FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/1

LAUSUNTO nro 6/2012

(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 287 artiklan 4 kohdan nojalla)

ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä

2012/C 318/01

SISÄLLYS

Kohta Sivu JOHDANTO … 1–3 2 TIIVISTELMÄ … I–XIII 3 YLEISET HUOMAUTUKSET … 4–8 4 ERITYISET HUOMAUTUKSET … 9–38 5 Yhteinen strategiakehys … 9 5 Osallistumista koskevat yhtenäiset säännöt … 10–14 5 Uusi rahoitusmalli … 15–20 6 Yksinkertaistetut tukikelpoisuus- ja rahoitusedellytykset … 21–23 6 Komission valvontastrategia … 24–32 7 Uudet rahoitusmuodot … 33–35 8 Innovaatiotoiminta … 36–38 9 LIITE – Sääntelypaketin yksinkertaistamistoimenpiteiden taustalla vaikuttavat tavoitteet ja painopisteet 10

EUROOPAN UNIONIN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN,

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 179 ja 190 artiklan sekä 287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU, Euratom) N:o 1081/2010 (2),

ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY, Euratom) N:o 478/2007 (4),

ottaa huomioon 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1906/2006 säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (5),

ottaa huomioon komission lainsäädäntöehdotukset, joihin kuuluvat ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) (KOM(2011) 809 lopullinen), ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (KOM(2011) 810 lopullinen), ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta (KOM(2011) 811 lopullinen) ja ehdotus neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) (KOM(2011) 812 lopullinen),

ottaa huomioon neuvoston 6. tammikuuta 2012 osallistumista koskevista säännöistä esittämän lausuntopyynnön,

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Horisontti 2020 – Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (KOM(2011) 808 lopullinen) ja sitä tukevat valmisteluasiakirjat (SEC(2011) 1427 lopullinen) ja (SEC(2011) 1428 lopullinen),

ottaa huomioon komission päätöksen K(2011) 174 lopullinen ”komission 24 päivänä tammikuuta 2011 antama päätös kolmesta toimenpiteestä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY ja neuvoston päätöksen 2006/970/Euratom täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi ja päätösten K(2007) 1509 ja K(2007) 1625 muuttamisesta”,

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosi- ja erityiskertomukset ja sen lausunnot nro 1/2006 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi säännöistä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista seitsemännen puiteohjelman toimiin sekä tutkimustulosten levittämistä (2007–2013) (6), nro 1/2010 Euroopan unionin talousarviohallinnon parantamisesta: riskit ja haasteet (7), nro 6/2010 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta (8) ja nro 7/2011 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (9),

ON ANTANUT SEURAAVAN LAUSUNNON:

JOHDANTO

1. Horisontti 2020 -puiteohjelman edeltäjää, seitsemättä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaa, on kritisoitu laajalti sen vaikeaselkoisuuden ja osallistumissääntöjen vuoksi (esimerkiksi siksi, että rahoitusjärjestelmiä ja -välineitä on monia erilaisia taikka sääntöjen soveltaminen tai menettelyjen täytäntöönpano on ollut epäjohdonmukaista) (10). Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto ovat tämän takia antaneet hyvin suuren poliittisen painoarvon unionin tutkimus- ja innovointirahoituksen hallinnoinnin ja täytäntöönpanon yksinkertaistamiselle (11). Komissio oli jo ryhtynyt toimenpiteisiin joidenkin nykyisten heikkouksien korjaamiseksi seitsemännen puiteohjelman aikana. Esimerkiksi komission 24 päivänä tammikuuta 2011 tekemällä päätöksellä mahdollistettiin se, että edunsaajat voivat tietyin edellytyksin noudattaa omia kirjanpitokäytäntöjään hakiessaan korvausta hankekustannuksista.

2. Horisontti 2020 -puiteohjelman (12) osallistumissääntöjen pääasiallisena lähtökohtana on pyritty käyttämään seitsemännessä puiteohjelmassa jo käytössä olevia yksinkertaistamistoimenpiteitä. Säännöissä asetetaan edellytykset hankkeiden valinnalle, oikeussubjektien osallistumiselle hankkeisiin, hankkeiden rahoitukselle, rahoitusedellytysten (kuten rahoitusosuuksien ja kelpoisuusvaatimusten) määrittämiselle ja tulosten levittämiselle. Sen lisäksi, että näillä kysymyksillä on merkitystä edunsaajille, niillä saattaa olla myös vaikutusta Horisontti 2020 -puiteohjelman onnistumiselle kokonaisuudessaan. Esimerkiksi ohjelman vetovoiman heikkeneminen vaikeaselkoisten sääntöjen takia lisää mahdollisuutta, että puiteohjelman kokonaistavoite, Eurooppa 2020 -strategian tukeminen, jää saavuttamatta.

3. Tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa noudatetaan mahdollisimman pitkälle niiden komission perustelujen rakennetta, jotka koskevat ehdotettuja sääntöjä. Siinä otetaan kuitenkin huomioon myös sääntelypaketti kokonaisuutena ja tarkemmin hallinnointitoimenpiteet, jotka kattavat ehdotetussa Horisontti 2020 -asetuksessa esitetyn uuden valvontastrategian.

TIIVISTELMÄ

I Ehdotettuihin sääntöihin sisältyvien toimenpiteiden taustalla vaikuttavana pääperiaatteena on yksinkertaistaminen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että toimenpiteistä, jos ne toteutetaan tarkoitetulla tavalla, on yleisesti ottaen merkittävää apua vastattaessa unionin tutkimusrahoituksen kohtaamiin tärkeimpiin haasteisiin. Koska toimenpiteiden onnistuminen riippuu pääasiassa tehokkaasta täytäntöönpanosta, oikein ajoitetulla, käytännönläheisellä, selkeällä ja yksiselitteisellä ohjeistuksella on ratkaiseva merkitys.

II Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi yksilöitävä menettelyt, joilla sitä koordinoidaan muiden EU:n politiikkojen (kuten koheesiopolitiikan) kanssa. Tarkoituksena on lisätä unionin voimavarojen kerrannaisvaikutuksia, nopeuttaa etenemistä kohti yhdistettyä eurooppalaista tutkimusaluetta ja lieventää mahdollista riskiä siitä, että yksittäisille toimille kasaantuu rahoitusta EU:n eri lähteistä.

III Ottamalla käyttöön yhdet säännöt ja sallimalla poikkeukset ainoastaan erityisin perustein komissio edistäisi siirtymistä kohti yhdenmukaisia osallistumissääntöjä. Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että ehdotettuja sääntöjä olisi sovellettava yhdenmukaisesti kaikkiin Horisontti 2020 -puitesopimuksen mukaisiin toimiin, ja tämä tehtäisiin tiiviissä yhteistyössä eri täytäntöönpanoelinten välillä. Mahdolliset poikkeamiset ehdotettujen sääntöjen soveltamisalasta olisi perusteltava selkeästi ja rajoitettava vain välttämättömiin.

