Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) /* KOM/2008/0583 lopull. - COD 2008/0185 */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 29.9.2008 KOM(2008) 583 lopullinen 2008/0185 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) (komission esittämä) PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA | 1100 | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Nykypäivän Euroopassa kansalaiset voivat vapaasti työskennellä ja muuttaa ja yritykset vapaasti käydä kauppaa ja harjoittaa liiketoimintaa EU:n alueella. Tämä edellyttää usein asiointia jäsenvaltioiden hallinnon kanssa, mikä yhä useammin hoituu sähköisesti. Helpottaakseen kansalaisten ja yritysten sähköistä asiointia jäsenvaltiot ovat asteittain uudistaneet hallintojaan sekä kehittäneet hallinnollisia prosessejaan ja tapaa, jolla ne ovat vuorovaikutuksessa kansalaisten ja yritysten kanssa. Tämä on yleensä vähentänyt byrokratiaa ja kustannuksia ja parantanut viranomaispalvelujen tehokkuutta ja tuloksellisuutta. Riskinä on kuitenkin, että tämä luonteeltaan kansallinen uudistumiskehitys ja Euroopan tasoisen yhteentoimivuuden puute synnyttää ”sähköisiä esteitä”, joiden vuoksi kansalaiset ja yritykset eivät voi asioida muiden kansallisten hallintojen kanssa yhtä helposti kuin kotimaansa hallinnon. Tämä saattaisi haitata sisämarkkinoiden hyvää toimintaa ja siihen liittyviä liikkumisen vapauksia sekä vaikuttaa kielteisesti markkinoiden avoimuuteen ja kilpailuun ja rajat ylittävään liikkuvuuteen. Samoin se voisi haitata joidenkin taloudellisten ja ei-taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen tuottamista kansalaisille ja yrityksille. Samalla Euroopan kohtaamat haasteet edellyttävät nykyään yhä useammin yhteistä reagointia ja jäsenvaltioiden voimien yhdistämistä yhteisten poliittisten toimien toteuttamiseksi. Monenlaisten säädösten täytäntöönpano kuuluukin itse asiassa jäsenvaltioiden ja Euroopan komission yhteiseen vastuuseen ja edellyttää vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli käyttäen tieto- ja viestintätekniikkaa, joka nykyään liittyy olennaisesti useimpiin säädöksiin ja toimii keskeisenä välineenä hallintojen välisessä yhteydenpidossa. Jäsenvaltioiden ja komission on entistä ponnekkaammin pyrittävä saavuttamaan yhteentoimivuus kansallisten ja yhteisön tason tieto- ja viestintätekniikkaratkaisujen välillä, edistettävä yhteisesti sovittuja ratkaisuja ja vältettävä juuttumista ”polkuriippuvuuteen". Näin voidaan varmistaa Euroopan julkishallintojen tehokas ja tuloksellinen vuorovaikutus, joka tukee sähköisten viranomaispalvelujen tuottamista ja yhteisön politiikan ja toimien täytäntöönpanoa. | 120 | Yleinen tausta Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivaa toimittamista julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille koskeva IDABC-ohjelma[1] ja sen edeltäjä, eli hallintojen välistä tietojenvaihtoa koskeva IDA-ohjelma,[2] ovat olleet tärkeitä välineitä kehitettäessä asteittain komission ja jäsenvaltioiden hallintojen välistä yhteistyötä. IDA- ja IDABC -ohjelmat ovat tarjonneet puitteet ideoiden ja kokemusten vaihdolle ja tukeneet EU-politiikkojen täytäntöönpanoa alakohtaisin hankkein, joiden pohjalta on luotu laaja kirjo toimivia Euroopan laajuisia verkkoja ja palveluja perinteisillä politiikan aloilla, kuten maatalous-, kalastus- ja työllisyyspolitiikassa, sekä uudemmilla toimintalohkoilla, kuten sisä- ja oikeusasioissa, tartuntatautien alalla ja kuluttajansuojelussa. IDA- ja IDABC-ohjelmat ovat tuottaneet hallinnonaloille ja jäsenvaltioille myös infrastruktuuripalveluja eli toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, kuten sTESTA-tiedonsiirtoalusta, jolle on ominaista hyvä tietoturva ja saatavuus, sekä useita täydentäviä työkaluja, joilla pyritään saavuttamaan yhteentoimivuus toisaalta hallinnon taustajärjestelmien ja -prosessien välillä ja toisaalta tausta- ja asiakasrajapintapalvelujen välillä. IDA- ja IDABC-ohjelmat ovat näin osoittaneet voineensa tuottaa lisäarvoa hallinnonalojen väliseen tiedonsiirtoon verrattuna siihen, mihin olisi päästy erillisissä ja koordinoimattomissa hankkeissa. Hyödyntämällä jo olemassa olevien hankkeiden tuloksia, myös jäsenvaltioissa, ohjelmat ovat osoittaneet, että koordinoidulla lähestymistavalla saadaan nopeammin laadukkaampia ja tarpeisiin vastaavia tuloksia hyödyntämällä ensisijaisesti jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä infrastruktuuripalveluiksi kehitettyjä toteutuspuitteita, yleiskäyttöisiä palveluja ja yhteisiä välineitä. IDABC-ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2009. Komissio ehdottaa nyt jatko-ohjelmaa yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA), jossa keskitytään taustaprosessitason ratkaisuihin, joilla tuetaan eurooppalaisten julkishallintojen vuorovaikutusta ja yhteisön politiikan ja toimien täytäntöönpanoa. ISA-ohjelma auttaa osaltaan vastaamaan haasteisiin ja varmistamaan kehityksen jatkuvuuden. Samalla se tarjoaa puitteet ideoiden ja kokemusten vaihdolle. | 130 | Voimassa olevat aiemmat säännökset Meneillään olevat IDABC-ohjelma ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluva tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma[3] täydentävät toisiaan useilla toimintalohkoilla esimerkiksi niin, että tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa käynnistetään pilottihankkeita ja IDABC-ohjelmassa tuotetaan materiaalia pilottihankkeiden tueksi. Kapeammin rajattu ISA-ohjelma tulee samalla tavoin täydentämään tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmaa tietyillä aloilla tarjoamalla sisältömateriaalin lisäksi puitteet tukiohjelman pilottihankkeissa saatujen tulosten viemiselle tuotantokäyttöön. Tämä täydentävyys mahdollistaa näiden kahden ohjelman synergian. Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa tuetaan pääasiassa pilottihankkeita, joissa tuodaan esiin tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen merkitystä aidossa toteutusympäristössä ja validoidaan tällaisia ratkaisuja. Osa pilotoinneista liittyy innovatiivisiin ratkaisuihin tai hyvien toimintamallien replikointiin, osa taas rakentuu jäsenvaltioiden meneillään oleville toimille. Tieto- ja viestintäpolitiikan tukiohjelmassa ei tueta ratkaisujen toteuttamista, mihin saatettaisiinkin tarvita EU-tason toimia. Tätä tasoa voidaan tukea ISA-ohjelmalla, jolla pyritään luomaan yhteisiä toimivia ja uudelleenkäytettäviä tieto- ja viestintätekniikkaratkaisuja, jotka vastaavat hallinnonalojen ja jäsenvaltioiden yhteisiin tarpeisiin. ISA-ohjelmalla ja tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmalla on eri tavoitteet, eri aikataulut ja eri rahoitusmekanismit. Tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa käytetään yhteisrahoitusta ja ehdotuspyyntöjä pilotointiin ja yhteisten eritelmien laadintaan, kun taas ISA-ohjelmassa käytetään täysrahoitusta ja tarjouspyyntöjä, joissa esitetään täydelliset eritelmät hankittavalle lopputoteutukselle. Näin ollen ISA-ohjelmassa itse asiassa hankitaan lopputuotteita, joiden tekniset ominaisuudet ovat jo tiedossa, kun taas tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa pyritään saavuttamaan tuloksia hankkeissa, joissa tekniset ominaisuudet määrittyvät hankkeen kuluessa. ISA-ohjelmassa tähdätäänkin ratkaisujen toteuttamisen tukemiseen, kun taas tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmassa tarkoituksena on määritellä mahdollisia ratkaisuja. ISA-ohjelmassa säilytetään IDABC-ohjelman vahva keskittyminen organisaatio-ohjaukseen ja ratkaisujen laatimiseen vuorovaikutteisesti ja asiantuntijaryhmien tuella. Tarkoituksena on varmistaa työohjelman toimiin liittyen tiivis koordinaatio, yhteistyö ja vuoropuhelu jäsenvaltioiden ja eri hallinnonalojen kanssa. Tarpeen mukaan perustetaan ohjelmien yhteisiä asiantuntijaryhmiä helpottamaan näkemystenvaihtoa ja varmistamaan ohjelmien keskinäinen täydentävyys. | 140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Helpottamalla eurooppalaisten julkishallintojen vuorovaikutusta – sekä tuottamalla yhteisiä ja jaettuja palveluja ja välineitä ja edistämällä yhteentoimivuutta – ISA-ohjelma vahvistaa osaltaan sisämarkkinoita ehkäisemällä niiden toimintaa haittaavien ”sähköisten esteiden” syntymistä. Samasta syystä ISA-ohjelma auttaa osaltaan varmistamaan yhteisön politiikan ja aloitteiden sujuvan täytäntöönpanon, johon useimmiten liittyy tieto- ja viestintäteknisiä prosesseja ja usein myös tiedonvaihtoa maiden ja/tai hallinnonalojen rajojen yli. Samoin kuin IDABC-ohjelma tukee i2010-aloitteen toteuttamista ja siihen liittyvää i2010-toimintasuunnitelmaa, ISA-ohjelma tulee tukemaan asiaan mahdollisesti liittyviä jatkotoimia. Näin ollen ISA-ohjelma ei ole pelkästään johdonmukainen suhteessa unionin muuhun politiikkaan, vaan myös hyvin tärkeä sen toteutuksen kannalta, koska sillä saavutetaan merkittäviä synergioita eri hallinnonalojen ja maiden koordinoinnin kautta. | 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | 211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Komissio esitteli ensin IDABC:n hallintokomiteassa keskusteluasiakirjan, jonka se oli laatinut jatko-ohjelmasta jäsenvaltioiden kanssa käytävää toista näkemystenvaihtoa varten. Tämän asiakirjan pohjalta komissio laati toisen asiakirjan, joka esiteltiin IDABC:n puolivälikonferenssille Sloveniassa 12.