Komission tiedonanto Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien toteuttamisesta ohjelmakaudella 2000-2006 /* KOM/2000/0894 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien toteuttamisesta ohjelmakaudella 2000-2006 SISÄLLYSLUETTELO I OIKEUDELLINEN TAUSTA II TAVOITE III YLEISPERIAATTEET Innovaatio- ja kokeilutoiminta Tuki pääohjelmille Keskittäminen Täydentävyys Kumppanuus Jatkuva kehittäminen Kansainvälinen yhteistyö ja verkostoituminen Yhtäläiset mahdollisuudet IV AIHEPIIRIT V MUKAUTUMINEN UUTEEN TALOUTEEN TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN VUOROPUHELUN YHTEYDESSÄ Innovatiiviset lähestymistavat taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen ennakoimiseen Innovatiiviset lähestymistavat tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttämiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä Uudet lähestymistavat yritysten sosiaaliseen vastuuseen Innovatiiviset lähestymistavat työn organisoinnin uudistamiseen Innovatiiviset lähestymistavat elinikäisen oppimisen edistämiseen VI PAIKALLISET TYÖLLISYYSSTRATEGIAT JA INNOVAATIOTOIMINTA Paikallisten työllisyyssuunnitelmien toteutuksen edistäminen ja vertailutoimet (benchmarking) Työllisyysulottuvuuden sisällyttäminen kaikkiin paikallispolitiikan osa-alueisiin Koulutusstandardien kehittäminen kolmannessa järjestelmässä toimiville yrittäjille ja innovaattoreille Rahoitusvälineiden kehittäminen kolmannen järjestelmän toimien tukemiseksi Palvelujen ja työpaikkojen laadun parantaminen VII TULOSTEN HYÖDYNTÄMINEN, LEVITTÄMINEN JA ARVIOINTI VIII RAHOITUS, HALLINTO JA VUOSIKERTOMUKSET I OIKEUDELLINEN TAUSTA 1. Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen [1] 1 artiklassa säädetään, että rahasto edistää eurooppalaisen työllisyysstrategian ja vuosittaisten työllisyyttä koskevien suuntaviivojen soveltamiseksi toteutettavia toimenpiteitä tukemalla työttömyyden ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä inhimillisten voimavarojen kehittämiseen ja sosiaaliseen työmarkkinoille integroimiseen tähtääviä toimenpiteitä. [1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1784/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan sosiaalirahastosta, EYVL L 213, 13.8.1999. 2. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) antaa avustusta toimenpideohjelmien (yhtenäisten ohjelma-asiakirjojen) kautta osana tavoitteita 1, 2 ja 3 sekä Equal-yhteisöaloiteohjelman kautta. Asetuksen 6 artiklassa säädetään myös kolmannesta tukimuodosta, jossa komissio voi omasta aloitteestaan rahoittaa innovatiivisia toimia. 3. Komissio on laatinut asetuksen (EY) N:o 1260/1999 [2] 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti 6 artiklassa tarkoitettuja erilaisia innovatiivisia toimia koskevat suuntaviivat. [3] ESR-komitea antoi lausuntonsa näistä suuntaviivoista 22. maaliskuuta 2000. Rakennepolitiikan täytäntöönpanoa koskevien käytännesääntöjen mukaisesti myös Euroopan parlamenttia on kuultu näistä suuntaviivoista, ja se antoi asiasta päätöslauselman 6. heinäkuuta 2000 [4]. [2] Neuvoston asetus (EY) N:o 1260/1999, annettu 21 päivänä kesäkuuta 1999, rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä, EYVL L 161, 26.6.1999. [3] Asetuksen (EY) N:o 1260/1999 22 artiklan mukaisia innovatiivisia toimenpiteitä