Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Loppuarviointi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta (2000–2006) ja nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi toteutetusta yhteisön toimintaohjelmasta (2004–2006) /* KOM/2008/0398 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 26.6.2008 KOM(2008) 398 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Loppuarviointi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta (2000–2006) ja nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi toteutetusta yhteisön toimintaohjelmasta (2004–2006) KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Loppuarviointi yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta (2000–2006) ja nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi toteutetusta yhteisön toimintaohjelmasta (2004–2006) 1. JOHDANTO Yhteisön toiminta nuorisoalalla jakautui vuosina 2000–2006 seuraaviin kahteen tukimuotoon: - tuki hankkeille, jotka kuuluvat yhteisön Nuoriso-toimintaohjelmasta 13. huhtikuuta 2000 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1031/2000/EY[1] soveltamisalaan - tuki eurooppalaisten valtioista riippumattomien nuorisojärjestöjen ja Euroopan nuorisofoorumin toimintamenoja varten. Vuosien 2004–2006 tuki kuului yhteisön toimintaohjelmasta nuorisoalalla Euroopan laajuisesti toimivien organisaatioiden tukemiseksi 21. huhtikuuta 2004 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 790/2004/EY[2] soveltamisalaan. Koska molempien tukimuotojen loppuarviointi ajoittuu samaan aikaan ja koska ne on vuodesta 2007 lähtien yhdistetty yhdeksi ohjelmaksi, komissio piti parempana laatia niistä yhden ainoan kertomuksen, jossa esitetään arviointeihin pohjautuvat päätelmät sekä suositukset, joita sovelletaan nuorisotoimintaohjelmaan (Youth in Action) (2007–2013). Arviointeihin voi tutustua seuraavassa osoitteessa: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#youthHeader 2. OHJELMAN TAVOITTEET 2.1. Nuoriso-toimintaohjelma Nuoriso-toimintaohjelmalle asetettiin tavoitteiksi tukea nuorten aktiivista osallistumista Euroopan rakentamiseen, vahvistaa nuorten yhteisvastuullisuutta, edistää nuorten aloitteellisuutta, yrittäjyyttä ja luovuutta sekä lujittaa nuorisoalan yhteistyötä. Tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettiin muun muassa seuraavat toimet: - Nuorten Eurooppa, jonka tukikohteena oli nuorisovaihto - Nuorten eurooppalainen vapaaehtoistyö, jossa nuori vapaaehtoinen tekee yhteisvastuullista työtä asuinmaansa ulkopuolella - Nuorisoaloitteet, joissa tuettiin luovia ja innovatiivisia aloitteita sekä aloitteita, joissa kannustetaan nuoria yhteisvastuullisuuteen - Yhteistoimet, joita toteutettiin tietojen ja taitojen Eurooppaa koskevien muiden yhteisötoimien (varsinkin Sokrates ja Leonardo da Vinci) kanssa - Tukitoimet, joissa rahoitettiin muun muassa nuorisotoimen työntekijöiden koulutusta ja yhteistyötä tukevia toimenpiteitä. Ohjelmasta myönnettyjä avustuksia oli paljon ja kontaktit tuensaajiin tiiviitä, minkä vuoksi hallinnointi hoidettiin suurelta osin hajautetusti, kansallisten toimistojen kautta. Eräillä kansallisilla toimistoilla oli laajempi tehtävä: oman maansa kansallisena toimistona toimimisen lisäksi ne antoivat tukea kaikille kansallisille toimistoille ja kehittivät vastaavaa erityisosaamista. Tästä toiminnosta käytetään nimitystä SALTO (Support, Advanced Learning and Training Opportunities). Ohjelmassa tuettiin myös tiedotuspisteitä, jotka välittävät nuorille informaatiota EU:n laajuisesti tarjoutuvista mahdollisuuksista (Eurodesk-verkko, joka muodostuu kussakin maassa olevista toimipisteistä). Tietyt ohjelman osat olivat sen luonteisia, että niitä oli aiheellista hallinnoida