KOMISSION TIEDONANTO

Ohjeet Euroopan unionin perusoikeuskirjan noudattamiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) täytäntöönpanon yhteydessä

(2016/C 269/01)

Sisällysluettelo

Liitteet

1. JOHDANTO

Euroopan unionin perusoikeuskirja (jäljempänä ’perusoikeuskirja’) on sitonut EU:ta oikeudellisesti joulukuusta 2009 saakka, jolloin Lissabonin sopimus tuli voimaan, ja sillä on nykyään sama oikeudellinen arvo kuin EU:n perussopimuksilla. EU:n toimielimillä, elimillä ja laitoksilla on näin ollen oikeudellinen velvollisuus kunnioittaa perusoikeuskirjaan sisällytettyjä perusoikeuksia kaikessa toiminnassaan, samoin kuin EU:n jäsenvaltioilla silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.

Näissä ohjeissa jäsenvaltioille pyritään selittämään, miksi on tärkeää varmistaa, että perusoikeuskirjaa kunnioitetaan pantaessa ERI-rahastoja täytäntöön, ja tarjotaan käytännön työkalu, ”perusoikeuksien tarkistuslista”, jonka avulla jäsenvaltiot voivat tarkastaa, että ESI-rahastojen täytäntöönpanotoimenpiteissä noudatetaan perusoikeuskirjaa.

Ohjeissa kerrotaan perusoikeuskirjan sisällöstä, oikeudellisesta asemasta ja sovellettavuudesta yleensä sekä erityisesti ERI-rahastojen puitteissa. Lisäksi ohjeissa selitetään, miten perusoikeuskirjaa pannaan täytäntöön ERI-rahastojen yhteydessä ja millaisia seurauksia perusoikeuskirjan noudattamatta jättämisellä voi olla. Ohjeissa annetaan myös asianomaisille toimijoille suosituksia siitä, miten toimien perusoikeuskirjan mukaisuutta koskeva arviointi olisi suoritettava, ja määritellään ne ERI-rahastoihin liittyvät toimet, jotka katsotaan unionin oikeuden soveltamiseksi.

2. PERUSOIKEUSKIRJAN SISÄLTÖ JA OIKEUDELLINEN ASEMA

2.1 Perusoikeuskirjan sisältö

Perusoikeuskirja sisältää kuutta eri teemaa koskevat oikeudet ja periaatteet. Nämä ovat ihmisarvo, vapaudet, tasa-arvo, yhteisvastuu, kansalaisten oikeudet ja lainkäyttö. Niiden sisältö esitetään lyhyesti seuraavassa taulukossa.

Perusoikeuskirjan teksti on saatavilla tästä linkistä:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX:12012P/TXT.

Perusoikeuskirjaan liittyvät selitykset sisältävät ohjeita perusoikeuskirjan määräysten tulkitsemiseen ja ovat saatavilla tästä linkistä:

http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=uriserv:OJ.C_.2007.303.01.0017.01.FIN

Lisätäkseen tietoisuutta perusoikeuksista Euroopan unionin perusoikeusvirasto (FRA) on kehittänyt Charterpedia-nimisen käyttäjäystävällisen verkkotyökalun, joka kokoaa yhteen kansainvälistä ja EU:n lainsäädäntöä sekä kansallisia perustuslakeja, jotka koskevat perusoikeuksien alaa ja liittyvät perusoikeuskirjan teemoihin, lukuihin ja artikloihin (1).

2.2 Perusoikeuskirjan oikeudellinen asema ja sovellettavuus

2.2.1 Perusoikeuskirjan oikeudellinen asema

Lissabonin sopimuksessa perusoikeuskirjalle annettiin sama oikeudellinen arvo kuin EU:n perussopimuksille. Perusoikeuskirja on oikeudellisesti sitova, ja siihen sisällytettyjen perusoikeuksien kunnioittaminen on lakisääteinen vaatimus.

Perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan mukaan sen määräykset koskevat EU:n toimielimiä, elimiä ja laitoksia toissijaisuusperiaatteen mukaisesti sekä jäsenvaltioita silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta. Näin ollen niiden on kunnioitettava perusoikeuskirjan mukaisia oikeuksia ja noudatettava sen sisältämiä periaatteita sekä edistettävä näiden oikeuksien ja periaatteiden soveltamista kukin toimivaltansa mukaisesti sääntöjä hyväksyessään ja täytäntöön pannessaan. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 1 kohdassa ja perusoikeuskirjan 51 artiklan 2 kohdassa täsmennetään, että perusoikeuskirjan määräyksillä ei voida millään tavalla laajentaa EU-sopimuksissa määriteltyä unionin toimivaltaa.

Perusoikeuskirjassa määriteltyjen oikeuksien kunnioittamista koskeva vaatimus sitoo jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne toimivat unionin oikeuden soveltamisalalla. Jäsenvaltioissa perusoikeuskirjaa sovelletaan kaikkiin valtion ”ilmenemismuotoihin”. Sitä siis sovelletaan keskusviranomaisiin sekä alueellisiin, paikallisiin ja muihin julkisiin viranomaisiin silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.

ERI-rahastojen täytäntöönpanon yhteydessä kaikki toimet, joita jäsenvaltiot toteuttavat sovellettavien asetusten täytäntöön panemiseksi, kuuluvat unionin oikeuden soveltamisalaan. Perusoikeuskirjaa saatetaan soveltaa sellaisiin ERI-rahastojen tuensaajiin (tuensaajien oikeudellisesta muodosta riippumatta), joille on annettu jäsenvaltion toteuttaman toimenpiteen nojalla vastuu julkisen palvelun tarjoamisesta valtion valvonnassa ja joilla on tätä tarkoitusta varten erityisiä toimivaltuuksia, jotka ulottuvat laajemmalle kuin ne toimivaltuudet, jotka perustuvat henkilöiden välisissä suhteissa sovellettaviin yleisiin sääntöihin.

Vaikka perusoikeuskirjaan sisällytettyjen perusoikeuksien noudattaminen on lakisääteinen vaatimus, perusoikeuskirjan nojalla ei ole olemassa oikeudellista velvoitetta perusoikeuskirjaan sisällytettyjen oikeuksien aktiiviseen edistämiseen. Jäsenvaltioita kuitenkin kannustetaan ryhtymään tällaisiin toimenpiteisiin, jos ne haluavat sellaisia toteuttaa.

2.2.2 Perusoikeuskirjan sovellettavuus

Perusoikeuskirjan 51 artiklan 1 kohdan mukaan perusoikeuskirja koskee jäsenvaltioita ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta.

