FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 2.12.2014  
COM(2014) 717 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Vakautusvälinettä koskeva vuosikertomus 2013 
{SWD(2014) 344 final}  
FI 2   FI SISÄLLYSLUETTELO 
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, 
EUROOPAN TALOUS- JA SOSI AALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN 
KOMITEALLE 
Vakautusvälinettä kosk eva vuosikertomus 2013 
Sisällysluettelo 
1. Johdanto ....................................................................................................................... 3 
2. Vakautusvälineen rakenne ........................................................................................... 3  
3. Vakautusvälineen käyttö .............................................................................................. 4  
4. Yleiskatsaus vakautusvälin een käyttöön vuosina 2007–2013 ..................................... 4  
5. Vakautusväline vuonna 2013 ....................................................................................... 5  
6. Toiminta kriisitilanteissa tai puhkeam assa olevissa kriisitilanteissa 
(vakautusvälineasetuksen 3 artikla) ............................................................................. 6  
6.1. Vakautusvälineen toiminta kriisitilanteissa vuonna 2013............................................ 6  
6.2. Vakautusvälineestä rahoitettaviin kriisitoimiin osallistuneet tahot.............................. 7  
7. Yhteistyön sallivissa vakaissa olosuhteissa  annettava apu (vakau tusvälineasetuksen 4 
artikla) ....................................................................................................................... ... 9 
7.1. Turvallisuuteen kohdistuvat uhat (vakautusv älineasetuksen 4 artiklan 1 kohta)......... 9  
7.2. Kemialliseen, biologiseen, radioaktiivis een ja ydinmateria aliin (CBRN) liittyvän 
riskin vähentäminen (vakautusvälin easetuksen 4 artiklan 2 kohta)........................... 11  
7.3. Kriisejä edeltävä ja kriisien jä lkeinen valmiuksien kehittäminen 
(vakautusvälineasetuksen 4 artiklan 3 kohta) ............................................................ 14  
8. Päätelmät.................................................................................................................... 17  
FI 3   FI 1. J OHDANTO  
Tämä seitsemäs vakautusvälinettä kos keva vuosikertomus on viimeinen nykyisen 
oikeusperustan mukaisesti laadittava kertomus1. Se esitetään Euroopan parlamentille, 
neuvostolle, talous- ja sosi aalikomitealle ja al ueiden komitealle vakautusvälineen 
perustamisesta annetun asetuksen2 23 artiklassa säädetyn raport ointivelvoitteen mukaisesti.  
Vakautusväline on ollut sekä kor kean edustajan, varapuheenjohtaj an että kehity syhteistyöstä 
vastaavan komission jäsenen hallinnon alaan kuul uva merkittävä rahoitusväline. Sen avulla on 
voitu tukea EU:n laaja-alaisia toimintalinjoja, jo illa edistetään kriisien ja pitempiaikaisten 
turvallisuusuhkien ennaltaehkäisyä , lieventämistä ja niistä selv iämistä eri puolilla maailmaa. 
Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus siih en, miten vakautusvälinettä käytettiin tähän 
tarkoitukseen vuonna 2013. 
Tätä kertomusta täydentää kolme komission yksiköiden valmisteluasiakirjaa, joissa 
tarkastellaan kattava sti ja yksityiskohtaisesti vakautusväli neestä rahoitettavi en i) vuonna 2013 
käynnistettyjen tai meneillään olleiden aset uksen 3 artiklan soveltamisalaan kuuluvien 
kriisitoimenpiteiden (komission yksiköiden valmiste luasiakirjat 1 ja 2) sekä ii) asetuksen 4 
artiklan 1–3 kohdan soveltamisalaan kuuluvien pitk äkestoisten ohjelmoitavi en toimenpiteiden 
täytäntöönpanotilannetta. 
2. V AKAUTUSVÄLINEEN RAKENNE  
Vakautusvälineasetuksen 3 ja 4 artiklassa m ääritellään toimenpidetyypit, joita välineestä 
voidaan rahoittaa. 
Asetuksen 3 artiklassa  säädetään avusta, jolla vastataan kriisitilanteisiin ja puhkeamassa 
oleviin kriisitilanteisiin.  
Asetuksen 4 artiklassa  säädetään välineen ohjelmoitavast a osasta, jonka mukaan pitkän 
aikavälin vakautusvälineohjelmia voidaan tote uttaa kolmella seuraaval la painopistealalla:  
• alueiden väliset turvallis uusuhat (4 artiklan 1 kohta); 
• kemialliseen, biologiseen, radioaktiiviseen ja ydinmateriaaliin liittyvän riskin 
vähentäminen (4 artiklan 2 kohta); sekä  
• kriisejä edeltävä ja kriisien jälkeinen valmiuksien kehittäminen (4 artiklan 3 
kohta).3 
                                                 
1 Vakautusväline oli käytössä 1. tammikuuta 2007 – 31. joulukuuta 2013. Vuoden 2014 tammikuun 1. 
päivästä vuoden 2020 joulukuun 31. päivään käytetään uutta vakautta ja rauhaa edistävää välinettä 
(Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 230/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, 
vakautta ja rauhaa edistävän välineen perustamises ta), jonka tulevat vuosikertomukset esitetään 
ulkoisen toiminnan välineiden täytäntöönpanoa kosk evien yhteisten sääntöjen IV osaston 13 artiklan 
mukaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 
2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1717/2006, annettu 15 päivänä marraskuuta 2006. 
EUVL L 327, 24.11.2006, s. 1. 
3 Tunnetaan myös vakautusvälineen rauhanrakennuskumppanuutena. 
FI 4   FI 3. V AKAUTUSVÄLINEEN KÄYTTÖ  
Ulkopolitiikan välineiden hallinnosta (FPI) vastaava komissi on yksikkö tekee hyvin läheistä 
yhteistyötä Euroopan ulkosuhdehall innon (EUH) kanssa, joka on to iminnallisesti itsenäinen 
Euroopan unionin elin4. Molemmat yksiköt toimivat korkean edustajan, varapuheenjohtaja 
Catherine Ashtonin alaisuudessa, sillä hän va staa Euroopan komission varapuheenjohtajana 
myös FPI:n toiminnasta. Asetuksen 4 artiklan 1 ja 2 kohtaan perust uvista toimenpiteistä 
vastaa kehitysyhteistyöstä  vastaava komissaari.  
EUH on vastannut vakautusvälineasetuksen 3 artik lan poliittisesta linjauksesta ja valmistellut 
toimenpiteitä yhdessä FPI:n kanssa, joka on va stannut sovittujen toimien täytäntöönpanosta. 
EUH on vastannut myös 4 artiklaa koskevasta st rategisesta ohjelmasuunnittelusta laatimalla 
strategia-asiakirjoja ja monivuotisia maa- ta i alueohjelmia. Niitä koskevien vuosittaisten 
toimintaohjelmien määrittelystä ja toteuttamise sta vastaavat kehitys- ja yhteistyöpääosasto 
(PO DEVCO) 4 artiklan 1 ja 2 kohdan osal ta ja FPI 4 artiklan 3 kohdan osalta.  
4. Y LEISKATSAUS VAKAUTUSVÄLINEEN KÄYTTÖÖN VUOSINA 2007–2013 
Vakautusväline on seitsemän olemassaolovuotensa aikana ta rjonnut apua, jolla on voitu 
puuttua konfliktien ja kriisien ehkäisemisen, n iihin vastaamisen ja niistä toipumisen koko 
sykliin maailmanlaajuisesti, torjua kansallisia, alueellisia ja alueiden välisiä turvallisuusuhkia 
sekä kehittää valmiuksia ehkäistä ko nflikteja ja reagoida kriiseihin. 
Kaavio 1: Vakautusvälineen rahoitus 3 artiklan sekä 4 ar tiklan 1–3 kohdan mukaisille toimille (yhteensä 1,57 
miljardia euroa vuosina 2007–2013) (rahoituksen mukaan jaoteltuna ) 
68 %9 %17 %6 %
3 artikla
4 artiklan 1 kohta
4 artiklan 2 kohta
4 artiklan 3 kohta
 
