Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, alueiden komitealle sekä talous- ja sosiaalikomitealle Kansalaisten verkon kehittäminen Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen tärkeys ja Euroopan komission keinot kehittää sitä"

(1999/C 198/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon neuvostolle, Euroopan parlamentille, alueiden komitealle sekä talous- ja sosiaalikomitealle - Kansalaisten verkon kehittäminen - Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen tärkeys ja Euroopan komission keinot edistää sitä, KOM(1998) 431 lopull.,

ottaa huomioon komission 13. heinäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. heinäkuuta 1998 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Euroopan laajuiset verkot - Liikenne - Tietoyhteiskunta" tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 3:n tammikuun 22. päivänä 1999 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 436/98 rev., jonka esittelijä oli Marcello Panettoni,

hyväksyi 10.-11. maaliskuuta 1999 pitämässään 28. täysistunnossa (maaliskuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon.

1. Johdanto

1.1. Paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen merkitys

1.1.1. Alueiden komitea toteaa, että liikenteellä on epäilemättä erittäin tärkeä merkitys kestävälle kehitykselle, joka on yksi Amsterdamin sopimuksessa Euroopan unionille määritellyistä tavoitteista.

1.1.2. Komitea katsoo, että talouden alueellisten kehityssuunnitelmien toteuttamisen kannalta on välttämätöntä luoda laadultaan korkeatasoinen ja kestävän kehityksen mukainen paikallis- ja alueliikenneverkko. Hyvä paikallis- ja alueliikenneverkko on myös ratkaiseva tekijä jäsenvaltioiden ja unionin liikennejärjestelmän toimivuuden kannalta. Tällaisella järjestelmällä on monia talouden, yhteiskunnan ja ympäristön kannalta erittäin merkittäviä vaikutuksia. Tehokas liikennejärjestelmä on olennainen osa talouden kehityssuunnitelmia, ja siten myös työllisyyden parantamiseen tähtääviä ohjelmia. Niinpä se on samoin olennainen osa kestävää talouskehitystä, koska se vähentää liikenneruuhkia, parantaa ympäristön tilaa, alentaa energiankulutusta sekä auttaa torjumaan saasteita, etenkin hiilidioksidipäästöjä. Tehokas alue- ja paikallisliikenne on niin ikään pätevä keino hallita ja torjua kaikkein pienituloisimpien, työttömien, vammaisten tai syrjä- ja maaseudulla asuvien sosiaalista syrjäytymistä. Lisäksi se vahvistaa heikkojen alueiden alueellista yhteenkuuluvuutta.

1.1.3. Komitea kiinnittää huomiota viime aikoina entistä selvemmin ilmenneeseen liikkuvuuden peruspiirteeseen: liikenteen järjestelmällisyys on vähentynyt ja siitä on tullut epäsäännöllisempää. Muutokseen on vastattava entistä joustavammilla järjestelmillä ja vähentämällä yhtäältä nykyisten järjestelmien jäykkyyttä ja toteuttamalla toisaalta yhdistettyjä ja entistä enemmän intermodaalisuuteen ja monipuolisiin vaihtoehtoihin perustuvia järjestelmiä.

1.1.4. Komitea kiittää komissiota päätöksestä esittää kaupunkialueiden kestävää kehitystä koskeva toimintasuunnitelma. Komission tulee kuitenkin varoa, etteivät harvaan astutut maaseutualueet, joilla on usein vanhanaikaiset perusrakenteet, joudu eristyksiin. Komitea korostaa, että kansalaisten verkon kehittäminen tästä lähtökohdasta antaa mahdollisuuden vastata vaatimuksiin, joita ilman laadun parantaminen edellyttää. Lisäksi komitea toivoo tukea nykyistä kauaskantoisemmille aloitteille, kuten esim. ympäristöystävällisempien vaihtoehtoisten liikennemuotojen ja väylien tarmokkaampaa edistämistä. Tähän liittyy myös innovatiivisten ja vähän saastuttavien esim. sähkö- tai maakaasumoottoritekniikka tai polttoainekennoteknologiaa (vety) hyödyntävien ajoneuvojen levittäminen, puhtaan ympäristön ja liikennevälineiden kehittäminen ja levittäminen sekä taajamien tavaraliikennejärjestelmien kehittäminen ja tukeminen.

Viitaten lausuntoluonnokseen CdR 230/98 on lisäksi pyrittävä maankäytön koordinoituun suunnitteluun ja sellaiseen hinnoitteluun, että kestävien liikennemuotojen käyttö tulee taloudellisemmaksi ja houkuttelevammaksi.

1.2. Muutoksen mahdollisuudet

1.2.1. Komitea korostaa, että alue- ja paikallisliikenteen merkitys on viime vuosina kasvanut, ja 75 % matkoista kuuluu paikallisliikenteen piiriin. Komitea kiinnittää alue- ja paikallisviranomaisten huomion mahdollisuuteen tehdä koordinointityötä ja toisaalta mahdollisuuteen, että talouden toimijat ja käyttäjien järjestöt osallistuisivat liikenneverkon suunnitteluun.

Alueiden komitea korostaa kuitenkin, että henkilöautoja on edelleen tarpeen kehittää ympäristöä säästävämmiksi. Henkilöauto on lähitulevaisuudessa edelleen välttämätön monille kansalaisille EU:n harvaan asutuilla seuduilla, joilla ei ole joukkoliikenteen perusrakennetta.