keskitetysti EU:n tasolla. Tähän tehtävään komissio käytti teknisen avun toimistoa vuoteen 2006 saakka. Tuolloin aloitti toimintansa koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirasto, ja yksi sen osastoista otti vastatakseen kyseisten toimien hallinnoinnista. Vuosiksi 2000–2006 käytettävissä olleet määrärahat (maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa) Euroopan unionin talousarvio | 624,2 | Muut rahoitusosuudet (Efta/ETA ja ehdokasmaat) | 90,6 | Yhteensä | 714,8 | Määrärahojen toteutunut käyttö | 701,4 | Arvio osallistujien määrästä vuosina 2000–2006 (tuhansina) Nuorisovaihto | 465,8 | Eurooppalainen vapaaehtoistyö | 25,7 | Nuorisoaloitteet | 153,4 | Tukitoimet | 206,9 | Yhteensä | 851,8 | 2.2. Ohjelma nuorisoalalla toimivien organisaatioiden tukemiseksi Päätavoitteena oli tukea kansainvälisten valtioista riippumattomien nuorisojärjestöjen ja (lähes sadasta nuorisojärjestöstä muodostuvan) Euroopan nuorisofoorumin toimintaa myöntämällä niille toiminta-avustuksia. Niiden toiminnassa on ennen kaikkea määrä edistää nuorten aktiivista osallistumista julkiseen elämään ja yhteiskuntaan sekä yhteisön yhteistyötoimien kehittämistä nuorisoalalla. Ohjelman hallinnointi hoidettiin kokonaisuudessaan keskitetysti. Vuosiksi 2004–2006 käytettävissä olleet määrärahat (maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa) Euroopan unionin talousarvio | 12,9 | Muut rahoitusosuudet (Efta/ETA ja ehdokasmaat) | 0,2 | Yhteensä | 13,1 | Määrärahojen toteutunut käyttö | 12,9 | Vuosina 2004–2006 myönnettyjen avustusten lukumäärä Avustukset Euroopan nuorisofoorumille | 3 | Avustukset eurooppalaisille valtioista riippumattomille nuorisojärjestöille | 234 | 3. ARVIOINTI 3.1. Lähtökohdat Nuoriso-toimintaohjelman loppuarvioinnissa käytettiin lähtökohtana seuraavaa aineistoa: - jäsenvaltioiden ja muiden osallistujamaiden arviointiraportit - raportti, jonka laatineella ulkopuolisella arvioijalla oli kansallisten raporttien lisäksi käytössään tulokset omista selvityksistään. Niitä arvioija suoritti tärkeimmille osallistujille lähetettyjen kyselylomakkeiden avulla. Kyseisen ulkoisen arvioinnin suoritti ECORYS, joka voitti tarjouskilpailun ja teki komission kanssa puitesopimuksen vuonna 2006. Nuorisoalalla toimivien organisaatioiden tukemiseksi toteutettua ohjelmaa koskeva loppuarviointi perustuu ulkopuolisen arvioijan, The Evaluation Partnership, raporttiin. Arvioija valittiin vuonna 2006 käynnistetyn rajoitetun tarjouspyynnön perusteella. 3.2. Menetelmät Nuoriso-toimintaohjelman ulkoisessa arvioinnissa sovellettiin erityisesti seuraavia menetelmiä: kirjallisen aineiston läpikäynti, indikaattorien määrittely, haastattelut, internetkyselyt ja maakohtaiset tutkimukset. Arvioinnissa käytettiin muun muassa kyselyvastauksia, joita palautti noin 2 500 nuorisojärjestöä, 900 osallistunutta nuorta ja 450 sosiaalipedagogiikan alan ohjaajaa (”nuorisotyöntekijää”). Toisen ohjelman arvioinnissa käytettiin menetelminä kirjallisen aineiston läpikäyntiä, verkkokyselyjä, mietintäryhmiä, suoria haastatteluja ja lyhyitä sähköisiä kyselyjä. 3.3. Arvioijien päätelmät Kummankin ohjelman arvioinnit ovat monilta osin varsin myönteiset. Nuoriso-toimintaohjelma vastasi hyvin EU:n yleistä nuorisopolitiikkaa. Ohjelma täytti useimpien tuensaajien tarpeet. Siinä edistettiin tehokkaasti nuorten tietoisuutta kansalaisuudesta, myös Unionin kansalaisuudesta, ammatinvalintaan liittyvissä kysymyksissä ja lisättiin osaltaan nuorten yhteisvastuullisuutta. Toisaalta ohjelmassa ei tavoitettu yhtä tehokkaasti muita heikommassa asemassa olevia nuoria. Ohjelman ansiosta saatiin sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien keskuudessa aikaan huomattavia