–13. helmikuuta 2008 ja josta keskusteltiin IDABC:n hallintokomiteassa maaliskuussa 2008. Ottaen huomioon näissä yhteyksissä saadut lisäkannanotot komissio käynnisti ennakkoarvioinnin, johon kuului kirjalliseen materiaaliin perehtymistä, pilottihaastatteluja, jäsenvaltioille tehty kysely sekä seminaari/keskustelutilaisuuksia. Samalla käynnistettiin virallinen sidosryhmäkuuleminen. Näin pyrittiin varmistamaan, että ohjelman tavoitteissa ja toimissa otettaisiin asianmukaisesti huomioon kaikki esitetyt tarpeet. Koska ISA-ohjelma keskittyy nimenomaan eurooppalaisten julkishallintojen keskinäiseen vuorovaikutukseen, virallinen kuuleminen rajattiin jäsenvaltioihin, joita pyydettiin kutakin toimittamaan kyselyyn vain yksi vastaus. Kuuleminen järjestettiin internetissä 30. huhtikuuta – 20. kesäkuuta 2008. Lausuntonsa toimitti 26 jäsenvaltiota. Kuulemisen tulokset ja ennakkoarviointiraportti ovat saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706. | 212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon 25 jäsenvaltion mielestä olemassa on huomattava ja selkeä tarve luoda ja parantaa yhteisiä toteutuspuitteita. Yhden mielestä tarvetta ei ole. 25 jäsenvaltion mielestä olemassa on huomattava tai selkeä tarve tukea ja edistää ehdotettavan tai hyväksyttävän yhteisölainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia sekä tieto- ja viestintäjärjestelmien toteutuksen suunnittelua. Yhden mielestä tarvetta on jonkin verran. 22 jäsenvaltion mielestä olemassa on huomattava tai selkeä tarve tukea ja edistää nykyisten IDA- ja IDABC -ohjelmissa ja vastaavissa aloitteissa luotujen yhteisten palvelujen toimintaa ja kehittämistä sekä uusien yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön saamista, toimintaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta. Kolmen mielestä tarvetta on jonkin verran ja yhden mielestä ei lainkaan. 22 jäsenvaltion mielestä olemassa on huomattava tai selkeä tarve tukea ja edistää nykyisten IDA- ja IDABC -ohjelmissa ja vastaavissa aloitteissa luotujen yleiskäyttöisten työkalujen kehittämistä sekä uusien yleiskäyttöisten työkalujen luomista, tarjontaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta. Kahden mielestä tarvetta on jonkin verran ja kahden mielestä ei lainkaan. 25 jäsenvaltion mielestä olemassa on huomattava tai selkeä tarve liitännäistoimille, joilla muuta toimintaa tuetaan tarpeen mukaan. Yhden mielestä tarvetta ei ole. 23 jäsenvaltiota on samaa tai lähes samaa mieltä siitä, että edellä (sekä päätösehdotuksen 3 artiklassa ja 5 artiklan 4 kohdassa) määritelty toiminta kattaa jäsenvaltioiden ilmaisemat tarpeet. Kolmella ei ole mielipidettä tästä. 25 jäsenvaltiota on samaa tai lähes samaa mieltä siitä, että päätösehdotuksen 1 artiklan 2 kohdassa määritelty tavoite kattaa kaiken edellä (sekä päätösehdotuksen 3 artiklassa ja 5 artiklan 4 kohdassa) määritellyn toiminnan. Yksi on eri mieltä. 25 jäsenvaltiota on samaa tai lähes samaa mieltä siitä, että IDABC:lle tarvitaan jatko-ohjelma, jolla on 1 artiklan 2 kohdassa määritelty tavoite ja joka kattaa 3 artiklassa ja 5 artiklan 4 kohdassa määritellyn toiminnan. Yksi on eri mieltä. Näin ollen jäsenvaltioiden ilmaisemat tarpeet on muunnettu menestyksekkäästi toimiksi, jotka sopivat selkeästi tarpeellisen jatko-ohjelman tavoitteisiin. | Asiantuntijatiedon käyttö | 229 | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | 230 | Vaikutusten arviointi Jos yhteisö ei käynnistäisi ISA-ohjelmaa, eurooppalaisten julkishallintojen tuloksellista ja tehokasta vuorovaikutusta tukevien nykyisten ratkaisujen tarjonta katkeaisi. Tällaisia ratkaisuja ovat esimerkiksi eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet ja sTESTA. Ilman niitä esimerkiksi Schengenin sopimuksen, VIS-viisumitietojärjestelmän ja muiden oikeuden, vapauden ja turvallisuuden alan järjestelmien sujuva toiminta vaarantuisi. Lisäksi erilaisten ratkaisujen leviäminen voisi hallitsemattomasti lisääntyä ja synnyttää ”sähköisiä esteitä", jotka saattaisivat haitata sisämarkkinoiden hyvää toimintaa ja siihen liittyviä liikkumisen vapauksia. Vastaavasti uusien ratkaisujen – yhteisten toteutuspuitteiden, yleiskäyttöisten työkalujen tai yhteisten palvelujen – luomisella ja käytöllä ei enää osaltaan varmistettaisi tiedon tehokasta kulkua eurooppalaisten julkishallintojen välillä. Ilman uutta ohjelmaa tehtäisiin paljon pienempi määrä Euroopan tasoista yhteentoimivuutta tukevia yhteisön aloitteita. Näiden seikkojen ja todettujen haasteiden ja tarpeiden perusteella voitiin hylätä vaihtoehto olla toimimatta, ja valita vaihtoehto, jossa ehdotetaan ISA-ohjelmaa. Käynnistämällä ISA-ohjelman yhteisö auttaa merkittävästi varmistamaan eurooppalaisten julkishallintojen sujuvan vuorovaikutuksen, mistä on suoraa hyötyä jäsenvaltioille ja yhteisölle ja viime kädessä välillistä hyötyä yrityksille ja kansalaisille. Virastonperustamisvaihtoehto hylättiin, koska ohjelma ei kokonsa puolesta riittäisi saavuttamaan kriittistä massaa, joka perustelisi viraston yleiskulut, ja koska toiminnan jatkuvuutta ei pystyttäisi takaamaan viraston hyväksymiseen ja perustamiseen kuluvan ajan vuoksi. Vaihtoehto, jossa ohjelma sisällytettäisiin kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman sisältämään tieto- ja viestintätekniikkapolitiitikan tukiohjelmaan, hylättiin tavoitteiden, painopisteiden, kehitys/tuotantoketjuun sijoittumisen, aikataulutuksen ja rahoitusmekanismien erilaisuuden vuoksi. Ohjelmavaihtoehto taas tuo taloudellista lisäarvoa yhteisön toimintaan luomalla yhteisiä ja uudelleenkäytettäviä ratkaisuja, joiden ansiosta jäsenvaltiot ja eri hallinnonalat voivat välttyä päällekkäiseltä työltä. Lisäksi uudelleenkäytettävissä olevat ratkaisut tarjoavat mittakaavaetuja. Ohjelma tarjoaa taloudellista lisäarvoa tukemalla sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa, joka saattaisi vaarantua, kun yksittäiset jäsenvaltiot ja hallinnonalat päätyisivät yhteisten ja yhteiskäyttöisten ratkaisujen ja yhteentoimivuuden puuttumisen vuoksi yhteensopimattomiin ratkaisuihin, jotka synnyttäisivät "sähköisiä esteitä". Ohjelma tarjoaa yhteiskunnallista lisäarvoa siltä osin kuin sen toimilla tuetaan suoraan kansalaisia ja yrityksiä tällaisia yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja hyödyntävien rajat ylittävien julkisten palvelujen käyttäjinä. | 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | 305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus ISA-ohjelman tarkoituksena on helpottaa eurooppalaisten julkishallintojen tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkaa ja toimintaa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta varmistamalla, että saatavilla on yhteisiä toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä välineitä sekä lisäämällä tietoisuutta yhteisön lainsäädäntöön liittyvistä tieto- ja viestintäteknisistä seikoista. | 310 | Oikeusperusta Yhteisön perustamissopimuksen 156 artikla, eli sama kuin IDA- ja IDABC -ohjelmilla. | 320 | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. | Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa riittävällä tavalla pelkästään jäsenvaltioiden toimin, koska jäsenvaltioiden erillisin toimin ei päästäisi yhteentoimivuuteen, jota tarvitaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävissä sähköisissä julkisissa palveluissa, eikä saataisi laadittua yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja, jotka tukevat eurooppalaisten julkishallintojen vuorovaikutusta. | Ehdotuksen tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön toimin, koska ohjelmassa luodaan ja tarjotaan yhteisiä palveluja, yleiskäyttöisiä työkaluja ja yhteisiä toteutuspuitteita yhteentoimivuuden tueksi. Tarkoituksena on helpottaa julkishallintojen sujuvaa vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli ja mahdollistaa yhteisön politiikan ja toimien täytäntöönpanoa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta. Tällaisena ohjelmalla on jo lähtökohtaisesti selkeä EU-ulottuvuus. | Näin ollen ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. | Suhteellisuusperiaate | 331 | Ohjelmassa tuetaan yhteisten ja jaettujen ratkaisujen, eli yhteisten toteutuspuitteiden, yleiskäyttöisten työkalujen ja yhteisten palvelujen, tarjontaa, jota eurooppalaiset julkishallinnot voivat tarpeen mukaan hyödyntää tiedonsiirrossa maiden ja hallinnonalojen rajojen yli. Ellei toisin mainita, tällaisten sovellusten käyttö on yleensä jäsenvaltioiden päätäntävallassa. | 332 | Ohjelmasta rahoitetaan yhteisten toteutuspuitteiden ja yleiskäyttöisten työkalujen luomista ja parantamista, kun taas niiden käytön rahoittavat käyttäjät hallinnon eri tasoilla. Yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön tuomista (eli ratkaisujen saattamista toiminnallisesti kypsälle tasolle) ja parantamista rahoitetaan ohjelmasta, kun taas tällaisten palvelujen toimintaa rahoitetaan ohjelmasta vain siinä määrin kuin se on yhteisön etujen mukaista. Muissa tapauksissa palvelujen käytön, mukaan luettuna niiden hajautettu toiminta, rahoittavat käyttäjät. Ohjelmassa luodut ratkaisut tulevat periaatteessa keventämään keskenään vuorovaikutuksessa olevien eurooppalaisten julkishallintojen taloudellista ja hallinnollista taakkaa. | Ehdotus on tämän vuoksi