Lyhyen aikavälin kriisitoimintaan tarkoitetu sta vakautusvälineen osasta on kaudella 2007–
2013 otettu käyttöön 1,08 miljardia euroa, jotka on käytetty 288 toimenpiteeseen 
kriisitilanteiden lievittämiseksi yli 70 maassa tai alueella eri puolilla maailmaa . 
Kaaviossa 2 esitetään maantieteelline n kattavuus samalla ajanjaksolla.  
                                                 
4 Euroopan ulkosuhdehallinnon organisaatiosta ja toiminnasta 26 päivänä heinäkuuta 2010 annetun 
neuvoston päätöksen 2010/427/EU mukaisesti (EUVL L 201, 3.8.2010, s. 30). 
FI 5   FI Kaavio 2: Vakautusvälineen kriisitoimenpiteiden maan tieteellinen kattavuus vuosina 2007–2013 (rahoituksen 
mukaan jaoteltuna)  
Afrikka 
34 %
Aasia ja Tyynimeri
17 %
Lat. Amerikka ja 
Karibia
9 %Lähi-itä ja Pohjois-
Afrikka
34 %Itä-Eurooppa ja 
Länsi-Balkan
1 %Etelä-Kaukasia ja 
Keski-Aasia
5 %Maailmanlaaj.
0 %
 
Pitkän aikavälin ohjelmiin tarkoitetust a vakautusvälineen ohjelmoitavasta osasta , jolla 
rahoitetaan 4 artiklan 1–3 kohdan mukaisia toimia, otettiin samalla kaudella käyttöön 502,45 
miljoonaa euroa . Kaavio 1 osoittaa, miten raho itus jakautui tällä kaudella eri 
kriisitoimenpiteiden (3 artikla) ja pitkän aikavälin ohjelmien (4 artikla) kesken. 
5. V AKAUTUSVÄLINE VUONNA 2013 
Vakautusvälinettä varten käytettävissä olleet 309,3 miljoonan euron  määrärahat sidottiin 
kokonaisuudessaan vuonna 20135. Määrärahat jakaut uivat seuraavasti:  
• 210,7 miljoonaa euroa kriisitilanteisiin tai puhkeamassa oleviin kriisitilanteisiin 
(3 artikla); 
• 30,3 miljoonaa euroa alueiden välisiä uhkia koskeviin toimiin (4 artiklan 1 
kohta); 
• 44,3 miljoonaa euroa kemialliseen, biologiseen, radioaktiiviseen ja 
ydinmateriaaliin liittyvän riskin vähe ntämiseen (4 artiklan 2 kohta); sekä 
• 24 miljoonaa euroa kriisejä edeltävään ja kriisien jälkeiseen valmiuksien 
kehittämiseen (4 artiklan 3 kohta).  
Neuvosto pidettiin ajan tasalla suunnitteilla  olevista uusista 3 artiklan mukaisista 
kriisitoimista ja käynnissä olevien toimien edistymisestä selonteoilla, joita toimitettiin 
säännöllisesti poliittisten ja tu rvallisuusasioiden komitealle. Vakautusvälineen demokraattisen 
valvonnan yhteydessä Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunta pe rusti konflikteja, 
turvallisuutta ja kehitysyht eistyötä käsittelevän työryhmä n. Se kokoontui vuoden aikana kuusi 
kertaa keskustellakseen poliittisella tasolla ko mission ja EUH:n edustajien kanssa ja järjesti 
noin 15 teknistä kokousta. 
Maantieteellistä jakaumaa  kuvaava kaavio 3 osoittaa, e ttä vakautusvälineestä tuetaan 
parhaillaan merkittävästi Lähi-itää, Pohjois- Afrikkaa sekä Saharan eteläpuolista Afrikkaa 
näiden alueiden pitkittyneiden kriisien vuoksi.  
                                                 
5 Ks. tähän kertomukseen liitetty komission yksiköiden  valmisteluasiakirja ”Instrument for Stability: 
Overview 2013 commitments and payments”.  
FI 6   FI Kaavio 3: Vakautusvälineen uusien kriisitoimenp iteiden maantieteellinen kattavuus vuonna 2013 
(rahoituksen mukaan jaoteltuna) 
Afrikka 
34 %
Aasia ja Tyynimeri
14 %
Lat. Amerikka ja 
Karibia
10 %Lähi-itä ja Pohjois-
Afrikka
38 %Itä-Eurooppa ja 
Länsi-Balkan
1 %Etelä-
Kaukasia ja 
Keski-Aasia
2 %Maailmanlaaj.
<1 %
 
Kahdessa seuraavassa jaksossa esite tään esimerkkejä vuoden 2013 hankkeista. 
6. T OIMINTA KRIISITILANTEISSA TAI PUHKEA MASSA OLEVISSA KR IISITILANTEISSA 
(VAKAUTUSVÄLINEASETUKSEN 3 ARTIKLA )  
6.1. Vakautusvälineen toiminta kriisitilanteissa vuonna 2013 
Vuonna 2013 vakautusvälineestä sidottiin 216,6 miljoonaa euroa6 noin 45 lyhytaikaiseen 
kriisitoimenpiteeseen . Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueella jatkettiin edelleen tukitoimia 
Syyrian pitkittyneen kriisin ja siitä naapurim aihin leviävien vaikutusten vuoksi. Myös eri 
puolille Saharan eteläpuolista Afrikkaa kohdenne ttiin huomattavaa tukea, jolla EU pyrki 
vastaamaan alueen epävakaisiin  poliittisiin tilanteisiin ja  turvallisuusuhkiin. Kaakkois-
Aasiassa jatkettiin rauhanprosessien ja  oikeusvaltiokehityksen tukemista.  
Tarkat tiedot kaikista vuonna 2013 meneillään olleista vakautusvälineestä rahoitettavista 
toimenpiteistä esitetään tähän vuosikerto mukseen liitetyssä komission yksiköiden 
valmisteluasiakirjassa. Esimerkkeinä vuoden 2013 to iminnasta mainitaan seuraavaksi joitakin 
toimia, jotka osoittavat, kuinka laaja vakautusvälineen soveltamisala on ja miten erilaisiin ongelmiin vakautusvälinettä käyt etään eri puolil la maailmaa: 
Syyria : Syyrian pitkittyneeseen kriisiin on käytet ty vakautusvälineen tukea sekä Syyrian 
sisällä että sen naapurimaissa. Vakautusvälineestä on tarjottu merkittävää tukea Turkin, Irakin 
ja ennen kaikkea Jordanian ja Libanonin viranomaisille jatkuvasti kasvavien pakolaismäärien vastaanottoon Syyriasta ja pakolaisista huoleh timiseen. Pakolaisia on tuettu myös suoraan 
esimerkiksi maksamalla vuokratukia ja parantam alla elinoloja muun muassa kehittämällä 
leirien hallintorakenteita ja järjestämällä vaihtoehtoista koulutusta sekä antamalla 
psykososiaalista apua. Libanonissa vakautusvälin eellä on tuettu merk ittävästi paikallista 
terveydenhuoltoa, johon kohdistuu suurten pakolaismäärien aiheut tama valtava ylimääräinen 
paine.  
Pääsy itse Syyriaan ja edellytykset muun kuin humanitaarisen avun antamiseen siellä ovat 
huomattavasti vaikeammat. Tästä huolimatta va kautusvälineestä on voitu  antaa jonkin verran 
suoraa apua, jolla on parannettu perusterveydenhuo ltoa, elintarviketurvaa ja peruskoulutusta.  
                                                
