EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 01.10.1997 
KOM(97) 427 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS 
yhteistyöstä eurooppalaisten 
kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanssa 
kehitysmaita koskevilla aloilla 
(varainhoitovuosi 1995) 

d 
PERUSTELUT 
1 Kehitysyhteistyöasioista vastaavien ministerien neuvosto sopi kokouksessaan 28 
päivänä marraskuuta 1977 menettelystä, jota oli tarkoitus soveltaa käytettäessä 
kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa yhteisrahoitettavaan toimintaan tarkoitettuja 
määrärahoja, jotka on otettu yhteisön talousarvion alamomenttiin B7-60001. 
Menettelyssä määrätään erityisesti, että komissio antaa vuosittain neuvostolle 
kertomuksen edeltävän varainhoitovuoden aikana myönnettyjen määrärahojen 
käytöstä. 
Menettelyn mukaisesti komissio antaa tämän kertomuksen varainhoitovuodelta 1995. 
2 Vaikka ministerineuvoston sopimus koskee ainoastaan alamomentin B7-6000 
määrärahoja, tässä kertomuksessa käsitellään myös muita kansalaisjärjestöjen kanssa 
toteutettavaan kehitysyhteistyöhön liittyviä tärkeitä aihealueita, erityisesti 
elintarvikeapua, humanitaarista apua, erityisohjelmia ja yhteensovittamista muuhun 
kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen toimintaan. Kokonaiskuva 
muodostuu komission panostuksesta näihin eri osa-alueisiin asianomaisten 
yksiköidensä kautta. 
Vertaa neuvoston asiakirjaan R/207/78 (GCD), 26 päivänä tammikuuta 1978 
SISÄLLYSLUETTELO 
smi 
JQHDANTQ 7 
EUROOPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN 
KANSALAISJÄRJESTÖJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ VUONNA 1995 9 
I YHTEISÖN PANOSTUS TOIMIIN. JOITA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ 
HARJOITTAVAT KANSALAISJÄRJESTÖT OVAT TOTEUTTANEET 
KEHITYSMAIDEN HYVÄKSI 
(talousarvion alamomentti B7-6000) 11 
1.1 Yleiskatsaus 11 
1.2 Kehitysyhteistyötoimien yhteisrahoitus kehitysmaissa 12 
1.2.1 Eurooppalaisten kehitysyhteistyötä harjoittavien 
kansalaisjärjestöjen kasvava tuki etelän kumppaneille 12 
1.2.2 Kokonaisavustukset 13 
1.2.3 Toimenpiteiden toimijat ja aihealueet kehitysmaissa toteutetuissa 
kehityshankkeissa 14 
1.2.4 Edunsaajamaat 15 
1.3 Eurooppalaiseen suureen yleisöön kohdistettujen tiedotustoimien 
yhteisrahoitus 16 
1.3.1 Euroopan yhteisön pysyvä tuki kehitysyhteistyötä 
harjoittaville kansalaisjärjestöille ja vuoden 
1995 tilanne 16 
1.3.2 Kehitysasioita koskevaan koulutukseen liittyvät 
hanketyypit 17 
1.4 Yhteenveto yhteisrahoitusohjelmasta vuosilta 1976-1995 18 
1.5 Suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen 
yhteyskomiteaan 20 
1.6 Tulevaisuudennäkymät 20 
9 
H EUROOPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN 
KANSALAISJÄRJESTÖJEN YHTEISTYÖN MUUT ALUEET 22 
2.1 Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanavoima 
elintarvikeapu 
(talousarvion osasto B7-2) 22 
2.2 Yhteisön panostus varastointiohjelmiin ja ennakoivaan varoittamiseen 
liittyviin ohjelmiin (talousarvion momentti B7-202) 26 
2.3 Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO) 
(talousarvion luku B7-21, Lomén yleissopimus ja 
merentakaisista maista ja alueista tehty päätös), 26 
2.3.1 Yhteenveto 27 
2.3.2 Humanitaariseen apuun liittyvät toimenpiteet 
vuonna 1995 28 
2.3.3 Suhteet kansalaisjärjestöihin 29 
2.4 Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välinen yhteistyö 
pakolaisten, evakoiden ja kotimaahansa palanneiden 
henkilöiden omavaraisuuden tukemiseksi Aasiassa ja 
Latinalaisessa Amerikassa (talousarvion momentti B7-212) 30 
2.5 Pohjoinen-etelä-yhteistyötä koskeva toimintaohjelma huumausaineiden ja 
huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi 
(talousarvion alamomentti B7-6210) 31 
2.6 Kunnostamis- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaiden hyväksi (talousarvion 
momentti B7-641) 31 
2.6.1 Kunnostamisohjelmien suunnittelu, sisältö, 
rahoituslähteet ja valittaville 
ohjelmille asetetut vähimmäisehdot 31 
2.6.2 Kansalaisjärjestöjen lentävä 33 
2.6.3 Kunnostamistoimien toteutus vuonna 1995 33 
£• 
2.6.4 Talousarvion momentti B7-641 34 
2.7 Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma 
Etelä-Afrikassa (talousarvion momentti B7-320) 34 
2.7.1 Ohjelman yleiset tavoitteet 34 
2.7.2 Erityistavoitteet 36 
2.7.3 Päätelmät 38 
2.8 Kunnostamisohjelma eteläisessä Afrikassa 
(talousarvion momentti B7-321) 39 
2.9 Yhteisön apu Vietnamissa toimiville kansalaisjärjestöille 
(talousarvion alamomentti B7-6004) 42 
2.10 Yhteisön apu Kambodzassa toimiville kansalaisjärjestöille 
(talousarvion alamomentti B7-6005) 42 
2.11 Hajautettu kehitysyhteistyö 
(talousarvion alamomentti B7-6430) 42 
2.11.1 Hajautetun kehitysyhteistyön piirissä 42 
toteutettava toiminta 
2.11.2 Budjettikohtaa B7-6430 koskeva 
yhteenveto vuodelta 1995 44 
2.11.3 Näkymät vuodelle 1996 45 
£ 
TAULUKOT 
liittyen budjettikohtaan B7-6000 
I Yhteenveto Euroopan yhteisön vuosina 1976-1995 
yhteisrahoittamista kehitystoimista edunsaajamaittani smi 
47 
II Vuosina 1976-1995 myönnetyt yhteisön varat jäsenvaltioittain 50 
III Vuonna 1995 myönnetyt yhteisön varat jäsenvaltioittain 5 j 
JOHDANTO 
Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen ja Euroopan yhteisön välinen yhteistyö 
on alusta asti eli 21 vuoden ajan kuvastanut yhteisön ja Euroopan kansalaisten 
yhteisvastuuta kehitysmaiden kaikkein osattomimmasta väestöstä. Yhteistyössä on kyse 
ennen kaikkea näissä maissa toteutettavien kehitystoimien sekä eurooppalaiselle suurelle 
yleisölle suunnatun tiedotustoiminnan yhteisrahoituksesta sekä elintarvikeavusta ja 
elintarvikkeiden turvaamisesta, humanitaarisesta avusta ja monista muistakin toiminta-
alueista. 
Kehitysyhteistyövarojen riittämättömyyteen kohdistuvaan laajaan arvosteluun nähden ja 
huolimatta nykyisistä komissiota sitovista talousarvion asettamista rajoituksista on 
muistettava, että yhteisön kansalaisjärjestöjen käyttöön asettamat rahavarat ovat viime 
vuosien aikana kasvaneet merkittävästi. Vuonna 1995 kansalaisjärjestöt kanavoivat hätäavun 
lisäksi useista budjettikohdista 500 miljoonaa ecua, mikä merkitsee 85 prosentin lisäystä 
verrattaessa tukea vuoden 1990 270 miljoonaan ecuun. Suurimmissa alamomenteissa on 
kyse kehityshankkeiden ja kehitysasioita koskevan koulutuksen yhteisrahoituksesta tai 
elintarvikeavusta, mutta ei myöskään ole syytä unohtaa monia pienempiä, joidenkin 
kehitysmaiden tai yhteistyöalojen kannalta tärkeitä budjettikohtia. 
Erityisesti kehitysyhteistyöjärjestöjen kanssa toteutettavan kemtystoiminnan yhteisrahoitusta 
nimenomaisesti koskeva budjettikohta on kasvanut jatkuvasti: 135 miljoonasta ecusta 
vuonna 1993, 145 miljoonaan ecuun vuonna 1994 ja 174 miljoonaan ecuun vuonna 19952. 
Tämä osoittaa selvästi, että Euroopan unioni pitää kansalaisjärjestöjen osuutta 
kehitysyhteistyöpolitiikassa merkittävänä, ja se on myös selvä osoitus siitä luottamuksesta, 
joka unionilla on järjestöjä kohtaan. 
Kansalaisjärjestöt ovat ensiarvoisen tärkeitä yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta, 
jolla pyritään osaltaan todella torjumaan köyhyyttä parantamalla perusteellisesti 
kehitysmaiden väestön elinoloja. 
Kansalaisjärjestöt pyrkivät toiminnassaan myös siihen, että väestö saadaan toimimaan ja 
järjestäytymään oman kehityksensä edistämiseksi sen mukaan, mitkä ovat väestön oman 
käsityksen mukaan sen ensisijaiset tarpeet ja soveltuvat menetelmät. Siten niillä on hyvin 
suuri merkitys turvattaessa vaikeasti toteutettava väestön osallistuminen kehitystoimintaan, 
joka on kuitenkin hyvin tärkeää silloin, kun kehitysyhteistyöllä halutaan saavuttaa kestäviä 
tuloksia. Lisäksi ne ovat osaltaan luomassa monipuolisia spsiaalisia rakenteita ja 
muodostamassa kansanvaltaista perusverkostoa; nämä olosuhteet ovat edellytys todelliselle 
oikeudenmukaiselle ja vakaalle poliittiselle kansanvallalle, joka puolestaan on osa kestävää 
kehitystä, Euroopan unionin tärkeää tavoitetta. 
josta 16,5 miljoonaa ecua siirrettiin jälleenrakennus-, AIDS-, koulutus-ja kehitysyhteistyötiedotusmomenteille 
kiireellisten kansalaisjärjestöhankkeiden toteuttamiseen. 
Kansalaisjärjestöillä on vielä yksi ensisijainen tehtävä. Ne yrittävät saada eurooppalaisen 
suuren yleisön sekä poliitiikan ja hallinnon vastuuhenkilöt toimimaan paremman kehityksen 
puolesta ja sellaisten kansainvälisten suhteiden puolesta, joita juuri kehitysmaiden kannalta 
tarvitaan. 
Vuotta 1995 koskevassa kertomuksessa kiinnitetään erityistä huomiota kehitysyhteistyötä 
harjoittavien järjestöjen toimien tuloksiin silloin, kun komissio on osallistunut niiden 
yhteisrahoitukseen talousarvion alamomentista B7-6000. Tässä yhteydessä on syytä mainita, 
että yhteisrahoitettujen hankkeiden suuren lukumäärän takia ja jotta tämä kertomus ei 
laajenisi liiaksi, mukana ei ole luetteloita yhteisrahoitetuista kehityshankkeista ja 
tiedottamisesta. Ne ovat saatavissa Kehitysyhteistyön pääosastossa (VHI/B/2). 
EURQQPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN 
KANSALAISJÄRJESTÖJEN VÄLINEN YHTEISTYÖ VUONNA 1995 
Vuonna 1995 yhteisön panostus kansalaisjärjestöjen toteuttamiin eri toimiin oli 833 
miljoonaa ecua, joka jakautui seuraavasti: 
139,9 miljoonaa ecua kehitystoimien yhteisrahoitukseen kehitysmaissa (talousarvion 
alamomentti B7-6000), mikä merkitsee 9,2 prosentin lisäystä vuoteen 1994 
verrattuna. 
16,0 miljoonaa ecua eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen, kehitysasioita 
koskevien tiedottamistoimien yhteisrahoitukseen (talousarvion alamomentti B7-
6000), mikä merkitsee 10,3 prosentin lisäystä vuoteen 1994 verrattuna. 
214,0 miljoonaa ecua elintarvikeapuun (talousarvion osasto B7-2); lisäystä 23 
prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 
328,0 miljoonaa ecua humanitaariseen apuun (ECHO); lisäystä 2,5 prosenttia vuoteen 
1994 verrattuna. 
15,7 miljoonaa ecua pakolaisia ja evakkoja varten (talousarvion momentti B7-212), 
mikä merkitsee 51,2 prosentin vähennystä vuoteen 1994 verrattuna. 
4,0 miljoonaa ecua huumausaineiden torjuntaan (talousarvion alamomentti B7-6210); 
vähennystä 20 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 
48,6 miljoonaa ecua Etelä-Afrikkaa koskevia toimintaohjelmia varten (talousarvion 
momentti B7-320), mikä merkitsee 27,1 prosentin vähennystä vuoteen 1994 
verrattuna. Kysymyksessä on välitön tuki kansalaisjärjestöille muissa kuin sellaisissa 
ohjelmissa, joiden tavoitteet on hallitus vahvistanut. 
13,9 miljoonaa ecua kunnostamisohjelmien avustamiseen eteläisessä Afrikassa 
(talousarvion momentti B7-321); vähennystä 2,1 prosenttia vuoteen 1994 verrattuna. 
2,0 miljoonaa ecua Vietnamissa toimivien kansalaisjärjestöjen avustamiseen 
(talousarvion alamomentti B7-6004); tuen määrä sama kuin vuonna 1994. 
1,0 miljoonaa ecua Kambodzassa toimivien kehitysyhteistyöjärjestöjen avustamiseen 
(talousarvion momentti B7-6005); tuen määrä sama kuin vuonna 1994. 
44,0 miljoonaa ecua kehitysmaissa toteutettavia kunnostamis- ja jälleenrakennustoimia 
varten (talousarvion momentti B7-641); lisäystä 46,7 prosenttia vuoteen 1994 
verrattuna. 
10 
2,4 miljoonaa ecua hajautettua kehitysyhteistyötä varten (talousarvion alamomentti 
B7-6430), lisäksi 1,2 miljoonaa ecua toimiin, joihin osallistuvat sekä 
kansalaisjärjestöt että paikalliset viranomaiset. 
Tämä yhteisön yhteensä 833 miljoonan ecun kokonaispanostus vuonna 1995 merkitsee 3,7 
prosentin lisäystä vuoteen 1994 verrattuna (803 miljoonaa ecua) ja 18,7 prosentin lisäystä 
vuoteen 1993 verrattuna (702 miljoonaa ecua). 
Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen käyttöön myönnettiin varoja eri 
budjettikohdista, mikä kuvastaa järjestöjen kykyä toimia monilla eri aloilla, erityisesti 
sellaisilla aloilla, joilla yhteisön viralliseen kehitysyhteistyöhön liittyvä toiminta ei aina ole 
mahdollista, tai silloin, kun pidetään parempana suosia kehitysyhteistyöjärjestöjen kautta 
tapahtuvia toimia. Kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille on myös annettu 
merkittävä tehtävä jatkaa Euroopan unionin rahoittamia humanitaarisia toimia kunnostamis-
ja jälleenrakennusvaiheessa sekä ihmisoikeuksien ja kansanvallan edistämiseksi tehtävää 
työtä. 
On syytä mainita, että edellä olevassa luettelossa esitetään vain muutamia sellaisia Euroopan 
yhteisön ja kehitysyhteistyöjärjestöjen välisen yhteistyön tärkeimpiä aihealueita, joilla 
yhteisön rahoitusosuus toiminnassa on huomattava. Kehitysyhteistyötä harjoittavat 
kansalaisjärjestöt ovat lisäksi toteuttaneet viime vuosien aikana joskus hyvinkin mittavia 
erityisiä tai koeluonteisia toimia, jotka on rahoitettu joko toisista budjettikohdista (Aasian ja 
Latinalaisen Amerikan maat (ALA-maat) ja niin edelleen) tai Euroopan kehitysrahaston 
(EKR) varoilla. Koska näistä toimista ovat huolehtineet useat komission yksiköt 
hajautetusti, ei niiden tarkka kuvaileminen tätä kertomusta varten ole ollut mahdollista3. 
Seuraavissa kappaleissa esitetään yksityiskohtaisemmin Euroopan yhteisön ja 
kehitysyhteistyöjärjestöjen välisen yhteistyön eri toiminta-alat vuonna 1995. 
Kommentoitu esitys, joka koskee yhteisön varojen käyttöä kehitysyhteistyötä harjoittavien 
kansalaisjärjestöjen toimien rahoittamiseen, on käytettävissä yksikössä "Coopération décentralisée, 
cofinancement avec les ONG" (VII/B/2), me de la Loi, 200-1049 Bruxelles. 