suhteellisuusperiaatteen mukainen. | Sääntelytavan valinta | 342 | Kuten IDABC-ohjelmankin kohdalla, sääntelytavaksi ehdotetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä, koska asetusta tai direktiiviä ei voi käyttää yhteisön ohjelman täytäntöönpanoon. | 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | 401 | ISA-ohjelman toteutuksen rahoituspuitteet kaudella 1.1.2010–31.12.2015 ovat 164,1 miljoonaa euroa, joista 103,5 miljoonaa euroa 31.12.2003 päättyvällä jaksolla, kuten kauden 2007–2013 rahoitussuunnitelmassa kaavaillaan. Lisätietoja on ehdotuksen liitteenä olevassa rahoitusselvityksessä. | 5. LISÄTIEDOT | 560 | Euroopan talousalue Ehdotus on ETA:n kannalta merkityksellinen, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan myös ETA:a. | Ehdokasmaat Ehdotetun säädöksen alaisuuteen voivat liittyä myös ehdokasmaat. | 2008/0185 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ensimmäisen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[4], ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6], noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Yhteisön perustamissopimuksen 154 artiklassa määrätään, että myötävaikuttaakseen 14 ja 158 artiklassa määrättyjen tavoitteiden toteuttamiseen ja mahdollistaakseen sen, että unionin kansalaiset, taloudelliset toimijat sekä alueelliset ja paikalliset yhteisöt voivat saada täyden hyödyn sellaisen alueen toteuttamisesta johtuvista eduista, jolla ei ole sisäisiä rajoja, yhteisö myötävaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen ja toteuttaa toimia yhteenliitettävyyden, yhteentoimivuuden ja saatavuuden edistämiseksi. (2) Neuvosto korostaa komission tiedonannosta i2010 – kasvua ja työllisyyttä edistävä eurooppalainen tietoyhteiskunta 1. joulukuuta 2005 antamissaan päätelmissä, että talouskasvuun ja tuottavuuteen liittyvien tavoitteiden saavuttaminen edellyttää sekä eurooppalaisella että kansallisella tasolla kohdennetumpaa, tuloksellisempaa ja yhtenäisempää tieto- ja viestintätekniikkapolitiikkaa. Neuvosto pyytää komissiota edistämään kokemustenvaihdon kautta tieto- ja viestintätekniikan tehokasta käyttöä julkisissa palveluissa ja kehittämään yhteisiä lähestymistapoja keskeisiin kysymyksiin, kuten yhteentoimivuuteen ja avoimien standardien tulokselliseen käyttöön. (3) Manchesterin ministerijulistuksessa 24. marraskuuta 2005 tieto- ja viestintätekniikkapolitiikasta vastaavat ministerit sopivat muun muassa pyrkivänsä yhdessä ja komission kanssa jakamaan nykyisiä välineitä, yhteisiä eritelmiä, standardeja ja ratkaisuja entistä tuloksellisemmin ja edistämään tarvittaessa ratkaisujen kehittämistä yhdessä. (4) Lissabonin ministerijulistuksessa 19. syyskuuta 2007 ministerit pyysivät komissiota muun muassa helpottamaan yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken ja komission kanssa, jotta voitaisiin määritellä, kehittää ja tarkkailla maiden ja alojen välistä yhteentoimivuutta, sekä totesivat, että yhteisön lainsäädännössä olisi jatkossa erityisesti ennakoitava ja arvioitava sen vaikutuksia tieto- ja viestintätekniseen infrastruktuuriin ja palvelujen muutostarpeeseen. (5) Tieto- ja viestintätekniikan nopeassa kehityksessä on riskinä se, että jäsenvaltiot päätyvät erilaisiin tai yhteensopimattomiin ratkaisuihin, jolloin saattaa kehittyä uusia "sähköisiä esteitä", jotka haittaavat sisämarkkinoiden toimintaa ja siihen liittyviä liikkumisvapauksia. Tämä voisi vähentää markkinoiden avoimuutta ja kilpailua sekä haitata joidenkin taloudellisten ja ei-taloudellisten yleishyödyllisten palvelujen tuottamista kansalaisille ja yrityksille. Jäsenvaltioiden ja komission olisi entistä voimakkaammin pyrittävä välttämään markkinoiden pirstaloituminen, saavuttamaan yhteentoimivuus ja edistämään yhteisesti sovittujen tieto- ja viestintäteknisten ratkaisujen käyttöä samalla kun varmistetaan, että kehitystä ohjataan asianmukaisella tavalla. (6) Julkisten palvelujen tehokas ja tuloksellinen tarjonta yrityksille ja kansalaisille maiden ja hallinnonalojen rajojen yli edellyttää, että saatavilla on yhteisiä, uudelleenkäytettäviä ja yhteentoimivia ratkaisuja sekä yhteentoimivia hallinnon taustaprosesseja. (7) Edelleen on pyrittävä varmistamaan maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävä yhteentoimivuus, vaihtamaan kokemuksia, luomaan ja ylläpitämään yhteisiä ja jaettuja lähestymistapoja, eritelmiä, standardeja ja ratkaisuja sekä arvioimaan yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä vaikutuksia, jotta voidaan tukea tehokasta ja tuloksellista rajat ylittävää vuorovaikutusta muun muassa yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanossa samalla kun hallinnollisia rasitteita ja kustannuksia saadaan pienennettyä. (8) Näihin haasteisiin olisi pyrittävä vastaamaan tiiviillä yhteistyöllä, koordinoinnilla ja vuoropuhelulla komission ja jäsenvaltioiden välillä ja tiiviissä vuorovaikutuksessa yhteisön politiikan toteutuksesta vastaavien hallinnonalojen kanssa ja tarvittaessa eri sidosryhmien kanssa kiinnittäen asianmukaista huomiota yhteisön painopistealoihin ja kielelliseen monimuotoisuuteen. (9) Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehdyssä päätöksessä 2004/387/EY[7] (IDABC-ohjelma) edellytetään, että komissio määrittelee mekanismit, joilla voidaan varmistaa infrastruktuuripalvelujen rahoituksen ja toiminnan jatkuvuus; tämän mukaisesti infrastruktuuripalveluja olisi ylläpidettävä ja tarjottava jatkuvuuden mahdollistavalla tavalla. Tällaisista infrastruktuuripalveluista on sovittu jäsenvaltioiden kanssa täytäntöönpantaessa eräistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisia verkkoja koskevista suuntaviivoista, mukaan lukien yhteistä etua koskevien hankkeiden yksilöiminen, 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyä päätöstä N:o 1719/1999/EY[8] (IDA-ohjelma) ja eräistä toimista ja toimenpiteistä hallintojen välisen telemaattisen tietojenvaihdon (HVT) Euroopan laajuisten verkkojen yhteentoimivuuden ja niihin pääsyn varmistamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 tehtyä päätöstä N:o 1720/1999/EY[9] (IDA-ohjelma) sekä IDABC-ohjelman ja muiden asiaan liittyvien ohjelmien toteutuksen yhteydessä. (10) IDABC-ohjelma päättyy 31. joulukuuta 2009, ja haasteisiin vastaamiseksi sen seuraajaksi olisi perustettava yhteisön ohjelma yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA-ohjelma). (11) ISA-ohjelman olisi perustuttava IDA- ja IDABC -ohjelmista saatuihin kokemuksiin, jotka osoittavat, että koordinoidulla lähestymistavalla saadaan nopeammin laadukkaampia ja tarpeisiin vastaavia tuloksia, kun hyödynnetään jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä kehitettäviä ja käytettäviä yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja. Toiminnassa on jo merkittävästi pystytty parantamaan ja parannetaan edelleen yhteentoimivuutta, joka tukee sähköistä tiedonvaihtoa eurooppalaisten julkishallintojen välillä. (12) Jotta ISA-ohjelmassa voidaan välttää pirstaleisuus ja varmistaa kokonaisvaltainen lähestymistapa, sen painopisteitä asetettaessa olisi asianmukaisesti otettava huomioon Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet. (13) ISA-ohjelmassa luotavien tai käytettävien ratkaisujen olisi oltava kysyntävetoisia ja mahdollisimman pitkälti osa johdonmukaista palvelujärjestelmää, joka helpottaa eurooppalaisten julkishallintojen vuorovaikutusta, ja turvattava tai mahdollistettava maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävä yhteentoimivuus tai helpotettava sitä. (14) ISA-ohjelman olisi pystyttävä varmistamaan, että saatavilla on toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, jotka tukevat maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää vuorovaikutusta eurooppalaisten julkishallintojen välillä sekä auttavat eri hallinnonaloja arvioimaan yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä vaikutuksia ja suunnittelemaan tarvittavien ratkaisujen käyttöönottoa. (15) Yhteisten toteutuspuitteiden olisi sisällettävä muun muassa yhteisiä eritelmiä, ohjeistoja ja menetelmäkokonaisuuksia sekä yhteisiä strategioita. (16) Sen lisäksi, että varmistetaan nykyisten IDA- ja IDABC -ohjelmissa ja muissa vastaavissa yhteyksissä luotujen yhteisten palvelujen toiminta ja jatkokehitys, ISA-ohjelmassa olisi tuettava uusien yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön saamista, toimintaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta. (17) Sen lisäksi, että varmistetaan nykyisten IDA- ja IDABC -ohjelmissa ja vastaavissa yhteyksissä luotujen uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen jatkokehitys, ISA-ohjelmassa olisi tuettava uusien uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen luomista, tarjontaa ja parantamista uusien tarpeiden ja vaatimusten pohjalta ja muun muassa yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arvioinnin perusteella. (18) Yhteisiä ratkaisuja luotaessa, paranneltaessa tai käytettäessä ISA-ohjelmassa olisi mahdollisuuksien mukaan jaettava kokemuksia ja ratkaisuja sekä vaihdettava tietoa parhaista toimintatavoista ja edistettävä niiden käyttöä. (19) ISA-ohjelmassa luotavien tai käytettävien ratkaisujen olisi perustuttava teknologianeutraaliuteen ja sovitettavuuteen, jotta voidaan varmistaa, että kansalaiset, yritykset ja hallinnot voivat vapaasti