Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) perustamisesta tehdyn sopimuksen muutoksista EBRD:n maantieteellisen toiminta-alueen laajentamiseksi eteläiselle ja itäiselle Välimerelle /* COM/2011/0905 lopullinen/2 - 2011/0442 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Johdanto Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki (EBRD) perustettiin vuonna 1990. Sen tarkoituksena oli tukea markkinatalouksien kehittymistä Keski-Euroopasta Keski-Aasiaan saakka useiden kommunististen järjestelmien romahdettua. Perustajajäseniä olivat Euroopan unioni yhdessä Euroopan investointipankin (EIP) ja kaikkien tuolloisten EU:n jäsenvaltioiden kanssa. EBRD:n omistajina on tätä nykyä 61 maata sekä EU ja EIP. EBRD tukee hankkeita 29 maassa. Lähinnä kyse on yksityissektorin hankkeista, joille ei löydy riittävää markkinarahoitusta. EBRD tukee yrittäjyyttä ja edistää siirtymää kohti avointa ja demokraattista markkinataloutta. Vuoden 2011 tapahtumat Välimeren kumppanimaissa edellyttävät EU:lta vankkaa politiikkaa. Komissio ja korkea edustaja antoivat maaliskuussa yhteisen tiedonannon[1], jossa todetaan EU:n tukevan aluetta poliittisesti ja taloudellisesti. Tähän sisältyi mahdollisuus laajentaa EBRD:n toiminta-aluetta eteläisiin naapuruuspolitiikan maihin ottaen huomioon, että pankilla on 20 vuoden kokemus avoimeen markkinatalouteen siirtymisen tukemisesta. Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 24. ja 25. maaliskuuta 2011, hyväksyi tämän yhteisen tiedonannon sisällön pääpiirteissään. Euroopan parlamentti totesi Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen ulottuvuuden uudelleentarkastelusta 7. huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa, että EBRD:n olisi muutettava perussääntöään, jotta myös se osallistuisi rahoitustukimenetelmään. Deauvillessa toukokuussa 2011 kokoontuneet G8-johtajat kehottivat myös EBRD:tä laajentamaan maantieteellistä toiminta-aluettaan, jotta sen kokemus saataisiin hyödynnettyä, kun tuetaan eteläisten ja itäisten Välimeren maiden siirtymistä noudattamaan monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden ja markkinatalouden periaatteita. Tilanteiden muututtua nopeasti EBRD:n hallintoneuvoston jäsenet kehottivat EBRD:tä tutkimaan mahdollisuutta laajentaa sen toiminta-alueen maantieteellistä ulottuvuutta aluetasolla. Hallintoneuvoston jäsenet vahvistivat tähän työhön vaikuttavat tekijät vuosikokouksessaan toukokuussa 2011. EBRD:n johtokunta esitti hallintoneuvoston jäsenille raportin EBRD:n toimintojen maantieteellisestä laajentamisesta Välimeren eteläiselle ja itäiselle alueelle. Raportti sisälsi seuraavat kaksi päätöslauselmaehdotusta: a) päätöslauselma 137, jossa ehdotetaan pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklan muuttamista siten, että EBRD:n toiminta-aluetta laajennetaan eteläiselle ja itäiselle Välimerelle, ja b) päätöslauselma 138, jossa ehdotetaan pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artiklan muuttamista siten, että erityisrahastojen käyttö mahdollistetaan mahdollisissa lainansaajavaltioissa. EBRD:n sopeutettu lähestymistapa uudella alueella Kahden artiklan muuttamiseen tähtäävillä päätöslauselmaehdotuksilla pyrittiin mahdollistamaan EBRD:n toiminnan aloittaminen Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella kolmessa vaiheessa seuraavasti: – Ensimmäisessä vaiheessa sen jälkeen, kun kansainvälinen yhteisö on pyytänyt toimintojen pikaista aloitusta Välimeren alueella, EBRD käyttää yhteistyörahastoja keskittyen tekniseen yhteistyöhön ja hankkeiden valmisteluun. – Toisessa vaiheessa EBRD siirtää omia varojaan erityisrahastoihin, joilla voidaan toteuttaa kaikkia EBRD:n sijoitustoimintoja Välimeren eteläisellä ja itäisellä alueella. Tämä vaihe käynnistyy, kun riittävän moni EBRD:n jäsen on ratifioinut pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artiklan muutokset pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaisesti. – Viimeisessä vaiheessa eteläisistä ja itäisistä Välimeren maista tulee täysimääräisiä kohdemaita. Tämä vaihe käynnistyy, kun EBRD:n jäsenet ovat ratifioineet pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklan muutokset pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaisesti. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaan pankin toiminta-alueeseen kuuluvat nykyisellään Keski- ja Itä-Euroopan maat sekä Mongolia. Koska mahdolliset uudet lainansaajavaltiot sijaitsevat tämän alueen ulkopuolella, pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklaa on muutettava, ennen kuin EBRD voi toteuttaa siellä toimintoja täysimääräisesti tavanomaisilla varoillaan. Muutoksen teksti on tämän lainsäädäntöehdotuksen liitteenä. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklaa on muutettava, jotta pankin toimintojen soveltamisala voidaan laajentaa eteläisiin ja itäisiin Välimeren jäsenmaihin, ja on säädettävä, että jäsenestä voi tulla lainansaajavaltio, jos kaksi kolmasosaa hallintoneuvoston jäsenistä hyväksyy tämän määräenemmistöllä, joka on vähintään 75 prosenttia jäsenten koko äänivallasta. EBRD:n johtokunnan raportin mukaan eteläinen ja itäinen Välimeren alue kattaa ne Välimereen rajoittuvat maat, joita pidetään EU:n eteläisinä naapuruuspolitiikan maina, sekä Jordanian, joka liittyy tähän alueeseen tiiviisti. Egypti ja Marokko ovat jo EBRD:n jäseniä. EBRD:n hallintoneuvosto hyväksyi Tunisian jäsenyyden syyskuussa 2011 ja Jordanian jäsenyyden marraskuussa 2011[2]. Ennen kuin pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklan muutos tulee voimaan, pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artiklan ehdotettu muutos mahdollistaisi sen, että EBRD voisi aloittaa toimintansa eteläisellä ja itäisellä Välimerellä aikaisemmin rahoittamalla erityisrahastovaroista toimintoja laajennetun alueen valituissa jäsenmaissa. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artiklaa on muutettava, jotta EBRD:n mahdollisissa lainansaajavaltioissa voidaan käyttää erityisrahastoja, ja on säädettävä, että EBRD:n jäsen voidaan nimetä mahdolliseksi lainansaajavaltioksi, jos hallintoneuvoston jäsenet hyväksyvät tämän kahden kolmasosan määräenemmistöllä, joka on vähintään 75 prosenttia jäsenten koko äänivallasta. Tämän lisäksi olisi päätettävä, kuinka pitkän aikaa jäsen, jonka hallintoneuvosto on päättänyt olevan mahdollinen lainansaajavaltio, voi saada kyseisten erityisrahastojen varoja. EU:ta edustava EBRD:n hallintoneuvoston jäsen ja kaikki EU:n jäsenvaltioita edustavat hallintoneuvoston jäsenet äänestivät 30. syyskuuta 2011 pidetyssä hallintoneuvoston kokouksessa päätöslauselmien 137 ja 138 puolesta ja hyväksyivät pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan tarvittavat muutokset. Pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaan EBRD:n jäsenten on tämän jälkeen hyväksyttävä muutokset. Tätä varten tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, jotta nämä muutokset voivat tulla voimaan ja EBRD voi toimia näissä eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa ja jotta lainansaajavaltioissa ja mahdollisissa lainansaajavaltioissa voidaan käyttää erityisrahastoja. Muutokset tulevat voimaan seitsemän päivää sen jälkeen, kun EBRD on virallisesti ilmoittanut, että muutosten hyväksymisedellytykset ovat täyttyneet pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaisesti. 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI Kansainvälinen yhteisö, jäsenvaltiot, komissio ja muut EU:n toimielimet mukaan luettuina, on pyytänyt EBRD:tä osallistumaan eteläisen ja itäisen Välimeren alueen poliittisista tapahtumista johtuviin talouden tukitoimiin, koska sillä on kokemusta kommunismin romahdusta seuranneesta talouden siirtymävaiheesta Keski- ja Itä-Euroopan maissa ja Keski-Aasiassa. EU ja G8-maat ovat myös kannustaneet EBRD:tä tukemaan toimia tällä alueella ja lupautuneet valmistelemaan pankin kanssa ”kohdennettua siirtymävälinettä”, jonka avulla pankin toiminta laajennetulla alueella saataisiin käynnistettyä mahdollisimman nopeasti. EBRD:n hallintoneuvosto huomioi laajennetulla alueella tapahtuneet