[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 22.2.2006

SEK(2006) 227 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Kypros toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Kyproksen viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt[2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

1. Kypros toimitti vuodet 2005–2009 kattavan toisen tarkistetun lähentymisohjelmansa komissioon 14 päivänä joulukuuta 2005, mikä merkitsi uusien käytännesääntöjen[3] mukaisen määräajan, 1 päivän joulukuuta, ylittymistä. Kyproksen viranomaiset halusivat kuitenkin sisällyttää tarkistukseen joulukuun toisella viikolla ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet. Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään käytännesäännöissä määriteltyä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia[4].

2. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Kyproksella oli liiallinen alijäämä. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Kyproksen edellisestä vuosien 2004–2008 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Kyprosta toteuttamaan määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet alijäämän saattamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistamaan, että velkasuhde alkaisi vuodesta 2005 lähtien supistua, sekä jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistuksia.

3. Tuottavuuden ja työllisyyden vahvan kasvun ansiosta Kyproksen kokonaistuotannon kasvu (3 ½ prosenttia) on kymmenen viime vuoden aikana kuulunut EU:n kärkijoukkoon. Koska Kyproksen kilpailukyky on heikentynyt ja kilpailu koventunut eräillä sen tärkeimmillä vientialoilla, nettoluotonotto ulkomailta (ulkoinen vaje) on kasvanut (4 ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004). Tämä vastasi pitkälti luotonottotarvetta julkisella sektorilla, jolla vuonna 2004 oli yli 4 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. YKHI-inflaatio pysytteli 3 prosentin alapuolella lähes koko kymmenen vuoden jakson ajan.

4. Tarkistetussa lähentymisohjelmassa kokonaistuotannon kasvun arvioidaan vuosina 2006–2009 olevan niukasti yli 4 prosenttia, sillä kotimaisen kulutuskysynnän odotetaan vahvistuvan ja ulkoisen sektorin edistävän kasvua. Tämä vaikuttaa realistiselta vuoteen 2007 saakka, mutta vuosien 2008 ja 2009 osalta lievästi optimistiselta. Tämän vuoksi suhdannetilanne saattaa tuotantokuilun perusteella mitattuna olla suotuisampi kuin ohjelmassa esitetyissä arvioissa oletetaan. Ulkoisen vajeen odotetaan supistuvan tasaisesti 5 ⅓ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 aina 2 ¾ prosenttiin vuonna 2009.

5. Vuotuinen YKHI-inflaatio oli energian ja jalostamattomien elintarvikkeiden hinnannoususta huolimatta noin 2 prosenttia vuonna 2005 ja sen arvioidaan pysyttelevän samalla tasolla koko ohjelmakauden ajan. Tämä ennuste vaikuttaa realistiselta. Siitä lähtien, kun Kypros 2 päivänä toukokuuta 2005 liittyi ERM II:een, Kyproksen punnan ja euron välinen valuuttakurssi on pysytellyt lähellä keskuskurssia. Valtion joukkovelkakirjojen tuotto supistui vuoden 2005 aikana, ja vuoden 2006 alussa se oli alle 4 prosenttia. Tuottoero suhteessa euroalueen tuottoihin supistui alle 100 peruspisteeseen. Kyproksen tavoitteena on liittyä euroalueeseen 1 päivänä tammikuuta 2008.

6. Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan vuoden 2005 alijäämän toteutumaksi 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden syksyn 2005 ennuste oli 2 ¾ prosenttia ja edellisen tarkistuksen arvio hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eroa edelliseen tarkistukseen selittää lähinnä se, että korkomenot ovat osoittautuneet noin ½ prosenttia odotettua pienemmiksi suhteessa BKT:hen.

