4.Lainasopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Kypros on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät lainaa koskevat yksilöidyt täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet. Tuen maksamisen edellytyksenä on, että täydentävät välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

4.Rahoitussopimuksen mukaisten erien saataville vapauttamisen ehtona on, että rahoitusta on käytettävissä ja että komissio on tehnyt asetuksen (EU) 2021/241 24 artiklan mukaisesti päätöksen siitä, että Kypros on tyydyttävästi saavuttanut elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät yksilöidyt asiaankuuluvat välitavoitteet ja tavoitteet. Edellyttäen, että 1 kohdassa tarkoitetut oikeudelliset sitoumukset tulevat voimaan, tuen maksamisen edellytyksenä on, että välitavoitteet ja tavoitteet saavutetaan viimeistään 31 päivänä elokuuta 2026.

(59)Kypros on pyytänyt ennakkomaksua, joka on 13 prosenttia rahoitusosuudesta ja 13 prosenttia lainasta. Kyseinen määrä olisi asetettava Kyproksen saataville asetuksen (EU) 2021/241 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun rahoitussopimuksen sekä mainitun asetuksen 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun lainasopimuksen mukaisesti sillä edellytyksellä, että kyseinen rahoitussopimus tulee voimaan.

(57)Kypros on pyytänyt myös lainatukea lisäuudistusten ja -investointien tukemista varten. Kyproksen pyytämä lainan enimmäismäärä on vähemmän kuin 6,8 prosenttia suhteessa sen bruttokansantuloon vuonna 2019 käypinä hintoina. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioidut kokonaiskustannukset ovat suuremmat kuin Kyproksen käytettävissä oleva rahoitusosuus ja pyydetty lainatuki yhdessä.

(53)Koordinointiprosessia on tarkoitus toteuttaa kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien, kuten työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan, kanssa myös suunnitelman täytäntöönpanovaiheessa. Asianomaisten toimijoiden sitoutumisen varmistamiseksi on olennaisen tärkeää, että kaikki asianomaiset paikallisviranomaiset ja sidosryhmät, työmarkkinaosapuolet mukaan lukien, osallistuvat suunnitelmaan sisältyvien investointien ja uudistusten täytäntöönpanoon niiden toteutuksen alusta loppuun.

(52)Suunnitelmaan sisältyvän kuulemismenettelyn yhteenvedon perusteella kaikkia keskeisiä sidosryhmiä, kuten työmarkkinaosapuolia, kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja nuorisojärjestöjä, on kuultu suunnitelman valmisteluvaiheessa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Eri ministeriöt, valtionhallinnon palvelut ja viranomaiset ovat toimivaltuuksiensa puitteissa osallistuneet suunnitelman laatimiseen varhaisessa vaiheessa sekä lukuisissa myöhemmissä vaiheissa. Parlamentille on tiedotettu suunnitelman sisällöstä säännöllisesti. Lisäksi Kyproksen talous- ja kilpailukykyneuvostoa, joka vastaa kansallista tuottavuuskomiteaa, on kuultu. Kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kuulemisen jälkeen osaa alun perin suunnitelluista uudistuksista ja investoinneista on mukautettu tai ne on poistettu suunnitelmasta.

(51)Kypros on sisällyttänyt suunnitelmaansa kaksi rajatylittävää hanketta, jotka koskevat sähkönsiirtoyhteyttä ja vedenalaisia kaapeleita datayhteyksiä varten. Molempiin hankkeisiin liittyy rajatylittävä ulottuvuus Kreikan kanssa. Euroopan ja Aasian rajayhdysjohdon rakentamisella pyritään varmistamaan toimitusvarmuus ja sähkön tukkuhintojen parempi kilpailukyky. Lisäksi sen avulla on tarkoitus mahdollistaa puhtaammista lähteistä peräisin olevan sähkön lisääntynyt käyttö yhdistämällä Kyproksen sähköverkko unionin mannereurooppalaiseen järjestelmään Kreikassa Kreetan-saarella sijaitsevan verkon välityksellä. Tämä on osa laajempaa investointia rakentaa Kreetan, Kyproksen ja Israelin välille yhteensä 1 208 kilometrin pituinen rajatylittävä yhdysjohto. Merenalaisia kaapeleita koskevalla hankkeella pyritään luomaan Kyprokselle suurikapasiteettisia kestäviä internetin runkoyhteyksiä uuden merenalaisen yhteyden kautta Kyproksen ja Kreikan välisiä datayhteyksiä varten. Uuden erillisen Kreikan ja Kyproksen välisen runkoyhteyden käyttöönoton odotetaan tukevan yhteyksiä Kyproksessa. Sen odotetaan vaikuttavan myönteisesti käytössä olevaan kapasiteettiin ja sellaisten runkoverkkoyhteyksien kaupalliseen tarjontaan, joita tarvitaan erittäin nopeiden palvelujen tarjoamiseksi loppukäyttäjille. Lisäksi sen suorituskyvyn odotetaan olevan parempi kuin nykyisten vanhentuneiden kaapeleiden.

(49)Suunnitelma sisältää joitakin toimia, jotka kattavat useita komponentteja. Näillä toimilla on tarkoitus osaltaan vastata sukupuolten tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien osa-alueiden haasteisiin. Erityisen merkityksellisiä toimenpiteitä ovat muun muassa ne, joilla pyritään parantamaan kohtuuhintaisen ja laadukkaan varhaiskasvatuksen ja pitkäaikaishoidon saatavuutta ja edistämään joustavia työjärjestelyjä, joilla helpotetaan työmarkkinoille aktivointia, sosiaalista osallisuutta ja sosioekonomisten haittojen vähentämistä niiden henkilöiden, etenkin naisten, osalta, joilla on hoitovelvollisuuksia. Naisten yrittäjyyteen ja iäkkäämpien naisten taloudellista lukutaidottomuutta koskeviin ongelmiin puututaan myös. Työelämän tai koulutuksen ulkopuolella olevien nuorten tukemisen odotetaan hyödyttävän nuoria, jotka ovat muita heikommassa asemassa, myös maahanmuuttajataustaisia nuoria. Vammaisten henkilöiden tarpeet otetaan huomioon kaikkialla suunnitelmassa, ja siihen sisältyy myös määrällinen tavoite parantaa energiatehokkuutta vammaisten henkilöiden kotitalouksissa.

(46)Sisäisen valvonnan järjestelmä perustuu vankkoihin prosesseihin ja rakenteisiin. Valvonta- ja tarkastustoimiin osallistuvien toimijoiden roolit ja vastuut ovat selkeitä, asiaankuuluvat valvontatoiminnot on erotettu asianmukaisesti ja tarkastuksia tekevien toimijoiden riippumattomuus on varmistettu. Valvonnasta vastaavilla toimijoilla on lakisääteinen toimeksianto ja hallinnolliset valmiudet huolehtia suunnitelluista rooleistaan ja tehtävistään. Valvonta- ja tarkastussuunnitelmassa kuvatut menettelyt ovat tulleet voimaan ja mukana olevien elinten vastuualueet on määritelty suunnitelman hyväksyvän ministerineuvoston päätöksellä. Nimettyjä tarkastuselimiä ovat Kyproksen tasavallan tilintarkastusvirasto ja Kyproksen tasavallan sisäisen tarkastuksen toimiala. Niiden tehtävänä on tehdä jälkitarkastuksia sen tarkastamiseksi, toteuttavatko täytäntöönpanoelimet menettelyjä, joilla ehkäistään, havaitaan ja korjataan asetuksen (EU) 2021/241 nojalla myönnettyjen varojen käyttöön liittyviä lahjontaa, petoksia ja eturistiriitoja. Lisäksi käytössä on useilla tasoilla toteutettavia valvontajärjestelyjä, joilla pyritään välttämään päällekkäistä rahoitusta muista unionin ohjelmista ja valvomaan sovellettavien sääntöjen noudattamista.

(45)Kyproksen kehittämä valvonta- ja tarkastusjärjestelmä on suunniteltu johdonmukaisesti täyttämään asetuksen (EU) 2021/241 mukaiset vaatimukset. Tarkemmin ottaen asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisen, suunnitelman hallinnointiin ja seurantaan tarkoitetun erityisen tieto- ja seurantajärjestelmän kehittämisen ollessa kesken olisi otettava käyttöön tilapäinen tallennusjärjestelmä. Tilapäisellä tallennusjärjestelmällä tai erityisellä tieto- ja seurantajärjestelmällä on määrä tallentaa ja varastoida elpymis- ja palautumissuunnitelman täytäntöönpanoon liittyvät asiaankuuluvat tiedot, etenkin välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen osalta, sekä lopullisia saajia, toimeksisaajia, alihankkijoita ja tosiasiallisia omistajia koskevat tiedot asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti. Asetuksen (EU) 2021/241 20 artiklan 5 kohdan e alakohdan mukaisesti Kyproksen olisi saman asetuksen 22 artiklan noudattamiseksi toteutettava tilapäinen tallennusjärjestelmä tai erityinen tieto- ja seurantajärjestelmä vaadittuine toimintoineen vahvistamalla, että sen toteuttaminen on saatu päätökseen ensimmäisen maksupyynnön esittämisen yhteydessä. Järjestelmään kohdistettavalla erityisellä tarkastuksella olisi todistettava, että järjestelmässä on vaaditut toiminnot asetuksen (EU) 2021/241 22 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti.

(43)Kustannuslaskentatiedot ovat valtaosassa toimenpiteitä varsin yksityiskohtaisia ja menetelmä on selitetty hyvin laskelmilla, joita on helppo seurata ja joiden tueksi on esitetty näyttöä. Annetut tiedot viittaavat siihen, että kustannukset vastaavat suunniteltujen uudistusten ja investointien luonnetta ja tyyppiä, mikä tukee niiden uskottavuutta. Kustannuksista vain pieni määrä arvioitiin kuitenkin jossakin määrin kohtuullisiksi ja uskottaviksi. Elpymis- ja palautumissuunnitelman arvioitujen kokonaiskustannusten määrä on kustannustehokkuusperiaatteen mukainen ja oikeassa suhteessa odotettuihin kansallisiin taloudellisiin ja sosiaalisiin vaikutuksiin.

(40)Kyproksen suunnitelman välitavoitteet ja tavoitteet muodostavat asianmukaisen järjestelmän suunnitelman täytäntöönpanon seurantaa varten. Ne ovat riittävän selkeitä, realistisia ja kattavia, jotta niiden saavuttamista voidaan seurata ja jotta se voidaan todentaa, ja kyseisille välitavoitteille ja tavoitteille ehdotetut indikaattorit ovat merkityksellisiä, hyväksyttäviä ja luotettavia. Välitavoitteet ja tavoitteet koskevat myös jo toteutettuja toimenpiteitä, jotka ovat asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklan 2 kohdan nojalla tukikelpoisia. Kyseisten välitavoitteiden ja tavoitteiden tyydyttävä saavuttaminen oikea-aikaisesti on tarpeen maksupyynnön perustelemiseksi. Kyproksen viranomaisten kuvailemat varmennusmekanismit, tietojenkeruu ja vastuualueet vaikuttavat niin luotettavilta, että niiden perusteella voidaan riittävällä tavalla perustella maksupyynnöt sen jälkeen, kun välitavoitteet ja tavoitteet on arvioinnin mukaan saavutettu.

(39)Seurantakomitea, jota johtaa EU:n ohjelmien, koordinoinnin ja kehittämisen pääosaston (EPCD) pääjohtaja ja jossa ovat mukana suunnitelmaan osallistuvien ministeriöiden ja apulaisministeriöiden pääjohtajat, on vastuussa täytäntöönpanon edistymisen keskitetystä seurannasta. Kokonaisvastuu elpymis- ja palautumissuunnitelman seurannasta ja täytäntöönpanosta on annettu koordinoivan viranomaisen EPCD:n elpymisestä ja palautumisesta vastaavalle osastolle. Sen tehtäviin kuuluu toimenpiteiden täytäntöönpanon koordinointi, välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen todentaminen, edistymiskertomusten laatiminen sekä yhteydenpito komissioon, mukaan lukien asetuksen (EU) 2021/241 mukaisten maksupyyntöjen esittäminen. Kyseisessä tehtävässä sitä avustaa kaksi erikoistunutta seurantaelintä, jotka sertifioivat niiden suunnitelman toimenpiteiden välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisen, jotka edellyttävät erityispanosta. Eri investointien ja uudistusten toteuttaminen on täytäntöönpanoelinten vastuulla.

(35)Suunnitelmassa esitetään useita toimenpiteitä, joiden tavoitteena on edistää digitaalista siirtymää ja puuttua digitaalisten julkisten palvelujen niukkuuteen. Suunnitelmaan sisällytettyjen toimenpiteiden odotetaan varmistavan erittäin suuren kapasiteetin laajakaistaverkon – kiinteän ja langattoman sekä liikkuvan – eli 5G:n kattavuuden 100 prosentille organisoituneiden yhteisöjen väestöstä, mukaan lukien 5G:n käyttöönotto tärkeimmillä maanpäällisillä käytävillä, ja mahdollistavan gigabittiyhteyksien yleisen ja kohtuuhintaisen saatavuuden kaikilla kaupunki- ja maaseutualueilla, 5G-yhteys mukaan luettuna. Suunnitelman tavoitteena on myös uudistuksilla ja investoinneilla edistää sähköistä hallintoa. Digitaalisten hankkeiden, kuten tuomioistuinten digitalisaatio, älykkäät kaupungit ja lainsäädäntöprosessin digitalisointi, hallinnointijärjestelmän, henkilöstön arvioinnin ja rekrytoinnin parantamiseen tähtäävien hankkeiden sekä paikallisviranomaisten uudistamisen odotetaan johtavan rakenteelliseen ja pysyvään julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän toiminnan muutokseen, minkä pitäisi viime kädessä parantaa liiketoimintaympäristöä. Riippumattoman viranomaisen perustaminen koordinoimaan ja valvomaan korruption torjuntatoimia on keskeinen osa instituutioiden rakennemuutosta koskevaa suunnitelmaa.

