C 421/9

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 421/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bergerac”

PDO-FR-A0190-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 8. syyskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2. Roseeviinit

Lisätään rypälelajikkeet Sémillon B, Sauvignon B, Sauvignon gris G ja Muscadelle B roseeviinien valmistuksessa sallittujen toissijaisten lajikkeiden luetteloon.

Toissijaisten lajikkeiden osuus voi olla enintään 20 prosenttia tilaa kohti.

Sekoituksissa kaikkien toissijaisten lajikkeiden osuus on enintään 20 prosenttia, josta enintään 10 prosenttia lajikkeita Sauvignon B ja Sauvignon gris G yhteensä ja 10 prosenttia lajiketta Muscadelle B yksinään.

Roseeviineihin lisätään valkoisia rypälelajikkeita, jotta voidaan varmistaa niiden raikkaus ja aistinvaraiset ominaisuudet, joita tietyt ilmasto-olot (erityisesti kypsymisen alkuvaiheen jälkeiset suuret lämpötilat) saattavat heikentää.

Tällä lisäyksellä ei ole vaikutusta tuotteen laatuun.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Viljelylohkokohtainen keskimääräinen enimmäistuotos

Viljelylohkokohtaisia keskimääräisiä enimmäistuotoksia on yhdenmukaistettu: valkoisiin ja tummempiin rypälelajikkeisiin sovelletaan tästä lähtien samaa arvoa, mikä tehostaa valvontaa.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4. Viininvalmistuskäyttöön tarkoitettu hiili

Hiilen käyttö oli aiemmin kielletty, mutta nykyään hiiltä saa käyttää rajoitetusti ja vähäisessä määrin: ”Roseeviinien valmistuksessa sallitaan viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö rypäleen puristemehuissa niin, että tietyn viininvalmistajan tietystä sadosta valmistamien roseeviinien määrästä enintään 20 prosentissa on lupa käyttää tällaisia hiiliä”. Tavoitteena on kohdentaa hiilen käyttö eriin, jotka ovat aistinvaraisesti tai analyyttisesti heikompilaatuisia (esim. hapettumiseen liittyvät aromimuutokset) muuttamatta tuotteen ominaispiirteitä.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 4 ja 5.1 kohtaan.

5. Yhteys alkuperään

Yhteyttä alkuperään on tarkistettu sen jälkeen, kun viininvalmistuskäyttöön tarkoitettua hiiltä on ollut mahdollista käyttää.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Viittaus valvontaelimeen

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Bergerac

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Valkoviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviineissä kehittyy yleensä sekä kukkaisia että hedelmäisiä aromeja, jotka tuntuvat suussa tiettynä hapokkuutena. Toisinaan valkoviineissä on vielä aistittavissa lajike Sauvignon B. Valkoviinit voidaan nauttia piankin valmistuksen jälkeen. Jotkin täyteläisemmät cuvéet, jotka perustuvat lajikkeeseen Semillon B tai Muscadelle B, saavuttavat aromaattisen täyteläisyytensä vasta muutaman vuoden kypsytyksen jälkeen. Valkoviinit ovat kuivia ja hiilihapottomia, ja niiden kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöimisen jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia. Viinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l. Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2. Punaviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviineille ovat usein tunnusomaisia hedelmäiset aromit. Viineillä on tanniininen rakenne, jossa yhdistyvät lajikkeen Merlot N pehmeys ja pyöreys sekä lajikkeiden Cabernet franc N ja Cabernet-Sauvignon N tanniinien kiinteys. Jatkuvatoimisten puristimien ja siipipumpulla varustettujen itsepurkavien vaunujen käyttö on kielletty, jotta tanniineja ei uutu liikaa. Punaviinit ovat ensimmäisinä vuosinaan vielä suhteellisen kehittymättömiä, mutta ne paranevat sitä mukaa kuin ikää kertyy ja tanniineja muodostuu. Viinit ovat kuivia ja hiilihapottomia, ja niiden kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöimisen jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia. Viinien käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l. Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

3. Roseeviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Roseeviinit ovat kuivia ja puolikuivia. Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia. Roseeviinien perustana ovat yleensä lajikkeet Cabernet franc N ja Cabernet-sauvignon N. Niillä on usein intensiivinen väri, joka toisinaan muistuttaa clairet-viinien väriä. Roseeviinit ovat joko kuivia tai puolikuivia. Käymiskykyisten sokereiden enimmäispitoisuus on niissä 10 grammaa litraa kohti. Roseeviinit ovat kaikissa tapauksissa raikkaita.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Hiilen käyttö viininvalmistuksessa

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinien valmistuksessa sallitaan viininvalmistukseen tarkoitettujen hiilten käyttö rypäleen puristemehuissa niin, että tietyn viininvalmistajan tietystä sadosta valmistamien roseeviinien määrästä enintään 20 prosentissa on lupa käyttää tällaisia hiiliä.

2. Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja punaviinien osalta enintään 10 prosentin pitoisuuteen saakka. Käsiteltävän erän luonnollista alkoholipitoisuutta saa lisätä enintään 1 tilavuusprosentin verran.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa punaviineillä olla enintään 13,5 prosenttia ja rosee- ja valkoviineillä enintään 13 prosenttia. Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on täytettävä velvoitteet, jotka on asetettu unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime).

