joulukuuta 2007; 5) Nanoelektroniikan 2020 ENIAC-yhteisyritys, jonka tavoitteena on päästä seuraavan sukupolven nanoelektroniikkakomponenttien tarvitsemaan erittäin pitkälle vietyyn miniatyrisointiin, perustava säädös neuvoston asetus (EY) 72/2008, 20. joulukuuta 2007. Yhteisyritykset valitsevat hankkeita tavoitteidensa toteuttamiseksi joka vuosi järjestettävillä avoimilla kilpailuperiaatteeseen perustuvilla ehdotuspyynnöillä, joissa on yksi- tai kaksivaiheinen jättö- ja arviointimenettely. Yhteisyritykset antavat rahoitusta yhteistyöhankkeisiin sekä koordinointi- ja tukitoimiin. Clean Sky ‑yhteisyrityksen ehdotuspyynnöt ovat muita spesifisempiä soveltamisalan, lyhyen keston ja odotettujen tulosten vuoksi, joiden tulisi olla teknologisesti valmiimpia. Clean Sky julkaiseekin useita ehdotuspyyntöjä vuodessa. Euroopan komissio perustajajäsenen ominaisuudessa vastasi yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten perustamisesta ja alkutoiminnasta, kunnes ne ryhtyivät toimimaan itsenäisesti. Kun yhteisyritykset olivat järjestäneet omat oikeus- ja rahoituskehyksensä ja osoittaneet pystyvänsä toteuttamaan oman talousarvionsa, komissio myönsi niille itsenäisen toimintaoikeuden. ARTEMIS-, IMI- ja Clean Sky ‑yhteisyritykset tulivat itsenäisiksi toimijoiksi loka-marraskuussa 2009, ENIAC toukokuussa 2010 ja FCH marraskuussa 2010. Vuosi 2010 oli siten ensimmäinen vuosi, jolloin useimmat yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset toimivat itsenäisesti. 3. Tärkeimmät saavutukset vuonna 2010 Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten toiminta alkoi hitaanlaisesti, mikä johtui jossain määrin “yhteisön perustamien elinten” voimassa olevan oikeudellisen ja sääntelyyn liittyvän kehyksen rajoituksista[11]. Vuonna 2010 nämä viisi yhteisyritystä osoittivat, että uusi julkisen ja yksityisen sektorin välinen liiketoimintamalli tutkimuksessa on varsin lupaava. Todettiin, että jo käynnistetyt ja meneillään olevat yhteisten teknologia-aloitteiden toimet ovat yleisesti ottaen tehokkaita ja laadukkaita. Tämä käy ilmi yhteisyrityksiä koskevien vuonna 2010 (FCH:n osalta huhtikuussa 2011) tehtyjen ensimmäisten väliarviointien päätelmistä. 3.1. Operationaaliset toimet Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset panostivat vuonna 2010 ehdotuspyyntöjensä hallinnoimiseen eli neuvottelujen päätökseen saattamiseen, apurahasopimusten allekirjoittamiseen ja vuosien 2008 ja 2009 ehdotuspyynnöistä valittujen hankkeiden käynnistykseen sekä vuoden 2010 ehdotuspyyntöjen julkistamiseen, voittajaehdotusten arviointiin ja valintaan sekä joidenkin yhteisten teknologia-aloitteiden osalta neuvotteluprosessin aloitukseen. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset valmistelivat myös vuoden 2011 ehdotuspyyntöjä. Ne perustuvat kokemukseen aiemmista ehdotuspyynnöistä ja eri sidosryhmien kanssa käytyihin keskusteluihin, ja yhteisyritykset ovat määritelleet seuraavien ehdotuspyyntöjen aiheet. Kaikkiin yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten ehdotuspyyntöihin tuli runsaasti hakemuksia Euroopasta ja seitsemänteen puiteohjelmaan assosioituneista maista. Ehdotuksia tuli myös monista pk-yrityksistä. Yhteisten teknologia-aloitteiden piti kuitenkin ratkaista joitakin ongelmia, jotta pk-yritykset osoittaisivat enemmän kiinnostusta niiden tutkimustoimiin. Jo meneillään olevissa hankkeissa pystytään alkuhavaintojen perusteella käsittelemään yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimusohjelmissa yksilöityjä painopisteitä, ja ne täydentävät muita samojen alojen seitsemännen puiteohjelman toimia ilman päällekkäisyyttä. Tämä on varmistettu useilla tarkistuksilla. Meneillään olevat hankkeet osoittivat tyydyttävää teknistä edistystä erilaisten teollisten täytäntöönpanostrategioiden mukaisesti. Yksityiskohtaisia tietoja yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tutkimustoimista vuonna 2010, hakijatyypeistä, pk-yritysten osallistumisesta, maakohtaisista tilastoista ja ehdotuspyyntöihin varatuista varoista esitetään tähän kertomukseen liittyvässä komission valmisteluasiakirjassa. Useimmat yhteisyritykset aloittivat vuonna 2010 strategia-asiakirjojen tarkistuksen ja tutkimuksen painopisteiden päivityksen ehdotuspyyntöjen aiheiden valmistelemiseksi, jotta ne kuvastaisivat tieteen kehitystä ja eri teollisuudenalojen kehitystarpeita. Clean Sky ‑yhteisyrityksessä arvioitiin hankkeen ympäristötavoitteet siten kuin ne alun perin määriteltiin teknisessä ehdotuksessa[12]. Tämä uudelleenarviointi vahvisti pitkälti Clean Sky ‑aloitteen alkuperäisten tavoitteiden osuvuuden. ITD-työohjelmat (Integrated Technology Demonstrators) ja aiheeseen liittyvien ehdotuspyyntöjen aiheet tarkistettiin myös näiden päivitysten pohjalta. IMI-aloitteessa harkittiin alan sidosryhmien suositusta, että aloitteessa käynnistettäisiin useita suuria hankkeita ja muotoiltaisiin ehdotuspyynnön aiheet kunnianhimoisesti. Tämä ajatus oli ilmaistu myös ensimmäisessä väliarviointikertomuksessa, ja Euroopan komissio oli sitä kannattanut. FCH-aloitteessa ryhdyttiin erityistoimiin, jotta selvittäisiin ns. meno tulon kohdalle ‑periaatteen ja rahoitustason rajoituksista, jotka yksilöitiin tärkeimmäksi riskitekijäksi operationaalisissa toimissa. ARTEMIS-hankkeessa aloitettiin työt ja ENIAC-hankkeessa laadittiin uusi versio tutkimusohjelmista, jotta pysyttäisiin kyseisten alojen uusien suuntausten ja nopean kehityksen tasalla. 3.2. Clean Sky ‑yhteisyritys: teknologian arviointielin Teknologian arviointielin on Clean Sky ‑aloitteen ydintekijöitä, ja sen tarkoitus on arvioida aloitteen tuella kehitettyjen teknologioiden ympäristösuorituskyky. Teknologian arviointielin on saanut kiinni vuoden 2009 viivästykset, ja kaikki työkokonaisuudet olivat toiminnassa vuonna 2010. Ensimmäinen teknologian arviointielimen suorittama arviointi piti tehdä mallintamalla lentoliikennejärjestelmä vertaamalla kahta skenaariota: Clean Sky ‑aloitteen kanssa ja sitä ilman. Tämä piti tehdä vuoden 2011 loppuun mennessä. Arvioinnin tulokset esitetään seuraavissa komission kertomuksissa. 3.3. Hallinnolliset toimet Kun nämä viisi yhteisyritystä oli alkuhankaluuksien jälkeen menestyksekkäästi perustettu ja käynnistetty, ARTEMIS, IMI and Clean Sky ‑yritykset kehittivät asteittain oikeus- ja rahoituskehyksensä, ja komissio antoi niille luvan itsenäiseen toimintaan vuoden 2009 loppuun mennessä. Vuosi 2010 oli näille yksiköille ensimmäinen itsenäisen toiminnan vuosi. Samalla tavalla ENIAC- and FCH-yhteisyritykset keskittyivät saattamaan vuonna 2010 valmiiksi hallinnon ja sisäisen valvonnan järjestelmänsä ja kehittämään riskinhallintaprosessinsa. Kun nämä yhteisyritykset täyttivät itsenäisyyskriteerit, komissio antoi myös niille luvan hallinnon ja toiminnan itsenäisyyteen. Yksi yhteisyritysten tärkeimmistä tehtävistä vuonna 2010 oli kehittää sisäiset järjestelmät ja prosessit, jotka tukevat yhteisyritysten tutkimustoimien menestyksekästä toteuttamista. Clean Sky ‑yhteisyrityksen prosessit on analysoitu ja kartoitettu, minkä jälkeen tuotettiin laatukäsikirja ja rahoitusmenettelyjen käsikirja. IMI-yhteisyrityksen organisaatiorakenne tarkistettiin ja muutettiin vastaamaan paremmin sidosryhmien odotuksia. Samanlaiset tarkistus- ja päivitystoimet tehtiin muissakin yhteisyrityksissä. Tärkeä kysymys tässä yhteydessä oli keskeisten suorituskykyindikaattorien kehittäminen. Viidestä yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksestä vain FCH- ja ENIAC-yhteisyritykset olivat vahvistaneet kvantitatiiviset indikaattorit vuoden 2010 loppuun mennessä. Clean Sky-, IMI- ja ARTEMIS-yhteisyritykset suunnittelivat indikaattorinsa, mutta työ arvioitiin saatavan