P6_TA(2005)0221

Kriittisten infrastruktuurien suojaaminen, niihin varautuminen ja niihin reagoiminen

Euroopan parlamentin suositus Eurooppa-neuvostolle ja neuvostolle kriittisten infrastruktuurien suojaamisesta osana terrorismin torjuntaa (2005/2044(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Stavros Lambrinidisin PSE-ryhmän puolesta esittämän ehdotuksen suositukseksi neuvostolle kriittisten infrastruktuurien suojaamisesta osana terrorismin torjuntaa (B6-0085/2005),

- ottaa huomioon perustuslakisopimuksen ja erityisesti sen pelastuspalvelua koskevan III-284 artiklan ja I-43 artiklan, jonka mukaan "Unioni ja sen jäsenvaltiot toimivat yhdessä yhteisvastuun hengessä, jos jäsenvaltio joutuu terrori-iskun taikka luonnonmullistuksen tai ihmisen aiheuttaman suuronnettomuuden kohteeksi",

- ottaa huomioon valtioiden ja hallitusten päämiesten 25. maaliskuuta 2004 antaman julistuksen terrorismin vastaisesta solidaarisuudesta,

- ottaa huomioon 5. marraskuuta 2004 hyväksytyn "Haagin ohjelman" [1], jonka mukaan "Rajat ylittävien kriisien tehokas hallinta Euroopan unionissa edellyttää paitsi pelastuspalvelua ja elintärkeitä infrastruktuureja koskevien nykyisten toimien vahvistamista, myös sitä, että yleisestä järjestyksestä ja turvallisuudesta … huolehditaan tehokkaasti kriisitilanteissa … Eurooppa-neuvosto pyytääkin neuvostoa ja komissiota perustamaan … EU:n yhtenäiset ja koordinoidut hallintajärjestelyt, jotka olisi pantava täytäntöön viimeistään 1. heinäkuuta 2006. Järjestelyissä olisi käsiteltävä vähintään seuraavia kysymyksiä: jäsenvaltioiden voimavarojen arviointi, varmuusvarastot, koulutus, yhteisharjoitukset ja siviilikriisinhallintaa koskevat toimintasuunnitelmat",

- ottaa huomioon komission tiedonannot:

a) Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan unionin pelastuspalveluvalmiuksien tehostamisesta (KOM(2004)0200), jossa arvioidaan tähän asti saavutettuja tuloksia, Euroopan unionin väestönsuojelukyvyn heikkouksia ja mahdollisia parannuksia ja erityisesti ensimmäisenä kriisioperaation välineenä vapaaehtoisuuteen perustuvaa Euroopan unionin pelastuspalvelukapasiteettia,

b) neuvostolle ja Euroopan parlamentille terrori-iskujen ehkäisemisestä, niihin varautumisesta ja niihin reagoimisesta (KOM(2004)0698) jossa komissio korostaa sellaisen yhdennetyn yhteisön lähestymistavan tarvetta, jossa pitäisi keskittyä muun muassa viranomaisten ja yleisön väliseen tiedonkulkuun kriisitilanteissa, Europolin rooliin Europolin lainvalvontaviranomaisten hälytysmekanismin luomisessa, Euroopan kriittisen infrastruktuurin suojeluohjelman (EPCIP) perustamisessa, turvallisuutta koskevaan tutkimukseen sekä asianomaisten yksityisten toimijoiden jäsenneltyyn osallistumiseen,

c) neuvostolle ja Euroopan parlamentille terrorismin torjuntavalmiudesta ja seurausten hallinnasta (KOM(2004)0701), jossa ehdotetaan, että tehostaakseen osuuttaan terrorismin torjunnassa komissio perustaisi suojatun nopean yleishälytysjärjestelmän (ARGUS), jonka osana otettaisiin käyttöön uusi keskitetty hätäkeskus, johon kaikkien asioista vastaavien komission yksiköiden edustajat kokoontuisivat, ja joka toimisi jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten pysyvänä koordinointiyksikkönä,

d) neuvostolle ja Euroopan parlamentille kriittisen infrastruktuurin suojelusta terrorismin torjunnassa (KOM(2004)0702), jossa ehdotetaan, että EPCIP perustetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten yksityisten toimijoiden kanssa, ja että se määrittää mahdolliset puutteet ja toteutettavat (oikeudelliset tai muut) korjaavat toimet,

- ottaa huomioon 4. syyskuuta 2003 antamansa päätöslauselman hellekesän seurauksista [2], jossa parlamentti ehdotti Euroopan väestönsuojelujoukkojen perustamista,