7. Siltä pohjalta, että vuonna 2005 alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, tarkistuksessa pyritään vakauttamaan julkista taloutta edelleen vuoteen 2009 saakka, jolloin alijäämä lähestyisi ½ prosenttia suhteessa BKT:hen ja bruttovelka 53 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän oltua ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 sen ennustetaan kasvavan vähitellen aina 1 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Alijäämän supistuminen kuvastaa sitä, että menojen suhdetta BKT:hen on leikattu noin 4 prosentilla, mitä tulosuhteen supistuminen (2 prosentilla) ei täysin kompensoi. Sopeuttaminen perustuu juoksevien perusmenojen rakenteellisiin leikkauksiin, säästöihin korkomenoissa sekä tulopuolella toteutettujen rakenteellisten ja kertaluonteisten toimenpiteiden yhdistelmään. Sopeuttaminen on vuosina 2006–2008 edellistä ohjelmaa vaiheittaisempaa, mikä kuvastaa BKT:n hieman vähäisempää kasvua.

8. Komission yksiköiden yhteisesti sovittuja menetelmiä käyttäen tekemien ohjelmaan perustuvien laskelmien mukaan rakenteellinen alijäämä (suhdannetasoitettu julkisen talouden alijäämä, josta on vähennetty kertaluonteisten ja väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus) supistuu vuoden 2005 noin 3 prosentista suhteessa BKT:hen noin ½ prosenttiin vuonna 2009, eli keskimäärin yli 0,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuodessa, kun otetaan huomioon vähitellen umpeutumassa oleva tuotantokuilu. Se, ettei rakenteellinen rahoitusasema parannu vuonna 2007, kuvastaa Kyproksen nettoaseman odotettua heikentymistä suhteessa EU:n talousarvioon, kun EU:hun liittymisen yhteydessä myönnetyt väliaikaiset korvaavat avustukset päättyvät vuonna 2006. Tarkistuksessa keskipitkän aikavälin tavoitteeksi määritellään selkeästi saavuttaa vuonna 2009 rakenteellinen alijäämä, joka on ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Koska tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 2 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

9. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Koska Kypros on vahvasti erikoistunut matkailuun, makrotalouden skenaarion riskit liittyvät lähinnä alueen geopoliittiseen kehitykseen. Lisäksi makrotalouden vuosien 2008 ja 2009 näkymät ovat lievästi optimistisia ja veroennusteet vaikuttavat hieman toiveikkailta. Kyproksen hallitus on kuitenkin toistaiseksi ylittänyt julkiselle taloudelle asetetut tavoitteet ja tarkistuksessa toistetaan sen sitoumus toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä suunnitellussa mukauttamisessa onnistumiseksi.

10. Vuoden 2005 arvioidun toteutuman ja julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys vaikuttaa asianmukaiselta liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2005 mennessä EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti. Se näyttää tarjoavan vuodesta 2008 lähtien myös riittävän varmuusmarginaalin, jolla varmistetaan, ettei julkisen talouden alijäämälle asetettu 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa ja että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite (–½ prosenttia suhteessa BKT:hen) lähes saavutetaan vuonna 2009. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on pääosin vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen.

11. Julkisen velan arvioidaan vuonna 2005 olleen 70 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää 60 prosentin viitearvon. Tarkistuksessa ennustetaan velkasuhteen supistuvan tasaisesti aina 53 ½ prosenttiin vuonna 2009, mikä johtuu perusjäämien kasvusta, BKT:n huomattavasta nimelliskasvusta ja vuodesta 2006 alkaen velkaa vähentävistä virta-varanto-korjauseristä (kuoletusrahastojen supistaminen). Näihin kehityskulkuihin liittyvät riskit vaikuttavat olevan suurin piirtein tasapainossa. Velkasuhde näyttää supistuvan riittävästi.

12. Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien lieventämiseksi. Lisäksi ohjelmassa myönnetään, että myös eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmää on uudistettava huomattavasti väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustetun kasvun hillitsemiseksi aina vuoteen 2050 saakka ja pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi.

13. Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Kypros on oikealla tiellä erityisesti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskipitkän aikavälin tavoitteensa saavuttamiseksi, samalla kun sen velkasuhde supistuu vuodesta 2005 eteenpäin. Ohjelmassa arvioidaan myös ulkoisen epätasapainon korjaantuvan.

