C 267/1

KOMISSION TIEDONANTO –

Ohjeita innovaatiohankintoihin

(2021/C 267/01)

VASTUUVAPAUSLAUSEKE: Tällä ilmoituksella on tarkoitus antaa ohjeita julkisia innovaatiohankintoja varten. Se ei ole laillisesti sitova. Ilmoitus sisältää tiivistelmiä EU:n lainsäädännön säännöksistä, mutta sillä ei ole tarkoitus lisätä tai vähentää kyseisessä lainsäädännössä vahvistettuja oikeuksia tai velvollisuuksia. Niiltä osin kuin tämän ilmoituksen voidaan ymmärtää tulkitsevan EU:n lainsäädäntöä, on syytä korostaa, että ainoastaan Euroopan unionin tuomioistuin on toimivaltainen antamaan oikeudellisesti sitovan tulkinnan EU:n lainsäädännöstä. Vaikka tämän oppaan sisältämät tiedot on tarkistettu huolellisesti, Euroopan komissio ei vastaa oppaassa mainituista yksittäistapauksista.

SISÄLLYSLUETTELO

TIIVISTELMÄ 5

1. JOHDATUSTA INNOVAATIOHANKINTAAN 6

1.1 Mitä tarkoitetaan innovaatiohankinnalla? 6

1.2 Mihin innovaatiohankintoja tarvitaan? 7

1.2.1 Talouden elpymisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n palautumiskyvyn edistäminen 7

1.2.2 Laadukkaampien julkisten palveluiden tarjoaminen optimoidulla talousarviolla 8

1.2.3 Vastaaminen syntymässä olevaan tarpeeseen 8

1.2.4 Julkisten palveluiden nykyaikaistaminen 9

1.2.5 Tukea aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten käynnistämistä ja kasvua varten 10

1.2.6 Markkinoiden siirtäminen kohti innovointia 10

1.3 Miksi innovaatiohankintoihin annetaan ohjeita? 11

2. POLIITTISTEN PUITTEIDEN RAKENTAMINEN INNOVAATIOHANKINNOILLE 11

2.1 Selkeät poliittiset valtuudet 11

2.2 Innovointi keinona erilaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen 14

2.3 Tavoitetason asettaminen 15

2.4 Tavoitteista toimiksi ja sitoumuksiksi 16

2.5 Valmiuksien kehittäminen 17

2.5.1 Koulutus ja ihmisten tukeminen 17

2.5.2 Yhteistyöhankinnan tarkastelu 18

2.6 Riskien välttämisen torjuminen innovaatiokannustimien avulla 22

3. INNOVOIJIEN HOUKUTTELEMINEN 24

3.1 Julkisten hankintojen ovien avaaminen myös pienille innovoijille 24

3.1.1 Yhteydet markkinoihin 24

3.1.2 Hallinnollisen taakan keventäminen 26

3.1.3 Valintaperusteiden tarkistaminen 26

3.1.4 Erien käyttäminen 28

3.1.5 Standardien, avoimen datan, avoimien käyttöliittymien ja avoimen lähdekoodin ohjelmiston käyttäminen 29

3.1.6 Pk-yritysystävällisten maksuohjelmien kehittäminen 30

3.2 Ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin 30

3.3 Innovaatioiden välittäjien käyttäminen 31

4. INNOVAATIOIDEN HOUKUTTELEMINEN 33

4.1 Innovaatioita edistävät työkalut kaikentyyppisiin menettelyihin 33

4.1.1 Tarvearviointi 33

4.1.2 Alustava markkinakartoitus 35

4.1.3 Valinnaisten kenttien käyttäminen vakiolomakkeissa 38

4.1.4 Tekniset eritelmät 38

4.1.4.1 Kuvailevat vaatimukset 38

4.1.4.2 Toiminnalliset vaatimukset 39

4.1.5 Vaihtoehdot 40

4.1.6 Myöntämisperusteet 41

4.1.6.1 Hinta 41

4.1.6.2 Kustannukset 41

4.1.6.3 Laatu 42

4.1.7 Teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi 43

4.1.8 Hankintasopimuksen toteuttaminen 46

4.2 Erityiset innovaatiota tukevat hankintamenettelyt 47

4.2.1 Käyttövalmiiden innovaatiomenettelyiden tarkistaminen neuvotteluilla 47

4.2.1.1 Tarjousperusteinen neuvottelumenettely 48

4.2.1.2 Kilpailullinen neuvottelumenettely 48

4.2.2 Suunnittelukilpailut 48

4.2.3 Innovaatioiden vauhdittaminen tutkimus- ja kehittämistyön hankinnalla 49

4.2.3.1 Tutkimus- ja kehittämispalvelujen hankinnat ja teollis- ja tekijänoikeuksien jakaminen 49

4.2.3.2 Esikaupalliset hankinnat 50

4.2.3.3 Tutkimus- ja kehittämistarvikkeiden hankinta 51

4.2.3.4 Innovaatiokumppanuus 52

5. VALTIONTUKI 56

LIITE I: TEOLLIS- JA TEKIJÄNOIKEUDET 58

Osa I – teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät yleiset näkökohdat 58

Osa II – Hankinnan kohteena olevan suoritteen tyyppi ja teollis- ja tekijänoikeudet 60

LIITE II: TOIMITTAJAKUTSUN MALLIT 65

LIITE III: KYSELYLOMAKEMALLI TOIMITTAJATAPAAMISTA VARTEN 67

TIIVISTELMÄ

Innovaatiohankinnoilla voidaan edesauttaa EU:n talouden elpymistä covid-19-kriisin jälkeen parantamalla julkisia investointeja. Innovaatiohankinnat muodostavat tärkeän välineen, joka edistää EU:n talouden muuttamista vihreäksi ja digitaaliseksi taloudeksi. Tämän ohjeasiakirjan taustalla on tiedonanto ”Uudistettu tutkimuksen ja innovoinnin ohjelma: Euroopan mahdollisuus muokata tulevaisuutta”, ja alkuperäinen versio esiteltiin Sofiassa 16. toukokuuta 2018 pidetyssä innovaatiota koskevassa EU-johtajien epävirallisessa kokouksessa. Ohjeita on päivitetty Euroopan pk-yritysstrategian ja teollisuusstrategian (1) sekä elpymis- ja palautumistukivälineen (2) hyväksymisen jälkeen. Ohjeiden tarkoituksena on tukea julkisia ostajia, jotta ne voivat edistää paremmin talouden elpymistä, vihreää ja digitaalista siirtymää sekä EU:n palautumiskykyä.

Tässä ohjeasiakirjassa esitetään lyhyesti keskeisiä innovaatiohankinnan osatekijöitä: miksi se on tärkeää, kenen etua se koskee ja miten tämä prosessi voidaan toteuttaa.

Tässä asiakirjassa otetaan huomioon aiemmassa julkisessa kuulemisessa saadut vastaukset. Yksityiskohtaisuuden taso on tarkoituksellisesti valittu siten, että saavutetaan mahdollisimman laaja yleisö (ostajat, politiikan päättäjät ja toimittajat) ja herätetään niiden kiinnostus, jotka eivät ole tulleet ajatelleeksi asiaa tai jotka eivät ole katsoneet asian koskevan itseään. Edistyneimmillekin lukijoille tarjotaan hyödyllisiä viittauksia viimeaikaisiin aloitteisiin ja esimerkkeihin.

Vuoden 2014 julkisia hankintoja koskevilla direktiiveillä julkisten hankintojen kehystä mukautettiin tekniikan kehityksestä, talouden kehityssuuntauksista ja yhteiskunnallisesti merkittävämmäksi tulleesta kestävästä julkisesta varainkäytöstä johtuviin julkisen sektorin ostajien ja talouden toimijoiden tarpeisiin.

Innovaatiohankinnat tarjoavat vielä hyödyntämättömiä mahdollisuuksia aloitteleville yrityksille ja innovatiivisten ratkaisujen kehittämiseen, kuten komissio totesi hiljattain hyväksymissään pk-yritysstrategiassa ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa toimintasuunnitelmassa (3).

Julkisen hankinnan säännöissä ei enää ole kyse vain siitä, ”miten pitää ostaa” – niissä on myös sijaa kannustimille, jotka koskevat sitä, ”mitä pitäisi ostaa” antamatta kuitenkaan velvoitteita. Tavoitteena on veronmaksajien rahojen käyttäminen hyvin, mihin kuuluu nyt uusia ulottuvuuksia, jotka eivät rajoitu pelkkään hankintayksiköiden ensisijaisten tarpeiden täyttämiseen. Muodollisten vaatimusten noudattamisen lisäksi yleinen mielipide on kuitenkin perustellusti kiinnostunut siitä, tuoko julkisesti hankittu ratkaisu parhaan lisäarvon laadun, kustannustehokkuuden sekä ympäristö- ja sosiaalisten vaikutusten osalta ja tarjoaako se mahdollisuuksia toimittajien markkinoille.

Innovaatiohankinta kattaa kaikki edellä mainitut kysymykset. Sillä avataan ovi laadukkaampiin ja tehokkaampiin ratkaisuihin, joissa arvostetaan sosiaalisia ja ympäristöetuja, suurempaa kustannustehokkuutta ja yrityksille tarjoutuvia uusia liiketoimintamahdollisuuksia. Näitä ohjeita olisi luettava yhdessä niiden komission vuonna 2019 antamien ohjeiden kanssa, jotka koskevat kolmansien maiden tarjoajien ja tavaroiden osallistumista EU:n julkisten hankintojen markkinoille ja joissa käsitellään myös strategisia ja innovaatiohankintoja (4) ja annetaan julkisille ostajille käytännön neuvoja siitä, miten kolmansien maiden osallistuminen julkisiin tarjouskilpailuihin voidaan hoitaa.

Nämä ohjeet on tämän vuoksi suunniteltu seuraavasti:

Luvussa 1 selvitetään innovaatiohankinnan käsitettä, sen yleistä laajuutta ja lisäarvoa.

Luvussa 2 hahmotellaan poliittinen kehys, joka on tarpeen, jotta innovaatiohankintaa voidaan käyttää strategisesti.

Luvussa 3 esitellään, miten voidaan avata julkisten hankintojen ovia innovoijille, myös aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille.

Luvussa 4 kuvataan, miten julkisia hankintoja voidaan hyödyntää nykyaikaistettaessa julkisia palveluita innovatiivisilla ratkaisuilla ja luotaessa kasvua ja työpaikkoja, etenkin teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnoinnin yhteydessä.

Luvussa 5 viitataan tiettyihin kriteereihin, jotka innovaatiohankintojen olisi täytettävä, jotta vältetään valtiontuen myöntäminen toimittajalle.

Liitteissä tarjotaan ostajille käytännön tietoa teollis- ja tekijänoikeuksista sekä työkaluja, joiden avulla ostajat voivat järjestää tapaamisia toimittajien kanssa.

Nämä ohjeet voisivat olla innoituksen lähde kaikille julkisiin hankintoihin osallistuville toimijoille:

— julkisista hankinnoista vastaavat viranomaiset

— hankittujen ratkaisujen loppukäyttäjät

— päätöksentekijät ja poliittiset päättäjät, joiden panos suotuisten olosuhteiden luomiselle on keskeisen tärkeä

— toimittajat, jotka voivat kilpailla paremmin julkisista hankinnoista innovatiivisilla sovelluksillaan.

1. JOHDATUSTA INNOVAATIOHANKINTAAN

1.1. Mitä tarkoitetaan innovaatiohankinnalla?

Innovoinnilla voidaan tarkoittaa monia asioita (5). Tässä ohjeessa on omaksuttu laaja-alainen näkemys. ”Innovaatiohankinnalla” tarkoitetaan kaikkia hankintoja, joihin liittyy jokin seuraavista seikoista:

— innovaatioprosessin – tutkimus- ja kehittämispalveluiden – ostaminen (osittaisine) tuloksineen

— innovaatioiden tulosten ostaminen.

Julkinen ostaja kuvailee ensin tarpeensa, mikä saa yritykset ja tutkijat kehittämään innovatiivisia tuotteita, palveluita tai menetelmiä, joita ei vielä ole markkinoilla ja joilla tarpeeseen voidaan vastata.

Toisessa tapauksessa julkinen ostaja ei hanki jo markkinoilla olevaa tuotetta vaan toimii varhaisvaiheen omaksujana ja ostaa tuotteen, palvelun tai menetelmän, joka on uusi markkinoilla ja johon sisältyy huomattavasti uusia ominaisuuksia (6).

Tällainen innovointi, joka parantaa järjestelmän toimivuutta ja tuo lisäarvoa eri sidosryhmille, sopii joskus perinteiseen järjestelmään (asteittainen innovointi) mutta usein myös häiritsee perinteistä järjestelmää luomalla uusia toimijoita, virtoja ja arvoja (disruptiivinen innovointi) tai jopa edellyttää laajempaa muutosta, sillä se vastaa täyttymättömiin tarpeisiin ja edellyttää rakenteellisia ja organisatorisia uudistuksia (muuttava innovointi). Näissä ohjeissa kiinnitetään huomiota innovoinnin eri muotojen etuihin ja selvitetään, miten niihin voidaan suhtautua julkisissa hankintamenettelyissä.

1.2. Mihin innovaatiohankintoja tarvitaan?

1.2.1. Talouden elpymisen, vihreän ja digitaalisen siirtymän sekä EU:n palautumiskyvyn edistäminen

Julkiset hankinnat ja innovointi ovat kaksi olennaista tapaa vastata haasteisiin, joita asettavat elpyminen, vihreä ja digitaalinen siirtymä sekä palautumiskykyisemmän talouden luominen EU:hun. Uusi elpymis- ja palautumistukiväline (7) edistää julkisia investointeja covid-kriisin jälkeen, ja suuri osa näistä investoinneista kanavoidaan julkisten hankintojen kautta. EU:ssa tehty vertailuanalyysi osoittaa, että Eurooppa hyödyntää vain puolet innovaatiohankintojen potentiaalisesta voimasta talouden elpymisen edistämiseen ja että erityisesti digitaalisten ratkaisujen hankintaan ja T&K-hankintoihin kohdistetaan aivan liian vähän investointeja, vaikka molemmat ovat keskeisiä EU:n strategisen riippumattomuuden ja kilpailukyvyn vahvistamisen kannalta (8). Julkisten ostajien on tehostettava innovaatiohankintaa ja autettava yrityksiä kehittämään innovatiivisia ratkaisuja keskeisissä teollisuuden ekosysteemeissä, erityisesti silloin, kun julkiset ostajat ovat ratkaisevia investoijia. Julkisten ostajien on myös edistettävä Euroopan talouden palautumiskykyä monipuolistamalla lääkeaineiden kaltaisten keskeisten hyödykkeiden, joiden kohdalla covid-19-pandemia on paljastanut ongelmia, hankintalähteitä, ja edistämällä uusia ratkaisuja.