(33)Lähes kaikkiin komponentteihin sisältyy toimenpiteitä, joilla tuetaan suoraan digitalisaatiota tai vastataan siihen liittyviin haasteisiin. Tärkeimmät panostukset ovat komponenteissa, jotka koskevat yhteenliitettävyysinfrastruktuuria ja julkisen sektorin digitalisointia, ja niiden jälkeen kolmessa komponentissa, jotka koskevat sähköistä oikeudenkäyttöä, rahoitus- ja finanssipoliittista vakautta ja digitaalisen osaamisen tukemista. Näin ollen digitalisaatioon liittyviä toimia sekä toimia, joilla vastataan siitä johtuviin haasteisiin, on sisällytetty läpäisyperiaatteella koko suunnitelmaan. On odotettavissa, että niillä tuetaan monien talous- ja sosiaalisektoreiden, kuten koulutus- tai terveydenhuoltoalan, digitalisaatiota ja vastataan digitaalisaatiosta johtuviin maakohtaisiin erityishaasteisiin.

(32)Kyproksen ehdottamassa elpymis- ja palautumissuunnitelmassa painotetaan voimakkaasti digitaalista siirtymää ja siitä kaikille aloille aiheutuvien haasteiden ratkaisemista. Tähän on myös osoitettu merkittävä osuus kokonaismäärärahoista, ja digitaalisilla näkökohdilla on merkittävä asema suurimmassa osassa suunnitelman komponentteja.

(29)On odotettavissa, että unionin vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamisen suhteen suunnitelman täytäntöönpano auttaa vastaamaan joihinkin keskeisiin politiikan haasteisiin, jotka on yksilöity komission suosituksissa Kyproksen kansallisesta energia- ja ilmastosuunnitelmasta. Suunnitelma sisältää uudistuksia, jotka liittyvät vihreän verotuksen käyttöönottoon, sähkömarkkinoiden vapauttamiseen, rakennusten energiaperusparannusten helpottamiseen ja sähköisen liikkuvuuden vauhdittamiseen. Suunnitelmaan sisältyy lisäksi laaja valikoima energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan tehtäviä investointeja, jotka on suunnattu kotitalouksille, yrityksille, kunnille sekä laajemmalle julkiselle sektorille ja kansalaisjärjestöille. Suunnitelmaan kuuluu investointeja, jotka liittyvät älykkäiden mittareiden laaja-alaiseen käyttöönottoon sekä Euroopan ja Aasian rajayhdysjohtohankkeeseen, jonka on määrä auttaa tuottamaan energiaa puhtaammista ja etenkin uusiutuvista lähteistä. Suunnitelmalla edistetään myös perinteisten ajoneuvojen korvaamista päästöttömillä ja vähäpäästöisillä ajoneuvoilla, vaihtoehtoisten, puhtaampien polttoaineiden ja liikennevälineiden käyttöä sekä julkisen liikenteen käyttöä.

(28)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan e alakohdan ja liitteessä V olevan 2.5 jakson mukaisesti toimenpiteitä, jotka suuressa määrin edistävät vihreää siirtymää, luonnon monimuotoisuus mukaan luettuna, tai siitä johtuviin haasteisiin vastaamista. Ilmastotavoitteita tukevat toimenpiteet ovat määrältään 41 prosenttia suunnitelman kokonaismäärärahoista asetuksen (EU) 2021/241 liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti laskettuna. Kuten asetuksen (EU) 2021/241 17 artiklassa edellytetään, elpymis- ja palautumissuunnitelma on johdonmukainen niiden tietojen kanssa, jotka on sisällytetty vuosien 2021–2030 kansalliseen energia- ja ilmastosuunnitelmaan.

(22)Kyproksen suunnitelmassa vastataan työllisyys-, koulutus- ja osaamishaasteisiin, jotka liittyvät keskeisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon. Yhtäläisten mahdollisuuksien ja työmarkkinoille pääsyn edistämiseksi suunnitelmassa ehdotetaan uudistuksia, joilla parannetaan digitaalista ja vihreää osaamista, nykyaikaistetaan opettajien ja koulujen arviointijärjestelmää ja puututaan yleiseen osaamisen kohtaanto-ongelmaan. Suunnitteilla on myös investointeja, joilla parannetaan ammatillista koulutusta ja tarjotaan aktivointitukea nuorille, millä täydennetään Euroopan sosiaalirahasto plussaan kuuluvia toimia. Markkinoiden dynamiikan ja työolojen parantamiseksi Kypros on ehdottanut useita toimenpiteitä, myös lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, joustavien työjärjestelyjen käytön laajentamiseksi. Suunnitelmassa omaksutaan yhdennetty lähestymistapa työmarkkinapalveluihin ja -politiikkoihin, kuten julkisiin työvoimapalveluihin ja aktiivisiin työvoimapolitiikkoihin, tehokasta työllisyyden aktiivitukea koskevan komission suosituksen mukaisesti. Tärkein kohderyhmä on nuoriso, ja suunnitelma sisältää kohdennetun työhönottokannustimen yhdistettynä koulutukseen. Sosiaalisen suojelun ja osallisuuden parantamiseksi suunnitelmassa ehdotetaan toimenpiteitä, joilla tuetaan laitoshoidosta luopumista ja pitkäaikaishoitopalveluja.

(21)Komission yksiköiden tekemät simulaatiot osoittavat, että suunnitelmalla on mahdollista kasvattaa Kyproksen BKT:tä 1,1–1,8 prosenttia vuoteen 2026. Suunnitelma sisältää laajoja fyysiseen ja inhimilliseen pääomaan kohdistuvia investointeja, joiden odotetaan edistävän talouskasvua ja lisäävän työllisyyttä. Suunnitelmalla pyritään vauhdittamaan Kyproksen talouden elpymistä ja luomaan perusta pitkän aikavälin kestävälle kasvumallille. Parantamalla kasvupotentiaalia, luomalla työpaikkoja ja lisäämällä taloudellista, sosiaalista ja institutionaalista häiriönsietokykyä, suunnitelmaan sisältyvien toimenpiteiden odotetaan vähentävän maan alttiutta häiriöille. Suunnitelman odotetaan myös tukevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, muun muassa edistämällä politiikkatoimia, joilla luodaan yhtäläisiä mahdollisuuksia kaikille lapsille ja lisätään nuorten työllisyyttä, ja auttavan Kyprosta olemaan osallistava yhteiskunta, jossa terveydenhuollon saatavuus on hyvä ja jonka talous on tuottava ja kestävä.

(20)On odotettavissa, että elpymis- ja palautumissuunnitelmalla on asetuksen (EU) 2021/241 19 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja liitteessä V olevan 2.3 jakson mukaisesti suuria vaikutuksia (luokitus A) jäsenvaltion kasvupotentiaalin, työpaikkojen syntymisen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja institutionaalisen palautumiskyvyn lujittumiseen ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoon muun muassa siten, että se edistää lapsia ja nuoria koskevia toimintapolitiikkoja sekä lieventää covid-19-kriisin taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, jotta voidaan lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta ja lähentymistä unionissa.

(18)Suunnitelman tavoitteena on vähentää pankkialan riskejä, jotka liittyvät vanhoihin järjestämättömiin lainoihin, näitä koskevalla toimintasuunnitelmalla sekä toimenpiteillä, joilla parannetaan luotonsaajien ja -hallinnoijien toimintaympäristöä. Korkean yksityisen velan ja maksukurin osalta suunnitelmassa esitetään velkojen seurannan parantamista, maksukyvyttömyyskehyksen toimivuuden parantamista ja strategiaa rahoitusalan taitojen puutteen korjaamiseksi. Odotettavissa on, että vakuutus- ja eläkerahaston parannettu valvonta saavutetaan lisäämällä käytettävissä olevia henkilöresursseja sekä parantamalla käytettävissä olevia valvontavälineitä.

(17)Elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää toimenpiteitä, joiden odotetaan edistävän vihreää siirtymää. Suunnitelmalla edistetään energian puhdasta ja tehokasta tuotantoa ja käyttöä monilla eri toimilla, joita ovat muun muassa ympäristöverotus, sähkömarkkinoiden avaaminen, vihreiden investointien tukeminen ja rakennuskannan sekä muun infrastruktuurin energiaperuskorjaushankkeet. Suunnitelmaan sisältyy myös toimia, joiden tavoitteena on vahvistaa metsäpalojen torjuntaa sekä meriekosysteemien suojelua. Jäte- ja vesihuoltoon liittyvillä toimenpiteillä pyritään vähentämään vesihävikkiä sekä parantamaan nykyistä infrastruktuuria ja vesihuoltoa. Lisäksi on tarkoitus investoida päästöttömiin tai vähäpäästöisiin ajoneuvoihin sekä liikennealan digitalisointiin kestävän liikenteen edistämiseksi.

(15)On odotettavissa, että koulutuksen laatu ja tarkoituksenmukaisuus työmarkkinoiden kannalta paranevat sen myötä, että perustetaan tutkinnon suorittaneiden kansallinen seurantajärjestelmä ja päivitetään ylemmän perusasteen ja keskiasteen koulutuksen opetussuunnitelmia digitaalisen lukutaidon, pehmeiden taitojen ja yrittäjätaitojen parantamiseksi. Näiden toimien lisäksi tarkoituksena on toteuttaa koulutusohjelmia digitaali- ja yrittäjätaitojen sekä vihreän ja sinisen osaamisen parantamiseksi eri väestöryhmien keskuudessa. Työhönottokannustinjärjestelmän digitalisoinnin sekä julkisten työvoimapalvelujen käyttöön tarkoitetun tulosjohtamisjärjestelmän kehittämisen odotetaan parantavan toimien tehokkuutta ja palvelujen laatua. Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella oleville nuorille annettavan neuvonnan ja ohjauksen sekä heille tarkoitetun työhönottokannustinjärjestelmän odotetaan vahvistavan nuorille suunnattua tiedotus- ja aktivointitukea. Koulutusjärjestelmää on tarkoitus parantaa uudella opettajia ja kouluja koskevalla arviointijärjestelmällä, toteuttamalla osaamisen kohtaanto-ongelmaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma, ulottamalla maksuton pakollinen esiopetus koskemaan myös neljävuotiaita lapsia ja rakentamalla kaksi nykyaikaista teknistä ”mallikoulua”, joilla vahvistetaan edelleen ammatillista koulutusta. Lisäksi varhaiskasvatukseen tehtävien investointien sekä kansallisen strategian ja toimintasuunnitelman hyväksymisen odotetaan parantavan varhaiskasvatuksen laatua ja kohtuuhintaisuutta. Suunnitelmaan sisältyy myös laki, jolla säännellään joustavia työjärjestelyjä etätyön muodossa ja sosiaalisen suojelun ulottamista itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja uudenmuotoista työtä tekeviin työntekijöihin asiaankuuluvien maakohtaisten suositusten mukaisesti. Suunnitelman täytäntöönpanon odotetaan vahvistavan terveydenhuolto- ja pelastuspalvelujärjestelmien kapasiteettia, laatua ja selviytymiskykyä toimilla, joiden tavoitteena on päivittää välineitä ja perustaa erityisiä tiedotusjärjestelmiä samalla kun edistetään investointeja viestintäjärjestelmiin ja sähköiseen terveydenhuoltoon. Lisäksi suunnitelmissa on laajentaa ja rakentaa uusia erikoistuneita hoitoyksiköitä.

(14)Erittäin suuren kapasiteetin verkkojen laajenemisen alueille, joilla yhteydet ovat puutteellisia, ja ”gigabittivalmiin” kaapeloinnin toteuttamisen odotetaan parantavan internetyhteyksiä Kyproksella ja edistävän internetin käyttöönottoa. Valtionhallinnon palvelujen digitalisoinnin sekä sähköisen oikeudenkäytön, sähköisen terveydenhuollon ja älykkäiden kaupunkien käyttöönoton odotetaan edistävän digitaalista muutosta. Lisäksi suunnitelman odotetaan parantavan julkishallinnon tehokkuutta vahvistamalla henkilöstöosaston strategista roolia sekä vastuuministeriöiden hallintojen valmiuksia panna paremmin täytäntöön julkishallinnon toimia ja henkilöstöhallinnon toimintoja ottamalla käyttöön uudet puitteet julkisten virkojen täyttämiseksi ja työntekijöiden suoritusten arvioimiseksi. Paikallishallintojen uuden oikeudellisen kehyksen käyttöönoton odotetaan parantavan niiden toimintaa. Lisäksi korruptiontorjuntaviranomaisen perustamisen odotetaan tehostavan osaltaan korruption torjuntaa, ja sen on määrä osaltaan tukea julkisten varojen käyttöön liittyvien sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemistä, havaitsemisesta ja korjaamista. Suunnitelmaan sisältyy toimia, joilla on tarkoitus puuttua sellaisiin Kyproksen verotusjärjestelmään liittyviin piirteisiin, jotka helpottavat erityisesti monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua, mukaan lukien lähdeveron käyttöönotto osinko-, rojalti- ja osinkomaksujen osalta.

