[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 23.1.2007

SEK(2007) 72 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Yleistä taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Kun sopimusta vuonna 2005 uudistettiin, todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen finanssipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelma, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistettu ohjelma vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetun) vakausohjelman, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetun) lähentymisohjelman). Slovakia toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Taustaa tarkistetun ohjelman arvioimiseksi

Komissio on tutkinut Slovakian uusimman tarkistetun vakausohjelman, joka toimitettiin sille 1 päivänä joulukuuta 2006, ja on antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi (ks. jäljempänä keskeiset kohdat, joita on arvioitu).

Jotta voitaisiin saada kuva siitä, millaisessa kehyksessä tarkistetussa lähentymisohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa arvioidaan, jäljempänä esitetään tiivistelmä seuraavista seikoista:

1. talouden ja finanssipolitiikan kehitys kymmenen viime vuoden aikana

2. maan tilanne vakaus- ja kasvusopimuksen korjaavaa menettelyä koskevien säännösten perusteella (liiallisia alijäämiä koskeva menettely)

3. viimeisin arvio maan tilanteesta vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta ehkäisevien säännösten perusteella (tiivistelmä edellistä tarkistettua lähentymisohjelmaa koskevasta neuvoston lausunnosta) ja

4. komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta.

Talouden ja finanssipolitiikan viimeaikainen kehitys

Kasvu on ollut Slovakiassa voimakasta miltei kymmenen viime vuoden ajan. Siitä huolimatta työmarkkinatilanne ei ole parantunut eivätkä alueelliset erot kaventuneet. Vaikka työmarkkinoiden toimivuus alkoi vuonna 2005 viimein parantua, 54,2 prosentin työllisyysaste oli edelleen paljon Lissabonin 70 prosentin tavoitetta alhaisempi. Työttömyysaste oli EU:n toiseksi suurin (16,3 % vuonna 2005), ja työttömyydestä kärsivät erityisesti nuoret. Alueelliset erot eivät ole alkaneet vieläkään kaventua. Energianhinnat vaikuttavat edelleen suhteellisen voimakkaasti Slovakian YKHI-inflaatioon ja voivat tästä syystä vaarantaa maan inflaation lähentymiskehityksen suhteessa euroalueeseen varsinkin, kun öljynhintojen näkymät ovat epävarmat. Vuodesta 2005 toteutetun eläkeuudistuksen ansiosta ikääntymisen julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyydelle aiheuttamat paineet ovat lieventyneet.

Slovakian liiallista alijäämää koskeva menettely

Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Slovakialla on 104 artiklan 6 kohdan mukainen liiallinen alijäämä. Samaan aikaan neuvosto antoi 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2007 mennessä. Neuvosto suositti erityisesti, että Slovakian viranomaiset toteuttavat 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä toimenpiteet, joiden avulla vuoden 2005 alijäämätavoite on tarkoitus saavuttaa, toteuttavat määrätietoisesti toukokuun 2004 ohjelmassa suunnitellut toimenpiteet ja nopeuttavat julkisen talouden sopeuttamista, jos toteutetut rakenneuudistukset johtavat ohjelmassa odotettua suurempaan kasvuun, erityisesti kohdentamalla talousarvioon otettuja suuremmat tulot alijäämän vähentämiseen nopeammin.

Komission 22 päivänä joulukuuta 2004 antamassa tiedonannossa todettiin, että silloin käytettävissä olleiden tietojen ja vuoden 2005 talousarviossa lueteltujen toimenpiteiden perustella vaikutti siltä, että Slovakian hallitus oli toteuttanut 5 päivään marraskuuta mennessä toimenpiteitä, joiden avulla vuoden 2005 alijäämätavoite oli tarkoitus saavuttaa, 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti korjatakseen liiallisen alijäämän viimeistään vuonna 2007.

Neuvoston edellisestä ohjelmasta esittämä lausunto

Neuvosto antoi 24 päivänä tammikuuta 2006 lausunnon edellisestä tarkistetusta lähentymisohjelmasta, joka kattoi vuodet 2005–2008. Neuvoston mukaan ”ohjelma noudattaa 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti annetuissa neuvoston suosituksissa liiallisen alijäämän poistamiseksi asetettua vakautusuraa”. Neuvoston mukaan Slovakian olisi ”i) vahvan kasvun ja kasvuennusteiden toteutumiseksi vahvistettava rakenteellisia julkisen talouden sopeuttamistoimia, jotta keskipitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen nopeutuisi ja ii) vahvistettava valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta”.

