Päätöksenteossa eli äänestettäessä (ks. yleissopimuksen 12 artikla) 1 000 ääntä jakautuu 11 viejäjäsenelle (mukaan lukien unionin 244 ääntä) ja 1 000 ääntä 19 tuojajäsenelle. On syytä korostaa, että kansainvälinen viljaneuvosto toimii periaatteessa yhteisymmärryksessä, ja on hyvin harvinaista, että äänestyksiä todella järjestetään.

Kansainvälinen viljaneuvosto on hallitustenvälinen organisaatio, joka pyrkii saavuttamaan yleissopimuksen 1 artiklassa asetetut tavoitteet. Kansainvälisen viljaneuvoston tavoitteena on erityisesti

Kansainvälisen viljaneuvoston suunnitellulla säädöksellä muutetaan yleissopimusta laajentamalla yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaista ’viljan tai viljojen’ määritelmää, ja yleissopimus on unionia sitova kansainvälinen sopimus. Suunnitellulla säädöksellä on siis oikeusvaikutuksia.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Euroopan unioni on aina ollut kansainvälisen viljaneuvoston aktiivinen jäsen ja antanut tukensa neuvoston työn laajentamiselle myös palkokasvien markkinoiden ja kaupan kehityksen analysointiin. Tähän asti kyseistä työtä on tehty tapauskohtaisesti, ja se on edellyttänyt kansainvälisen viljaneuvoston vuosittaisen työohjelman hyväksymistä.

Euroopan unioni teki neuvoston päätöksellä 96/88/EY viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, joka oli voimassa 30. kesäkuuta 1998 saakka ja jonka voimassaoloa on sittemmin säännöllisesti jatkettu. Yleissopimuksen voimassaoloa jatketaan aina enintään kahdeksi vuodeksi yleissopimuksen 33 artiklan mukaisesti. Viimeksi voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen viljaneuvoston päätöksellä 7. kesäkuuta 2021, ja sopimus on voimassa 30. kesäkuuta 2023 saakka.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota Euroopan unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos toinen näistä tavoitteista tai osatekijöistä on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät maataloustuotteiden kauppaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 207 artiklan 3 artiklan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen

Koska kansainvälisen viljaneuvoston säädöksellä muutetaan yleissopimusta lisäämällä palkokasvit yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan mukaiseen ’viljan tai viljojen’ määritelmään, neuvoston päätös on sen hyväksymisen jälkeen aiheellista julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2021/0254 (NLE)

Ehdotus

NEUVOSTON PÄÄTÖS

kansainvälisessä viljaneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen mukaisen ’viljan tai viljojen’ määritelmän muuttamiseen

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Unioni teki viljojen kauppaa koskevan vuoden 1995 yleissopimuksen, jäljempänä ’yleissopimus’, neuvoston päätöksellä 96/88/EY, ja yleissopimus tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1995. Yleissopimus tehtiin kolmeksi vuodeksi.

(2)Yleissopimuksen 2 artiklan 1 kohdan e alakohdassa määritetään yleissopimuksessa sovellettava ’viljan tai viljojen’ määritelmä. Kansainvälisen viljaneuvoston jäsenet voivat tehdä päätöksen kyseisen määritelmän muuttamisesta yleissopimuksen 32 artiklan mukaisesti.