Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston direktiiviksi kuoriyhtiöiden verotustarkoituksiin tapahtuvan väärinkäytön estämistä koskevista säännöistä ja direktiivin 2011/16/EU muuttamisesta”

(COM(2021) 565 final – 2021/0434 (CNS))

(2022/C 290/08)

Esittelijä: Benjamin RIZZO Toinen esittelijä: Javier DOZ ORRIT

Lausuntopyyntö Euroopan unionin neuvosto, 10.2.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 115 artikla Vastaava jaosto talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen jaostossa 3.3.2022 Hyväksyminen täysistunnossa 23.3.2022 Täysistunnon nro 568 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 206/1/6

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa varauksetta komission ehdotusta, jolla puututaan kuoriyhtiöiden väärinkäyttöön verotustarkoituksissa, sekä sen tavoitteita. Tehokkaan ja oikeudenmukaisen verotuksen varmistaminen kaikkialla sisämarkkinoilla on ratkaisevan tärkeää todellisen elpymisen edistämiseksi covid-19-pandemian jälkeen.

1.2 ETSK arvostaa komission toteuttamaa laajaa, kaikille sidosryhmille avointa julkista kuulemista sekä kohdennetumpaa kansallisten asiantuntijoiden kuulemista heidän erityisasiantuntemuksensa perusteella. Sidosryhmät ovat voineet antaa niiden kautta merkityksellisen panoksen, ja ne olisi kutsuttava mukaan myös tuleviin keskusteluihin.

1.3 ETSK on tyytyväinen siihen, että on päätetty antaa direktiivi yhteisen oikeudellisen kehyksen luomiseksi jäsenvaltioihin, sillä sääntelyn kohteena olevaa aihetta ja asetettuja tavoitteita ei niiden luonteen vuoksi voida käsitellä tuloksekkaasti jäsenvaltioiden omissa oikeusjärjestelmissään toteuttamilla yksittäisillä aloitteilla.

1.4 ETSK pitää ehdotusta suhteellisuusperiaatteen mukaisena, koska siinä ei ylitetä tasoa, joka on tarpeen sisämarkkinoilla tarvittavan suojan varmistamiseksi, ja vaikutukset yrityksiin näyttäisivät olevan kohtuulliset.

1.5 ETSK katsoo, että komissiolla ja jäsenvaltioiden veroviranomaisilla olisi oltava riittävä asiantuntemus ja riittävät resurssit, jotta ne pystyvät hoitamaan tarvittavat tarkastukset asianmukaisesti ja jakamaan niistä saatavaa tietoa ehdotuksen mukaisesti.

1.6 ETSK toivoo, että kuoriyhtiöitä koskevien tutkimusten toteuttamisen ja valmiiksi saamisen jälkeen niiden tulokset julkistetaan ja direktiivin täytäntöönpanon tuloksista tiedotetaan.

1.7 ETSK katsoo, että asianmukaisia tarkastuksia pitäisi kohdistaa yritysten tulojen lisäksi myös niiden omaisuuteen, sillä veroja (esimerkiksi varallisuusveroa) voidaan periä, vaikka omaisuus ei tuottaisikaan tuloja.

1.8 ETSK korostaa tarvetta laatia yhteiset ja selkeät säännöt yrityksiltä vaadittavien ilmoitusten tarkasta sisällöstä. Direktiivin tavoitteita pidemmälle menevää liiallista raportointia ja siitä aiheutuvia säännösten noudattamiskustannuksia olisi vältettävä.

1.9 ETSK suosittaa, että erillisessä säädöksessä vahvistetaan kohdennetut säännöt nk. ammattimaisten mahdollistajien (professional enablers) toiminnan estämiseksi. Tämä vastaisi OECD:n tapaa lähestyä kyseistä aihetta. Komitea katsoo, että ammatillisten valvontaelinten yhteistyöstä ammattimaisten mahdollistajien tekemien väärinkäytösten ja niiden mahdollisesti harjoittaman rikollisen toiminnan torjumiseksi olisi paljon hyötyä.

