[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 11.1.2011

KOM(2010) 813 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) 16. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan parlame ntin ja neuvoston päätöksen N:o 1297/2008/EY täytäntöönpanosta

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) 16. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1297/2008/EY täytäntöönpanosta

JOHDANTO

Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmasta (MEETS) 16. joulukuuta 2008 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1297/2008/EY, jäljempänä ’MEETS-päätös’, 6 artiklan mukaisesti komissio antaa viimeistään 31. joulukuuta 2010 ja sen jälkeen vuosittain vuoden 2013 loppuun saakka Euroopan parlamentille ja neuvostolle MEETS-ohjelman toteuttamista koskevan kertomuksen.

Tässä kertomuksessa kuvataan toimintaa, jonka jäsenvaltiot ovat yhdessä komission (Eurostat) kanssa toteuttaneet MEETS-ohjelman mukaisesti MEETS-päätöksen ja siihen liittyvien, vuosien 2009 ja 2010 vuosittaista työohjelmaa koskevien komission päätösten (kumpikin annettu vuonna 2009) osalta. MEETS-hankkeessa noudatetaan hyvin tarkoin niitä suuntaviivoja, jotka kuvattiin 10. elokuuta 2009 annetussa komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”EU:n tilastojen uusi tuotantotapa – visio tulevalle vuosikymmenelle”.[1]

TAVOITTEET, TOTEUTETUT TOIMET JA PAINOPISTEET

Ensimmäisessä vuotuisessa työohjelmassa (2009) käynnistettiin kaikki toimet, joilla uudistetaan ja nykyaikaistetaan yritystoiminta- ja kauppatilastoja MEETS-päätöksen mukaisesti. Näitä toimia jatkettiin toisessa vuotuisessa työohjelmassa (2010), ja ne ovat edelleen käynnissä. Tämän kertomuksen kohteena onkin toimien täytäntöönpanossa tähän mennessä saavutettu edistyminen, ja erityisesti korostuvat Euroopan tilastojärjestelmän (ESS) yhteistyöverkostot eli ESSnet-verkostot joita on perustettu monia toimintoja varten. ESSnet-verkostoja perustettiin jakamaan asiantuntemusta ja kohdentamaan osaamista Euroopan tilastojärjestelmässä. Niissä käsitellään joidenkin jäsenvaltioiden toteuttamaa hanketyötä, ja tulokset ovat koko Euroopan tilastojärjestelmän saatavilla.

ESSnet-verkostojen lisäksi rahoitusta on myönnetty kansallisten tilastolaitosten kanssa tehdyillä erillisillä tukisopimuksilla. Myös ulkoisia tutkimuksia on teetetty. Eurostat ja kansalliset tilastolaitokset ovat valmistelleet muitakin hankkeita, joilla ei ole vielä ollut rahoitusvaikutuksia. Ohjelman täytäntöönpanon avustamista varten on käytetty rahoitusta tekniseen ja hallinnolliseen tukeen, kuten työpajojen ja työryhmien järjestämiseen kansallisten asiantuntijoiden kanssa. EU-rahoitusta on käytetty yhteensä noin viisi miljoonaa euroa vuoden 2009 ja 10 miljoonaa euroa vuoden 2010 työohjelmassa. Tämä rahoitus on liittynyt yli 25 hankkeeseen. Yleisin toiminnan rahoituksessa käytetty väline olivat avustukset joko ESSnet-verkostojen tai erillisten avustusten muodossa (noin 90 %).

Tavoite 1: Tarkastellaan uudelleen painopistealueita ja laaditaan tavoiteindikaattoreita uusia alueita varten