1.2.2. Komitea toivoo, että asiasta kiinnostuneet yksittäiset osapuolet tekevät tarkoituksenmukaisia aloitteita joukkoliikennejärjestelmien kestävyyden parantamiseksi ja yksityisautoilusta riippuvuuden vähentämiseksi. Paikallishallinnossa on tarpeen lisätä huomiota maankäytön suunnitteluun rajoittamalla asuinalueiden, koulujen, kauppojen, terveydenhuoltopalvelujen, tuotantolaitosten ja harrastusmahdollisuuksien hajauttamista ja vähentämällä siten matkustus- ja liikkumistarvetta. Lisäksi on paikallaan puuttua järkevällä tavalla työaikajärjestelyihin ja työajan eriyttämiseen, jotta nykyisen liian keskittyneen ja jäykän käytännön sijasta päästäisiin mahdollisimman suureen joustavuuteen ja palvelujen tasaiseen jakautumiseen. Myös maankäytön suunnittelustrategiassa liikenne on syytä ottaa huomioon olennaisena tekijänä, joka talouskehityksen lisäksi osaltaan edistää myös mm. sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Aluesuunnittelustrategioissa annetaan etusija epäilemättä toimille, jotka tähtäävät liikennejärjestelyjen optimaaliseen hallintaan erityisen ruuhkaisilla alueilla esim. rajoittamalla liikennettä tietyillä alueilla, lyhentämällä pysäköintiaikoja, maksullistamalla pysäköintiä, valvomalla alueille pääsyä ja ottamalla joissain tapauksissa käyttöön tiemaksujärjestelmiä. Rajoitusten vastapainona hallinnon tulee edellyttää julkisen liikenteen tarjoajilta korkealaatuista palvelua, helppoa saatavuutta ja erityisesti riittävää joustavuutta, joka vastaa tyydyttävällä tavalla kansalaisten muuttuneisiin tarpeisiin. Näin päästään lopulta luomaan ovelta ovelle ulottuva liikennejärjestelmä, jota voidaan pitää yhtenäisenä kansalaisten verkkona.

1.2.3. Komitea on täysin samaa mieltä komission kanssa liikennepalvelujen yhdistämisen periaatteesta, joka on epäilemättä julkisen joukkoliikenteen aseman vahvistamisen kannalta keskeinen tekijä, ja perustuu eri kuljetusmuotojen yhdistämiseen tehokkaasti siten, että yksittäiset kuljetusmuodot liittyvät saumattomasti toisiinsa. Kyseisen tavoitteen toteutumisella on kaksi ehtoa. Yhtäältä perusrakenteet on suunniteltava mahdollistamaan eri kuljetusmuotojen yhdistäminen ja takaamaan mahdollisimman hyvät yhteydet. Toisaalta edellytetään palvelujen aikataulujen yhteensovittamista ja niiden suunnittelua siten, että ne joustavat riittävästi ja niissä otetaan huomioon liikennejärjestelmissä yleensä luonnostaan ilmenevät myöhästymiset. Lisäksi edellytetään eri liikennemuotojen käytön helpottamista ottamalla käyttöön yhteistariffijärjestelmä sekä soveltamalla uutta tekniikkaa matkalippukäytännön yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi. Lopuksi on kiinnitettävä erityistä huomiota väestöä palvelevan tiedotusjärjestelmän suunnitteluun, jonka avulla kukin löytää parhaiten tarpeitaan vastaavat liikennepalvelut siten, että julkisen liikenteen palvelujen voidaan todella katsoa muodostavan verkon.

1.3. Euroopan unionin tehtävät

1.3.1. Komitean mielestä Euroopan unioni voi erityisesti seurantaa kehittämällä saada aikaan paikallis- ja aluetason sekä jäsenvaltioiden toimille huomattavaa lisäarvoa. Seurannan tulee olla aktiivista ja edistää hedelmällistä tietojenvaihtoa kaikkein tehokkaimmiksi osoittautuneista ratkaisuista sekä aktivoida yksittäisten palvelujen myönteistä vertailua ja positiivista kilpailua sekä niiden laadun parantamista. Komitea on lisäksi vakuuttunut, että Euroopan unioni voi tukea yhteisen liikennepolitiikan laatuun, tehokkuuteen ja kestävään liikkuvuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttamista luomalla poliittisen ja oikeudellisen kehyksen, jolla pyritään kannustamaan paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen järjestelmien käyttöä. Näin kansalaiset saadaan tukemaan yksityisautoilun vaihtoehtoja rohkaisevaa politiikkaa. Komitea toivoo, että unionin rahoitusvälineitä käytetään tässä yhteydessä riittävästi paikallis- ja alueliikenteeseen tehtyjen perusrakenne-, hyödyntämis- ja materiaalisijoitusten tukena ensisijaisina tavoitteina kasvu, työllisyys, taloudellinen ja yhteiskunnallinen yhteenkuuluvuus, kilpailukyky, energiansäästö, ympäristötekijöiden entistä tehokkaampi huomioon ottaminen, tasavertaiset mahdollisuudet ja liikuntarajoitteisten mahdollisuuksien parantaminen liikennevälineiden käyttämiseksi.

Direktiivissä ehdotettu unionin toiminta neljällä alalla (tietojen vaihto, esikuva-analyysit, poliittisen ja juridisen kehyksen luominen, rahoitusvälineiden tehokas käyttö) vaikuttaa asiaankuuluvalta. AK:n mielestä tulisi kuitenkin valvoa, etteivät suunnitellut toimet johda liikenteen kehittämisen kannalta vahingolliseen joustamattomuuteen tai velvoitteisiin.

Tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota läheisyysperiaatteen noudattamiseen. Alue- ja paikallisviranomaisille on jätettävä liikkumavaraa erityisesti julkisen henkilölähiliikenteen tarjonnan järjestämisessä, jotta paikalliset rakenteet ja lähtökohdat voidaan ottaa riittävällä tavalla huomioon.

2. Työohjelma

2.1. Tietojen vaihdon edistäminen

Komitea pitää erittäin hyödyllisenä ajatusta koota tietopankki, johon kerätään ja josta on helposti saatavilla kaikki paikallis- ja alueliikenteestä saatuihin kokemuksiin liittyvä tieto ja johon on koottu yhteen kaikki niin julkishallinnon kuin liikennöitsijöiden hallussa olevat tiedot. Tätä tietopankkia voidaan edelleen täydentää jäsenvaltioiden hallitusten ja Euroopan unionin toteuttamien hankkeiden tuloksilla sekä jo vuonna 1998 saatavilla helppopääsyisyyttä koskevilla tiedoilla.

