Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT—EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta



Virallinen lehti nro C 012 , 17/01/2003 s. 0019 - 0026



Lausunto nro 12/2002 neuvoston asetusehdotuksesta, joka koskee yhdeksänteen Euroopan kehitysrahastoon 23. kesäkuuta 2000 Cotonoussa allekirjoitetun AKT-EY-kumppanuussopimuksen nojalla sovellettavaa varainhoitoasetusta (annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla) (2003/C 12/02) SISÄLLYS >TAULUKON PAIKKA> EUROOPAN YHTEISÖJEN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 248 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen, joka allekirjoitettiin Cotonoussa (Beninissä) 23. kesäkuuta 2000, jäljempänä 'AKT-EY-sopimus'(1), ottaa huomioon 27 päivänä marraskuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/822/EY merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön, jäljempänä 'merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosopimus'(2), ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen AKT-EY-sopimuksen mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä 'sisäinen sopimus', ja erityisesti sen 31 artiklan, jossa on säännökset tilintarkastustuomioistuimelta pyydettävästä lausunnosta(3), ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2002 päivätyn komission ehdotuksen(4), ottaa huomioon neuvoston tilintarkastustuomioistuimelle 23. heinäkuuta 2002 osoittaman kyseistä ehdotusta koskevan lausuntopyynnön, ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON: ALKUHUOMAUTUKSET Johdanto 1. Tilintarkastustuomioistuin haluaa muistuttaa, että tämä lausunnon laatimiseen on ollut käytettävissä hyvin lyhyt aika. Yhdeksättä EKR:a koskeva varainhoitoasetus on saatava hyväksyttyä vuoden 2002 loppuun mennessä, jotta sitä voitaisiin tosiasiallisesti soveltaa vuoden 2003 alusta. Neuvoston yksiköt ovat jo pitkällä lainsäädäntömenettelyssä asetuksen antamiseksi. Siksi lausunnossa keskitytään perusluonteisiin huomautuksiin eikä välttämättä ehdoteta vaihtoehtoista säännöstekstiä. Yhteys yleiseen varainhoitoasetukseen 2. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että varainhoitoasetusta koskevaan luonnokseen on otettu sujuvasti mukaan yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen uudistuksen yhteydessä tehdyt muutokset, jotka ovat sovellettavissa EKR:jen yhteydessä. Osa tehdyistä muutoksista on järkeenkäyviä vain budjettijärjestelmän yhteydessä, eikä niiden siirtäminen rahastojen yhteyteen ole helppoa (ks. esimerkiksi kohdat 15.a, 15.c, 15.d ja 35). Toisaalta luonnoksesta puuttuu joitakin yleisen varainhoitoasetuksen kohtia, joita olisi pitänyt soveltaa EKR:oon (ks. esimerkiksi kohdat 7, 8, 15.b ja 17-19). 3. Tilintarkastustuomioistuin ei aio palata niihin säännöksiin, joita se piti ongelmallisina antaessaan yleisen varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimista koskevaa lausuntoa, jota ei ole otettu riittävän hyvin huomioon. Vaikka tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tilinpäätöksen laatimista ja tarkastamista varten tarvitaan yhdenmukainen lähestymistapa, se pitää tilien ulkoisen tarkastuksen aikataulun epärealistista muuttamista edelleen ongelmana. Uudistusten tarve, jotta varainhoitoasetus olisi sovellettavissa kaikkiin peräkkäisiin EKR:ihin 4. Tähän saakka jokaisella EKR:lla on ollut erilainen varainhoitoasetus, mistä on aiheutunut lukuisia haittoja: a) vaikka kyseiset asetukset ovat hyvin samankaltaisia, ne ovat kaikki sisällöltään erilaisia; b) EKR:n toteuttaminen on mahdotonta niin kauan, kuin sitä koskevaa varainhoitoasetusta ei ole lopullisesti vahvistettu; c) samanaikaisesti toteutetaan useita EKR:ja (yksi on alkuvaiheessa, toinen keskivaiheessa ja muut vielä loppuvaiheessa), minkä vuoksi on sovellettava useita erilaisia varainhoitoasetuksia samanaikaisesti aina EKR:sta riippuen; d) joitakin hankkeita rahoitetaan kahdesta tai jopa kolmesta eri EKR:sta, ja tällöin eri varainhoitoasetusten säännöt saattavat olla ristiriitaisia keskenään. 5. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa, että lainsäätäjä olisi uudistusmielinen ja antaisi yhden ainoan varainhoitoasetuksen, jota sovellettaisiin kaikkiin nykyisiin ja tuleviin EKR:ihin. Tätä asetusta voitaisiin yleisen varainhoitoasetuksen tapaan muuttaa aina, kun se osoittautuisi tarpeelliseksi. Näin taattaisiin tietty jatkuvuus ja vältettäisiin riski, että EKR:jen toteuttaminen keskeytyisi; lisäksi rahastojen hallinnointi yksinkertaistuisi huomattavasti. Tarve saada yksinkertainen, selkeä ja suoralta kädeltä ymmärrettävissä oleva varainhoitoasetus 6. Edellä mainittu kaikkiin EKR:ihin sovellettava varainhoitoasetus olisi laadittava tavoitteena yksinkertainen ja selvä säännösteksti, jossa keskityttäisiin EKR:jen toteuttamisen kannalta olennaisiin säännöksiin: a) nykyiseen luonnokseen on otettu sellaisenaan "ohjeellisina" sisäisen sopimuksen säännöksiä, mistä saattaa aiheutua sekaannuksia kahden kyseisen säännöstekstin välille, jos toista muutetaan ja toista ei (esimerkki: 6 artiklan 3 kohta); b) luonnokseen on otettu myös joitakin muita sisäisen sopimuksen määräyksiä, mikä saattaa aiheuttaa edellä mainittujen sekaannusten lisäksi tulkintaeroja, sillä kahden kyseisen tekstin sanamuoto on erilainen (esimerkki: 6 artiklan 1 kohdan b alakohta ja 2 kohta); c) lisäksi luonnoksessa viitataan muualla kuten AKT-EY-sopimuksessa tai sen liitteessä IV määriteltyihin käsitteisiin tai menettelyihin, minkä vuoksi luonnoksen tekstiä on hyvin vaikea ymmärtää suoraan (esimerkki: 9 artiklan 1 kohta); d) olisi suotavaa, että varainhoitoasetuksessa mainittaisiin vain sellaiset käsitteet ja menettelyt, jotka ovat välttämättömiä EKR:jen toteuttamisen kannalta; komissiolla on mahdollisuus koota yhteen yksittäiseen asiakirjaan ne säännöt ja päätökset, jotka tiettynä ajankohtana muodostavat EKR:jen toteuttamiseen sovellettavan kattavan oikeusperustan. TÄRKEIMMÄT HUOMAUTUKSET Moitteettoman varainhoidon periaate 7. Päätöksenteon tehostamiseksi 4 artiklassa olisi säädettävä ennalta suoritettavien arviointien(5) lisäksi myös ohjelmien ja toteutettujen toimien jälkiarvioinneista, joiden pitäisi olla komission määrittämien suuntaviivojen mukaisia (ks. AKT-EY-sopimuksen liitteessä IV oleva 3 artikla sekä yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 27 artiklan 4 kohta). 8. Väärinkäytösten ja säännönvastaisuuksien riskien estämiseksi komission olisi säädettävä, että niiden varalta tarkoitetut toimenpiteet mainitaan ohjelmien ja toimien hyväksymisen yhteydessä (ks. yleiseen varainhoitoasetukseen sovellettavan varainhoitoasetuksen 28 artiklan 3 kohta). EKR:n varojen ja avustusosuuksien muodostuminen ja rakenne 9. Varoja koskevassa II osastossa käsitellään varoja (6 artikla) ja EKR:n menojen tiettyjä näkökohtia (7 artikla) ilman selkeää erittelyä. Olisi suotavaa miettiä uudelleen joko otsikkoa tai tekstin sisältöä. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa otsikoksi "EKR:n varojen ja menojen muodostuminen ja rakenne" ja kyseisen kohdan laatimista selvärakenteisesti siten, että siinä käsitellään toisaalta EKR:n varojen muodostumista, jakautumista ja käyttöön asettamista ja toisaalta "avustusosuuksien" muodostumista ja jakautumista. Termi "avustusosuudet", joka käsittää EKR:n menojen suuren ryhmän, on määriteltävä. EKR:n toteuttaminen 10. Sisäisen sopimuksen 11 ja 32 artiklan mukaisesti asetusehdotuksen 9 artiklassa jaetaan EKR:n toteuttamisen tärkeimmät vastuut komission ja Euroopan investointipankin (EIP) kesken. Näin luodaan kaksi toisistaan erillistä hallinnoinnin alaa, joista toinen kuuluu komissiolle ja toinen Euroopan investointipankille. Samalla syntyy ensimmäistä kertaa sellainen menojen ryhmä, joka kyllä kuuluu edelleen tilintarkastustuomioistuimen tarkastettavaksi (tämän asetuksen 112 artiklassa tarkoitetun EIP:n, tilintarkastustuomioistuimen ja komission yhteisen sopimuksen nojalla) mutta jää yhteisön toimivaltaisten viranomaisten vastuuvapausmenettelyn ulkopuolelle. 11. Luvussa 2 on kuvaus erilaisista täytäntöönpanomuodoista eli keskitetystä tai hajautetusta täytäntöönpanosta. Viimeksi mainitussa tapauksessa 14 artiklan 3 kohdassa säädetään, että "komissio toteuttaa kyseisellä lainsäädännöllä sille myönnettyjen toimivaltuuksiensa rajoissa tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai tekee rahoituskorjauksia, jotta se voi hoitaa tehtävät, jotka sille on osoitettu AKT-EY-sopimuksessa". On tärkeää säilyttää tällaiset olennaiset säännökset. Lisäksi ne on laadittava ja pantava täytäntöön siten, että niiden vaikutus on mahdollisimman tehokas. Hallinnointivastuun jakaminen yhteisön ja AKT-maiden kesken ei saa missään tapauksessa merkitä sitä, että komissio vapautuu omasta vastuustaan, joka koskee sen käyttöön asetettujen varojen taloudellista, tehokasta, vaikuttavaa, lainmukaista ja asianmukaista käyttöä. Komission on muun muassa pystyttävä perimään tosiasiallisesti takaisin jäsenvaltioiden viranomaisille tai lopullisille tuensaajille turhaan maksetut määrät. 