'V A ^ 
à" M-fc 
•ft -Ä-EUROOPAN YH1LISÖJLN KOMISSIO 
Bryssel, 27.03.1996 
KOM(96)124 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
JA EUROOPAN PARLAMENTILLE 
MARKKINAHINTAISEN BRUTTOKANSANTULON MUODOSTAMISESTA 
ANNETUN DIREKTIIVIN SOVELTAMISESTA 

I. Johdanto 
Bruttokansantuloa (BKTL) koskevassa direktiivissä (neuvoston direktiivi 89/130/ETY, 
Euratom, annettu 13 päivänä helmikuuta 1989) on säädetty menettelytavoista, joilla 
edistetään jäsenvaltioiden bruttokansantuloa koskevien arvioiden vertailtavuuden, 
luotettavuuden ja kattavuuden vahvistamista sekä tarvittaessa niiden parantamista. 
BKTL-direktiivissä säädetyt menettelytavat seurasivat Euroopan yhteisöjen neljännen 
oman varan (ns. BKTL-varat) luontia. 
Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus edistymiseen, jota komissio ja BKTL-komitea 
ovat saavuttaneet BKTL-direktiivin hyväksymisen jälkeen. Tämä asiakirja on laadittu 
vastauksena neuvoston julistukseen, joka on annettu Euroopan yhteisöjen omista varoista 
31 lokakuuta 1994 tehdyn neuvoston päätöksen 94/728/EY, Euratom, 8 artiklan 2 kohdan 
mukaisesti. 
Itse BKTL-direktiivin 7 artiklassa todetaan, että erityistä huomiota on kiinnitettävä 
BKTL-arvioiden kattavuuden vahvistamiseen ja parantamiseen. Tämä koskee erityisesti 
kattavuutta niin sanotun kätketyn talouden osalta. Kattavuus on siten ollut BKTL-
komitean työssä tärkeällä sijalla. Tähän mennessä tehdyn työn merkittävä saavutus on 
kattavuutta koskeva komission päätös (94/168/EY, Euratom, 22 helmikuuta 1994). 
Tätä painostusta heijastaa tämän kertomuksen jäsentely: 2 osassa annetaan yhteenveto 
keskeisimmästä kattavuutta koskevasta työstä. Niin sanotuissa yleisissä kysymyksissä ja 
maakohtaisissa asioissa saavutettua edistymistä kuvataan 3 osassa. Päätelmät esitetään 4 
osassa. 
Tässä kertomuksessa keskitytään kansantalouden tilinpidon vahvistamiseen ja 
parantamiseen vuoden 1994 lopussa unioniin kuuluneiden 12 jäsenvaltion osalla. 
Tammikuun 1. päivänä 1995 liittyneiden uusien jäsenvaltioiden (Itävalta, Suomi ja 
Ruotsi) BKTL-arvioita käsitellään ensimmäistä kertaa vuoden 1996 aikana. Tämä koskee 
Euroopan talousalueen perustamissopimuksen allekirjoittajina myös Norjaa ja Islantia. 
Komissio on nimennyt joukon kysymyksiä, jotka se on virallisesti kirjannut jäsenvaltioita 
koskevina varauksina. Näissä varauksissa nimetään BKTL:n laskeiitamenettelyn osia, 
joissa tarvitaan lisää työtä tilastojen tarkistamiseksi ja tarvittaessa niiden parantamiseksi. 
Tärkeimpänä näistä varauksista on kunkin maan BKTL-arvioiden kattavuutta koskeva 
varaus. Lisäksi on joukko yleisiä varauksia (aiheita, joiden osalta kaikissa jäsenvaltioissa 
tarvitaan lisää tarkistuksia ja parannuksia) sekä joukko maakohtaisia varauksia. 
A 
2. Ka Havu us 
Ennen helmikuussa 1994 tehtyä kattavuutta koskevaa komission päätöstä pyrittiin 
voimakkaasti tunnistamaan paras mahdollinen lähestymistapa tähän vaikeaan 
kysymykseen. Päätöksessä jäsenvaltioita edellytetään antamaan kertomukset neljästä 
kattavuuden osa-alueesta vuoden 1994 kesäkuuhun mennessä ja joissain tapauksissa 
tekemään mittavaa tutkimustyötä näiden kertomusten tueksi. Nämä neljä kertomusta 
olivat seuraavat: 
yksityiskohtainen kuvaus kaikista eksplisiittisistä ja implisiittisistä tarkistuksista, 
joita jäsenvaltiot jo tekevät BKTL-lukujen kattavuuden varmistamiseksi; 
kertomus työllisyystietojen käyttöä BKTL-arvioiden vahvistamisessa koskevan 
erityistutkimuksen tuloksista; 
yksityiskohtainen kuvaus luontoisetujen ja palkkioiden sisällyttämisestä 
tilinpitoon ja tarvittaessa parannusehdotuksia; 
kertomus mahdollisuudesta käyttää • veroviranomaisten valvontatietoja 
kansantalouden tilinpidon kattavuuden parantamiseksi. 
Näistä saatiin seuraavat keskeiset päätelmät: 
Kunkin jäsenvaltion BKTL-arvioiden kattavuuden varmistamiseksi jo nyt tehtävien 
laskelmien ja tarkistusten osalta oli selvää, että kattavuuden vuoksi tehtyjen tarkistusten 
ja laskelmien tarpeellisuutta ja soveltuvuutta voitaisiin arvioida ainoastaan suhteessa 
perusti lastojen laatuun ja käytettyihin yleisiin menetelmiin. Kaikkien jäsenvaltioiden 
arviot eivät perustu laadultaan hyviin tietolähteisiin talouden kaikilta osilta. Useissa 
jäsenvaltioissa ei esimerkiksi ole hyviä tilastoja kaikista palveluista, ja joissakin maissa ei 
ole laadultaan hyviä yritysrekistereitä, tai näissä maissa ei tehdä kansantalouden 
tilinpitojärjestelmälle ominaisia tietojen vastaavuuden tarkistuksia niin laajalti kuin olisi 
mahdollista. Useimmilla tässä tilanteessa olevilla jäsenvaltioilla on jo nyt käytännön 
suunnitelmia tilanteen korjaamiseksi lähitulevaisuudessa. Monilla yhteisön aloitteilla, 
erityisesti neuvoston asetuksella yritysrekistereistä (93/2186/LY, Euratom, 22 heinäkuuta 
1993), tuetaan jäsenvaltioiden ponnisteluja yritysrekisterien ja palvelualan tilastojen 
osalta. 
Lisäksi kaikki jäsenvaltiot eivät tee eksplisiittisiä tarkistuksia petoksen varalta (väärien 
tietojen tarkoituksellinen toimittaminen viranomaisille) rakennusalan ulkopuolella, ja 
käytetyt menetelmät vaihtelevat suuresti. Lisätyötä on tehtävä lähes kaikissa 
jäsenvaltioissa. 
BKTL:n tarkistamiseksi käytettyjen työllisyystietojen osalta nykytilaa voidaan täysin 
arvioida vain maakohtaisesti. Joissain maissa työllisyystietojen käyttö antoi lisävakuuden 
olemassa oleville BKTL-arvioille. Toisissa maissa taas viesti ei ollut näin selkeä. Yksi 
yleinen päätelmä on kuitenkin se, että tämän toiminnan tulokset olisi otettava BKTL-
arvioiden osaksi, kun kussakin maassa seuraavan kerran toteutetaan kansantalouden 
tilinpidon yleinen tarkistus. Yleiset tarkistukset liittyvät EKT:n uuden laitoksen käyttöön 
ottoon ("EKT-95"; EKT on kaikessa tässä työssä käytettävien kansantalouden tilinpidon 
ohjeiden kokoelma), mikä tapahtuu seuraavien lähivuosien aikana kussakin maassa. 
Tulosten yhteensovittamiselle asetettu aikaraja on lokakuu 1998. 
Luontoisetujen ja palkkioiden sisällyttämisen kohdalla keskeinen päätelmä oli, että 
jäsenvaltioiden välillä on huomattavia eroja näiden tarkistusten laajuudessa. Nämä erot 
heijastavat verosääntöjen ja -asetusten eroja, tällaisen tulon merkityksen eroja 
jäsenvaltioiden välillä ja eroja tilinpidon ohjeiden (KKT) tulkinnassa. Jäsenvaltioiden 
välillä on kuitenkin myös joitakin perusteettomia eroja. Tämän vuoksi lisätyötä tarvitaan 
joissain jäsenvaltioissa. 
Mahdollisuudesta käyttää verovalvonnan tietoja BKTL-arvioiden kattavuuden 
parantamiseksi oli selvää, että tarve tällaisten tietojen käyttöön riippuu muista 
mahdollisuuksista, joita on käytettävissä petoksen varalta. Tämä taas vaihtelee 
jäsenvaltiosta ja elinkeinoalasta toiseen. Oli myös selvää, että vaikka jotkin maat voivat 
käyttää verovalvonnan tietoja ja vaihtelevissa määrin myös näin tekevät, kaikissa maissa 
tämä ei ole mahdollista, joko tietojen luottamuksellisuuden vuoksi tai sen vuoksi, että 
tiedot eivät ole luonteeltaan satunnaisia, jolloin sen tilastollinen käyttäminen on 
mahdotonta. 
Komissio käyttää kahta lähestymistapaa kattavuutta koskevan työn saattamiseksi 
loppuun. Se tekee kahdenvälistä työtä vuorollaan kunkin jäsenvaltion kanssa niitä 
koskevissa kysymyksissä, jotka ilmenivät edellä mainituissa kertomuksissa. Vuoden 1996 
vierailut jäsenvaltioihin on järjestetty niin, että niiden yhteydessä voidaan neuvotella 
vielä tehtävää työtä koskevista yksityiskohtaisista suunnitelmista, joiden avulla voidaan 
varmistaa, että tämä työ saadaan vietyä loppuun. 
Komissio on myös perustanut neljä BKTL-komiteaa tukevaa työryhmää, joiden kohteena 
ovat ne päätöksen mukaisista kertomuksista ilmenneet, lisätutkimuksia vaativat aiheet, 
jotka koskevat kaikkia maita. Nämä työryhmät neuvovat komissiota ja tätä kautta BKTL-
komiteaa rakennus- ja jakelualalla käytettävistä parhaista mahdollisista menetelmistä, 
kotitalouksien taloustutkimuksista sekä viennin ja tuonnin arvioimisesta Intrastat-
järjestelmän mukaisesti. Kaikki neljä työryhmää jättävät kertomuksensa kesäkuuhun 
1996 mennessä. 
Kattavuutta ja komission sitä koskeviin jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin liittyvien 
varausten purkamista käsittelevä kesken oleva työ on ennakoitu saatettavan päätökseen 
lokakuussa 1998. 
Täydellisempi kuvaus kattavuutta koskevan päätöksen jälkeen tehdystä työstä ja tähän 
mennessä tehdyistä päätelmistä on tämän kertomuksen liitteessä A. 
3 Yleiset ja maakohtaiset kysymykset 
Komissio on myös ponnistellut voimakkaasti jäsenvaltioiden BKTL-arvioiden 
vertailtavuuden, luotettavuuden ja täydellisyyden vahvistamiseksi useiden yleisten 
(kaikkia maita koskevien) kysymysten ja monien maakohtaisten kysymysten osalta. 
3 
Jäsenvaltioiden kannalta tärkeimmiksi nimetyt yleiset kysymykset ovat seuraavat: 
taloudellisen alueen määrittely 
verojen ja tukien kirjaaminen 
asumispalveluja koskevien arvioiden vertailtavuus ja luotettavuus 
välituotekäytön ja loppukäytön rajatapauksia koskevien arvioiden vertailtavuus 
rahoituslaitosten toiminnan kattavuus ja kirjaaminen 
julkista hallintoa ja voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskevien arvioiden laatu 
maatalousarvioiden kattavuus 
BKT:sta BKTL:oon siirtymistä koskevien arvioiden laatu 
arvonlisäveroa BKTL:n osatekijänä koskevien arvioiden kattavuus 
Kaikissa näissä yleisissä kysymyksissä on edistytty. Joidenkin osalta nyt on käytettävissä 
luotettavien ja kattavien arvioiden vaatima perusta, ja BKTL:oon on jo tehty joitakin 
tarkistuksia. Toisten osalta komissio kerää parhaillaan erittäin yksityiskohtaisia tietoja, 
joita tarvitaan korjaavien toimien määrittämiseksi. 