Kartoitetaan merkitykseltään vähäisemmät alueet

Tällaisen painopistealueiden uudelleentarkastelun taustalla ovat vastaajille koituvan rasitteen vähentäminen ja tilastojen tuotantokustannusten pienentäminen. Hankkeen tavoitteena olikin kartoittaa yritystilastoihin liittyvien vaatimusten sellaiset alat ja piirteet, jotka ovat menettäneet merkitystään ja jotka näin ollen voitaisiin poistaa. Tähän käytettiin tutkimusta (Inventory of legal acts and methodologies of business and trade statistics) ja niin sanottua suodatusmenetelmää, jonka Eurostat toteutti vuonna 2009 tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastolaitosten kanssa. Näin pyrittiin tunnistamaan yritystilastojen alalta säädöksiä tai niiden osia, joita olisi tarkasteltava lähemmin. Eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea validoi nämä painopisteet (useita muuttujia) vuoden 2010 alussa, ja niistä käytiin myös keskusteluja eurooppalaisten toimialajärjestöjen (FEBI) kanssa. Lyhyen aikavälin tilastojen käyttäjiä kuultiin alaa koskevien säännöllisten tarkastelujen yhteydessä. Niihin kuului käyttäjille suunnattu kysely, kansallisille tilastolaitoksille tehty kysely ja Eurostatin prosessien tarkastelu.

Kumpaakin tietojen keruuta koskevat ehdotukset annettiin kyseisten työryhmien käsittelyyn.

Kehitetään uusia alueita

Tärkeimmät tarkasteltavat aiheet ovat globalisaatio ja yrittäjyys. Ensimmäinen globalisaation alan merkittävä hanke on yritysryhmiä koskevien tilastojen kehittäminen. Tämän hankkeen tavoitteena on a) löytää käyttökelpoisia ja merkityksellisiä indikaattoreita, jotka perustuvat yritysryhmiin havaintoyksikkönä, sillä ne ovat globalisaation tärkeimpiä edistäjiä, ja b) testata näiden indikaattoreiden keruun toteutettavuutta. Vuonna 2009 pidettiin kaksi asiantuntijakokousta, joiden jälkeen määritettiin alustavasti käyttäjien tarpeet sekä tarjontatilanne ulkoisen kaupan ja yritystilastojen näkökulmasta. Kauppatilastoissa pääkohteena on yritysryhmien osuus kansainvälisessä kaupassa sekä ryhmittymien sisäinen kauppa ja sen osuus maailmankaupasta. Yritysten rakennetilastojen osalta käydään keskustelua siitä, olisiko yritysryhmät otettava mukaan yritystilastoihin havaintoyksikkönä ja olisiko tarkasteltava yritysryhmien vaikutusta pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja yritysdemografiatilastoihin.

Yritysryhmiä koskevien tilastojen käyttäjätarpeita selvitettiin tutkimuksessa, jossa myös kartoitettiin synergiamahdollisuuksia ja annettiin suosituksia menetelmien kehittämisen eri aloilla. Tutkimuksen arviointi on parhaillaan käynnissä jäsenvaltioiden asiantuntijoiden ja komission yksiköiden parissa, jotta voidaan laatia strategia tämän kysymyksen myöhempää käsittelyä varten. Alustavan tutkimuksen ja tärkeimpien sidosryhmien kuulemisen jälkeen jatketaan yritysryhmätilastojen keskeisten alojen menetelmien kehittämistä.

Toisessa merkittävässä hankkeessa pyritään määrittelemään globalisaation taloudellisia indikaattoreita lähinnä talouden globalisaation indikaattoreita käsittelevän OECD:n käsikirjan pohjalta. Ensimmäiset globalisaatioindikaattorit on jo koottu, ja ne ovat saatavilla Eurostatin www-sivustolla. Eurostat on myös perustanut sisäisen ryhmän jatkamaan tähän aiheeseen liittyvien menetelmien kehittämistä. Talouden globalisaation indikaattoreita käsittelevässä OECD:n käsikirjassa täsmennettyjen indikaattoreiden käytännön toteuttamista koskeva tutkimus on käynnissä. Sen tavoitteena on mahdollisuuksien mukaan laskea ja levittää näitä indikaattoreita ja selvittää, missä määrin on mahdollista kerätä sellaisia indikaattoreita, jotka eivät vielä ole saatavilla.

Yrittäjyyteen liittyvien toimintalinjojen tueksi on määritelty esimerkiksi yritysdemografiaa ja työnantajien yritysdemografiaa koskevia indikaattoreita. Yrittäjyysindikaattoreiden lisätarkastelu on käynnissä, ja tavoitteena on päästä kansainväliseen sopimukseen indikaattorikokonaisuudesta, joka on OECD:n ja Eurostatin yrittäjyysindikaattoriohjelman mukainen. Valmisteilla on Eurostatin ja OECD:n työpaja, jossa keskitytään yrittäjyyttä määrittäviin tekijöihin – kuten sääntelypuitteisiin .