12. Asetusluonnoksen 3 luvun 18 artiklan 2 kohdassa oleva maininta, jonka mukaan viittauksilla tulojen ja menojen hyväksyjään tai toimivaltaiseen tulojen ja menojen hyväksyjään tai tilinpitäjään tarkoitetaan komission tulojen ja menojen hyväksyjiä tai komission tilinpitäjää jollei toisin ilmoiteta, vahvistaa sen, että yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetusta ei sovelleta suoraan kansallisiin tulojen ja menojen hyväksyjiin tai valtuutettuihin maksajiin (jotka ovat yhteisön kumppanina olevien AKT-valtioiden viranomaisia). Samoin 35 ja 37 artiklaa, jotka koskevat tulojen ja menojen hyväksyjien ja tilinpitäjien taloudellista vastuuta, ei sovelleta yhteisön kumppanina olevien AKT-maiden instansseihin. Komission on siksi tärkeää valvoa tilien hyväksymis- ja tarkastamismenettelyjen tai asianmukaisten rahoituskorjausmenettelyjen avulla, että sen kumppanit noudattavat yleissopimuksen tai muiden sopimusten määräyksiä, jotka koskevat EKR:jen rahoittamia toimia. Näin toteutuisi käytännössä AKT-EY-sopimuksen liitteessä IV olevan 37 artiklan 8 kohta, jonka mukaan "valtuutetut maksajat, kansallinen tulojen ja menojen hyväksyjä ... kantavat taloudellisen vastuun, kunnes komissio hyväksyy lopullisesti toimet, joiden täytäntöönpanosta ne vastaavat". On pakko todeta, että kyseisiä tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyjä tai rahoituskorjausmenettelyjä ei käsitellä riittävän selvästi EKR:n toteuttamista koskevassa säännöstössä. 13. Kun on kyse toimivaltuuksien siirrosta, yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan(6) harkintavaltaa ei voida siirtää lainkaan; ainoastaan toimeenpanovaltaa voidaan siirtää, ja sitäkin vain selvästi määritettyyn rajaan saakka. Tämän periaatteen olisi selvästi käytävä ilmi varainhoitoasetuksesta: a) 15 artiklan 2 kohdan ensimmäisestä alakohdasta olisi poistettava sana "laaja", sillä komissio voi siirtää kolmansille ainoastaan selvästi määritetyt toimeenpanovaltuudet, joihin ei saa sisältyä missään määrin harkintaa, joka edellyttäisi poliittisia valintoja; b) 15 artiklan 4 kohdan ensimmäisen lauseen tulisi sen yleisen merkityksen vuoksi sijaita heti nykyisen 2 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen(7), ja se pitäisi muotoilla seuraavasti: "siirrettävät toimeenpanotehtävät on määriteltävä tarkasti ja niiden käyttöä on valvottava kokonaisvaltaisesti"; c) rahoituspäätökseen liittyy aina harkintavallan käyttöä kyseessä olevasta rahamäärästä riippumatta(8), eikä sitä siksi voida delegoida. Varainhoitoasetusta koskevan ehdotuksen 15 artiklan 2 kohdan toinen alakohta olisi siksi muotoiltava uudelleen seuraavasti: "52 artiklan 2 kohdassa säädettyjä rahoituspäätöksiä ei voida koskaan delegoida". 14. Asetusehdotuksen 16 artiklan ranskankielisessä versiossa säädetään, että komissio voi siirtää toimeenpanovirastoille "kokonaan tai osittain EKR:n varojen hoidon...", mikä antaa ymmärtää, että EKR:n varojen koko hallinnointi olisi mahdollista delegoida sellaisenaan, vaikka se on vastoin edellä mainitun Meroni-tuomion periaatteita. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa ranskankielisen tekstin lähentämistä englanninkielisen tekstin kanssa ja muuttamista seuraavasti: "... joille voidaan siirtää kokonaan tai osittain yhteisön ohjelman tai hankkeen toimeenpano komission puolesta ja komission vastuulla...". Tällainen sanamuoto olisi lisäksi lähempänä kyseessä olevan asetuksen 16 artiklassa mainittuja toimeenpanovirastoja koskevaa asetusluonnosta, jossa nykymuodossa(9) säädetään, että delegointi on mahdollista ainoastaan "erityisten hankkeiden" ollessa kyseessä (6 artiklan b alakohta). 