FI    FI FI 
 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 31.1.2011 
SEK(2011) 98 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja, joka liit tyy seuraavaan asiakirjaan: 
  
Ehdotus: neuvoston suositus koulunkäynnin ke skeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä 
toimintastrategioista 
SEK(2011) 97 lopullinen 
SEK(2011) 96 lopullinen 
KOM(2011) 19 lopullinen 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
Tämä vaikutustenarviointi liittyy ehdot ukseen neuvoston suosit ukseksi koulunkäynnin 
keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävistä toimintastrategioista. 
1. ONGELMAN MÄÄRITTELY  
Vuonna 2009 14,4 prosenttia kaikista 18–24-vuotiaista keskeytti koulunkäynnin hankittuaan 
vain ylemmän perusasteen tai sitä alemman tason koulutuksen1. Vaikka tilanne on parantunut 
lähes kaikissa jäsenvaltioissa, edistys ei ole ollut riittävää, eikä koul unkäynnin keskeyttäjien 
osuuksia ole alkuperäisen tavoitteen mukaisesti  onnistuttu vähentämään alle 10 prosenttiin 
vuoteen 2010 mennessä. Koska kahdeksan maat a on kuitenkin saavu ttanut viitearvon ja 
muutama maa on lähellä sitä, koulunkäynnin ke skeyttäjien vähentäminen on edelleen 
realistinen tavoite. Tarvitaan kuitenkin tehokkaampia ja paremm in koordinoituja toimia, jotta 
tavoite voidaan saavuttaa nykyisinä ta lous- ja rahoituskriisin aikoina. 
Koulunkäynnin keskeyttäneiden vähentämista rpeen poliittinen kiireellisyys lisääntyi 
entisestään Eurooppa-neuvoston hyväks yttyä kesäkuussa 2010 koko unionia koskevan 
Eurooppa 2020 -strategian. Yksi strategian viidestä yleistavoitteesta on koulunkäynnin 
keskeyttäjien osuuden vähentäminen alle 10 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Uudessa 
strategiassa tuodaan esiin kolme toisiaan tuke vaa prioriteettia: osaami seen ja innovointiin 
perustuva älykäs kasvu, vihreämpään talout een perustuva kestävä kasvu sekä korkeaa 
työllisyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuut ta lisäävä osallistava kasvu. Koulunkäynnin 
keskeyttäjien suuri osuus on este äly kkäälle ja osallistavalle kasvulle2. 
Koulunkäynnin keskeyttäminen aiheuttaa huoma ttavia kustannuksia yksilölle, yhteiskunnalle 
ja taloudelle. Koulunkäynnin keskeyttämisellä on  vaikutuksia ihmisten koko elämään, ja se 
heikentää heidän mahdollisuuksiaan osallistua yhteiskunnan sosiaaliseen, kulttuuriseen ja taloudelliseen toimintaan. Se lisää työttö myyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen 
riskiä. Koulunkäynnin keskeyttäjien suurilla osuuksilla on pitkäkestoisia vaikutuksia 
työmarkkinoihin, ammattitaitoisten työntekijöiden saatavuuteen ja näin ollen talouskasvuun 
Euroopassa. Talous- ja rahoituskriisin oletetaan  voimistavan näitä vaikutuksia monissa EU-
maissa. 
Koulunkäynnin keskeyttäminen on monitahoinen ilmiö, ja keskeyttämiseen johtaviin 
tapahtumasarjoihin liittyy erilaisia tekijö itä. Syyt nuorten koulunkäyn nin keskeyttämiseen 
ovat hyvin yksilöllisiä. Joitakin toistuvia ominai spiirteitä on kuitenkin ma hdollista kartoittaa:  
• Koulunkäynnin keskeyttäminen liittyy selkeästi so siaaliseen vähäosaisuuteen ja matalaan 
koulutustaustaan. Heikommat sosiaaliset läht ökohdat omaavat lapset eivät useinkaan saa 
                                                
 
1 Eurostat, työvoimatutkimus 2010. Lisätietoa osoitteessa 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/europe_2020_indicators/headline_indicatorshttp://ep
p.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table &init=1&plugin=1&language=en&pcode=t2020_40. 