Tavoite 2 : Yhdenmukaistetaan yritystoimintatilastojen puitteet

Yritys- ja kauppatilastot kootaan vuosien varrella kehittyneen EU-lainsäädännön mukaisesti. Hankkeessa, jonka aiheena on ”johdonmukaisuuden lisääminen eri alojen yritys- ja kauppatilastoja koskevassa sääntelyssä” pyritään uudistamaan tämän alan lainsäädäntöä, jotta voidaan tarjota menetelmäpohjaiset, kestävät ja kustannustehokkaat yhdenmukaistetut puitteet yritys- ja kauppatilastojen eri aloille.

Hanke käynnistettiin pitämällä useita työryhmän kokouksia, joissa Eurostat ja hankkeeseen osallistuvat jäsenvaltiot keskustelivat työohjelmasta ja tätä aihetta käsittelevän ESSnet-verkoston toteuttamisesta. Tällainen ESSnet-verkosto perustettiin, ja Eurostat otti koordinaattorin tehtävän, koska mitään jäsenvaltiota ei saatu koordinaattoriksi. ESSnet-verkoston työohjelmassa on määrä ensivaiheessa tarkastella tilastoyksiköitä. Muita tarkasteltavia kysymyksiä ovat perusjoukko, kehykset, viitejakso, luokitukset ja niiden sovellukset (jaottelut, erityisaggregaatit) sekä piirteet ja määritelmät. Erillisiä avustuksia myönnettiin ”maksutase- ja kauppatilastojen johdonmukaisuuden” sekä ”maksutase- ja matkailutilastojen johdonmukaisuuden” parantamistyöhön.

Kehitetään konserneja koskevia tilastoja

Tämä toimi liittyy hyvin läheisesti hankkeeseen, jossa kehitetään uusia indikaattoreita globalisaation alalla tavoitteen 1 mukaisesti, mutta painopisteenä ovat tilastojen laadinnan työkalut alati globalisoituvassa maailmassa. Ensimmäinen näistä työkaluista on EuroGroups Register , joka on tilastotarkoituksiin kerätty rekisteri Euroopan unionissa toimivista monikansallisista yritysryhmistä. Oikeusperusta luotiin tilastointiin tarkoitettujen yritysrekisterien laatimista koskevan yhteisen kehyksen vahvistamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2186/93 kumoamisesta 20. helmikuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 177/2008.[2]

EuroGroups Registerin tavoitteena on tarjota perusta talouksien globalisaatiota kuvaavien vertailukelpoisten tilastojen tuottamiselle ja yhtenäiset kyselypuitteet, jotka koostuvat keskitettyjen ja kansallisten yritysrekisterien verkostosta ja joilla tuetaan mikropohjaisten globalisaatiotilastojen tuottamista.

Ensimmäiset keskeiset merkkipaalut on saavutettu: 5 000 monikansallisen ryhmän tiedot on liitetty järjestelmään ja linkitetty kansallisiin yritystilastorekistereihin, EuroGroups Registers -menetelmien jatkokehitystä varten on perustettu ESSnet-verkosto, keskitetyt ja kansalliset rekisteriprosessit on liitetty järjestelmään, ja näiden prosessien tueksi on kehitetty yhteisiä työkaluja ja niiden laatua on parannettu. Työ on toteutettu kansallisten tilastolaitosten ja kansallisten keskuspankkien kanssa pidetyissä työpajoissa ja myöntämällä avustuksia EuroGroups Registeriä koskevien menetelmien kehittämistä ja täytäntöönpanoa varten kansallisella tasolla.

On perustettu ”profilointia” käsittelevä ESSnet-verkosto, jotta voidaan kehittää ja panna täytäntöön menetelmiä, joilla profiloidaan suuria ja monitahoisia monikansallisia yritysryhmiä. ESSnet-verkosto on tehnyt toteutettavuustutkimuksen ja antanut suosituksia tilastoyksikkömallista, jossa otetaan huomioon suurten ja monitahoisten monikansallisten yritysten toiminnallinen rakenne.

