EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 6.10.2011 
SEK(2011) 1131 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI 
Euroopan sosiaalirahastosta ja as etuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 
{KOM(2011) 607 lopullinen} 
{SEK(2011) 1130 lopullinen}  
       {COM(2011) 608 final} 
    {COM(2011) 609 final} 
 
         
        
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ  VAIKUTUSTEN  ARVIOINNISTA 
MENETTELYTAPAKYSYMYKSET JA INTRESSITAHOJEN KUULEMINEN  
Euroopan sosiaalirahasto ESR kuuluu yhteiseen  strategiakehykseen samoin kuin Euroopan 
aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja 
Euroopan meri- ja kalatalousra hasto. Näitä rahoitusv älineitä säännellään  asetuksella, jossa 
annetaan yhteisiä säännöks iä yhteiseen strategiak ehykseen kuuluvista Euroopan 
aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahas tosta, koheesiorahastos ta, Euroopan maaseudun 
kehittämisen maatalousrahastosta ja Euroopan meri- ja kalatalousraha stosta sekä yleisiä 
säännöksiä Euroopan aluekehitysrah astosta, Euroopan sosiaaliraha stosta ja koheesiorahastosta 
ja kumotaan asetus (EY) N:o 1083/2006 (yhteisi ä säännöksiä koskeva asetus). Yhteisiä 
säännöksiä koskevasta asetuksesta on laadittu vaikutusten arviointi, jossa käsitellään 
Euroopan tason lisäarvoa, politiikan  tuloksellisuutta ja toteutus ta; myös erityisasetuksista on 
laadittu vaikutusten arvioinnit.  ESR:n vaikutusten arvioinnissa keskitytään välineen tulevaan 
toiminta-alaan sekä yhteen yksinkertai stamisnäkökohtaan, kustannuslaskentamalliin. Muut 
seikat katetaan yhteisiä säännöksiä kosk evan asetuksen vaikutusten arvioinnissa. 
ESR:n vaikutusten arvioinniss a käsitellään myös komission työllisyys-, sosiaali- ja 
osallisuusasioiden pääosaston (EMPL) käytet tävissä olevien rahoitu svälineiden, varsinkin 
ESR:n, Euroopan globalisaatio rahaston, Progress-ohjelman, Eu res-verkoston ja Progress-
mikrorahoitusjärjestelyn välisiä yhteyksiä. 
1.1. Kuuleminen ja asiantuntemus 
Kattavia julkisia kuulemisia on käyty sekä koheesiopolitiikasta kokonaisuudessaan1 että 
Euroopan sosiaalirahastosta erity isesti. Asiantuntijaneuvoja saat iin Euroopan sosiaalirahaston 
tulevaisuutta käsittelevältä ESR-komitean tilapäistyöryhmältä. Tämä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten epäviral linen asiantuntijaryhmä kokoontui  seitsemän kertaa joulukuun 
2009 ja maaliskuun 2011 välillä. Li säksi jatkuvalla yhteistyöllä  hallintoviranomaisten ja 
muiden sidosryhmien (esimerkiksi ESR-ohjel mien valvontakomiteoiden tai ESR:n teknisen 
työryhmän kautta) kanssa saatiin tietoa pä ivittäisistä ongelmista ja vaikeuksista 
täytäntöönpanoprosessissa.  
Brysselissä 23. ja 24. kesäkuuta 20 10 järjestetty ESR:n tulevais uutta käsitellyt konferenssi 
”Shaping the future of the ESF – ESF & Eu rope 2020” keräsi yhteen yli 450 EU:n ja 
jäsenvaltioiden sekä kolma nsien maiden viranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja 
kansalaisyhteiskunnan korkean tason edustajaa.
2 Kansalaisjärjestöjä ja  työmarkkinaosapuolia 
kuultiin erikseen ESR:n tu levaisuudesta joulukuussa 2010. 
Euroopan parlamentti antoi 7. lokakuuta 2010 päätöslauselmat koheesiopolitiikan3 ja ESR:n4 
tulevaisuudesta. Sekä talous- ja  sosiaalikomitea (15. maaliskuuta 20115) että alueiden komitea 
                                                 
1 Ks. yleisasetuksen vaikutuksen arviointi. 
2 Konferenssiraportti on saatavana internet-osoitteessa 
http://ec.europa.eu/employment_social/esf/docs/100907-conference-report-final_en.pdf . 
3 http://www.europarl.europa.eu/sides/ge tDoc.do?type=TA&re ference=P7-TA-2010-
0356&language=FI&ring=B7-2010-0539 . 
 
