FI Euroopan unionin virallinen lehti C 267/1

NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 12/2016

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi sisävesialusten teknisistä vaatimuksista, direktiivin 2009/100/EY muuttamisesta ja direktiivin 2006/87/EY kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 16 päivänä kesäkuuta 2016

(2016/C 267/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 91 artiklan 1 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2006/87/EY (4) otetaan käyttöön sisävesialusten teknisten todistusten antamista koskevat yhdenmukaistetut edellytykset kaikilla unionin sisävesiväylillä.

(2) Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) on vahvistanut Reinillä liikennöivien alusten tekniset vaatimukset.

(3) Direktiivin 2006/87/EY liitteissä vahvistettuihin teknisiin vaatimuksiin on sisällytetty suurin osa Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevista määräyksistä RNKK:n vuonna 2004 hyväksymässä muodossa. Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisia sisävesialustodistusten antamista koskevia edellytyksiä ja teknisiä vaatimuksia tarkistetaan säännöllisesti, ja niiden katsotaan vastaavan tekniikan nykytasoa.

(4) Koska päätöksentekomenettelyjen oikeudelliset puitteet ja aikataulut ovat erilaisia, on vaikeaa säilyttää vastaavuus direktiivin 2006/87/EY nojalla annettujen unionin sisävesialustodistusten ja Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan nojalla annettujen todistusten välillä. Tämä johtaa oikeusvarmuuden puutteeseen, joka saattaa vaikuttaa kielteisesti vesiliikenteen turvallisuuteen.

(5) Unionin laajuisen yhdenmukaisuuden saavuttamiseksi sekä kilpailun vääristymisen ja turvallisuustason vaihtelun ehkäisemiseksi kaikilla unionin sisävesiväylillä olisi sovellettava samoja teknisiä vaatimuksia, jotka olisi saatettava ajan tasalle säännöllisin väliajoin.

(6) Koska RNKK on hankkinut merkittävästi asiantuntemusta sisävesialuksia koskevien teknisten vaatimusten kehittämisestä ja ajan tasalle saattamisesta, kyseistä asiantuntemusta olisi hyödynnettävä täysimääräisesti unionin sisävesiväylillä. Sisävesiliikenteen normien laadinnasta vastaava eurooppalainen komitea (CESNI), joka toimii RNKK:n alaisuudessa ja on avoinna kaikkien jäsenvaltioiden asiantuntijoille, on vastuussa niiden sisävesiliikenteen teknisten normien laadinnasta, joihin unionin olisi viitattava.

(7) Unionin sisävesialustodistusten, jotka osoittavat kulkuneuvojen täyttävän täysin tekniset vaatimukset, olisi oltava voimassa kaikilla unionin sisävesiväylillä.

(8) Entistä suurempi yhdenmukaisuus olisi tarpeen vyöhykkeiden 1 ja 2 vesiväylillä (jokisuistot) ja vyöhykkeen 4 vesiväylillä tapahtuvaa liikennöintiä varten jäsenvaltioiden antamia täydentäviä sisävesialustodistuksia koskevissa edellytyksissä.

(9) Turvallisuuden takaamiseksi normeja olisi yhdenmukaistettava suurilta osin unionin sisävesiväylien turvallisuusnormeja lieventämättä. Jäsenvaltioille olisi kuitenkin annettava mahdollisuus ottaa komissiota kuultuaan käyttöön erityissäännöksiä tiettyjä vyöhykkeitä koskevista teknisistä lisävaatimuksista tai lievennetyistä vaatimuksista edellyttäen, että tällaiset toimenpiteet rajoittuvat koskemaan liitteissä III ja IV lueteltuja seikkoja.

(10) Jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus poiketa tästä direktiivistä tietyissä tapauksissa, joissa on kyse purjehduskelpoisista vesiväylistä, jotka eivät ole yhteydessä muiden jäsenvaltioiden sisävesiväyliin, tai tietyistä kulkuneuvoista, jotka liikennöivät yksinomaan kansallisella vesiväylällä, kuitenkin niin, että riittävä turvallisuustaso säilyy. Jos tällaiset poikkeukset kattavat kaikki jäsenvaltiossa liikennöivät kulkuneuvot, olisi kohtuuton ja tarpeeton velvoite, että kyseinen jäsenvaltio saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikki tässä direktiivissä esitetyt velvoitteet. Jäsenvaltiot eivät voi antaa unionin sisävesialustodistuksia, jolleivät ne ole saattaneet tämän direktiivin mukaisia asiaan liittyviä velvoitteita osaksi kansallista lainsäädäntöä.

(11) Poikkeusten tästä direktiivistä ja vastaavuuksien tunnustamisen tiettyjen kulkuneuvojen osalta olisi oltava mahdollisia vaihtoehtoisten ratkaisujen toteuttamiseksi tai innovoinnin edistämiseksi taikka kohtuuttomien kustannusten ehkäisemiseksi edellyttäen, että varmistetaan vastaava tai riittävä turvallisuus. Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa tällaisia poikkeuksia ja vastaavuuksien tunnustamista koskien. Komissiolla olisi oltava mahdollisuus viitata CESNI:n suosituksiin tällaisten poikkeusten ja vastaavuuksien tunnustamisen osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (5) mukaisesti.

(12) Hallinnollisen, teknisen ja taloudellisen tehokkuuden vuoksi jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus nimetä asiasta vastaavia toimivaltaisia viranomaisia varmistamaan, että tätä direktiiviä noudatetaan ja sovelletaan moitteettomasti niiden kansallisten käytäntöjen mukaisesti.

(13) Unionin sisävesialustodistus olisi annettava kulkuneuvolle, joka läpäisee ennen kyseisen kulkuneuvon käyttöönottoa tehtävän teknisen tarkastuksen. Teknisellä tarkastuksella olisi selvitettävä, täyttääkö kulkuneuvo tässä direktiivissä säädetyt tekniset vaatimukset. Jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla olisi oltava oikeus tarkistaa milloin tahansa, noudatetaanko näitä vaatimuksia ja onko kulkuneuvolla mukanaan voimassa oleva sisävesialustodistus.

(14) Unionin sisävesialustodistuksen voimassaoloaika on aiheellista määrittää tapauskohtaisesti tiettyjen määräaikojen rajoissa ja kulkuneuvon luokan mukaan.

(15) Jotta voidaan säilyttää sisävesiliikenteen korkea turvallisuuden taso, on tarpeen laatia unionin sisävesialustodistusten korvaamista, uusimista ja voimassaolon pidentämistä sekä uusien unionin sisävesialustodistusten antamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

(16) Jotta varmistetaan, että tämä direktiivi pannaan täytäntöön tehokkaasti, sisävesiväylillä liikennöiviin kulkuneuvoihin liittyvät tiedot olisi syötettävä eurooppalaiseen alusrunkotietokantaan, jäljempänä ’alusrunkotietokanta’, toimivaltaisten viranomaisten käyttöä varten. Alusrunkotietokannasta olisi erityisesti voitava tarkistaa vireillä olevien todistushakemusten tausta, ja siitä olisi saatava tiedot kaikista asianomaisille kulkuneuvoille jo myönnetyistä voimassa olevista todistuksista. Komission olisi pidettävä yllä ja mukautettava alusrunkotietokantaa, jotta sitä voidaan hyödyntää täysipainoisesti tämän direktiivin soveltamisessa.

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/100/EY (6) säädettyjen toimenpiteiden on pysyttävä voimassa tämän direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle jäävien alusten osalta.

(18) Unionin lainsäädännön selkeyttämisen vuoksi direktiivin 2009/100/EY soveltamisalaa olisi mukautettava sen tätä direktiiviä täydentävän soveltamisalan ja kansainvälisiä sopimuksia koskevan kehityksen huomioon ottamiseksi. Direktiiviä 2009/100/EY olisi näin ollen muutettava.

(19) Sellaisiin käytössä oleviin kulkuneuvoihin, joilla ei vielä ole unionin sisävesialustodistusta, olisi sovellettava siirtymäkauden järjestelmää, jota noudatetaan, kun kyseisille kulkuneuvoille tehdään ensimmäistä kertaa tällä direktiivillä vahvistettujen tarkistettujen teknisten vaatimusten mukainen tekninen tarkastus.

(20) Sääntelyn parantamiseksi ja yksinkertaistamiseksi tässä direktiivissä pitäisi olla mahdollista viitata kansainvälisiin normeihin ilman, että unionin oikeudellisiin puitteisiin luodaan päällekkäisyyksiä.

(21) CESNI on perustettu helpottamaan Euroopan sisävesiliikenteessä sovellettujen teknisten normien yhdenmukaistamista. Sisävesiliikenteen turvallisuuden ja tehokkuuden korkean tason varmistamiseksi, sisävesialustodistusten vastaavuuden säilyttämiseksi ja tieteen ja tekniikan sekä alan muun kehityksen huomioon ottamiseksi tässä direktiivissä oleva viittaus sovellettavaan CESNI:n hyväksymään eurooppalaiseen normiin sisävesialusten teknisistä vaatimuksista (ES-TRIN) olisi pidettävä ajan tasalla. Komissiolle olisi tätä varten siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat viittauksen ajantasaistamista tuoreimpaan ES-TRIN-normiin ja sen soveltamispäivän asettamista.

(22) Jos se on soveltuvan analyysin perusteella asianmukaisesti perusteltua ja jos asianmukaisia ajan tasalla olevia kansainvälisiä normeja vesillä liikennöinnin turvallisuuden varmistamiseksi ei ole tai jos CESNI:n päätöksentekomenettelyn muutokset vaarantaisivat unionin edun, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti unionin edun turvaamiseksi säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän direktiivin liitettä II antamalla asianmukaisia teknisiä vaatimuksia.

(23) Tämän direktiivin tiettyjen muiden kuin sen keskeisten osien muuttamiseksi tai täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan jonkin vesiväylän luokittelua; joissa määritellään tarkemmin alusrunkotietokantaan vietävät tiedot, pääsyoikeuksien tyypit sekä kyseisen tietokannan käyttöä ja toimintaa koskevat ohjeet; jotka koskevat sisävesiväylien kulkuneuvoja koskevien teknisten vähimmäisvaatimusten ajantasaistamista ja liitteiden III ja IV muuttamista tieteen ja tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi, liitteen V muuttamista sen menettelyä koskevien säädösten ajantasaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi, liitteen VI muuttamista luokituslaitosten hyväksymistä koskevien kriteerien muuttamiseksi vesillä liikennöinnin turvallisuuden varmistamiseksi sekä tässä direktiivissä olevien liitteitä II ja V koskevien viittausten muuttamista delegoitujen säädösten hyväksymisen vuoksi.

(24) Delegoituja säädöksiä hyväksyttäessä on erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisessä toimielinten sopimuksessa (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(25) Vaihtoehtoisten ratkaisujen toteuttamiseksi, innovoinnin edistämiseksi, kohtuuttomien kustannusten ehkäisemiseksi, todistusten antamismenettelyn toimivuuden takaamiseksi ja alueellisten olosuhteiden huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa myöntää tietyille kulkuneuvoille erinäisiä vapautuksia teknisistä vaatimuksista, hyväksyä luokituslaitoksia ja hyväksyä teknisiä lisävaatimuksia tai lievennettyjä vaatimuksia sellaisilla tietyillä vyöhykkeillä liikennöiville aluksille, jotka eivät ole yhteydessä toisen jäsenvaltion purjehduskelpoisiin sisävesiväyliin. Tätä valtaa olisi käytettävä asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti.

(26) Jotta varmistettaisiin asianmukaiset puitteet koordinoinnille ja yhteistyölle sisävesiliikenteestä vastaavien kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti RNKK:n kanssa ja sellaisten yhtenäisten teknisten normien kehittäminen sisävesiliikenteelle, joihin unioni ja kansainväliset järjestöt voisivat viitata, tätä direktiiviä olisi tarkasteltava uudelleen erityisesti sillä käyttöön otettujen toimien tehokkuuden sekä sisävesiliikenteestä vastaavien kansainvälisten järjestöjen kanssa toteutettavien yhteistyömekanismien suhteen siten, että aikaan saataisiin yhtenäiset tekniset normit.

(27) Tanskassa, Virossa, Irlannissa, Kreikassa, Espanjassa, Kyproksessa, Latviassa, Maltassa, Portugalissa, Sloveniassa ja Suomessa ei ole sisävesiväyliä tai sisävesiliikennettä ei käytetä merkittävässä määrin. Olisi näin ollen suhteeton ja tarpeeton velvoite, että kyseisten jäsenvaltioiden olisi saatettava tämä direktiivi osaksi kansallista lainsäädäntöään ja pantava se täytäntöön.

(28) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta, joka on unionin sisävesiväylillä liikennöivien kulkuneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi tarvittavien teknisten vaatimusten vahvistaminen, vaan se voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(29) Sen vuoksi direktiivi 2006/87/EY olisi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 LUKU

SOVELTAMISALA, MÄÄRITELMÄT JA VESIVYÖHYKKEET

1 artikla

Kohde

Tässä direktiivissä vahvistetaan

a) tekniset vaatimukset, jotka ovat tarpeen 4 artiklassa tarkoitetuilla sisävesiväylillä liikennöivien kulkuneuvojen turvallisuuden varmistamiseksi; ja

b) kyseisten sisävesiväylien luokittelu.