Jos kansalliset, alue- ja paikallisviranomaiset hankkivat innovatiivisesti EU:n avaruusteknologiaa hyödyntäviä sovelluksia, voidaan edistää merkittävästi vihreän kehityksen ohjelman täytäntöönpanoa ja yritysten ja kansalaisten sekä julkishallinnon välisen vuorovaikutuksen digitalisointia. Tässä piilee myös huomattavia mahdollisuuksia rajat ylittävään yhteistyöhön. EU:n avaruusohjelman tarjoamia avaruusteknologiaa hyödyntäviä tietoja ja palveluja voidaan soveltaa monilla aloilla, joilla innovatiivisten ratkaisujen hankinta on tehokkain tapa edistää digitaalista ja vihreää siirtymää, koska markkinavoimat eivät yksin riitä.

ESIMERKKI AVARUUSPALVELUT Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Viranomaiset ovat avaruusteknologian tärkeä käyttäjä erityisesti seuraavilla aloilla: — yleinen turvallisuus (pelastuspalvelut ja katastrofiapu, etsintä ja pelastus, palontorjunta, rajavalvonta) — kriittisten infrastruktuurien suojelu — julkinen liikenne (julkisen liikenteen hallinnointi, itseohjautuvat sukkulabussit, älykkäät kaupungit) — viranomaisten harjoittama tai valvoma meri-, ilma- ja rautatieliikenne. Mitä tehtiin eri tavalla? Innovaatiohankinta voi siis olla lupaava väline, jolla edistetään kehittyneen avaruusteknologian ja sitä hyödyntävien palvelujen käyttöä. Se tarjoaa viranomaisille kannustimia ryhtyä innovatiivisten yritysten ensimmäisiksi asiakkaiksi. Lokakuussa 2019 Euroopan komissio käynnisti H2020-SPACE-EGNSS-2020-pilottiehdotuspyynnön aiheesta ”EGNSS (EGNOS ja Galileo) -sovellusten esikaupalliset hankinnat viranomaisille”. Sen tavoitteena oli kehittää innovatiivisia ratkaisuja, joissa hyödynnetään EU:n GNSS-teknologiaa sellaisten yleistä etua koskevien ongelmien ratkaisemiseksi, joiden osalta markkinoilla ei ole tarjontaa (tyypillinen markkinoiden toimintapuute, joka johtuu suureksi koetusta teknologia- ja markkinariskistä ja ostajan monopolista / rajallisesta kysynnästä). Mikä oli lopputulos? Valitussa BROADGNSS-hankkeessa hyödynnetään EGNOS- ja Galileo-signaalien ainutlaatuisia ja kehittyneitä ominaisuuksia yleiseen turvallisuuteen liittyvissä loppukäyttäjäsovelluksissa yleisen turvallisuuden ja katastrofiavun alan järjestöjen Euroopan kansalaisille tarjoamien palvelujen parantamiseksi. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/opportunities/portal/screen/opportunities/topic-details/space-egnss-5-2020

1.2.2. Laadukkaampien julkisten palveluiden tarjoaminen optimoidulla talousarviolla

Innovatiivinen ratkaisu hankitaan harvoin pelkästään sen innovatiivisten ominaisuuksien vuoksi. Useimmissa tapauksissa innovatiivinen ratkaisu on kiinnostava julkisista hankinnoista vastaavan ostajan kannalta, kun sillä saadaan samanlaisia tai jopa parempia tuloksia optimoiduin kustannuksin.

ESIMERKKI INNOVAATIO TUOTTAA VIHREÄMPÄÄ JA HALVEMPAA ENERGIAA KANSALAISILLE: Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos Vilnassa Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Kaasun tuonnista aiheutui Vilnan asukkaille korkeita lämmityskustannuksia. Lisäksi kaupungin suuri riippuvuus kaasunkulutuksesta vaikutti kielteisesti ympäristöön suurten hiilidioksidipäästöjen vuoksi. Mitä tehtiin eri tavalla? Kaupunki päätti vuonna 2018 investoida innovatiiviseen kotimaiseen laitokseen, jossa tuotetaan vihreää energiaa ja jonka avulla vähennetään riippuvuutta kaasun tuonnista ja pienennetään hiilijalanjälkeä. Koko hankintahanke vietiin päätökseen vuoden kuluessa. Sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos koostuu jätteenpolttolaitoksesta ja kahdesta biopolttoainejärjestelmästä. Suurimman osan investoinnista mahdollistivat EU:n rakennerahastojen tuki ja Euroopan investointipankin (EIP) laina. Mikä oli lopputulos? Lähes 40 prosenttia asukkaista voi nyt täyttää energiantarpeensa pienemmillä hiilidioksidipäästöillä. Kun järjestelmä toimii täydellä kapasiteetilla vuoden 2020 puolivälissä, asukkailta perittävien hintojen arvioidaan laskevan 20 prosenttia. Hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää merkittävästi eli noin 436 000 tonnia vuodessa. Innovaatio edistää kiertotaloutta muuttamalla jätteet sujuvasti energiaksi. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa https://renewablesnow.com/news/lietuvos-energija-breaks-ground-on-vilnius-chp-scheme-601749/ https://www.euroheat.org/news/vilnius-chp-project-gets-green-light-ec/ https://ec.europa.eu/regional_policy/en/projects/major/lithuania/new-power-plant-boosts-renewable-energy-use-in-vilnius-lithuania https://www.eib.org/attachments/registers/74370788.pdf

1.2.3. Vastaaminen syntymässä olevaan tarpeeseen

Joissakin tapauksissa innovaatiohankinta on tarpeen, jotta voidaan vastata täyttämättömiin tarpeisiin tai uusiin odotuksiin, joihin ei riittävällä tavalla ole vastattu markkinoilla olemassa olevilla ratkaisuilla.

ESIMERKKI VASTAAMINEN YHTEISKUNNALLISEEN MUUTOKSEEN INNOVAATIOILLA: Opiskelijoiden motivoiminen oppimaan teknologian avulla Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Monet nykypäivän lapset ovat kiinnostuneempia tietokonepeleistä kuin matematiikasta tai luonnontieteistä. Koulunkäynnin ja korkeakouluopiskelun keskeyttävien määrä on kasvussa, ja kiinnostus tällaisten ”vaikeiden” aineiden opiskeluun vähenee. Tämä vaikuttaa Euroopan seuraavan sukupolven mahdollisuuksiin löytää laadukas työpaikka yhä vaativammassa osaamistaloudessa. Mitä tehtiin eri tavalla? Koulut Ruotsin Halmstadissa, Espanjan Viladecansissa, Saksan Magdeburgissa ja Suomessa Konnevedellä päättivät toteuttaa hankinnan yhdessä vastatakseen tähän haasteeseen. Ne antoivat tutkimus- ja kehitystehtävän hoidettavaksi seitsemälle innovatiiviselle toimittajalle ja tämän jälkeen testasivat ja vertailivat näiden toimittajien kehittämiä ratkaisuja. Seitsemästä toimittajasta neljä pääsi prototyyppivaiheeseen ja lopulta kaksi kehitti innovatiivisia työkaluja, jotka koulut ottivat käyttöön. Ne tarjoavat entistä räätälöidymmän, pelimaailmaa muistuttavan kokemuksen perus- ja keskiasteen koulua käyville lapsille, kun niissä jatkuvasti tutkitaan käyttäytymismalleja tekoälyn avulla. Mikä oli lopputulos? Testeissä, joihin osallistui yli 600 oppilasta ja 45 opettajaa neljässä maassa, kävi ilmi, että uudet ratkaisut paransivat oppilaiden motivaatiota ja onnistumista 55–75 prosenttia matematiikan, tekniikan, fysiikan ja kemian oppimisessa ja että oppilaat myös todennäköisemmin jatkoivat uraa näillä aloilla. Ratkaisuja on tällä välin myyty useille kouluille. Suomessa esimerkiksi Kuulammen koulu vahvisti, että innovatiivisilla ratkaisuilla vähennettiin lisäksi opettajilta suunnitteluun ja arviointiin kuluvaa aikaa 30–40 prosenttia ja saatiin kouluille säästöjä oppimateriaalikuluissa (yksi lisenssi maksaa 10 kertaa vähemmän kuin koko koulun kirjat). Ratkaisun Suomessa toimittanut yritys on tällä välin houkutellut myös riskipääomasijoituksia ja laajentanut liiketoimintaansa myös muille markkinasegmenteille (yritysten työntekijöiden kouluttamiseen). Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa www.imaile.eu (EU:n seitsemännestä puiteohjelmasta yhteisrahoitettu hanke)

1.2.4. Julkisten palveluiden nykyaikaistaminen

Innovaatiohankinnalla voidaan yhdistää toisiinsa julkisten palveluiden tarjoamistapa ja yhä enemmän tekniikkaan suuntautuneiden, ympäristöstä vastuuta tuntevien ja yhteiskunnallisesti valveutuneiden kansalaisten odotukset, jotta julkisen palvelun tarjoamaa kokemusta voidaan parantaa.

ESIMERKKI INNOVAATIOLLA VÄHENNETÄÄN VIRANOMAISTEN AUTONKÄYTTÖÄ: Portugalin terveysministeriön autokannan jaettu hallintoalusta Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Portugalin terveysministeriö pyrki optimoimaan kaikkien ministeriön ja Portugalin julkisen terveydenhuollon laitosten yksiköiden käyttämän autokannan hyödyntämien reittien suunnittelua sekä vähentämään ympäristövaikutusta ja kokonaiskustannuksia. Mitä tehtiin eri tavalla? Sen sijaan, että ministeriö olisi vain hankkinut uusia autoja, se mietti uudelleen tapaa, jolla autokantaa voitaisiin hyödyntää. Se suunnitteli sähköisen alustan, johon kaikki autokannan käyttöön liittyvät tiedot olisi keskitetty. Julkisia hankintoja koskevassa menettelyssä, jossa toivotut tulokset oli ilmaistu toiminnallisina vaatimuksina, valittu ulkoinen toimeksisaaja toimitti Portugalin terveysministeriön autokannan jaetun hallintoalustan (GPFMS) vuonna 2017. Mikä oli lopputulos? Alustan avulla käyttäjät voivat jakaa kaikkia käytettävissä olevia resursseja (autoja ja reittejä). Tämä johtaa ajoneuvojen määrän vähenemiseen sekä liitännäiskustannusten (kuten vakuutus, polttoaine- ja huoltokustannukset) ja ympäristövaikutuksen pienentymiseen. Tuloksena saadaan lisäksi reaaliajassa raportteja resurssien käytöstä, mikä antaa aineistoa autokannan tehokasta, avointa ja huolellista suunnittelua, hallintoa ja valvontaa varten. Se sopii komission digitaalisen ja vihreän siirtymän tavoitteisiin. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://spms.min-saude.pt/2016/05/spms-desenvolve-gestao-partilhada-frota-do-ministerio-da-saude

ESIMERKKI INNOVAATIOILLA VASTATAAN YMPÄRISTÖKYSYMYKSIIN: Vesivarojen suojelu Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Kolikoiden valmistuksesta Itävallassa syntynyt jätevesi sisälsi kemikaaleja määrinä, jotka ylittävät lakisääteiset rajat. Mitä tehtiin eri tavalla? Itävallan liittovaltion hankintavirasto käynnisti kolmivaiheisen julkisen hankintamenettelyn voidakseen hankkia innovatiivisen ratkaisun Itävallan rahapajaa varten (joka on kolikoiden tuotannosta vastaava yksikkö). Potentiaalisia toimittajia pyydettiin antamaan tietoja niiden aiemmista innovointituloksista. Sopimuksen ehtoihin sisällytettiin vedenkäsittelyn tarkat tavoitteet. Mikä oli lopputulos? Valittu, helposti asennettava tyhjiöhöyrystystekniikka suodattaa monenlaisia hiukkasia, myös metalli-, galvaanisia, valokuva-, paino-, lääke- ja elintarvikehiukkasia, minkä ansiosta se soveltuu käytettäväksi useilla eri aloilla. Lisäksi Itävallan rahapajan puhtaan veden tarve on vähentynyt 97 prosenttia, mikä merkitsee neljän miljoonan vesilitran säästöjä vuodessa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/environment/gpp/pdf/news_alert/Issue58_Case_Study117_BBG_Austria.pdf

1.2.5. Tukea aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten käynnistämistä ja kasvua varten

EU:n tasolla julkisten ostajien ostovoima on noin 14 prosenttia bruttokansantuotteesta (9). Monissa osin Eurooppaa julkiset hankinnat muodostavat merkittävän osan paikallisesta taloudesta. Tämän vuoksi julkisilla hankinnoilla voidaan rohkaista innovointia vakiintuneiden markkinatoimijoiden keskuudessa mutta myös tarjota tärkeitä mahdollisuuksia pk-yrityksille ja uusille innovatiivisille yrityksille, joilla voi olla ratkaisuja täyttämättömiin tarpeisiin mutta joiden on vaikeaa tuoda näitä ratkaisuja markkinoille.

Toimiessaan johtavana asiakkaana julkiset ostajat voivat tarjota innovatiivisille yrityksille tilaisuuksia testata uusia ratkaisuja todellisissa olosuhteissa. Asiakkaina hankintaviranomaiset myös lisäävät tällaisten innovatiivisten yritysten liikevaihtoa, mikä saattaa rohkaista muita sijoittajia – sekä julkisia että yksityisiä – tekemään investointeja tällaisiin yrityksiin. Käyttämällä laajasti digitaalisia alustoja julkiset ostajat voivat lisäksi antaa talouden toimijoille – pk-yrityksille ja aloitteleville yrityksille – enemmän mahdollisuuksia kehittää tai ehdottaa innovatiivisia ratkaisuja ja helpottaa rajat ylittävää pääsyä julkisten hankintojen markkinoille (10).

1.2.6. Markkinoiden siirtäminen kohti innovointia

Kun jotakin tuotetta ei ole helposti saatavana markkinoilla tai jos tarjolla on ainoastaan heikkolaatuisia tuotteita, julkiset ostajat voivat ostovoimallaan kannustaa markkinoita innovaatioiden suuntaan.

ESIMERKKI INNOVAATIOILLA VASTATAAN KANSALAISTEN HUOLENAIHEISIIN: Terveempää potilaiden hoitoa sairaaloissa Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Ruotsalainen Örebron kaupunki halusi hankkia katetreja, jotka eivät sisällä haitallisia PVC-yhdisteitä. Vaikka niitä ei ollut markkinoilla laajalti tarjolla, kaupunki päätti järjestää tarjouskilpailun. Ainoastaan yksi toimittaja pystyi tuolloin vastaamaan tarjouskilpailuun. Mitä tehtiin eri tavalla? Haasteista huolimatta kaupunki onnistui toivottujen katetrien hankinnassa. Mikä oli lopputulos? Kahdeksan vuotta myöhemmin kaikki toimittajat tarjosivat PVC-yhdisteistä vapaita tuotteita.

1.3. Miksi innovaatiohankintoihin annetaan ohjeita?

Julkisten ostajien tärkein tavoite on varmistaa mahdollisimman vakaa ja luotettava hankintatulos. Ne pienentävät riskejä yleensä seuraavin keinoin:

i) hakemalla vakiintuneita ja maineeltaan ja verotiedoiltaan moitteettomia talouden toimijoita, joilla on huomattava liikevaihto

ii) pyytämällä standardiratkaisuja, jotka ovat osoittautuneet luotettaviksi.