 
6 Lukuun sisältyy 6 miljoonaa euroa, jotka siirrettiin vuodelta 2012 tai jotka perittiin takaisin vuodelta 
2013. 
FI 7   FI Mali : Vakautusväline oli ensimmäisiä välineitä,  joita EU pystyi käyttämään osana EU:n 
toimintaa Malin kriisissä vuoden 2013 alussa. Va kautusvälineestä rahoitetulla 20 miljoonan 
euron tukipaketilla tuettiin pääasiassa turv allisuus- ja oikeusal aa, avustettiin maan 
pohjoisosan palauttamisessa Mali n valtion hallintaan ja tu ettiin vaalivalmistelujen 
alkuvaihetta. Tällä tuella täydennettiin tukea mu ista EU:n välineistä, joita olivat etenkin 
vakautusvälineen pitkäaikainen terrorismintor juntahanke Sahelin alue ella sekä kaksi YTPP-
operaatiota (EUTM-Mali – Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskeva Euroopan unionin sotilasoperaatio sekä EUCAP Sahel), ja EU:n tukea AFISMA-operaatiolle 
(Afrikan johtama kansainvälinen Malin tukiopera atio) EKR:n Afrikan rauhanrahaston kautta.  
Niger:  Nigerin turvallisuusuhat kasvoivat vuonna 2013 Pohjois-Malin kapinoinnin ja 
sotilaallisen konfliktin vuoks i. Tilannetta on pahentanut se, että pelkästään Nigeriin on viime 
vuosina palannut Libyasta arviolta 250 000 taloudellista siirtolais ta, joiden jouko ssa on entisiä 
sotilaita ja palkkasotureita. Nigerin ja Malin pohjoisosien turvaamiseen ja vakauttamiseen 
käytetyn vakautusvälineen tuen jatkoksi sovittiin  paikallispoliisitoimint aa, tuloja tuottavaa 
toimintaa sekä alueellisten ja paikallis ten viranomaisten käynnistämiä rauhan- ja 
sovintoaloitteita koskevien toimenpiteiden tukemisesta. Tällä tuella edistetään EU:n Sahelin-strategian tavoitteiden saavuttamista, täydennetä än EU:n kehitysapua ja humanitaarista apua 
sekä luodaan synergiaa YTPP-ope raation EUCAP Sahel kanssa.  
Keski-Afrikan tasavalta: Maaliskuussa 2013 tapahtuneen vallankaappauksen jälkeen 
vakautusvälineen toimintaa Keski-Afrikan tasavallassa laajennettiin uuden tilanteen 
mukaisesti. Tämä tehtiin tuke malla siviilipuolen turvallisu usjoukkoja tarkoituksena samalla 
pohjustaa kokonaisvaltaisempia pyrkimyksiä turvallisuusalan myöhempään uudistamiseen 
sekä tiedotusvälineitä puolueettoman ja  konfliktisensitiivisen  tiedon saamiseksi 
pääkaupunkiin Banguihin ja maakuntiin, lähettämä llä maahan ihmisoikeustarkkailijoita ja 
edistämällä yhteisöjen välistä vuoropuhelua ka nsalaisyhteiskuntaan kohdistettavin toimin. 
Norsunluurannikko: Sen jälkeen kun maahan oli nimite tty kansallinen viranomainen 
panemaan täytäntöön hallituksen vuonna 2012 laatimaa aseistariisunnan, demobilisaation ja 
yhteiskuntaan sopeuttamisen ohjelmaa, EU anto i vakautusvälineen kautta tukea muun muassa 
seuraavia toimia varten: valmiuksien kehi ttäminen ja tekninen apu mukaan lukien 
yhteiskuntaan sopeutettavien, demobilisoitujen entisten sotilaiden opastus ja valmentaminen, jo aiemmin demobilisoitujen noin 5 000 entisen  sotilaan taloudellinen ja sosiaalinen 
yhteiskuntaan sopeuttaminen ja  tämän helpottamiseksi samana ikainen tuki vastaanottaville 
yhteisöille sekä ohjelman tiivis ja säännöllin en seuranta sen varmistamiseksi, että 
käytettävässä osallistavassa lähestymistava ssa otetaan huomioon sekä vastaanottavien 
yhteisöjen että entisten sotilaiden tarpeet.  
Burma/Myanmar : EU jatkoi jo aiemmin aloittamaansa tukea rauhanprosessille, johon kuului 
tuki Myanmarin rauhankeskuksen perustamiselle  vuonna 2012 ja sekä presidentinkanslian että 
Daw Aung San Suu Kyin esittämille lähestymis tavoille. Sen lisäksi EU ryhtyi huhtikuussa 
2013 annettujen ulkoasioiden ne uvoston päätelmien mukaisesti tukemaan Myanmarin 
poliisivoimien valmiuksien kehittämistä, jotta voitaisiin parantaa poliisin kunnioitusta ihmisoikeuksia kohtaan sekä poliisin vastuuvelvollisuutta ja ammattitaitoa lähipoliisitoiminnan ja j oukkojenhallinnan alalla.  
6.2. Vakautusvälineestä rahoitettaviin kriisitoimiin osallistuneet tahot 
Toimenpiteet valmisteltiin läheisessä yhteistyössä  EU:n toimielinten kesken ja jäsenvaltioiden 
kanssa. Valmisteluun osallistui myös  monenlaisia muita kumppaneita 
FI 8   FI kansalaisyhteiskunnasta, julkisha llinnosta, kolmansista maista ja muualta. EU:n edustustoilla 
on keskeinen asema, sillä ne pystyvät antam aan varhaisia varoituksia ja kehittämään 
alkuvaiheen toimintamalleja ja  ratkaisuvaihtoehtoja. V uonna 2013 valtaosa uusista 
toimenpiteistä siirrettiin EU:n edustustojen toteutettaviksi paikan päällä7. Edustustot ovat 
hyvin perillä paikallisista ta rpeista ja vaatimuksista, mi kä on olennaista toiminnan 
onnistumisen kannalta. Tämä mahdollistaa tä ytäntöönpanoelinten kanssa käytävien 
sopimusneuvottelujen nopean etenemisen ja näiden usein arkaluonteisten hankkeiden 
täytäntöönpanon seurannan lähietäisyyde ltä. Tämän seurauksena 62 prosenttia 
vakautusvälineen sitoumuksista ja 80 prosenttia ma ksuista oli vuonna 2013 EU:n edustustojen 
vastuulla.  
Jäljempänä olevat kaaviot 4a ja 4b kuvaavat vakautusvälineasetuksen 3 artiklan mukaisten 
kriisitoimien monia täytäntöönpa nokumppaneita vuosina 2007–2013. 
Täytäntöönpanokumppanit on usein valittava sen mukaan, millä järjestöillä tai toimijoilla on 
asiantuntemusta ja vahva edustus kyseisessä maassa, jotta ne pystyvät reagoimaan nopeasti 
käyttäen vahvoja paikallisia  verkostojaan epävakaissa  ympäristöissä, joissa 
vakautusvälineestä rahoitettavia kriisitoimia toteutetaan. YK:n järjestöt olivat edelleen tärkeitä täytäntöönpanokumppane ita samoin kuin valtiosta rii ppumattomat järjestöt. Lisäksi 
yhteistyö jäsenvaltioiden virastoj en kanssa lisääntyi vuonna 2013. 
Kaavio 4a: Vakautusvälineen kriisitoimien täytän töönpanokumppanit vuosina 2007–2013 (rahoituksen 
mukaan jaoteltuna) 
YK:n 
erityisjärjestöt
46 %
Kv. ja paikalliset 
kansalaisjärjestöt
25 %Muut kv. 
järjestöt
19 %Yksityissektori
2 %EU:n  
jäsenvaltioiden 
elimet
8 %
 
                                                 
7 Oikeudellinen ja taloudellinen vastuu EU:n varojen käytöstä, mukaan lukien valtuudet allekirjoittaa 
sopimukset ja muuttaa niitä tarvittaessa, siirret ään Brysselissä sijaitseva sta Euroopan komission 
päätoimipaikasta kyseiselle EU:n edustustolle. 
FI 9   FI Kaavio 4b: Vakautusvälineen kriisitoimien täytäntö önpanokumppanit vuonna 201 3 (rahoituksen mukaan 
jaoteltuna) 
YK:n 
erityisjärjestöt
41 %
Kv. ja paikalliset 
kansalaisjärjestöt
22 %Muut kv. 
järjestöt
13 %Yksityissektori
3 %EU:n  
jäsenvaltioiden 
elimet
20 %Kolm. maiden 
hallitukset ja 
virastot
1 %
 
