FI    FI 
 
 
 EUROOPAN  
KOMISSIO   
Bryssel 22.4.2015  
SWD(2015) 88 final  
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
Oheisasiakirja  
Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle pelikonsolien 
vapaaehtoisesta ekosuunnittelujärjestelmästä  
{COM(2015) 178 final}  
{SWD(2015) 89 final}   
 
2 
 Tiivistelmä  
”Ääni - ja kuvannuslatteet” on yksilöity tuoteryhmäksi, jonka osalta voidaan mahdollisesti 
toteuttaa ekosuunnittelutoimenpiteitä. Tuoteryhmään kuuluvat pelikonsolit, videosignaalien  
toisto -/tallennuslaitteet ja projektorit. Euroopan parlamentin ja neuvoston 
ekosuunnitteludirektiivissä 2009/125/EY1 vahvistetaan komissiolle puitteet , joissa komissio 
voi määrätä asetuksilla asetettavista ekosuunnitteluvaatimuksista tai joissa toimiala voi laatia 
itsesääntelyaloitteita. Mahdollisten toimintatapojen vaikutuksia arvioidaan mainitussa 
direktiivissä säädettyjen vaatimusten mukaisesti yhdes sä energiamerkintädirektiivin 
2010/30/EY2 mukaisesti mahdollisesti toteutettavien toimenpiteiden kanssa.  
Muihin ekosuunnitteluasetuksiin verrattuna tämän tuoteryhmän energiansäästöpotentiaali on 
melko vähäinen. Ääni - ja kuvannuslaitteiden energiansäästöt olisivat vuodessa noin 2,5 TWh, 
kun taas tilalämmittimistä annetulla ekosuunnitteluasetuksella saavutettavat energiansäästöt 
ovat 215 TWh vuodessa ja tietokoneita koskevalla ekosuunnitteluasetuksella saavutettavat 
energiansäästöt 16 TWh vuodessa. Raportiss a olevan analyysin katsotaan olevan oikeassa 
suhteessa ennakoituihin säästöihin nähden.  
Tässä vaikutustenarvioinnissa arvioidaan myös, voidaanko toimialan itsesääntelyaloitetta 
pitää vaihtoehtoisena toimintatapana.  
1. ONGELMAN  MÄÄRITTELY  
Ongelmana on, että ääni - ja kuvannuslaitteiden ympäristönsuojelun tasoa on varaa parantaa ja 
että energiatehokkaiden tuotteiden markkinaosuus voisi olla suurempi. Tästä johtuu, ettei 
innovointia kannusteta riittävästi ja että laitteiden käyttäjien energiak ustannukset ovat 
suuremmat kuin mikä on taloudellisesti välttämätöntä.  
Käytettävissä olevien markkinatietojen mukaan vuonna 2012 myytiin EU:ssa noin 50 
miljoonaa videosignaalien  toisto -/tallennuslaitetta, 12 miljoonaa pelikonsolia ja 2 miljoonaa 
projekto ria. Ne kuluttavat sähköä yhteensä noin 8,5 TWh vuodessa. Kulutuksen uskotaan 
olevan vuonna 2020 jo noin 13 TWh. Markkinaennusteiden mukaan videosignaalien  toisto -
/tallennuslaitteet ja projektorit häviävät markkinoilta vähitellen. Videosignaalien  toisto -
/tallennuslaitteiden ja projektoreiden myyntimäärät alenevat tätä nykyä jopa 10 prosenttia 
vuodessa. Suuntaus jatkuu tulevaisuudessakin, koska nämä tuotteet korvataan yhä 
suuremmassa määrin muilla teknologioilla.  
 