loppuun vasta seuraavana vuonna. Itsenäisinä eliminä yhteisyritysten oli myös päätettävä sisäisistä tarkastusprosesseistaan. Clean Sky-, IMI- ja FCH-yhteisyritykset perustivat omat sisäiset tarkastustoimintonsa ja nimittivät sisäiset tarkastajat. ARTEMIS- ja ENIAC-yhteisyritykset päättivät, että Euroopan komission sisäinen tarkastus (IAS) tekee sisäiset tarkastukset. Useimpien yhteisyritysten tärkeimmät toimihenkilöt olivat jo ottaneet työpaikkansa vastaan ennen vuotta 2010, ja henkilökunnan palvelukseen ottaminen jäljellä oleviin paikkoihin oli loppuvaiheessa. Vuonna 2010 yhteisyritykset ottivat henkilökuntaa palvelukseen henkilöstösuunnitelmansa mukaisesti. Huomattakoon, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset saattoivat loppuvuodesta tiiviissä yhteistyössä Euroopan komission kanssa loppuun yhteiset hankintamenettelyt uusia toimistotilojaan varten. Ne muuttivat tammikuussa 2011 uusiin tiloihinsa White Atrium ‑rakennukseen Brysselissä. Viestintätoimiaan varten Clean Sky- ja ENIAC-yhteisyritykset hyväksyivät viestintä- ja tiedonlevittämisstrategian, joka on lisätty muiden yhteisyritysten ohjelmaan ensisijaisena asiana vuodelle 2011. Kaiken kaikkiaan yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset keskittyivät vuoden aikana edistämään toimiaan intressipiirien keskuudessa ja ylläpitämään suhteitaan sidosryhmiin erilaisten tapahtumien, kuten tiedotuspäivien, työpajojen, kokouksien ja konferenssien avulla. Suhteita tiedotusvälineisiin on pidetty yllä; keskeisistä tutkimusaiheista julkaistiin lehdistötiedotteita. Yhteisyritykset pyrkivät myös parantamaan visuaalista identiteettiään ja suunnittelivat uudelleen verkkosivustonsa, joiden avulla ilmoitettiin ehdotuspyynnöistä, vaihdettiin tietoja ja tiedotettiin viimeisimmästä kehityksestä kyseisellä teollisuudenalalla. Yhteistyö kolmansien osapuolten kanssa oli erittäin tärkeää, jotta yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset tunnustettaisiin tärkeiksi tekijöiksi maailmanlaajuisesti. Esimerkiksi FCH-yhteisyritys kehitti hyvää kansainvälistä yhteistyötä Yhdysvaltojen, Japanin ja Korean tasavallan kanssa. Clean Sky ‑yhteisyritys piti tiiviisti yhteyttä SESAR-yhteisyritykseen, jossa tutkitaan ilmaliikenteen hallintateknologioita Euroopan komission yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa (Single Sky) koskevan aloitteen mukaisesti. ARTEMIS-yhteisyritys lisäsi yhteistyötään ARTEMIS-IA-työryhmän ja EUREKA-klusteriohjelman ITEA-2 kanssa. 4. Tulevaisuuden näkymiä ja haasteita Yhteisyritysten ensimmäiset väliarvioinnit tehtiin suunnitelmien mukaisesti vuoden 2010 loppuun mennessä (huhtikuussa 2011 FCH-yhteisyritykselle). Tällöin arvioitiin yhteisyritysten työn laatu ja tehokkuus sekä edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa. Arviointien tulos on myönteinen, mikä lupaa hyvää yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tavoitteiden saavuttamiselle. Koska yhteisyritykset ovat vasta hiljattain voineet toimia täysin itsenäisesti, tarvitaan toiminnan vakiinnuttamiseksi muutamia vuosia ennen kuin todelliset hyödyt voidaan arvioida. Toimialojen välinen yhteistyö katsotaan kuitenkin erittäin tärkeäksi keskeisten strategioiden määrittelyssä. Esimerkiksi polttokennojen ja vetyteknologioiden alalla on hyvin spesifisiä esteitä markkinoille pääsyyn, minkä vuoksi FCH-yhteisyrityksen teollisuuskumppanit ovat organisoineet tehokkaasti puolueettoman markkinapotentiaalin arvioinnin suhteessa muihin kilpaileviin teknologioihin. Varojen vakaa osoittaminen on myös tukenut teollisuuden, erityisesti pk-yritysten, sitoutumista aikana, jolloin puiteohjelman varoja olisi voitu helposti kanavoida kilpaileville teknologioille. Näiden viiden yhteisyrityksen piti vuonna 2011 jatkaa meneillään olevia toimia ja käynnistää uusien hankkeiden seuraavat aallot sekä