EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 1.12.2021 JOIN(2021) 30 final Yhteinen tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille Global Gateway



Global Gateway 1.Johdanto Demokratioiden – perusarvoineen – on osoitettava pystyvänsä vastaamaan nykypäivän maailmanlaajuisiin haasteisiin. Niiltä kysytään kykyä ja kunnianhimoa, jotta ne voivat osaltaan parantaa ihmisten elämänlaatua ympäri maailman. Tämä on noussut selkeästi esiin, koska maiden on investoitava ja panostettava yhä vahvemmin sellaiseen infrastruktuuriin, jonka avulla ne voivat luoda paikallisyhteisöilleen kestävälle pohjalle rakentuvaa hyvinvointia, työpaikkoja ja palveluita. Globaali infrastruktuurin tarve on avain maailmanlaajuiseen kestävään kehitykseen. Se on myös ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun ratkaistaan ilmastonmuutoksen torjuntaan ja ympäristönsuojeluun liittyviä kysymyksiä, parannetaan terveysturvallisuutta maailmassa ja edistetään maailmantalouden kilpailukykyä. Maailman nykyisen infrastruktuurin puutteellisuus, yhteensopimattomuus ja irrallisuus tulivat karulla tavalla esiin covid-19-pandemian aikana niin digitaalisten yhteyksien puuttumisesta aiheutuneina taloudellisina vaikutuksina ja eristyneisyytenä, toimitusketjujen häiriöinä kuin lääkinnällisten tuotteiden puutteena. Vaikka pandemia vauhditti toimien tarvetta, investointivaje ja maailmanlaajuiset tarpeet olivat kasvaneet mittaviksi jo kauan ennen sitä. G20-ryhmän arvioiden mukaan maailman infrastruktuuri-investointien vaje kasvaa 13 biljoonaan euroon vuoteen 2040 mennessä. Jos otetaan huomioon infrastruktuuri-investoinnit, joita tarvitaan ilmastonmuutoksen vaikutusten ja ympäristön tilan heikentymisen rajoittamiseksi, vuotuinen tarve kasvaa 1,3 biljoonaan euroon. Koska maat tarvitsevat kiireesti merkittävää rahoitusta, ne tarvitsevat myönteisen vaihtoehdon harkitessaan, miten ne voivat parhaiten kehittää ilmasto-, energia-, liikenne- ja digitaalista infrastruktuuriaan tai vahvistaa terveydenhuolto- tai koulutusjärjestelmiään. Näillä valinnoilla on todellista vaikutusta kansalaisten elämään ja toimeentuloon. Ne tarvitsevat siksi luotettavan kumppanin suunnittelemaan kestäviä ja laadukkaita hankkeita, jotka pannaan täytäntöön erittäin läpinäkyvästi ja korkean vaatimustason mukaisesti ja joista saadaan paikallisesti pitkäaikaisia sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä. EU tarjoaa rahoitusta oikeudenmukaisin ja suotuisin ehdoin velka-ahdingon välttämiseksi. Se auttaa rakentamaan kestävää infrastruktuuria tarjoamalla sen käyttämiseen tarvittavaa tukea, osaamista ja rahoitusta. Ilman asianmukaista läpinäkyvyyttä, hyvää hallintotapaa ja korkeaa vaatimustasoa hankkeiden valinta tai suunnittelu saatetaan hoitaa kehnosti, hankkeet saattavat jäädä kesken tai ne voivat lisätä korruptiota. Tämä hidastaa kasvua ja jättää paikallisyhteisöjen tarpeet täyttämättä, minkä lisäksi se luo riippuvuussuhteita, jotka voivat rajoittaa maiden päätöksentekokykyä. Koska kyseessä on luonteeltaan maailmanlaajuinen haaste, EU:n on tarjottava kumppaneilleen myönteinen vaihtoehto. Tämä myönteinen vaihtoehto on Global Gateway: EU:n suunnitelma mittavista investoinneista infrastruktuurin kehittämiseksi eri puolilla maailmaa. Sen tavoitteena on luoda yhteyksiä, ei riippuvuussuhteita. Siinä pyritään investoimaan hankkeisiin, jotka voidaan toteuttaa korkeaa vaatimustasoa, hyvää hallintotapaa ja läpinäkyvyyttä noudattaen. Tarkoitus on tehdä yhteistyötä hankkeiden sijaintimaiden, rahoituslaitosten ja yksityisen sektorin kanssa infrastruktuuri-investointien lisäämiseksi. Näin voidaan parantaa kilpailukykyä, hyödyttää ja suojella EU:n kumppaneita, lisätä paikallisyhteisöjen vaikuttamismahdollisuuksia ja vastata tämän päivän polttavimpiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, jotka ulottuvat ilmastonmuutoksesta ja kestävästä kehityksestä terveysturvallisuuteen, sukupuolten tasa-arvoon ja koulutusjärjestelmiin. Tavoitteiden saavuttamiseksi Global Gateway toimii eri puolilla maailmaa eri alueiden tarpeiden ja strategisten etujen mukaisena mutta pysyy arvolähtöisenä. Siinä keskitytään fyysiseen infrastruktuuriin – kuten valokaapeleihin, puhtaan liikenteen käytäviin ja puhtaan energian siirtolinjoihin – jolla vahvistetaan digitaalisia, liikenne- ja energiaverkkoja. Se luo suotuisan toimintaympäristön hankkeiden tuloksellisuuden varmistamiseksi, koska se tarjoaa investointeja houkuttelevat ja liiketoiminnalle suotuisat kaupankäynnin edellytykset lähentämällä sääntelyä, asettamalla standardeja, yhdentämällä toimitusketjuja ja tarjoamalla rahoituspalveluja. Edessä on uusi tieteen ja tuotannon vallankumous, joka