Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”EU:n toimintamallit muutoksen hallitsemiseksi digitalisoidussa työelämässä – keskeinen panos EU:n valkoiseen kirjaan työn tulevaisuudesta”

(puheenjohtajavaltio Itävallan pyytämä valmisteleva lausunto)

(2018/C 367/03)

Esittelijä: Franca SALIS-MADINIER Toinen esittelijä: Ulrich SAMM

Neuvoston puheenjohtajavaltio Itävallan lausuntopyyntö 12.2.2018 päivätty kirje Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artikla työjärjestyksen 29 artiklan 1 kohta valmisteleva lausunto Työvaliokunnan päätös 13.3.2018 Vastaava valiokunta ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen erityisjaostossa 6.6.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 11.7.2018 Täysistunnon nro 536 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 152/1/4

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannattaa oikeudenmukaista digitaalista siirtymää, jossa noudatetaan eurooppalaisia arvoja ja pyritään täystyöllisyyteen, sosiaaliseen edistykseen, korkeaan suojan tasoon sekä köyhyyden ja epätasa-arvon vähentämiseen.

1.2 ETSK vaatii huolehtimaan siitä, että uuden teknologian tarjoamat valtavat mahdollisuudet hyödyttävät kaikkia: työntekijöitä, kansalaisia, yrityksiä. Tässä kehityksessä ei saa olla häviäjiä. Politiikalla tulee pyrkiä ensisijaisesti tukemaan yksilöllisiä kehitysuria, jotta kaikille kansalaisille tarjotaan tarvittavat taidot, sekä yhteisesti järjestettyjä sosiaaliturvajärjestelmiä sosiaaliturvaetuuksien saamisen mahdollistamiseksi perusoikeuskirjan, EU-elinten Göteborgissa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin yhteydessä vahvistamien painopisteiden ja ILO:n yleissopimusten mukaisesti.

1.3 Työtehtävät todennäköisesti muuttuvat automatisoinnin, digitalisoinnin ja tekoälyn vaikutuksesta. ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä, että eurooppalaisten työntekijöiden osaaminen pidetään ajan tasalla. Erityisesi tämä koskee niitä, jotka eivät voi pätevyystasonsa ja taitojensa vanhentumisen vuoksi siirtyä uusiin työpaikkoihin tai jatkaa töissä, joissa tehtävät muuttuvat teknologian seurauksena. Komitea katsoo, että EU:ssa ja jäsenvaltioissa tulee kiireellisesti toteuttaa toimia pohjakoulutuksen ja elinikäisen oppimisen uudistamiseksi siten, että niissä käytetään tarkoituksenmukaista pedagogiaa, jonka avulla kehitetään luovia ja digitaalisia taitoja, joita tarvitaan yhä enemmän uusissa työpaikoissa.

1.4 Sukupuolten tasa-arvoinen edustus on yksi painopisteistä: naiset ovat huolestuttavan heikosti edustettuina aloilla, joihin liittyy vahva digitaalinen ulottuvuus ( 1 ) . On tärkeää seurata ja mitata näitä kehityssuuntauksia ja tukea naisten pääsyä näille aloille.

1.5 ETSK toteaa, että vain 0,3 prosenttia kaikista julkisista menoista EU:ssa ( 2 ) on kohdistettu sosiaalipoliittisiin investointeihin. Näiden toimintapolitiikkojen tehostamiseen ja työelämän digitaalisen murroksen ohjaamiseen täytyy osoittaa riittävästi resursseja etenkin EU:n seuraavan, vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen talousarviosuunnitelman ( 3 ) yhteydessä työntekijöiden, yritysten ja koko yhteiskunnan tukemiseksi.

1.6 Lisäresursseja voivat tarjota digitalisoinnin tuomat tuottavuusedut. ETSK suosittaa, että lisäarvon jakamista käsittelevää työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua käydään tuotantoaloittain ja yrityskohtaisesti käyttötavoista sopimiseksi.