1.10 ETSK toteaa jälleen, että tarvitaan kattava ja laaja EU:n luettelo verotusasioissa yhteistyöhaluttomista unionin ulkopuolisista lainkäyttöalueista mm. sen varmistamiseksi, että EU:n yritykset voivat saada selville, liittyvätkö niiden hallinnoimat varat ja omaisuus mahdollisesti unionin ulkopuolisiin kuoriyhtiöihin.

1.11 ETSK katsoo, että komission tulee antaa asianmukaiset ohjeet direktiivissä säädetystä substanssitestistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä esimerkiksi termien ”kotipaikka”, ”lähellä asuva johtaja” ja ”toimitilat” merkitykseen.

1.12 ETSK toteaa, että kuoriyhtiöitä voidaan perustaa ja käyttää myös pimeää työtä ja sosiaaliturvamaksujen välttelyä varten. Komitea ehdottaakin, että komissio harkitsisi mahdollisuutta käsitellä tällaisia kysymyksiä EU:n lainsäädännössä sen lisäksi, että annetaan nyt tarkasteltavana oleva direktiivi, jossa keskitytään ainoastaan verotukseen.

2. Taustaa – Euroopan komissio

2.1 Euroopan komission 18. toukokuuta 2021 antamassa tiedonannossa 2000-luvun yritysverotuksesta asetetaan sekä pitkän että lyhyen aikavälin tavoitteita covid-19-epidemiasta elpymisen tukemiseksi ja julkisten tulojen riittävyyden varmistamiseksi tulevaisuudessa.

2.2 Nyt esitetty komission direktiiviehdotus kuoriyhtiöistä on yksi tiedonannossa ilmoitetuista lyhyen aikavälin erityisaloitteista, joilla pyritään parantamaan nykyistä verotusjärjestelmää keskittyen erityisesti oikeudenmukaisen ja tehokkaan verotuksen varmistamiseen.

2.3 Oikeushenkilöitä, joilla ei ole vähimmäissubstanssia ja jotka eivät harjoita lainkaan taloudellista toimintaa, voidaan käyttää vääriin verotustarkoituksiin, kuten verovilppiin, veronkiertoon tai jopa rahanpesuun. Tilanteisiin, joissa verovelvolliset välttelevät vilpillisesti tai kiertävät verovelvollisuuksiaan sellaisten yritysten avulla, jotka eivät harjoita todellista taloudellista toimintaa, on siksi tarpeen puuttua. Kuoriyhtiöt saattavat luoda otolliset olosuhteet verorasitteen epäoikeudenmukaiselle jakautumiselle ja epäoikeudenmukaiselle verokilpailulle lainkäyttöalueiden välillä.

2.4 Komission ehdottamaa direktiiviä on tarkoitus soveltaa kaikkiin yrityksiin, joiden katsotaan pitävän verotuksellista kotipaikkaansa ja joille voidaan myöntää todistus verotuksellisesta kotipaikasta EU:n jäsenvaltiossa. Kun uudet säännöt on hyväksytty direktiivin muodossa, ne on saatettava osaksi eri jäsenvaltioiden kansallisia oikeusjärjestelmiä 30. kesäkuuta 2023 mennessä ja ne tulevat kaikilta osin voimaan 1. tammikuuta 2024.

2.5 Joillekin kuoriyhtiöille tyypillisen rikoksen eli rahanpesun torjumiseksi on esitetty runsaasti EU:n lainsäädäntöä, josta voisi olla hyötyä komission ehdotuksen taustoittamiseksi. Erityisesti on syytä mainita komission heinäkuussa 2021 ehdottama lainsäädäntöpaketti, joka koostuu kolmesta asetuksesta ja yhdestä direktiivistä ( 1 )

3. Euroopan komission ehdotukset

3.1 Direktiivillä puututaan järjestelyihin, joita käytetään veronkiertoon tai verovilppiin. Ehdotuksen kohteena oleviin järjestelyihin kuuluu sellaisten yritysten perustaminen EU:n alueelle, jotka harjoittavat todellista taloudellista toimintaa näennäisesti mutta eivät todellisuudessa. Tosiasiassa tämäntyyppisiä yrityksiä perustetaan mm. tiettyjen verotuksellisten etujen siirtämiseksi niiden tosiasiallisille omistajille ja edunsaajille tai konsernille, johon yritykset kuuluvat.