A.4 
I YHTEISÖN PANOSTUS TOIMIIN. JOTTA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ 
HARJOITTAVAT KANSALAISJÄRJESTÖT OVAT TOTEUTTANEET 
KEHITYSMAIDEN HYVÄKSI talousarvion alamomentti B7-6000Ï 
l.l Yleiskatsaus 
Vuoden 1995 aikana kehitysyhteistyötä harjoittavat kansalaisjärjestöt osoittivat edelleen 
huomattavan kykynsä hyödyntää Euroopan yhteisön yhteisrahoituksen kautta käyttöönsä 
saamia varoja. Etelän kumppaneiden eurooppalaisille kehitysyhteistyöjärjestöille esittämien 
aloitteiden ja hakemusten perusteella esitetyt rahoitushakemukset ja kyseisten järjestöjen 
tehokas toiminta saavat välittömästi liikkeelle myös muita julkisia ja yksityisiä varoja, ja 
siten niillä on huomattava moninkertaistava vaikutus. 
Vuoden 1995 talousarvion alamomenttiin B7-6000 maksusitoumuksia varten otettu 
määräraha oli 174 miljoonaa ecua, mikä merkitsee rahoitusvarojen huomattavaa lisäystä 
edellisiin vuosiin verrattuna. Määrärahasta yli 90 prosenttia sidottiin kyseisen alamomentin 
kehyksessä ja loput siirrettiin muihin kunnostamistoimia koskeviin budjettikohtiin (16,5 
miljoonaa ecua) kehitysyhteistyöjärjestöjen toteuttamien hankkeiden tukemiseksi. 
VUOSI 
1976 
1984 
1986 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 KÄYTETTÄVISSÄ 
OLEVAT 
MÄÄRÄRAHAT 
(miljoonaa ecua) 
2,5 
35,0 
46,0 
80,0 
80,0 
90,2 
104,6 
110,0 
135,0 
145,0 
[174,04] = 157,5 MAKSUSITOUMUKSET 
(miljoonaa ecua) 
2,5 
34,4 
45,0 
79,8 
79,6 
90,2 
104,1 
109,9 
135,0 
145,0 
157,3 MAKSUSITOUMUKSEN 
ASTE 
% 
100 
98 
98 
100 
99,5 
100 
99,5 
100 
100 
100 
99,9 
Vuonna 1995 yhteisrahoitetun toiminnan kokonaistilanne (kehitysyhteistyö-ja 
tiedottamistoiminta) oli seuraava5: 
josta 16,5 miljoonaa ecua siirrettiin jälleenrakennus-, AIDS-, koulutus-ja kehitysyhteistyötiedotusmomenteille 
kiireellisten kansalaisjärjestöhankkeklcn toteuttamiseen. 
i£ 
1.392 komission yksiköiden käsittelemää yhteisrahoitushakemusta, joihin sisältyvä 
yhteisön panostus oli yhteensä 287,1 miljoonaa ecua (lukuun ottamatta niitä lukuisia 
epämuodollisesi esitettyjä hakemuksia, jotka on otettu komission yksikössä erilleen 
ensimmäisen vaiheen jälkeen tarkastusta varten, jossa selvitetään täyttääkö 
mahdollinen hakemus vaadittavat edellytykset); 
776 yhteisrahoitettua toimenpidettä, joissa yhteisön panostus oli 156 miljoonaa ecua 
kyseisestä budjettikohdasta (eli yhteisön rahoitus oli 54,3 prosenttia käsiteltyihin 
hakemuksiin sisältyvästä haetun tuen kokonaismäärästä); 
302 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 61,2 miljoonan ecun 
rahoitusta (eli 22 prosenttia); 
314 hakemusta, jotka edustivat 69,9 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat 
tutkittavana vuoden 1995 lopussa (eli 23 prosenttia). 
Komission yksiköt käsittelevät tämän suuren hakemusmäärän ottaen huomioon 
yhteisrahoituksen yleisissä ehdoissa vahvistetut valintaperusteet ja säännöt6. Tältä kannalta 
tutkittiin kunkin hakemuksen osalta muun muassa kehitysyhteistyöjärjestön ammatillinen ja 
rahoituksellinen luotettavuus, hankkeen laatu, etelää edustavan kumppanin 
toimintaedellytykset ja tämän kumppanin ja eurooppalaisen kehitysyhteistyöjärjestön 
välisten suhteiden laatu, hankkeen vaikutukset ja elinkykyisyys sekä mahdollisuudet 
moninkertaistaa asianomaisiin kohderyhmiin kohdistuvat hankkeen vaikutukset. 
Kuten ennenkin, komissio pyrki pitämään kiinni yhteisrahoituksen perusperiaatteista 
pitääkseen muun muassa yllä yhteisrahoitettavien toimien laadun korkeaa tasoa ja 
tarjotakseen "pienille" kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille pääsyn 
yhteisrahoituksen piiriin. 
Momentista B7-6000 maksetut, vuonna 1995 käyttävissä olleet maksumäärärahat olivat 
146,5 miljoonaa ecua. Vuoden aikana toteutetut maksut olivat 133,9 miljoonaa ecua, joista 
66,9 miljoonaa ecua liittyi edeltävinä vuosina tehtyihin sitoumuksiin. 
1.2 Kehitysmaissa toteutettujen kehitysyhteistyötoimien yhteisrahoitus 
1.2.1 Kehitvsvhteistvötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kasvava mki etelän kumppaneille 
Täydellinen luettelo komission vuonna 1995 yhteisrahoittamista kehitystoimista kehitysmaissa ja 
eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnatuista tiedotustoimista on saatavilla yksikössä "Coopération 
Décentralisée, Cofinancements avec les ONG (VIII/B/2)", rue de la Loi, 200 -1049 Bruxelles. 
Euroopan yhteisöjen komissio, kansalaisjärjestöjen kehitysmaissa toimeenpanevien toimien 
yhteisrahoituksen yleiset ehdot (asiakirja VIII/764/87/F) ja kansalaisjärjestöjen toimeenpanemien 
eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen, kehitysasioita koskevien tiedottamistoimien 
yhteisrahoituksen yleiset ehdot (asiakirja VTII/271/87/F) 
13 
Vuonna 1995, kuten edeltävinäkin vuosina, komissio käytti lähes 90 prosenttia talousarvion 
alamomentista B7-6000 vapauttamiaan varoja kehitysmaissa toteutettavien toimien 
yhteisrahoitukseen, ja loput varoista käytettiin pääasiassa eurooppalaiselle suurelle yleisölle 
suunnattujen tiedottamistoimien yhteisrahoitukseen. 
Kehitysmaihin liittyivät seuraavat hakemukset ja maksusitoumukset: 
1.127 komission yksiköiden käsittelemää hakemusta, joihin sisältyvä yhteisön 
panostus oli yhteensä 261,9 miljoonaa ecua; 
601 yhteisrahoitettua toimenpidettä, joissa yhteisön panostus oli 139,9 miljoonaa 
ecua; 
254 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 55,6 miljoonan ecun 
rahoitusta; 
272 hakemusta, jotka edustivat 66,4 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat 
tutkittavana vuoden 1995 lopussa. 
On korostettava, että komissio kiinnitti erityisesti huomiota uusien kehitysyhteistyötä 
harjoittavien kansalaisjärjestöjen hakemuksiin. Se pyrkii lisäämään näiden järjestöjen 
ammatillista pätevyyttä joko suoraan tai vastaavien kokeneiden järjestöjen avulla. 
Yksittäisten yhteisrahoitettujen toimien saaman rahoituksen määrä kasvoi lievästi; vuonna 
1995 yhteisön panostus oli keskimäärin 232.776 ecua per hanke, kun vastaava määrä 
vuonna 1994 oli 216 368 ecua. 
1.2.2 Kokonaisavustukset (block-grants;) 
Eurooppalaisille kehitysyhteistyötä harjoittaville kansalaisjärjestöille, jotka jo ovat tehneet 
tyydyttävällä tavalla yhteistyötä komission kanssa, komissio voi tarjota lisämahdollisuuden 
eli pääsyn niin sanottuun kokonaisavustusjärjestelmään. 
Kehitysyhteistyöjärjestöt arvostavat erityisesti kyseistä järjestelmää, jonka avulla ne voivat 
rahoittaa nopeasti ja joustavasti moma pienimuotoisia toimintoja (esimerkiksi laitehankinnat, 
pienten infrastruktuurien rakentaminen, koulutuksen ja terveydenhoidon tukeminen ja niin 
edelleen) ja tyydyttää näin suppealla alalla tehokkaasti edunsaajana olevan väestönosan 
tarpeita. Kehitysyhteistyöjärjestöt määrittelevät usein nämä pienimuotoiset toimet jossain 
määrin erillisiksi suuremmista hankkeista, joita ne tukevat tai joissa niitä voidaan käyttää 
apuna solmittaessa ensimmäisiä yhteyksiä yhteistyötä aloitettaessa etelää edustavien uusien 
kumppaneiden kanssa. 
14 
Vuosien 1985-1995 aikana komissio osallistui 1.127 kokonaisavustuksen 
yhteisrahoitukseen, mikä vastaa 15.404 pienimuotoisen toiminnan tukemista 142,9 
miljoonalla eculla. Yhteisön panostus yhtä pienimuotoista tointa kohden oli siis 9.277 ecua. 
Seuraavassa taulukossa esitetään kokonaisavustusten kehitys kyseisenä ajanjaksona. 
VUO­
SI 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 KOKONAIS-
AVUSTUSTUKSIIN 
KÄYTETYN TUEN 
MÄÄRÄ 
3,7 
5,7 
6,8 
8,8 
9,9 
9,7 
13,1 
18,1 
21,9 
21,5 
23,7 PROSENTTIA 
MOMENTIN 
MAKSU­
SITOUMUK­
SISTA 
11 
13 
11 
11 
12,4 
10,8 
12,6 
16,5 
16,2 
14,8 
13,6 KOKONAIS­
AVUSTUSTEN 
LUKUMÄÄRÄ 
43 
50 
59 
79 
96 
97 
118 
140 
159 
134 
152 PIENIMUO­
TOISTEN 
TOIMINTO­
JEN 
LUKUMÄÄRÄ 
450 
671 
822 
961 
1082 
1099 
1447 
1935 
2 263 
2 239 
2.435 YHTEISÖN 
PANOSTUS 
PIENIMUO­
TOISTA 
TOINTA 
KOHDEN 
(ecuina) 
8 146 
8 507 
8 272 
9 153 
9 105 
8 857 
9 061 
9 363 
9666 
9606 
9.726 
1.2.3 Kehitysmaissa toteutettavien kehityshankkeiden toimijat ja toiminta-alat 
Kehityshankkeiden toimeenpanosta huolehtivat mahdollisimman suuressa määrin etelän 
maiden yhteisöt (talonpoikaisyhteisöt, kylät, osuuskunnat, naisjärjestöt ja niin edelleen) ja 
eurooppalaiset kansalaisjärjestöt toimittavat tarvittavan teknisen avun ja rahoittavat 
toiminnan. Nykyisin, kun yhteisöjen muodostama verkosto on etelän maissa huomattavan 
kehittynyt, paikallisen tason kumppanit huolehtivat yhä enenevässä määrin toimeenpanon 
lisäksi myös teknisestä avusta. Kokemus osoittaa, että kehityshankkeiden tehokkuus riippuu 
suoranaisesti siitä, missä määrin kohderyhmät itse osallistuvat niitä koskevien 
kehitysohjelmien valintaan, suunnitteluun ja toteutukseen. 
Voidaan todeta, että kehitysyhteistyöjärjestöt ovat pitäneet hyvin tärkeällä sijalla erityisesti 
naisia koskevia hankkeita. Tähän liittyen komissio on osallistunut sellaisten erilaisten 
hankkeiden yhteisrahoitukseen, joissa painotetaan naisten osuutta tuotantoon ja tulojen 
muodostukseen liittyvässä toiminnassa maaseudulla ja kaupungeissa. 
Hankkeiden toisen tärkeän edunsaajaryhmän muodostavat katulapset, jotka ovat etelän 
maiden suurissa kaupungeissa erityisen helposti haavoittuva ryhmä. 
15 
Alkuperäisväestöä edustavat järjestöt ja kansat ovat myös kehityshankkeiden toimijoita ja 
edunsaajia sellaisilla aloilla kuin perusoikeuksien suojeleminen, sosiaalinen ja tuotannollinen 
toiminta, kaksikielinen koulutus, oman ympäristön suojeleminen. 
Kehitysmaissa toteutettavat kehityshankkeet liittyvät eri aloihin. Vuoden 1995 osalta 
voidaan todeta, että kansalaisjärjestöjen pyrkimys suosia tiettyjä toiminta-aloja on säilynyt 
ennallaan. Siten maaseudun kehittäminen, koulutus ja terveydenhoito ovat edelleen 
etusijalla. Kysymys on varmastikin väestön perustarpeiden kannalta tärkeistä aloista, mutta 
myös sellaisista aloista, joilla etelän väestö tekee runsaasti aloitteita. 
Kehitysyhteistyöjärjestöt ovat kuitenkin myös kiinnittäneet jo vuosien ajan yhä kasvavaa 
huomiota kaupunkiväestön marginaalisiin ryhmiin. 
Monissa hankkeissa näkökulma kehitykseen on kokonaisvaltainen, sillä siten otetaan 
huomioon kehitysyhteistyöjärjestöjen omaleimaisuus ja kyseinen lähestymistapa on yksi 
parhaista keinoista edistää kehitystä perustasolta lähtien. Yleisesti kokonaisuuteen 
yhdennetyillä kehityshankkeilla pyritään tukemaan erilaisia yhteisöjä (talonpoikaisyhteisöjä, 
pieniä osuuskuntia, kyläyhteisöjä, naisjärjestöjä ja niin edelleen), ja niissä toimitaan samalla 
kertaa useammilla sellaisilla aloilla kuin maatalous, käsityöläistoiminta, koulutus, 
terveydenhoito, ympäristönsuojelu, infrastruktuurien rakentaminen ja niin edelleen. 
Viime vuosien aikana yhteisrahoitetuista hankkeista yhä suurempi osa on liittynyt 
tuotannolliseen sekä työpaikkoja ja tuloja luovaan toimintaan. 
Tärkeinä pidetään edelleen myös koulutukseen liittyviä hankkeita, joissa on kyse 
ammattikoulutuksesta, kouluttajien kouluttamisesta, soveltuvaan teknologiaan liittyvästä 
koulutuksesta ja niin edelleen. 
1.2.4 Edunsaajamaat 
Vuonna 1995 toteutettiin 601 yhteisrahoitettua kehitysyhteistyötointa 100 kehitysmaassa. 
Maantieteellisesti yhteisön panostus näihin toimiin jakaantui seuraavasti: 
16 
- Saharan etelä­
puolinen Afrikka 
- Latinalainen Amerikka 
- Aasia 
- Karibian maat 
- Välimeren maat 
- Tyynenmeren maat 
-Muut 
YHTEENSÄ 1995 
(miljoonaa 
ecua) 
45,30 
50,55 
24,40 
8,60 
10,70 
0,05 
0,30 
139,9 (%) 
32,4 
36,1 
17,5 
6,0 
8,0 
100,0 1994 
(%) 
33,9 
40,6 
16,0 
3,7 
5,3 
0,1 
0,4 
100,0 1993 
(%) 
38,3 
34,6 
18,5 
3,0 
4,0 
0,4 
1,2 
100,0 
Jako Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maat) ja muiden kuin AKT-maiden 
välillä oli seuraava: 
- AKT-maat 
- muut kuin 
AKT-maat 
YHTEENSÄ 1995 
(miljoonaa 
ecua) 
52,0 
87,9 
139,9 (%) 
37,2 
62,8 
100,0 1994 
(%) 
36,3 
63,7 
100,0 1993 
(%) 
42,5 
57,5 
100,0 
1.3 Eurooppalaiselle suurelle yleisölle suunnattujen tiedottamistoimien yhteisrahoitus 
1.3.1 Euroopan yhteisön pvsvvä tuki kehitvsvhteistvötä harjoittaville kansalaisjärjestöille ja 
tilanne vuonna 1995 
Toiminta alkoi vaatimattomasti vuonna 1979, jolloin yhteisö osallistui 17 hankkeen 
yhteisrahoitukseen vastaavan talousarvion ollessa lähes 200 000 ecua; viime vuosien aikana 
talousarvio on kuitenkin kasvanut merkittävästi niin, että vuonna 1995 yhteisön panostus 
175 hankkeen yhteisrahoitukseen oli 16,1 miljoonaa ecua, mikä edustaa runsasta kymmentä 
prosenttia budjettikohtaan B7-6000 liittyvistä maksusitoumuksista. 