kumpuaa digitalisaatiosta sekä tarpeesta torjua ilmastonmuutosta ja vastata terveysuhkiin. Nämä muutokset tuovat kehittämistoimiin lisähaasteita mutta myös uusia mahdollisuuksia. Avustaessaan muita EU edistää samalla myös omia etujaan, vahvistaa toimitusketjujensa häiriönsietokykyä ja avaa uusia kaupankäyntimahdollisuuksia EU:n taloudelle, jossa noin 38 miljoonaa työpaikkaa on riippuvaisia kansainvälisestä kaupasta. Jotta saadaan rakennettua kattava infrastruktuuri ja siitä saadaan hyötyjä Euroopassa ja ympäri maailmaa, tarvitaan mittavia investointeja. Hyödyntämällä kaikkia EU:n käytettävissä olevia rahoitus- ja kehittämisvälineitä ja tukena EU:n jäsenvaltioiden vahva sitoutuminen Global Gateway -strategialla pyritään saamaan aikaan investointeja jopa 300 miljardin euron arvosta vuosina 2021–2027. Tässä noudatetaan Team Europe -lähestymistapaa, joka kokoaa yhteen EU:n, jäsenvaltioiden, eurooppalaisten rahoituslaitosten ja kansallisten kehitysrahoituslaitosten resurssit. EU pyrkii aktiivisesti mobilisoimaan yksityisen sektorin rahoituksen ja asiantuntemuksen ja tukemaan kestävän rahoituksen saatavuutta. Global Gatewayn avulla Eurooppa tekee oman osuutensa maailmanlaajuisen investointivajeen umpeen kuromiseksi. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää kuitenkin samanmielisten kumppaneiden yhteisiä ponnisteluja. Sen vuoksi Global Gateway jatkaa G7-ryhmässä aloitetun työn viitoittamalla tiellä ja vahvistaa vastavuoroisesti Build Back Better World -aloitteen kaltaisia muita aloitteita. Tämä sitoumus yhteistyöhön vahvistettiin vuonna 2021 pidetyssä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskokouksessa (COP26), jossa EU ja Yhdysvallat kokosivat yhteen samanmielisiä kumppaneita ilmaisemaan yhteisen sitoumuksensa ilmastokriisin ratkaisemiseen kehittämällä puhdasta, häiriönsietokykyistä ja nollanettotavoitteen mukaista infrastruktuuria. Global Gateway rakentuu pohjalle, jonka muodostavat vuonna 2018 laaditun Euroopan ja Aasian yhteyksiä koskevan EU:n strategian saavutukset, Japanin ja Intian kanssa hiljattain solmitut yhteyskumppanuudet sekä Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelma, itäinen kumppanuus ja kumppanuus eteläisen naapurialueen kanssa. Global Gateway on täysin linjassa YK:n Agenda 2030 ‑toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden sekä Pariisin ilmastosopimuksen kanssa. Tarjoamalla positiivisen vaihtoehdon globaalin infrastruktuurin kehittämiseen Global Gateway panostaa kansainväliseen vakauteen ja yhteistyöhön ja osoittaa, että demokraattiset arvot tuovat sijoittajille varmuutta ja oikeudenmukaisuutta, kumppaneille kestäviä ratkaisuja ja ihmisille kaikkialla maailmassa pitkän aikavälin hyötyjä. Global Gateway -lähestymistapa Global Gateway kanavoi EU:n varoja infrastruktuurin maailmanlaajuiseen kehittämiseen seuraavien keskeisten periaatteiden mukaisesti: Demokraattiset arvot ja korkea vaatimustaso Global Gateway tarjoaa kumppanimaille arvoihin pohjautuvan vaihtoehdon, kun ne päättävät, miten vastata infrastruktuurin kehittämistarpeisiinsa. Tämä edellyttää oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien, sosiaalisten oikeuksien ja työntekijöiden oikeuksien sekä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevien kansainvälisten sääntöjen ja normien noudattamista. Se tarkoittaa sellaisten investointien valintaa, jotka ovat kestäviä – paikallisen väestön, ympäristön ja talouden näkökulmasta. Se tarkoittaa eettistä lähestymistapaa, jotta infrastruktuurihankkeet eivät aiheuta kestämätöntä velanottoa tai ei-toivottuja riippuvuussuhteita. Hyvä hallintotapa ja läpinäkyvyys Ihmisten hyväksi toimivien hankkeiden toteuttaminen edellyttää läpinäkyvyyttä, vastuuvelvollisuutta ja taloudellista kestävyyttä. Se edellyttää avointa pääsyä julkisiin hankintoihin, tasapuolisia toimintaedellytyksiä mahdollisille sijoittajille sekä selkeästi sovittuja tuotoksia, jotta tiedetään varmasti, mitä Global Gateway -hankkeiden tuloksena odotetaan, ja jotta odotukset täytetään. Niillä, joihin suunnitellut hankkeet vaikuttavat eniten – paikallisilla yhteisöillä, yrityksillä ja kumppaneilla – on oltava täysi sananvalta asianmukaisten julkisten kuulemisten ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen välityksellä. Hankkeissa olisi varmistuttava niiden tuottamien palvelujen kohtuuhintaisuudesta ja tasavertaisesta saatavuudesta ja niistä saatavista hyödyistä etenkin naisille ja tytöille sekä niille, jotka ovat vaarassa joutua epäedulliseen asemaan tai syrjäytyä. Tasavertaiset kumppanuudet Global Gateway -hankkeet suunnitellaan, kehitetään ja toteutetaan tiiviissä yhteistyössä kumppanimaiden kanssa ja niitä