koskevat suuntaviivat - ESR-asetuksen 6 artiklan mukaiset innovatiiviset toimenpiteet, viite 00220303. [4] Euroopan parlamentin päätöslauselma luonnoksesta asetuksen (EY) N:o 1260/1999 22 artiklan mukaisia innovatiivisia toimenpiteitä koskeviksi suuntaviivoiksi - ESR-asetuksen 6 artiklan mukaiset innovatiiviset toimenpiteet. II TAVOITE 4. Tässä tiedonannossa esitetään yksityiskohtaisemmin, miten komissio aikoo hyödyntää ESR-asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien tarjoamia mahdollisuuksia ohjelmakaudella 2000-2006 suuntaviivojen pohjalta ja ottaen huomioon sekä ESR-komitean että Euroopan parlamentin huomautukset ja ehdotukset. III YLEISPERIAATTEET 5. Asetuksen N:o 1260/99 22 artiklan 1 kohdan mukaisesti innovatiiviset toimet pannaan täytäntöön yksinkertaisella, avoimella ja moitteettoman varainhoidon mukaisella tavalla. Lisäksi toimissa noudatetaan seuraavia periaatteita: Innovaatio- ja kokeilutoiminta 6. ESR:n yhteydessä innovatiivisilla toimilla pyritään edistämään uusia lähestymistapoja ja yksilöimään esimerkkejä hyviksi osoittautuneista menettelytavoista, jotka voivat myöhemmin parantaa rakennerahastoista tuettujen toimien täytäntöönpanoa. Näin ollen myös kokemusten siirtoa toiselta maantieteelliseltä alueelta ja/tai elinkeinoelämän alalta pidetään innovatiivisena. Innovatiivisiin toimiin lasketaan seuraavanlaiset innovaatiot: * prosesseihin suuntautuneet innovaatiot, jotka kattavat uusien menetelmien, apuvälineiden tai lähestymistapojen kehittämisen sekä nykyisten menetelmien parantamisen; * tavoitesuuntautuneet innovaatiot, jotka keskittyvät uusien tavoitteiden muotoiluun, mukaan luettuina lähestymistavat uusien ja lupaavien pätevyysvaatimusten määrittämiseksi ja uusien työllistymismahdollisuuksien hyödyntämiseksi työmarkkinoilla; * asiayhteyteen suuntautuneet innovaatiot, jotka liittyvät poliittisiin ja institutionaalisiin rakenteisiin ja joissa on kyse työmarkkinajärjestelmän kehittämisestä. Tuki pääohjelmille 7. Innovatiivisilla toimilla tuetaan myös rakennerahasto-ohjelmia. Yhteyksiä seurantakomiteoihin ja hallintoviranomaisiin edistetään, jotta maksimoitaisiin innovatiivisten toimien vaikutus päätoimiin. Keskittäminen 8. Edellisellä ohjelmakaudella saadut kokemukset viittaavat siihen, että innovatiiviset toimet pitäisi keskittää rajalliseen määrään aihepiirejä ja hankkeita (esimerkkinä tietotekniikan käyttö viestinnän parantamiseksi sekä yritysten sisällä että niiden välillä osana työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua tai mahdollisuuksien tarkasteleminen laajempien kumppanuuksien luomiseksi paikallisten toimijoiden kesken, jotta tuettaisiin työpaikkojen syntymistä). Tämä mahdollistaa avoimen ja yksinkertaisen hallinnon ja keskittää ponnistukset tiettyihin asioihin ja lähestymistapoihin. Täydentävyys 9. Innovatiiviset toimet tukevat toimia, jotka täydentävät pääohjelmia ja Equal-yhteisöaloitetta. Lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota päällekkäisyyden välttämiseen sellaisten kokeilutoimien kanssa, joita voidaan rahoittaa muista budjettikohdista. Samaan aiheeseen liittyvien ohjelmien kanssa pyritään synergiaetuihin (esim. B5-5030 Paikallista sitoutumista työllisyyteen koskevat valmistelevat toimet, B3-4000 Työmarkkinasuhteet ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu). Kumppanuus 10. Etusija annetaan ehdotuksille, jotka perustuvat kumppanuuden periaatteeseen, jonka mukaisesti eri toimijat (julkiset viranomaiset, yksityinen sektori, työmarkkinaosapuolet, "kolmas järjestelmä" jne.) voivat työskennellä yhdessä yhteisin tavoittein. Aiheesta riippuen hanke-ehdotuksia voivat periaatteessa esittää työmarkkinaosapuolten järjestöt, yksityiset yritykset, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, kansalliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä Euroopan unionissa sijaitsevat koulutuselimet. Jatkuva kehittäminen 11. ESR-asetuksen 6 artiklan mukaisissa innovatiivisissa toimissa hyödynnetään aiemmalla ohjelmakaudella 1994-1999 tuetuista toimista (esim. uudet työllistymismahdollisuudet, paikallinen sosiaalinen pääoma, alueelliset tietoyhteiskunta-aloitteet jne.) sekä muista kokeiluohjelmista, kuten "Kolmas järjestelmä ja työllisyys", tai alueellisista työllisyyssopimuksista saatuja kokemuksia. Kansainvälinen yhteistyö ja verkostoituminen 12. Edellisellä ohjelmakaudella saatu kokemus osoittaa, että kansainvälisyys ja vastaavanlaisessa tilanteessa työskentelevien toimijoiden verkostoitumisen tukeminen muodostaa ulottuvuuden, joka voi tuoda hankkeiden toteuttajille merkittävää lisäarvoa. Kansainväliset hankkeet tarjoavat työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä mahdollisuuden kokeilla innovatiivisia lähestymistapoja todellisuudessa ja ohjata innovaatioiden ja erityistietämyksen siirtämistä. Yhtäläiset mahdollisuudet 13. Innovatiivisissa toimissa sovelletaan naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia osana tasa-arvonäkökulman valtavirtaistamiseen tähtäävää lähestymistapaa, kuten ESR-asetuksen 2 artiklan 2 kohdan c alakohdassa säädetään. IV AIHEPIIRIT 14. Aiemmilta ohjelmakausilta on opittu muun muassa, että toimet kannattaa koota yhteen aihepiireittäin. Niinpä kaudella 2000-2006 noudatetaan aihekohtaista lähestymistapaa. Kauden alussa on kuitenkin vaikea ennakoida, millaisia suuntauksia niin pitkällä aikavälillä ilmenee, ja toisaalta aiheiden määritteleminen etukäteen liian tiukasti vähentää mahdollisuuksia innovaatioiden löytämiseen ja kokeilemiseen. Innovatiivisten toimien pitää liittyä aiheisiin, jotka ovat ESR-asetuksen viiden politiikka-alan ja kolmen nämä aiheet kattavan laaja-alaisen aihepiirin mukaisia (paikalliset työllisyysaloitteet, tietoyhteiskunnan sosiaalinen ja työmarkkinaulottuvuus sekä naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet), mutta aihepiirien määrittelyn on oltava riittävän joustava mahdollistaakseen uudet toiminnan ja innovaation alat. Tämän vuoksi nyt määritellään aihepiirit vain vuosia 2001-2002 varten. Uudet ja/tai muutetut aihepiirit esitetään vuosikertomuksessa (ks. VIII jakso: Rahoitus, hallinto ja vuosikertomukset) ennen tulevia ehdotuspyyntöjä. 