2.1.1. Paikallisliikenteen tietopalvelu

Komitea kannattaa ja tukee Euroopan komission aloitetta luoda paikallisliikenteen Eltis-tietopalvelu (European Local Transport Information System), yhteistyössä kaupunkien ja alueiden Polis-verkon sekä julkisen liikenteen kansainvälisen liiton (International Union of Public Transport) kanssa. Tietopankki sisältäisi tietoja reiteistä, palvelutarjonnasta, maankäytön suunnittelusta, palvelujen saatavuudesta ja hinnoittelusta. Komitea arvostaa erityisesti sitä, että palvelun on tarkoitus olla kansalaisten käytettävissä sähköisessä muodossa Internetin kautta.

2.1.2. Keskeisten toimijoiden yhteistyö

Komitea pitää merkittävänä komission ohjelmaa, jolla pyritään selvittämään yhtenäisen henkilöliikenteen kehittämisen estävät syyt ja löytämään niihin käytännön ratkaisuja hyödyntämällä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa järjestettäviä pyöreän pöydän keskusteluja, joihin osallistuisivat myös kaikkein vaikutusvaltaisimmat järjestöt ja pätevimmät asiantuntijat. Tätä tarkoitusta varten olisi erittäin hyödyllistä järjestää kansainvälinen konferenssi, jonka tarkoituksena olisi levittää kaikkia nyt kehittelyvaiheessa olevia ja paikallisyhteisöille, liikennöitsijöille ja paikallisliikenteen käyttäjille tarkoitettuja välineitä entistä paremmin.

2.1.3. Komitea ehdottaa, että luodaan verkko, johon osallistuvat nykyiset eurooppalaiset organisaatiot, alue- ja paikallisviranomaisten eri virastot ja sekä teknisiä että taloudellisia, niin jäsenvaltioiden ja paikallisviranomaisten erityistoimiin kuin yhteisön politiikkoihin ja ohjelmiin liittyviä tietoja levittävät ja vaihtavat yrityksiä edustavat järjestöt. Komitea on samaa mieltä siitä, että myös Keski- ja Itä-Euroopan sekä Baltian maat voivat tulevaisuudessa käyttää tällaisia verkkoja. Näissä maissa matkustustavat ovat viimevuosina muuttuneet huomattavasti, ja niissä on käynnissä huomattavia ohjelmia, joilla edistetään kestävää liikkuvuutta ja julkisen liikenteen laatua. Euroopan unionin jäsenvaltioiden tarpeet voisivat osoittautua erittäin hyödyllisiksi niiden tutkimusohjelmien hyödyn maksimoimiseksi, joihin nämä maat osallistuvat.

2.2. Liikennejärjestelmiä edistävät esikuva-analyysit

2.2.1. Komitean mielestä niin palveluista vastaavien viranomaisten kuin liikennöitsijöiden esikuva-analyysit tukevat palvelujen laadun parantamista. Komiteasta terveen kilpailun avulla saavutettaisiin yhä merkittävämpiä teknisiä ja taloudellisia tuloksia. Palvelusopimukset voisivat sisältää kannusteita tarkkaan määritellyn tuloksen saavuttamiseksi sekä hyödyllisen ja palvelun laatua kokonaisuutena edistävän prosessin aktivoimiseksi. Esikuva-analyysi kattaisi sekä käyttäjät että koko väestön. Tästä olisi se etu, että myös se väestönosa, joka ei tavallisesti käytä julkisen paikallisliikenteen palveluja, saataisiin kiinnostumaan niistä.

2.2.2. Komitea tukee Euroopan komission aikomusta kehittää "itsearviointijärjestelmä". Sen katsotaan mahdollistavan liikennöitsijöiden osalta palvelujen laatua rajoittavien syiden selvittämisen laaduntarkkailun tapaan ja palvelevan siten osaltaan palvelun tuotantosyklin parantamista.

2.2.3. Komitea ehdottaa, että edeltävässä kohdassa mainittua, julkisen kaupunkiliikenteen tarjousten ja sopimusten laatua koskevaa Quattro-tutkimushanketta (Quality Approach in Tendering/Contracting Urban Public Transport Operations) levitettäisiin nykyistä laajemmalle. Hankkeen tavoitteena on luoda luettelo laatujohtamisen perusteista ja menetelmistä.

2.2.4. Komitea korostaa, että täydellisen kehyksen luominen edellyttää myös arviointimenetelmiä, jotka mahdollistavat paikallisten liikennejärjestelmien teknisen kokonaisarvioinnin. Tällä komitea tarkoittaa aluesuunnitteluhankkeita ja liikenteen hallintajärjestelmiä, jotka eivät selvästikään kuulu liikennöitsijöiden vaan viranomaisten vastuualueeseen. Tässä yhteydessä komitea on erittäin kiinnostunut komission yhdessä julkisviranomaisten ja alan toimijoiden kanssa vuosina 1998-1999 toteutettavaksi suunnittelemasta esikuva-analyysia soveltavasta kokeiluhankkeesta, jossa vertaillaan tiettyjä avainindikaattoreita, kuten väestön tyytyväisyyttä tiettyihin liikennepalveluihin, palvelujen tehokkuutta ja liikennepalvelujen vaikutusta muihin aloihin ja erityisesti ympäristöön.

2.2.5. Komitea arvostaa erityisesti komission aloitetta ottaa käyttöön yhdenmukaiset standardimääritelmät, jotka ovat erittäin käytännöllisiä pyrittäessä luomaan yhdenmukaiset ja vertailukelpoiset laatukriteerit. Näin poistuu vanha muuttujien epäyhdenmukaisuus, jonka takia vertailu ei ole koskaan ollut luotettavaa. Komitea kannattaa myös julkisen paikallisliikenteen esikuva-analyysejä koskevan ohjekirjan laatimista. Komitea tukee ajatusta laatuperusteiden luomisesta ja ilmaisee erityisesti tyytyväisyytensä siihen, että alan huomattava elämäänlaatuun liittyvä arvo tunnustetaan.