Toteutetaan eurooppalaisia tutkimuksia yrityksille aiheutuvan rasitteen pienentämiseksi

Eurostat on käynnistänyt hankkeen, jonka otsikkona on ”EU:n otantaohjelmat”, jotta voidaan löytää yritys- ja kauppatilastoista alueita, joilla kaikkia tietoja ei tarvita kaikilla yksityiskohtatasoilla ja kaikilta jäsenvaltioilta.

Tavoite 3: Tuetaan entistä tehokkaamman yritys- ja kauppatilastojen tuottamisjärjestelmän käyttöönottoa

Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla tilastojärjestelmässä, ottaen huomioon myös estimointimahdollisuus

Ensimmäisenä mainittava hanke on nimeltään ”tiedon varastointi ja linkitys yritystilastojen tuotannossa” . Tavoitteena on tukea jäsenvaltioissa yritystilastoja varten käytettävien tietokantojen ja tiedon tuotantojärjestelmien entistä parempaa integrointia. Hankkeessa käsitellään kolmea keskeistä seikkaa, jotka koskevat mikrotietojen linkitystä ja tiedon varastointia:

- tiedon integrointi, jossa olisi tehokkaammin hyödynnettävä yritystilastoja, jotka ovat saatavilla kansallisissa tilastolaitoksissa. Tähän päästäisiin linkittämällä mikro- ja mahdollisesti myös makrotietoja eri tietokokoelmista, jotta yritystiedoista voitaisiin tehdä uusia analyyseja, jotka eivät ole aiemmin olleet mahdollisia, ja jotta voidaan joustavammin vastata käyttäjien tarpeisiin ja pienentää vastaamisesta yrityksille koituvaa rasitetta;

- prosessien integrointi, johon kuuluu yritystilastojen tuotannon tehostaminen korvaamalla mahdollisimman laajalti erilliset tietokokoelmakohtaiset tiedontuotantojärjestelmät yleisillä järjestelmillä ja jonka tavoitteena on mahdollistaa entistä kustannustehokkaampi tiedon tuottaminen kansallisissa tilastolaitoksissa, parantaa ja standardoida tulosten laatua ja kehittää tilastotietojen analysointia ja levittämistä;

- organisaatiomuutos, erityisesti yhdennetyn tilastojen tuotantojärjestelmän käyttöönotto ja täytäntöönpano, mihin sisältyvät sekä tekniset että organisaatiomuutokset.

Koska monet jäsenvaltiot ovat jo ottaneet käyttöön tietojen linkitykseen ja varastointiin liittyviä toimintatapoja, hanke pohjautuu ESSnet-verkostoon, joka on toiminut vuodesta 2010 lähtien. Jotta ESSnet-verkoston käynnistäminen olisi ollut mahdollista, perustettiin työryhmä keskustelemaan työohjelmasta.

Kolmessa erityishankkeessa on pyritty yhdistämään mikrotiedot yksittäisiin tilastoihin:

- Ensimmäinen hanke koskee ”kansainvälistä alihankintaa koskevien mikrotietojen linkittämistä rakenteellisiin yritystilastoihin sekä tavaroiden ulkomaankauppaa koskeviin tilastoihin”. Avustuksia on myönnetty jäsenvaltioiden tukemiseksi tällä alalla. Hankkeen tavoitteena on ollut analysoida kansainvälisen alihankinnan vaikutusta talouden suorituskykyyn, työllisyyteen sekä yritysten kansainvälisen tavarakaupan kanaviin.

- Toisessa hankkeessa, jonka otsikkona on ”uudet yrityksen piirteiden mukaiset ulkoisen kaupan tilastoindikaattorit”, pyritään kehittämään indikaattoreita, joissa yhdistetään ulkoisen kaupan ja yritystilastojen muuttujia, ja testaamaan uusien indikaattoreiden keruun toteutettavuutta. Näillä indikaattoreilla on tarkoitus tarjota yleiskatsaus kansainvälisen kaupan alalla toimivien yritysten rakenteeseen ja näin antaa käyttäjille mahdollisuus analysoida kaupan vaikutusta yritysten tuotantoon, työllisyyteen ja suorituskykyyn. Sen lisäksi, että etsitään uusia indikaattoreita, jotka tarjoavat erilaisia tietoja sisäiseen kauppaan osallistuvista eurooppalaisista yrityksistä, ollaan parhaillaan kehittämässä myös menetelmäpuitteita uusien indikaattoreiden kokoamista varten. Tätä toimintaa tuetaan sopimuksella ja avustuksilla.