15. Aiemmalta ohjelmakaudelta on opittu myös, että ehdotuspyynnöt toimivat parhaiten, jos ne liittyvät selkeään asiayhteyteen ja niillä on selvä päämäärä. Tämä helpottaa valintaa ja hyödyntämistä. Paikallinen sosiaalinen pääoma ja alueelliset tietoyhteiskunta-aloitteet ovat hyviä esimerkkejä tästä keskitetystä lähestymistavasta. Viimeaikaisissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa on luotu innovatiivisille toimille asianmukainen poliittinen yhteys ja suunta: * Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Euroopan unionin uudeksi strategiseksi päämääräksi tulla maailman kilpailukykyisimmäksi ja dynaamisimmaksi tietopohjaiseksi taloudeksi, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tämän päämäärän saavuttaminen mahdollistaisi täystyöllisyyden unionissa. Tämän strategisen päämäärän saavuttamiseksi on sovellettava toissijaisuusperiaatetta kunnioittavaa hajautettua lähestymistapaa, jossa ovat osallisina kaikki eri toimijat, myös jäsenvaltiot, alueellinen ja paikallinen taso sekä työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunta. Paikallisten toimijoiden myötävaikutus työllisyyden kehittämiseen on tunnustettu myös komission tiedonannossa "Paikallinen toiminta työllisyyden hyväksi - Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus" [5]. [5] KOM(2000) 196, 7.4.2000. * Komissio laatii uuden tiedonannon, jossa on ehdotuksia strategisemman lähestymistavan kehittämiseksi tämän alan eurooppalaista tukea varten. * Lisäksi Santa Maria da Feirassa 19. ja 20. kesäkuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti työmarkkinaosapuolia toimimaan aktiivisemmin niistä riippuvien työllisyyttä koskevien suuntaviivojen määrittelyssä, täytäntöönpanossa ja arvioinnissa ja keskittymään erityisesti työn organisoinnin uudistamiseen, elinikäiseen oppimiseen ja työllisyysasteen nostamiseen etenkin naisten keskuudessa. 16. Näin ollen komissio keskittyy vuosien 2001-2002 innovatiivisia toimia koskevissa ehdotuspyynnöissä seuraaviin aiheisiin: * mukautuminen uuteen talouteen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä * paikalliset työllisyysstrategiat ja innovaatiot. 17. Kunkin aiheen kohdalla komissio edellyttää, että tuetuissa aloitteissa pyritään naisten ja miesten tasapuoliseen osallistumiseen. Lisäksi komissio aikoo varmistaa, että ketään ei jätetä näiden aloitteiden ulkopuolelle vamman takia. V MUKAUTUMINEN UUTEEN TALOUTEEN TYÖMARKKINAOSAPUOLTEN VUOROPUHELUN YHTEYDESSÄ 18. Ohjelmakauden 1994-1999 [6] kokemusten perusteella innovatiiviset toimet tarjoavat koekentän uudenlaisten työn organisoinnin muotojen kehittämiselle ja levittämiselle, ja niiden avulla voidaan valmistautua osaamistalouteen ja -yhteiskuntaan siirtymiseen komission tiedonannon "Työllisyysstrategiat tietoyhteiskunnassa" [7] mukaisesti, määrittää uusia lähestymistapoja nousevien alojen suhteen, millä varmistetaan kaikkien työntekijäluokkien riittävä suoja, ja uudistaa vanhentuneita työskentelykäytäntöjä. [6] Kertomus ESR-asetuksen 6 artiklan mukaisista innovatiivisista toimenpiteistä vuosina 1994-1999. [7] KOM(2000) 48, 4.2.2000. 19. Tarkoituksena on tukea seuraavanlaisia toimia: Innovatiiviset lähestymistavat taloudellisen ja sosiaalisen muutoksen ennakoimiseen 20. Teollisen muutoksen ennakoiminen auttaa kohdentamaan (harvalukuisten) työntekijöiden koulutuksen tehokkaasti, ja näin heille voidaan tarjota nykyaikaisen, muuttuvan työympäristön edellyttämät joustavat taidot. Etusija annetaan innovatiivisille toimille, joilla pyritään vahvistamaan työllisyyttä ja ammattipätevyyttä tukemalla ennakoivia toimia ja vuoropuhelua. Innovatiiviset lähestymistavat tietoyhteiskunnalle ominaisten välineiden