valmistella ja julkistaa tulevat ehdotuspyynnöt. Ehdotuspyyntöjen aiheet oli määriteltävä tarkistettujen tutkimusohjelmien pohjalta ottaen huomioon markkinavoimat ja teknologioiden nopea kehittyminen kullakin teollisuudenalalla. Kuten tilintarkastustuomioistuin ja ensimmäisten väliarviointikertomuksien asiantuntijat suosittelivat, niiden yritysten, kuten Clean Sky, joiden alkuvaiheen toiminnat viivästyivät, oli määrä toipua nopeasti, jotta ne saavuttaisivat tavoitteensa aikataulun mukaisesti. Tämän oli myös määrä lyhentää rahoituksensaajien maksujen suoritusviivettä ja parantaa talousarvion täytäntöönpanoa, jota pidettiin yleisesti riittämättömänä kaikissa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksissä vuonna 2010. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten oli edelleen rohkaistava teollisuuden ja korkeakoulujen toimijoita ja erityisesti pk-yrityksiä osallistumaan laajasti niiden tutkimustoimiin. Niiden oli poistettava mahdollisia esteitä pk-yrityksiltä. IMI-yhteisyrityksen suunnitelmissa oli kehittää menetelmiä luontoissuorituksia ja välillisten kustannusten laskemista varten, ja FCH-yhteisyrityksessä aloitettiin jo toimet rahoitusasteen nostamiseksi, sillä se oli paljon alhaisempi kuin seitsemännessä puiteohjelmassa. Clean Sky-, ARTEMIS- ja ENIAC ‑yhteisyrityksillä oli haasteena säilyttää pk-yritysten kiinnostus julkistamiinsa ehdotuspyyntöihin. Käynnistys- ja valmisteluvaiheen jälkeen ennen itsenäistä toimintalupaa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten oli pyrittävä vakiintumaan, mikä oli niiden taloudellisen kestävyyden ja menestyksen edellytys. Näiden viiden julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusyrityksen perustaminen oli toki jo sinänsä huomattava saavutus, mutta niiden täytyi vielä kehittää edelleen sisäisiä valvontakehyksiään ja ottaa tarvittaessa käyttöön muitakin valvontamekanismeja. Tästä huomautettiin myös tilintarkastustuomioistuimen kertomuksissa. Tilintarkastajat havaitsivat, ettei yksikään näistä yhteisyrityksistä ollut vuoden 2010 loppuun mennessä täysin saanut valmiiksi sisäisen valvonnan järjestelmiään ja talouden tietojärjestelmiään ja/tai validoinut niiden perustana olevia liiketoimiprosesseja, kuten yhteisyritysten varainhoitosäännöissä edellytetään. Lisäksi oli tärkeää ottaa vuonna käyttöön 2011 keskeiset suorituskykyindikaattorit kaikissa yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyrityksissä, jotta voidaan välttää yhteisten teknologia-aloitteiden suoritteiden hajaantuminen ja pirstaloituminen. Suorituskykyindikaattoreilla pitää voida arvioida ja seurata säännöllisesti laatua vaikutuksen maksimoimiseksi kaikissa tutkimusohjelmissa, mutta niitä on myös seurattava tarkoituksenmukaisella seuranta- ja arviointijärjestelmällä. Tärkeä vaihe tässä on vuonna 2011 kattavien sisäisten tarkastussuunnitelmien täytäntöönpano tai niiden vahvistaminen, jollei sitä ole jo tehty, sekä säännölliset ennakkotarkastukset ja jälkitarkastukset. Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten on määriteltävä varainhoitosäännöissään selkeästi komission sisäisen tarkastuksen tehtävät. Tietotekniikan ja logistiikan alalla kaikkien yhteisyritysten täytyi harkita muodollisten tietotekniikkapolitiikkojen ja menettelyjen käyttöönottoa, jotta voidaan varmistaa tietotekniikan suunnittelu- ja seurantakierron kunnollinen toiminta ja antaa käyttöön luotettavia riskinhallintatyökaluja. Belgian viranomaisten kanssa oli myös tehtävä sopimus toimitiloista, erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta Belgian valtion yhteisyritykselle antamasta tuesta. Yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritykset ottivat molemmat huomautukset huomioon, ja toimiin on jo ryhdytty. Yhteisyritysten tavoitteisiin vuonna 2011 oli määrä kuulua niiden viestintätoimien kehittäminen