7. Y HTEISTYÖN SALLIVISSA VAKAISSA  OLOSUHTEISSA ANNETTAVA APU 
(VAKAUTUSVÄLINEASETUKSEN 4 ARTIKLA ) 
Komissio huolehtii yhteistyön sallivissa vaka issa olosuhteissa 4 artiklan mukaisesti 
annettavan avun vuotuisesta ohjelmasuunnittelust a ja hallinnoinnista. Vakautusvälineestä 
rahoitetut vuoden 2013 toimintaoh jelmat hyväksyttiin 4 arti klan 1 ja 2 kohdan osalta 
heinäkuussa 20138 ja 4 artiklan 3 kohdan osalta maaliskuussa 2013. Tarkemmat ajantasaiset 
täytäntöönpanotiedot edellä mainittuihin koh tiin perustuvista toimista esitetään tähän 
kertomukseen liitetyssä komission yksi köiden valmisteluasiakirjassa II. 
7.1. Turvallisuuteen kohdistuvat uhat (vakautu svälineasetuksen 4 artiklan 1 kohta) 
Alueiden välisiin uhkiin liittyvissä ohjelmissa keskitytään valmiuksien kehittämiseen tiiviissä 
yhteistyössä edunsaajamaiden kanssa. Tavallisesti  turvallisuusalan valmiuksia vahvistetaan 
kansallisella ja alueellisella tasolla tehokka an maailmanlaajuisen ja alueiden välisen 
yhteistyön mahdollistamiseksi.  
Vuonna 2013 tehtiin maksusitoumuksia 74 miljoona n euron arvosta ja suoritettiin maksuja 
yhteensä noin 44 miljoonan euron ar vosta. Vuoden 2013 loppuun mennessä EU:n 
jäsenvaltioiden julkisista tai puolijulkisi sta erikoisorganisaatioista otettiin ESF:n9 kautta 
palvelukseen yli 100 asiantuntijaa. Heiltä saatiin erityisosaamista ja asiantuntemusta sekä teknistä apua vakautusvälinetoimien määritte lyyn ja tarkempaan suunnitteluun. Toimiin 
kuului muun muassa vuoden 2013 toimintaohjelma ja edellisten vuosien toimintaohjelmissa päätettyjen toimien täysimittaisen täytäntöönpanon pohjustaminen. Toimia toteutettiin esimerkiksi seuraavilla osa-alueilla: 
• Kokaiinireittiohjelma  (35 miljoonaa euroa vuodesta 2009 alkaen) kattaa 38 maata 
Afrikassa (pääasiassa Länsi-Afrikassa), La tinalaisessa Amerikassa ja Karibian 
alueella. Ohjelmalla tuetaan kumppanimaid en valmiuksia torjua järjestäytynyttä 
                                                
 
8 Vuosittaista toimintaohjelmaa tarkistettiin 23. joulukuuta 2013. 
9 Expert Support Facility (asiantuntijoiden käyttöön liittyvä tukiväline), johon kuuluu puitesopimus EU:n 
julkisissa tai puolijulkisissa organisaatioissa olevie n asiantuntijoiden hyödyntämisestä. Vuodesta 2008 
alkaen 60 organisaatiosta 17 jäsenvaltiossa on lähtenyt järjestelyn puitteissa asiantuntijoita yli 100 
asiantuntijamatkalle. 
FI 10   FI rikollisuutta ja huumekauppaa koko reitin va rrella. Siinä keskitytään laittomien 
huumausainevirtojen pysäyttämiseen, rahanpe sun torjuntaan ja tiedon jakamiseen. 
On allekirjoitettu kaksi uutta sopimusta,  joilla laajennetaan AIRCOP-hankkeen 
maantieteellistä soveltamisalaa uusiin maihin Afrikassa ja Latinalaisessa Amerikassa seuraavien kolmen vuoden kuluessa ja tuetaan Länsi-Afrikan poliisin tietojärjestelmän (WAPIS) käyttöönottoa ensimmäisissä viidessä pilottimaassa.  
• Järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa heroiinireitillä tuetti in edelleen 15:ssä Aasian, 
Keski-Aasian, Kaukasian, Mustanmeren ja Länsi-Balkanin alueen maassa 
heroiinireittiohjelman  mukaisesti. Ohjelmassa on kaks i osaa, joita toteutetaan tällä 
hetkellä samanaikaisesti: neliosainen hanke, jonka toiminta keskittyy pääosin Afganistaniin ja Pakistaniin, ja toinen  osa, joka koostuu kolmesta erillisestä 
hankkeesta. Ohjelman toisessa osassa aloitettiin vuonna 2013 kaksi uutta toimenpidettä: ensimmäisen hankke en tavoitteena on vahvistaa 
lainvalvontaviranomaisten operatiivisen tas on yhteistyötä erityisesti Keski-Aasiassa 
ja toisen tavoitteena on puu ttua ihmiskauppaan heroiinireitin varre lla sijaitsevissa 
maissa toimilla, joissa keskitytään kehittämään Azerbaidžanin, Bosnia ja Hertsegovinan, Moldovan ja Turkin valmiuksia  tiedon ja tieduste lutiedon keräämisen 
ja analysoinnin sekä järjes telmällisen tiedonvaihdon alalla.  
• Kriittisiä merireittejä koskevan ohjelman  määrärahat ovat 22 miljoonaa euroa, ja 
ohjelman piiriin kuuluu 25 läntisen Intia n valtameren (mukaan lukien Kaakkois-
Aasia) ja Guineanlahden ranni kkovaltiota. Ohjelmalla keh itetään rannikkovaltioiden 
valmiuksia tietojen jakamiseen ja me rioikeuden noudattamisen valvontaan, jotta 
merenkulun turvallisuutta voi daan parantaa muun muassa torjumalla merirosvousta 
ja merellä tapahtuvia aseellisia ryöstöjä. 
• Tukea kansallisille ja alueellisille terrorismintorjuntahankkeille  jatkettiin vuonna 
2013 EU:n terrorisminvastaisen strategian  mukaisesti. Malissa saatiin tehokkaasti 
alkuun Nigeriä, Malia ja Mauritaniaa hyödyttävän Contre Terrorism Sahel  
-hankkeen täytäntöönpano koul utuksella, jonka aiheita o livat reagointi terrori-
iskuihin, tutkintatekn iikat, tiedustelutiedon hankinta ja käyttö sekä terrorismiin 
liittyvät oikeudelliset menettelyt. Vuode n 2014 alussa oli tarkoitus aloittaa uuden 
hankkeen täytäntöönpano terrorismin raho ittamisen torjuntatoimien tukemiseksi 
Afrikan sarvessa ja Jemenissä. Lisä ksi tehtiin sopimus uudesta hankkeesta 
väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi Afrikan sarvessa. Yhteistyötä Pakistanin 
kanssa tehostettiin vuonna  2014 aloitettavalla uudell a tuella väkivaltaisten 
ääriliikkeiden torjumiseen. Tällä tä ydennetään nykyistä tukea Punjabin 
rikosoikeusjärjestelmän kehittämiseen. Vakautusväline oli Kaakkois-Aasiassa 
mukana EU:n ja UNODC:n (YK:n huumausai ne- ja kriminaalipolitiikan toimisto) 
yhteisessä terrorismintorjunta-aloitteessa. Va kautusvälineestä tuettiin myös Maltalla 
sijaitsevaa kansainvälistä oikeus - ja oikeusvaltioinstituuttia toteuttamalla kartoitus, 
josta on hyötyä instituutin terrorisminvastaisessa työssä. Yhteistyössä Nigerian kansallisen turvallisuuspolii ttisen neuvonantajan kanssa laadittiin selvitys Boko 
Haramista. Komissio suunnitteli myös EU :n edustustojen ja  jäsenvaltioiden 
suurlähetystöjen henkilöstölle koulutusta väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumista 
koskevien hankkeiden valmistelemisesta.  Ensimmäinen tilaisuus järjestettiin 
Nairobissa joulukuussa 2013, ja lisää koulutusta järjeste tään vuonna 2014 Afrikassa 
ja Aasiassa.  
FI 11   FI • Uusia toimia tietoverkkorikollisuuden  torjumiseksi alett iin panna täytäntöön 
vuoden 2013 lopulla yhteistyössä Euroopan ne uvoston kanssa. Ma ailmanlaajuisella 
tietoverkkorikollisuude n torjuntahankkeella Global Action against Cybercrime  
(GLACY) pyritään edistämään valtioiden  liittymistä tietoverkkorikollisuutta 
koskevaan Budapestin yleissopimukseen ja tarjoamaan rikosoikeusviranomaisille mahdollisuuksia osallistua sopimuksen pohjalta tehtävään kansainväliseen tietoverkkorikollisuutta ja sähköisi ä todisteita koskevaan yhteistyöhön.  
• Vuonna 2013 suunniteltiin tietoverkkoturvallisuutta  koskeva, vuoden 2014 alussa 
käynnistettävä pilottihanke. Sen tavoi tteena on parant aa kriittisen 
tietotekniikkainfrastruktuurin kestävyyttä ja edistää tiettyjen maiden lainsäädännön 
yhdenmukaistamista ja kehittämistä ka nsainvälisten normien mukaisesti.  
• Vuoden 2014 alussa on tarkoitus aloittaa vuonna 2013 suunniteltu 
kansanterveydellisiä uhkia koskeva uusi hanke, josta on tehty sopimus. Sen 
tavoitteena on antaa kansallisille oikeus-, valvonta- ja lainvalvontaviranomaisille 
keinoja torjua tehokkaasti lääkeväärennösten  tuotantoa ja laitonta kauppaa. 
Hankkeen tarkoitus on tarjota tarvittava t oikeudelliset puitteet ja valmiudet 
tehokkaaseen toimintaan sopivalla kansallise lla, alueellisella tai alueiden välisellä 
tasolla. Hanke keskittyy maantieteellis esti Ghanaan, Jordaniaan, Kameruniin, 
Marokkoon ja Senegaliin, jotka ovat osoittaneet pol iittista sitoutumista 
lääkeväärennöksiin liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi. 
• Pienaseiden ja kevyiden aseiden laittoman keskittymisen ja kaupan  sekä niiden 
epävakauttavien vaikutusten torjumisessa  saavutettiin useita  tavoitteita UNOCD:n 
täytäntöönpanemalla aloitteella, jolla ed istetään kansainvälis en järjestäytyneen 
rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopim uksen ja sen ampuma-asepöytäkirjan 
ratifiointia ja täytäntöönpanoa. Myös In terpolin täytäntöönpanema iARMS-hanke 
eteni toiseen vaiheeseen  (2012–2013), kun ensimmäinen va ihe (2011–2012) oli saatu 
menestyksekkäästi päätökseen. Afrikassa ensimmäinen vaihe pienaseiden alueellisen keskuksen (Nairobi, Kenia) tukemisessa päättyi kesäkuussa 2013, jolloin alkoi kolme 
vuotta kestävä toinen vaihe. Keski-Amer ikan pienaseiden ja kevyiden aseiden 
valvontaohjelman (CASAC) tuen toinen vaihe jatkui toista vuotta. Ohjelmaa 
toteuttaa Keski-Amerikan integraatiojärjestelmän (SICA) turvallisuuskomitea.  
7.2. Kemialliseen, biologiseen, radioaktiivis een ja ydinmateriaa liin (CBRN) liittyvän 
riskin vähentäminen (vakautusvälin easetuksen 4 artiklan 2 kohta) 
CBRN-ohjelma kattaa riskit, jotka aiheutuvat ke mialliseen, biologiseen, radioaktiiviseen ja 
ydinmateriaaliin liittyvistä onnettomuuksis ta, luonnontapahtumista tai rikollisesta 
toiminnasta. Ohjelmalla pyritään parantamaan suojelu- ja turvallisuuskulttuuria jakamalla parhaita käytäntöjä ja kohentamalla yleistä tu rvallisuustasoa ja -tie toisuutta. Ennen vuotta 
2010 toiminta oli alak ohtaisesti eriytettyä
10. CBRN-ohjelman strategi a on alueellinen, ja 
siihen kuuluu ainoastaan poikkeuksellisesti ka hdenvälisiä hankkeita yksittäisessä maassa 
(nämä poikkeukset ovat Afganistan ja Pakista n, ja hankkeet koskevat kemikaaleja sekä 
bioturvallisuutta ja biomateriaalien suojaamista).  
                                                 