historialliset ja dynaamiset muutokset ja totesi, että näitä kyseisen alueen maita, jotka pyrkivät määrätietoisesti kohti uutta ja demokraattista järjestelmää, on tuettava nopeasti. Pankin perustamisesta tehtyyn sopimukseen tehtävät muutokset ovat osoitus siitä, että EBRD:n on tarpeen laajentaa toimintaansa eteläisiin ja itäisiin Välimeren alueen maihin tukemalla tehokkaasti poliittisia ja taloudellisia muutoksia tällä alueella. EBRD:n osakkeenomistajat (joihin kuuluvat kaikki EU:n jäsenvaltiot, EIP ja komissio EU:n edustajana) olivat prosessissa aktiivisesti mukana. EBRD on arvioinut, miten sen toiminnan laajentaminen uusille kohdealueille vaikuttaisi sen oman pääoman riittävyyteen. Näiden perustelujen 1 jaksossa määriteltyjen kahden ensimmäisen vaiheen aikana EBRD:n toiminta toteutetaan kohdentamalla osa pankin nettotuloista. Ensimmäisessä vaiheessa EBRD kohdentaa 20 miljoonaa euroa yhteistyörahastoihin, ja myöhemmin EBRD:n odotetaan kohdentavan vielä 1 miljardi euroa toisessa vaiheessa perustettavaan erityisrahastoon. Arvioinnin mukaan EBRD täyttää ilman ylimääräisiä pääoman lisäyksiä sen nykyisellä rahoitusriskin ja taloudellisen pääoman tasolla lakisääteiset ja taloudellista pääomaa koskevat vaatimukset pääomavarojen tarkistuksessa, joka kattaa vuodet 2011–2015. EBRD on myös vahvistanut, ettei laajennus vaikuttaisi sen toimintaan nykyisissä kohdemaissa. Pankki lähestyy useita avunantajia saadakseen täydennystä sekä yhteistyö- että erityisrahastoihin. Yhteistyörahastojen kokonaismäärä on tarkoitus nostaa 100 miljoonaan euroon. Varoja saadaan todennäköisesti sekä nykyisiltä avunantajilta (joihin kuuluu myös EU naapuruuspolitiikan investointivälineen välityksellä) että mahdollisesti muilta kuin perinteisiltä tahoilta esimerkiksi arabimaista. Erityisrahastoihin maksettavia avunantajaosuuksia ei vielä olla vahvistamassa. Ennen kuin EBRD aloittaa toimintaa yhdessäkään uusista potentiaalisista kohdemaista, se tekee yksityiskohtaisen teknisen arvion kyseisen maan taloudellisista ja poliittisista olosuhteista. Tähän sisältyy myös arvio maan sitoutumisesta pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaisiin monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden ja markkinatalouden periaatteisiin, arvio siirtymään liittyvistä puutteellisuuksista ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten toimista kyseisessä maassa, sekä painopistealueista, joilla EBRD voisi parhaiten hyödyntää ainutkertaista tietämystään ja osaamistaan. Näitä arvioita valmistellessaan EBRD ottaa täysimääräisesti huomioon EU:n ja laajemman kansainvälisen yhteisön näkökannat. Arviot ovat hiljattain tehty Egyptistä, Tunisiasta, Marokosta ja Jordaniasta. Niitä päivitetään EBRD:n toiminnan kussakin vaiheessa, ja vaatimukset tiukkenevat asteittain. Lisäksi EBRD on sitoutunut seuraamaan kunkin maan taloudellista ja poliittista kehitystä tiiviisti, jotta EBRD:n toiminta voidaan sopeuttaa kehityksen suunnan ja vauhdin mukaan ja varmistaa samalla, että EU:n ja laajemman kansainvälisen yhteisön näkökannat otetaan täysimääräisesti huomioon. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotettu päätös koskee EBRD:n toiminta-alueen maantieteellistä laajentamista eteläisen ja itäisen Välimeren alueen sisällyttämiseksi kohdealueisiin. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 212 artiklassa vahvistetaan sopimuksen voimaantulon jälkeen oikeusperusta, jolla EU voi harjoittaa taloudellista, teknistä ja rahoitusyhteistyötä, erityisesti kolmansien maiden avustamiseksi. mainittua artiklaa ehdotetaan tämän lainsäädäntöehdotuksen oikeusperustaksi. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Tällä ehdotuksella ei sen luonteen vuoksi ole välitöntä vaikutusta unionin talousarvioon. 5. EHDOTUKSEN YKSITYISKOHTAINEN SELITYS 1 artikla Tällä artiklalla EU hyväksyy pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan muutokset, joilla EBRD:n toiminta-alue laajennetaan eteläisen ja itäisen Välimeren maihin. 