'4 
Vuonna 1995 tilanne hakemusten ja maksusitoumusten osalta oli seuraava: 
221 komission yksiköiden käsittelemää yhteisrahoitushakemusta (poislukien monia 
hankkeita sisältävät ohjelmat), joihin sisältyvä yhteisön panostus oli yhteensä 23,4 
miljoonaa ecua; 
131 yhteisrahoitettua hanketta, joissa yhteisön panostus oli 14,3 miljoonaa ecua; 
48 ei-hyväksyttyä tai peruutettua hakemusta, jotka koskivat 5,6 miljoonan ecun 
rahoitusta. 
42 hakemusta, jotka edustivat 3,5 miljoonan ecun rahoitusta ja jotka olivat 
käsiteltävinä vuoden 1995 lopussa. 
Lisäksi Euroopan yhteisö on osallistunut 44 moma hankkeita sisältävän ohjelman 
yhteisrahoitukseen 1,8 miljoonalla eculla. 
1.3.2 Kehitysasioita koskevaan koulutukseen liittyvät hanketyypit 
Yleisesti toimilla pyritään tiedottamaan eurooppalaiselle yleisölle kehitysyhteistyöhön 
liittyvistä ongelmista, herättää sen kiinnostus niihin ja saada se toimimaan sellaisen 
politiikan ja sellaisten toimien tukemiseksi, jotka vaikuttavat myönteisesti kehitysmaiden 
väestöön. 
Kysymykseen tulevista toimintamuodoista voidaan maimta muun muassa sellaisille suureen 
yleisöön kuuluville erityisryhmille kuin maanviljelijöille, ammattiyhdistysliikkeelle tai 
paikallisille ryhmille suunnattu tiedottaminen, kehitysyhteistyökasvatukseen liittyvät toimet 
kouluissa, päätöksentekijöille suunnatut kampanjat sekä politiikat sellaisten ehdotusten 
laatimiseksi, jotka voivat johtaa etelän väestöä koskeviin konkreettisiin ja myönteisiin 
muutoksiin, tuki eurooppalaisille verkostoille ja niin edelleen. 
Useimmille hankkeille on tyypillistä se, että niissä käytetään yhdistellään erilaisia 
menetelmiä kuten julkaisuja, audiovisuaalisesta aineistoa, opetusaineistosa, ohjattua 
toimintaa, näyttelyitä, painostustoimenpiteitä ja niin edelleen. 
Vuonna 1995 tärkeimmät kohderyhmät olivat koulut (24 projektia) ja nuoriso (19). 
Viimeksi mainittujen lukumäärä on noussut (12 vuonna 1994). Samoin voidaan panna 
merkille, että kansalaisjärjestöt ponnistelevat entistä enemmän suuren yleisön erityisryhmien 
kuten kuluttajien ja paikallisten yhteisöjen saamiseksi mukaan toimintaan (7 ja 9 projektia). 
Valittujen teemojen joukossa voidaan todeta kasvanut kiinnostus Afrikan ongelmia (10 
projektia) sekä kansainvälistä kauppaa kohtaan (15 projekteia joista 10 reilun kaupan 
hankkeita). Sitävastoin kulttuuriteemaisten hankkeiden määrä on vähentynyt (9 vuonna 
Jr 
1994, 4 vuonna 1995). Muita kansalaisjärjestöjen ensisijaisia teemoja ovat: konfliktit ja 
ihmisoikeudet (6 projektia) ja Etelän imago (9 projektia). Teemat ja kohderyhmät ovat 
hyvin monimuotoisia, mikä on merkki eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen elinvoimasta, 
mutta toisaalta herättää strategista pohdintaa. Keskustelu kansalaisjärjestöjen kanssa 
strategioiden parantamisesta käynnistettiin marraskuussa 1995 Wienissä pidetyssä 
ensimmäisessä kehitysyhteistyökasvatusfoorumissa (Development Education Forum) ja sitä 
jatketaan seuraavassa foorumin kokouksessa vuonna 1996. 
Kouluympäristöä koskevien hankkeiden osalta komissio käynnisti vuoden 1995 lopulla 
ensimmäisen eurooppalaisella tasolla toteutettavan kokonaisarvioinnin, joka kohdistuu 
kehitysasioita koskevaan koulutukseen kouluympäristössä liittyviin hankkeisiin. 
Tarkoituksena on tuottaa kokonaisarvio eri toimintamalleista, joita voidaan soveltaa 
kehitysasioita koskevan koulutuksen yhdentämiseksi kouluympäristöön, ja arvioida 
toimintamallien vaikutusta sen selvittämiseksi, missä määrin niiden avulla saadaan tämä 
koulutus kestäväksi ja turvataan sen jatkuminen. Tarkoituksena on myös mottaa arvio noin 
20 yhteisrahoitetun hankkeen asianmukaisuudesta, laadusta ja tuloksista sekä järjestön 
toimintakyvystä ja komission välittämistä välineistä ja menettelyistä. Arvioimin tuloksia 
odotetaan vuoden 1997 puolivälissä. 
1.4 Yhteenveto yhteisrahoitusohjelmasta vuosilta 1976-1995 
Talousarvion alamomenttiin B7-6000 liittyvä yhteisrahoitusohjelma käynnistyi vuonna 1976 
kokeiluluonteisesti ja maksusitoumuksia koskevien määrärahojen ollessa hyvin 
vaatimattomat eli 2,5 miljoonaa ecua. Seuraavina vuosina on näitä määrärahoja voitu 
vähitellen kasvattaa, muun muassa Euroopan parlamentin ansiosta, niin että ne vuonna 1995 
olivat 174 miljoonaa ecua. Edellä kappaleessa 1.1 olevassa taulukossa esitetään talousarvion 
momentilta B7-6000 käytettävissä olevien määrärahojen kehitys vuodesta 1976 alkaen. 
Tänä aikana yhteisö on osallistunut 8.301 kehitysyhteistyöjärjestöjen toteuttaman toimen 
yhteisrahoitukseen, ja yhteisön panostus näihin toimiin oli kokonaisuudessaan 1,1884 
miljardia ecua. 
Seuraavassa taulukossa esitetään toimien jakautuminen kehitysmaissa toteutettaviin toimiin 
ja tiedottamistoimiin. 
19 
1976-1995 
Toimet kehitysmaissa 
Tiedottamistoimet 
YHTEENSÄ TOIMIEN 
LUKUMÄÄRÄ 
6.781 
1.520 
8.301 EUROOPAN 
YHTEISÖN PANOSTUS 
(miljoonaa ecua) 
1.076 
* 112,4 
1.188,4 % 
90,5 
9,5 
100 
Edellä mainittujen 6.781 kehitystoimen toteutuksesta on huolehtinut 675 kehitysyhteistyötä 
harjoittavaa kansalaisjärjestöä 133 eri kehitysmaassa. 
Toimia koskeva yhteisön panostus jakautui maantieteellisesti seuraavasti: 
1976-1995 Miljoonaa ecua % 
Saharan eteläpuolinen Afrikka 419,4 39,0 
Latinalainen Amerikka 357,6 33,2 
Karibian maat 40,5 3,8 
Aasia 190,2 17,7 
Välimeren maat 60,6 5,6 
Tyynenmeren maat 5,0 0,4 
Muut 2,9 0,3 
YHTEENSÄ 1.076,2 100,0 
Yhteisön kokonaispanostuksesta 43,2 prosenttia kohdistui Aasian, Karibian ja Tyynenmeren 
maihin (AKT-maat) ja 56,8 prosenttia kohdistui muihin kuin AKT-maihin. 
Liitteen taulukossa I esitetään edunsaajamaina olleiden kehitysmaiden mukainen jako ja 
taulukossa II yhteisön jäsenvaltioiden mukainen jako. 
Edellä mainittujen 1.520 tiedottamistoimen toteutuksesta huolehti 459 
kehitysyhteistyöjärjestöä viidessätoista jäsenvaltiossa. 
Noin puolet kaikista yhteisrahoitetuista toimista ja 54,4prosenttia kaikista sidotuista varoista 
koskevat viittä viimeistä varainhoitovuotta eli vuosia 1991-1995. Vastaavasti yhteisön 
keskimääräinen panostus kehitysmaissa toteutettavia toimia kohden on kasvanut vuoden 
1985 123 000 ecusta 233.000 ecuun vuonna 1995 ja keskimääräinen panostus 
tiedottamistoimia kohden vastaavasti 53.000 ecusta 92.000 ecuun. 
20 
1.5 Suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomiteaan 
Komissiolla on ollut yli 20 vuoden ajan läheiset suhteet kehitysyhteistyötä harjoittavien 
kansalaisjärjestöjen yhteyskomiteaan, joka on yli 800 eurooppalaista 
kehitysyhteistyöjärjestöä edustava kansanvaltainen kehysrakenne, jonka muodostavat 
Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansallisin periaattein valitut edustajat, joita on yksi 
kustakin jäsenvaltiosta. 
Eurooppalaisten kehitysyhteistyöjärjestöjen 21. vuosittain pidettävä yleiskokous pidettiin 
huhtikuun 27 ja 28 päivänä 1995 Brysselissä. Viidettätoista kansallista yhteystoimikuntaa 
edustavien valtuutettujen tehtävänä oli keskustella yhteyskomitean ohjelman suurista 
suuntaviivoista ja hyväksyä se seuraaviksi vuosiksi. Suuntaviivoihin liittyen 
kansalaisjärjestöt sitoutuivat erityisesti vahvistamaan toimintansa yhteensovittamista ja 
yhtenäisyyttä toimintapolitiikkansa lujittamiseksi. Tätä varten ne sitoutuivat myös 
tehostamaan tiedon levittämistä ja jatkamaan tiedottamista yleisölle. Tämän laajemman, sekä 
kehitysyhteistyötä että kiireellistä hätäapua koskevan sisäisen vuoropuhelun käyminen 
kansalaisjärjestöjen keskuudessa on ensiarvoisen tärkeää. Eikä myöskään ole mikään 
sattuma, että yleiskokousta seuraavan konferenssin aiheena oli "Uuden kumppanuuden 
määrittely Euroopan ja Afrikan välille". 
Vaikka konferenssi muovautui kolmen pohdittavan aiheen, kolmen työryhmän mukaan 
(Euroopan ja Afrikan välisen uuden kumppanuuden edistäminen, kumppanuus ja 
kansalaisyhteiskunta sekä hätäavun liittäminen pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön), ne 
yhdistyivät varsin usein keskustelujen aikana. Yksi tärkeä johtopäätös tehtiin: Mikäli Lomén 
yleissopimuksella vahvistettua kumppanuutta on noudatettava, on se epäilemättä muotoiltava 
uudelleen ottaen huomioon myös paikalliset ja alueelliset eroavuudet. Yhteistyöhön on myös 
otettava mukaan uusia kumppaneita, joihin luonnollisesti kuuluu afrikkalainen 
kansalaisyhteiskunta. Tätä varten tarvitaan tiiviimpää vuoropuhelua pohjoisen ja etelän 
kansalaisjärjestöjen välillä ja niiden välisen kumppanuuden pohdintaa. Yksi tärkeä tekijä 
tehokkaan kumppanuuden luomiseksi on myös epäilemättä yhteinen toiminta nykyisin usein 
vielä kielteisen Afrikka-kuvan parantamiseksi. 
1.6 Tulevaisuuden näkymät 
Kuten edeltävinäkin vuosina, myös vuonna 1995 Euroopan unionin ja kehitysyhteistyötä 
harjoittavien kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä koskevan kokonaistarkastelun tulokset 
ovat olleet myönteisiä ja rohkaisevia. Siten varat, joita komissio on asettanut 
kehitysyhteistyöjärjestöjen käyttöön erilaisia toimia varten, kasvoivat merkittävästi ollen 
702 miljoonaa ecua vuonna 1993, 803 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja 833 miljoonaa ecua 
vuona 1995. 
Yhteistyöllä hallituksista riippumattomien tahojen kanssa on tarkoitus yhä enemmän 
osaltaan vastata haasteisiin sellaisen Euroopan rakentamiseksi, joka on entistä sitoutuneempi 
oi/ 
ja joka tuntee suurempaa yhteisvastuuta etelän väestöstä. Tätä varten on painotettava, että 
Maastrichtin sopimuksen mukaisesti yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikassa pidetään 
köyhyyden torjumista yhtenä Euroopan unionin tärkeistä tavoitteista. Tavoitteen 
ensisijaisuutta korostettiin ja tarkennettiin neuvoston antamassa päätöslauselmassa vuoden 
1993 lopulla. 
Monissa kehitysmaissa pahentuneet köyhyyteen liittyvät ongelmat samoin kuin kasvun 
pysähtyminen ja eroavuuksien korostuminen ovat tosin seurausta kehityksen hidastumisesta, 
mutta ennen kaikkea ne muodostavat merkittävän esteen kehitykselle sekä kansanvallan 
lisäämiselle. Samalla, kun neuvosto myönsi kansainvälisen ympäristön asettamien 
rajoitusten suuren merkityksen, se korosti köyhyyden torjunnan perusolemukseltaan 
poliittista ulottuvuutta sekä sen yhteyksiä kansainvaltaistamiskehitykseen ja oikeusvaltion 
vahvistamiseen ja väestön osallistumisen lisäämiseen. 
Tässä suhteessa kansalaisjärjestöillä on keskeinen tehtävä, sillä köyhyyden ehkäiseminen on 
yksi syy niiden olemassaoloon; lisäksi ne tuntevat etelän maiden marginaalisten 
väestönosien tarpeet. On hyvin tärkeää, että kehitysyhteistyöjärjestöt täydentävät Euroopan 
unionin ponnisteluja kehitysmaiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskevissa virallisissa 
ohjelmissa. 
On myös tärkeää, että kansalaisjärjestöjen toiminnalla ei ole pelkästään sosiaalisia 
tavoitteita, vaan sillä vaikutetaan myös tuloja synnyttävään ja työpaikkoja luovaan 
toimintaan. 
o& 
n EURQQPAN YHTEISÖN JA KEHITYSYHTEISTYÖTÄ HARJOITTAVIEN 
KANSALAISJÄRJESTÖJEN YHTEISTYÖN MUUT ALUEET 
2.1 Kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen kanavoima elintarvikeapu 
(talousarvion osasto B7-2) 
Vuonna 1995 ketotysyhteistyöjärjestöjen kanavoiman elintarvikeavun kokonaisarvo oli 214 
383 000 ecua. 
Se merkitsee 35,52 prosenttia Euroopan yhteisön rahoittaman elintarvikeavun 
kokonaismäärästä ja 14,37 prosentin lisäystä vuoden 1994 vastaavaan men määrään 
verrattuna (187 440 000 ecua). 
Kansalaisjärjestöjen toteutettavaksi uskotun elintarvikeavun toimeenpanosta huolehtii usein 
EURONAID, joka on 24 tärkeimpiin Euroopan yhteisön elintarvikeavun pyytäjiin 
lukeutuvan eurooppalaisen tai kansainvälisen kansalaisjärjestön perustama ja hallinnoima 
palvelujärjestö. Yksityiskohtaisista säännöistä, joiden mukaisesti kehitysyhteistyöjärjestöt 
kanavoivat ja käyttävät avun sekä raportoivat toteutetuista toimenpiteistä, päättää komissio 
kehitysyhteistyötä harjoittavien kansalaisjärjestöjen yhteyskomitean kanssa käymissään 
neuvotteluissa. 
Kolmannen tekijän tässä yhteistyöketjussa muodostavat maantieteelliset yksiköt ja erityisesti 
komission edustustot, jotka toimivat tehokkaasti kentällä elintarvikeapuun liittyvien 
toimenpiteiden toteutuksen kaikissa vaiheissa. 
Teknisen avun merkitys kasvoi vuonna 1995. Teknisestä avusta huolehtivat tahot käyvät 
kentällä tiivistä vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen kanssa sekä oppiakseen mntemaan niiden 
näkemykset että voidakseen arvioida perusteellisesti niiden hakemukset. 