- ottaa huomioon perustamissopimuksiin sisältyvät asianmukaiset oikeusperustat, jotka valtuuttavat yhteisön ja unionin määrittämään ja toteuttamaan toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioiden toimia Euroopan kansalaisten terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi,

- ottaa huomioon työjärjestyksen 114 artiklan 3 kohdan ja 94 artiklan,

- ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A6-0161/2005),

A. on tietoinen, että Euroopan kansalaisia on jatkuvasti suojeltava terrorihyökkäysten riskeiltä (mukaan luettuina kemialliset, biologiset, säteily- ja ydinuhat sekä hyökkäykset julkisiin tiloihin), luonnonkatastrofeilta (mukaan luettuina maanjäristykset, tulvat, tulipalot, metsäpalot), teknologian katastrofeilta (mukaan luettuina Seveso, merionnettomuudet, liikenneonnettomuudet) ja terveys- ja muilta kriiseiltä (mukaan luettuina pandemiat) integroidun eurooppalaisen strategian puitteissa, koska sen lisäksi, että mainitut ilmiöt aiheuttavat merkittäviä rajatylittäviä seurauksia Euroopan tasolla, ne tekevät välttämättömäksi myös sen, että jäsenvaltioiden on osoitettava keskinäistä solidaarisuutta, ja sen, että käytössä on oltava yhdenmukainen ja yhteentoimiva valmiusjärjestelmä,

B. toteaa, että tehokkaan strategian olisi keskityttävä sekä valmiuteen (kriittiseen infrastruktuuriin kohdistuvien riskien ja uhkien arviointi, tehostetut turvatoimet, yhteisten turvanormien ja asiantuntemuksen vaihdon edistäminen, EU:n laajuisen koordinoinnin ja yhteistyön edistäminen) että hyökkäysten ja katastrofien hallintaan (taitotiedon ja kokemuksen vaihto, skenaarioiden laatiminen ja koulutusharjoitukset sekä asianmukaisten kriisinhallinnan, nopean yleishälytysjärjestelmän ja väestönsuojelumekanismien perustaminen),

C. on vakuuttunut siitä, että erityisesti terrorismiin liittyen, kun estäminen ja ehkäiseminen onnistutaan murtamaan, vain hyvin organisoitu ja tehokas valmiusjärjestelmä voi taata nopean paluun normaalitilaan; katsoo, että vain lisäämällä erikoistunutta ammattitaitoa, läheistä yhteistyötä, resurssien yhdistämistä ja riskinarviointia, tiedottamista, koulutusta, viestintää, ehkäisevää ja katastrofin jälkitilanteessa tehtävää arviointia varmistetaan nopea normaalitilan palauttaminen, ja että ennen kaikkea rahoitusta lisäämällä ja suojelemalla uhreja tarvittavan tuen avulla jäsenvaltiot ja EU voivat paremmin suojella kansalaisia paremmin, kun katastrofi iskee unionin alueella ja sen ulkopuolella ja aiheuttaa suoria tai uhkaavia seurauksia EU:n kansalaisille,

D. toteaa, että koska kriittiset infrastruktuurit ovat EU:ssa enenevässä määrin yhteenliitettyjä ja toisistaan riippuvia, ne ovat herkempiä häiriöille ja helpommin tuhottavissa,

E. tunnustaa, että kriittisen infrastruktuurin suojelu edellyttää jatkuvaa yhteistyötä kriittisen infrastruktuurin omistajien ja ylläpitäjien sekä jäsenvaltioiden viranomaisten välillä; huomauttaa, että riskien analysoinnin ja hallinnan kussakin infrastruktuurissa on perustuttava täsmällisiin EU:n määrittelemiin menetelmiin ja vaatimuksiin; toteaa, että vastuu riskien hallinnasta fyysisissä laitoksissa, toimitusketjuissa, tietotekniikkajärjestelmissä ja viestintäverkoissa on ensi sijassa omistajilla ja operaattoreilla, jotka ovat vastuussa kyseisten infrastruktuurien päivittäisestä toiminnasta; huomauttaa kuitenkin, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi autettava, tuettava ja valvottava alaa kaikilla julkisen hallinnon tasoilla, myös taloudellisten ja muiden tukien avulla ja tarvittaessa suoritettava velvollisuutensa; toteaa, että tässä suhteessa toimijoiden pitäisi pystyä välittämään olemassa olevat tiedot viranomaisille ja että jälkimmäiset ottaisivat vastuun tietojen analysoinnista ja suunnittelisivat asianmukaisia turvaratkaisuja yhdessä toimijoiden kanssa; katsoo, että on ensisijaisen tärkeätä, että tietosuojaa koskeva perusoikeus varmistetaan yhteisön ja kansallisilla tasoilla kussakin näihin toimintoihin liittyvässä erillisessä tapauksessa,