kuullen. Infrastruktuurihankkeet perustuvat paikallisen talouden ja paikallisten yhteisöjen todettuihin tarpeisiin ja mahdollisuuksiin sekä EU:n omiin strategisiin etuihin. Tämä tarkoittaa kumppanuuksien kehittämistä maiden kanssa tapauskohtaisesti ja huolehtien siitä, että hankesuunnittelussa otetaan huomioon sijaintivaltioiden valmiudet hallinnoida ja ylläpitää infrastruktuuria kestävällä tavalla sen valmistumisen jälkeen. Vihreä ja puhdas Global Gateway on ilmastoneutraali strategia, jolla nopeutetaan kestävää kehitystä ja elpymistä, luodaan osallistavaa kasvua ja työpaikkoja sekä siirrytään puhtaampaan ja kiertotalouteen perustuvaan globaaliin talouteen. Siinä investoidaan sellaisten infrastruktuurien kehittämiseen, jotka ovat puhtaita ja ilmastonkestäviä ja jotka ovat linjassa ilmastoneutraalisuustavoitteen kanssa. Hankkeissa noudatetaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettua vahingon välttämisen periaatetta ja hyödynnetään ympäristövaikutusten arviointeja ja strategisia ympäristöarviointeja. Turvallisuusnäkökohdat Turvallinen infrastruktuuri muodostaa perustan maailmantalouden ja toimitusketjujen häiriönsietokyvylle, olipa kyse sitten digitaalisista palveluista, terveydenhuollosta, liikenteestä tai energiasta. Global Gateway -hankkeissa investoidaan infrastruktuuriin, jolla korjataan haavoittuvuuksia, tarjotaan luotettavia yhteyksiä ja kehitetään valmiuksia kohdata luonnon tai ihmisen aiheuttamia haasteita, fyysisiä, kyber- tai hybridiuhkia tai taloudellista painostusta geopoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Niissä varmistetaan, että kansalaisia suojellaan viranomaisten tai yritysten harjoittamalta perusteettomalta valvonnalta. Yksityisen sektorin investointien vauhdittaminen Maailman huipputasoa oleva eurooppalainen teollisuus, yksityisen sektorin tietämys ja investointikapasiteetti antavat EU:lle ainutlaatuisen kilpailuedun kaikkialla maailmassa. Sitä on hyödynnettävä Global Gateway -strategiassa, jotta se olisi toimiva ja houkutteleva vaihtoehto kumppanimaille. Global Gateway yhdistää EU:n, sen jäsenvaltioiden, rahoituslaitosten ja monenvälisen julkisen rahoituksen resursseja ja käyttää näitä julkisia resursseja yksityisen pääoman houkuttelemiseen. 2.Global Gateway -investointiprioriteetit Global Gateway vahvistaa ihmisten välisiä yhteyksiä Euroopan ja sen kumppaneiden välillä ja kanavoi investointeja sinne, missä infrastruktuuripuutteita on tullut esiin tai missä ne ovat pahentuneet viime vuosina. Usein on kyse maailmanlaajuisten haasteiden kannalta ratkaisevista aloista, ja niihin kohdistuvat investoinnit hyödyttävät ihmisiä eniten keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Etusijalla ovat investoinnit digitalisaatioon, terveyteen, ilmastoon, energiaan ja liikenteeseen sekä koulutukseen ja tutkimukseen. Myös infrastruktuurin laadun parantaminen ja määrän lisääminen sekä suotuisan toimintaympäristön luominen edunsaajamaissa ja -alueilla ovat keskeisiä painopisteitä. Strategian mukaan varmistetaan, että investointien hyödyt ovat oikeudenmukaisesti ja tasavertaisesti kaikkien saatavilla. Tämän vuoksi EU takaa, että hankkeet ja investoinnit ovat osallistavia erityisesti sukupuolten tasa-arvon kannalta.

2.1Digitaaliset palvelut Covid-19-pandemia on lisännyt turvallisten, luotettavien ja asianmukaiseen sääntelyyn perustuvien digitaalisten infrastruktuurien ja teknologioiden saatavuuden merkitystä. Globaalin internetliikenteen odotetaan kasvavan yli kuusinkertaiseksi vuoteen 2030 mennessä, ja laajakaistayhteyksistä tulee datatalouteen ja datavetoiseen yhteiskuntaan siirtymisen ehdoton edellytys. EU tekee kumppanimaiden kanssa yhteistyötä, jonka tuloksena otetaan käyttöön digitaalisia verkkoja ja infrastruktuureja, kuten merenalaisia ja maanpäällisiä valokaapeleita, satelliittivälitteisiä suojattuja viestintäjärjestelmiä sekä pilvi- ja datainfrastruktuureja, jotka yhdessä muodostavat perustan tietojenvaihdolle sekä suurteholaskentaan, tekoälyyn ja maapallon havainnointiin liittyvälle yhteistyölle. Etusijalle asetetaan alueet, maat ja väestöt, joiden palvelut ovat puutteellisia. Tavoitteena on kuroa umpeen maailmanlaajuista digitaalista kuilua ja vahvistaa turvallisia ja luotettavia digitaalisia yhteyksiä näillä alueilla sekä Euroopan ja muun maailman välillä. EU minimoi digitaalisen infrastruktuurin ympäristöjalanjäljen edistämällä vihreitä datakeskuksia ja ottamalla käyttöön valtamerten seuranta-antureilla varustettuja vedenalaisia kaapeleita. 