Tällaisessa tilanteessa voi olla vaikeaa puolustaa innovatiivisia tuotteita ja palveluita, joihin liittyy suurempi riskimarginaali, huolimatta siitä, että päätös innovaation hankkimisesta tuo selkeitä etuja julkiselle ostajalle. Nämä edut, jotka voivat olla säästöjä, ratkaisuja uusiin tarpeisiin tai parempia vastauksia vanhoihin tarpeisiin, on yksilöitävä selvästi, kuvattava yksityiskohtaisesti ja avoimesti, asetettava tavoitteiksi ja mitattava objektiivisesti. Oikeudellisia sekä budjettiin ja maineeseen liittyviä riskejä olisi ennakoitava ja lievennettävä. Näissä ohjeissa pyritään antamaan alkusysäys ja ideoita, jotta julkisten hankintojen politiikasta päättävät voivat ottaa tämän haasteen vastaan.

Yhdessä eri kumppaneiden kanssa Euroopan komissio on jo antanut useita ohjeita tästä aiheesta, ja nämä asiakirjat ovat edelleen voimassa (11). Aiemman kokemuksen pohjalta ja vastauksena sidosryhmien toistuviin pyyntöihin näissä ohjeissa käsitellään käytännön näkökohtia yksityiskohtaisemmin; niissä keskitytään tiettyihin EU:n säännöissä ehdotettujen työkalujen vähemmän tunnettuihin piirteisiin ja tuodaan ne laajempaan yhteyteen, johon sisältyy myös EU:n laajuinen tuki aloitteleville yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille.

Näillä ohjeilla pyritään näin ollen

— tarjoamaan liiketaloudellista kannattavuutta tukevia argumentteja innovaatiohankinnoissa

— ehdottamaan toimia, joilla innovatiivisille hankkeille tarjotaan tarvittava tuki

— auttamaan epävarmuuksien välttämisessä antamalla selitys julkisia hankintoja koskevasta EU:n oikeudellisesta kehyksestä, jota sovelletaan innovatiivisiin menettelyihin, ja antamaan käytännön esimerkkejä.

Näissä ohjeissa mainitut esimerkit osoittavat, että esitellyt ideat ovat todennäköisesti toteutettavissa kaikissa jäsenvaltioissa, sillä keskeiset julkisia hankintoja koskevat säännöt ovat peräisin samoista julkisia hankintoja koskevista direktiiveistä.

2. POLIITTISTEN PUITTEIDEN RAKENTAMINEN INNOVAATIOHANKINNOILLE

Innovaatiohankinta tarjoaa mahdollisuuden julkisille ostajille, kansalaisille ja yrityksille. Jotta tämä mahdollisuus voidaan käytännössä toteuttaa, tarvitaan kattavia poliittisia puitteita, jotka tarjoavat näkemyksen, strategian ja soveltuvat välineet. Seuraavissa kohdissa kuvaillaan innovaatiohankinnan poliittisten puitteiden keskeisiä osatekijöitä.

2.1. Selkeät poliittiset valtuudet

Kun strategisiin hankintoihin osallistuville elimille ja toimijoille tarjotaan politiikan tasolla selkeä toiminnallinen visio, se antaa niille tarvittavat toimintavaltuudet. Poliittinen visio toteutuu todennäköisemmin, kun siihen liittyy selkeä viestintäohjelma ja sen tukena on pitkän aikavälin budjettisitoumus.

ESIMERKKI RUOTSIN KANSALLINEN INNOVAATIONEUVOSTO (NATIONELLA INNOVATIONSRÅDET) Ruotsin kansallinen innovaationeuvosto kokoaa yhteen innovointiin liittyvistä asioista vastaavia ministereitä ja asiantuntijoita. Sen puheenjohtajana toimii pääministeri. Se on foorumi, jolla voidaan käydä innovaatiokeskustelua korkeimmalla tasolla, mikä helpottaa hallituksen lähestymistavan määrittämistä. Se on esimerkiksi auttanut selventämään julkisten hankintojen toiminnallisia arviointiperusteita. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://www.government.se/government-policy/national-innovation-council

Innovaatiohankintojen strateginen potentiaali on valtava, erityisesti teknologisen kehityksen tukena julkisella sektorilla ja julkisen sektorin antamassa tuessa. Toimialoja, jotka ovat riippuvaisia julkiselle sektorille suuntautuvasta myynnistä, voidaan julkisen sektorin kysynnällä kannustaa innovoimaan ja ottamaan käyttöön uutta teknologiaa. Yhteiskunnalliset toimialat, kuten terveydenhuolto, vedenkäsittely, kaukolämpö, tiet ja rautatiet, ovat lähes yksinomaan riippuvaisia julkisen kysynnän ilmaisuista. Näissä tapauksissa julkiset hankinnat ovat selkeä keino, jolla voidaan ilmaista tällainen kysyntä ja viedä eteenpäin tekniikan kehitystä.

ESIMERKKI INNOVAATION AVULLA TÄYTETÄÄN YMPÄRISTÖTAVOITTEITA KUNNALLISTASOLLA: Kööpenhaminan ympäristötavoitteet saavutetaan innovatiivisella teknologialla Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Kööpenhamina on asettanut kunnianhimoiseksi tavoitteekseen tulla hiilineutraaliksi vuoteen 2025 mennessä, ja kaupunki on parhaillaan muuttamassa energiajärjestelmänsä hallinnointia. Yksi keskeinen vaatimus tämän tavoitteen saavuttamiseksi on katuvalaistuksen energiankulutuksen huomattava vähentäminen. Tätä varten oli vaihdettava lähes 20 000 katuvalaisinta. Kööpenhaminan kaupungin tavoitteet olivat valaistuksen osalta seuraavat: — Korvataan suurpainenatriumlamput Kööpenhaminan asuinkatujen, isompien teiden ja valtateiden varrelta tehokkailla erityissuunnitelluilla led-valaisimilla. — Saavutetaan merkittävä energiansäästö ja CO2-päästöjen vähennys, joilla tuetaan kaupunkia sen tavoitteessa hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2025 mennessä. — Parannetaan katuvalaistuksen laatua turvallisuuden ja mukavuuden lisäämiseksi. — Liitetään valaistuksen ohjaus liikennemäärää koskeviin tietoihin, jotta tulevaisuudessa voidaan sopeuttaa valaistuksen taso. — Perustetaan keskitetty hallintajärjestelmä katuvalaistuksen tehokasta ohjausta ja valvontaa varten. Mitä tehtiin eri tavalla? Hankintaviranomainen valitsi kilpailullisen neuvottelumenettelyn. Arviointiperusteet tasapainotettiin seuraavasti: hinta 25 prosenttia, tehtävän toteuttaminen ja organisointi 25 prosenttia, valaistusratkaisu 20 prosenttia, energia ja ympäristöominaisuudet 30 prosenttia. Menettely kesti 16 kuukautta ennen sopimuksen allekirjoittamista. Mikä oli lopputulos? Siirtyminen LED-valaisimiin vähensi energiankulutusta 57 prosenttia, jolloin sekä hiilijalanjälki että ylläpitokustannukset pienentyivät (1,6 miljoonaa euroa vuodessa 26 miljoonan euron investoinnilla). Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://spice-project.eu http://spice-project.eu/wp-content/uploads/sites/14/2017/08/Copenhagen_Street_Light.pdf

On tärkeää tunnustaa, että monien etujen lisäksi innovaatiohankintaan liittyy myös riskejä ja kustannuksia. Se edellyttää kulttuurista muutosta paitsi julkisten ostajien keskuudessa myös koko järjestelmässä: talouden toimijoiden, poliittisten päättäjien, tilintarkastajien ja jopa tiedeyhteisön keskuudessa. Tässä yhteydessä politiikan selkeä kuvaus on olennaisen tärkeä, jotta voidaan puuttua riskien välttämiseen ja mahdollisiin lisäkustannuksiin, joita koituu innovoinnin estämisestä.

ESIMERKKI VAALEILLA VALITTUJEN EDUSTAJIEN OSALLISTUMINEN: Pariisin kaupungin julkisten hankintojen lautakunta Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Pariisin kaupunki halusi vahvistaa strategista toimintatapaansa julkisissa hankinnoissa ja tehostaa sen täytäntöönpanoa sekä samalla tuoda (vaaleilla valitut) valtuustoedustajansa tiiviimmin mukaan toimintaan. Mitä tehtiin eri tavalla? Vuonna 2016 Pariisin kaupunginvaltuusto päätti perustaa julkisia hankintoja käsittelevän lautakunnan (Commission d’anticipation des achats). Se koostuu 10 jäsenestä, jotka edustavat Pariisin kaupunginvaltuuston kaikkia poliittisia ryhmiä. Lautakunta keskustelee tulevista julkisten hankintojen hankkeista ja siitä, miten strateginen toimintatapa olisi pantava täytäntöön eri menettelyissä. Valitut edustajat voivat näin saada tietoja, vaihtaa näkemyksiä ja osallistua jo alkuvaiheessa, hyvissä ajoin ennen menettelyiden aloittamista. Mikä oli lopputulos? Koska kaikki poliittiset ryhmät osallistuivat enemmän jo alkuvaiheessa, strateginen lähestymistapa julkisiin hankintoihin on saanut lisää oikeutusta. Sitä on myös jatkuvasti tarkennettu lautakunnan kokouksissa käytyjen perusteellisten keskusteluiden pohjalta. Eri hankintamenettelyissä otetaan paremmin huomioon strategiset näkökohdat. Tämä osallistava toimintatapa ja poliittisten päättäjien osallistumisen tehostaminen on myös lyhentänyt julkisia hankintoja koskevia menettelyitä (menettelyt ovat 1–3 kk lyhyempiä kuin ennen lautakunnan perustamista).

Tavoitteiden käyttäminen on tehokas tapa ilmaista vahva poliittinen toimeksianto. Tämä tarkoittaa sitä, että määritetään sellaisten julkisten hankintojen prosenttiosuus, joissa käytetään innovaatiohankintaa. Vaikka tämä ei ehkä ole toimivaa kaikissa ympäristöissä ja toimintatapaan liittyy tiettyjä haasteita, erityisesti määrittelyn, mittaamisen ja vastuuvelvollisuuden osalta, sillä voidaan luoda vahvoja institutionaalisia kannustimia hallinnollisen jähmeyden ja riskien välttämisen voittamiseksi.

TAVOITTEITA MAAILMALLA JA EUROOPASSA Viranomaiset eri puolilla maailmaa ovat asettaneet tavoitteita, jotta tietty prosenttiosuus julkisten hankintojen budjetista osoitetaan tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovointiin. Esimerkiksi Yhdysvallat pyrkii käyttämään vähintään 500 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria (noin 2,5 % BKT:stä) tutkimus- ja kehittämishankintoihin, ja Etelä-Korean tavoitteena on käyttää 5 prosenttia julkisten hankintojen resursseista kehitystyöhön ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen käyttöön ottamiseen. Euroopassa on kansallisia ja alueellisia tavoitteita. Tyypillisesti 2–5 prosenttia julkisista hankinnoista osoitetaan innovoinnin päivittämiseen. Osa paikallisviranomaisista on asettanut korkeampia tavoitteita. Esimerkiksi Gentin kaupunki on varannut 10 prosenttia tieto- ja viestintätekniikan hankintojen budjetista tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan. Euroopan scale-up-manifestissa suositellaan vähimmäistavoitteeksi 3 prosenttia esikaupallisista hankinnoista ja 20 prosenttia innovatiivisten ratkaisujen julkisista hankinnoista. Gentin tavoite: https://www.digipolis.be/sites/default/files/20140929_DO_charter%20pdf.pdf Kansalliset/alueelliset tavoitteet eri puolilla EU:ta: https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe Euroopan scale-up-manifesti: http://scaleupeuropemanifesto.eu ERAC:in lausunto: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-1209-2015-INIT/en/pdf Tutkimus, jossa vertaillaan innovaatiohankinnan kansallisia politiikan puitteita ja menoja (ja josta saa yleiskatsauksen Euroopassa asetetuista tavoitteista) on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/study-benchmarking-strategic-use-public-procurement-stimulating-innovation-digital-economy

KANSALLISTEN POLITIIKAN PUITTEIDEN INNOVOINTIYSTÄVÄLLISYYS – TUTKIMUS

Vertailuanalyysien tulokset osoittavat, kuinka pitkälle Eurooppa on jo edistynyt innovaatiohankinnan kansallisten politiikan puitteiden käyttöönotossa. Innovaatiopolitiikan yleiset puitteet Euroopassa toimivat sellaisella tasolla, että vain hieman yli neljännestä niiden potentiaalisesta voimasta hyödynnetään.

Maailmanlaajuisesti voidaan todeta, ettei innovaatiohankinta ole vielä strateginen painopiste kovin monissa maissa. Kannustimet ja valmiuksien kehittämiseen liittyvät rakenteet eivät myöskään riitä tukemaan julkisia ostajia innovaatiohankintojen toteuttamisessa.

On kuitenkin todettu, että jäsenvaltiot, jotka ovat yleisesti ottaen innovaatioiden eturintamassa, ovat myös ottaneet käyttöön innovaatiohankinnan politiikan puitteet. Näin ollen julkisen innovaatiohankinnan strategisempien politiikan puitteiden kehittämiseksi tehtävien investointien vahvistaminen Euroopassa voisi osaltaan lisätä Euroopan talouden kilpailukykyä.

Kaavio 1

Euroopan laajuinen vertailuanalyysi innovaatiohankinnan kansallisista politiikan puitteista

Lähde: Tutkimus, jossa vertaillaan innovaatiohankinnan kansallisia politiikan puitteita ja menoja ja johon edellisessä laatikossa viitataan.

2.2. Innovointi keinona erilaisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseen

Innovointi on kestävän kasvun, elpymisen ja palautumiskyvyn merkittävä veturi, jota julkinen ostovoima voi tukea merkittävästi, sekä tärkeä keino lisätä julkisten palvelujen kustannustehokkuutta, josta julkishallinto on vastuussa.

Lisäksi poliittisessa näkemyksessä on ilmaistava selkeästi yhteydet politiikan muiden tavoitteiden ja innovaatiohankintojen välillä, esimerkiksi talouden palautumiskyvyn vahvistaminen, ympäristöjalanjäljen pienentäminen, energiatehokkuuden lisääminen, ilmastonmuutoksen torjuminen, kestävä terveydenhuolto ikääntyvälle väestölle, markkinoille pääsyn helpottaminen aloittelevien ja pk-yritysten osalta, elinkaarikustannusten supistaminen ja julkisten palveluiden tarjonnan nykyaikaistaminen.