1.7 Kaikkien erilaisten digitalisoinnin tuottamien joustavien työsuhteiden kattamiseksi ja jotta yhtäkään työntekijää ei jätetä oman onnensa nojaan ( 4 ) , ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä säilyttää sosiaalisen suojelun järjestelmien laatu ja taloudellinen elinkelpoisuus. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita neuvottelemaan työmarkkinaosapuolten kanssa sosiaalisen suojelun järjestelmien mukauttamisesta muun muassa niiden työntekijöiden hyväksi, jotka eivät asemansa vuoksi saa järjestelmältä riittävää suojaa.

1.8 ETSK muistuttaa tutkimuksessaan, että kun otetaan käyttöön uutta teknologiaa, kuten robotteja tai älykkäitä koneita, on tärkeää tiedottaa työntekijöiden edustajille ja kuulla näitä etukäteen sekä käydä kollektiivisia neuvotteluja teknologiasta aiheutuviin muutoksiin sopeutumisen helpottamiseksi ( 5 ) . Komitea muistuttaa myös, että eurooppalaisista yritysneuvostoista annetussa direktiivissä säädetään kuulemisvelvoitteesta ( 6 )

1.9 ETSK korostaa, että tekoälyn algoritmien toiminnan läpinäkymättömyys ja tapa tehdä valintoja ilman ihmisen valvontaa asettavat valtavia haasteita EU:lle sekä perustavia kysymyksiä siitä, millaisessa yhteiskunnassa haluamme elää. ETSK on jo aiemmin korostanut, että uudenlaisessa työelämässä ihmisen ja koneen suhteen määritteleminen on ensiarvoisen tärkeää. Peruslähtökohdaksi tulee ottaa lähestymistapa, jossa ihminen valvoo konetta ( 7 )

1.10 ETSK kannattaa tekoälyyn sovellettavia yleisiä strategiakehyksiä, jotka antavat EU:lle kilpailuedun ( 8 ) , ja kannustaa kehittämään sosiaalisesti vastuullista ja yhteistä hyvää palvelevaa tekoälyä. Komitea korostaa, että EU:n tulee tukea uutta tutkimusalaa, kognitiivista ergonomiaa, jossa tarkoituksena on toteuttaa toimenpiteitä älykkään teknologian ihmiskeskeisen käytön edistämiseksi.

2. Johdanto

2.1 ETSK on esittänyt näkemyksiään uusista työn muodoista ja työn tulevaisuudesta kolmessa valmistelevassa lausunnossa ( 9 ) , joita ovat pyytäneet neuvoston puheenjohtajavaltiot Viro ja Bulgaria. Lausuntoja on täydennetty laaja-alaisemmalla pohdinnalla aiheesta ”Sosiaalisesti kestäväpohjainen malli digiajalle”. Se liittyi toiseen puheenjohtajavaltion Bulgarian pyytämään valmistelemaan lausuntoon ( 10 )

2.2 ETSK vastustaa näkökantaa, jonka mukaan ”digitalisoinnissa on voittajia ja häviäjiä”. ETSK esittää tässä lausunnossa ehdotuksia, jotta digitalisointi hyödyttäisi kaikkia kansalaisia eikä ketään jätettäisi syrjään.

2.3 Jotta kaikki työntekijät ja kansalaiset pysyisivät kehityksen kyydissä, sosiaalipoliittisia investointeja, joihin kohdistetaan tällä hetkellä koko EU:ssa vain 0,3 prosenttia julkisista menoista ( 11 ) , kannattaisi lisätä. Työelämän digitaalisen murroksen tukemiseen täytyy osoittaa riittävästi resursseja etenkin EU:n seuraavan, vuoden 2020 jälkeisen monivuotisen talousarviosuunnitelman ( 12 ) yhteydessä.