2 artikla

Soveltamisala

1. Tätä direktiiviä sovelletaan seuraaviin kulkuneuvoihin:

a) alukset, joiden pituus (L) on vähintään 20 metriä;

b) alukset, joiden pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulo on vähintään 100 kuutiometriä;

c) hinaajat ja työntöalukset, jotka on tarkoitettu hinaamaan tai työntämään tai siirtämään vierellään joko alakohdassa a ja b tarkoitettuja kulkuneuvoja tai uivaa kalustoa;

d) matkustaja-alukset;

e) uiva kalusto.

2. Tätä direktiiviä ei sovelleta:

a) lauttoihin;

b) laivaston aluksiin;

c) merialuksiin, mukaan lukien merihinaajat ja -työntöalukset, jotka i) liikennöivät tai joiden tukikohta on vuorovesialueella; tai ii) liikennöivät väliaikaisesti sisävesillä; jos niillä on vähintään: — todistuskirja ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (SOLAS) vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistuskirja; todistus vuonna 1966 tehdyn kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen vaatimusten mukaisuudesta tai vastaava todistus, ja kansainvälinen öljystä aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemistä koskeva (IOPP) todistuskirja alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä vuonna 1973/78 tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (Marpol) vaatimusten mukaisuudesta; — merialusten osalta, jotka eivät kuulu SOLAS-yleissopimuksen, vuoden 1966 kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen tai Marpol-yleissopimuksen soveltamisalaan: niiden lippuvaltioiden lainsäädännössä vaaditut todistuskirjat ja lastimerkit; — matkustaja-alusten osalta, joihin ei sovelleta mitään ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuista yleissopimuksista: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/45/EY (8) mukaisesti annettu todistus matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä; tai — huviveneiden osalta, joihin ei sovelleta mitään ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetuista yleissopimuksista: lippuvaltion todistus riittävästä turvallisuustasosta.

3 artikla

Määritelmät

Tässä direktiivissä tarkoitetaan:

a) ’kulkuneuvolla’ alusta tai uivaa kalustoa;

b) ’aluksella’ sisävesialusta tai merialusta;

c) ’sisävesialuksella’ alusta, joka on tarkoitettu liikennöimään yksinomaan tai pääasiassa sisävesiväylillä;

d) ’hinaajalla’ alusta, joka on erityisesti suunniteltu suorittamaan hinauksia;

e) ’työntöaluksella’ alusta, joka on erityisesti suunniteltu kuljettamaan työntökytkyettä;

f) ’matkustaja-aluksella’ päiväristeilyalusta tai risteilyalusta, joka on suunniteltu ja varustettu kuljettamaan yli 12 matkustajaa;

g) ’uivalla kalustolla’ uivaa rakennetta, jolla kuljetetaan työkoneita, kuten nostureita, ruoppauskoneita, paalujunttia tai elevaattoreita;

h) ’uivalla laitoksella’ uivaa laitteistoa, jota ei tavallisesti ole tarkoitettu siirrettäväksi, uima-allas, telakka, laituri tai venevaja mukaan lukien;

i) ’uivalla esineellä’ lauttaa tai muuta rakennetta, esinettä tai kokonaisuutta, joka kykenee kulkemaan ja joka ei ole alus tai uiva kalusto tai laitos;

j) ’huviveneellä’ urheiluun tai vapaa-aikaan tarkoitettua muuta kuin matkustaja-alusta;

k) ’suurnopeusaluksella’ moottorikäyttöistä alusta, jonka nopeus veden pintaan nähden voi olla yli 40 km/h;

l) ’uppouman tilavuudella’ aluksen syrjäyttämän vesimäärän tilavuutta kuutiometreinä;

m) ’pituudella (L)’ rungon enimmäispituutta metreinä ilman peräsintä ja keulapuomia;

n) ’leveydellä (B)’ laidoituksen ulkoreunaan mitattua rungon enimmäisleveyttä metreinä (ilman siipirattaita, lepuuttajia ja vastaavia);

o) ’syväyksellä (T)’ rungon alimman pisteen, kun köliä tai muita kiinteitä asennuksia ei oteta huomioon, ja enimmäissyväystason välistä kohtisuoraa etäisyyttä metreinä;

p) ’toisiinsa yhteydessä olevilla sisävesiväylillä’ jäsenvaltion vesiväyliä, jotka ovat sellaisten sisävesiväylien, joilla tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kulkuneuvot voivat kansallisen tai kansainvälisen lainsäädännön mukaisesti liikennöidä, kautta yhteydessä toisen jäsenvaltion sisävesiväyliin.

4 artikla

Sisävesiväylien luokittelu

1. Tässä direktiivissä unionin sisävesiväylät luokitellaan seuraavasti:

a) vyöhykkeet 1, 2, 3 ja 4: i) vyöhykkeet 1 ja 2: liitteessä I olevassa 1 luvussa luetellut vesiväylät; ii) vyöhyke 3: liitteessä I olevassa 2 luvussa luetellut vesiväylät; iii) vyöhyke 4: kaikki muut sisävesiväylät, joilla tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat kulkuneuvot voivat kansallisen lainsäädännön mukaisesti liikennöidä;

b) R-vyöhyke: a alakohdassa tarkoitetuista vesiväylistä ne, joita varten todistukset on annettava Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti, sellaisena kuin artiklan sanamuoto on … [tämän direktiivin voimaantulopäivä].

2. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteen I muuttamiseksi siten, että muutetaan jonkin vesiväylän luokittelua, mukaan lukien vesiväylien lisääminen ja poistaminen. Tällaiset liitteeseen I tehtävät muutokset voidaan tehdä ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä sen alueella olevien vesiväylien osalta.

2 LUKU

SISÄVESIALUSTODISTUKSET

5 artikla

Teknisten ja turvallisuutta koskevien vaatimusten noudattaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kulkuneuvot, jotka liikennöivät 4 artiklassa tarkoitetuilla unionin sisävesiväylillä, rakennetaan ja pidetään kunnossa tässä direktiivissä vahvistettujen vaatimusten mukaisesti.

2. Tämän direktiivin mukaisesti myönnettävällä todistuksella on osoitettava, että kulkuneuvo täyttää 1 kohdan vaatimukset.

6 artikla

Unionin sisävesialustodistukset

1. Unionin sisävesialustodistuksia antavat jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset tämän direktiivin mukaisesti. Jäsenvaltioiden on unionin sisävesialustodistuksen antamisen yhteydessä varmistettava, ettei kyseiselle kulkuneuvolle ole jo annettu voimassa olevaa 7 artiklassa tarkoitettua todistusta.

2. Unionin sisävesialustodistus on laadittava liitteessä II olevan mallin mukaisesti.

3. Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo unionin sisävesialustodistuksia antavista toimivaltaisista viranomaisista ja annettava se ja sen mahdolliset muutokset tiedoksi komissiolle. Komissio pitää yllä ajantasaista luetteloa toimivaltaisista viranomaisista asianmukaisella verkkosivustolla.

4. Unionin sisävesialustodistus on annettava kulkuneuvoille teknisen tarkastuksen jälkeen, joka tehdään ennen kulkuneuvon käyttöönottoa ja jonka tarkoituksena on varmistaa, että kulkuneuvo täyttää liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset.

5. Joko tämän artiklan 4 kohdassa ja 29 artiklassa tarkoitetuissa teknisissä tarkastuksissa tai kulkuneuvon omistajan tai tämän edustajan pyynnöstä tehtävässä teknisessä tarkastuksessa on tapauksen mukaan tarkastettava, täyttääkö kulkuneuvo 23 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut lisävaatimukset.

6. Menettelyt, joita on noudatettava tarkastuspyynnön esittämisessä ja tarkastuksen suorittamispaikan ja -ajan vahvistamisessa, kuuluu unionin sisävesialustodistuksen antavien toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan. Toimivaltainen viranomainen päättää, mitkä asiakirjat sille on esitettävä. Menettelyn on oltava sellainen, että tarkastus voi tapahtua kohtuullisen ajan kuluessa tarkastuspyynnön esittämisestä.

7. Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on kulkuneuvon omistajan tai tämän edustajan pyynnöstä annettava unionin sisävesialustodistus kulkuneuvolle, joka ei kuulu tämän direktiivin soveltamisalaan, jos kyseinen kulkuneuvo täyttää tässä direktiivissä vahvistetut vaatimukset.

7 artikla

Todistuksen mukana pitämistä koskeva velvoite

Kulkuneuvoilla, jotka liikennöivät 4 artiklassa tarkoitetuilla unionin sisävesiväylillä, on oltava mukanaan seuraavat alkuperäiset asiakirjat:

a) kun ne liikennöivät R-vyöhykkeen vesiväylillä joko — Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus; tai — unionin sisävesialustodistus, joka annetaan kulkuneuvoille, jotka täyttävät täysin tämän direktiivin liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset, joiden osalta vastaavuus Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen mukaisten teknisten vaatimusten kanssa on todettu sovellettavien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti, soveltuvin osin tämän direktiivin liitteen II Reinillä liikennöiviä (R-vyöhyke) kulkuneuvoja koskevien siirtymäsäännösten mukaisesti;

b) kun ne liikennöivät muilla vesiväylillä, unionin sisävesialustodistus Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus, mukaan lukien tarvittaessa tämän direktiivin 8 artiklan mukaiset täydentävät unionin sisävesialustodistukset.

8 artikla

Täydentävät unionin sisävesialustodistukset

1. Kulkuneuvoille, joilla on mukanaan voimassa oleva unionin sisävesialustodistus tai Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen 22 artiklan mukaisesti annettu todistus, on annettava tämän direktiivin 23 artiklan mukaisesti täydentävä unionin sisävesialustodistus.

2. Täydentävä unionin sisävesialustodistus on laadittava liitteessä II olevan mallin mukaisesti, ja sen antaa toimivaltainen viranomainen kyseisten vesiväylien osalta vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

9 artikla

Väliaikaiset unionin sisävesialustodistukset

1. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat antaa väliaikaisen unionin sisävesialustodistuksen:

a) kulkuneuvoille, joiden on tarkoitus ajaa toimivaltaisen viranomaisen luvalla tiettyyn paikkaan unionin sisävesialustodistuksen saamista varten;

b) kulkuneuvoille, joiden unionin sisävesialustodistus on kadonnut, vahingoittunut tai joilta se on tilapäisesti peruutettu 13 ja 15 artiklassa tai liitteissä II ja V tarkoitetuissa tapauksissa;

c) kulkuneuvoille, jotka ovat läpäisseet tarkastuksen mutta joiden unionin sisävesialustodistus on valmisteltavana;

d) kulkuneuvoille, jotka eivät täytä kaikkia liitteiden II ja V mukaisia unionin sisävesialustodistuksen myöntämisedellytyksiä;

e) kulkuneuvoille, jotka ovat niin vaurioituneita, ettei niiden kunto enää ole unionin sisävesialustodistuksen mukainen;

f) uiville laitoksille tai uiville esineille tapauksissa, joissa erityiskuljetuksista vastaava viranomainen on antanut luvan erityiskuljetukseen edellyttäen, että tällainen väliaikainen unionin sisävesialustodistus saadaan, jäsenvaltioissa sovellettavien merenkulkuviranomaisia koskevien säännösten mukaisesti;

g) kulkuneuvoille, jotka hyötyvät liitteistä II ja V ilmenevistä poikkeuksista tämän direktiivin 25 ja 26 artiklassa säädetyn mukaisesti siihen asti, kunnes asianomaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään.

2. Väliaikainen unionin sisävesialustodistus myönnetään vain, jos kulkuneuvon, uivan laitoksen tai uivan esineen purjehduskelpoisuus vaikuttaa riittävältä. Todistus on laadittava liitteessä II olevan mallin mukaisesti.

3. Väliaikaiseen unionin sisävesialustodistukseen on sisällytettävä toimivaltaisen viranomaisen tarpeellisina pitämät ehdot, ja se on voimassa:

a) edellä 1 kohdan a ja d–f alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa tietyn yksittäisen, sopivan ajan, joka voi olla enintään yksi kuukausi, kuluessa tehtävän matkan ajan;

b) edellä 1 kohdan b ja c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa asiaankuuluvan ajan;

c) edellä 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kuusi kuukautta; väliaikaisen unionin sisävesialustodistuksen voimassaoloa voidaan jatkaa kuudella kuukaudella kerrallaan siihen asti, kunnes asianomainen täytäntöönpanosäädös on hyväksytty.

10 artikla

Unionin sisävesialustodistusten voimassaoloaika

1. Toimivaltaisen viranomaisen on määritettävä uusille kulkuneuvoille annettavien unionin sisävesialustodistusten voimassaoloaika, joka voi olla enintään:

a) viisi vuotta matkustaja-aluksille ja suurnopeusaluksille;

b) kymmenen vuotta kaikille muille kulkuneuvoille.