15. Menoihin sitoutumista koskevat 50-55 artiklat eivät ole riittävän johdonmukaisia, sillä niihin sisältyy epäasianmukaisella tavalla monivuotisten budjettimäärärahojen täytäntöönpanoa koskevia säännöksiä uudesta yleisestä varainhoitoasetuksesta: a) näin ollen 51 artiklan 1 kohdassa, 53 artiklassa, 54 artiklan 4 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa sekä 55 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa käytetään käsitettä "määräraha", joka ei ole kovin sopiva rahastojen yhteyteen; käsite on määriteltävä selvästi EKR:n yhteydessä (ks. kohta 2); b) 53 artiklassa määritellään toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän tehtävät rahoitussitoumuksen hyväksymisen yhteydessä, mutta ei vastaavan oikeudellisen sitoumuksen yhteydessä (muun muassa sen tarkistaminen, "että velvoitetta vastaa rahoitussitoumus"; ks. yleisen varainhoitoasetuksen 78 artiklan 2 kohta); c) 54 artiklan 2 kohdan kolmannessa alakohdassa on yleisestä talousarviosta peräisin oleva säännös (tekee ... yksittäiset sopimukset viimeistään kolme vuotta sen jälkeen kun rahoitussitoumus on tehty), joka ei sano mitään, kun on kyse komission suorasta hallinnoinnista, sillä tämäntyyppinen säännös sisältyy hallinnoinnin hajauttamista AKT-maissa koskevaan 55 artiklan 4 kohdan a alakohtaan; d) 54 artiklan 4 kohdan toisessa ja kolmannessa alakohdassa käytetty ilmaisu "määrärahojen mahdollinen peruuttaminen" ei sano mitään, kun on kyse rahastoista, sillä niiden yhteydessä ei ole käytössä termiä "määräraha" eikä "avustusosuuden" peruuntuminen ole helposti kuviteltavissa; e) 54 artiklan 4 kohdan kolmannesta alakohdasta on poistettava ilmaisu "tämän jälkeen", joka antaa ymmärtää, että varojen purkamisen jälkeen on kolme vuotta maksuaikaa, mikä on mahdotonta käsittää. Toinen ja kolmas alakohta koskevat erilaisia tilanteita. On siis määriteltävä ajankohta, josta alkaen kolmannessa alakohdassa mainitun kolmen vuoden määräaika lasketaan; f) 54 artiklan 5 kohta ja 55 artiklan 5 kohta on tarkistettava ja muotoiltava siten, että niissä säilyy ajatus, jonka mukaan tilien on oltava avoimet siihen saakka, kunnes toimea ei ole lopullisesti tarkastettu ja hyväksytty; kyseisistä säännöksistä ei kuitenkaan saa välittyä ajatus, että varojen purkamista voidaan lykätä, vaikka saatavilla olisi tiedot, joiden perusteella voidaan mukauttaa - ja useissa tapauksissa alentaa - yhteisön asianomaisen velvoitteen tasoa. On vältettävä varojen turhaa jäädyttämistä, jos niitä voitaisiin käyttää muihin hankkeisiin. Sisäinen tarkastus 16. Asetusluonnoksen 71 artiklan 4 kohdassa olisi aiheellista säätää, että tilintarkastustuomioistuimelle on toimitettava vuosittain kertomus, jossa esitetään yhteenveto tehtyjen sisäisten tarkastusten lukumäärästä ja tyypistä. Julkiset hankinnat 17. Olisi suotavaa sisällyttää asetukseen luku, joka koskee "takuita ja valvontaa", samaan tapaan kuin asiasta on säännökset yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 103 artiklassa. 18. Tilintarkastustuomioistuimen mukaan olisi hyvä täsmentää, että säännöksistä, jotka koskevat hankintamenettelyyn osallistumisen poissulkemista, määrätään Cotonoun sopimuksen(10) liitteessä IV olevan 28, 29 ja 30 artiklan täytäntöönpanoa koskevassa AKT-EY-ministerineuvoston päätöksessä. 19. Myöntämismenettelyjen parantamiseksi olisi säädettävä sellaisen keskustietokannan perustamisesta, joka sisältäisi tiedot ehdokkaista ja tarjoajista (ks. yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 95 artikla). On lisäksi tärkeää antaa säännökset, joiden mukaan hankintaviranomainen voi sopimuksen allekirjoittamiseen asti joko luopua sopimuksen tekemisestä tai peruuttaa hankintamenettelyn, ilman että ehdokkaat tai tarjoajat voisivat vaatia minkäänlaista korvausta (ks. yleiseen varainhoitoasetukseen sovellettavan varainhoitoasetuksen 101 artikla). Julkisoikeudellisen laitoksen valvonnassa toteutettavat toimet 20. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 80 artiklan 3 kohtaan esitetyt säännökset luovat julkisoikeudellisen laitoksen suorassa valvonnassa toteutettaville toimille - jotka ovat koko ajan yleistyvä hallinnointitapa - oikeudellisen perustan, joka niiltä aikaisemmin puuttui. Tilinpäätöksen esittäminen 21. Tilintarkastustuomioistuimen toimintaan vaikuttavat päivämäärät eivät ole asetusluonnoksen 102, 125 ja 135 artiklassa yhteensopivat varainhoitoasetuksen vastaavien päivämäärien kanssa: a) 102 artiklassa vaaditaan toimittamaan selvitys varainhallinnosta kuukautta myöhemmin kuin alustava tilinpäätös, jonka yhteydessä se tulisi toimittaa 96 artiklan 2 kohdan mukaan; kyseinen selvitys olisi toimitettava yhdessä alustavan tilinpäätöksen kanssa 31. maaliskuuta; b) sama koskee 125 artiklassa EIP:n hallinnoimien varojen hoitoa koskevan kertomuksen toimittamista: kertomus olisi toimitettava komissiolle viimeistään 28. helmikuuta; c) 135 artiklassa päivämäärät, joita on noudatettava siirtymäkauden aikana edellisissä kohdissa mainittujen varainhoitoa koskevien kertomusten toimittamisessa, olisi yhdenmukaistettava yleisen varainhoitoasetuksen päivämäärien kanssa siten, että kertomukset esitettäisiin alustavan tilinpäätöksen yhteydessä eikä vasta myöhemmin; d) 135 artiklan a alakohta pitäisi muotoilla seuraavasti: "30 päivä huhtikuuta 102 artiklan osalta"; e) 135 artiklan g alakohta pitäisi muotoilla seuraavasti: "31 päivä maaliskuuta ja 15 päivä syyskuuta 125 artiklan osalta". Tilien tarkastaminen 22. Tilintarkastustuomioistuin ehdottaa seuraavia muutoksia 115 artiklaan: a) 115 artiklan 1 kohtaan olisi suotavaa lisätä "Euroopan yhteisön perustamissopimus" ennen "AKT-EY-sopimusta". Perustamissopimus on merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta tehdyn päätöksen(11) samoin kuin yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen itsensä(12) oikeudellinen perusta. Olisi lisäksi aiheellista mainita "sisäinen sopimus", joka muodostaa niinikään oikeudellisen perustan yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetukselle (ks. asetuksen neljäs perustelukappale); b) Cotonoun sopimuksessa määrätään, että eri välittäjät (kansalliset tulojen ja menojen hyväksyjät, valtuutetut maksajat jne.) voivat osallistua EKR-varojen hallinnointiin. Kyseessä olevan varainhoitoasetuksen 52 artiklan 4 kohdan ja 94 artiklan 2 kohdan mukaan EKR-varoista maksetun rahoituksen tai rahoitustuen saajat kuuluvat tilintarkastustuomioistuimen toimittamien tarkastusten piiriin. On siksi syytä muuttaa(13) 115 artiklan 5 kohdan ensimmäistä alakohtaa seuraavasti: "Komissio, EKR:n varoja hallinnoivat elimet Euroopan investointipankkia lukuun ottamatta ja EKR:n varoista maksetun rahoituksen tai rahoitustuen lopulliset saajat avustavat tilintarkastustuomioistuinta...". Saman artiklan viimeistä alakohtaa on puolestaan muutettava seuraavasti: "... ja jotka ovat komission vastuussa olevien yksiköiden, EKR:n varoja hallinnoivien elinten Euroopan investointipankkia lukuun ottamatta tai EKR:n varoista maksettua rahoitusta tai rahoitustukea saavien luonnollisten henkilöiden tai oikeushenkilöiden hallussa"; c) kohdassa 6 olisi täsmennettävä, että tarkastus koskee paitsi "... saamien EKR:n varojen käyttöä" myös niitä varoja, joita "ne ovat hallinnoineet"; d) hallinnoinnin hajauttamisen ollessa kyseessä olisi hyödyllistä lisätä 115 artiklaan ylimääräinen kohta, jossa tuensaajamaiden kansallisia tarkastusviranomaisia kannustetaan osallistumaan kansallisen rahoitusosuuden tarkastukseen. EIP:n hallinnoimia varoja koskevat erityissäännökset 23. Asetusluonnoksen 125 artiklassa on tärkeää, että investointivarojen kuten korkotukien kirjanpito hoidetaan siten, että on mahdollista jäljittää varojen koko kierto niiden saamisesta niiden maksamiseen saakka sekä vielä niiden tuottamiin tuloihin ja mahdolliseen myöhempään takaisinperintään saakka. Kyseisten tietojen perusteella on joka tapauksessa pystyttävä antamaan 96 artiklassa tarkoitettua EKR:n tilinpäätöstä laadittaessa kokonaiskuva kaikista hallinnointitoimista. Luonnoksen 125 ja 96 artiklassa on ilmoitettava tämä hyvin selväsanaisesti. 24. Asetusluonnoksen 126 artiklassa "EIP:n omat säännöt" eivät saisi merkitä rajoitusta vaan niitä pitäisi soveltaa noudattaen EKR:n hallinnointia koskevia yleisiä sääntöjä, muun muassa AKT-valtioiden kanssa tehtyjä kumppanuussopimuksia, sisäistä sopimusta ja varainhoitoasetusta(14). 