IV Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että radikaalisti yksinkertaistettu rahoitusmalli parantaa mallin luotettavuutta, vähentää sääntöjenvastaisuuksien riskiä edunsaajien menoilmoituksissa, keventää hankkeiden kirjanpitoa ja poistaa joitakin seitsemännen puitesopimuksen mukaisen rahoitusmallin nojalla vaadittavia todentamisvaiheita ja helpottaa ja nopeuttaa siten hakumenettelyä.

V Ehdotetuissa säännöissä olisi kuitenkin erotettava selvästi toisistaan toimet, joiden tukikelpoisuus on 100 prosenttia, toimista joissa se on rajoitettu korkeintaan 70 prosenttiin (markkinoita lähellä olevat toiminnot). Täytäntöönpanosäännöissä olisi ilmoitettava selvästi, mitä ”markkinoita lähellä olevilla toiminnoilla” tarkoitetaan.

VI Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että sellaisen vaihtoehdon poistaminen, jossa välilliset kustannukset rahoitetaan todellisten kulujen perusteella, on huomattava muutos verrattuna seitsemänteen puiteohjelmaan. Ei ole selvää, miten tämä muutos vaikuttaa yksittäisiin osallistujiin. Komission olisi annettava takeet siitä, että tämä uusi toimintatapa ei johda epätoivottuihin tilanteisiin, joissa osanottajille koituu huomattavia menetyksiä, ja vaikuta siten kielteisesti ohjelman vetovoimaan.

VII Suunniteltu sellaisen alv:n korvaaminen, josta ei voi saada palautusta, on myönteinen toimenpide. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että komission on tärkeää antaa selkeät ohjeet siitä, mikä katsotaan palautuskelpoiseksi arvonlisäveroksi.

VIII Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että optimaalinen sisäisen valvonnan kehys, joka rakentuu riskiin perustuvalle strategialle, joka puolestaan kiinteästi liittyy ehdotettuun rahoitusmalliin, toimii hyvänä lähtökohtana virheriskin vähentämiselle. Tällä toimintatavalla on kuitenkin rajoituksensa, sillä jotkin riskit on niiden luonteesta johtuen torjuttava tehokkailla ehkäisevillä tarkastuksilla.

IX Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ehdotettu osallistujien takuurahaston soveltamisalan laajentaminen on myönteinen kehityssuunta. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien muodossa olevien välineiden sisällyttäminen rahaston soveltamisalaan edellyttää kuitenkin, että arvioidaan mahdolliset oikeudelliset riskit.

X Tilintarkastustuomioistuin toteaa tyytyväisenä, että komissio suunnittelee hankkeen loppuun yhtenäistä pakollista kustannusselvityksiä koskevaa lausuntoa. Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaiset tarkastukset ovat kuitenkin osoittaneet, että näiden lausuntojen luotettavuus on rajoitettua ja että tämä valvonta on vain osittain vaikuttavaa. Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa on myös todettu alhainen osallistumis- ja hyväksymisaste menetelmiä koskevien lausuntojen osalta. Jollei näihin kahteen seikkaan saada parannusta, niillä on kielteistä vaikutusta komission tarkistettuun valvontastrategiaan.

XI Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että palkintojen käytön olisi lisättävä (teknologian) innovaatioita siten, että sillä varmistettaisiin lisärahoituslähteitä koskeva vipuvaikutus. Komission olisi siksi varmistettava, että muita kuin rahoituksellisia seikkoja, kuten luotettavaa imagoa ja huippuosaamiseen, eksklusiivisuuteen ja kansainväliseen tunnustukseen perustuvaa mainetta, korostetaan.

XII Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että hankintaa olisi käytettävä ainoastaan asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, joissa saadaan lisähyötyä, jota ei kertyisi, jos käytettäisiin avustuksia.

XIII Sääntelypaketissa ei ilmaista selkeästi, mikä olisi käsitettävä innovaatiotoiminnaksi. Tilintarkastustuomioistuin toivoisi selkeää määritelmää ja rahoitettavien innovaatiotoimintojen soveltamisalan rajoittamista vain todella uusiin innovaatioihin.

YLEISET HUOMAUTUKSET

4. Komissio on Horisontti 2020 -puiteohjelmassa asettanut itselleen tavoitteen saada mukaan etevimpiä tutkijoita ja innovatiivisimpia yrityksiä. Tässä yhteydessä keskeinen merkitys on pääperiaatteella – osallistumista koskevien sääntöjen yksinkertaistamisella. Yksinkertaistaminen ilmenee selvästi sääntöjen keskeisissä ominaisuuksissa (kattava katsaus sääntelypaketissa olevien yksinkertaistamistoimenpiteiden taustalla olevista tavoitteista ja painopisteistä on esitetty liitteessä): — Annetaan yksi osallistumista ja tulosten levittämistä koskeva sääntökokonaisuus, jota sovelletaan kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman osiin. Poikkeukset ovat mahdollisia vain, jos ne perustellaan erityisillä tarpeilla. — Annetaan osallistujille yksinkertaisemmat ja helpommin sovellettavat rahoitussäännöt ja varainhoitoa koskevat säännökset (esim. kulujen korvausosuudet). — Pannaan täytäntöön uusi valvontastrategia, jossa luottamus ja valvonta ovat tasapainossa (13).

5. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission ehdottamat toimenpiteet, jos ne toteutetaan tarkoitetulla tavalla, yleisesti ottaen auttavat huomattavasti vastattaessa unionin tutkimusrahoituksen kohtaamiin suuriin haasteisiin (esimerkiksi epäyhdenmukaiset osallistumissäännöt, vaikeaselkoisuus ja hallinnolliset rasitteet). Muun muassa ehdotettu tutkimukseen ja innovointiin liittyvien toimintojen integroiminen (esimerkiksi tutkimukseen liittyvät yhteiset teknologia-aloitteet) on vastaus yleisesti esitettyyn kritiikkiin seitsemännen puitesopimuksen sääntöjen epäyhdenmukaisesta soveltamisesta ja helpottaa tutkimustointen välistä yhteentoimivuutta ja yhteensopivuutta EU:ssa (ks. kohta 10).