Voimassaoloaika on merkittävä unionin sisävesialustodistukseen.

2. Toimivaltaisen viranomaisen on asetettava unionin sisävesialustodistuksen voimassaoloaika tapauskohtaisesti tarkastustulosten perusteella sellaisille kulkuneuvoille, jotka liikennöivät jo ennen teknisen tarkastuksen suorittamista. Voimassaoloaika ei saa kuitenkaan ylittää 1 kohdassa vahvistettuja voimassaoloaikoja.

11 artikla

Unionin sisävesialustodistusten voimassaoloajan poikkeuksellinen pidentäminen

Unionin sisävesialustodistuksen antanut tai uusinut toimivaltainen viranomainen voi poikkeuksellisesti pidentää todistuksen voimassaoloaikaa liitteiden II ja V mukaisesti enintään kuudeksi kuukaudeksi teknistä tarkastusta tekemättä. Voimassaoloajan pidennys on merkittävä kyseiseen todistukseen.

12 artikla

Unionin sisävesialustodistusten uusiminen

1. Unionin sisävesialustodistus on uusittava sen voimassaoloajan päättyessä 6 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti sen jälkeen, kun teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että kulkuneuvo täyttää liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset. Komissiolle 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti ilmoitetut toimivaltaiset viranomaiset voivat uusia unionin sisävesialustodistuksia.

2. Unionin sisävesialustodistuksia uusittaessa kulkuneuvoihin sovelletaan liitteessä II olevia siirtymäsäännöksiä kyseisessä liitteessä vahvistetuin edellytyksin.

13 artikla

Unionin sisävesialustodistusten korvaaminen

Kunkin jäsenvaltion on vahvistettava edellytykset, joilla kadonnut tai vahingoittunut voimassa oleva unionin sisävesialustodistus voidaan korvata uudella. Näissä edellytyksissä on vaadittava, että kulkuneuvolta, jolle haetaan korvaavaa todistusta kadonneen tilalle, toimitetaan ilmoitus todistuksen katoamisesta tai, jos haetaan korvaavaa todistusta vahingoittuneen tilalle, palautetaan vahingoittunut todistus. Korvaavassa todistuksessa on oltava maininta siitä, että se on jäljennös.

14 artikla

Kulkuneuvon huomattavat muutokset tai huomattavat korjaukset

Jos tehdään huomattavia muutoksia tai huomattavia korjauksia, jotka vaikuttavat siihen, täyttääkö kulkuneuvo liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset koskien sen rakenteen kestävyyttä, ohjausta, ohjattavuutta tai erityisominaisuuksia, kulkuneuvolle on ennen seuraavaa matkaa tehtävä 6 artiklassa säädetty tekninen tarkastus.

Tämän tarkastuksen jälkeen voimassa olevaa unionin sisävesialustodistusta muutetaan vastaamaan kulkuneuvon muuttuneita teknisiä tietoja tai tämä todistus peruutetaan ja annetaan uusi todistus. Jos uusi todistus annetaan muussa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa alkuperäinen todistus on annettu tai uusittu, todistuksen antaneelle tai uusineelle toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava asiasta 30 päivän kuluessa uuden todistuksen antamispäivästä.

15 artikla

Unionin sisävesialustodistusten antamisesta tai uusimisesta kieltäytyminen ja niiden peruuttaminen

1. Päätöksessä olla antamatta tai uusimatta unionin sisävesialustodistusta on esitettävä sen perustelut. Päätöksestä on ilmoitettava kulkuneuvon omistajalle tai tämän edustajalle, ja tälle on myös annettava tieto asianomaisessa jäsenvaltiossa käytettävissä olevista muutoksenhakukeinoista ja muutoksenhaun määräajoista.

2. Toimivaltainen viranomainen voi peruuttaa antamansa tai uusimansa voimassa olevan unionin sisävesialustodistuksen, jos kulkuneuvo ei enää täytä todistuksessa esitettyjä teknisiä vaatimuksia.

16 artikla

Kolmansien maiden kulkuneuvojen purjehduskelpoisuustodistusten tunnustaminen

Jos unionin ja kolmansien maiden välillä ei ole voimassa sopimusta purjehduskelpoisuustodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta, jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset voivat tunnustaa kolmansien maiden kulkuneuvojen purjehduskelpoisuustodistukset tämän jäsenvaltion alueella tapahtuvaan liikennöintiin.

17 artikla

Todistusrekisterit

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset pitävät kaikista 6, 8, 9 ja 12 artiklan mukaisesti antamistaan tai uusimistaan todistuksista rekisteriä. Kyseiseen rekisteriin tulee sisältyä liitteessä II olevassa mallissa olevat tiedot.

3 LUKU

ALUKSEN TUNNISTAMINEN, TARKASTUKSET JA MUUTETUT TEKNISET VAATIMUKSET

18 artikla

Aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikille kulkuneuvoille annetaan liitteiden II ja V mukaisesti aluksen yksilöllinen eurooppalainen tunnistenumero, jäljempänä ’ENI’.

2. Kullakin kulkuneuvolla on vain yksi ENI, joka pysyy muuttumattomana kulkuneuvon koko käyttöiän ajan.

3. Unionin sisävesialustodistusta antaessaan toimivaltainen viranomainen merkitsee ENI:n kyseiseen todistukseen.

4. Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo ENI:n antavista toimivaltaisista viranomaisista ja annettava se ja sen mahdolliset muutokset tiedoksi komissiolle. Komissio pitää yllä ajantasaista luetteloa toimivaltaisista viranomaisista asianmukaisella verkkosivustolla.

19 artikla

Eurooppalainen alusrunkotietokanta

1. Komissio pitää yllä alusrunkotietokantaa tukeakseen hallinnollisia toimenpiteitä, joilla ylläpidetään vesiliikenteen turvallisuutta ja sujuvuutta ja varmistetaan tämän direktiivin soveltaminen.

Jäsenvaltioiden suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä on noudatettava henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 2016/… (9) (*).

Komission suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä noudatetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001 (10).

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toimivaltaiset viranomaiset merkitsevät viipymättä alusrunkotietokantaan kunkin kulkuneuvon osalta:

a) tämän direktiivin mukaiset tiedot, joilla tunnistetaan ja kuvataan kulkuneuvo;

b) tämän direktiivin mukaiset tiedot annetuista, uusituista, korvatuista ja peruutetuista todistuksista sekä todistuksen antaneesta toimivaltaisesta viranomaisesta;

c) digitaalisen jäljennöksen kaikista toimivaltaisten viranomaisten tämän direktiivin mukaisesti antamista todistuksista;

d) tiedot kaikista tämän direktiivin mukaisista hylätyistä tai vireillä olevista todistushakemuksista; ja

e) kaikki muutokset a–d alakohdassa tarkoitettuihin tietoihin.

3. Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen sopimuspuolet ja kolmannet maat, joille on annettu tämän direktiivin ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/44/EY (11) soveltamiseen liittyviä tehtäviä, voivat käsitellä 2 kohdassa tarkoitettuja tietoja seuraaviin tarkoituksiin:

a) tämän direktiivin ja direktiivin 2005/44/EY soveltaminen;

b) vesiliikenteen ja infrastruktuurin hallinnoinnin varmistaminen;

c) vesiliikenteen turvallisuuden ylläpito tai sen valvonta;

d) tilastotietojen kerääminen.

4. Jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen voi siirtää henkilötietoja kolmannelle maalle tai kansainväliselle organisaatiolle edellyttäen, että tämä tapahtuu ainoastaan tapauskohtaisesti ja että asetuksen (EU) 2016/… (**) ja erityisesti sen V luvussa vahvistetut vaatimukset täyttyvät. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että siirto on tarpeen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kolmas maa tai kansainvälinen organisaatio ei siirrä tietoja toiselle kolmannelle maalle tai kansainväliselle organisaatiolle, jollei sille anneta nimenomaista kirjallista lupaa ja jollei se noudata jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen määrittämiä edellytyksiä tietojen siirtoon.

5. Komissio voi tapauskohtaisesti siirtää henkilötietoja kolmannen maan viranomaiselle tai kansainväliselle organisaatiolle tai antaa sille pääsyn alusrunkotietokantaan edellyttäen, että tämä tapahtuu ainoastaan tapauskohtaisesti, siirto tai tietoihin pääsy on tarpeen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten, ja edellyttäen, että asetuksen (EY) N:o 45/2001 9 artiklan vaatimukset täyttyvät. Komissio varmistaa, että siirto tai tietoihin pääsy on tarpeen tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja tarkoituksia varten. Komissio varmistaa, että kolmas maa tai kansainvälinen organisaatio ei siirrä tietoja toiselle kolmannelle maalle tai kansainväliselle organisaatiolle, jollei sille anneta nimenomaista kirjallista lupaa ja jollei se noudata komission määrittämiä edellytyksiä.

6. Toimivaltaisen viranomaisen on varmistettava, että kulkuneuvoa koskevat tiedot poistetaan 1 kohdassa tarkoitetusta tietokannasta, kun kulkuneuvo romutetaan.

7. Siirretään komissiolle valta hyväksyä 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla tarkemmin määritetään:

a) tiedot, jotka jäsenvaltioiden on vietävä tietokantaan;

b) erityyppiset myönnetyt oikeudet päästä tietoihin, ottaen huomioon tietojen vastaanottajien ryhmät ja tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetut tietojen käsittelyn tarkoitukset;

c) tietokannan käyttöä ja toimintaa koskevat ohjeet, erityisesti ohjeet tietoturvatoimenpiteistä, tietojen koodaamisesta ja käsittelystä sekä tietokannan yhteenliittämisestä 17 artiklassa tarkoitettuihin rekistereihin.

20 artikla

Teknisten tarkastusten tekeminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 3 kohdassa tarkoitetut toimivaltaiset viranomaiset tekevät tässä direktiivissä tarkoitettuja ensimmäisiä tarkastuksia, määräaikaistarkastuksia, erikoistarkastuksia ja vapaaehtoisia tarkastuksia.

2. Kyseiset toimivaltaiset viranomaiset voivat pidättäytyä tekemästä kulkuneuvolle teknistä tarkastusta kokonaan tai osittain, jos 21 artiklan mukaisesti hyväksytyn luokituslaitoksen antaman voimassa olevan todistuksen perusteella on ilmeistä, että kulkuneuvo täyttää kokonaan tai osittain liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset.

3. Kunkin jäsenvaltion on laadittava luettelo teknisten tarkastusten tekemisestä vastuussa olevista toimivaltaisista viranomaisistaan ja annettava se ja sen mahdolliset muutokset tiedoksi komissiolle. Komissio pitää yllä ajantasaista luetteloa toimivaltaisista viranomaisista ja tarkastuselimistä asianmukaisella verkkosivustolla.

4. Kunkin jäsenvaltion on noudatettava liitteissä II ja V vahvistettuja, tarkastuselimiä ja tarkastuspyyntöä koskevia erityisiä vaatimuksia.

21 artikla

Luokituslaitosten hyväksyminen

1. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään liitteessä VI luetellut perusteet täyttäviä luokituslaitoksia tai perutaan luokituslaitosten hyväksyntä, tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2. Sen jäsenvaltion, jossa luokituslaitoksella on päätoimipaikkansa tai toimipaikka, jolla on valta antaa todistuksia siitä, että kulkuneuvo täyttää liitteissä II ja V tarkoitetut vaatimukset tämän direktiivin mukaisesti, on jätettävä komissiolle hyväksymistä koskeva hakemus. Hakemukseen on liitettävä kaikki hyväksymisperusteiden täyttymisen tarkistamista varten tarvittavat tiedot ja asiakirjat.

3. Mikä tahansa jäsenvaltio voi pyytää komissiota perumaan hyväksynnän, jos luokituslaitos ei sen mielestä täytä enää liitteessä VI esitettyjä perusteita. Peruuttamista koskevaan pyyntöön on liitettävä sitä tukevat asiakirjat.

4. Luokituslaitokset, joilla on [tämän direktiivin voimaantulopäivä] direktiivin 2006/87/EY mukainen hyväksyntä, säilyttävät hyväksyntänsä.

5. Komissio julkaisee ensimmäistä kertaa … [päivämäärä, joka on yhden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] mennessä asianmukaisella verkkosivustolla luettelon tämän artiklan mukaisesti hyväksytyistä luokituslaitoksista ja pitää sitä ajan tasalla. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi muutokset niiden luokituslaitosten nimiin tai osoitteisiin, joiden hyväksymistä ne ovat hakeneet.

22 artikla

Vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen

1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaiset viranomaiset voivat milloin tahansa tarkastaa, onko kulkuneuvolla mukanaan 7 artiklan mukainen voimassa oleva todistus ja täyttääkö se vaatimukset, joiden perusteella tällainen todistus annetaan.

Tapauksessa, jossa vaatimukset eivät täyty, toimivaltaisten viranomaisten on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä tämän artiklan 2–5 kohdan mukaisesti. Niiden on myös pyydettävä, että kulkuneuvon omistaja tai tämän edustaja toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi toimivaltaisten viranomaisten vahvistamassa määräajassa.