myönteisiä tuloksia, minkä lisäksi nuorisojärjestöille koitui välillisiä myönteisiä vaikutuksia. Toisen ohjelman arvioijat toivat esiin, että ohjelman myötä tuensaajat tutustuivat paremmin unionin toimintaan ja toimielimiin. Nuoriso-toimintaohjelmaa varten oli käytettävissä sopivasti taloudellisia resursseja; toisaalta joidenkin kansallisten raporttien mukaan rahoitusta olisi lisättävä. Hallintorakenteita pidettiin kaiken kaikkiaan tarkoituksenmukaisina ja tehokkaina. Keskeiset parannusehdotukset koskevat SALTO-toimintoa ja Eurodesk-pisteitä sekä ohjelman tulosten seurannassa sovellettuja yleisiä järjestelyjä. 3.3.1. Nuoriso-toimintaohjelman täydentävyys ja relevanssi Nuoriso-toimintaohjelman täytäntöönpanokauden aikana kehitettiin Euroopan unionin toimia nuorten hyväksi antamalla vuonna 2001 valkoinen kirja EU:n nuorisopolitiikan uudet tuulet [3] ja tekemällä eurooppalainen nuorisosopimus vuonna 2005[4]. Arvioijat korostavat Nuoriso-toimintaohjelman täydentävyyttä näiden toimien tavoitteisiin nähden. Täydentävyys Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmaan nähden oli arvioijien mukaan vain osittaista. Näiden ohjelmien välillä olisi voitu tehdä enemmän yhteistyötä. Nuoriso-toimintaohjelman katsotaan suurelta osin täydentävän kansallisia nuorisopoliittisia toimia. Ohjelmassa otettiin huomioon useimpien tuensaajien, varsinkin nuorten, tarpeet. Myös sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien näkemyksen mukaan ohjelma on erittäin arvokas; toiminnan olisi kuitenkin oltava joustavampaa, jotta ohjaajien tarpeet tulisivat tarkemmin huomioon otetuiksi. 3.3.2. Nuoriso-toimintaohjelman vaikuttavuus Ohjelman avulla parannettiin erittäin onnistuneesti siihen osallistuneiden nuorten taitoja kansalaisuuskysymyksissä, varsinkin kun tarkastellaan asenteita, viestintää ja sosiaalisia taitoja. 90 prosenttia vaihtotoimintaan osallistuneista ilmoitti tulleensa aiempaa suvaitsevammaksi. Ohjelman vaikuttavuus oli hyvä myös, kun tarkastelukriteerinä on tunne kuulumisesta Euroopan unioniin. Aktiivista osallistumista arvioitaessa voidaan todeta, että monet nuoret ovat jatkaneet aktiivista osallistumistaan tai ryhtyneet osallistumaan aktiivisesti paikallisten tai kansainvälisten järjestöjen toimintaan hankkeiden päätyttyä. Aktivoituminen ei aina johdu ohjelmasta, mutta kolmasosa osallistujista totesi menneensä mukaan kansainväliseen toimintaan ohjelman ansiosta. Ohjelmaan osallistuminen vaikuttaa nuorten, varsinkin nuorten vapaaehtoisten, työllistyvyyteen. Osallistuminen näkyy myös ainevalinnoissa. 62 prosenttia vapaaehtoisista ilmoitti osallistumisen vaikuttaneen työuraan. Nuorten kertoman mukaan heidän yhteisvastuullisuutensa on lisääntynyt ohjelmaan osallistumisen jälkeen. Muita heikommassa asemassa olevien nuorten osallistuminen ohjelmaan oli melko vähäistä (21 prosenttia nuorisovaihdoissa ja 13 prosenttia eurooppalaisessa vapaaehtoistyössä). Osallistujien koulutustaso oli yleensä korkea. Sukupuolten tasa-arvon osalta ohjelman vaikuttavuus oli hyvä. Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajat tulivat ohjelman ansiosta entistä tietoisemmiksi kansainvälisyyskasvatuksesta ja tutustuivat uusiin työmenetelmiin. 91 prosenttia ohjelmaan osallistuneista sosiaalipedagogiikan alan ohjaajista ilmoitti saaneensa ohjelmasta lisäarvoa verrattuna muuhun suorittamaansa koulutukseen. Arvioijien mukaan tukitoimien avulla pystyttiin tehokkaasti tukemaan sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien ammatillista kehitystä ja muun muassa heidän sitoutumistaan eurooppalaisiin verkkoihin. Hankittuja tietoja sovellettaisiin kuitenkin laajemmin käytäntöön, jos sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien tarpeisiin kiinnitettäisiin aiempaa enemmän huomiota. Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajat eivät myöskään saa riittävästi tietoa ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista. Lisäksi voitiin havaita välillisiä myönteisiä vaikutuksia kuten vapaaehtoisia vastaanottaneiden organisaatioiden kansainvälistyminen. 3.3.3. Nuoriso-toimintaohjelman hyödyllisyys ja kestävyys Ohjelma lisäsi osaltaan epävirallista oppimista. Se vaikutti enemmän nuorten parissa tehtävän työn käytänteisiin kuin nuorisopolitiikkaan: ohjelman vaikutukset politiikkaan eivät olleet kovin suuret (tosin uusissa jäsenvaltiossa vaikutuksia havaittiin jossain määrin), ja vaikutukset tulivat pikemminkin esiin innovatiivisina lähestymistapoina. 79 prosenttia nuorten eurooppalaisen vapaaehtoistyön hankkeisiin osallistuneista nuorisojärjestöistä katsoo, että hankkeet johtivat hyvien toimintatapojen vaihtoon. Kyselyssä mukana olleet järjestöt totesivat, että ohjelman ansiosta solmittiin uusia järjestöjen välisiä kansainvälisiä yhteyksiä, vaikka yhteydenpitoa oli jo aiemminkin. Ohjelman avulla pystyttiin vahvistamaan kyseisiä verkkoja ja tukemaan niiden kestävyyttä. Ohjelmasta ei yleensä koitunut tosiasiallisia vaikutuksia jäsenvaltioiden hallintorakenteisiin, paitsi joissakin uusissa jäsenvaltioissa. Liikkuvuutta hankaloittavat hallinnolliset esteet eivät vaikuta vähentyneen ohjelman vaikutuksesta. 3.3.4. Nuoriso-toimintaohjelman tehokkuus Hajautetusti hallinnoituihin osiin suunnattuja varoja pidettiin yleensä sopivina. Noin puolet kansallisista viranomaisista ja kansallisista toimistoista katsoi kuitenkin, että nuorisovaihtoihin tarkoitettuja määrärahoja on lisättävä, ja noin kolmannes piti tarpeellisena lisätä tukitoimien määrärahoja. Ulkopuolisten arvioijien mukaan pitäisi osoittaa enemmän varoja kansallisten toimistojen toimintaan, jotta voitaisiin kehittää muun muassa neuvontaa, sillä se on tärkeä toiminto, kun halutaan välttää tilanteet, joissa hankkeiden esittämiseen liittyvät menettelyt vaikuttavat kielteisesti osallistumismahdollisuuksiin. Hallintorakenteita pidetään kaiken kaikkiaan tehokkaina, mutta niitä on mahdollista parantaa. Entisen teknisen avun toimiston tilalle vuonna 2006 tulleen toimenpanoviraston tehokkuudesta on vielä liian aikaista tehdä päätelmiä. Kansallisiin toimistoihin perustuvaa järjestelyä pidetään toimivana, vaikka joissakin tapauksissa komissio on asettanut myöhään varoja niiden hallinnoitavaksi. Tärkeimmät huomaukset koskevat SALTO-toimintoa ja Eurodesk-pisteitä. SALTO-rakenteita pidettiin tarkoituksenmukaisina ja niiden työlle annettiin tunnustusta; niitä on kuitenkin mahdollista parantaa. Eurodesk-pisteiden tehtävistä ja lisäarvosta esitettiin kriittisempiä huomautuksia, ja arvioijien näkemyksen mukaan niiden toimintaa on tarkasteltava uudelleen. Ohjelman näkyvyyttä olisi aiheellista lisätä, jotta muita heikommassa asemassa olevia nuoria saataisiin tehokkaammin mukaan toimintaan. Edistystä tarvitaan myös ohjelman tulosten seurannassa, jossa on käytettävä perustana järkeistettyjä menettelyjä, työkaluja ja indikaattoreita. 3.3.5. Ohjelman vaikutuksia koskevat näkemyserot Kun kansallisia arviointeja verrataan Euroopan tasolla tehtyyn arviointiin, voidaan todeta huomattavia eroja varsinkin ohjelman vaikutusten kohdalla. Kansallisten raporttien mukaan ohjelmalla on ollut selviä vaikutuksia tietoihin, taitoihin ja asenteisiin, minkä ansiosta nuorten työllistyvyys ja tietoisuus kansalaisuudesta ovat parantuneet. Suurimmat vaikutukset ovat kertyneet henkilökohtaisella tasolla. Kansallisissa raporteissa korostetaan ohjelman osuutta nuorten epävirallisessa oppimisessa. ”Tämän ohjelman tärkein osa on epävirallinen oppiminen. (…) ohjelmassa