(7)Vuonna 2020 Romanian julkisen talouden alijäämä oli Eurostatin vahvistamien tietojen perusteella 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvoi 47,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Perusjäämän vuosimuutos oli –3,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Lisäksi Romania on tarjonnut yritysten ja kotitalouksien maksuvalmiuden turvaamiseen tukea (kuten takauksia ja veronmaksun lykkäyksiä, joilla ei ole suoria ja välittömiä vaikutuksia julkiseen talouteen), jonka vaikutus on arviolta 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen.

(6)Romania toimitti 5 päivänä toukokuuta 2021 vuoden 2021 lähentymisohjelmansa asetuksen (EY) N:o 1466/97 8 artiklassa asetetun määräajan päätyttyä.

(5)Komissio antoi 3 päivänä maaliskuuta 2021 tiedonannon, jossa esitetään jatkolinjauksia finanssipolitiikan koordinoinnin ja jäsenvaltioiden vakaus- ja lähentymisohjelmien valmistelun helpottamiseksi. Komissio katsoi kyseisessä tiedonannossa myös, että päätös yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisesta tai sen jatkamisesta olisi tehtävä laatimalla talouden tilasta kokonaisarvio, jossa keskeisenä määrällisenä kriteerinä on talouden toimeliaisuuden taso EU:ssa tai euroalueella verrattuna kriisiä edeltäneeseen (vuoden 2019 lopun) tasoon. Komissio katsoi 2 päivänä kesäkuuta kevään 2021 talousennusteensa perusteella, että edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen jatkamiselle vuonna 2022 ja sen soveltamisen lopettamiselle vuodesta 2023 täyttyvät. Kun yleisen poikkeuslausekkeen soveltaminen on lopetettu, maakohtaiset tilanteet otetaan edelleen huomioon.

(4)Elpymisen kestävyys, osallistavuus ja oikeudenmukaisuus varmistetaan Next Generation EU -välineellä ja siihen kuuluvalla elpymis- ja palautumistukivälineellä. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta annettu asetus (EU) 2021/241 tuli voimaan 19 päivänä helmikuuta 2021. Tästä tukivälineestä tarjotaan rahoitustukea uudistusten ja investointien toteuttamiseen eli kyse on EU:n rahoittamasta finanssipoliittisesta elvytyksestä. Sillä edistetään talouden elpymistä ja erityisesti vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta tukevien kestävien ja kasvua lisäävien uudistusten ja investointien toteuttamista sekä vahvistetaan talouksien häiriönsietokykyä ja potentiaalista kasvua. Tämä puolestaan auttaa lyhyellä aikavälillä palauttamaan julkisen talouden rahoitusaseman suotuisammaksi ja keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vahvistamaan kestävää julkista taloutta, kasvua ja työpaikkojen luomista.

(1)Komissio antoi 20 päivänä maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta. Tiedonannossa komissio esitti näkemyksensä, jonka mukaan edellytykset yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseksi täyttyvät, kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23 päivänä maaliskuuta 2020. Yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille finanssipoliittista joustovaraa kriisin hoitamiseen. Se on helpottanut finanssipolitiikan koordinointia vakavassa talouden taantumassa. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen kunkin jäsenvaltion julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Komissio ilmoitti 17 päivänä syyskuuta 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassaan, että yleinen poikkeuslauseke pysyy aktivoituna vuonna 2021.

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja erityisesti sen 9 artiklan 2 kohdan,

(8)Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on vuosina 2021 ja 2022 realistinen. Lähentymisohjelmassa reaalisen BKT:n kasvun ennustetaan olevan 5,0 prosenttia vuonna 2021 ja 4,8 prosenttia vuonna 2022. Molempina vuosina tärkeimmän tekijän odotetaan olevan kotimainen kysyntä, ja kulutuksen ja investointien odotetaan kasvavan voimakkaasti. Komission kevään 2021 ennusteessa Romanian kasvu on hieman nopeampaa kuin lähentymisohjelmassa eli 5,1 prosenttia vuonna 2021 ja 4,9 prosenttia vuonna 2022, osittain myös kotimaisen kysynnän vuoksi.