Kulkuneuvossa mukana olevan todistuksen antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle on ilmoitettava tällaisista puutteista seitsemän päivän kuluessa tarkastuksesta.

2. Jos kulkuneuvossa ei ole mukana voimassa olevaa todistusta, sitä voidaan estää jatkamasta matkaansa.

3. Jos toimivaltaiset viranomaiset havaitsevat tarkastuksen aikana, että kulkuneuvo aiheuttaa selvän vaaran siinä oleville henkilöille, ympäristölle tai vesiliikenteen turvallisuudelle, ne voivat estää kulkuneuvoa jatkamasta matkaansa, kunnes tarvittavat toimenpiteet tilanteen korjaamiseksi on toteutettu.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat myös määrätä oikeasuhteisia toimenpiteitä, joiden avulla kulkuneuvo voi turvallisesti ja tarvittaessa kuljetuksensa suoritettuaan jatkaa matkaansa paikkaan, jossa se tarkastetaan tai korjataan.

4. Jos jäsenvaltio on estänyt kulkuneuvoa jatkamasta matkaansa tai ilmoittanut omistajalle tai tämän edustajalle aikomuksestaan estää matkan jatkaminen, jollei havaittuja puutteita korjata, sen on ilmoitettava siitä sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, joka on antanut kulkuneuvon todistuksen tai uusinut sen viimeksi, seitsemän päivän kuluessa päätöksestä, jonka se on tehnyt tai aikoo tehdä.

5. Kaikki tätä direktiiviä täytäntöön pantaessa tehdyt päätökset kulkuneuvon matkan keskeyttämisestä on perusteltava yksityiskohtaisesti. Tällainen päätös on annettava viipymättä tiedoksi sille, jota asia koskee, ja tälle on samalla ilmoitettava asiaankuuluvan jäsenvaltion voimassa olevien lakien mukaisista käytettävissä olevista muutoksenhakumenettelyistä ja niitä koskevista määräajoista.

23 artikla

Tiettyihin vyöhykkeisiin liittyvät muutetut tekniset vaatimukset

1. Jäsenvaltiot voivat tarvittaessa Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen vaatimuksia noudattaen asettaa liitteissä II ja V tarkoitettujen teknisten vaatimusten lisäksi muita teknisiä vaatimuksia kulkuneuvoille, jotka liikennöivät niiden alueella olevilla vyöhykkeiden 1 ja 2 vesiväylillä. Tällaiset lisävaatimukset saavat koskea ainoastaan liitteessä III lueteltuja seikkoja.

2. Jäsenvaltio voi pitää voimassa liitteissä II ja V tarkoitettujen teknisten vaatimusten ohella muita teknisiä vaatimuksia sellaisten matkustaja-alusten osalta, jotka liikennöivät 3 vyöhykkeen yhteydettömillä sisävesiväylillä. Tällaiset lisävaatimukset saavat koskea ainoastaan liitteessä III lueteltuja seikkoja.

3. Jos liitteissä II ja V tarkoitettujen siirtymäsäännösten soveltaminen johtaisi voimassa olevien kansallisten turvallisuusvaatimusten alenemiseen, jäsenvaltio voi olla soveltamatta kyseisiä siirtymäsäännöksiä sellaisten matkustaja-alusten osalta, jotka liikennöivät sen yhteydettömillä sisävesiväylillä. Tällöin kyseessä oleva jäsenvaltio voi vaatia, että nämä sen yhteydettömillä sisävesiväylillä liikennöivät matkustaja-alukset täyttävät täysin liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset 30 päivästä joulukuuta 2008 alkaen.

4. Jäsenvaltio voi sallia liitteissä II ja V tarkoitettujen teknisten vaatimusten osittaisen soveltamisen tai asettaa teknisiä vaatimuksia, jotka ovat lievempiä kuin liitteissä II ja V tarkoitetut, niiden kulkuneuvojen osalta, jotka liikennöivät yksinomaan sen alueella olevilla vyöhykkeiden 3 ja 4 vesiväylillä. Lievennetyt tekniset vaatimukset ja teknisten vaatimusten osittainen soveltaminen koskevat ainoastaan liitteessä IV lueteltuja seikkoja.

5. Jos jäsenvaltio soveltaa 1, 2, 3 tai 4 kohtaa, sen on ilmoitettava siitä komissiolle vähintään kuusi kuukautta ennen aiottua soveltamispäivää. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille.

Tämän artiklan 1 ja 2 kohdan tapauksissa komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joilla hyväksytään tekniset lisävaatimukset. Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

6. Edellä olevien 1–4 kohdan mukaisten muutettujen teknisten vaatimusten noudattaminen on mainittava unionin sisävesialustodistuksessa tai täydentävässä unionin sisävesialustodistuksessa.

24 artikla

Tiettyjä kulkuneuvoluokkia koskevat poikkeukset

1. Jäsenvaltiot voivat antaa luvan poiketa tästä direktiivistä kokonaan tai osittain seuraavien osalta siten, että säilytetään riittävä turvallisuuden taso:

a) yhteydettömillä sisävesiväylillä liikennöivät kulkuneuvot;

b) kulkuneuvot, joiden kantavuus on enintään 350 tonnia, tai muuhun kuin tavarankuljetuksiin tarkoitetut kulkuneuvot, joiden uppouman tilavuus on alle 100 kuutiometriä, joiden köli on laskettu ennen 1 päivää tammikuuta 1950 ja jotka liikennöivät yksinomaan jäsenvaltioiden alueella.

2. Jäsenvaltiot voivat antaa niiden alueella tapahtuvaa liikennöintiä varten luvan poiketa tästä direktiivistä niiden kulkuneuvojen osalta, jotka tekevät rajallisesti paikallisia matkoja tai matkoja satama-alueilla, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamista. Kyseiset poikkeukset sekä matkat tai alueet, joita poikkeukset koskevat, on eriteltävä kulkuneuvon todistuksessa.

3. Jäsenvaltioiden on annettava 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnetyt poikkeukset komissiolle tiedoksi. Komissio ilmoittaa tästä muille jäsenvaltioille.

25 artikla

Uusien teknologioiden käyttö ja tiettyjä kulkuneuvoja koskevat poikkeukset

1. Jotta edistettäisiin innovointia ja uusien teknologioiden käyttöä sisävesiliikenteessä, komissiolle siirretään valta hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa sallitaan poikkeukset tai tunnustetaan teknisten eritelmien vastaavuus tiettyjen kulkuneuvojen osalta seuraavissa asioissa:

a) sellaisen unionin sisävesialustodistuksen antaminen, jossa hyväksytään muiden kuin liitteisiin II ja V sisältyvien materiaalien, laitteiden tai varusteiden käyttö tai läsnäolo kulkuneuvossa tai muiden kuin liitteeseen II ja V sisältyvien järjestelyjen tai suunnittelunäkökohtien hyväksyminen edellyttäen, että varmistetaan vastaava turvallisuuden taso;

b) sellaisen unionin sisävesialustodistuksen antaminen koemielessä määräajaksi, johon sisältyy liitteiden II ja V vaatimuksista poikkeavia uusia teknisiä eritelmiä edellyttäen, että varmistetaan riittävä turvallisuuden taso.

Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2. Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitetut poikkeukset ja vastaavuuksien tunnustamiset unionin sisävesialustodistukseen.

26 artikla

Vakavat vaikeudet

1. Liitteessä II säädettyjä teknisiä vaatimuksia koskevien siirtymäsäännösten voimassaolon umpeuduttua komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä, joissa sallitaan poikkeuksia kyseisessä liitteessä säädettyihin teknisiin vaatimuksiin, joita siirtymäsäännökset koskivat, jos kyseisten vaatimusten soveltaminen on teknisesti hankalaa tai niiden soveltamisesta saattaisi aiheutua kohtuuttomia kustannuksia.

Kyseiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 33 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.

2. Jäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on sisällytettävä 1 kohdassa tarkoitetut poikkeukset unionin sisävesialustodistukseen.

27 artikla

Tyyppihyväksyttyjen varusteiden rekisteri

Komissio julkaisee asianmukaisella verkkosivustolla sellaisten varusteiden rekisterin, jotka on tyyppihyväksytty liitteiden II ja V mukaisesti.

4 LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

28 artikla

Asiakirjojen käyttöä koskevat siirtymäsäännökset

Tämän direktiivin soveltamisalaan kuuluvat asiakirjat, jotka jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ovat antaneet direktiivin 2006/87/EY nojalla ennen … [tämän direktiivin voimaantulopäivä], ovat voimassa niihin merkityn voimassaolon päättymiseen asti.

29 artikla

Direktiivin 82/714/ETY soveltamisalaan kuulumattomat kulkuneuvot

1. Unionin sisävesialustodistus on annettava neuvoston direktiivin 82/714/ETY (12) soveltamisalaan kuulumattomille mutta tämän direktiivin soveltamisalaan tämän direktiivin 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuuluville kulkuneuvoille sen jälkeen, kun teknisessä tarkastuksessa on varmistettu, että kulkuneuvo täyttää tämän direktiivin liitteissä II ja V tarkoitetut tekniset vaatimukset. Kyseinen tekninen tarkastus on tehtävä kulkuneuvon voimassa olevan todistuksen voimassaolon päättyessä ja joka tapauksessa viimeistään 30 päivänä joulukuuta 2018.

2. Unionin sisävesialustodistuksessa on täsmennettävä kaikki puutteet liitteissä II ja V tarkoitettujen teknisten vaatimusten täyttämisessä. Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, etteivät kyseiset puutteet aiheuta selvää vaaraa, tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kulkuneuvot voivat jatkaa liikennöintiään, kunnes sellaiset kulkuneuvon komponentit tai tilat, jotka eivät todistuksen mukaan täytä kyseessä olevia vaatimuksia, korvataan tai kunnes ne muutetaan, minkä jälkeen näiden komponenttien tai tilojen on täytettävä liitteissä II ja V tarkoitetut vaatimukset.

3. Olemassa olevien osien korvaamista samanlaisilla osilla tai tekniikaltaan ja rakenteeltaan vastaavilla osilla tavanomaisen korjauksen ja huollon yhteydessä ei pidetä 2 kohdassa tarkoitettuna korvaamisena tai muuttamisena.

4. Erityisesti puutetta, joka koskee kulkuneuvon rakenteellista kestävyyttä, ohjausta tai ohjattavuutta koskevia vaatimuksia tai muita liitteissä II ja V tarkoitettujen teknisten vaatimusten mukaisia kulkuneuvon erityisominaisuuksia, on pidettävä tämän artiklan 2 kohdan mukaisena selvänä vaarana. Liitteissä II ja V tarkoitetuissa teknisissä vaatimuksissa sallittuja poikkeuksia ei ole pidettävä puutteina, jotka aiheuttaisivat selvän vaaran.

30 artikla

Direktiivin 2006/87/EY mukaisia väliaikaisia vaatimuksia koskevat siirtymäsäännökset

Direktiivin 2006/87/EY liitteessä II olevan 1.06 artiklan mukaisesti hyväksytyt väliaikaiset vaatimukset pysyvät voimassa niiden voimassaolon päättymiseen saakka.

31 artikla

Liitteiden mukauttaminen

1. Komissio antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteen II muuttamista siten, että viittaus tuoreimpaan ES-TRIN-normiin ajantasaistetaan viipymättä ja sen soveltamispäivä asetetaan.

2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jos se on soveltuvan analyysin perusteella asianmukaisesti perusteltua ja jos asianmukaisia ajan tasalla olevia kansainvälisiä normeja vesiliikenteen turvallisuuden varmistamiseksi ei ole tai jos CESNI:n päätöksentekomenettelyn muutokset vaarantaisivat unionin edun, komissiolle siirretään valta muuttaa 32 artiklan mukaisilla delegoiduilla säädöksillä liitettä II asianmukaisten teknisten vaatimusten antamiseksi.

3. Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 32 artiklan mukaisesti liitteiden III ja IV mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen.

4. Siirretään komissiolle valta antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan liitettä V hallinnollisten määräysten saattamiseksi ajan tasalle ja niiden yksinkertaistamiseksi.

5. Siirretään komissiolle valta antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan liitettä VI luokituslaitosten hyväksymisperusteiden muuttamiseksi vesiliikenteen turvallisuuden varmistamista varten.

6. Siirretään komissiolle valta antaa 32 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla saatetaan ajan tasalle tässä direktiivissä olevat viittaukset liitteiden II ja V tiettyihin säännöksiin liitteisiin tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi.

32 artikla

Siirretyn säädösvallan käyttäminen

1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset.

2. Siirretään komissiolle päivästä … kuuta … [tämän direktiivin voimaantulopäivä] viiden vuoden ajaksi 4, 19 ja 31 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen tämän viiden vuoden kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä.

3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 4, 19 ja 31 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

6. Edellä 4, 19 ja 31 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

33 artikla

Komiteamenettely

1. Komissiota avustaa neuvoston direktiivin 91/672/ETY (13) 7 artiklalla perustettu komitea, jäljempänä ’komitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea.

2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 4 artiklaa.