3.2 Ehdotetussa direktiivissä säädetään tällaisten järjestelyjen estämiseksi testistä, jonka on tarkoitus auttaa jäsenvaltioita tunnistamaan yritykset, jotka harjoittavat näennäisesti laillista toimintaa mutta joilla ei ole taloudellista vähimmäissubstanssia ja joita näin ollen käytetään mahdollisesti väärin perusteettomien veroetujen saamiseksi. Tätä testiä kutsutaan substanssitestiksi.

3.3 Testin ensimmäisessä vaiheessa erilaiset yritykset jaetaan niihin, joihin liittyy riski puutteellisesta substanssista ja väärinkäytöstä verotustarkoituksiin, ja niihin, joiden osalta tämä riski on vähäinen. Riskitapauksia ovat yritykset, joilla on samanaikaisesti useita sellaisia piirteitä, joita havaitaan tavallisesti vailla substanssia olevilla yrityksillä (”gateway”-perusteet). Vähäriskisiä tapauksia ovat puolestaan yritykset, joilla ei ole lainkaan tai joilla on vain joitakin tällaisia piirteitä, eli ne, jotka eivät täytä ”gateway”-perustetta.

3.4 Kyseisten perusteiden mukaisesti riskin aiheuttavia yrityksiä ovat sellaiset yritykset, joita ei ole nimenomaisesti vapautettu direktiivin mukaisesti ja jotka harjoittavat maantieteellisesti liikkuvaa rajatylittävää toimintaa ja sen lisäksi käyttävät hallinnoinnissaan muita yrityksiä, erityisesti kolmansia osapuolia olevia ammattimaisia palveluntarjoajia. ”Gateway”-perustetta täyttämättömät vähäriskiset tapaukset eivät ole merkityksellisiä tämän direktiivin kannalta.

3.5 Yritysten on ensin tehtävä itsearviointi, ja jos niiden katsotaan olevan riskitapauksia, niitä pyydetään raportoimaan substanssistaan veroilmoituksessaan. Substanssia koskevalla raportoinnilla tarkoitetaan, että yrityksen on toimitettava tietyt tiedot, jotka helpottavat sen harjoittaman toiminnan arvioimista.

3.6 Toisessa vaiheessa substanssitestin tulos määräytyy seuraavien kolmen osatekijän perusteella: i) onko yrityksellä yksinomaan sen käyttöön tarkoitetut toimitilat ii) onko yrityksellä EU:ssa vähintään yksi oma pankkitili, joka on aktiivinen iii) onko yrityksellä vähintään yksi johtaja, joka asuu lähellä yritystä ja on omistautunut sen toiminnalle, tai sen sijaan riittävä määrä työntekijöitä, jotka asuvat lähellä yritystä ja osallistuvat yrityksen keskeiseen ”tuloja tuottavaan toimintaan”.

3.7 Testin kolmannessa vaiheessa arvioidaan asianmukaisella tavalla tiedot, jotka yritys on raportoinut substanssistaan testin toisessa vaiheessa. Yrityksen, joka on ”gateway”-perusteen täyttämisen perusteella riskitapaus ja jonka raportoimien tietojen perusteella todetaan lisäksi, että siltä puuttuu ainakin yksi asiaankuuluvista substanssin osatekijöistä, olisi oletettava olevan uudessa direktiivissä tarkoitettu kuoriyhtiö eli yhtiö, jonka substanssi on puutteellinen ja jota oletettavasti käytetään väärin verotustarkoituksiin.

3.8 Jos yritys on riskitapaus mutta sen raportoimat tiedot osoittavat sillä olevan kaikki merkitykselliset substanssin osatekijät, olisi puolestaan oletettava, ettei se ole direktiivissä tarkoitettu kuoriyhtiö. Tämä olettama ei kuitenkaan sulje pois sitä mahdollisuutta, että veroviranomaiset pitävät tällaista yritystä kuoriyhtiönä direktiivin soveltamisalan ulkopuolisista syistä.