25. Asetusluonnoksen 129 artiklan 2 kohdassa olisi suotavaa täsmentää, että "aikaisemmista EKR:ista jääneillä varoilla rahoitetaan uusia hankkeita, ohjelmia..."; näin vältettäisiin jäljelle jääneiden varojen käyttö vaikeuksissa olevien hankkeiden elvyttämiseen. Vastuuvapaus 26. Kuten kohdasta 10 ilmenee, vastuuvapautta koskevat artiklat ja erityisesti 119 artiklan 2 kohta rajoittavat parlamentin myöntämän vastuuvapauden koskemaan vain komission hoitamaa hallinnointia. Tilintarkastustuomioistuin pitää valitettavana, että EIP:n hallinnoimat toimet eivät sisäisen sopimuksen (32 artiklan 3 ja 5 kohdan) vuoksi sisälly neuvoston ja parlamentin suorittaman vastuuvapausmenettelyn piiriin, vaikka kyseiset toimet suorittaa Euroopan investointipankki yhteisön puolesta ja sen vastuulla (sisäisen sopimuksen 11 artiklan 2 kohta) EKR:n varoista. Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa, että nämä varat ovat itse asiassa peräisin eurooppalaisten veronmaksajien kukkarosta eikä rahoitusmarkkinoilta. Yhdeksännen EKR:n voimassaoloaika 27. Asetusluonnoksen 136 artiklan 2 kohtaa, jossa esitetään sisäisen sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan sisältö, olisi aiheellista selventää. Siinä ilmoitetaan itse asiassa, että "jäsenvaltioiden on ennen EKR:n voimassaolon päättymistä asetettava päivämäärä, jonka jälkeen EKR:n varoista ei enää saa tehdä sitoumuksia". 28. Ylemmän tason tekstit kuten AKT-EY-sopimus, sen liitteenä oleva rahoituspöytäkirja sekä sisäinen sopimus vahvistavat EKR:n ja muun muassa yhdeksännen EKR:n voimassaoloajaksi viisi vuotta 1. maaliskuuta 2000 lähtien (AKT-EY-sopimuksen 95 artikla; rahoituspöytäkirjan 1 kohta; sisäisen sopimuksen 35 artiklan 3 kohta). Rahoituspöytäkirjassa (5 kohta) ja sisäisessä sopimuksessa (1 artiklan 2 kohdan c alakohta) mainitaan lisäksi, että kyseisen pöytäkirjan kokonaissumma, johon on lisätty edellisten EKR:jen jäännös, koskee ajanjaksoa 2000-2007. EKR:n voimassaoloaika on siis tarkalleen ottaen viisi vuotta. Käytännössä aika näyttää pidentyneen seitsemäksi vuodeksi. Lisäksi useiden säännösten mukaan on toimittava niin, että kun sitoumus on tehty, toimet pannaan täytäntöön ja ne johtavat maksuihin seuraavina vuosina. 29. Tässä yhteydessä näyttää siltä, että 136 artiklan 2 kohta on mahdollista tulkita ainakin kahdella eri tavalla: - ensimmäinen tulkintatapa: ennen 1. maaliskuuta 2005, joka on yhdeksännen EKR:n voimassaolon virallinen päättymispäivä, jäsenvaltiot vahvistavat päivämäärän, jonka jälkeen EKR:n varoista ei saa enää tehdä sitoumuksia; kyseinen ajankohta ei voi olla 31. joulukuuta 2007 jälkeen, sillä rahoituspöytäkirjan 5 kohdan mukaan yhdeksäs EKR saa olla voimassa enintään siihen saakka, - toinen tulkintatapa: ennen 31. joulukuuta 2007, joka on yhdeksännen EKR:n voimassaolon päättymispäivä käytännössä rahoituspöytäkirjan 5 kohdan säännösten seurauksena, jäsenvaltiot vahvistavat päivämäärän (vuonna 2008, 2009 tai paljon myöhemmin), jonka jälkeen yhdeksännen EKR:n varoista ei enää saa tehdä sitoumuksia. 30. Myös muut tulkintatavat näyttävät mahdollisilta. On siis tärkeää muotoilla 136 artikla uudelleen siten, että vältetään moniselitteisyys. TEKNISET HUOMAUTUKSET Varainhoitoasetuksen rakenne 31. Asetusluonnoksen 9 artiklan pitäisi olla heti varainhoitoasetuksen alussa ennen otsikkoa "ENSIMMÄINEN OSA", sillä se on hyvin yleisluontoinen. Jos artikla olisi heti ensimmäisenä yhdeksänteen EKR:oon sovellettavassa varainhoitoasetuksessa, lukija ymmärtäisi jo alussa, että koko ensimmäinen osa (1-120 artiklat) koskee yksinomaan komission hallinnoimia EKR-varoja ja toinen osa (121-128 artiklat) EIP:n hallinnoimia EKR-varoja (9 artiklan 3 kohta). Näin asiaa ei tarvitsisi ilmoittaa toiseen kertaan (artiklassa 40). Tilintarkastustuomioistuin toteaa kuitenkin, että osa ensimmäisen osan säännöksistä voi koskea myös EIP:a (esimerkiksi EKR:n tilinpäätöksen laatimista koskeva 96 artikla). 32. Asetusluonnoksen 41 artiklan 3 kohdan toinen alakohta ja 4 kohdan kolmas alakohta eivät ole oikealla paikallaan varainhoitoasetuksen ensimmäisessä osassa, joka koskee pelkästään komission hallinnoimia toimia. Kyseisen artiklan 3 kohdan toinen alakohta on jo asianmukaisesti 122 artiklan 1 kohdassa, ja se voidaan siksi poistaa. Saman artiklan 4 kohdan kolmas alakohta pitäisi siirtää 122 artiklaan. Terminologia 33. III osaston otsikko on epäsopivasti "EKR:n varojen hoito"; se on AKT-EY-sopimuksessa ja sisäisessä sopimuksessa käytettyä termistöä. Otsikon tulisi olla pikemminkin "EKR:n toteuttaminen", sillä todellisuudessa kyse on olennaisesti menojen toteuttamisesta. 