valita käytettävän tekniikan. (20) Kaikessa ISA-ohjelman toiminnassa olisi otettava huomioon tietoturvaa, yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevat periaatteet. (21) Vaikka onkin toivottavaa, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat ISA-ohjelman toimiin, siinä voidaan toteuttaa myös sellaisia toimia, joihin osallistuu vain osa jäsenvaltioista. Poisjääneitä jäsenvaltioita olisi kannustettava liittymään mukaan myöhemmässä vaiheessa. (22) ISA-ohjelman olisi tuettava mahdollisia i2010-aloitteen jatkoaloitteita ja otettava päällekkäisyyksien välttämiseksi huomioon muut tieto- ja viestintätekniikan alan yhteisöohjelmat, varsinkin kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluva tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelma, josta säädetään kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta 24 päivänä lokakuuta 2006 tehdyssä päätöksessä N:o 1639/2006/EY[10]. (23) Yksityisen sektorin ja muiden tahojen kanssa olisi pyrittävä synergioihin, jotta markkinoilla saatavilla olevat ja markkinoiden ylläpitämät ratkaisut voidaan mahdollisuuksien mukaan asettaa etusijalle. (24) ISA-ohjelman toteutuksessa olisi noudatettava julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. (25) Koska tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[11] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, ne olisi toteutettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. (26) ISA-ohjelmaa olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, jotta sitä voidaan tarvittaessa tarkistaa. (27) Kansainvälistä yhteistyötä olisi edistettävä, ja tässä suhteessa ISA-ohjelman olisi oltava avoin myös Euroopan talousalueen maiden ja EU:n jäsenehdokasmaiden osallistumiselle. Myös yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tai elinten kanssa olisi edistettävä, varsinkin Euro-Välimeri-kumppanuuden puitteissa ja naapurimaiden, erityisesti Länsi-Balkanin maiden kanssa. (28) Jotta voidaan varmistaa yhteisön varojen järkevä hoito ja välttää laitekannan tarpeeton paisuminen, päällekkäiset selvitykset ja hajanaiset lähestymistavat, olisi oltava mahdollista käyttää ISA-ohjelmassa luotuja tai käytettyjä ratkaisuja myös muissa kuin yhteisön aloitteissa, kunhan tästä ei aiheudu yhteisölle kustannuksia, eikä ratkaisuun liittyvä keskeisin yhteisön tavoite vaarannu. (29) Ohjelman koko toimikaudeksi olisi vahvistettava rahoituspuitteet talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 37 kohdassa tarkoitetussa merkityksessä. Ohjelman määrärahojen olisi katettava myös suoraan ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämistä valmistelu-, tarkastus- ja arviointitoimista aiheutuvat menot sekä erityisesti selvityksistä ja asiantuntijakokouksista aiheutuvat menot, tiedotus- ja julkaisumenot sekä tietojenvaihdon ja -käsittelyn edellyttämistä tietojärjestelmistä ja -verkoista aiheutuvat menot samoin kuin komission ohjelman hallinnoinnissa mahdollisesti tarvitsemasta hallinnollisesta tai teknisestä avusta johtuvat kaikki muut menot. (30) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta, eli helpottaa eurooppalaisten julkishallintojen tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkaa ja toimintaa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta, ja tavoite voidaan saavuttaa tarvittavien toimien laajuuden ja vaikutusten vuoksi paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla Kohde ja tavoite 1. Tällä päätöksellä perustetaan kaudeksi 2010–2015 eurooppalaisten julkishallintojen, yhteisön toimielimet ja muut elimet mukaan luettuina, yhteentoimivuusratkaisuja koskeva ohjelma (jäljempänä 'ISA-ohjelma'), jossa tuotetaan yhteentoimivuutta parantavia yhteisiä ja jaettuja ratkaisuja. 2. ISA-ohjelman tavoitteena on tukea eurooppalaisten julkishallintojen yhteistyötä helpottamalla niiden tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkaa ja toimintaa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta. 2 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan a) "yhteentoimivuudella" erillisten ja erilaisten organisaatioiden kykyä olla vuorovaikutuksessa niiden yhteistä etua palvelevien ja yhteisesti sovittujen tavoitteiden saavuttamiseksi jakamalla tietoa ja osaamista organisaatioiden kesken niiden käyttämien toimintaprosessien kautta käyttäen niiden tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien välistä tiedonsiirtoa, b) ”ratkaisuilla” yhteisiä toteutuspuitteita, yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, c) ”yhteisillä toteutuspuitteilla” strategioita, eritelmiä, menetelmäkokonaisuuksia, ohjeistoja ja vastaavia lähestymistapoja ja asiakirjoja, d) ”yhteisillä palveluilla” yleiskäyttöisiä toimivia sovelluksia ja infrastruktuureja, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla, e) ”yleiskäyttöisillä työkaluilla” viitetoteutusalustoja, jaettuja ja jaettuja kehitysalustoja, yhteisiä komponentteja ja vastaavia rakenneosia, jotka vastaavat yhteisiä käyttäjävaatimuksia eri hallinnonaloilla, f) ”toimilla” selvityksiä, hankkeita ja liitännäistoimenpiteitä, g) ”liitännäistoimenpiteillä” strategisia ja tiedotustoimenpiteitä, ISA-ohjelman hallinnointia tukevia toimenpiteitä, kokemustenvaihtoon liittyviä toimenpiteitä sekä hyviä toimintatapoja koskevaan tiedonvaihtoon ja niiden käytön edistämiseen liittyviä toimenpiteitä. 3 artikla Toimet ISA-ohjelmassa tuetaan ja edistetään: a) maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää yhteentoimivuutta tukevien yhteisten toteutuspuitteiden luomista ja kehittämistä, b) ehdotetun tai hyväksytyn yhteisölainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia sekä tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien tieto- ja viestintätekniikkajärjestelmien toteutuksen suunnittelua, c) olemassa olevien yhteisten palvelujen käyttöä ja kehittämistä sekä uusien yhteisten palvelujen luomista, tuotantokäyttöön saamista, käyttöä ja kehittämistä, d) olemassa olevien uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen kehittämistä sekä uusien uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen luomista ja kehittämistä. 4 artikla Yleiset periaatteet ISA-ohjelmassa käynnistettyjen tai jatkettujen toimien on soveltuvin osin noudatettava seuraavia periaatteita: a) teknologianeutraaliuden ja sovitettavuuden periaate, b) yksityisyyden ja henkilötietojen suojan periaate, c) tietoturvan periaate. 5 artikla Toimet 1. Yhteisö toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 9 artiklassa tarkoitetussa työohjelmassa määritellyt toimet 8 artiklassa säädettyjen toteutussääntöjen mukaisesti. Toimien käytännön toteutuksesta vastaa komissio. 2. Selvitys tehdään yhdessä vaiheessa ja sen päätteeksi laaditaan loppuraportti. 3. Hanke koostuu, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, kolmesta vaiheesta: a) suunnitteluvaihe, jonka päätteeksi vahvistetaan hankesuunnitelma, b) täytäntöönpanovaihe, jonka päätteeksi laaditaan täytäntöönpanoraportti ja c) toimitusvaihe, joka alkaa kun ratkaisu asetetaan käytettäväksi. Tarvittavat hankevaiheet määritellään, kun toimi sisällytetään työohjelmaan. 4. ISA-ohjelman toteutusta tuetaan liitännäistoimenpitein. 6 artikla Hankesuunnitelma ja täytäntöönpanoraportti 1. Hankesuunnitelmassa kuvataan: a) ratkaisun soveltamisala ja tavoitteet sekä kohteena oleva ongelma tai mahdollisuus, mukaan luettuina oletetut hyödynsaajat ja hyödyt, sekä tällaisten hyötyjen mittaamisessa käytettävät määrälliset ja laadulliset indikaattorit, b) lähestymistapa, mukaan luettuina organisatoriset näkökohdat, kuten vaiheet, tuotokset ja osatavoitteet, ja soveltuvin osin toimenpiteet monikielisen viestinnän helpottamiseksi, c) sidosryhmät ja käyttäjät sekä asiaan liittyvä hallintorakenne, d) ratkaisun yksityiskohdat, mukaan luettuina sen johdonmukaisuus ja riippuvuudet suhteessa muihin ratkaisuihin, oletettujen kustannusten jakautuminen, ajoitus ja vaatimukset sekä arvio ratkaisun omistamisen kokonaiskustannuksista, mukaan luettuina mahdolliset vuotuiset käyttökustannukset, e) ominaisuudet, f) rajoitukset, mukaan luettuina tietoturvaan ja tietosuojaan liittyvät vaatimukset. 2. Täytäntöönpanoraportissa kuvataan: a) soveltamisala, tavoitteet ja ongelma tai mahdollisuus suhteessa hankesuunnitelmaan, b) hankkeen vaikuttavuus, mukaan luettuina selvitys saavutuksista, toteutuneista kustannuksista, todellisesta aikataulusta ja vaatimuksista verrattuna hankesuunnitelmaan, analyysi investoinnille odotettavasta tuotosta sekä omistajuuden kokonaiskustannukset, mukaan luettuina vuotuiset toimintakustannukset, c) organisatoriset näkökohdat, mukaan luettuina käytetyn hallintorakenteen soveltuvuus ja mahdolliset suositukset täytäntöönpanovaiheen jälkeisestä hallintorakenteesta, d) tarvittaessa ehdotus suunnitelmaksi ratkaisun viemiseksi toimitusvaiheeseen sekä palveluntasoindikaattorit, e) saatavilla oleva loppukäyttäjille suunnattu ja tekninen tukimateriaali. 7 artikla Ratkaisut 1. Yhteiset toteutuspuitteet laaditaan ja niitä ylläpidetään selvitysten avulla. Selvityksillä tuetaan myös ehdotetun tai hyväksytyn yhteisölainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointia sekä tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanoa tukevien ratkaisujen toteutuksen suunnittelua. 