Kuva 1: Nykykehitysskenaario – Kaikkien tuotteiden energiakulutus EU:ssa  
                                                            
1 EUVL L 285, 31.10.2009.  
2 EUVL L 153, 18.6.2010.  
02 0004 0006 0008 00010 00012 00014 00016 000
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/vuosiKaikkien tuotteiden energiankulutus EU:ssa -perusskenaario (GWh/vuosi)
Videosignaalien toisto-/tallennuslaitteet
Projektorit
Pelikonsolit
 
3 
 Suurin pelikonsoleita koskeva ongelma on niiden kasvava energiankulutus, joka johtuu siitä, 
että niiden toiminnot lisääntyvät ja pelisuorituskyky kehittyy nopeasti. Niiden vuotuisen 
energiansäästöpotentiaalin arvioidaan ole van noin 1,5 TWh vuoteen 2020 mennessä.  Tärkein 
tässä raportissa käsiteltävä kysymys on, voidaanko pelikonsolien lisääntyvää energiankulusta 
vähentää huomattavasti vapaaehtoisella sopimuksella vai onko tarpeen toteuttaa pakollisia 
ekosuunnittelu - tai energ iamerkintätoimenpiteitä.  
2. TAVOITTEET  
Taustaselvityksessä3 ja vaikutustenarviointia koskevassa tutkimuksessa todettiin, että ääni - ja 
kuvannuslaitteiden energiankulutusta on mahdollista vähentää kustannustehokkaasti, mutta 
että potentiaalia ei tällä hetke llä hyödynnetä täysimääräisesti. Sen vuoksi tavoitteena on 
analysoida, voivatko ekosuunnittelu - tai energiamerkintätoimenpiteet, mukaan lukien 
itsesääntely, auttaa energiapolitiikan 20/20/20 -tavoitteiden saavuttamisessa.  
Ekosuunnitteludirektiivin johdanto -osan 18 ja 19 kappaleen ja sen 15 artiklan 6 kohdan 
mukaisesti olisi tutkittava, voisiko itsesääntely olla paras vaihtoehto. 
Ekosuunnitteluvaatimukset täyttävien ääni - ja kuvannuslaitteiden osalta yleisenä tavoitteena 
on korjata markkinoiden toimintapuutte et ja vähentää energiankulutusta oikeasuhteisella ja 
kustannustehokkaalla tavalla toimivuuteen vaikuttamatta.  
3. TOIMINTAVAIHTOEHDOT   
Seuraavia lainsäädännöllisiä ja ei -lainsäädännöllisiä toimenpiteitä on harkittu:  
- Vaihtoehto 1: Ei toimia EU:n tasolla (perusskenaario)  
- Vaihtoehto 2: Itsesääntely (ekosuunnitteludirektiivin mukainen vapaaehtoinen 
sopimus)  
- Vaihtoehto 3: Ekosuunnittelua koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet  
- Vaihtoehto 4: Energiamerkintöjä koskevat toimenpiteet  
Pelikonsolit  
Vaihtoehto 1 o n mukana analyysissa vertailun lisäksi myös siksi, että se on itsessään 
varteenotettava ratkaisu. Kyseisessä vaihtoehdossa oletetaan, että esteet pelikonsolien 
energiatehokkuuden parantamiselle säilyvät. Vaikka konsoleista tulee suhteellisesti 
tehokkaampia , energiankulutus kasvaa, mutta hitaammin kuin pelisuorituskyky.  
Vaihtoehto 2: Kolme pelikonsolien valmistajaa (Microsoft, Nintendo ja Sony) esitti 
komissiolle vuonna 2012 pelikonsoleita koskevan kattavan toimialaehdotuksen. Vaadittavia 
seuranta - ja rapor tointiosia lukuun ottamatta se sisälsi kaikki olennaiset kohdat, minkä vuoksi 
sitä pidetään riittävänä arvioinnin tekemiseksi siitä, onko kyseinen aloite varteenotettava 
vaihtoehto lainsäädännölliselle täytäntöönpanotoimenpiteelle.  
Toimialaehdotus pohjaut uu yksinkertaiseen lähestymistapaan, joka sisältää vaatimuksia 
toimintatiloista ”median toisto / virtaustoisto” ja ”navigointi”. Näitä tiloja on helppo testata. 
Ehdotuksessa asetettiin kyseisissä toimintatiloissa kulutettavan sähkön ylärajaksi 90 W 
vuonna 2013 ja 70 W vuonna 2017. Toimialaehdotuksessa ei käsitelty pelaamistilaa, koska 
suoritusarvot puuttuivat.  
Vaihtoehdon 3 tavoitteena on parantaa pelikonsolien ympäristövaikutusta asettamalla 
pakolliset enimmäistasot niiden tehonkulutukselle. Se pohjautuu toimialaehdotuksen 
tekniseen konseptiin, mutta sen tehokulutusrajat ovat tiukemmat. Tehonkulutuksen ylärajat 
                                                            