FI 3   FI (30. maaliskuuta 20116) hyväksyivät valmistelevat la usunnot komission pyynnöstä. Myös 
työllisyyskomitea7 ja sosiaalisen suojelun komitea8 antoivat lausuntoja, kuten ESR-
komiteakin kesäkuussa 2010 ja maaliskuussa 20119. 
Euroopan globalisaatiorahaston EGR:n tuleva isuudesta järjestettiin kaksi sidosryhmien 
konferenssia10 (25. ja 26 tammikuuta 2011 sekä 8. maaliskuuta 2011). Asiantuntijaneuvoja 
saatiin kyselylomakkeiden kautta elokuussa ja lokakuussa 2010 sekä helmikuussa 2011. Asiantuntijoiden kokouksia järjestettiin syys kuussa 2010 ja maaliskuussa 2011. ja Syyskuussa 
2010 Euroopan parlamentti antoi päätöslauselman
11 Euroopan globalisaatiorahaston 
toiminnasta ja rahoituksesta. 
Osana nykyisen Progress-ohjelman arviointia komissio järjesti kaksivaiheisen kuulemisen: 
järjestettiin ohjelman keskeisten sido sryhmien edustajista koostuvan työryhmän12 kuuleminen 
ja julkinen internet-kuuleminen huhti kuun ja toukokuun 2011 välisenä aikana. Eures-
työryhmän ja julkisten työnvälityspalveluje n johtajien kokouksissa vuonna 2011 käytiin 
keskusteluja Eures-verk oston tulevaisuudesta. 
ONGELMANMÄÄRITYS  
Euroopan yhteiskuntiin kohdistuu monia haasteita, jotka johtuva t kasvaneesta globaalista 
kilpailusta, teknologisen edis tyksen huimasta vauhdista, väes törakenteen suuntauksista ja 
ilmastonmuutoksesta.13 Haasteita on vielä pahentanut hiljattainen talous- ja rahoituskriisi, 
joka on johtanut ennätysmäis iin työttömyystasoihin joissa kin jäsenvaltioissa, etenkin 
heikoimmassa asemassa olevissa ryhmissä ja nuorten parissa. Sama lla esiintyy edelleen 
ammattitaidon puutteita ja työvoiman vähäistä liikkuvuutta. 
Monet jäsenvaltiot ja alueet kohtaavat vaikeuksia pyrkie ssään siirtymään 
kilpailukykyisempään toimintaan, ja työ llisyydessä, sosiaalisessa osallisuudessa, 
terveystasoissa sekä koulutuksen tarjonnassa ja  saatavuudessa on edelleen  merkittäviä eroja. 
Kriisi toi esiin myös 27:n EU-maan talouseläm än tiiviit yhteydet ja heijastusvaikutukset, 
etenkin euroalueella, mikä merkitsee sitä, että uudistukset – tai niiden puute – yhdessä maassa 
vaikuttavat muiden suoriutumiseen. Eurooppalais ella taloudellisella tu ella voidaan edistää 
sellaisten toimien koordinointia, joilla pyritään kehittämään ja ottamaan käyttöön aktiivista 
työmarkkinapolitiikkaa, tehokasta elinikäistä oppimista, välineitä työvoiman liikkuvuuden 
                                                                                                                                                         
4 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2010-
0357+0+DOC+XML+V0//FI . 
5 http://www.toad.eesc.europa.eu/AgendaDocuments.aspx?  
pmi=ha5jDW%2bOWSEKS2CtbtA2nl2VJruX4mnzBdsQyM7Dy60  %3d. 
6 http://www.cor.europa. eu/pages/PressTemplate.aspx?view= detail&id=b0a92bb4-7fbd-4cea-aade-
1cf0a26429aa . 
7 http://ec.europa.eu/social/m ain.jsp?catId=115&langId=en . 
8 http://www.europarl.europa.eu/meetdocs/2009_2014/documents/empl/dv/empl_spc_on_esf_/  
empl_spc_on_esf_en.pdf . 
9 http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=445&langId=en. 
10 http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=326&langId=en&eventsId=320&furtherEvents=yes . 
11 http://www.europarl.europa.eu/sides/getD oc.do?type=REPORT&reference=A7-2010-
0236&language=FI. 
12 Jäsenvaltioiden viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisjärjestöjen EU-tason verkostot. Ryhmä 
kokoontui kahdesti, tammikuussa ja helmikuussa 2011.  
13 KOM(2010) 2020. 
 