käyttämiseen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä 21. Kaikilla tasoilla käytävää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on uudistettava vastaamaan muuttuvia tarpeita, joita luovat uudet työskentelykäytännöt, sopimusmuodot, työntekopaikat jne. Uusia kanavia ja mekanismeja hyödyntävällä viestinnällä on tässä asiassa keskeinen merkitys. Etusija annetaan innovatiivisille toimille, joissa hyödynnetään uutta tieto- ja viestintätekniikkaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun yhteydessä. Näihin kuuluu myös koulutus tieto- ja viestintätekniikan käytössä. Uudet lähestymistavat yritysten sosiaaliseen vastuuseen 22. Maaliskuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vetosi erityisesti yritysten sosiaalisen vastuun tuntoon, joka liittyy parhaisiin toimintatapoihin elinikäisen oppimisen, työn organisoinnin, yhtäläisten mahdollisuuksien, sosiaalisen osallisuuden ja kestävän kehityksen aloilla. Tarkoitus on tukea uusia lähestymistapoja yritysten sosiaaliseen vastuuseen, tämän aiheen ulottamista myös pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä parhaiden toimintatapojen vaihtoa. Innovatiiviset lähestymistavat työn organisoinnin uudistamiseen 23. Eurooppalaisten yritysten on mukauduttava maailmanlaajuisen kilpailun uusiin olosuhteisiin, hyödynnettävä osaamistalouteen siirtymiseen liittyvää kilpailuetua, edistettävä talouselämän kestävää kehitystä, lisättävä tarjonnan joustavuutta suhteessa kysyntään sekä yhteensovitettava perhe- ja työelämä. Etusija annetaan innovatiivisille toimille, jotka liittyvät sellaisiin uusiin työn organisoinnin muotoihin, joilla autetaan yrityksiä hankkimaan uudenlaista ja kestävää kilpailuetua tietojen ja taitojen tehokkaampaa kehittämistä ja kanavoimista koskevien parhaiden toimintatapojen vaihdon ansiosta. Innovatiiviset lähestymistavat elinikäisen oppimisen edistämiseen 24. Lissabonin erityishuippukokouksessa korostettiin elinikäisen oppimisen merkitystä: "Tuodaan elinikäinen oppiminen entistä vahvemmin esille Euroopan sosiaalisen mallin yhtenä perustekijänä myös rohkaisemalla työmarkkinaosapuolia tekemään innovaatioita ja elinikäistä oppimista koskevia sopimuksia." Etusija annetaan elinikäistä oppimista koskeville innovatiivisille ja kvantifioitavissa oleville lähestymistavoille. VI PAIKALLISET TYÖLLISYYSSTRATEGIAT JA INNOVAATIOTOIMINTA 25. Euroopan työllisyysstrategia muodostaa sopivan kehyksen työllisyyteen liittyville alueellisille strategisille lähestymistavoille. Budjettikohdasta "Paikallista sitoutumista työllisyyteen koskevat valmistelevat toimet" (B5-503) on alettu tukea sen selvittämistä, voitaisiinko työllisyyttä koskevien suuntaviivojen perusteella luoda paikallisia työllisyyssuunnitelmia. Lisäksi Equal-aloitteessa keskitytään yhdistettyyn strategiseen lähestymistapaan, joka perustuu alueellisiin tai alakohtaisiin kumppanuuksiin ja jossa on yhdeksän eri aihepiiriä [8], jotka kuuluvat Euroopan työllisyysstrategian neljään pilariin. Alueelliset työllisyyssopimukset ovat toimineet myös koekenttänä strategisia kumppanuuksia koskeville lähestymistavoille. [8] Komission tiedonanto jäsenvaltioille suuntaviivojen luomiseksi Equal-yhteisöaloitetta varten, EYVL C 127, 5.5.2000. 