(9)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan vuonna 2021 julkisen talouden alijäämä, joka vuonna 2020 oli 9,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kohenee 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja julkinen velka kasvaa 50,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan perusjäämän muutos vuonna 2021 on kriisiä edeltävään (vuoden 2019) tasoon verrattuna 3,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Perusjäämän muutoksessa näkyvät taloutta tukevat päätösperäiset julkisen talouden toimenpiteet, joiden vaikutus on 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja automaattisten vakauttajien toiminta. Nämä kehitysarviot vastaavat komission kevään 2021 talousennustetta.

(10)Romania on covid-19-pandemian ja siihen liittyvän talouden taantuman seurauksena toteuttanut julkisen talouden toimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmänsä kapasiteetin vahvistamiseksi, pandemian hillitsemiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joihin kriisi on erityisesti vaikuttanut. Nämä määrätietoiset toimenpiteet ovat lieventäneet BKT:n supistumista, mikä puolestaan on hillinnyt julkisen talouden alijäämän ja julkisen velan kasvua. Romanian vuosina 2020 ja 2021 toteuttamat toimenpiteet ovat 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen mukaisia. Hallituksen vuosina 2020 ja 2021 hyväksymät päätösperäiset toimenpiteet ovat väliaikaisia tai niiden vaikutus kompensoidaan tasapainottavilla toimenpiteillä. Samaan aikaan ennen pandemiaa hyväksytyt elvyttävät toimenpiteet vaikuttavat edelleen julkiseen talouteen. Näitä toimenpiteitä olivat erityisesti eläkkeiden ja muiden sosiaalimenojen korotukset sekä veronkevennykset.

(11)Vuoden 2021 lähentymisohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla rahoitettavat investoinnit ja uudistukset ovat BKT:hen suhteutettuna 0,1 prosenttia vuonna 2021, 0,6 prosenttia vuonna 2022, 1,2 prosenttia vuonna 2023, 1,2 prosenttia vuonna 2024, 0,9 prosenttia vuonna 2025 ja 0,9 prosenttia vuonna 2026. Lisäksi ohjelmassa oletetaan, että elpymis- ja palautumistukivälineen lainat ovat BKT:hen suhteutettuna 2,3 prosenttia vuonna 2025 ja 2,5 prosenttia vuonna 2026. Komission kevään talousennusteessa olevat julkisen talouden kehitysarviot sisältävät ainoastaan avustukset, sillä lähentymisohjelmassa lainojen oletetaan alkavan vasta komission kevään 2021 talousennusteen kattaman ajanjakson jälkeen.

(12)Jotta finanssipolitiikan kokonaisviritystä voitaisiin nykytilanteessa arvioida, EU:n talousarviosta (kuten elpymis- ja palautumistukivälineestä) tehtävät huomattavat varainsiirrot olisi sisällytettävä kokonaismenoihin.

Siksi finanssipolitiikan viritystä mitataan muutoksella perusmenoissa (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä ja kriisiin liittyviä väliaikaisia hätätoimenpiteitä), joissa ovat mukana elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavat menot.

Finanssipolitiikan kokonaisviritystä pidemmälle ulottuvalla analyysillä pyritään arvioimaan myös, onko kansallinen finanssipolitiikka maltillista ja voidaanko sen koostumuksella edistää kestävää elpymistä, joka on sopusoinnussa vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen kanssa. Tästä syystä erityistä huomiota kiinnitetään kansallisesti rahoitettujen juoksevien perusmenojen ja investointien kehitykseen.

