1.Johdanto

Työvoimakustannusindeksistä 27. helmikuuta 2003 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 450/2003() asetetaan yhteiset puitteet jäsenvaltioille vertailukelpoisten indeksien tuottamiseen ja toimittamiseen komissiolle. Komissio (Eurostat) julkaisee neljännesvuositiedotteen työtuntikohtaisesta työvoimakustannusindeksistä verkkosivustollaan.() Tiedote sisältää täydelliset tietokokonaisuudet jaoteltuina toimialojen ja työvoimakustannuserien mukaan. Sivusto sisältää myös sekä neljännesvuosittaiset että vuosittaiset kasvuluvut.

Komissio antoi heinäkuussa 2003 asetuksen (EY) N:o 1216/2003(), jossa säädetään yksityiskohtaisemmin menettelyistä, joita jäsenvaltioiden on noudatettava toimittaessaan indeksinsä komissiolle, indekseihin tehtävistä kausitasoituksista ja kansallisten laatuselvitysten sisällöstä. Maaliskuussa 2007 komissio antoi asetuksen (EY) N:o 224/2007(). Sillä muutetaan asetusta (EY) N:o 1216/2003 ja laajennetaan työvoimakustannusindeksin soveltamisala kattamaan NACE Rev. 1:n pääluokat L, M, N ja O. Kyseisen laajennuksen myötä soveltamisalaan kuuluvat myös markkinattomat palvelut. Markkinattomat palvelut muodostavat suurimman osuuden näissä pääluokissa yksilöidyistä toimialoista ja voivat olla dynamiikaltaan erilaisia kuin markkinapalvelut. Elokuussa 2007 komissio antoi asetuksen (EY) N:o 973/2007(). Sillä muutettiin tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2:n täytäntöönpanemiseksi tiettyjä asetuksia, jotka koskevat eri tilastoaloja, muun muassa työvoimakustannusindeksiä.

Komissio antaa joka toinen vuosi Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen asetuksen (EY) N:o 450/2003 13 artiklan mukaisesti. Edellisissä kertomuksissa analysoitiin takautuvia sarjoja, ja nykyinen kertomus tarkastelee työvoimakustannusindeksejä koskevien tietojen laatua viitevuosineljänneksillä vuoden 2014 kolmannesta neljänneksestä (2014Q3) vuoden 2016 toiseen neljännekseen (2016Q2).

Asetuksen (EY) N:o 1216/2003 liitteessä I työvoimakustannusindeksin laatu määritellään seuraavia kriteerejä käyttäen: merkityksellisyys, tarkkuus, tietojen toimittamisen oikea-aikaisuus, saatavuus ja selkeys, vertailukelpoisuus, johdonmukaisuus ja täydellisyys.

Edellinen kertomus() käsitteli saatavuuden ja selkeyden edistymistä ja määritteli ne tyydyttäviksi. Näin ollen tässä kertomuksessa keskitytään merkityksellisyyteen, täydellisyyteen, oikea-aikaisuuteen, tarkkuuteen ja vertailukelpoisuuteen tehtyihin parannuksiin sekä arvioidaan työvoimakustannusindeksejä koskevien tietojen johdonmukaisuutta suhteessa kansantalouden tilinpitotietoihin.

Erityistä huomiota kiinnitetään tapauksiin, joissa jäsenvaltiot eivät toimita tietoja määräajoissa, sekä siihen, miten tämä vaikuttaa julkaistujen eurooppalaisten aggregaattien laatuun.

2.Edellisen kertomuksen jälkeinen yleinen edistyminen

Lainsäädäntöön ei ole tehty muutoksia edellisen kertomuksen julkaisemisen jälkeen vuonna 2015.

Kuluvan raportointikauden aikana Eurostat on pyrkinyt yksinkertaistamaan ja yhdenmukaistamaan vaatimuksia, joita sovelletaan jäsenvaltioiden komissiolle toimittamiin tietoihin ja metatietoihin (laatuselvitykset). SDMX-standardin() (Statistical Data and Metadata eXchange, maailmanlaajuinen tilastotietojen välitysmuoto) käyttö työvoimakustannusindeksiä koskevissa tiedoissa käytettäviin luokituksiin ja muuttujiin on laajennettu kaikkiin jäsenvaltioihin. Eurostat on päivittämässä uutta versiota SDMX-tietorakenteen määritelmästä, jotta voidaan kerätä tietoja useammista valinnaisista muuttujista ja yhdenmukaistaa työvoimakustannusindeksitietojen kerääminen muiden tilastoalojen tiedonkeruun kanssa. Päivitettyjen standardien käyttöönottoa on testattu 12 jäsenvaltiossa, ja niiden käyttöönottoa on kaavailtu lisätestausten jälkeen seuraavalle viitevuosineljännekselle (2016Q3). Lisäksi tuotospuolella työvoimakustannusindeksitietojen siirtoa SDMX-muodossa Euroopan keskuspankille (EKP) on testattu onnistuneesti. Molemmat aloitteet ovat osaltaan yksinkertaistaneet tuotantoprosessia.