14. Marraskuun 11 päivänä 2005 toimitetussa Kyproksen kansallisessa uudistusohjelmassa, joka liittyy talouskasvua ja työllisyyttä edistävään uudistettuun Lissabonin strategiaan, määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan levityksen edistäminen; ii) perusinfrastruktuurien parantaminen; iii) inhimillisen pääoman kehittämisen ja iv) sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelman tarkistukseen sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkisen talouden alalla suunnitellut toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopisteiden mukaisia. Erityisesti tarkistuksessa hahmotellaan toimenpiteitä julkisten menojen seurannan ja hallinnassa pitämisen parantamiseksi.

Ohjelmakauden ajalle suunniteltua rakenteellista mukautusta, jonka on tarkoitus seurata alijäämän supistumista alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, voidaan edellä esitetyn arvioinnin perusteella pitää myönteisenä. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti 5 päivänä heinäkuuta 2004 annettujen neuvoston suositusten perusteella neuvosto katsoo, että Kyproksen olisi aiheellista

i) varmistaa tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti pysyvillä toimenpiteillä, että julkisen talouden vakauttamista kohti ohjelman keskipitkän aikavälin tavoitetta jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu;

ii) pitää julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttaa edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Kyproksen tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

15. Neuvosto tutki [14 päivänä maaliskuuta 2006] Kyproksen tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2009.

16. Tuottavuuden ja työllisyyden vahvan kasvun ansiosta Kyproksen kokonaistuotannon kasvu (3 ½ prosenttia) on kymmenen viime vuoden aikana kuulunut EU:n kärkijoukkoon. Koska Kyproksen kilpailukyky on heikentynyt ja kilpailu eräillä sen tärkeimmillä vientialoilla koventunut, nettoluotonotto ulkomailta (ulkoinen vaje) on kasvanut (4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004). Tämä vastasi pitkälti luotonottotarvetta julkisella sektorilla, jolla vuonna 2004 oli 4,1 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen. YKHI-inflaatio pysytteli 3 prosentin alapuolella lähes koko kymmenen vuoden jakson ajan.

17. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Kyproksella oli liiallinen alijäämä. EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen samana päivänä annetun neuvoston suosituksen mukaan liiallinen alijäämä oli korjattava vuoteen 2005 mennessä. Neuvosto antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 Kyproksen edellisestä vuosien 2004–2008 tarkistetusta lähentymisohjelmasta lausunnon, jossa se kehotti Kyprosta toteuttamaan määrätietoisesti suunnitellut toimenpiteet alijäämän saattamiseksi alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja varmistamaan, että velkasuhde alkaisi vuodesta 2005 lähtien supistua, sekä jatkamaan eläke- ja terveydenhuoltoalan uudistuksia.

18. Tarkistetussa ohjelmassa arvioidaan vuoden 2005 alijäämän toteutumaksi 2 ½ prosenttia suhteessa BKT:hen, kun komission yksiköiden syksyn 2005 ennuste oli 2 ¾ prosenttia ja edellisen tarkistuksen arvio hieman alle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eroa tarkistukseen selittää lähinnä se, että korkomenot ovat osoittautuneet ½ prosenttia odotettua pienemmiksi suhteessa BKT:hen.

19. Uusi ohjelma noudattaa pääpiirteissään[6] uusissa käytännesäännöissä määriteltyjä vakaus- ja lähentymisohjelmien rakennemallia ja tiedonantovaatimuksia. Tarkistus toimitettiin komissioon 2 viikkoa käytännesäännöissä määritettyä määräaikaa (1 päivä joulukuuta) myöhemmin, sillä Kyproksen viranomaiset halusivat sisällyttää tarkistukseen joulukuun toisella viikolla ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet.

20. Ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa kokonaistuotannon kasvuksi ennustetaan hieman yli 4 prosenttia vuosina 2005–2009. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa vuoteen 2007 saakka perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, ja vuosien 2008 ja 2009 osalta hieman positiivisiin oletuksiin. Tämän vuoksi suhdannetilanne saattaa tuotantokuilun perusteella mitattuna olla suotuisampi kuin ohjelmassa esitetyissä arvioissa oletetaan. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