3.9 Neljännessä vaiheessa yrityksellä, jonka oletetaan olevan direktiivissä tarkoitettu kuoriyhtiö, jota käytetään väärin verotustarkoituksiin, on oikeus kiistää olettama (”kumoaminen”). Yrityksen on tätä varten todistettava substanssinsa esittämällä siitä konkreettista näyttöä. Kyseisillä yrityksillä on siis tosiasiallinen oikeus väittää, etteivät ne ole direktiivissä tarkoitettuja kuoriyhtiöitä.

3.10 Asianmukaisten veroseuraamusten olisi käynnistyttävä sen jälkeen, kun yrityksen katsotaan olevan direktiivissä tarkoitettu kuoriyhtiö eikä yritys kumoa tätä olettamaa. Seuraamuksilla olisi evättävä verotukselliset edut, jotka yrityksen avulla on saatu tai voitaisiin saada.

3.11 Kun otetaan huomioon, että verosopimusten mukaisten etujen saamiseksi yritysten on tavallisesti esitettävä todistus verotuksellisesta kotipaikastaan, kuoriyhtiöksi luokitellun yrityksen verotuksellisena kotipaikkana toimiva jäsenvaltio jättää joko myöntämättä todistuksen verotuksellisesta kotipaikasta tai myöntää varoituksen sisältävän todistuksen eli sisällyttää todistukseen yksiselitteisen lausuman, joka estää käyttämästä todistusta edellä mainittujen etujen saamiseksi.

3.12 Jos yritykselle myönnetyt verotukselliset edut evätään, olisi määriteltävä, miten yritykselle saapuvia ja siltä lähteviä tulovirtoja sekä yrityksen omistamaa omaisuutta olisi todellisuudessa verotettava. Verotusoikeuksien jakamisessa olisi otettava huomioon kaikki lainkäyttöalueet, joihin kuoriyhtiöön liittyvät liiketoimet voivat vaikuttaa.

3.13 Direktiivin säännökset vaikuttavat väistämättä ainoastaan jäsenvaltioihin, koska kolmannet maat eivät kuulu EU:n lainsäädännön soveltamisalaan. Kolmansien maiden kyseessä ollessa verotusoikeuksien jakamisessa olisi noudatettava asianmukaisella tavalla jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä kaksinkertaisen verotuksen välttämiseksi tehtyjä sopimuksia. Jos tällaisia sopimuksia ei ole tehty, asianosainen jäsenvaltio soveltaa kansallista lainsäädäntöään.

3.14 Kaikilla jäsenvaltioilla on milloin tahansa pääsy tutustumaan direktiivin mukaisesti raportoivia yrityksiä koskeviin tietoihin ilman, että niiden tarvitsee esittää erikseen tietopyyntöä. Kyseisiä tietoja vaihdetaan jäsenvaltioiden välillä ensimmäisestä vaiheesta alkaen, kun yritys luokitellaan direktiivissä tarkoitetun riskin aiheuttavaksi yritykseksi. Tätä varten perustetaan rekisteri tai tietokanta.

3.15 Lainsäädäntöehdotuksessa jätetään jäsenvaltioiden tehtäväksi vahvistaa seuraamukset direktiivissä säädettyjen ja osaksi eri jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä saatettujen raportointivelvollisuuksien rikkomisesta. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja vakuuttavasti varoittavia.

3.16 Jäsenvaltioiden välisessä koordinoinnissa oletetaan saavutettavan vähimmäistaso käyttämällä vahvistetun vähimmäismäärän mukaisia sakkorangaistuksia rahoitusalalla voimassa olevien säännösten mukaisesti. Seuraamuksiin olisi kuuluttava hallinnollinen taloudellinen seuraamus, jonka suuruus on vähintään viisi prosenttia yrityksen liikevaihdosta.

4. ETSK:n yleishuomiot

4.1 ETSK kannattaa varauksetta komission ehdotusta sekä sen yleisiä tavoitteita. Tehokkaan ja oikeudenmukaisen verotuksen varmistaminen kaikkialla sisämarkkinoilla on ratkaisevan tärkeää todellisen elpymisen edistämiseksi covid-19-pandemian jälkeen. Jäsenvaltioiden riittävät verotulot ovat todellakin keskeisiä sellaisten julkisten investointien mahdollistamiseksi, joilla pyritään viherryttämään ja digitalisoimaan sisämarkkinoita. ETSK on hieman huolissaan siitä, että substanssivaatimuksissa ei oteta huomioon digitaalista puolta ja korostetaan vain aineellisen omaisuuden merkitystä. Tästä voi koitua ongelmia tulevaisuudessa.