5G-verkkojen kyberturvallisuutta koskeva EU:n välineistö ohjaa digitaaliseen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja. Huomioon otetaan myös standardit ja protokollat, joilla tuetaan verkon turvallisuutta ja häiriönsietokykyä, yhteentoimivuutta sekä avointa, moniarvoista ja turvallista internetiä. EU aikoo myös edistää pääsyä avoimeen internettiin, koska se on keskeinen innovoinnin, sosiaalis-poliittisen, taloudellisen ja kulttuurisen kehityksen edistäjä. EU tarjoaa digitalouspaketteja, joissa infrastruktuuri-investoinnit yhdistetään maakohtaiseen apuun, jolla varmistetaan henkilötietojen suoja, kyberturvallisuus ja oikeus yksityisyyteen, tekoälyn luotettavuus sekä oikeudenmukaiset ja avoimet digitaaliset markkinat. EU muun muassa hyödyntää maailmanlaajuista suuntausta lähentyä EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen ja kannustaa muita maita edistämään tietovirtojen turvallisuutta. Global Gateway edistää avoimiin ja kilpailuun perustuviin markkinoihin pohjautuvaa EU:n sääntelymallia viestintäverkkojen ja -palvelujen alalla. Global Gateway käytännön tasolla EU:n ja Latinalaisen Amerikan välisessä BELLA-ohjelmassa merenalainen kaapeli ja Etelä-Amerikan maiden välinen maanpäällinen runkoverkko (yhteensä 35 000 kilometriä pitkä nopea valokuituverkko) tarjoaa digitaalisen valtatien investointien ja tutkimusyhteistyön vauhdittamiseen. Sen avustusrahoitus on kaikkiaan noin 53 miljoonaa euroa, josta EU:n myöntämä osuus on 26,5 miljoonaa euroa. Global Gatewayn avulla EU aikoo laajentaa BELLA-ohjelmaa muualle Latinalaiseen Amerikkaan 15 miljoonan euron lisärahoituksella, jolla pyritään vivuttamaan rahoitusta kumppanimaista. BELLA-ohjelmalla varmistetaan, että tarvittavat yhteydet ovat olemassa seuraavien 25 vuoden ajan, jotta voidaan vastata jatkuvasti kasvaviin tarpeisiin alueidenvälisen tutkimus- ja koulutusyhteistyön alalla. Niihin kuuluu nopea ja luotettava yhteys Panamaan perustettavaan EU:n alueelliseen Copernicuksen hätätilanteiden hallintapalvelujen keskukseen, mikä mahdollistaa reagoinnin ilmastohätätilanteisiin. EU on sitoutunut BELLAn menestyksen pohjalta tehostamaan kumppanuuttaan alueen kanssa EU:n ja LAC-maiden (Latinalainen Amerikka ja Karibian alue) digitaalisen yhteenliittymän avulla sekä edistämään tietosuojaan liittyvää sääntelyn lähentämistä ja kansainvälistä yhteistyötä. 2.2Ilmasto ja energia Kohtuuhintaisten energian ja raaka-aineiden saatavuuden varmistaminen on edellytys talouden toiminnalle ja teollisuuden kilpailukyvylle. Energia-alan osuus maailman kasvihuonekaasupäästöistä on yli 70 prosenttia. Siirtyminen puhtaampaan energiaan on ratkaisevan tärkeää ilmastonmuutoksen tuhoisien vaikutusten torjumiseksi. Eurooppa on sitoutunut siihen, että siitä tulee ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Hiljattain pidetyssä COP26-kokouksessa maailma sitoutui Glasgow’n ilmastosopimuksen puitteissa yhdessä vähentämään maailmanlaajuiset hiilidioksidin nettopäästöt nollaan vuosisadan puolivälissä. Ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen vaikuttavat suhteettomasti maailman köyhimpiin ja haavoittuvaisimpiin, erityisesti matalan ja keskitulotason maissa. Investoiminen sekä ilmastonmuutoksen hillitsemiseen että sen sietokykyyn näissä maissa on paitsi välttämätöntä elintarvikkeiden, terveyden, ihmisten turvallisuuden ja ilmastonmuutoksen vaikutuksilta suojelun kannalta, myös merkittävä taloudellinen mahdollisuus. Jotta näillä investoinneilla olisi todellista vaikutusta, infrastruktuuri on suunniteltava siten, että se vastaa nykyisiin riskeihin ja tuleviin uhkiin. Se on myös rakennettava sellaisten vaatimusten mukaisesti, jotka edistävät vähäpäästöisyyttä tai päästöttömyyttä ja kestävät tämän vaikutukset. Infrastruktuuri-investoinneilla ja niitä tukevalla sääntelyllä kannustetaan siirtymään puhtaaseen energiaan. Yhdessä ne tarjoavat ainutlaatuisen mahdollisuuden uudistaa talouksia, luoda työpaikkoja ja vahvistaa energiavarmuutta. EU pyrkii yhteistyössä kumppanimaiden kanssa mahdollistamaan niiden oikeudenmukaisen siirtymän puhtaaseen energiaan ja samanaikaisesti monipuolistamaan omaa puhtaan energian saantiaan. Se tukee alueellista energiaintegraatiota, joka perustuu yhteenliitettävyyteen ja yhteisiin hankkeisiin, kuten merituulipuistoihin rannikkoalueilla, ja edistää energiatehokkuutta, uusiutuvaa energiaa (myös älykkäitä verkkoja) ja oikeudenmukaista siirtymää. EU tekee yhteistyötä sellaisten kumppanimaiden kanssa, joilla on potentiaalia kehittää uusiutuvan vedyn tuotantoaan, ja edistää kilpailukykyisten markkinoiden luomista, jotta EU:n ulkopuolella tuotetulla vedyllä voidaan käydä kansainvälistä kauppaa ilman vientirajoituksia tai hintavääristymiä. Lisäksi se pyrkii investoimaan kumppanimaiden kanssa infrastruktuuriin kestävien ja häiriönsietokykyisten raaka-aineiden arvoketjujen kehittämiseksi.