21. Siltä pohjalta, että vuonna 2005 alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen, tarkistuksessa pyritään vakauttamaan julkista taloutta edelleen vuoteen 2009 saakka, jolloin alijäämä lähestyisi ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän oltua ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 sen ennustetaan kasvavan vähitellen aina 1 ¾ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Alijäämän supistuminen kuvastaa sitä, että menojen suhdetta BKT:hen on leikattu noin 4 prosentilla, mitä tulosuhteen supistuminen (2 prosentilla) ei täysin kompensoi. Sopeuttaminen perustuu juoksevien perusmenojen rakenteellisiin leikkauksiin, säästöihin korkomenoissa sekä tulopuolella toteutettujen rakenteellisten ja kertaluonteisten toimenpiteiden yhdistelmään. Sopeuttaminen on vuosina 2006–2008 edellistä ohjelmaa vaiheittaisempaa, mikä kuvastaa BKT:n hieman vähäisempää kasvua.

22. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman (ts. suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) odotetaan paranevan ohjelmakauden aikana keskimäärin yli ½ prosenttia suhteessa BKT:hen vuodessa eli vuoden 2005 noin 3 prosentin alijäämästä suhteessa BKT:hen noin ½ prosenttiin vuonna 2009. Se, ettei rakenteellinen rahoitusasema parannu vuonna 2007, kuvastaa Kyproksen nettoaseman odotettua heikentymistä suhteessa EU:n talousarvioon, kun EU:hun liittymisen yhteydessä myönnetyt väliaikaiset korvaavat avustukset päättyvät vuonna 2006. Ohjelmassa asetetaan keskipitkän aikavälin tavoite julkisen talouden rahoitusasemalle. Tavoitteeksi on määritelty ½ prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen ja tarkoituksena on saavuttaa se vuoteen 2009 mennessä. Koska tämä keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arvioitu noin 2 prosentin alijäämäksi suhteessa BKT:hen) vaativampi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on asianmukaisella tasolla, koska se on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja koska se heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

23. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan yleisesti ottaen tasapainossa. Koska Kypros on vahvasti erikoistunut matkailuun, makrotalouden skenaarion riskit liittyvät lähinnä alueen geopoliittiseen kehitykseen. Lisäksi makrotalouden vuosien 2008 ja 2009 näkymät ovat lievästi optimistisia ja veroennusteet vaikuttavat hieman toiveikkailta. Kyproksen hallitus on kuitenkin toistaiseksi ylittänyt julkiselle taloudelle asetetut tavoitteet ja tarkistuksessa toistetaan sen sitoumus toteuttaa tarvittaessa lisätoimenpiteitä suunnitellussa mukauttamisessa onnistumiseksi.

24. Vuoden 2005 arvioidun toteutuman ja julkista taloutta koskeviin tavoitteisiin liittyvien riskien perusteella ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys näyttää asianmukaiselta liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2005 mennessä neuvoston suosituksen mukaisesti. Se vaikuttaa myös tarjoavan riittävän varmuusmarginaalin, jotta alijäämän 3 prosentin raja-arvoa suhteessa BKT:hen ei ylitetä normaaleissa suhdannevaihteluissa vuodesta 2008 alkaen. Se tuntuu myös riittävältä varmistamaan, että ohjelman keskipitkän aikavälin tavoite lähes saavutetaan vuoteen 2009 mennessä, kuten ohjelmassa suunnitellaan. Vauhti, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, on liiallisen alijäämän korjaamista seuraavina vuosina suurin piirtein vakaus- ja kasvusopimuksen mukainen. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä ja vähemmän suhdannetilanteen ollessa huono.

25. Julkisen velan arvioidaan vuonna 2005 olevan 70,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa määrätyn 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan 53 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2009 mennessä. Velkasuhteen ennakoituun kehitykseen kohdistuvat riskit vaikuttavat olevan pääpiirteissään tasapainossa. Tämän riskienarvioinnin perusteella velkasuhde näyttää supistuvan riittävästi kohti viitearvoa.

26. Kyproksen julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen keskipitkällä aikavälillä on toteutettava määrätietoisesti julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvien riskien vähentämiseksi. Lisäksi ohjelmassa myönnetään, että tarvitaan huomattavia eläke- ja terveydenhuoltojärjestelmän uudistustoimenpiteitä, jotta voidaan hillitä väestön ikääntymisestä aiheutuvien menojen ennustettua kovaa kasvua vuoteen 2050 saakka ja lieventää pitkän aikavälin kestävyyteen kohdistuvia riskejä.