4.2 Komission ehdotus on näin ollen täysin linjassa 2000-luvun yritysverotusta koskevan tiedonannon kanssa, ja se johtaa konkreettisiin ja johdonmukaisiin verovilpin- ja veronkierrontorjuntatoimiin. Sen avulla varmistetaan, että verotusympäristö on oikeudenmukainen kaikkialla Euroopassa.

4.3 ETSK toteaa, että komission ehdotus on johdonmukainen EU:n toimielinten aiempien lainsäädäntöaloitteiden, kuten veron kiertämisen estämistä koskevan direktiivin (ATAD) ja veroviranomaisten välistä hallinnollista yhteistyötä koskevan direktiivin kanssa. Ei-toivottujen seurausten välttämiseksi on ensiarvoisen tärkeää pyrkiä erilaisten verosääntöjen johdonmukaisuuteen, sillä ne tulevat todennäköisesti olemaan jatkuvasti vuorovaikutuksessa keskenään.

4.4 Komission ehdotus täydentää monikansallisten konsernien maailmanlaajuisen vähimmäisverotason varmistamisesta unionissa (ns. pilari 2) hiljattain annettua ehdotusta. Näiden kahden direktiivin soveltamisalat ovat tosin erilaiset, sillä pilaria 2 sovelletaan yrityksiin, joiden liikevaihto on vähintään 750 miljoonaa euroa, kun taas kuoriyhtiöitä koskevassa direktiivissä tällaisia rajoituksia ei ole.

4.5 ETSK arvostaa sitä, että komissio järjesti ennen ehdotuksen julkaisemista julkisen kuulemisen. Kuuleminen sisälsi 32 kysymystä, joiden tarkoituksena oli muun muassa määrittää ongelma ja sen taustatekijät sekä määritellä EU:n toimien asianmukainen muoto. Sidosryhmille tarjottiin siten merkittävä tilaisuus osallistua ja tuoda esille huomioitaan ja huolenaiheitaan ennen uusien sääntöjen laatimista. ETSK pitää valitettavana, että vain harvat sidosryhmät (50) hyödynsivät tämän mahdollisuuden.

4.6 ETSK suhtautuu myönteisesti myös siihen, että lisäksi järjestettiin kansallisten asiantuntijoiden kohdennettu julkinen kuuleminen heidän erityisasiantuntemuksensa perusteella. Yhdistämällä sidosryhmien laaja kuuleminen ja alan erityisasiantuntijoille suunnattu yksityiskohtaisempi kuuleminen on pystytty varmistamaan asianmukainen tasapaino lainsäädäntöprosessin osallistavuuden ja korkean teknisen tason välillä.

4.7 Direktiivillä säänneltävä aihe ja asetetut tavoitteet – torjua rajatylittävää veronkiertoa ja verovilppiä – edellyttävät ominaisluonteensa vuoksi nimenomaan yhteistä kehystä, jonka jäsenvaltiot panevat täytäntöön.

4.8 Asianmukaista ja tehokasta yhteistä kehystä ei pystyttäisi saamaan aikaan jäsenvaltioiden omissa oikeusjärjestelmissään toteuttamilla yksittäisillä toimenpiteillä. Jos näin toimittaisiin, nykyinen hajanaisuus vain kertautuisi ja mahdollisesti jopa syvenisi jäsenvaltiotasolla toteutettavien erilaisten koordinoimattomien toimien myötä.

4.9 Jäsenvaltioihin perustetut kuoriyhtiöt on saatava noudattamaan direktiiviä, ja jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyö on tärkeämpää kuin koskaan, jotta koko EU:n rahoituskapasiteetti ei rapautuisi. Komissiolla olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit, jotta se pystyy hoitamaan tarkastukset asianmukaisesti ja jakamaan saatua tietoa.