Ohjelman kehyksessä kehitysyhteistyöjärjestöille toimitetut tuotteet jakautuivat 
kokonaisuudessaan seuraavasti: 
23 
^^MËËB^mamÊÊmmÊ^^mmmmÊÊ^^mÊÊmÊm^mmmmÊËK^mmmmm ••••ni^^nnii^HBaaiH^BHii^H MMMBMi^^HBHBBHiMaBaiiH^BHDaBMMHM^^BBBBMBNnMS 
TUOTTEET MÄÄRÄ TONNEINA VAIHTELU 
PROSENTTEINA VUOTEEN 
1994 VERRATTUNA 
VIUA 321000 - 9,5 % 
RASVATON 7 800 - 45 % 
MAITOJAUHE 
SOKERI 3 445 - 22 % 
KASVIÖLJY 11500 -55% 
PALKOVILJA 41 164 uusi 
MUUT TUOTTEET 18 970 000 ecua +11,8% 
TYÖKALUT 1 500 000 ecua uusi 
Toimivallan jako Euroopan yhteisön humanitaarisen toimiston (ECHO^ kanssa 
Komissio selvensi joulukuussa 1994 lisää elintarvikeapuun liittyvän toimivallanjakoa 
ECHO-toimiston ja pääosaston VIII elintarvikevarmuudesta ja elintarvikeavusta vastaavan 
yksikön välillä. 
i) Komission politiikka 
Euroopan yhteisö on elintarvikekysymysten parissa toimivien kansainvälisten ja 
kansalaisjärjestöjen tärkein kumppani ja toiseksi suurin kansainvälinen lahjoittaja. 
Tässä yhteydessä komission tärkeimmät suuntaviivat tällä alueella vahvistettiin 
uudestaan kehitysyhteistyötä käsitelleen neuvoston päätöslauselmassa, annettu 25 
päivänä marraskuuta 1994, seuraavasti: 
elintarvikeavun liittäminen yhteisön kehitysyhteistyöpolitiikkaan men 
välineeksi elintarvikkeiden turvaamisessa pitkällä aikavälillä 
kiireellisen elintarvikeavun liittäminen osaksi poliittista humanitaarista apua. 
ii) Komission päätös, tehty joulukuussa 1994 
Kiireellistä elintarvikeapua ja humanitaarista apua koskeva toimivalta siirrettiin 
Euroopan yhteisön humanitaariselle toimistolle (ECHO), kun toimisto perustettiin. 
Jotta komissio voisi noudattaa kansainvälisten tai kansalaisjärjestöjen kanssa 
aikaisemmin tehtyjä sitoumuksia, on joitakin toimia kuitenkin jouduttu 
24 
hallinnoimaan siirtymävaiheessa Kehitysyhteistyön pääosastosta käsin 
(Elintarvikeavun yksikkö). 
Vuoden 1994 alussa komissio kuitenkin katsoi, että ECHO-toimiston hoidettavaksi 
tulevien vasmiden siirtäminen oli saatettava päätökseen. Tästä syystä sekä 
pääosaston VIII ja ECHO-toimiston yhteisesti suorittaman, elintarvikeapua 
koskevien hakemusten arvioinnin seurauksena komissio päätti joulukuussa 1994 
määräyksistä, jotka koskevat elintarvikeapuun liittyvän toimivallan jakamista 
uudelleen pääosaston VIII ja ECHO-toimiston välillä ja selvästi luonteenomaisesti 
humanitaarista apua edustaviin kysymyksiin liittyvän toimivallan siirtämisestä 
ECHO-toimistolle. Se myös hyväksyi varojen ja muiden asiaan liittyvien tekijöiden 
siirtämisen. 
Näin ollen kyseistä alaa koskeva pysyvästi yhteensovitettu ja yhtenäinen toimivalta 
jakautuu pääosaston VIH ja ECHOn kesken seuraavien periaatteiden mukaisesti: 
sellaiset elintarvikeapuun liittyvät toimet, jotka luonteenomaisesti sisältyvät 
humanitaarisen avun piiriin, kuuluvat humanitaarisen toimiston (ECHO) 
vastuualueeseen 
sellaisista elintarvikeapuun liittyvistä toimista, jotka luonteenomaisesti 
liittyvät kehitysyhteistyöhön, rakenteellisiin avustuksiin tai 
elintarvikevarmuuden turvaamiseksi toteutettaviin tukitoimiin sekä muista 
elintarvikeapuun liittyvistä toimista, joihin sisältyy 
kehitysyhteistyönäkökulma, huolehtii Kehitysyhteistyön pääosaston 
Elintarvikeavun yksikkö yhteisymmärryksessä toimivaltaisten 
maantieteellisten yksiköiden kanssa. 
Vakavan elintarvikepulan tilanteessa tai humanitaarisessa kriisissä, jossa 
elintarvikkeilla on merkittävä osa, voidaan yhdistämällä yhteisön käytössä 
olevat avustuskeinot myötävaikuttaa tilanteeseen yhteensovitetusti; 
yhteensovittamisen hoitaa Elintarvikeavun yksikkö, kun on kyse 
elintarvikepulasta, ja ECHO-toimisto, kun on kyse humanitaarisesta 
kriisistä. 
Turvataan kyseisten yksiköiden yhteenliittyminen pysyvällä tavalla 
suurimman mahdollisen yhtenäisyyden ja yhteensovittamisen 
varmistamiseksi sekä siirtämisen ja sujuvuuden tehostamiseksi 
humanitaaristen ja kunnostamiseen tai kehitysyhteistyöhön liittyvien toimien 
välillä niin hyvin kuin mahdollista. 
Siksi vuoden 1995 alussa humamtaariseen elintarvikeapuun liittyvät toimenpiteet, joita 
siihen asti oli siirtymävaiheen takia hoitanut Kehitysyhteistyön pääosasto, siirrettiin ECHO-
toimiston vastuulle. Vasmita koskevan seurannan ja vasmiden siirtämisen toteuttamiseksi 
fc&r 
tarkoituksenmukaisissa olosuhteissa on annettu määräykset. Toiminnan rahoitus 
varmistettiin varainhoitovuonna 1995 budjettikohdista B7-200, B7-2000, B7-201 ja B7-202 
ja komissio esitti vuoden 1996 alustavan talousarvioesityksen kehyksessä kyseisten 
rahavarojen (51 miljoonaa ecua) siirtämistä humamtaarista apua käsittelevään lukuun. 
iii) Elintarvikeapu vaikeissa kriisitilanteissa 
Laajat elintarvikepulat ovat tilanteita, joissa pääosaston Vin/B/l ja ECHO-toimiston 
läheistä yhteensovittamista koskevalla määräyksellä on tarkoitus varmistaa, että 
käytettävissä olevia yhteisön avun välineitä käytetään tehokkaasti. 
Periaatteessa voidaan erottaa kaksi elintarvikepulatyyppiä: 
Merkittävät ja/tai rakenteelliset elintarvikepulat, joissa elintarvikeavun tarve 
on suuri. Näissä tilanteissa pääosaston VIII elintarvikevarmuudesta ja 
elintarvikeavusta vastaavalla yksiköllä on keskeinen tehtävä, sen ja ECHO-
toimiston toiminta yhteensovitetaan välittömästi ja sovelletaan myös muita 
palveluja ja välineitä. Huolehditaan siitä, että määriteltyjen tarpeiden 
pohjalta toteutetaan ECHO-toimiston vastuualueeseen kuuluvat toimenpiteet 
sekä käytetään tarvittavia välineitä ja palveluja juuri kyseisen kriisitilanteen 
ominaispiirteiden mukaan. 
Elintarvikkeiden tarpeesta huomattava osa liittyy humanitaarisiin kriiseihin, 
joihin tyypillisesti liittyy myös välittömän hätäavun tarve. Koska nopea 
toiminta on ehdottoman tärkeää näissä tilanteissa, ECHO-toimistolla on 
niissä keskeinen tehtävä. Koska tällöinkin on olennaista, että voidaan 
käyttää kaikkia tarvittavia välineitä määriteltyjen tarpeiden mukaan, 
sovelletaan samaa yhteensovittamista koskevaa määräystä; pääosaston VIII 
elintarvikevarmuudesta ja elintarvikeavusta vastaava yksikkö on mukana 
alusta alkaen. 
Molemmissa tapauksissa on tilanteen kehittymistä seurattava ja arvioitava sitä 
huolellisesti eri vaiheiden (hätäapu, kunnostaminen ja kehitysyhteistyö) välisen 
yhteyden turvaamiseksi ja tilanteen pysähtymisen estämiseksi. Jokaisessa vaiheessa 
on käytettävä tarkoituksenmukaisia välineitä. 
iv) Kansalaisjärjestöjen välittämä elintarvikeapu 
iv a) Yleiset periaatteet 
Tarjotakseen tarpeellista tukea kaikille elintarvikeapuun liittyvien 
kysymysten parissa toimiville kansalaisjärjestöille komissio on suorittanut 
hallinnointia koskevien vastuualueiden uudelleenjärjestelyn pääosaston 
VIII/B/1 ja ECHO-toimiston kesken (vertaa edellä). Komission 
*x 
tarkoituksena on ennen kaikkea turvata budjettivarojen moitteeton käyttö ja 
varmistaa, että hakemukset käsitellään jommassa kummassa palvelussa. 
Tätä varten on toteutettu pysyvää yhteensovittamista koskeva järjestely 
päällekkäisen työn estämiseksi ja asianmukaisen yhtenäisyyden 
varmistamiseksi. Tähän pääosaston VIII ja ECHO-toimiston yhteiseen 
työhön on kuitenkin sisällyttävä tietty joustavuus, jotta kaikki perustellut 
hakemukset voidaan ottaa huomioon. 
Seuraavissa kappaleissa esitetään, kuinka pääosasto VIII/B/1 ja ECHO-
toimisto käytännössä soveltavat valintaperusteita ja määritellään siten 
vastuualueiden jako. 
iv b) Kansalaisjärjestöjen välittämään elintarvikeapuun liittyvien vasmiden jako pääosaston 
VIII/B/1 ja ECHO-toimiston kesken 
Pääosasto VIII/B/1 valitsee rahoitettavaksi kansalaisjärjestön esittämän 
elintarvikkeita koskevan hakemuksen, jonka hallinnoiminen 
kokonaisuudessaan tapahtuu kehitysyhteistyön periaatteiden mukaan, sekä 
vastaa rakenteellisesta avusta sekä elintarvikkeiden turvaamisesta. 
Hankkeella on voitava selvästi vähentää asianomaisen väestön riippuvuutta 
elintarvikeavusta. 
Pääosasto VIII/B/1 käyttää kolmea tärkeää arviointiperustetta määritelläkseen 
täyttääkö kansalaisjärjestön esittämä ohjelma valittavalta ohjelmalta 
vaadittavat ominaisuudet: 
elintarvikevarmuutta koskevan tilanteen huolellinen selvitys esittäen ne 
ehdotetun ohjelman käytännön näkökohdat, joilla voidaan vaikuttaa 
elintarvikepulan syihin 
hankkeen perustelut, joissa osoitetaan, että hanke on taloudellisesti ja 
rahoituksellisesti toimiva sekä sosiaalisesti hyväksyttävä ja että se ei ole 
ympäristölle vahingollinen 
hankkeella on voitava vähentää kestävällä tavalla edunsaajien taloudellista 
riippuvuutta, ja sen kautta on vahvistettava toimeenpanosta huolehtivien 
kumppaneiden taloudellista ja teknistä riippumattomuutta keskipitkällä 
aikavälillä. 
2.2 Yhteisön panostus varastointiohjelmiin ja ennakoivaan varoittamiseen liittyviin 
ohjelmiin (talousarvion momentti 67-202^ 
Koska varastointiin ja ennakoivaan varoittamiseen liittyvät toimet ovat tärkeitä asianomaisen 
väestön elintarvikevarmuuden parantamisen kannalta, komissio on rahoittanut useampia 
27 
tällaisia toimenpiteitä, joiden toimeenpanosta ovat huolehtineet kansalaisjärjestöt tai 
kansainväliset järjestöt. Vuonna 1995 apua sai kuusi maata (Nicaragua, Peru, Sudan, 
Madagaskar, Etiopia ja Mosambik) kansalaisjärjestöjen kautta men määrän ollessa yhteensä 
1 207 919 ecua. 
2.3 Euroopan yhteisön humanitaarinen toimisto (ECHO^ 
(talousarvion luku B7-21) 
2.3.1 Yhteenveto 
Viiden viime vuoden aikana komission Euroopan unionin nimissä suorittamien 
humanitaaristen toimien määrä on kasvanut seitsenkertaiseksi niin, että unioni on nykyisin 
suurin yksittäinen julkinen humamtaarisen avun toimittaja. Tuen määrä oli vuonna 1991 114 
miljoonaa ecua, 764 miljoonaa ecua vuonna 1994 ja lähes 692 miljoonaa ecua vuonna 1995. 
Kuten vuonna 1994, tärkeimmät toiminta-alueet olivat edelleen entisen Jugoslavian alue 
sekä Ruandan ja Burundin kriisit. Yhteisö on kuitenkin toimittanut edelleen humamtaarista 
apua myös noin 60 kriisitilanteesta kärsivään maahan, joista mainittakoon erityisesti 
Angola, Sudan, Haiti, Venäjä (Tshetshenia), Armenia, Azerbaidzan, Georgia, Tadzikistan, 
Irak, Afganistan ja Kuuba. 
Komission rahoittamat humanitaariset toimet on toteutettu näiden viime vuosien aikana yhä 
vaikeammissa olosuhteissa ja vaihtelevissa tilanteissa. Vuosi 1995 ei ollut tässä suhteessa 
poikkeus. Selkkausten aiheuttamat kriisitilanteet, joihin suurin osa toimenpiteistä liittyi, 
ovat osoittautuneet monimutkaisiksi ja pysyviksi. Yleisellä tasolla nämä selkkaukset 
juontuvat syvälle ulottuviin sosiaalis-taloudellisiin eroihin, joihin liittyy joskus aatteellisia 
tai etnisiä painotuksia. Selkkausten syyt tai niiden vaikutukset eivät häviä vielä 
lähitulevaisuudessa. 
Komissiolla on usein ollut muihin lahjoittajiin nähden keskeinen tehtävä näissä kriiseissä. Se 
on ollut suurin yksittäinen lahjoittaja entisen Jugoslavian alueen lisäksi esimerkiksi 
Afganistanissa, Etelä-Sudanissa, Liberiassa ja Sierra Leonessa. Samalla, kun komissio 
puolustaa tällä panostuksella tiukasti humamtaarisen avun sisäistä itsemääräämisoikeutta ja 
riippumattomuutta, sen avulla on voitu myös — mihin muuten tuskin olisi ollut 
mahdollisuutta — kiinnittää huomiota selkkausten ehkäisyyn ja niiden selvittämiseen sekä 
kansallisella että yleisemmällä tasolla, myös silloin kun nämä kysymykset eivät ole 
kansallisen tai kansainvälisen tason politiikan kannalta ajankohtaisia. Toisaalta 
humanitaarinen apu on osaltaan estänyt onnettomuuksien pahenemista. Haitin, Angolan ja 
Liberian kaltaisissa maissa, eräissä osissa Latinalaista Amerikkaa ja jopa Israelin ja 
palestiinalaisten kysymyksen yhteydessä se on osaltaan kannustanut ensimmäisiin 
haparoiviin yrityksiin kohti rauhaa, sovintoa ja jälleenrakentamista. 
Koko vuoden ajan komissio on seurannut tarkkaavaisesti kansainvälisen humamtaarisen 
yhteisön piirissä käytyä keskustelua tarpeesta lujittaa hätäavun ja kehitysyhteistyön välisiä 
28 
yhteyksiä, ja se on vuoden kuluessa laatinut tätä aihetta käsittelevän oman asiakirjansa, josta 
on jo laajasti keskusteltu ja jota täydennetään vuoden 1996 aikana. 
Vaikka luonnononnettomuudet aiheuttavat yleensä vähemmän ihmishenkien menetyksiä ja 
kärsimystä kuin edellä esitetyt kriisitilanteet, voivat ne kuitenkin vahingoittaa pahoin 
kehitysmaiden yhteiskuntia. Onnettomuuksien varalta valmistautuminen on usein 
suositeltava lähestymistapa kärsimysten vähentämiseksi ja onnettomuuksien taloudellisten 
seurausten lieventämiseksi, ja se on ollut tällä alueella eräs tärkeä osa ECHO-toimiston 
usein uudistuksellista toimintaa vuonna 1995. 
Myös ilman selkkausta tai laajamittaista luonnononnettomuutta voidaan pysyvästi huonoissa 
ja pahenevissa tilanteissa, kuten Algeriassa, Kuubassa ja Irakissa, tarvita humanitaarista 
apua lieventämään erityisen huono-osaisten väestönosien pahimpia kärsimyksiä. 