- Kolmannen hankkeen aiheena on ”tieto- ja viestintäteknologian käyttöä koskevien mikrotietojen linkittäminen”, ja siinä pyritään kehittämään mikrotietojen linkittämiseen liittyvää toimintatapaa, jotta kansallisten tilastolaitosten saatavilla olevat perusmikrotiedot, jotka koskevat yritysten tieto- ja viestintätekniikan käytön talousvaikutuksia, saadaan tehokkaampaan käyttöön. Tämän työn toteuttamista varten on valmisteltu ESSnet-verkosto.

Hankkeessa ”nykyaikaisten yritystilastojen menetelmät (optimaalinen otanta, mallipohjainen estimointi, tietojen integrointi)” pyritään laatimaan ja dokumentoimaan nykyaikaisia yritystilastoja varten menetelmiä, joilla edistetään resurssien tehokasta käyttöä ja tulosten korkeatasoista vertailtavuutta eri maiden ja alojen välillä. ESSnet-verkosto perustettiin laatimaan parhaita toimintatapoja joillekin kehitystyön kohdealoille (kuten uudet tietojen keruun työkalut, mallintaminen, eurooppalaiset toimintatavat) ja laatimaan Euroopan yritystilastoja varten käsikirja (vuoden 1997 käsikirjan päivitys), jossa otetaan huomioon muiden (MEETS-) hankkeiden tulokset ja menetelmäsuositukset joillakin parhaillaan kehitystyön kohteena olevilla aloilla.

Hyödynnetään entistä paremmin tietoja, joita on jo saatavilla taloussektorilla

Jotta vastaajille koituvaa rasitetta voitaisiin pienentää, olisi yritystilastojen kokoamiseen käytettävä taloustietoja, jotka ovat jo saatavilla. Näitä ovat esimerkiksi veroviranomaisten keräämät tiedot ja kirjanpitopuitteiden mukaisesti tuotetut tiedot. Euroopan tilastoasetuksessa[3] (24 artikla) annetaan kansallisille tilastolaitoksille lupa käyttää hallinnollisia lähteitä siinä määrin kuin niiden sisältämät tiedot ovat tarpeen Euroopan tilastojen kehittämisen, tuotannon ja levittämisen vuoksi. Monia menetelmiin liittyviä ja käytännön ongelmia on kuitenkin yhä jäljellä.

Tämän ongelman ratkaisemiseksi käynnistettiin vuonna 2009 ESSnet-verkosto, joka käsittelee hallinnollisten ja kirjanpitotietojen parempaa käyttöä yritystilastoja varten ja jatkaa työtään vuoteen 2013 asti. Tämän ESSnet-verkoston tärkeimpinä tavoitteina on tutkia mahdollisuuksia hallinnollisten tietojen laajempaan käyttöön yritystilastoja varten, toimittaa parhaita toimintatapoja kansallisten tilastolaitosten saataville ja valmistella suosituksia tälle alalle. Työssä keskitytään arvioimaan yhteisiä ongelmia, joita syntyy käytettäessä erilaisia tietolähteitä yritystilastojen tuottamiseen.

Kehitetään tietojen poimintaa, siirtämistä ja käsittelyä tehostavia välineitä

Yksi mainitsemisen arvoinen hanke on aiheeltaan ”tullitietojen käytön parantaminen ulkoisen kaupan tilastoissa (Extrastat)”. Extrastat perustuu tulli-ilmoituksista kerättyihin tietoihin, ja siihen vaikuttavat uudistetun tullikoodeksin aiheuttamat muutokset.[4] Extrastat-asetusta[5] on muutettu, jotta voitaisiin valmistautua näihin muutoksiin, ja jäsenvaltioille on myönnetty avustuksia toimiin, joilla tuetaan uuden asetuksen täytäntöönpanoa.