10 Esimerkiksi kaksikäyttötuotteiden vientivalvonta, laiton kauppa, entisten aseasiantuntijoiden 
ohjaaminen muihin tehtäviin sekä suojelu- ja turvallisuuskulttuuri.  
FI 12   FI CBRN-osaamiskeskukset  ovat vähitellen muodostaneet yhd en ainoan integroidun foorumin 
toimille muun muassa kaikilla rajavalvont aan / laittomaan kauppaan, vientivalvontaan, 
bioturvallisuuteen ja biomateriaalien suojaamiseen liittyvillä aloilla, myös 
pelastuspalvelutoimille (valmiussuunnittelu,  kriisivalmiudet ja -toimet). Aloitteen 
täytäntöönpanossa tehdään lä heistä yhteistyötä EUH:n ka nssa, ja siinä avustaa YK:n 
alueidenvälinen rikollisuuden ja oikeuden tutkimuslaitos (UNICRI). Euroopan komission 
Yhteinen tutkimuskeskus huoleh tii aloitteen teknise stä tuesta. Osaamiskeskuksilla pyritään 
tehostamaan CBRN-riskien lievittämistä kehi ttämällä räätälöity jä apupaketteja. 
Osaamiskeskuksista on tulossa keskeinen vä line niin valmiuksien parantamisessa ja 
johdonmukaisten aluepolitiikkojen ke hittämisessä kuin kansallisten ja alueellisten toimijoiden 
yhteistyön lujittamisessa tällä alalla. Vuonna  2012 EU perusti osaamiskeskukset Kaakkois-
Aasiaa (Filippiinit), Kaakkois-Eurooppaa / Etel ä-Kaukasiaa / Ukrainaa (Georgia), Pohjois-
Afrikkaa (Algeria), Atla nttiin rajoittuvaa Länsi-Afrikkaa (M arokko), Lähi-itää (Jordania) sekä 
Itä- ja Keski-Afrikkaa (Kenia) varten. Vu onna 2013 oli toiminnassa  viisi paikallista 
osaamiskeskusten aluesihteeristöä ja neljä muuta oli virallisesti perustettu. Lisäksi on luotu 
yhteyksiä Keski-Aasiaan ja Persianlahden ar abimaiden yhteistyöneuvost oon. Komissio aloitti 
vuonna 2013 osaamiskeskusaloitteen kumppanimaiden  kanssa valmistelut tarpeiden ja uhkien 
kartoittamiseksi, jotta voitaisiin selvittää kysei sten maiden suurimmat tarpeet CBRN:n alalla. 
Kartoituksen jälkeen laaditaan kansallise t CBRN-toimintasuunnitelmat, joiden avulla on 
helpompaa määritellä kyseisten maiden ensisijaiset toimet. Osaamiskeskusalueiden tuleva toiminta määritellään näiden ensisijaisten toimien perusteella.  
Tärkeimpiä osaamiskeskusten käynnistämiä CBRN-hankkeita  ovat muun muassa 
seuraavat:  Ammanissa sijaitseva Lähi-idän osaamiskes kus on valmistellut vaarallisia aineita 
koskevan hankkeen, jossa koulutetaan ensi vaiheen pelastustoimista vastaavaa 
siviilihenkilöstöä CBRN-katastrofien varalt a. Atlanttiin rajoittuvan Länsi-Afrikan 
osaamiskeskus Rabatissa on käynnistänyt biologis ta ja kemiallista ongelmajätettä koskevan 
hankkeen. Siinä ovat mukana osaamiskeskuksen  seitsemän kumppanimaata sekä Tunisia. 
Toisessa, Rabatin ja Nairobin osaamiskeskus ten yhteishankkeessa, autetaan kumppanimaita 
kehittämään lainsäädäntöä ja tehokkaita tä ytäntöönpanotoimenpite itä kansainvälisten 
velvoitteiden täyttämiseksi. Tähän hankkeesee n osallistuu yhdeksän maata, ja yhdeksän 
muuta maata on jo ilmaissut olevansa k iinnostunut vastaavanla isesta hankkeesta. 
Muita tuettuja toimenpiteitä  ovat seuraavat osaamiskeskus verkoston kanssa koordinoidut 
toimet: 
• Kaksikäyttötuotteiden vientivalvonnan tukiohjelmaa , jonka ansiosta yli 23 
valtiossa eri puolilla maa ilmaa on toimivat ohjelmat, on laajennettu. Yhteistyötä 
Yhdysvaltojen EXBS-vientivalvontaohjelman
11 kanssa on tehostettu. Brysselissä 
järjestettiin kesäkuussa 2013 kansainvälin en vientivalvonnan tukiohjelmaa koskeva 
yhteiskeskustelu. On päät etty perustaa yhteine n työryhmä kehittämään 
Yhdysvaltojen ja EU:n koordinointia, jo tta voidaan välttää päällekkäisyyttä 
vientivalvonnan täytäntöönpanossa. Tilant een kehityksen vuoksi toimintaa Lähi-
idässä / Keski-Aasiassa jatkettiin ja  vahvistettiin vuoden 2013 jälkipuoliskolla. 
Vientivalvontaan on määritelty uusi lähest ymistapa vientivalvonnasta kentällä 
vastaaviin toimijoihin kohdistuvan vaikutuksen parantamiseksi.  
                                                 