2.4 ETSK painottaa, että unionin ja sen jäsenvaltioiden tukena tulee olla toimiva ja laadukas elinikäisen oppimisen järjestelmä, pysyvä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu sidosryhmien välillä, merkityksellinen kollektiivinen neuvottelujärjestelmä ja tarkoituksenmukainen verotusjärjestelmä, jotta automatisointi hyödyttäisi koko yhteiskuntaa.

2.5 Toimiin on ryhdyttävä kiireellisesti, jotta voidaan taata tarvittavien taitojen tarjonta tulevaisuudessakin ja jotta EU ja kaikki jäsenvaltiot näin säilyttävät kilpailukykynsä ja pystyvät luomaan uusia yrityksiä ja uusia työpaikkoja sekä takaamaan, että ihmiset pystyvät osallistumaan työmarkkinoille koko työuransa ajan, ja varmistamaan kaikkien hyvinvoinnin.

3. Tekoäly ihmisen palveluksessa edistämässä oikeudenmukaista ja laadukasta siirtymää

3.1 ETSK korostaa tekoälyn EU:lle asettamia haasteita. Tekoälyllä tarkoitetaan kaikkea teknologiaa, jonka tarkoituksena on suorittaa tietotekniikan keinoin ihmisen perinteisesti suorittamia kognitiivisia tehtäviä.

3.2 Digitalisoinnin ja yhä tehokkaamman ja suorituskykyisemmän tekoälyn tulee hyödyttää työntekijöitä, kansalaisia, yrityksiä, jäsenvaltioita ja EU:ta, ja siksi sitä täytyy hallita ja sen mahdollisesti kielteisiä vaikutuksia ennakoida ja säännellä.

3.3 ETSK katsoo, että uuden sukupolven nk. yhteistoiminnalliset robotit tarjoavat mahdollisuuden koko yhteiskuntaa hyödyttäviin ratkaisuihin. Näistä roboteista voi tulla todellisia työntekijöiden kumppaneita, jotka helpottavat jokapäiväistä työtaakkaa ja tekevät siitä vähemmän stressaavan. Lisäksi ne voivat auttaa fyysisistä tai kognitiivisista vammoista kärsiviä ihmisiä ja vieläkin enemmän liikuntarajoitteisia henkilöitä.

3.4 ETSK korostaa jälleen ( 13 ) tarvetta omaksua lähestymistapa, jossa ihminen määrää kaikissa digitalisointiprosessin vaiheissa. Yhteiskunnan tulee vastata pelkoon siitä, että etenkin tekoälyjärjestelmät saattaisivat jonain päivänä päättää tärkeistä ihmisten elämän osa-alueista kokonaan ilman ihmistä. Lähestymistapa, jossa ihminen määrää, merkitsee periaatetta, jonka mukaan koneiden tehtävänä on selkeästi palvella ihmistä ja monimutkaiset inhimilliset kysymykset kuten vastuunotto, kiistanalaisten tai eettisten kysymysten ratkaiseminen ja irrationaalinen käyttäytyminen ovat jatkossakin ihmisen valvonnassa. Tätä periaatetta voidaan käyttää ohjenuorana tulevissa säännöksissä.

3.5 Kuten ETSK on muistuttanut oma-aloitteisessa lausunnossaan tekoälystä ( 14 ) , algoritmien ja niiden läpinäkyvyyden valvonta on suuri haaste demokratialle ja perusvapauksille, myös työelämässä. EU:n tulee tavoitella sosiaalisesti ja eettisesti vastuullista digitaalista siirtymää. ETSK kannattaa tekoälyyn sovellettavia yleisiä strategiakehyksiä, jotka antavat EU:lle kilpailuedun. Komitea korostaa, että EU:n tulee tukea uutta tutkimusalaa, kognitiivista ergonomiaa, jossa tarkoituksena on toteuttaa toimenpiteitä älykkään teknologian ihmiskeskeisen käytön edistämiseksi.