34. Menoja koskevassa 6 luvussa käsitellään paitsi menoihin sitoutumista myös niiden vahvistamista, hyväksymistä ja maksamista. Olisi näin ollen suotavaa muuttaa 49 artiklan 2 kohtaa seuraavasti: menoihin sitoutumista sekä menojen vahvistamista, hyväksymistä ja maksamista koskevat ... päätökset ja menettelyt. 35. Useissa artikloissa(15) termi "määräraha" on otettu sellaisenaan yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, eikä se tunnu sopivalta käytettäväksi rahaston yhteydessä. 36. "Avustusosuuksien" määritelmää ei ole annettu kyseessä olevassa varainhoitoasetuksessa (ks. kohta 9). 37. Asetusluonnoksen useissa artikloissa(16) viitataan "varainhoitovuoteen". Koska EKR:oon ei sovelleta vuotuisuuden periaatetta sellaisenaan, olisi syytä määritellä varainhoitovuosi(17), kuten on tehty yleisen talousarvion kohdalla (ks. EY:n perustamissopimuksen 272 artikla). Se voitaisiin tehdä lisäämällä 8 artiklan 1 kohtaan seuraava lause: "varainhoitovuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta". 38. EKR:n varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt puuttuvat. Olisi korvattava 35 artiklassa ilmaisu "noudattamatta ... tätä varainhoitoasetusta ja sen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä" ilmaisulla "noudattamatta tätä varainhoitoasetusta ja yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä, siltä osin kuin ne ovat sovellettavissa(18)". Englanninkielisessä tekstissä olisi lisäksi korvattava ilmaisu "comply with the Financial Regulation" ilmaisulla "comply with this regulation". 39. Asetusluonnoksen ranskankielisen version 51 artiklan 4 kohdan f alakohdassa olisi suotavaa korvata englanninkielinen termi "free lance" vastaavalla ranskankielisellä termillä "indépendants". 40. Asetusluonnoksen 79 artiklan 3 kohdassa olisi suotavaa korvata ilmaisu "mahdollisimman nopeasti" ilmaisulla "15 päivän kuluessa". 41. Asetusluonnoksen 81 artiklan ensimmäisen alakohdan e luetelmakohdassa olisi suotavaa käyttää termejä "menojen ja tulojen hyväksyjän ja tilinpitäjän tehtävät" eikä "tulojen ja menojen hyväksymisen ja maksamisen tehtävät" (ks. yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 58 ja 61 artikla). 42. Asetusluonnoksen 86 artiklan 2 kohdasta on poistettava ilmaisu "budjetti-", sillä se ei kuulu EKR:n varainhoitoasetukseen. 43. EKR:n tilinpäätöksen esittäminen on viime kädessä komission vastuulla, ja olisi suotavaa korvata 96 artiklassa ilmaisu "komissio laatii" ilmaisulla "komissio hyväksyy" ja 100 ja 101 artiklassa ilmaisu "tilinpitäjä laatii" ilmaisulla "tilinpitäjä valmistelee". 44. Asetusluonnoksen 124 artiklassa olisi korvattava epätarkka termi "säännöllisesti" termillä "neljännesvuosittain". Johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän ja kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän käsitteet 45. Olisi suotavaa poistaa 19 artiklan 1 ja 2 kohdat, jotka vaikuttavat turhilta, sillä komissiossa toimivan johtavan tulojen ja menojen hyväksyjän käsite on määritelty 19 artiklan 3 kohdassa ja sitä seuraavissa kohdissa ja AKT-valtioissa toimivan kansallisen tulojen ja menojen hyväksyjän käsite määritellään Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevassa 35 artiklassa. Hyväksymismerkintä 46. Asetusluonnoksen 57 artiklan 3 kohdassa "hyväksymismerkintä" pitäisi varustaa toimivaltaisen tulojen ja menojen hyväksyjän allekirjoituksen lisäksi myös päivämäärällä. Menojen hyväksyminen ja maksaminen 47. Menojen hyväksymistä ja maksamista koskevissa 60-68 artikloissa ilmeni aihetta seuraaviin teknisiin huomautuksiin: a) loogisesti ajatellen 61 artiklan b alakohdassa tulojen ja menojen hyväksyjän on varmistuttava maksumääräyksen ja "vastaavan oikeudellisen sitoumuksen" eikä "rahoitussitoumuksen" yhdenmukaisuudesta; b) 62 artiklaan olisi syytä lisätä kohta, jossa mainitaan "tarkastetut tositteet"; c) 62 artiklan d ja e alakohdassa ei ole tarpeellista viitata rahoitussitoumukseen vaan viittaukset oikeudelliseen sitoumukseen riittävät (d alakohdan poistaminen ja e alakohdan muuttaminen); d) ranskankielisen version 64 artiklan 1 kohdassa olisi korvattava todisteita tarkoittava ilmaisu "démonstration" ilmaisulla "preuves"; e) ranskankielisen tekstin 64 artiklan 3 ja 4 kohdat eivät ole selviä termin "s'imputer" vuoksi; ajatuksena on epäilemättä se, että ennakkorahoitus muuttaa aina luonnettaan, kun sitä seuraa välimaksu ja jäljelle jäävä määrä muuttuu kirjanpidossa tämän mukaisesti, samoin kuin välimaksun vähentäminen loppumaksusta muuttaa jäljellä olevaa määrää; f) 66 artiklan 2 kohdassa olisi täsmennettävä, että kahdelta henkilöltä vaadittavaa allekirjoitusta koskevia sääntöjä sovelletaan kaikentyyppisiin "pankkimaksuihin" ja että niissä vaaditaan "toimivaltaisen tilinpitäjän" eikä "EKR:n tilinpitäjän" allekirjoitusta, sillä viimeksi mainitussa tapauksessa menettely vain hankaloituisi turhaan. Avustukset 48. Asetusluonnoksen 90 artiklan 3 kohdassa olisi suotavaa säätää määräaika avustushakemuksiin vastaamiseksi. 