Kun komitean lausunto on määrä hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, tämä menettely päätetään tuloksettomana, jos lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa komitean puheenjohtaja niin päättää.

34 artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio antaa ennen … päivää … kuuta … [päivämäärä, joka on viiden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, jossa tarkastellaan tällä direktiivissä käyttöön otettujen toimenpiteiden tuloksellisuutta erityisesti teknisten vaatimusten yhdenmukaistamisen ja sisävesiliikenteen teknisten normien kehittämisen suhteen. Kertomuksessa tarkastellaan myös yhteistyömekanismeja sisävesiliikenteen alalla toimivien kansainvälisten organisaatioiden kanssa. Kertomukseen on tarvittaessa liitettävä lainsäädäntöehdotus, jolla yksinkertaistetaan edelleen sellaisten normien laatimiseen liittyvää yhteistyötä ja koordinointia, joihin unionin säädöksissä voidaan viitata. Komissio esittää samanlaisen kertomuksen aina, kun sisävesiliikenteessä tapahtuu merkittävää kehitystä.

35 artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin nojalla annettujen kansallisten säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia.

36 artikla

Direktiivin 2009/100/EY muuttaminen

Muutetaan direktiivi 2009/100/EY seuraavasti:

1) Korvataan 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla Tätä direktiiviä sovelletaan tavarakuljetukseen sisävesiväylillä käytettäviin aluksiin, joiden kokonaiskantavuus on vähintään 20 tonnia ja a) joiden pituus on alle 20 metriä; ja b) joiden pituuden (L), leveyden (B) ja syväyksen (T) tulo on alle 100 kuutiometriä. Tämä direktiivi ei rajoita Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevien määräysten eikä vaarallisten tavaroiden kansainvälisistä sisävesikuljetuksista tehdyn eurooppalaisen sopimuksen, jäljempänä ’ADN-sopimus’, soveltamista.”

2) Muutetaan 3 artikla seuraavasti: a) Korvataan 4 kohta seuraavasti: ”4. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että ADN-sopimuksessa tarkoitettuja vaarallisia aineita kuljettavien alusten on täytettävä tässä sopimuksessa vahvistetut vaatimukset. Ne voivat vaatia, että se osoitetaan esittämällä tämän sopimuksen mukainen lupa.” b) Korvataan 5 kohdan toinen alakohta seuraavasti: ”Vaarallisten aineiden kuljetusta koskevat erityiset edellytykset on katsottava täytetyiksi kaikilla yhteisön vesiväylillä, jos alukset täyttävät ADN-sopimuksessa asetetut edellytykset. Näiden edellytysten täyttyminen voidaan osoittaa 4 kohdassa tarkoitetulla luvalla.”

37 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään … [päivämäärä, joka on kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] ja sovellettava niitä kyseisestä päivämäärästä alkaen sanotun kuitenkaan rajoittamatta 40 artiklan soveltamista. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2. Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä säännellyistä kysymyksistä antamansa kansalliset säädökset kirjallisina komissiolle.

3. Jäsenvaltiota ei vaadita saattamaan 2 lukua eikä 18 artiklan 3 kohtaa, 20 ja 21 artiklaa osaksi kansallista lainsäädäntöä, jos sillä ei 24 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti myönnettyjen poikkeusten vuoksi ole yhtään sellaista vesiväylillään liikennöivää kulkuneuvoa, johon tätä direktiiviä sovelletaan.

38 artikla

Kumoaminen

Kumotaan direktiivi 2006/87/EY … [päivämäärä, joka on kahden vuoden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä].

Viittauksia kumottuun direktiiviin pidetään viittauksina tähän direktiiviin liitteessä VII olevan vastaavuustaulukon mukaisesti.

39 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

40 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu jäsenvaltioille lukuun ottamatta Tanskaa, Viroa, Irlantia, Kreikkaa, Espanjaa, Kyprosta, Latviaa, Maltaa, Portugalia, Sloveniaa ja Suomea.

Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 177, 11.6.2014, s. 58.

(2) EUVL C 126, 26.4.2014, s. 48.

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 15. huhtikuuta 2014 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 16. kesäkuuta 2016. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu … (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2006/87/EY, annettu 12 päivänä joulukuuta 2006, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista ja neuvoston direktiivin 82/714/ETY kumoamisesta (EUVL L 389, 30.12.2006, s. 1).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/100/EY, annettu 16 päivänä syyskuuta 2009, sisävesialusten purjehduskelpoisuuslupien vastavuoroisesta tunnustamisesta (EUVL L 259, 2.10.2009, s. 8).

(7) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(8) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/45/EY, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -määräyksistä (EUVL L 163, 25.6.2009, s. 1).

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/…, annettu …, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L …).

(*) Asiakirjassa st 5419/16 oleva asetus.

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 45/2001, annettu 18 päivänä joulukuuta 2000, yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 8, 12.1.2001, s. 1).

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2005/44/EY, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, yhdenmukaistetuista jokitiedotuspalveluista (RIS) Euroopan yhteisön sisävesillä (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 152).

(**) Asiakirjassa st5419/16 oleva asetus.

(12) Neuvoston direktiivi 82/714/ETY, annettu 4 päivänä lokakuuta 1982, sisävesialusten teknisistä vaatimuksista (EYVL L 301, 28.10.1982, s. 1).

(13) Neuvoston direktiivi 91/672/ETY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1991, sisävesiväylien tavara- ja matkustajaliikenteeseen myönnettyjen kansallisten pätevyyskirjojen vastavuoroisesta tunnustamisesta (EYVL L 373, 31.12.1991, s. 29).