2.3. Asianmukaisen poliittisen kehyksen luominen

Komission tiedonannossa korostetaan henkilöliikenteen parantamisen ja riittävän poliittisen kehyksen luomisen välistä voimakasta yhteyttä. Kyseinen kehys epäilemättä vaikuttaa liikennepalvelujen kysynnän tasoon, asuinpaikan valintaan sekä tekijöihin, joiden perusteella valitaan joko joukkoliikenne tai yksityisautoilu. Se vaikuttaa lisäksi liikennöitsijöiden toimintaan ja niiden tarjoamien palvelujen laatuun. Tässä yhteydessä unionilla on oltava oma selkeä roolinsa. On kuitenkin otettava huomioon tämän uuden poliittisen kehyksen vaikutukset alueelliseen ja sosiaaliseen koheesioon maaseutualueilla.

2.3.1. Maankäytön suunnittelu ja ympäristöarviot

Komitea kannattaa unionin tason yhteisiä ja integroituja maankäytön suunnittelun suuntaviivoja, jotka määriteltiin Noordwijkin ministerikokouksen heinäkuussa 1997 hyväksymässä ensimmäisessä Euroopan aluekehityssuunnitelmassa. Komitea kiinnittää erityisesti huomiota vaikutuksiin, joita nykyisentyyppisellä voimakkaasti hajauttavalla aluesuunnittelulla on: se on harventanut julkisen liikenteen palveluja vähäosaisten vahingoksi. Nyt onkin etsittävä parasta mahdollista yhteiseurooppalaisen liikenneverkon, alue- ja koheesiopolitiikan sekä ympäristö- ja matkailuohjelmien kaltaisten keinojen yhdistelmää, joka Euroopan unionin tulee toteuttaa ja jonka avulla voidaan omaksua liikenteeseen liittyvät parhaat mahdolliset maankäytön suunnitteluperusteet.

2.3.2. Komitea pitää merkittävänä komission jatko-ohjelmaa, joka koskee ympäristövaikutusten arviointiperusteiden laajentamista. Nykyinen maankäytön suunnittelun arviointi ei itse asiassa riitä, ja komiteasta onkin paikallaan antaa direktiivi, jossa säädetään liikenteeseen ja maankäytön suunnitteluun liittyvien suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista. Niinpä se tukee julkishallinnolle suunnattua komission aloitetta, jolla niille pyritään antamaan ohjeet, joiden avulla on mahdollista ottaa liikennejärjestelyt asianmukaisesti mukaan maankäytön suunnitteluun liittyviin ympäristövaikutusselvityksiin. Ohjeet on tarkoitus antaa ohjekirjan ja koulutusseminaarien muodossa.

2.3.3. Komitea ilmaisee tyytyväisyytensä siihen, että useat hallintotasot ja monet yritykset ottavat omissa ympäristöhallintosuunnitelmissaan yhä useammin huomioon liikenteenhallintasuunnitelmat, ja määrittelevät näissä aloitteissa, mikä kuuluu kestävän liikenteen piiriin. Tämä on osoitus huomattavasta kulttuurin muutoksesta, jonka mukaan ympäristöolojen parantuminen sekä saatavuuden aste mahdollistavat rakenteiden ja järjestelmien laajentamisen tai uusien rakentamisen. Vaikutukset ulottuvat lisäksi mm. pysäköintipaikkojen perustamiskulujen ja yksityisautoilla tehtävien työmatkojen vähenemiseen. Italiassa hiljattain säädetyn uuden lain myötä ryhdyttiin soveltamaan käsitettä. "mobility manager", mikä osoittaa, että asiaan kiinnitetään erittäin paljon huomiota energian säästämiseksi ja ympäristöolojen parantamiseksi erityisesti alue- ja paikallisliikenteessä.

2.3.4. Komiteasta komission suunnitelma liikkuvuuden hallintaa käsittelevän eurooppalaisen foorumin luomiseksi on erittäin hyödyllinen. Foorumiin osallistuisivat teollisuuden edustajat ja kuluttajajärjestöt. Tavoitteena on yhdistää liikenteen hallinnasta saadut erilaiset kokemukset ja kehittää lisäksi aiheen vertailevaa analyysia, tavoitteena etsiä kaikkein tehokkaimpia ja mahdollisimman laajalti sovellettavia ratkaisuja vastaamaan Euroopan unionin maiden erilaisiin tarpeisiin. AK korostaa, että koska paikallisyhteisöt vastaavat maankäytöstä, ja ne ovat usein järjestäviä viranomaisia, niillä on oltava paikka liikkuvuuden hallintaa käsittelevässä eurooppalaisessa foorumissa liikennepalveluiden käyttäjien ja liikennöitsijöiden rinnalla.

2.3.5. Uusien energiamuotojen (ajoneuvoihin tarkoitettu maakaasu, nestekaasu jne.) käytön edistäminen

Komitea ehdottaa toteutettavuustutkimusten ja uuden, saastuttamatonta energiaa käyttävän rautatiekaluston prototyypin tekemistä.

2.4. Oikeudenmukainen ja tehokas liikenteen hinnoittelu

Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että liikenteen nykyinen epäjohdonmukainen hinnoittelujärjestelmä haittaa varmasti kestävän kehityksen mukaista liikennettä. Yksityisautoilulle on tyypillistä siitä aiheutuvien todellisten kulujen riittämätön sisällyttäminen hintaan, kun ajatellaan esim. tieinfrastruktuurin kustannuksia ja ulkoisia, esim. saastumiseen, ruuhkiin ja onnettomuuksiin liittyviä tekijöitä. Tilanne, jossa autonomistajat maksavat ajokilometreistä suhteellisen korkeita kiinteitä kustannuksia ja erittäin alhaisia muuttuvia kustannuksia, on epänormaali ja tulee korjata, sillä se ei kannusta luopumaan yksityisautoilusta. Komitea muistuttaakin oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua koskevassa komission vihreässä kirjassa määritellyistä perusteista. Komiteasta on erittäin paikallaan luoda sellaiset uudet hinnoitteluperusteet, joilla toteutetaan ulkoisten kulujen sisällyttäminen hintoihin. Kyseisen järjestelmän myötä tulisi ottaa käyttöön kulujen eriyttämisen periaate, jonka mukaan kunkin matkustusmuodon kohdalla otettaisiin huomioon ympäristöhaittoihin, ruuhkiin, onnettomuuksiin jne. liittyvät kustannukset. Tavoitteena on julkisen joukkoliikenteen käytön lisääntyminen vaihtoehtona, joka hyödyttää myös kaikkein pienituloisimpia. On siis otettava huomioon harvaanasutut alueet, joilla ei ole käytössä joukkoliikennevaihtoehtoa ja joilla yksityisautoilu kärsii kovin, jos muuttuvien kustannusten osuus kasvaa.