Tiedot perustuvat työvoimatutkimukseen. Koulunkäynnin keskeyttäjillä tarkoitetaan 18–24-vuotiaita, 
jotka täyttävät seuraavat edellytykset: ylin suoritettu koulutustaso on ISCED 0, 1, 2 tai 3c lyhyt ja 
vastaajat ovat ilmoittaneet, etteivät he ole olleet yleissivistävässä tai ammatillisessa koulutuksessa tutkimusta edeltäneiden neljän viikon aikana. 
2 Komission tiedonanto Eurooppa 2020 – Älykkä än, kestävän ja osallis tavan kasvun strategia , 
KOM(2010) 2020; Eurooppa-neuvoston päätelmät 17. kesäkuuta 2010. 
 
FI 3   FI riittävästi tukea perheiltään, koulutusjärjest elmä syrjii heitä ja heillä on rajalliset 
mahdollisuudet päästä mukaan epävirallisen ja arkioppimisen piiriin oppivelvollisuuskoulutuksen ulkopuolella. 
• Koulunkäyntiin liittyvät ongelmat saavat us ein alkunsa jo alakoulussa, kun oppilas saa 
ensimmäiset kokemukset epäonnistumisista koulutyössä ja alkaa vieraantua koulusta. 
Koulutusjärjestelmät eivät us einkaan anna riskio ppilaille riittävää kohdenn ettua tukea, jotta 
nämä selviäisivät vaikeuksista ja jatkaisivat opiskelua.  
• Vain muutamat jäsenvaltiot soveltavat yht enäisiä ja kokonaisvaltaisia strategioita 
koulunkäynnin keskeyttämisten vähentämiseksi . Näyttöön perustuvien, yhtenäisten ja 
kokonaisvaltaisten strategioiden puute on monissa jäsenvaltioi ssa vaikuttanut voimakkaasti 
siihen, että koulunkäynnin keskeyttäjien osuudet ovat pienentyneet su hteellisen hitaasti. 
Jotta koulunkäynnin keskeyttämistä torjuvat toimintastrategiat ol isivat tehokkaita, niiden on 
perustuttava näyttöön ja olatav a kokonaisvaltaisia ja yhtenäisiä, mikä ed ellyttää siirtymistä 
yksittäisten toimenpiteiden to teuttamisesta ongelman ratkais uun tähtäävien kokonaisvaltaisten 
strategioiden käyttöönottoon. St rategioiden pitäisi olla poikki alaisia ja koskea kaikkia 
koulutustasoja. Mukana olisi olta va eri alojen sidosryhmiä, es imerkiksi nuoriso, sosiaali- ja 
työllisyyspolitiikan aloilt a ja terveydenhuoltosektor ilta. Lisäksi koulunkäynnin 
keskeyttämisten vähentämiseen tähtäävissä toimin tastrategioissa olisi keskityttävä ehkäiseviin 
toimenpiteisiin, interventiotoimenpiteisiin ja kompensaatiotoimenpiteisiin. 
• Ehkäisevien toimenpiteiden
 tarkoituksena on välttää sellais ten olosuhteiden syntyminen, 
joissa koulunkäynnin keskeyttäm iseen johtavat tapahtumasar jat voivat saada alkunsa. 
• Interventiotoimenpiteillä  tartutaan esiin tuleviin vaikeuksiin heti varhaisvaiheessa ja 
pyritään estämään niiden johtam inen koulunkäynnin keskeyttämiseen. 
• Kompensaatiotoimenpiteet  tarjoavat koulunkäynnin keskeytt äneille mahdollisuuksia palata 
koulutuksen pariin. 
2. TOISSIJAISUUSKYSYMYSTEN ANALYYSI  
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus on ala,  jolla toissijaisuusperiaatteen soveltamisen 
seurauksena EU:lla on täydentävä toimivalta, kuten Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa (Lissabonin sopimuksessa) määr itellään. Sopimuksen (165 artiklan) mukaan 
”unioni myötävaikuttaa korke alaatuisen koulutuksen kehi ttämiseen rohkaisemalla 
jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvitt aessa tukemalla ja täydent ämällä jäsenvaltioiden 
toimintaa.” 
Lisäksi 9 artiklassa edellytetään, että EU  ottaa ”huomioon korkean työllisyystason 
edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojel un takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen 
torjumiseen sekä korkeatasois een koulutukseen ja ihmisten  terveyden korkeatasoiseen 
suojeluun liittyvät vaatimukset”. 
Koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä ko skeva aloite parant aa koulutuksen ja sen 
tulosten laatua, työmarkkinoiden vaatimusten ja  työntekijöiden taitoj en vastaavuutta sekä 
työllistettävyyttä ja sosiaalista yhteenkuul uvuutta. Sillä helpotetaan ja kannustetaan 
jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tuet aan jäsenvaltioiden aloitteita. Aloite on 
 
FI 4   FI toissijaisuusperiaatteen mukainen, koska sillä tu etaan ja edistetään jäsenvaltioiden välistä 
tietojenvaihtoa, mutta tunnustetaan jäsenv altioiden vastuu opetuksen sisällöstä ja 
koulutusjärjestelmien organisoinnista. 
3. ALOITTEEN TAVOITTEET  
Aloitteen yleistavoitteena on myötävaikuttami nen laadukkaan koulutuksen kehittämiseen 
edistämällä jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukemalla jäsenvaltioiden toimia. Erityistavoitteena on koulunkäynnin keskeyttä misten vähentäminen Euroopassa ja 
vähenemiskehityksen vauhdittaminen. Jos koulu nkäynnin keskeyttäjien keskimääräinen osuus 
EU:ssa laskisi alle 10 prosenttiin, keskeyttäj ien lukumäärä vähenisi noin kahdella miljoonalla. 
Kehityksen myötä yhä useammalla nuorella olisi tutkinto, heidän työllis tettävyytensä paranisi 
ja köyhyyden ja sosiaalisen syrj äytymisen riski pienenisi. 
Toiminnallisena tavoitteena on auttaa jäse nvaltioita tehokkaiden ja vaikuttavien 
toimintastrategioiden kehittämisessä koul unkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi. 
Aloitteella tuetaan jäsenvaltio ita kansallisen puitepolitiikan  keskeisten osa-alueiden 
määrittämisessä, näyttöön perustuvan lähestymistavan käyttöönotossa sekä kokonaisvaltaisten ja yhtenäisten toimenpiteiden toteuttamisessa  kaikilla lapsiin ja  nuoriin kohdistuvilla 
politiikan aloilla. Tarkoitus on laajentaa jäsenvaltioiden yhteist yötä ja kokemusten ja hyvien 
toimintatapojen vaihtoa. Yhteistyöhön olisi otettava mukaan edustajia ja sidosryhmiä myös 
muilta soveltuvilta politiikan aloilta, esimerki ksi sosiaali- ja työllisyyspolitiikan sekä 
nuorisopolitiikan piiristä. Koulunkäynnin keskeyttämiseen kohdistuvan holistisen 
toimintamallin tulisi edistää poikkialaista yhteist yötä kaikilla tasoilla. Huomioon olisi otettava 
kaikki koulunkäynnin keskeyttämiseen johtavat tekijät, ja kaikkien  toimijoiden olisi 
sitouduttava voimakkaammin koulunkäynni n keskeyttämisen ennaltaehkäisyyn. 
Koulunkäynnin keskeyttämisten vähentämiseen  tähtääviä jäsenvalt ioiden toimia on 
täydennettävä EU-rahoituksen paremmalla kohdentamisella. 
4. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Vaihtoehto A (perusskenaario): Tällä hetkellä koulunkä ynnin keskeyttämisten 
vähentäminen on osa eurooppalaisen koulu tusyhteistyön ET 2020 -puitteita. Avoin 
koordinointimenetelmä edistää yhteistyötä ja hyvi en toimintatapojen vaihtoa jäsenvaltioiden 
välillä. Käytössä olevat rahoitusmahdollisuude t, lähinnä Euroopan sosiaalirahasto (ESR), 
elinikäisen oppimisen ohjelma sekä tutkimuksen  ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmat 
mahdollistavat kohdennetun toiminnan käynnistämise n, vertailevat selvitykset, tutkimukset ja 
uusien lähestymistapojen kehittämisen.  