ESIMERKKI INNOVAATIOT TUKEVAT YMPÄRISTÖ- JA TERVEYSPOLITIIKAN TOTEUTTAMISTA: Uusi toimintatapa puolalaisen sairaalan jäähdytystä varten Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Ilmastonmuutos on lisännyt helleaaltoja Puolassa. Sucha Beskidzkan sairaala Puolassa on yksi monista, joissa korkeiden sisälämpötilojen vaikutus henkilöstön ja potilaiden hyvinvointiin sekä lääkinnällisiin laitteisiin aiheutti kasvavaa huolta. Terveysministeriö vastasi tähän edellyttämällä, että kaikki terveydenhuoltopalveluiden tarjoajat asentavat ”auringonvaloa estävät välineet” potilashuoneisiin, jotka ovat alttiita liialliselle auringonvalolle. Potilashuoneiden ilmastointi kesäkuukausina rasitti kuitenkin Sucha Beskidzkan sairaalan budjettia. Mitä tehtiin eri tavalla? Sen sijaan, että sairaala olisi ostanut lisää samaa, se haki teknisessä vuoropuhelussa markkinoilta vaihtoehtoisia ratkaisuja. Tämän jälkeen sairaala käytti avoimessa menettelyssä toiminnallisia perusteita (lämpötilan 2 °C:n lasku) sen sijaan, että olisi edellyttänyt tiettyä ratkaisua, ja pystyi hankkimaan terveemmän ja kestävämmän ratkaisun: rakennuksen julkisivuun asennettiin aurinkopaneelit, jotka tarjoavat varjoa pimentämättä huoneita. Koko elinkaaren kustannusmallin käyttö oli olennaisen tärkeää hankinnan tulokselle, josta hyötyivät sairaalan potilaat, henkilöstö ja johto. Mikä oli lopputulos? Sairaalan sisälämpötila laski 10 prosenttia, vaikka ulkolämpötila nousi 20 prosenttia. Aurinkopaneeleilla myös tuotetaan 5 prosenttia sairaalan sähköntarpeesta, mikä kompensoi alkuinvestointeja. Tämä esimerkki osoittaa, miten merkittävä rooli julkisilla hankinnoilla ja innovoinnilla voi olla elpymisen ja vihreän siirtymän haasteisiin vastaamisessa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://www.ecoquip.eu/procurement-projects/cost-effective-and-low-carbon-solutions-to-maintain-the-thermal-comfort-of-patients.html http://eafip.eu/wp-content/uploads/2016/11/2_M.Kautsch.pdf

2.3. Tavoitetason asettaminen

Innovaatiohankinnan motto on ”aloita pienestä, kasvata nopeasti”. Innovaatiohankinta voi olla haastava kokemus, ja on ehkä parasta aloittaa se pienten askelten oppimisprosessina. Toisin sanoen monia muutoksia – kulttuurisista menettelyllisiin – joita innovaatiohankinta edellyttää, ei tarvitse tehdä kerralla. Sellaisen onnistuneen hankkeen suunnittelu, johon kuuluu innovointia, voi myös tapahtua alhaalta ylöspäin, kun aletaan keskittyä yksinkertaisiin käytännön ongelmiin.

Lähtökohtana voisi olla sellaisten aiheiden nimeäminen (esimerkiksi ympäristö/ilmastonmuutos tai terveys), joihin on keskityttävä ja joissa innovatiivisesta lähestymistavasta on hyötyä. Keskeistä voisi olla aloittaminen niistä aloista ja hankkeista, joilla innovaatio voidaan helpoiten toteuttaa ja joilla sen vaikutus on suurin. Kun aloitetaan pienestä, rakennetaan samalla uskottavuutta ja luottamusta, mikä lopulta houkuttelee suurempia hankkeita.

EU:n säännöt tarjoavat julkisille ostajille työkalusarjan, joka sopii hyvin mahdollisiin erilaisiin tavoitetasoihin. Näitä esitellään luvussa 4.

ESIMERKKI RATKAISUJA KAIKILLE TAVOITETASOILLE: Ruotsin julkisista hankinnoista vastaavan viraston ympäristökriteerimalli Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Ruotsissa kansallinen ympäristö-, energia- ja liikennepolitiikka edistää innovaatiohankintaa strategisena painopisteenä. Näiden poliittisten tavoitteiden toteuttaminen käytännössä edellyttää kuitenkin erityisiä ohjeita, mallikriteereitä ja asiakirjamalleja. Mutta sama ratkaisu ei aina sovi kaikille. Mitä tehtiin eri tavalla? Ruotsin julkisten hankintojen virasto on järjestänyt julkisissa hankintamenettelyissä käytettävät innovointiin liittyvät ympäristökriteerit kolmeen tasoon: perustaso, edistynyt ja uraauurtava (esimerkiksi vetyautot kuuluvat nyt uraauurtaviin ratkaisuihin). Kriteereistä ja tasoista on sovittu alan sidosryhmien, esimerkiksi paikallis-, alue- ja valtiontason julkisten ostajien, valmistajien, autokauppiaiden sekä taksi- ja kuriiriyritysten välisissä kokouksissa. Niitä päivitetään säännöllisesti kunkin alan tekniikan kehityksen mukaisesti. Kun jostakin kriteeristä on sovittu, virasto laatii vastaavan säädöstekstin, jota voidaan käyttää oikeusistuimessa ja jonka jokainen julkinen ostaja voi hankintojaan varten sellaisenaan kopioida osaksi tarjouseritelmäänsä. Kriteerit ovat vapaaehtoisia ja vapaasti käytettävissä. Mikä oli lopputulos? Toimintatapa on pannut liikkeelle innovatiivisten ratkaisujen käyttöönoton ja leviämisen markkinoilla energiaintensiivisillä aloilla, kuten kodinkoneiden, julkisen liikenteen ja lämmityksen alalla, mikä auttaa vähentämään Ruotsin riippuvuutta ydinenergiasta 15 prosentilla. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa https://www.upphandlingsmyndigheten.se/en/sustainable-public-procurement/sustainable-procurement-criteria Tapauskohtainen tutkimus on osoitteessa http://www.ecomotion.us/results/pdfs/108es.pdf

2.4. Tavoitteista toimiksi ja sitoumuksiksi

Jotta varmistetaan, että tavoitteet muuttuvat konkreettisiksi käytännön toimiksi, on tärkeää rakentaa strategiset politiikan puitteet ja innovaatiohankinnan toimintasuunnitelma. Politiikan kehyksessä yleensä ilmaistaan politiikan tavoitteet ja painopisteet sekä määritelmät, indikaattorit, roolit ja vastuut. Toimintasuunnitelmassa sitoudutaan selkeästi määriteltyihin toimiin, toimijoihin, työkaluihin, resursseihin, budjetteihin, odotettuihin tuloksiin ja toteuttamisaikatauluun. Sidosryhmien osallistuminen on keskeinen tekijä toimintasuunnitelmaa laadittaessa, jotta varmistetaan, että kaikkien asianomaisten osapuolten sitoutuminen on todellista.

Kuten edellä mainitusta vertailututkimuksesta käy ilmi, Euroopassa neljä jäsenvaltiota (Itävalta, Belgia, Suomi ja Alankomaat) on hyväksynyt erityisen innovaatiohankintaa koskevan toimintasuunnitelman ja viisi muuta jäsenvaltiota (Tanska, Viro, Kreikka, Ranska ja Ruotsi) on sisällyttänyt innovaatiohankintaa koskevia erityistavoitteita ja konkreettisia toimenpiteitä laajempiin kansallisiin strategioihin tai ohjelmiin. Tavoitteisiin ja toimenpiteisiin liittyy usein erillinen talousarvio ja keskeisten toimijoiden selkeä sitoumus.

ESIMERKKI NÄKEMYKSESTÄ TOIMINNAKSI: Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategia Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Vuodesta 2011 ”Innovaation edistäminen julkisissa hankinnoissa” on ollut Itävallan liittovaltion tutkimus-, teknologia- ja innovointistrategian painopisteenä. Mitä tehtiin eri tavalla? Strategian käytännön toteutusta varten ja synergian vahvistamiseksi muiden alojen kanssa on hyväksytty toimintasuunnitelma. Liittovaltion hankintavirasto toimii keskeisenä osaamiskeskuksena Itävallassa innovaatiohankintojen osalta. Se tarjoaa koulutusta, dokumentaatiota, apua ja pieniä avustuksia Itävallan julkisille ostajille, kun ne valmistelevat esikaupallisia hankintoja tai innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa. Pk-yritykset voivat saada takauksen, joka helpottaa niiden mahdollisuuksia osallistua tarjouskilpailuihin. Vuonna 2014 perustettiin seurantajärjestelmä, jolla mitataan vuosittain innovaatiohankintojen menoja Itävallassa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://www.ioeb.at https://era.gv.at/object/document/2177

Innovaatiohankinta ei tapahdu erillään muista politiikan aloista. Se voi toteutua parhaiten, kun tukena on muita innovointia mahdollistavia alakohtaisia ja laaja-alaisia toimintalinjoja. Innovaatiohankinnan erityistoimista voidaan säätää politiikan kehyksessä ja erityisalojen (kuten turvallisuus, terveys tai ilmastonmuutos) toimintasuunnitelmissa sekä muissa laaja-alaisissa, innovointia mahdollistavissa toimintalinjoissa (kuten tutkimus ja innovointi tai verotus).

2.5. Valmiuksien kehittäminen

Innovaatiohankinta edellyttää useiden sellaisten erityistoimien toteuttamista, joissa ei voida improvisoida. Tavoitetasosta riippumatta ne edellyttävät jossakin määrin aikaa, rahaa ja osaamista. Erikoistunut koulutus (2.5.1), yhteistyöhankinta (2.5.2) ja yleisen yrittäjyyskulttuurin tukeminen voivat auttaa tarvittavien valmiuksien rakentamisessa kohtuuhintaisia innovaatiohankintoja varten.

Kaksitoista jäsenvaltiota on perustanut innovaatiohankinnan kansallisia osaamiskeskuksia, jotka tarjoavat keskitetysti tiedotustoimintaa, koordinoivat valmiuksien kehittämistoimia ja avustavat julkisia ostajia innovaatiohankintojen toteuttamisessa (12).

OSAAMISKESKUKSET Euroopan komissio rahoittaa kansallisten osaamiskeskusten välisiä verkostotoimia innovaatiohankintojen kansallisten osaamiskeskusten eurooppalaista verkostoa koskevassa hankkeessa Procure2Innovate. https://procure2innovate.eu https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects

Ammatilliset elimet ja toimialajärjestöt voivat antaa samanlaista tukea käsikirjojen, ohjeaineiston, malliasiakirjojen, arviointiperusteluonnosten tai mittausmenetelmien muodossa. Niillä on tarkkaa markkinatietoa, ja koska ne välittävät asiantuntemustaan julkisille ostajille, nämä voivat määritellä tarpeet ja laatia tekniset eritelmät mahdollisimman korkeatasoisella tavalla (13).

2.5.1. Koulutus ja ihmisten tukeminen

Ammattimaisuus (14) on yksi keskeisistä menestyksen tekijöistä. Joissakin kaikkein onnistuneimmissa innovaatiohankinnan esimerkkitapauksissa, kuten Barcelonan, Lombardian, Itävallan ja Ruotsin esimerkeissä, yhdistyi vahva poliittinen toimeksianto, jolla innovointi tuodaan paikallisen talouspolitiikan ytimeen, ja erittäin motivoitunut ja pätevä henkilöstö.

Jotta julkinen ostaja voisi onnistuneesti toteuttaa innovaatiohankintaa, sen olisi hyödynnettävä tietoa ja taitoja ei aloilla, joita ovat muun muassa seuraavat:

— tiedot: — markkinat ja sidosryhmien osallistumisen varmistaminen — asiaankuuluvat tuotteet tai palvelut

— perustaidot: — sovellettava oikeudellinen kehys — neuvottelut — sopimusten hallinnointi

— innovoinnin erityistaidot: — riskinarviointi — teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi — yrittäjyyspolitiikka.

Tällaisia valmiuksia voidaan rakentaa sisäisellä koulutuksella, kohdennetulla rekrytoinnilla, turvautumalla ulkoisiin asiantuntijoihin ja konsultteihin tai yhdistämällä asiantuntemus muiden julkisten ostajien kanssa. Myös matalammalla tavoitetasolla on apua hyvästä markkinoiden tuntemuksesta ja valmiudesta käyttää EU:n sääntöjen tarjoamia perustyökaluja, kuten kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen (MEAT) kriteerejä tai toiminnallisia vaatimuksia.

Tällainen oppimisprosessi ei koske pelkästään julkisia ostajia. Yritysten, erityisesti aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, on myös vähitellen käynnistettävä innovaatiokeskeiset liiketoimintaprosessit julkisen sektorin kanssa ja tutustuttava hallinnollisiin erityiskäytäntöihin.

ESIMERKKI JULKISTEN HANKINTOJEN AMMATILLISTAMINEN: Barcelonan kaupunginvaltuuston henkilöstön koulutus Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Innovaatiohankinta edellyttää taitoja ja tietoa. Mitä tehtiin eri tavalla? Barcelonan kaupunginvaltuusto järjestää yhteistyössä Euroopan julkisen hallinnon instituutin (EIPA) kanssa innovaatiohankintaa käsittelevän koulutusohjelman kaupunginjohtajille, virkamiehille, konsulteille, yrityksille ja oikeudellisille neuvonantajille. Ohjelmassa Julkinen hankinta innovointia varten ja esikaupallinen hankinta kaupungeissa annetaan käytännön tietoa siitä, miten kaupungeista tulee huippuluokan toimijoita kysyntäpuolen innovoinnin edistämisessä. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://seminars.eipa.eu/en/activities09/show/&tid=6141 http://formacio.eapc.gencat.cat/infoactivitats/AppJava/DetalleActividad.do?codi=10251&ambit=1&edicio=1&any=2017

ESIMERKKI KANSAINVÄLINEN KOKEMUSTENVAIHTO Euroopan komissio on yhteisrahoittanut verkkoalustan perustamista innovaatiohankinnan kokemustenvaihtoa varten. Alustaa hoitaa ICLEI. Se tarjoaa hankintafoorumin ja resurssikeskuksen, ja auttaa julkisia ostajia, poliittisia päättäjiä, tutkijoita ja muita sidosryhmiä hyödyntämään innovaatiohankintojen voimaa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa www.innovation-procurement.org

2.5.2. Yhteistyöhankinnan tarkastelu

Termillä yhteistyöhankinta tarkoitetaan erilaisia yhteistyötapoja julkisten ostajien välillä.

Jäsennellyin yhteistyön muoto on erityisten yksiköiden, kuten yhteishankintayksiköiden (CPB), kaupunkien yhdistysten, eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurikonsortioiden (ERIC) (15), yhteisyritysten (16) tai eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymien (EGTC) (17), perustaminen tai valtuuttaminen hoitamaan yhteistyöhankintaa säännöllisesti. Yhteishankintayksiköt ovat elimiä, jotka hallinnoivat julkista hankintamenettelyä muiden julkisten ostajien puolesta. Valtionhallinto voi päättää kansallisen tason yhteishankintayksikön perustamisesta, ja paikallisviranomaiset voivat toimia samoin omalla tasollaan. Myös tietyn alan julkiset ostajat voivat perustaa yhteishankintayksiköitä.