Global Gateway käytännön tasolla EU antaa 2,4 miljardia euroa avustuksina Saharan eteläpuoliseen Afrikkaan ja 1,08 miljardia euroa Pohjois-Afrikkaan uusiutuvan energian, energiatehokkuuden, oikeudenmukaisen siirtymän ja paikallisten arvoketjujen viherryttämisen tukemiseen sekä yhdistää voimansa Power Africa -aloitteen kaltaisten aloitteiden kanssa. EU auttaa kehittämään uusiutuvan vedyn alaa avaamalla liiketoimintamahdollisuuksia energiaintensiivisille teollisuudenaloille sekä tarjonta- että kysyntäpuolella. Afrikan ja EU:n vihreän energian aloitteen toteuttaminen edistää osaltaan alueellisten energiamarkkinoiden kehittämistä ja yhdentymistä sekä vahvojen Afrikan laajuisten sähkön sisämarkkinoiden toteuttamista. 2.3 Liikenne Liikenneverkot ovat vauraiden talouksien ja yhteiskuntien keskeinen edellytys. Ne yhdistävät EU:ta sen kumppaneihin ja mahdollistavat kansainvälisen kaupan. Liikenne on myös keskeinen ala ilmastonmuutoksen torjunnassa ja digitaaliteknologian kehittämisessä ja käyttöönotossa. Strategialla edistetään maailmanlaajuisia infrastruktuuri-investointeja, joilla luodaan kestäviä, älykkäitä, häiriönsietokykyisiä, osallistavia ja turvallisia liikenneverkkoja kaikkia liikennemuotoja varten, mukaan lukien rautatiet, maantiet, satamat, lentoasemat sekä logistiikka ja rajanylityspaikat, ja kootaan nämä liikennemuodot yhteen multimodaaliseen järjestelmään. Tarkoitus on toteuttaa liikenneinfrastruktuurihankkeita, joilla edistetään kumppanimaiden kestävää kehitystä ja vähennetään kasvihuonekaasupäästöjä sekä mahdollistetaan niiden toimitusketjujen monipuolistaminen. EU pyrkii myös lujittamaan asemaansa maailman liikennekeskuksena. Global Gateway käytännön tasolla EU myöntää 4,6 miljardia euroa lisää kestävien liikenneyhteyksien parantamiseen vihreän ja digitaalisen muutoksen mukaisesti. EU:n Euroopan laajuista liikenneverkkoa (TEN-T) on laajennettu onnistuneesti Länsi-Balkanille, Turkkiin ja itäisen kumppanuuden alueelle, ja EU jatkaa työtä yhteisesti sovitun ensisijaisen infrastruktuurin valmiiksi saattamiseksi ja toimii aktiivisesti eteläisen naapurialueen kumppaneiden kanssa Välimeren laajuisen liikenneverkon (TMN-T) toteuttamiseksi. EU edistää yhteyksien vahvistamista läheisiin strategisiin käytäviin Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Keski-Aasiassa. Se kehittää edelleen sääntely-ympäristöä ja tuo esiin EU:n ja kansainvälisten normien hyötyjä. Global Gateway edistää lähentymistä eurooppalaisiin tai kansainvälisiin teknisiin, sosiaalisiin, ympäristö- ja kilpailuvaatimuksiin, vastavuoroisuutta markkinoille pääsyssä sekä tasapuolisten toimintaedellytysten luomista liikenneinfrastruktuurin suunnittelun ja kehittämisen alalla. Strategialla parannetaan päästöttömien ajoneuvojen lataus- ja tankkausinfrastruktuuria ja edistetään uusiutuvien ja vähähiilisten polttoaineiden tarjontaa. Lisäksi sen avulla vahvistetaan lento- ja meriliikenneyhteyksiä keskeisiin kumppaneihin ja nostetaan samalla tavoitetasoa, mikä parantaa sosiaalista ja ympäristökestävyyttä, luo reilua kilpailua ja vähentää näiden alojen päästöjä. 2.4 Terveys Pandemia on paljastanut terveydenhuoltojärjestelmien heikkoudet ja lääkkeiden toimitusketjujen haavoittuvuuden. Se on myös tuonut esiin suuret erot lääkinnällisten tuotteiden tuotantokapasiteetissa eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi Afrikka tuo edelleen 99 prosenttia rokotteistaan. Terveyskysymykset ulottuvat kuitenkin paljon pandemiaa laajemmalle. Matalan ja keskitulotason maissa kuolee vuosittain arviolta 8,6 miljoonaa ihmistä hoidettavissa oleviin tai rokotuksilla ehkäistävissä oleviin sairauksiin, raskaus- tai synnytyskomplikaatioiden vuoksi ja tieliikenneonnettomuuksien seurauksena. Global Gateway asettaa etusijalle toimitusketjujen turvallisuuden ja paikallisen tuotannon kehittämisen. Toimitusketjujen turvallisuuden osalta EU tekee yhteistyötä kumppanimaiden kanssa lääkkeiden toimitusketjujen monipuolistamiseksi. Myös terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen (HERA) osallistuu työhön kansainvälisten toimitusketjujen pullonkaulojen poistamiseksi. Maanosien on pystyttävä valmistamaan omia rokotteitaan. EU on sitoutunut ehkäisemään tulevia terveysuhkia vahvistamalla valmiuksia kaikkialla maailmassa. Tähän sisältyy tuotantokapasiteetin lisääminen kolmansissa maissa. HERA aloittaa kumppaneiden kanssa eri puolilla maailmaa tiiviin yhteistyön seurannan parantamiseksi, kansainvälisen yhteistyön helpottamiseksi ja lääketieteellisten vastatoimien tukemiseksi terveyshätätilanteissa, matalan ja keskitulotason maiden tukemiseksi asiantuntemuksen ja tuotanto- ja jakeluvalmiuksien kehittämisessä sekä EU:n rahoittamien lääketieteellisten vastatoimien saatavuuden tukemiseksi.

