Huom. Tämän kertomuksen oheisasiakirjana on yksityiskohtainen komission yksiköiden valmisteluasiakirja. Täydellinen versio valmisteluasiakirjasta liitteineen on saatavilla englanninkielisenä maatalouden pääosaston Europa-sivustolla ( http://ec.europa.eu/agriculture/cap-funding/financial-reports/eagf/index_en.htm ).

(1) Vuoden 2019 talousarvioon otetut määrärahat, kun niistä on vähennetty ennakoidut vuonna 2019 kerättävät käyttötarkoitukseensa sidotut tulot sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 2018/1046 12 artiklan mukaisesti vuodelta 2018 vuodelle 2019 siirretyt tulot.

Kuukausimaksut ovat korvaus nettomenoista (sen jälkeen kun tulot on vähennetty), jotka on jo maksettu ja jotka on asetettu käyttöön jäsenvaltioiden toimittamien kuukausi-ilmoitusten perusteella . Menojen ja tulojen kuukausittaiseen kirjanpitoon tehdään tarkastuksia ja oikaisuja näiden ilmoitusten perusteella. Lisäksi nämä maksut vahvistetaan lopullisesti tilien tarkastamista ja hyväksymistä koskevassa menettelyssä tehtävien komission tarkistusten perusteella.

Tämän momentin varattujen määrärahojen ja toteutuneen määrän välinen erotus on lähes yksinomaan seurausta rasvattoman maitojauheen myynnistä julkisista varastoista (myyntihinnat ylittivät kirjanpitoarvon). Saatavilla olevat 66,6 miljoonan euron määrärahat on pääasiassa siirretty kattamaan muita luvun ulkopuolisia tarpeita.

Talousarvioon ei ollut varattu määrärahoja. Jäsenvaltiot kuitenkin ilmoittivat menoja (1,1 miljoonaa euroa) ennen vuotta 2014 myönnettyjen vientitodistusten mukaisiin vientitukiin liittyneistä jäännösmaksuista. Jäännösmaksut katettiin siirtämällä samasta luvusta saatavilla olevia määrärahoja.

3.2.1.7.Momentti 05 02 15: Sianliha, munat, siipikarja, mehiläishoito ja muut eläintuotteet

3.2.1.8.Talousarviossa varattiin määrärahoja yhteensä 63,0 miljoonaa euroa kaikkien tämän alan tarpeiden kattamista varten, erityisesti mehiläishoito-ohjelmiin ja poikkeuksellisiin tukitoimenpiteisiin. Jäsenvaltioille aiheutui kuitenkin menoja vain 41,9 miljoonaa euroa. Yhteensä 21,1 miljoonan euron erotus on pääasiassa seurausta poikkeuksellisten tukitoimenpiteiden alhaisesta toteutusasteesta (7,6 miljoonaa euroa) verrattuna 28,0 miljoonan euron varattuihin määrärahoihin, joihin sisältyi budjettivallan käyttäjän 15,0 miljoonan euron korotus komission ehdotukseen nähden. Erotus siirrettiin talousarvion muihin momentteihin. Momentti 05 02 18: Koulujakelujärjestelmät

Koulujakelujärjestelmistä aiheutuneet menot olivat 191,5 miljoonaa euroa verrattuna talousarvioon sisältyneeseen ennakoituun 217,0 miljoonan euron tarpeeseen. Alhaisempi käyttöaste kuvastaa sitä, että lukuvuosi 2018–2019 oli toinen kouluvuosi, jolloin aiemmin erilliset hedelmä- ja maitojärjestelmät yhdistettiin yhdeksi koulujakelujärjestelmäksi, minkä seurauksena jäsenvaltiot ilmoittivat ennakoitua vähemmän menoja talousarviota laadittaessa.

3.2.2.Luku 05 03: Suorat tuet

Varainhoitovuosi 2019 oli neljäs vuosi, jolloin käytettiin vuonna 2013 uudistetussa yhteisessä maatalouspolitiikassa päätettyä uuttaa suorien tukien järjestelmää. Talousarvion tämän luvun kokonaismaksut olivat 41 335,7 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää 438,2 miljoonaa euroa, joilla viljelijöille korvattiin suoria tukia rahoituskuriin liittyen. Se rahoitettiin vuodelta 2018 siirretyillä 459,5 miljoonalla eurolla (katso yksityiskohtaisemmat tiedot kohdassa 3.2.2.4). Loput suoritetuista maksuista eli 40 897,5 miljoonaa euroa rahoitettiin hyväksytyillä 40 184,7 miljoonan euron määrärahoilla ja 712,8 miljoonan euron käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jälkimmäisen avulla katettiin osa perustukijärjestelmästä aiheutuneista menoista.