6. Säännöissä otetaan käyttöön useita yksinkertaistamistoimenpiteitä, jotka näkyvät rahoitusmallissa (14) (ks. kohta 15) ja varainhoitoa koskevissa säännöksissä (esimerkiksi ajankäytön seurantajärjestelmää koskevat vaatimukset ja ehdotus arvonlisäveron sisällyttämisestä tukikelpoisten kulujen määritelmään, ks. kohta 21) (15). Komissio noudattaa kaksitahoista lähestymistapaa: toisaalta ehdotetuilla toimenpiteillä pyritään vähentämään edunsaajien hallinnollista rasitetta (esimerkiksi vähemmän monimutkainen rahoitusmalli yksinkertaistaa osallistujien kulujen ilmoittamista ja EU:n osuuden laskentaa) ja toisaalta näillä toimenpiteillä pyritään vähentämään komission hallinnointi- ja valvontatyötä ja siten helpottamaan luottamuksen ja valvonnan väliseen tasapainoon perustuvan ehdotetun valvontastrategian täytäntöönpanoa. Esimerkiksi rahoitusjärjestelyjen optimoimisen ja yksinkertaistamisen pitäisi muun muassa auttaa parantamaan komission valvontaa (16) (ks. kohta 24) (17).

7. Ehdotetuissa säännöissä kaiken kaikkiaan käsitellään kohdassa 1 mainittuja kiireellisiä ja tärkeitä asioita. Toimenpiteiden onnistuminen riippuu kuitenkin niiden vaikuttavasta täytäntöönpanosta (18). Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa suosituksestaan, jonka mukaan komission olisi annettava oikein ajoitettua, käytännönläheistä, selkeää ja yksiselitteistä ohjeistusta täytäntöönpanosta niin, että sekä edunsaajat että komissio saavat riittävät takuut (19). Yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt olisi ilmoitettava viimeistään ensimmäisten ehdotuspyyntöjen julkaisupäivänä.

8. On huomattava, että useiden ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpano (esimerkiksi tukikelpoinen alv ja korottomat tilit ennakkorahoituksessa) riippuu uuden varainhoitoasetuksen hyväksymisestä (20). Tätä lausuntoa annettaessa uutta varainhoitoasetusta koskeva lainsäädäntömenettely ja täytäntöönpanosääntöjen laatiminen olivat vielä kesken.

ERITYISET HUOMAUTUKSET

Yhteinen strategiakehys

9. Komissio ehdottaa, että kootaan yhteen kaikenlainen tutkimus- ja innovointituki yhteiseksi strategiseksi kehykseksi (21). Kuten tilintarkastustuomioistuin on aiemmin todennut (22), Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi myös määriteltävä menettelyt, joilla sitä koordinoidaan muiden EU:n politiikkojen (esimerkiksi Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto) kanssa. Koordinoinnin avulla voitaisiin vahvistaa ohjelman yhteisrahoitusaste toimenpideohjelmissa ottaen huomioon EU:n eri rahoituslähteet ja siten mahdollisesti lisätä unionin varojen kerrannaisvaikutusta. Tämä nopeuttaisi prosessia kohti yhtenäistä Euroopan tutkimusaluetta (23). Sillä lievennettäisiin myös mahdollista riskiä, että EU:n eri avustuksia kasaantuu yksittäiselle toimelle (24).

Osallistumista koskevat yhtenäiset säännöt

10. Ottamalla käyttöön yhdet säännöt ja sallimalla poikkeukset ainoastaan erityisin perustein komissio vahvistaisi siirtymistä kohti yhdenmukaisia osallistumissääntöjä. Seitsemännessä puiteohjelmassa oli useita eritasoisia sääntöjä (esim. osallistumista koskevat yleiset säännöt ja koordinointi- ja tukitoimia (25) tai kutakin tutkimukseen liittyvää yhteistä teknologia-aloitetta (26) koskevat erityiset säännöt). Tutkimusyhteisö piti tämän takia seitsemännen puiteohjelman sääntöjä vaikeaselkoisina ja epäjohdonmukaisina (27).

11. Ehdotettu yhdennetty lähestymistapa (esimerkiksi laajalti yhdenmukainen sääntöjen soveltaminen kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelman osiin sellaisissa kysymyksissä kuin tukikelpoisuus ja arviointiperusteet sekä teollis- ja tekijänoikeudet) (28) saattaa olla merkittävä edistysaskel, jolla — vähennetään osallistumissääntöjen vaikeaselkoisuutta, — yhtenäistetään tutkimusperustaa korjaamalla EU:n toimintapoliittisten sääntöjen pirstaleisuus, kun samalla, — ohjataan tutkimusta kohti parempaa yhteensovittamista ja yhteistyötä tutkimuspolitiikan täytäntöönpanoelinten välillä (pääosastot, toimeenpanovirastot tai yhteiset teknologia-aloitteet).

12. Ei ole kuitenkaan selvää, miten ja missä määrin osallistumissääntöjä tullaan soveltamaan yhtenäisesti kaikkiin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluviin toimiin esimerkiksi kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (CIP), yhteisten teknologia-aloitteiden (JTI) ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) tointen osalta. Tilintarkastustuomioistuin korostaa, että mahdolliset poikkeukset olisi perusteltava selkeästi ja niitä olisi oltava mahdollisimman vähän, ettei poikkeuksesta tulisi sääntöä. Oikeusvarmuus olisi tässä yhteydessä suurempi, jos asetuksessa luoteltaisiin ne toiminnot ja toimet, joissa voidaan soveltaa poikkeuksia yhtenäisestä sääntökokonaisuudesta.

13. Lisäksi tällä hetkellä muiden (esimerkiksi kohdassa 12 lueteltujen) ohjelmien tai aloitteiden soveltamisalaan kuuluvien toimintojen täydellinen integrointi edellyttää merkittävää koordinointia asianomaisten elinten välillä. Komissio ehdottaa (29), että Horisontti 2020 -puiteohjelman hallinnointia olisi vielä laajennettava komission olemassa oleviin toimeenpanovirastoihin ja muihin ulkopuolisiin elimiin, kuten yhteisiä teknologia-aloitteita hallinnoiviin yhteisyrityksiin (30).

14. Tilintarkastustuomioistuin toistaa aiemman suosituksensa, jonka mukaan komission olisi valvottava asianmukaisesti näitä hallinnointijärjestelyjä, jotta tarjottuja mahdollisuuksia voitaisiin hyödyntää täydellisesti. Erityisesti yhteisyritysten integroiminen EU:n politiikkojen toteutusvälineiksi vaatii tiivistä koordinointia. Yhteisyritysten on ensiksi luotava tätä varten vahvat ja kattavat sisäisen valvonnan järjestelmät. Komission olisi tässä yhteydessä seurattava toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa (31). Tilintarkastustuomioistuin korostaa myös, että sääntöjen vaikuttava ja yhdenmukainen soveltaminen on ehdottoman tärkeää. Se suosittelee, että komission olisi horisontaalisten toimenpiteiden vahvistamiseksi edelleen laajennettava huomattavasti keskeisiä yhteensovittamismekanismeja kuten tutkimuksen selvityskomiteaa (32).