(10)Suunnitelmalla on tarkoitus auttaa vastaamaan vihreään siirtymään liittyviin keskeisiin haasteisiin, kuten runsaiden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseen, vesi- ja jätehuollon puutteisiin sekä tarpeeseen suojella luonnon monimuotoisuutta ja luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja. Tähän liittyviä toimenpiteitä ovat muun muassa ympäristöverotuksen käyttöönotto, sähkömarkkinoiden uudistus ja uusiutuvan energian käyttöönoton helpottaminen, rakennuskannan kunnostaminen energiatehokuuden parantamiseksi, ajoneuvokannan viherryttäminen, metsäpalojen torjunta, meriekosysteemin suojelu sekä älykäs vesihuolto. Suunnitelmaan kuuluu myös toimenpiteitä, joiden tavoitteena on edistää digitalisaatiota. Siinä painotetaan yhteenliitettävyyttä ja sähköisen hallinnon ratkaisuja ja sisällytetään digitalisaatiokysymykset muilla osa-alueilla toteutettaviin toimiin, kuten oikeuslaitoksen sekä terveys- ja koulutusjärjestelmien uudistamiseen. Yritysten, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten, digitalisointia tuetaan suorilla toimenpiteillä, joiden tavoitteena on lisätä niiden tuottavuutta ja kilpailukykyä. Odotettavissa on, että älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua edistetään toimenpiteillä, joilla parannetaan yritysten rahoituksen saantia, kohdennetuilla tutkimus- ja innovointiuudistuksilla ja investoinneilla, koulutusuudistuksella, jolla autetaan puuttumaan koulutustulosten laatuun ja tarpeeseen kaventaa sosioekonomisia eroja, sekä tukemalla puhtaampaa energialähteiden yhdistelmää ja talouden hiilijalanjäljen pienentämistä oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla. Samalla rahoitus- ja finanssipoliittista vakautta koskevalla komponentilla pyritään vahvistamaan pankkisektorin vakautta, parantamaan maksukyvyttömyyskehyksen toimintaa ja ehkäisemään suurta yksityistä velkaa yhdessä tehokkaamman ja oikeudenmukaisemman verojärjestelmän kanssa, millä parannetaan talouden häiriönsietokykyä. Suunnitelmalla autetaan vastaamaan myös Kyproksen talouden haasteisiin, jotka koskevat sen kilpailukykyä, tuottavuutta ja tarvetta monipuolistaa kasvun mallia, uudistuksilla ja investoinneilla, jotka kohdistuvat maatalouselintarvikealaan, kevyeen teollisuuteen, kestävään matkailuun ja kiertotalouteen.

(3)Komissio julkaisi 2 päivänä kesäkuuta 2021 asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Kyprosta koskevan perusteellisen tarkastelun. Komission analyysissä tultiin siihen päätelmään, että Kyproksen makrotaloudessa on liiallisia epätasapainoja, jotka liittyvät erityisesti ulkomaisen, julkisen ja yksityisen velan suureen määrään ja järjestämättömien lainojen edelleen suureen määrään sekä huomattavaan vaihtotaseen alijäämään.

(2)Neuvosto antoi Kyprokselle 9 päivänä heinäkuuta 2019 ja 20 päivänä heinäkuuta 2020 eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä suosituksia. Neuvosto suositti erityisesti torjumaan tehokkaasti pandemiaa, ylläpitämään taloutta ja tukemaan alkavaa elpymistä. Taloustilanteen salliessa neuvosto suositti Kyprokselle harjoittamaan finanssipolitiikkaa, jonka tavoitteena on saavuttaa maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema keskipitkällä aikavälillä ja varmistaa velkakestävyys samalla kun lisätään investointeja. Lisäksi neuvosto suositti terveydenhuoltojärjestelmän kantokyvyn ja kapasiteetin vahvistamista, jotta voidaan varmistaa laadukkaat ja kohtuuhintaiset palvelut, myös parantamalla terveydenhuollon työntekijöiden työoloja. Se myös suositti sen varmistamista, että kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä otetaan suunnitelman mukaisesti käyttöön vuonna 2020 siten, että samalla säilytetään sen pitkän aikavälin kantokyky. Neuvosto suositti, että Kypros toteuttaa riittäviä toimenpiteitä ansionmenetysten korvaamiseksi ja sosiaaliturvan varmistamiseksi kaikille. Se myös suositti, että Kypros lujittaisi julkisia työvoimapalveluja, vahvistaisi nuorille tarkoitettua tiedotus- ja aktivointitukea, edistäisi joustavia työjärjestelyjä, parantaisi koulutuksen tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta, toteuttaisi koulutusjärjestelmän, myös opettajien arvioinnin, uudistuksen, sekä lisäisi työnantajien sitoutumista ja opiskelijoiden osallistumista ammatilliseen koulutukseen ja kohtuuhintaisen varhaiskasvatuksen saatavuutta. Suosituksessaan neuvosto kehotti Kyprosta varmistamaan, etenkin pienille ja keskisuurille yrityksille, riittävän rahoituksen ja likviditeetin saatavuuden, antamaan lainsäädäntöä, jolla yksinkertaistetaan menettelyjä, joiden avulla strategisten investointien tekijät saavat tarvittavat luvat ja lisenssit, jatkamaan yksityistämishankkeiden toteuttamista ja aikaistamaan toteutusvalmiita julkisia investointihankkeita sekä edistämään yksityisiä investointeja, jotta voidaan tukea talouden elpymistä ja kohdistaa investointeja vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen, erityisesti puhtaaseen ja tehokkaaseen energian tuotantoon ja käyttöön, jäte- ja vesihuoltoon, kestävään liikenteeseen, digitalisointiin sekä tutkimukseen ja innovointiin. Lisäksi Kyprosta kehotettiin tehostamaan toimia, joilla puututaan verojärjestelmän piirteisiin, jotka helpottavat yksityishenkilöiden ja monikansallisten yritysten aggressiivista verosuunnittelua, erityisesti toiseen maahan tapahtuvien maksujen välityksellä. Kyprosta neuvottiin myös parantamaan i) oikeusjärjestelmän tehokkuutta ja laatua, myös digitalisointia, mukaan lukien hallinto-oikeuden toiminnan parantaminen, siviiliprosessien uudistaminen ja tuomioistuinten erikoistuminen, ja ii) julkista sektoria, kuten julkishallinnon ja paikallishallintojen toimintaa sekä hallinnointia, sekä toteuttamaan toimenpiteitä, joilla vahvistetaan vaatimusten täytäntöönpanoa oikeusteitse, ja varmistamaan, että saantokirjojen ja kiinteään omaisuuteen liittyvien oikeuksien myöntämiseen ja siirtämiseen on luotettavat, turvalliset ja nopeat järjestelmät. Kyprosta kehotettiin myös helpottamaan järjestämättömien lainojen vähentämistä muun muassa perustamalla valtion omistamalle omaisuudenhoitoyhtiölle toimivan hallinnointi- ja ohjausrakenteen, toteuttamalla maksukuria parantavia toimia ja vahvistamalla luottoja ostavien yritysten ja pankkien ulkopuolisen rahoitusalan valvontaa, muun muassa yhdistämällä vakuutus- ja eläkerahastojen valvontaviranomaiset. Lisäksi Kyprosta kehotettiin nopeuttamaan korruptiontorjuntauudistuksia, turvaamaan syyttäjälaitoksen riippumattomuuden ja vahvistamaan lainvalvontavalmiuksia. Arvioituaan edistymistä kyseisten maakohtaisten suositusten täytäntöönpanossa elpymis- ja palautumissuunnitelman toimittamisajankohtana komissio katsoo, että suositus, jonka mukaan Kyproksen olisi toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet pandemian torjumiseksi, talouden ylläpitämiseksi ja alkavan elpymisen tukemiseksi, on pantu kaikilta osin täytäntöön.

EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.7.2021 COM(2021) 398 final LIITE

asiakirjaan Ehdotus NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOTOIMENPITEEKSI Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelmasta tehdyn arvion hyväksymisestä {SWD(2021) 196 final}



LIITE 1 JAKSO: ELPYMIS- JA PALAUTUMISSUUNNITELMAN MUKAISET UUDISTUKSET JA INVESTOINNIT 1.Uudistusten ja investointien kuvaus A. KOMPONENTTI 1.1: Selviytymiskykyinen ja tehokas terveydenhuoltojärjestelmä, tehostettu pelastuspalvelu Tämä Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman komponentti vastaa haasteeseen, joka liittyy korkealaatuisen terveydenhuollon yleiseen saatavuuteen Kyproksessa sekä pelastuspalvelun yleiseen hätävalmiuteen ja -toimiin. Tämän komponentin tavoitteena on parantaa terveydenhuoltoalan tehokkuutta, saatavuutta ja yleistä kantokykyä tukemalla äskettäin käyttöön otettua kansallista terveydenhuoltojärjestelmää erilaisilla toimilla. Näitä ovat i) terveydenhuollon infrastruktuurin ja laitteiden nykyaikaistaminen ja digitalisointi, ii) sähköisten terveydenhuoltopalvelujen tehostaminen, iii) tarjottujen terveydenhuoltopalvelujen akkreditointi ja näyttöön perustuvien kliinisten tutkimussuunnitelmien ja laadunseurantajärjestelmien käyttöönotto sekä iv) terveydenhuollon työntekijöiden taitojen parantaminen. Lisäksi sillä pyritään parantamaan Kyproksen pelastuspalvelujärjestelmää luomalla nykyaikainen julkinen varoitusjärjestelmä. Komponentti koskee maakohtaisia terveyssuosituksia (vuonna 2020 annettu maakohtainen suositus 1 ja vuonna 2019 annettu maakohtainen suositus 3). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja hillintätoimenpiteet. A.1. Kuvaus taloudellista tukea koskevista uudistuksista ja investoinneista, joita ei makseta takaisin Uudistus 1 (C1.1R1): Kansallinen kliinisten todisteiden ja laadun kehittämiskeskus Uudistuksen tavoitteena on parantaa terveydenhuoltojärjestelmän laatua ja kestävyyttä. Tätä varten perustetaan kansallinen kliinisen näytön ja laadun parantamisen keskus, joka kehittää näyttöön perustuvia kliinisiä ohjeita, tutkimussuunnitelmia ja polkuja kaikille hoitotasoille (primääri-, sekundaari- ja tertiäärihoito) tiiviissä yhteistyössä terveydenhuollon ammattilaisten ja potilaiden kanssa sekä seuranta- ja arviointiprosesseja, kuten kliinisiä auditointeja, vertaisarviointeja ja tarkastuksia. Lisäksi on kehitettävä tietotekninen järjestelmä, joka mahdollistaa kliinisten standardien ja tutkimussuunnitelmien täytäntöönpanon ja seurannan sekä verkko-oppimisalustan. Uudistukseen sisältyy terveydenhuollon ammattilaisten koulutus hiljattain laadituissa protokollissa ja prosesseissa. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Uudistus 2 (C1.1R2): Sähköisen alustan suunnittelu nosokomiaalisen antibioottikulutuksen ja terveydenhuollon seurantaa varten – siihen liittyvät infektiot Uudistuksen tavoitteena on tukea terveydenhuoltoalan digitaalista siirtymää ja vahvistaa terveydenhuoltojärjestelmän tehokkuutta ja häiriönsietokykyä. Siihen kuuluu sähköisen alustan kehittäminen sairaaloiden apteekeista (nosokomiaalinen antibioottikulutus), mikrobiologialaboratorioista (mikrobilääkeresistenssi) ja sairaaloista saatavien tietojen käsittelyyn (terveydenhoitoon liittyvät infektiot).

Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 1 (C1.1I1): Uudet tilat Kyproksen verilöylyä varten ja uusimpien teknologiaan liittyvien laitteiden hankinta Investoinnin tavoitteena on tehostaa keskimääräisiä verenluovutustoimia Kyproksella. Tähän toimenpiteeseen sisältyy uusien laitosten rakentaminen Kyproksen verilöylyn perustamista varten ja uusimpien teknisten laitteiden hankinta. Noin 80 000 verituotetta (kuten punasoluja, verihiutaleita ja tuoretta pakastettua plasmaa) on voitava jakaa kliiniseen käyttöön koko maassa. Uusien laitosten primäärienergiantarpeen on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennuksia koskevassa vaatimuksessa määritelty. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. Investointi 2 (C1.1I2): Kyproksen innovatiivinen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmä Toimenpiteen tarkoituksena on perustaa Kyproksen innovatiivisen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmään kuuluva influenssan ilmaantuvuuden valvontamoduuli, jolla tuetaan julkisen terveydenhuollon elimiä näyttöön perustuvien päätösten tekemisessä. Siihen sisältyy sekä tarvittavien digitaalisten välineiden (kuten ohjelmistojen ja tieto- ja viestintäteknisten infrastruktuurien) kehittäminen että terveydenhuollon työntekijöiden ja terveysministeriön henkilöstön taitojen parantaminen tietojen keräämiseen ja keräämiseen tarkoitetun järjestelmän käyttämiseksi. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) ohjeiden mukaisesti Kyproksen innovatiiviseen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmään kuuluvaan influenssan ilmaantuvuuden valvontamoduuliin kirjataan epidemiologiset tiedot, joilla terveysministeriölle ilmoitetaan mahdollisista epidemiologisista rasitteista. Terveysministeriö nimeää 150 lääkäriä sentinellilääkäreiksi, jotka syöttävät tietoja Kyproksen innovatiiviseen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmään kuuluvaan influenssan ilmaantuvuuden valvontamoduuliin. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 3 (C1.1I3): Sairaaloiden lääkinnällisten laitteiden hankinta/korvaaminen Investoinnin tavoitteena on antaa yksityisille sairaaloille mahdollisuus investoida lyhyen ajan kuluessa lääkinnällisten laitteidensa nykyaikaistamiseen, mikä parantaa tarjottujen terveyspalvelujen laatua. Toimenpiteeseen sisältyy yksityisten sairaaloiden tukijärjestelmä, jolla tuetaan lääkinnällisten laitteiden päivittämistä tai korvaamista. Rahoitushakemukset arvioi avoimien valintaperusteiden perusteella erityinen arviointikomitea, jonka terveysministeri nimittää. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 4 (C1.1I4): Julkisten ja yksityisten sairaaloiden akkreditointi Tämän investoinnin tavoitteena on tukea sairaaloiden akkreditointia, mahdollistaa niiden rekisteröinti kansalliseen terveydenhuoltojärjestelmään ja parantaa tarjottujen terveydenhuoltopalvelujen laadunvarmistusta. Se koostuu sponsorointijärjestelmästä, jolla helpotetaan sairaaloiden akkreditointia siten, että katetaan osittain i) kustannukset, joita yksityisille ja julkisille sairaaloille aiheutuu ulkoisten asiantuntijoiden akkreditointineuvontapalveluista (miten akkreditoinnin edellyttämät valmistelut toteutetaan) ja ii) kansainvälisesti tunnustettujen elinten perimät akkreditointimaksut.

Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 6 (C1.1I6): Yleisten rajatylittävien sähköisten terveyspalvelujen käyttöönotto Kyproksella Toimenpiteen tarkoituksena on laajentaa sähköisen terveydenhuollon palveluja, jotta potilaiden terveystietojen (erityisesti potilaskertomusten ja lääkemääräysten) rajatylittävä vaihto voisi olla osa suojattua sähköisten terveyspalvelujen vertaisverkkoa EU:ssa. Siihen kuuluu rajatylittävän tietojenvaihdon käynnistäminen Kyproksen ja unionin jäsenvaltioiden välillä sähköisen terveydenhuollon operatiivisten kansallisten yhteyspisteiden kanssa, kuten sähköiset lääkemääräykset, sähköiset lääkemääräykset, potilastiivistelmät ja täydentävät tietokokonaisuudet (muun muassa vastuuvapauslomakkeet, laboratoriotulokset ja kuvantaminen) sähköisten terveyspalvelujen digitaalisen palveluinfrastruktuurin (eHDSI) kanssa sovitun mukaisesti. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. Investointi 7 (C1.1I7): Julkinen varoitusjärjestelmä hätätoimien tukemiseksi turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla Investoinnin tavoitteena on parantaa Kyproksen pelastuspalvelujärjestelmää ottamalla käyttöön koko väestöä koskeva nykyaikainen julkinen varoitusjärjestelmä mobiilisovelluksen avulla yleisenturvallisuuden, valmiuden ja selviytymiskyvyn parantamiseksi. Toimenpiteellä otetaan käyttöön julkinen varoitusjärjestelmä, joka tavoittaa koko väestön mobiilisovelluksen tai tekstiviestin avulla, jotta voidaan varoittaa välittömistä tai kehittymässä olevista hätätilanteista. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. A.2. Rahoitustuen, jota ei makseta takaisin, seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Järjestysnumero Asiaan liittyvä toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 1 C1.1R1 Kansallinen kliinisten todisteiden ja laadun kehittämiskeskus Tavoite Kliiniset tutkimussuunnitelmat valmisteltu, tarkastettu ja vertaisarvioitu — Määrä 0 50 Q4 2024 Vähintään 50 asiantuntijaryhmän laatimaa, tarkastamaa ja vertaisarvioimaa kliinistä tutkimussuunnitelmaa, joiden keskeiset piirteet ovat seuraavat: • kliinisen käytännön suositukset näyttöön perustuvalle lääkkeelle (EBM), • täytäntöönpano-opas, • tarkastussuunnitelma. 2 C1.1R1 Kansallinen kliinisten todisteiden ja laadun kehittämiskeskus Tavoite Kliiniset tutkimussuunnitelmat valmisteltu, tarkastettu ja vertaisarvioitu — Määrä 50 90 Q4 2025 Vähintään 90 asiantuntijaryhmän laatimaa, tarkastamaa ja vertaisarvioimaa kliinistä tutkimussuunnitelmaa, joiden keskeiset piirteet ovat seuraavat: • kliinisen käytännön suositukset näyttöön perustuvalle lääkkeelle (EBM), • täytäntöönpano-opas, • tarkastussuunnitelma. 3 C1.1R2 Sähköisen alustan suunnittelu nosokomiaalisen antibioottikulutuksen ja terveydenhuollon seurantaa varten – siihen liittyvät infektiot Välitavoite Terveydenhuollon laitosten luettelon hyväksyminen Terveydenhuollon laitosten luettelon hyväksyminen — — — Q1 2023 Hyväksytään luettelo terveydenhuoltolaitoksista, jotka antavat sairausvakuutuslaitokselle tietoa antibioottien kulutuksesta ja joita sairausvakuutuslaitoksen on valvottava. 4 C1.1R2 Sähköisen alustan suunnittelu nosokomiaalisen antibioottikulutuksen ja terveydenhuollon seurantaa varten – siihen liittyvät infektiot Välitavoite Sähköinen alusta, seurantajärjestelmä mukaan luettuna, on täysin toimintakunnossa Sähköinen alusta toimintavalmiina — — — Q4 2025 Sähköisen alustan, jolla käsitellään sairaaloiden apteekeista (nosokomiaalinen antibioottien kulutus), mikrobiologialaboratorioista (mikrobilääkeresistenssi) ja sairaaloista (terveydenhoitoon liittyvät infektiot) peräisin olevia tietoja, on oltava täysin toimintakykyinen (asennettu kaikkiin käyttöpisteisiin ja tallennettava todellisia tietoja) ja sen tehokkuutta valvova järjestelmä on otettava käyttöön. 5 C1.1I1 Uudet tilat Kyproksen verilöylyä varten ja uusimpien teknologiaan liittyvien laitteiden hankinta Välitavoite Kyproksen veripalvelulaitoksen rakentamista koskevan sopimuksen allekirjoittaminen Sopimuksen allekirjoittaminen — — — Q3 2022 Sopimuksen allekirjoittaminen Kyproksen veripalvelulaitoksen rakentamista koskevassa tarjouskilpailussa valittujen tarjoajien (toimeksisaajien) kanssa. 6 C1.1I1 Uudet tilat Kyproksen verilöylyä varten ja uusimpien teknologiaan liittyvien laitteiden hankinta Välitavoite Uudet veripalvelulaitokset, kaikki laitteet mukaan luettuina, ovat täysin toimintavalmiita Rakentamisen loppuun saattaminen ja toiminnan aloittaminen — — — Q2 2025 Uudet veripalvelulaitokset on rakennettava ja niiden on oltava täysin toimintakykyisiä Kyproksen veripalvelulaitoksen tiloissa. Uusien laitosten primäärienergian kysynnän on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusta koskevassa vaatimuksessa määritelty. Uuden asiaankuuluvan laitteiston on oltava toiminnassa ja olemassa olevan laitteiston siirto nykyisistä veripalvelulaitoksen tiloista uusiin tiloihin on saatettava päätökseen. 7 C1.1I2 Kyproksen innovatiivinen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmä Välitavoite Influenssan ilmaantuvuuden valvontajärjestelmä Täysin toimintakykyinen järjestelmä — — Q2 2022 Kyproksen innovatiivisen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmään kuuluvan influenssan ilmaantuvuuden valvontajärjestelmämoduulin on oltava toiminnassa ja sen tehokkuutta valvova järjestelmä on otettava käyttöön. 8 C1.1I2 Kyproksen innovatiivinen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmä Tavoite Sentinelli-lääkärit, jotka syöttävät tietoja influenssan ilmaantuvuuden valvontajärjestelmämoduuliin — Määrä 0 150 Q4 2025 Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen (ECDC) ja Maailman terveysjärjestön (WHO) ohjeiden mukaisesti Kyproksen innovatiiviseen kansanterveysalan tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmään kuuluvaan influenssan ilmaantuvuuden valvontajärjestelmämoduuliin tallennetaan yleislääkäreiden digitaaliselle verkkoalustalle syöttämiä epidemiologisia tietoja, jotta terveysministeriölle voidaan tiedottaa mahdollisista rasitteista. Terveysministeriö nimittää sentinellilääkäreiksi vähintään 150 lääkäriä, jotka syöttävät tietoja Kyproksen innovatiivisen julkisen terveydenhuollon tieto- ja viestintätekniikan influenssan ilmaantuvuuden valvontajärjestelmämoduuliin. 9 C1.1I3 Sairaaloiden lääkinnällisten laitteiden hankinta/korvaaminen Tavoite Terveydenhuoltolaitokset, jotka ovat hyötyneet rahoitustukijärjestelmästä — Määrä 0 10 Q4 2023 Vähintään kymmenen kantajana olevista erityyppisistä terveydenhuollon laitoksista on saanut taloudellista tukea lääkinnällisten laitteiden hankintajärjestelmästä. 10 C1.1I3 Sairaaloiden lääkinnällisten laitteiden hankinta/korvaaminen Tavoite Terveydenhuoltolaitokset, jotka ovat hyötyneet rahoitustukijärjestelmästä — Määrä 10 23 Q4 2025 Vähintään 23 hakijana olevista erityyppisistä terveydenhuollon laitoksista on saanut taloudellista tukea lääkinnällisten laitteiden hankintajärjestelmästä. 11 C1.1I4 Julkisten ja yksityisten sairaaloiden akkreditointi Tavoite Akkreditoinnista aiheutuvat kustannukset kattavasta järjestelmästä hyötyneet terveydenhuollon yksiköt — Määrä 0 20 Q2 2024 Vähintään 20 hakijaa eri luokkiin kuuluvista terveydenhuollon laitoksista on saanut tukea akkreditoinnin saamista koskevasta järjestelmästä. 12 C1.1I4 Julkisten ja yksityisten sairaaloiden akkreditointi Tavoite Akkreditoinnista aiheutuvat kustannukset kattavasta järjestelmästä hyötyneet terveydenhuollon yksiköt — Määrä 20 45 Q4 2025 Vähintään 45 hakijaa eri luokkiin kuuluvista terveydenhuollon laitoksista on saanut tukea akkreditoinnin saamista koskevasta järjestelmästä. 13 C1.1I6 Yleisten rajatylittävien sähköisten terveyspalvelujen käyttöönotto Kyproksella Välitavoite Rajat ylittäviä sähköisen terveydenhuollon palveluja koskevan tietotekniikkajärjestelmän analysointi-, suunnittelu- ja kehittämisvaiheen loppuun saattaminen Tietotekniikkajärjestelmän analysointi-, suunnittelu- ja kehittämisvaiheen loppuun saattaminen, kuten hankintaviranomaisen suoritteiden hyväksymistiimin asiaa koskevassa raportissa todetaan. — — — Q4 2023 IT-järjestelmän vaiheen analysointi, suunnittelu ja kehittäminen on saatettava päätökseen. Eritelmiin on sisällyttävä: mobiilivideoviestintä, geopaikannus, voimavarojen katselu, yhteisön laajuinen potilastietoprofiili (niiden yhteisöjen paikantaminen, joilla on potilaiden kannalta merkityksellisiä terveystietoja, ja potilastunnisteiden kääntäminen kaikille yhteisöille, joilla on samat potilastiedot), e) kyberturvallisuuden monialaiseen havaitsemiseen ja reagointiin (XDR) ja sähköiseen henkilökorttiin, automaattinen tietojen keruu ja arviointi, sekä Kyproksessa että ulkomailla asuvat: i) avoimen lähdekoodin kansallisen yhteyspisteen päivittäminen sähköistä terveydenhuoltoa varten, ii) päivitetty potilaskertomus ja iii) sähköinen lääkemääräys, h) strukturoimattomien kliinisten asiakirjojen jakaminen ja i) potilaiden pääsy rajatylittäviin datapalveluihin, jotka perustuvat sähköisten terveyspalvelujen verkoston kliinisiin asiakirjojen arkkitehtuurin toteutusohjeisiin. Lisäksi on luotava uusi palvelu, joka mahdollistaa sellaisten jäsenneltyjen ja koodattujen kliinisten asiakirjojen vaihdon, jotka voivat sisältää kuvia/kuvauksia, veloituskirjeitä (vastapuoliraportti), sähköisiä terveystietoja ja laboratoriotuloksia. 14 C1.1I6 Yleisten rajatylittävien sähköisten terveyspalvelujen käyttöönotto Kyproksella Välitavoite Rajatylittävää terveydenhuoltoa koskevan tietojenvaihdon täysimääräinen toiminta Kansallisen sähköisen terveydenhuollon viranomaisen hyväksyntä — — — Q2 2025 Rajatylittävän tietojenvaihdon täysimääräinen toiminta Kyproksen ja sellaisten maiden välillä, joissa on sähköisen terveydenhuollon operatiivisia kansallisia yhteyspisteitä (kuten sähköiset lääkemääräykset, sähköiset lääkemääräykset ja Kyproksen kanssa vaihdetut potilastiivistelmät) ja täydentäviä tietokokonaisuuksia (kuten vastuuvapauslomakkeita, laboratoriotuloksia ja kuvantamista), kuten sähköisten terveyspalvelujen digitaalisen palveluinfrastruktuurin kanssa on sovittu. 15 C1.1I7 Julkinen varoitusjärjestelmä hätätoimien tukemiseksi turvallisuudenhallintajärjestelmän avulla Välitavoite Uusi julkinen varoitusjärjestelmä ja sen seurantajärjestelmä ovat täysin toimintavalmiita Tekninen komitea allekirjoittaa lopullisen järjestelmähyväksyntä- ja käyttöönottoraportin julkista varoitusjärjestelmää varten — — — Q4 2025 Julkisen varoitusjärjestelmän on oltava toiminnassa ja käytössä on oltava seurantajärjestelmä, joka tavoittaa koko väestön mobiilisovelluksen ja/tai tekstiviestin avulla. Tekstiviestien lähettämiseen käytettävien päätepisteiden koneiden on oltava täysin toimintakuntoisia. A.3. Kuvaus lainaa koskevista uudistuksista ja investoinneista Uudistus 3 (C1.1R3): Terveydenhuolto- ja korvauskehyksen asteittainen siirtäminen arvoperusteisiin malleihin Uudistuksen tavoitteena on ottaa käyttöön ja asteittain siirtyä arvoperusteisiin terveydenhuollon malleihin, joilla täydennetään nykyisiä määrään perustuvia terveydenhuollon malleja, parannetaan terveystuloksia ja rajoitetaan kustannuksia. Siihen kuuluu asianmukaisten arvoon perustuvien mallien ja aloitteiden kehittäminen sekä asianmukaiset seurantamekanismit uudistuksen onnistumisen mittaamiseksi ja seuraamiseksi sekä arvoihin perustuvien mallien käyttöönotto korvauspäätöksessä perusterveydenhuollon ja sairaalahoidon osalta yleistä terveydenhuoltojärjestelmää koskevan lainsäädännön mukaisesti. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä.