Kansallisille tilastolaitoksille myönnettiin erillisiä avustuksia hanketta ”yhdistetyn nimikkeistön käytön helpottaminen” varten, jotta tuettaisiin Intrastat-ilmoitusten tekijöille tarkoitettujen yhdistettyä nimikkeistöä koskevien apuvälineiden laadintaa.

Valmistelutyö on käynnistynyt hanketta ”tiedonsiirron helpottaminen yrityksistä kansallisille tilastolaitoksille” varten. Siinä pyritään kartoittamaan mahdollisuuksia yksinkertaistaa tiedonsiirtoa yrityksistä kansallisille tilastoviranomaisille.

Tavoite 4: Uudenaikaistetaan Intrastat-järjestelmää

Yhdenmukaistetaan laadunparantamiseen tähtääviä menetelmiä yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä

Instrastat-asetuksen muutos[6] hyväksyttiin vuonna 2009. Tällä tarkistuksella yksinkertaistettiin Intrastat-järjestelmää siten, että jäsenvaltiot voivat antaa kauppiaille enemmän vapautuksia ilmoitusvelvoitteista. Koska tämä johtaa tiedonkeruun kattavuuden heikentymiseen, tarvitaan toimenpiteitä, joilla varmistetaan tietojen laatu. Tässä toimessa on käynnistetty kaksi laadunparannushanketta. Nämä hankkeet ovat samalla välttämätön ennakkoedellytys mahdollisille lisätoimenpiteille, joilla yksinkertaistamista jatketaan.

Ensimmäinen hanke on nimeltään ”tietojen laadun parantaminen yksinkertaistetussa Intrastat-järjestelmässä”, ja siinä pyritään kohentamaan tietojen laatua laatimalla ja panemalla täytäntöön yhdenmukaisia menetelmiä ja toimintatapoja. Menetelmäohjeita on kehitetty palvelusopimuksen kautta, ja laadunparannustoimien toteuttamiseen on myönnetty avustuksia.

Toisen hankkeen nimenä on ”Instrastatin epäsymmetrisyyksien vähentäminen”, ja tavoitteena on asteittain ja pysyvästi vähentää EU:n sisäisen kaupan tilastojen epäsymmetrisyyksiä yksityiskohtaisella ja aggregoidulla tasolla. Vuonna 2009 tehtiin alustava EU:n laajuinen täsmäyttämiskierros. Täsmäyttämiskierros koostui koordinoiduista kahdenvälisistä tutkimuksista, joita jäsenvaltiot toteuttivat tietojen kaikkien yksityiskohtaisemmalla tasolla. Täsmäyttämiskierroksen ansiosta useita merkittäviä epäsymmetrisyyksiä ratkaistiin joko korjaamalla tai estämällä ne vastaisuudessa. Lisäksi tunnistettiin eräitä erityisiä kauppavirtoja, jotka vaativat lisää menetelmätyötä. Jäsenvaltioille myönnettiin avustuksia.

Hallinnollisten tietojen tehokkaampi käyttö

Tämän toimen tavoitteena on tehostaa hallinnollisten tietojen käyttöä jäsenvaltioissa Intrastat-tilastojen tuotannon yhteydessä. Intrastat vastaa noin puolesta EU:n yrityksille koituvaa tilastorasitetta. Absoluuttisesti mitattuna tilastojen kokonaisrasite on sangen pieni (vähemmän kuin 1 % hallinnollisesta kokonaisrasitteesta), mutta rasite koetaan edelleen suureksi. Jos Intrastatin osalta toimivaltaiset kansalliset viranomaiset voisivat enemmän käyttää saatavilla olevia hallinnollisia tietoja, sekä todellista että koettua rasitetta voitaisiin pienentää. Avustuksia on myönnetty seuraavien tietokantojen linkittämistä varten: Intrastat, alv ja alv-tietojen vaihtojärjestelmä (VIES).