3 Ks. http://www.ecomultimedia.org/  
 
4 
 olisivat edellä mainituissa toimintatiloissa 70  W vuonna 2014 ja 50  W vuonna 2017. 
Vaihtoehto sisältää myös virtalähdettä ja tehonhallintaa koskeva t vaatimukset. Tämän 
vaihtoehdon mallintamisessa ei voitu tarkastella seuraavan sukupolven pelikonsolien 
suorituskyvyn paranemista eikä niiden toimintojen lisääntymistä, koska niitä on vaikea 
ennakoida.  
Vaihtoehto 4: Pakollisen EU:n energiamerkin tavoitte ena on luokitella tuotteet 
tehokkuusluokkiin A –G vuoteen 2014 mennessä. Kukin valmistaja valmistaa kuitenkin vain 
kolmea pääasiallista tuotetyyppiä/ -mallia, joiden rakenne ja pelisuorituskyky vaihtelevat 
huomattavasti. Tämä tarkoittaa, että kunkin valmista jan tuotteiden toiminnoissa ja 
tehonkulutuksessa on suuria eroja, mikä voi tehdä merkinnöistä tehottomia.  
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto pelikonsolien energiankulutuksen 
enimmäistasoista kaikissa neljässä vaihtoehdossa:  
 
 Toimintavaihtoehdot  
  1 Ei 
toimia  2 Toimialaehdotus  3 Ekosuunnittelu  4 Energiamerkintä  
Vaatimukset 
watteina (≤W)   Vaihe 1  
2013  Vaihe 2  
2017  Vaihe 1 
2014  Vaihe 2 
2017  Merkin 
luokka  Vaihe 
1 
2014  Vaihe 2 
2017  
Median 
toistotila  90 70 70 50 A 30 15 
B 40 25 
C 50 35 
Navigointitila   
90 70 70 50 D 60 45 
E 70 55 
F 80 60 
G 90 70 
Taulukko 1: Yhteenveto – Pelikonsolien vaihtoehdot  
Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet  
Vaihtoehto 1: Perusskenaariossa  olennaista on myynnin selkeä väheneminen. Tämä suuntaus 
jatkuu, sillä teknologian saralla siirrytään tuotteisiin, joissa ei ole kiintolevyasemaa / optista 
levyasemaa, ja virtaustoistoon, mikä tekee videosignaalien toisto -/tallennuslaitteista 
tarpeettomia.   
Vaihtoehto 2 on hylätty, koska toimiala ei ole esittänyt itsesääntelyä koskevaa aloitetta.  
Vaihtoehto 3: Ekosuunnitteluvaatimukset sisältävät toimintavaihtoehdot kehitettiin vuoden 
2010 taustaselvityksessä. Niitä arvioitiin uudelleen uusien teknisten ti etojen ja toimialalta 
saadun palautteen valossa. Tarkistettu ja tiukempi ehdotus pohjautuu pelaamistilan kaltaisiin 
toimintatiloihin. Siinä on päivitetty määräaikoja, jotka alkoivat vuonna 2014.  
Vaihtoehto 4 on hylätty, koska videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteiden energiamerkintöjä 
ei pidetä tarpeellisena niiden melko alhaisen energiankulutuksen ja rajallisten 
parannusmahdollisuuksien vuoksi.  
Projektorit  
Vaihtoehto 1: Perusskenaariossa ei toteutettaisi toimia EU:n tasolla. Sille on ominaista 
myynnin väheneminen, sillä tällaisia laitteita korvataan laajakuvatelevisioilla.  
 