Hinnoittelujärjestelmään liittyen alueiden komitea kehottaa komissiota selvittämään ulkoisten kulujen hintoihin sisällyttämisen eri strategioiden taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset. Tässä yhteydessä tulisi selvittää riittävän kattavasti myös nykyistä paremmin kustannuksia vastaavien kuljetushintojen vaikutukset kuormaus- ja kuljetusalaan sekä Euroopan unionin kilpailuasemaan.

2.4.1. Alueiden komitea panee merkille komission näkemyksen, jonka mukaan tiemaksut voisivat olla yksi keino torjua kaupunkialueiden ruuhkia. Komitea kuitenkin epäilee tämän käytännön toteutettavuutta, koska monet oikeudelliset, hallinnolliset ja organisatoriset ongelmat ovat edelleen ratkaisematta. Lisäksi tässä yhteydessä on varmistettava läheisyysperiaatteen noudattaminen. Se, miten laajasti tällainen toimi hyväksytään riippuu siitä, mihin tiemaksuin kerättävät varat käytetään. Selkeä ja yleisesti hyväksyttävä sijoittaminen julkisen liikenteen laadun parantamiseen sekä jalankulkijoita ja pyöräilijöitä hyödyttäviin perusrakenteisiin otettaisiin hyvin vastaan. Väestö tuntisi lopulta osallistuvansa kansalaisten verkon luomiseen tähtäävään hankkeeseen ja kokisi sen omakseen. Komitea pitää erittäin kauaskantoisena komission aikomusta kehittää jäsenvaltioiden välisten alueita ja kaupunkeja edustavien ryhmien kanssa tiemaksujärjestelmää osana koordinoitua strategiaa, jolla pyritään takaamaan, että kyseisestä tutkimuksesta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Komitea on erittäin kiinnostunut yhtenäisestä CAPRI-toiminnasta (Concerted Action for Transport Pricing Research Integration), jolla pyritään vahvistamaan liikenteen hinnoitteluun liittyvien tutkimusten tuloksia ja erityisesti pääsemään yksimielisyyteen liikennepolitiikan vaikutuksista. Erityisen tärkeää on luonnollisesti tunnistaa ja analysoida tekijät, jotka vaikuttavat siihen, miten kansalaiset hyväksyvät kyseisen politiikan.

AK korostaa, että eri liikennemuotojen perusrakenteiden hinnoitteluongelma on hyvin monimutkainen, mikä edellyttää poliittisesti vaikeita valintoja, joiden on sallittava paikallisyhteisöille tiettyä liikkumavaraa ja jotka eivät saa vaarantaa julkisen liikenteen paikallista tasapainoa.

2.5. Liikenteen telematiikka

2.5.1. Komitean mielestä telematiikan sovellukset liikenteessä kuuluvat tietotekniikan yleisen kehityksen piiriin. Ne muodostavat nykyään yritysten kilpailukyvyn ja julkisten palvelujen laadun perustan. Komitea kannattaa komissioin strategista suunnitelmaa, jossa tieto- ja tietoliikennetekniikan yhdistelmille asetetaan tavoitteeksi tehostaa palveluja ja parantaa niiden laatua samalla kyseisten tekniikkojen yhdentymistä tukien. Komitea arvostaa suuresti telematiikan sovellutuksia, joiden on tarkoitus hyödyntää työpaikoilla, kodeissa, liikenteessä, pysäkeillä ja asemilla käytettävissä olevia reaaliaikaisia tietoja. Tarjotun tiedon tulee koskea kaikkia liikennejärjestelmän osa-alueita, kuten aikatauluja, reittejä, teiden ja moottoriteiden ruuhkautumisastetta ja pysäköintipaikkojen saatavuutta. Väestön on saatava parhaaksi katsomiensa valintojen tekemiseksi kaikki mahdollinen käyttämäänsä liikenneverkkoa koskeva tieto.

Alueiden komitea ei vähättele vaaraa, että huomattava taloudellinen panostus telematiikan sovelluksiin lisää ennen kaikkea yksityisen ajoneuvoliikenteen houkuttelevuutta. Tämän vuoksi unionin rahoitusvälineiden avulla tulisikin telematiikkaohjelmien keskeiseksi tehtäväksi asettaa julkinen liikenne sekä sen ja muiden ympäristöä säästävien liikennemuotojen yhdistäminen.

2.5.2. Komiteasta olisi myös erittäin hyödyllistä yksinkertaistaa ja automaattistaa maksujärjestelmiä ottamalla käyttöön sähköisiä lippujärjestelmiä ja kehittämällä monikäyttökortteja, joilla koko liikennejärjestelmän eri palvelut, kuten julkisen liikenteen matkat, pysäköintimaksut, liikenteeltä suljettujen alueiden pääsymaksut ja tietullit voidaan maksaa.