Unionin tuomioistuimen asianomaisia määräyksiä tulkitsevan vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan ”jäsenvaltioiden unionin oikeuden soveltamisen” käsite ei tarkoita sitä, että jäsenvaltiot soveltaisivat automaattisesti unionin oikeutta silloin, kun ne jakavat tukia ERI-rahastoista, riippumatta siitä, mihin ”kansalliseen toimenpiteeseen” tai ”kansalliseen säännöstöön” valituksen tai hakemuksen tekijän kohteena oleva toimi perustuu.

Tuomioistuimen mukaan sen määrittämiseksi, onko kansallinen toimenpide unionin oikeuden soveltamista, ”on muiden seikkojen ohessa tarkastettava

Edellä esitettyä päättelyä olisi soveltuvin osin sovellettava kaikkiin unionin oikeutta soveltaviin kansallisiin toimenpiteisiin, olivatpa ne lainsäädännöllisiä tai eivät.

Euroopan unionin tuomioistuin on lisäksi vahvistanut, että koheesiopolitiikassa, kuten myös muilla aloilla, ”unionin oikeuden soveltamisen” käsite edellyttää tietynasteista yhteyttä, joka ei perustu pelkästään siihen, että kyseiset alat liittyvät läheisesti toisiinsa tai niiden välillä on epäsuoria vaikutuksia.

Tästä oikeuskäytännöstä seuraa, että käytännön tapauksissa on tarpeen tutkia, onko kansallisen toimenpiteen tavoitteena unionin oikeuden säännöksen täytäntöönpano.

Unionin oikeuden soveltamista ERI-rahastojen täytäntöönpanon yhteydessä selostetaan seuraavassa 3 jaksossa ja liitteessä I.

3. ERI-RAHASTOJEN TÄYTÄNTÖÖNPANO JA PERUSOIKEUSKIRJA

Koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon sovelletaan perusoikeuskirjan määräyksiä jäljempänä esitettyjen edellytysten mukaisesti.

Syrjimättömyyden periaate on vahvistettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 (2) (jäljempänä ’yhteisiä säännöksiä koskeva asetus’) ottamalla käyttöön ennakkotarkastukset sellaisten järjestelyjen olemassaolon toteamiseksi, joilla varmistetaan syrjintäkiellon noudattaminen.

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 7 artiklan mukaan jäsenvaltioiden ja komission on varmistettava miesten ja naisten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteiden kunnioittaminen ohjelmien valmistelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa.

Periaatteista, jotka koskevat vammaisuuteen perustuvan syrjinnän kieltoa ja vammaisten sopeutumista yhteiskuntaan, on syytä mainita, että EU on vammaisyleissopimuksen (3) sopimuspuoli. Jäljempänä liitteessä II tarkastellaan sitä, millaisia ERI-rahastojen hallinnointia koskevia oikeudellisia seurauksia on siitä, että unioni ratifioi vammaisyleissopimuksen.

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 4 artiklan 2 kohdassa edellytetään komission ja jäsenvaltioiden varmistavan, että ERI-rahastojen tuki on asiaankuuluvien unionin politiikkojen ja muun muassa asetukseen (EU) N:o 1303/2013 kuuluvassa 7 artiklassa tarkoitettujen monialaisten periaatteiden sekä unionin prioriteettien mukaista.

Koheesiopolitiikkaan sovellettavaa oikeudellista kehystä on lisäksi lujitettu sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on käytössä järjestelmä valitusten, myös perusoikeuskirjan rikkomista koskevien valitusten, käsittelemiseen.

ERI-rahastojen yhteydessä perusoikeuskirjan soveltamisen käynnistävä unionin oikeuden säännös on seuraavissa EU:n asetuksissa ja direktiiveissä:

Jäsenvaltiot soveltavat unionin oikeutta ERI-rahastojen alalla laatiessaan ERI-rahastoja koskevaa tukistrategiaa ja ohjelma-asiakirjoja (1), kun ne perustavat hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmän (2) ja kun ne panevat täytäntöön ohjelmia (3) edellä 1–3 kohdissa mainittujen asetusten mukaisesti. Näin ollen jäsenvaltioiden olisi varmistettava perusoikeuskirjan noudattaminen seuraavassa esitettävissä vaiheissa (4).

3.1 ERI-rahastoja koskevan tukistrategian ja ohjelma-asiakirjojen laadinta (muun muassa strategisten toimintapoliittisten kehysten, kumppanuussopimusten, ohjelmien valmistelu)

Jäsenvaltioiden toimien katsotaan kuuluvan unionin oikeuden soveltamisalaan silloin, kun jäsenvaltiot hyväksyvät säädöksiä tai laativat asiakirjoja, jotka perustuvat yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa tai siihen liittyvässä delegoidussa tai täytäntöönpanosäädöksessä annettuun velvoitteeseen. Tällaisiin toimiin kuuluu esimerkiksi kumppanuussopimusten tai toimenpideohjelmien laatiminen.

Laatiessaan tällaisia asiakirjoja jäsenvaltioiden on varmistettava ”perusoikeuksien tarkistuslistan” avulla, että asiakirjojen sisältö on perusoikeuskirjan määräysten mukainen. Asiakirjojen sisällön tulee kunnioittaa perusoikeuskirjan suojaamia oikeuksia ja noudattaa sen sisältämiä periaatteita.

Tässä yhteydessä keskeisiä oikeuksia ja periaatteita ovat yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, omistusoikeus ja ympäristönsuojelu.

3.2 Hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmien perustaminen

Jäsenvaltioiden toimien katsotaan kuuluvan unionin oikeuden soveltamisalaan silloin, kun jäsenvaltiot perustavat yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa edellytettyjä rakenteita ja laativat menettelyitä, joilla ERI-rahastoja hallinnoidaan, seurataan ja valvotaan, tai kun ne ottavat käyttöön tällaisia rakenteita yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen, rahastokohtaisten sääntöjen tai niihin liittyvien delegoitujen tai täytäntöönpanosäädösten täytäntöön panemiseksi, vaikka tällaisia toimia ei suoranaisesti asianomaisissa säädöksissä edellytettäisikään. Tällaisia toimia ovat esimerkiksi viranomaisten ja välittävien elimien nimeäminen, niiden väliset työjärjestelyt, seurantakomitean perustaminen ja menettelykäsikirjojen hyväksyminen.

Jäsenvaltioiden viranomaisten olisi varmistettava toimia toteuttaessaan, että perusoikeuskirjan oikeuksia ja periaatteita kunnioitetaan. Keskeisimmät säännökset ovat perusoikeuskirjan 7, 8, 41 ja 47 artikla.

Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, myös oikeus tulla kuulluksi, tunnustetaan 47 artiklassa. Yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamista käsitellään 7 artiklassa. Henkilötietojen suoja esitetään 8 artiklassa ja hallintoelinten velvollisuus perustella päätöksensä 41 artiklassa.

Oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (oikeudenmukaiseen menettelyyn) on varmistettava kaikissa menettelyissä, jotka otetaan käyttöön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen, rahastokohtaisten sääntöjen tai niihin liittyvien delegoitujen tai täytäntöönpanosäädösten sisältämien määräysten soveltamiseksi.

Esimerkiksi Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-562/12 Liivimaa Lihaveis MTÜ v. Eesti-Läti programmi 2007–2013 on käsitelty Viron ja Latvian rajat ylittävän yhteistyöohjelman seurantakomitean (Seirekomitee) toimintaa. Kummankin jäsenvaltion edustajista koostuva Seirekomitee teki lopulliset päätökset ohjelman hankehakemusten laadullisesta arvioinnista. Komitea oli niin ikään hyväksynyt ohjelmakäsikirjan, jonka mukaan komitean päätöksiin ei voinut hakea muutosta kansallisessa tuomioistuimessa. Ohjelmakäsikirjan hyväksymisestä ei ollut suorasanaista mainintaa ohjelmakaudella 2007–2013 sovelletussa lainsäädännössä eikä EU:n täytäntöönpanomääräyksissä, mutta Euroopan unionin tuomioistuin totesi, että käsikirjan hyväksymisen tavoitteena oli selvästi EU:n lainsäädännön täytäntöönpano ja että käsikirja sitoi kaikkia sellaisia henkilöitä, jotka halusivat saada tukea kyseisestä ohjelmasta. Näin ollen asiassa piti soveltaa perusoikeuskirjaa ja sen 47 artiklaa. Euroopan unionin tuomioistuimen mukaan se, että ohjelmakäsikirjassa kielletään avustuksen epäämispäätöksen laillisuuden tutkiminen kansallisessa tuomioistuimessa, rikkoo perusoikeuskirjan 47 artiklaa.

Kumppanuuden järjestämisen osalta perusoikeuskirjan oikeuksista ja periaatteista keskeisiä ovat muun muassa syrjintäkielto, kielellinen monimuotoisuus, naisten ja miesten välinen tasa-arvo sekä vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, kun taas esimerkiksi jäsenyyttä koskevien sääntöjen määrittelyn yhteydessä olisi syytä kiinnittää huomiota erityisesti syrjintäkiellon, kielellisen monimuotoisuuden ja naisten ja miesten välisen tasa-arvon oikeuksiin ja periaatteisiin.

Hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmän perustamisen yhteydessä seurantakomitean tehtävien ja velvoitteiden näkökulmasta keskeisiä perusoikeuskirjan oikeuksia ja periaatteita ovat muun muassa henkilötietojen suoja, syrjintäkielto, kielellinen monimuotoisuus, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, yhdenvertaisuus lain edessä sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.

3.3 Ohjelmien täytäntöönpano ja hankekuvauksessa määriteltyjen konkreettisten toimien toteuttaminen ERI-rahastojen täytäntöönpanon yhteydessä

Ohjelmien täytäntöönpano edellyttää hallintoviranomaisen tai välittävien elinten (5) toimia. Tällaiset toimet, esimerkiksi ehdotuspyyntöjen tekeminen, toimien valinta, avustussopimusten allekirjoittaminen, täytäntöönpanon seuranta, tuensaajien esittämien maksupyyntöjen tarkistaminen, paikalla tehtävien tarkistusten suorittaminen, välittävien elimien työn valvonta, tukimaksujen lähettäminen ja kertomusten laadinta ja esittäminen ovat unionin oikeuden soveltamistoimia.

Yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 126 artiklan mukaiset todentamisviranomaisen vastuut edellyttävät niin ikään unionin oikeutta soveltavien toimenpiteiden toteuttamista. Myös tarkastusviranomaiset soveltavat unionin oikeutta laatiessaan tarkastusstrategioita, tehdessään tarkastuksia ja laatiessaan tarkastuslausuntoja ja tarkastuskertomuksia.

Kuten 2.2 luvussa Perusoikeuskirjan oikeudellinen asema kerrotaan, perusoikeuskirjaa voidaan lisäksi soveltaa tiettyihin tuensaajiin, kun 2.2 luvussa mainitut edellytykset täyttyvät (jäsenvaltio toteuttaa toimenpiteen, jonka nojalla tuensaaja saa oikeudellisesta muodostaan riippumatta vastuun julkisen palvelun tarjoamisesta valtion valvonnassa; tuensaajalla on tätä erityistä tarkoitusta varten erityisiä toimivaltuuksia, jotka ovat laajempia kuin henkilöiden välisissä suhteissa sovellettaviin yleisiin sääntöihin perustuvat toimivaltuudet) (6).

Kansallisten viranomaisten on tehtäviään suorittaessaan varmistettava, että perusoikeuskirjan oikeuksia ja periaatteita kunnioitetaan. Tässä yhteydessä keskeisiä perusoikeuskirjan oikeuksia ja periaatteita ovat oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, henkilötietojen suoja, yhdenvertaisuus lain edessä ja naisten ja miesten välinen tasa-arvo, syrjintäkielto ja lasten oikeudet, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan ja ympäristönsuojelun korkea taso, kielellinen monimuotoisuus, turvalliset työolot, sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, oikeus koulutukseen, elinkeinovapaus, omistusoikeus, suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa sekä yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen.

3.4 Perusoikeuskirjan sovellettavuus koheesiopolitiikassa: miksi perusoikeuskirja on merkityksellinen ERI-rahastoja hallinnoivien valtion viranomaisten kannalta?

Perusoikeuskirjassa vahvistettujen perusoikeuksien rikkomista käsitellään jäsenvaltioiden tuomioistuimissa ja Euroopan unionin tuomioistuimessa.