26. Toimet, joita toteutettiin vuosina 1996/1997 uusia työllistymismahdollisuuksia koskeneen ehdotuspyynnön ja kokeiluohjelman "Kolmas järjestelmä ja työllisyys" yhteydessä, ovat osoittaneet, että kolmas järjestelmä on erityisen tehokas luomaan työpaikkoja nykyisillä ja uusilla aloilla, jotka vastaavat muuttuviin (ja toistaiseksi tyydyttämättömiin) yhteiskunnan tarpeisiin, ja että se samalla parantaa huono-osaisten ja syrjäytyneiden työllistyvyyttä. Kolmas järjestelmä tuo lisäarvoa paikalliseen kehitysprosessiin ja auttaa yhdistämään taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet. Innovatiiviset toimet voivat auttaa ymmärtämään paremmin kolmannen järjestelmän tarjoamia mahdollisuuksia ja tehostaa sen vaikutusta paikalliseen työllisyyteen. 27. Paikallista toimintaa työllisyyden hyväksi koskevan komission tiedonannon kuulemismenettelyssä on selvinnyt, että paikallisille kehitys- ja työllisyysaloitteille annettava eurooppalainen tuki olisi muutettava yksittäisten aloitteiden tukemisesta strategisemmaksi tukimuodoksi. Keväällä 2001 annetaan uusi tiedonanto, jossa esitetään suuntaviivat sellaisten paikallisten ja alueellisten työllisyysstrategioiden kehittämisen tukemiseksi, jotka voivat vahvistaa Euroopan työllisyysstrategian vaikutusta ja paikallisten toimijoiden valmiuksien parantamista. 6 artikla on keskeinen keino sellaisten välineiden kehittämiseksi, joiden avulla on mahdollista sisällyttää ESR-ohjelmiin Euroopan työllisyysstrategian paikallinen ulottuvuus sekä tehdä kokemuksista johtopäätöksiä ja tiedottaa niistä. 28. Paikalliselle työllisyydelle annettavan tuen yhteydessä on tarkoitus painottaa ensisijaisesti seuraavanlaisia toimia: Paikallisten työllisyyssuunnitelmien toteutuksen edistäminen ja vertailutoimet (benchmarking) 29. Luonnoksessa työllisyyttä koskeviksi vuoden 2001 suuntaviivoiksi luodaan puitteet, joiden mukaan paikalliset ja alueelliset viranomaiset voivat kehittää laajaan paikalliseen kumppanuuteen perustuvia työllisyysstrategioita. Innovatiivisilla toimilla tuetaan tällaisten strategioiden toteutusta läheisessä yhteistyössä alueellisten ja kansallisten toimijoiden kanssa. Toimiin liittyvää tutkimusta tuetaan paikallisten työllisyysstrategioiden soveltamisen vertailumenetelmien edistämiseksi. Tähän sisältyvät indikaattoreita ja vertailukohtia koskeva menetelmällinen tutkimus, hyviksi osoittautuneiden toimintatapojen määrittäminen ja mekanismit, joilla varmistetaan käytäntöjen ja kokemusten vaihto. Työllisyysulottuvuuden sisällyttäminen kaikkiin paikallispolitiikan osa-alueisiin 30. Tarkoituksena on tukea kokeilutoimia, joilla pyritään sisällyttämään työllisyysnäkökulma kaikkiin paikallispolitiikan osa-alueisiin, kuten jätehuoltoa, kulttuuria, urheilua, koulutusta, lastenhoitoa ja muita sosiaalipalveluja koskevaan politiikkaan, sekä arvioimaan niiden lisäarvoa työpaikkojen luomisen kannalta. Koulutusstandardien kehittäminen kolmannessa järjestelmässä toimiville yrittäjille ja innovaattoreille 31. Erityisesti kolmannen järjestelmän organisaatioihin liittyvät uudet yrittäjyyden muodot, joihin sisältyy uudenlaisia työn ja tuotannon muotoja, pyrkivät yhdistämään sosiaaliset ja taloudelliset tavoitteet ja edistämään näin yhteiskunnan uusiin tarpeisiin vastaamista. Tukea annetaan sosiaalisille ja johtamistaidoille, joita