3. Istutustiheys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2,50 metriä, ja köynnösten välillä samassa rivissä on oltava tilaa vähintään 0,80 metriä. Tätä tiheyttä voidaan kuitenkin laskea 3 300 köynnökseen hehtaaria kohden. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välillä samassa rivissä on oltava tilaa vähintään 0,90 metriä.

4. Keinokastelu

Viljelykäytäntö

Keinokastelu on kielletty.

5. Leikkaaminen

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset leikataan käyttäen seuraavia tekniikoita: Guyot-leikkaus, Royat-leikkaus tai matalaleikkaus.

— Viinitarhoissa, joissa istutustiheys on yli 4 000 köynnöstä / hehtaari, silmujen enimmäismäärä on 60 000 / hehtaari ja 16 / köynnös.

— Viinitarhoissa, joissa istutustiheys on alle 4 000 köynnöstä / hehtaari, silmujen enimmäismäärä on 60 000 / hehtaari ja 20 / köynnös.

5.2. Enimmäistuotokset

1. Valkoviini 77 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Punaviini 68 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Roseeviini 72 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan, viiniytetään ja valmistetaan jäljempänä mainittujen Dordognen departementin kuntien alueella (26. helmikuuta 2020 päivätty virallinen geokoodi).

Seuraavat kunnat kokonaisuudessaan:

Baneuil, Bergerac, Boisse, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadières, Bouniagues, Campsegret, Carsac-de-Gurson, Colombier, Conne-de-Labarde, Cours-de-Pile, Creysse, Cunèges, Eymet, Faurilles, (Le) Fleix, Fonroque, (La) Force, Fougueyrolles, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Issigeac, Lalinde, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Lanquais, (Les) Lèches, Lembras, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Monmadalès, Monmarvès, Monsaguel, Montazeau, Montcaret, Montpeyroux, Mouleydier, Moulin-Neuf, Nastringues, Naussannes, Plaisance, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Queyssac, Rampieux, Razac-de-Saussignac, Razac-d’Eymet, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Sadillac, Saint-Agne, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Aubin-de-Cadelech, Saint-Aubin-de-Lanquais, Saint-Capraise-d’Eymet, Saint-Cernin-de-Labarde, Saint-Germain-et-Mons, Saint-Géry, Saint-Julien-Innocence-Eulalie, Saint-Laurent-des-Vignes, Saint-Léon-d’Issigeac, Saint-Martin-de-Gurson, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Nexans, Saint-Perdoux, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Rémy, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Serres-et-Montguyard, Sigoulès-et-Flaugeac, Singleyrac, Thénac, Vélines, Verdon, Villefranche-de-Lonchat.

Seuraavat kunnat osittain:

Beaumontois en Périgord: ainoastaan entisen Nojals-et-Clotten kunnan alue; kyseisestä kunnasta tuli osa Beaumontois en Périgordin kuntaa 1. tammikuuta 2016; Eyraud-Crempse-Maurens: ainoastaan entisen Maurensin kunnan alue; kyseisestä kunnasta tuli osa Eyraud-Crempse-Maurensin kuntaa 1. tammikuuta 2019.

7. Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Sémillon B

Ugni blanc B

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tämä maatalousalue, joka tunnetaan nimellä Périgord pourpre, koostuu useista eri alueista, joilla valmistetaan monia erilaisia autenttisia tuotteita.

Maaperän hyvä kosteuspitoisuus yhdessä maltillisen meri-ilmaston kanssa takaa rypäleiden hyvän fenolisen kypsyyden, mikä ilmenee erityisesti punaviinien tanniinirakenteessa ja roseeviinien intensiivisessä värissä. Viinit valmistetaan pääasiassa Cabernet-lajikkeista. Valkoviinien hapokkuus ja kukkaiset ja/tai hedelmäiset ominaisuudet johtuvat maaperästä ja rypälelajikkeiden sekoittamisesta.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu seuraavien kuntien alueesta (26. helmikuuta 2020 päivätyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella):

— Dordognen departementti: Cause-de-Clérans, Saint-Géraud-de-Corps. – Gironden departementti: Caplong, Castillon-la-Bataille, Francs, Gardegan-et-Tourtirac, Gensac, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Margueron, Pineuilh, Puisseguin, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Cibard, Saint-Emilion.

— Lot-et-Garonnen departementti: Duras, Loubès-Bernac ja Saint-Jean-de-Duras.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Bergerac” saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Sud-Ouest”. Tämä suurempi maantieteellinen yksikkö voidaan mainita myös kaiken tyyppisissä esitteissä ja astioissa. Suurempi maantieteellinen yksikkö voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään yhtä suuria kuin kirjaimet, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinien merkinnöissä on oltava maininta ”sec” (”kuiva”). Roseeviinien, joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on 4–10 grammaa litrassa, merkinnöissä on oltava maininta ”demi-sec” (”puolikuiva”).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-a078cfed-a9b4-4684-997f-6fc1ea003699

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.