5 
 Vaihtoehto 2 on hylätty projektorien osalta, koska toimiala ei ole esittänyt tällaista aloitetta.  
Vaihtoehdossa 3 taustaselvityksen toimintavaihtoehdot on arvioitu uudelleen ja päivitetty. 
Siinä ehdotetaan valaistuksen tehokkuutta koskevia vaatimuksia, jotka pohjautuvat 
käytettävissä olevaan teknologiaan.  
Vaihtoehto 4: Projektoreita koskeva merkki olis i monimutkainen mutta toteuttamiskelpoinen 
ratkaisu. Tämä vaihtoehto perustuu taustaselvityksessä ehdotettuihin vaatimuksiin ja 
yksinkertaistettuihin oletuksiin. Se parantaisi tehokkuutta vuodesta 2016 alkaen.  
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto sy vällisen analyysin kohteina olleista 
vaihtoehdoista kaikkien kolmen ääni - ja kuvannuslaitteiden ryhmään kuuluvan tuotetyypin 
osalta.  
 
Pelikonsolit  Videosignaalien  toisto -
/tallennuslaitteet  Projektorit  
 Vaihtoehto 1 Ei toimia 
EU:n tasolla  
 Vaihtoehto 2 
Toim ialaehdotus – 
Itsesääntely  
 Vaihtoehto 3 Pakollinen 
ekosuunnittelu  
 Vaihtoehto 4 Pakollinen 
energiamerkintä   Vaihtoehto 1 Ei toimia 
EU:n tasolla  
 Vaihtoehto 3 Pakollinen 
ekosuunnittelu   Vaihtoehto 1 Ei toimia 
EU:n tasolla  
 Vaihtoehto 3 Pakollinen 
ekosuunnittelu  
 Vaihtoehto 4 Pakollinen 
energiamerkintä  
 
 
Taulukko 2: Parhaana pidettävät vaihtoehdot: Pelikonsolit, videosignaalien  toisto -
/tallennuslaitteet ja projektorit  
4. VAIKUTUSTEN  ARVIOINTI  
Tämän jakson perimmäisenä tavo itteena on arvioida energian ja hiilen kokonaissäästöjä 
taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten kaltaisia muita parametreja vastaan. Arviointi 
tehdään ekosuunnitteludirektiivin 15 artiklan 5 kohdassa säädettyjä arviointiperusteita 
noudattaen ja ottaen h uomioon valmistajiin, mukaan lukien pk -yrityksiin, kohdistuvat 
vaikutukset. Tarkoituksena on saavuttaa riittävän kunniahimoinen ratkaisu, jossa löydetään 
tasapaino ympäristölle ja käyttäjille koituvien hyötyjen sekä valmistajiin kohdistuvien 
rasitteiden vä lillä.  
Koska lähes kaikki massamarkkinoille saatettavat videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet, 
projektorit ja pelikonsolit kootaan Kiinassa, vaikutus ei käytännössä kohdistu EU:n 
valmistajiin. Teknologian ja tuotannon kehittämisestä sekä uudelleensuu nnittelusta aiheutuvat 
kustannukset tulevat lähinnä muiden kuin EU:n valmistajien maksettaviksi.  
Taloudelliset vaikutukset  
Parhaaksi katsottavien vaihtoehtojen suurimmista taloudellisista vaikutuksista esitetään 
yhteenveto jäljempänä.  
Pelikonsolit  
Vaihtoehto 2 (Toimialaehdotus: Itsesääntely) ei synnyttäisi korkeita lisäkustannuksia, koska 
valmistajat ovat jo itse toteuttaneet tarvittavat muutokset tuotantosuunnitelmissaan.  
 