aktiivisemmiksi ja kohdennetummiksi, ja niillä oli määrä pyrkiä lisäämään pk-yritysten ja tutkimusyhteisön osallistumista tutkimushankkeisiin. Kuten väliarviointikertomuksissa suositeltiin, yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten pitäisi laatia ja panna täytäntöön selkeät viestintä- ja tiedonlevityssuunnitelmat, luoda itselleen erottuva identiteetti ja pyrkiä lisäämään yhteisvaikutuksia kansallisten ohjelmien kanssa sekä tekemään kansainvälistä yhteistyötä EU:n ulkopuolisten sidosryhmien kanssa. Kun otetaan huomioon, että tässä kertomuksessa tarkastellaan yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten kehitystä niiden itsenäisen toiminnan ensimmäisenä vuonna, kun mitään niiden hankkeista ei ole saatettu päätökseen, ei tulevaisuuden näkymiä voi vielä tarkastella kunnolla. Näiden viiden yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten tähänastiset tulokset osoittavat, että ne ovat kunnianhimoisia eurooppalaisia aloitteita, joilla on mahdollisuuksia kehittyä uudeksi vakiintuneeksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden malliksi. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). [2] Tässä raportissa ei käsitellä SESAR-yhteisyritystä (Single European Sky Air Traffic Management Research eli yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan lentoliikenteen hallinnan tutkimus), joka on seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta ja Euroopan laajuisen liikenneverkon ohjelmasta rahoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus, jolla on omat hallinto- ja raportointimekanisminsa. [3] Ks. Clean Sky ‑yhteisyrityksen perussäännön 8 artiklan 1 kohta, neuvoston asetus (EY) N:o 71/2008, annettu 20 päivänä joulukuuta 2007, Clean Sky -yhteisyrityksen perustamisesta, EUVL L 30, 4.2.2008, s. 1. [4] Vuosikertomus Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla vuonna 2008, KOM(2009) 558 lopullinen, Bryssel, 22.10.2009. [5] Komission valmisteluasiakirja, joka liittyy vuosikertomukseen Euroopan unionin toiminnasta tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla vuonna 2008, SEC(2009) 1380 lopullinen, Bryssel, 22.10.2009. [6] Vuosikertomus yhteisten teknologia-aloitteiden yhteisyritysten puitteissa toteutuneesta edistyksestä vuonna 2009, COM(2011) 557 lopullinen, Bryssel, 14.9.2011. [7] Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Yhteisten teknologia-aloitteiden ARTEMIS ja ENIAC ensimmäinen väliarviointi, KOM(2010) 752 lopullinen, Bryssel, 16.12.2010. Komission työasiakirja, kertomus aloitteiden ”Innovatiiviset lääkkeet” (IMI), ”Clean Sky” ja ”Vety ja polttokennot” (FCH) yhteisyritysten ensimmäisestä väliarvioinnista, joka liittyy komission tiedonantoon Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle Kumppanuus tutkimus- ja innovaatiotoiminnassa, SEC(2011) 1072 lopullinen, Bryssel, 21.9.2011. [8] Kertomukset [yhteisen teknologia-aloitteen nimi] yhteisyritysten tilinpäätöksistä varainhoitovuodelta 2010 sekä yhteisyritysten vastaukset, EUVL C 368, 16.12.2011. [9] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1). [10] Commission Staff Working Document – Joint Technology Initiatives: Background, State-of-Play and Main Features (ei suomennettu), SEC(2007) 692, Bryssel, 15.5.2007. [11] Designing together the 'ideal house' for public-private partnerships in European research, yhteisten teknologia-aloitteiden vetäjien ryhmän loppuraportti, tammikuu 2010. [12] Ympäristöennusteet määriteltiin tarkemmin ensimmäistä teknologisen arviointielimen suorittamaa arviointia varten spesifioidun ”konsepti-ilma-aluksen” mukaisesti. Työ aloitettiin vuonna 2010, ja se on määrä saada päätökseen vuonna 2011. Tämä työ liittyy sovellettavien teknologioiden tarkistettuun valintaan ja demonstrointilaitteiden määrittelyyn, joka tehtiin ohjelman kahden ensimmäisen vuoden aikana.