FI 4   FI edistämiseksi sekä riittäviä sosiaaliturvajärje stelmiä. Euroopan tason toimia tarvitaan nyt 
entistä enemmän, koska taloudellisen, alueelli sen ja sosiaalisen koheesion puute haittaisi 
Euroopan unionin tulevaa kehitystä ja vähentäisi sen legitimiteettiä kansalaisten silmissä. 
Euroopan kansalaisten yhdenvertai sen suojelun takaamiseksi työpai koilla, etenkin riskialttiilla 
sektoreilla ja heikoimmassa asemassa olevie n työntekijäryhmien osalta (esim. nuoret, 
määräaikaisissa työsuhteissa olevat, heikos ti koulutetut työntekijä t, maahanmuuttajat) 
edellyttää EU:n lains äädännön vahvistamista. 
Sidosryhmät – arviointien ja tu tkimusten tukemana – ovat yleensä yhtä mieltä siitä, että eri 
välineillä annetaan positiivinen panos työllisyyden ja sosiaalisen osallisuuden alalla. On 
vaikea esittää määrällisesti eurooppalaisen tuen Euroopan tasolla tuomaa lisäarvoa, mutta kvalitatiiviset analyysit tarjoavat vakuuttavaa näyttöä siitä, että ESR:lla on ollut vaikutusta aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan laadun ka nnalta, etenkin monissa jäsenvaltioissa ja 
alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen keh ityksessä, mutta myös määrän kannalta. 
Täytäntöönpanon kannalta tilanne on kuitenkin ep äyhtenäinen. Tällä kaudella ESR:n ohjelmat 
ovat käynnistyneet myöhässä ja maksuasteet ova t huomattavasti alle edeltävän ohjelmakauden 
saman ajankohdan maksuasteita. Virheprosentit ovat laskeneet mutta ovat edelleen yli 
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen asettaman olennaisuusrajan, mikä osoittaa, että yksinkertaistamiselle ja järkeistämiselle on edelleen sijaa. Euroopa n globalisaatiorahasto 
suunniteltiin välineeksi  hätätilannetta varten, ja  vaikka sen järjestelyil lä pystytäänkin erittäin 
joustavasti auttamaan rakennemuutoksen uhreiks i joutuneita työntekijöitä, keskimääräistä 11 
kuukauden toimintavalmiusaikaa on saatava lyhe nnettyä. Erilaiset suoran hallinnon välineet 
kärsivät siitä, että ne pannaan tä ytäntöön erillään toisistaan ja ESR:sta, vaikka sidosryhmät ja 
asiantuntijat katsovatkin, että monet tavoitteista, joihin niillä pyritään, ovat yleisesti 
relevantteja.  
EU:n toimet  ovat perusteltuja toissijaisuusperiaa tteen, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn 
sopimuksen (SEUT-sopimus) 174 artiklassa sekä 175 artiklassa – jossa nimenomaisesti 
kehotetaan EU:ta pyrkimään näih in tavoitteisiin rakennerahastojen avulla – määrättyjen 
tavoitteiden sekä SEUT-sopimuksen 162 artikla ssa määriteltyjen Euroopan sosiaalirahaston 
ESR:n tavoitteiden perusteella. Euroopan glob alisaatiorahaston oikeusperusta on SEUT-
sopimuksen 175 artiklan kolmas kohta, jossa määrätään rakennerahastojen ulkopuolisista 
erityistoimista. Progress -ohjelman oikeusperusta on SEUT -sopimuksen 149 ja 153 artikla, 
joissa määrätään työllisyys- ja sosiaalipolitiikan koordinoinnista.
14 Progress-
mikrorahoitusjärjestelyn  oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 175 artiklan kolmas kohta. 
Eures  perustuu SEUT-sopimuksen 45 artiklaan, jolla pyritään takaamaan työntekijöiden 
vapaa liikkuvuus, yksi SEUT-sopimukseen ki rjatuista neljästä perusvapaudesta. 
TAVOITTEET  
Työmarkkinoiden ja sosiaalisen osallisuuden ed istämiseen tarkoitettu jen rahoitusvälineiden 
yleisenä tavoitteena on tukea EU:ta kehitettäessä siitä älykäs, kestävä ja osallistava talous, 
jossa työllisyys, tuottavuus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus ovat korkealla tasolla , eli edistää 
                                                 
14 Nykyisellä Progress-ohjelmalla on itse asiassa kolmitahoinen oikeusperusta. SEUT-sopimuksen 19 
artiklan perusteella toteutetut toimet kuuluvat kuitenkin oikeusasioiden pääosaston toimivaltaan ja 
tulevat osaksi sen ohjelmia vuoden 2013 jälkeen. 
 