4.10 ETSK pitää lisäksi ehdotusta suhteellisuusperiaatteen mukaisena, koska siinä ei ylitetä vähimmäistasoa, joka on tarpeen sisämarkkinoilla tarvittavan suojan varmistamiseksi, ja vaikutukset yrityksiin näyttäisivät olevan kohtuulliset. Direktiivin tavoitteena on nimittäin varmistaa jäsenvaltioiden verojärjestelmiä koskeva vähimmäissuoja sekä direktiivin tavoitteiden saavuttamisen kannalta olennainen koordinointi EU:n tasolla.

4.11 Vaikutukset yrityksiin näyttävät toisaalta nekin oikeasuhteisilta, sillä mm. seuraavassa mainitut eri tavoitteet ja arvot on sovitettu tasapainoisesti yhteen: i) kuoriyhtiöiden väärinkäytön tehokas vähentäminen ii) verohyödyt julkiselle taloudelle iii) yrityksille ja veroviranomaisille sääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset iv) välilliset vaikutukset sisämarkkinoihin ja yritysten väliseen kilpailuun.

4.12 ETSK yhtyy komission näkemykseen, jonka mukaan veroviranomaisten välinen tehokas ja avoin tietojenvaihto on olennaisen tärkeää kuoriyhtiöiden epäasiallisen käytön torjumiseksi ja ylipäätään oikeudenmukaisen ja paremmin toimivan verotusympäristön luomiseksi. Tätä seikkaa on seurattava hyvin huolellisesti, jotta voidaan taata jäsenvaltioiden välinen yhteistyö silloin, kun kuoriyhtiö harjoittaa liiketoimintaa, jossa hyödynnetään kahden jäsenvaltion järjestelmiä. Kuoriyhtiöitä koskevien tutkimusten valmiiksi saamisen jälkeen niiden tulokset pitäisi julkistaa. EU:n ja jäsenvaltioiden viranomaisten olisi tiedotettava direktiivin täytäntöönpanon tuloksista.

4.13 Kuoriyhtiöitä, jotka kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan, voidaan käyttää sekä verovilppiin että veronkiertoon ja tietyissä tapauksissa jopa rahanpesun kaltaisiin rikoksiin, joissa kuoriyhtiöt ovat usein osallisina. Sen vuoksi on ensiarvoisen tärkeää koordinoida lainsäädäntöä sekä näiden rikosten torjunnasta vastaavien eri valvontaviranomaisten toimintaa niin jäsenvaltioiden kuin Euroopan unionin tasolla. Veroviranomaiset saavat kuoriyhtiöiden verotustarkoituksiin tapahtuvan väärinkäytön estämistä koskevan aloitteen (”Unshell”) johdosta käyttöönsä lisätietoja, joiden ansiosta ne voivat ristiintarkastaa uusia tietoja rahanpesun torjunnasta vastaavien viranomaisten toimittamien tietojen kanssa. Kansallisten ja EU-viranomaisten on pidettävä huoli siitä, ettei direktiivin soveltamisesta aiheudu ongelmia minkäänlaisille lain mukaisesti toimiville yrityksille.

4.14 Tiedot kuoriyhtiöiden tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista, omaisuudesta sekä siitä, kenen lukuun ne todellisuudessa hoitavat liiketoimia, ovat oleellisia niiden toiminnan todellisen luonteen paljastamiseksi ja sen kartoittamiseksi, missä määrin ne ovat harjoittaneet verovilppiä tai rahanpesua. Tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien piilottaminen ketjuttamalla nk. ammattimaisten mahdollistajien hoitamia kuoriyhtiöitä kytkeytyy kiinteästi niiden rikolliseen käyttöön. Välineet tosiasiallisten omistajien ja edunsaajien selville saamiseksi sisältyvät rahanpesun vastaiseen lainsäädäntöön, mutta käsiteltävänä olevassa direktiiviehdotuksessa ei viitata tähän seikkaan. ETSK katsoo, että tämä ja muut aukot kyseisten kahden säädöksen yhteenliittämisessä olisi korjattava joko selostamalla tarkasteltavana olevassa direktiivissä, miten tämä voidaan tehdä, tai ryhtymällä pikaisesti toimiin sellaisen eurooppalaisen puitelainsäädännön antamiseksi, jolla asia hoidetaan kuntoon.