3.6 Tehdyt päätökset ja valinnat voivat vinoutuneiden algoritmien vuoksi kärjistää syrjintää yrityksissä, esimerkiksi rekrytointikäytännöissä ja henkilöstöresurssitoiminnassa yleensä ( 15 ) . Tietojen ja algoritmien asianmukainen ohjelmointi voi kuitenkin myös tehdä rekrytoinnista ja henkilöstöpolitiikasta ”älykkäämpää” ja oikeudenmukaisempaa.

3.7 Eurooppalaisten tutkijoiden, insinöörien ja yrittäjien, jotka osallistuvat tekoälyjärjestelmien suunnitteluun, kehittämiseen ja kaupallistamiseen, tulee noudattaa eettisen ja sosiaalisen vastuun periaatteita. Yksi mahdollisesti käypä ratkaisu tähän olisi etiikan ja humanististen tieteiden sisällyttäminen insinöörien koulutusohjelmaan ( 16 ) . Sitä varten voitaisiin ottaa käyttöön tekoälyä koskevat käytännesäännöt.

3.8 ETSK kehottaa kiinnittämään huomiota tekoälyn aiheuttamaan uhkaan, joka kohdistuu kyberturvallisuuteen ja yksityisyyden suojaan. Uuden teknologian avulla on nimittäin paljon helpompaa tuottaa korkealaatuisia, väärennettyjä kuvia, videoita, sanomia ja tekstejä. Tätä vakavaa uhkaa on käsiteltävä EU:n politiikassa ensisijaisena asiana.

4. Yleistä

4.1 Vaikutus työllisyyteen

4.1.1 Kysymys automatisoinnin, digitalisoinnin ja tekoälyn tulevasta vaikutuksesta työpaikkojen määrään eri tuotantoprosesseissa on erittäin kiistanalainen. Ennusteet työpaikkojen menetyksistä vaihtelevat suuresti sen mukaan, käytetäänkö menetelmänä työtehtävien vai työpaikkojen arviointia ( 17 )

4.1.2 Joka tapauksessa varmaa on, että digitalisointi vaikuttaa valtaosaan työpaikoista: tiettyihin ammatteihin enemmän kuin toisiin, ja osa ammateista saattaa kadota lyhyellä aikavälillä ( 18 ) . Toiset tehtävät muuttuvat ja edellyttävät täydennyskoulutusta.

4.1.3 Erot automatisoinnin vaikutuksissa työllisyyteen ovat suuria Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ( 19 ) . OECD:n tutkimuksen mukaan automatisointi vaikuttaa työpaikkoihin yleensä vähemmän Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Pohjoismaissa ja Alankomaissa kuin Itä- ja Etelä-Euroopan jäsenvaltioissa ( 20 ) . Tätä voivat selittää useat tekijät: erot työtehtävien organisoinnissa talouden aloilla, erot tuotantoalarakenteissa ja investoinneissa (maissa, joissa ei ole vielä otettu käyttöön teknologiaa ja investoitu teknologiaan, joka saattaa korvata työvoimaa, on sellainen työtehtävärakenne, joka soveltuu paremmin automatisointiin). Eroja on myös työpaikkojen organisoinnissa yleensä sekä työntekijöiden koulutustasoissa.

4.2 Avaintaidot kaikille kansalaisille

4.2.1 Tässä tilanteessa asianmukainen osaaminen voi auttaa EU:n jäsenvaltioita integroitumaan paremmin globalisoituneille markkinoille ja erikoistumaan edistykselliseen teknologiaan innovatiivisempien, kilpailussa pärjäävien yritysten avulla. Sitä varten kaikki alat tarvitsevat työntekijöitä, joilla on paitsi korkeatasoiset luovat ja kognitiiviset taidot (luku- ja kirjoitustaito, numeeriset taidot, monimutkaisten ongelmien ratkaisutaidot) myös johto- ja viestintävalmiudet sekä kyky uuden oppimiseen.

4.2.2 Ensisijaista huomiota ja vahvempaa tukea tarvitsevat ne työntekijät, jotka työskentelevät alhaisen pätevyystason työtehtävissä, joissa on runsaasti potentiaalia automatisointiin, muutoksiin, korvaamiseen tai jopa lakkauttamiseen.