Uusi rahoitusmalli

15. Komissio ehdottaa (sääntöjen 22 ja 24 artikla) rahoitusmallia, joka koostuu — yhdenmukaisesta rahoitusosuudesta yhden toimen kaikkien osanottajien ja toimintojen osalta (se voi olla korkeintaan 100 prosenttia kaikista tukikelpoisista (välittömistä) kustannuksista, ja se olisi rajoitettava korkeintaan 70 prosenttiin markkinoita lähellä olevien toimintojen osalta) — yhdestä kiinteästä osuudesta (20 prosenttia), joka lasketaan tukikelpoisista välittömistä kokonaiskustannuksista, välillisten (yleis)kustannusten osalta.

16. Mallia on yksinkertaistettu radikaalisti, ja sillä on tarkoitus ratkaista edunsaajien seitsemännessä puiteohjelmassa kokemia ongelmia, kun rahoitusmallin vaikeaselkoisuus suoraan liittyi käytettävissä olevien yhdistelmien lukumäärään eri kustannusluokkien, kustannusten laskentamenetelmien ja korvausprosenttien kesken (33). Esimerkiksi seitsemännessä puiteohjelmassa rahoitusprosentit riippuvat oikeudellisesta asemasta (esim. voittoa tuottamaton julkinen elin tai voittoa tuottava yritys), toiminnon laadusta (tutkimus, demonstrointi, hallinnointi tai muu) tai kustannuslajista (henkilöstö, alihankinta tai muut välittömät ja välilliset kustannukset) (34).

17. Ehdotetussa mallissa erityyppisten toimintojen välinen ero, joka lisäsi seitsemännessä puiteohjelmassa käytetyn mallin monimutkaisuutta (35), on poistettu kokonaan. Lisäksi, kun otetaan käyttöön rahoitus, joka koskee tutkimuksen välittömiä kokonaiskustannuksia (yhdenmukainen korvausosuus välittömille kustannuksille kunkin hankkeen alussa), sekä kiinteä nimellisosuus välillisten kustannusten osalta (20 prosenttia) kaikille edunsaajille ja kaikentyyppiselle toiminnalle, rahoitusmallista tulee yksinkertaisempi ja vähemmän virhealtis.

18. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että nämä yksinkertaistamistoimenpiteet — parantavat mallin luotettavuutta (esim. yksinkertaistavat kustannusten ilmoittamista), ja tämän puolestaan pitäisi vähentää sääntöjenvastaisuuksia edunsaajien menoilmoituksissa (tilivelvollisuus ja moitteeton varainhoito), — tekevät hankkeen kirjanpidosta vähemmän monimutkaisen, minkä pitäisi mahdollistaa vaikuttava varojen- ja hallinnollisten seikkojen hoito (edunsaajien ja komission hallinnollinen työ vähenee), — poistavat joitakin nykyisessä seitsemännen puiteohjelman rahoitusmallissa vaadittavia todentamisvaiheita (esim. oikeudellinen asema) – ehdotettu rahoitusmalli helpottaisi ja nopeuttaisi tällä tavoin hakumenettelyä, – ja — edustavat kustannusten korvausmallia, joka toimii jo vaikuttavasti käytännössä kansallisessa tutkimusrahoituksessa eri puolilla Eurooppaa (36).

19. Säännöissä ei kuitenkaan eroteta selvästi toisistaan toimia, joiden tukikelpoisuus on 100 prosenttia (tavanomaiset), toimista, joissa se on rajoitettu korkeintaan 70 prosenttiin (markkinoita lähellä olevat toiminnot). Markkinoita lähellä olevien toimintojen, kuten prototypoinnin, testauksen, demonstroinnin, kokeellisen kehittämisen, pilotoinnin ja markkinoiden laajemman haltuunoton, määrittely ei ole selvä, sillä määritelmiä on useita. Täytäntöönpanosäännöissä olisi ilmoitettava selvästi, mitä ”markkinoita lähellä olevilla toiminnoilla” tarkoitetaan.

20. Tuomioistuin toteaa, että ehdotettu rahoitusmalli poikkeaa huomattavasti seitsemännen puiteohjelman mallista, sillä vaihtoehto, jossa välilliset kulut korvataan todellisten kustannusten mukaan, on poistettu. Ei ole selvää, miten ehdotettu kulukorvausmalli vaikuttaa yksittäisiin osallistujiin. Komission olisi tässä suhteessa annettava takeet siitä, että uusi lähestymistapa ei johda epätoivottuihin tilanteisiin, joissa osallistujat kärsivät huomattavia menetyksiä, mikä vähentäisi huomattavasti ohjelman vetovoimaa.

Yksinkertaistetut tukikelpoisuus- ja rahoitusedellytykset

21. Säännöissä määrätään lisätoimenpiteiden ottamisesta käyttöön tukikelpoisuussääntöjen yksinkertaistamiseksi. Tarkoituksena on saattaa nämä säännöt yhdenmukaisiksi edunsaajien käytäntöjen kanssa (esimerkiksi ajankäytön seurantaa koskevat vaatimukset (37)).

22. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että ajankäytön seurantajärjestelmien käytön on tarkoitus jatkua, ja pitää tätä asianmukaisena, koska on olennaista dokumentoida tosiasiallisesti aiheutuvat henkilöstökustannukset (38). On kuitenkin myönteistä, että ajankäytön seuranta poistetaan yksinomaan EU:n hankkeissa työskentelevältä henkilöstöltä sallimalla tämän henkilöstön allekirjoittaa vastaava vakuutus. Komission olisi yksikönlaajuisen yhdenmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi huolehdittava siitä, että edunsaaja noudattaa tavanomaisia kustannuslaskenta- ja hallintokäytäntöjään, sillä muuten uusi toimenpide on altis sääntöjenvastaisuuksille. Esimerkiksi edunsaajan vakuutuksen olisi oltava yhtäpitävä muun todentavan aineiston kanssa (esimerkiksi hankkeen parissa tehtyjen työtuntien tai tehtäviä tai toiminnan tyyppiä koskevien tietojen olisi vastattava työsopimuksia tai muita sisäisiä järjestelyjä).

23. Sääntöjen mukaan on mahdollista korvata ei-palautettava arvonlisävero (alv) (39). Jo tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa nro 1/2006 painotettiin, että sääntöjä on muutettava, jotta ei-palautettava alv hyväksyttäisiin tukikelpoisiksi kustannuksiksi (40). On olennaista antaa selkeät ohjeet siitä, mitä palautettava alv on. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että ollakseen tukikelpoinen alv ei saa olla sovellettavassa kansallisessa lainsäädännössä sellainen, että se maksetaan edunsaajalle takaisin.