4.15 Ehdotetun direktiivin soveltamisalan ulkopuolella kuoriyhtiöitä voidaan perustaa ja käyttää myös pimeää työtä ja sosiaaliturvamaksujen välttelyä varten. ETSK ehdottaa, että komissio tarkastelisi mahdollisuutta käsitellä tätä kysymystä EU:n lainsäädännössä.

5. Erityistä

5.1 ETSK pitää komission ehdotuksessa esitettyä, kumulatiivisista indikaattoreista koostuvaa ”gateway”-perustetta kohtuullisena ja asianmukaisena. Komitea toteaa tähän liittyen, että henkilökohtaiseen käyttöön tarkoitettua omaisuutta, kuten kiinteistöjä, huviveneitä, suihkukoneita ja taideteoksia, tai pelkästään pääomaa hallussaan pitävillä yhteisöillä ei välttämättä ole tuloja pitkään aikaan, mutta ne voivat silti tuottaa määräysvaltaa käyttäville tahoille merkittävää verohyötyä.

5.2 ETSK katsookin, että tarkastuksia pitäisi kohdistaa yritysten tulojen lisäksi myös niiden omaisuuteen, sillä veroja (esimerkiksi mahdollista varallisuusveroa) voidaan periä, vaikka omaisuus ei tuottaisikaan tuloja. Komitea katsoo, että komissiolla olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit, jotta se pystyy hoitamaan kyseiset tarkastukset asianmukaisesti ja jakamaan saatua tietoa.

5.3 ETSK katsoo, että komission tulee antaa asianmukaiset ohjeet direktiivissä säädetystä substanssitestistä. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä esimerkiksi termien ”kotipaikka”, ”lähellä asuva johtaja” ja ”toimitilat” merkitykseen. Näin voitaisiin yhtenäistää jäsenvaltioiden toimintatapoja ja vähentää tulkintaeroja, jotka saattavat haitata sisämarkkinoita, tai parantaa näiden kysymysten käsittelyä. ETSK kehottaa komissiota ottamaan tässä yhteydessä asianmukaisesti huomioon etenkin uudet digitaaliset liiketoimintamallit.

5.4 ETSK katsoo, että yritysten osallistumista rajatylittävään toimintaan olisi arvioitava huolellisesti ottaen huomioon toisaalta niiden toteuttamien liiketoimien todellinen luonne ja toisaalta niiden omaisuus ja varat. Yritykset, jotka toimivat riittävän avoimesti ja joihin ei liity todellista taloudellisen substanssin puuttumisen ja verovilppi- tai veronkiertotarkoitukseen käyttämisen riskiä, olisi jätettävä direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle.

5.5 ”Unshell”-direktiivi perustuu voimassa oleviin eurooppalaisiin ja kansainvälisiin normeihin. ETSK kehottaa komissiota varmistamaan säännösten yhteensopivuuden jo voimassa olevien asiaan liittyvien kansainvälisten ja yhteisten eurooppalaisten normien kanssa. Tämä koskee erityisesti etuuksiin oikeuttaviin verojärjestelmiin liittyvää ”merkittävän taloudellisen toiminnan” käsitettä, josta on keskusteltu laajasti haitallisia verokäytäntöjä käsittelevän foorumin puitteissa. Lisäksi on tärkeää laatia yhteiset ja selkeät säännöt yrityksiltä vaadittavien ilmoitusten tarkasta sisällöstä. Direktiivin tavoitteita pidemmälle menevää liiallista raportointia ja siitä aiheutuvia säännösten noudattamiskustannuksia olisi vältettävä.