FI 5   FI täysimääräisesti Eurooppa 2020 -strategiaa huhtikuussa 2011 anne tun sisämarkkinoiden 
toimenpidepaketin15 mukaisesti. 
1.2. Erityistavoitteet 
Eri välineiden välisen johdonmukaisuuden varmis tamista koskevan kattavan erityistavoitteen 
lisäksi kullakin välineellä on omat erityistavoitteensa. 
ESR:n erityistavoitteena on ed istää i) työllisyyttä ja liikkuvuutta, ii) koulutusta ja 
ammattitaitoa, iii) sosiaalista osallisuutta ja iv) institutionaalisia valmiuksia. Tavoitteita 
seurataan neljällä EU 2020 -strat egian indikaattorilla, jotka ov at relevantteja työmarkkinoita 
ja sosiaalista osallisuutta koskevien välineide n kannalta. ESR:lle ei voida asettaa EU-tason 
tavoitteita, koska täytäntöönpano seuraa kansallisia ja alueellisia toimintaohjelmia. ESR:sta ja 
EGR:sta edistetään välillisest i myös muita poliittisia tavoitteita, kuten siirtymistä 
vähähiiliseen ja ilmastonmuutokseen sopeutuva an talouteen sekä digitaalistrategiaa. 
EGR:n erityistavoitteena on tuke a työntekijöitä, jotka ovat j outuneet työttömiksi suuren 
rakennemuutoksen seurauksena. 
Suoran hallinnon alaisten välineiden erityista voitteet johdetaan oikeusperustoista, jotka 
oikeuttavat EU:n toimet, ja ne tuodaan esiin  lainsäädäntöehdotuksissa. Tämän vaikutusten 
arvioinnin kannalta merkityksellisi n erityistavoite on parantaa politiikan johdonmukaisuutta ja 
tehokkuutta monialaisella toiminnalla eri toimin talohkoilla sekä täydentävyyttä muiden EU:n 
rahoitusvälineiden, etenkin ESR:n, kanssa.  
1.3. Toiminnalliset tavoitteet 
ESR:n toiminnallisena tavoitt eena on yksinkertaistaa toteutusta. Yksinkertaistamisasteen 
mittaamista varten valittiin seuraavat indikaattorit: i) tu en vastaanottokyky (tavoite: 100 
prosenttia tai ei automaattista maksusitoumuste n vapauttamista), ii) vi rheprosentti (tavoite: 
alle 2 prosenttia) ja iii) yksi nkertaistettujen kustannus vaihtoehtojen käyttö (tavoite: ainakin 75 
prosenttia avustusten kokonaiskustannuksista). Si sältöön liittyvät toiminnalliset tavoitteet on 
määritettävä toimenpideohjelmissa. 
EGR:n toiminnallisena tavoitteena on tukea irtisa nottuja työntekijöitä nopeammin (< 8 kk) ja 
pyrkiä siihen, että vähintään 50 prosentilla tuetuista työntekijö istä olisi uusi, vakituinen 
työpaikka 12 kuukauden sisällä.  
Myös suoraan hallinnoiduille välineille m ääritetään toiminnalliset tavoitteet.  
TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Harkituissa vaihtoehdoissa katettiin seuraavat alat: i) ESR:n toiminta-ala, ii) mahdollisuudet 
yksinkertaistaa ESR:n kustannuslaskentaa, iii)  EGR:n asema ja yhteys ESR:oon sekä iv) 
suoraan hallinnoitujen välineide n väliset suhteet ja  yhteys ESR:oon. Kunkin alan osalta 
harkitut vaihtoehdot on laadittu sidosryhmie n kanssa käytyjen ke skustelujen ja alan 
tutkimuksesta johdettujen suositusten perusteella. 
                                                 
15 http://ec.europa.eu/internal_market/smact/index_fi.htm. 
 