Global Gateway helpottaa myös investointeja kestävään infrastruktuuriin sekä lääkkeiden ja lääketieteellisten teknologioiden paikalliseen tuotantoon liittyvän sääntely-ympäristön kehittämistä, mikä puolestaan auttaa yhdentämään nykyisiä hajanaisia markkinoita ja edistää tutkimusta ja rajatylittävää innovointia terveydenhuollon alalla. Näin voidaan entistä tehokkaammin torjua covid-19:n, malarian, keltakuumeen, tuberkuloosin ja aidsin kaltaisia tauteja. Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) osallistuu Afrikan tautienehkäisy- ja -valvontakeskusten (Africa CDC) valmiuksien vahvistamiseen terveysuhkiin varautumisen ja niihin vastaamisen osalta. Olemassa oleviin kumppanuuksiin perustuvalla yhteistyöllä edistetään myös priorisoitujen, epidemiariskin aiheuttavien tartuntatautien yhdenmukaistettua seurantaa maanosan tasolla ja tuetaan Africa CDC:n kansanterveysalan työvoiman kehittämisstrategian täytäntöönpanoa. 2.5 Koulutus ja tutkimus Koulutus on ratkaisevan tärkeää tasavertaisten ja osallistavien yhteiskuntien ja niiden pitkän aikavälin taloudellisen menestyksen kannalta. Covid-19-pandemia on paljastanut koulutusjärjestelmien heikkouksia eri puolilla maailmaa. Kehitysmaiden koulutusbudjetit ovat usein riittämättömiä, ja niiden opiskelijamäärät kasvavat. Maailmanlaajuisesti opiskelijamäärien arvioidaan kolminkertaistuvan seuraavien kahden vuosikymmenen aikana. EU investoi laadukkaaseen koulutukseen, myös digitaaliseen koulutukseen, elinikäisen oppimisen periaatteella kiinnittäen erityistä huomiota tyttöjen ja naisten sekä muiden sellaisten heikommassa asemassa olevien ryhmien osallisuuteen, joiden koulunkäynti on usein vähäistä. Kumppanimaita autetaan muuttamaan koulutusjärjestelmiään ja korjaamaan opetuksen, koulutuksen ja oppimisen puutteita kaikilla tasoilla. Lisäksi helpotetaan opiskelijoiden, henkilöstön, opettajien ja harjoittelijoiden liikkuvuutta ja vahvistetaan korkeakoulujen välisiä verkostoja ja vertaisoppimista. Laajennettu Erasmus+ -ohjelma avaa tällaisia mahdollisuuksia kaikkialta maailmasta tuleville ihmisille. Erasmus+ -ohjelmalla on vahva kansainvälinen ulottuvuus. Se vahvistaa liikkuvuutta ja vuorovaikutusta eurooppalaisen koulutusalueen ja kumppanimaiden välillä kehittämällä osallistavampia ja kestävämpiä koulutusjärjestelmiä ja lisäämällä johtamis- ja hallintovalmiuksia koulutusalan kaikilla tasoilla. Kaudelle 2014–2020 myönnettiin yhteensä 1,8 miljardia euroa. Erasmus+ -ohjelman kansainvälistä osiota laajennetaan kaudeksi 2021–2027 siten, että EU:n ulkoisista välineistä saadaan 2,2 miljardin euron kokonaisrahoitus, jolla vahvistetaan liikkuvuutta ja yhteistyötä koulutus-, nuoriso- ja urheilualalla eri puolilla maailmaa. EU tekee yhteistyötä kumppanimaiden kanssa tutkimus- ja innovointiyhteistyön vahvistamiseksi. Maailman suurin julkisrahoitteinen monenvälinen tutkimus- ja innovointiohjelma Horisontti Eurooppa antaa Euroopan ulkopuolisille tutkijoille ja innovoijille mahdollisuuden osallistua EU:n rahoittamiin tutkimus- ja innovointiyhteistyötoimiin, liikkuvuusohjelmiin ja monenvälisiin tutkimus- ja innovointikumppanuuksiin. Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan voivat nyt assosioitua missä päin maailmaa tahansa sijaitsevat maat, jotka jakavat eurooppalaiset perusarvot ja joilla on vahva tieteen, teknologian ja innovoinnin profiili. Komissio aikoo myös selvittää mahdollisuuksia yhdistää yrityshautomoita ja innovoijia maailmanlaajuisesti. 3.Global Gatewayn investointi- ja toteutusmalli Jotta saavutettaisiin tarvittava investointien määrä, Global Gateway -strategialla pyritään saamaan liikkeelle enemmän ja parempia investointeja kansainväliseen infrastruktuuriin. Tämä edellyttää uutta ja innovatiivista lähestymistapaa rahoitukseen ja olemassa olevan välineistön päivittämistä. Strategiassa käytetään riskiä vähentäviä välineitä, kuten takuita ja rahoituslähteiden yhdistämistä, jotta voidaan hyödyntää sekä julkisen että yksityisen sektorin resursseja. Rahoitusvälineet yhdistetään operatiivisiin välineisiin, kuten tekniseen apuun, politiikkaa ja taloutta koskevaan vuoropuheluun, kauppa- ja investointisopimuksiin ja standardointiin, jotta voidaan luoda paremmat edellytykset laadukkaille investoinneille. 3.1 Investointien lisääminen Global Gateway – Rahoitus Global Gateway -strategialla pyritään saamaan aikaan jopa 300 miljardin euron investoinnit infrastruktuurin kehittämiseen vuosina 2021–2027. Määrä koostuu seuraavista: -jopa 135 miljardin euron arvosta EKKR+:n mahdollistamia investointeja, mihin sisältyy EIP:n kanssa tehty uusi aloite, jolla voitaisiin saada aikaan 25 miljardin euron lisäinvestoinnit -enintään 18 miljardin euron avustuksina annettava rahoitus muista EU:n ulkoisen avun ohjelmista -eurooppalaisten rahoitus- ja kehitysrahoituslaitosten järjestämä 145 miljardin euron rahoitus suunniteltuihin investointeihin. -EU pyrkii parantamaan koordinointia jäsenvaltioiden kanssa vahvistaakseen strategista rooliaan kansainvälisten kehityspankkien johtokunnissa ja tukeakseen siten Global Gateway -hankkeita.