6 
 Vaihtoehto 3 (Pakolliset ekosuunnitteluvaatimukset) edellyttää tuotteisiin t ehtäviä muutoksia, 
jotka saattavat muodostaa merkittävän osan yksikkökohtaisista valmistuskustannuksista mutta 
jotka vaikuttavat todennäköisesti vain vähän lopulliseen hintaan. Toisaalta kuluttajat voivat 
säästää energiaa tehokkaampien komponenttien ansios ta. Kolmen maailmanlaajuisen toimijan 
välisen tiukan kilpailun vuoksi tulevista yksityiskohdista ei ole saatavilla tietoja. Sen vuoksi 
on erittäin vaikeata arvioida tarkasti ostajiin kohdistuvia vaikutuksia ja konsolien 
kohtuuhintaisuutta.  
Vaihtoehto 4 (P akolliset energiamerkinnät) aiheuttaisi erittäin vähäisiä 
energialuokkamerkinnän esillepanosta aiheutuvia lisäkustannuksia, mutta se ei aiheuttaisi 
minkäänlaisia ylimääräisiä tuotantokustannuksia. Valmistajat voivat myös toteuttaa 
haluamansa tehokkuutta pa rantavat toimet omassa tahdissaan.  
Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet  
Vuonna 2014 toteutetussa vaihtoehdossa 3 ehdotettu sääntelyn taso ei edellyttäisi merkittäviä 
muutoksia massamarkkinoille tarkoitettuihin tuotteisiin, koska parantamisen varaa ei 
juurikaan ole. Vaikutukset olisivat vähäisiä, ja lisäkustannuksia syntyisi va in vähän tai ei 
ollenkaan.  
Projektorit  
Vaihtoehto 3 voi korottaa valmistuskustannuksia. Tämä  heijastuisi kuluttajien maksamaan 
hintaan, joka voi nousta virtalähteen ja valaistuksen tehokkuuden paranemisen vuoksi. 
Vaatimusten noudattaminen ei edellyttäisi  merkittäviä muutoksia tuotteiden suunnitteluun. 
Kohtuuhintaisuutta on vaikea ennustaa, sillä ei ole tiedossa, miten valmistuskustannukset 
näkyisivät kuluttajien maksamissa hinnoissa ja millaisia vaikutuksia on kuvaruuduilla 
varustettujen kalliimpien proje ktorien aiheuttamalla kilpailulla.  
Vaihtoehdon 4 ei odoteta aiheuttavan merkittäviä toimitusketjukustannuksia.  
Ympäristövaikutukset  
Kaikkien tuoteryhmien sähkönkulusta on analysoitu ja arvioitu mallintamisella. Asianomaisen 
tuoteryhmän tekniset asiantunti jat avustivat mallintamisen kehittämisessä.  
 
02 0004 0006 0008 00010 00012 00014 00016 000
2011
2012
2013
2014
2015
2016
2017
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025GWh/vuosiPelikonsolien energiankulutus (GWh/vuosi)
Perusskenaario
Toimialan ehdotus
Merkintä
Pakolliset
ekosuunnitteluvaatimukset
 