2. Yleiskäyttöiset työkalut toteutetaan ja niitä ylläpidetään hankkeiden avulla. Hankkeissa myös luodaan, viedään tuotantovaiheeseen, tarjotaan ja ylläpidetään yhteisiä palveluja. 8 artikla Toteutussäännöt 1. ISA-ohjelman toteutuksessa on otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet. 2. Selvityksissä ja hankkeissa on pyrittävä siihen, että niihin osallistuu mahdollisimman monta jäsenvaltiota. 3. Yhteisten ratkaisujen luomisessa ja kehittämisessä on mahdollisuuksien mukaan käytettävä perustana tai niiden yhteydessä on harjoitettava kokemusten vaihtoa ja parhaita toimintatapoja koskevaa tiedonvaihtoa ja parhaiden toimintatapojen käytön edistämistä. 4. Päällekkäisyyksien välttämiseksi ja ratkaisujen toteuttamisen nopeuttamiseksi on mahdollisuuksien mukaan otettava huomioon muissa asiaan liittyvissä yhteisön ja jäsenvaltioiden aloitteissa aikaansaadut tulokset. Mahdollisimman suuren synergian, täydentävyyden ja yhteispanostuksen aikaansaamiseksi toimia on mahdollisuuksien mukaan koordinoitava muiden asiaan liittyvien yhteisön aloitteiden kanssa. 5. Toimien käynnistämisestä, niiden vaiheiden määrittelystä, hankesuunnitelmien ja täytäntöönpanoraporttien laatimisesta sekä näiden seurannasta vastaa komissio osana 9 artiklan mukaisesti laaditun työohjelman toteutusta. 9 artikla Työohjelma 1. Komissio laatii toimien toteuttamista varten työohjelman päätöksen koko voimassaolokaudeksi. 2. Komissio vahvistaa työohjelman ja siihen vähintään kerran vuodessa mahdollisesti tehtävät muutokset. 3. Komission vahvistaessa työohjelmaa tai siihen tehtäviä muutoksia noudatetaan 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä, ellei 10 artiklan 4 kohdasta muuta johdu. 4. Kunkin toimen työohjelman on soveltuvin osin sisällettävä: a) kuvaus soveltamisalasta, tavoitteista, ongelmasta tai mahdollisuudesta, oletetuista hyödynsaajista ja hyödyistä sekä organisatorisesta ja teknisestä lähestymistavasta, b) erittely oletetuista kustannuksista ja tarpeen mukaan osatavoitteista. 5. Hanke voidaan sisällyttää työohjelmaan missä tahansa hankkeen vaiheessa. 10 artikla Budjettisäännökset 1. Varoja otetaan käyttöön seuraavien osatavoitteiden mukaisesti: a) selvityksen aloittamisen, liitännäistoimenpiteen tai hankkeen suunnitteluvaiheen osalta osatavoitteena pidetään hankkeen sisällyttämistä työohjelmaan, b) hankkeen täytäntöönpanovaiheen käynnistymisen osalta osatavoitteena pidetään hankesuunnitelman vahvistamista, c) tätä seuraavan toimitusvaiheen käynnistymisen osalta osatavoitteena pidetään täytäntöönpanoraportin vahvistamista. 2. Täytäntöönpanovaiheessa ja mahdollisessa toimitusvaiheessa saavutettaviksi kaavaillut osatavoitteet on määriteltävä työohjelmassa. 3. Jos hanke sisällytetään työohjelmaan täytäntöönpano- tai toimitusvaiheessa, varoja vapautetaan sisällyttämisen yhteydessä. 4. Sellaiset työohjelmaan tehtävät muutokset, jotka koskevat yli 400 000 euron toimikohtaisia budjettimäärärahoja, vahvistetaan 12 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 5. ISA-ohjelman toteutuksessa on noudatettava julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. 11 artikla Yhteisön rahoitusosuus 1. Yhteisten toteutuspuitteiden ja yleiskäyttöisten työkalujen luominen ja parantaminen rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta. Tällaisten toteutuspuitteiden ja työkalujen käytön rahoittavat käyttäjät. 2. Yhteisten palvelujen luominen, tuotantokäyttöön saaminen ja parantaminen rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta. Tällaisten palvelujen toiminta rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta, jos niiden käyttö voi palvella yhteisön etua. Muissa tapauksissa palvelujen käytön, mukaan luettuna niiden hajautettu toiminta, rahoittavat käyttäjät. 3. Liitännäistoimet rahoitetaan kokonaan ISA-ohjelmasta. 12 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa rajat ylittävää yhteentoimivuutta käsittelevä komitea (jäljempänä 'yhteentoimivuuskomitea'), joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komissio. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan neuvoston päätöksen 1999/468/EY, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 17 päivänä heinäkuuta 2006 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2006/512/EY, 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohtaa ja 8 artiklaa. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika on kolme kuukautta. 4. Yhteentoimivuuskomitea vahvistaa työjärjestyksensä. 13 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio seuraa säännöllisesti ISA-ohjelman toteutusta. Komissio selvittää mahdollisuuksia synergioihin muiden yhteisön ohjelmien kanssa. Komissio laatii ISA-ohjelman toteutuksesta vuosittain raportin yhteentoimivuuskomitealle. 2. Ratkaisuja tarkastellaan uudelleen joka toinen vuosi. 3. ISA-ohjelmalle tehdään väli- ja loppuarviointi, joiden tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31. joulukuuta 2012 ja 31. joulukuuta 2015 mennessä. Arvioinneissa tarkastellaan muun muassa ISA-ohjelman toimien merkityksellisyyttä, vaikuttavuutta, tehokkuutta, hyödyllisyyttä, jatkuvuutta ja johdonmukaisuutta ja arvioidaan sen onnistumista suhteessa ohjelman ja työohjelman tavoitteeseen. Loppuarvioinnissa tarkastellaan lisäksi sitä, missä määrin ISA-ohjelma on saavuttanut tavoitteensa. Lisäksi arvioinneissa tarkastellaan hyötyjä, joita toimista on koitunut yhteisöpolitiikan eri osa-alueiden edistämisen kannalta, yksilöidään asiat, joissa on parantamisen varaa ja selostetaan synergioita muiden yhteisön aloitteiden kanssa maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävän yhteentoimivuuden alalla. 14 artikla Kansainvälinen yhteistyö 1. ISA-ohjelma avataan Euroopan talousalueen maiden ja EU:n jäsenehdokasmaiden osallistumiselle niiden yhteisön kanssa tekemien sopimusten puitteissa. 2. Myös yhteistyötä muiden kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen tai elinten kanssa edistetään, varsinkin Euro-Välimeri-kumppanuuden puitteissa ja naapurimaiden, erityisesti Länsi-Balkanin maiden kanssa. Tähän liittyviä kustannuksia ei kateta ISA-ohjelmasta. 15 artikla Muut kuin yhteisön aloitteet Sanotun rajoittamatta yhteisön muita politiikkoja, ISA-ohjelmassa luotuja tai käytettyjä ratkaisuja voidaan käyttää myös muissa kuin yhteisön aloitteissa, kunhan tästä ei aiheudu yhteisölle kustannuksia, eikä ratkaisuun liittyvä keskeisin yhteisön tavoite vaarannu. 16 artikla Varainhoitoa koskevat säännökset 1. Rahoituspuitteiksi tämän päätöksen mukaisten yhteisön toimien toteuttamiseksi 1. tammikuuta 2010 ja 31. joulukuuta 2015 välisenä aikana vahvistetaan 164,1 miljoonaa euroa, joista 103,5 miljoonaa euroa 1. tammikuuta 2010 ja 31. joulukuuta 2013 väliselle jaksolle. Jaksoa 31. joulukuuta 2013 jälkeen koskeva määrä katsotaan vahvistetuksi, jos se on kyseisen jakson osalta vuodesta 2014 alkavana kautena voimassa olevien rahoituspuitteiden mukainen. 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoituskehyksen rajoissa. 17 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan kautena, joka alkaa 1. tammikuuta 2010 ja päättyy 31. joulukuuta 2015. Tehty Strasbourgissa Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteentoimivuusratkaisuista eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA-ohjelma) 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Tieto- ja viestintäteknologia – Toimintaohjelma osastossa 26 ”Komission hallinto” Toiminto: 26 03 "Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille" 3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: 26 03 01 01 Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA)[12] 26 01 04 01 Yhteentoimivuusratkaisut eurooppalaisille julkishallinnoille (ISA) – hallintomenot. 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: Toimenpiteen soveltamiskausi: 1. tammikuuta 2010 – 31. joulukuuta 2015 Yhteisön budjetista saatetaan maksaa 31. joulukuuta 2015 jälkeen määriä, joihin on sitouduttu soveltamiskauden aikana. 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | 26030101 | Ei-pakoll. | JM[13] | KYLLÄ | KYLLÄ | KYLLÄ | 1A | 26010401 | Ei-pakoll. | EI-JM[14] | EI | KYLLÄ | KYLLÄ | 1A | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 ja sen jälkeen | Yht. | Toimintamenot[15] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 23,00 | 25,20 | 26,00 | 26,10 | 28,50 | 30,50 | 159,3 | Maksumäärärahat (MM) | b | 5,75 | 23,55 | 25,40 | 26,00 | 26,73 | 51,87 | 159,3 | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[16] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 23,80 | 26,00 | 26,80 | 26,90 | 29,30 | 31,30 | 164,1 | Maksumäärärahat | b+c | 6,55 | 24,35 | 26,20 | 26,80 | 27,53 | 52,67 | 164,1 | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[17] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 13,097 | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 25,986 | 28,240 | 29,040 | 29,140 | 31,540 | 33,540 | 177,488 | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 8,736 | 26,590 | 28,440 | 29,040 | 29,765 | 54,915 | 177,488 | Budjetin kasvu vuosien mittaan johtuu toimintakustannuksista, joita aiheutuu komission yksiköiden ja jäsenvaltioiden saataville tulevasta laajentuvasta valikoimasta yhteisiä palveluja ja yleiskäyttöisiä työkaluja, joita käytetään yhteentoimivien, rajat ylittävien tietojärjestelmien toteutuksessa. Tiedot yhteisrahoituksesta Ei sovelleta. 