Investointi 5 (C1.1I5): Kyproksen valtion sairaaloiden parantaminen, nykyaikaistaminen ja parantaminen Tämän investoinnin tavoitteena on parantaa, nykyaikaistaa ja/tai parantaa Kyproksen valtion sairaaloita, jotta ne voivat kilpailla tasavertaisesti yksityisen sektorin kanssa ja samalla parantaa terveydenhuoltopalvelujen laatua ja terveydenhuoltoalan työntekijöiden työoloja julkisissa sairaaloissa. Tähän toimenpiteeseen kuuluu seuraavien yhdeksän valtion sairaalan parantaminen, nykyaikaistaminen ja/tai parantaminen: l) Makarios-lastensairaalan parantaminen, jotta lapsille voidaan tarjota kattava hoito; 2) Pafosin ja Limassolin sairaaloiden hemodialyysiyksikön rakentaminen ja/tai laajentaminen; 3) mielenterveyssairaalan rakentaminen; 4) Limassolin yleissairaalan parantaminen; 5) onnettomuuksien ja hätätilanteiden yksikköjen parantaminen kaikissa Kyproksen valtion sairaaloissa; 6) Pafosin yleissairaalan parantaminen; 7) invasiivisen säteily-yksikön laajentaminen mukaan lukien lääketieteelliset laitteet (kuten angiografiayksikkö); 8) covid-19-yksikön rakentaminen Famagustan sairaalaan; Ja 9) tartuntatautiyksikön perustaminen Limassolin yleiseen sairaalaan. Rakennusten peruskorjauksilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Pafosin sairaalan hemodialyysiyksikön primäärienergiantarpeen on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusta koskevassa vaatimuksessa määritelty. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. A.4. Lainan seurannan ja täytäntöönpanon välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Järjestysnumero Asiaan liittyvä toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 16 C1.1R3 Terveydenhuolto- ja korvauskehyksen asteittainen siirtäminen arvoperusteisiin malleihin. Välitavoite Perusterveydenhuollon ja sairaalahoidon arvoperusteinen korvaus Korvauspäätöksessä huomioon otettava arvoperusteinen korvaus — — — Q1 2023 Yleisen terveydenhuoltojärjestelmän vuotuisia korvauspäätöksiä mukautetaan siten, että niihin sisällytetään perusterveydenhuollon ja sairaalahoidon arvoihin perustuva korvaus. 17 C1.1I5 Kyproksen valtionsairaaloiden parantaminen, nykyaikaistaminen ja parantaminen Tavoite Tehostetut, rakennetut ja/tai parannetut valtion sairaalat — Määrä 0 7 Q2 2024 Vähintään seitsemää valtion sairaalaa on parannettava, rakennettava ja/tai parannettava. Rakennusten peruskorjauksilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Pafosin sairaalan hemodialyysiyksikön primäärienergiantarpeen on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusta koskevassa vaatimuksessa määritelty. Töiden päättyminen on todistettava ottamalla haltuun valmistuneita töitä koskevat todistukset. 18 C1.1I5 Kyproksen valtionsairaaloiden parantaminen, nykyaikaistaminen ja parantaminen Tavoite Tehostetut, rakennetut ja/tai parannetut valtion sairaalat — Määrä 7 9 Q2 2026 Yhdeksän valtion sairaalaa on parannettava, rakennettava ja/tai parannettava. Rakennusten peruskorjauksilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Pafosin sairaalan hemodialyysiyksikön primäärienergiantarpeen on oltava vähintään 20 prosenttia pienempi kuin lähes nollaenergiarakennusta koskevassa vaatimuksessa määritelty. Töiden päättyminen on todistettava ottamalla haltuun valmistuneita töitä koskevat todistukset. B. KOMPONENTTI 2.1: Ilmastoneutraalius, energiatehokkuus ja uusiutuva energia Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman tällä komponentilla pyritään vastaamaan ilmastonmuutoksen hillitsemisen haasteeseen edistämällä maan siirtymistä ilmastoneutraaliuteen. Komponentin tavoitteena on parantaa ympäristöpolitiikkaa toteuttamalla toimenpiteitä, jotka liittyvät ympäristöverotukseen, sähkömarkkinoiden avaamiseen sekä uusiutuvan energian lisensoinnin ja kunnostushankkeiden helpottamiseen. Komponentilla pyritään parantamaan rakennuskannan ja muun infrastruktuurin energiatehokkuutta ja tukemaan vihreitä investointeja pk-yrityksille, kotitalouksille, laajemmalle julkiselle sektorille ja kansalaisjärjestöille. Komponentilla pyritään myös lieventämään energiaköyhyyttä ja puuttumaan Kyproksen energiaeristyneisyyteen. Komponentilla tuetaan vuosien 2019 ja 2020 maakohtaisia suosituksia, joissa suositellaan investointi- ja investointipolitiikan keskittämistä energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan (maakohtainen suositus 4 vuodelta 2019 ja maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja hillitsemistoimenpiteet. B.1. Kuvaus taloudellista tukea koskevista uudistuksista ja investoinneista, joita ei makseta takaisin Uudistus 1 (C2.1R1): Vihreä verotus Toimenpiteen tavoitteena on edistää siirtymistä ympäristöresurssien tehokkaampaan käyttöön, vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja lisätä uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Uudistus koostuu lainsäädännöllisistä muutoksista, joilla otetaan käyttöön hiilivero sellaisilla talouden aloilla, jotka eivät kuulu EU:n kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän piiriin. Uudistukseen sisältyy myös vesimaksun asteittainen käyttöönotto sekä kotitalous- ja kaatopaikkajätteestä perittävän maksun käyttöönotto. Uudistuksella pyritään edistämään konkreettisesti vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi ja uusiutuvan energian osuuden lisäämiseksi. Lainsäädäntömuutosten on perustuttava toteutettavan riippumattoman tutkimuksen tuloksiin. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 30 päivään kesäkuuta 2026 mennessä. Uudistus 2 (C2.1R2): Kyproksen siirtoverkonhaltijan (TSOC) riippumattomuus Kyproksen sähköviranomaisesta Toimenpiteen tavoitteena on lisätä kilpailua sähkömarkkinoilla luomalla edellytykset uusille investoijille osallistua sähkön tuotantoon, varastointiin, yhdistämiseen, kysyntäjoustoon ja tarjontaan.

Uudistuksella varmistetaan Kyproksen siirtoverkonhaltijoiden (TSOC) riippumattomuus Kyproksen vakiintuneesta sähköviranomaisesta hallinnon, varainhoidon ja henkilöstöhallinnon osalta. Toimenpiteellä on myös helpotettava toimittajan vaihtamista, jonka odotetaan alentavan kotimaisille ja kaupallisille/teollisille asiakkaille aiheutuvia sähkökustannuksia. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Uudistus 3 (C2.1R3): Digitaaliset keskitetyt asiointipisteet uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja rakennusten energiatehokkuuden parantamisen helpottamiseksi Toimenpiteen tavoitteena on edistää uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden toteuttamista virtaviivaistamalla uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden lupamenettelyä. Uudistuksella pyritään myös nopeuttamaan rakennusten energiaperuskorjauksia. Uudistuksessa digitalisoidaan uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden lupaprosessi ja perustetaan keskitetty yhteyspiste teknistä ja taloudellista tukea varten rakennusten energiaperuskorjausta varten. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2022 mennessä. Uudistus 4 (C2.1R4): Energian varastoinnin sääntelykehys Toimenpiteen tavoitteena on luoda sääntelykehys, jolla edistetään varastojen osallistumista sähkömarkkinoille. Uudistuksella muutetaan siirto- ja jakelusääntöjä (TDR) ja kauppaa ja selvitystä koskevia sääntöjä, jotta varastot voivat osallistua sähkön tukkumarkkinoille. Tämän odotetaan edistävän sähköntuotantoa uusiutuvista energialähteistä ja edistävän koko sähkömarkkinoiden tehokkuutta ja taloudellista elinkelpoisuutta. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä. Investointi 1 (C2.1I1): Energiatehokkuusinvestointien edistäminen pk-yrityksissä, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla Toimenpiteen tavoitteena on vähentää primääri- ja loppuenergian kulutusta ja hiilidioksidipäästöjä pk-yritysten, paikallisviranomaisten (kunnat ja yhteisöt) ja laajemman julkisen sektorin organisaatioiden omistamissa tai ylläpitämissä rakennuksissa ja/tai laitoksissa. Investoinnilla tuetaan vähintään 275:tä yksikköä rakennusten kunnostamiseksi ja tuotantoprosessien tehostamiseksi. Avustusjärjestelmällä on myös edistettävä energiakatselmusten toteuttamista sekä digitaaliteknologian käyttöönottoa ja uusiutuvien energialähteiden integrointia. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Tällä toimenpiteellä ei odoteta olevan merkittävää haittaa ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetulla tavalla, kun otetaan huomioon toimenpiteen kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Tätä toimenpidettä koskevassa ehdotuspyynnössä on erityisesti otettava huomioon, että biomassakattiloiden hankinnassa on noudatettava ilmanlaadusta ja sen parantamisesta annetun direktiivin 2008/50/EY, uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin (EU) 2018/2001 ja ilman epäpuhtauspäästöjä koskevan kansallisen lainsäädännön säännöksiä. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 2 (C2.1I2): Uusiutuvien energialähteiden ja yksilöllisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa ja energiaköyhyyden torjuminen vammaisten kotitalouksien keskuudessa Toimenpiteen tavoitteena on edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiansäästöjä suurissa vanhoissa asunnoissa sekä tukea pienimuotoisten energiaperuskorjausten toteuttamista energiaköyhissä kotitalouksissa ja vammaisissa kotitalouksissa.

Investointi koostuu kahdesta alatoimenpiteestä: i) tukijärjestelmä, jolla edistetään uusiutuvia energialähteitä ja yksittäisiä energiatehokkuustoimenpiteitä asunnoissa, ja ii) tukijärjestelmä, jolla puututaan vammaisten kotitalouksien energiaköyhyyteen. Alatoimenpide 1: Uusiutuvien energialähteiden ja energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa Investointi koostuu avustusten myöntämisestä vähintään 16 200 asunnolle (mukaan lukien heikossa asemassa olevien sähkönkuluttajien kotitaloudet) kattojen lämpöeristykseen ja/tai aurinkosähköjärjestelmän asentamiseen ja/tai olemassa olevan asunnon aurinkoenergialla toimivien vedenlämmitysjärjestelmien asentamiseen tai korvaamiseen. Alatoimenpide 2: Vammaisten kotitalouksien energiaköyhyyteen puuttuminen Investoinnilla tuetaan pienimuotoisten energiaperuskorjausten, kuten lämpöeristyksen ja energiatehokkaiden laitteiden, toteuttamista vähintään 270 energiaköyhissä kotitalouksissa ja vammaisten kotitalouksissa. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 3 (C2.1I3): Kannustetaan paikallisia / laajemmista alueista vastaavia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä ja helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; Toimenpiteen tavoitteena on edistää uusiutuvien energialähteiden käyttöä ja energiansäästöjä paikallisviranomaisten käytössä olevan suuren vanhan infrastruktuurin avulla sekä rakentaa kestävien energiamuotojen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen investointihankkeiden jatkumo Kyproksen maaseutuyhteisöille. Investointi koostuu kahdesta alatoimenpiteestä: i) kannustetaan paikallisia / laajemmista alueista vastaavia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä; ja ii) helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä kohti ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Alatoimenpide 1: Kannustetaan paikallisia/laajempia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä Alatoimenpiteessä perustetaan paikallisviranomaisille ja kansalaisjärjestöille suunnattu avustusjärjestelmä, jolla tuetaan rakennusten, infrastruktuurin ja sosiaalisen asuntotuotannon laajamittaisia energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä toimenpiteitä.



Alatoimenpide 2: Helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä kohti ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista Alatoimenpiteessä annetaan teknistä tukea maaseutuyhteisöneuvostoille kestävien energia- ja ilmastosuunnitelmien laatimisessa ja energia- ja ilmastoinvestointien toteuttamisessa sekä avustusjärjestelmän perustamisesta kestävään energiaan ja ilmastonmuutokseen sopeutumiseen tehtävien investointien tukemiseksi. Näiden kahden alatoimenpiteen on yhdessä johdettava vähintään 580:een paikallisviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen tekemään investointiin, joilla parannetaan energiatehokkuutta ja kykyä sietää ilmastonmuutosta. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026.