Vaihtoehto B: Poliittiset puitteet tarjoavat jä senvaltioille työkalun koulunkäynnin 
keskeyttämistä torjuvien kansallisten toimintastrategioiden kehittämiseen holistisen toimintamallin pohjalta. Siinä korostetaan, että  näyttöperustaa strategioiden kehittämistä 
varten sekä tilanteen seuran taa on parannettava. Lisäks i todetaan, että koulunkäynnin 
keskeyttämisen vähentäminen edellyttää kokonai svaltaista toimintastrategiaa ja tiiviimpää 
yhteistyötä kaikkien nuoriin – ja etenkin kesk eyttämisvaarassa oleviin nuoriin – välittömästi 
tai välillisesti vaikuttavien pol itiikan alojen välillä. Ehdotetut ehkäisevät toimenpiteet, 
interventiotoimenpiteet ja kompensaatiotoimenpiteet perustuvat jäsenvaltioissa testattuihin ja arvioituihin toimenpite isiin, ja ne ovat mukautettavissa toisten jäsenvaltioiden konkreettisiin 
tilanteisiin. Jos jäsenvaltio lla ei vielä ole koulunkäynnin keskeyttämisiin sovellettavaa 
 
FI 5   FI strategiaa, se voi hyödyntää EU-tason puitteita ka nsallisen kehyksen kehittämisessä. Muut 
jäsenvaltiot voivat hyödynt ää puitteita omien poliittisten toim intalinjojensa arvioimisessa ja 
tarkistamisessa. Kehys voi toim ia myös suunnitelmana jäsenvalt ioiden tulevaa yhteistyötä 
silmällä pitäen, ja sitä voidaan hyödyntää EU-t ason politiikan tulevassa kehitystyössä samoin 
kuin EU-rahoituksen tehokkaan ja vaikuttavan käytön ohjauksessa. 
On syytä huomata, että vaihtoehto B ei ole itsenäinen vaihtoehto vaan se edellyttää 
täytäntöönpanovälinettä. Vaihtoehdo issa B1 ja B2 kuvataan erilai siin oikeudellisiin välineisiin 
perustuvia lähestymistapoja poliit tisten puitteiden edistämistä ja soveltamista varten. Vaikka 
poliittisten puitteiden sisältö pysyy muuttumattomana, erilaisten täytäntöönpanovälineiden 
käyttö johtaa erilaisiin tuloksiin ja vaikutuksiin. 
Vaihtoehto B1 (komission tiedonanto tai suositus): Komissio antaa tiedonannon tai 
suosituksen, jossa kuvataan poliittiset puitteet te hokkaille ja vaikuttaville  toimintastrategioille 
koulunkäynnin keskeyttämistä vastaan. Jäsenv altiot voivat hyödyntää niitä strategioiden 
kehittämisessä, ja niissä esit etään kokonaiskatsaus tutkimustul oksiin ja Euroopassa saatuihin 
kokemuksiin. 
Vaihtoehto B2 (neuvoston suositus): Neuvosto antaa suosituksen, jossa poliittiset puitteet 
kuvataan. Suositus muodostaa perustan jäsenvaltio iden yhteistyön jatkamiselle. Suosituksella 
tuetaan myös laajennettua ja poikkialaist a prosessia avoimen koordinointimenetelmän 
puitteissa. 
Vaihtoehto C (rahoitusohjelma): Koulunkäynnin keskeyttämistä vähentäviin EU-tason 
toimenpiteisiin voitaisiin osoittaa EU-rahoitusta, jota käytettäisiin kohdennettuihin aloitteisiin 
ja etenkin vertaileviin tutkimuksiin ja pilottihankkeisiin, joihin osallistuisi useampia jäsenvaltioita ja joista saatai siin eurooppalaista lisäarvoa. Tämä vaihtoehto on hylätty, koska 
siinä saattaisi olla päällekkäisyyksiä käytössä  olevien rahoitusjärjest elmien – esimerkiksi 
Euroopan sosiaalirahaston ja elin ikäisen oppimisen ohjelman – kan ssa. Vaihtoehto ei vastaisi 
riittävän hyvin aloitteen erityistavoitteisiin ja  toiminnallisiin tavoitteisiin: lisärahoitus ei 
välttämättä johda paremmin kohdennettuje n, näyttöön perustuvien, yhtenäisten ja 
kokonaisvaltaisten strategioiden kehi ttämiseen koulunkäynnin keskeyttämisen 
vähentämiseksi. Pikemminkin vaarana on yksittäis iin hankkeisiin perustuvan lähestymistavan 
jatkaminen. Tämän vuoksi lisärahoitusjärjestel mää ei pidetä perusteltuna vaihtoehtona. 
5. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Koulunkäynnin keskeyttäjien osuuksien pienentä misellä on huomattavia taloudellisia ja 
sosiaalisia vaikutuksia. Ne voi daan tiivistää seuraavasti: 
• Nuorten osaamistaso ja työllistettävyys para nevat ja nuorten hyvinvoin ti, terveystilanne ja 
elinolot kohentuvat.  
• Köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski pienenee ja riippuvuus so siaalisista tuista 
vähenee; sosiaalinen yhteenkuuluvuus eu rooppalaisissa yhte iskunnissa lisääntyy. 
• Työmarkkinoiden vaatimusten ja työntekijöiden taitojen välinen epäsuhta pienenee, 
työmarkkinoille saadaan ammattitaitoisempia työntek ijöitä ja näin tuetaan talouskasvua.  
 
FI 6   FI Ympäristövaikutukset ovat hyvin pieniä, eikä aloitteella ol e vaikutuksia hallinnolliseen 
rasitukseen tai kolmansiin maihin. Sillä ei  ole muita vaikutuksia ihmisoikeuksiin. 
Sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset ovat linjassa aloitteen ylei stavoitteiden kanssa. 
Erilaisten poliittisten ratkaisujen todennäköiset vaikutukset tavoitteiden saavuttamiseen ovat 
erilaisia riippuen siitä, millä nopeudella  ja miten onnistuneesti  koulunkäynnin 
keskeyttämisten odotetaan vähenevän Euroopassa. Vaihtoehtojen A ja B1 vaikutusten arviointi osoitti, että koulunkä ynnin keskeyttäjien osuude t pienenisivät liia n hitaasti ja liian 
vähän, jotta niillä saataisiin aikaan riittävä vastavaikutus talouskriisistä johtuville vaikeille taloudellisille, finanssipolii ttisille ja sosiaalisille ol osuhteille jäsenvaltioissa.  
Perusskenaarion (vaihtoehto A)  analyysi osoitti,  että nykyisin käyt össä oleva avoin 
koordinointimenetelmä voi tukea tietojen ja hyvien toimin tatapojen vaihtoon perustuvaa 
kehitystyötä, mutta siitä jää puut tumaan poliittisten puitteiden tai suuntaviivojen kaltainen 
voimakas lisäpanos koulunkäynnin keskeyttämisen va staisia strategioita varten. Kokemukset 
osoittivat, että jollei tällaisia puitteita tai yhte istä toimintasuunnitelmaa ole, kaikki jäsenvaltiot 
eivät kykene täysipaino isesti hyödyntämään vertaisarvioin nin kautta saatavia kokemuksia. 
Avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä ai emmin esiin tuotuja uusia ja toimivia 
lähestymistapoja ei voitu helposti integroida olemassa oleviin kansal lisiin strategioihin. 
Vaihtoehdossa B1 mainittu komission tiedonant o tai suositus toisi tällaisen lisäpanoksen, 
mutta komission asiakirjaan ei välttämättä ki innitettäisi riittävää huomiota jäsenvaltioiden 
politiikassa. Asiakirja toisi esiin yksinomaan kom ission sitoumuksen ja kannan, eikä se antaisi 
jäsenvaltioille mahdollisuutta ot taa vastuuta ehdotetusta poliittisesta kehyksestä. Komission 
tiedonanto tai suositus ei siksi välttämättä edis täisi riittävällä tavall a näyttöön perustuvia, 
kokonaisvaltaisia ja yhtenäisiä toimintastra tegioita, eikä se lisäisi koulunkäynnin 
keskeyttämisen vastaisten toimenp iteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta. 
Poikkialaisen yhteistyön osalta  todettiin, että koulutusyhteis työn strategisten puitteiden 
(ET2020) täytäntöönpanojärjestelyt rajoittuvat täll ä hetkellä yleissivistävään ja ammatilliseen 
koulutukseen. Lisäksi komission tiedonanto tai suositus ei vaikuttaisi suoraan nykyisen 
avoimen koordinointimenetelmän soveltamisalaan tai laajentaisi poikkia laista yhteistyötä 
Euroopan tasolla, koska se sitoisi komissiota,  ei jäsenvaltioita. Kokemusten ja hyvien 
toimintatapojen vaihdon rajoittaminen koulut uspolitiikkaan saattais i kaventaa politiikan 
kehittämistä jatkossa. 