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa ( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. Jaksoa 31. joulukuuta 2013 jälkeen koskeva määrä katsotaan vahvistetuksi, jos se on kyseisen jakson osalta vuodesta 2014 alkavana kautena voimassa olevien rahoituspuitteiden mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten[18] soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. 4.2. Henkilöresurssit kokoaikaiseksi muutettuna (sisältää virkamiehet sekä väliaikaisen ja ulkopuolisen henkilöstön) – katso erittely kohdassa 8.2.1 Vuositarve | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Henkilöstön määrä yhteensä | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä ISA-ohjelman on vastattava yhteisten toteutuspuitteiden, yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisiä vaikutuksia koskevan tietoisuuden lisäämisen, yhteisten palvelujen ja uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen tarpeeseen. Nämä tarpeet on todettu näkemystenvaihdossa eri hallinnonalojen ja jäsenvaltioiden edustajien kanssa, ennakkoarvioinnissa sekä virallisessa kuulemisessa, kuten perusteluissa kuvataan. Ohjelman toimien tärkeimpiä hyödynsaajia ovat eurooppalaiset julkishallinnot. Yritykset ja kansalaiset saavat lähinnä välillistä hyötyä. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Kaikki ISA-ohjelman toiminta-alat kuuluvat jäsenvaltioiden ja yhteisön yhteiseen vastuualueeseen. Näin ollen ISA-ohjelmassa harjoitetaan vain sellaista toimintaa, josta on saatavissa todistettavaa eurooppalaista lisäarvoa, kuten perusteluissa selvitetään. ISA-ohjelman hallintokomitea varmistaa johdonmukaisuuden ja täydentävyyden suhteessa jäsenvaltiotason toimiin. Yhteisön tasolla varmistetaan yksiköiden välisellä koordinoinnilla, että toimet ovat linjassa eri toimintalohkojen sekä innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvan tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman kanssa pyrkimyksenä mahdollisimman hyvä johdonmukaisuus ja synergia. Tiivis yhteistyö ja koordinointi jäsenvaltioiden ja eri hallinnonalojen välillä auttaa jatkuvasti arvioimaan ohjelman todellisia tarpeita, toimien oikeasuhteisuutta ja toissijaisuusperiaatteen noudattamista. Kuten perusteluissa todetaan, ISA-ohjelma tuottaa yhteisön toiminnalle lähinnä rahoituksellista ja taloudellista lisäarvoa ja edesauttaa osaltaan yhteisön toimintalohkojen ja lainsäädännön lujittamista ja täytäntöönpanoa saavuttaen huomattavia synergioita maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävän koordinoinnin kautta. Perusteluissa todetaan myös, että täydentävyys suhteessa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvaan tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmaan varmistetaan, minkä odotetaan tuottavan synergiaetuja. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa ISA-ohjelman kokonaistavoitteena on helpottaa tehokasta ja tuloksellista sähköistä vuorovaikutusta eurooppalaisten julkishallintojen välillä maiden ja hallinnonalojen rajojen yli niin, että mahdollistetaan yhteisön politiikkaa ja toimintaa tukevien sähköisten julkisten palvelujen tarjonta. Näin sen tavoite liittyy periaatteessa kaikkiin yhteisöpolitiikan osa-alueisiin ja tukee niiden täytäntöönpanoa. Ohjelma tukee sisämarkkinoita auttamalla osaltaan ehkäisemään ”sähköisten esteiden” muodostumista ja tukemalla samalla Lissabonin strategian perustana olevia periaatteita ja tarpeita. Odotettuja tuloksia ja niitä kuvaavia indikaattoreita tarkastellaan lähemmin ennakkoarvioinnin tiivistelmässä. 5.4. Toteutustapa (alustava) ( Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Ohjelman toteutusta on tarkoitus seurata säännöllisesti järkevän varainhoidon periaatteen ja komission hallinnollisten menettelyjen mukaisesti. Seurantaan kuuluu vuotuinen raportointi hallintokomitealle edistymisestä tuettujen toimien toteuttamisessa. Yksittäisten hankkeiden seuraamiseksi niiltä edellytetään yksityiskohtaisia hankesuunnitelmia ja täytäntöönpanoraportteja, joiden perusteella mitataan saavutuksia. Varoja vapautetaan näiden osatavoitteiden saavuttamisen perusteella. Lisäksi ratkaisuja tarkastellaan uudelleen joka toinen vuosi. Ennakkoarvioinnin tiivistelmässä kuvattujen ohjelman indikaattorien avulla mitataan säännöllisesti ohjelman saavutuksia suhteessa tavoitteisiin ja odotettuihin tuloksiin. 6.2 Arviointi 6.2.1. Ennakkoarviointi Ennakkoarviointia käytettiin sen viralliseen varmistamiseen, että toimenpide perustuu johdonmukaiseen strategiaan, joka on linjassa niiden tarpeiden, ongelmien ja haasteiden kanssa, joihin sen on tarkoitus vastata. Se auttoi myös varmistamaan toimenpiteen täydentävyyden ja johdonmukaisuuden suhteessa muuhun toimintaan ja tarkastamaan, että ohjelman toteutukseen on liitetty tarvittavat seuranta- ja arviointijärjestelmät väli- ja loppuarviointeja helpottamaan. Arvioinnissa selitetään, miksi komissio päätyi ehdotuksessa kuvatun kaltaiseen ohjelmaan ja kuvataan odotettu lisäarvo ja oletetut vaikutukset. Ennakkoarvioinnissa esitetään myös arvio tarvittavista taloudellisista ja henkilöstöresursseista sekä seurannan peruspuitteet (muun muassa odotetut tulokset ja niitä kuvaavat indikaattorit). Ennakkoarvioinnin tulokset on kaikilta osin otettu huomioon ehdotuksessa yhdessä kuulemisen tulosten kanssa. Koko raportti on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 ja sen tiivistelmä on rahoitusselvityksen liitteenä. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle IDABC-ohjelman täytäntöönpanosta[19] todetaan, että väliarvioinnissa päädyttiin pääosin myönteisiin päätelmiin, mutta nostetaan esiin muutamia puutteita, joita suositellaan huomioitaviksi IDABC-ohjelman toteutuksessa. Kaikki ISA-ohjelman kannalta mahdollisesti merkitykselliset suositukset on otettu huomioon. IDABC-ohjelman väliarviointiraportti on kokonaisuudessaan saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/idabc/en/document/5707/3. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit ISA-ohjelmalle tehdään väli- ja loppuarviointi, joiden tulokset toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 31. joulukuuta 2012 ja vastaavasti 31. joulukuuta 2015 mennessä. Väli- ja loppuarviointi sekä tarvittavat budjettivaraukset sisältyvät ISA:n työohjelmaan. 7. Petostentorjunta Tarkoituksena on käyttää monenlaisia varainhoidon ja hallinnon valvontamekanismeja. Ohjelma toteutetaan julkisilla hankinnoilla noudattaen varainhoitoasetuksessa säädettyjä sääntöjä ja menettelyjä. Niitä sovelletaan koko prosessin ajan, ja niihin kuuluvat muun muassa seuraavat toimet: - työohjelman vahvistaminen edellyttää hallintokomitean myönteistä lausuntoa ja se sisältää osatavoitteita, joiden mukaan rahoitusta annetaan, mikä auttaa varmistamaan tuloksellisuuden ja kustannusten valvonnan, - tarjouspyyntöeritelmät laaditaan asianmukaisesti niin, että varmistetaan vaadittujen tulosten saavuttamisen ja aiheutuneiden kulujen valvottavuus, - tarjoukset analysoidaan laadun ja rahoituksen näkökulmasta, - muut komission yksiköt osallistuvat prosessiin sen kaikissa vaiheissa, - tulokset todennetaan ja laskut tarkastetaan monella tasolla ennen maksamista, - ohjelmassa toimii sisäinen tarkastusjärjestelmä. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset [20] Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Toimi 1 | Yhteisten toteutuspuitteiden luominen ja parantaminen | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[23] (XX 01 01) | A*/AD | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | 10 | B*, C*/AST | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[24] | 3 | 4 | 4 | 4 | 4 | 4 | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[25] | YHTEENSÄ | 20 | 21 | 21 | 21 | 21 | 21 | Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahajaottelussa myönnetystä osuudesta. Kauden 2014–2015 virkojen jakautumisessa on otettava huomioon, että virkojen jakautumiseen eri yksiköiden kesken saattaa tulla muutoksia seuraavissa rahoituspuitteissa. 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus - AD-virat kattavat ohjelman varsinaisen hallinnoinnin, eli seuraavat tehtävät: työohjelman laatiminen, budjetin hallinnointi, ohjelman toteutukseen liittyvien julkisten tarjouspyyntöjen hallinnointi, ohjelman toteutukseen liittyvien sopimusten hallinnointi, hankkeiden ja selvitysten seuranta, yhteydet komission yksiköihin ja jäsenvaltioiden asiantuntijoihin, asiantuntijakokousten, seminaarien ja konferenssien järjestäminen. Tähän sisältyvät myös yksikönpäällikkö, ohjelman oikeudellinen neuvonantaja sekä hallintokomitean sihteeristö. - AST-virat liittyvät tukitoimintoihin seuraavilla aloilla: - sihteeritehtävät, työmatkojen järjestelyt (2 henkilöä) - budjetin hallinnointi, tarjouskilpailut, sopimukset ja laskujen maksaminen (2 henkilöä) - tiedotus ja viestintä (2 henkilöä) - logistiikka: kokousten ja seminaarien järjestelyt, asiantuntijoiden kutsut, asiantuntijoiden kulukorvaukset, asiakirjahallinto (1 henkilö). - Lähetetyt kansalliset asiantuntijat (END) avustavat ohjelman varsinaisessa hallinnoinnissa AD-virkamiehiä pääasiassa aloilla, jotka liittyvät koordinointiin jäsenvaltioiden kanssa, hankkeiden ja selvitysten seurantaan sekä asiantuntijoiden kokousten, seminaarien ja konferenssien järjestämiseen. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) ( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet (20, mukaan luettuna kolme END:tä, joiden nykyiset sopimukset päättyvät vuoden 2009 lopulla) ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn Huomautus : IDABC/ISA-yksikön ja tietotekniikan pääosaston palvelu/kehitysyksikön synergian ansiosta voidaan olettaa, että 4–6:tta ennakkoarvioinnissa palvelujen luomiseen/tarjontaan ja työkalujen luomiseen kohdennettua virkaa ei tarvita. 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | - sisäinen (palvelusopimukset)[27] | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 | - ulkoinen | 2 Asiantuntijaryhmien kokoukset, tiedotus ja viestintä | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 2,4 | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 0,8 | 4,8 | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | 1,989 | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,152 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | 0,202 | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 2,141 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | 2,191 | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | Virkojen määrä kuten kohdassa 8.2.1 x 117000 euroa/virka | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | Virkojen määrä kuten kohdassa 8.2.1 x 50578 euroa/END | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[28] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,046 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,049 | 0,291 | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | 700 euroa/virkamatka, AD/END-henkilöstöllä 5 matkaa vuodessa (käynnit jäsenvaltioissa, tulosten esittely seminaareissa ja konferensseissa) | ENNAKKOARVIOINNIN TIIVISTELMÄ (Koko raportti saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/idabc/en/document/7706 ) 1. MENETELMÄT Ennakkoarviointi on prosessi, joka tukee uusia tai uudistettavia yhteisön toimia koskevien ehdotusten valmistelua. Siinä pyritään keräämään tietoa ja tekemään analyysejä, jotka auttavat määrittelemään tavoitteet. Tällä pyritään varmistamaan, että tavoitteet voidaan saavuttaa, käytetyt toimintamuodot ovat kustannustehokkaita ja myöhemmässä vaiheessakin voidaan tehdä luotettavia arviointeja. Ennakkoarviointi liittyy varainhoitoasetuksen[29] 27 artiklan vaatimuksiin, joita tarkennetaan varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosta annetun komission asetuksen[30] 21 artiklassa. Ulkopuolisten konsulttien suorittama ennakkoarviointi perustui kirjalliseen materiaaliin, haastatteluihin, kahteen jäsenvaltioille ja IDABC-henkilöstölle tehtyyn pienoiskyselyyn sekä työryhmäkokoontumisiin. 2. ONGELMIEN ANALYSOINTI JA TARPEIDEN ARVIOINTI Sähköisen hallinnon yleiseurooppalainen luonne ja yhteentoimivuuden käsite Jäsenvaltiot hyödyntävät enenevässä määrin tietotekniikkaa julkisten palvelujen tarjonnassa parantaakseen niiden tuloksellisuutta ja tehokkuutta. Vaikka tällaisten sähköisen hallinnon palvelujen käyttö lisääntyy jäsenvaltioiden tasolla, yleiseurooppalaisella tasolla niiden käyttö on edelleen vähäistä. Kun jäsenvaltioiden on oltava maiden rajojen yli vuorovaikutuksessa tällaisten palvelujen tukemiseksi tai EU-lainsäädännön täytäntöönpanon tukemiseksi, tarvitaan kuitenkin välttämättä yhteentoimivuutta. Uuden julkisen intervention taustalla vaikuttavat yleiset toimintaperiaatteet Eurooppalaisissa strategioissa ja toimintalinjauksissa on jo todettu ja otettu huomioon tarve parantaa yhteentoimivuutta sekä tehostaa ja kehittää julkisten palvelujen toteutusta. Yhteisön uuden toimenpiteen olisi perustuttava nykyisten linjausten ja strategioiden taustalla vaikuttaviin periaatteisiin (esim. sisämarkkinoiden edistäminen ja Lissabonin strategia). Maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävää sähköisen hallinnon yhteentoimivuutta haittaavat tekijät Useat tekijät vaikeuttavat sähköisen hallinnon yleiseurooppalaisen ulottuvuuden kehitystä. Osa liittyy jäsenvaltioiden institutionaalisiin, kulttuurisiin, lainsäädännöllisiin ja poliittisiin eroihin, osa yleiseurooppalaisen lähestymistavan puuttumiseen kaikkia koskevissa kysymyksissä. Kohderyhmien ja keskeisten toimijoiden määrittely Jatkotoimessa olisi keskityttävä pääasiallisiin hyödynsaajiin, eli eurooppalaisiin hallintoihin, jotka yhteentoimivuuden kautta voivat parantaa tehokkuuttaan ja tuloksellisuuttaan, kun yhteydenpito yleiseurooppalaisissa kysymyksissä muiden hallintojen, eli muiden jäsenvaltioiden ja komission yksiköiden, kanssa helpottuu. Yritykset ja kansalaiset saavat välillistä hyötyä. Yhteisön toimenpiteen tarveharkinta Joitain tarpeista on käsitelty aiemmissa ja meneillään olevissa yhteisön ohjelmissa, kuten IDA- ja IDABC -ohjelmissa, joissa on luotu yhteisiä ohjeistoja ja toteutuspuitteita sekä yhteisiä työkaluja, palveluja ja infrastruktuureja. Lisätoimien olisi rakennuttava näille tuloksille. Yhteisön uuden toimenpiteen tarve liittyy kahteen seikkaan: - jo kehitettyjen ratkaisujen jatkuvuus ja kestävyys sekä - ratkaisujen tuottaminen jäsenvaltioiden ja/tai hallinnonalojen toteamiin esiin nouseviin ja uusiin tarpeisiin. Tarkemmin ottaen tarvetta on seuraaville toimille: - koordinointitoiminnan varmistaminen - asiaa koskevan tietoisuuden lisääminen - alan sidosryhmien kanssa käytävän vuoropuhelun syventäminen - nykyisten työkalujen, palvelujen ja infrastruktuurien yhtenäistäminen ja uudelleenkäyttö - yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten selvittäminen - tiedon, tiedonvaihdon ja tietojärjestelmien tietoturvan varmistaminen - yhteisten toteutuspuitteiden, ohjeistojen ja eritelmien laatiminen. 3. YHTEISÖN OSALLISTUMISESTA SAATAVA LISÄARVO Vaikka toimivalta kansallisten julkisten palvelujen tarjonnassa kansalaisille ja yrityksille kuuluukin jäsenvaltioille, IDABC-ohjelman hallintokomitean jäsenille tehty kysely osoitti, että yhteisön osallistumisella katsotaan olevan lisäarvoa. Arvioinnissa tarkasteltiin yhteisön osallistumisen tarvetta myös vaihtoehtoisten argumenttien valossa ja todettiin muun muassa seuraavaa: - Yleiseurooppalaista organisaatioiden yhteentoimivuutta olisi vaikea saavuttaa ilman Euroopan yhteisön osallistumista. - Aiemmissa ja meneillään olevissa ohjelmissa luodut tekniset infrastruktuuripalvelut lakkaisivat olemasta ilman yhteisön osallistumista, jolloin jäsenvaltioiden ja hallinnonalojen olisi luotava omat ratkaisunsa. - Eri jäsenvaltioiden yhteisessä käytössä olevia yhteisiä ratkaisuja ei kehitettäisi ilman yhteisön osallistumista. - Euroopan tasoista koordinointia olisi vaikeaa ja kallista järjestää jäsenvaltioiden tasolla niiden itsensä toimesta. 4. YHTEISÖN TAVOITE JA ODOTETUT TULOKSET Yhteisön ja jäsenvaltioiden alustavissa keskusteluissa jo todettujen tavoitteiden avulla laadittiin yhteisön toimille kuusi tavoitetta (yksi strateginen ja viisi operatiivista): - laaditaan eurooppalainen yhteentoimivuuspolitiikka, - parannetaan tieto- ja viestintäteknisen ulottuvuuden huomioon ottamista EU-lainsäädännössä, - edistetään yhteisten toteutuspuitteiden käyttöä, - lisätään yhteisten palvelujen käyttöä, - lisätään uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen käyttöä, - toteutetaan liitännäistoimenpiteitä kokonaistoiminnan tueksi. Ennakkoarvioinnissa laadittiin kullekin näistä yleistavoitteista tarkemmat osatavoitteet, odotetut tulokset ja niihin liittyvät indikaattorit. Nämä voidaan esittää tiivistetyssä muodossa seuraavasti: Tavoitteet (toimet) | Odotetut tulokset | Indikaattorit[31] | Yhteisten toteutuspuitteiden luominen ja parantaminen | Johdonmukainen sarja puitteita, joiden asettamassa kontekstissa jäsenvaltiot ja hallinnonalat voivat keskustella maiden ja hallinnonalojen rajat ylittävästä yhteentoimivuudesta Yleiseurooppalaisten viranomaispalvelujen (PEGS) sujuvampi toteuttaminen | Yhteisten eritelmien, ohjeistojen, menetelmäkokonaisuuksien, strategioiden jne. määrä Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) valmistuminen relevanssi käyttö Kansalliset ja kansainväliset viittaukset kyseiseen selvitykseen | Yhteisön lainsäädännön tieto- ja viestintäteknisten vaikutusten arviointi | Yhteisön lainsäädännön sujuvampi täytäntöönpano, kun tieto- ja viestintätekniikkaulottuvuus otetaan huomioon jo suunnitteluvaiheessa Lainsäädännön oikea-aikaista täytäntöönpanoa tukeviin palveluihin ja työkaluihin liittyvien tarpeiden selvittäminen EU:n toimintalohkojen tieto- ja viestintäteknisten ulottuvuuksien ymmärtäminen Yleiseurooppalaisten viranomaispalvelujen (PEGS) sujuvampi toteuttaminen | Todettujen relevanttien lainsäädäntöhankkeiden määrä Hallinnonalojen ja ohjelman välisten onnistuneiden yhteyksien määrä Uusien todettujen välttämättömien ratkaisujen määrä Toteutettujen ratkaisujen määrä Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) tietoisuus asiasta valmistuminen relevanssi käyttö oikea-aikaisuus | Yhteisten palvelujen luominen, parantaminen ja tarjonta | Hallinnonalojen ja jäsenvaltioiden tarpeita vastaavien yhteisten palvelujen saatavuus Johdonmukaisen palvelukokonaisuuden ammattimainen tarjonta Yleiseurooppalaisten viranomaispalvelujen (PEGS) sujuvampi toteuttaminen | Yhteisten palvelujen parhaimmiston laatutaso Yhteisten palvelujen tunnettu käyttäjämäärä Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) valmistuminen