YHTEISHANKINTAYKSIKÖT Yhteishankintayksiköistä on tulossa keskeinen osa julkisten hankintojen järjestelmää EU:n jäsenvaltioissa. Ympäri Eurooppaa on perustettu useita yhteishankintayksiköitä, jotka toimivat eri tasoilla (keskus- (18), alue- (19) ja alakohtaisella (20) tasolla) Noin 50 yhteishankintayksikköä myöntää enemmän kuin 15 sopimusta vuosittain, ja jopa 200 yksikköä myöntää 5–15 sopimusta. Lisätietoja on saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/growth/content/public-buyers-save-money-cooperative-procurement-0_fi

Yhteistyöhankinnalla yleisesti ja erityisesti pysyvien rakenteiden käytöllä siihen on useita ominaisuuksia, jotka helpottavat innovaatiohankintaa:

— Niiden avulla on helpompaa saada mukaan pätevää henkilöstöä, jolla on asiantuntemusta erikoistuneiden ja monitahoisten tarpeiden hahmottamiseen, markkinoilla jäsennellysti toimimiseen ja sellaisten menettelyiden suunnittelemiseen, jotka johtavat innovaatioihin.

— Ne tuovat mittakaavaetuja, jotka ovat tarpeen ensimarkkinoiden luomiseksi innovatiivisille tuotteille ja palveluille.

— Ne mahdollistavat sen, että innovatiivisista ratkaisuista koituu suurempi vaikutus, sillä jokaisen ratkaisun voivat ottaa käyttöön eri julkiset ostajat.

On kuitenkin tärkeää panna merkille, että yhteistyöhankinnassa on varmistettava, ettei sillä suljeta julkisten hankintojen markkinoita yksilöllisiltä tai räätälöidyiltä tuotteilta standardoimalla toimintaa liiaksi.

Yhteistyöhankinta voi myös tapahtua vähemmän jäsennellyssä muodossa, kuten julkisen sektorin ostajien verkostoissa ja järjestöissä, jotka yhdistävät voimansa tapauskohtaisesti toteuttaakseen tietyn hankinnan yhdessä ja järjestävät hyvien käytäntöjen vaihtoa ja vastavuoroista oppimista.

ESIMERKKI VOIMIEN YHDISTÄMINEN SUURTEHOLASKENNAN HANKINTOJEN YHTEYDESSÄ: Tilapäisestä ostajaryhmästä erikoistuneeksi hankintayksiköksi Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Suurteholaskentaa käytetään julkisen sektorin useilla aloilla, kuten kyberturvallisuuden, energian, ilmastonmuutoksen ja terveyden alalla, sillä sen avulla on mahdollista kehittää, testata ja toteuttaa erityisen monimutkaisia sovelluksia. Mitä tehtiin eri tavalla? Vuonna 2017 Ranskan, Italian, Espanjan ja Saksan johtavat supertietokonekeskukset muodostivat tapauskohtaisen ostajien ryhmän toteuttamaan yhteisen julkisen innovatiivisten ratkaisujen hankinnan. Julkiset ostajat koordinoivat etenemissuunnitelmansa energiatehokkaampien suurteholaskentaresurssien tarjoamiseksi kaikkialla Euroopassa. Mikä on odotettu lopputulos? Tämän ensimmäisen innovatiivisten suurteholaskentaratkaisujen yhteishankinnan suunniteltu kokonaisbudjetti on 73 miljoonaa euroa. Ensimmäiset käyttöönotot ovat johtaneet suurteholaskentainfrastruktuurin merkittävään paranemiseen. Hyvä yhteistyö pohjusti Euroopassa tietä seuraaville 1 miljardin euron arvoisille yhteisinvestoinneille, jotka tehdään EU:n ja jäsenvaltioiden välisen EUROHPC-yhteisyrityksen kautta. Se on erikoistunut yksikkö, jota koskeva sopimus allekirjoitettiin tammikuussa 2018 ja jonka on tarkoitus toteuttaa tulevaisuudessa suurteholaskentaa koskevia koordinoituja hankintoja kaikkialla Euroopassa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/european-procurement-cooperation-delivers-more-powerful-and-energy-efficient-supercomputers https://www.ppi4hpc.eu https://eurohpc-ju.europa.eu/

ESIMERKKI ”BIG BUYERS” -ALOITE: Innovatiivisten tavaroiden ja palvelujen julkiset hankinnat tietyillä aloilla Suurten ostajien tarpeisiin vastaaminen Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Tämän pilottialoitteen päätavoitteena oli lisätä innovaatiohankintoja Euroopassa julkisten ostajien kanssa luotujen kumppanuuksien avulla. ICLEI toteuttaa pilottialoitteen yhdessä EUROCITIES-verkoston kanssa Euroopan komission sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritysten pääosaston (DG GROW) puolesta, sillä se hallinnoi hankkeen sihteeristöä. Pilottihankkeessa suuret ostajat (pääasiassa suuria kaupunkeja mutta myös yleishyödyllisiä laitoksia ja yhteishankintayksiköitä) yksilöivät pääasiallisiksi painopisteiksi kolme alaryhmää: päästöttömät rakennustyömaat, raskaat sähkökäyttöiset hyötyajoneuvot ja kierrätettävä rakennusmateriaali. Mitä tehtiin eri tavalla? Esimerkiksi raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen alaryhmän (Amsterdam, Budapest, Helsinki, Lissabon, Malmö, Oslo, Pariisi, Porto, Rotterdam, Belgian Post ja Stavenger) osanottajat ovat i) yhdistäneet voimansa valmistellakseen yhdessä suhteitaan tavarantoimittajiin ja ii) jakaneet tietoa tarjousten valmistelua varten (esimerkiksi suunnittelu, tarjousasiakirjat, myöntämisperusteet ja päästöttömiä ajoneuvoja koskevien pilottihankkeiden tulokset). Mikä on odotettu lopputulos? Tavoitteena on laatia yhteinen kysyntäselvitys ja sopia useista kysymyksistä ja teknisistä tai oikeudellisista kriteereistä julkisia hankintoja koskevaa ehdotuspyyntöä varten. Ehdotuspyyntö koskee raskaiden sähkökäyttöisten hyötyajoneuvojen (jäteautot, katujen puhdistus, raskaat toimitukset), joita ei tällä hetkellä ole saatavilla markkinoilla, kehittämistä. Suurten ostajien yhteistyön odotetaan piristävän innovatiivisten tuotteiden markkinoita. Muissa alaryhmissä noudatetaan vastaavaa lähestymistapaa. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://www.bigbuyers.eu/

Yhteistyöhankinnan etuja voivat saada myös yksittäiset julkiset ostajat, joilla on riittävästi ostovoimaa, kuten suuret kaupungit tai suuret yleishyödylliset laitokset. Nämä julkiset ostajat ovat luonnollisia ehdokkaita innovaatiohankintaan, sillä niillä on valmiudet tunnistaa ja testata innovatiivisia tavaroita ja palveluita, ennen kuin ne hankkivat suuren määrän tavanomaista tuotetta.

ESIMERKKI EHPPA (EUROPEAN HEALTH PUBLIC PROCUREMENT ALLIANCE) Mikä on EHPPA? EHPPA on voittoa tavoittelemattomien hankintaorganisaatioiden yhteenliittymä. Sen avulla pyritään yhdistämään asiantuntemusta, parantamaan tuloksia ja tarjoamaan jäsenille strateginen asema Euroopan terveydenhuoltoalan hankintamarkkinoilla. Vuonna 2012 perustettu EHPPA on Ranskan lainsäädännön mukainen rekisteröity yhdistys, jonka päätoimipaikka on Pariisissa. Mitä EHPPA teki nopeuttaakseen innovaatioiden hankintaa? CCI France International ja EHPPA järjestivät 28. ja 29. syyskuuta 2017 Pariisissa ensimmäiset ”EHPPA-päivät”, terveysalan innovaatioiden hankintaa käsittelevän eurooppalaisen foorumin. Tapahtuman tavoitteena oli saattaa terveydenhuoltoalan julkiset ostajat (esim. yhteishankintayksiköt ja sairaalat) kosketuksiin innovatiivisten ranskalaisten ja eurooppalaisten toimittajien kanssa sekä saada tietoa kunkin Euroopan maan erilaisista hankintakäytännöistä. Keitä osallistui? Tapahtumaan osallistui aloittelevia yrityksiä, pk-yrityksiä, keskisuuria yrityksiä sekä ranskalaisia ja eurooppalaisia toimittajia, jotka tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja kaikilla terveydenhuollon aloilla. Näitä aloja ovat farmasia, patologia, biolääketieteen tekniikka, potilashallinto, lääkinnälliset laitteet, biotekniikka, sähköinen terveydenhuolto ja digitaalinen tuki, majoitus, infrastruktuuri ja tekniset palvelut, energia ja kestävä kehitys sekä tietoliikenne- ja tietotekniikkapalvelut. Raportti EHPPA-päivistä 2017: http://www.ehppa.com/Ressources/FCK/files/EHPPA%20Days%202017%20-%20Web%20REPORT.pdf Samankaltaisia aloitteita: https://beneluxa.org/ https://www.euractiv.com/section/health-consumers/news/southern-eu-states-present-unified-front-in-drug-talks/

ESIMERKKI VOIMIEN YHDISTÄMINEN JÄSENNELTYÄ INNOVAATIOSUUNTAUTUNUTTA TOIMINTAA VARTEN: Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Monissa yksittäisten julkisten ostajien toteuttamissa innovatiivisissa julkisissa hankinnoissa saadaan hyviä ratkaisuja, mutta ne päättyvät pilotti- tai prototyyppivaiheen jälkeen, koska yksittäinen ostaja ei luo riittävästi kysyntää. Mitä tehtiin eri tavalla? Norjan kansallinen toimittajien kehittämisohjelma tekee järjestelmällisesti työtä, jotta eduiltaan samanlaiset (esimerkiksi samanlaisia ilmasto- tai terveyspolitiikan tavoitteita tavoittelevat) ja tarpeiltaan samanlaiset julkiset ostajat yhdistävät voimansa alusta alkaen ja haastavat markkinat yhdessä sellaisen ratkaisun löytämiseksi, joka antaa niille mahdollisuuden saavuttaa yhteinen tavoite. Yhteiset hankkeet tarjoavat potentiaalisille toimittajille ennustettavuutta, selkeyttä ja – mikä tärkeintä – kaupallisen toiminnan ja sarjatuotannon edellyttämää volyymia. Mikä oli lopputulos? Yhdessä yhteishankkeessa kehitysohjelma on tehnyt työtä maan suurimpien julkisten ostajien kanssa, jotka käynnistävät ja valvovat rakennushankkeita, kuten uusien koulujen, päiväkotien, korkeakoulujen, sairaaloiden ja valtionhallinnon rakennusten rakentamista. Niiden yhteisenä haasteena oli lisätä kestävää rakentamista ja näin edistää Pariisin ilmastosopimuksen mukaisia Norjan sitoumuksia. Kehitysohjelman tuella ne esittivät markkinoille yhteisen haasteen päästöttömien rakennustyömaiden toteuttamiseksi työkoneiden osalta. Ne ilmoittivat yhteisen rakennusbudjettinsa seuraavien viiden vuoden ajalta osoittaakseen markkinoiden koon potentiaalisille toimittajille. Teknologian kehittäminen, joka olisi ollut mahdotonta ilman markkinavolyymia, on käynnissä. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa: http://innovativeanskaffelser.no/about

2.6. Riskien välttämisen torjuminen innovaatiokannustimien avulla

On tärkeää myöntää, että innovaatiohankintaan sisältyy riskejä, esimerkiksi tuotteen tai palvelun toimittamisen epäonnistuminen tai epäsuhta odotettujen tulosten ja toimitetun ratkaisun välillä. Julkiset ostajat ovat hankintamenettelyissään usein epäilevällä kannalla lisäriskin vuoksi, koska ne hallinnoivat julkisia varoja. Koska niihin ei kohdistu samoja markkinapaineita kuin talouden toimijoihin, innovatiivisten ratkaisujen hankintaan liittyvää riskiä on vaikeampi perustella. Tällaisiin huolenaiheisiin olisi tämän vuoksi kiinnitettävä huomiota suunniteltaessa innovaatiohankintoja koskevia hankkeita. Riskien välttämisen voittamisessa on kyse julkisten ostajien motivaation muuttamisesta rahoitukseen liittyvien ja muiden kannustimien avulla.

Muut kuin rahoitukseen liittyvät, toimintatapaa koskevat kannustimet sisältävät esimerkiksi hyvien toimintatapojen palkitsemisen (esimerkiksi kansalliset innovaatiohankintapalkinnot), innovaatiohankintojen asettamisen tavoitteeksi vuosittaisessa hankinnoista vastaavien virkamiesten tai johtajien arvioinnissa (esimerkiksi vahvistamalla keskeiset suoritusindikaattorit) ja parempien etenemismahdollisuuksien tarjoamisen julkisille ostajille, jotka onnistuneesti toteuttavat innovaatiohankintoja, joilla nopeammin nykyaikaistetaan julkisia palveluja. Toinen mahdollisuus on keskittyä vaikutukseen, joka innovaatiohankinnalla voi olla ostajien omalla alueella.

INNOVAATIOHANKINTAPALKINNOT Saksan innovaatiohankintojen osaamiskeskus KOINNO palkitsee vuosittain Saksan julkisten ostajien toteuttaman esimerkillisen innovaatiohankinnan ”Innovointi tuottaa etuja” -nimisellä palkinnolla, joka myönnetään Saksan liittovaltion talous- ja energiaministeriön johdolla. Euroopan kestäviä julkisia hankintoja käsittelevä Procura+-verkosto myöntää samoin vuosittain palkintoja kestäville ja innovatiivisille hankinnoille. Lyhyt kuvaus kaikista kiitosta saaneista hankkeista on saatavilla verkoston verkkosivustoilla, joilla selvitetään niiden innovatiivisen lähestymistavan keskeiset piirteet. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa https://www.koinno-bmwi.de/koinno/innovationspreis http://www.procuraplus.org/awards

Rahoitus on usein tärkeä päätökseen vaikuttava tekijä innovaatiohankintaa käynnistettäessä, erityisesti kun tavoitetaso on innovoinnin osalta korkealla. Jotta voidaan perustella päätöstä suunnata julkisten hankintojen budjettia innovaatioihin, on tärkeää, että julkiset ostajat voivat esittää hyvät taloudelliset perusteet ja osoittaa, että innovatiivisten ratkaisujen odotetut tulokset (esimerkiksi laadun tai tehokkuuden parantuminen tai kustannusten pienentyminen koko elinkaaren ajan) ovat merkittävämpiä kuin vaadittavat investointikustannukset. Näyttö uuden teknologian potentiaalisista eduista on näin ollen tärkeää, kun julkinen ostaja esittää toiminta-ajatuksen investointipäätöksen tekemistä varten. Innovatiivisten ratkaisujen sertifioinnilla voidaan vakuuttaa julkiset ostajat siitä, että uudella teknologialla voidaan lunastaa lupaukset.