tuettujen hankkeiden tarkoituksena on edistää oppimista sen sijaan että niissä tuettaisiin vaikutuksiltaan pinnallisia ”tapahtumia”. Epävirallisen oppimisen ytimenä on se, että oppimista tapahtuu myös virallisten rakenteiden, kuten koulun, ulkopuolella.” (NO) ”Nuoriso-toimintaohjelmaan osallistuminen (…) on hyvä lisä ansioluetteloon ja siitä voi olla hyötyä työpaikkaa haettaessa.” (DK) ”Yleisesti katsotaan, että Nuoriso-toimintaohjelmaan osallistumisen myötä perustaidot paranevat, mikä osaltaan parantaa työllistyvyyttä.” (UK) Raporteissa painotetaan ohjelman osuutta aktiivisen kansalaisuuden kehittämisessä ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun virittämisessä. ”Kaikissa toimissa (…) saatiin aikaan konkreettisia ja kestäviä vaikutuksia: osallistujat saivat lisää valmiuksia toimia yhteisvastuullisesti, oppia vieraita kieliä ja työskennellä vieraassa (Euroopan) maassa ja oppivat ymmärtämään paremmin vieraita kulttuureja. Samalla voitiin vähentää muukalaisvihaa.” (DE) ”Osallistujien henkilökohtaiset yhteydet toisen maan samanikäisiin nuoriin (...) olivat intensiivisempiä kuin tavanomaiset lomien tai vierailujen yhteydessä solmitut yhteydet ja sen ansiosta nuoret saivat uusia erinomaisia tilaisuuksia hankkia kokemuksia ja osaamista.” (LU) Raporteissa tuodaan esiin, että ohjelmaan osallistumisesta hyödyttiin ennen kaikkea yksilötasolla: ”Oppiminen tapahtuu pääasiassa ”hiljaisen tiedon” ja arkipäivän taitojen muodossa (...), esimerkiksi kun ystävystytään tai opitaan kieltä, mutta myös abstraktimmin (...), esimerkiksi kun tutustutaan uusiin kulttuureihin, suhtaudutaan avoimemmin uusiin kulttuureihin (…) ja muihin, opitaan suhteuttamaan oma tilanne muiden tilanteeseen jne.” (BE-NL) ”… ohjelmasta saadut kokemukset toivat monien osallistujien elämään tiettyjä uusia vaikutteita (itsenäistyminen, parempi omakuva, uusi maailmankuva jne.) tai vaikuttivat myös elämässä tehtyihin valintoihin: kansalaistoiminta, uudet koulutus- ja uranäkymät…” (BE-FR) Tällaisessa oppimisessa liikkuvuudella on tärkeä asema: ”Moni osallistuja ei ollut ennen vaihtoja käynyt koskaan Irlannin ulkopuolella.” (IE) ”Osalle muita heikommassa asemassa olevia nuoria vaihto oli ensimmäinen ulkomaanmatka.” (EE) Käytännöllisesti katsoen kaikissa raporteissa todetaan, että ohjelmasta koitui selvästi myönteisiä vaikutuksia sosiaalipedagogiikan alan ohjaajille ja nuorisojärjestöille: ”Järjestöjen ammattimaisuus EU-kysymyksissä parani ohjelman ansiosta. Siitä oli hyötyä myös nuorisoalan ammattilaisille, jotka antavat nuorille tietoja, neuvontaa ja tukea heidän hankkeissaan.” (FR) ”Nuorisojärjestöt saivat ohjelmasta hyötyä ennen kaikkea tiiviimpien yhteyksien ja kansainvälisten kumppanuuksien ansiosta.” (AT) ”Ohjelmassa (….) tuettiin vastuuorganisaatioiden toiminnan nivomista EU-näkökohtiin, kohotettiin ryhmähenkeä ja luotiin syrjimätön ja ammatillinen asenne yhteisön toimia kohtaan.” (SI) ”Nuoriso-toimintaohjelma on hyvää mainosta järjestöille ja parantaa niiden imagoa… Painoarvoa lisää huomattavasti se, että Nuoriso-toimintaohjelma on EU:n ohjelma.” (PL) Raporteissa korostetaan, että ohjelma kannusti osallistujia verkostoitumaan: ”70 prosenttia vastaajista ilmoitti, että ilman Nuoriso-toimintaohjelmaa ne eivät olisi koskaan ryhtyneet eurooppalaiseen yhteistyöhön. (…) 40 prosenttia järjestöistä totesi, että Nuoriso-toimintaohjelmaan osallistuminen on niiden ainoa kokemus EU-tason yhteistyöstä.” (BE-NL) ”Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajat (…) sekä heidän järjestönsä ja ryhmittymänsä solmivat eri toiminta-alojen kumppanuuksia lähes kaikissa ohjelmaan osallistuvissa maissa.” (CZ) Kansalliseen politiikkaan kohdistuvat vaikutukset