ECHO-toimisto oli ensimmäisiä tahoja, jotka tarttuivat arviointia koskevaan haasteeseen 
ottaen huomioon kuitenkin jatkuvasti omien toimiensa erityisluonteen. Vuonna 1995 
arviointiin liittyvä toiminta oli vilkasta, tavoitteena oli ECHO-toimiston tarpeisiin sekä sen 
ja yhteistyökumppaneiden toimintatapoihin soveltuvien menetelmien kehittäminen ja 
samanaikaisesti toteutettujen arviointitoimien kokonaismäärä kasvoi. Työn ensimmäinen 
vaihe on nyt saatettu päätökseen julkaisemalla menetelmiä käsittelevä käsikirja, jossa 
esitetään käytännölliset ja järjestelmälliset suuntaviivat humamtaarisen avun arvioimista 
varten. Komission lisäksi käsikirja palvelee myös sen kumppaneita ja itse asiassa kaikkia 
humamtaarista työtä tekeviä. 
Komissio arvioi edelleen rahoittamiaan ja kansalaisjärjestöjen tai YK:n järjestöjen 
toteuttamia toimenpiteitä. Vuoden aikana arvioitiin 46 kehitysyhteistyötä harjoittavan 
kansalaisjärjestön ja viiden YK:n järjestön toteuttamat toimenpiteet. Arviointi kattoi kaikki 
ohjelmatyypit ja kaikki toimintatilanteet. 
Erityisen tärkeä tapahtuma osui vuoden lopulle; silloin kokoontui joukko tärkeimpiin 
kuuluvien humanitaaristen järjestöjen ja lahjoittajien edustajia komission jäsenen, Emma 
Boninon aloitteesta Madridiin selvittämään ongelmia, joita humanitaarinen apu joutuu 
kohtaamaan ensi vuosituhannelle siirryttäessä. Tämä tapahtuma päättyi "Madridin 
julistukseen", jossa korostetaan osanottajien, joihin kuului myös kansalaisjärjestöjen 
yhteisö, lähentyneen huomattavasti toisiaan arvioitaessa tärkeimpiä haasteita. 
2.3.2 Humanitaariseen apuun liittyvät toimenpiteet vuonna 1995 
Vuonna 1995 käynnistettiin vastaava määrä toimenpiteitä kuin vuonna 1994, ja kuten jo on 
mainittu, vuoden aikana tehtyjä päätöksiä vastaava men määrä oli 692 miljoonaa ecua. 
Ylivoimaisesti suurin osa komission ECHO-toimiston välityksellä käynnistämästä 
toiminnasta rahoitetaan Euroopan unionin yleisestä talousarviosta. Pienemmässä määrin, ja 
vuonna 1995 paljon vähemmän kuin edeltävinä vuosina, rahoitetaan toimenpiteitä Afrikan, 
29 
Karibian ja Tyynenmeren maiden hyväksi myös neljänteen Lomén yleissopimukseen 
sisältyvän rahoituspöytäkirjan mukaisesti. 
Tämä kansainvälistä yhteisvastuuta edustava panostus koski uhreille toimitettavaa hätäapua 
60 eri maailman maassa seuraavilla alueilla: Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maat (AKT-
maat) (30,6 prosenttia), entisen Jugoslavian alue (33,9 prosenttia), Keski-Eurooppa (0,4 
prosenttia), entinen Neuvostoliitto (19,9 prosenttia), muu osa Aasiaa mukaan lukien Irakin 
pohjoisosa (9,3 prosenttia), Latinalainen Amerikka (4,0 prosenttia) ja Pohjois-Afrikka (0,7 
prosenttia). 
Noin 85 prosenttia ECHO-toimiston hallinnoimista varoista (692 miljoonaa ecua) 
kanavoidaan kumppaneiden välityksellä; siitä kansalaisjärjestöjen osuus on 55,8 prosenttia 
(328 miljoonaa ecua), Yhdistyneiden kansakuntien järjestöjen osuus 17 prosenttia ja muiden 
kansainvälisten järjestöjen osuus 10,6 prosenttia. Ainoastaan noin 14 prosenttia varoista on 
kohdistettu komission "suoraan toimintaan", pääasiassa entisen Jugoslavian alueella. On 
syytä huomata, että myös suora toiminta on tavallisesti riippuvainen kansalaisjärjestöistä 
(usein paikallisista), jotka hoitavat men jakamisen paikan päällä. On tärkeää, että 
komissiolla on mahdollisuus toteuttaa ECHO-toimiston välityksellä suoraa toimintaa, mutta 
on syytä panna merkille, että siihen ryhdytään vasta silloin, kun perinteiset kumppanit eivät 
kykene täysin selviytymään kyseisen tilanteen asettamista vaatimuksista. 
2.3.3 Suhteet kansalaisjärjestöihin 
Vuonna 1995 noin puolet ECHO-toimiston hallinnoimista humamtaariseen käyttöön 
tarkoitetuista varoista käytettiin kansalaisjärjestöjen toteuttamiin toimenpiteisiin. Tähän 
tarkoitukseen käytettiin varoja vielä enemmän kuin edeltävinä vuosina, mikä on osoitus 
komission halusta toteuttaa käytännössä kumppanuuden periaatetta humanitaarisessa 
toiminnassaan ja tarjota siinä valinnan mahdollisuus kansalaisjärjestöille, jotka siten ovat 
olleet toiminnassa mukana lähes kaikissa noin 60 humamtaarista apua saaneessa maassa. 
Koko vuoden ajan ECHO-toimisto on jatkuvasti etsinyt mahdollisuuksia vuoropuheluun 
jäsenvaltioissa toimivien kumppanien eli kansalaisjärjestöjä edustavien erilaisten 
ryhmittymien kanssa käyttäen tähän runsaasti aikaa. Työ on osoittautunut erittäin 
hyödylliseksi, sillä se on tarjonnut kaikille osapuolille mahdollisuuden pysyä ajantasalla 
humanitaaristen kysymysten kehittymisessä, selvittää ongelmia, oikaista väärinkäsityksiä ja 
perehtyä vastavuoroisesti kumppanien työssä esiintyviin rajoituksiin. 
Nämä järjestetyt yhteydet ovat ovat olleet erityisen hyödyllisiä tarkastettaessa toimien 
hallinnointia monista käytännön näkökohdista käsin samalla, kun ne ovat mahdollistaneet 
humanitaarista toimintaa ohjaavien periaatteiden selvittämisen yhteisesti. Lisäksi on 
ilmeistä, että kansalaisjärjestöjen maantieteellisten vastuuhenkilöiden ja ECHO-toimiston 
välille sekä käytännön toteutuksesta vastaavien henkilöiden välille muotoutuu ajan mittaan 
yhä tiiviimpi työyhteys. 
30 
Kumppaneina toimivat kansalaisjärjestöt ovat seuranneet valppaasti neuvoston ja Euroopan 
parlamentin piirissä käytyä keskustelua neuvoston asetusehdotuksesta, joka käsittelee 
humanitaarista apua. Neuvosto antoi 20. kesäkuuta 1996 asetuksen N:o 1257/96 
humanitaarisesta avusta. Se mli voimaan 5. heinäkuuta 1996. Nämä järjestöt haluavat 
selvästi valvoa, että niille tärkeät asiat, etenkin joustavuus, toimintavalmius ja poliittinen 
puolueettomuus hyväksytään kunnolla ja että ne saavat tarvittavan men. Omasta puolestaan 
ne ovat vaivoja säästämättä pyrkineet toimimaan min, että nämä asiat otettaisiin 
asianmukaisesti huomioon Euroopan unionin toimielinten päätöksentekomenettelyssä. 
Kumppaneina toimivilla kansalaisjärjestöillä on ollut merkittävä tehtävä laajennetun 
vuoropuheluryhmän työssä; ryhmä perustettiin laatimaan kumppanuutta koskevaan 
puitesopimukseen liittyvän toiminnan yhteenveto ja esittämään siihen mahdolliset 
parannukset. Vuoropuheluryhmä esittikin, marraskuussa 1994, puiteohjelmaa koskevan 
muutosehdotuksen, jonka ECHO-toimisto tutki huolellisesti vuoden 1995 alussa. Vaikka 
ryhmän laatimat ehdotukset ovatkin erittäin hyödyllisiä, parhaillaan käynnissä olevien 
oikeudellista perustaa koskevien neuvottelujen tulos on ehdottoman tärkeä määriteltäessä 
komission tehtävää ja toiminnan vaihtoehtoja tulevaisuudessa. ECHO-toimisto on siis 
joutunut odottamaan kyseisten neuvottelujen tuloksia, ennen kuin se ottaa kantaa siihen, 
kuinka kumppanuutta koskevaa puitesopimusta on kehitettävä. 
2.4 Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välinen yhteistyö pakolaisten, evakoiden ja 
kotimaahansa palanneiden henkilöiden omavaraisuuden tukemiseksi Aasiassa ja 
Latinalaisessa Amerikassa (talousarvion momentti B7-212) 
Tämän vuonna 1984 Euroopan parlamentin aloitteesta perustetun budjettikohdan kautta 
pyritään edistämään pakolaisten, evakkojen ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden 
omavaraisuutta siirtymävaiheen aikana välittömän avuntarpeen jälkeen ja ennen pidemmän 
aikavälin kehitysvaihetta. 
Momenttiin B7-212 (ennen B7-302) kuuluvat määrärahat ovat kasvaneet tasaisesti alusta 
asti, vuodesta 1984. Siten vuosien 1984-1995 aikana rahoitettiin yhteensä 378 424 000 
eculla yli 350 hanketta, joiden toimeenpanosta huolehtivat useat eurooppalaiset tai 
paikalliset kansalaisjärjestöt, kansainväliset järjestöt (pääasiassa YK:n pakolaisasioista 
vastaava järjestö UNHCR) sekä valtiolliset laitokset. 
Vuonna 1995 momentista B7-212 sidottiin 54 hankkeeseen yhteensä 59 831 000 ecua, josta 
39 831 000 ecua (66 prosenttia) Aasiaa varten ja 20 000 000 ecua (34 prosenttia) 
Latinalaista Amerikkaa varten. Asianomaisista 54 hankkeesta 30 rahoitettiin yhdessä 
kansalaisjärjestöjen kanssa (12 hanketta Aasiassa ja 18 hanketta Latinalaisessa Amerikassa 
men määrän ollessa vastaavasti 9 058 000 ecua ja 6 680 000 ecua eli yhteensä 15 738 000 
ecua, mikä on 26,4 prosenttia kaikista vuonna 1995 sidotuista määrärahoista). 
Pakolaisten, evakkojen ja kotimaahansa palanneiden henkilöiden hyväksi vuonna 1995 
toteutetut hankkeet vaihtelivat sekä aloittain että maantieteellisesti. Niillä tuetaan edelleen 
31 
toimintasuunnitelmia, jotka hyväksyttiin pakolaisten tilannetta Keski-Amerikassa 
käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (CIREFCA, Guatemala 1989) ja Indokiinan 
pakolaisia käsitelleessä kansainvälisessä konferenssissa (Geneve 1989). Lisäksi tuetaan 
kansainvälisiä laitoksia kehyksenä "care and maintenance" (UNHCR)7, miinanraivaus 
(UNOCHA, humanitaarisen avun toimittamista Afganistaniin yhteensovittava YK:n 
toimisto)8 sekä kotimaahan paluu ja sijoittaminen uudelleen yhteiskuntaan (UNHCR)9. 
Aasiassa vuonna 1995 toteutetuissa toimissa keskityttiin kolmeen pääalueeseen eli 
Afganistaniin ja Pakistaniin, joissa komissio tuki yhtenäiseen maaseudun kehittämiseen 
liittyviä toimia helpottaakseen pakolaisten paluuta sekä Bangladesh, jossa on vielä runsaasti 
Rohingya-pakolaisia. Tähän on vielä lisättävä paikallisemmat toimet, kuten Karen-
pakolaisten auttaminen Thaimaassa ja kotimaahansa palanneiden laosilaisten auttaminen 
Laosissa. 
Vuonna 1995 Keski-Amerikkaan kohdistetussa yhteisön avusmstoiminnassa otettiin 
huomioon käynnissä oleva alueellinen rauhanprosessi ja korostettiin jälleenrakentamista 
evakkojen, kotimaahansa palanneiden ja demobilisoimjen henkilöiden sosiaalis-taloudellista 
uudelleen sopeuttamista. Yhteisrahoitetuissa hankkeissa, joiden toimeenpanosta 
eurooppalaiset tai paikalliset kansalaisjärjestöt Keski-Amerikan kannasmaalla huolehtivat 
vuonna 1995, on kyse pääasiassa tuotannollisen toiminnan kehittämisestä maanviljelyn ja 
karjanhoidon, ammattikoulutuksen, tärkeiden terveydenhoitopalvelujen ja 
terveydenhoitohenkilökunnan kehittämisen, perasinfrastruktuurien ja ympäristönsuojelun 
aloilla. 
Siten Latinalaisessa Amerikassa toteutemsta 18 hankkeesta neljässä käsitellään evakkojen ja 
kotimaahansa palanneiden henkilöiden uudelleen sijoittamista, kaksi hanketta liittyy 
koulutusta varten annettavaan tukeen, kolme hanketta perusinfrastrukmureja varten 
annettavaan tukeen, kolmessa hankkeessa on kyse terveydenhoito-ohjelmista, ja vielä kuusi 
hanketta liittyy tuotannollisten toimintojen kehittämiseen. 
2.5 Pohjoinen-etelä-yhteistyötä koskeva toimintaohjelma huumausaineiden ja 
huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi (talousarvion alamomentti 67-6210^ 
Vuonna 1995 yhdessä kansalaisjärjestöjen kanssa toteutetut toimet olivat enemmistönä; 
niihin oli sidottu 41,8 prosenttia kaikista sidotuista määrärahoista eli 4 011 670 ecua 
(maksusitoumusten kokonaismäärä oli 9 589 100 ecua). 
Yhteistyö Euroopan yhteisön ja kansalaisjärjestöjen välillä oli vilkkainta Latinalaisessa 
Amerikassa ja Aasiassa, joissa tästä budjettikohdasta vuonna 1995 rahoitetut hankkeet 
7 
Kambodza, Bhutan, Hong Kong, Intia, Laos, Sri Lanka. 
Afganistan. 9 Kambodza. 
32 
koskivat lähes yksinomaan ennaltaehkäisyä, kysynnän hillitsemistä ja huumausaineiden 
väärinkäyttäjien sijoittamista uudelleen yhteiskuntaan. 
Kansalaisjärjestöjen kanssa rahoitetut hankkeet jakautuivat maantieteellisesti seuraavasti: 
Latinalainen Amerikka: 2 546 391 ecua (63,5 %) 
Aasia: 1 248 348 ecua (31,1%) 
Välimeren alue: 164 031 ecua (4,1 %) 
Afrikka, Karibian ja Tyynenmeren alue: 52 900 ecua (1,3 %) 
2.6 Kunnostamis- ja jälleenrakennustoimet kehitysmaiden hyväksi (talousarvion momentti 
B7-641) 
2.6.1 Kunnostamisoluelmien suunnittelu, sisältö, rahoituslähteet ja valittaville ohjelmille 
asetetut vähimmäisehdot 
Sodasta tai vakavasta kriisitilanteesta toipuvissa kehitysmaissa, joiden talous on epävakaa, 
infrastrukmurit tuhoutuneet ja sosiaalinen rakenne turmeltunut, tarvitaan siirtymäkauden 
kunnostamisvaihe. Sellainen vaihe on välttämätön yhdysside siirryttäessä humanitaarisesta 
avusta pitkän aikavälin kehitysyhteistyöhön liittyvien tukiohjelmien käynnistämiseen. 
Vähitellen on humanitaarinen apu korvattava kurmostanustoiminnalla ja sen tarvetta 
vähennettävä valmistellen samalla edellytyksiä talouden elpymistä ja poliittista ja sosiaalista 
siirtymävaihetta varten. 
Euroopan yhteisön neuvosto määritteli kunnostamiseen tarkoitetun avun käsitteen 
tarkemmin joulukuussa 1993, ja toiminnan toteums aloitettiin vuoden 1994 aikana. Siinä on 
kyse ohjelmista, jotka yhdistävät humamtaarisen avun (hätäavun) ja pitkän aikavälin 
kehitysyhteistyöhön liittyvät tukiohjelmat toisiinsa. Tukea voidaan myöntää maille, jotka 
ovat selviytymässä vakavasta kriisistä tai sodasta tai joiden talous on pahasti järkkynyt 
jonkin muun tekijän (esimerkiksi luonnononnettomuuden) johdosta. 