49. Asetusluonnoksen ranskankielisen version 94 artiklan 2 kohdassa on syytä poistaa ilmaisu "y compris" (mukaan lukien), sillä petostentorjuntavirasto on toiminnallisesti riippumaton komissiosta. Tilien tarkastaminen 50. Asetusluonnoksen 111 artiklan 2 kohdassa olisi aiheellista liittää tilintarkastustuomioistuimelle toimitettavaan tilisuunnitelmaan 1 kohdassa tarkoitetut kirjanpidossa noudatettavat säännöt ja menetelmät. 51. Asetusluonnoksen 113 artiklassa olisi suotavaa korvata ilmaisu "viipymättä" ilmaisulla "viidentoista arkipäivän kuluessa". Tilintarkastustuomioistuin on antanut tämän lausunnon Luxemburgissa 15. lokakuuta 2002. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Juan Manuel Fabra Vallés presidentti (1) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3. (2) EYVL L 314, 30.11.2001, s. 1, ja EYVL L 324, 7.12.2001, s. 1. (3) EYVL L 317, 15.12.2000, s. 355. (4) KOM(2002) 290 lopullinen, 11.6.2002. (5) Ranskankielisessä tekstissä ilmaisu "appréciation ex ante" on joka tapauksessa korvattava ilmaisulla "évaluation ex ante". (6) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio, 13.6.1958, asia 9/56, Meroni & Co / Haute Autorité. (7) Kesäkuun 25 päivänä 2002 annetun yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1) 54 artiklan 1 kohdan tavoin. (8) Rahoituspäätökseen liittyvä harkintavalta ilmenee erityisesti Cotonoun sopimuksen liitteessä IV olevassa 16 artiklassa: rahoituspäätös edellyttää muun muassa vuoropuhelua asianomaisten AKT-maiden kanssa (2 ja 3 kohta) sekä AKT-EY-komitean kanssa (5 kohdan a alakohta), ja lisäksi vuoropuhelua EKR-komitean kanssa (sisäisen sopimuksen 21 artiklan 1 ja 2 kohta), mikä merkitsee mahdollisuutta hyväksyä alkuperäinen ehdotus, muuttaa sitä tai kieltäytyä siitä (kohta 6). (9) Muutettu ehdotus: neuvoston asetus tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta (KOM(2001) 808 lopullinen - CNS 2000/0337 - EYVL C 103 E, 30.4.2002, s. 253). (10) KOM(2002) 183 lopullinen, 12.4.2002. (11) Ks. alaviite 2 sivulla 2. (12) Ks. tämän lausunnon kohteena olevan ehdotuksen ensimmäinen perustelukappale. (13) Kuten yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 142 artiklassa. (14) Kuten sisäisen sopimuksen 11 artiklan 2 kohdassa määrätään. (15) Ks. 6 artiklan 2 kohta; 51 artiklan 1 kohta; 53 artiklan b kohta; 54 artiklan 4 kohdan toinen ja kolmas alakohta; 55 artiklan 2 kohdan toinen alakohta sekä 61 artiklan d kohta. (16) Ks. 8 artiklan 1 kohta; 3 artiklan a kohta ja 4 kohta; 39 artiklan 1 kohdan kolmas alakohta; 51 artiklan 3 kohta; 54 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta; 85 artiklan 2 kohta; 86 artiklan 2 kohta; 96 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan a ja b alakohta; 98 artiklan h kohta; 99 artiklan 1 kohta; 100 artiklan 1 kohdan a ja b alakohta ja c alakohdan i, ii, iii ja v luetelmakohta; 101 artiklan 1 kohta ja 2 kohdan a, b ja c alakohta; 103 artiklan 3 kohta; 105 artiklan 2 ja 3 kohta; 109 artikla, 110 artiklan 1 kohdan d alakohta ja 5 kohta; 116 artiklan 1 kohta; 119 artiklan 1 ja 3 kohta; 120 artikla, 125 artiklan 2 kohdan toinen alakohta; 135 artiklan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta sekä 2 kohta. (17) Tällaista määritelmää ei löydy myöskään Cotonoun sopimuksesta eikä sisäisestä sopimuksesta, joissa kuitenkin viitataan "varainhoitovuoteen" (ks. muun muassa Cotonoun sopimuksen IV liitteessä olevan 34 artiklan 3 kohta ja sisäisen sopimuksen 10 artiklan 1 kohta). (18) Ne ovat sovellettavissa yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksen 36 artiklan 3 kohdassa, 48 artiklan 2 kohdassa, 58 artiklassa ja 72 artiklassa tarkoitetuissa tapauksissa.