Komission valvontastrategia

Tarkistettu strategia- ja valvontatoimenpiteet

24. Myös ehdotetussa ohjelman varainhoidossa tulee vahvasti esiin yksinkertaistaminen Horisontti 2020 -puiteohjelman keskeisenä tavoitteena (41). Rahoitusmallin käyttöönoton ohella (ks. kohdat 15–20) Horisontti 2020 -asetuksella (42) on tarkoitus panna täytäntöön tarkistettu valvontastrategia. Tässä strategiassa keskitytään virhemäärien alentamisen sijaan riskiperusteiseen valvontaan ja petostentorjuntatoimenpiteisiin samalla kun: — saadaan rajoitettua jäännösvirhetaso lähelle kahta prosenttia kokonaismenoista ohjelman keston aikana, — jälkitarkastuksia suoritetaan vain niin paljon kuin on välttämättä tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja strategian toteuttamiseksi, — enintään seitsemään prosenttiin Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistujista kohdistetaan tarkastus koko ohjelmakauden aikana.

25. Valvontastrategian tärkeät rakennusosat liittyvät olennaisesti yhteen ehdotetun rahoitusmallin kanssa. Kuten Horisontti 2020 -asetuksessa esitetään, tietyistä yksinkertaistamistoimenpiteistä koituvien hyötyjen (esim. toistuvien virhelähteiden poistaminen) pitäisi vähentää sääntöjenvastaisuuden riskiä ja siten mahdollistaa yksinkertaisempi ja vaikuttavampi valvonta- ja tarkastusjärjestelmä. Välillisiä kustannuksia koskevien yksinkertaistettujen sääntöjen käyttöönoton myötä (ks. kohta 17) esimerkiksi virhetaso alenisi (43). Lisäksi hyvin suunniteltu ja asianmukaisesti täytäntöön pantu strategia riskiperusteisen valvonnan ja petostentorjunnan vahvistamiseksi voisi estää virheitä.

26. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille riskiperusteisen strategian kehittämisen, jonka tavoitteena on rajoittaa jäännösvirhetaso lähelle kahta prosenttia. Optimaalinen sisäisen valvonnan kehys, joka rakentuu riskiin perustuvan strategian ympärille, toimii erittäin hyvänä lähtökohtana virheriskin vähentämiselle. Tässä lähestymistavassa on kuitenkin rajoitteensa. Eräitä riskejä on niiden nimenomaisen luonteen vuoksi torjuttava tehokkaan ehkäisevän valvonnan avulla.

27. Tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuin totesi (44), että huomattavaa osuutta tarkastuslausunnoista (etukäteen toimitettavat edunsaajien kustannuslaskennan menettelytapoja koskevat lausunnot ja menoilmoituksista annettavat jälkitarkastuslausunnot, jotka ovat komission uuden valvontamekanismin kaksi tärkeää osatekijää) pidettiin ainoastaan osittain vaikuttavana (ks. myös kohdat 30–32). Siksi ehdotettujen toimenpiteiden riskinä on, että niillä on vain rajallinen vaikutus ja että ne eivät edistä riittävästi jäännösvirhetason rajoittamistavoitteen saavuttamista. Lisäksi komission olisi varmistettava, että minkään vaiheen ennalta määrätty jälkitarkastustoiminta ei estä komissiota pääsemästä siihen, että jäännösvirhetaso on lähellä kahta prosenttia (45).

Osallistujien takuurahasto

28. Komissio on ehdottanut, että osallistujien takuurahasto (jäljempänä ’takuurahasto’) pidettäisiin voimassa koko Horisontti 2020 -puiteohjelman keston ajan. Takuurahasto, joka toimi jo seitsemännessä puiteohjelmassa (46), muodostaa komission valvontastrategian olennaisen osan. Sen tarkoituksena on suojata EU:n talousarviota toimimalla edunsaajille annettavien avustusten vakuutena (47). Näin ollen osallistujilta ei vaadita lisätakuuta tai -vakuuksia (48). Seitsemännestä puiteohjelmasta poiketen takuurahaston piiriin kuuluisivat kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin toimet sekä sellaiset välineet kuin yhteinen teknologia-aloite (49).

29. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että seitsemännessä puiteohjelmassa rahaston käyttöönotto vähensi edunsaajien hallinnollista rasitusta. Siinä suoja oli vakuuden muodossa, joten komissio saattoi esimerkiksi vähentää taloudellisia toimintaedellytyksiä koskevien tarkastusten määrää useimpien osallistujien kohdalla ja poistaa muita vakuusmuotoja (esim. pankkitakuut). Laajempi kattavuus, joka on toteutettu sisällyttämällä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma ja Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti ja yhteiset teknologia-aloitteet takuurahaston piiriin, on tässä suhteessa myönteistä kehitystä. Sellaisten välineiden kuin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus (esimerkiksi yhteiset teknologia-aloitteet) sisällyttäminen takuurahaston piiriin edellyttää mahdollisten oikeudellisten riskien (erilaiset oikeudelliset rakenteet (50)) arviointia erityisesti, jos mahdollinen takaisin peritty määrä katsotaan takuurahastoon sidotuksi tuloksi (51).

Lausuntomenettelyt

30. Komission ehdotuksessa säädetään kahdesta riippumattoman tilintarkastajan suorittamasta lausuntomenettelystä (52). Molemmat menettelyt ovat osa Horisontti 2020 -puiteohjelman tarkistettua sisäisen valvonnan kehystä (53). Menettelyt ovat: — kustannusselvityksiä koskevat lausunnot (menoilmoitusten mukaan vähintään 325 000 euron hankkeen lopussa pakollinen jälkitarkastuslausunto, jossa on vahvistettava ilmoitettujen kustannusten oikeellisuus, todenmukaisuus ja tukikelpoisuus), — menettelytapoja koskevat lausunnot (vapaaehtoinen ennakkotarkastuslausunto, jossa vahvistetaan edunsaajien välittömiin henkilöstökustannuksiin vakioyksikkökustannusten perusteella soveltamat kustannuslaskentamenetelmät).

31. Komissio ehdottaa edunsaajien hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi kustannusselvityksiä koskevien lausuntojen määrän vähentämistä seitsemänteen puitesopimukseen verrattuna (54). Tilintarkastustuomioistuin on tyytyväinen, että komissio osana yksinkertaistamista pyrkii vain yhteen pakolliseen lausuntoon, joka annetaan hankkeen lopussa. Onko lausuntomenettely vaikuttava valvontakeino, riippuu kuitenkin pääasiassa tarkastuslausuntojen luotettavuudesta. Tilintarkastustuomioistuimen viimeaikaiset tarkastukset ovat vahvistaneet, että tämä valvontamenettely on ollut viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana vain osittain vaikuttava (55). Tilintarkastustuomioistuin muistuttaa suosituksestaan, jonka mukaan tilintarkastuslausuntojen luotettavuutta olisi parannettava lisäämällä asianomaisten tarkastajien tietoisuutta siitä, mitkä kulut ovat tukikelpoisia.