2.5.3. Komiteasta on palvelujen mahdollisimman korkean laadun saavuttamiseksi erittäin tärkeää kehittää telemaattisia hallintajärjestelmiä käytettäväksi ajoneuvokaluston hallinnassa, niiden teknisissä tarkastuksissa, julkisen liikenteen etuajo-oikeuden valvonnasta liikennevaloin, kulkuneuvojen keskitetyssä ohjailussa ja vammaisten ja vanhusten auttamiseen tarkoitetuissa kutsujärjestelmissä. Tämän vuoksi komiteasta on tärkeää, että komission valmistelemia älykäs liikennejärjestelmä- (City Pioneer) ja Carisma-hankkeita seurataan tarkasti ja ne toteutetaan asianmukaisesti. Niiden tavoitteena on ylläpitää telemaattisten sovellusten kehitystä kaupungeissa ja luoda yhteys Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon kuuluviin järjestelmiin. Aloitteiden lähtökohtana ovat kaupunkikohtaisesti vaihtelevat poliittiset päämäärät, ja aloitteiden tavoitteena on löytää niille kullekin kaikkein sopivimmat telemaattiset ratkaisut.

2.6. Ajoneuvo- ja ympäristöstandardit

2.6.1. Komitea toivoo, että ajoneuvoja koskevat tekniset standardit saadaan yhdenmukaistettua ja panee tyytyväisenä merkille, että komissio on antanut uusien linja-autojen rakentamisesta direktiiviehdotuksen, jossa määritellään yhteiset standardit erityisesti helppopääsyisyyden osalta. Direktiivin odotetaan tulevan voimaan 1. lokakuuta 1999. Tämän vuoksi komitea tukee Euroopan standardointikomitean (CEN) ja Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean (CENELEC) teknisten viitestandardien laatimistyön tuloksia, jotka liittyvät julkisia hankintoja koskevaan direktiiviin.

2.6.2. Komitea toivoo lisäksi, että kansainvälinen julkisen liikenteen liitto (UITP) ja Euroopan rautatiekaluston valmistajien liitto (UNIFE) kiirehtisivät yhteisten teknisten ratkaisujen etsimistä kaupunkien kevyttä raideliikennettä ja kiskobusseja varten. Tässä asiassa komitea haluaa kiinnittää huomiota siihen, että nykyään tieliikenteen ajoneuvoja koskevat 1970-luvulta peräsin olevat standardit ylittyvät reilusti, ja ne onkin saatettava pikaisesti ajantasalle. Komitea toivoo lisäksi, että ajoneuvojen päästönormeja, polttoaineen laatua sekä tarkastuksia ja huoltoa koskevat komission esittämät ja autonvalmistajien ja öljyteollisuuden kanssa yhdessä toteutettuun Auto-Oil -ohjelman tuloksiin perustuvat direktiivit hyväksytään mahdollisimman pian. Komitea kehottaa seuraamaan tarkasti Auto-Oil II -ohjelmaa, jonka yhteydessä ajoneuvoihin ja polttoaineisiin liittyvien jo tunnettujen ongelmien lisäksi etsitään ratkaisua siihen, miten julkiseen liikenteeseen ja liikenteen johdonmukaiseen hinnoitteluun liittyvillä toimenpiteillä voidaan parantaa ympäristöä.

2.7. Julkiset palvelut sekä paikallisen ja alueellisen henkilöliikenteen kilpailu

2.7.1. Komitea korostaa julkisen liikenteen erittäin tärkeää merkitystä torjuttaessa ympäristöhaittoja, tuettaessa talouskasvua ja edistettäessä yhteiskunnallista yhteenkuuluvuutta. Tästä seuraa, että julkisten liikennepalvelujen yhteiskunnallinen kysyntä on epäilemättä merkittävämpää kuin pelkästään kaupallisiin perusteisiin pohjautuva tarjonta. Tämän perusteella liikennepalveluja voidaan pitää luonteeltaan julkisina palveluina.

2.7.2. Komitea korostaa, että on viranomaisten tehtävä päättää julkisten palvelujen tarjonnasta ja tarjousten hyväksymisestä sekä tarvittaessa auttaa niiden kustannuksissa, riippumatta siitä edustavatko palvelua tarjoavat liikenteenharjoittajat julkista tai yksityistä sektoria.

2.7.3. Komitea kiinnittää huomiota palvelujen yhtenäistämisen vaatimukseen, jota jo korostettiin perusvaatimuksena. Koska useiden kilpailevia palveluja tarjoavien liikennöitsijöiden yhtenäistämisestä parhaalla mahdollisella tavalla ei ole takuita, lienee parasta yhtenäistää liikennettä myöntämällä tarjouskilpailun perusteella yhdelle liikenteenharjoittajalle määräaikainen yksinoikeus tarjota tietyntyyppisiä julkisia liikennepalveluja tietyllä maantieteellisellä alueella ja tarjota liikennöitsijälle samalla mahdollisuus investoida infrastruktuuriin, ajoneuvoihin ja teknologiaan sekä laatia tarkoitusta varten luonteeltaan kannustavia määräyksiä.

2.7.4. Komitea muistuttaa yhteisön lainsäädännöstä, jossa yhtäältä säädetään, että julkisesti rahoitetut liikennepalvelut on määriteltävä selkeästi sopimuksissa, mutta toisaalta todetaan, ettei velvoite koske alueellista ja paikallista henkilöliikennettä. Kyseessä on seikka, joka on saatettava ajantasalle. Komitean mielestä olisi lisäksi paikallaan laatia oikeussäännöt, jotka selkeästi määrittelisivät palveluille asetettavat vaatimukset sekä viranomaisten ja palvelun tarjoajien välisten sopimusten sisältämät taloudelliset korvaukset.