FI 6   FI ESR:n toiminta-alaa koskevat vaihtoehdot va ihtelevat kapea-alaise sta työllisyys- ja 
liikkuvuusasioihin keskittymisestä laajempaan toiminta-alaan, johon sisältyy 
tulotukitoimenpiteitä. Yksinkertaistamisvaihto ehtojen tärkeimmät erot ovat siinä, missä 
määrin eri yksinkertaistettuja korvausvaihtoehtoja voidaan otta a tai on otetta va käyttöön ja 
voidaanko ne liittää tuloksiin. Tämä he ijastelee Euroopan aluekehitysrahaston, 
koheesiorahaston ja Euroopan sosiaalirahasto n yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 
vaikutusten arvioinnissa käytyä keskustelua. 
EGR:n osalta hark itut vaihtoehdot16 vaihtelevat nykytilanteen säilyttämisestä siihen, että sillä 
olisi oma talousarvio joko osana ESR:a tai itsenäisenä välineenä. 
Suoran hallinnon alaisia välineitä koskevia va ihtoehtoja ovat nykytilanteen jatkaminen, yksi 
integroitu suoran hallinnon ohjelma ja suor an hallinnon välineiden sisällyttäminen ESR:oon. 
Rahoituksen lakkauttamista koskeva vaihtoehto hylättiin varhaisessa vaiheessa. Se tarkoittaisi 
aktiiviseen työmarkkinapolitiikkaan, tehokkaaseen elinikäiseen oppimiseen, työvoiman liikkuvuuteen ja sosiaaliturvajä rjestelmien uudistamiseen ta rkoitetun eurooppalaisen 
taloudellisen tuen lakkauttamista. Tämä vaiku ttaisi suoraan miljooniin kansalaisiin vuosittain, 
lopettaisi näkyvimmän EU:n solid aarisuuden osoituksen ja vähent äisi suuresti kykyä edistää 
EU:n työllisyys- ja sosiaalipolitiikan tavoitteita. 
T
OIMINTAVAIHTOEHTOJEN ANALYYSI JA VERTAILU  
Analyysi on pääosin kvalitatiivinen, ja siin ä keskitytään sosiaalis iin ja taloudellisiin 
vaikutuksiin. Erittäin yleisesti todettuna kaikilla välineillä on tarkoitus helpottaa sopeutumista 
taloudellisissa rakenteissa, myös työllisyysrak enteissa, tapahtuviin muutoksiin tai lieventää 
muutoksia. Kuten tavoitteita koskevassa kohdassa todettiin, vai kka työllisyys- ja 
sosiaalipolitiikan odotetaan helpottavan siirty mistä vähähiiliseen talouteen, vaikutukset 
riippuvat toimien konkreettisesta toteutuksesta ei vätkä suoraan oikeudellisista säännöksistä.  
1.4. ESR:n toiminta-ala 
Taloudelliselta kannalta ESR, joka keskittyy ka pea-alaisesti suoraan työllisyyteen johtavaan 
politiikkaan ja toimiin  (mukaan luettuna tuki koulutukseen, mutta vain korkea-asteen ja 
ammatilliseen koulutukseen), takaa lähtökohtaises ti sen, että ESR keskittyy taloudellisesti 
relevantteihin tehtäviin. Työmarkkinoihin keskittyminen kuitenkin merkitsisi keskittymistä yksilöihin, kun taas työllisyyden esteet saat tavat johtua esimerkiksi koko kotitaloudesta. 
ESR:n keskittäminen yksinomaisesti työmarkkinoi lle integroitumiseen ja koulutukseen on 
todennäköisesti liian suppeaa. 
Asteikon toisessa päässä taas ESR:n toiminta-ala n laajentaminen niin, että siihen sisältyisi 
tulotuki, ei saa kovinkaan paljon kannatusta. Jä senvaltioiden ja alu eellisten viranomaisten 
menot passiivisiin toimenpiteisiin ovat täys in eri suuruusluokkaa kuin ESR:n käyttöön 
                                                
 
16 Hiljattain esitetyssä monivuotista rahoituskehystä  2014–2020 koskevassa ehdotuksessa laajennetaan 
EGR:n toiminta-alaa niin, että siihen sisältyy tuki maataloustuottajille, joiden elinkeinoon globalisaatio 
voi vaikuttaa. Tällä vastattiin tarpeeseen helpottaa mukautumista kansainvälisten kauppasopimusten 
edellytyksiin. 
 