Jäljempänä hahmotellaan tämänhetkinen lilanne kunkin yleisen kysymyksen osalta. 
Yksityiskohtaisempaa tietoa kustakin kysymyksestä on liitteessä A. 
Taloudelliset alueet, joilta BKTL on ilmoitettava BKTL-varoja varten, määriteltiin 
komission vuonna 1991 tekemässä päätöksessä. 
Käsitteellinen työ jäsenvaltioiden verojen ja tukien kirjaamisen vertailtavuuden 
varmistamiseksi saatettiin päätökseen kolmen komission päätöksen julkaisulla vuonna 
1993. Työtä tarvitaan yhä uusien määräysten noudattamisen varmistamiseksi käytännössä 
joidenkin jäsenvaltioiden osalta. 
Asumispalvelulta koskevien arvioiden vertailtavuuden ja luotettavuuden varmistamiseksi 
tehtiin vuonna 1995 komission päätös. Jäsenvaltioiden on annettava BKTL-arviot, jotka 
on laadittu yhteistä ja objektiivista metodologiaa käyttäen, lokakuuhun 1996 mennessä. 
Käytännössä joillekin maille täytynee myöntää poikkeus, jotta ne voisivat viedä työn 
päätökseen lokakuuhun 1997 mennessä. 
Välituotekäytön ja loppukäytön rajatapauksia ja rahoituslaitoksia koskevien arvioiden 
vertailtavuutta ja luotettavuutta parannetaan laajojen kyselyiden avulla, joilla haetaan 
erittäin yksityiskohtaisia tietoja. Vuonna 1996 annetaan kertomukset, joissa kuvataan 
jäsenvaltioissa mahdollisesti tarvittavat parannukset. 
Julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sekä maatalouden osalta 
keskeisimmät kysymykset nimeäviä asiakirjoja käsiteltiin BKTL-komiteassa vuonna 
1994. Tämän jälkeen muut tärkeämmät työt, esimerkiksi kattavuuskysymykset, ovat 
olleet etusijalla, mutta näihin kysymyksiin palataan vuonna 1996. 
BKTrsta BKTL:oon siirtymisiä koskevien tietojen vertailtavuus ja luotettavuus on ollut 
monien BKTL-komiteallc jätettyjen kertomusten aiheena. Kahdenvälisiä keskusteluja on 
käyty kunkin jäsenvaltion kanssa, ja parannusta vaalivista kohdista tehtyä luetteloa 
käytetään seurantatoimissa. On todettu merkittävä vaikeus, joka koski sijoitusrahastojen 
toiminnan kirjaamista. Erityisen työryhmän työhön pohjautuva komission ehdotus näiden 
rahastojen yleisestä käsittelystä esitetään BKTL-komitealle maaliskuussa 1996. 
BKTL-komitea on käsitellyt perinpohjaisesti BKTL:n alv-osuutta koskevia arvioita, 
erityisesti eroja, joita on veroviranomaisten keräämien alv-määrien ja kansantalouden 
tilinpidon mukaisten teoreettisten määrien välillä. Eri maiden alv:n huomioimiseksi 
kansatalouden tilinpidoissaan käyttämien erilaisten lähestymistapojen mahdollisia 
vaikutusta BKTL:oon arvioidaan kahdenvälisissä neuvotteluissa vuonna 1996. 
Kaikkia yleisiä kysymyksiä koskeva työ on ennakoitu saatettavan päätökseen 
lokakuussa 1997, vaikka asumisen osalta tuloksia odotetaankin jo syyskuussa 1996. 
Jotkin maat saattavat käytännössä tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa osan työstä 
päätökseen lokakuuhun 1998 mennessä. 
Olisi myös huomattava, että EKT:n uuden laitoksen ("EKT-95") käyttöön otto aiheuttaa 
muutoksia jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin. Luonnoksessa neuvoston EKT-95:tä 
koskevaksi asetukseksi (8 art. 3 kohta), jonka neuvosto on jo hiljattain hyväksynyt ja joka 
todennäköisesti annetaan pian, edellytetään, että BKTL-komitea määrittelee vuoden 1996 
loppuun mennessä menetelmät, joilla EKT-95:tä käyttäen lasketut BKTL-arviot voidaan 
muuntaa nykyisen EKT:n mukaisiksi arvioiksi. Tämä on yhä tarpeen omien varojen 
vuoksi. Alustava kertomus siitä, miten ja miltä osin EKT-95 vaikuttaa BKTL-arvioihin, 
esitettiin BKTL-komitean kokoukselle lokakuussa 1995. 
BKTL:n kannalta merkittävien maakohtaisten kysymysten osalta voidaan myös havaita 
huomattavaa edistymistä. Tärkeimmistä parannuksista voidaan antaa seuraava 
tiivistelmä: 
On toteutettu merkittäviä ponnistuksia BKTL-arvioiden perustan osalta 
heikoimmiksi katsottujen jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpidon 
perusteelliseksi uudistamiseksi. Näiden uudistusten seurauksena Kreikan, 
Luxemburgin ja Portugalin BKTL-arviot ovat muuttuneet merkittävästi 
(muutokset ovat suuruusluokaltaan +20%, +15% ja +10%). Samanlainen 
merkittävä uudistus on käynnissä Belgiassa ja Irlannissa, mutta tämä ei tarkoita 
sitä, että yhtä suuria BKTL-arvioiden muutoksia olisi odotettavissa näissä maissa. 
Kaikki jäsenvaltiot ovat tehneet merkittävää työtä vastauksena komission 
esittämiin BKTL:n laskentamenetelmiä koskeviin maakohtaisiin varauksiin. 
Monissa tapauksissa komissio on voinut purkaa esittämänsä varaukset. Muissa 
tapauksissa on käynnissä työ, jonka ansiosta komission arvellaan voivan purkaa 
varauksensa tavoitteena olevaan aikarajaan (lokakuu 1997) mennessä (vaikka 
jälleen joissakin yksittäistapauksissa saatetaan tarvita poikkeuksia, jolloin 
aikarajana on lokakuu 1998). 
Kaikilla jäsenvaltioilla on myös merkittäviä omia kansantalouden tilinpidon 
kehittämishankkeita. Nämä hankkeet eivät suoraan johdu komissiosta ja BKTL-
komiteasta peräisin olevista työohjelmista, mutta ne ovat silti tärkeitä ja 
täydentävät komission ja BKTL-komitean ohjelmia. 
Yksityiskohtaisempaa tietoa jäsenvaltioiden jo tekemästä tai parhaillaan 
toteutusvaiheessa olevasta maakohtaisesta työstä on liitteessä A. 
Yhteenveto jäsenvaltioiden tähän mennessä sellaisiin BKTL-arvioihinsa tekemien 
kaikkien parannusten vaikutuksesta, joita koskee varaus, annetaan liitteen B 
taulukossa. 
Uusien jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan osalta komissio on toteuttanut 
tutustumisvierailun kuhunkin maahan vuoden 1994 toisella puoliskolla ja tämän jälkeen 
antanut BKTL-komitealle kertomuksen tärkeimmistä BKTL:n laskemisessa käytetyistä 
lähteistä ja menetelmistä. 
4. Päätelmät 
Edellä olevasta yhteenvedosta voidaan nähdä, että huomattavaa edistystä on saavutettu 
(esimerkiksi Kreikassa, Luxemburgissa ja Portugalissa) ja että lisäparannuksia on tekeillä 
(esimerkiksi Belgiassa ja Irlannissa). Useimmissa jäsenvaltioissa parannuksia on 
toteutettu monissa tietojen koonnin osassa, vaikka korjausten kokonaisvaikutus 
BKTL:oon onkin joskus ollut pieni, koska muutokset ovat kumonneet toistensa 
vaikutuksen. 
Tehdyn työn tuloksena jäsenvaltioiden BKTL-arvioiden tärkeimmät puutteet on jo 
korjattu tai niitä koskevia parannuksia toteutetaan pian. Jäsenvaltioiden BKTL-arviot 
ovat tämän vuoksi merkittävästi kattavampia, luotettavampia ja vertailtavampia kuin 
koskaan aiemmin. 
Jäljellä oleva kattavuutta, joitakin yleisiä kysymyksiä ja joitakin maakohtaisia 
kysymyksiä koskeva lyö on kuitenkin huomattavaa ja tärkeää. Suuri osa tästä työstä on 
aikataulun mukaan tarkoitus saada valmiiksi lokakuussa 1997, ja kaiken työn, myös 
kattavuutta koskevan, on määrä olla päätöksessä lokakuussa 1998. 
Tässä vaiheessa on mahdotonta arvioida jäljellä olevan työn todennäköistä vaikutusta 
BKTL-arvioihin. 
Lähivuosien aikana on tarpeen varmistaa, että myös uusimpien jäsenvaltioiden (Itävalta, 
Suomi ja Ruotsi) sekä Euroopan talousalueen maiden (Norja ja Islanti) BKTL-arviot ovat 
luotettavia j a kattavia. 
UHKA 
Johdanto 
Tässä kertomuksen liitteessä selvitetään yksityiskohtaisesti jäsenvaltioiden BKTL-
arvioiden vertailtavuuden, luotettavuuden ja kattavuuden varmistamiseksi jo toteutetun 
tai meneillään olevan työn laajuutta. Työ on luonteeltaan hyvin teknistä. Tässä liitteessä 
kuvataan ainoastaan keskeisimpiä kysymyksiä ja saavutuksia. Kaikkein teknisimpien 
kysymysten on katsottu jäävän liitteen alan ulkopuolelle. 
Liitteessä kuvastuu kattavuutta koskevan työn suuri merkitys, ja se on jäsennelty 
seuraavasti: liitteen osassa 1 annetaan lyhyt yhteenveto komission BKTL-komitean 
avustuksella toteuttamasta keskeisimmästä työstä niiden vuosien aikana, jotka edelsivät 
komission kattavuutta koskevan päätöksen julkaisemista. Päätöksen julkaisemisen 
jälkeen tehtyä työtä sekä vuosiin 1997/1998 asti suunniteltua työtä kuvataan 
yksityiskohtaisesti osassa 2. 
1. Vuosina 1989-1993 toteutetut tehtävät 
1.1 Valmistelutyö 
BKTL-komitea kokoontui ensimmäisen kerran kesäkuussa 1989. Tärkeimmät ensitoimet 
liittyivät keskeiseen valmistelutyöhön: 
Jäsenvaltioiden oli jätettävä kuvaukset, joissa kuvataan niiden BTKL:n 
laskemisessa käyttämät tietolähteet ja koontimenetelmät. Eurostatin oli muiden 
jäsenvaltioiden avustuksella, BKTL-komitean välityksellä, tarkasteltava näitä 
kuvauksia. Vuoden 1992 aikana keskusteltiin Eurostatin näistä kuvauksista 
laatimista kertomuksista. Kertomukset toimivat myös perusteena maakohtaisille 
varauksille, joita esitettiin laskentamenettelyn joihinkin osiin. 
Oli laadittava työohjelma. Useita kysymyksiä valittiin yleistä tutkimusta varten: 
verot ja tuet, asumispalvelut, rahoituslaitokset, julkinen hallinto ja voittoa 
tavoittelemattomat yhteisöt, välituotekäytön ja loppukäytön välinen ero, 
siirtyminen BKT:sta BKTL:oon ja tietenkin kattavuus. Edellä lueteltujen yleisten 
varauksiin liittyvien aiheiden lisäksi BKTL-komitea valitsi myös useita muita 
kysymyksiä yleiseen lisätutkimukseen. Näitä olivat erityisesti: taloudellisten 
alueiden määrittely, maatalous, alv, tasapainottavat menettelyt ja verotietojen 
käyttö. 
Yhdessä yleistä kysymyksistä edistyttiin nopeasti. Hyväksyttiin komission päätös, jolla 
jäsenvaltioiden talousalueet määriteltiin neljättä BKTL-varaa varten (91/450/ETY, 
Euratom, 26.7.1991), ja tällöin saatiin päätökseen tämän aiheen komitealta edellyttämä 
työ. Sovittiin esimerkiksi, että Kanarian saaret, Ceuta ja Melilla ovat osa Espanjan 
talousaluetta, Madeira ja Azorit osa Portugalin talousaluetta ja että Euroopan yhteisöjen 
perustamissopimuksen liitteeseen IV kuulumattomat merentakaiset departementit, ovat 
7 
osa Ranskan talousaluetta. On myös huomattava, että Saksan talousalue laajeni vuonna 
1990 käsittämään uudet osavaltiot (Länder). 