4.2.3 Kuilu osaamisen ja tulevien työtehtävien välillä kasvaa unionissa. EU:n jäsenvaltioissa 22 prosenttia työntekijöistä on sellaisia, että heiltä todennäköisesti puuttuu tarvittava digitaalinen osaaminen työnsä kehityksen tasalla pysymiseksi ( 21 ) . Vuodesta 2008 työttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden keskimääräinen kesto on pidentynyt varsinkin niillä työntekijöillä, joiden pätevyystaso on alhainen.

4.2.4 Kuten ETSK on äskettäin antamassaan lausunnossa ( 22 ) todennut, kysymystä koulutuksesta ja osaamisesta on kiireellisesti käsiteltävä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa, tuotantoaloilla, alueilla sekä valtioiden ja EU:n tasolla, jotta parannettaisiin työttömien mahdollisuuksia saada työtä ja jotta kaikki työntekijät voisivat saada laadukkaan työpaikan ja edistyä urallaan.

4.3 Pohjakoulutuksen uudistaminen ja kannustaminen elinikäiseen oppimiseen

4.3.1 ETSK katsoo, että näihin haasteisiin vastaamiseksi tulee EU:ssa ja jäsenvaltioissa kiireellisesti toteuttaa kohdennettuja toimia pohjakoulutuksen ja elinikäisen oppimisen uudistamiseksi siten, että niissä käytetään tarkoituksenmukaista pedagogiaa ja kehitetään näin luovia taitoja, joista on tulossa yhä tärkeämpiä.

4.3.2 Yksi ainoa yhdenmukainen politiikka koko Euroopassa tuskin on tehokas, sillä jäsenvaltioilla on erilaisia ongelmia, mutta toimenpiteet käytettävissä olevan osaamisen ja tulevien työtehtävien välisen kuilun kaventamiseksi ovat tarpeen kaikkialla ( 23 )

4.4 Erityishuomio syrjintäriskeihin työelämässä ja yhteiskunnassa

4.4.1 Sukupuolten tasa-arvo: Tulevaisuuden työpaikat, joita arvostetaan eniten ja joista maksetaan parasta palkkaa, ovat STEM-aloilla (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka) ja erityisesti tietotekniikassa. Sukupuolten tasa-arvoinen edustus on yksi painopisteistä: naiset ovat huolestuttavan heikosti edustettuina aloilla, joihin liittyy vahva digitaalinen ulottuvuus ( 24 ) . On tärkeää seurata ja mitata näitä kehityssuuntauksia ja tukea naisten pääsyä näille aloille, jotta vältettäisiin epätasa-arvon lisääntyminen tulevilla työmarkkinoilla ( 25 )

4.4.2 Ikään liittyvä epätasa-arvo: Muutokset työelämässä vaikuttavat työoloihin työntekijöiden iästä riippumatta. Muutokset voivat vaikuttaa työhön koko ammattiuran ajan. Esimerkiksi määräaikaiset sopimukset, joita tällä hetkellä käytetään etupäässä nuorten työntekijöiden työsuhteissa ( 26 ) , mikä on epäoikeudenmukaista, saatetaan ulottaa myös ikääntyneempiin työntekijöihin mahdollisine seurauksineen. Samaan aikaan teknologian kehitys yhdessä digitalisoinnin kanssa voivat tarjota uusia mahdollisuuksia vanhimmille työntekijöille. Näitä kehityssuuntauksia tulee seurata työelämään kohdistuvilla tutkimuksilla.

5. Innovoiva ja ennakoiva työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja kansalaisvuoropuhelu

5.1 Kaikilla tasoilla – EU:ssa, valtakunnallisesti, toimialoittain, alueittain ja yrityskohtaisesti – käytävässä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa tulee käsitellä digitalisoinnin haasteita ja laatia ennakoivaa politiikkaa, joka perustuu luotettaviin tietoihin muuttuvista ammateista, uusista työpaikoista ja niihin tarvittavasta osaamisesta.