LIITE I LUETTELO UNIONIN SISÄVESIVÄYLISTÄ JAOTELTUINA MAANTIETEELLISESTI VYÖHYKKEISIIN 1, 2 JA 3 1 LUKU Vyöhyke 1 Saksa Ems Linjalta, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa, merelle päin pisteeseen 53° 30′ pohjoista leveyttä ja 6° 45′ itäistä pituutta asti eli Alte Emsin kuivalastialusten uudelleenlastauspaikalta vähän merelle päin (1) Puola Pomorskanlahden osa, joka jää Rügenin saarella olevan Nord Perdin ja Niechorzen majakan yhdistävän linjan eteläpuolelle. Gdańskinlahden osa, joka jää Helin majakan ja Baltijskin sataman sisääntuloväylän poijun yhdistävän linjan eteläpuolelle. Ruotsi Vänernjärvi, joka rajoittuu etelässä Bastugrundin merimerkin kohdalla kulkevaan leveyspiiriin Götajoki ja Rivöfjorden, jotka rajoittuvat idässä Älvsborgin siltaan, lännessä Gäveskärin majakan kohdalla kulkevaan pituuspiiriin ja etelässä Smörbådanin majakan kohdalla kulkevaan leveyspiiriin Yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI Blue Mull Sound Gutcherin ja Belmontin välillä Yell Sound Tofts Voen ja Ulstan välillä Sullom Voe Gluss Islandin koilliskärjestä Calback Nessin pohjoiskärkeen kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe Talvella: Kebister Nessin pohjoiskärjestä Breiwickin rannikolle läntisellä pituusasteella 1° 10,8′ kulkevan linjan sisäpuolella Dales Voe Kesällä: samoin kuin Lerwickin kohdalla Lerwick Talvella: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Scottle Holmin ja Scarfi Taing on Bressayn välinen linja ja etelässä Twageos Pointin majakan ja Whalpa Taing on Bressayn välinen linja Lerwick Kesällä: Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Brim Nessin ja Inner Scoren koilliskärjen välinen linja ja etelässä Ness of Soundin eteläkärjen ja Kirkabisternessin välinen linja Kirkwall Kirkwallin ja Rousayn välillä, ei kuitenkaan Point of Graandin (Egilsay) ja Galt Nessin (Shapinsay) väliseltä linjalta itään eikä Head of Workista (mantereelta) Helliar Holmin majakan kautta Shapinsayn rannikolle kulkevalla välillä; ei myöskään Eynhallow Islandin kaakkoiskärjestä luoteeseen eikä merelle päin eikä Rousayn rannikon pisteen 59° 10,5′ pohjoista leveyttä ja 2° 57,1′ läntistä pituutta ja Egilsayn rannikon pisteen 59° 10′ pohjoista leveyttä ja 2° 56,4′ läntistä pituutta välillä kulkevalla linjalla Stromness Scapaan saakka, mutta ei Scapa Flow'n ulkopuolella Scapa Flow Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Hoyn saarella sijaitsevasta Point of Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevan Gibraltarin satamalaituriin; Flottan saarella sijaitsevan St Vincentin satamalaiturista Calf of Flottan länsikärkeen; Calf of Flottan itäkärjestä South Ronaldsayn saarella sijaitsevaan Needle Pointiin ja Ness on Mainlandista Graemsayn saarella sijaitsevaan Point of Oxanin majakkaan ja siitä Hoyn saarella sijaitsevaan Bu Pointiin; ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Balnakiel Bay Eilean Dubhin ja A'Chleitin välillä Cromarty Firth North Sutorista Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Inverness North Sutorista Nairnin aallonmurtajalle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Tayjoki – Dundee Broughty Castlelta Tayportiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Firth of Forth ja Forthjoki Kirkcaldylta Portobello-joelle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Solway Firth Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella Loch Ryan Finnart's Pointista Milleur Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Clydejoki Ulkoraja: Linja, joka kulkee Skipnessistä kohtaan, joka sijaitsee yhden mailin Garroch Headistä etelään, ja siitä Farland Headiin Sisäraja talvella: Linja, joka kulkee Clochin majakasta Dunoonin laiturille Sisäraja kesällä: Linja, joka kulkee Bogany Pointista Isle of Buten kautta Skelmorlien linnaan, ja linja, joka kulkee Ardlamont Pointista Ettrick Bayn eteläisimpään pisteeseen Kyles of Buten sisäpuolella Huom. Edellä mainittua kesän sisärajaa laajennetaan 5 päivän kesäkuuta ja 5 päivän syyskuuta välisenä aikana (nämä päivät mukaan luettuina) niin, että sisärajana on linja, joka kulkee Skelmorlien linnasta kohdasta, joka on kaksi mailia Ayrshiren rannikosta Tomont Endiin Cumbraessa, sekä linja, joka kulkee Portachur Pointista Cumbraessa Inner Brigurd Pointiin Ayrshiressä Oban Alueella, jota rajoittaa pohjoisessa Dunollie Pointin majakan ja Ard na Chruidhin välinen linja ja etelässä Rudha Seanachin ja Ard na Cuilen välinen linja Kyle of Lochalsh Loch Alshin kautta Loch Duichin alkupäähän Loch Gairloch Talvella: Ei ole Kesällä: Etelään linjalta, joka kulkee Rubha na Moinesta itään Eilan Horrisdaleen ja siitä Rubha nan Eanntagiin POHJOIS-IRLANTI Belfast Lough Talvella: Ei ole Kesällä: Carrickfergusista Bangoriin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Loch Neagh Yli kahden mailin päässä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO Humberjoki Talvella: New Hollandista Paulliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Cleethorpesin laiturista Patringtonin kirkolle kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO Severnjoki Talvella: Blacknore Pointista Portskewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Wyejoki Talvella: Blackmore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Newport Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cardiff Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Barry Talvella: Ei ole Kesällä: Barryn telakkalaiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Swansea Aallonmurtajien meren puoleiset päät yhdistävän linjan sisäpuolella Menai Straits Menai Straits -salmen sisällä linjalta, joka yhdistää Llanddwynin saaren majakan ja Dinas Dinlleun, sekä linjoilta, jotka yhdistävät Puffinin saaren eteläkärjen Trwyn DuPointiin ja Llanfairfechanin rautatieasemaan ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Deejoki Talvella: Hilbre Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Merseyjoki Talvella: Ei ole Kesällä: Formby Pointista Point of Airiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Preston ja Southport Southportin ja Blackpoolin välisen linjan sisäpuolella rantapengerten suojassa ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Fleetwood Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Lunejoki Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Heysham Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Morecambe Talvella: Ei ole Kesällä: Rossal Pointista Humphrey Headiin kulkevan linjan sisäpuolella Workington Southerness Pointista Sillothiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin ETELÄ-ENGLANTI Colnejoki, Colchester Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella Blackwaterjoki Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Crouchjoki ja Roachjoki Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Thamesjoki ja sen sivujoet Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Medwayjoki ja Swale Talvella: Colne Pointista Whitstableen kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Clactonin laiturista Reculversiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Chichester Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Langstone Harbour Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Portsmouth Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bembridge, Isle of Wight Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cowes, Isle of Wight Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Southampton Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Beaulieujoki Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Keyhavenjärvi Isle of Wightin sisäpuolella alueella, jota rajoittaa idässä West Witteringin kirkontornista Bembridgen Trinity Church -kirkkoon ja lännessä Needlesistä Hurst Pointiin kulkeva linja ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Weymouth Portlandin satama-alueen sisällä ja Wey-joen ja Portlandin satama-alueen välillä Plymouth Cawsandista aallonmurtajalle ja Staddoniin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Falmouth Talvella: St Anthony Headista Rosemullioniin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: St Anthony Headista Nare Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Cameljoki Stepper Pointista Trebetherick Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Bridgewater Matalikon sisällä ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Avonjoki (Avon) Talvella: Blackmore Pointista Porstkewettissä sijaitsevaan Caldicot Pilliin kulkevan linjan sisäpuolella Kesällä: Barryn laiturista Steepholmiin ja sieltä Brean Downiin kulkevan linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 2 vesistä merelle päin Vyöhyke 2 Tšekki Lipnon patojärvi Saksa Ems Linjalta, joka kulkee Emsin poikki lähellä Papenburgin sataman sisääntuloväylää entisen Diemenin pumppuaseman ja Halten patoaukon välistä, linjalle, joka yhdistää entisen Greetsielin majakan ja sataman sisääntuloväylän lännenpuoleisen laiturin Eemshavenissa Jade Entisen Schilligin risteysloiston ja Langwardenin kirkontornin yhdistävän linjan sisällä Weser Bremenin rautatiesillan luoteisreunalta Langwardenin ja Cappelin kirkontornit yhdistävälle linjalle, mukaan luettuina Westergaten, Rekumer Lochin, Rechter Nebenarmin ja Schweiburgin sivuhaarat Elbe, mukaan lukien Bütztflether Süderelbe (km:stä 0,69 Elben suulle), Ruthenstrom (km:stä 3,75 Elben suulle) ja Wischhafener Süderelbe (km:stä 8,03 Elben suulle) Hampurin sataman alarajalta linjalle, joka yhdistää Dösen majakan Friedrichskoogin padon länsireunaan (Dieksand), mukaan luettuina Elben sekä Esten, Lühen, Schwingen, Osten, Pinnaun, Krückaun ja Störin sivujoet (kaikissa tapauksissa suulta padolle) Meldorfer Bucht Friedrichskoogin padon länsireunan (Dieksand) ja Büsumin läntisen laiturin pään yhdistävän linjan sisäpuolella Eider Gieselaun kanavan suulta (km 22,64) linnoituksen (Tränke) puolivälin ja Vollerwiekin kirkontornin väliselle linjalle Gieselaun kanava Eiderissa sijaitsevalta suulta Nord-Ostsee-Kanalissa (Kielin kanavassa) sijaitsevalle suulle Flensburger Förde Kegnäsin majakan ja Birknackin yhdistävän linjan sisäpuolella ja pohjoiseen Flensburger Fördessä sijaitsevalle Saksan ja Tanskan rajalle Schlei Schleimünden laiturien päät yhdistävän linjan sisäpuolella Eckernförder Bucht Boknis-Eckin mantereen koilliskärkeen lähellä Dänisch Nienhofia yhdistävän linjan sisäpuolella Kieler Förde Bülkin majakan ja Laboen laivastomuistomerkin yhdistävän linjan sisäpuolella Nord-Ostsee-Kanal mukaan lukien Audorfer See ja Schirnauer See Linjalta, joka yhdistää Brunsbüttelin laiturien päät, linjalle, joka yhdistää Kiel-Holtenaun saapumisvalot sekä Obereiderseen ja Engen, Audorfer Seen, Borgstedter Seen ja Engen, Schirnauer Seen, Flemhuder Seen ja Achterwehrerin kanavan Trave Lyypekissä sijaitsevan rautatienostosillan luoteisreunasta, mukaan luettuina Pötenitzer Wiek ja Dassower See, linjalle, joka yhdistää Travemünden eteläisen sisemmän laiturin ja pohjoisen ulomman laiturin päät Leda Leerin merisulun ulkosataman sisääntuloväylältä Eemsissä sijaitsevalle suulle Hunte Oldenburgin satamasta ja sijainnista, joka on Oldenburgin Amalienbrückesta 140 m alavirtaan, Weserissä sijaitsevalle suulle Lesum Hammen ja Wümmen yhtymäkohdasta (km 0,00) Weserissä sijaitsevalle suulle Este Buxtehuden sulun (km 0,25) alavirralta Elbessä sijaitsevalle suulle Lühe Horneburgissa sijaitsevan Au-Mühlen alavirralta (km 0,00) Elbessä sijaitsevalle suulle Schwinge Stadessa sijaitsevan Salztorin sulun pohjoisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Oste Sijainnista, joka on 210 m Osten padon yli kulkevan tieliikennesillan keskiviivan yläpuolella (km 69,360), Elbessä sijaitsevalle suulle Pinnau Pinnebergin rautatiesillan lounaisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Krückau Elmshornissa sijaitsevaan Wedenkampiin johtavan sillan lounaisreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Stör Rensingin vuorovesimittarilta Elbessä sijaitsevalle suulle Freiburger Hafenpriel Freiburg an der Elben sulun itäreunalta Elbessä sijaitsevalle suulle Wismarbucht, Kirchsee, Breitling, Salzhaff ja Wismarin satama-alue Merelle päin Hoher Wieschendorf Hukin ja Timmendorfin majakan yhdistävälle linjalle ja Poelin saarella olevan Gollwitzin majakan ja Wustrowin niemen eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka Warnow, mukaan luettuina Breitling ja sivuhaarat Mühlendammista alavirtaan Rostockin Geinitzbrücken pohjoisreunalta merelle päin Warnemünden läntisen ja itäisen laiturin pohjoispäät yhdistävälle linjalle saakka Vedet, joita ympäröivät manner, Darßin ja Zingstin niemet sekä Hiddenseen ja Rügenin saaret (mukaan luettuna Stralsundin satama-alue) Merelle päin seuraavasti: — Zingstin niemen ja Bockin saaren välillä: pisteeseen 54° 26′ 42″ pohjoista leveyttä saakka — Bockin ja Hiddenseen saarten välillä: Bockin saaren pohjoiskärjen ja Hiddenseen saaren eteläkärjen yhdistävälle linjalle saakka — Hiddenseen saaren