1.2 BKTL-työn suunta 
BKTL-komitean kokouksessa lokakuussa 1990 komissio antoi esityksen BKTL-työn 
tulevasta suunnasta. Tässä esityksessä ehdotettiin kaksitahoista lähestymistapaa: tiettyjä 
kysymyksiä käsitellään yleisen lähestymistavan kautta, ja tähän liittyy joidenkin muiden 
kysymysten maakohtainen lähestymistapa. Esitykseen sisältyi myös yleiskatsaus yleisiin, 
kattavuutta parantaviin lähestymistapoihin, ja siinä kaavailtiin joitakin lähestymistapoja, 
joita komissio ja BKTL-komitea voisivat käyttää seurantatyössä. 
BKTL-komitean kokouksessa lokakuussa 1991 komissio esitti yleiskatsauksen niihin 
erityisiin muutoksiin, joita jäsenvaltiot olivat jo tehneet kattavuuden parantamiseksi. 
Tämä perustui jäsenvaltioiden jättämien menetelmäkuvausten alustavaan arviointiin. 
Kunkin jäsenvaltion tekemiä muutoksia koskevat kuvaukset vaihtelivat yksityiskohtiensa 
osalta ja tämä heijasti luetteloiden erilaisuutta. Jäsenvaltiot ilmaisivat näkemyksensä 
erilaisista kattavuuden varmistamiseksi käytettävistä tilastomenetelmistä ja 
tiedonlähteistä (esimerkiksi yritysrekisterit, hyödykkeiden liikkeeseen perustuvat 
menetelmät, työvoimatutkimukset) sekä mahdollisuuksista käyttää yleisiä ja maakohtaisia 
lähestymistapoja tässä työssä. 
1.3 Jäsenvaltioiden arvioiden ensimmäinen arviointi 
Suurin osa vuodesta 1992 käytettiin keskusteluun, jota käytiin komission kertomuksista, 
jotka koskivat kunkin jäsenvaltion käyttämiä keruumenetelmiä. BKTL-komitean 
kokouksissa heinäkuussa ja syyskuussa 1992 keskusteltiin kertomuksista, joissa 
käsiteltiin kaikissa jäsenvaltioissa Luxemburgia lukuun ottamatta käytettäviä yleisiä 
lähteitä ja menetelmiä. Näihin kertomuksiin sisältyi jonkin verran yksittäisten 
jäsenvaltioiden BKTL-lukujen kuvausta ja arviointia. 
1.4 Kattavuutta koskevan työn suunta 
Myös heinäkuun 1992 BKTL-kokouksessa komissio esitteli suppean asiakirjan. Siinä 
mainittiin seuraavat perusteet kattavuuden arvioimiseksi: selkeästi määritelty 
viiteperusjoukko tuotantoyksiköitä varten; puutteiden toteamismahdollisuus; puutteiden 
korjaamismahdollisuus; yleisten ja järjestelmällisten korjausten käyttäminen petoksen 
varalta; yleisten ja järjestelmällisten korjausten käyttäminen pimeän työvoiman varalta. 
Syyskuun 1992 BKTL-kokouksessa komissio antoi päätösehdotuksen muodossa 
yksityiskohtaisen esityksen kattavuutta koskevaksi yhtenäiseksi työohjelmaksi. 1 ässä 
ehdotuksessa erotetaan jo helmikuussa 1994 julkaistun komission päätöksen neljä 
keskeistä osastoa. 
Useimmissa BKTL-komitean kokouksissa syyskuun 1992 ja syyskuun 1993 välillä 
pitkien, yksityiskohtaisten ja tiiviiden keskustelujen aiheena oli tämä kattavuutta koskeva 
työohjelma, ennen kuin komission päätös julkaistiin helmikuussa 1994. 
BKTL-komitean joulukuun 1993 kokouksessa komissio antoi päätöksen IV osastoa 
täydentävän esityksen. Siinä kuvattiin, miten IV osassa edellytetty työllisyyttä koskevien 
lukujen vertailu saattaisi vaikuttaa jäsenvaltioiden BKTL-arvioihin. Esityksessä 
osoitettiin, että vaikutus ei ole suoraviivainen eikä samanlainen kaikkien maiden osalta, 
vaan että työllisyysvertailun vaikutus BKTL:oon riippuu kansallisista olosuhteista ja 
BKTL:n keräämisessä käytetyistä erityisistä tietolähteistä ja arviointimenetelmistä. 
1.5 Edistyminen yleisissä kysymyksissä 
Kattavuutta koskeva työohjelma vie suurimman osan BKTL-komitean ajasta vuonna 
1993. Edistystä saavutettiin kuitenkin myös monissa muissa kysymyksissä. 
Käsitteellinen työ, joka koskee yleistä kysymystä veroista ja tuista, saatiin päätökseen 
kolmen komission päätöksen julkaisun myötä. Nämä koskivat Euroopan kansantalouden 
tilinpitojärjestelmän (EKT) ohjeita: yksi päätös koskee tuotannon ja tuonnin 
tukipalkkioita (93/475/ETY, Euratom, 22.7.1993), toinen tuotantoon ja tuontiin liittyviä 
veroja (93/454/ETY, Euratom, 22.7.1993) ja kolmas välituotekäytön ja muiden 
tuotantoon liittyvien verojen välistä eroa (93/570/ETY, Euratom, 4.10.1993). Tämän 
jälkeenkin tarvittiin luonnollisesti työtä, jotta varmistettaisiin näiden sääntöjen 
noudattaminen käytännössä. 
Asumispalvelulta koskevaa työtä edisti keskustelu Eurostatin esityksestä, johon 
sisältyivät jäsenvaltioille tehdyn erityisen kyselyn tulokset. Sovittiin, että laskennallisten 
asumispalveluiden arvioimiseksi (sellaisen palveluiden tuotannon ja kulutuksen 
arvioiminen, joka itsessään sisältyy omistusasumiseen) käytettäisiin niin sanottua 
ositusmenetelmää ja että tämä menetelmä otettaisiin asteittain käyttöön kaikissa 
jäsenvaltioissa. Perustettiin sekä kansantalouden tilinpidosta vastaavista että 
asumistilastojen asiantuntijoista koostuva erikoisryhmä, jonka tehtävänä oli löytää 
ratkaisuja lukuisiin käsitteellisiin ja tilastollisiin ongelmiin (esimerkiksi autotallien ja 
ilman vuokraa olevien asuntojen käsittely sekä se, että tiettyihin omistusasuntotyyppeihin 
verrattavissa olevia vuokra-asuntoja ei ole). 
Keskeisimmät kysymykset, jotka liittyvät siirtymiseen BKTrsta BKTL:oon, 
tunnistettiin asiakirjassa, joka laadittiin BKTL-komitean lokakuun 1991 kokousta varten. 
Neuvottelijat kävivät kahdenvälisillä vierailuilla kussakin jäsenvaltiossa vuoden 1993 
aikana (ja yhdessä tapauksessa vuonna 1994) näiden ongelmien tarkastelemiseksi. 
1.6 Edistyminen maakohtaisissa kysymyksissä 
Kertomukset BKTL:n tarkastusmatkasta viiteen jäsenvaltioon esiteltiin lokakuun 1993 
kokouksessa. Tämän jälkeen on esitetty useita vastaavia kertomuksia. Lisäksi 
keskusteltiin Eurostatin kertomuksesta Ranskan merentakaisten alueiden arvioinnista. 
Myös yksittäiset jäsenvaltiot ponnistelivat merkittävästi tällä jaksolla parantaakseen 
BKTL-arvioitaan erityisesti niiden kattavuuden osalta. 
Joissakin jäsenvaltioissa (Portugali, Kreikka ja Luxemburg) Eurostal käynnisti 
erityisiä tukiohjelmia kansantalouden tilinpidon tarkistusta ja ajan tasalle 
saattamista varten. 
Toisissa jäsenvaltioissa oli jo suunniteltu kansantalouden tilinpidon tarkistus 
(Yhdistynyt kuningaskunta ja Alankomaat). 
Irlannissa edistyttiin merkittävästi arvioiden luotettavuuden parantamisessa tuloon 
perustuvasta lähestymistavasta sekä palkkojen että toimintaylijäämän osalta. 
Saksa oli erikoistilanteessa, koska sen oli vuodesta 1990 lähtien tarjottava uusien 
osavaltioiden (Länder) luvut. Täysin uuden tilastojärjestelmän luominen uusiin 
osavaltioihin vaati valtavia ponnistuksia Statistisches Bundesamtilta. 
Joidenkin muiden jäsenvaltioiden oli laadittava tiettyjen alojen arvioita tai 
sisällytettävä niitä tietoihin. Esimerkiksi Ranskan oli otettava mukaan sen 
merentakaisia departementteja koskevat arviot. Lisäksi monet jäsenvaltiot ottivat 
käyttöön muita parannuksia, jotka eivät välttämättä olleet yhtä näkyviä mutta 
jotka silti merkittävästi paransivat niiden BKTL-arvioiden laatua. 
2. Kattavuutta koskevan komission päätöksen julkaisemisen helmikuussa 1994 
jälkeen toteutetut toimet 
2.1 Kattavuutta koskevan päätöksen ala 
Helmikuussa 1994 tehdyn komission päätöksen mukaisesti jäsenvaltioiden oli jätettävä 
päätöksen neljää osastoa koskevat kertomukset vuoden 1994 kesäkuun loppuun 
mennessä. Käytännössä monet näistä kertomuksista jätettiin kuitenkin joitakin kuukausia 
myöhemmin, koska joidenkin maiden oli mahdotonta saattaa päätökseen tämän 
edellyttämä suuri työmäärä ja samalla täyttää muut niille esitetyt vaatimukset. 
BKTL-komitean joulukuussa 1994 pidetyssä kokouksessa Eurostat esitti kaksi 
yleiskatsausta jäsenvaltioiden jättämiin kertomuksiin. Näissä yleiskatsauksissa käsiteltiin 
IV osaston mukaista työtä, joka koskee nykyisten BKTL-lukujen perusteena olevien 
työllisyystietojen vahvistamista, ja VI osaston mukaista työtä, joka koskee mahdollisuutta 
käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja BKTL-lukujen kattavuuden parantamiseksi. 
BKTL-komitean kokouksessa huhtikuussa 1995 Eurostat esitti yhteenvedon työstä, joka 
kunkin jäsenvaltion oli vielä tehtävä IV osaston osalta, eli nykyisten BKTL-arvioiden 
perusteena olevien työllisyystietojen vahvistamisessa. Tämä esitys perustui useimpiin 
jäsenvaltioihin tehtyihin matkoihin, jotka oli katsottu tarpeellisiksi joulukuun 1994 
kokouksen jälkeen. 
BKTL-komitean kokouksessa kesäkuussa 1995 Eurostat antoi yleiskatsauksen kahdesta 
jäljellejääneestä päätöksen osastosta: III osastosta, joka koskee nykyisten BKTL-lukujen 
kattavuuden varmistamiseksi tarkoitettuja laskelmia ja tarkistuksia, ja V osastosta, joka 
koskee luontoisetuja ja palkkioita. Ensiksi mainittua esitystä tuki joukko kutakin 
jäsenvaltiota koskevia kertomuksia. 
Alakohdissa 3.2-3.5 käsitellään yksityiskohtaisemmin päätöksen kunkin neljän osaston 
mukaisesti tehtyä työtä. Kohdassa 3.6 kuvaillaan kattavuutta koskevaa seurantatyötä. 
10 
Kohdassa 3.7 tarkastellaan keskeisiä muutoksia, joita on tapahtunut vuoden 1994 jälkeen 
yleisiä aiheita koskevassa BKTL-työssä. Kohdassa 3.8 huomioidaan yksittäisten 
jäsenvaltioiden maakohtaisiin kysymyksiin tekemien parannusten keskeiset piirteet. 
2.2 III osasto: Nykyisten BKTL-lukujen kattavuuden varmistamiseksi 
tarkoitettujen laskelmien ja tarkistusten kuvaus 
Päätöksen tämän osan tarkoituksena oli kerätä jäsenvaltioilta lisätietoja, joilla selvitetään 
milloin ja millaisia laskelmia tai tarkistuksia jäsenvaltiot tekevät, joilla 
joko eksplisiittisesti varaudutaan ottamaan huomioon yksiköt, jotka julkiset 
viranomaiset ovat rekisteröineet mutta jotka eivät sisälly tilastollisiin 
tutkimuksiin, tai yksiköt, jotka on vapautettu rekisteröinnistä tai muusta syystä 
jätetty rekisteröimättä tai jotka muuten on ilmoitettu väärin tai joiden toiminnasta 
osaa ei ole ilmoitettu; 
tai otetaan implisiittisesti huomioon tällaiset puutteet. 
Eurostatin tiivistelmä jäsenvaltioiden antamista vastauksista esitettiin BKTL-komitean 
kokoukselle kesäkuussa 1995. Tuossa asiakirjassa korostetaan yhtä erittäin keskeistä 
kysymystä: kattavuuden vuoksi tehtyjen laskelmien ja tarkistusten tarpeellisuutta ja 
soveltuvuutta voidaan tarkastella ainostaan suhteessa kunkin maan perustilastojen 
laatuun. 
Asiakirjan keskeiset päätelmät olivat: 
Kaikkien jäsenvaltioiden arviot eivät perustu hyvälaatuisiin tietolähteisiin 
kaikkien talouden osien osalta. Useilla jäsenvaltioilla ei esimerkiksi ole hyviä 
tilastoja markkinapalveluiden joistakin osista. Useimmilla tässä asemassa olevista 
jäsenvaltioista on kuitenkin jo käytännön suunnitelmia tällaisten tilastojen 
luomiseksi lähitulevaisuudessa. 
Jäsenvaltiot pyrkivät monin tavoin sopeutumaan yksiköihin, jotka eivät kuulu 
perustietolähteisiin. Jotta voitaisiin tehdä järjestelmällisiä tarkistuksia tällaisten 
yksiköiden osalta, kattavuudeltaan laaja yritysrekisteri on välttämätön. Tällainen 
yritysrekisteri on keskeinen myös erilaisten tietolähteiden välisten hyvien 
yhteyksien kannalta. Monista jäsenvaltioista puuttuu tällainen yritysrekisteri, 
mutta useimmilla näistä maista on jo käytännön suunnitelmia tällaisen 
yritysrekisterin luomiseksi lähitulevaisuudessa tai ne pyrkivät parantamaan tai 
laajentamaan nykyisiä yritysrekistereitään. 
Joissakin jäsenvaltiossa ei hyödynnetä kaikkia mahdollisuuksia tietojen 
vastaavuuden tarkistamiseksi vertailemalla niitä muihin tietolähteisiin ja 
sovittamalla ne järjestelmälliseen kehykseen, esimerkiksi kysyntä- ja 
tarjontataulukkoon. Monissa niistä jäsenvaltioissa, joilla on puutteita tässä 
suhteessa, on kuitenkin jo käynnissä lyötä tilanteen parantamiseksi tai niillä on 
tätä koskevia suunnitelmia. 
11 
Ainoastaan joissakin jäsenvaltioissa tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia vilpin 
(väärien tietojen tarkoituksellinen antaminen veroviranomaisille tai muille 
julkisille viranomaisille) varalta muilla teollisuudenaloilla kuin rakennusalalla. 
Lisäksi rakennusalan osalta käytetyt menetelmät, tietolähteet ja oletukset 
vaihtelevat suuresti. Lisätyötä tarvitaan lähes kaikissa jäsenvaltioissa. 
Rakennusalaa ja jakelua varten, joilla vilppi on yleisintä useimmissa 
jäsenvaltioissa, olisi perustettava kaksi työryhmää, jotka tutkivat kaikkia näillä 
aloilla käytettäviin arviointimenetelmiin liittyviä kysymyksiä, vilpin vuoksi tehdyt 
tarkistukset mukaan lukien. Tämän kertomuksen kohdassa 3.6 selvitetään 
tarkemmin näiden työryhmien toimintaa. 
Näissä päätelmissä on yleisen tason tiivistelmä jäsenvaltioiden nykyisten arvioiden 
vahvuuksista ja heikkouksista niiden kattavuuden kannalta. 
Laajemman näkemyksen saamiseksi olisi kuitenkin huomioitava myös seuraavat 
esimerkit jäsenvaltioiden jo tekemistä eksplisiittisistä ja implisiittisistä tarkistuksista 
kattavuuden saavuttamiseksi. Seuraavat esimerkit eivät muodosta täydellistä luetteloa 
kaikista tietojen kokoamisen yhteydessä tehdyistä tarkistuksista, ja edellä esitetyistä 
syistä eri maiden luvut eivät ole vertailtavissa keskenään. Esimerkit antavat kuitenkin 
käsityksen toteutetuista ponnisteluista. 
Belgiassa tehdään suuri määrä yksityiskohtaisia implisiittisiä ja eksplisiittisiä tarkistuksia 
kattavuuden saavuttamiseksi. Näistä tarkistuksista huolimatta BKTL-arvioita ci 
kuitenkaan voida välttämättä vahvistaa kattaviksi, koska monista Belgian talouden osista 
puuttuvat hyvälaatuiset ja ajan tasalla olevat pcrustilastot. 
Tanskassa tehdään joukko implisiittisiä tarkistuksia (ja joitakin eksplisiittisiä 
tarkistuksia) tuottoon perustuvasta lähestymistavasta saatuihin arvioihin. Esimerkiksi 
suureen osaan rakennustoimintaa käytetään toiminnallisesti johdettuja arvioita ja 
joihinkin palvelutoiminnan osiin käytetään kulutusarvioita. 
Ranskassa tehdään järjestelmällisiä tarkistuksia jo yleisesti korkealuokkaisiin 
perustietoihin yksiköiden puuttumisen, verovilpin ja veronkierron varalta, alv-vilppi ja 
ilmoittamatta jätetty työvoima mukaan lukien. Yhteensä näillä tarkistuksilla lisätään 
BKTL:oonnoinl2%. 
Saksassa BKT arvioidaan sekä tuotokseen että kulutukseen perustuvalla 
lähestymistavalla, ja erilaisia tarkistuksia tehdään tietojen koontivaiheessa, mikä lisää 
noin 6 % BKTL:oon. Tulokseksi saatavista tuotos- ja kulutusarvioista valitaan korkeampi 
lopulliseksi luvuksi. 'Tämän lisäksi tehdään myönteinen tarkistus mahdollisten 
epätäydellisyyksien varalta. Yhteensä näillä kahdella viimeksi mainitulla menettelyllä 
lisätään BKTL:oon yli 0,5 %. 
Kreikassa kansantalouden tilinpitoa on ryhdytty merkittävästi kehittämään tavoitteena 
sen tekeminen entistä täydellisemmäksi. Nykyään käytetään entistä luotettavampia 
menetelmiä ja taloudellinen toiminta katetaan aikaisempaa paremmin, minkä seurauksena 
vuoden 1988 BKTL-arvio kasvoi aiemmasta arvoista noin 20 % ja muiden vuosien arviot 
samalla tavoin. 
12 
Irlannissa käytetään väestönlaskennan tietoja, joilla korjataan ja täydennetään 
työllistettyjen ja itsenäisten ammatinharjoittajien määrästä saatuja muita tietoja ja näin 
näiden ryhmien tuloja. Huomattava erillinen tarkistus tehdään myös itsenäisten 
ammatinharjoittajien mahdollisesti ilmoittamien liian alhaisten tulojen vuoksi. 
Italiassa käytetään työllisyystilastoja, joiden avulla tehdään järjestelmällisiä tarkistuksia 
yrityksiä koskeviin tietoihin liian pieneksi ilmoitetun ja ilmoittamatta jätetyn työllisyyden 
sekä liian pieneksi ilmoitetun toiminnan varalta. Kattavuuden varmistamiseksi käytetään 
myös epäsuoria menetelmiä, kuten toiminnallisia arviointimenetelmiä. Virheellistä 
työllisyyttä koskevat tarkistukset lisäävät noin 8 % BKTL:oon, mihin liian pieniksi 
ilmoitettuja tuloja koskevat korjaukset lisäävät vielä noin 3 %. 
Luxemburgissa saatettiin päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja tarkistus vuonna 
1994. Tällöin sen luotettavuus ja täydellisyys kohentuivat monilta osin, mikä lisäsi 
BKTL:oon noin 10%. Luxemburgissa tehdään tarkistuksia perustilastojen ulkopuolelle 
jäävän toiminnan saamiseksi mukaan. Tarkistuksia ei kuitenkaan kotipalveluita lukuun 
ottamatta tehdä ilmoittamatta jätetyn työvoiman tai tarkoituksellisesti liian pieneksi 
ilmoitetun toiminnan varalta. 
Alankomaissa kansantalouden tilinpidon perusteena ovat vahvat perustilastot. Erityisesti 
alv-järjestelmän tietojen mukaan ottaminen ja työvoimatilinpidon järjestelmä varmistavat 
arvioiden kattavuutta. Lisäksi tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia tiettyjen alojen liian 
pieneksi ilmoitetun toiminnan osalta. Eksplisiittiset tarkistukset perustuvat pääosin 
veroviranomaisilta saatuihin tietoihin, ja ne lisäävät BKTL:oon noin 1 %. 
Portugalissa saatettiin vuonna 1993 päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja tarkistus, 
jonka tavoitteena oli parantaa täydellisyyttä ja tuotettavuutta. Uudessa järjestelmässä 
tuotteiden kysyntää koskevien tietojen perusteella tuotannon perustietoihin lisätään noin 
5 %, ja vertailulla työvoimatutkimukseen lisätään vielä 2 %. Itse tarkistus lisäsi 
BKTL:oonnoin 15%. 
Espanjassa tehdään esimerkiksi työllisyystietoja käyttäen merkittäviä vastaavuuden 
tarkistuksia, jotta varmistettaisiin, että tiedot ovat mahdollisimman täydellisiä. Lisäksi 
tehdään eksplisiittisiä tarkistuksia ilmoittamatta jätetyn rakennustoiminnan osalta. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa on otettu käyttöön tuotteiden tarjontaan ja käyttöön 
perustuva kehys, jolla parannetaan tietojen vastaavuuden tarkistamista, ja on aloitettu 
yritysrekisterin merkittävä uudelleen kehittäminen. Eksplisiittisiä tarkistuksia tehdään 
rakennustoiminnan osalta, ja lisäksi tehdään yleinen tarkistus kattavuuden parantamiseksi 
tuloihin perustuvaan lähestymistapaan liittyvän perinteisen aliarvioinnin vuoksi, kun sitä 
verrataan kulutukseen perustuvaan lähestymistapaan. 
2.3 IV osasto: Nykyisten BKTL-arvioiden perusteena olevien työllisyystietojen 
vahvistaminen 
Päätöksen IV osastossa edellytettiin demografisista tietolähteistä peräisin olevien 
työllisyystietojen vertailua BKTL-arvioiden perusteena oleviin työllisyysarvioihin. Tähän 
liittyi työllisyyden määrittelyn standardointi, jotta sitä voitaisiin verrata kotimaan 
työllisyyden määrittelyyn. Käytettävät demografiset tietolähteet olivat työvoimatutkimus 
ja väestönlaskenta tai sen kansallinen vastine, jos väestönlaskentaa ei ole. Päätöksessä 
pyydettiin vertailua tietyllä tarkkuuden tasolla aloittain (palveluiden osalta NACE-
CLIO R44 ja muiden alojen osalta NACE-CLIO R25). Päätöksen liitteessä ilmoitettiin 
tarvittavien taulukoiden muoto. 
Päätöksen tämän osan innoittajana oli Italian käyttämä lähestymistapa, jossa työllisyyttä 
pidettiin keskeisenä muuttujan kansantalouden tilinpidon kattavuuden varmistamisessa. 
Jos tuotannon arviointiin tai kansantalouden tilinpidon lisäarvon arviointiin käytettyjä 
tilastollisia lähteitä voidaan käyttää myös työllisyysarvion saamiseen, saatua 
työllisyysarviota voidaan arvioida sen kattavuuden osalta vertailemalla sitä 
demografisista lähteistä saatavaan työllisyyttä koskevaan arvioon. Jos vertailu osoittaa 
vajausta kansantalouden tilinpidon perusteena olevissa työllisyysarvioissa, saattaa olla 
perusteltua katsoa, että myös tuotanto ja arvonlisäys on aliarvioitu kansantalouden 
tilinpidossa. Jos vertailu osoittaa, ettei tällaista vajausta ole, voidaan todennäköisesti 
päätellä, että kansantalouden tilinpito on ainakin työllisyyden osalta kattava. 
Eurostat esitteli tämän toiminnan alustavat tulokset BKTL-komitean kokouksessa 
joulukuussa 1994. Esityksessä keskityttiin seuraaviin kysymyksiin: 
BKTL:n perusteena olevan työllisyyskäsitteen selkeyttäminen. Tästä oli ollut 
epävarmuutta joissakin jäsenvaltioissa, joissa erilaiset työllisyysarviot 
kytkeytyivät kansantalouden tilinpitoon. 
Jäsenvaltioiden siihenastisten saavutusten kuvaaminen. Osa oli saanut vaadittavan 
työn päätökseen, osa ei. 
Alustavien tulosten esittely. 
Esityksen perusteella oli selvää, että kaksi toimenpidettä oli toteutettava välittömästi: 
Hyvin lyhyellä aikavälillä tarvittiin kahdenvälisiä neuvotteluja useimpien 
jäsenvaltioiden kanssa. Nämä neuvottelut olivat tarpeen, jotta voitaisiin selvittää 
kaikki ne jäljellä olevat ongelmat, jotka koskivat komission päätöksessä 
edellytettyä yhä jäljellä olevaa työtä, ja sopia siitä, miten ja milloin tämä työ 
saatettaisiin loppuun. 
Olisi perustettava työryhmiä, jotka tutkisivat kaikkia eri arviointimenetelmien 
laatuun liittyviä kysymyksiä tietyillä aloilla, esimerkiksi rakentamisessa ja 
jakelussa, mukaan lukien näiden alojen työllisyysvertailut. 
Työllisyysvertailuja koskevat lisäneuvottelut jäsenvaltioiden kanssa käytiin vuoden 1995 
ensimmäisen neljänneksen aikana. Tehtiin kahdeksan jäsenvaltioihin suuntautunutta 
erityistä työmatkaa. BKTL-komitean kokouksessa huhtikuussa 1995 annettiin toinen tätä 
aihetta koskeva esitys, jossa oli yhteenveto yhä jäljellä olevasta työstä. 
Työn tämänhetkisestä tilanteesta voidaan antaa täydellinen yhteenveto ainostaan 
kunkin maan osalta. Yksi yleinen päätelmä on kuitenkin ollut se, että jäsenvaltiot ovat 
14 
sopineet, että tämä tietojen vahvistaminen voidaan yhdistää osaksi kunkin maan BKTL-
arviota vasta, kun ne seuraavan kerran yleisesti uudistavat kansantalouden tilinpitoaan. 
Tämän katsottiin olevan ainoa toteutettavissa oleva vaihtoehto, koska: 
Jo nyt tarvitaan tarkistusta uusien käsitteiden tuomiseksi mukaan uudesta 
EKT:sta, NACEsta* ja CPA:sta**. 
Jo nyt tarvitaan tarkistusta, jolla voidaan ottaa huomioon uudet tietolähteet ja 
koontimenetelmät, kuten uuden palvelualan tilastot ja entistä paremmat 
yritysrekisterit. 
Työllisyystilastoja voidaan parhaiten sovittaa ja yhdistää käyttämällä kaikkea 
saatavilla olevaa tietoa, mukaan lukien uudet tietolähteet ja luokittelut, jotka 
otetaan käyttöön osana seuraavia yleisiä tarkistuksia. 
Yksi yleinen tarkistus useiden peräkkäisten sijaan rajoittaa kansantalouden 
tilinpidolle koituvia häiriöitä. Tästä on etua sekä tietojen kerääjille että niiden 
käyttäjille. 
2.4 V osasto: Kuvaus luontoisetuihin ja palkkioihin sovellettavista säännöistä 
ja tilastollisista tarkistuksista 
Päätöksen V osaston mukaisesti jäsenvaltioita pyydettiin: 
laatimaan tutkimus tiettyjä luontoisetuja koskevista verosäännöistä ja kuvaamaan 
kunkin tulolajin osata käytettäviä menettelyjä, joilla varmistetaan, että tulot 
kirjataan asianmukaisesti kansantalouden tilinpitoon, 
kuvaamaan palkkioita koskevia laskelmia. 
Eurostatia ja BKTL-komiteaa kiinnostava kysymys on sen varmistaminen, että nämä 
tulon lajit eivät jää arvonlisäyksen ja näin BKTL:n ulkopuolelle joko siten, että ne 
jätetään täysin tilastollisten tietojärjestelmän ulkopuolelle tai siten, että ne virheellisesti 
kirjataan yritysten välituotekäyttöön. Joitakin luontoisedun ja palkkioiden lajeja pidetään 
merkittävinä kokonaistulojen osana joissakin jäsenvaltioissa. 
Eurostat esitti kertomuksen jäsenvaltioiden tekemistä tutkimuksista BKTL-komitean 
kokouksessa kesäkuussa 1995. 
*NACE : toimialaluokitus 
**CPA: toimialoittainen tuoteluokitus 
Keskeiset päätelmät olivat: 
Ensinnäkin itse kertomukset olivat pituudeltaan, yksityiskohdiltaan, selkeydeltään 
ja täydellisyydeltään sangen vaihtelevia. Eurostat aikoo järjestää kahdenvälisiä 
neuvotteluja kunkin jäsenvaltion kanssa, jotta varmistuttaisiin mahdollisesti 
tarvittavien selvitysten tai lisätietojen saannista. 
15 
Toiseksi luontoisetujen ja palkkioiden osalta tehtävät tarkistukset vaihtelevat 
merkittävästi eri jäsenvaltioiden välillä. Nämä erot heijastelevat verosääntöjen ja 
-asetusten eroja, erilaisten tulolajien merkityksen eroja eri jäsenvaltioissa sekä 
eroja EKT:n tulkinnassa. Ne näyttävät kuitenkin heijastavan myös jäsenvaltioiden 
välisiä perusteettomia eroja. Tämän vuoksi joissakin jäsenvaltioissa tarvitaan lisää 
työtä. 
2.5 VI osasto: Vcrovalvonnasta saatujen tietojen käyttämisestä BKTL-lukujen 
kattavuuden parantamiseksi 
Päätöksen VI osastossa jäsenvaltioita pyydetään antamaan kertomuksia verovalvonnan 
käytön soveltuvuudesta BKTL-arvioiden kattavuuden parantamiseksi. Kaikissa 
jäsenvaltioissa on olemassa tulovero-, yritysvero-ja lisäarvonverojärjestelmiä sekä niihin 
liittyviä valvontajärjestelyitä. Joissakin jäsenvaltioissa, erityisesti Ranskassa, 
verovalvonnasta saatuja tietoja käytetään jo nyt BKTL-arvioiden kattavuuden 
parantamiseen. 
Eurostat esitti yhteenvedon jäsenvaltioiden kertomuksista BKTL-komitean kokoukselle 
joulukuussa 1994. 
Näiden kertomusten tärkeimmät päätelmät olivat: 
Tarve käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja riippuu siitä, onko käytössä muita 
mahdollisuuksia tarkistusten tekemiseksi verovilpin osalta; tämä vaihtelee 
jäsenvaltion ja alan mukaan. Myös verovilpin todennäköinen määrä vaihtelee 
jäsenvaltion ja alan mukaisesti. 
Verovalvonnan tulokset otetaan joissakin maissa huomioon kansantalouden 
tilinpidossa käyttämällä tilastoja, joihin sisältyvät petoksen torjunnan tulokset. 
Näin tapahtuu esimerkiksi alv-tilastojen käytön osalta Tanskassa, Saksassa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 
Jotkin muut jäsenvaltiot käyttävät verovalvonnan tuloksia erillisten tarkistusten 
tekemiseksi vilpin osalta. Näin toimitaan esimerkiksi Ranskassa, missä 
tarkistukset koskevat koko taloutta, ja Alankomaissa, missä tarkistuksia tehdään 
joidenkin alojen osalta. 
Lähitulevaisuudessa verotietojen käyttöä, verovalvonnasta saadut tiedot mukaan 
lukien, laajennetaan Alankomaihin ja Italiaan sekä mahdollisesti Belgiaan. 
Useissa jäsenvaltioissa aiotaan käyttää verovalvonnasta saatuja tietoja erillisten 
tarkistusten tekemiseksi tai jo muiden tietolähteiden perusteella tehtyjen 
tarkistusten varmentamiseksi. Tämä koskee Alankomaita, Yhdistynyttä 
kuningaskuntaa ja Portugalia. 
Monista eri syistä verovalvonnasta saatujen tietojen käyttö erillisiä tarkistuksia 
varten ei näytä mahdolliselta Belgiassa, Saksassa, Irlannissa, Italiassa, 
Luxemburgissa ja Espanjassa (sekä mahdollisesti Kreikassa, mutta Kreikan 
tilanne vaatii selvitystä). Kaksi keskeistä estettä on mainittu: tietojen 
16 
luottamuksellisuus sekä vaikeus soveltaa valvontaan tietoisesti valituista 
yrityksistä saatuja tietoja kaikkien yritysten muodostamaan joukkoon. 
Verovalvonta suunnataan tavallisesti yrityksiin, joiden katsotaan muita 
todennäköisemmin syyllistyvän petokseen. Tämän vuoksi ei voida suoraan 
olettaa, että valvonnan ulkopuolelle jääneiden yritysten ominaisuudet olisivat 
samanlaiset kuin tarkastettujen yritysten. 
2.6 Kattavuutta koskevan komission päätöksen seurantatoimet 
Kattavuutta koskevan työn viemiseksi eteenpäin komissio perusti työryhmiä, jotka 
tukevat BKTL-komiteaa tietyissä erityiskysymyksissä. Nämä työryhmät antavat neuvoja 
komissiolle ja tätä kautta myös BKTL-komitealle rakennus- ja jakelualalla käytettävistä 
parhaista mahdollisista menetelmistä, kotitalouksien taloustutkimuksista sekä viennin ja 
tuonnin arvioimisesta Intrastat-järjestelmän mukaisesti. 
Rakennusalan työryhmä antaa yleiskatsauksen alan tärkeimpiin, tietoja ja arvioita 
koskeviin ongelmiin (esimerkiksi aliurakointiin, kausityöhön, tuotoksen ja tulon kiertoon 
liittyvät ongelmat) ja ehdottaa tapoja, joilla nämä ongelmat voitaisiin parhaiten ratkaista 
(millainen tieto on käyttökelpoisinta, kuinka yhdistellä eri tietolähteistä saatuja lukuja, 
jne.). 
Jakelualan työryhmän tehtävä on samanlainen tukku- ja vähittäiskaupan (esimerkiksi 
kaupan lisän määrittäminen, myynnin jako loppukäyttäjille tapahtuvaan ja liikeyrityksille 
tapahtuvaan myyntiin) sekä kahviloiden, hotellien ja ravintoloiden osalta. 
Kotitalouksien talouskyselyä käsittelevä työryhmä tutkii, miten voidaan parhaiten 
käyttää kotitalouksien talouskyselyistä saatuja lukuja yleensä BKT-arvioita laadittaessa ja 
missä määrin niiden avulla voidaan selvittää liian pieneksi ilmoitettu myynti (esimerkiksi 
vähittäiskaupoissa, hotelleissa, kahviloissa ja ravintoloissa). 
Intrastat-tietojen käyttöä käsittelevä työryhmä tutkii, miten BKT-arviot voidaan 
turvata ja miten niitä voidaan parantaa tämän tiedon avulla. Sen jälkeen kun EU:n sisäiset 
tullimuodollisuudet poistettiin ja Intrastat otettiin käyttöön EU:n sisäisen tavarakaupan 
kirjaamiseksi, tämän tyyppistä kauppaa koskevan tilastotiedon tarkkuus näyttää 
heikentyneen merkittävästi, erityisesti tuoteryhmien tasolla. Tällainen ulkomaankauppaa 
koskevan tiedon laadullinen heikentyminen pienentää kulutukseen ja hyödykevirtoihin 
perustuvien BKT:n arviointimenetelmien luotettavuutta. Se todennäköisesti myös 
heikentää tasapainoitusprosessin laatua. 'Tämän vuoksi EU:n sisäistä tavarakauppaa 
koskevan tilastotietojen parantaminen on erittäin tärkeää jäsenvaltioiden BKT-arvioiden 
laadun säilyttämisen ja parantamisen kannalla. 
Näiden työryhmien ensimmäiset kokoukset pidettiin syys-ja marraskuun välisenä aikana 
vuonna 1995, ja lisää kokouksia on suunniteltu vuoden 1995 lopulle ja vuoden 1996 
alkuun. Kaikki työryhmät jättävät kertomukset BKTL-komitealle vuoden 1996 kesäkuun 
loppuun mennessä. 
Kattavuutta ja komission sitä koskevien varausten purkamista käsittelevä työ on 
ennakoitu saatettavan päätökseen lokakuussa 1998. 
17 
Olisi kuitenkin huomattava, että joissakin jäsenvaltioissa on todennäköisesti vaikeaa 
saavuttaa tämä aikaraja. Jäsenvaltioilta vaadittava työ vaihtelee, maasta toiseen eikä sitä 
ole vielä täysin määritetty. Esimerkiksi BKTL-komitean neljän työryhmän suositukset 
saadaan vasta kesäkuussa 1996. Komission on käsiteltävä nämä suositukset ja tämän 
jälkeen BKTL-komitean on keskusteltava niistä ja hyväksyttävä ne, ennen kuin ne 
toteutetaan lokakuussa 1998. 
Vuodeksi 1996 on suunniteltu työmatkoja jäsenvaltioihin, jotta voitaisiin keskustella 
yksityiskohtaisista suunnitelmista sellaisen kattavuutta koskevan työn osalta, joka on 
tehtävä ennen vuoden 1998 lokakuuta, esimerkiksi työllisyyden vertailut, jotka olisi 
otettava osaksi tulevia kansantalouden tilinpidon uudistuksia, tai luontoisetujen arviointi, 
erityisesti työsuhdeautojen yksityiskäytön kohtelun osalta. 
2.7 Vuoden 1994 jälkeen saavutettu edistyminen yleisissä kysymyksissä 
Kattavuutta koskevien keskeisten ponnistelujen lisäksi edistystä on saavutettu myös 
muissa varauksia ja tutkimusta vaativissa yleisissä kysymyksissä, jotka komissiolla ja 
BKTL-komitealla on hoidettavina. Seuraavissa aiheissa edistyminen on ollut 
huomattavaa: 
Asumispalveluiden työryhmä, joka oli aloittanut työn vuoden 1993 puolivälissä, sai sen 
päätökseen vuoden 1994 puolivälissä määrittelemällä ositusmenetelmän soveltamistavan. 
Ryhmän työn perusteella Eurostat antoi BKTL-komitean kokoukselle joulukuussa 1994 
luonnoksen komission päätökseksi, jolla määritellään kaikissa jäsenvaltioissa käytettävät 
menettelytavat. Joitakin yksityiskohtia koskevien muutosten jälkeen päätös sai BKTL-
komitean yksimielisen tuen, minkä jälkeen komission päätös hyväksyttiin (95/309/EY, 
Euratom, 18 päivänä heinäkuuta 1995). Jäsenvaltioiden edellytetään antavan vuoden 
1988 ja sen jälkeiset asumispalveluita koskevat tiedot käyttäen uutta yhteistä 
menettelytapaa tietojen siirrossa syyskuussa 1996 BKTL:n omien varojen osalta. 
Käytännössä jotkin maat saattavat tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa työn 
päätökseen vuoden 1997 syyskuuhun mennessä. 
Arvioiden vertailtavuutta lopullisen ja välituotekäytön rajatapauksissa käsiteltiin 
BKTL-komitealle annetussa asiakirjassa heinäkuussa 1994. Keskeisiin kysymyksiin 
kuuluvat esimerkiksi infrastruktuurin korjaukseen, parannuksiin ja uudistuksiin, 
vähäarvoisiin tuotantohyödykkeisiin sekä ohjelmistoihin kohdistuvan kulutuksen 
kirjaaminen. Tarvitaan yksityiskohtaista tietoa niistä käytännön toimista, joita jäsenvaltiot 
toteuttavat EKT:n tällaista kulutusta koskevien vaatimusten täyttämiseksi, ennen kuin 
vertailtavuus voidaan vahvistaa ja sitä voidaan tarvittaessa parantaa. 'Tällaista tietoa 
hakeva kyselytutkimus lähetettiin jäsenvaltioille lokakuussa 1994 ja siihen pyydettiin 
vastauksia vuoden 1995 loppuun mennessä. 
Eurostat antoi alustavan rahoituslaitoksia koskevan asiakirjan BKTL-komitealle 
tammikuussa 1994. Asiakirjassa nimettiin joukko teknisiä kysymyksiä, jotka koskevat 
joidenkin rahoituspalveluiden tuotoksen mittaamista (esimerkiksi vakuutus ja 
valuuttakauppa), sekä eräitä muita kysymyksiä, jotka koskevat tilastollisen raportoinnin 
kattavuutta tiettyjen rahoituslaitostyyppien osalta (esimerkiksi laitokset, joita hallitus tai 
keskuspankki eivät valvo). Tätä seurasi kullekin jäsenvaltiolle lähetetty kyselytutkimus, 
jossa pyydettiin yksityiskohtaisia selityksiä mainituista kysymyksistä ja esitettiin kullekin 
18 
maalle joitakin lisäkysymyksiä niiden rahoituslaitostyyppien yksityiskohtaisen tarkastelun 
perusteella. Useimmat vastaukset on nyt saatu ja seurantakertomus laaditaan BKTL-
komitealle lähikuukausien aikana. 
Julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen osalta BKTL-komitealle 
esitettiin joulukuussa 1994 alustava asiakirja, jossa todettiin keskeisimmät kysymykset. 
Komitea katsoi, että vaikka osa näistä kysymyksistä, erityisesti kiinteän pääoman 
kulutuksen arviointi hallituksen pääomavarojen osalta, epäilemättä onkin jossain määrin 
merkityksellisiä BKTL:n kannalta, ne ovat merkitykseltään vähäisempiä kuin monet 
muut kysymykset, joita komitea samaan aikaan tutki (esimerkiksi kattavuus). Tämän 
vuoksi sovittiin, että julkisen hallinnon ja voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen 
käsittelyä lykättäisiin noin vuodella, jotta tärkeämpi työ edistyisi. Tämä aihe on näin 
ollen määrä ottaa uudestaan esille BKTL-komiteassa. 
Aiempaa BKT:sta BKTL:oon siirtymistä koskevaa työtä, joka mainittiin tämän 
asiakirjan 2 luvussa, seurasi BKTL-komitean joulukuun 1994 kokoukselle annettu 
kertomus. Tämä kertomus seurasi aiheesta kunkin jäsenvaltion kanssa järjestettyjä 
kahdenvälisiä neuvotteluja, ja siinä nimettiin joukko kohtia, jotka tietyissä jäsenvaltioissa 
edellyttivät parannuksia, sekä merkittävä vaikeus, joka koski sijoitusrahastojen toiminnan 
kirjaamisen vaikeutta kaikissa jäsenvaltioissa ja josta tarvittiin lisätutkimuksia. Komitea 
päätti perustaa työryhmän, jonka tehtävänä olisi ehdottaa toimia sijoitusrahastojen 
suhteen. Työryhmä kokoontui kolmesti vuoden 1995 ensimmäisen puoliskon aikana. 
BKTL-komitean kokoukselle lokakuussa 1995 esitettiin työryhmän työhön perustuva 
kertomus, jossa annettiin suositus näiden rahastojen käsittelystä. Keskusteluja jatkettiin 
komitean kokouksessa joulukuussa 1995, ja oletetaan,että ne saadaan päätökseen 
maaliskuussa 1996. Muita kohtia, joissa on heikkouksia BKT:sta BKTL:oon siirtymisen 
kannalta ja joissa joidenkin jäsenvaltioiden on toteutettava parannuksia, käsitellään 
kahdenväliseltä pohjalta. 
Maataloutta käsiteltiin BKTL-komitealle kesäkuussa 1994 annetussa asiakirjassa. Siinä 
nimettiin suuri määrä yksityiskohtaisia ja teknisiä vaikeuksia, jotka koskevat 
maatalouden osuuden mittaamista BKTL:n kannalla. Useiden jäsenvaltioiden arvioista 
löydettiin heikkouksia, jotka yleensä olivat merkitykseltään vähäisiä, mutta yksi varaus 
katsottiin tarpeelliseksi ja se tehtiin Portugalin maataloutta koskeviin arvioihin. 
Havaittujen heikkouksien yleiset kohdat liittyivät usein käsitteen "kansallinen maatila" 
käyttöön maatalouden tilinpidossa ja sen epätäydelliseen vastaavuuteen kansantalouden 
tilinpidon vaatimien käsitteiden osalta. Komitea päätti kuulla maataloustilastokomitean 
yhteydessä toimivan työryhmän maatalouden tilinpidon asiantuntijoita asiakirjassa 
esitetyistä teknisistä ja yksityiskohtaisista kysymyksistä. BKTL-komitea palaa aiheeseen 
vuoden 1996 aikana, kun tätä asiaa koskevat neuvot on kuultu. 
Alv-tietojen käyttö BKTL:n arvioimiseksi on pitkään ollut BKTL-komitean 
kiinnostuksen aiheena. Kaksi tähän aiheeseen liittyvää kysymystä on erityisen 
kiinnostavia ja ne molemmat koskevat alv:n teoreettisen määrän laskemista ja 
tulkitsemista: sen alv-määrän, joka voidaan olettaa, jos alv-sääntöjä ja -asetuksia 
sovelletaan kansantalouden tilinpitoon sisältyviin arvioihin taloudellisesta toiminnasta. 
Ensimmäinen kiinnostava kysymys koskee tämän teoreettisen alv-määrän ja valtion 
tosiasiallisesti saaman alv-määrän välisen eron tulkintaa. Toinen kiinnostava kysymys 
koskee sitä, kumpaa alv-käsitettä käytetään BKTL:n osana olevana alv-määränä. 
19 
Komitean kokouksessa tammikuussa 1994 Eurostat antoi esityksen, jossa nimettiin ne 
erot, joita jäsenvaltioissa on BKTL.n muodostamiseen käytetyn alv-arvion käsitteen 
osalta, ja määriteltiin keskeiset kysymykset, jotka vaativat lisätutkimusta. Tätä seurasi 
lyhyt kyselytutkimus, jolla kerättiin työn jatkamiseen tarvittavaa lisätietoa, ja tämän 
jälkeen toinen BKTL-komitean kokoukselle kesäkuussa 1995 annettu asiakirja. Komitean 
kokouksessa joulukuussa 1995 jatkettiin jälleen keskustelua, jolla pyritään sopimaan 
yhteisestä menetelmästä alv:n arvioimiseksi BKTL:n osana kaikissa jäsenvaltioissa, ja 
kysymyksen käsittelyä jatketaan kahdenvälisissä yhteyksissä. 
Kaikkia yleisiä kysymyksiä koskevan työn päätökseen saattamiselle ja komission 
näitä kysymyksiä koskevien varausten purkamiselle asetettu tavoiteaikaraja on 
lokakuu 1997 (asumisen osalta tulokset on määrä saada syyskuussa 1996). Joissain 
jäsenvaltioissa voidaan tarvita poikkeuksia, jotta ne voisivat saattaa osan työstä 
päätökseen lokakuuhun 1998 mennessä. 
2.8 Edistyminen maakohtaisissa kysymyksissä vuoden 1994 jälkeen 
Myös eri jäsenvaltioissa on saavutettu huomattavaa edistymistä BKTL-arvioiden 
vertailtavuuden ja luotettavuuden parantamisessa maakohtaisin keinoin. Toteutetuista 
parannuksista voidaan antaa seuraava tiivistelmä: 
Suuria ponnistuksia on tehty kansantalouden tilinpidon perusteelliseksi 
uudistamiseksi niissä jäsenvaltioissa, joiden BKTL-arvioiden on nähty olevan 
muita heikommalla pohjalla. Uudistaminen on jo johtanut suuriin BKTL-
arvioiden muutoksiin Kreikan, Luxemburgin ja Portugalin osalta. Merkittävää 
kehitystä on käynnissä myös Belgiassa ja Irlannissa, vaikka tämä ei tarkoitakaan, 
että näiden kahden maan kohdalla olisi odotettavissa yhtä suuria BKTL-arvioiden 
muutoksia. 
Kaikki jäsenvaltiot ovat tehneet tärkeää työtä vastauksena maakohtaisiin 
varauksiin, joita komissio on esittänyt niiden BKTL:n keruumenetelmien 
joihinkin osiin. Monissa tapauksissa komissio on tämän seurauksena voinut 
purkaa varauksensa. Jäljellä olevissa tapauksissa odotetaan, että tekeillä olevan 
työn ansiosta komissio voi purkaa varauksensa tämän kertomuksen kirjoittamisen 
ja vuoden 1997 lokakuussa olevan tavoiteaikarajan välillä (vaikka joissakin 
tapauksissa poikkeukset saattavat jälleen olla tarpeen, ja aikarajaksi tulee lokakuu 
1998). 
Kaikilla jäsenvaltioilla on myös merkittäviä omia kansantalouden tilinpidon 
kehittämishankkeita. Nämä hankkeet eivät ole suoraan seurausta komissiosta ja 
BKTL-komiteasta lähtöisin olevista työohjelmista, mutta ne ovat silti hyvin 
tärkeitä ja niillä on työohjelmia täydentävä tehtävä. 
Täydellinen luettelo eri jäsenvaltioiden tekemistä parannuksista olisi hyvin pitkä. 
Jäsenvaltioiden jo tekemiin tai tällä hetkellä toteuttamisvaiheessa oleviin keskeisiin 
parannuksiin kuuluvat seuraavat: 
Belgiassa on tehty joukko hallinnollisia muutoksia, joilla pyritään antamaan uutta voimaa 
kansantalouden tilinpidon kehittämiselle. Nykyistä järjestelmää, jonka merkittävistä 
20 
puutteista Eurostat huomautti yksityiskohtaisessa kertomuksessaan vuonna 1992, aiotaan 
tuntuvasti uudistaa. Kansantalouden tilinpitojärjestelmän keskeisiin uusiin piirteisiin 
kuuluvat uudet yrityksiä koskevat perustilastot sekä OECD:n vuodelta 1958 peräisin 
olevan kansantalouden tilinpidon kehyksen korvaaminen EKT:lla. 
Tanskassa jo päätökseen saatetun työn ansiosta komissio on voinut purkaa yhden 
Tanskaa koskevan varauksen ja toisen purkamista odotetaan lähiaikoina. Komissio on 
myös voinut purkaa veroja ja tukia koskevan varauksensa sen jälkeen, kun Statisties 
Danmark oli tehnyt joitakin muutoksia. Vuoden 1997 puoliväliin mennessä on määrä 
saada päätökseen kansantalouden tilinpidon laaja-alaista uudistamisia koskeva työ, johon 
liittyy useiden tärkeiden uusien tietolähteiden käyttöön ottaminen. Uudistukseen sisältyy 
joukko hankkeita, joilla itsessään vastataan jäljellä oleviin komission Tanskaa koskeviin 
varauskohtiin, ja muita hankkeita, joilla jatketaan tähän mennessä tehtyä työtä 
kattavuuden osalta. 
Ranskassa on tehty parannuksia joihinkin kansantalouden tilinpidon arvioiden osiin, ja 
tämän ansiosta komissio on voinut purkaa yhden Ranskaa koskevista varauksistaan sekä 
yleistä veroja ja tukia koskevan varauksensa. Työ on myös käynnissä pidemmän 
aikavälin kehityshankkeissa, joita tarvitaan jäljellä olevan Ranskaa koskevan varauksen 
purkamiseksi. 
Saksa on esittänyt BKTL-komitealle BKTL-arviot, joihin sisältyvät uudet osavaltiot 
(Länder). Komission kertomuksessa BKTL-komitealle heinäkuussa 1994 esitettiin 
kriittinen arvio näistä arvioista, todettiin niitä varten tehdyt suuret ponnistelut sekä 
joitakin alueita, joilla niitä voitaisiin tulevaisuudessa parantaa. Komission Saksaa (sekä 
uusia että vanhoja osavaltioita) koskeviin varauksiin vastataan parhaillaan, ja vaadittavan 
työn eri osat saadaan valmiiksi eri aikoina nykyhetkestä lokakuuhun 1997 tultaessa. 
Yleinen veroja ja tukia koskeva varaus on purettu Saksan osalta. 
Kreikassa kansallinen tilastotoimisto on joidenkin komission rahoittamien teknisten 
asiantuntijoiden avulla tehnyt suuria parannuksia kansantalouden tilinpitoon. Keskeinen 
suurelta osin vuonna 1994 valmistunut uudistus sisälsi entistä parempia menetelmiä 
esimerkiksi rakennusalan, jakelun sekä liiketoiminnan ja henkilökohtaisten palveluiden 
osalta, mikä johti aikaisempien BKTL-arvioiden yli 20 % kasvuun. Vaikka 
lisäparannuksia yhä tarvitaan, on selvää, että Kreikan kansantalouden tilinpidossa on jo 
saavutettu erittäin merkittävä vertailtavuuden ja luotettavuuden parantuminen. Komission 
Kreikkaa koskevien varausten arvioimiseen ja tätä seuraavaan purkamiseen tarvittavat 
tiedot saadaan luultavasti helmikuuhun 1996 mennessä. 
Irlannissa on käynnissä joukko hankkeita, joilla tehdään tärkeitä parannuksia BKTL-
arvioiden luotettavuuteen tuloihin perustuvaa lähestymistapaa käyttäen. Lisäksi 
kulutukseen perustuva lähestymistapa sekä tarjonta- ja käyttökehys johtavat entistä 
luotettavampaan kansantalouden tilinpitoon. Nämä hankkeet on määrä saada päätökseen 
vuonna 1997, ja tällöin, jos työ on menestyksekästä, on luultavasti mahdollista purkaa 
kaikki komission Irlantia koskevat varaukset. 
Italiassa käytetään työllisyystietoja kansantalouden tilinpidon kattavuuden 
parantamiseksipa tämä tunnustetaan hyväksi perustaksi. On käynnissä työ, jolla pyritään 
mahdollisimman hyvin hyödyntämään perheiden talouskyselyitä ja rakentamaan 
21 
laadullisesti hyvä yritysrekisteri. Kun nämä keskeiset tehtävät on saatu päätökseen, 
oletetaan, että komission Italiaa koskevat varaukset voidaan purkaa. 
Luxemburgissa saatiin valmiiksi mittava tarkistus vuonna 1994. Siihen kuului 
parannuksia moniin perustilastoihin erityisesti palveluiden osalta sekä joihinkin 
käytettyihin arviointimenetelmiin. Aiemmat BKTL-arviot kasvoivat tämän seurauksena 
noin 10%). Kun komissio on saanut uudistettua kansantalouden tilinpitoa koskevat 
täydelliset asiakirjat, se uskoo voivansa purkaa useimmat tai kaikki Luxemburgia 
koskevat varauksensa. 
Alankomaissa valmistui vuonna 1992 kansantalouden tilinpidon merkittävä uudistus, 
jolla poistettiin joitakin sen suhteellisista heikkouksista. Lisätarkistus, johon kuuluu 
erityisesti lisäparannuksia kattavuuden osalta, on käynnissä ja sen on määrä valmistua 
vuonna 1999. On toteutettu tutkimus vastauksena komission ainoaan Alankomaita 
koskevaan varaukseen, ja BKTL:oon tehtävän pienen tarkistuksen ansiosta varaus 
voidaan purkaa. 
Portugalissa kansantalouden tilinpitojärjestelmän keskeisiin puutteisiin vastattiin laajalla 
uudistuksella, joka saatiin päätökseen vuonna 1994. Uudistukseen kuuluivat esimerkiksi 
palvelualan merkittävien osien huomattavasti parantuneet arviot, minkä seurauksena 
aiemmat BKTL-arviot kasvoivat noin 15 %>. Vaikka Portugalin kansantalouden 
tilinpitoon tarvitaan yhä joitakin lisäparannuksia, jo tehdyn merkittävän työn ansiosta 
voidaan pian purkaa monet komission Portugalia koskevista varauksista. Loput 
Portugalia koskevat varaukset voivat johtaa BKTL:n lisäparannuksiin vuonna 1996, 
minkä jälkeen toivotaan, että nämäkin varaukset voidaan purkaa. 
Espanjassa on käynnissä parannuksia, jotka koskevat kansallisia arpajaisia sekä veroja ja 
tukia. Komission varaus, joka koski Espanjan kansallisia arpajaisarvioita, on purettu. Työ 
on käynnissä, jotta jäljellä olevat Espanjaa koskevat sekä yleiset veroja ja tukia koskevat 
varaukset voitaisiin purkaa vuoteen 1997 mennessä. 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa jo valmistuneen työn ansiosta komissio on voinut 
purkaa kaikki neljä Yhdistyneen kuningaskunnan BKTL-arvioita koskenutta varaustaan. 
Uusien jäsenvaltioiden sekä Islannin ja Norjan osalta Eurostat toteutti vuoden 1994 
toisella puoliskolla vierailun kuhunkin maahan. Näiden vierailuiden avulla kerättiin 
perustietoja kussakin maassa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä ja annettiin opastusta 
yksityiskohtaisempien tietojen toimittamisessa komissiolle. BKTL-komitea käsitteli 
kutakin vierailua koskevat kertomukset kokouksissaan joulukuussa 1994 ja maaliskuussa 
1995. 
-n 
Liite B BKTL-direktiiviä koskevaan kertomukseen neuvostolle ja parlamentille 
Yhteenveto BKTL-arvioihin tehdyistä parannuksista vuosina, joita koskee varaus 
L9XX-I = ensimmäinen arvio vuodelle 19XX 19XXR95 = vuonna 1995 tarkistettu arvio vuodelle 19XX 
N/A = ei saatavilla 
23 |Vuosi 1988 | 1989 | 1990 | 1991 | 
I 1988-1 1988R95 muutos 
yhteensa parannusl 
varauk- 1 
seen | 1989-1 1989R95 muutos 
yhteensa parannusl 
varauk- I 
seen | 1 1990-1 1990R95 muutos 
yhteensa parannusl 
varauk- 1 
seen | 1991-1 1991R95 muutos 
yhteensa parannus • 
varauk- I 
seen | 
Maa Yksikko 
Belgia Md BFR 
Tanska Md DKR 
Saksa Md DM 
Kreikka Md DR 
Espanja Md PTA 
Ranska Md FF 
Irlanti Md IRE 
Italia (LIT) 1000 Md 
Luxemburg Md LFR 
Alankomaat Md HFL 
Portugali Md ESC 
Yhdistynyt kuningaskunta Md UK£ 5445 
695 
2122 
7390 
39190 
5645 
18,8 
1072 
326 
449 
5880 
463 5513 
694 
2108 
8997 
40018 
5726 
20 
1084 
360 
454 
6780 
459 1,25% 
-0,14 % 
-0,66 % 
21,75% 
2,11 % 
1,43% 
6,38 % 
1,12% 
10,43% 
1,11 % 
15,31 % 
-0,86 % 0,06 % 
0,11 % 
N/A 
20,70 % 
0,69 % 
0,01 % 
3,67 % 
-0,04 % 
9,20 % 
1,56% 
15,53% 
-0,10% 5952 
733 
2261 
8768 
44597 
6101 
20,9 
1177 
373 
473 
6994 
511 5991 
725 
2249 
10691 
44945 
6154 
22,18 
1183 
404 
485 
8004 
502 0,66 % 
-1,09% 
-0,53 % 
21,93% 
0,78 % 
0,87 % 
6,12% 
0,51 % 
8,31 % 
2,54 % 
14,44 % 
-1,76% N/A 
0,11 % 
N/A 
20,60 % 
0,64 % 
0,08 % 
3.30 % 
N/A 
8.85 % 
1.69% 
14,71 % 
-0,16 % 6352 
777 
2470 
10409 
49627 
6467 
22,9 
1291 
397 
509 
8460 
548 6345 
753 
2494 
12867 
49971 
6479 
24,06 
1296 
442 
516 
9490 
540 -0,11 % 
-3,09 % 
0,97 % 
23,61 % 
0,69 % 
0,19% 
5,07 % 
0,39 % 
11,34% 
1,38% 
12,17% 
-1,46% N/A 
0,11 % 
N/A 
20,90 % 
0,56 % 
0,03 % 
3,93 % 
N/A 
9,32 % 
1,37% 
14,21 % 
-0,24 % 6680 
784 
2826 
12813 
54223 
6722 
24,25 
1407 
433 
543 
10206 
568 6699 
782 
2882 
15726 
54736 
6735 
25,4 
1409 
482 
542 
10915 
566 0,28 % 
-0,26 % 
1,98% 
22,73 % 
0,95 % 
0,19% 
4.74 % 
0,14 % 
11,32 % 
-0,18% 
6,95 % 
-0,35 % N/A 
0,11 % 
0,85 % 
20,70 % 
0,67 % 
-0,06 % 
3,51 % 
N/A 
8,78 % 
-0,18% 
10,74% 
-0,25 % 
Esipuhe 
Edellä oleva taulukko osoittaa jäsenvaltioiden BKTL-arvioissa tapahtuneet muutokset 
vuosina 1988-1991. Osa näistä muutoksista on seurausta meneillään olevista BKTL:n 
tarkistuksista. Näitä ei käsitellä tässä, vaan tarkoituksena on korostaa niitä muutoksia, 
jotka heijastavat komission päätösten soveltamisen seurauksena tapahtuneita 
parannuksia tai jotka ovat tapahtuneet varausten esittämisen jälkeen. Jatkossa annettavat 
selitykset selventävät parannuksen lajia kunkin maan kohdalla. 
Jotta jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä voitaisin mitata, Eurostat ja BKTL-komitea 
halusivat myös arvioida varausten esittämisen jälkeen käytetyissä tilastomenetelmissä ja 
-lähteissä tapahtuneita parannuksia erityisesti, jos lukujen muutoksia ei osoiteta 
riittävän yksityiskohtaisesti. 
Jakso 1988-1991 valittiin tarkasteltavaksi, koska se vastaa niitä vuosia, joiden osalta 
BKTL-arvioiden on määrä olla lopullisia ja joiden osalta on esitetty varauksia. 
Belgia 
Vuoden 1988 osalta välittömästi varauksiin liittyvien BKTL-tarkistusten kokonaismäärä 
(0,06 %) vastaa BKTL:n kolmen eri laskutavan keskimääräistä korjaussuhdetta. 
Tuotoksen osalta nämä muutokset (0,13 % kokonais-BKTL:sta) vaikuttavat lähinnä 
muusta maailmasta saatuihin korvauksiin (0,19 %) ja markkinapalveluiden lisäarvoon (-
0,08 %). Tulojen osalta parannukset (0,16 %) koskevat lähinnä belgialaisille 
yrityksille maksettuja veroja (-0,33 %), yhtiöiden voittoja (0,25 %), työntekijöiden 
korvauksia (0,13 %) ja belgialaisten yritysten saamia osinkoja (0.09 %). Kulutuksen 
osalta tarkistukset (-0,12 %) liittyvät täysin loppukulutuksen arvioihin. 
Muut vuoden 1988 ja vuosien 1989 ja 1991 muutokset ovat pääasiassa lähtöisin 
käytetyn tilastollisen perustan ja menetelmien muutoksista, sekä vuodesta 1994 lähtien 
saatujen uusien ja yksityiskohtaisempien tietojen jälkeenpäin tapahtuneesta 
soveltamisesta näihin vuosiin. Kattavuutta on kohennettu. Tällä hetkellä ei kuitenkaan 
ole mahdollista yhdistää näitä tarkistuksia mihinkään tiettyyn varaukseen. 
Tanska 
Tanska muutti BKTL-arvioitaan vuosina 1988-1991 ottaakseen huomioon Tanskan 
viranomaisten tietoon tuodut vesihuoltoa ja kaupallisia toimintoja koskevat varaukset. 
Muutosten vaikutus näiden neljän vuoden osalta on noin 0,02 % BKTL:sta vesihuollon 
osalta ja 0,09 % kaupallisten toimintojen osalta. 
Olisi myös huomattava, että noudattaakseen veroja ja tukia koskevaa päätöstä Tanska 
perui vuonna 1991 käyttöön ottamansa veroja ja tukia koskevat tarkistukset. 
Saksa 
Vuodesta 1990 lähtien Saksan BKTL-arvioissa on otettu huomioon tuona vuonna 3. 
lokakuuta tapahtunut maan yhdistyminen. Vuosien 1988 ja 1989 luvut koskevat siis 
24 
entistä Saksan liittotasavaltaa, kun taas vuosien 1990 ja 1991 luvuissa ovat mukana 
uudet osavaltiot (Länder). 
Saksa on tarkistanut vuoden 1991 arviotaan uusien osavaltioiden kohdalta noin Œ,85 % 
vastauksena varauksiin, joita esitettiin näiden uusien osavaltioiden suhteen. 
Kreikka 
Kreikka on muuttanut vuosien 1988-1991 BKTL-lukuja osana yhä käynnissä olevaa 
kansantalouden tilinpidon perusteellista uudistusta. Näiden muutosten vaikutus tuona 
aikana oli noin 20,7 % BKTL:sta. 
Espanja 
Espanja on tehnyt muutoksia vuosia 1988-1991 koskeviin BKTL-arvioihinsa 
vastauksena esitettyihin varauksiin. Nämä tarkistukset koskevat kansallisia arpajaisia 
(0,36 % BKTL:sta), vakuutuspalveluita (-0,21 %) ja koulutustoiminnan tukia 
(0,48 %). Kansallisia arpajaisia koskevat arviot ovat kauden 1988-1991 osalta 
lopulliset. Menettely kansallisia arpajaisia koskevien varausten purkamiseksi on 
käynnissä. Toisaalta vakuutuspalvelu iden ja koulutustukien luvut ovat yhä väliaikaisia. 
Ranska 
Ranska on esittänyt BKTL-arviot vuosille 1988-1991, jotka on tarkistettu esitettyjen 
varausten mukaisesti taloudellisen alueen, leasing-toimintojen, vakuutuksen, valtateiden 
ja verkostojen arvonalennuksen, varkauksien, valtiolle maksettujen tarkistus- ja 
valvontamaksujen sekä SNCF:lie ja RATP:lle carte orange -kausilipun yhteydessä 
suoritettujen maksujen osalta. Kaikkien näiden varausten osalta vuosille 1988-1991 
tehdyt tarkistukset ovat lopullisia ja niiden määrä on näinä vuosina 0.07 %, 0,08 %, 
0,03 % ja -0,06 % BKTL:sta. Ranska on myös vuodesta 1992 lähtien lähettänyt tiedot, 
joihin sisältyvät näiden kohtien osalta vaaditut tarkistukset. Erityisvaraukset on purettu. 
Irlanti 
Irlanti on tarkistanut vuosin 1988-1991 BKTL-arvioitaan vastauksena tiettyihin 
esitettyihin varauksiin. Nämä tarkistukset vastaavat 3,67 %, 3,30 %, 3,93 % ja 3,51 % 
BKTL:sta näinä neljänä vuotena. Vuoden 1988 osalta yli kaksi kolmannesta 
muutoksista koskee toiminnan bruttoylijäämää. Vuosilta 1989-1991 ei ole annettujen 
tietojen perusteella mahdollista jakaa muutoksia esitettyjen eri varausten mukaisesti. 
Uudet arviot ovat väliaikaisia. 
Italia 
Ainoa muutos, jonka Italia on tehnyt vuosien 1988-1991 kansantalouden tilinpitoon 
esitettyjen varausten seurauksena, on -0,04 % BKTL:sta edustava tarkistus 
työntekijöiden muualta maailmasta saamien korvausten osalta. Tämä tarkistus on 
seurausta varauksesta, joka koskee siirtymistä BKT:sta BKTL:oon ja jota BKTL-
25 
komitea ei ole vielä käsitellyt. Koska Italian kansantalouden tilinpidon uudistaminen on 
vielä kesken, ei ole mahdollista varmistaa tehtäviä tarkistuksia. 
Luxemburg 
Vuonna 1994 päätökseen saatetun kansantalouden tilinpidon merkittävän uudistuksen 
tuloksena Luxemburg on tarkistanut vuosien 1988-1991 kansantalouden tilinpidon 
arvioita tavoitteena esitettyjen varausten noudattaminen. Tämän kauden tarkistukset 
ovat noin + 9 % BKTLrsta. Ne koskevat pääasiassa parempaa kattavuutta palveluiden 
sekä rahoitus-ja vakuutustoiminnan osalta (noin 90 % lisäyksestä) sekä vähäisemmässä 
määrin julkisen hallinnon markkina- ja muiden kuin markkinapalveluiden uudelleen 
arviointia. 
Alankomaat 
Alankomaat on tarkistanut BKTL-arvioitaan vuosille 1988-1990 osana kansantalouden 
tilinpidon merkittävää uudistusta, joka saatiin valmiiksi vuonna 1992. Muutokset 
vastaavat noin 1,5 % BKTL:sta. Vuoden 1991 luvut arvioitiin uutta perustaa käyttäen, 
eikä niitä ole tämän jälkeen muutettu paljon. Vuosien 1988-1991 lukuihin tehtiin pieniä 
tarkistuksia kiinteän pääoman kulutuksen tarkistuksen jälkeen, mikä tuli mahdolliseksi 
vuoden 1995 jälkeen uusien investointitietojen saatavuuden ansiosta. Tämä tarkistus 
voidaan lukea osaksi julkista hallintoa ja yksityisiä voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä 
koskevaa varausta. 
Portugali 
Osana kansantalouden tilinpidon merkittävää uudistusta Portugali on korjannut vuosien 
1988-1991 BKTL-arvioitaan. Nämä muutokset ovat vuosittain 15,53 %, 14,71 %, 
14,21 % ja 10,74 % BKTL:sta. Vuoden 1991 luvut edellyttivät vähemmän 
tarkistuksia, koska toisin kuin kolmena edellisenä vuonna, Azorit ja Madeira sisältyivät 
vuoden alkuperäiseen arvioon, mikä yhteensä vastaa noin 5 % BKTL:sta. Lisäksi 
vuosina 1988-1991 varauksia koskeviin parannuksiin liittyvät muutokset ovat 
suurempia kuin kokonaismuutos. Tämä johtuu siitä, että muut korjaukset ovat 
aiheuttaneet BKTL-arvioiden pienenemistä vuosien 1993 (jolloin varauksiin liittyvät 
korjaukset tehtiin) ja 1995 välillä. 
Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella ei ole mahdollista jakaa tarkistuksen 
(noin 10 %) vaikutusta (Azoreita ja Madeiraa lukuunottamatta) esitettyjen eri varausten 
kesken. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Vastauksena esitettyihin varauksiin Yhdistynyt kuningaskunta tarkisti BKTL-arvioitaan 
vuosille 1988-1991. Varauksiin liittyvät parannukset (-0,10 %, -0,16 %, -0,24 % ja 
-0,25 % BKTL:sta näinä neljänä vuotena) vastaavat muualta maailmasta saadun 
omaisuustulon tarkistuksia. Nämä liittyvät "yleiseen varaukseen", joka koskee 
siirtymistä BKT:sta BKTL:oon. Otsikko "kokonaismuutos" sisältää kuitenkin myös 
joitakin muiden varausten perusteella tehtyjä tarkistuksia. Joidenkin näiden varausten 
26 
vaikutus BKTL:oon oli erittäin vähäinen, esimerkkinä vakuutus, jonka osalta vain 
vuoden 1991 lukuja tarkistettiin (0,08 %). Muissa tapauksissa (tuonti-vientiyritysten 
rekisteri, leasing-yhtiöiden rekisteri) ei ole ollut mahdollista laskea kokonaisvaikutusta 
BKTL:oon, koska tarkistukset tehtiin tuotos-panos-taulukkoihin. Näiden taulukoiden 
osalta varausten esittämisen jälkeen tehdyt tilastomenetelmien muutokset ovat kuitenkin 
osoittautuneet tyydyttäviksi. Yhdistyneen kuningaskunnan vuosille 1988-1991 antamat 
uudet arviot ovat lopullisia, ja erityisvaraukset on purettu. 
27 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 124 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 17 
Luettelonumero : CB-CO-96-133-FI-C 
ISBN 92-78-01858-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
88