I.JOHDANTO

EU on tehnyt neljän viime vuoden aikana valtavasti työtä muuttoliikkeen aiheuttamien haasteiden ratkomiseksi. Sen ansiosta EU:hun sääntöjenvastaisesti saapuneiden henkilöiden määrä on nyt alhaisempi kuin kertaakaan kuluneiden viiden vuoden aikana. EU on tarjonnut suojaa ja tukea miljoonille, pelastanut ihmishenkiä merellä ja parantanut elinoloja ja toimeentulomahdollisuuksia. Se on tukenut jäsenvaltioita suurten tulijamäärien käsittelyssä ulkorajoilla ja rahoittanut eri puolilla EU:ta lukuisia hankkeita, joilla tuetaan pakolaisten ja muiden laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten kotoutumista. Se on osallistunut sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen ehkäisemiseen muun muassa torjumalla salakuljettajien verkostoja ja ihmiskauppaa. Se on tehnyt kumppaniensa kanssa yhteistyötä eri puolilla maailmaa. Yhteistyöllä pyritään puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin ja tehostamaan muuttoliikkeen hallintaa, johon kuuluu myös EU:n alueella sääntöjenvastaisesti oleskelevien siirtolaisten takaisinotto. Se on myös tehnyt työtä laillisten maahantuloväylien tarjoamiseksi vaihtoehtona salakuljettajien vaarallisille reiteille. Näin ollen kaikilla vuonna 2015 julkaistun Euroopan muuttoliikeagendan osa-alueilla on edistytty kokonaisvaltaisen lähestymistavan puitteissa.

Euroopan muuttoliikeagendan tärkeimmät saavutukset ·Vuonna 2018 havaittiin noin 150 000 EU:n ulkorajan sääntöjenvastaisesti ylittänyttä henkilöä – 25 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2017. Määrä oli alhaisin viiteen vuoteen ja yli 90 prosenttia pienempi kuin muuttoliikekriisin huippuvuonna 2015. ·EU:n toiminnan ansiosta lähes 730 000 henkeä on pelastettu merillä vuodesta 2015. ·Miljoonat turvapaikanhakijat, pakolaiset ja hätäsiirtolaiset ovat päässeet osallisiksi EU:n Afrikka-hätärahastosta rahoitetuista ohjelmista: yli 5,3 miljoonaa haavoittuvassa asemassa olevaa henkilöä saa perustukea, tiedotuskampanjoilla on saavutettu lähes miljoona ihmistä, ja yli 60 000 henkilöä on saanut apua paluun jälkeiseen uudelleenkotoutumiseen. ·Afrikka-hätärahasto on ollut keskeisessä asemassa myös vapaaehtoisen humanitaarisen paluun järjestämisessä. Sen tukemana yli 37 000 haavoittuvassa asemassa olevaa siirtolaista on vuoden 2017 alusta lukien palannut Libyasta lähtömaihinsa. ·Siirtolaisia salakuljettavien rikollisverkostojen toimintaa on torjuttu eri keinoin: muuttajien salakuljetusta tutkivalla eurooppalaisella keskuksella oli pelkästään vuonna 2018 avainrooli yli 100 merkittävässä salakuljetustapauksessa. Yhteiset tutkintaryhmät torjuvat salakuljetusta esimerkiksi Nigerissä. ·Italiasta ja Kreikasta on siirretty 34 710 kansainvälisen suojelun tarpeessa olevaa henkilöä. ·Vuodesta 2015 EU:hun on uudelleensijoitettu yli 50 000 kansainvälistä suojelua tarvitsevaa henkilöä. ·Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta on myönnetty vuosina 2015–2017 yli 140 miljoonaa euroa toimenpiteisiin, joilla tuetaan kotouttamista ja laillista muuttoliikettä. ·Toistaiseksi 23 lähtö- ja kauttakulkumaan kanssa on joko tehty takaisinottosopimus tai sovittu palauttamista ja takaisinottoa koskevista käytännön järjestelyistä. ·Yli 80 prosenttia EU:n humanitaarisesta avusta käytettiin vuonna 2018 asuinsijoiltaan siirtymään joutuneiden tarpeista huolehtimiseen.

Tätä työtä on jatkettava. Se, että EU:n alueelle sääntöjenvastaisesti tulleiden määrä on saatu laskemaan, ei ole tae tulevasta, varsinkin kun muuttopaine tuskin hellittää. Sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen perimmäisiin syihin puuttuminen on luonnollisestikin pitkäkestoinen hanke; sääntöjenvastaisen maahantulon viimeaikainen lisääntyminen läntisen Välimeren reitillä osoittaa, että tilanne on edelleen epävakaa ja että ihmissalakuljettajat etsivät jatkuvasti uusia mahdollisuuksia. Suurimmat ongelmat ovat edelleen ratkaisematta: meidän on luotava tarkoituksenmukainen turvapaikkajärjestelmä, jonka avulla voidaan taata solidaarisuus ja vähentää luvatonta edelleen liikkumista; meidän on lisättävä palautusten määrää toimenpiteillä jäsenvaltioissa ja kolmansien maiden kanssa; meidän on parannettava valmiuksia ulkorajoilla, torjuttava salakuljettajien uusia toimintastrategioita sekä jatkettava turvallisten, hallittujen ja laillisten kanavien kehittämistä ja tarjoamista kansainvälistä suojelua tarvitseville ja laillisille siirtolaisille. Muuttoliikkeen hallinta edellyttää EU:lta määrätietoista, pitkäkestoista ja yhtenäistä toimintaa, joka perustuu vastuun oikeudenmukaisen jakamisen ja solidaarisuuden periaatteille. On tärkeää tukea nykysuuntausta, jossa painopiste on siirtymässä tapauskohtaisista ratkaisuista kohti kestäviä rakenteita ja tuloksellista, tulevaisuuden tarpeita vastaavaa oikeudellista kehystä. Nämä tavoitteet voidaan saavuttaa jatkamalla ja kehittämällä neljän vuoden ajan toteutettuja yhteisiä toimia.

Aina kun EU ja jäsenvaltiot ovat toimineet yksissä tuumin, yhteistyö keskeisten kumppanimaiden, kuten Turkin ja Nigerin, kanssa on syventynyt ja johtanut sääntöjenvastaisesti EU:hun tulevien määrän huomattavaan vähenemiseen. Yhteisen toiminnan ansiosta on voitu tehostaa siirtolaisten salakuljetuksen torjuntaa, tarjota uusia laillisia maahantuloväyliä ja sopia uusista takaisinottojärjestelyistä kuuden keskeisen lähtömaan kanssa. Yhteistyössä Afrikan maiden ja Afrikan unionin kanssa on päästy uudelle tasolle.

Kaikki nämä aloitteet tuottavat jo nyt tulosta ja niillä on mahdollista saada aikaan lisätuloksia. On tärkeää noudattaa Euroopan muuttoliikeagendan neljän toimintalohkon mukaista kokonaisvaltaista lähestymistapaa ja luoda kestävä toimintakehys.

II.TÄMÄNHETKINEN TILANNE

Sääntöjenvastainen maahantulo

Tilanne on rauhoittunut merkittävästi kriisivuodesta 2015. Eräät suuntaukset ovat kuitenkin jatkuneet vuonna 2018 ja vuoden 2019 alussa, minkä vuoksi on jatkettava määrätietoista toimintaa ja reagoitava muuttuviin olosuhteisiin.