kansalaisyhteiskunnassa ilmenevien yrittäjyysmahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen edellyttää. Rahoitusvälineiden kehittäminen kolmannen järjestelmän toimien tukemiseksi 32. Innovatiivisilla toimilla tuetaan sellaisten kestävien rahoitusmuotojen kehittämistä kolmatta järjestelmää varten (lainoista riippuvuuden välttämiseksi), joissa yhdistyvät innovatiiviset rahoitusvälineet kuten mikrolainat, paikalliset solidaarisuusrahastot, maksukupongit ja verohuojennukset. Palvelujen ja työpaikkojen laadun parantaminen 33. Tuetaan laadunvarmistusmenetelmien sekä palvelujen tarjonnan vähimmäisstandardien ja työolosuhteita koskevien laatustandardien varmentamismenetelmien kehittämistä. Erityistä huomiota kiinnitetään sosiaalisiin ja henkilökohtaisiin palveluihin, kolmas järjestelmä mukaan luettuna. VII TULOSTEN HYÖDYNTÄMINEN, LEVITTÄMINEN JA ARVIOINTI 34. Innovatiivisten toimien hallinnointiin liittyy olennaisesti hankkeiden tulosten ja saatujen kokemusten hyödyntäminen ja levittäminen. Menestyksekästä innovaatiotoimintaa on hyödynnettävä niin, että maksimoidaan sen vaikutukset toimintapolitiikkaan ja tarvittaessa rakennerahastojen ohjelmien tavoitteisiin 1, 2 ja 3 sekä kansallisiin työllisyyttä koskeviin toimintasuunnitelmiin. Paikalliset sosiaalista pääomaa ja alueelliset tietoyhteiskuntaa koskevat aloitteet ovat hyviä esimerkkejä innovaatioiden tarjoamisesta käytettäviksi päätoimien yhteydessä. 35. Jotta innovatiivisilla toimilla voitaisiin hyödyntää täysimääräisesti innovatiivisten lähestymistapojen kokeileminen todellisuudessa samoin kuin innovaatioiden ja erityistietämyksen siirrettävyyden kokeileminen, komission sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten hallintoelinten samoin kuin työmarkkinaosapuolten ja kolmannen järjestelmän organisaatioiden on toimittava tiiviissä yhteistyössä. Unionin tasolla komissio hyödyntää olemassa olevia komiteoita ja työryhmiä, kuten ESR-komiteaa, työllisyyskomiteaa, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun komiteaa ja työn organisoinnin eurooppalaista verkostoa (EWON), levittämään tuloksia ja arvioimaan käynnistettyjen toimien vaikutuksia Euroopan työllisyysstrategian ja muiden yhteisön ohjelmien kannalta. 36. Hyvien innovatiivisten toimintatapojen löytämiseksi ja levittämiseksi komissio tukee seuraavanlaisia toimia pyrkiessään unionin tason vaikutukseen: * yhteistyöverkostojen perustamisen tukeminen ja kokemusten vaihto, johon voi kuulua esittelyvierailuja, seminaareja, selvityksiä ja henkilövaihtoa; * selvitysten ja esittelyhankkeiden tukeminen kokemusten levittämiseksi; konferenssien ja seminaarien järjestäminen sekä Internet-sivujen luominen innovaatioiden levittämiseksi; 6 artiklaan perustuvien hankkeiden ryhmittymisen ja verkostoitumisen sekä niiden välisen käytäntöjen vaihtamisen tukeminen; * uuden tietoteknologian hyödyntäminen niin, että ESR:n innovatiivisiin toimiin liittyvistä Internet-sivustoista tulisi eurooppalainen vertailukohta tällä alalla. 37. ESR-asetuksen 6 artiklan mukaiset innovatiiviset toimet ovat arvioinnin kohteena. Kutakin aihepiiriä koskevia toimia arvioidaan sekä hankkeiden toteutuksen aikana että jälkikäteen saavutettujen tulosten vaikutusten, innovatiivisuuden, tehokkuuden ja siirrettävyyden mittaamiseksi. VIII RAHOITUS, HALLINTO JA VUOSIKERTOMUKSET 38. Perusasetuksessa säädetään, että innovatiiviset toimet on pantava täytäntöön yksinkertaisesti, avoimesti ja moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. 