2 artikla Tämän artiklan nojalla EU:ta edustava EBRD:n hallintoneuvoston jäsen voi virallisesti toimittaa pankille edellä mainittujen muutosten hyväksymiskirjan. 2011/0442 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) perustamisesta tehdyn sopimuksen muutoksista EBRD:n maantieteellisen toiminta-alueen laajentamiseksi eteläiselle ja itäiselle Välimerelle EUROOPAN PARLAMENTTI JA NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Komissio ja korkea edustaja antoivat eteläisen ja itäisen Välimeren alueen vuoden 2011 tapahtumien seurauksena maaliskuussa yhteisen tiedonannon[3], jossa todetaan EU:n tukevan aluetta poliittisesti ja taloudellisesti. Tähän sisältyi mahdollisuus laajentaa EBRD:n toiminta-aluetta pankin 20-vuotinen kokemus huomioon ottaen eteläisiin naapuruuspolitiikan maihin. Eurooppa-neuvosto, joka kokoontui 24 ja 25 päivänä maaliskuuta 2011, hyväksyi tämän yhteisen tiedonannon sisällön pääpiirteissään. Euroopan parlamentti totesi Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisen ulottuvuuden uudelleentarkastelusta 7 päivänä huhtikuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa, että EBRD:n olisi muutettava perussääntöään, jotta myös se osallistuisi rahoitustukimenetelmään. (2) G8-johtajat käynnistivät toukokuussa 2011 Deauvillen kumppanuuden, jolla autetaan eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita siirtymään kohti avoimia, demokraattisia ja suvaitsevaisia yhteiskuntia, ja kehottivat EBRD:tä laajentamaan maantieteellistä soveltamisalaansa, jotta sen kokemus saataisiin hyödynnettyä, kun tuetaan näiden maiden siirtymistä noudattamaan monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden ja markkinatalouden periaatteita. (3) EBRD:n hallintoneuvosto hyväksyi 30 päivänä syyskuuta 2011 äänestyksellä päätöslauselmat 137 ja 138 EBRD:n perustamisesta tehtyyn sopimukseen tarvittavista muutoksista, jotta EBRD:n toiminta-alue voitaisiin laajentaa Välimeren eteläiselle ja itäiselle alueelle. Kaikki EU:n jäsenet EBRD:n hallintoneuvostossa äänestivät muutosten puolesta, Euroopan unionia edustava hallintoneuvoston jäsen mukaan luettuna. (4) EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaan EBRD:n on kysyttävä kaikilta jäseniltään, hyväksyvätkö ne nämä muutokset. Tämä hyväksyntä olisi annettava EU:n puolesta. (5) EBRD:tä olisi eteläisellä ja itäisellä Välimeren alueella toimiessaan kannustettava jatkamaan tiivistä yhteyttä EU:hun ja kehittämään tiivistä yhteistyötä EIP:n sekä muiden eurooppalaisten ja kansainvälisten julkisten rahoituslaitosten kanssa, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään Euroopan unionin puolesta EBRD:n perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan muutokset, jotka ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Euroopan unionia edustava EBRD:n hallintoneuvoston jäsen toimittaa EBRD:lle muutosten hyväksymistä koskevan julistuksen Euroopan unionin puolesta. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä 9.1.2012 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE: Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamisesta tehdyn sopimuksen muutokset Korvataan pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla TARKOITUS ”Taloudellisen kasvun ja jälleenrakennustoiminnan tukemiseksi pankki pyrkii huolehtimaan avoimeen markkinatalouteen siirtymisestä sekä edistämään yksityistä aloitteellisuutta ja yrittäjätoimintaa niissä Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa, jotka sitoutuvat noudattamaan monipuoluedemokratian, moniarvoisuuden ja markkinatalouden periaatteita ja soveltavat niitä. Samoin edellytyksin pankki voi toimia tarkoituksensa mukaisesti myös Mongoliassa ja eteläisen ja itäisen Välimeren alueella sijaitsevissa jäsenvaltioissa pankin määräämällä tavalla, jos vähintään kahden kolmasosan enemmistö hallintoneuvoston jäsenistä edustaen vähintään kolmea neljäsosaa jäsenten koko äänimäärästä kannattaa tätä. Tämän mukaisesti kaikilla tässä sopimuksessa ja sen liitteissä olevilla viittauksilla ”Keski- ja Itä-Euroopan valtioihin”, ”lainansaajavaltioon (tai ‑valtioihin)” tai ”vastaanottajajäsenmaahan (tai ‑maihin)” tarkoitetaan myös Mongoliaa ja jokaista sellaista eteläisen ja itäisen Välimeren valtiota.”