Investointi 4 (C2.1I4): Teollisuuden, yritysten ja organisaatioiden hiilidioksidipäästöjen vähentäminen Toimenpiteen tavoitteena on kannustaa teollisuutta, yrityksiä ja organisaatioita sitoutumaan hiilestä irtautumiseen tähtääviin muutoksiin ja panemaan täytäntöön toimintasuunnitelmia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi toiminnoissaan ja/tai toimitusketjuissaan. Investointi muodostuu sellaisen tukijärjestelmän perustamisesta, josta myönnetään rahoitusta, joka vastaa tuensaajien toimista aiheutuvien päästöjen vähenemisen vuoksi vältettävien kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien ostokustannuksia. Myönnetyn tuen seurauksena on vähennettävä vähintään 354 566 hiilidioksidiekvivalenttitonnia. Sen varmistamiseksi, että toimenpide noudattaa ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettuja ohjeita (2021/C58/01), tulevien hankepyyntöjen tehtävänmääritykseen sisältyviin tukikelpoisuusperusteisiin ei lueta seuraavia toimia: i) fossiilisiin polttoaineisiin liittyvät toiminnot ja varat, mukaan lukien loppupään käyttö; ii) EU:n päästökauppajärjestelmän mukaiset toimet, joilla saavutetaan ennustetut kasvihuonekaasupäästöt, jotka eivät alita asiaankuuluvia vertailuarvoja; iii) jätteen kaatopaikkoja, polttolaitoksia ja mekaanisia biologisia käsittelylaitoksia koskevat toimet; Ja iv) toiminnot, joissa jätteiden pitkän aikavälin loppukäsittely voi aiheuttaa haittaa ympäristölle. Tehtävänkuvauksessa on lisäksi edellytettävä, että voidaan valita ainoastaan toimia, jotka ovat asiaa koskevan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön mukaisia. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 5 (C2.1I5): Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Toimenpiteen tavoitteena on helpottaa tiettyjen julkisten rakennusten, kuten paloteknisten ominaisuuksien, koulujen, Nikosian yleisen sairaalan, vedenpuhdistamojen ja vedenpuhdistamojen, energiatehokkuuden parantamista ja energiatehokkuuden parantamista. Investointi koostuu kolmesta alatoimenpiteestä: i) palontorjuntaominaisuudet ja koulut; ii) Nikosian yleissairaala; ja iii) verkkoon kytkettyjen aurinkokennojärjestelmien asentaminen vedenpuhdistamoihin ja vesipumppuasemiin. Alatoimenpide 1: Palokunnan ominaisuudet ja koulut Osatoimenpiteessä toteutetaan energiaparannuksia Kyproksen 16 kaupunkipaloasemalla, palokunnan päämajassa ja kahdella maastopaloasemalla. Alatoimenpide kattaa myös lämpöeristys- ja aurinkosähköjärjestelmien asentamisen vähintään 405 kouluun. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. Alatoimenpide 2: Nikosian kenraalisairaala Osatoimenpiteessä perustetaan ja asennetaan Nikosian yleiseen sairaalaan aurinkosähköjärjestelmä, jonka kokonaiskapasiteetti on 943 kW. Alatoimenpide 3: Vedenpuhdistamot ja veden pumppausasemat Alatoimenpide koostuu sellaisten verkkoon liitettyjen aurinkosähköjärjestelmien asentamisesta, joiden kokonaisteho on 2 MWp vedenpuhdistamoihin ja vesipumppulaitoksiin. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

Investointi 6 (C2.1I6): Uudistuvan energian ja älykkäiden verkkojen testausinfrastruktuurin parantaminen Kyproksen yliopistossa Toimenpiteen tavoitteena on parantaa Kyproksen yliopiston uusiutuvan energian ja älykkäiden verkkojen testausinfrastruktuuria ja integroida tämä infrastruktuuri tulevaan älykkääseen verkkoon. Investointi koostuu älykkäiden verkkojen laitteiden toimittamisesta, asentamisesta, testaamisesta, kalibroinnista, käyttöönotosta ja hyväksymisestä ja sen jälkeen infrastruktuurin lopullisesta integroinnista. Toimenpiteeseen on sisällyttävä myös henkilöstön perehdyttäminen ja koulutus. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024. Investointi 7 (C2.1I7): Jakeluverkonhaltijan toteuttama älykkään mittausinfrastruktuurin (kehittyneen mittausinfrastruktuurin) massa-asennus ja käyttö Toimenpiteen tavoitteena on helpottaa älykkäiden mittareiden laajamittaista käyttöönottoa Kyproksella. Investointi koostuu 400 000 älymittarin toimittamisesta ja asentamisesta sähkön loppukäyttäjille, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt mukaan luettuina. Investoinnin toteuttaminen on saatettava päätökseen viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2026. Investointi 8 (C2.1I8): Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja vähentäminen Toimenpiteen tavoitteena on tehostaa Kyproksen maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen seurantaa ja vähentää päästöjä. Investoinnilla perustetaan maatalouden kasvihuonekaasujen seurantajärjestelmä, josta saadaan tietoa tehokkaampien hillitsemiskäytäntöjen täytäntöönpanoa varten ja jolla edistetään maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä 10 prosentilla vuoden 2025 loppuun mennessä. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 9 (C2.1I9): Metsien paloturvallisuus Toimenpiteen tavoitteena on parantaa Kyproksen asianomaisten viranomaisten valmiuksia selviytyä palovaarasta ja vahvistaa suojaa kansalaisten, infrastruktuurin ja metsien kohtaavilta riskeiltä. Investointi muodostuu palontorjunta-ilma-alusten, ajoneuvojen, varusteiden ja niihin liittyvän koulutuksen ja huollon ostamisesta toimenpiteen toteuttamiskaudella. Tähän sisältyy seuraavien ajoneuvojen, koneiden ja laitteiden toimittaminen: 75 kuljetusajoneuvoa partiotarkoituksiin metsien suojelemiseksi ja henkilöstön siirtämiseksi tulipalotilanteissa, 12 suurta paloautoa, 25 hätäpalonsammutusajoneuvo, neljä puskutraktoria, jotka on tarkoitettu palontorjuntatöiden rakentamiseen ja joita voidaan kuljettaa kuorma-autoilla, jotta ne voidaan kuljettaa nopeasti tulipaloihin, neljä palontorjuntaan tarkoitettua puskutraktoria, kuusi maataloustraktoria, jotka on varustettu palontorjuntatoimenpiteiden toteuttamiseen tarvittavilla välineillä, nelipyöräiset kaivin-/kuormaajat, kuusi haarasilppuria, neljä kuormaajaa (kuorma-autot), kuusi 20 tonnin säiliöalusta palontorjuntaa varten ja yksi palontorjunta-ilma-alus. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä.