Lisäksi on olemassa useita rahoituslähteitä, jotka tarjoavat taloudellisia kannustimia julkisille ostajille innovaatiohankinnan toteuttamista varten. Erityisrahoitus voi esimerkiksi kattaa monet innovaatiohankintaan liittyvistä lisäkustannuksista, kuten hankinnan valmistelu- ja hallintakustannukset, alustavan markkinatutkimuksen, neuvottelut, tutkimus- ja kehitystyön (esimerkiksi prototyypin, testauksen ja sertifioinnin), erityisen teknisen tai oikeudellisen asiantuntemuksen hankkimisen tai sopeutumisen hallinnollisiin menettelyihin. Sillä voidaan myös korvata aineettomia kustannuksia, jotka liittyvät kulttuurin ja tapojen muuttamiseen.

KANSALLISET JA ALUEELLISET INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMAT EU:n jäsenvaltioista 14 on perustanut kansallisia tai alueellisia innovaatiohankinnan tukiohjelmia. Näissä tarjotaan yleensä jonkin verran rahoitusta julkisille ostajille, jotka valmistelevat ja/tai toteuttavat innovaatiohankintoja, jotta ne voivat tasata tiettyjä innovatiivisiin ratkaisuihin liittyviä riskejä. Esimerkiksi Suomen innovatiivisten hankintojen ohjelmasta on tuettu jo yli 70:tä innovaatiohankintaa. Italiassa Lombardian alue on sisällyttänyt esikaupalliset hankinnat ja innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat poliittisiin tavoitteisiinsa aluelainsäädännössään ja myöntänyt rahoitusta järjestääkseen säännöllisiä hakuja, joilla kerätään alueen julkisten ostajien innovaatiotarpeita, joista myöhemmin käynnistetään uusi hankinta. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/innovation-procurement-initiatives-around-europe http://www.regione.lombardia.it/wps/portal/istituzionale/HP/DettaglioRedazionale/servizi-e-informazioni/imprese/ricerca-e-innovazione-per-le-imprese/appalti-pre-commerciali

EU:N RAHOITUSJÄRJESTELMÄT EU tukee innovaatiohankintaa erilaisilla rahoitusohjelmilla. EU:n keskeisestä tutkimus- ja innovointiohjelmasta, Horisontti 2020 -ohjelmasta, rahoitetaan säännöllisesti koordinointi- ja verkostoitumistoimien (joilla rahoitetaan tulevia innovaatiohankintoja valmistelevia koordinointi- ja verkostoitumistoimia) pyyntöjä, esikaupallisten hankintatoimien (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen tutkimuksen, kehittämisen ja testaamisen hankintaa) pyyntöjä sekä innovatiivisten ratkaisujen julkista hankintaa (joilla myös yhteisrahoitetaan innovatiivisten ratkaisujen hankinta- ja käyttöönottokustannuksia) koskevia pyyntöjä. Kokonaiskuvaus kaikista tähän mennessä rahoitetuista innovaatiohankinnoista on saatavilla osoitteesta https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/eu-funded-projects Lisätietoa Horisontti 2020 -puiteohjelman innovaatiohankinnan tuesta: http://ec.europa.eu/research/participants/docs/h2020-funding-guide/cross-cutting-issues/innovation-procurement_en.htm https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/innovation-procurement EU:n COSME-ohjelmasta pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseksi (https://ec.europa.eu/easme/en/cosme) rahoitetaan innovatiivisia hankkeita, joihin osallistuu pk-yrityksiä. EU:n jäsenvaltiot ja jäsenvaltioiden alueet voivat myös yhteisrahoittaa innovaatiohankintoja, esikaupalliset hankinnat mukaan luettuina, Euroopan rakenne- ja investointirahastoista älykkään erikoistumisen strategioidensa yhteydessä. Tätä käsittelevässä erityisoppaassa selvitetään, miten julkisia hankintoja voidaan käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoissa myös synergiassa Horisontti 2020 -ohjelman rahoituksen kanssa: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/guides/synergy/synergies_en.pdf Esimerkkejä Euroopan rakenne- ja investointirahastoista rahoitetuista innovaatiohankinnoista: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/good_practices/GP_fiche_30.pdf

ESIMERKKI LIETTUASSA EUROOPAN RAKENNE- JA INVESTOINTIRAHASTOISTA RAHOITETTU INNOVAATIOHANKINNAN TUKIOHJELMA Liettuassa on jo käynnistetty 21 esikaupallista hankintaa, ja vuonna 2020 on tarkoitus käynnistää vielä 13. Hallituksen esikaupallisten hankintojen tukiohjelmassa on annettu vuodesta 2016 lähtien säännöllisiä ehdotuspyyntöjä. Tukiohjelmaa yhteisrahoitetaan Euroopan rakenne- ja investointirahastoista. Liettuan julkisilta ostajilta pyydetään säännöllisissä ehdotuspyynnöissä uusia ideoita uusiin esikaupallisiin hankintoihin. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://www.interregeurope.eu/ecoris3/news/news-article/1607/the-start-of-pre-commercial-procurement-in-lithuania

Myös riskinhallinnan välineitä, kuten laina-, vakuutus- ja takuujärjestelmiä voitaisiin tutkia. Jo nyt on testattu vakuutus- ja takuumekanismeja, joiden tarkoituksena on kompensoida julkisten ostajien innovointiriskejä, erityisesti mahdollisten vahinkojen kattamiseksi, jos ratkaisun täytäntöönpano epäonnistuu. Tämä järjestelmä vähentää osaltaan ostajan riskejä, mikä luo luottamuksen ilmapiiriä sidosryhmien keskuudessa.

RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖ RISKIEN VÄHENTÄMISESSÄ Euroopan investointipankki (EIP) ja Euroopan investointirahasto (EIR) tarjoavat Horisontti 2020 -ohjelmaan kuuluvan riskirahoituksen saatavuutta koskevan työohjelman tuella kahdentyyppisiä rahoitusvälineitä, joilla vähennetään sekä julkisten ostajien että yritysten (erityisesti aloittelevien yritysten ja pk-yritysten) innovointihankintoihin liittyvää riskiä. ” Innovfin large project/science ” -ohjelman puitteissa EIP myöntää lainoja yksittäisille julkisille ostajille tai julkisten ostajien ryhmille, jotta ne voivat aloittaa innovatiivisten ratkaisujen esikaupalliset hankinnat ja julkiset hankinnat. Näin ostajat voivat selviytyä taloudellisesta ongelmasta, jonka aiheuttaa investoiminen etukäteen johonkin innovatiiviseen, joka maksaa itsensä takaisin vasta myöhemmin. Lainan takaisinmaksuaika voidaan määrittää siten, että julkisen ostajan on aloitettava lainan takaisinmaksu vasta, kun innovaatio alkaa tuottaa ostajalle todellista laatua ja kustannusparannuksia. Lainalla voidaan myös helpottaa vaikeuksia synkronoida taloudellisia resursseja yhteistyöhankinnan aloittamiseksi, koska lainan avulla kaikki ryhmän jäsenet voivat välittömästi aloittaa yhteishankinnan ja maksaa oman osuutensa takaisin erilaisten yksilöllisten aikataulujen mukaan. EIP ja EIR voivat ” Innovfin for Iinnovators ” -aloitteen puitteissa auttaa yrityksiä, jotka osallistuvat innovatiivisten ratkaisujen esikaupallisiin hankintoihin ja julkisiin hankintoihin, saamaan helpommin lainoja, takauksia, vastatakauksia sekä hybridi-, väli- ja pääomarahoitusta liiketoiminnan kasvattamiseen innovointihankinnan aikana, jotta ratkaisuja voidaan kaupallistaa laajemmin. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa Innovfin large projects/science: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/products/science.htm Innovfin for innovators: https://www.eib.org/en/products/blending/innovfin/index.htm

3. INNOVOIJIEN HOUKUTTELEMINEN

Innovoijien, erityisesti aloittelevien huipputeknologiayritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, houkutteleminen on yksi innovaatiohankintojen suurimmista haasteista. Joillakin aloilla tällaiset yritykset tukeutuvat voimakkaasti julkisiin ostajiin innovatiivisten ratkaisujensa käyttöönottoa varten (21), ja julkiset ostajat voivat tarvita tällaisten yritysten innovointipotentiaalia voidakseen tarjota huipputason julkisia palveluita. Samalla aloittelevilta ja pk-yrityksiltä puuttuvat usein ne vankat valmiudet ja näyttö toteutuneista suorituksista, joita julkiset ostajat yleensä edellyttävät.

Julkiset ostajat voivat harkita kahta päävaihtoehtoa: hankintamenettelyn mukauttaminen näihin innovoijiin (3.1) ja innovaatioiden välittäjien käyttäminen (3.3).

3.1. Julkisten hankintojen ovien avaaminen myös pienille innovoijille

Perussopimuksen periaatteiden mukaisesti kaikkien innovaatiohankintojen, jotka ylittävät tai alittavat julkisten hankintojen kynnysarvot, on oltava avoimia kaikenkokoisille talouden toimijoille. Tästä huolimatta innovaatiohankinnat herättävät pienissä innovatiivisissa yrityksissä enemmän mielenkiintoa kuin säännölliset, valmiiksi saatavilla olevien tuotteiden hankinnat. Vuonna 2014 annettujen EU:n julkisen hankinnan sääntöjen ansiosta julkiset ostajat ovat voineet laatia menettelyjä, jotka soveltuvat suuryritysten lisäksi myös pienille innovatiivisille toimittajille.

3.1.1. Yhteydet markkinoihin

Ensimmäinen askel kohti innovoijan tarjousta on yksinkertainen: ota innovoijaan yhteyttä. Tämä arveluttavan yksinkertainen lähestymistapa ratkaisee kaksi ongelmaa: yritysten puutteellisen tietoisuuden julkisista hankinnoista ja luottamuksen puutteen. Puhumalla suoraan talouden toimijan kanssa voidaan ratkaista nämä molemmat ongelmat. Aivan kuten myyntipuheiden kohdalla, puhuminen suoraan voi jopa saada muuten epäilevän yrityksen tekemään kauppoja julkisten ostajien kanssa.

Viestintätapana voi olla sähköposti tai puhelu ennalta määritetyille yrityksille. Yhteyttä voidaan ottaa myös verkostoitumalla ja jakamalla tietoa messuilla. Viestintä voi olla minimalistista ja vaatia vain vähän vaivannäköä (esimerkiksi hankintailmoituksen verkkolinkin lähettäminen joillekin yrityksille tai toimialajärjestöille), tai se voi olla pitkälle kehitettyä (esimerkiksi hankinta-asiakirjojen esittely messuilla, webinaarissa tai sosiaalisen median kampanjassa). Maissa, joissa luottamus julkisiin hankintoihin on vähäistä, tällaisilla yhteyksillä on myös tärkeä rooli annettaessa kasvot menettelylle ja lisättäessä yritysten luottamusta siihen, että sopimus tehdään reilun kilpailun pohjalta.

Syrjinnän ja eriarvoisen kohtelun välttämiseksi myös julkisia ostajia koskevat kuitenkin rajoitukset tavoissa, joilla he jakavat tietoa toimittajille. Avoimen ja tehokkaan kilpailun varmistamiseksi yhdellekään mahdolliselle toimittajalle ei saa myöntää yksinoikeutta tai etuoikeutta tutustua asiakirjoihin tai tietoihin. Julkisten ostajien on myös dokumentoitava riittävästi suullista viestintäänsä yritysten kanssa (22).

ESIMERKKI ENNAKOIVA TOIMINTATAPA HANKINNOISSA: Ihmishenkiä pelastava etälääketiede eurooppalaisten sairaaloiden teho-osastoilla Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Sairaalat Alankomaissa, Espanjassa, Belgiassa ja Suomessa halusivat kehittää erittäin yhteentoimivan etälääketieteen alustan sellaisten tehohoidon yksiköissä hoidettavien potilaiden etähavainnointiin ja etähoitoon, joilla oli kasvanut kuoleman vaara sepsiksen vuoksi. Mitä tehtiin eri tavalla? Sairaalat alkoivat edistää tulevaa hankintaa mahdollisimman pian julkaisemalla ennakkoilmoituksen TEDissä ja keräämällä tietoja mahdollisilta tarjoajilta alustavan markkinakartoituksen avulla. Kartoitus toteutettiin fyysisinä kokouksina, joita täydennettiin verkkokyselyllä. Tämä toimintatapa antoi julkisille ostajille laaja-alaisen näkemyksen nykytilanteesta. Sen myötä vahvistui, että hankintaan osoitettu budjetti oli riittävä, ja ilmeni, mitä lisätietoja olisi hankittava. Hankinnan edistäminen aloitettiin THALEA (23) -verkkosivustolla sekä muilla terveysalan, tietotekniikka- ja innovaatiohankintojen verkkosivustoilla, foorumeilla ja uutiskirjeissä. Ostajat myös tiedottivat ennakkoilmoituksesta ja hankintailmoituksesta terveys- ja tietotekniikka-alojen messuilla. Kohdennetuilla postituksilla tiedotettiin asiasta toimialajärjestöille, kauppakamarille, Horisontti 2020 -ohjelman terveys- ja tietotekniikka-alan kansallisille yhteyspisteille sekä alan toimijoiksi tiedetyille yrityksille. Tiedotusta tehostettiin sosiaalisen median avulla erityisesti pk-yritysten tavoittamiseksi esimerkiksi Start-up Europen, EU:n pk-yritysvälineen, EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden ja EU:n terveysalan Twitter-tilien kautta. Mikä oli lopputulos? Esikaupalliset hankinnat houkuttelivat tarjouksia suuryritysten lisäksi myös pienemmiltä innovoijilta, aloittelevat yritykset mukaan lukien. Hankinnan tuloksena kaksi aloittelevaa yritystä ja yksi suuri toimija toimittivat menestyksekkäästi uusia algoritmeja ja parannettuja riskintunnistusratkaisuja. Ne antavat diagnoosin nopeammin ja parantavat tehohoidon yksikön tehokkuutta merkittävästi. Tuloksena oli sepsiskuolleisuuden vähentyminen 25 prosentilla. Myös sairaalahoidon kesto lyheni 20–50 prosenttia. Sairaalat ovat laajentaneet ostajaryhmittymää jatkohankintaa varten, jotta tällaiset innovatiiviset ratkaisut voidaan ottaa käyttöön entistä laajemmin kaikkialla Euroopassa. Ne ovat käynnistäneet uuden avoimen markkinatoimijoiden kuulemismenettelyn tätä hankintaa varten tiedottaakseen innovoijille uudesta tulevasta tarjouspyynnöstä ja pysyäkseen ajan tasalla viimeisimmästä kehityksestä. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://www.thalea-pcp.eu/market-consultation http://www.thalea-pcp.eu/thalea-2-ppi-overview https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:69348-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0

3.1.2. Hallinnollisen taakan keventäminen

Byrokraattiset rasitteet estävät usein pk-yrityksiä ja aloittelevia yrityksiä osallistumasta julkisiin hankintamenettelyihin. Jäsenvaltiosta ja hankintaviranomaisesta riippuen niiden on tarjouksensa lisäksi toimitettava viralliset todistukset, joilla osoitetaan niiden oikeudellinen asema sekä taloudellinen ja rahoitusvalmius, jotta poissulkemis- ja valintaperusteet voidaan tarkistaa.