. Korvataan pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 18 artikla seuraavasti: ”18 artikla ERITYISRAHASTOT 1. i) Pankki voi suostua hallinnoimaan erityisrahastoja, joiden tarkoituksena on palvella pankin tavoitteita ja jotka liittyvät pankin toimialaan sen lainansaajavaltioissa ja mahdollisissa lainansaajavaltioissa. Kunkin erityisrahaston hallintokulut kokonaisuudessaan laskutetaan kyseiseltä erityisrahastolta. ii) Sovellettaessa i alakohtaa hallintoneuvosto voi päättää muun jäsenen kuin lainansaajavaltion pyynnöstä, että tällainen jäsen hyväksytään mahdolliseksi lainansaajavaltioksi sellaiseksi määräajaksi ja sellaisin ehdoin, jotka katsotaan sopiviksi. Tällainen päätös edellyttää, että vähintään kahden kolmasosan enemmistö hallintoneuvoston jäsenistä edustaen vähintään kolmea neljäsosaa jäsenten koko äänimäärästä kannattaa sitä. iii) Päätös hyväksyä jäsen mahdolliseksi lainansaajavaltioksi voidaan tehdä vain, jos kyseinen jäsen pystyy täyttämään lainansaajavaltiolle asetetut vaatimukset. Nämä vaatimukset on määritelty tämän sopimuksen 1 artiklassa sellaisena kuin se on kyseistä päätöstä tehtäessä tai sellaisena kuin se on silloin, kun hallintoneuvoston kyseistä päätöstä tehtäessä jo hyväksymä muutos tulee voimaan.. iv) Jos mahdollisesta lainansaajavaltiosta ei ole tullut lainansaajavaltiota ii alakohdassa tarkoitetun määräajan loppuun mennessä, pankki lopettaa välittömästi kaikki erityistoimintansa tässä valtiossa lukuun ottamatta niitä toimintoja, jotka liittyvät erityisrahaston varojen rahaksimuuttoon, suojeluun ja säilyttämiseen sekä tämän yhteydessä syntyneiden velkasuhteiden selvittelyyn. 2. Pankin hyväksymiä erityisrahastoja voidaan käyttää lainansaajavaltioissa ja mahdollisissa lainansaajavaltioissa millä tahansa tavalla ja millä tahansa ehdoilla ja edellytyksillä, jotka vastaavat pankin tavoitteita ja tehtäviä, tämän sopimuksen muita soveltuvia määräyksiä ja sopimusta tai sopimuksia, jotka koskevat tällaisia rahastoja. 3. Pankin tulee hyväksyä kunkin erityisrahaston perustamisen, hallinnon ja käytön edellyttämät säännöt. Nämä ohjeet ja säännöt eivät saa olla ristiriidassa tämän sopimuksen määräysten kanssa, lukuunottamatta niitä määräyksiä, joita sovelletaan nimenomaan vain pankin varsinaiseen toimintaan.”. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) perustamisesta tehdyn sopimuksen muutoksista EBRD:n maantieteellisen toiminta-alueen laajentamiseksi eteläiselle ja itäiselle Välimerelle. 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[4] Osasto 01 – Talous- ja rahoitusasiat 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[5]. ý Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tavoite ”Hyvinvoinnin edistäminen EU:n rajojen ulkopuolella” 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 2 ”Kehittää EU:n profiilia, ulkoista edustusta ja yhteyksiä EIP:n ja EBRD:n, muiden kansainvälisten rahoituslaitosten sekä asianomaisten taloudellisten foorumien kanssa tavoitteena lähentää näiden strategioita ja toimia sekä EU:n ulkoisia painopisteitä yhä enenevässä määrin toisiinsa”. Toiminto toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Osasto 01.03 – Kansainväliset talous- ja rahoitusasiat 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan muutosten päätavoitteena on laajentaa EBRD:n toiminta-aluetta eteläisellä ja itäisellä Välimeren alueella ja mahdollistaa EBRD:n varhaisempi mukaantulo uusissa kohdemaissa erityisrahaston avulla kunnes pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 artikla tulee voimaan. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Tavoitteiden saavuttamista mitataan EBRD:n omalla raportoinnilla eteläisellä ja itäisellä Välimeren alueella toteutettavista rahoitustoimista. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Hallintoneuvosto hyväksyi 30. syyskuuta 2011 pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan muutoksia koskevat päätöslauselmat 137 ja 138. Kaikki EU:n jäsenet hallintoneuvostossa puolsivat niitä. EBRD:n hallintoneuvoston jäsenten hyväksymille päätöslauselmille on pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 56 artiklan mukaan saatava EBRD:n jäsenten hyväksyntä, myös Euroopan unionin hyväksyntä. Kunkin EBRD:n jäsenen on talletettava pankille hyväksymiskirja, jonka mukaan jäsen hyväksyy pankin perustamisesta tehdyn sopimuksen 1 ja 18 artiklan muutokset. Jotta EU voi virallisesti ilmoittaa hyväksyvänsä nämä muutokset, tarvitaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Kuten perusteluissa todetaan, EU:n jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet kannattavat EBRD:n toiminnan laajentamista eteläisen ja itäisen Välimeren alueelle. EU on EBRD:n jäsen. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset EBRD on saanut nykyisistä kohdemaistaan ainutlaatuista kokemusta julkisen ja rahoitussektorin uudistusten tukemisesta, pienten ja keskisuurten yritysten toiminnan edistämisestä sekä valtionyritysten yksityistämisestä. Eteläisissä ja itäisissä Välimeren maissa on samanlaisia talouden nykyaikaistamiseen, kasvuun ja työpaikkojen luomiseen liittyviä haasteita kuin Keski- ja Itä-Euroopan mailla oli kommunismin romahtamisen jälkeen. Infrastruktuureihin ja yksityissektorille tarvitaan kipeästi investointeja, ja EBRD voi hyödyntää asiantuntemustaan näillä ja muilla aloilla taloudellisten hyötyjen aikaansaamiseksi tällä uudella kohdealueella. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Komissio edistää järjestelmällisesti läheistä yhteistyötä ja yhteisiä aloitteita EBRD:n, EIP:n ja muiden kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa, sillä yhä enenevässä määrin tarvitaan tehokasta avunantajien / kansainvälisten rahoituslaitosten yhtenäistä toimintaa elpymisen tukemiseksi hauraassa talousympäristössä, jossa julkinen talous kohtaa rajoitteita. Tiivis yhteistyö EBRD:n kanssa myös tukee EU:n tavoitteiden saavuttamista taloudellisten ulkosuhteiden alalla. Tätä taustaa vasten komissio eritoten tukee EIP:n ja EBRD:n kanssa tekemäänsä yhteistyötä kolmikantaisen (EU-EIP-EBRD) yhteistyöpöytäkirjan avulla sekä välineillä, joissa yhdistyvät avustus ja laina, kuten Länsi-Balkanin investointikehys ja naapuruuspolitiikan investointiväline. Komissio, EIP ja EBRD laajentavat kolmikantaisen yhteistyöpöytäkirjan kattamaan eteläisen ja itäisen Välimeren alueen. Yhteistyötä komission ja EBRD:n välillä sekä EBRD:n, EIP:n ja muiden kahden- ja monenvälisten rahoituslaitosten välillä jatketaan eteläisen ja itäisen Välimeren alueella. Kuten EBRD:n nykyiselläkin kohdealueella, EBRD:n toimintaa eteläisellä ja itäisellä Välimeren alueella voidaan tukea naapuruuspolitiikan investointivälineestä. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. – ¨ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ý Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[6] ý Komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[7] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa Huomautukset: Ei ole. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt EBRD:n rahoitustoimia hallinnoidaan EBRD:n omien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, mukaan lukien asianmukaiset tilintarkastus-, valvonta- ja seurantamenettelyt. Kuten pankin perustamisesta tehdyssä sopimuksessa määrätään, EBRD:n tilintarkastuskomitea, joka saa tukea ulkoisilta tilintarkastajilta, avustaa EBRD:n johtokuntaa ja vastaa EBRD:n toimien ja tilien säännönmukaisuuden tarkastamisesta. EU:lla, jota komissio edustaa, on johtokunnassa oma jäsen. Johtokunta esittää kunkin varainhoitovuoden tarkastetut tilit hallintoneuvoston hyväksyttäviksi vuosikokouksessa ja hyväksyy EBRD:n talousarvion. Hallintoneuvosto hyväksyy pankin taseen ja tuloslaskelman, kun se on ensin tarkastellut tilintarkastuskertomusta. Lisäksi johtokunta laatii toimintasuunnitelmat ja tekee lainoja, takuita, pääomasijoituksia, pankin lainanottoa, teknisen avun antamista ja pankin muita toimintoja