Avoimen koordinointimenetelmän ja sen työske ntelytapojen jatkaminen nykymuodossaan ei 
vastaa painoarvoa, joka koulunkäynnin keskeyttä misen vähentämistavoitteelle on annettu 
Eurooppa 2020 -strategiassa. Vaaran a on, etteivät vaihtoe hdot A ja B1 lisäisi riittävällä tavalla 
keskeyttämisen vastaisten toimenp iteiden tehokkuutta ja vaikuttavuutta. 
Vaikutustenarvioinnin loppupäätelmänä oli, että  neuvoston suositus (vaihtoehto B2) edistäisi 
näyttöön perustuvien, kokonaisvaltaisten ja yhtenäi sten toimintastrategioiden kehittämistä 
koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseksi jäsenva ltioissa. Sen pitäisi johtaa siihen, että 
koulunkäynnin keskeyttäjien osuudet pienenevät  nopeammin ja halutut taloudelliset ja 
sosiaaliset vaikutukset saadaan nopeammin aikaan. 
Suositukseen sisältyisi koulunkäynnin keskeyttämi sen vähentämiseen tähtäävät poliittiset 
puitteet, jotka perustuisi vat jäsenvaltioiden kokem uksiin ja vertailevaan tutkimukseen. Niihin 
koottaisiin konkreettisia toimenpiteitä strategiseksi kokonaisu udeksi ja korja ttaisiin nykyisen 
politiikan puutteita. Koska suosituksessa nämä  puitteet saisivat neuvoston muodollisen tuen, 
suositus tukisi jäsenvaltioita st rategioiden kehittämisessä ja vauhdittaisi näyttöön perustuvien 
 
FI 7   FI ja hyvin kohdennettujen toimen piteiden toteuttamista koulunkäynnin keskeyttämisen 
vähentämiseksi. Suosituksesta käytävät  keskustelut ja sen hyväksyntä- ja 
täytäntöönpanomenettelyt neuvostossa antaisiv at jäsenvaltioille ma hdollisuuden tarkistaa 
poliittisia lähestymistapojaan ja ottaa kantaa tuleviin poliittisiin ta rpeisiin tällä alalla. 
Kaikille jäsenvaltioille osoitetun neuvosto n suosituksen pohjalta voitaisiin käynnistää 
laajennettu poikkialainen yhteistyöprosessi, joka toteutettaisiin avoimen 
koordinointimenettelyn puitteissa ja joka koskisi koulutuksen lisäksi muitakin aloja. Tämä 
edistäisi politiikan kehittämistä EU-tasolla ja anta isi jäsenvaltioille palautetta, joka helpottaisi 
koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen tähtäävien strategioiden suunnittelua. 
Suosituksessa vahvistettaisiin se lkeä toimintasuunnitelma ja määr itettäisiin uudet painopisteet 
tulevalle yhteistyölle. 
Vaihtoehdossa B2 jäsenvaltiot sitoutuva t voimakkaimmin poliittisten puitteiden 
kehittämiseen. Koulutuskomiteassa ja neuvostossa käytävät keskustelut tu ottavat tietoa, jonka 
pohjalta voidaan luoda kaikkiin  jäsenvaltioihin sovellettava t poliittiset puitteet, joita on 
mahdollista hyödyntää koulutuspolitiikassa. Tuloksena olevan neuvoston suosituksen tulisi siksi perustua vahvempaan poliittiseen sitoum ukseen ja ymmärryksee n verrattuna muihin 
vaihtoehtoihin, jotka sitovat ainoastaan komissiota. 
6. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Parhaiten aloitteen tavoi tteita vastaa vaihtoehto B2, neuvoston suositus.  
• Se tukee jäsenvaltioita koulunkäynnin kesk eyttämisen ehkäisemiseen tähtäävien 
yhtenäisten ja kokonaisvaltaisten toim intastrategioiden kehittämisessä.  
• Se antaa temaattisen lisäpanoksen, antaa uuden sysäyksen avoimelle 
koordinointimenetelmälle ja ottaa jäsenvaltiot m ukaan poliittisten puitteiden kehittämiseen.  
• Voidaan myös olettaa, että suositus saa taakseen jäsenvaltioiden sitoumuksen korkealla 
tasolla, pystyy vaikuttamaan laajasti strate gioiden kehittämiseen jäsenvaltioissa ja 
myötävaikuttaa voimakkaimmin koulunkäynnin ke skeyttäjien osuuksien pienentämiseen 
Euroopassa. 