EU odottaa kolmansien maiden infrastruktuuriin liittyvien talousarviomenojen kasvavan. Vuosina 2014–2020 EU sijoitti 14 prosenttia ulkoisen toiminnan varoistaan (9,62 miljardia euroa) yhteyshankkeisiin. Vuosien 2021–2027 rahoituskaudella määrä todennäköisesti kasvaa merkittävästi. Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa, josta rahoitetaan yhteistyötä kolmansien maiden kanssa, talousarvio on yhteensä 79 miljardia euroa, ja tavoitteena on käyttää 35 prosenttia sen varoista ilmastotoimiin. Lisäksi noin 10 prosenttia NDICI-rahoituksesta osoitetaan digitalisaatiota koskeviin toimiin. Tämän lisäksi käytetään innovatiivisia rahoitusvälineitä yksityisen pääoman houkuttelemiseksi. NDICI – Globaali Eurooppa -välineessä unionin takauskapasiteetti on enintään 53,4 miljardia euroa. EU voi myös vivuttaa yksityisiä investointeja liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III), Interreg-ohjelman, InvestEU-ohjelman ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman avulla. Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus (EKKR+) on tärkein rahoitusväline investointien mobilisoimiseksi Global Gatewayn puitteissa. Sen tarjoamia takuita käytetään riskien vähentämiseen ja yksityisten investointien hankkimiseen yhteistyössä Euroopan investointipankin ja muiden eurooppalaisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, kanssa. Rahoitusvälineidensä lisäksi EU selvittää mahdollisuutta perustaa eurooppalainen vientiluottojärjestely, jolla täydennettäisiin jäsenvaltioiden nykyisiä vientiluottojärjestelyjä ja lisättäisiin EU:n kokonaisrahoituskapasiteettia tällä alalla. Luottojärjestelyn avulla voitaisiin taata EU:n yrityksille tasapuolisemmat toimintaedellytykset kolmansien maiden markkinoilla, joilla niiden on yhä useammin kilpailtava sellaisten ulkomaisten kilpailijoiden kanssa, jotka saavat merkittävää valtion myöntämää tukea, ja helpotettaisiin siten EU:n yritysten osallistumista infrastruktuurihankkeisiin. Global Gateway -hankkeiden rahoittaminen EKKR+ -rahastosta EKKR+ on innovatiivinen väline, joka edistää takuukapasiteettinsa ja sekarahoituksen avulla investointeja useilla Global Gateway -aloitteen aloilla. Rahaston takuukapasiteetti on yhteensä 40 miljardia euroa. Takuut EKKR+ -takuita tarjotaan suotuisin ja erittäin kilpailukykyisin ehdoin. Takuiden ansiosta yksityiset sijoittajat kykenevät rahoittamaan hankkeita tavallista haastavammilla markkinoilla, sillä takuu kattaa epävakaiden toimintaympäristöjen riskit vääristämättä markkinoita. Koska EKKR+ -takuu kattaa osan riskeistä, unionin kehitysrahoituskumppanit voivat rahoittaa EKKR+ -takuuta vastaavan määrän omista varoistaan, mikä puolestaan houkuttelee lisää sijoittajia. Investointiohjelmia toteutetaan pääasiassa kahdella tavalla: ·EIP:n kumppanina EU tarjoaa takuun, joka kattaa 26,7 miljardin euron rahoituksen investointien tukemiseksi useilla aloilla, kuten puhtaan energian, vihreän infrastruktuurin ja terveydenhuollon aloilla, joilla EIP on jo saavuttanut hyviä tuloksia edellisen ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa. Riskitakuun ansiosta EIP voi tarjota kumppanimaille lainoja kestävien investointien tekemiseksi yhteenliitettävyyteen ja muihin ensisijaisiin aloihin. Unionin takuulla on suurin vaikutus Global Gateway -investointeihin niissä kumppanimaissa, joissa valtion ja muut julkisen sektorin riskit ovat edelleen merkittävä haitta. EKKR+:n kumppanuuteen perustuvalla lähestymistavalla varmistetaan vahva ohjaus Global Gateway -strategian painopisteiden mukaisesti ja edistetään synergioita ja täydentävyyttä kaikkien EU:n ulkoisen toiminnan alojen kanssa. ·Komissio ehdottaa yhdeksi EKKR+:n avoimen järjestelmän (13 miljardia euroa) temaattiseksi ikkunaksi Global Gateway ‑ikkunaa, jossa keskitytään yhdessä muiden teemaattisten ikkunoiden, kuten kestävän rahoituksen ikkunan, kanssa kestävään energiaan, puhtaaseen liikenteeseen, digitalisaatioon ja muihin tämänkaltaisiin aloihin. Digitaalisia yhteyksiä varten luodaan oma alaikkunansa, johon sovelletaan maakohtaista