Investointi 10 (C2.1I10): Markkinoiden hallintajärjestelmä sähkömarkkinoiden kilpailulle avaamisen helpottamiseksi Toimenpiteen tavoitteena on ottaa Kyproksen siirtoverkonhaltijoiden käyttöön markkinoiden hallintajärjestelmä, jolla helpotetaan sähkömarkkinoiden avaamista kilpailulle. Investointi koostuu markkinoiden hallintajärjestelmän perustamisesta ja käyttöönotosta Kyproksen sähkömarkkinoilla sekä siihen liittyvästä siirtoverkon haltijan henkilöstön 100 prosentin kouluttamisesta. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2023 mennessä. B.2. Rahoitustuen, jota ei makseta takaisin, seurantaa ja täytäntöönpanoa koskevat välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Järjestysnumero Asiaan liittyvä toimenpide (uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 19 C2.1R1 Vihreä verotus Välitavoite Sellaisen lain voimaantulo, jolla otetaan käyttöön polttoainevero, vesivero ja kotitalous-/kaatopaikkajätemaksu Lain säännös, joka koskee sellaisen lain voimaantuloa, jolla otetaan käyttöön polttoaineisiin sovellettava hiilivero, vesimaksu ja kotitalous-/kaatopaikkajätemaksu — — — Q2 2023 Sellaisten lainsäädännöllisten muutosten voimaantulo, joilla pyritään konkreettisesti edistämään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen saavuttamista vuoteen 2030 mennessä. Muutosten on perustuttava riippumattoman tutkimuksen tuloksiin. Lain on erityisesti a) otettava käyttöön hiilivero sellaisilla talouden aloilla, jotka eivät kuulu EU:n kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmän piiriin, b) otettava asteittain käyttöön vesimaksu, jossa otetaan huomioon kyseisen luonnonvaran niukkuus ja sen käytöstä ympäristölle aiheutuvat kustannukset, ja c) otettava käyttöön maanlaajuinen maksu kotitalousjätteestä/kaatopaikkajätteestä. 20 C2.1R1 Vihreä verotus Välitavoite Vaikutustenarviointiraportti uudistuksen vaikutuksista ympäristöön ja talouteen Uudistuksen ympäristö- ja talousvaikutuksia mittaavan vaikutustenarviointiraportin julkaiseminen — — — Q2 2026 Vaikutustenarviointiraportti, jossa mitataan uudistuksen ympäristövaikutuksia ja taloudellisia vaikutuksia kotitalouksiin ja yrityksiin sekä suositellaan tarvittaessa uusia veromuutoksia. 21 C2.1R2 Kyproksen siirtoverkonhaltijan (TSOC) riippumattomuus Kyproksen sähköviranomaisesta Välitavoite Sähkömarkkinoiden sääntelyä koskeva laki 2021 Lain säännös, josta käy ilmi vuoden 2021 sähkömarkkinoiden sääntelystä annetun lain voimaantulo — — — Q4 2021 Sähkömarkkinoiden sääntelystä vuonna 2021 annettu laki, jolla helpotetaan sähkömarkkinoiden avaamista kilpailulle ja edistetään uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa a) Kyproksen siirtoverkonhaltijan riippumattomuuden saavuttaminen Kyproksen vakiintuneesta sähköviranomaisesta (EAC) (hallinnollinen autonomia, taloudellinen riippumattomuus ja siirtoverkonhaltijoiden henkilöstön riippumattomuus), b) tarvittavien toimenpiteiden käyttöönotto kotimaisille ja kaupallisille/teollisille asiakkaille aiheutuvien sähkökustannusten vähentämiseksi ja c) avoimuuden ja luottamuksen edellytysten luominen uusien investoijien motivoimiseksi sähkön tuotantoon ja toimituksiin. 22 C2.1R3 Digitaaliset keskitetyt asiointipisteet uusiutuvia energialähteitä koskevien hankkeiden lupamenettelyjen yksinkertaistamiseksi ja rakennusten energiatehokkuuden parantamisen helpottamiseksi Välitavoite Täysin toimintavalmis IT-alusta Täysin toimiva verkkoalusta, jonka energia-, kauppa- ja teollisuusministeriö on hyväksynyt — — — Q4 2022 Täysin toimiva verkkoalusta, joka 1) ohjaa hakijaa hallinnollisen lupahakemusprosessin läpi avoimella tavalla siihen asti, kunnes asiasta vastaavat viranomaiset tekevät yhden tai useamman päätöksen, 2) antaa hakijalle kaikki tarvittavat tiedot ja ottaa tarvittaessa mukaan muita hallintoviranomaisia. 23 C2.1R4 Energian varastoinnin sääntelykehys Välitavoite Siirto- ja jakelusääntöjen sekä kaupankäynti- ja toimitussääntöjen muuttaminen Kyproksen energia-alan sääntelyviranomaisen verkkosivuilla julkaistu siirto- ja jakelusääntöjen sekä kauppaa ja selvitystä koskevien sääntöjen muuttaminen — — — Q4 2021 Siirto- ja jakelusääntöjen (TDR) ja kaupankäynti- ja toimitussääntöjen (TSR) muutos, jolla luodaan tarvittava sääntelykehys (markkinasäännöt) ja tekniset säännöt, joiden avulla varastot voivat sähkön tukkumarkkinoille osallistuminen, edistetään taloudellisesti elinkelpoisten, tehokkaiden, turvallisten ja kuluttajalähtöisten sähkömarkkinoiden kehittämistä siten, että etusijalle asetetaan sähköntuotanto uusiutuvista energialähteistä. 24 C2.1I1 Energiatehokkuusinvestointien edistäminen pk-yrityksissä, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla Välitavoite Tukiohjelma energiatehokkuusinvestointien edistämiseksi pk-yrityksissä, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla Pk-yrityksiin, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla tehtäviä energiatehokkuusinvestointeja edistävää tukiohjelmaa koskevan ehdotuspyynnön julkaiseminen — — — Q4 2021 Julkaistaan ehdotuspyyntö pk-yrityksiin, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmalla julkisella sektorilla tehtävien energiatehokkuusinvestointien edistämistä koskevasta tukiohjelmasta sen jälkeen, kun valtiontukien valvonnasta vastaava komission jäsen on tarkistanut valtiontukisäännöt ja ministerineuvoston päätös ohjelman tavoitteiden hyväksymisestä. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. 25 C2.1I1 Energiatehokkuusinvestointien edistäminen pk-yrityksissä, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla Tavoite Yksiköt (pk-yritykset, kunnat, yhteisöt ja laajempi julkinen sektori), jotka ovat toteuttaneet energiatehokkuustoimia Määrä 0 125 Q4 2024 Vähintään 275 yksikköä (pk-yritykset, kunnat, yhteisöt ja laajempi julkinen sektori) on toteuttanut 1) rakennusten energiatehokkuustoimia (energiatehokkuustoimenpiteitä) tai 2) niiden tuotantoprosesseihin liittyviä energiatehokkuustoimenpiteitä tai 3) kunnallisissa urheilukeskuksissa energiatehokkuustoimenpiteitä, koska tuen tavoitteena on keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. Valittujen hankkeiden on noudatettava ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01) käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 26 C2.1I1 Energiatehokkuusinvestointien edistäminen pk-yrityksissä, kunnissa, yhteisöissä ja laajemmin julkisella sektorilla Tavoite Yksiköt (pk-yritykset, kunnat, yhteisöt ja laajempi julkinen sektori), jotka ovat toteuttaneet energiatehokkuustoimia Määrä 125 275 Q4 2025 Vähintään 275 yksikköä (pk-yritykset, kunnat, yhteisöt ja laajempi julkinen sektori) on toteuttanut 1) rakennusten energiatehokkuustoimia (energiatehokkuustoimenpiteitä) tai 2) niiden tuotantoprosesseihin liittyviä energiatehokkuustoimenpiteitä tai 3) kunnallisissa urheilukeskuksissa energiatehokkuustoimenpiteitä, koska tuen tavoitteena on keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. Valittujen hankkeiden on noudatettava ”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01) käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 27 C2.1I2 Uusiutuvien energialähteiden ja yksilöllisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa ja energiaköyhyyden torjuminen vammaisten kotitalouksien keskuudessa Välitavoite Ensimmäinen ehdotuspyyntö: Uusiutuvan energian ja yksittäisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa Ensimmäinen ehdotuspyyntö julkaistu — — — Q2 2021 Ensimmäinen ehdotuspyyntö uusiutuvien energialähteiden ja yksittäisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistämisestä asunnoissa on julkaistu uusiutuvien energialähteiden ja energiansäästörahaston verkkosivustolla. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. 28 C2.1I2 Uusiutuvien energialähteiden ja yksilöllisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa ja energiaköyhyyden torjuminen vammaisten kotitalouksien keskuudessa Tavoite Vammaisten henkilöiden asunnot ja kotitaloudet, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan — Määrä 0 8 600 Q4 2023 Vähintään 8 500 vammaista asuntoa ja 100 kotitaloutta on parantanut energiatehokkuuttaan räätälöityjen ratkaisujen (tukipalvelut ja energianeuvonta) ja taloudellisen tuen ansiosta, jonka tavoitteena on vähentää primäärienergian kysyntää keskimäärin vähintään 30 prosenttia. 29 C2.1I2 Uusiutuvien energialähteiden ja yksilöllisten energiatehokkuustoimenpiteiden edistäminen asunnoissa ja energiaköyhyyden torjuminen vammaisten kotitalouksien keskuudessa Tavoite Vammaisten asunnot ja kotitaloudet, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan — Määrä 8600 16 470 Q2 2026 Vähintään 16 200 asuntoa ja 270 vammaista kotitaloutta ovat parantaneet energiatehokkuuttaan räätälöidyillä ratkaisuilla (tukipalvelut ja energianeuvonta) ja taloudellisella tuella, jonka tavoitteena on vähentää primäärienergian kysyntää keskimäärin vähintään 30 prosenttia. 30 C2.1I3 Kannustetaan paikallisia / laajemmista alueista vastaavia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä ja helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; Välitavoite Ensimmäinen ehdotuspyyntö paikallisviranomaisten tukemiseksi energiatehokkuustoimissa Julkaista ensimmäinen ehdotuspyyntö — — — Q3 2021 Ensimmäinen ehdotuspyyntö paikallisviranomaisten tukemiseksi energiatehokkuustoimissa on julkaistu uusiutuvien energialähteiden ja energiansäästörahaston verkkosivuilla. Investoinnilla on pyrittävä keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennykseen primäärienergian kysynnässä. 31 C2.1I3 Kannustetaan paikallisia / laajemmista alueista vastaavia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä ja helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; Tavoite Paikallisviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamat investoinnit, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan ja kykyä sietää ilmastonmuutosta — Määrä 0 190 Q4 2023 Vähintään 190 sellaisten paikallisviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamaa investointia, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan ja kykyä sietää ilmastonmuutosta teknisen avun ja rahoitustuen ansiosta, jonka tavoitteena on keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. 32 C2.1I3 Kannustetaan paikallisia / laajemmista alueista vastaavia viranomaisia ja kansalaisjärjestöjä käyttämään uusiutuvia energialähteitä ja energiansäästöjä ja helpotetaan paikallisyhteisöjen siirtymistä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja siihen sopeutumiseen; Tavoite Paikallisviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamat investoinnit, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan ja kykyä sietää ilmastonmuutosta — Määrä 190 580 Q2 2026 Vähintään 580 sellaisten paikallisviranomaisten tai kansalaisjärjestöjen toteuttamaa investointia, jotka ovat parantaneet energiatehokkuuttaan ja kykyä sietää ilmastonmuutosta teknisen avun ja rahoitustuen ansiosta, jonka tavoitteena on keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. 33 C2.1I4 Teollisuuden, yritysten ja organisaatioiden hiilidioksidipäästöjen vähentäminen Tavoite Päästövähennykset — Määrä 0 130 000 Q4 2024 Vähintään 130 000 hiilidioksidiekvivalenttitonnia vähennetyn tuen ansiosta. Päästövähennykset todennetaan ulkopuolisten asiantuntijoiden raporteilla. Valittujen hankkeiden on noudatettava”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01) käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 34 C2.1I4 Teollisuuden, yritysten ja organisaatioiden hiilidioksidipäästöjen vähentäminen Tavoite Päästöt vähenevät edelleen — Määrä 130000 354 566 Q2 2026 Vähintään 354 566 hiilidioksidiekvivalenttitonnia vähennetyn tuen ansiosta. Päästövähennykset todennetaan ulkopuolisten asiantuntijoiden raporteilla. Valittujen hankkeiden on noudatettava”ei merkittävää haittaa” ‑periaatteesta annettuja teknisiä ohjeita (2021/C58/01) käyttämällä poissulkemisluetteloa sekä vaatimusta asiaankuuluvan EU:n ja kansallisen ympäristölainsäädännön noudattamisesta. 35 C2.1I5 Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Lämpöeristys- ja aurinkosähköjärjestelmät on asennettu kouluihin — Määrä 0 405 Q1 2022 Vähintään 405 kouluun asennetut lämmöneristys- ja aurinkosähköjärjestelmät, joiden tavoitteena on keskimäärin vähintään 30 prosentin vähennys primäärienergian kysynnässä. 36 C2.1I5 Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Nikosian yleissairaalassa sijaitsevan aurinkosähköjärjestelmän perustamisen ja asentamisen loppuun saattaminen — Määrä 0 943 Q4 2023 Aurinkosähköjärjestelmän perustaminen ja asentaminen Nikosian yleiseen sairaalaan, jonka kokonaiskapasiteetti on 943 kW. 37 C2.1I5 Julkisten rakennusten energiatehokkuuden parantaminen Tavoite Aurinkosähköjärjestelmien asentamisen loppuun saattaminen vesipumppuasemille ja paloasemille — Määrä 0 2 200 Q4 2025 Yhteensä 2200 kW:n aurinkosähköjärjestelmien asentamisen loppuun saattaminen vesipumppuasemilla ja paloasemilla. 38 C2.1I6 Uudistuvan energian ja älykkäiden verkkojen testausinfrastruktuurin parantaminen Kyproksen yliopistossa Välitavoite Sähköverkon muuttamista älykkääksi verkoksi parantavien laitteiden asentamista koskevan sopimuksen allekirjoittaminen Sopimuksen allekirjoittaminen — — — Q4 2022 Sopimus sellaisen laitteiston asentamisesta, jolla sähköverkko muutetaan älykkääksi verkoksi onnistuneen julkisen hankintamenettelyn jälkeen. 39 C2.1I6 Uudistuvan energian ja älykkäiden verkkojen testausinfrastruktuurin parantaminen Kyproksen yliopistossa Välitavoite Älykkäiden verkkojen laitteiden toimittaminen, onnistunut asentaminen ja hyväksyminen Annettu hyväksymisraportti — — — Q2 2024 Älykkäiden verkkojen laitteiden toimittaminen, onnistunut asennus, testaus, kalibrointi, käyttöönotto ja hyväksyminen sekä infrastruktuurin lopullinen integrointi. 40 C2.1I7 Jakeluverkonhaltijan toteuttama älykkään mittausinfrastruktuurin (kehittyneen mittausinfrastruktuurin) massa-asennus ja käyttö Välitavoite Sopimuksen allekirjoittaminen älykäs sähkönmittausinfrastruktuuria varten Sopimuksen allekirjoittaminen — — — Q1 2022 Sopimuksen allekirjoittaminen älykäs sähkönmittausinfrastruktuuria varten (laitteistot, ohjelmistot sekä tuki- muut palvelut). 41 C2.1I7 Jakeluverkonhaltijan toteuttama älykkään mittausinfrastruktuurin (kehittyneen mittausinfrastruktuurin) massa-asennus ja käyttö Tavoite Älykkäiden mittareiden toimittaminen ja asentaminen — Määrä 0 200 000 Q3 2024 Vähintään 200 000 älykkään sähkömittarin toimituksen ja asentamisen hyväksyminen sähkön loppukäyttäjille, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt mukaan luettuina. 42 C2.1I7 Jakeluverkonhaltijan toteuttama älykkään mittausinfrastruktuurin (kehittyneen mittausinfrastruktuurin) massa-asennus ja käyttö Tavoite Älykkäiden mittareiden toimittaminen ja asentaminen — Määrä 200000 40 0000 Q2 2026 400 000 älykkään sähkömittarin toimituksen ja asentamisen hyväksyminen sähkön loppukäyttäjille, luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt mukaan luettuina. 43 C2.1I8 Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja vähentäminen Välitavoite Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen mittaamiseen tarkoitettujen seurantayksiköiden hankinta ja asentaminen Laitteiston hyväksyminen ja asennus vastaanottavan komitean toimesta — — — Q2 2023 Ajoneuvojen ja pysyvien seurantayksiköiden hankinta ja asentaminen maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen mittaamista varten, jotta voidaan toteuttaa asianmukaisia toimia kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi. 44 C2.1I8 Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen seuranta ja vähentäminen Tavoite Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen — % (prosenttiosuus) 0 10 Q4 2025 Maatalouden kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 10 prosentilla seuraamalla kasvihuonekaasupäästöjä ja laskemalla kasvihuonekaasupäästöjen kansalliset päästökertoimet sekä panemalla täytäntöön päästökertoimet maan kansallisen kasvihuonekaasupäästöinventaarion avulla. Maatalousmaan kansalliseen inventaarioraporttiin perustuvien maatalouden maaperän päästöjen viitekokonaismäärä on 122,8 kt hiilidioksidiekvivalenttia vuonna 2019. 45 C2.1I9 Metsien paloturvallisuus Välitavoite Palontorjunta-ilma-alusten, ajoneuvojen, laitteiden ja palvelujen hankintaa koskevien sopimusten allekirjoittaminen Sopimusten allekirjoittaminen — — — Q2 2022 Sopimusten allekirjoittaminen toimittajien kanssa palontorjunta-ilma-alusten, ajoneuvojen, varusteiden ja palvelujen hankkimiseksi tavoitteena edistää ilmastonmuutokseen sopeutumista ja vähentää riskiä metsäpalojen räjähdys ja leviäminen sekä kansalaisten kohtaamia riskejä vastaan annettavan suojan vahvistaminen, infrastruktuuri ja metsät mahdollisen palovahingon varalta. 46 C2.1I9 Metsien paloturvallisuus Välitavoite Palontorjunta-alusten, ajoneuvojen ja varusteiden toimittaminen Palontorjunta-ilma-alusten, ajoneuvojen ja varusteiden toimittamista varten annetut hyväksymistodistukset — — — Q4 2023 Sammutuslentokoneiden, ajoneuvojen ja varusteiden toimittaminen ja hyväksyminen. 47 C2.1I9 Metsien paloturvallisuus Välitavoite Palvelujen loppuun saattaminen Palvelujen hyväksymisen vahvistamiseksi annetut hyväksymistodistukset — — — Q4 2025 Seuraavien palvelujen loppuun saattaminen: 1) palontorjuntaoperaatiot ja lentäjien koulutus (2) metsänhoitomenetelmät ja 3) palvelut kolmea miehittämättömiä ilma-aluksia (UAV) varten. 48 C2.1I10 Markkinoiden hallintajärjestelmä sähkömarkkinoiden kilpailulle avaamisen helpottamiseksi Välitavoite Markkinoiden hallintajärjestelmän loppuun saattaminen, asentaminen ja käyttöönotto sekä henkilöstön koulutus Lopullisen hyväksymistodistuksen antaminen markkinoiden hallintajärjestelmää varten ja henkilöstön koulutuksen suorittamisen todentaminen — — — Q1 2023 Kyproksen sähkömarkkinoiden markkinoiden hallintajärjestelmän loppuun saattaminen, asentaminen ja käyttöönotto sekä siirtoverkonhaltijoiden henkilöstön koulutus käyttöön otettavasta tietojärjestelmästä ja siihen liittyvistä toimintamenettelyistä. B.3. Kuvaus lainaa koskevista uudistuksista ja investoinneista Investointi 11 (C2.1I11) Energiaeristyneisyyden lopettaminen – yhteistä etua koskeva hanke ”EuroAsia-yhdysjohto” Toimenpiteen tavoitteena on varmistaa toimitusvarmuus ja kilpailukykyisemmät sähkön tukkuhinnat sekä mahdollistaa puhtaammista lähteistä ja erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan sähkön käytön lisääminen liittämällä Kyproksen sähköverkko EU:n mannerjärjestelmään. Investointi toteutetaan ja otetaan käyttöön yhteistä etua koskeva hanke 3.10.2 Kyproksen ja Kreikan välinen yhteenliitäntä, johon kuuluu Kyproksella sijaitseva 1000 MW:n tasavirtamuunninasema ja siihen liittyvä infrastruktuuri Kyproksella ja Kreetalla, joka on liitetty suurjännitteisen tasasähkön merenalaisiin 898 km:n kaapeleihin, joiden kapasiteetti on 1 000 MW. Tämän odotetaan olevan osa laajempaa investointia, jolla rakennetaan Kreetan, Kyproksen ja Israelin välille yhteensä 1208 kilometrin pituinen rajat ylittävä yhdysjohto. Hankkeen eri osien odotetaan saavan rahoitusta eri lähteistä, joita ovat elpymis- ja palautumistukiväline, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan investointipankin laina, kaupalliset lainat ja oma pääoma. Tällä toimenpiteellä ei odoteta olevan merkittävää haittaa ympäristötavoitteille asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetulla tavalla, kun otetaan huomioon toimenpiteen kuvaus ja elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitetyt lieventävät toimet ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukaisesti. Erityisesti meriympäristön säilyttämiseen tähtääviä lieventäviä toimenpiteitä on noudatettava asianmukaisesti hankkeen täytäntöönpanossa ympäristövaikutusten arvioinnin ja rakennusluvan mukaisesti. Kaikki ympäristövaikutusten arvioinnin ja direktiivin 2000/60/EY mukaisen arvioinnin yhteydessä yksilöidyt toimenpiteet, jotka ovat tarpeen ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) noudattamisen varmistamiseksi, on sisällytettävä hankkeeseen ja niitä on noudatettava infrastruktuurin rakennus-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. B.4. Lainan seurannan ja täytäntöönpanon välitavoitteet, tavoitteet, indikaattorit ja aikataulu Järjestysnumero Asiaan liittyvä toimenpide (Uudistus tai investointi) Välitavoite/tavoite Nimi Laadulliset indikaattorit