7 
 Kuva 2: Vuotuisen energiankulutuksen kehitys – Pelikonsolit  
Vuonna 2010 pelikonsolien sähkönkulutuksen arvioitiin olevan noin 4,6 TWh  EU:n 27 
jäsenvaltiossa. Vuonna 2020 sen uskotaan olevan jo 11 TWh (nykykeh itysskenaario). Kuva 2 
osoittaa, että energiankulutus kasvaa yhdenmukaisesti kaikissa vaihtoehdoissa. Vuoteen 2020 
mennessä kaikkien toimintavaihtoehtojen säästöpotentiaali on jokseenkin sama, mutta 
ekosuunnitteluvaihtoehdolla on tässä pieni etu. Vuoteen 2 025 mennessä kaksi pakollista 
sääntelyvaihtoehtoa synnyttäisi 16 prosentin energiasäästöt eli noin kaksi kertaa enemmän 
kuin toimialaehdotus (8 prosenttia).  
Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet  
Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet nykykehityssk enaarion sähkönkulutus esitetään 
kuvassa 1. Sähkönkulutuksen ennustetaan alenevan huomattavasti ja saavuttavan lähes 
nollakulutuksen vuoteen 2025 mennessä. Vaihtoehdon 3 mukainen pakollinen 
ekosuunnitteluvaihtoehto edistäisi energiankäytön vähenemistä ja v ähentäisi sitä enemmän jo 
vuosiin 2015 ja 2016 mennessä. Pitkällä aikavälillä vähennys olisi kuitenkin lähempänä 
nykykehitysskenaariota.  
Projektorit  
Mallintamisen mukaan projektorien sähkönkulutus vähenee vastaavalla tavalla kuin 
videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteiden kohdalla. Sääntelyvaihtoehdoilla ei olisi 
merkittäviä vaikutuksia eivätkä ne vaikuttaisi energiankäytön vähenemiseen.  
Sosiaaliset vaikutukset  
Kaikissa arvioiduissa vaihtoehdoissa työpaikkojen menetyksen riskin uskotaan olevan erittäin 
vähäinen. Sääntelytoimenpiteiden vaiheittainen lähestymistapa ja porrastetut määräajat 
mahdollistaisivat valmistajien sopeutumisen ekosuunnitteluvaatimuksiin.  
EU:ssa vain harvat pk -yritykset osallistuvat välillisesti esim. eräisiin laadukkaimpiin 
videosig naalien  toisto -/tallennuslaitteisiin tai tuontiin ja vähittäismyyntiin tarkoitettujen 
peliohjelmistojen kehittämiseen, joten niihin ei kohdistu merkittäviä vaikutuksia.  
Hintojen ei uskota muuttuvan siinä määrin, että kohtuuhintaisuus vaarantuisi, varsink in kun 
projektoreiden ja videosignaalinen toistolaitteiden kaltaiset markkinat ovat pienenemässä.  
Muut vaikutukset  
Taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia arvioidaan tarkemmin täydessä 
vaikutustenarviointikertomuksessa. Yleisesti ottaen näiden vaikutusten  uskotaan olevan 
vähäiset EU:ssa.  
5. TOIMINTAVAIHTOEHTOJEN  VERTAILU  
Seuraavassa taulukossa esitetään yhteenveto sähkön ja hiilenkulutuksessa saatavista 
säästöistä, joita parhaina pidettävien vaihtoehtojen uskotaan synnyttävän 
nykykehitysskenaarioon verrattuna.  
Taulukko – Vuotuiset säästöt sähkönkulutuksessa ja hiilenkulutuksessa (Mt CO2) 
nykykehitysskenaarioon verrattuna  
 2020  2025  
 
8 
  Säästöt 
sähkönkulu
tuksessa 
(GWh/a)  Säästöt 
hiilenkulutu
ksessa (Mt 
CO2 eq/a)4 Säästöt 
sähkönkulu
tuksessa 
(GWh/a)  Säästöt 
hiilenkulutu
ksessa (Mt 
CO2 eq/a)  
Pelikonsolit  
Toimintavaihtoehto 2 – 
Toimialaehdotus  1 020 0,408  1 122 0,449  
Toimintavaihtoehto 3 – 
Pakolliset 
ekosuunnitteluvaatimukset 
(asetus)  1 461 0,584  2 395 0,958  
Toimintavaihtoehto 4 – 
Pakollinen 
energiamerkintä  1 115 0,446  2 124 0,849  
Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet  
Toimintavaihtoehto 3 – 
Pakolliset 
ekosuunnitteluvaatimukset 
(asetus)  360 0,145  50 0,020  
Projektorit  
Toimintavaihtoehto 2 – 
Pakolliset 
ekosuunnitteluvaatimukset 
(asetus)  6 0,002  2 0,001  
Toimintavaihtoehto 3 – 
Pakollinen 
energiamerkintä  62 0,025  23 0,009  
Taulukko 3: Yhteenveto määrällisesti ilmaistavista vuotuisista vaikutuksista – 2020 ja 2025  
Taulukko 3 osoittaa, että pelikonsolien säästöpotentiaali on paljon suurempi k uin kahden 
muun tuoteryhmän.  
5.1. Pelikonsolit  
Ekosuunnittelutoimenpiteitä koskeva sääntelyvaihtoehto (vaihtoehto 3) synnyttää pitkällä 
aikavälillä (vuoteen 2025 mennessä) suurimmat säästöt (2,4 TWh vuodessa), minkä vuoksi 
sen synnyttämät ympäristöhyödyt ovat suurimmat. Toisaalta myös sen taloudelliset  ja 
sosiaaliset vaikutukset ovat suurimmat. Energiamerkintää koskevalla vaihtoehdolla 
(vaihtoehto 4) on samanlaiset vaikutukset kuin ekosuunnittelua koskevalla vaihtoehdolla, 
mutta sen synnyttämät ympäristövaikutukset ja säästöt (2,1 TWh vuodessa) ovat hie man 
pienemmät. Itsesääntelyä koskevalla vaihtoehdolla (vaihtoehto 2) on pienimmät taloudelliset 
ja sosiaaliset vaikutukset, mutta se synnyttäisi pitkällä aikavälillä vain noin 1,1 TWh:n 
säästöt. Tämä luku on nykykehitysskenaarion ja sääntelyvaihtoehtojen v älimaastossa.   
Vaihtoehdon 2 etuna on kuitenkin se, että se on tehokas jo lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. 
Vaihtoehdossa 2 syntyvät vuotuiset 1 TWh:n säästöt sähkönkulutuksessa tarkoittavat, että 
kuluttajat saisivat noin 200 miljoonan euron kustannu ssäästöt. Koska tällaisten 
sähkölaitteiden teknologian kehitys ja markkinoiden muutokset ovat erittäin nopeita, 
keskipitkän aikavälin ennusteet saattavat olla luotettavampia kuin pitkän aikavälin ennusteet.  
                                                            