32. Menettelytapoja koskevan lausunnon tarkoituksena on edistää sitä, että edunsaajat käyttäisivät oikeita menettelytapoja hakiessaan korvausta välittömistä henkilöstökustannuksista vakioyksikkökustannusten perusteella (56). Jos menettelytapoja koskevat lausunnot otettaisiin käyttöön, edunsaajat voisivat pyytää lausuntoa, jolloin henkilöstökustannuksiin liittyvien virheiden kokonaismäärä laskisi. Kuitenkin, kuten tilintarkastustuomioistuin on aiemmin todennut (57), vähäinen osallistuminen ja heikko hyväksymisaste seitsemännen puiteohjelman yhteydessä haittaa komission pyrkimyksiä yksinkertaistaa menettelyjä. Tuomioistuin kannustaa komissiota yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan hakuprosessia ja selkeästi määrittämään yksinkertaiset kriteerit tämän lausunnon saamiselle. Jos tässä ei onnistuta, sillä saattaa olla kielteisiä vaikutuksia komission tarkistetun valvontastrategian vaikuttavaan täytäntöönpanoon.

Uudet rahoitusmuodot

33. Ehdotetuissa säännöissä otetaan uusina rahoitusmuotoina käyttöön palkinnot, esikaupallinen hankinta ja innovatiivisten ratkaisujen julkinen hankinta (58). Komissio aikoo antaa palkintoja ennalta määriteltyjen tutkimukseen suuntautuneiden tavoitteiden saavuttamisesta (59). Komissio voi käyttää hankintoja tutkimus- ja kehityspalvelujen saamiseksi ja toimia ensimmäisenä asiakkaana innovaatioratkaisuille (60).

34. Palkintojen perusajatuksena on kiihdyttää tutkimusinvestointeja ja innovointia, jonka arvo on suurempi kuin palkinnon rahallinen arvo. Sen lisäksi, että palkinnot ovat helppoja hallinnoida, niiden etuna voi olla huomattava vipuvaikutus (61). Jotta tämä vaikutus toteutuisi, palkinnon on johdettava yksityisiin investointeihin. Ilman vipuvaikutusta palkinto toimii pelkästään eri julkisesti rahoitettavien tutkimustointen koordinointivälineenä eikä houkuttele lisää tutkimusinvestointeja. Palkintojen olisikin liityttävä (teknologia)innovoinnin kiihdyttämiseen niin, että varmistettaisiin lisärahoituslähteiden vipuvaikutus. Antaakseen tälle näkökohdalle suuremman painoarvon, komission olisi kohdistettava huomio palkintojen muuhun kuin rahoitukselliseen vetovoimaan esimerkiksi luomalla palkinnolle huippuosaamiseen, eksklusiivisuuteen ja kansainväliseen tunnustukseen perustuva imago ja maine.

35. Innovoivien ratkaisujen esikaupallisen ja julkisen hankinnan tarkoituksena on edistää innovatiivisten tavaroiden tai palvelujen kysyntää ja tukea siten markkinaosuuksien lisäämistä (62) ja niin ollen Euroopan kilpailukykyä. Verrattuna avustuksiin sopimushankintahinta käsittää toimeksisaajien kustannusten lisäksi myös niiden voittomarginaalin. Tämä saattaa tehdä hankinnasta kalliimman välineen kuin avustukset, ainakin tutkimusrahoituksen osalta. Hankintamenettelyä olisi siksi käytettävä ainoastaan, jos sitä voidaan perustella odotettavalla lisähyödyllä (kuten uusien markkinoiden luominen tai kannuste innovointiin), jota ei saataisi avustuksia käyttämällä. Syyt hankintojen käyttöön olisi ilmoitettava selkeästi ennen kuin lähestytään mahdollisia toimeksisaajia. Hankintoja ei siis pitäisi käyttää yksinomaan puiteohjelman hallinnolliseen yksinkertaistamiseen.

Innovaatiotoiminta

36. Horisontti 2020 -puiteohjelmaa koskevassa lainsäädäntöehdotuksessa integroidaan tutkimus ja innovaatio antamalla saumatonta ja johdonmukaista rahoitusta idean synnystä markkinoille saattamiseen (63). Termiä ”innovointi” käytetään ehdotetuissa säännöissä ja sääntelypaketissa jatkuvasti (64).

37. Tilintarkastustuomioistuin totesi erityiskertomuksessaan N:o 4/2011 (65), että innovoinnin käsitettä tulkittiin laajasti. Sääntelypaketissa ei ilmaista selkeästi, mikä olisi käsitettävä innovaatiotoiminnaksi. Sen sijaan siinä mainitaan joukko kuvailevia termejä: sosiaalinen, maailmanlaajuinen johtoasema, teknologinen, tutkimusperusteinen, teollinen, yhteiskunnallinen, ympäristöystävällinen, tekninen, hyvinvointi ja soveltava (66). Termin ”innovointi” epämääräisyys saattaa johtaa väärinkäsityksiin ja lisätä hankkeiden täytäntöönpanon monimutkaisuutta. Ehdotuksessa olisi annettava siitä täsmällinen määritelmä.

38. On vaarana, että rahoituksen merkitys vesittyy, jos on olemassa paljon innovaatiohankkeita, joiden mahdollinen vaikutus Euroopan teollisuuden kilpailukykyyn on vähäinen. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi siksi selvästi rajattava innovointitoimet, joita voidaan rahoittaa. Sääntelypaketissa olisi mainittava jokin tunnustettu innovointikehys, kuten Oslon käsikirja (67), ja soveltamisala olisi rajattava innovointitoimiin, jotka ovat todella uusia.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän lausunnon Luxemburgissa 19. heinäkuuta 2012 pitämässään kokouksessa. Tilintarkastustuomioistuimen puolesta Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA presidentti

(1) EYVL L 248, 16.9.2002, s. 1.

(2) EUVL L 311, 26.11.2010, s. 9.

(3) EYVL L 357, 31.12.2002, s. 1.

(4) EUVL L 111, 28.4.2007, s. 13.

(5) EUVL L 391, 30.12.2006, s. 1.

(6) EUVL C 203, 25.8.2006, s. 1.

(7) http://eca.europa.eu

(8) EUVL C 334, 10.12.2010, s. 1.

(9) EUVL C 47, 17.2.2012, s. 1.

(10) Esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman väliarviointi, loppuraportti, 12. marraskuuta 2010, s. 56. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunto nro 1/2006, kohta 12 ja seuraavat kohdat, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kohta 6.7.