2.7.5. Komitea korostaa, että kilpailuttaminen tarjoaa mahdollisuuden parantaa palveluja ja saavuttaa tai ylläpitää taloudellisesti edullinen kustannus-hyöty-suhde. Komitea viittaa kokemuksiin eri maissa, joissa kilpailuttamista on käytetty onnistuneesti ja saatu alennettua kustannuksia 10-35 % ja lisättyä samalla erityisesti kaupunkiliikenteen tehokkuutta. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että Isotope-tutkimuksen (Improved Structure and Organisation for Urban Transport Operations of Passangers in Europe) mukaan kilpailun edistäminen ja kilpailuttaminen on parantanut palveluja ja vähentänyt menoja. Komitean mielestä toiminnan sääntelyssä ja verkon yhtenäistämisessä on kuitenkin tarpeen edetä. Vastaavia myönteisiä tuloksia on saatu rautateillä, vaikka alalla jouduttiinkin turvautumaan kannustepolitiikkaan epäilemättä huomattavien investointien edistämiseksi. Tuloksena syntyy nousukierre, jossa palvelujen laadun parantuminen lisää niiden käyttöä, mikä puolestaan parantaa menojen ja tulojen välistä suhdetta. Näin kertyy sijoitettavia varoja, jotka investoituina parantavat palvelua sekä määrällisesti että laadullisesti.

2.7.6. Komitea on täysin samaa mieltä komission kanssa kansalaisten verkkoa koskevassa vihreässä kirjassa esitetystä aikomuksesta edetä paikallis- ja alueliikenteen sääntelykehyksen ajantasaistamisessa. Se huomauttaa kuitenkin, että läheisyysperiaatteen noudattaminen on tässä yhteydessä erityisen tärkeää.

Komitean mielestä uudet kilpailu- ja markkinasäännöt ovat välttämättömiä liikennejärjestelmän tehostamiseksi. Uudistuksen tarve johtuu eri syistä, jotka ovat maakohtaisia. Komitea kehottaa komissiota panostamaan kilpailusta saatujen kokemusten vaihtoa. Komitea huomauttaa komissiolle erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan esimerkin osoittaneen, ettei markkinoiden sääntelyn poistamisesta ja avoimesta kilpailusta ole koitunut yleisluonteista hyötyä. Avoin kilpailu tarjoaa mahdollisuuden halpaan verkkoon pääsemiseksi, mutta näin ei välttämättä luoda liikennejärjestelmää, joka sopii käyttäjien tarpeisiin, tarjoaa asiakaspalvelua ja ottaa huomioon ympäristövaikutukset. Järjestelmän asianmukaisuus olisi varmistettava ennen sen soveltamista, koska ei voi olettaa, että markkinat tarjoavat suoraan parhaimman ja tehokkaimman järjestelmän. Toisaalta komitea toteaa, että monopolististen rakenteiden säilyttämisellä on ollut vain vähän merkitystä sosiaalisten ja ympäristöllisten tavoitteiden kannalta. Lisäksi kokemukset useissa EU-maissa, joissa ei ole toteutettu sääntelyn poistamisohjelmia, osoittavat, että valtion liikennelaitoksilla ei ole välttämättä yleishyödyllisiä päämääriä. Komitea onkin sitä mieltä, että julkisten laitosten tulee keskittyä etupäässä sääntelytehtävään. On tärkeää, että palvelusopimuksissa tarjotaan laatustandardit ja että niihin sisältyy käyttäjäetuja kuten asiakaspalvelu. On myös noudatettava sellaisia sosiaalisia vaatimuksia kuin palkkataso ja työolot. Komitea kehottaa komissiota harkitsemaan lähestymistavaksi kilpailua ympäristöä sekä asiakkaita, alue- ja paikallisviranomaisia ja liikenteenharjoittajia koskevien asioiden yhteydessä.

2.7.7. Yksinoikeuksia koskevien sopimusten laatimisen osalta komitea huomauttaa, että niissä otetaan asianmukaisesti huomioon alueellinen toimivalta, yksinoikeuden luonne, sopimusten voimassaolo, niiden rahoitusrakenne sekä erityisesti riskien koko ja laatu. Komitea toteaa lisäksi, että julkisviranomaisille olisi varattava mahdollisuus luoda omia strategioita ja turvautua vapailla markkinoilla noudatettaviin menettelyihin.

2.8. Liikuntarajoitteisten liikennepalvelut

2.8.1. Komitean mielestä liikuntarajoitteisten määritelmä on erittäin laaja puhuttaessa liikkuvuudesta ja liikennevälineiden käytöstä. Se ei kata pelkästään vammaisia, vaan myös henkilöt, joiden on matkatavaroiden, lastenvaunujen tai mukana olevien lasten takia hankala liikkua. Tämän ryhmän kannalta perusehto on epäilemättä helppopääsyisyys. Komitea haluaa korostaa liikennevälineiden helppopääsyisyyden edellytyksinä automaattisesti avautuvia ovia, erityistä tiedotuspalvelua, matalalattialinja-autoja, joihin on mahdollista astua kadun tasolta, ja kulkuneuvoon nousemista helpottavia korotettuja pysäkkejä. Vaikka näillä on tarkoitus helpottaa ensisijaisesti vammaisten tai liikuntarajoitteisten matkustamista unionin jäsenvaltioissa, ne myös parantavat laadullisesti järkevällä tavalla joukkoliikennejärjestelmää ja tekevät siitä koko väestön kannalta entistä houkuttelevamman.

2.8.2. Julkisen liikenteen käyttötapojen tai -järjestelmien uudenaikaistaminen

Komitea ehdottaa julkisen liikenteen käyttötapojen tai -järjestelmien uudenaikaistamisen edistämistä etenkin maaseutualueilla siten, että kyseisten liikenneverkkojen hallintokustannukset supistetaan minimiin.

2.9. Henkilöautojen yhteiskäyttö ('kimppakyyti')

Alueiden komitea katsoo, että henkilöautojen yhteiskäyttö täydentää merkittävällä tavalla julkisen henkilöliikenteen tarjontaa. Komitean mielestä juuri julkisten liikennevälineiden ja henkilöautojen yhteiskäyttö voi olla merkittävä osaratkaisu taajamien liikenneongelmiin ekologiselta, yhteiskunnalliselta ja markkinataloudelliselta kannalta. Komitea suositteleekin kansalaisten verkon täydentämistä järjestäytyneellä henkilöautojen yhteiskäytöllä.