FI 7   FI potentiaalisesti osoitetut varat.17 Lisäksi tulotuen tarjoaminen on ensisijaisesti kansallisten tai 
alueellisten viranomaisten vast uulla. Passiivisten toimenpiteiden tukeminen muuttaisi ESR:n 
luonnetta ja saattaisi jopa rikkoa  perussopimuksen määräyksiä. Passiivisiin toimenpiteisiin 
käytetyt summat olisivat myös pois muista to imista, joissa voidaan saada aikaan Euroopan 
tason lisäarvoa. 
Eri vaihtoehtoja on arvioitu myös silt ä kannalta, mikä on niiden panos ESR:n 
erityistavoitteisiin. Tosiasiallin en panos riippuu rahoituspäätöksis tä eli siitä, pa ljonko tietyille 
toiminta-aloille myönnetään varoja. Siitä päätetään vasta jäsenvaltioiden kanssa toimenpideohjelmista käytävien neuvotteluje n perusteella. Arviointi on näin ollen 
kvalitatiivinen ja perustuu  tavoitteiden hierarkiaan. 
Suosituin vaihtoehto on laaja-alainen ESR:n to iminta-ala, johon ei sisälly tulotukea. Se on 
todennäköisesti tehokas, koska mukaan saadaan useampia toimijoita ja ohjelmat on helpompi 
räätälöidä paikallisten tarpeiden ja vakiintuneiden toteutusjärjestelmien mukaisiksi. 
Taulukko 1. Toiminta-alavaihtoehtojen vertailu 
 Erityistavoitteet  
Vaihtoehdot  Työllisyys  Koulutus  Osallisuus  Institutionaalisten 
valmiuksien 
parantaminen  Vaihtoehto-
kustannukse
t 
1.1 – Politiikkaa ei muuteta
 0 0 0 0 0 
1.2 – 
Keskitytään 
työllisyyteen  + -- -- -- + 
1.3 – Laaja toiminta-ala
 = = + ++ - 
1.4 – Laaja 
toiminta-
ala, myös passiiviset 
toimenpiteet
 -- - - + - 
Selitykset: + tarkoittaa lisääntyneitä vaikutuksia (tai vaihtoehtokustannuksia) verrattuna vaihtoehtoon 
”politiikkaa ei muuteta”, - tarkoittaa vähentyneitä vaikutuksia (tai vaihtoehtokustannuksia).  
1.5. Yksinkertaistaminen 
Vaihtoehdoissa eriteltiin, missä määrin  vakiomuotoisia kustannuslaskenta- ja 
korvausjärjestelmiä otetaan käyttöön ja voidaan ko ne liittää tuloksellisuuteen. Vaihtoehdossa 
”politiikkaa ei muuteta”, jossa tällaisten järjestelmien käyttö on vapaaehtoista, hallintoviranomaiset ryhtyvät todennäköi sesti hitaasti hyödyntäm ään enemmän näitä 
mahdollisuuksia. Vaihtoehdossa 3 kaikki ma ksut liittyisivät ennalta sovittuihin 
tuloksellisuustasoihin. Tämä voisi yksinkertai staa ohjelmien täytäntöönpanoa mutta tekisi 
todennäköisesti niiden muotoilusta merkittäväs ti monimutkaisempaa. Tuloksellisuustasoista 
olisi päästävä sopimukseen, mikä saattaisi johtaa valikoivaan lähestymistapaan ja estää 
                                                
 
17 Ohjelmakaudella 2007–2013 ESR:n käytettävissä oleva budjetti on lähes 76 miljardia euroa. 
Monivuotisen rahoituskehyksen mukaan ESR:n saa vähintään 84 miljardia euroa ohjelmakaudella 
2014–2020. 
 
FI 8   FI innovatiivisempien toimien toteuttamista. Vaihto ehto 2 tarjoaa lisää joustavuutta (verrattuna 
vaihtoehtoon 1 ja 3) ja jättää hallintovira nomaisille laajat mahdollisuudet ottaa käyttöön 
yksinkertaistamistoimia, joihin ne  uskovat ja jotka täyttävät niiden  tarpeet. Se on vaihtoehto, 
jonka odotetaan toimivan parhaiten toiminna llisten tavoitteiden kohdalla, minkä vuoksi sitä 
pidetään parhaana. 
Taulukko 2. Yksinkertaist amisvaihtoehtojen vertailu  
 2.1 – Politiikkaa ei 
muuteta  2.2 – Suhteellinen 
lähestymistapa  2.3 – Ohjaileva 
lähestymistapa  
Tehokkuus  0 ++ + 
Joustavuus  0 + - 
Hallinnollinen rasite  0 + - 
Selitykset:  + tarkoittaa parannusta verrattuna vaihtoehtoon ”politiikkaa ei muuteta”, - tarkoittaa heikennystä.  
1.6. EGR:n ja ESR:n välinen suhde 
EGR:n integroiminen ESR:oon tai sen muuttami nen itsenäiseksi välineeksi, jolla on oma 
budjetti, mahdollistaa todennäköisesti nopeamman toteutuksen kuin nykyisin. Tämä muuttaisi kuitenkin sen toimien luonteen ja profiilin , joiden pitäisi säilyä poikkeuksellisina. 
Vaihtoehtoon liittyisi myös suurempi jäykkyys budj etin käytössä, vaikka todelliset tarpeet 
ovat luonnostaan erittäin ennalta-arvaamattomia. Vaihtoehto ”politiikkaa ei muuteta” tarjoaa 
suurimman joustavuuden eikä es tä lisäuudistuksia, joilla päätöksentekoprosessia voidaan 
vauhdittaa.  
Taulukko 3. EGR:a koskev ien vaihtoehtojen vertailu  
 3.1 – Politiikkaa ei 
muuteta  3.2 – EGR integroidaan 
ESR:oon  3.3 – Itsenäinen rahasto ja 
oma budjettikohta  
Toteutuksen nopeus  0 + + 
Tehokkuus  0 - - 
Vaikuttavuus  0 0 0 
 