lähestymistapaa, jotta voidaan vahvistaa yhdenmukaisuutta EU:n digitaalitaloutta koskevien pakettien kanssa. Yhteistyö erilaisten eurooppalaisten rahoituslaitosten kanssa antaa mahdollisuuden hyödyntää kaikilta osin kyseisissä laitoksissa saatavilla olevaa vahvaa maantieteellistä ja alakohtaista asiantuntemusta, jotta voidaan välttää yksityisen sektorin kohtaamat investoinnin pullonkaulat sijaintivaltioissa. Rahoituslähteiden yhdistäminen ·Jos hankkeella on julkista lisäarvoa, jota ei voida muuttaa rahaksi ja johon ei voida soveltaa takuita, EU käyttää rahoituslähteitä yhdistäviä EKKR+ -rahaston välineitä. Näihin välineisiin sisältyy avustuksia ja lainoja, joilla EU:n kumppanimaissa voidaan tukea investointihankkeita, jotka eivät ole pankkirahoituskelpoisia, ja parantaa niiden ympäristö- ja ilmastokestävyyttä ja kehitysvaikutusta. EKKR+:n tukema rahoitus perustuu järjestelmällisiin mekanismeihin, joilla voidaan karsia pois poikkeuksellisen alhaiset tarjoukset, jotka vaarantavat hankkeiden toteuttamisen tai Global Gateway -strategian periaatteet, sekä ulkomaiset tuet, jotka heikentävät toimintaedellytysten tasapuolisuutta. Huomiota kiinnitetään myös sen varmistamiseen, että kauppa ja investoinnit eivät vääristy, kun EU rahoittaa hankkeita kolmansissa maissa. EU:n kehitysrahoituskumppaneiden olisi noudatettava samantapaisia hankintasääntöjä kuin EU:ssa sovelletaan. Jos EKKR+ on otettava käyttöön epäsuotuisan sääntely-ympäristön tai markkinahintoihin vaikuttamattomien ulkoisvaikutusten vuoksi (esim. hiilidioksidipäästöt), EU tekee yhteistyötä kumppanimaan kanssa näiden taustalla olevien puutteiden korjaamiseksi. Näin pyritään vähentämään kumppanimaan riippuvuutta ulkoisesta avusta tulevaisuudessa. 3.2 Investoinneille suotuisa toimintaympäristö Suotuisalla toimintaympäristöllä on keskeinen asema mobilisoitaessa infrastruktuuri-investointeja, jotka täyttävät myös tiukat tekniset vaatimukset sekä kilpailua, ympäristöä, sosiaalinäkökohtia ja hyvää hallintotapaa koskevat vaatimukset. EU käyttää eri välineitään parantaakseen edellytyksiä houkutella laadukkaita investointeja kumppanimaihin. Tähän pyritään eri tavoin: ·Parannetaan kotimaisten resurssien hyödyntämistä, julkista varainhoitoa ja velanhoitoa sekä velkakestävyyttä. ·Helpotetaan kumppanimaiden uudistuksia kansainvälisten normien mukaisten läpinäkyvien, syrjimättömien ja kestävien sääntelykehysten luomiseksi, ja kehitetään niiden valmiuksia varmistaa oikeudellisten velvoitteiden noudattaminen. ·Parannetaan kestävän rahoituksen virtausta edistämällä asiaa koskevia luokitusjärjestelmiä, standardeja ja tietojen julkistamista. Komissio kehittää parhaillaan kokonaisvaltaista strategiaa parantaakseen kestävän rahoituksen saatavuutta matalan ja keskitulotason maissa. ·Parannetaan kumppanimaiden valmiuksia laatia infrastruktuurisuunnitelmia ja valmistella uskottavia hankejatkumoita kansallisten kehitysstrategioiden ja -tarpeiden mukaisesti. ·Kannustetaan muita kahden- ja monenvälisiä rahoituksen tarjoajia noudattamaan infrastruktuurimenoja koskevia kansainvälisiä standardeja. ·Osallistutaan aktiivisesti asiaa koskevia kansainvälisiä standardeja laativien elinten työhön. Infrastruktuurimenojen laadun parantaminen – Toimet, joita EU aikoo tehdä -Edistetään monenvälisten välineiden käyttöä, joita ovat esimerkiksi IMF:n Public Investment Management Assessment (PIMA) ‑kehys, OECD:n Methodology for Assessing Procurement Systems (MAPS) ja IMF:n/Maailmanpankin PPP Fiscal Risk Assessment Model (PFRAM). Tällä parannetaan hankkeiden valmistelua ja varmistetaan paras vastine infrastruktuuriin investoidulle rahalle. -Annetaan valmiuksien kehittämiseen ja tekniseen tutkimukseen liittyvää teknistä apua kumppanimaissa NDICI – Globaali Eurooppa -ohjelmien ja EU:n jäsenvaltioille tarkoitetun teknisen tuen välineen avulla, mikä mahdollistaa tietämyksen jakamisen kansallisten hallintojen välillä TAIEXin kaltaisten ohjelmien puitteissa. -Edistetään laadukkaita infrastruktuuri-investointeja koskevien G20-ryhmän periaatteiden toteuttamista kansainvälisellä tasolla.