3. Euroopan unionin rahoitusvälineiden tehokas käyttö

3.1. Komitea on samaa mieltä periaatteesta, että mikäli paikallis- ja alueliikenteen rahoitustuen hallintaa tarvitaan, on se paikallis- ja aluehallinnon vastuulla. Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että paikallis- ja alueliikenteelle voidaan myöntää rahoitustukea, mikäli kestävän kehityksen mukainen paikallinen henkilöliikenne on keskeisessä asemassa pyrittäessä Euroopan unionin ohjelmien tavoitteisiin, kuten esim. Euroopan laajuisen verkon liittämiseen asianmukaisesti paikallisiin verkkoihin rakennerahastoista rahoitettujen kehitysohjelmien toteuttamiseksi entistä paremmin. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että Euroopan laajuisten verkkojen tukemiseen käytettävissä olevat niukat määrärahat olisi keskitettävä liikenne- ja infrastruktuurihankkeisiin, jotka ovat tärkeitä laajoja alueita kattavan verkoston parantamiseksi. Komitea ei ymmärrä komission ehdotusta sisällyttää Euroopan laajuisten verkostojen sekä paikallis- ja alueliikenteen infrastruktuurien leikkauskohdat Euroopan laajuisia verkostoja koskeviin suuntaviivoihin yleisen tuen mahdollistamiseksi. Komitea on myös samaa mieltä periaatteesta, jonka mukaan komission tulisi harkita tukea Keski- ja Itä-Euroopan maille ja EU:n syrjäisemmille alueille, joissa kestävän paikallisliikenteen rooli liittyy kaukoliikenteen ja aluekehityspolitiikan parantamiseen.

AK kehottaa komissiota tarkastelemaan erityisen huolellisesti niiden alueiden tarpeita, joiden syrjäinen sijainti tai olosuhteet (erityisen hankala maasto tai erityisen harva asutus) tuottavat vaikeuksia paikalliselle ja alueelliselle liikenneverkolle kärjistäen alueiden epäedullista asemaa Euroopan Unioniin nähden niiden syrjäisen sijainnin takia.

3.2. Euroopan laajuinen liikenneverkko

3.2.1. Komiteasta on paikallaan kiinnittää erityistä huomiota sekä Euroopan laajuisten liikenneverkkojen (TEN-T) kehittämiseen että niiden liittämiseen alueellisiin ja paikallisiin liikenneverkkoihin. Euroopan laajuisen liikenneverkon tulee varmistaa pääsy jäsenvaltioiden verkkoihin, ja sen kehittäminen edellyttää vähintään 400 miljardin ecun investointeja vuoteen 2010 saakka.

3.2.2. Komiteasta olisi siksi hyödyllistä suunnata sijoituksia Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Se on yhtä mieltä parlamentin ja neuvoston määrittelemistä ensisijaisista kohdealoista ja etenkin niistä, jotka liittyvät verkkoon pääsyn edellyttämiin perusrakenteisiin ja verkon sisäisten vaihtomahdollisuuksien luomiseen ja kehittämiseen, liikenteen hallintojärjestelmiin, asemointiin ja navigointiin sekä telemaattisten palvelujen käyttöönottoon. Tässä yhteydessä komitea kehottaa komissiota suhtautumaan myönteisesti kuljetusmuotojen välisten matkustajaterminaalien liittämiseen mukaan TEN-T -suuntaviivoihin ja lisäksi arvioimaan tilanteita, joissa paikallisen ja alueellisen infrastruktuurin liittymät olisi sisällytettävä verkkoon.

3.3. Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen ohjelmat

3.3.1. Myös komitea pitää välttämättömänä jatkaa tutkimustyötä tavoitteena ennen kaikkea teknisten innovaatioiden luominen ja uusia organisaatiomuotojen määrittely. Komitea tukee samalla laajamittaisia esittelyhankkeita. Komitea esittää, että vuosina 1999-2000 valmistuvaa viidettä puiteohjelmaa levitetään mahdollisimman laajalle unionin jäsenvaltioissa. Komitea on myös samaa mieltä komission ehdottamista toimista, joista neljä liittyy tiiviisti kansalaisten verkkoon, nimittäin "Kestävän kehityksen mukainen liikkuvuus ja intermodaalisuus", "Maaliikenne ja meriteknologia", "Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö" ja "Järjestelmät ja palvelut kansalaisia varten".

3.4. Aluekehitys ja rakennerahastot

3.4.1. Komitea tukee myös tällä alalla toteutettavia toimia, joiden avulla edistetään sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa ottaen huomioon, että juuri kohdennetut liikenteen parannukset ovat välttämättömiä tiheään tai harvaan asutuilla alueilla mm. koulutussuunnitelmien toteuttamisen onnistumiseksi, uusien työpaikkojen luomiseksi sekä kaupunkikeskusten ja kaupunkien ympärillä olevien keskusten elinvoiman palauttamiseksi. Näin ollen on välttämätöntä investoida kaupunkiliikenteeseen ja pitää ensisijaisena tavoitteena liikenteen kestävyyttä.

3.4.2. Komitea suosittelee myös erityisen huomion kiinnittämistä maaseutualueisiin. Niitä varten tulisi suunnitella kehitysstrategioita, jotka tukevat niiden elinkeinorakenteen monipuolistamista, tehostavat liikennettä ja katkaisevat näillä alueilla lähes täydellisen riippuvuuden yksityisautosta.

Tämän vuoksi komitea pitää tarpeellisena erityisrahoitusta, jolla julkista liikennettä voidaan vahvistaa sellaisilla taantuvilla tai haja-asutusalueilla, joilla kaupallisesti hoidetut palvelut eivät toimi.

Kyseisessä kohdassa ehdotetaan ohjelmaa, joka tutkisi liikenneongelmia vähäliikenteisillä alueilla niin kysynnän kuin tarjonnan kannalta.

3.5. Euroopan unionin rahoituksesta tiedottaminen

Komitea suosittelee kaikkia rahoitusmahdollisuuksia ja rahoitustuen saantiperusteita esittelevän ohjekirjan julkaisemista ja laajaa levittämistä.

Bryssel 11. maaliskuuta 1999.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Manfred DAMMEYER