ja Rügenin saaren (Bug) välillä: Neubessinin kaakkoiskärjen ja Buger Hakenin yhdistävälle linjalle saakka Kleine Jasmunder Bodden Greifswalder Bodden Bodden merelle päin linjalle, joka kulkee Thiessower Hakenin (Südperd) itäkärjestä Rudenin saaren itäkärkeen ja jatkuu siitä Usedomin saaren pohjoiskärkeen (54° 10′ 37″ N, 13° 47′ 51″ E) Ryck Greifswaldissa sijaitsevalta Steinbeckerin sillalta linjalle, joka yhdistää laiturien päät Vedet, joita ympäröivät manner ja Usedomin saari (Peenestrom, mukaan luettuina Wolgastin satama-alue, Achterwasser ja Oder Haff) Itään Puolan tasavallan rajalle saakka Stettiner Haffissa Uecker Ueckermündessä sijaitsevan tieliikennesillan lounaisreunasta linjalle, joka yhdistää laiturien päät Huom. Jos alusten kotisatama on toisessa valtiossa, on otettava huomioon 8 päivänä huhtikuuta 1960 tehdyn Emsin ja Dollartin sopimuksen 32 artikla (BGBl. 1963 II, s. 602). Ranska Gironde kilometripisteestä 48,50 Ile de Patiras'n alakärjen kautta meren ja joen rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Graven ja Pointe de Suzacin; Loire Cordemais'sta (kilometripiste 25) joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Mindinin ja Pointe de Penhoëtin; Seine Tancarvillen kanavan alusta joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää oikealla rannalla olevan Cape Hoden vasemmalla rannalla olevaan kohtaan, jossa suunniteltu pato yhtyy rantaan Bervillen alapuolella; Vilaine Arzalin padolta joen ja meren rajalinjalle, joka yhdistää Pointe de Scalin ja Pointe du Moustoirin; Genevenjärvi. Unkari Balatonjärvi Alankomaat Dollard Eems Waddenzee: mukaan luettuina yhteydet Pohjanmereen IJsselmeer: mukaan luettuina Markermeer ja IJmeer, mutta lukuun ottamatta Gouwzeeta Nieuwe Waterweg ja Scheur Calandkanaal länteen Benelux-satamasta Hollands Diep Breeddiep, Beerkanaal ja siihen liittyvät satamat Haringvliet ja Vuile Gat: mukaan luettuina yhtäältä Goeree-Overflakkeen ja toisaalta Voorne-Puttenin ja Hoeksche Waardin väliset vesitiet Hellegat Volkerak Krammer Grevelingenmeer ja Brouwerschavensche Gat: mukaan luettuina kaikki vesitiet Schouwen-Duivelandin ja Goeree-Overflakkeen välillä Keten, Mastgat, Zijpe, Krabbenkreek, Itä-Scheldt ja Roompot: mukaan luettuina yhtäältä Walcheren, Noord-Bevelandin ja Zuid-Bevelandin ja toisaalta Schouwen-Duivelandin ja Tholenin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa Scheldt ja Länsi-Scheldt ja sen suu merelle: mukaan luettuina yhtäältä Zeeland Flandersin ja toisaalta Walcherenin ja Zuid-Bevelandin väliset vesitiet, lukuun ottamatta Scheldt-Rein-kanavaa Puola Szczecininlahti Kamieńinlahti Veikselinlahti Puckinlahti Włocławskin tekojärvi Śniardwyjärvi Niegocinjärvi Mamryjärvi Ruotsi Götajoki, joka rajoittuu idässä Götajoen siltaan ja lännessä Älvsborgin siltaan Yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI Scapa Flow Alueella, jota rajoittavat seuraavat linjat: Flottan saarella sijaitsevasta Wharthista South Wallsin tykkitorniin; Hoyn saarella sijaitsevasta Point Clettsistä Faran saarella sijaitsevaan Thomson's Hillin kolmiopisteeseen ja siitä Flottan saarella sijaitsevaan Gibraltarin satamalaituriin Kyle of Durness Eilean Dubhin eteläpuolella Cromarty Firth North Sutorin ja South Sutorin välisen linjan sisäpuolella Inverness Fort Georgen ja Chanonry Pointin välisen linjan sisäpuolella Findhorn Bay Hiekkasärkän sisäpuolella Aberdeen Eteläisen aallonmurtajan ja Abercrombyn aallonmurtajan välisen linjan sisäpuolella Montrose Basin Länteen linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään sataman sisääntuloväylän poikki Scurdie Nessin majakan kohdalla Tayjoki – Dundee Dundeen vuorovesialtaan (kalasatama) ja East Newportissa sijaitsevan Craig Headin välisen linjan sisäpuolella Firth of Forth ja Forthjoki Firth of Forthin sisäpuolella, mutta ei Forthin rautatiesillasta itään Dumfries Airds Pointin ja Scar Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Ryan Cairn Pointin ja Kircolm Pointin välisen linjan sisäpuolella Ayr Harbour Matalikon sisäpuolella Clydejoki Vyöhykkeen 1 vesistä ylävirtaan Kyles of Bute Colintraiven ja Rhubodachin välillä Campbeltown Harbour Macringan's Pointin ja Ottercharach Pointin välisen linjan sisäpuolella Loch Etive Loch Etiven sisällä Falls of Lorasta ylävirtaan Loch Leven Ballachulishin sillasta ylävirtaan Loch Linnhe Corran Pointin majakan pohjoispuolella Loch Eil Koko merenlahti Caledonian Canal -kanava Loch Lochy, Loch Oich ja Loch Ness Kyle of Lochalsh Kyle Akinin sisäpuolella, ei kuitenkaan Eilean Banin majakasta länteen eikä Eileanan Dubhasta itään Loch Carron Stromemoren ja Stromen lautan välillä Loch Broom, Ullapool Ullapool Pointin majakan ja Aultnaharrien välisen linjan sisäpuolella Kylesku Loch Cairnbawnin poikki Garbh Eileanin itäkärjen ja Eilean na Rainichin länsikärjen välisellä alueella Stornoway Harbour Arnish Pointin ja Sandwick Bayn majakan luoteispuolen välisen linjan sisäpuolella The Sound of Scalpay Ei Berry Covesta (Scalpay) itään eikä Croc a Loinista (Harris) länteen North Harbour, Scalpay ja Tarbert Harbour Yhden mailin etäisyydellä Harrisin saaren rannikosta Loch Awe Koko järvi Loch Katrine Koko järvi Loch Lomond Koko järvi Loch Tay Koko järvi Loch Loyal Koko järvi Loch Hope Koko järvi Loch Shin Koko järvi Loch Assynt Koko järvi Loch Glascarnoch Koko järvi Loch Fannich Koko järvi Loch Maree Koko järvi Loch Gairloch Koko järvi Loch Monar Koko järvi Loch Mullardach Koko järvi Loch Cluanie Koko järvi Loch Loyne Koko järvi Loch Garry Koko järvi Loch Quoich Koko järvi Loch Arkaig Koko järvi Loch Morar Koko järvi Loch Shiel Koko järvi Loch Earn Koko järvi Loch Rannoch Koko järvi Loch Tummel Koko järvi Loch Ericht Koko järvi Loch Fionn Koko järvi Loch Glass Koko järvi Loch Rimsdale/nan Clar Koko järvi POHJOIS-IRLANTI Strangford Lough Cloghy Pointin ja Dogtail Pointin välisen linjan sisäpuolella Belfast Lough Holywoodin ja Macedon Pointin välisen linjan sisäpuolella Larne Larnen laiturin ja Mageen saaren lauttalaiturin välisen linjan sisäpuolella Bannjoki Aallonmurtajien meren puoleisista päistä Toomen sillalle Lough Erne Ylempi ja alempi Lough Erne Lough Neagh Kahden mailin etäisyydellä rannikosta ENGLANNIN ITÄRANNIKKO Berwick Aallonmurtajien sisäpuolella Warkworth Aallonmurtajien sisäpuolella Blyth Laiturien ulompien päiden sisäpuolella Tynejoki Dunstonin hiililaitureilta Tynen laiturien päihin Wearjoki Fatfieldistä Sunderlandin laiturien päihin Seaham Aallonmurtajien sisäpuolella Hartlepool Middletonin aallonmurtajan ja vanhan laiturin pään välisen linjan sisäpuolella Pohjoislaiturin pään ja etelälaiturin pään välisen linjan sisäpuolella Teesjoki Linjan, joka kulkee Government Jettyltä suoraan länteen Teesin padolle, sisäpuolella Whitby Whitbyn laiturien päiden sisäpuolella Humberjoki North Ferribyn ja South Ferribyn välisen linjan sisäpuolella Grimsbyn satama-allas Vuorovesialtaan läntiseltä pistolaiturilta kalasataman pohjoislaiturin itäiselle pistolaiturille kulkevan linjan sisäpuolella Boston Uuden kanavan (the New Cut) sisällä Dutchjoki Koko kanava Hulljoki Beverley Beckistä Humberjoelle Kielder Water Koko järvi Ousejoki Naburnin sulusta alavirtaan Trentjoki Cromwellin sulusta alavirtaan Wharfejoki Ousejoen yhtymäkohdasta Tadcasterin sillalle Scarborough Scarboroughin laiturien päiden sisäpuolella WALES JA ENGLANNIN LÄNSIRANNIKKO Severnjoki Pohjoiseen linjalta, joka kulkee Sharpness Pointista (51° 43,4′ pohjoista leveyttä) länteen Llanthonyn ja Maisemoren padoille ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Wyejoki Chepstowissa pohjoiseen pisteestä 51° 38,0′ pohjoista leveyttä Monmouthiin Newport Fifoots Pointsin voimalinjaristeyksestä pohjoiseen Cardiff Eteläisen aallonmurtajan ja Penarth Headin sekä Cardiffinlahden padon länsipuolisten, maan ympäröimien vesien välisen linjan sisäpuolella Barry Aallonmurtajien meren puoleiset päät yhdistävän linjan sisäpuolella Port Talbot Afranjoella aallonmurtajien meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella, maan ympäröimien satama-altaiden ulkopuolella Neath Baglan Bayn tankkerilaiturin avomeren puoleisesta päästä (51° 37,2′ N, 3° 50,5′ W) suoraan pohjoiseen kulkevan linjan sisäpuolella Llanelli ja Burryn satama Alueella, jota rajoittaa Burryn sataman länsilaiturista Whiteford Pointiin kulkeva linja Milford Haven Hook Pointin eteläpuolen ja Thorn Pointin välisen linjan sisäpuolella Fishguard Pohjoisen ja itäisen aallonmurtajan meren puoleisten päiden välisen linjan sisäpuolella Cardigan Pen-Yr-Ergydin salmien sisäpuolella Aberystwyth Aallonmurtajien meren puoleisten päiden sisäpuolella Aberdyfi Aberdyfin rautatieaseman ja Twyni Bachin majakan välisen linjan sisäpuolella Barmouth Barmouthin rautatieaseman ja Penrhyn Pointin välisen linjan sisäpuolella Portmadoc Harlech Pointin ja Graig Ddun välisen linjan sisäpuolella Holyhead Alueella, jota rajoittavat pääaallonmurtaja ja linja, joka kulkee aallonmurtajan päästä Towyn Bayn Brynglas Pointiin Menai Straits Menai Straits -salmen sisällä Aber Menai Pointin ja Belan Pointin sekä Beaumarisin laiturin ja Pen-y-Coed Pointin yhdistävien linjojen välillä Conway Mussel Hillin ja Tremlyd Pointin välisen linjan sisäpuolella Llandudno Aallonmurtajan sisäpuolella Rhyl Aallonmurtajan sisäpuolella Deejoki Connahin laiturilta ylävirtaan Barrelwell Hillin vedenottopaikalle saakka Mersey-joki Rockin majakan ja luoteisen Seaforthin satama-altaan välisen linjan sisäpuolella, mutta ei muissa satama-altaissa Preston ja Southport Lythamin ja Southportin välisen linjan sisäpuolella ja Prestonin satama-altaiden sisällä Fleetwood Low Light -majakan ja Knottin välisen linjan sisäpuolella Lunejoki Sunderland Pointin ja Chapel Hillin välisen linjan sisäpuolella Glassonin satama-altaaseen saakka, satama-allas mukaan luettuna Barrow Isle of Walneylla sijaitsevan Haws Pointin ja Roan saaren rampin välisen linjan sisäpuolella Whitehaven Aallonmurtajan sisäpuolella Workington Aallonmurtajan sisäpuolella Maryport Aallonmurtajan sisäpuolella Carlisle Point Carlisle'n ja Torduffin välisen linjan sisäpuolella Coniston Water Koko järvi Derwentwater Koko järvi Ullswater Koko järvi Windermere Koko järvi ETELÄ-ENGLANTI Blakeney ja Morston Harbour lähialueineen Blakeney Pointista etelään Stiffkey-joen suulle kulkevasta linjasta itään Orwelljoki ja Stourjoki Orwelljoki Blackmansheadin aallonmurtajan ja Landguard Pointin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Blackwaterjoki Kaikki vesitiet Mersean saaren lounaiskärjen ja Sales Pointin välisen linjan sisäpuolella Crouchjoki ja Roachjoki Crouchjoki Holliwell Pointin ja Foulness Pointin välisen linjan sisäpuolella, Roachjoki mukaan luettuna Thamesjoki ja sen sivujoet Thamesjoki ylävirtaan linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Gravesendissa sijaitsevan Dentonin satamalaiturin itäkärjestä Teddingtonin sululle Medwayjoki ja Swale Medwayjoki linjalta, joka kulkee Garrison Pointista Grain Towerin kautta Allingtonin sululle; Swale Whitstablesta Medwayhin Stourjoki (Kent) Stourjoki suulta ylävirtaan Flagstaff Reachin maihinnousupaikalle Doverin satama Sataman itäisen ja läntisen sisääntuloväylän poikki kulkevan linjan sisäpuolella Rotherjoki Rotherjoki ylävirtaan Camberin vuorovesimerkkiasemalta Scotsin sulkuporteille ja Bredejoen sisääntuloväylän sululle Adurjoki ja Southwickin kanava Shorehamin sataman sisääntuloväylän poikki Southwickin kanavan sululle ja Tarmacin satamalaiturin länsipäähän kulkevan linjan sisäpuolella Arunjoki Arunjoki Littlehamptonin laiturista ylävirtaan Littlehamptonin venesatamaan Ousejoki (Sussex) Newhaven Ousejoki Newhavenin sataman sisääntuloväylän pistolaitureista pohjoisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Brighton Brightonin ulompi venesatama läntisen satamalaiturin eteläpäästä eteläisen satamalaiturin pohjoispäähän kulkevan linjan sisäpuolella Chichester Eastoke Pointin ja West Witteringin kirkontornin välisen linjan sisäpuolella ja vyöhykkeen 3 vesistä merelle päin Langstone Harbour Eastney Pointin ja Gunner Pointin välisen linjan sisäpuolella Portsmouth Sataman sisääntuloväylän poikki Port Blockhouse-rakennuksesta Round Tower -torniin kulkevan linjan sisäpuolella Bembridge, Isle of Wight Bradingin sataman sisäpuolella Cowes, Isle of Wight Medinajoki itärannan aallonmurtajan majakasta länsirannan majakkaan. Southampton Calshotin linnan ja Hookin majakan välisen linjan sisäpuolella Beaulieujoki Beaulieujoki, ei kuitenkaan itään linjalta, joka kulkee pohjoisesta etelään Inchmery Housen kautta Keyhavenjärvi Hurst Pointin Low Light -majakasta suoraan pohjoiseen Keyhavenin marskimaille kulkevan linjan sisäpuolella Christchurch The Run Poole Sandbanksin ja South Haven Pointin välillä kulkevan lossin reitin sisäpuolella Exeter Warren Pointista Checkstone Ledgeä vastapäätä olevaan pelastusveneasemaan idästä länteen kulkevan linjan sisäpuolella Teignmouth Satama-alueella Dartjoki Kettle Pointin ja Battery Pointin välisen linjan