1.7. ESR:n ja suoraan hallinnoitujen  välineiden väliset yhteydet 
Progress-suoritteita hyödynnetään poliittisissa al oitteissa, joita tapauksen mukaan tukevat 
niiden omat vaikutusten arvioi nnit. Sosiaali-, ympäristö- ja talousvaikutusten arviointi on 
tehtävä näiden poliittisten aloitteiden tasolla.  Vaihtoehtojen analysointi ja sen jälkeinen 
vertailu rajoittuu sen vuoks i tehokkuuden, vaikuttavuuden ja johdonmukaisuuden kriteereihin. 
Vaihtoehdossa ”politiikkaa ei muuteta”  Progress, Eures ja eurooppalainen 
mikrorahoitusjärjestely säilyvä t edelleen erillisinä välineinä ESR:n rinnalla. Tällöin 
menetetään mahdollisuus lisätä politiikan johdonmukaisuutta, kun Progress-lohkoon ei voida 
yhdistää mikrorahoitusvälineen tarjoamaa itsen äistä ammatinharjoittami sta ja yrittäjyyttä 
koskevaa tukea eikä Eures-ohjelman tarj oamaa työntekijöiden sisäisen liikkuvuuden 
 
FI 9   FI edistämistä. Rahoitusvälineiden järkeistämis estä ei saada tehokkuusetuja. Näistä syistä 
vaihtoehto 4.1  hylätään. 
Parhaana pidetään vaihtoehtoa 4.2 . Siinä esitetään työllisyyd en, sosiaalipolitiikan ja 
sosiaalisen osallisuuden alalle  uutta integroitua ohjelmaa, jossa tuodaan yhteen Progress, 
Eures ja mikrorahoitusjärjestely. Tässä vaihtoehdossa komissio voi lisätä politiikan 
johdonmukaisuutta ja yhteisiin poliittisiin tavoitte isiin pyrkivien välineiden vaikutusta. Se 
mahdollistaa myös tehokkuusedut verrattuna vaihtoehtoon 4.1 , koska suoraan hallinnoituja 
välineitä järkeistetään ja niiden hallintosääntö jä ja menettelyjä kevennetään merkittävästi, ja 
joustavuus lisääntyy, kun resursseja osoitetaan muuttuviin poliittisiin  prioriteetteihin. 
Keskeiselle sijalle asetetaan innovatiiviset tavat, joilla voidaan vastata pitkäaikaisiin 
sosiaalisiin haasteis iin (vastavuoroinen oppiminen, yhteistyökumppanuus julkisten, 
yksityisten ja kolmannen sektorin toimijoiden välillä, investoinnit sosiaalisiin yrityksiin). Synergiaan ja täydentävyyteen ESR:n kanssa  päästään komission r iittävällä koordinoinnilla 
paremmin kuin sisällyttämällä nämä välineet ESR:oon, kuten vaihtoehdossa 4.3  esitetään. 
Vaihtoehtojen 4.2 ja 4.3  tärkein ero on siinä, että jälkimmäisessä ehdotetaan kaikkien kolmen 
välineen kokoamista yhteen ESR:n osaksi suoran  hallinnoinnin alaisuuteen. Tällainen yksi 
ainoa väline vahvistaisi toki EU:n talousarviosta maksetta van tuen johdonmukaisuutta, lisäisi 
määrää (ESR:n osan kanssa) ja parantaisi  täytäntöönpanon yhdenm ukaisuutta. Toisaalta 
vaarana olisi vähentynyt tehokkuus, kun rake nne monimutkaistuu. Yksi ainoa väline 
edellyttäisi kuitenkin ka hta keskeistä osatekijää, jotka pann aan täytäntöön täysin erilaisten 
hallintosääntöjen mukaisesti (yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa  tapahtuva, suora ja 
yhteistyössä kansainvälisten järj estöjen kanssa tapahtuva halli nnointi). Lisäksi vaihtoehtoon 
sisältyy poliittisia ja institutionaalisia riskej ä, jotka liittyvät äärimmäisen monimutkaisen 
ESR-asetuksen antamiseen. Sen vuoksi vaihtoehto 4.3  olisi hylättävä. 
Taulukko 4. Suoraan hallinnoituja välin eitä koskevien vaihtoehtojen vertailu  
 4.1 – Politiikkaa ei 
muuteta  4.2 – Integroitu ohjelma 
(suora hallinnointi)  4.3 – Sisällyttäminen 
ESR:oon (osana suoraa 
hallinnointia)  
Tehokkuus  0 + - 
Kriittinen massa  0 + + 
Johdonmukaisuus ja 
vaikuttavuus  0 ++ + 
Poliittiset ja 
institutionaaliset riskit  0 + - 
Selitykset:  + tarkoittaa parannusta verrattuna vaihtoehtoon ”politiikkaa ei muuteta”, - tarkoittaa heikennystä.  
 