Parannetaan ja helpotetaan tiedonvaihtoa Intrastat-järjestelmässä

Toimia, joilla nykyaikaistetaan tietojen keruuta sähköisin keinoin ja internet-tekniikkaa hyödyntäen, jatkettiin ja näihin liittyviä työkaluja otettiin käyttöön. Merkittävä panostus tehtiin tietojen validointiin ja toimittamiseen käytettävien automaattisten prosessien alalla sekä edistyneiden tilastokäsitteiden soveltamisessa virheiden havaitsemiseen ja automaattiseen korjaamiseen.

Päätelmät

Päätöksen 1297/2008/EY ja huhtikuussa 2009 tapahtuneen ensimmäisen työohjelman hyväksymisen jälkeen on käynnistetty yli 25 hanketta neljän MEETS-tavoitteen saavuttamiseksi. Merkittävää edistymistä on saavutettu yhteistyöverkostojen perustamisessa, ja ne toimivat nyt seuraavilla kuudella tärkeimmällä alalla: käsitteiden ja menetelmien johdonmukaisuus, suurten ja monitahoisten monikansallisten yritysryhmien profilointi, mikrotietojen linkitys ja tietojen varastointi tilastotuotannossa, tieto- ja viestintätekniikan käyttöä koskevien mikrotietojen linkitys, nykyaikaisten yritystilastojen menetelmät sekä hallinnollisten ja tilinpitotietojen käyttö. Lisäksi on käynnistetty useita hankkeita, joilla tuetaan EuroGroups Registerin kehittämistä ja toteutusta jäsenvaltioissa. On kuitenkin syytä mainita, että jäsenvaltioiden mahdollisuudet vastata verkostojen aiheuttamista lisääntyneistä koordinointitoimista ovat rajalliset.

Kaikki toteutetut ja valmistuneet tutkimukset arvioidaan yhdessä komission keskeisten sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa. Kehitetyistä uusista menetelmistä tehdään pilottihankkeita. Merkitykseltään vähäisempien alojen tunnistaminen liitetään painopisteiden asettamista koskevaan Eurostatin yleisstrategiaan. Strategia pohjautuu komission tiedonantoon Euroopan parlamentille ja neuvostolle vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla.[7]

Asianmukainen EU-rahoitus on turvattu kahdella vuosikohtaisella työohjelmalla, jotka komissio on hyväksynyt, jotta jäsenvaltioita voitaisiin auttaa saavuttamaan tavoitteet, jotka koskevat yrityksille koituvan rasitteen vähentämistä, ja jotta Euroopan tilastojärjestelmä kykenisi vastaamaan uusiin tilastotietoja koskeviin tarpeisiin. Yhteisrahoituksena on myönnetty 31 avustusta, joiden kokonaissumma on noin 13,5 miljoonaa euroa, ja yhteensä noin 1,5 miljoonan euron arvosta on teetetty ulkoisia tutkimuksia alihankintana. Lisäksi on rahoitettu työpajoja ja työryhmiä, joissa on kehitetty toimia.

Toimien monitahoisuuden vuoksi niitä kaikkia jatketaan ja yksityiskohtaisempaa tietoa saavutetusta edistymisestä annetaan vuosikertomuksissa, joita laaditaan vuoteen 2013 asti.

[1] KOM(2009) 404.

[2] EUVL L 61, 5.3.2008, s. 6.

[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 223/2009, annettu 11. maaliskuuta 2009, Euroopan tilastoista sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1101/2008, yhteisön tilastoista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97 ja Euroopan yhteisöjen tilasto-ohjelmakomitean perustamisesta tehdyn neuvoston päätöksen 89/382/ETY, Euratom kumoamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164)

[4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 450/2008, annettu 23. huhtikuuta 2008, yhteisön tullikoodeksista (EUVL L 145, 4.6.2008, s. 1).

[5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 222/2009, annettu 11. maaliskuuta 2009, jäsenvaltioiden välistä tavarakauppaa koskevista yhteisön tilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 638/2004 muuttamisesta (EUVL L 87, 31.3.2009, s. 160).

[6] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 638/2004, 31. maaliskuuta 2004 (EUVL L 102, 7.4.2004, s. 1)

[7] KOM(2006) 693 lopullinen, 14. marraskuuta 2006 (EUVL C 78, 11.4.2007, p. 8).