39. Euroopan sosiaalirahastosta (2000-2006) voidaan rahoittaa innovatiivisia toimia osuudella, joka saa olla enintään 0,40 prosenttia ESR:n vuosittaisesta kokonaisrahoituksesta [9]. Innovatiivisia toimia varten jaksolla 2000-2006 vuosittain myönnettävät ESR:n määrärahat vahvistetaan talousarviomäärärahojen vuosittaisen jaon perusteella. Rahoitettaviin toimiin kuuluvat selvitykset, kokeilu- ja esittelyhankkeet ja kokemusten vaihto. Komission aloitteesta toteutettuja teknisen avun toimenpiteitä rahoitetaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 23 artiklan mukaisesti. [9] Vrt. neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 22 artiklan 1 kohta. 40. Tuettavien hankkeiden olisi oltava taloudellisesti riittävän merkittäviä arvokkaiden kokemusten tarjoamiseksi. Kussakin ehdotuspyynnössä asetetaan rahoitustuen vähimmäis- ja enimmäismäärä (yleensä 300 000-3 miljoonaa euroa) sekä ESR:n tuen prosenttiosuudet. Jos yksittäisen hankkeen koko vaikuttaa liian pieneltä, voidaan useita eri hankkeita rahoittaa yhtenä ryhmänä, jolloin hankkeita koordinoi sama henkilö. 41. Komissio ei anna hankkeiden kaikki kustannukset kattavia avustuksia. Hankkeista vastaavien on osallistuttava toimien kustannuksiin. ESR:n avustus ei kata sellaisia kustannuksia, jotka eivät täytä tukikelpoisille kustannuksille asetettuja ehtoja, eikä kustannuksia, jotka olisivat aiheutuneet, vaikka hanketta ei olisi toteutettu. 42. Hankkeista vastaavien on osoitettava selvästi, kenellä on hallinnollinen ja rahoituksellinen vastuu hankkeiden johtamisessa. Heidän olisi osoitettava myös kykenevänsä johtamaan hanketta ja vastaamaan julkisen rahoituksen käytöstä. 43. Innovatiivisille toimille annettavan tuen läpinäkyvyyden varmistamiseksi komissio käyttää avoimia ehdotuspyyntöjä, jotka julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä ja Internetissä Europa-sivustolla. Hankkeiden tukikelpoisuus määräytyy julkaistavan ehdotuspyynnön soveltamisalan ja aihepiirin mukaan. 44. Kuhunkin ehdotuspyyntöön liittyvän hankevastaavien oppaan avulla hankkeista vastaavat henkilöt voivat jättää tukihakemuksensa asetuksessa (EY) N:o 1784/1999 asetettujen kriteerien ja vaatimusten mukaisesti. 45. Kun päätös tuen myöntämisestä on tehty, tehdään sopimus (tukisopimus), jossa määritellään sopimuspuolten oikeudet ja velvollisuudet Euroopan komission avustusten hallinnoinnin käsikirjan mukaisesti. 46. Pääsääntöisesti hankkeiden hallinnoinnista vastaavat suoraan komission yksiköt. ESR-asetuksen 6 artiklan vaikutusten maksimoimiseksi komissio voi kuitenkin käyttää rahoitustukena aiheelliseksi katsoessaan asetuksen (EY) N:o 1260/1999 27 artiklan mukaisia yleiskattavia tukia. Suoriin tukiin sovelletaan avustusten hallinnoinnin käsikirjan sääntöjä ja suosituksia. 47. Innovatiivisten toimien tulosten levittämiseksi mahdollisimman laajalti komission yksiköt laativat vuosikertomuksen ESR-asetuksen 6 artiklan mukaisten innovatiivisten toimien toteutuksesta. Kertomus esitetään ESR-komitealle ja toimitetaan käytännesääntöjen mukaisesti Euroopan parlamentille.