4 Oletus: 0,4 kg CO2/kWh MEErP -menetämän mukaan  
 
9 
 5.2. Videosignaalien  toisto -/tallennuslaitteet  
Pakollisella ekosuunnitteluvaihtoehdolla saavutettaisiin jonkin verran lisäsäästöjä 
nykykehitysskenaarioon verrattuna, mutta saavutettavat säästöt olisivat kokonaisuudessaan 
erittäin alhaiset. Sen vuoksi tässä tuoteryhmässä parhaaksi vaihtoehdoksi katsota an vaihtoehto 
1 (ei toimia).  
5.3. Projektorit  
Analyysi osoittaa, ettei mistään toimintavaihtoehdosta saada juuri ollenkaan 
ympäristöhyötyjä, minkä vuoksi on helppo päätellä, ettei perusskenaarion lisäksi tarvitse 
tarkastella muita vaihtoehtoja. Sen vuoksi  parhaaksi vaihtoehdoksi katsotaan vaihtoehto 1 (ei 
toimia).  
6. PÄÄTELMÄT  
Pelikonsolien osalta parhaaksi vaihtoehdoksi katsotaan itsesääntelyä koskeva vaihtoehto 2. Se 
tuottaa eniten hyötyä, sen kustannushyötysuhde on paras ja se parantaa energiatehokkuutt a 
kaikkein parhaiten. Se auttaa ratkaisemaan jatkuvuusongelman, joka liittyy 
energiatehokkuuden parantamisen myönteiseen kehitykseen. Tällä dynaamisella alalla 
vaihtoehto 2 synnyttää lähes yhtä suuret säästöt kuin pakolliset ekosuunnittelu - tai 
energiamerk intävaatimukset. Se mahdollistaa joustavuuden ja tavoitetasojen nopeamman 
päivityksen sekä aiheuttaa alhaisemmat hallintorasitteet. Itsesääntelyvaihtoehto synnyttäisi 
vuotuiset 1 TWh:n energiasäästöt 20/20/20 -tavoitteisiin verrattuna.  
Pelikonsolien valmist ajien ehdottamaa itsesääntelyaloitetta tarkistettiin lopulta marraskuussa 
2014 komission yksiköitä tyydyttävällä tavalla. Aloitetta ja erityisesti seurantajärjestelmää on 
ehdotettu tarkasteltavaksi uudelleen vuoden 2017 loppuun mennessä.