Unionin oikeuden ja unionin oikeuteen perustuvan kansallisen oikeuden säännöksiä on tulkittava perusoikeuskirjan velvoitteiden mukaisesti perusoikeuskirjassa taattujen oikeuksien soveltamiseksi. Mikäli kansallinen tuomioistuin on epävarma perusoikeuskirjan sovellettavuudesta tai sen määräysten oikeasta tulkinnasta, se voi pyytää Euroopan unionin tuomioistuimelta ennakkoratkaisua asiassa. Tämä on pakollista, jos kyse on valtion viimeisen oikeusasteen tuomioistuimesta. Kansallinen tuomioistuin pystyy ratkaisemaan asian Euroopan unionin tuomioistuimen vastauksen perusteella. Kansalliset tuomioistuimet käyttävät tätä menettelyä säännöllisesti. Sillä edistetään perusoikeuskirjaan liittyvän oikeuskäytännön kehittymistä ja vahvistetaan kansallisten tuomioistuinten asemaa perusoikeuskirjan oikeuksien ylläpitäjinä.

Komissiolla on EU-sopimusten valvojana toimivalta pyrkiä lopettamaan tietty perusoikeuskirjan loukkaus. Se voi aloittaa jäsenvaltiota vastaan rikkomusmenettelyn perusoikeuksien noudattamatta jättämisen vuoksi.

Komissio ei voi käynnistää rikkomusmenettelyä perusoikeuskirjan noudattamatta jättämisestä, jos kyse on kansallisesta laista, jolla ei panna täytäntöön unionin oikeutta, sillä perusoikeuskirjaa sovelletaan jäsenvaltioihin ainoastaan silloin, kun ne soveltavat unionin oikeutta. Tapauksissa, joihin perusoikeuskirjaa ei sovelleta, perusoikeudet taataan kuitenkin kansallisella tasolla jäsenvaltioiden perustuslaeissa ja valtiosääntöperinteessä sekä jäsenvaltioiden ratifioimissa kansainvälisissä sopimuksissa, joiden noudattamisen kansalliset tuomioistuimet takaavat.

Lisäksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 6 artiklassa edellytetään, että ERI-rahastoista tuetut toimet ovat sovellettavan unionin oikeuden ja sen soveltamiseen liittyvän kansallisen lainsäädännön mukaisia. Jos jäsenvaltio ei noudata perusoikeuskirjaa asianmukaisesti niissä toimissa tai toimenpiteissä, joilla se soveltaa unionin oikeutta, tilannetta voidaan pitää talouden toimijan sääntöjenvastaisuutena (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 2 artiklan 36 kohta). Näin ollen komissio voi tarvittaessa hyödyntää käytettävissään olevia keinoja varmistaakseen, että EU:n rahastoja käytetään perusoikeuskirjan mukaisesti niissä tapauksissa, joissa sitä sovelletaan – komissio voi muun muassa keskeyttää maksun määräajan kulumisen, keskeyttää maksut ja tehdä rahoitusoikaisuja sekä aloittaa rikkomusmenettelyn SEUT-sopimuksen 258 artiklan mukaisesti.

Kansallisten viranomaisten velvollisuus varmistaa perusoikeuksien kunnioittaminen ja suojaaminen on erityisen merkityksellinen silloin, kun jäsenvaltiot saavat valituksia, jotka koskevat perusoikeuskirjan mahdollisia loukkauksia. Sen lisäksi, että jäsenvaltioissa on seurattava perusoikeuskirjan soveltamista ja täytäntöönpanoa, jäsenvaltioilla on yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 74 artiklan 3 kohdan nojalla velvollisuus ottaa käyttöön tehokkaat järjestelyt oikeushenkilöiden tai luonnollisten henkilöiden ERI-rahastoista tekemien valitusten tutkimiseksi. ERI-rahastoja koskevat valitukset voidaan osoittaa myös suoraan komissiolle.

4. MITEN PERUSOIKEUSKIRJAN MUKAISUUTTA ARVIOIDAAN – PERUSOIKEUKSIEN TARKISTUSLISTA

ERI-rahastojen täytäntöönpanosta vastaavia kansallisia viranomaisia kehotetaan arvioimaan huolellisesti, kuuluvatko (niiden suunnittelemat tai jo toteuttamat) toimet ja toimenpiteet unionin oikeuden soveltamisalaan, ja tarkistamaan, voiko niillä olla vaikutusta perusoikeuskirjaan sisällytettyihin perusoikeuksiin.

Seuraava tarkistuslista on tarkoitettu arviointia helpottavaksi käytännön työkaluksi, eikä sen käyttö ole pakollista.

I TARKISTUS – onko suunniteltu kansallinen toimi tai toimenpide sellainen, että sillä sovelletaan unionin oikeutta, jolloin se kuuluu perusoikeuskirjan soveltamisalaan?

Huom. tätä tarkistusta ei tarvita silloin, kun kyse on toimista ja asiakirjoista, joilla näiden ohjeiden mukaan sovelletaan unionin oikeutta.

II TARKISTUS – onko mahdollista, että perusoikeuksia loukataan?

Jos todetaan, että tarkasteltava toimi tai toimenpide rajoittaa absoluuttista oikeutta, se on hylättävä heti tässä vaiheessa, sillä absoluuttisia oikeuksia ei voida rajoittaa, eikä 3–6 kohtien mukainen jatkoanalyysi ole tarpeen.

Mikäli analyysi osoittaa, että suunnitellulla toimella tai toimenpiteellä ei ole olennaista vaikutusta perusoikeuksiin tai että vaikutukset perusoikeuksiin ovat vain myönteisiä, 5–6 kohtien mukainen jatkoanalyysi ei ole tarpeen. Jos havaitaan kielteisiä vaikutuksia, pohditaan seuraavia seikkoja:

välttämätön halutun tavoitteen saavuttamiseksi? (Tässä vaiheessa on tutkittava, saavutetaanko haluttu tavoite asianomaisella toimenpiteellä asianmukaisesti ja tehokkaasti ilman, että toimenpiteen vaikutukset ulottuvat laajemmalle kuin tavoitteen saavuttamiseksi on välttämätöntä. Miksi yhtä tehokkaita mutta vähemmän rajoittavia toimenpiteitä ei ole käytettävissä?)

Jos kaikkiin näihin kysymyksiin vastataan myönteisesti, asianomaisten perusoikeuksien rajoittamista voidaan pitää perusteltuna.

Tämän tarkistuslistan käyttöä voidaan havainnollistaa seuraavalla konkreettisella esimerkillä, joka perustuu asiaa C-401/11 Blanka Soukupová v. Ministerstvo zemědělství koskeviin seikkoihin ja tuomioistuimen 11 päivänä huhtikuuta 2013 antamassaan tuomiossa esittämään arvioon.

Kyseessä oleva jäsenvaltio oli perustanut maataloustuottajille tarkoitetun varhaiseläketukijärjestelmän, joka sai osarahoitusta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR). Järjestelmään osallistumisen edellytyksenä oleva ”eläkeikä” määriteltiin kansallisessa laissa. Kansallisessa lainsäädännössä määritelty eläkeikä määräytyi hakijan sukupuolen ja naisilla myös lasten lukumäärän mukaan.