FI 10   FI SEURANTA JA ARVIOINTI  
1.8. ESR 
Nykyisten rakennerahastoasetusten mukaisesti seuranta ja arviointi kuuluvat ensisijaisesti 
jäsenvaltioiden vastuulle: niiden hallintoviranom aisten on perustettava seurantajärjestelmä ja 
toimitettava vuotuisia raportteja ja täytäntö önpanoa koskeva loppuraportti. Vastuualojen 
yleinen jakautuminen pysyy enna llaan. ESR:n nykyisissä seuranta- ja arviointijärjestelmissä 
on kuitenkin joitakin heikkouksia: tietojen laatu on epätasaine n, tietojenkeruumenetelmät 
vaihtelevat huomattavasti jäsenvaltioiden välill ä, eikä yksilöihin kohdistuvan tuen määrästä 
toimiteta mitään tietoja. Tämän vuoksi on vaikea koota tuloksia EU:n ta solla ja arvioida 
ESR:n toimien pitkän aikavälin vaikutusta yksittä isiin osallistujiin ja jäsenvaltioiden talouteen 
ja järjestelmiin yleensä. 
Tätä taustaa vasten tulevassa seuranta- ja arviointijärjestelmässä keskitytään 
vähimmäislaatustandardien asettamiseen ja  pakollisten yhteist en indikaattorien 
käyttöönottoon.  Tämän pitäisi taata, että seurannasta s aadaan vankkoja ja luotettavia tietoja ja 
että arvioinnissa keskityt ään ESR:n tuen tehokkuuden ja vaikutuksen arviointiin. 
1.1. EGR 
Seuranta ja arviointi on ensisijaisesti jäsenva ltioiden vastuulla. Jatkossa jäsenvaltioiden on 
erityisesti seurattava, miten to iminnalliset tavoitteet on saavut ettu, kun tarkaste llaan niiden 
ihmisten määrää, jotka ovat integroituneina työmarkkinoilla 12 ja 24 kuukautta toimien 
täytäntöönpanon jälkeen. Komissio suorittaa väli arvioinnin, jossa tark astellaan tulosten 
toimivuutta ja kestävyyttä, ja sen jälkeen tehdään jälkiarviointi. 
1.9. Työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja sosiaal ista osallisuutta koskeva integroitu 
ohjelma (sosiaalisen kehityksen ohjelma) 
Työllisyyttä, sosiaalipolitiikkaa ja sosiaalista os allisuutta koskevassa integroidussa ohjelmassa 
keskitytään edelleen tuloksiin ja saavutuksii n pikemminkin kuin resu rsseihin ja toimiin. 
Tämän vuoksi integroitua ohjelmaa seurataan vuosittain, jotta selkeiden indikaattoreiden18 
avulla voidaan arvioida, miten yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamisessa on edistytty, ja 
voidaan tehdä mahdolliset tarvittavat muutokset politiikkaan ja rahoitusprioriteetteihin. Myös 
integroidulle ohjelmalle tehdään väli- ja loppu arviointi. Mahdollisuus yhdistää nämä kolme 
välinettä antaa komissiolle tilaisuuden järkeist ää arviointijärjestelyjä ja vähentää niiden 
kustannuksia. 
                                                 
18 Indikaattorit kehitetään integroidun ohjelman ennakkoarvioinnissa.