Muihin vaihtoehtoihin verrattuna se on voimakk ain oikeudellinen välin e. Sen käyttäminen on 
perusteltua, kun otetaan huo mioon koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämistä koskevan 
tavoitteen merkitys ja asian kiireellisyys. 
Vaihtoehdon A eli perusskenaarion antama lis äpanos on pieni, eikä sen voida odottaa 
johtavan koulunkäynnin kesk eyttämisten vähentämisva uhdin kasvuun. Suurin ero 
vaihtoehtojen B ja C välillä on, että jäse nvaltioiden osallistumisaste on suurempi 
vaihtoehdossa C ja näin ollen on todennäköistä, että jäsenvaltiot soveltavat poliittista kehystä. 
Kustannustehokkuusanalyysin  osalta on syytä todeta, että näyttöön perustuvien, 
kokonaisvaltaisten ja yhtenäisten toimintastrate gioiden soveltaminen ei  välttämättä aiheuta 
lisäkustannuksia. Kustannukset riippuvat jäse nvaltiossa toteutetta vasta konkreettisesta 
toimintamallista sekä nykyisistä tiedonkeruu- ja analysointivälineistä. Koulunkäynnin 
keskeyttämistä koskevien tietoje n saatavuuden parantaminen ei  välttämättä aiheuta suuria 
lisäkustannuksia. Lisäksi se mahdollistaa st rategioiden ja toimenpiteiden tarkemman 
 
FI 8   FI kohdentamisen. Koska vaihtoehto B2 vahvistaa poliittista sitoumusta, sen pitäisi johtaa 
poliittisten toimien lisääntymis een jäsenvaltioissa. Näyttöön perustuvilla, kokonaisvaltaisilla 
ja yhtenäisillä toimintastrategioilla päästään todennäköisesti parempiin tuloksiin ja saadaan 
vähennettyä koulunkäynnin keskeyttämisen kustannuksia nopeammin ja tehokkaammin. 
Nämä säästöt voivat olla lisäkustannuksia me rkittävämpiä. Etenkin budjettileikkauksien 
aikana vaihtoehto B2 voisi olla suositeltavin vaihtoehto, koska siinä rajalliset resurssit 
investoidaan tehokkaimmalla tavalla.  
7. SEURANTA JA ARVIOINTI  
Koulunkäynnin keskeyttämisten vähentäminen on keskeinen aihe Eurooppa 2020 -strategian 
raportointiprosessissa. Eurooppa 2020 -strategian eurooppa laisia tavoitteita tuetaan kansallisin 
tavoittein, ja kansallisten tavoi tteiden saavuttamiseen tähtäävät toimet kuvataan kansallisissa 
uudistusohjelmissa. Jäsenvaltiot anta vat kansallisten uudistusohjelmien 
täytäntöönpanoraporteissa yks ityiskohtaista tietoa siitä, miten ne ovat edistyneet 
koulunkäynnin keskeyttämisten vähentämisessä, ja esittelevät keskei set toimenpiteensä. 
Koulutusyhteistyön strategisiin puitteisiin (ET 2020) sisältyvä n raportoinnin ja komission 
vuotuisten ET 2020 -raporttien sekä muiden lähtei den – mm. Eurostatin – kautta voitaneen 
varmistaa, että saatavilla on riittävästi tietoa jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla tapahtuvien 
kehityskulkujen seurantaa varten. 
Ehdotettua suositusta koskevassa säädösteks tissä todetaan, että komission on laadittava 
raportti suosituksen tä ytäntöönpanosta. Raportin ajankohta on linjassa 
Eurooppa 2020 strategiaan liittyvän raporto innin kanssa. Raportissa analysoidaan 
jäsenvaltioissa tapahtunutta kehitystä sekä poliittisten puitteiden tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta, ja tarvittaessa puitteita void aan muuttaa raportissa esitettyjen havaintojen 
perusteella. 
Suosituksen hyväksymisen jälkeen on tarkoitus pe rustaa uusi jäsenvaltioiden asiantuntijoista 
koostuva ryhmä koulunkäynnin keskeyttämisen vähentämiseen liittyvien hyvien 
toimintatapojen seurantaa, kart oitusta ja tiedonvaiht oa varten. Ryhmän toimintaan osallistuu 
koulutus-, sosiaali-, kansanterveys- ja työlli syyspolitiikan asiantun tijoita. Sen toimintaa 
koordinoi komissio.