Komission arvio lokakuun 2006 kansallisesta uudistusohjelmasta

Slovakia on esittänyt kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman, jonka täytäntöönpanosta toimitettiin kertomus 13 päivänä lokakuuta 2006. Slovakian kansallisessa uudistusohjelmassa pidetään keskeisinä haasteina/painopisteinä seuraavia: tietoyhteiskunnan rakentaminen, T&K:n ja innovoinnin lisääminen, liiketoimintaympäristön parantaminen sekä koulutuksen kehittäminen ja työllisyyden parantaminen.

Komission tätä ohjelmaa koskevasta arviosta (joka hyväksyttiin osana joulukuussa 2006 esitettyä vuotuista seurantakertomusta [2] ) kävi ilmi, että Slovakia edistyy kansallisen uudistusohjelmansa toteuttamisessa. Erityisesti mikrotalouden ja työllisyyden alalla on kuitenkin tärkeitä haasteita, jotka edellyttävät lisätoimenpiteitä.

Ottaen huomioon havaitut vahvuudet ja heikkoudet suositettiin, että Slovakia toteuttaisi erityisesti T&K:hon ja innovointiin, elinikäiseen oppimiseen ja koulutusuudistukseen sekä heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä koskeviin aktiivisiin työmarkkinapolitiikkoihin kohdennettuja toimia.

Keskeiset kohdat, joita on arvioitu Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdan (vakausohjelmat) ja 9 artiklan 1 kohdan (lähentymisohjelmat) nojalla on arvioitu seuraavat seikat: ovatko ohjelman taustalla olevat taloutta koskevat oletukset realistisia; mikä on jäsenvaltioiden esittämä keskipitkän aikavälin tavoite ja onko sopeutusura sopiva; ovatko sopeutusuran suhteen toteutettavat ja/tai ehdotetut toimenpiteet riittäviä keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi suhdannekierron aikana; arvioitaessa keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa: toteutetaanko sopeutustoimia enemmän taloudellisesti hyvinä aikoina (taloudellisesti huonoina aikoina sopeutustoimia voidaan toteuttaa vähemmän) ja – euroalueen ja ERM II -jäsenvaltioiden osalta – pyrkiikö jäsenvaltio vuosittain parantamaan suhdannetasoitettua rahoitusasemaansa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (viitearvo keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi); määriteltäessä keskipitkän aikavälin tavoitteeseen johtavaa sopeutusuraa (jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä saavuttaneet tavoitettaan) tai sallittaessa väliaikainen poikkeama keskipitkän aikavälin tavoitteesta (jäsenvaltiot, jotka ovat saavuttaneet tavoitteensa): sellaisten huomattavien rakenneuudistusten toteuttaminen, jotka tuovat suoria pitkäaikaisia kustannussäästöjä (myös potentiaalista kasvua lisäämällä) ja joilla on sen vuoksi todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen (edellyttäen, että säilytetään riittävä varmuusmarginaali, jolla varmistetaan, ettei 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity, ja edellyttäen, että julkisen talouden rahoitusaseman odotetaan palaavan takaisin keskipitkän aikavälin tavoitteeseen ohjelmakaudella); erityistä huomiota on kiinnitettävä eläkeuudistuksiin, joilla otetaan käyttöön monipilarinen järjestelmä, johon sisältyy pakollinen täysin rahastoiva pilari; vastaako jäsenvaltion talouspolitiikka talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Ohjelmassa esitettyjen makrotaloudellisten oletusten realistisuutta arvioidaan komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen perusteella ja soveltaen yhteisesti sovittuja menetelmiä, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa. Arvioitaessa, vastaako ohjelma talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, käytetään perustana vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyviä julkista taloutta koskevia talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja. Arviointi kattaa myös seuraavat: kuinka velkasuhde on kehittynyt ja miltä julkisen talouden kestävyys näyttää pitkällä aikavälillä. Näihin olisi vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanon tehostamisesta 20 päivänä maaliskuuta 2005 annetun neuvoston selvityksen mukaan kiinnitettävä riittävästi huomiota julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnassa. Komission 12 päivänä lokakuuta 2006 antamassa tiedonannossa määritellään, kuinka pitkän aikavälin kestävyyttä olisi arvioitava[3]; kuinka hyvin ohjelma on sopusoinnussa jäsenvaltion esittämän, kasvua ja työllisyyttä tukevan uudistetun Lissabonin strategian mukaisen kansallisen uudistusohjelman kanssa. Eurooppa-neuvostolle 7 päivänä kesäkuuta 2005 esittämiensä vuosien 2005–2008 julkista taloutta koskevien laajojen suuntaviivojen saatteessa Ecofin-neuvosto totesi, että kansallisten uudistusohjelmien olisi vastattava vakaus- ja lähentymisohjelmia; onko noudatettu käytännesääntöjä[4], joissa muun muassa määrätään vakaus- ja lähentymisohjelmien yhteisestä rakenteesta ja tietotaulukoista. |

- Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen NEUVOSTON LAUSUNTO Slovakian tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2006–2009

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[5] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

5. Neuvosto tutki [27 päivänä helmikuuta 2007] Slovakian tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2006–2009.

6. Ohjelman perustana olevassa makrotaloudellisessa skenaariossa ennustetaan BKT:n kasvavan 6,6 prosentista vuonna 2006 7,1 prosenttiin vuonna 2007 ja sen jälkeen laskevan 5,5 prosenttiin vuonna 2008 ja 5,1 prosenttiin vuonna 2009. Saatavilla olevien tietojen perusteella arvioituna tämä skenaario näyttää perustuvan varovaisiin kasvuennusteisiin vuonna 2006 ja realistisiin kasvuennusteisiin ohjelmakauden loppuaikana. Myös ohjelmassa esitetyt inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

7. Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämäksi arvioidaan 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006, kun edellisen tarkistetun lähentymisohjelman tavoite oli 4,2 prosenttia. Parempi toteutuma johtuu paljon suuremmasta BKT:n ja työllisyyden kasvusta sekä odotettua alhaisemmista korko- ja eläkeuudistusmenoista. Osa yllättävästä kasvusta seuranneista lisätuloista kuitenkin käytettiin muulla tavoin kuin kohdentamalla ne alijäämän vähentämiseen nopeammin.

8. Edellisen tarkistuksen tapaan uuden ohjelman julkisen talouden keskipitkän aikavälin strategian päätavoitteena on toteuttaa julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys vuonna 2010 erityisesti saavuttamalla julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa (eli suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa ilman kertaluonteisia ja muita väliaikaisia toimenpiteitä) koskeva keskipitkän aikavälin tavoite, joka on -0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelman mukaan julkisen talouden alijäämän olisi supistuttava vähitellen 3,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 1,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009 ja perusalijäämän 1,9 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 0,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu sekä juoksevien menojen että pääomamenojen hillitsemiseen (menojen supistaminen noin 3 ¼ prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen), mitä tulosuhteen supistuminen (1 ½ prosenttiyksiköllä) ei täysin kompensoi. Uudessa ohjelmassa vahvistetaan samanlainen talouden sopeuttaminen kuin edellisessä tarkistuksessa, vaikkakin suotuisammassa makrotalouden skenaariossa.

9. Yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisesti lasketun rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan noin -3 ½ prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2006 noin -2 ½ prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. Edellisen tarkistuksen tapaan ohjelmassa esitetään julkisen talouden rahoitusaseman keskipitkän aikavälin tavoitteeksi rakenteellinen alijäämä, joka on hieman alle 1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ohjelmassa ei pyritä saavuttamaan tätä tavoitetta ohjelmakaudella vaan vuoteen 2010 mennessä. Koska keskipitkän aikavälin tavoite on vaadittua vähimmäistasoa (arviolta noin 2 prosentin alijäämä suhteessa BKT:hen) tiukempi, sillä voitaneen turvata riittävä varmuusmarginaali liiallisen alijäämän välttämiseksi. Keskipitkän aikavälin tavoite on vakaus- ja kasvusopimuksessa ja käytännesäännöissä euroalueelle ja ERM II -jäsenvaltioille määritellyn vaihteluvälin sisällä ja heijastaa riittävästi velkasuhdetta ja keskimääräistä potentiaalista tuotannon kasvua pitkällä aikavälillä.

10. Ohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin kohdistuvat riskit näyttävät olevan pitkälti tasapainossa. Makrotalouden skenaarion riskit ovat pääpiirteissään neutraalit ja veroennusteet näyttävät perustuvan kokonaisuudessaan varovaisiin arvioihin. Suunniteltu julkisen talouden vakauttaminen perustuu pitkälti menojen hillitsemiseen, mutta ohjelmaan ei sisälly riittävästi tietoja tätä tukevista toimenpiteistä (vuoden 2007 jälkeen) eikä siinä vahvisteta sitovaa keskipitkän aikavälin menokehystä. Toisaalta Slovakia on saavuttanut viime vuosina hyviä tuloksia, vaikka odotettua suurempi kasvu ja EU:n varojen odotettua pienempi käyttö helpottivat julkisen talouden tavoitteiden saavuttamista.