11 Export Control and Related Border Security Assistance (vientivalvontaa ja siihen liittyvää 
rajaturvallisuutta koskeva ohjelma). 
FI 13   FI • Entisen Neuvostoliiton mais ta peräisin olevien entisten aseasiantuntijoiden ja 
-insinöörien uudelleenkouluttamista ja siirtymistä toisiin tehtäviin  tuettiin 
edelleen tähän erikoistuneen Ukrainan tie de- ja teknologiakeskuksen (STCU) kautta 
osapuolten lujitetun kumppanuuden ja toimie n yhteisrahoitusjärjestelmän pohjalta. 
Kansainvälistä tiede- ja teknologiakeskusta  (ISTC) ollaan uudistamassa siten, että 
sen tavoitteet päivitetään ja sen maantieteellistä kattavuutta laajennetaan. Komissio ja EUH saivat neuvostolta valtuudet ne uvotella ISTC:tä koskevan sopimuksen 
tarkistamisesta. Keskus siirretään Astan aan, Kazakstaniin. ISTC perusti vuonna 2013 
EU:n tukeman, bioturvallisuuden ja biomat eriaalien suojaamisen alan alueellisen 
keskuksen Dushanbeen ja aloitti tadžik istanilaisten ja af ganistanilaisten 
asiantuntijoiden kouluttamisen, jonka a vulla heitä ohjataan rauhanomaiseen 
toimintaan. Toimia tutkijo iden uudelleensuuntaamiseks i toteutettiin vuonna 2013 
myös Irakissa. Siellä 98 säteily- ja ydinal an asiantuntijaa sai koul utusta, jolla heidän 
toimintaansa suunnattiin ydinlaito sten käytöstä poistamiseen.  
• CBRN-materiaalien laitonta kauppaa ja vilpillisiä rahoitustoimia torjutaan  
käynnissä olevilla hankkeilla  Keski- ja Kaakkois-Aasia ssa sekä Pohjois-Afrikassa. 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön (IAEA) ka nssa allekirjoitettiin  toinen sopimus, 
jolla tuetaan uuden ydinmateri aalilaboratorion rakentamista Seibersdorfiin Itävaltaan 
IAEA:n Safeguards Analytical Services  -yksikön käyttöön. Lisäksi Filippiinit, 
Kambodža, Kongon demokraattinen tasavalt a, Laos ja Thaimaa saivat tukea 
radioaktiivisten ja ydinaineiden havaitsemiseen.  
• EU:n naapurialueen bioturvallisuutta ja biomateriaalien suojaamista koskeva 
strategia on käynnistetty EU:n eteläisell ä ja itäisellä naapurialueella panemalla 
täytäntöön EpiSouth-hanketta, johon osal listuu 17 EU:n ulkopuolista kumppanimaata 
ja 10 jäsenvaltiota. Alun perin Välimeren ympärille rajoittunutta EpiSouth-verkostoa 
on laajennettu Armeniaan, Georgiaan, Mol dovaan ja Ukrainaan. EpiSouth-verkostoa 
hyödyntäen tällä strategialla on saatu aikaan  neljä merkittävää hanketta, jotka kaikki 
käynnistettiin vuoden 2013 lopussa. Hankke ista suurin on MediPIET, jossa 
koulutetaan kenttäepidemiologeja yleisenä tavoitteena parantaa te rveystilannetta ja 
biomateriaalien suojaamista naapurialueella . Sen tavoitteena on kehittää valmiuksia 
luonnollisten ja ihmisten aiheuttamien  tartuntatautiuhkien ehkäisemiseen ja 
hallitsemiseen. Toista biologian alan ha nketta johtaa Maailman terveysjärjestö 
(WHO), ja siinä tutkitaan uusia bakteerip eräisiä tauteja ja pyritään parantamaan 
julkista terveydenhuoltoa bakteeritautie n, kuten pernaruton, jänisruton, muiden 
ruttotautien tai tuberkuloosin, varalta sekä mikrobien seurantaverkostoja 
mahdollisten epidemioiden varalta. Kolmatta samanaikaista hanketta, Medialabsecure, johtaa Pasteur-instituutti, ja siinä seurataan riskejä ihmisten ja 
eläinten virustautien ilmenemiseen ja luodaan hyönteistieteil ijöiden verkostoja. 
Neljättä hanketta johtaa WHO, ja sillä pyritään lisäämään maailmanlaajuista 
terveysturvallisuutta auttamalla maita parantamaan valmiuksiaan ehkäistä ja havaita kansainvälisen matkailun ja kansainvälisten kuljetusten meri- tai ilmateitse tai maarajojen yli tuomia kansanterveydellisiä riskejä ja reagoida niihin. Lähestymistapa on monialainen, ja sillä pyritään minimoimaan taudinaiheuttajien luonnolliseen leviämiseen tai tahalliseen levi ttämiseen liittyviä riskejä.  
• Vakautusvälineen CBRN-aloitteesta tuettiin vuonna 2013 rahallisesti Syyrian 
kemiallisten aseiden varastoje n poistamista ja tuhoamista . Vuoden 2013 
toimintaohjelman muuttamisen jälkeen EU kohdensi 12 miljoonaa euroa 
FI 14   FI Kemiallisten aseiden kieltojärjestölle (OPCW) Syyrian kemiallisten aseiden 
neutralointiin ja polttamiseen yhteistyö ssä kansainvälisen yhteisön kanssa.  
7.3. Kriisejä edeltävä ja kriisien jälkeinen valmiuksien kehittäminen 
(vakautusvälineasetuksen  4 artiklan 3 kohta) 
Vuosina 2007–2013 kohdennettiin 103 miljoonaa euroa sellaisten noin 140 hankkeen 
tukemiseen, joilla kehitetään EU:n ja sen kans allisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten 
kumppaneiden valmiuksia toimia kriisejä ennen ja niiden jälkeen. Kaaviosta 5 ilmenevät vuosina 2007–2013 eniten tukea saaneet aihealu eet ja kaaviosta 6 täytäntöönpanokumppanit. 
Kaavio 5: Valmiuksien kehittämisen tuki aloittain vuosina 2007–2013 (vakautusvälineasetuksen 4 artiklan 3 
kohtaan perustuvat päätökset ) 
2 %3 %5 %8 %8 %12 %12 %14 %17 %18 %
TiedotusvälineetAseistariisunta, demob. ja sopeuttaminen sekä turv.alan uudistusNuorisotyöttömyysKonfliktien ehkäisy, rauhanrakentaminen ja epävakausVarhainen elpyminen, konfliktin- ja katastrofinjälk.
tarvearvioinnitLuonnonvarat ja ilmastonmuutosKriisinhallinnan siviilivalmiudetNaisten osa rauhassa ja turvallisuudessa sekä lasten tilanneVarhaisvaroitukset ja tilannetietoisuusRauhanvälitys, vuoropuhelu ja sovinto
 