Vuonna 1995 kunnostamistukea saivat Haiti, Zaire, Tansania, Etiopia, Eritrea, Mosambik, 
Angola, Liberia ja Ruanda, ja luonnononnettomuuksien johdosta maksettavaa tukea saivat 
Mauritius, Papua-Uusi-Guinea, Saint Lucia ja Dominica. 
Kunnostamisohjelmiin voi sisältyä monenlaisia toimia, jotka liittyvät seuraavaan neljään 
pääalaan: 
tuotannollisen koneiston käynnistäminen uudelleen; 
perusinfrastruktuurien korjaaminen; 
33 
sosiaalinen uudelleensijoittaminen (käsittää men pakolaisille, demobilisoiduille 
henkilöille ja evakoille); 
institutionaalisen toimintakyvyn palauttaminen. 
Valittavilta ohjelmilta edellytettäviä vähimmäisvaatimuksia ei ole määritelty muodollisesti. 
Neuvosto määritteli kuitenkin 2 päivänä joulukuuta 1993 joitakin keskeisiä seikkoja, joista 
mainittakoon erityisesti: 
asianomaisessa maassa toimivien kumppaneiden laatima hakemus; 
tilannekuvaus suuronnettomuudesta, jonka johdosta väestön perustarpeita ei kyetä 
tyydyttämään; 
viranomaisten tehokas sitoutuminen siirtymävaiheen kehitykseen, jossa otetaan 
huomioon kansanvallan periaatteet ja perusvapaudet; 
hallintoviranomaisten ja/tai muiden asianomaisten kumppaneiden kyky toteuttaa 
kunnostamistoimet. 
Tutkimalla edellä mainittuja asioita ja arvioimalla tarpeiden laajuutta komissio arvioi 
kunnostamista koskevan avustusohjelman sopivuuden ja sisällön ja yhdistelee varoja eri 
lähteistä kunnostamisohjelmien rahoittamiseksi. 
Kunnostamistoimet sosiaalisten palvelujen ja pienten infrastrukmurien aloilla uskotaan 
mielellään kansalaisjärjestöille. 
2.6.2 Kansalaisjärjestöjen tehtävä 
Kansalaisjärjestöillä on erittäin tärkeä tehtävä yhteisön varoista rahoitettavien 
kunnostamisohjelmien toteuttamisessa. Niiden kyseisiä maita koskeva tuntemus, kevyt 
rakenne, moninaiset toimintatavat ja yhteydet paikalliseen väestöön ovat erittäin hyödyllisiä 
tekijöitä erityistilanteissa ja korjattaessa hätätilan jälkeisiä puutteita. 
Neuvoston hyväksyttyä rahoitusta koskevan erityisaloitteen 25 päivänä toukokuuta 1993 
kansalaisjärjestöt ovat osallistuneet myös kunnostamisohjelmien suunnitteluun ja niiden 
edustajat ovat olleet myös mukana pohtimassa hätätilan, kunnostamisvaiheen ja 
kehitysyhteistyön välisiä yhteyksiä. 
2.6.3 Kunnostamistoimien toteutus vuonna 1995 
Komissio jatkoi vuonna 1995 kunnostamistoimien, erityisesti Afrikkaa koskevan 
erityisaloitteen kehykseen kuuluvien kunnostamistoimien toteuttamista pohjautuen ennen 
34 
kaikkea neuvoston 2 päivänä joulukuuta 1993 esittämiin päätelmiin sekä sen jälkeen 
neuvoston piirissä käytyihin keskusteluihin. 
Jäsenvaltioille esitettiin yksityiskohtainen selvitys kunnostamistoimista, jotka ovat käynnissä 
kahdeksassa Afrikkaa koskevaan erityisaloitteeseen sisältyvässä maassa, 
kehitysyhteistyöasioista vastaavien ministerien neuvoston kokoontuessa 20 päivänä 
joulukuuta 1995. Esityksestä käy ilmi, että Afrikkaa koskevan erityisaloitteen 
käynnistämisen jälkeen toukokuussa 1993 on kunnostamistoimia päätetty tukea hyvin 
merkittävällä summalla (434 miljoonaa ecua) ja että toteutuneet maksut ovat 108 miljoonaa 
ecua. Sen lisäksi Afrikassa toteutettavia kunnostamistoimia koskevien ohjelmien kehyksessä 
vuonna 1995 tehtyihin uusiin päätöksiin liittyvän men määrä oli 156 miljoonaa ecua. 
2.6.4 Talousarvion momentti B7-641 
Vuoden 1994 talousarvioon perustettiin uusi momentti (ennen B7-5076) kunnostamiseen 
liittyvien mkiohjelmien rahoittamista varten kaikissa kehitysmaissa. Se koskee siis Aasian ja 
Latinalaisen Amerikan maita (ALA-maat) ja Välimeren alueen kolmansia maita (MED-
maat), samoin kuin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maita (AKT-maat), ja sitä 
hallinnoivat yhteisesti pääosastot I/B ja VIII. Vuoden 1995 talousarvioon otettu määräraha 
oli aluksi 60 miljoonaa ecua, joka suurennettiin 65 miljoonaksi ecuksi täydentävän 
lisätalousarvion kehyksessä ja vahvistettiin lopulta 79,3 miljoonaksi ecuksi 
maksusitoumusmäärärahojen siirron kehyksessä, ja lopuksi se oli maksumäärärahana 30,9 
miljoonaa ecua. 
AKT-maissa, jotka saivat tästä budjettikohdasta yhteensä 45,9 miljoonaa ecua, 
kansalaisjärjestöjen merkitys on erityisen tärkeä. Nimittäin 33 kansalaisjärjestöä yhdeksästä 
Euroopan unionin maasta on saanut yhteensä 25,9 miljoonaa ecua AKT-maissa 
toteutettaviin kunnostamishankkeisiin, ennen kaikkea perusaloilla (terveydenhoito, koulutus, 
maataloustuotanto), ja sen lisäksi seitsemän paikallista kansalaisjärjestöä, eritoten Haitista, 
on saanut hankkeiden toteuttamista varten 2,8 miljoonaa ecua. Kansalaisjärjestöjen saaman 
men kokonaismäärä oli 62,5 prosenttia kyseisestä budjettikohdasta AKT-maiden hyväksi 
myönnetyistä 45,9 miljoonasta ecusta, ja se merkitsee asianomaisten järjestöjen hyvin 
merkittävää panosta kunnostamistoimiin liittyvässä suunnittelussa, ohjelmien laadinnassa ja 
hankkeiden täytäntöönpanossa. 
2.7 Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa (talousarvion 
momentti B7-32Q) 
2.7.1 Ohjelman yleiset tavoitteet 
Etelä-Afrikkaa koskeva erityisohjelma (ennen budjettikohta B7-5070), jota Euroopan 
parlamentti alunperin esitti vuonna 1985 ja jonka Eurooppa-neuvosto on useissa eri 
yhteyksissä vahvistanut, sai vuonna 1995 uuden nimen "Eurooppalainen jälleenrakennus-ja 
35 
kehitysohjelma Etelä-Afrikassa" osoitukseksi Euroopan unionin mesta kansalliselle 
yhtenäishallitukselle ja Etelä-Afrikan muutoskehitykselle. 
Vuosien 1986-1995 aikana rahoitettiin 762 hanketta yhteensä 568 miljoonalla eculla, josta 
125 miljoonaa ecua myönnettiin vuonna 1995 18 ohjelmaa varten. 
Erityisohjelman sekä Eurooppalaisen jälleenrakennus- ja kehitysohjelman Etelä-Afrikassa 
tavoitteena on ollut avustaa Etelä-Afrikkaa sen siirtyessä rauhanomaisesti kohti vakaata, 
kansanvaltaista, rotuajattelusta vapaata ja vaurasta yhteiskuntaa. 
Aikaisemmin Euroopan yhteisön Etelä-Afrikan politiikkaa luonnehti kaksi erilaista 
lähestymistapaa, siihen näet sisältyi myönteisiä toimenpiteitä romerottelun uhrien hyväksi 
toteutetun erityisohjelman muodossa sekä kielteisiä toimenpiteitä entistä hallitusmuotoa 
vastaan asetettujen taloudellisten pakotteiden muodossa. 
Nykytilanteessa eletään edelleen siirtymävaihetta. Uusi hallitus määrittelee poliittisia 
suuntaviivojaan. Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välisessä kehitysyhteistyössä 
siirtymävaihe koskee erityisesti seuraavia asioita: 
3< 
ENNEN NYKYISIN 
NIMI Erityisohjelma Eurooppalainen jälleenrakennus-ja 
kehitysohjelma Etelä-Afrikassa 
TAVOITE Tuki rotuerottelupolitiikan uhreille Osallistuminen maan jälleenrakennus-
ja kehitystyöhön 
YHTEISTYÖKUMPPANI Kansalaisjärjestöt Kansallinen yhtenäishallitus 
TOTEUTTAJA Kansalaisjärjestöt Kansallinen yhtenäishallitus, 
kansalaisjärjestöt ja yksityinen ala 
LAJI Useita hankkeita Rajoitettu määrä yhtenäisiä ohjelmia 
AIHEALUEET/ Koulutus, maaseudun kehittäminen, Hallituksen kanssa käytyihin 
TOIMINTA-ALAT paikalliset yhteisöt, julkisten asioiden keskusteluihin pohjautuvat aihealueet 
moitteeton hallinto ja ja toiminta-alat, jotka luetellaan 
kansanvaltaistaminen, hyvin ohjelman vuotta 1995 koskevassa 
pienimuotoisten yritysten kehittäminen suunnitelmajulistuksessa: 
- kasvatus ja koulutus; 
- terveydenhoito; 
- maaseudun kehittäminen; 
- kaupunkien kehittäminen; 
- taloudellinen yhteistyö, kaupan ja 
sijoitusten edistäminen, pienten, 
keskisuurten ja hyvin pienten yritysten 
tukeminen; 
- julkisten asioiden moitteeton 
hallinnointi ja kansanvaltaistaminen. 
Neuvosto antoi 22. marraskuuta 1996 asetuksen N:o 2259/96 kehitysyhteistyöstä Etelä-
Afrikan kanssa. Se mli voimaan 1. joulukuuta 1996. Tämä asetus on budjettikohdan B7-
5070 (vuodesta 1996 alkaen B7-3200) oikeusperusta. 
Komission parhaillaan käymät neuvottelut, joissa on tarkoims solmia pidemmän aikavälin 
sopimus Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan kesken, sekä maan poliittisen tilanteen kehitys 
vaikuttavat siihen, kuinka Eurooppalainen jälleenrakennus- ja kehitysohjelma Etelä-
Afrikassa toteutetaan nykytilanteessa ja jatkossa. Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välinen 
kehitysyhteistyö kehittyy edelleen sen mukaan, mitä asioita Etelä-Afrikan hallitus asettaa 
etusijalle, kun ensisijaisuuksista on neuvoteltu komission kanssa. 
2.7.2 Erityiset tavoitteet 
Eurooppalainen jälleenrakennus-ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa vuodelle 1995 on 
laadittu tiiviissä yhteistyössä kansallisen hallituksen kanssa. Siinä yksittäisiin hankkeisiin 
perustuva lähestymistapa on korvattu kokonaisvaltaisemmalla tarkastelulla, joka lähtee 
ohjelmista käsin. Niin on voitu vähentää vuodessa toteutettavien toimien lukumäärää ja 
valvoa tarkemmin niiden edistymistä. 
37 
Komissio on määritellyt yhdessä Etelä-Afrikan hallituksen kanssa ne alat, joille olisi 
myönnettävä vuoden 1995 talousarvion mukaan Eurooppalaisen jälleenrakennus- ja 
kehitysohjelman Etelä-Afrikassa käyttöön tarkoitettuja varoja (125 miljoonaa ecua). 
Komission neuvottelukumppani tässä asiassa on ollut Jay Naidoo, jälleenrakennus- ja 
kehitysohjelmasta vastaava ministeri, jonka hallitus on nimittänyt yhteensovittamaan 
Euroopan unionin tukea. Toukokuussa 1995 herrat Pinheiro ja Naidoo allekirjoittivat 
suunnitelmajulistuksen. jossa luetellaan tärkeimmät tuettavat alat (katso edellä oleva 
taulukko). 
Vuoden 1994 parlamenttivaaleihin asti komissio oli toiminut kansalaisjärjestöjen kautta, ja 
etenkin toimeenpanosta olivat huolehtineet seuraavat etelä-afrikkalaiset kumppanit: 
South African Council of Churches (SACC) 
Southern African Catholic Bishop Conference (SACBC) 
Kagiso Trust 
ammattiliitot. 
Sen jälkeen Euroopan komission edusmsto Etelä-Afrikassa (perustettu vuoden 1994 alussa) 
alkoi vähitellen työskennellä uuden hallituksen kanssa kanavoiden edelleen osaa 
määrärahoista kansalaisjärjestöjen kautta. Vuonna 1995 talousarvion momentissa B7-320 
(Eurooppalainen jälleenrakennus- ja kehitysohjelma Etelä-Afrikassa) sidottiin 48,57 
miljoonaa ecua kansalaisjärjestöjen hankkeisiin. 
Tässä yhteydessä on syytä mainita, että Eurooppalaisesta jälleenrakennus- ja 
kehitysohjelmasta Etelä-Afrikassa varattiin 15 miljoonaa ecua kansalaisjärjestöjen 
avustamiseen Transitional Development Trustin (TNDT) välityksellä. Järjestö perustettiin 
lokakuussa 1995 turvaamaan lahjoittajien antamien varojen kansalaisjärjestöille siihen asti, 
kunnes Kagiso Trustin ja Indépendant Development Trustin yhteensulautumisen pohjalta 
syntynyt National Development Agency (kansallinen kehitystoimisto) perustettiin 
virallisesti. TNDT.tä pyydettiin toimimaan välittäjänä kansalaisjärjestöjen hankkeissa ja 
olemaan riippumaton hallituksesta, vaikkakin se saa vielä jatkossa jälleenrakennus- ja 
kehitysohjelman rahastosta valtion varoja 50 miljoonaa randia (noin 10 miljoonaa ecua) 
Eurooppalaisen jälleenrakennus-ja kehitysohjelman 15 miljoonan ecun lisäksi. 
Kansalaisjärjestöt toteuttavat huomattavia osia myös sellaisista hankkeista kuin 
maauudismsta koskeva koeohjelma (95/3), veden kanavointia itäiseen Kapmaahan koskeva 
ohjelma (95/4) ja hyvin pienten yritysten kehittämistä koskeva ohjelma (95/6), vaikka niitä 
koskevat rahoitussopimukset on tehty Etelä-Afrikan hallituksen kanssa. 
38 
Ihmisoikeuksia koskevan ohjelman, jota koskevan rahoitussopimuksen allekirjoittivat 
presidentti Mandela ja herra Pinheiro, toteutuksesta huolehtivat yksinomaan 
kansalaisjärjestöt. 
Eurooppalaisen jälleenrakennus-ja kehitysohjelman toimeenpanolle oli vuonna 1995 
tyypillistä momentin B7-320 perusteella hyväksyttyjen ohjelmien lukumäärän pieneneminen 
(18 vuonna 1995 ja 90 vuonna 1994) sekä yhtenäisyys kyseisten ohjelmien ja hallituksen 
toimien välillä. 
Vuonna 1995 hyväksytyt ohjelmat jakautuivat aloittain seuraavasti: 
ALA Hankkeiden lukumäärä Miljoonaa ecua 
Kasvatus 2 2,96 
Terveydenhoito 4 19,84 
Maaseudun kehittäminen 4 34,60 
Kaupunkien kehittäminen 1 5,90 
Julkisten asioiden moitteeton 2 15,00 
hallinnointi 
Yksityinen ala 1 11,00 
Muut (yhteisöjen kehittäminen, 4 33,82 
hyvin pienimuotoiset hankkeet) 
YHTEENSÄ 18 123,12 
2.7.3 Eäätelmät 
Vuodelle 1995 oli tyypillistä siirtyminen lähtötilanteesta, jossa toteutettiin suuri määrä 
kansalaisjärjestöjen hankkeita talousarvion momentista B7-320 kehitysyhteistyötä 
käsittelevään vuoropuheluun komission ja sen ainoana neuvotteluloimppanina toimineen 
Etelä-Afrikan hallituksen välillä niin, että rahoims koski pientä määrää ohjelmia, jotka ovat 
yhteneviä hallituksen tärkeiksi katsomien tavoitteiden kanssa. Ohjelmien toimeenpanosta 
huolehtivat viranomaiset (kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla), 
kansalaisjärjestöt ja yksityinen ala. 