tulevat pikemminkin esiin uusissa jäsenvaltioissa: ”On kiistatonta, että Nuoriso-toimintaohjelma (…) vaikutti myönteisesti asenteisiin, nuorten taitoihin (…) sekä kansallisen nuorisopolitiikan ja lainsäädännön kehittämiseen.” (SK) ”Yhteisön toimiin kuuluva Nuoriso-toimintaohjelma on tietolähde nuorisopolitiikan toteuttamisesta muissa EU:n jäsenvaltioissa.” (PL) Arvioinneissa esitetään myönteisiä huomioita ohjelman eri toimista ja niiden ominaisuuksista: ”Vapaaehtoisten saamat kokemukset ja heidän itsetuntonsa paraneminen sekä eurooppalaisen yhteysverkon laajentuminen johtavat todennäköisesti pitempikestoisiin vaikutuksiin kuin esimerkiksi nuorisovaihdot. On kuitenkin täysin mahdollista, että jotkut nuorisovaihtoihin osallistuneet ovat myös saaneet myönteisen kuvan, joka saattaa kestää koko heidän elämänsä ajan.” (SE) 3.3.6. Nuorisoalalla toimivien organisaatioiden tukemiseksi toteutettua ohjelmaa koskevan arvioinnin tärkeimmät päätelmät Ohjelman ansiosta Eurooppa-hanketta ja unionin toimielimiä voitiin tuoda nuoria lähemmäksi. Ohjelman tavoitteet olivat pitkälti yhteneväisiä valtioista riippumattomien järjestöjen tavoitteiden ja työmenetelmien kanssa. Ohjelma oli relevanssiltaan laajempi kuin rahoitustuet (tuensaajien imago vahvistui ja hallinnointivalmiudet lisääntyivät). Laajan verkon käytössäoloa koskeva vaatimus kannusti valtioista riippumattomia järjestöjä ulottamaan toimintaansa oman maansa ulkopuolelle. Yli 40 prosenttia vastanneista tuensaajista katsoi, että ne eivät olisi pystyneet selviytymään ilman unionin tukea. Ilmeisesti ohjelmaa siis pidettiin usein ainoana rahoitusmahdollisuutena, vaikka ei ole poissuljettua, että tuensaajat yliarvioivat tuen puutteen vaikutukset; myönnetyt tuet ovat kenties korvanneet muista lähteistä saatavilla olleen rahoituksen. Ohjelma kiinnosti sellaisia pieniä valtioista riippumattomia järjestöjä, jotka tarvitsevat eniten tukea. Jossain määrin ohjelma myös kannusti valtioista riippumattomia järjestöjä ja Euroopan nuorisofoorumia lähestymään sellaisia nuoria, jotka eivät vielä olleet mukana järjestötoiminnassa. Arvioijien mukaan avustukset lisäsivät osaltaan valtioista riippumattomien järjestöjen ja Euroopan nuorisofoorumin uskottavuutta ja näkyvyyttä jäsenten ja mahdollisten rahoittajien keskuudessa, mutta on epäselvää, parantuiko järjestöjen ja foorumin imago nuorten keskuudessa tämän ansiosta. Yhteensä 65 prosenttia valtioista riippumattomista järjestöistä ilmoitti vastauksessaan, että ne eivät joutuneet muuttamaan järjestönsä tavoitetta tai rakennetta ohjelmaan osallistumisen vuoksi ja että ohjelma ei niinkään vaikuttanut toimintojen lukumäärään vaan pikemminkin siihen, että toimintoja voidaan hoitaa entistä ammattimaisemmin. Euroopan nuorisofoorumille annettu tuki ei välttämättä vaikuttanut foorumin jäsenten kykyyn saada toimintaan mukaan lisää nuoria eikä tehostanut foorumin varainhankintaa. Avustus ei välttämättä saanut nuoria henkilökohtaisesti aktivoitumaan EU-kysymyksistä, mutta se kannusti Euroopan nuorisofoorumin jäseniä pysymään paremmin perillä asioista. Yli 50 prosenttia kyselyyn vastanneista henkilöistä piti hakemusmenettelyä mutkikkaana, mutta ei ylitsepääsemättömänä. Laatusyistä hylättiin erittäin vähän hakemuksia. Sen sijaan monet hakemukset hylättiin, koska ne eivät täyttäneet hallinnollisia edellytyksiä. Osallistujat toivovat, että olisi mahdollista saada monivuotisia avustuksia. Ohjelman avulla vahvistettiin valtioista riippumattomien järjestöjen ja Euroopan nuorisofoorumin toimintaa. Tämä vastaa hyvin komission näkemystä, jonka mukaan valtioista riippumattomat järjestöt ovat ratkaisevan tärkeitä kansalaisyhteiskunnan osallistumiseen tähtäävässä strategiassa. 