F. on vakuuttunut siitä, että tietokoneiden suojajärjestelmiä on tarpeen vahvistaa yhteistyössä eurooppalaisten elinten (esim. ENISA) ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa yhä kehittyneempien ja viimeisintä tietotekniikkaa hyödyntävien uhkien edessä,

1. suosittelee, että Eurooppa-neuvosto ja neuvosto:

a) panevat täydellisesti täytäntöön Eurooppa-neuvoston ehdotuksen, joka koskee "EU:n yhtenäisiä ja koordinoituja hallintajärjestelyjä" kansalaisten ja EU:n toimielinten välisten yhteyksien vahvistamisen ja jäsenvaltioiden välisen keskinäisen riippuvuuden ja solidaarisuuden vahvistamisen olennaisena osana;

b) varmistavat, että EU:n yhtenäisellä strategialla torjutaan uhkia, jota kohdistuvat erityisesti kriittiseen, mukaan lukien tietotekniseen, infrastruktuuriin, johon kohdistuvat häiriöt tai tuhoaminen vaikuttaisi vakavalla tavalla kansalaisten terveyteen, turvallisuuteen ja taloudelliseen hyvinvointiin, ja ottavat käyttöön EU:ssa noudatettavan yhtenäisen menettelyn, jotta jäsenvaltiot ja operaattorit voivat yhteisten standardien ja turvallisuudesta vastaavien organisaatioiden ja henkilöiden avulla määrittää kriittiset infrastruktuurit, analysoida niiden haavoittuvuutta ja keskinäistä riippuvuutta sekä kriisien rajatylittäviä vaikutuksia sekä laatia asianmukaisten uhkien arvioinnit ja lisäksi laatia ratkaisut, joilla mainittua infrastruktuuria valmistaudutaan suojelemaan kaikilta uhilta ja niiden seurauksilta sekä tarjoamaan asianmukaisia vastatoimia attentaattien tai tapahtuneen katastrofin vuoksi;

c) perustavat komission ehdotuksesta ja parlamentin hyväksynnän jälkeen Euroopan kriittisen infrastruktuurin suojeluohjelman (EPCIP), jonka rahoittavat jäsenvaltiot ja/tai omistajat sekä toimijat tarpeen vaatiessa taloudellisten ja muiden kannustimien avulla; osallistuvien jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että yhteistyötä tehdään, mukaan lukien julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö, ja että hankkeen eri vaiheissa tarvittavat tiedot sekä henkilöstö- ja logistiikkaresurssit ovat olemassa suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatetta koskevien vaatimusten saavuttamiseksi kiinnittäen erityistä huomiota kansalaisoikeuksiin, tietosuojaan ja turvallisuusvaatimuksiin;

d) hyväksyvät sen, että jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten ja kansallisten väestösuojelumekanismien olisi pidettävä EPCIP-ohjelmaa kansallista suunnittelua täydentävänä ja tietoisuutta lisäävänä välineenä; että EPCIP-ohjelman menestystä olisi arvioitava riippumattomasti ja erityisillä arviointiperusteilla; ja että komission ehdotuksesta neuvoston olisi perustettava EPCIP-ohjelma asteittaisen täytäntöönpanon tunnistettavalla ja toteutettavissa olevalla aikataululla erityisten ja selvästi määriteltyjen vaiheiden ja tavoitteiden mukaisesti; ja tunnustavat, että Euroopan kriittisen infrastruktuurin varhaisvaroituksen tietoverkkoa olisi käytettävä apuna yhteisiä uhkia ja keskinäistä haavoittuvuutta koskevan tiedonvaihdon tehostamisessa ja laadittaessa asianmukaisia toimia ja strategioita riskien pienentämiseksi ja kriittisten infrastruktuurien suojelemisen tukemiseksi;

e) hyväksyvät sen, että:

- eurooppalainen riskien arviointijärjestelmä olisi otettava käyttöön, pitäen mielessä Euroopan ja kansallisen tason tietosuojavaatimukset, yhteistyössä Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa yhteentoimivuuden varmistamiseksi;

- kaikki kansallisella, Euroopan ja kansainvälisellä tasolla toimivat asianomaiset tietoja levittävät viranomaiset, joihin pitää kuulua tietosuojaviranomaiset, olisi yhdistettävä toisiinsa asianmukaisesti;

- asianmukaisia tietoja olisi käsiteltävä täsmällisesti, luotettavasti ja tarvittaessa luottamuksellisesti lähteestä riippumatta (tiedustelupalvelu tai sotilastiedustelu, poliisiyhteistyö), asianmukainen parlamentaarinen valvonta olisi varmistettava tätä tarkoitusta varten tehdyllä erityisellä toimielinten välisellä sopimuksella, kun Euroopan sisäistä turvallisuutta koskevat asiat ovat kyseessä;