Päivitetyillä EU:n säännöillä yksinkertaistettiin näitä vaatimuksia. Nyt tarjouksen tekijät voivat antaa omaehtoisen vakuutuksen siitä, että ne täyttävät kaikki hallinnolliset ennakkovaatimukset. Tällaisen omaehtoisen vakuutuksen lisäksi tarvitaan todistuksia vain, jos esitetty tarjous arvioidaan parhaaksi. On liiketoiminnan kannalta järkevämpää koota todistukset vasta juuri ennen sopimuksen allekirjoittamista kuin heti menettelyn alussa.

Omaehtoisen vakuutuksen sähköinen versio – yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja (24) – yksinkertaistaa menettelyä entisestään. Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja mahdollistaa tietojen uudelleenkäytön, jotta hakijat voivat osallistua hakuihin nopeammin. Tämä on merkittävä yksinkertaistaminen sekä julkisille ostajille että tarjousten esittäjille.

Yhteiseen eurooppalaiseen hankinta-asiakirjaan liittyvät palvelut toimivat useimmissa jäsenvaltioissa (25). Yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja on valmis luettelo omaehtoisen ilmoituksen mahdollisista tekijöistä, joita osallistuminen julkisiin hankintamenettelyihin voi edellyttää. Julkiset ostajat valitsevat asiaankuuluvat vaatimukset kutakin menettelyä varten, ja tarjouksen tekijän on vastattava näihin.

Pidemmälle yhdennetyssä sähköisten hankintojen ja sähköisen hallinnon järjestelmässä (26) kannustetaan luomaan sähköisiä yhteyksiä yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan ja tarvittavia todistuksia tuottavien valtion sähköisten rekistereiden välille, jotta yhden kerran periaate voidaan toteuttaa. Tämän periaatteen mukaan julkiset ostajat voivat saada tarvittavat todisteet suoraan. Näin tarjouksen tekijän ei tarvitse toimittaa tietoja, jotka jäsenvaltioilla on jo järjestelmissään. Yhdessä eCertis-palvelun (27) kanssa, joka on kaikkien Euroopan maiden todisteiden kartoituspalvelu, tämä on mahdollista myös valtioiden rajat ylittävissä tapauksissa.

YHTEISEN EUROOPPALAISEN HANKINTA-ASIAKIRJAN PALVELUT: Suomi esittelee yksinkertaistamispotentiaaliaan Yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan palveluita tarjotaan nyt kaikkialla Euroopassa. Osittain tarjotaan perustoiminnot, kuten todistus poissulkemisperusteiden täyttymisestä (maksetut verot ja sosiaalietuudet jne.). Yhä useammissa palveluissa liitetään kuitenkin yhteinen eurooppalainen hankinta-asiakirja kansallisiin tietokantoihin ja muihin lisäarvopalveluihin. Näitä voidaan käyttää yritysprofiilien tallentamiseen, jolloin viranomaisten ja toimittajien hallinnollista taakkaa voidaan keventää. Suomessa keskitetty sähköisten hankintojen palvelu (Hanki-palvelu) liitettiin kahdeksaan kansalliseen tietokantaan yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan täytäntöönpanon aikana. Viranomaiset saavat nyt suoraan käyttöönsä toimittajien antamat tiedot, jotka myös tallennetaan yritysprofiiliin uudelleenkäyttöä varten. Lisäksi johtava toimittaja voi pyytää konsortion jäsentä ja alihankkijoita täyttämään yhteisen eurooppalaisen hankinta-asiakirjan suoraan sähköisten hankintojen verkkoalustalla. Tämä tekee pk-yritysten osallistumisen suurempiin julkisiin hankintoihin paljon helpommaksi. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla seuraavassa osoitteessa: https://ec.europa.eu/tools/espd www.hanki-palvelu.fi

3.1.3. Valintaperusteiden tarkistaminen

Julkiset ostajat vaativat usein talouden toimijoita osoittamaan, että niillä on rahoitukselliset ja/tai taloudelliset valmiudet toteuttaa sopimus. Tämä on yleensä osa asianmukaiseen huolellisuuteen perustuvaa lähestymistapaa, jolla lievennetään sitä riskiä, että toimeksisaaja joutuu selvitystilaan sopimuskauden aikana, mikä vaikuttaisi julkiselle palvelulle tehtäviin toimituksiin. Yleensä julkiset ostajat hakevat tässä tarkoituksessa tietoja tilinpäätöksestä ja liikevaihdosta.

Toisinaan talouden toimijoilta on pyydetty merkittäviä taloudellisia takeita tämän valmiuden osoittamiseksi. Esimerkiksi vaadittu vähimmäisliikevaihto on usein moninkertainen kyseisen sopimuksen arvoon nähden. Tällainen vaatimus ei kuitenkaan välttämättä varmista sopimuksen asianmukaista täytäntöönpanoa. Se myös sulkee pois kaikki potentiaaliset tarjoajat, joiden liikevaihto on pienempi mutta joilla saattaa olla tarvittavat valmiudet ja – mikä tärkeintä – parempi ratkaisu.

Uusien sääntöjen mukaan julkisten ostajien ei enää tarvitse edellyttää liikevaihtoa, joka on kaksinkertainen sopimuksen arvioituun arvoon nähden, ellei tälle ole asianmukaisia perusteita erityisten olosuhteiden vuoksi (28). Säännöllä helpotetaan osallistumista aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osalta, jotka on todennäköisemmin perustettu äskettäin ja joiden liikevaihto on melko pieni.

ESIMERKKI MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE: Drooneja ja henkilönsuojaimia metsäpalojen torjuntaan Bulgariassa ja Serbiassa Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Kulan kaupunki Bulgariassa ja Boljevacin kaupunki Serbiassa halusivat hankkia erikoisajoneuvoja, valvontadrooneja ja henkilösuojaimia metsäpalojen torjumiseen. Tällä alalla innovatiiviset pk-yritykset voivat tarjota laadukkaita ratkaisuja, joten julkiset ostajat haluavat varmistaa, että hankinnat olisivat avoimia niille. Mitä tehtiin eri tavalla? Kumpikin kaupunki antoi samanlaisen tarjouspyynnön. Taloudellisia valmiuksia koskevien perusteiden mukaisesti edellytetty vähimmäisliikevaihto oli sama kuin niiden tarjouksen arvo (mutta ei enempää). Tarjouksen tekijän keskimääräisen vuotuisen liikevaihdon viimeisten kolmen vuoden aikana oli ylitettävä sen esittämän tarjouksen arvo. Koska ostajat jakoivat sopimuksen eriin – sopimuksen kokonaisarvo jaettiin erilaisiin eriin eli ajoneuvoihin, drooneihin ja henkilönsuojaimiin – taloudellisia valmiuksia koskeva vaatimus oli pk-yritysten saavutettavissa. Mikä oli lopputulos? Toimintatavan ansiosta pk-yritykset saivat sopimuksia innovatiivisista varusteista. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://obshtina-kula.com/bg/?p=1915 https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:222939-2017:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Kula) http://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:433112-2017:TEXT:FI:HTML&src=0&ticket=ST-28215527-OcEvhL2HhcgUNWcpu88X7fxW924VOOHEzNzxKwtt9AEmKozNQ9Ffi8e7wyLKl0NjYuXOTNYeuacOZtTzn5lzVzXG-PHslUMVSXYC6iO06UxAkYy-4J10I8LIWSzTszVd8YtfzXCoSHCMGZ8cHeoDwhWfIqLC https://ted.europa.eu/udl?uri=TED:NOTICE:99979-2018:TEXT:FI:HTML&tabId=0 (Boljevac) (yhteisrahoitettu Interreg-IPA rajat ylittävä ohjelma Bulgaria-Serbia)

Talouden toimijoiden on usein osoitettava, että niillä on tekniset valmiudet toteuttaa kyseinen hankintasopimus, toimittamalla luettelo aiemmin tehdyistä töistä, toimitetuista tavaroista tai toteutetuista palveluista. Luetteloon on usein liitettävä todistukset asianmukaisesta toteuttamisesta tai muita yksityiskohtia. Tämä vaatimus on ongelmallinen juuri perustetuille aloitteleville yrityksille, joilla ei ole vielä ollut aikaa luoda näyttöä. Tämä lähestymistapa voi estää niitä osallistumasta joihinkin julkisiin hankintamenettelyihin, vaikka aloittelevalla yrityksellä saattaa hyvinkin olla tarvittavat valmiudet sopimuksen toteuttamiseen – ehkä jopa innovatiivisemman teknisen ratkaisun avulla.

Julkiset ostajat voivat pyytää talouden toimijoilta todistekeinona muuta näyttöä (29). Hankintasopimuksesta riippuen talouden toimija voi toimittaa tietoa palveluntarjoajan tai toimeksisaajan tai yrityksen johtohenkilöstön koulutuksesta ja ammatillisesta pätevyydestä tai selvityksen toimitusketjun hallinnoinnista ja seurantajärjestelmistä, joita talouden toimija voi soveltaa hankintasopimuksen toteuttamisen yhteydessä. Todistekeinot, jotka eivät edellytä tarjoajalta monen vuoden liiketoimintaa, antavat myös aloitteleville yrityksille mahdollisuuden kilpailla sopimuksesta.

3.1.4. Erien käyttäminen

Toinen keino houkutella innovoijia on jakaa julkiset hankinnat eriin. Kunkin erän koko on oikeassa suhteessa aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten toiminnallisiin valmiuksiin. Erien käyttäminen voi myös vähentää riippuvuutta toimittajista jopa tapauksissa, joissa on pääosin suuria toimittajia. Näissä tapauksissa julkinen ostaja voi vahvistaa yhteentoimivuus- ja/tai vakiovaatimuksia, jotta liitetään yhteen järjestelmän eri osia, joita myyjät toimittavat erillisinä erinä. Toimittajan kanssa tehdyssä sopimuksessa olisi tältä osin vahvistettava säännöt, jotka koskevat kaikkien hankkeen tuloksena saatavien uusien teollis- ja tekijänoikeuksien tulevaa käyttöä.

EU:n uusien sääntöjen mukaisesti julkisten ostajien odotetaan harkitsevan erien käyttämistä kaikissa julkisissa sopimuksissa (30). Käytännössä on löydettävä oikea tasapaino kahden näkökohdan välillä: yhtäältä erien käyttäminen, jotta helpotetaan pienempien innovatiivisten toimittajien osallistumista ja edistetään siirtymistä avoimempiin yhteentoimiviin ratkaisuihin, ja toisaalta omien hallinnollisten rasitteiden minimoiminen antamalla sopimus yhdelle toimeksisaajalle, joka huolehtii kaikista tehtävistä.

ESIMERKKI MAHDOLLISUUKSIA PK-YRITYKSILLE SUUREMMISSA HANKKEISSA: Tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavat liikenteenhallintakeskukset Englannissa ja Alankomaissa Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Hollannin ja Englannin tieviranomaiset, Rijkswaterstaat ja Highways England, halusivat siirtyä avoimeen modulaariseen ohjelmistoalustaan seuraavan sukupolven liikenteenhallintakeskuksiaan varten. Tavoitteena oli poistaa riippuvuus tietystä toimittajasta ja pohjustaa tietä pienemmille innovatiivisille yrityksille, jotta voidaan tarjota uusia innovatiivisia palveluja. Mitä tehtiin eri tavalla? Saavuttaakseen tavoitteensa julkiset ostajat aloittivat kaksi yhteistä hankintamenettelyä, jotka toteutettiin rinnakkain: 1) julkinen hankinta räätälöidyn ohjelmistoalustan korvaamiseksi uudella, johon kuuluvat avoimet käyttöliittymät 2) esikaupallinen hankinta, jotta kehitetään uusia innovatiivisia liikenteenhallintamoduuleja, jotka toimivat uuden avoimen alustan päällä. Jotta varmistetaan riittävä myyjien välinen kilpailu ja eri moduulien yhteentoimivuus, julkiset ostajat jakoivat esikaupallisen hankinnan moduulikohtaisiin eriin. Mikä oli lopputulos? Ensimmäinen hankinta synnytti tervettä kilpailua suurempien myyjien välillä perustana olevan ohjelmistoalustan avaamisessa. Toisessa tutkimusta ja kehitystä koskevassa hankinnassa markkinoille tuli lisää pk-yrityksiä, myös pk-yrityksiä, jotka eivät olleet ennen toimineet liikenteenhallinnan alalla. Tuloksena saatiin erinomaisia uusia moduuleita seuraaville: i) edistynyt hajautettu verkonhallinta, jolla vähennetään ruuhkia ja hiilidioksidipäästöjä, ii) tieliikenneonnettomuuksien ennustaminen ja ehkäisy tieliikenneturvallisuuden parantamiseksi ja iii) vuorovaikutteiset älykkäät liikennejärjestelmät, joilla helpotetaan älykkäiden autojen ja muiden teknologiainnovaatioiden käyttöönottoa. Lisäksi tämän avoimeen modulaariarkkitehtuuriin perustuvan lähestymistavan uskotaan vertailuarvion mukaan tuovan 20 prosentin kustannussäännöt. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://charmprogramme.com

3.1.5. Standardien, avoimen datan, avoimien käyttöliittymien ja avoimen lähdekoodin ohjelmiston käyttäminen

Standardit, avoin data, avoimet käyttöliittymät ja avoimen lähdekoodin ohjelmisto ovat toinen tapa avata markkinoita. Ne voivat luoda pienemmille innovoijille mahdollisuuksia toimia suuremmissa hankkeissa tai saada omia sopimuksia ja kasvattaa liiketoimintaansa. Sopimuksissa olisi kuitenkin vahvistettava säännöt, jotka koskevat sellaisten jo olemassa olevien teollis- ja tekijänoikeuksien saantia, jotka ovat tarpeen innovaatioprosessin saattamiseksi loppuun, sekä innovaatioprosessissa syntyvien uusien teollis- ja tekijänoikeuksien saantia.