relevanssi käyttö tarkoituksenmukaisuus Hankekohtaiset erityisindikaattorit (määritellään myöhemmin) | Uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen luominen ja parantaminen | Hallinnonalojen ja jäsenvaltioiden tarpeita vastaavien työkalujen saatavuus Johdonmukaisen työkalukokonaisuuden ammattimainen tarjonta Yleiseurooppalaisten viranomaispalvelujen (PEGS) sujuvampi toteuttaminen | Yleiskäyttöisten työkalujen parhaimmiston laatutaso Yleiskäyttöisten työkalujen tunnettu käyttäjämäärä Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) valmistuminen relevanssi käyttö tarkoituksenmukaisuus Hankekohtaiset erityisindikaattorit (määritellään myöhemmin) | Liitännäistoimien toteuttaminen | Tiedonvaihdon ja parhaista toimintatapoja koskevan kokemustenvaihdon järjestäminen | Parempi tietoisuus parhaista toimintatavoista Parhaiden toimintamallien uudelleenkäyttö | Tiedonvaihtojärjestelmien käyttäjien määrä Yhteisöjen määrä ja koko Toteutunut uudelleenkäyttö, jakaminen ja yhteistoiminta (menestystarinat) Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) Järjestelmän hyödyllisyys tiedon löytämisessä kokemusten jakamisessa yhteistoiminnan käynnistämisessä | Koordinointitoiminnan parantaminen | Enemmän synergiaa ja vähemmän päällekkäisyyksiä toimien kesken Yhtenäisemmät ja johdonmukaisemmat lähestymistavat Sidosryhmien yhteinen näkemys Enemmän hallinnonalojen ja maiden välistä yhteistyötä järjestelmien suunnitteluvaiheessa | Menestystarinat Selvitykset (jäsenvaltiot ja hallinnonalat) Mahdollistaako ohjelma tuloksellisen koordinoinnin ja yhteistyön jäsenvaltioiden ja hallinnonalojen välillä? | Yhteisten palvelujen ja uudelleenkäytettävien yleiskäyttöisten työkalujen näkyvyyden lisääminen | Mahdollisten käyttäjien parempi tietoisuus yhteisistä palveluista yleiseurooppalaisia viranomaispalveluja suunniteltaessa Yhteisten palvelujen ja työkalujen käytön harkitseminen | Pääosastojen käynnistämien yhteyksien määrä ohjelman suuntaan Yhteisiä palveluja ja työkaluja käyttävien yleiseurooppalaisten viranomaispalvelujen määrä | Strategiset ja tukitoimet | Ohjelman kehittäminen | Arviointiraportit | 5. TOTEUTUSMEKANISMIT, TOIMEN TÄYTÄNTÖÖNPANON VÄLINEET Jotta edellä mainitut tavoitteet saavutettaisiin, ohjelmassa olisi hyödynnettävä erityyppisiä toteutusmekanismeja, välineitä ja toimia. Välineiden ei tulisi olla erilaisia kuin IDABC-ohjelmassa käytetyt välineet. 6. PERIAATTEELLISEN TASON VAIHTOEHDOT JA TOIMINNAN JOHDONMUKAISUUS Ennakkoarvioinnissa tarkasteltiin kolmea vaihtoehtoa. Ensimmäisessä vaihtoehdossa oletettiin, että toimet siirrettäisiin sääntelyvirastolle. Koska tässä vaihtoehdossa sivukulut olisivat liian suuret, eikä sitä pystyttäisi toteuttamaan riittävän nopeasti toimintakuntoon vuoden 2009 loppuun mennessä, sitä ei voitu pitää suositeltavana vaihtoehtona. Toisena vaihtoehtona olisi siirtää ohjelma osaksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaan kuuluvaa tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelmaa. Tämä saattaisi edesauttaa toimien johdonmukaisuutta ja mahdollisesti tuottaa synergioita. Yhteisistä piirteistä huolimatta näiden kahden kokonaisuuden välillä on kuitenkin merkittäviä eroja tavoitteissa, painopisteissä, sijainnissa kehitys/tuotantoketjussa, aikataulutuksessa ja rahoitusmekanismeissa. Tässä vaihtoehdossa saavutettavat hyödyt kumoutuisivat selkeästi haitoilla. Näistä syistä ennakkoarvioinnin johtopäätöksenä on, että näitä kahta ohjelmaa ei tulisi yhdistää, vaan suosituksena on, että valitaan perusvaihtoehto, eli erillinen ohjelma. Tulevan jatko-ohjelman ja kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman tieto- ja viestintätekniikkapolitiikan tukiohjelman välillä tarvitaan kuitenkin vahvaa yhteistyötä operatiivisella tasolla keskinäisen tietoisuuden ja koordinaation varmistamiseksi sekä strategisella tasolla työohjelmia laadittaessa. Yhteistyötä olisi syytä tehdä myös työryhmiä perustettaessa. 7. MÄÄRÄRAHOJEN SUURUUS Jatko-ohjelman budjetista tehdään kaksi ehdotusta. "Pienemmässä” vaihtoehdossa budjetti olisi 159 miljoonaa euroa ja ”suuremmassa” vaihtoehdossa 220 miljoonaa euroa, seuraavassa jaoteltuina tavoitteiden mukaan: Tavoite | Milj. euroa Pienempi vaihtoehto | Milj. euroa Suurempi vaihtoehto | 1. Laaditaan eurooppalainen yhteentoimivuuspolitiikka | 3 | 6 | 2. Parannetaan tieto- ja viestintäteknisen ulottuvuuden huomioon ottamista EU-lainsäädännössä | 6 | 12 | 3. Edistetään yhteisten toteutuspuitteiden käyttöä | 9 | 12 | 4. Lisätään yhteisten palvelujen käyttöä | 99 | 124 | 5. Lisätään uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen käyttöä | 18 | 30 | 6. Liitännäistoimenpiteet | 24 | 36 | Yhteensä | 159 | 220 | Jatko-ohjelman henkilöstötarpeeksi arvioidaan pienemmässä vaihtoehdossa kokopäivätyönä laskettuna 25 henkilöä ja suuremmassa vaihtoehdossa 32 henkilöä. 8. PÄÄTELMÄT Aiemmat ohjelmat ovat jo suuresti laajentaneet ja syventäneet sisämarkkinoita ja parantaneet niiden toimintaa tuottamalla tarvittavia tietoteknisiä ratkaisuja. Ne ovat myös auttaneet tekemään eurooppalaisten julkishallintojen välisestä yhteistyöstä tehokkaampaa ja tuloksellisempaa. Alalla tarvitaan kuitenkin edelleen yhteisön toimintaa, jotta voidaan varmistaa jo käynnistetyn toiminnan jatkuvuus ja kestävyys, ja löytää vastauksia jäsenvaltioiden ja hallinnonalojen toteamiin esiin nouseviin ja uusiin tarpeisiin. Tavoitteiksi tulisi asettaa seuraavat: - laaditaan eurooppalainen yhteentoimivuuspolitiikka, - parannetaan tieto- ja viestintäteknisen ulottuvuuden huomioon ottamista EU-lainsäädännössä, - edistetään yhteisten toteutuspuitteiden käyttöä, - lisätään yhteisten palvelujen käyttöä, - lisätään uudelleenkäytettävissä olevien yleiskäyttöisten työkalujen käyttöä. Kun tarkastellaan tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia toimia ja toteutusmekanismeja, tarkoituksenmukaisimmaksi toimintavaihtoehdoksi näyttäisi nousevan perusvaihtoehto, eli jatko-ohjelma. Budjetti olisi ”pienemmässä” vaihtoehdossa 159 miljoonaa euroa ja ”suuremmassa” vaihtoehdossa 220 miljoonaa euroa. Henkilöstöä tarvittaisiin vastaavasti 25 tai 32 henkilöä. [1] EUVL L 144, 30.4.2004, oikaisu EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25. [2] EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1). EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004. [3] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [4] [5] [6] [7] EUVL L 144, 30.4.2004, oikaisu EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25. [8] EYVL L 203, 3.8.1999, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004 (EUVL L 168, 1.5.2004, s. 1). [9] EYVL L 203, 3.8.1999, s. 9, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 885/2004. [10] EUVL L 310, 9.11.2006, s. 15. [11] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 512/2006/EY (EUVL L 200, 22.7.2006, s. 1). [12] Tämä uusi budjettikohta korvaa nykyisen budjettikohdan 26 03 01 01 ”Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimiva toimittaminen julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (IDABC)". IDABC-toimien loppuunsaattaminen katetaan kohdasta 26 03 01 02. [13] Jaksotetut määrärahat. [14] Jaksottamattomat määrärahat, jäljempänä ’EI-JM’. [15] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [16] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [17] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [18] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [19] KOM(2006) 611, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2006:0611:FIN:FI:HTML. [20] Ennakkoarvioinnin ”suurempaan” ja ”pienempään” vaihtoehtoon verrattuna tässä erittelyssä käytetään ”suurta” vaihtoehtoa niille toimille, joita jäsenvaltiot pitävät tärkeimpinä ja ”pientä” vaihtoehtoa muille toimille (joita jäsenvaltiot kuitenkin pitävät hyödyllisinä). [21] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [22] Budjetin kasvu vuodesta 2014 eteenpäin johtuu ohjelman alkuvuosina kehitettyjen uusien palvelujen toiminnan alkamisesta. [23] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [24] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [25] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [26] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [27] Sisäinen tekninen apu (teknistä erityisosaamista vaativa) komission henkilöstön tueksi arvioitaessa alihankkijoiden tuottamien palvelujen laatua ja/tai laadittaessa teknisesti monimutkaisia asiakirjoja. [28] Kaksi komiteakokousta vuodessa (2 x 15000 euroa) sisältyy kohtaan 8.2.4.1. [29] EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna. [30] EYVL L 357, 21.12.2002, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna. [31] Joidenkin toimien, kuten koordinointi- ja yhteistyötoimien, indikaattorit ovat välttämättä tietyssä määrin "pehmeitä". Tämä johtuu siitä, että niiden suorat vaikutukset tai tulokset ovat vaikeasti mitattavissa, koska a) ne ovat usein luonteeltaan katalyyttisiä pikemminkin kuin suoraan vaikuttavia toimia, b) niitä on näin ollen vaikea eristää ulkoisista tekijöistä, minkä vuoksi on vaikeaa todeta niiden suoria syy-seuraus-suhteita ja c) vaikutukset lopullisille hyödynsaajille riippuvat yleensä ratkaisujen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa ja hallinnonaloilla myöhemmässä vaiheessa.