11. Tämän riskinarvioinnin perusteella näyttää siltä, että ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys on pääosin asianmukainen liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2007 mennessä, kuten neuvosto on suositellut. Korjaamisen aikaista rakenteellista sopeutusuraa olisi kuitenkin vahvistettava kasvunäkymien ylöspäin tarkistamisen ja hyvän suhdannetilanteen vuoksi. Tulevina vuosina ohjelman mukainen finanssipolitiikan viritys ei näytä tarjoavan riittävää varmuusmarginaalia sen varmistamiseksi, ettei julkisen talouden alijäämän 3 prosentin viitearvo suhteessa BKT:hen ylity talouden normaaleissa suhdannevaihteluissa. Lisäksi se ei riitä varmistamaan keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista vuonna 2010 ohjelmassa suunnitellulla tavalla. Liiallisen alijäämän korjaamisen jälkeisinä vuosina vauhtia, jolla julkista taloutta sopeutetaan ohjelmassa esitetyn keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamiseksi, olisi tiukennettava vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisesti. Vakaus- ja kasvusopimuksessa määrätään, että euroalueella ja ERM II -jäsenvaltioissa rakenteellista rahoitusasemaa olisi parannettava vuosittain vähimmäismäärällä, jonka ohjeena on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja että julkista taloutta olisi sopeutettava enemmän suhdannetilanteen ollessa hyvä. Erityisesti rakenteellisen rahoitusaseman odotetaan paranevan vain noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2007–2009, kun suhdannetilanteen odotetaan olevan hyvä.

12. Julkisen talouden bruttovelan arvioidaan olleen 33,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eli merkittävästi alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Ohjelmassa ennustetaan, että velkasuhde pienenee 3,4 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella.

13. Slovakian väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvat pitkän aikavälin vaikutukset ovat pienemmät kuin EU:ssa keskimäärin, sillä äskettäinen eläkeuudistus näyttää kasvattaneen eläkemenoja Slovakiassa vähemmän kuin monissa muissa maissa. Julkisen talouden alkuasetelma on riski julkisen talouden kestävyydelle myös ilman väestön ikääntymisestä talousarvioon aiheutuvia pitkän aikavälin vaikutuksia. Julkisen talouden vakauttaminen vähentäisi tästä syystä julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä. Kaiken kaikkiaan Slovakian julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän keskisuuria riskejä.

14. Lähentymisohjelma ei sisällä laadullista arviota siitä, miten kansallisen uudistusohjelman täytäntöönpanosta lokakuussa 2006 esitetty kertomus kaiken kaikkiaan vaikuttaa keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan. Ohjelmassa esitetään kuitenkin joitakin tietoja siitä, millaisia suoria julkisen talouden kustannuksia tai säästöjä aiheutuisi kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitelluista tärkeimmistä uudistuksista. Julkista taloutta koskevissa ennusteissa näytetään otettavan huomioon, miten kansallisessa uudistusohjelmassa suunnitellut toimet vaikuttavat julkiseen talouteen. Lähentymisohjelmaan sisältyvät julkista taloutta koskevat toimet eivät näytä olevan täysin kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien toimien mukaisia. Varsinkaan ohjelmassa luetellut menotavoitteet, koulutusta lukuun ottamatta, eivät vastaa kansallisessa uudistusohjelmassa mainittuja keskeisiä haasteita. Myöskään kansallisessa uudistusohjelmassa vahvistettu huomattava koulutustuki ei näy vuoden 2007 talousarviossa eikä lähentymisohjelmassa.

15. Ohjelmaan sisältyvä julkisen talouden strategia on pitkälti vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvien talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen mukainen.

16. Vakaus- ja lähentymisohjelmia koskevissa käytännesäännöissä täsmennettyjen tietovaatimusten osalta voidaan todeta, että ohjelmassa esitetään kaikki pakolliset tiedot ja suurin osan vapaaehtoisista tiedoista[6].

Yleisenä päätelmänä voidaan todeta, että ohjelma soveltuu liiallisen alijäämän korjaamiseen vuoteen 2007 mennessä, mutta tämän jälkeen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamisessa arvioidaan edistyttävän vain vähän.

Edellä esitetyn arvion ja 5 päivänä heinäkuuta 2004 annetun 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen perusteella Slovakiaa kehotetaan:

i) hyödyntämään vahvoja kasvunäkymiä rakenteellisen sopeuttamisen vahvistamiseksi voidakseen varmistaa liiallisen alijäämän korjaaminen suuremmalla marginaalilla vuonna 2007 ja nopeuttaakseen keskipitkän aikavälin tavoitteen saavuttamista, ja

ii) vahvistamaan valtion talouden keskipitkän aikavälin menokattojen sitovuutta.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2006 | 6,1 | 6,6 | 7,1 | 5,5 | 5,1 |

KOM marraskuu 2006 | 6,0 | 6,7 | 7,2 | 5,7 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 5,1 | 5,4 | 6,1 | 5,6 | Tieto puuttuu |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2006 | 2,8 | 4,4 | 3,1 | 2,0 | 2,4 |

KOM marraskuu 2006 | 2,8 | 4,5 | 3,4 | 2,5 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 2,2 | 1,5 | 2,2 | 2,5 | Tieto puuttuu |

Tuotantokuilu (% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -2,2 | -0,9 | 1,0 | 1,6 | 1,9 |

KOM marraskuu 20065 | -2,0 | -0,7 | 1,1 | 1,6 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -1,6 | -1,1 | 0,1 | 0,8 | Tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -3,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | -1,9 |

KOM marraskuu 2006 | -3,1 | -3,4 | -3,0 | -2,9 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -4,9 | -4,2 | -3,0 | -2,7 | Tieto puuttuu |

Perusjäämä6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | -1,4 | -1,9 | -0,9 | -0,6 | -0,2 |

KOM marraskuu 2006 | -1,4 | -1,7 | -1,1 | -0,9 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -3,1 | -2,3 | -1,1 | -0,8 | Tieto puuttuu |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20061 | -2,4 | -3,4 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM marraskuu 2006 | -2,5 | -3,2 | -3,3 | -3,3 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 20051 | -4,4 | -3,9 | -3,0 | -2,9 | Tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema2(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20063 | -1,6 | -3,5 | -3,2 | -2,9 | -2,5 |

KOM marraskuu 20064 | -1,7 | -3,3 | -3,3 | -3,3 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | -3,6 | -3,9 | -3,1 | -2,9 | Tieto puuttuu |

Julkinen bruttovelka6 (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2006 | 34,5 | 33,1 | 31,8 | 31,0 | 29,7 |

KOM marraskuu 2006 | 34,5 | 33,0 | 31,6 | 31,0 | Tieto puuttuu |

LO joulukuu 2005 | 33,7 | 35,5 | 35,2 | 36,2 | Tieto puuttuu |

Huom. 1 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat. 2 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä. 3 Ohjelman mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)). 4 Komission yksiköiden syksyn 2006 talousennusteen mukaiset kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet (0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (lisää alijäämää) ja 0,1 prosenttia vuonna 2006 (supistaa alijäämää)). 5 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 5,2 prosenttia vuonna 2005, 5,3 prosenttia vuonna 2006, 5,3 prosenttia vuonna 2007 ja 5,2 prosenttia vuonna 2008. 6 Lokakuusta 2006 alkaen Slovakia on pannut täytäntöön rahastoivien toisen pilarin eläkejärjestelmien luokituksesta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehtyä Eurostatin päätöstä. Edellisen tarkistuksen julkista taloutta koskevia tietoja on mukautettu siten, että uutta tarkistusta ja komission yksiköiden syksyn 2006 talousennustetta on helpompi verrata. Lähde: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2006 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Kaikki tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

[2] Komission tiedonanto kevään Eurooppa-neuvostolle ”Kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian täytäntöönpano – Tulosten vuosi”, 12.12.2006, KOM(2006) 816.

[3] Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille – Julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys EU:ssa, 12.10.2006, KOM(2006) 574 lopullinen, ja Euroopan komissio, talouden ja rahoituksen pääosasto (2006), ”The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy nro 4/2006.

[4] ”Vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevat vaatimukset sekä vakaus- ja lähentymisohjelmien muotoa ja sisältöä koskevat ohjeet”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[5] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1, asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Tässä tekstissä mainitut asiakirjat löytyvät seuraavilta verkkosivuilta:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Varsinkin julkisen talouden menoja koskevat toimintokohtaiset tiedot vuodelle 2009 puuttuvat.