(11) Euroopan unionin neuvosto (10268/10) – kilpailukykyneuvoston istunnossa 26. toukokuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät, s. 2, ja Euroopan parlamentin 11. marraskuuta 2010 antama päätöslauselma (P7_TA (2010)0401), 7 kohta ja seuraavat kohdat.

(12) Horisontti 2020 -puiteohjelmaa (jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’ tai ’sääntelypaketti’) koskevat ehdotukset ovat seuraavat: asetus Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, KOM(2011) 809 lopullinen (jäljempänä ’Horisontti 2020 -asetus’), ehdotus asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä ’ehdotetut säännöt’ tai ’säännöt’), KOM(2011) 810 lopullinen ja ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta, KOM(2011) 811 lopullinen.

(13) Osallistumissääntöjen yksinkertaistaminen on ehdotetun valvontastrategian täytäntöönpanon edellytys, KOM(2011) 811 lopullinen, s. 105 (hallinnointi).

(14) KOM(2011) 810 lopullinen, 22 ja 24 artikla.

(15) KOM(2011) 810 lopullinen, 23 ja 25 artikla.

(16) Se auttaa samalla saavuttamaan yleisen tavoitteen, joka on kunkin Euroopan toimielimen ja viraston henkilöstön vähentäminen viidellä prosentilla, KOM(2011) 890 lopullinen, s. 4.

(17) KOM(2011) 809 lopullinen, s. 97 ja seuraavat kohdat.

(18) Euroopan parlamentin selvityksessä tutkimuksen puiteohjelmien varainhoitosäännöistä (Financial Rules in the Research Framework Programmes – Streamlining rules for participation in EU research programmes) todetaan seuraavaa: ”Yksi tämän tutkimuksen tärkeimpiä tuloksia on, että tapa, jolla sääntöjä sovelletaan, on problemaattisempi kuin itse säännöt. Tämä johtaa keskinäiseen luottamuspulaan edunsaajien ja komission välillä ja molempien osapuolten tarpeettomaan hallinnolliseen rasitukseen.” Sisäasioiden pääosasto, budjettiasioiden politiikkayksikkö, (PE 411.275), 26.5.2010, s. 62.

(19) Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 1/2004, kohta 12, erityiskertomus nro 9/2007, kohta 71, erityiskertomus nro 8/2009, kohdat 47–49, ja lausunto nro 1/2006, kohta 11.

(20) KOM(2010) 815 lopullinen.

(21) KOM(2011) 809 lopullinen, johdanto-osan 15 kappale ja 4 artikla.

(22) Lausunto nro 7/2011, kohta 14.

(23) Eurooppalainen tutkimusalue koostuu kaikista sellaisista Euroopassa toteutettavista tutkimuksen ja kehittämisen toimista, ohjelmista ja politiikoista, joihin sisältyy valtioiden rajat ylittävä ulottuvuus. Toimilla lisätään tutkijoiden, tutkimuslaitosten ja yritysten vapaata rajat ylittävää liikkumista, kilpailua ja yhteistyötä.

(24) Lausunto nro 1/2006, kohta 16.

(25) Koordinointi- ja tukitoimet (esim. ERA-nets-järjestelmät tai 185 artiklaan perustuvat aloitteet) yksilöidään seitsemännessä puiteohjelmassa vahvistettujen kriteerien perusteella. Täytäntöönpano siihen tarkoitettuja rakenteita käyttäen saattaa asettaa lisävaatimuksia, ja sen on täytettävä yhteisessä tutkimusohjelmassa asetetut kansalliset tukikelpoisuuskriteerit.

(26) Yhteiset teknologia-aloitteet, EU:n tutkimuspolitiikan erottamaton osa, on nimenomaisesti jätetty seitsemännen puiteohjelman osallistumissääntöjen ulkopuolelle. Siitä johtuen kullakin yhteisellä teknologia-aloitteella on omat ehdotuspyyntöjä koskevat sääntönsä ja menettelynsä sekä varainhoitoa koskevat säännöksensä.

(27) Euroopan komission neljäs seitsemännen puiteohjelman seurantaraportti, s. 50. (Fourth FP7 Monitoring Report 2010), Euroopan komission seitsemännen puiteohjelman väliarviointi, s. 56.

(28) KOM(2011) 810 lopullinen, johdanto-osan 6 kappale.

(29) KOM(2011) 809 lopullinen, s. 95.

(30) Toimeenpanovirastojen hyödyntäminen optimoidaan mahdollisesti jakamalla tehtävät uudelleen niin, että erikoistuminen lisääntyy. Lisäksi olemassa olevien yhteisyritysten toimeksiantoja uusitaan ja uusia yhteisyrityksiä perustetaan, KOM(2011) 809 lopullinen, s. 95 ja 96.

(31) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 13/2009, kohdat 61–66, lausunto nro 1/2010, kohta 17, ja vuosikertomus varainhoitovuodelta 2009, kohta 5.56.

(32) Komission päätöksellä kolmesta toimenpiteestä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1982/2006/EY täytäntöönpanon yksinkertaistamiseksi perustettiin vuonna 2011 tutkimuksesta vastaava selvityskomitea, jolle annettiin tehtäväksi tehdä lopulliset päätökset tutkimuksen puiteohjelman täytäntöönpanoon liittyvistä horisontaalisista kysymyksistä (esimerkiksi komission pääosastojen jälkitarkastusstrategian johdonmukaisuus, varainhoitosäännösten soveltaminen, varmentamismenettelyt, jne.), (K(2011) 174).

(33) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus varainhoitovuodelta 2010, kohta 6.7.

(34) Euroopan parlamentin mietintö tutkimuspuiteohjelmien täytäntöönpanon yksinkertaistamisesta (2010/2079(INI), 17 kohta, Päätelmät yksinkertaistetuista ja tehokkaammista Euroopan tutkimusta ja innovointia tukevista ohjelmista, kilpailukykyneuvoston 3016. istunto 26. toukokuuta 2010, s. 4, KOM(2010) 187 lopullinen, s. 8.

(35) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksissa ilmeni tästä esimerkkejä. Seitsemännessä puiteohjelmassa edunsaajat jakavat kustannuksensa 16 luokkaan. Kussakin luokassa rahoituksen taso on erilainen. Tästä seuraa, että virheellisesti luokitellut kustannukset saattavat johtaa erilaisiin rahoitusmääriin, koska sama toimi yhdessä luokassa (esimerkiksi demonstraatiotoiminnot) rahoitetaan 50-prosenttisesti, kun taas osuus toisissa luokissa (esimerkiksi hallinnolliset toiminnot) on 100 prosenttia.

(36) Asiantuntijaryhmän tutkimus ulkopuolisen hankeperusteisen tutkimusrahoituksen vaikutuksesta yliopistojen varainkäyttöön (Sabine Herlitschkan johdolla laadittu asiantuntijaryhmän raportti, marraskuu 2008) osoittaa esimerkiksi, että rahoituksessa käytetty lähestymistapa, joka kattaa kaikki välittömät kustannukset ja kiinteän määrän (yleensä 20 prosenttia) välillisistä (yleis)kustannuksista, on Euroopassa yleinen (esimerkiksi Saksassa Deutsche Forschungsgemeinschaft ja Sveitsissä Fonds National Suisse).

(37) KOM(2011) 810 lopullinen, 25 artikla (Vuotuinen tehokas työaika).

(38) Lausunto nro 1/2006, kohta 67.

(39) Arvonlisävero ei ole seitsemännessä puiteohjelmassa tukikelpoinen; Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1906/2006, 31 artiklan 3 kohdan e alakohta. Tämä säännös on jätetty pois ehdotetusta Horisontti 2020 -asetuksesta. Ehdotuksessa viitataan varainhoitoasetukseen, jonka mukaan alv, josta ei voi saada palautusta, on tukikelpoinen.

(40) Lausunto nro 1/2006, kohta 64.

(41) KOM(2011) 809 lopullinen, johdanto-osan 32 kappale.

(42) KOM(2011) 809 lopullinen, s. 97.

(43) Kuten Horisontti 2020 -asetusehdotukseen liittyvässä rahoitusselvityksessä todetaan, määrällisesti noin 28 prosenttia seitsemännen puiteohjelman tarkastuksissa havaituista virheistä liittyy välillisiin kustannuksiin. Tämän osuuden odotetaan vähenevän Horisontti 2020 -puiteohjelmassa; KOM(2011) 809 lopullinen, s. 100.

(44) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2010, kohdat 6.19–6.28.

(45) Vuoden 2012 kesäkuun puoliväliin mennessä noin 7,25 prosenttia seitsemännen puiteohjelman edunsaajista oli tarkastettu tai niille oli suunniteltu tarkastus. Kuudennessa puiteohjelmassa 8,45 prosenttia edunsaajista tarkastettiin. Kummakaan puiteohjelman virhetaso ei ole vähentynyt odotetulle kahden prosentin tasolle. Tiedot toimittanut Euroopan komissio – tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto.

(46) KOM(2011) 810, 32–33 artikla.

(47) Edunsaajat maksavat takuurahastoon viisi prosenttia niiden hankkeelle osoitetusta EU:n rahoitusosuuden kokonaismäärästä. Näin muodostetaan kokonaisvakuus, johon EU voi turvautua siinä tapauksessa, että hankkeisiin liittyy taloudellisia tappioita.

(48) KOM(2011) 810, 32 artiklan 4 kohta.

(49) SEC(2011) 1427 lopullinen, 2. nidos – osa 2/2, liite 3.

(50) Esimerkiksi yhteisten teknologia-aloitteiden erityinen oikeudellinen rakenne; siinä valittiin käytettäväksi ”yhteisön elimen” viitekehystä, jotta komissio voisi antaa osuutensa kaavailtuihin resursseihin suoralla ja valvottavissa olevalla tavalla. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole tehty lopullista päätöstä siitä, miten yhteisten teknologia-aloitteiden suhteen edetään. Uusien yhteisten teknologia-aloitteiden perustamisen osalta keskustellaan parhaillaan muuntyyppisistä oikeudellisista rakenteista (esimerkiksi erityiselimet) osana EU:n varainhoitoasetuksen meneillään olevaa tarkistusta. Yksityisille kumppaneille annetut oikeudet, voittojen jakaminen tai maksukyvyttömyysriskit olisi siksi otettava huomioon, kun CIP, EIT ja yhteiset teknologia-aloitteet sisällytetään takuurahaston piiriin.

(51) KOM(2011) 810 lopullinen, 33 artiklan 4 kohta.

(52) KOM(2011) 810 lopullinen, 28–30 artikla.

(53) KOM (2011) 809, s. 99.

(54) Horisontti 2020 -puitesopimuksessa vaaditaan vain yksi lausunto (kun 325 000 euron määrä ylittyy) edunsaajaa kohti hankkeen lopussa, kun seitsemännessä puitesopimuksessa vaaditaan välilausuntoja.

(55) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2010, kohdat 6.19–6.21.

(56) Ulkoisten tarkastajien antamat lausunnot – ohjeita edunsaajille ja tarkastajille, 1.7.2010 laadittu versio, s. 13.

(57) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 2010, kohta 6.25.

(58) KOM(2011) 810 lopullinen, 34 ja 35 artikla sekä 48 ja 49 artikla. Esikaupallista hankintaa koskevia pilottihankkeita käynnistettiin jo seitsemännen puitesopimuksen aikana (esim. seitsemännen puiteohjelman tieto- ja viestintäteknologian aihealueella 2011–2012). Palkinnot sisältyvät seitsemännen puiteohjelman sääntöihin, mutta niitä ei käytetty erillisenä rahoitusmuotona.

(59) KOM (2011) 810 lopullinen, s. 3.

(60) KOM(2011) 810 lopullinen, 2 artikla, 1 kohdan 13 ja 14 alakohta.

(61) KOM(2010) 187, s. 6 (viimeinen kohta).

(62) SEC(2011) 1427, s. 19.

(63) KOM(2011) 808, s. 4.

(64) Esimerkiksi ”innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat” (KOM(2011) 810, 2 artiklan 1 kohdan 14 alakohta, 19 artiklan 8 kohta, 35 artikla ja 49 artikla. Ehdotuksen 22 artiklan 5 kohdassa rajoitetaan lueteltujen (markkinoita lähellä olevien) innovointitoimintojen rahoitusosuutta.

(65) http://eca.europa.eu

(66) KOM(2011) 809 lopullinen, ”sosiaalinen innovointi” (johdanto-osan kappale 11 ja liite I (s. 31), ”maailmanlaajuinen johtoasema” (liite I, I osa, s. 33), ”teknologinen, tutkimusperustainen” (liite I, I osa, s. 37), ”teollinen” (liite I, II osa (s. 50), ”yhteiskunnallinen” (liite I, II osa (s. 51), ”ympäristöystävällinen” (liite I, II osa, s. 51), ”tekninen” (liite I, II osa (s. 54), ”hyvinvointi” (liite I, II osa (s. 65), ja ”soveltava” (liite I, III osa (s. 71).

(67) The Measurement of Scientific and Technological Activities – Oslo Manual – Guidelines for collecting and interpreting innovation data, kolmas painos, OECD:n ja Eurostatin yhteinen julkaisu.