Edellä esitettyä toimintatapaa on tarkoims soveltaa seuraavina vuosina (1996-1999). 
Parhaillaan käytävät neuvottelut Euroopan unionin ja Etelä-Afrikan välillä sekä 
oikeudellisen perustan hyväksyminen tuovat talousarvion momenttiin B7-320 liittyvät 
täytäntöönpanoa koskevat menettelyt lähemmäs muissa kehitysmaissa, etenkin AKT-maissa 
hyväksyttyjä menettelyjä. 
39 
2.8 Kunnostamisohjelma eteläisessä Afrikassa (talousarvion momentti B7-32n 
Kesäkuussa 1988 komissio perusti talousarvioon erityisen alamomentin (B7-9531), josta on 
tarkoims tukea yhdessä Etelä-Afrikan ja SADC:n (Southern Africa Development 
Community) kanssa etulinjan maita, jotka ovat kärsineet pahoin alueen sodista ja 
epävakautta lisäävästä toiminnasta. 
Vuonna 1993, eteläisen Afrikan silloisen tilanteen valossa, varat kyseiseltä talousarvion 
alamomentilta, nyt B7-5071, suunnattiin uudelleen tukemaan aluetta koskevia 
kunnostamisohjelmia; pyrkimyksenä oli myös myötävaikuttaa eteläisessä Afrikassa 
käynnissä olleeseen kansanvaltaistamiskehitykseen. 
Budjettivalta myönsi varainhoitovuodelle 1995 15 miljoonan ecun 
maksusitoumusmäärärahan (12 miljoonan ecun maksumäärärahan) budjettikohtaan B7-5071 
(vuodesta 1996 alkaen talousarvion momentti B7-321), jotta komissio voisi edelleen toimia 
aikaisemmalla tavalla eteläistä Afrikkaa, erityisesti Angolaa ja Mosambikia koskevissa, joko 
parhaillaan käynnissä olevissa tai suunnitelluissa kunnostamisohjelmissa. Vuonna 1995 30 
hanketta sai rahoitustukea men kokonaismäärän ollessa 15 miljoonaa ecua. Lähes kaikkien 
hyväksyttyjen hankkeiden osalta Euroopan komission rahoims kattoi 100 prosenttia 
kustannuksista. 
Etusijalla on ollut ennen kaikkea perusinfrastrukmurien kunnostaminen ja jälleenrakennus 
(90,4 prosenttia määrärahoista), jotta pakolaiset, evakot ja demobilisoidut sotilaat voisivat 
palata kotiseudulleen, sekä koko väestön sopeuttaminen uudelleen tavalliseen siviilielämään. 
Sosiaalisella kunnostamisella, johon liittyy seitsemän hanketta men määrän ollessa yhteensä 
2 457 640 ecua, pyritään vahvistamaan naisten ja lapsien, huono-osaisimpien ihmisryhmien 
tukemista. 
Toiminnassa keskitytään seuraavalle neljälle alalle: 
terveydenhoitoon liittyvien infrastruktuurien kunnostaminen; 
sosiaalisten ja koulutukseen liittyvien infrastruktuurien kunnostaminen; 
maaseudun tuotannollisten infrastruktuurien kunnostaminen; 
tiedottamiseen ja tiedon dokumentointiin liittyvät ohjelmat. 
4D 
Jakautuminen aloittain: 
VAROJEN JAKAUTUMINEN ALOITTAIN 
1 KUNNOSTAMINEN 
- Terveydenhoitoon liittyvät infrastrukmurit 
- Sosiaalinen kunnostaminen 
- Koulutukseen liittyvät infrastrukmurit 
- Maatalouteen ja kalastukseen 
liittyvät infrastrukmurit 
2 TIEDOTTAMINEN JA DOKUMENTOINTI 
3 KOULUTUS EUROOPASSA 
4 PIENIMUOTOINEN KUNNOSTAMINEN 
Yhteensä 1995 Hankkeiden 
lukumäärä 
27 
9 
7 
6 
5 
1 
1 
1 
30 ecua 
13 569 000 
5 255 700 
2 457 640 
2 770 710 
3 084 950 
400 000 
31000 
1000 000 
15 000 000 % 
90,4 
35,0 
16,4 
18,5 
20,5 
2,7 
0,2 
6,7 
100 
Tarkasteltaessa määrärahojen jakaummista edunsaajamaiden mukaan on yhteisön suorittama 
rahoimspanosms suunnattu, kuten edellisinäkin vuosina, keskitetysti kahdessa maassa, 
Angolassa ja Mosambikissa toteutettaviin kunnostamisohjelmiin, joiden osuus on 78 
prosenttia kaikista vuonna 1995 käytettävissä olleista rahoims varoista yhteensä 22 
hankkeelle (73 prosenttia hankkeista). Suurin osa rahoitetuista hankkeista liittyy 
terveydenhoitoa koskeviin tai sosiaalisiin kunnostamistoimiin kyseisessä kahdessa maassa, 
joissa turvattomuus ja epävakaisuus ovat jatkuva uhka. 
Jakautuminen edunsaajamaittani: 
Edunsaajamaa 
ANGOLA 
MOSAMBIK 
LESOTHO 
NAMIBIA 
ZIMBABWE 
TANSANIA 
Koulums Euroopassa 
Konferenssit ja seminaarit 
Yhteensä 1995 Hankkeiden 
lukumäärä 
12 
10 
1 
2 
2 
1 
1 
1 
30 ecua 
6 844 700 
4 889 290 
474 000 
1 312 300 
328 000 
720 710 
31000 
400 000 
15 000 000 % 
45,6 
32,6 
3,2 
8,7 
2,2 
4,8 
0,2 
2,7 
100 
41 
Ohjelmien toteuttajia, jotka saivat vuonna 1995 tukea budjettikohdasta B7-5071, olivat 
ennen kaikkea eurooppalaiset kansalaisjärjestöt, jotka saivat myönnetyistä varoista 92,6 
prosenttia eli 13 900 000 ecua yhteensä 28 hankkeen rahoitukseen. 
Jakautuminen toteuttajan mukaan: 
Toteuttaja 
Eurooppalaiset kansalaisjärjestöt 
Mosambikin edusmsto 
Paikalliset kansalaisjärjestöt 
Yhteensä 1995 Hankkeiden 
lukumäärä 
28 
1(a) 
1 
30 ecua 
13 900 000 
1000 000 
100 000 
15 000 000 % 
92,6 
6,7 
0,7 
100 
(a) Yksi Euroopan yhteisön Mosambikin edusmston suoraan hallinnoima ohjelma (QDF-
Quick Disbursement Fund) paikallisten kansalaisjärjestöjen toteuttamien pienimuotoisten 
kunnostamistoimien rahoitusta varten. 
Toteuttajat jakautuivat alkuperämaan mukaan seuraavasti: 
Toteuttajan alkuperämaa 
Italia 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Portugali 
Ranska 
Belgia 
Saksa 
Alankomaat 
Itävalta 
Zimbabwe 
Mosambikin edusmsto 
Yhteensä 1995 Hankkeiden 
lukumäärä 
14 
3 
4 
1 
1 
3 
1 
1 
1 
1 
30 ecua 
6 719 000 
757 000 
2 313 000 
792 000 
844 000 
1305 000 
400 000 
770 000 
100 000 
1000 000 
15 000 000 % 
44,8 
5,0 
15,4 
5,3 
5,6 
8,7 
2,7 
5,1 
0,7 
6,7 
100 
42 
2.9 Yhteisön apu Vietnamissa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti 
B7-6QQ4) 
Tämä määrärahakohta perustettiin vuonna 1991 tukemaan Vietnamin väestöä 
kansalaisjärjestöjen toiminnan välityksellä. Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan myönnettiin 
kaksi miljoonaa ecua, joiden avulla voitiin rahoittaa seitsemän kansalaisjärjestöjen 
toteuttamaa hanketta. Hankkeet liittyivät aloihin, jotka edustivat kyseistä budjettikohtaa 
varten hyväksyttyä erityistä lähestymistapaa, nimittäin maaseudun kehittämiseen ja 
kaupungeissa ja maaseudulla tehtävään sosiaaliseen työhön (perusterveydenhoitoon, 
aliravitsemuksen ehkäisyyn ja niin edelleen). 
2.10 Yhteisön apu Kambodzassa toimiville kansalaisjärjestöille (talousarvion alamomentti 
B7-6QQ5) 
Tämä määrärahakohta perustettiin vuonna 1991 tukemaan Kambodzan väestöä 
kansalaisjärjestöjen toiminnan välityksellä. 
Vuonna 1995 tähän budjettikohtaan myönnettiin miljoona ecua, joiden avulla voitiin 
rahoittaa kolme terveydenhoitoon liittyvää hanketta. 
Ohjelmat etenevät suunnitelmien mukaisesti. 
2.11 Hajautettu kehitysyhteistyö (talousarvion alamomentti B7-643Q) 
2.11.1 Hajautetun kehitysyhteistyön piirissä toteutettava toiminta 
Hajautetusta kehitysyhteistyöstä on vähitellen tulossa oma erityinen osa yhteisön 
kehitysyhteistyöpolitiikkaa. Siihen kuuluvat periaatteet on vahvistettu uudelleen ja niitä on 
laajennettu erityisesti neljännen Lomén yleissopimuksen tarkistuksen yhteydessä ja 
käynnistettäessä uutta vuoropuhelua Välimeren alueella. Myös Latinalaisessa Amerikassa ja 
Aasiassa on hiljattain esitetty samansuuntaisia rohkaisevia aloitteita. 
Tähän kehitysyhteistyötä koskevaan lähestymistapaan sekä yhteisön toimintaan sen 
kehittämisessä kohdistuu yhä kasvavaa mielenkiintoa kahdenkeskistä ja monenkeskistä 
kehitysyhteistyötä rahoittavien sekä jäsenvaltioiden taholta. Siitä on osoimksena myös asian 
saama tärkeä sija yhteisön ja Yhdysvaltain kansainvälistä kehitysapua hoitavan toimiston, 
USAIDin välisessä kumppanuudessa, joka luotiin Madridin huippukokouksen pohjalta. 
Euroopan yhteisön tasolla tämän politiikan toteuttaminen edellyttää jatkuvaa ja tarmokasta 
toimintaa, joka antaa virikkeitä kansalaisyhteiskunnan toimijoiden väliseen vuoropuheluun, 
saattaa voimavaroja liikkeelle sekä monipuolistaa virallisista varoista sekä budjettikohdan 
B7-6430 varoista rahoitettuja kokeiluja, varmistaa niiden seurannan ja määrittää toimintaan 
tarvittavat varat. Toiminta toteutetaan kolmen tehtävän kautta: 
43 
asianomaisten yhteisöjen (kansalaisjärjestöjen verkostot, paikalliset viranomaiset, 
ammattihenkilöt ja niin edelleen) ja myös kolmansien maiden viranomaisten ja 
Euroopan yhteisön maantieteellisten yksiköiden ja jäsenvaltioiden tiedottaminen, 
kiinnostuksen herättäminen ja toimintaan aktivoiminen 
tekninen ja menetelmiin liittyvä apu hajautettua kehitysyhteistyötä koskevien, 
virallisilla varoilla ja budjettikohdasta B7-6430 rahoitettujen ohjelmien määrittelyä ja 
niihin liittyvää koulutusta varten (budjettikohtaa B7-6430 hallinnoi yksinomaan 
pääosasto VÏÏI/B/2) 
rahoittajien ja jäsenvaltioiden kyseisellä alalla toteuttaman toiminnan valvonta ja 
seuranta ja toimintaan käytettyjen varojen määrittely. 
Kultakin edellä kuvatulta alalta voidaan maimta joitakin merkittäviä toimenpiteitä ja 
tapahtumia vuodelta 1995: 
Tiedottaminen, aktivoiminen: hajautetusti toimivien tärkeimpien toimijaryhmien 
kanssa Euroopassa pidettyjen seminaarien ja tapaamisten valmistelu (seminaarit 
Brysselissä ja Maastrichtissa, IULA kongressi, Eurooppa-Maghreb-kokoukset ja niin 
edelleen); samoin kolmansissa maissa kansallisten rahoittajien ja valtuuskuntien 
kanssa pidettyjen kokousten valmistelu (Marokko, Tunisia, Senegal, Haiti, Karibian 
maat); hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän video-ohjelman teon aloittaminen; 
neuvostolle annettavan hajautettua kehitysyhteistyötä käsittelevän kertomuksen 
saattaminen valmiiksi ja kertomuksen eri näkökohtiin liittyvät keskustelut. 
Tekninen ja menetelmiin liittyvä toiminta: Afrikassa, Karibian ja Tyynenmeren 
alueella kahdeksan hajautettua kehitysyhteistyötä edustavan ohjelman tukeminen 
Euroopan kehitysrahaston (EKR) kehyksessä (Madagaskar, Sambia, Ghana, Niger, 
Haiti, Burkina Faso, Nigeria, Jamaika); osallistuminen kahdeksannen EKR:n 
ohjelman laatimiseen; Välimeren alueella aluetta koskevien yhteenliittymien 
valmistelu ja hajautettujen ohjelmien valmistelu Marokossa. 
Hajautetun kehitysyhteistyön menetelmiä koskevan opetuspaketin viimeistely. 
Valvonta ja kustannusten määrittäminen: erilaisia kokouksia ja niitä vastaavia 
tapaamisia jäsenvaltioissa (Italiassa, Espanjassa, Ranskassa, Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa); yhteiset aloitteet YK:n kehitysyhteistyöohjelman UNDP:n 
(seminaari, jonka aiheena oli local governance) ja USAIDin kanssa. 
Budjettikohdan B7-6430 varojen ensisijaiset käyttökohteet määräytyvät edellä 
esitettyjen suuntaviivojen perusteella. Kohdan B7-6430 merkitys liittyy 
aloitteelliseen ja liikkeelle panevaan toimintaan, jolla pyritään etenkin turvaamaan 
hajautetun kehitysyhteistyön laajeneminen ja menestyminen virallisissa ohjelmissa. 
44 
Etusijalle asetetaan "edistävä" toiminta (liikkeelle saattaminen, institutionaalisen 
toiminnan vahvistaminen, kykyjen kehittäminen) tai koe- tai esittelyluonteiset 
hankkeet ja ohjelmat (riippuen asianomaisista kumppaneista, sovellettavista 
menetelmistä, aiheesta ja min edelleen). 
2.11.2 Budjettikohtaa B7-6430 koskeva yhteenveto vuodelta 1995 
Toimintaa kuvaavat luvut: 
- Toiminta kokonaisuudessaan: maksusitoumukset 24 toimeen 
Euroopan yhteisön maksusitoumukset: 4 998 786 
ecua 
kokonaisrahoituksen määrä: 12 750 100 ecua 
yhteisrahoitusaste: 39 % 
Jako kumppanin mukaan: pohjoisen maiden kansalaisjärjestöt ja muut yhteisöt: 
34% 
etelän maiden kansalaisjärjestöt ja muut yhteisöt: 13 
% 
paikalliset viranomaiset ja kansalaisjärjestöt: 24 % 
paikalliset viranomaiset: 29 % 
Jako toiminnan luonteen mukaan: 
tiedottaminen, edistäminen, koulums: 4 % 
institutionaalisen toiminnan vahvistaminen, kykyjen 
kehittäminen: 41 % 
ohjelmat ja koehankkeet: 55 % 
Jako alueittain: Afrikka, Karibian ja Tyynenmeren alue: 63 % 
Latinalainen Amerikka: 18 % 
Aasia: 4 % 
Kaikki maat: 1 % 
Toiminnan tärkeimmät kehityssuunnat vuonna 1995: 
Selvä keskittyminen kahdelle alueelle, joilla hajautetulla kehitysyhteistyöllä on 
merkittävä sija virallisen kehitysyhteistyön suuntaviivoissa, eli Afrikkaan, Karibian 
ja Tyynenmeren alueelle, koska hajautettu kehitysyhteistyö sai huomattavan aseman 
kahdeksannen EKR:n valmistelutyössä, ja Välimeren alueelle, jossa kehyksenä on 
Barcelonan konferenssin aikana aloitettu MED An valmistelu (Välimeren alueen 
kolmansien maiden talous- ja yhteiskuntarakenteiden uudistamisen 
liitännäistoimenpiteet) sekä kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävä vuoropuhelu. 