27. Ohjelmassa esitetyt julkista taloutta koskevat toimenpiteet ovat pääpiirteissään yhdenmukaiset vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa. Kypros on oikealla tiellä erityisesti liiallisen alijäämänsä korjaamisessa neuvoston asettamassa määräajassa, ja se toteuttaa tarvittavat toimenpiteet keskipitkän aikavälin tavoitteensa saavuttamiseksi, samalla kun sen velkasuhde supistuu vuodesta 2005 eteenpäin.

28. Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukaisessa 11 päivänä marraskuuta 2005 komissioon toimitetussa Kyproksen kansallisessa uudistusohjelmassa määritetään seuraavat haasteet, joilla on merkittäviä vaikutuksia julkiseen talouteen: i) tutkimuksen ja kehityksen, innovoinnin sekä tieto- ja viestintätekniikan levityksen edistäminen; ii) perusinfrastruktuurien parantaminen; iii) inhimillisen pääoman kehittämisen ja iv) sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistäminen. Kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen toimien vaikutukset julkiseen talouteen on otettu huomioon lähentymisohjelman tarkistukseen sisältyvissä julkista taloutta koskevissa ennusteissa. Julkisen talouden alalla suunnitellut toimenpiteet ovat kansallisessa uudistusohjelmassa esitettyjen painopisteiden mukaisia. Erityisesti tarkistuksessa hahmotellaan toimenpiteitä julkisten menojen seurannan ja hallinnassa pitämisen parantamiseksi.

Neuvosto suhtautuu edellä esitetyn arvioinnin perusteella myönteisesti ohjelmakauden ajalle suunniteltuun rakenteelliseen mukautukseen, jonka on tarkoitus seurata alijäämän supistumista alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annettujen suositusten perusteella neuvosto kehottaa Kyprosta

- varmistamaan tarkistetun lähentymisohjelman mukaisesti pysyvillä toimenpiteillä, että julkisen talouden vakauttamista kohti keskipitkän aikavälin tavoitetta jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu;

- pitämään julkiset eläkemenot hallinnassa ja toteuttamaan edelleen uudistuksia eläkkeiden ja terveydenhuollon alalla julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden parantamiseksi.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (muutos, %) | LO joulukuu 2005 | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

KOM marraskuu 2005 | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2005 | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

KOM marraskuu 2005 | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20051 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

KOM marraskuu 20055 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20041 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM marraskuu 2005 | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

KOM marraskuu 2005 | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20051 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM marraskuu 2005 | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20053 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

KOM marraskuu 20054 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | Tieto puut-tuu | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden bruttovelka (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

KOM marraskuu 2005 | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | Tieto puuttuu | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2004 | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | Tieto puuttuu |

Huomautuksia: 1Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2(Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (kertaluonteiset tulot 1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2006–2008). 4Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (1,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005). 5Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 4,0 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuonna 2005, 3,5 prosenttia vuonna 2006 ja 3,5 prosenttia vuonna 2007. 6Vuoden 2006 alijäämää koskeva ennuste perustuu oletukseen toimintalinjan säilymisestä muuttumattomana, sillä vuoden 2006 talousarvioesitys ei ollut käytettävissä komission yksiköiden syksyn 2005 ennusteen laatimisajankohtana. Tämä selittää osittain myös vuoden 2007 alijäämää koskevan ennusteen korkean tason. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EYVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11. lokakuuta 2005.

[3] Talous- ja rahoituskomitean lausunto asiakirjasta ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11. lokakuuta 2005.

[4] Ohjelmassa esitetään kaikki käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, ovat saatavilla Internet-osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[6] Ohjelmassa esitetään kaikki käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Ohjelmasta puuttuu valinnaisia tietoja työmarkkinakehityksestä (erityisesti työllisyydestä (tehdyt työtunnit) ja työn tuottavuudesta (tehdyt työtunnit)) ja vaikutuksista potentiaaliseen BKT:n kasvuun.