Kaavio 6: 4 artiklan 3 kohdan mukaisen valmiuks ien kehittämisen täytäntöönpanokumppanit 2007–2013 
(rahoituksen mukaan jaoteltuna)  
53 %28 %19 %
 Kansalaisjärjestöt
Kv- ja alueell. järjestöt
Jäsenvaltiot
 
Vuoden 2013 toimintaohjelmasta kohdennettiin 24 miljoonaa euroa. Seuraavaksi tarkastellaan 
vuonna 2013 meneillään olleiden hankkeiden tä rkeimpiä saavutuksia ja vaikutuksia. 
Konfliktien ehkäisy, rauhanr akentaminen ja epävakaus: Kansalaisyhteiskunnan kanssa 
käytävää vuoropuhelua varten perustettu ve rkosto tarjoaa toimivan foorumin 
rauhanrakentamista koskevalle EU:n ja ka nsalaisyhteiskunnan toimijoiden väliselle 
FI 15   FI vuoropuhelulle, jonka avulla kansalaisyhtei skunta voi vaikutta a EU:n politiikan 
muodostamiseen. Vuosi 2013 oli verkoston kolmas vuosi. Sen loppuun mennessä oli järjestetty 40 kokousta, joiden ka utta tuettiin kolmansien ma iden kansalaisyhteiskunnan ja 
niiden eurooppalaisten kumppaneiden pitkän aika välin valmiuksien kehittämistä, jotta niillä 
olisi paremmat lähtökohdat kriisien ehkäisyyn.  
Rauhanvälitys, vuoropuhelu ja sovinto:  EU antoi vakautusvälineen kautta ratkaisevaa tukea 
YK:n poliittisten asiain osast on välitystoiminnan tukiyksikölle  paljon huomiota herättäneissä 
Keski-Afrikan tasavallan, Malin ja Somalian kriisitilanteissa. Naisten osallistumista 
rauhanprosesseihin tuettiin koulu ttamalla kuusi naista, jotka kats ottiin sopiviksi ehdokkaiksi, 
jos YK:n pääsihteeri nimittää sovi ttelijoita, ja kehittämällä ed elleen sukupuolinäkökohdista ja 
osallistavista sovittelumenette lyistä järjestettävien korkean  tason seminaarien konseptia. 
Yhteistyössä UNDP:n kanssa vakautusvälineest ä tuettiin myös sisäisen sovittelun ja 
konfliktien hallinnan valmiuksien kehittämist ä ja kestäviä kansallisia mekanismeja 
yhdeksässä pilottimaassa
12.  
Vakautusvälineeseen suunniteltiin  uusi monikäyttöinen ohjelma European Resources for 
Mediation Support  (ERMES), joka helpottaa joustavan ja nopean teknisen avun antamista 
kansainvälistä, alueellista ja/tai paikallis ta rauhanvälitystä harjoittaville kolmansille 
osapuolille, jotka ottavat proses siin mukaan naiset, nuoret ja  muut heikommassa asemassa 
olevat ryhmät, jotta nämä saisivat äänensä kuuluviin konflik titilanteissa.  
Naisten osa rauhassa ja turvallisuudessa sekä lasten tilanne: Vakautusvälineestä tuettiin 
edelleen YK:n päätöslauselman 1325 täytän töönpanoa EU:n ja YK:n yhteishankkeella Women 
on enhancing Women’s Participation in Pe acebuilding and Post -conflict Planning  Itä-
Timorissa, Kosovossa13 ja Liberiassa. Kosovossa sadat mieh et, naiset ja nuoret osallistuivat 
sovintokeskusteluihin, joiden tuloksena laad ittiin konkreettisia suosituksia muun muassa 
sukupuolten tasa-arvoa koskevasta lainsäädä nnöstä, naisten työlli syydestä ja tyttöjen 
koulutuksesta. Kosovossa on myös tehty suurten tiedotusvälineiden kanssa sopimuksia, joissa 
ne sitoutuvat ottamaan ohjelmistoonsa naisten osaa rauhassa ja turvallisuudessa käsittelevää 
aineistoa. Naisten osa rauhassa ja turvallisuudessa  oli keskeisenä aiheena myös paikallisissa 
ehdotuspyynnöissä, joita käynnistettiin  17 maassa ja kolmella alueella14 ja jotka kattoivat 
monenlaisia sukupuolinäkökohtia.  
Varhaisvaroitukset ja  tilannetietoisuus:  Itätimorilainen kansalai sjärjestö Belun on voinut 
vakautusvälineen tuella ottaa käyttöön paikallista konf liktialttiutta ja jänn itteitä onnistuneesti 
vähentävän varhaisvaroitus- ja reagointijärjestel män, jota pidetään alalla esimerkillisenä, ja 
tehostaa sitä. Saferworld-järjest ön ja Kansainvälisen kriisiryhmän  (ICG) kautta annettu tuki 
on lujittanut maiden sisäisten ja aluee llisten toimijoiden valmiuksia analysoida 
konfliktiriskejä 32 potentiaalisessa konfliktipisteessä ja  tarjota päätöksen tekijöille ja 
kansalaisyhteiskunnalle laadukkaita konfliktian alyysejä varhaisvai heen toimenpiteitä 
koskevine suosituksineen.  
Alueellisten järjestöjen varhaisvaroitusvalmiuksia ja kykyä tukea katastrofin jälkeistä 
toipumista parannettiin muun muassa te hostamalla Arabiliiton reagointivalmiuksia, 
kehittämällä Amerikan valtioiden järjestön (OAS) mediaseurantavalmiuksia ja jatkamalla 
                                                 