(13)Vuoden 2021 lähentymisohjelman mukaan Romanian julkisen talouden alijäämä suhteessa BKT:hen supistuu 6,2 prosenttiin vuonna 2022, mikä johtuu lähinnä siitä, että vuosina 2020 ja 2021 hyväksyttyjä väliaikaisia tukitoimenpiteitä ei jatketa. Julkisen talouden velan ennakoidaan kasvavan 52,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Nämä ennusteet ovat suotuisammat kuin komission kevään 2021 talousennuste.

Edellä määritellyn finanssipolitiikan kokonaisvirityksen, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta – erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla – rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään vuonna 2022, arvioidaan komission ennusteen perusteella olevan –0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan elvyttävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan neutraali vaikutus.

(14)Ohjelmassa esitettyjen keskipitkän aikavälin talousarviosuunnitelmien mukaan julkisen talouden alijäämä supistuu vuosien 2023 ja 2024 välisenä aikana 4,4 prosentista 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Näin ollen ennakoidaan, että vuonna 2024 julkisen talouden alijäämä ei enää ole yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Ohjelman perusteella arvioidaan, että finanssipolitiikan kokonaisviritys, jossa otetaan huomioon myös sekä kansallisesta että EU:n talousarviosta (erityisesti elpymis- ja palautumistukivälineen avulla) rahoitettavien investointien vaikutus kokonaiskysyntään, on vuosina 2023 ja 2024 keskimäärin 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Elpymis- ja palautumistukivälineen avustuksilla ja muilla EU:n varoilla rahoitettavien menojen positiivisen vaikutuksen arvioidaan kasvavan 0,2 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla investoinneilla ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Kansallisesti rahoitetuilla juoksevilla perusmenoilla (ilman päätösperäisiä tulopuolen toimenpiteitä) ennakoidaan olevan kiristävä vaikutus, joka on 0,8 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen.

Tämänhetkinen arvio 10 vuoden keskimääräisestä nimellisestä potentiaalisesta kasvusta on 5¾ prosenttia. Arviossa ei kuitenkaan ole otettu huomioon elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyviä uudistuksia, jotka voivat vauhdittaa Romanian talouden potentiaalista kasvua.

(15)Julkisen velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan kasvavan 53,3 prosenttiin vuonna 2023 ja vähenevän 52,4 prosenttiin vuonna 2024. Kun otetaan huomioon velkasuhde, joka kasvaa keskipitkällä aikavälillä erityisen nopeasti pääasiassa siksi, että vuodelle 2022 on ennustettu suurta alijäämää, sekä muihin EU-maihin verrattuna epäsuotuisat rahoitusolot, Romanian julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvien riskien katsotaan viimeisimmän velkakestävyysanalyysin perusteella olevan keskipitkällä aikavälillä suuria.

(16)Komissio antoi 2 päivänä kesäkuuta 2021 suosituksen neuvoston suositukseksi Romanian liiallisen alijäämän korjaamisesta viimeistään vuonna 2024. Suosituksen mukaan Romanian olisi saavutettava suhteessa BKT:hen julkistalouden alijäämätavoite, joka on 8,0 prosenttia vuonna 2021, 6,2 prosenttia vuonna 2022, 4,4 prosenttia vuonna 2023 ja 2,9 prosenttia vuonna 2024 ja joka vastaa nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellistä kasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Tämä vastaa vuotuista rakenteellista sopeutusta suhteessa BKT:hen, joka on 0,7 prosenttia vuonna 2021, 1,8 prosenttia vuonna 2022, 1,7 prosenttia vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia vuonna 2024.

Neuvosto on arvioinut Romanian vuoden 2021 lähentymisohjelman ja toimenpiteet, joita Romania on toteuttanut 20 päivänä heinäkuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen noudattamiseksi.

SUOSITTAA, ETTÄ ROMANIA

1.harjoittaa finanssipolitiikkaa perussopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla [XX päivänä kesäkuuta 2021] annetun neuvoston suosituksen mukaisesti.

Tehty Brysselissä