(välitavoitteiden osalta) Määrälliset indikaattorit

(tavoitteiden osalta) Alustava toteutusaikataulu Kunkin välitavoitteen ja tavoitteen kuvaus Mittayksikkö Perustaso Tavoite Neljännesvuosi Vuosi 49 C2.1I11 Energiaeristyneisyyden lopettaminen – yhteistä etua koskeva hanke ”EuroAsia-yhdysjohto” Välitavoite Kofinoussa sijaitsevan suurjännitteisen tasasähkön suuntaaja-aseman ja Kyproksen maainfrastruktuurin rakennustöiden aloittaminen Allekirjoitettu sopimus Kofinoun suuntaaja-aseman rakentamisesta – – – Q4 2022 Kofinoussa sijaitsevan suurjännitteisen tasasähkön suuntaaja-aseman ja Kyproksen maainfrastruktuurin rakennustöiden aloittaminen sen jälkeen, kun asianomaiset rahoituslähteet on varmistettu elpymis- ja palautumistukivälineen ulkopuolisista lähteistä. 50 C2.1I11 Energiaeristyneisyyden lopettaminen – yhteistä etua koskeva hanke ”EuroAsia-yhdysjohto” Välitavoite Suuntaaja-aseman rakentamisen loppuun saattaminen Suuntaaja-aseman rakentamista koskevan haltuunottotodistuksen antaminen – – – Q4 2024 Muunninaseman rakentamisen loppuun saattaminen, mukaan lukien suurjännite- ja säätölaitteiden asentaminen 51 C2.1I11 Energiaeristyneisyyden lopettaminen – yhteistä etua koskeva hanke ”EuroAsia-yhdysjohto” Välitavoite Loppuun saatettu ja täysin toiminnassa oleva Kyproksen ja Kreetan (Kreikka) välinen sähköverkkojen yhteenliitäntä Suoritteiden hyväksymisryhmä allekirjoittaa hankkeen toiminnan tehokkuuden; julkinen ilmoitus rajayhdysjohdon toiminnan aloittamisesta – – – Q4 2025 Loppuun saatettu ja täysin toiminnassa oleva Kyproksen ja Kreetan (Kreikka) välinen sähköverkkojen yhteenliitäntä 1) lopettaa Kyproksen eristäytyminen energiasta EU:n jäsenvaltiona ja 2) varmistaa energian toimitusvarmuuden 3) saavuttaa kansallisessa ilmastosuunnitelmassa määritellyt kansalliset ilmastotavoitteet. C. KOMPONENTTI 2.2: Kestävä liikenne Kyproksen elpymis- ja palautumissuunnitelman tämän komponentin tavoitteena on edistää puhtaampaa, älykkäämpää, turvallisempaa ja oikeudenmukaisempaa kaupunkiliikennettä kannustamalla siirtymistä yksityisautoilusta kestävämpiin liikennemuotoihin, kuten julkiseen liikenteeseen, pyöräilyyn ja kävelyyn, ja edistämään päästöttömien tai vähäpäästöisten ajoneuvojen käyttöä sekä digitaalisten järjestelmien käyttöä liikennealalla. Komponentilla otetaan huomioon kestävään liikenteeseen tehtäviä investointeja koskevat maakohtaiset suositukset (maakohtainen suositus 4 vuodelta 2019 ja maakohtainen suositus 3 vuodelta 2020). Minkään tämän komponentin toimenpiteen ei odoteta aiheuttavan merkittävää haittaa asetuksen (EU) 2020/852 17 artiklassa tarkoitetuille ympäristötavoitteille, kun otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaatteesta annettujen teknisten ohjeiden (2021/C58/01) mukainen elpymis- ja palautumissuunnitelmassa esitettyjen toimenpiteiden kuvaus ja hillitsemistoimenpiteet.

C.1. Kuvaus taloudellista tukea koskevista uudistuksista ja investoinneista, joita ei makseta takaisin Uudistus 1 (C2.2R1): Digitaalisen kumpaankin teknologiaa käyttävän älykkään liikennejärjestelmän perustaminen Toimenpiteen tavoitteena on parantaa teknistä infrastruktuuria, mahdollistaa infrastruktuurin parempi ja tehokkaampi seuranta ja ottaa siihen käyttöön älykkäitä ominaisuuksia. Uudistuksessa kehitetään ja toteutetaan älykäs liikennejärjestelmä, jolla parannetaan liikkuvuuden hallintaa kaupunkialueilla ja Kyproksen TEN-T-verkossa, myös parantamalla eri sidosryhmien välistä yhteistyötä. Uudistukseen sisältyy 300 anturin toimittaminen, asentaminen ja liittäminen kansalliseen yhteyspisteeseen. Näiden laitteiden odotetaan muodostavan perustan fyysisen liikkuvuuden verkkojen digitalisoinnille maantieteellisen tietojärjestelmän (GIS) tietokannassa ja liikkuvuuspalvelujen integroinnille. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Uudistus 2 (C2.2R2): Luodaan sääntelykehys yhteentoimiville ja tehokkaille sähköajoneuvojen latausinfrastruktuurille ja tehokkaille sähköajoneuvojen latausmarkkinoille Toimenpiteen tavoitteena on helpottaa tehokkaan sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin luomista sähköajoneuvojen lataamista varten. Uudistuksella pyritään luomaan mekanismi i) sähköajoneuvojen latausmarkkinoiden täytäntöönpanoa ja seurantaa varten ja ii) koordinoimaan data-analyysia, jotta verkostoa voidaan seurata tehokkaasti ja varmistaa kansallisen ja EU:n lainsäädännön noudattaminen. Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä. Uudistus 3 (C2.2R3): Kaikkein saastuttavimpien ajoneuvojen asteittainen käytöstä poistaminen erityisesti saastuneilla kaupunkialueilla Uudistuksen tavoitteena on luoda sääntelykehys, jonka avulla voidaan vauhdittaa vanhan ja saastuttavan liikkuvan kaluston korvaamista ja tarjota kannustimia kestävien työmatka- ja liikkuvuusratkaisujen käyttöön. Uudistuksella luodaan oikeudellinen kehys, joka mahdollistaa sellaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon, joilla pyritään sulkemaan saastuttavat ajoneuvot keskeisiltä aloilta, kuten päästöttömistä vyöhykkeistä, ajoneuvojen liikenteestä tietyillä alueilla perittävistä maksuista ja ajoneuvojen pakollisesta käytöstä tietyissä kuljetuksissa. Uudistusta tuetaan investoinnilla 3 (edistetään sähköajoneuvojen, vähäpäästöisten ajoneuvojen ja vaihtoehtoisten liikennemuotojen laajaa käyttöä). Uudistuksen täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 1 (C2.2I1): Kestävän kaupunkiliikenteen hankkeiden toteuttaminen ja esteettömyyttä parantavat toimenpiteet Toimenpiteiden tavoitteena on luoda tarvittava infrastruktuuri kaupunkiliikenteen edistämiseksi ympäristöystävällisempien vaihtoehtojen avulla, parantaa kaupunkiympäristöä ja liikenneturvallisuutta Limassolissa ja Larnakassa. Investointiin on sisällyttävä myös toimenpiteitä, joilla parannetaan jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja vammaisten henkilöiden saavutettavuutta ja turvallista liikkumista kaikissa kaupunkikeskuksissa. Investoinnit koostuvat erityisesti pyöräteiden, linja-autokaistojen ja asiaankuuluvien ITS-laitteiden käyttöönotosta (esim. älykäs liikennevalojärjestelmä, jossa bussiliikenne on etusijalla) sekä pyöräseisontapaikkojen, linja-autosuojusten ja tieturvallisuusolosuhteiden parantamisesta valituilla liitäntäalueilla. Siihen sisältyy myös park-and-ride-asemien ja niihin liittyvät ITS-laitteet sekä kaupunkikeskusten nykyisen tieverkon parannukset (kuten kulkuväylät, jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja/tai vammaisten kulkuväylät, näkövammaisille tarkoitetut varoitusjärjestelmät, pyöräilijöiden pysäköintikeskukset, kävelyrampit). Investoinnin toteuttaminen saatetaan päätökseen 31 päivään maaliskuuta 2026 mennessä.

Investointi 2 (C2.2I2): Sähköisen liikkuvuuden infrastruktuurin luominen Toimenpiteiden tavoitteena on luoda tarvittava infrastruktuuri, jolla helpotetaan siirtymistä sähköiseen liikkuvuuteen ja edistetään latauspisteiden käyttöönottoa. Investointi koostuu kolmesta alatoimenpiteestä: i) yleisesti saatavilla olevien sähköajoneuvojen nopeiden latausasemien asentaminen; ii) avustusohjelma yleisesti saatavilla olevien latauspisteiden asentamiseksi yritysten ja paikallisviranomaisten tiloihin; ja iii) avustusjärjestelmä sähköenergian lataamiseksi uusiutuvista energialähteistä. Alatoimenpide 1: Yleisesti saatavilla olevien nopeiden sähköautojen latausasemien asentaminen Investointi koostuu 10 nopean latausaseman asentamisesta demonstrointihankkeeksi sähköisen liikkuvuuden edistämiseksi. Sen on tarjottava sähköajoneuvoille mahdollisuus käyttää nopeaa latausinfrastruktuuria, ja sen odotetaan näin ollen edistävän sähköajoneuvojen autonomiaa koskevien kuluttajien esteiden poistamista. Nämä kymmenen nopeaa latausasemaa on sijoitettava julkisille alueille, kuten sairaaloihin, suuriin julkisiin pysäköintipaikkoihin tai julkisten palvelujen rakennusten (kuten ministeriöiden tai tuomioistuinten) ulkopuolelle. Alatoimenpide 2: Avustusohjelma julkisten latauspisteiden asentamiseksi yritysten ja paikallisviranomaisten tiloihin Järjestelmän on edistettävä latauspisteiden asentamista yritysten tai paikallisviranomaisten omistamille julkisille alueille. Alatoimenpide 3: Avustusjärjestelmä sähköajoneuvojen lataamiseksi uusiutuvista energialähteistä Järjestelmän on tarjottava taloudellisia kannustimia, joilla edistetään sähköisen liikkuvuuden edellyttämän infrastruktuurin kehittämistä erityisesti lataamalla sähköajoneuvoja uusiutuvista energialähteistä. Avustusjärjestelmään on sisällyttävä aurinkosähköjärjestelmien ja latauslaitteiden asentaminen asuntoihin yksityisajoneuvojen lataamista varten sekä paikallisviranomaisten ja muiden viranomaisten rahoittaminen sähköajoneuvojen julkisten latauspisteiden rakentamiseen. Julkisissa latauspisteissä tuotetun sähkön odotetaan olevan suurelta osin peräisin uusiutuvista energialähteistä. Investoinnin täytäntöönpano on saatettava päätökseen 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä. Investointi 3 (C2.2I3): Edistetään sähköajoneuvojen laajaa käyttöä Toimenpiteen tavoitteena on edistää sähköajoneuvojen, vähäpäästöisten ajoneuvojen (eli autojen, joiden päästöt ovat alle 50 g CO2), sähköpolkupyörien ja julkisten tai moottorittomien liikennemuotojen (kuten linja-autot, polkupyörät) hankintaa ja samalla poistaa asteittain vanhoja saastuttavia ajoneuvoja liikenteestä. Investoinnin odotetaan täydentävän uudistusta 3 (pakottavimpien ajoneuvojen asteittainen poistaminen käytöstä erityisesti saastuneilla alueilla). Investointi koostuu kolmesta alatoimenpiteestä: i) käynnistetään siirtyminen sähköiseen liikkuvuuteen julkisella sektorilla; ii) sähköisten ajoneuvojen hankintaa koskeva tukijärjestelmä; ja iii) romutusohjelma kaikkein saastuttavimmille ajoneuvoille sekä kannustimia päästöttömille tai vähäpäästöisille liikkuvuusvaihtoehdoille. Alatoimenpide 1: Käynnistetään siirtyminen sähköiseen liikkuvuuteen julkisella sektorilla Investointiin sisältyy toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on käynnistää valtion tavanomaisen ajoneuvokannan asteittainen korvaaminen sähköajoneuvoilla ja edistää siirtymistä sähköiseen liikkuvuuteen. Siihen sisältyy 100 sähköajoneuvon hankinta julkisyhteisöjen tarpeita varten ja latauspisteiden asentaminen valtion tiloihin. Lisäksi postipalveluosasto korvaa koko moottoripyöräkantansa sähkömoottoripyörillä. Tämän odotetaan toimivan demonstrointihankkeena, jolla edistetään sähköistä liikkuvuutta suurelle yleisölle.

Alatoimenpide 2: Sähköajon