- komissioon on ehdottomasti perustettava eurooppalainen varhaisvaroitusjärjestelmä, joka yhdistäisi toisiinsa olemassa olevat eurooppalaiset, kansalliset ja kansainväliset erikoistuneet hätätilanteiden varhaisvarotusjärjestelmät, jotta koordinointiyksikkö (ARGUS) voi välittää tehokkaasti kaikki asianmukaiset tiedot, jotka saattavat vaatia toimenpiteitä Euroopan tasolla;

- on suotavaa, että Euroopan standardisointikomitea (CEN) osallistuu mainittuun työhön tapauksissa, joissa alakohtaisia standardeja ei ole olemassa tai joissa kansainvälisiä standardeja ei ole vielä hyväksytty;

f) varmistavat, että EPCIP on:

- jatkuvan parlamentaarisen valvonnan alainen kansallisella ja Euroopan tasolla;

- tätä alaa koskevan tulevan eurooppalaisen ja maailmanlaajuisen tason kehityksen olennainen osatekijä [3];

g) tehostavat täydentävänä toimenpiteenä Euroopan solidaarisuusrahaston (tukitoimet Unionin alueella) ja ECHOn (ulkoiset tukitoimet) toimintaa;

h) hyväksyvät edellä mainittuun päätöslauselmaan sisältyvän ehdotuksen Euroopan väestönsuojelujoukkojen perustamisesta, jotka pystyisivät tarkkailemaan luonnononnettomuuksille riskialttiita alueita, jotta voidaan havaita ja ehkäistä valtavasti ihmisuhreja aiheuttavat onnettomuudet ja joiden tehtäviin kuuluisivat operaatiot äskettäisen tsunamikatastrofin kaltaisissa yhteyksissä yhteisiä tunnuksia käyttäen Eurooppaa solidaarisuuden näkyvyyden lisäämiseksi;

i) vahvistavat sosiaalista kumppanuutta koordinoimalla kansalaisjärjestöjen, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten toimintaa;

j) varmistavat, että hälytykset, ohjeet ja tiedotteet, joiden tarkoituksena on auttaa julkisia ja yksityisiä toimijoita suojelemaan tärkeitä infrastruktuurijärjestelmiä, sekä kaikki yleisölle väestönsuojelun hätätilanteissa suunnatut mahdolliset hälytykset ja ohjeet on muotoiltava huolella siten, että ne ovat ehdottoman välttämättömiä ja asianmukaisia, jotta ne eivät aiheetta häiritse kansalaisten päivittäistä elämää ja yritysten normaalia toimintaa eivätkä aiheuta tarpeetonta pelkoa ja turvattomuutta väestön keskuudessa;

k) varmistavat yksityisyyden kunnioittamisen, jotta kuluttajat ja operaattorit voivat luottaa siihen, että tietoja käsitellään luottamuksellisesti, täsmällisesti ja luotettavasti ja että liikesalaisuuksia käsitellään asianmukaisesti ja suojellaan luvattomalta käytöltä ja paljastamiselta;

l) varmistavat, että samaan aikaan luodaan mahdollisimman nopeasti Euroopan tietosuojan ja tietojen säilyttämisen oikeudelliset puitteet kaikilla aloilla ja että kansalaisten perusoikeuksien kunnioittaminen suojeleminen taataan;

m) varmistavat, että unionin väestönsuojelun ja kriittisen infrastruktuurin suojelemista koskevissa harjoituksissa käytetään realistisia ja ajanmukaisia skenaarioita, joissa käytetään hyväksi jäsenvaltioiden väestönsuojelun ja kriittisen infrastruktuurin suojelemisen erityisasiantuntijoiden kokemusta ja asiantuntemusta (esimerkkinä väestönsuojelun ja kriittisen infrastruktuurin suojelemisen erityisasiantuntijat ja skenaariot Ateenan olympiakisoissa vuonna 2004);

2. kehottaa puhemiestä välittämään tämän suosituksen Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja tiedoksi komissiolle jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvostolle sekä YK:lle ja sen erityisjärjestöille.

[1] Haagin ohjelma päivitettiin 17. joulukuuta 2004 terrorismin torjunnan erityiskysymyksen osalta.

[2] EUVL C 76 E, 25.3.2004, s. 382.

[3] Ks. ehdotus, joka koskee väestönsuojelun ja kemiallisten, biologisten, säteily- ja ydinuhkien strategian uudistamista, josta on keskusteltu YK:n tasolla.

--------------------------------------------------