Määrärahoja jäi yhteensä käyttämättä 795,9 miljoonaa euroa, joista 768,9 miljoonaa euroa siirrettiin varainhoitovuodelle 2020. Tähän sisältyvät 466,8 miljoonaa euroa käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, joka vastaa vuonna 2019 tosiasiallisesti sovelletusta rahoituskurista johtuvaa määrää, joka siirrettiin momenttiin 05 03 09 ja sitten vuodelle 2020 jäsenvaltiolle tehtäviä takaisinmaksuja varten. Vuonna 2019 kerättyjen käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käyttämättä jäänyt määrä (348,2 miljoonaa euroa) siirrettiin vuoden 2020 talousarvioon. Niiden alamomenttien, joissa tarpeet ylittivät talousarvion hyväksytyt määrärahat, lisämenot katettiin talousarvion muista alamomenteista tehdyillä hyväksyttyjen määrärahojen siirroilla tai käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen siirroilla.

3.2.2.1.Momentti 05 03 01: Tuotannosta irrotetut suorat tuet

Tästä momentista rahoitettiin pääasiassa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää, perustukijärjestelmää, ilmaston ja ympäristön kannalta suotuisiin maatalouskäytäntöihin myönnettävää tukia, uudelleenjakotukea ja nuorten viljelijöiden tukea. Tämän momentin tukijärjestelmissä maksettava tuki on tuotannosta riippumatta, mutta siihen kuitenkin sovelletaan tiettyjä vaatimuksia, kuten täydentävien ehtojen noudattamista. Varainhoitovuonna 2019 käytettävissä olleet määrärahat tuotannosta irrotettuihin suoriin tukiin olivat 35 402,9 miljoonaa euroa. Näistä budjettivallan käyttäjä hyväksyi määrärahoja yhteensä 34 388,0 miljoonaa euroa ja 1 014,9 miljoonaa euroa rahoitettiin käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla. Jäsenvaltioille kaikista tämän momentin järjestelmistä aiheutuneet menot olivat 35 328,6 miljoonaa euroa, mikä on 99,8 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista.

3.2.2.2.Momentti 05 03 02: Muut suorat tuet

Tämän momentin määrärahoilla katettiin muiden suorien tukien menoja. Niihin kuuluvat järjestelmät, joissa voi edelleen olla yhteys tukien ja tuotannon välillä tarkasti määritellyissä olosuhteissa ja tarkkojen raja-arvojen puitteissa. Vuoden 2013 uudistuksessa tähän momenttiin lisättiin vapaaehtoinen tuotantosidonnainen tuki ja pieniviljelijäjärjestelmä, ja tietyistä alamomenteista rahoitettiin vain varsin vähäisiä jäljellä olevia määriä sellaisissa järjestelmissä, joiden voimassaolo oli päättynyt.

Komissio oli arvioinut, että vuonna 2019 tähän momenttiin tarvittaisiin määrärahoja 5 688,0 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioille aiheutui menoja 5 568,9 miljoonaa euroa eli 2 prosenttia budjetoitua vähemmän.

3.2.2.3.Momentti 05 03 09: Rahoituskuriin liittyvä suorien tukien takaisinmaksu

Budjettivallan käyttäjä osoita määrärahoja tälle momentille. Momenttiin kerätään sitomatta olevia hyväksyttyjä käyttämättömän kriisivarauksen määrärahoja, jotka siirretään suoriin tukiin sovellettuun rahoituskuriin liittyvien takaisinmaksujen rahoittamiseksi .

Varainhoitovuonna 2018 sovellettavaa rahoituskuria vastaavista 459,5 miljoonasta eurosta, jotka siirrettiin korvauksia varten vuoden 2019 talousarvioon, jäsenvaltiot korvasivat 438,2 miljoonaa euroa. Erotus eli 21,3 miljoonaa euroa palautui vuoden 2019 talousarvioon, josta se palautetaan jäsenvaltioille seuraavan varainhoitovuoden lisätalousarvion kautta.

3.2.2.4.Momentti 05 03 10: Maatalousalan kriisivaraus

Tämän momentin määrärahojen tarkoituksena on kattaa menot, jotka aiheutuvat toimenpiteistä, joihin on ryhdyttävä maataloustuotannon tai sen jakelun merkittävistä kriiseistä selviytymistä varten. Kriisivaraus luodaan soveltamalla kunkin vuoden alussa suoria tukia koskevaa vähennystä rahoituskurimekanismin avulla asetuksen (EU) N:o 1306/2013 25 ja 26 artiklan sekä asetuksen (EU) N:o 1307/2013 8 artiklan mukaisesti . Kriisivarausta (468,7 miljoonaa euroa) ei käytetty varainhoitovuonna 2019.

Varainhoitovuoden 2019 lopulla sitomatta olevat hyväksytyt määrärahat, jotka vastasivat hakuvuoteen 2018 tosiasiallisesti sovelletun rahoituskurin määrää, siirrettiin talousarviomomenttiin 05 03 09, jotta ne voitaisiin siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle ja näin rahoittaa viljelijöille kalenterivuonna 2019 määrättyyn rahoituskuriin liittyvät takaisinmaksut.

3.2.3.Luku 05 07: Maatalousmenojen tarkastaminen

3.2.3.1.Momentti 05 07 01: Maatalousmenojen valvonta