4. PÄÄASIALLISET SUOSITUKSET – KOMISSION HUOMAUTUKSET 4.1. Muita heikommassa asemassa olevia nuoria olisi saatava paremmin mukaan toimintaan Olisi kehitettävä strategia, jonka avulla voitaisiin tavoittaa entistä enemmän sellaisia nuoria, joiden koulutustaso on alhainen. Tähän tavoitteeseen voidaan pyrkiä myös noudattamalla strategiaa, jossa julkaisut kohdistetaan mahdollisimman suoraan ohjelman mahdollisille osallistujille. Komissio on laatinut strategian, jonka avulla halutaan parantaa epäedullisessa asemassa olevien nuorten osallistumista. Heidän osallistumisensa on määritetty yhdeksi avustusten myöntämiskriteeriksi kyseisissä toimissa. Komissio on parantanut valmiuksia mitata tällaisten nuorten osallistumisastetta. Lisäksi se ottaa tämän suosituksen huomioon tiedotusstrategiassaan. 4.2. Nuoret olisi saatava paremmin mukaan hankkeiden valmisteluun Osallistujat olisi entistä useammin saatava mukaan hankkeiden valmisteluun. Tämän tavoitteen tukemiseksi olisi tarjottava koulutusta, jossa keskitytään hankkeiden valmisteluun, organisointiin ja täytäntöönpanoon. Ohjelmaoppaan ohjeissa painotetaan nuorten mukanaolon merkitystä. Rahoitussäännöissä määritetään joskus, että hankkeisiin osallistuvat nuoret voivat olla mukana valmistelevilla vierailuilla. 4.3. Sosiaalipedagogiikan alan ohjaajia olisi tuettava paremmin On suositeltavaa arvioida ohjaajien tarpeet entistä paremmin ja ottaa arviointitulokset huomioon heille tarjottavassa koulutuksessa, jonka olisi oltava entistä räätälöidympää. Komissio ottaa tämän suosituksen huomioon SALTO-toimintoa koskevissa pohdinnoissaan ja tarkastelee, miten sosiaalipedagogiikan alan ohjaajia voidaan kuulla paremmin kysymyksissä, jotka koskevat koulutuksen muotoa, sisältöä, menetelmiä, toteuttamista, seurantaa ja arviointia. 4.4. Hankkeiden toteuttajia olisi tuettava paremmin Kansallisilla toimistoilla on tärkeä tukitehtävä. Olisi hyvä kartoittaa, mitkä ovat suurimmat esteet hankkeiden esittämisvaiheessa. Komissio on vahvistanut periaatteeksi ”opastavan lähestymistavan”, jota noudattaen kansalliset toimistot tukevat hankkeiden toteuttajia. Tarkoituksena on saada ohjelmaan mukaan mahdollisimman paljon osallistujia ja tavoittaa muita heikommassa asemassa olevia nuoria. Osallistumista koskevia kriteerejä ja edellytyksiä on selkeytetty. Komissio tarkastelee kansallisten toimistojen kanssa, miten voidaan kartoittaa hankkeiden toteuttajien kohtaamat suurimmat vaikeudet. 4.5. Valtioista riippumattomien järjestöjen ja Euroopan nuorisofoorumin toiminnan vaikuttavuutta olisi parannettava Valtioista riippumattomien järjestöjen ja Euroopan nuorisofoorumin toimintaa koskevassa raportoinnissa olisi painotettava konkreettisten tekijöiden mittaamista ja arviointia. Valtioista riippumattomat järjestöt ja Euroopan nuorisofoorumi voisivat ottaa käyttöön mekanismeja, joiden avulla mitataan osallistujien tyytyväisyyttä. Ne voisivat kannustaa jäseniään vetämään toimintaan mukaan sellaisia nuoria, joilla ei ole aiempaa kokemusta politiikasta tai järjestötoiminnasta. Euroopan nuorisofoorumi voisi määritellä hyvät toimintatavat, joita sen jäsenjärjestöjen olisi noudatettava nuorten kuulemisessa. Komission olisi jatkossakin annettava hankkeiden toteuttajille apua hakemusvaiheessa, ja tästä saatavilla olevasta avusta olisi tiedotettava mahdollisimman näkyvästi. Komissio hyväksyy nämä suositukset. 4.6. Tulosten seurantaa olisi parannettava Ohjelman toteuttamista koskevia tietoja on jo kerätty, ja keräystä olisi jatkossa tehostettava. Keskitettyjä ja hajautettuja osia koskevat tiedot olisi sisällytettävä yhteen ainoaan seurantajärjestelmään. Komissio aikoo laatia ohjelman jatkuvaa arviointia käsittelevän strategian, jota varten määritetään seurantaindikaattorit. On käynnistetty hanke, jossa parannetaan kansallisten toimistojen käyttöön asetettua tietoteknistä järjestelmää, jota toimistojen on käytettävä. Komissio valvoo, että kyseiseen järjestelmään viedään kaikki kansallisilta toimistoilta tulevat tiedot sekä keskitetystä hallinnoinnista saatavat tiedot. 