Kun tarkistuslistaa sovelletaan tähän esimerkkitapaukseen, on analysoitava seuraavia kysymyksiä:

Suunnitellulla toimella on yksinomaan kielteinen vaikutus kyseessä olevaan oikeuteen. Vaikutus kohdistuu erityisesti naisiin, joilla on monta lasta. Heillä aika, jona he voivat hakea varhaiseläketukijärjestelmään rekisteröintiä, on objektiivisesti arvioituna lyhyempi kuin miehillä tai naisilla, joilla on vähemmän lapsia.

Ei ole. Toimenpide ei ole välttämätön halutun tavoitteen saavuttamiseksi, kun tavoitteena on kannustaa maataloustuottajia heidän sukupuolestaan ja lastensa lukumäärästä riippumatta päättämään maanviljely aikaistetusti ja lopullisesti maatilojen elinkelpoisuuden varmistamiseksi. Asianomaiset maataloustuottajat, olivatpa he miehiä tai naisia, ovat oikeutettuja hakemaan tällaista tukea, jos he ovat lopullisesti luopuneet kaikesta kaupallisen maataloustuotannon harjoittamisesta harjoitettuaan maataloutta 10 vuoden ajan ennen tuotannon lopetusta ja mikäli he ovat vähintään 55-vuotiaita mutta eivät vielä yleisessä eläkeiässä lopettaessaan tuotannon. Haluttu tavoite olisi voitu saavuttaa myös tekemättä eroa hakijoiden välille sukupuolen tai lasten lukumäärän perusteella.

välttämätön halutun tavoitteen saavuttamiseksi? (Tässä vaiheessa on tutkittava, saavutetaanko haluttu tavoite kyseisellä toimenpiteellä asianmukaisesti ja tehokkaasti ilman, että toimenpiteen vaikutukset ulottuvat laajemmalle kuin tavoitteen saavuttamiseksi on välttämätöntä. Miksi yhtä tehokkaita mutta vähemmän rajoittavia toimenpiteitä ei ole käytettävissä?)

(1) http://fra.europa.eu/fi/charterpedia

(2) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

(3) Yleissopimus vammaisten henkilöiden oikeuksista (yleiskokous hyväksyi sopimuksen 13 päivänä joulukuuta 2006 antamallaan päätöslauselmalla 61/106, ja se tuli voimaan 3 päivänä toukokuuta 2008 20. ratifioinnin yhteydessä) - https://www.un.org/development/desa/disabilities/conference-of-states-parties-to-the-convention-on-the-rights-of-persons-with-disabilities-2.html

(4) Esimerkit toimista, joissa jäsenvaltioiden katsotaan panevan täytäntöön unionin oikeutta, esitetään ohjelmakauden 2014–2020 oikeudellisen kehyksen perusteella. Perusoikeuskirjan määräyksiä on kuitenkin pitänyt soveltaa vuodesta 2009 saakka mm. ERI-rahastojen täytäntöönpanoon näissä ohjeissa esitettyjen edellytysten mukaisesti.

(5) Esimerkiksi yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 34 artiklan 1 kohdassa ja 125 artiklassa mainitut paikalliset toimintaryhmät voivat toimia välittävinä eliminä.

(6) Näiden ohjeiden 4 luvussa esitettyä tarkistuslistaa voidaan käyttää sen arvioimiseen, soveltavatko nämä tuensaajat unionin oikeutta tiettyä tointa toteuttaessaan.

LIITE I

Esimerkit ERI-rahastoihin liittyvästä unionin oikeuden soveltamisesta jäsenvaltioissa

Näiden ohjeiden 3 luvussa määriteltiin kolme ERI-rahastojen täytäntöönpanon vaihetta, joissa edellytetään perusoikeuskirjan noudattamista.

Seuraavassa luetellaan ne yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen keskeiset säännökset, jotka edellyttävät kansalliselta (keskushallinto-, alue- tai paikallistason) viranomaiselta/elimeltä toimia ja asiakirjoja. Lisäksi annetaan esimerkkejä perusoikeuskirjan oikeuksista tai periaatteista, jotka voivat olla tietyissä tapauksissa merkityksellisiä, sekä esimerkkejä mahdollisista perusoikeuksiin liittyvistä kysymyksistä.

Kun jäsenvaltiot laativat asiakirjoja ja hyväksyvät säädöksiä, joilla ne soveltavat unionin oikeutta (olipa näiden muoto mikä tahansa, kuten päätös, kirjelmä, käsikirja, laki), niiden on huomioitava asianmukaisesti velvoitteensa kunnioittaa kaikkia perusoikeuskirjaan sisällytettyjä oikeuksia.

Esimerkiksi syrjintäkielto, omistusoikeus, tietosuoja sekä oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen (oikeudenmukaiseen menettelyyn) on varmistettava kaikissa niissä menettelyissä, jotka otetaan käyttöön yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen tai siihen liittyvien delegoitujen tai täytäntöönpanosäädösten säännösten soveltamiseksi.

1. ERI-rahastoja koskevan tukistrategian ja ohjelma-asiakirjojen laadinta

ERI-rahastoja koskevan tukistrategian ja ohjelma-asiakirjojen valmistelun osalta yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetään tietyistä jäsenvaltioiden toimista, jotka ovat unionin oikeuden kansallisia täytäntöönpanotoimia ja edellyttävät perusoikeuskirjan noudattamista. Tällaisia jäsenvaltioiden toimia ovat seuraavat:

— kumppanuussopimuksen valmisteleminen ja muuttaminen: jäsenvaltioiden on varmistettava, että perusoikeuskirjaa noudatetaan prosessissa, jonka päätteeksi asianomainen asiakirja esitetään komissiolle, sekä itse asiakirjassa;

— ohjelmien valmisteleminen ja muuttaminen (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 26 artiklan 2 kohta ja 30 artikla, yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 4 artiklan 4 kohta, 7–8 artikla, 19 artiklan 1 kohta ja liite XI sekä 26 artiklan 2 kohta; EAKR, ESR, koheesiorahasto: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 96 artiklan 2 kohta, 4 kohdan a alakohta, 7 ja 10 kohta; EAKR: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (1) 8 artiklan 7 ja 12 kohta; maaseuturahasto: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 (2) 10 ja 11 artikla; EMKR: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 508/2014 (3) 17, 18 ja 20 artikla, komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 771/2014 (4) ja komission delegoitu asetus (EU) N:o 1046/2014 (5);

— ohjelmat;

Seuraavat perusoikeuskirjan oikeudet/periaatteet voivat olla erityisen tärkeitä: yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, omistusoikeus ja ympäristönsuojelu.

2. Hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmien perustaminen

Jäsenvaltioita tai niiden nimeämiä viranomaisia kehotetaan kiinnittämään erityistä huomiota perusoikeuskirjan noudattamiseen silloin, kun ne perustavat hallinto-, seuranta- ja valvontajärjestelmiä. Asiaa koskevat asetukset edellyttävät seuraavaa toimien ja asiakirjojen luetteloa (joka ei ole tyhjentävä).

I Jäsenvaltiot: keskeisiä toimia ovat ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien perustaminen, kumppanuuden järjestäminen ja seurantakomitean jäsenyyttä koskevien sääntöjen määritteleminen.

A) Ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien perustaminen (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 74 artiklan 2 kohta), yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 ja 72 artikla sekä 74 artiklan 2 kohta, EAKR, ESR, koheesiorahasto, EMKR: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 123 artikla, maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 65 ja 66 artikla ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 (6) asiaa koskevat säännökset; EMKR: asetuksen (EU) N:o 508/2014 97 ja 99 artikla sekä komission delegoitu asetus (EU) N:o 1014/2014 (7). Seuraavat asiakirjat liittyvät ohjelmien hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamiseen: — asiakirjat, jotka sisältävät hallinto- ja valvontajärjestelmien perustamissäännöt — asiakirjat, jotka koskevat menettelyitä tehokkaiden ja oikeasuhtaisten petostentorjuntatoimenpiteiden varmistamiseksi (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 4 kohdan c alakohta) — asiakirjat, jotka koskevat menettelyitä seurantakomitean työn tukemiseksi — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, jotka liittyvät tietokoneistettuun tietojärjestelmään seurantaa, arviointia, varainhoitoa ja tarkastamista varten tarvittavien tietojen keräämistä, tallentamista ja säilyttämistä varten kustakin toimesta, tapauksen mukaan myös tiedot yksittäisistä osallistujista ja tarvittaessa indikaattoreita koskevien tietojen jaottelu sukupuolen mukaan — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla valvotaan hallintoviranomaisen kirjallisesti yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 123 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti delegoimia tehtäviä — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla toimia arvioidaan, valitaan ja hyväksytään sekä joilla varmistetaan, että toimet noudattavat koko täytäntöönpanokauden ajan sovellettavia sääntöjä (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 3 kohta), mukaan lukien ohjeet, joiden avulla varmistetaan, että toimet edistävät asiaankuuluvien toimintalinjojen erityisten tavoitteiden ja tulosten saavuttamista yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 3 kohdan a alakohdan i luetelmakohdan säännösten mukaisesti, ja sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla varmistetaan, että toimia ei valita, mikäli ne on saatettu fyysisesti päätökseen tai toteutettu kokonaisuudessaan ennen tuensaajan esittämää rahoitushakemusta (myös menettelyt, joita välittävät elimet käyttävät silloin, kun toimien arviointi, valinta ja hyväksyntä on delegoitu) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla varmistetaan, että tuensaajalle esitetään asiakirja kunkin toimen tukiehdoista, myös asiakirjat menettelyistä, joilla varmistetaan, että tuensaajilla on joko erillinen kirjanpitojärjestelmä tai soveltuva kirjanpitokoodi kaikille toimeen liittyville tapahtumille — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joita käytetään toimien tarkastuksissa (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 4–7 kohdan vaatimusten mukaisesti), myös asiakirjat menettelyistä, joilla varmistetaan, että toimet ovat unionin politiikkojen (kuten kumppanuuteen ja monitasoiseen hallintoon, miesten ja naisten välisen tasa-arvon edistämiseen, syrjimättömyyteen, vammaisten henkilöiden osallistumismahdollisuuksiin, kestävään kehitykseen, julkisiin hankintoihin, valtiontuki- ja ympäristösääntöihin liittyvien politiikkojen) mukaisia, ja asiakirjat, jotka koskevat tällaisia tarkastuksia suorittavien viranomaisten tai elinten määrittämistä — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla tuensaajien tekemät korvaushakemukset otetaan vastaan, tarkastetaan ja hyväksytään ja joiden avulla annetaan lupa maksujen tekemiseen tuensaajille, suoritetaan maksut ja kirjataan ne yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 122 artiklan 3 kohdan mukaisesti vuodesta 2016 alkaen (mukaan lukien asiakirjat niistä menettelyistä, joita välittävät elimet käyttävät, kun korvaushakemusten käsittely on delegoitu) noudattaen tuensaajille tehtäviin maksuihin sovellettavaa yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 132 artiklassa olevaa 90 päivän määräaikaa — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla komissiolle laaditaan ja toimitetaan vuotuiset ja lopulliset täytäntöönpanokertomukset (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 2 kohdan b alakohta), mukaan lukien asiakirjat sellaisista menettelyistä, joiden avulla kerätään ja ilmoitetaan luotettavat tiedot tulosindikaattoreista (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 2 kohdan a alakohta) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla laaditaan johdon vahvistuslausuma (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 4 kohdan e alakohta) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla laaditaan vuotuinen yhteenveto lopullisista tarkastuskertomuksista ja toteutetuista tarkastuksista, myös asiakirjat analyyseista, joissa käsitellään järjestelmässä havaittujen virheiden ja puutteiden luonnetta ja laajuutta, sekä tehdyistä tai suunnitelluista korjaustoimista (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 4 kohdan e alakohta) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, jotka liittyvät edellä mainituista menettelyistä henkilöstölle annettavaan tiedotukseen, ja asiakirjat, jotka sisältävät tietoja järjestetystä/suunnitellusta koulutuksesta tai jotka sisältävät mahdollisia ohjeita (päiväys ja viittaus) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joita välittävät elimet käyttävät delegoitujen tehtävien suorittamiseen, ja joilla todentamisviranomainen valvoo välittäville elimille delegoitujen tehtävien tehokkuutta — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla ilmoitetaan sääntöjenvastaisuuksista (myös petoksista) ja joilla korjataan ne ja seurataan niitä, ja joilla tallennetaan tiedot peruutetuista ja takaisin perityistä määristä, takaisin perittävistä määristä, määristä, joita ei voida periä takaisin, ja määristä, jotka liittyvät toimiin, jotka keskeytetään sellaisen oikeudellisen menettelyn tai hallinnollisen muutoksenhaun vuoksi, jolla on lykkäävä vaikutus — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla noudatetaan velvoitetta ilmoittaa komissiolle sääntöjenvastaisuuksista yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 122 artiklan 2 kohdan mukaisesti — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla maksatushakemukset laaditaan ja esitetään — sellaisia käytössä olevia järjestelyjä koskevat asiakirjat, joiden avulla todentamisviranomainen pääsee käyttämään toimia koskevia tietoja, joita se tarvitsee maksatushakemusten laadintaan ja esittämiseen, myös (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan mukaisten) hallinnoinnin tarkastusten ja kaikkien asiaankuuluvien tarkastusten tuloksia — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joita noudatetaan maksatushakemusten laadinnassa ja esittämisessä komissiolle, myös asiakirjat menettelystä, jolla varmistetaan, että välimaksua koskeva lopullinen maksupyyntö lähetetään viimeistään edellisen tilivuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 31 päivänä — asiakirjat, jotka koskevat kirjanpitojärjestelmää, jota käytetään perustana todennettaessa menotilejä komissiolle (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 126 artiklan d alakohta) — niitä käytössä olevia menettelyitä koskevat asiakirjat, joiden avulla laaditaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (8) 59 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu tilitys (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 126 artiklan b alakohta) — sellaisia järjestelyjä koskevat asiakirjat, joilla todennetaan tilien täydellisyys, oikeellisuus ja totuudenmukaisuus ja se, että kirjatut menot ovat sovellettavan lain mukaisia (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 126 artiklan c alakohta), kun otetaan huomioon kaikkien tarkastusten tulokset — sitä järjestelmää koskevat asiakirjat, jolla varmistetaan julkisten tukien, myös unionin tukien, ripeä takaisinperintä — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla varmistetaan jäljitysketjun asianmukaisuus säilyttämällä tietokoneistetussa tietojärjestelmässä kirjanpitoaineistoa, myös tiedot takaisin perityistä määristä, takaisin perittävistä määristä, määristä, jotka on peruutettu maksatushakemuksesta, määristä, joita ei voida periä takaisin, ja määristä toimissa, jotka keskeytetään sellaisen oikeudellisen menettelyn tai hallinnollisen muutoksenhaun vuoksi, jolla on lykkäävä vaikutus, kaikista toimista, myös takaisinperinnästä, jotka johtuvat yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen toimien pysyvyyttä koskevan 71 artiklan soveltamisesta — sellaisia järjestelyjä koskevat asiakirjat, joilla takaisin perityt määrät tai peruutettavat määrät vähennetään ilmoitettavista menoista — asiakirjat, jotka koskevat tietojärjestelmiä, myös vuokaaviot (keskitetyt tai yhteiset verkkojärjestelmät tai hajautetut järjestelmät, joilla on keskinäisiä yhteyksiä) — sellaisia menettelyitä koskevat asiakirjat, joilla tarkistetaan, että tietojärjestelmien turvallisuus on taattu — toimenpideohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien kansalliset tukikelpoisuussäännöt — asiakirjat, jotka koskevat yhteistyöohjelmiin liittyvien menojen tukikelpoisuussääntöjen hyväksymistä. Laatiessaan ERI-rahastoja koskevaa tukistrategiaa ja ohjelma-asiakirjoja jäsenvaltioiden on kunnioitettava perusoikeuskirjassa suojattuja oikeuksia ja noudatettava sen periaatteita. Tässä yhteydessä perusoikeuskirjan keskeisiä säännöksiä ovat 47 artikla, jossa tunnustetaan oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, myös oikeus tulla kuulluksi, 7 artikla yksityis- ja perhe-elämän kunnioittamisesta ja 8 artikla henkilötietojen suojasta.