12 Bolivia, Ghana, Guyana, Jemen, Malediivit, Mauritania, Nepal, Togo ja Tšad.  
13 Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston 
päätöslauselman 1244 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman 
lausunnon mukainen. 
14 Afganistan, Bolivia, Bosnia ja Hertsegovina, Brasilia, El Salvador, Guinea Bissau, Intia, Jemen, 
Kirgisia, Kongon demokraattinen tasavalta, Liberia, Nepal, Nicaragua, Peru, Salomonsaaret, Senegal ja 
Tšad sekä Keski-Amerikka, Etelä-Aasi a ja Keski-Afrikan eteläinen osa. 
FI 16   FI Afrikan unionin mantereenl aajuisen varhaisvaroitusjärjestelmän tukemista. 
Vakautusvälineestä tuettiin ASEANin ja se n jäsenvaltioiden valmiuksien kehittämistä 
hätätilanteita varten. Tähän liittyen marraskuussa 2013 järjestettiin ensimmäinen koulutustilaisuus Myanmarin kansallisen krii sikeskuksen tulevalle henkilöstölle. Korkea 
edustaja, varapuheenjohtaja Ashton vier aili keskuksessa samaan aikaan.  
Kriisinhallinnan siviilivalmiudet:  Vuonna 2012 menestyksekkäästi päättynyt ENTRi-
ohjelma (Europe’s New Training Initiative for Civilian Crisis Management) käynnistettiin uudelleen huhtikuussa 2013. Vuoden aikana järjes tettiin yhdeksän räät älöityä valmiuksien 
kehittämiseen tähtäävää kurssia (keskimäärin  yksi kuukaudessa). Niihin osallistui 210 
henkilöä (sekä EU:n että muiden maiden kansal aisia), jotka on lähetetty tai jotka lähetetään 
pian EU:n, YK:n, AU:n tai Etyjin kansainvälis iin siviilikriisinhallintatehtäviin. Kurssit 
sisälsivät sekä ennen lähettämi stä annettavaa koulutus ta kansainvälisiin te htäviin Georgiassa, 
Kosovossa ja Libyassa sekä erikoiskursseja, joid en aiheina olivat esimerkiksi ihmisoikeudet, 
oikeusvaltio, sovittelu ja mentorointi. Lisäksi parannettiin ENTRi-ohjelman 13 eurooppalaisjäsenen yhteentoimivuutta ja yhdenm ukaistettiin niiden koulutusta, ja syyskuussa 
2013 julkaistiin käytännön asioita koskeva käsiki rja (”In Control”) sivi ilityöntekijöille, joita 
lähetetään kansainvälisiin kriisitehtäviin.  
EU:n poliisialan EUPST-koulutusohjelmassa  järjestettiin vuonna 2013 kolme kurssia 
(järjestäjinä Espanjan Guardia Civil, Ranskan Gendarmerie ja Italian Carabinieri), joilla 
parannettiin poliisien valmiuksia  osallistua kansainvälisiin polii sitehtäviin. Niihin osallistui 
1019 poliisia 42 maasta, mukaan lukien 19 Afrikan maata.  
Luonnonvarat ja ilmastonmuutos: EU:n ja YK:n maa-alueita, luonnonvaroja ja konfliktien 
ehkäisemistä koskeva yhteistyökumppanuus jatkui . Sillä parannetaan Afrikan suurten järvien 
alueen paikallisten kansalai sjärjestöjen valmiuksia ymmä rtää konfliktien dynamiikkaa ja 
kehittää konfliktiriskin huomioon ottavia ra tkaisuja luonnonvarojen hallintaan liittyvissä 
kiistatilanteissa. Ympäristöä ja turvallisuut ta koskevaan ENVSEC-aloitteeseen kuuluvassa 
Itä-Euroopan, Keski-Aasian ja Et elä-Kaukasian ilmastonmuutosta ja turvallisuutta koskevassa 
hankkeessa laadittiin strategiset puitteet Dnestrin jokialueen mukauttamiselle ilmastonmuutokseen.  
Varhainen elpyminen sekä konfliktin- ja katastrofinjälkeiset tarvearvioinnit: Syyskuussa 
järjestettiin EU:n ja YK:n henkilöstölle (myös kenttähenkilöstölle) konfliktin- ja katastrofinjälkeistä tarvearvioi ntia koskeva koulutustilaisuus,  jonka aiheena oli yhteistyön 
tehostaminen hauraissa ja konflik teista kärsiv issä maissa. 
Aseistariisunta, demobilisaatio ja yhteiskuntaan sopeuttaminen sekä turvallisuusalan 
uudistaminen:  AU:n valmiuksia turvallisuusalan uudist amiseen parannett iin EU:n ja YK:n 
yhteishankkeella, jonka toteut ti YK:n projektipalv elutoimisto (UNOPS) . Addis Abebassa 
järjestettiin marraskuussa seminaari, jossa kä siteltiin kolmea turvallisuusalan uudistamista 
koskevaa operatiivista ohjeistus ta. Siihen osallistui alueellisten talousyhteisöjen ja 
kansalaisyhteiskunnan edustajia.  
Vakautusvälineasetuksen seitsenvuotisen oh jelmasuunnittelusyklin päättyessä tilattiin 
ulkopuolinen arviointi, jossa tarkastellaan vakautusvälinea setuksen 4 artiklan 3 kohtaan 
perustuvien kriisivalmiushankke iden tuloksia ja vaikutus ta kaudella 2007–2013. Arvioinnissa 
tultiin siihen tulokseen, että vakautusvälin een kriisivalmiusosa on korvaamaton osa EU:n 
kokonaisvaltaista rauhan, turvalli suuden ja kehityksen toimin tarakennelmaa, ja se olisi 
sidottava tähän rakenteeseen kiinteästi. S iinä todettiin, että EU pystyy sen ansiosta 
käsittelemään kaikenlaisia konflik tikysymyksiä ja että yksittäis illä hankkeilla on parannettu 
erilaisten organisaatioiden valmiuksia osallistua rauhan rakentamiseen sekä lujittaa 
FI 17   FI asiantuntijayhteisön käsitettä. Vajavaisista määrärahoista huolimatta tuetut toimet edistivät 
niitä naisiin, rauhaan ja turvallisuuteen sekä rauhanvälitykseen ja vuoropuheluun liittyviä 
tavoitteita, joihin EU on sitout unut. Panostus kansalaisyhteiskunt aan ruohonjuuritas olla 26:ssa 
konflikteista kärsivässä m aassa (tai alueella) on o llut ratkaisevaa, jotta on saatu toteutettua 80 
kohteessaan hyödyllistä hankett a ja voitu huolehtia si itä, että ne vastaavat sekä maakohtaisia 
että paikallisia prioriteetteja ja tarpeita. Vakautusvälineen kriisi valmiusosaa on käytetty 
tehokkaasti hyödyksi strategisten ku mppanuuksien luomisessa eten kin monenvälisellä tasolla 
YK:n hankkeiden yhteydessä, millä on ollut me rkittävä vaikutus EU:n ja monien YK:n 
erityisjärjestöjen suhteisiin.  
8. P ÄÄTELMÄT  
Vuonna 2013 toteutetut vakautusvälinetoimet, jotka täydentävät mu ita EU:n alue- ja 
aihekohtaisia kehitysyhteistyön välineitä, hum anitaarista apua ja YTPP-operaatioita, ovat 
edistäneet merkittävästi EU:n to imia konfliktien estämiseksi, ra uhan säilyttämiseksi ja kriisien 
ratkaisemiseksi. Vakautusvälineen avulla tote utettujen monenlaisten tukitoimenpiteiden 
ansiosta EU pystyi reagoimaan tuntuvasti ja nä kyvästi moniin kriisitila nteisiin eri puolilla 
maailmaa. 
Kun otetaan huomioon eri puolilla maailmaa jat kuva poliittinen epävakaus ja lisääntyvät 
luonnonkatastrofit, on välttämät öntä pyrkiä edelleenkin käyttämään kaikkia käytettävissä 
olevia EU:n välineitä entistäkin tehokkaammin ja tuloksellisemmin. Tässä yhteydessä EU:n 
on varmistettava, että vakautusvälinetoimia kä ytetään osana kriisien estämisen, niihin 
vastaamisen ja rauhan rakentamisen koko s ykliä. Vakautusväline on tarjonnut EU:lle 
ainutlaatuiset toimintamahdollisuudet. Se on to iminut monissa tapauks issa lähtökohtana ja 
nopeuttajana ja mahdollistanut monenlaisia EU :n toimia, jotka muodostavat yhdessä EU:n 
strategisen ja kokonaisvaltaisen  lähestymistavan konfliktien ehkäisemiseen ja kriiseihin 
reagointiin. Yhteisessä tiedonannossa EU:n kokona isvaltaisesta lähestymistavasta todetaan: 
”Rauhanrakentamiseen, valtioelinten kehittämiseen  ja kestävään kehityks een on syytä sitoutua 
pitkällä ajanjaksolla, jotta voidaan puuttua konfliktien perimmäisiin syihin ja rakentaa 
rauhanomaisia ja selviytymi skykyisiä yhteiskuntia.  Kestävän rauhan ja keh ityksen on oltava 
EU:n toiminnan päätavoitte ita alusta alkaen. EU:lla on olta va pitkän tähtäimen visio myös 
lyhytkestoisista sitoum uksistaan ja toimistaan .”15  
Vuonna 2014 vakautusväline väistyy uuden vakautta ja rauhaa edistävän välineen tieltä. Uutta 
välinettä koskevissa kuulemisissa vahvistui se , että EU:n on ylläpidettävä ja laajennettava 
valmiuksiaan nopeaan ja kohdennettuun toimintaan kriisitilanteissa muualla maailmassa sekä 
maailmanlaajuisissa ja alueiden välisissä, nyk yisissä ja tulevissa uh kissa (järjestäytynyt 
rikollisuus, kriittiseen infras truktuuriin kohdistuvat uhat, te rrorismi, CBRN-riski). Uudessa 
välineessä korostuu myös uudestaan konf liktien ehkäisy, rauhanrakentaminen ja 
kriisivalmius, sillä EU:n varhainen toiminta on usein tehokas keino ehkäistä jännitteiden 
kärjistyminen kriisiksi. 
                                                 
15 Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle: EU:n kokonaisvaltainen lähestymistapa 
ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin. Bryssel, 11.12.2013, JOIN(2013) 30 final.