5.6 ETSK kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota nk. ammattimaisten mahdollistajien rooliin (asiaa ei käsitellä direktiiviehdotuksessa). Komitea suosittaa, että ammattimaisten mahdollistajien toimintaa koskevat säännöt vahvistetaan erillisessä säädöksessä noudattaen OECD:n vahvistamia kriteerejä. Tällaisilla toimijoilla on usein suuri merkitys myös kuoriyhtiöihin liittyvissä yhteyksissä ( 2 )

5.7 OECD kuvailee tiettyjen ammattiryhmien toimijoita, joista osa hoitaa kuoriyhtiöketjuja tai tekee yhteistyötä niiden kanssa, ja pitää välttämättömänä keskittyä nimenomaan ammattimaisiin mahdollistajiin, jotta voidaan torjua laittomiin tarkoituksiin, kuten verovilppiä varten, perustettujen yritysten rikollista toimintaa. Lakia noudattavat ammattitoimijat olisi todellakin erotettava asianmukaisesti pienestä joukosta lakiammattilaisia, jotka hyödyntävät verolainsäädännön ja yrityskirjanpidon asiantuntemustaan edistääkseen aktiivisesti verovilppiin, veronkiertoon ja rahanpesuun liittyviä käytäntöjä.

5.8 ETSK korostaa siksi, että toimet on kohdistettava ammattimaisiin mahdollistajiin, jotka tarjoavat aktiivisesti mahdollisuuksia käyttää vero- ja talousrikoksiin kannustavia laittomia käytäntöjä. Näin voitaisiin viedä pohjaa verotukseen liittyviä väärinkäytöksiä ratkaisevasti edesauttavalta tekijältä. Vähentämällä mahdollisuuksia kehitellä epäoikeudenmukaisia verokäytäntöjä otettaisiin itse asiassa perustavanlaatuinen askel kohti komission ehdotuksessa asetettuja tavoitteita.

5.9 ETSK katsoo, että ammatillisten sääntely- tai valvontaelinten yhteistyöstä ammattimaisten mahdollistajien tekemien väärinkäytösten ja niiden mahdollisesti harjoittaman rikollisen toiminnan torjumiseksi olisi paljon hyötyä. Tämä olisi mielenkiintoinen kehityslinja kohti vero- ja talousrikosten, rahanpesun ja korruption vastaista yhteiskunnallista ja poliittista eurooppalaista sopimusta, jota komitea on peräänkuuluttanut useissa lausunnoissaan.

5.10 ETSK katsoo myös, että komission direktiiviehdotus tulee sovittaa yhteen nykyisten siirtohinnoittelusääntöjen kanssa, sillä kuoriyhtiöiden käyttö verovilppiin saattaa kytkeytyä tällaiseen käytäntöön EU:n laajuisesti, minkä vuoksi sitä olisi tarkasteltava nimenomaisesti tässä yhteydessä. Komitean mielestä olisi jälleen harkittava myös mahdollisuutta antaa siirtohinnoitteludirektiivi.

5.11 ETSK katsoo, että luettelon yrityksistä, joilta ei edellytetä raportointia (6 artiklan 2 kohta), on oltava perusteltu ja sitä on arvioitava asianmukaisesti sen varmistamiseksi, etteivät kyseiset yritykset saa epäasianmukaista veroetua ja ettei niiden avulla kierretä lakia.

5.12 ETSK katsoo myös, että lisätoimia tarvitaan sellaisten tilanteiden varalta, joissa unionin ulkopuolinen yritys tai yhteisö harjoittaa liiketoimintaa EU:ssa listautuneen yrityksen tai yhteisön kanssa. On saatava selko siitä, mitä keinoja EU:ssa listautuneilla yrityksillä tai yhteisöillä olisi käytettävissä sen varmistamiseksi, että hallinnoitavat varat tai omaisuus eivät tule kuoriyhtiöksi luokitellulta unionin ulkopuoliselta yritykseltä.

5.13 ETSK tähdentää, että yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon on oltava mahdollisimman tehokas ja kattava, jotta voidaan toteuttaa tuloksekkaita toimia sellaisia yrityksiä vastaan, jotka harjoittavat liiketoimintaa verotusasioissa yhteistyöhaluttomille lainkäyttöalueille sijoittautuneiden yritysten kanssa.

Bryssel 23. maaliskuuta 2022. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Christa SCHWENG

(1) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Rahanpesun vastainen säädöspaketti” (EUVL C 152, 6.4.2022, s. 89).

(2) Ending the Shell Game: Cracking down on the Professionals who enable Tax and White Collar Crimes, OECD, Pariisi, 2021.