4.7. Ohjelman näkyvyyttä olisi parannettava On suositeltavaa lisätä ohjelman näkyvyyttä, jotta sen piiriin saataisiin laajemmin nuoria osallistujia ja jotta sosiaalipedagogiikan alan ohjaajat saisivat paremmin tietoa tarjolla olevista mahdollisuuksista. Näkyvyyttä voitaisiin myös lisätä kiinnittämällä entistä enemmän huomiota hyvien toimintatapojen vaihtoon. Komissio laatii tiedotusstrategian, jotta ohjelma ja sen tulokset tulisivat paremmin tunnetuiksi. Ensimmäisiä toimenpiteitä on jo toteutettu: ohjelmasta kertovaa verkkosivua on parannettu, hankkeiden toteuttajille on asetettu näkyvyyttä koskeva velvoite ja kaikille avointa tietokantaa on täydennetty hankkeiden tuloksia koskevien tietojen pohjalta. 4.8. Kansallisten toimistojen taloudellisia resursseja olisi lisättävä Joiltakin kansallisilta toimistoilta puuttuu resursseja, joita ne tarvitsevat voidakseen tarjota hankkeiden toteuttajille riittävästi tukea. Toimistojen taloudellisia resursseja olisi lisättävä. Ottaen huomioon ohjelman hallintokustannusten rajoittamista koskevan tavoitteen komissio tarkastelee vuoden 2009 talousarvion laadintavaiheessa, mihin jatkotoimiin tämä suositus antaa aihetta. 4.9. Varojen maksamista kansallisille toimistoille olisi nopeutettava On suositeltavaa, että komissio maksaa varat viipymättä kansallisille toimistoille. Nuorisotoimintaohjelman voimaantulon yhteydessä otettiin käyttöön muutoksia, jotka nopeuttavat varojen suorittamista kansallisille toimistoille. Komissio on sitoutunut siirtämään varat ennen toukokuuta, jolloin alkavat vuoden ensimmäiseen valintakierrokseen kuuluvat hankkeet. 4.10. SALTO-toimintoja olisi tarkasteltava uudelleen SALTO-rakenteita pidetään yleensä tarkoituksenmukaisina, mutta on suositeltavaa käydä uudelleen läpi joitakin niihin liittyviä näkökohtia. Komissio tutkii, mitä mukautuksia olisi aiheellista tehdä. 4.11. Eurodesk-pisteiden toimintoja olisi tarkasteltava uudelleen Eurodesk-pisteitä pidetään yleensä tehokkaina, mutta on epäselvää, mitä lisäarvoa ne tuovat ohjelmaan. Toimintojen uudelleentarkastelun avulla voitaisiin lisätä työn relevanssia. Komissio hyväksyy tämän suosituksen mutta toteaa, että Eurodesk-pisteiden toiminnasta kertyvät hyödyt eivät rajoitu pelkästään informaation levittämiseen ohjelmasta. 5. KOMISSION PÄÄTELMÄT Komissio yhtyy arvioijien antamaan myönteiseen arvioon molempien ohjelmien toteuttamisesta. Se on vakuuttunut, että ohjelmien avulla on tehokkaasti tuettu nuorten osallistujien henkilökohtaista kehitystä ja heidän työllistyvyyttään epäviralliseen oppimiseen tarjottujen tilaisuuksien ansiosta sekä vahvistettu heidän yhteisvastuullisuuttaan ja tietoisuuttaan kansalaisuudesta. Lisäksi komissio on tietoinen, että näillä ohjelmilla oli myönteisiä vaikutuksia nuorisopoliittisten toimintalinjojen onnistumisen kannalta tärkeisiin välittäjiin: sosiaalipedagogiikan alan ohjaajiin ja nuorisojärjestöihin. Nämä tulokset vahvistavat muista selvityksistä saatuja päätelmiä, minkä vuoksi komissio on nuorisotoimintaohjelman myötä ehdottanut, että vanhojen ohjelmien lupaavimpia toimia jatketaan. Komissio aikoo panna täytäntöön esitetyt suositukset, ja niiden on määrä tehostaa tulevaisuudessa nuorisotoimintaohjelman vaikutuksia. [1] EYVL L 117, 18.5.2000, s. 1. [2] EUVL L 138, 30.4.2004, s. 24. [3] KOM(2001) 681 lopullinen, 21.11.2001. [4] Eurooppa-neuvosto hyväksyi sopimuksen maaliskuussa 2005.