ESIMERKKI AVOIMEN INNOVOINTIPROSESSIN HANKINTA: Älykäs verkko ”valon kaupungille” Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Alankomaissa Eindhovenin kaupunki halusi parantaa elämänlaatua kaupungissa ja kasvattaa mainettaan ”valon kaupunkina”. Mitä tehtiin eri tavalla? Sen sijaan, että olisi hankittu tietty tuote tai ratkaisu, kaupunki hankki avoimen innovointiprosessin. Uusi lähestymistapa perustui etenemissuunnitelmaan, joka kuvaa kaupungin tavoitteet vuoteen 2030 asti. Sen liikkeellepanevana tekijänä oli yhteistyö palveluntarjoajan, kansalaisten, tutkimuslaitosten ja kaupungin välillä. Perimmiltään käyttäjät olivat mukana ”elävässä laboratoriossa”, jotta havainnoidaan sellaiset muutokset, joita ei voitu alusta pitäen ennakoida, ja jotta niihin vastataan. Hankintamenettely koostui markkinakartoituksesta, kilpailullisesta neuvottelumenettelystä (kolmena peräkkäisenä kierroksena, kolmen ennalta valitun konsortion kanssa), tarjousvaiheesta ja myöntämistä edeltävästä vaiheesta voittajatarjouksen validoimiseksi. ”Innovatiivinen voima”, mukaan lukien näkemykset, strategia ja kokemus avoimen innovoinnin toteuttamisesta, kuuluivat valintaperusteisiin. Valintaprosessissa tukeuduttiin ”parhaan arvon” menetelmään. Mikä oli lopputulos? Valittu toimittaja kehitti valaistusjärjestelmien linkitetyn, älykkäästi suunnitellun ”avoimen” järjestelmän julkisille paikoille. Sitä käytetään (tai voidaan käyttää) toteuttamaan monien muiden innovatiivisten toimittajien, myös aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten, palveluita jatkuvaa innovointia varten. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa https://www.jouwlichtop040.nl

ESIMERKKI ALOITTELEVIEN YRITYSTEN VOIMAANNUTTAMINEN KASVUA VARTEN: Kulttuuriperinnön säilyttäminen innovatiivisissa avoimen lähdekoodin digitaaliarkistoissa Miksi harkittiin innovatiivista ratkaisua? Kansalliset kulttuurilaitokset, audiovisuaaliset arkistot, yleiset kirjastot ja paikalliset kulttuuriperintölaitokset Ruotsissa, Belgiassa, Irlannissa, Alankomaissa, Saksassa, Espanjassa, Virossa ja Kreikassa halusivat kaikki vastata samaan haasteeseen: kulttuurisisältöä säilyttävien digitaalisten tiedostojen laadun parantaminen tulevaisuudessa pitkällä aikavälillä, jotta estetään tallennetun tiedon laadun heikentyminen ajan myötä. Mitä tehtiin eri tavalla? Ne hankkivat yhdessä tutkimus- ja kehitystyötä useilta yrityksiltä rakentaakseen uusia standardoituja avoimen lähdekoodin työkaluja, joilla varmistetaan, että kaikki tiedostot ovat niiden vaatimusten mukaisia, jotka varmistavat niiden sopivuuden pitkäaikaiseen säilyttämiseen. Mikä oli lopputulos? Sopimuksen saaneet myyjät olivat pieniä innovatiivisia yrityksiä, lähinnä aloittelevia yrityksiä. Kuudesta hankintamenettelyyn osallistuneesta yrityksestä kolme kehitti onnistuneesti innovatiivisia välineitä, joilla i) vähennetään kustannuksia ja ii) parannetaan digitoinnin tarkkuutta ja yleistä laatua sekä kulttuurisisällön säilyttämistä pitkällä aikavälillä. Kulttuurilaitokset muualla maailmassa, myös Yhdysvalloissa, käyttävät joitakin kaikkein edistyksellisimmistä ratkaisuista, joita menestyksekkäät aloittelevat yritykset kehittivät. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa http://www.preforma-project.eu

3.1.6. Pk-yritysystävällisten maksuohjelmien kehittäminen

Aloittelevat yritykset ja innovatiiviset pk-yritykset tarvitsevat ajoissa suoritettavia ja säännöllisiä maksuja, sillä niillä ei ole suurempien yritysten taloudellisia puskureita. Julkiset ostajat voivat ennakoida erilaisia maksujärjestelmiä sen mukaisesti, onko pk-yritys suora sopimuspuoli vai alihankkija.

Kun kyseessä on suora sopimuspuoli, ennakkomaksut voivat olla ratkaiseva tekijä, joka mahdollistaa pk-yritysten osallistumisen.

Kun kyseessä on alihankkija, jäsenvaltiot voivat vaatia, että julkiset ostajat suorittavat maksut suoraan alihankkijoille. Kun maksuketju näin lyhenee, alihankkijat, esimerkiksi aloittelevat yritykset ja innovatiiviset pk-yritykset, saavat maksun aiemmin. Ne voivat näin myös välttää maksuviivästysten riskejä, jotka johtuvat pääurakoitsijan mahdollisesta puutteellisesta toiminnasta.

Kun suorat maksut eivät ole sopivin vaihtoehto, alihankkijoita voidaan tukea muulla tavoin, kuten antamalla pääurakoitsijalle kannustimia lyhentää maksuaikoja.

ALOITTELEVIEN YRITYSTEN TUKEMINEN AJALLAAN SUORITETTAVILLA MAKSUILLA Edistyneiden maksujen järjestäminen Pariisin kaupunki totesi, että tavalliset maksujärjestelmät, joihin kuuluu pieniä välimaksuja ja suuri loppumaksu hankinnan lopussa, muodostivat esteen pk-yritysten osallistumiselle hankintoihin. Jotta voidaan parantaa aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten osallistumismahdollisuuksia julkisiin tarjouskilpailuihin, Pariisin kaupunki kasvatti ennakkomaksujen osuutta 5:stä 20:een prosenttiin vuonna 2017. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa https://www.paris.fr/professionnels/l-entreprise-au-quotidien/achats-et-marches-publics-3526#la-politique-fournisseur_1 Maksuviivästysten torjuminen Julkisia sopimuksia koskevan Espanjan lain mukaan hankintaviranomaiset voivat sisällyttää taloudellisen kapasiteetin arviointikriteereihin keskimääräisen maksuajan alihankkijoille. Vuonna 2016 Madridin kaupunki sisällytti jätehuoltoa koskevaan sopimukseen alihankkijoille suoritettavan maksun laiminlyönnistä aiheutuvan seuraamuksen, joka voi olla 50 prosenttia perittävästä määrästä. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteessa https://www.boe.es/legislacion/codigos/codigo.php?id=031_Codigo_de_Contratos_del_Sector_Publico&modo=1

3.2. Ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin

Mikä on innovaatioekosysteemi?

Innovaatioekosysteemi koostuu liiketoiminnan osallistujista, aloittelevista yrityksistä, tiedeyhteisöstä, teknisistä ja tukipalveluista sekä innovointia edistävistä henkilöistä. Kullakin näistä on merkittävä rooli luotaessa arvoa laajemmassa ekosysteemissä tekemällä uusista ideoista todellisuutta rahoitusinvestointien avulla. Innovaatioekosysteemi luo aktiivisen tieto- ja resurssivirran, jonka avulla ideoista tehdään todellisuutta. Näiden ekosysteemien kautta innovoijat ja yrittäjät kehittävät ja käynnistävät ratkaisuja tosielämän ongelmien ratkaisemiseksi nopeammin kuin ilman ekosysteemiä. Prosessi luo osaamista uusilla aloilla, auttaa monipuolistamaan taloutta ja auttaa yrityksiä kohtaamaan asiakkaansa siellä, missä nämä ovat.

Mikä on ekosysteemiin perustuva lähestymistapa innovointiin?

Ekosysteemiin perustuvan lähestymistavan tavoitteena on tunnistaa keskeiset innovoijat – aloittelevat yritykset, innovoijat ja tiedeyhteisö – ja olla vuorovaikutuksessa niiden kanssa ja sitouttaa ne innovointivalmiuksien kehittämiseen.

Mitä tämä tarkoittaa julkisten ostajien kannalta?

Innovaatioekosysteemi antaa julkiselle ostajalle paremman näkemyksen useista asioista: Mistä seuraavan sukupolven ideat ja konseptit tulevat? Kuinka kiinnostavaa innovatiivinen kehitys on? Missä vaiheessa innovointiin kannattaa osallistua? Mitä arvoa innovatiivinen ratkaisu voisi luoda suhteessa olemassa oleviin ratkaisuihin? Mitä ekosysteemin uusia toimijoita kannattaa seurata toimittajamarkkinoilla tehtävän tiedustelun yhteydessä?

Julkisen hankkijan olisi luotava yhteyksiä innovaatioekosysteemeihin – klustereihin, hautomoihin, innovaatiovirastoihin tai ”eläviin laboratorioihin” – paikallisella, alueellisella, kansallisella tai jopa EU:n tasolla ja opittava työskentelemään niiden kanssa. Toinen hyvä tapa tutustua tietyn ekosysteemin toimijoihin voi olla hackathonin (31) käyttö.

Näiden toimien avulla julkinen ostaja pystyy paremmin tunnistamaan innovoijia ja käynnistämään arvokasta yhteistyötä, jossa uusia tuotteita kehitetään yhdessä, arvioimaan uuden tuotteen valmiutta ja määrittämään innovatiivisten teknologioiden soveltamisesta aiheutuvat kustannukset.

ESIMERKKI RANSKAN LIIKENNEMINISTERIÖN JÄRJESTÄMÄ TYÖPAJA JULKISTEN OSTAJIEN JA LIIKKUVUUSALAN INNOVAATIOEKOSYSTEEMIN TOIMIJOIDEN KANSSA (TAMMIKUU 2020) Ranskan liikenneministeriö järjesti ”elävässä laboratoriossa” koulutusseminaarin, johon osallistui useita erikokoisia paikallisviranomaisia (yli 2 miljoonan asukkaan kaupungeista yli 30 000 asukkaan kaupunkeihin), suuria yrityksiä, jotka hallinnoivat liikkuvuusinfrastruktuuria (kuten julkista liikennettä), aloittelevia yrityksiä ja liikenteen teknisiä asiantuntijoita. Työpajan järjestäminen elävässä laboratoriossa mahdollisti ostajien saattamisen yhteen liikkuvuusalan innovaatiotoimijoiden kanssa. Tapahtuman tavoitteena oli järjestää kaikkien osallistujien välinen yhteistyö, jotta ensin voitiin tarkistaa kimppakyytisovelluksen hankinnan tekniset eritelmät ja sitten laatia innovatiivisia teknisiä eritelmiä, joiden avulla innovatiiviset yritykset voivat tehdä tarjouksen. Työpaja oli opettavainen sekä yrityksille, jotka pystyivät ymmärtämään paremmin julkisten hankintojen oikeudellisia puitteita, että julkisille ostajille, jotka pystyivät harkitsemaan, miten hankkeesta voitaisiin tehdä avoimempi innovoinnille. Ostajat esimerkiksi laativat koontinäytön innovatiivisen ratkaisun odotettujen tulosten määrittämiseksi. Ostajat myös ehdottivat, että eritelmiin voitaisiin sisällyttää lyhyt videoyhteenveto pyynnön keskeisistä seikoista. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa https://www.francemobilites.fr/ https://www.liberte.paris/

3.3. Innovaatioiden välittäjien käyttäminen

Yhteydet innovatiivisia ratkaisuja tarjoavien aloittelevien yritysten ja innovatiivisten pk-yritysten sekä toisaalta julkisten ostajien välillä ovat usein heikkoja eikä niitä synny spontaanisti. Innovaatioiden välittäjät voivat auttaa luomaan tai lujittamaan tällaisia yhteyksiä.

Innovaation välittäjä voi olla mikä tahansa laitos, jolla on valmiudet ja kyky yhdistää toisiinsa syntymässä oleva innovaatio sekä toisaalta kysyntäpuolen tarve. Välittäjä voi olla osa innovaation yleistä elinkaarta ja liikkeellepaneva voima innovaatiohankinnan taustalla. Se voi aktiivisesti osallistua ideoiden ohjaamiseen innovaatioiden potentiaalisilta toimittajilta innovaatioiden potentiaalisten julkisten ostajien verkostoihin, olivatpa ne kaupunkeja, sairaaloita, väestönsuojeluviranomaisia tai mitä tahansa muita asiaankuuluvia julkisia ostajia. Vastaavasti se voi viestiä kyseiselle toimialalle julkisten ostajien tarpeista. Innovaatioiden välittäjät voivat myös helpottaa innovatiivisten ideoiden valmistelua yksittäisiä julkisia hankintamenettelyitä varten.

Niiden tehtäviin voivat kuulua muun muassa seuraavat:

— neuvojen antaminen julkisille ostajille siitä, miten määritellä innovaatiohankinnalla mahdollisesti täytettävät tarpeet

— innovaatiohankinnasta kiinnostuneiden julkisten ostajien järjestäminen verkostoksi tiedon jakamista, hyvien käytänteiden vaihtoa ja markkinoille viestimistä varten (esimerkiksi markkinakartoitus, yhteinen sitoutuminen tulevaan innovaatiohankintaan)

— julkisten ostajien tarpeita vastaavien lupaavien innovatiivisten ratkaisujen tunnistaminen. Tällaisilla ratkaisuilla on tyypillisesti kaupallistamismahdollisuuksia ja niitä voidaan laajentaa pikemminkin disruptiivisesti kuin asteittaisesti.

Liiketoimintamallinsa mukaisesti ne voivat myös helpottaa rahoituksen saantia ja auttaa hallinnoimaan teollis- ja tekijänoikeuksia.

Innovaatioiden välittäjät eivät saisi oma-aloitteisesti myydä ehdotuksia julkisille ostajille, eikä niiden pitäisi korvata julkisia ostajia. Julkiset ostajat ovat edelleen vastuussa siitä, että koko menettely – yhteydet markkinoille ennen hankintaa ja itse hankinnan toteuttaminen (32) – on avoin, läpinäkyvä ja syrjimätön.

ESIMERKKI INNOVAATIOIDEN VÄLITTÄMINEN EUROOPASSA: TekesMatch Suomessa Tuore suomalainen innovaatio TekesMatch on ohjelmisto, jolla yhdistetään toisiinsa semanttisesti investoijat ja innovoijat muutamassa minuutissa. Tähän tehtävään meni ennen tämän innovatiivisen välineen käyttöönottoa kolme viikkoa. TekesMatch kehitettiin suunnittelukilpailun ja hackathonin avulla. Investointien helpottaminen tällaisella ohjelmistolla avaa aloitteleville yrityksille kasvumahdollisuuksia. Yksityiskohtaisia tietoja on saatavilla osoitteissa http://www.aalto.fi/fi/current/news/2017-03-06/ https://www.twobirds.com/fi/news/press-releases/2017/finland/tekesmatch Itävallan kumppaninetsintäfoorumi Itävallan innovaatiohankintojen osaamiskeskuksen (IÖB-Servicestelle) tehtävänä on ”sillan rakentaminen julkisten ostajien ja toimittajien välille”. Tämän tehtävän helpottamiseksi IÖB-Servicestelle on rakentanut toimivan digitaalisen alustan, jota julkiset ostajat yhä enemmän käyttävät osana säännöllistä markkinatutkimustoimintaansa. Alustalla tarjotaan tietoja, yhteystiedot mukaan lukien, useista erilaisista innovatiivisista tuotteista ja palveluista, jotka ovat riippumattomien asiantuntijoiden arvioimia ja valmiita käytettäviksi julkisella sektorilla. Lisäksi alustalla annetaan julkisille ostajille tilaisuus saada julkisuutta uusimmille haasteilleen, jotta ne voivat tehdä markkinatutkimusta uusista ideoista ja käsitteistä. Vuonna 2018 alustalla oli listattuna yli 100 innovatiivista ratkaisua eri tuoteluokissa, kuten tietotekniikka, energia, liikkuvuus, toimitilapalvelut ja terveys, ja niiden avulla toimittajat voivat saada yhteyden julkisiin ostajiin. Siitä lähtien kymmenkunta julkista ostajaa on julkaissut haasteita, joita niillä on automaa