Toiminnalla, jota näillä alueilla tuetaan kohdasta B7-5077, pyritään pääasiassa 
45 
paremmin valmistelemaan vastaavin virallisin varoin rahoitettavien, hajautettuun 
kehitysyhteistyöhön liittyvien ohjelmien täytäntöönpanoa. 
Etusijan antaminen "edistäville" toimille, joilla vahvistetaan institutionaalista 
toimintaa ja parannetaan toimintakykyä; toiminnan kohteena on laajalti paikallisia 
toimijoita, kansalaisjärjestöjen verkostoja (Egypti ja niin edelleen), maatalouden 
ammattiliittoja ja eturyhmiä (Zimbabwe ja niin edelleen), paikallisten viranomaisten 
yhteenliittymiä (Chile ja niin edelleen) ja niin edelleen. Kyseinen toiminta on näet 
välttämätön edellytys todella hajautettujen, etenkin julkisin varoin rahoitettavien 
tärkeiden ohjelmien laatimiselle. 
Useimpiin budjettikohdasta "hajautettu kehitysyhteistyö" rahoitettuihin toimiin (66 
prosenttia) liittyy pohjoisen kansalaisjärjestöjä tai ne perustuvat pohjoisen ja etelän 
kansalaisjärjestöjen tai pohjoisen kansalaisjärjestöjen ja paikallisten viranomaisten 
väliseen kumppanuuteen. Ainoastaan yhdestä hankkeesta on sovittu suoraan 
Latinalaisessa Amerikassa paikallisten kunnallisten viranomaisten yhteenliittymän 
kanssa. 
Edellä esitetyssä kehyksessä on kiinnitetty aivan erityistä huomiota 
lähestymistapaan, jossa käytetään alueellisia pohjoinen-etelä-ja etelä-etelä-
verkostoja, jotka muodostuvat toisistaan hajallaan olevista toimijoista ja jotka 
edistävät kokemusten vaihtoa ja siirtämistä sekä koulutusta. Verkostojen avulla 
pyritään myös edistämään vuoropuhelua kaikkien toimijaryhmien välillä (paikalliset 
viranomaiset, väestö, yhteenliittymät, yksityiset toimijat ja min edelleen). Se on 
tavoitteena kunnallisella kehittämisohjelmalla Afrikan länsi- ja keskiosassa sekä 
alueellisella, kuntien välistä hajautettua kehitysyhteistyötä koskevalla ohjelmalla 
itäisessä ja eteläisessä Afrikassa (ohjelman ensimmäiseen vaiheeseen kuuluvat 
Botswana, Malawi ja Uganda) ja vielä paikallista kansanvaltaa tukevalle ohjelmalle 
Palestiinassa. 
Lopuksi nousee esiin kaksi ongelma-aluetta, joista toinen liittyy paikallisiin 
yhteisöihin, hajautetun vastuun siirtämiseen paikallisille viranomaisille ja 
paikallisen kehityksen edellyttämään muutosvoimaan ennen kaikkea kaupungeissa 
(edellä maimtmjen verkostojen lisäksi kyse on toimista Chilessä, Brasiliassa, 
Ecuadorissa sekä Intiassa), ja toisella ongelma-alueella on kysymys enemmän 
perustason järjestelyistä ja väestön tehokkaammasta osallistumisesta 
kehitysyhteistyötoimiin (esimerkiksi Haitissa, Perussa, Ecuadorissa, Sambiassa ja 
niin edelleen). 
2.11.3 Näkymät vuodelle 1996 
Vuosien 1992-1995 aikana on voitu kerätä kokemuksista, liikkeelle saatetuista 
voimavaroista ja laaja-alaisista harkinnoista muodostuva pääoma, jota on edelleen 
kasvatettava ja joka on liitettävä hajautettua kehitysyhteistyötä koskevaan politiikkaan 
46 
yhteisön tasolla. Kyseisen politiikan perusteet on esitetty komission neuvostolle antamassa 
kertomuksessa hajautetun kehitysyhteistyön tilasta, ja niitä varten odotetaan täsmällisiä 
ehdotuksia politiikan suuremman yhtenäisyyden ja ymmärrettävyyden varmistamiseksi. 
Vuonna 1996 olisi ponnisteltava edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 
tpt 
TAULUKKO 1 
YHTEENVETO EUROOPAN YHTEISÖN VUOSINA 1976-1995 
YHTEISRAHOITTAMISTA KEHTTYSTOIMIST A EDUNSAAJAMAOT AIN 
Nombre 
d'actions Contribution de la CE en 
ECU 
AFGHANISTAN 
AFRIQUE SUB SAHARIENNE 
ALGÉRIE 
ANGOLA 
ANTIGUA-BARBUDA 
ANTILLES NÉERLANDAISES 
ARGENTINE 
BANGLADESH 
BARBADES 
BELIZE 
BÉNIN 
BHOUTAN 
BOLIVIE 
BOTSWANA 
BRÉSIL 
BURKINA FASO 
BURUNDI 
CAMBODGE (KAMPUCHEA) 
CAMEROUN 
CAP VERT 
CARAÏBES 
CENTRAFRIQUE 
CHILI 
CHINE 
CHYPRE 
COLOMBIE 
COMORES 
CONGO 
COREE DU SUD 
COSTA RICA 
COTE D'IVOIRE 
CUBA 
DJIBOUTI 
DOMINIQUE 
EGYPTE 
ELSALVADOR 
EQUATEUR 
ERITHREE 
ETHIOPIE 
FIDJI 
GABON 
GAMBIE 
GHANA 36 
15 
79 
97 
8 
1 
334 
320 
17 
44 
136 
16 
718 
37 
1430 
858 
78 
213 
298 
111 
15 
111 
697 
55 
2 
303 
16 
43 
20 
65 
106 
74 
10 
44 
80 
359 
398 
43 
447 
16 
11 
99 
151 2.485.675 
1.847.521 
2.741.574 
3.282.301 
285.189 
59.226 
15.925.906 
18.089.118 
681.358 
1.472.026 
4.218.914 
291.890 
37.321.191 
3.741.853 
76.199.704 
27.965.427 
5.821.052 
18.476.461 
11.781.015 
5.424.744 
1.128.095 
6.956.576 
33.494.590 
3.946.207 
57.584 
14.174.182 
733.574 
1.589.726 
984.521 
2.778.251 
4.826.439 
5.894.073 
628.658 
1.137.372 
4.911.865 
13.166.094 
19.515.563 
4.368.588 
32.232.782 
890.570 
512.930 
2.323.036 
6.843.753 
<*r 
Nombre 
d'actions Contribution de la CE en 
ECU 
GRENADE 
GUATEMALA 
GUINÉE 
GUINÉE BISSAU 
GUINÉE ÉQUATORIALE 
GUYANE (ETAT) 
HAÏTI 
HONDURAS 
HONG KONG 
ÎLES COOK 
INDE 
INDONÉSIE 
IRAK 
ISRAËL 
JAMAÏQUE 
JORDANIE 
KENYA 
KIRIBATI 
LAOS 
LESOTHO 
LIBAN 
LIBERIA 
MADAGASCAR 
MALAISIE 
MALAWI 
MALDIVES 
MALI 
MAROC 
MAURICE 
MAURITANIE 
MEXIQUE 
MONGOLIE 
MONTSERRAT 
MOZAMBIQUE 
MYANMAR (BIRMANIE) 
NAMIBIE 
NÉPAL 
NICARAGUA 
NIGER 
NIGERIA 
OUGANDA 
PAKISTAN 
PANAMA 
PAPOUASIE NELLE GUINÉE 
PARAGUAY 
PÉROU 
PHILIPPINES 25 
268 
56 
144 
18 
18 
332 
120 
10 
1 
1944 
145 
16 
11 
57 
26 
512 
2 
101 
75 
252 
22 
193 
18 
128 
2 
444 
- 41 
36 
73 
199 
3 
2 
378 
7 
134 
83 
864 
93 
91 
287 
159 
29 
43 
109 
847 
533 927.505 
11.826.636 
5.269.537 
8.528.324 
1.086.502 
1.070.943 
18.306.995 
3.270.914 
97.737 
8.124 
67.996.992 
5.716.855 
603.104 
1.488.872 
2.614.689 
3.047.757 
26.186.319 
13.279 
4.521.069 
2.247.927 
18.465.122 
848.246 
11.593.211 
398.003 
7.728.015 
760.277 
19.753.027 
2.999.184 
1.066.121 
4.383.289 
11.957.138 
863.160 
21.438 
16.596.458 
249.054 
8.531.717 
4.016.961 
43.670.168 
5.495.533 
3.257.988 
17.061.362 
4.314.158 
1.325.969 
906.965 
5.200.636 
44.914.528 
28.215.549 
49 
Nombre 
d'actions Contribution de la CE en 
ECU 
REGION AFRIQUE AUSTRALE 
RÉGION AFRIQUE CENTRALE 
RÉGION AFRIQUE DE L'EST 
RÉGION AFRIQUE OCCIDENTALE 
RÉGION AFRIQUE SAHÉLIENNE 
RÉGION AMÉRIQUE CENTRALE 
RÉGION AMÉRIQUE DU SUD 
RÉGION ASIE 
RÉGION CORNE DE i'AFRIQUE 
RÉGION D'AFRIQUE 
RÉGION MÉDITERRANÉE 
RÉGION PACIFIQUE 
RÉPUBLIQUE DOMINICAINE 
RWANDA 
SAINT VINCENT & GRENADINES 
SAINTE LUCIE 
SALOMON 
SAMOA OCCIDENTAL 
SAO TOME & PRINCIPE 
SÉNÉGAL 
SEYCHELLES 
SIERRA LEONE 
SOMALIE 
SOUDAN 
SRI LANKA 
SURINAME 
SWAZILAND 
SYRIE 
TADJIKISTAN 
TANZANIE 
TCHAD 
THAÏLANDE 
TOGO 
TONGA 
TOUS PAYS 
TRINITÉ & TOBAGO 
TUNISIE 
TUVALU 
URUGUAY 
VANUATU 
VENEZUELA 
VIETNAM 
WEST BANK & GAZA 
YÉMEN NORD & YÉMEN SUD 
ZAÏRE 
ZAMBIE 
ZIMBABWE 
TOTAL 78 
1 
7 
15 
15 
5 
9 
9 
1 
2 
1 
10 
161 
416 
6 
8 
18 
4 
12 
470 
4 
123 
64 
154 
231 
8 
27 
7 
2 
551 
200 
169 
113 
3 
39 
14 
61 
1 
225 
6 
63 
217 
276 
36 
780 
153 
348 
22.085 1.411.768 
4.000 
918.216 
1.314.376 
1.435.409 
1.027.018 
1.837.147 
512.934 
15.000 
21.031 
396.284 
1.401.411 
8.240.018 
15.798.592 
56.272 
287.716 
937.338 
285.289 
2.281.742 
18.025.472 
113.827 
3.657.088 
5.558.999 
10.096.096 
7.459.197 
170.261 
1.841.364 
387.202 
10.701 
23.855.937 
8.965.2Ç5 
10.375.777 
4.824.754 
128.990 
2.849.704 
885.777 
3.199.384 
6.127 
11.989.899 
390.075 
5.117.595 
10.443.042 
19.595.028 
2.727.733 
29.564.955 
7.171.282 
17.824.178 
1076.048.702 
TAULUKKO H 
VUOSINA 1976-1995 MYÖNNETYT YHTEISÖN VARAT JÄSENVALTIOITTAIN 
1 NATIONALITÉ 
! CONTRACTANT 
Autriche 
Belgique 
Consortium 
Danemark 
Finlande 
France 
I Allemagne 
Grèce 
Irlande 
Italie 
Luxembourg 
Pays Bas 
Portugal 
Espagne 
Suède 
Royaume Uni 
TOTAL Actions de développement 
dans les PVD 
Nbre 
d'Acti 
ons 
12 
991 
103 
110 
2 
1104 
1031 
27 
289 
922 
221 
410 
35 
284 
0 
1240 
6781 Contribution CE 
en ECU 
1.885.866 
141.003.022 
66.669.243 
16.985.698 
489.925 
159.710.791 
179.774.034 
4.313.623 
25.343.654 
160.529.341 
13.412.294 
58.887.568 
5.633.757 
60.681.216 
0 
180.728.670 
1.076.048.702 en % 
0,18 
13,10 
6,20 
1,58 
O'f05 
14,84 
16,71 
0,40 
2,36 
14,92 
1,25 
5,47 
0,52 
5,64 
0,00 
16,80 
100 % Actions de sensibilisation de 
l'opinion publique européenne 
Nbre d" 
Actions 
5 
191 
15 
48 
0 
222 
198 
16 
56 
191 
9 
172 
28 
91 
1 
277 
1520 Contribution CE 
en ECU 
332.790 
12.313.844 
4.698.214 
3.818.928 
0 
12.647.499 
16.359.180 
1.559.999 
3.274.037 
14.928.936 
299.395 
12.958.242 
2.357.523 
6.340.204 
56.145 
20.478.085 
112.423.021 en % 
0,30 
10,95 
4,18 
3,40 
11,25 
14,55 
1,39 
2,91 
13,28 
0,27 
11,53 
2,10 
5,64 
0,05 
0,05 
18,22 
100 % TOTAL 
Nbre d1 
Actions 
17 
1182 
118 
158 
2 
1326 
1229 
43 
345 
1113 
230 
582 
63 
375 
1 
1517 
• 
8301 Contribution CE 
en ECU 
2.218.656 
153.316.866 
71.367.457 
20.804.626 
489.925 
172.358.290 
196.133.214 
5.873.622 
28.617.691 
175.458.277 
13.711.689 
71.845.810 
7.991.280 
67.021.420 
56.145 
201.206.755 
1.188.471.723 en % 
0,19 
12,90 
6,00 
1,75 
0,04 
14,50 
16,50 
Q,49 
2,41 
14,76 
1,15 
6,05 
0,67 
5,64 
0,00 
16,93 
100 % 0] 
TAULUKKO IE 
VUONNA 1995 MYÖNNETYT YHTEISÖN VARAT JÄSENVALTIOITTAIN 
États 
membres 
Autriche 
Belgique 
Consortium 
Danemark 
Finlande 
France 
Allemagne 
Grèce 
Irlande 
Italie 
Luxembourg 
Pays-Bas 
Portugal 
Espagne 
Suède 
Royaume Uni 
TOTAL Actions de développement 
dans les PVD 
Nbre d' 
Actions 
12 
55 
27 
3 
2 
91 
115 
4 
15 
86 
23 
29 
5 
31 
0 
103 
601 Contribution CE 
en ECU 
1.885.866 
11.636.201 
16.878.951 
1.027.486 
489.925 
18.880.856 
23.797.637 
445.593 
3.155.346 
19.618.063 
1.680.633 
6.642.062 
1.048.520 
7.929.794 
0 
24.781.046 
139.897.979 en % 
1,35 
8,32 
12,07 
0,73 
0,35 
13,50 
17,01 
0,32 
2,26 
14,02 
' 1,20 
4,75 
0,75 
5,67 
0,00 
17,71 
100 % Actions de sensibilisation de 
1'opinion publique européenne 
Nbre d' 
Actions 
5 
22 
1 
5 
0 
15 
27 
3 
8 
31 
1 
17 
3 
14 
1 
22 
175 Contribution CE 
en ECU 
332.790 
1.919.238 
239.608 
564.140 
0 
1.477.307 
2.887.698 
213.342 
673.684 
2.141.201 
74.184 
1.636.639 
336.977 
1.254.213 
56.145 
2.265.423 
16.072.589 en % 
2,07 
11, 94 
1,49 
3,51 
0,00 
9,19 
17,97 
1,33 
4,19 
13,32 
0,46 
10,18 
2,10 
7,80 
0,35 
14,09 
100 % TOTAL 
Nbre d1 
Actions 
17 
77 
28 
8 
2 
106 
142 
7 
23 
117 
24 
46 
8 
45 
1 
125 
776 Contribution CE 
en ECU 
2.218.656 
13.555.439 
17.118.559 
1.591.626 
489.925 
20.358.163 
26.685.335 
658.935 
3.829.030 
21.759.264 
1.754.817 
8.278.701 
1.385.497 
9.184.007 
56.145 
27.046.469 
155.970.568 
(*) en % 
1,42 
8,69 
10,98 
1,02 
0,31 
13,05 
17,11 
0,42 
2,45 
13,95 
1,13 
5,31 
0,89 
5,89 
0,04 
17,34 
100 % 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 427 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI il 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-431-F1-C 
ISBN 92-78-23826-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg