yritystoiminnan rakennetilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 295/2008 täytäntöönpanosta

2.ASETUKSEN (EY) N:O 251/2009 TULOKSELLISUUS JA TIETOSARJOJEN RELEVANSSI

Kaikki jäsenvaltiot ovat lähettäneet useita tietosarjoja, kuten komission asetuksessa (EY) N:o 251/2009 edellytetään. Tärkeimmät tietosarjat ovat seuraavat:

Yritystoiminnan rakennetilastot antavat kattavan kuvan Euroopan elinkeinoelämän rakenteesta, kehityksestä ja piirteistä yleisesti ja alakohtaisesti, ja niillä on huomattava merkitys monissa muissa yhteyksissä, kuten kansantalouden tilinpidossa, lyhyen aikavälin tilastojen laadinnassa ja yritysrekistereiden ylläpidossa.

Kertomuksessa esitellään toimenpiteet, joita komissio on toteuttanut varmistaakseen, että laadukkaita eurooppalaisia yritystoiminnan rakennetilastoja on saatavilla. Lisäksi siinä kerrotaan yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa. Siinä annetaan myös tietoa Eurostatin toteuttamista toimenpiteistä, joilla parannetaan yritystoiminnan rakennetilastojen merkityksellisyyttä ja vähennetään yrityksille aiheutuvia rasitteita. Kertomus kattaa jäsenvaltioiden viitevuodelta 2016 toimittamat yritystoiminnan rakennetilastoja koskevat tiedot, joten se koskee myös Yhdistynyttä kuningaskuntaa.

Yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen (EY) N:o 295/2008 13 artiklan 1 kohdan mukaisesti ”[k]omissio esittää 29 päivään huhtikuuta 2011 mennessä ja sen jälkeen kolmen vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle selvityksen tämän asetuksen nojalla laadituista tilastoista ja erityisesti niiden laadusta ja yrityksille aiheutuvasta rasitteesta”. Tämä kertomus on jatkoa huhtikuussa 2017 esitetylle kertomukselle.

Kun otetaan huomioon kaikki tiedot, jotka olisi toimitettava Eurostatille asetuksen (EY) N:o 295/2008 mukaisesti, palveluiden, teollisuuden, kaupan, rakentamisen ja yrityspalveluiden osa-alueilla tuotettiin 98,5 prosenttia yritystoiminnan rakennetilastotiedoista viitevuodelta 2016 (saatavuusaste). Yritysdemografian osalta saatavuusaste oli 99,1 prosenttia. Saatavuusasteet ovat parantuneet edellisessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle laaditussa kertomuksessa kuvattuun tilanteeseen nähden. Toimitettujen yksiköiden määrien kasvu selittyy sillä, että maat pyrkivät jatkuvasti parantamaan kaikkien vaadittavien tietojen toimittamista.

Taulukoista 1 ja 2 jäljempänä käy ilmi, että yleisesti ottaen jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ovat kattavia kaikkien yritystoiminnan rakennetilastomoduulien osalta. Maat katsotaan ”suuriksi”, ”keskikokoisiksi” tai ”pieniksi” sen mukaan, mikä on niiden osuus koko EU:n yritystoiminnan arvonlisäyksestä.

2.ASETUKSEN (EY) N:O 251/2009 TULOKSELLISUUS JA TIETOSARJOJEN RELEVANSSI

Yritystoiminnan rakennetilastotietoja on käytetty monissa muissakin julkaisuissa, kuten koheesiokertomuksissa ja Eurostatin alueellisessa vuosikirjassa.

Kaikki jäsenvaltioiden toimittamat, viitevuotta 2016 koskevat tiedot ja EU:n aggregaatit ovat olleet vapaasti saatavilla Eurostatin verkkosivustolla joulukuusta 2018 lähtien. Yritystoiminnan rakennetilastoja koskevat tiedot viitevuodelta 2017 ovat olleet saatavilla joulukuusta 2019 lähtien. Tiedot ovat saatavilla yritystoiminnan rakennetilastoja koskevasta tietokannasta ”Structural business statistics (SBS)”. Yritystoiminnan rakennetilastoja koskeva Eurostatin verkkosivuston osio löytyy etusivun otsakkeen ”Industry, trade and services” alta tai hakutoiminnon avulla.

2.2.Salassapitosäännöt ja niiden täytäntöönpano

Koska yritystoiminnan rakennetilastot jaotellaan toiminnan tasolla suhteellisen yksityiskohtaisesti, maatasolla monet yksiköt on suojattava, jotta luottamuksellista tietoa ei paljasteta. Jäsenvaltiot ovat panneet täytäntöön erilaisia salassapitosääntöjä yksittäistä yritystä koskevien tietojen julkistamisen estämiseksi. Jäsenvaltiot suojaavat tyypillisesti tietoja, jotka koskevat pientä yritysjoukkoa, ja lukuja, joissa yhden tai kahden vastanneen yrityksen osuus on hallitseva. Kansallisen tason salassapitosääntöjä ei ole vielä täysin yhdenmukaistettu. Taulukoissa 1 ja 2 kuvataan, missä määrin salassapitosäännöt vaikuttavat tietojen saatavuuteen jäsenvaltioiden tasolla. Salassapidettäviksi luokiteltujen tietojen osuus vaihtelee välillä 4,2–14,1 prosenttia. Osuus on yleisesti suurempi keskikokoisissa ja pienissä maissa edellä mainittujen sääntöjen vuoksi.

Sen lisäksi, että salassapitosääntöjä sovellettiin kansallisella tasolla, myös aggregoituja EU:n tason tietoja jätettiin julkistamatta salassapidettävien kansallisten tietojen suojaamiseksi. Taulukosta 3 käy ilmi, että tämä koski 9,7:ää prosenttia aggregoiduista EU:n tason yritystoiminnan rakennetilastotiedoista ja 12,5:tä prosenttia yritysdemografiaa koskevista tiedoista viitevuodelta 2016.

Taulukko 3: Vuosittaisten yritystilastojen niiden keskeisten muuttujien salassapito, joista julkaistiin EU:n aggregaatit NACE Rev. 2:n kaikilla numerotasoilla, 2016

Toimiala Tietoyksiköiden kokonaismäärä Salassapidettävien tietoyksiköiden määrä Salassapidettävien tietojen %-osuus Palvelut 5 353 620 11,6 Teollisuus 8 218 812 9,9 Kauppa 2 104 104 4,9 Rakentaminen 718 49 6,8 Yhteensä (palvelut, teollisuus, kauppa ja rakentaminen) 16 393 1 585 9,7 Yritysdemografia 26 111 3 268 12,5

3.YHTENÄISYYS JA VERTAILUKELPOISUUS

Tietojen täsmäyttäminen ja integrointi tukevat taloudellisten tilastojen ja niihin liittyvien tilastojen yhdenmukaistamista, helpottavat erilaisten tietosarjojen yhdistämistä ja vertailua sekä edistävät yhdenmukaisten makrotaloudellisten tilastojen, kuten kansantalouden tilinpidon, laatimista. Tämän vuoksi jäsenvaltioita pyydetään ilmoittamaan, missä määrin erilaiset kerätyt tiedot ovat vertailukelpoisia ja yhtenäisiä ja voidaan liittää yhteen.

3.1.Yhtenäisyys

Yhtenäisyydellä viitataan siihen, missä määrin eri lähteistä saatuja tietoja voidaan yhdistää. Yritystoiminnan rakennetilastotietoja voidaan saada seuraavilta asiaan liittyviltä tilastoaloilta: yritysrekisterit, teollinen tavaroiden tuotanto, kansantalouden tilinpito ja lyhyen aikavälin tilastot.

Näitä tietoja kerättäessä on tarkasteltu epäjohdonmukaisuuksia suhteessa yritystoiminnan rakennetilastotietoihin. Osa muuttujista on käytössä vain yritystoiminnan rakennetilastojen alalla, mutta osa muuttujista voi olla vertailukelpoisia edellä mainituista tilastolähteistä saatujen tulosten kanssa. Pieniä eroja voi ilmetä, ja ne voivat johtua esimerkiksi tutkimusstrategioiden eroista, käytettävästä kynnysarvomenetelmästä ja otannan koosta. Yritystoiminnan rakennetilastojen laatu on kuitenkin erittäin hyvä, minkä vuoksi niitä voidaan käyttää yhdessä muiden tietolähteiden kanssa. Yhdenmukaisuus eri maiden välillä ja keskeisten mittarien tai muuttujien osalta varmistetaan käyttämällä yhteisiä määritelmiä, standardeja ja luokituksia.

Yritystoiminnan rakennetilastojen ja muiden yritystilastoalojen yhdenmukaisuutta parannetaan edelleen panemalla täytäntöön Euroopan yritystilastokehys. Integroitu yritystilastojen tuotantojärjestelmä parantaa myös yleisesti taloustilastojen yhdenmukaisuutta.

3.2.Vertailukelpoisuus

Yritystoiminnan rakennetilastotiedot ovat vertailukelpoisia ajallisesti ja maittain. NACE-luokitusta muutettiin viitevuodeksi 2008, kun NACE Rev. 2 otettiin käyttöön. Siksi yritystoiminnan rakennetilastotiedot ovat vertailukelpoisia kaikilta viitevuosilta vuodesta 2008 lähtien.

Eurostat seuraa säännöllisesti asetuksessa (EY) N:o 295/2008 vahvistettujen käsitteiden, määritelmien ja raportointivaatimusten soveltamista sen varmistamiseksi, että eri maiden tiedot ovat vertailukelpoisia. Yritystoiminnan rakennetilastotietojen yhdenmukaistamista ja vertailukelpoisuutta Euroopan tilastojärjestelmässä koordinoidaan myös yritystoiminnan rakennetilastoja ja yritysdemografiaa käsittelevissä työryhmissä sekä yritystilastojohtajien ryhmän (BSDG) kokouksissa. Nämä ryhmät käsittelivät monenlaisia yritystoiminnan rakennetilastoista annetun asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä ja antoivat niistä useita suuntaviivoja sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ovat korkealaatuisia ja vertailukelpoisia.

4.TIETOJEN TOIMITTAMISEN MÄÄRÄAJAT

Yritystoiminnan rakennetilastoista annetussa asetuksessa vahvistetut määräajat, joihin mennessä jäsenvaltioiden on toimitettava tiedot viitevuodelta, ovat seuraavat:

·10 kuukautta vuoden päättymisen jälkeen palveluja, teollisuutta, kauppaa ja rakentamista koskevien alustavien tilastojen osalta sekä

·18 kuukautta vuoden päättymisen jälkeen kaikkien tilastoalojen lopullisten tietojen osalta.