sisäpuolella Salcombejoki Splat Pointin ja Limebury Pointin välisen linjan sisäpuolella Plymouth Mount Battenin laiturista Draken saaren kautta Raveness Pointiin kulkevan linjan sisäpuolella; Yealmjoella Warren Pointin ja Misery Pointin välisen linjan sisäpuolella Fowey Satama-alueella Falmouth St. Anthony Headin ja Pendennis Pointin välisen linjan sisäpuolella Cameljoki Gun Pointin ja Brea Hillin välisen linjan sisäpuolella Tawjoki ja Torridgejoki Crow Pointin majakasta 200 astetta Skern Pointin rannikon suuntaan kulkevan linjan sisäpuolella Bridgewater Etelään linjalta, joka kulkee itään Stert Pointista (51° 13,0′ N) Avonjoki (Avon) Avonmouthin laiturilta Wharf Pointiin Nethamin padolle saakka kulkevan linjan sisäpuolella 2 LUKU Vyöhyke 3 Belgia Merellinen Schelde (Antwerpenin avoimesta ankkuripaikasta alavirtaan) Bulgaria Tonava: 845 650 joki-km – 374 100 joki-km Tšekki Patojärvet: Brněnská (Kníničky), Jesenice, Nechranice, Orlík, Rozkoš, Slapy, Těrlicko, Žermanice ja Nové Mlýny III Hiekkapohjaiset soranottopaikkoihin syntyneet järvet: Ostrožná Nová Ves a Tovačov Saksa Tonava Kelheimista (2 414,72 km) Saksan ja Itävallan rajalle Jochensteiniin Rein, mukaan lukien Lampertheimer Altrhein (km:stä 4,75 Rijniin), Altrhein Stockstadt-Erfelden (km:stä 9,80 Rijniin) Saksan ja Sveitsin rajalta Saksan ja Alankomaiden rajalle Elbe (Norderelbe), mukaan lukien Süderelbe ja Köhlbrand Elbe-Seiten-kanavan suulta Hampurin sataman alarajalle Müritz Ranska Adour Bec du Gavesta merelle; Aulne Châteaulinin sululta joen ja meren rajalinjalle, jota määrittää Passage de Rosnoën; Blavet Pontivysta Pont du Bonhommeen; Calais'n kanava; Charente Tonnay-Charentessa sijatsevalta sillalta joen ja meren rajalinjalle, joka kulkee vasemmalla rannalla olevan alavirran puoleisen merkkivalon keskikohdasta Fort de la Pointen keskikohtaan; Dordogne yhtymäkohdasta Lidoiren kanssa Bec d'Ambsiin; Garonne Castet en Dorthessa sijaitsevalta sillalta Bec d'Ambsiin; Gironde Bec d'Ambsista kilometripisteessä 48,50 sijaitsevalle poikittaislinjalle, joka kulkee Ile de Patiras'n alakärjen kautta; Hérault Bessanin satamasta merelle vuorovesitasanteen ylärajaan asti; Isle yhtymäkohdasta Dronnen kanssa yhtymäkohtaan Dordognen kanssa; Loire yhtymäkohdasta Mainen kanssa Cordemais'hen (kilometripiste 25); Marne Bonneuil'n sillalta (kilometripiste 169 bis 900) ja St Maurin sululta yhtymäkohtaan Seinen kanssa; Rein; Nive Ustaritzissa sijaitsevalta Haïtzen padolta yhtymäkohtaan Adourin kanssa; Oise Janvillen sululta yhtymäkohtaan Seinen kanssa; Orb Sérignanista merelle vuorovesitasanteen ylärajaan asti; Rhône Sveitsin rajalta merelle Petit Rhônea lukuun ottamatta; Saône Chalon sur Saônessa sijaitsevalta Pont de Bourgogne -sillalta yhtymäkohtaan Rhônen kanssa; Seine Nogent sur Seinessä sijaitsevalta sululta Tancarvillen kanavan alkuun; Sèvre Niortaise Marans'n sululta joen ja meren rajalinjalle, joka lähtee kohtisuoraan joen suulla sijaitsevan vartiotuvan kohdalta; Somme Abbevillessa sijaitsevan Pont de la Portelette -sillan alapuolelta Noyelles'n ja Saint-Valéry-sur-Sommen väliselle rautatiesillalle; Vilaine Redonista (kilometripiste 89,345) Arzalin padolle; Amancejärvi; Annecyjärvi; Biscarossejärvi; Bourgetjärvi; Carcansjärvi; Cazauxjärvi; Der-Chantecoqjärvi; Guerlédanjärvi; Hourtinjärvi; Lacanaujärvi; Orientjärvi; Pareloupjärvi; Parentisjärvi; Sanguinetjärvi; Serre-Ponçonjärvi; Templejärvi. Kroatia Tonava: 1 295 + 500 joki-km – 1 433 + 100 joki-km Drávajoki: 0 joki-km – 198 + 600 joki-km Savajoki: 210 + 800 joki-km – 594 + 000 joki-km Kupajoki: 0 joki-km – 5 + 900 joki-km Unajoki: 0 joki-km – 15 joki-km Unkari Tonava: 1 812 joki-km – 1 433 joki-km Tonava Moson: 14 joki-km – 0 joki-km Tonava Szentendre: 32 joki-km – 0 joki-km Tonava Ráckeve: 58 joki-km – 0 joki-km Tiszajoki: 685 joki-km – 160 joki-km Drávajoki: 198 joki-km – 70 joki-km Bodrogjoki: 51 joki-km – 0 joki-km Kettős Körösjoki: 23 joki-km – 0 joki-km Hármas Körösjoki: 91 joki-km – 0 joki-km Sió-kanava: 23 joki-km – 0 joki-km Velencejärvi Fertőjärvi Alankomaat Rein Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuidenin satama, Rotterdamin satama-alue, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordische Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandschin kanava, Boven Rijn, Pannersdenschin kanava, Geldersche IJssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rein-kanava, Veerse Meer, Schelde-Rein-kanava Volkerakin suulle asti, Amer, Bergsche Maas, Maas Venlon alapuolella, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (Benelux-satamasta itään), Hartelkanaal Itävalta Tonava: Saksan rajalta Slovakian rajalle Inn: suulta Passau-Inglingin voimalaitokselle Traun: suulta km:lle 1,80 Enns: suulta km:lle 2,70 March: suulta km:lle 6 Puola — Biebrzajoki Augustowski-kanavan suulta Narewjoen suulle — Brdajoki Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Bydgoszczissa Veikseljoen suulle — Bugjoki Muchawiecjoen suulta Narewjoen suulle — Dąbiejärvi sisäisen merivesialueen rajalle — Augustowski-kanava Biebrzajoen yhtymäkohdasta valtion rajalle ja kyseisen kanavan varrella olevat järvet — Bartnicki-kanava Ruda Woda -järveltä Bartężekjärvelle sekä Bartężekjärvi — Bydgoski-kanava — Elbląski-kanava Druznojärveltä Jeziorakjärvelle ja Szeląg Wielki -järvi, mukaan luettuina nämä järvet ja kanavan varrella olevat järvet, sekä sivureitti Zalewon suuntaan Jeziorakjärveltä Ewingijärvelle, järvet mukaan luettuina — Gliwicki-kanava ja Kędzierzyński-kanava — Jagielloński-kanava Elblągjoen yhtymäkohdasta Nogatjoelle — Łączański-kanava — Śleśiński-kanava ja kanavan varrella sijaitsevat järvet sekä Gopłojärvi — Żerański-kanava — Martwa Veiksel -joki Veikseljoelta Przegalinassa sisäisen merivesialueen rajalle — Narewjoki Biebrzajoen suulta Veikseljoen suulle sekä Zegrzyńskijärvi — Nogatjoki Veikseljoelta Veikselinlahden suulle — Notećjoki (ylempi) Gopłojärveltä Górnonotecki-kanavan yhtymäkohtaan ja Górnonotecki-kanava ja Notećjoki (alempi) Bydgoski-kanavan yhtymäkohdasta Wartajoen suulle — Nysa Łużycka -joki Gubinista Oderjoen suulle — Oderjoki Racibórzin kaupungista Oderjoen itäisen osan yhtymäkohtaan, joka muuttuu Regalicajoeksi Klucz-Ustowon kanavasta, ja kyseinen joki ja sen sivuhaarat Dąbiejärvelle sekä Oderjoen sivureitti Opatowicen sululta Wrocławin kaupungin sululle — Oderjoen läntinen osa Widuchowan padolta (704,1 km Oderjokea) sisäisen merivesialueen rajalle ja sivuhaarat sekä Klucz-Ustowo-kanava, joka yhdistää Oderjoen itäisen osan Oderjoen läntiseen osaan — Parnicajoki ja Parnicki-kanava Oderjoen läntisestä osasta sisäisen merivesialueen rajalle — Pisajoki Rośjärveltä Narewjoen suulle — Szkarpawajoki Veikseljoelta Veikselinlahden suulle — Wartajoki Ślesińskijärveltä Oderjoen suulle — Masurian järvialueen järjestelmä, joka käsittää jokien ja kanavien yhdistämät sisävedet, jotka muodostavat pääväylän Rośjärveltä (tämä mukaan luettuna) Piszissä Węgorzewski-kanavalle (kanava mukaan luettuna) Węgorzewossa, sekä seuraavat järvet: Seksty, Mikołajskie, Tałty, Tałtowisko, Kotek, Szymon, Szymoneckie, Jagodne, Boczne, Tajty, Kisajno, Dargin, Łabap, Kirsajty ja Święcajty, sekä Giżycki-kanava ja Niegociński-kanava sekä Piękna Góran kanava, sekä Ryńskiejärven sivureitti (tämä mukaan luettuna) Rynissa Nidzkiejärvelle (3 kilometriin asti, joka toimii Nidzkiejärven altaan rajana), sekä seuraavat järvet: Bełdany, Guzianka Mała ja Guzianka Wielka — Veikseljoki Przemszajoen suulta Łączański-kanavan yhtymäkohtaan ja kyseiseltä kanavalta Skawinassa Veikseljoen suulle Gdańskinlahteen, lukuun ottamatta Włocławski-allasta Romania Tonava: Serbian ja Romanian väliseltä rajalta (1 075 km) Mustallemerelle Sulinaan johtavan haaran kohdassa. Tonava–Mustameri-kanava (pituus 64,410 kilometriä: Tonavan yhtymäkohdasta, joka sijaitsee 299,300 kilometriä Tonavaa pitkin Cernavodăssa (vastaavasti 64,410 km kanavaa pitkin), Constanta-Sud Agigea satamaan (kanavan 0-kohta). Poarta Albă–Midia Năvodari -kanava (pituus 34,600 km): Tonava–Mustameri-kanavan yhtymäkohdasta 29,410 kilometrin kohdalla Poarta Albăssa (vastaavasti 27,500 kilometriä kanavaa pitkin) Midian satamaan (kanavan 0-kohta) Slovakia Tonava: 1 880,26 joki-km – 1 708,20 joki-km Tonavan kanava: 1 851,75 joki-km – 1 811,00 joki-km Váhjoki: 0,00 joki-km – 70,00 joki-km Morava-joki: 0,00 joki-km – 6,00 joki-km Bodrogjoki: 49,68 joki-km – 64,85 joki-km Patojärvet: Oravská Priehrada, Liptovská Mara, Zemplínska Šírava Ruotsi Trollhättanin kanava ja Götajoki, Bastugrundin merimerkin kohdalta kulkevasta leveyspiiristä Götajoen sillalle Mälarenjärvi Tukholman satamat, jotka rajoittuvat luoteessa Lidingön siltaan, koillisessa linjaan, joka kulkee Elfviksgrundin majakan kautta suunnassa 135–315 astetta, ja etelässä Skurun siltaan. Södertäljen kanava ja Södertäljen satamat, jotka rajoittuvat pohjoisessa Södertäljen sulkuun ja etelässä leveyspiiriin N 59° 09′ 00″. Yhdistynyt kuningaskunta SKOTLANTI Leith (Edinburgh) Aallonmurtajien sisäpuolella Glasgow Strathclyde Loch Crinanin kanava Crinanista Ardrishaigiin Caledonian Canal -kanava Kanavaosuudet POHJOIS-IRLANTI Laganjoki Laganin padolta Stranmillisiin ITÄ-ENGLANTI Wearjoki (vuorovedestä riippumaton) Durhamin vanhalta rautatiesillalta Durhamin Prebends-sillalle Teesjoki Teesin padolta ylävirtaan Grimsbyn satama-allas Sulkujen sisällä Imminghamin satama-allas Sulkujen sisällä Hullin satama-alue Sulkujen sisällä Bostonin satama-allas Sulkuporttien sisällä Aire-Calder-kanava Goolen satama-alueelta Leedsiin; Leeds-Liverpool-kanavan yhtymäkohtaan; Bank Dolen yhtymäkohdasta Selbyyn (Ousejoen sululle); Castlefordin yhtymäkohdasta Wakefieldiin (Fallingin sululle) Ancholmejoki Ferribyn sululta Briggiin Calder-Hebble-kanava Wakefieldistä (Fallingin sululta) Broadcutin ylimmälle sululle Fossjoki Ousejoen yhtymäkohdasta (Blue Bridge) Monkin sillalle Fossdyke-kanava Trentjoen yhtymäkohdasta Brayford Pooliin Goolen satama-allas Sulkuporttien sisällä Hornsea Mere Koko kanava Hulljoki Struncheon Hillin sululta Beverley Beckiin Market Weighton -kanava Humberjoen sululta Sod Houses -sululle New Junction -kanava Koko kanava Ousejoki Naburnin sululta Nun Monktoniin Sheffield-South Yorkshire -kanava Keadbyn sululta Tinsleyn sululle Trentjoki Cromwellin sululta Shardlow'hun Withamjoki Bostonin sululta Brayford Pooliin (Lincoln) WALES JA LÄNSI-ENGLANTI Severnjoki Llanthonyn ja Maisemoren padoista ylävirtaan Wyejoki Monmouthista ylävirtaan Cardiff Roath Park -järvi Port Talbot Suljettujen satama-altaiden sisällä Swansea Suljettujen satama-altaiden sisällä Deejoki Barrelwell Hillin vedenottopaikalta ylävirtaan Merseyjoki Satama-altaat (Seaforth-satama-allasta lukuun ottamatta) Lunejoki Glassonin satama-altaasta ylävirtaan Avonjoki (Midland) Tewkesburyn sululta Eveshamiin Gloucester Gloucesterin satama-altailta Gloucester-Sharpness-kanavalle Hollingworthjärvi Koko järvi Manchesterin laivakanava Koko kanava ja Salfordin satama-altaat, Irwelljoki mukaan luettuna Pickmere-järvi Koko järvi Tawejoki Suojapadon/venesataman ja Morfan yleisurheilustadionin välillä Rudyardjärvi Koko järvi Weaverjoki Northwichistä alavirtaan ETELÄ-ENGLANTI Nenejoki Wisbech Cut ja Nenejoki Dog-in-a-Doubletin sululle Great Ouse -joki Kings Lynn Cut ja Great Ouse -joki West Lynnin maantiesillasta alavirtaan Yarmouth Yarejoen suisto sataman sisääntuloväylän pohjois- ja etelälaiturin päät yhdistävän linjan sisäpuolella, Breydon Water mukaan luettuna Lowestoft Lowestoftin satama Mutfordin sulusta alavirtaan sataman sisääntuloväylän uloimmat laiturit yhdistävälle linjalle Aldejoki ja Orejoki Orejoen suulta ylävirtaan Westrow Pointiin saakka Debenjoki Debenjoen suulta ylävirtaan Felixstowen lautalle saakka Orwelljoki ja Stourjoki Orwelljoella Fagbury Pointin ja Shotley Pointin väliseltä linjalta Ipswichin satama-altaalle; Stourjoella Erwarton Nessin kautta pohjoisesta etelään kulkevalta linjalta Manningtreehen Chelmer-Blackwater-kanava Beeleighin sululta itään Thames ja sen sivujoet Thames Teddingtonin sululta ylävirtaan Oxfordiin saakka Adurjoki ja Southwickin kanava Adurjoki Tarmacin satamalaiturin länsipäästä ylävirtaan ja Southwickin kanavan sisäpuolella Arunjoki Arunjoki Littlehamptonin venesatamasta ylävirtaan Ousejoki (Sussex), Newhaven Ousejoki pohjoisen satamalaiturin pohjoispäästä ylävirtaan Bewl Water Koko järvi Grafham Water Koko järvi Rutland Water Koko järvi Thorpe Park -järvi Koko järvi Chichester Cobnor Pointin ja Chalkdock Pointin yhdistävältä linjalta itään Christchurch Christchurchin sataman sisällä, ei kuitenkaan The Run Exeterin kanava Koko kanava Avonjoki (Avon) Bristolin kaupungin satama-alue Nethamin padolta Pulteneyn padolle (1) Jos alusten kotisatama on muualla, on otettava huomioon 8 päivänä huhtikuuta 1960 tehdyn Emsin ja Dollartin sopimuksen 32 artikla (BGBl. 1963 II, s. 602).

LIITE II VYÖHYKKEIDEN 1, 2, 3 JA 4 SISÄVESIVÄYLILLÄ LIIKENNÖIVIEN KULKUNEUVOJEN TEKNISET VÄHIMMÄISVAATIMUKSET Kulkuneuvo