B) Kumppanuuden järjestäminen (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 1 ja 2 kohta), yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 ja 7 artikla, 15 artiklan 1 kohdan c ja d alakohta, komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 240/2014 (9) 2–4 artikla Keskeiset asiakirjat kumppanuuden järjestämisessä: asiakirjat, jotka koskevat kumppanuussopimuksen kumppanuutta koskevia järjestelyjä, ja muut asiakirjat, jotka koskevat kumppanuuden järjestämistä Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: syrjintäkielto, kielellinen monimuotoisuus, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan

C) Seurantakomitean jäsenyyttä koskevien sääntöjen määritteleminen sekä seurantakomitean menettelyitä koskevien sääntöjen määritteleminen (delegoidun asetuksen (EU) N:o 240/2014 10 artiklan 1 kohta), yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 7 artikla, 47 artiklan 1–3 kohta (10) ja 48 artiklan 1 kohta. Keskeiset asiakirjat: asiakirjat, jotka koskevat seurantakomitean jäsenyyttä koskevia sääntöjä ja seurantakomitean menettelyitä koskevia sääntöjä Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, kielellinen monimuotoisuus

II Seurantakomitea

— Toimenpideohjelmien viestintästrategioiden tarkastaminen ja hyväksyminen sekä kyseisten strategioiden muuttaminen, toimien valintaperusteet (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 110 artiklan 2 kohdan a ja d alakohta, maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 74 artiklan a alakohta) Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja, syrjintäkielto, kielellinen monimuotoisuus, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan

— Yhteistyöohjelmiin kuuluvien menojen tukikelpoisuutta koskevien lisäsääntöjen antaminen (Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 18 artiklan 2 kohta) Keskeiset asiakirjat: asiakirjat, joilla annetaan yhteistyöohjelmiin kuuluvien menojen tukikelpoisuutta koskevia lisäsääntöjä Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, kielellinen monimuotoisuus, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, yhdenvertaisuus lain edessä, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen.

3. Ohjelmien täytäntöönpano:

Seuraavassa esitetään ohjelmien täytäntöönpanon osalta luettelo sellaisista yhteisiä säännöksiä koskevaan asetukseen perustuvien toimien ja asiakirjojen esimerkeistä, joiden yhteydessä jäsenvaltioiden tai niiden nimeämien viranomaisten olisi kiinnitettävä erityistä huomiota perusoikeuskirjan noudattamiseen.