Jäsenvaltioiden toimittamat laatuselvitykset on siirretty tietoteknisen välineen (European Statistical System Metadata Handler) uuteen versioon (v2.13). Sen avulla jäsenvaltiot voivat ladata laatuselvityksensä omista toimipisteistään ja muuttaa edellisestä vuodesta muuttuneita osia ilman, että ne joutuvat toimittamaan uudelleen koko selvityksen. Lisäksi tämä tietotekninen väline mahdollistaa kansallisten laatuselvitysten lataamisen Eurostatin viitetietokantaan kaikkien käyttäjien saataville.

Huomiota kiinnitetään edelleen työvoimakustannusindeksin yhdenmukaisuuteen suhteessa muihin työvoimakustannustilastoihin ja erityisesti neljännesvuosittaisiin kansantalouden tilinpitotietoihin (katso kohta 3.6). Yhdenmukaisuutta on analysoitu sekä teoreettiselta että empiiriseltä kannalta.

Eurostat järjesti toukokuussa 2015 jäsenvaltioiden kanssa seminaarin, jossa keskusteltiin työvoimakustannuksia koskevien tilastojen laadusta. Seminaarissa arvioitiin eri aiheita, kuten tiedonkeruuta (lähteet ja otantamenetelmät), metodologisia kysymyksiä, uskottavuutta ja johdonmukaisuutta, tilastoprosesseja (työpäiväkorjaukset), käyttäjien tarpeita ja tulevaa kehitystä, sekä sovittiin parannusehdotuksista.

Eurostat esitteli työvoimakustannusindeksitietojen uusien luotettavuustarkastusten tulokset työmarkkinatilastoja käsittelevässä työryhmässä tammikuussa 2016. Työryhmä antoi uusille laatutarkistuksille täyden tukensa ja sitoutui ottamaan ne käyttöön kansallisella tasolla mahdollisuuksien mukaan. Valtiot, jotka eivät käytä epäsuoraa kausitasoitustapaa (palkat / muut kuin palkat ja NACE-aggregaatit), sitoutuivat lokakuussa 2016 pidetyssä työryhmän kokouksessa ottamaan sen käyttöön seuraavien kahden vuosineljänneksen aikana.

Lisäksi Eurostat alkoi julkaista vuosittain NACE-luokituksen mukaan eriteltyjä työvoiman tuntikustannusten estimaatteja. Ensimmäinen tällainen tiedote julkaistiin huhtikuussa 2016. Estimaatit perustuvat sekä työvoimakustannusten tasoon että työvoimakustannusindeksin trendeihin, ja ne tuotetaan jo 3 kuukautta viitejakson päättymisen jälkeen. Arviot kattavat NACE-erittelyn, pois lukien NACE-pääluokka ‘L’ (kiinteistöalan toiminta).

Jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön työvoimakustannusindeksin tuottamiseen tarvittavat perusrakenteet ja pitäneet niitä yllä, ja vastaavasti Eurostat pitää yllä ja parantaa järjestelmää, jolla tiedot vastaanotetaan, tarkistetaan, käsitellään, tallennetaan ja levitetään. Nämä menettelyt saatiin kokonaisuudessaan toimintaan vuonna 2005, ja niitä tarkistetaan ja pidetään ajan tasalla jatkuvasti.

3.Tietojen laadun arviointi ja vaikutus eurooppalaisiin aggregaatteihin

3.1Merkityksellisyys

Työtuntikohtaisten työvoimakustannusten muutokset ovat tärkeä indikaattori analysoitaessa lyhyen ja keskipitkän aikavälin talouskehitystä. Komissio ja Euroopan keskuspankki hyödyntävät työmarkkinoiden muutoksista johtuvan mahdollisen inflaatiopaineen arvioimisessa työtuntikohtaista työvoimakustannusindeksiä, joka osoittaa työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehityksen. Indeksi on laskettava pian sen jälkeen, kun tiedot ovat saatavilla jokaisen jäsenvaltion, koko Euroopan unionin (EU) ja euroalueen osalta. Työvoimakustannusindeksi on tärkeä myös työmarkkinaosapuolille palkkaneuvotteluissa ja komissiolle itselleen työvoimakustannusten lyhyen aikavälin kehityksen seurannassa. Työvoimakustannusindeksi on yksi Euroopan talouden pääindikaattoreista().