5.3 Kaikkien erilaisten digitalisoinnin tuottamien joustavien työsuhteiden kattamiseksi ja jotta yhtäkään työntekijää ei jätetä oman onnensa nojaan ( 30 ) , ETSK pitää ensisijaisen tärkeänä, että säilytetään sosiaalisen suojelun järjestelmien laatu ja taloudellinen elinkelpoisuus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti. Komitea kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita organisoimaan neuvotteluja työmarkkinaosapuolten kanssa sosiaalisen suojelun järjestelmien mukauttamiseksi uusiin työn muotoihin.

5.4 Lisäresursseja voivat tarjota digitalisoinnin tuomat tuottavuusedut. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua lisäarvon kohdentamisesta ja uudelleenjaosta olisi järjestettävä toimialoittain ja yrityskohtaisesti.

5.5 Verojärjestelmien uudistuksia on tutkittava huolellisesti, jotta varmistetaan kaikkien tulomuotojen samantasoiset veroasteet riippumatta siitä, syntyykö tulo työehtosopimuksin organisoiduilla aloilla vai jakamistaloudessa.

5.6 Kansalaisyhteiskunnan sidosryhmille tulee antaa aktiivinen rooli näissä kehityskuluissa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tärkeä rooli on perusteltu ajatellen muita heikommassa asemassa oleville väestönosille suunnattua koulutuspolitiikkaa nopeaan teknologiamuutokseen sopeutumiseksi sekä tekoälyn ja digitalisoinnin kehittämispolitiikkaa, joka vaikuttaa kaikkiin kansalaisiin.

Bryssel 11. heinäkuuta 2018. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Euroopan komissio (2018), Study on Women in the Digital Age

(2) COM(2017) 206 final, s. 28.

(3) EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1

(4) EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54 ja EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7

(5) ETSK (2017), Impact of digitalization and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations

(6) EUVL L 122, 16.5.2009, s. 28

(7) EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

(8) EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

(9) EUVL C 434, 15.12.2017, s. 30 ja EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8

(10) EUVL C 237, 2.3.2018, s. 1

(11) Euroopan unioni (2017), Pohdinta-asiakirja EU:n sosiaalisesta ulottuvuudesta, s. 24.

(12) EUVL C 262, 25.7.2018, s. 1

(13) EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

(14) EUVL C 288, 31.8.2017, s. 1

(15) ILO (2018), The impact of technology on the quality and quantity of jobs; ks. Villani, C. (2018), Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne (vain ranskaksi)

(16) Ks. Cédric Villanin raportti tekoälystä (maaliskuu 2018) (vain ranskaksi).

(17) Nedelkoska, L. ja G. Quintini (2018), Automation, skills use and training, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, N:o 202, Éditions OCDE, Pariisi.

(18) France Stratégie (2018), Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique (vain ranskaksi)

(19) Cedefop (2018), Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(20) Nedelkoska, L. ja G. Quintini (2018), Automation, skills use and training, OECD Social, Employment and Migration Working Papers, N:o 202, Éditions OCDE, Pariisi.

(21) Cedefop (2018), Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(22) EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8

(23) Cedefop (2018), Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(24) Euroopan komissio (2018), Study on Women in the Digital Age

(25) Euroopan komissio (2015), Monitoring the digital economy & society 2016-2021

(26) Eurofound (2017), Non-standard forms of employment: Recent trends and future prospects, s. 7, ja Eurofound (2017), Working conditions of workers at different ages.

(27) EUVL C 237, 6.7.2018, s. 8

(28) Ks. Tanskassa allekirjoitettu sopimus

(29) EUVL C 434, 15.12.2017, s 30

(30) EUVL C 303, 19.8.2016, s. 54 ja EUVL C 129, 11.4.2018, s. 7