I Hallintoviranomainen / välittävä elin:

Keskeinen toimi: asianmukaisten valintamenettelyiden ja -perusteiden laatiminen ja soveltaminen seurantakomitean antaman hyväksynnän jälkeen, mukaan lukien ehdotuspyyntöjen valmistelu (yhteisiä sääntöjä koskevan asetuksen 125 artiklan 3 kohdan a alakohta, yhteisiä sääntöjä koskevan asetuksen 4 artiklan 4 kohta, 7 ja 8 artikla, 34 artikla, 36 artiklan 3 kohta ja 47 artiklan 1 kohta), EAKR, ESR, koheesiorahasto, EMKR: yhteisiä sääntöjä koskevan asetuksen 125 artiklan 3 kohdan a alakohta ja komission delegoidut asetukset (EU) 2015/288 (11) ja (EU) N:o 2015/852 (12), maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 49 artikla, asetuksen (EU) N:o 508/2014 113 artikla, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 12 artikla (13), Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta.

Keskeiset asiakirjat tässä toimessa:

— valintamenettelyä koskevat asiakirjat

— valintaperusteita koskevat asiakirjat

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja, kielellinen monimuotoisuus, yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, ympäristönsuojelu, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen, turvalliset työolot.

Keskeinen toimi: ohjelmien täytäntöönpano, kumulatiivisten tietojen antaminen tuettaviksi valituista toimista, asetuksen (EU) N:o 1305/2013 4 artiklan 4 ja 5 kohta, 7, 8 ja 74 artikla, EAKR, ESR, koheesiorahasto, EMKR: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 122–123 artikla, Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 21 artikla, maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 65 ja 66 artikla sekä asiaa koskevat asetuksen (EU) N:o 1306/2013 säännökset, EMKR: asetuksen (EU) N:o 508/2014 97 artikla ja komission täytäntöönpanoasetukset (EU) N:o 1242/2014 (14) ja (EU) N:o 1243/2014 (15).

Keskeiset asiakirjat tässä toimessa:

— asiakirjat, joissa määritellään tukiedellytykset kullekin toimelle, myös erityiset vaatimukset, jotka koskevat toimen puitteissa toimitettavia tuotteita tai suoritettavia palveluita, rahoitussuunnitelmaa ja toimen toteuttamiselle asetettua määräaikaa (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 125 artiklan 3 kohdan c alakohta)

— ilmoitukset valituista suurhankkeista (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 102 artiklan 1 kohdan ensimmäinen alakohta, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (16) 1 artikla ja liite I)

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja, sananvapaus ja tiedonvälityksen vapaus, kokoontumis- ja yhdistymisvapaus, oikeus koulutukseen, elinkeinovapaus, omistusoikeus, suoja palauttamis-, karkottamis- ja luovuttamistapauksissa, yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, ympäristönsuojelu, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen

Keskeinen toimi: tiedottaminen mahdollisille tuensaajille rahoitusmahdollisuuksista (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 115 artiklan 1 kohdan c alakohta), 7 artikla, EAKR, ESR, koheesiorahasto: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 115 artiklan 1 kohdan c alakohta, maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 66 artiklan 1 kohdan i alakohta (17)

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto

Keskeinen toimi: toimista laaditun luettelon ylläpitäminen ja huolehtiminen sen saatavuudesta keskitetyn verkkosivuston tai -portaalin kautta (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 115 artiklan 2 kohta): EAKR, ESR, koheesiorahasto: yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 115 artiklan 2 kohta (18); EMKR: asetuksen (EU) N:o 508/2014 liite V ja komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 763/2014 (19)

Keskeiset asiakirjat tässä toimessa: verkkosivustolla tai -portaalissa olevat tiedot

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, henkilötietojen suoja

II Seurantakomitea

Keskeinen toimi: toimien valinta (asetuksen (EU) N:o 1299/2013 12 artiklan 1 kohta): yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 4 artiklan 4 kohta, 7 ja 8 artikla, 29 artiklan 4 kohta ja 47 artiklan 1 kohta, EAKR, maaseuturahasto: asetuksen (EU) N:o 1305/2013 49 artikla, Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 19 artiklan 1 kohdan toinen alakohta

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: yhdenvertaisuus lain edessä, syrjintäkielto, naisten ja miesten välinen tasa-arvo, vammaisten sopeutuminen yhteiskuntaan, ympäristönsuojelu, oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin ja puolueettomaan tuomioistuimeen

Keskeinen toimi: vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen tarkastaminen ja hyväksyminen

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja

III Todentamisviranomainen

Keskeiset toimet: maksatushakemusten laatiminen, todentaminen ja esittäminen, tilitysten laatiminen, tilien täydellisyyden, oikeellisuuden ja totuudenmukaisuuden todentaminen ja sen todentaminen, että kirjatut menot ovat sovellettavan lain mukaisia ja että ne ovat syntyneet toimista, jotka on valittu tuettaviksi toimenpideohjelmaan sovellettavien perusteiden mukaisesti ja jotka ovat sovellettavan lain mukaisia, sen varmistaminen, että käytössä on tietokoneistettu tietojärjestelmä, joka tallentaa ja säilyttää kutakin toimea koskevat kirjanpitoaineistot (ja muut yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 126 artiklassa määritellyt tehtävät)

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja

IV Tarkastusviranomainen

Keskeinen toimi: tarkastusten suorittaminen (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 127 artiklan 1 ja 2 kohta)

Keskeiset asiakirjat: tarkastusstrategia (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 127 artiklan 4 kohta), varainhoitoasetuksen 59 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukainen tarkastuslausunto, tarkastuskertomus (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 127 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta)

Perusoikeuskirjan keskeisiä oikeuksia/periaatteita ovat muun muassa seuraavat: henkilötietojen suoja, yksityis- ja perhe-elämän kunnioittaminen, syrjintäkielto.

(1) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

(2) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(3) EUVL L 149, 20.5.2014, s. 1

(4) EUVL L 209, 16.7.2014, s. 20.

(5) EUVL L 291, 7.10.2014, s. 1.

(6) EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

(7) EUVL L 283, 27.9.2014, s. 11.

(8) EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(9) EUVL L 74, 14.3.2014, s. 1.

(10) Koskee yhteistyöohjelmia.

(11) EUVL L 51, 24.2.2015, s. 1.

(12) EUVL L 135, 2.6.2015, s. 13.

(13) Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaan seurantakomitea tai tarvittaessa ohjauskomitea valitsee yhteistyöohjelmien toimet.

(14) EUVL L 334, 21.11.2014, s. 11.

(15) EUVL L 334, 21.11.2014, s. 39.

(16) EUVL L 286, 30.9.2014, s. 1.

(17) Euroopan alueellista yhteistyötä koskevan asetuksen 23 artiklan 2 kohdan mukaan tämä tehtävä kuuluu yhteiselle sihteeristölle.

(18) Katso alaviite 17.

(19) EUVL L 209, 16.7.2014, s. 1.