koskevat päätökset hallintoneuvoston antamien yleisten suuntalinjojen mukaisesti. Johtokunta on lisäksi perustanut avukseen kolme komiteaa, jotka ovat edellä mainittu tilintarkastuskomitea, budjetti- ja hallintoasiain komitea sekä rahoitus- ja toimintapolitiikan komitea. EU:ta edustava johtokunnan jäsen (tai hänen varajäsenensä) käyvät kaikkien näiden komiteoiden kokouksissa. Unionia EBRD:n hallintoneuvostossa edustava jäsen raportoi Euroopan parlamentille vuosittain EBRD:hen liittyvistä asioista Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) pääoman korottamisesta tehdyn päätöksen seurauksena Euroopan unionin kyseisestä pääomasta merkitsemistä uusista osakkeista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1219/2011/EU mukaisesti. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Tästä päätöksestä EU:lle aiheutuva riski liittyy EBRD:hen osallistumiseen. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) EBRD:n toiminta eteläisellä ja itäisellä alueella tapahtuu EBRD:n tavanomaisen työjärjestyksen ja hyvän pankkitavan mukaisesti. Ks. myös 2.1. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi EBRD:hen on perustettu riippumaton valvontatoimisto (Office of the Chief Compliance Officer, OCCO), jonka johdossa on valvonnan päävastaava (Chief Compliance Officer, CCO). Hän raportoi suoraan pääjohtajalle ja vuosittain, tai tarpeen mukaan, tilintarkastuskomitealle. Valvontatoimiston tehtävänä on edistää hyvää hallintoa ja varmistaa, että kaikissa EBRD:n toimissa noudatetaan tiukimpia rehellisyysvaatimuksia kansainvälisen parhaan käytännön mukaisesti. Valvontatoimiston vastuulla on seuraavanlaisten seikkojen käsitteleminen: toiminnan asianmukaisuutta koskevat taustaselvitykset (integrity due diligence), luottamuksellisuus, eturistiriidat, hyvä hallintotapa (corporate governance), vastuuvelvollisuus, etiikka, rahanpesu, terrorismin rahoituksen torjunta sekä petollisten ja korruptoituneiden käytänteiden ehkäiseminen. Valvontatoimisto vastaa petoksia, korruptiota ja virheellisiä menettelyjä koskevien syytösten tutkinnasta. Tarpeen mukaan se myös kouluttaa ja neuvoo EBRD:n henkilöstön jäseniä, jotka nimitetään sellaisten yritysten johtokuntaan, joissa EBRD:llä on oman pääoman ehtoinen osuus. Taloudellista asemaa ja toiminnan asianmukaisuutta koskevat taustaselvitykset (financial due diligence, integrity due diligence) on sisällytetty pankin tavanomaisiin menettelyihin, kun se hyväksyy uutta liiketoimintaa ja seuraa nykyisiä liiketoimia. EBRD julkaisee valvontatoimiston laatiman korruption vastaisen raportin verkkosivuillaan. Valvontatoimistolla on myös erityinen vastuu EBRD:n vastuuvelvollisuusmekanismista eli nykyisestä riippumattomasta valitusmekanismista (Independent Recourse Mechanism), joka pian korvataan hankkeita koskevalla valitusmekanismilla (Project Complaint Mechanism). Uudessa mekanismissa arvioidaan ja tarkastellaan valituksia, joita tehdään EBRD:n rahoittamista hankkeista, ja tehdään tarvittaessa päätös siitä, noudattiko EBRD asianomaista toimintapolitiikkaansa, kun se hyväksyi tietyn hankkeen. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Menolaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi …..…...….] || JM/EI-JM ([8]) || EFTA-mailta[9] || ehdokas­mailta[10] || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 4 || - || - || EI || EI || EI || EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin EU:n antamaan hyväksyntään EBRD:n toiminnan laajentamisesta eteläisen ja itäisen Välimeren alueelle ei tarvita toimintamenoja. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2011 || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ PO: ECFIN ||  Henkilöresurssit || 0.127 || 0.064 || || || || || || 0.191  Muut hallintomenot || || || || || || || || ECFIN-PO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0.127 || 0.064 || || || || || || 0.191 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0.127 || 0.064 || || || || || || 0.191 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || Vuosi 2011 || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1-5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 0.127 || 0.064 || || || || || || 0.191 Maksut || 0.127 || 0.064 || || || || || || 0.191 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ý Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – ý Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || Vuosi 2011 || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0.127 || 0.064 || 0.000 || 0.000 || || || || 0.191 Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0.127 || 0.064 || 0.000 || 0.000 || || || || 0.191 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[11] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotiseen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0.127 || 0.064 || 0.000 || 0.000 || || || || 0.191 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – ý Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi muutettuna (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || || Vuosi 2011 || Vuosi 2012 || Vuosi 2013 || Vuosi 2014 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || 01 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 1.0 || 0.5 || 0 || 0 || || || || XX 01 01 02 (lähetystöt) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[12] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat CA, INT ja SNE) || || || || || || || || XX 01 02 02 (lähetystöjen CA, INT, JED, LA ja SNE) || || || || || || || || XX 01 04 yy[13] || - päätoimipaikassa[14] || || || || || || || || - lähetystöissä || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: CA, INT, SNE) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: CA, INT, SNE) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 1.0 || 0.5 || 0 || 0 || || || Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Ehdotuksen vuoksi on hoidettava varsinkin seuraavat tehtävät: - lainsäädäntöehdotuksen laatiminen - lainsäädäntömenettelyn seuranta Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa - suhteet ja viestintä EBRD:n johdon kanssa. Ulkopuolinen henkilöstö || 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – ý Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ý Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – ý Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – ý Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. [1] Yhteinen tiedonanto demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävästä kumppanuudesta eteläisen Välimeren alueen kanssa, KOM(2011) 200, 8.3.2011. EBRD:n toiminta-alueen laajentamista kaakkoisiin naapuruuspolitiikan maihin tuettiin myös komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisessä tiedonannossa ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten”, KOM(2011) 303, 25.5.2011. [2] Israel on myös EBRD:n jäsen, mutta siitä ei oleteta tulevan EBRD:n kohdemaata. [3] Yhteinen tiedonanto demokratiaan ja yhteiseen vaurauteen tähtäävästä kumppanuudesta eteläisen Välimeren alueen kanssa (KOM(2011) 200, 8.3.2011). EBRD:n toiminta-alueen laajentamista kaakkoisiin naapuruuspolitiikan maihin tuettiin myös komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon yhteisessä tiedonannossa ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” (KOM(2011) 303, 25.5.2011). [4] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [5] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a ja b alakohdassa. [6] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [7] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [8] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [9] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [10] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [11] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [12] CA = sopimussuhteiset toimihenkilöt; INT = vuokrahenkilöstö (”Intérimaire”); JED = lähetystöjen nuoremmat asiantuntijat; LA = paikalliset toimihenkilöt; SNE = kansalliset asiantuntijat. [13] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [14] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto.