Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästilastojen tuottamisesta" (KOM(2002) 584 lopullinen – 2002/0251 COD)



Virallinen lehti nro C 133 , 06/06/2003 s. 0088 - 0092



Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus - Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus viitevuosia 2003-2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästilastojen tuottamisesta" (KOM(2002) 584 lopullinen - 2002/0251 COD) (2003/C 133/17) Neuvosto päätti 20. marraskuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Lausunnon valmistelu annettiin neuvoa-antavan valiokunnan "teollisuuden muutokset" tehtäväksi. Esittelijä oli Antonello Pezzini ja apulaisesittelijä Gordon Moffat (nimetty edustaja). Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 26. ja 27. maaliskuuta 2003 pitämässään 398. täysistunnossa (maaliskuun 26. päivän kokouksessa) Antonello Pezzinin yleisesittelijäksi ja hyväksyi yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Tausta 1.1. Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimus, joka päättyi 23. heinäkuuta 2002, on ollut hiilen ja teräksen tuotanto- ja jakelujärjestelmien sekä niitä itsenäisesti hallinnoivan institutionaalisen rakenteen luomisen perusta yhteisössä. EHTY:n perustamissopimuksella luodut elimet ovat mahdollistaneet yhteisön terästuotannon huippuosaamisen, joka voidaan lukea myös tuotantoprosessien ja -tekniikoiden sekä alan henkilöstön ansioksi. 1.2. Yhteisön terästuotanto on useiden alaa merkittävästi ajanmukaistaneiden rakenneuudistus- ja rationalisointitoimien jälkeen vuosittain noin 160 miljoonaa tonnia 15 jäsenvaltion EU:ssa (verrattuna noin 40 miljoonaan tonniin kuuden jäsenvaltion yhteisössä vuonna 1953). Ala työllistää noin 277000 henkilöä (verrattuna yli 400000 henkilöön kuuden jäsenvaltion yhteisössä vuonna 1953). Viimeisten kahdenkymmenen vuoden aikana yhteisön terästeollisuuden on onnistunut vähentämään tuotettua tonnia kohti vaadittua energiaa yli 40 %. Terästeollisuus on osaltaan edistänyt ekologisesti kestävää kehitystä, ja yli 40 % terästuotannosta perustuu romuraudan käyttöön (joten teräs on maailman kierrätetyin materiaali). Terästeollisuus on myös vähentänyt viime vuosikymmenen aikana hiilidioksidipäästöjään 20 %. 1.3. Edistysaskeleet on saavutettu toteuttamalla avoimet ja kilpailukykyiset markkinat, joilta on poistettu kaikki sisäiset tullit, parantamalla selkeästi terästuotteiden laatua ja suorituskykyä sekä tekemällä ajanmukaistamiseen tähtääviä huomattavia investointeja. Tämän vuoksi Euroopan terästeollisuus on nykyisin maailman menestyneimpiä teollisuusaloja. 1.4. Ajanmukaistaminen ja rationalisointi sekä terästuotannon ja sen kapasiteetin korkea taso ovat sellaisten tuotanto- ja jakelujärjestelmien ansiota, jotka perustuvat yhteisön teollisuus- ja investointipolitiikkoihin mukautettuun tilastojärjestelmään sekä työmarkkinaosapuolten väliseen vuoropuheluun, jossa kiinnitetään erityistä huomiota henkilöresurssien ammatilliseen perus- ja täydennyskoulutukseen, elinikäiseen oppimiseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä sosiaalisiin muutoksiin sopeutettuun työn organisointiin. 1.5. Euroopan unionin merkittävin haaste kolmannen vuosituhannen alussa on eittämättä laajentuminen Keski- ja Itä-Eurooppaan ja jäsenvaltioiden määrän lisääntyminen 15:stä 25:een vuonna 2004. Liittyvien valtioiden terästeollisuudella on joitakin merkittäviä vahvuuksia, kuten suhteellisen alhaiset työvoimakustannukset ja korkeatasoiset henkilöresurssit, mutta myös tiettyjä puutteita tuotantotekniikoiden, laatustandardien, energiankulutuksen, ympäristövaikutusten, työvoiman ylitarjonnan ja todellisten investointimahdollisuuksien suhteen. 1.6. Liittyvien maiden terästeollisuuden onnistuneen ajanmukaistamisen ja korkealaatuisen tuotannon takaamiseksi on luotava työmarkkinaosapuolten välinen tehokas vuoropuhelu, joka perustuu hyvin jäsenneltyihin tilastoihin ja parhaiden käytänteiden vaihtoon. On myös luotava tiivis yhteys järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoihin, jotta varmistetaan taloudellisen ja sosiaalisen koheesion sekä kestävän kehityksen riittävä taso. 1.7. Komitea on useissa aiemmissa lausunnoissaan(1) korostanut, että raskaan teollisuuden pitkälle erikoistuneet ja paikallisesti keskittyneet rakenteet "etenkin hiili- ja teräsalalla eivät ole osoittautuneet kilpailukyisiksi - -. Tämä koskee etenkin terästeollisuutta Puolassa, Tsekin tasavallassa, Slovakiassa ja Unkarissa. Kyseiset teollisuudenalat keskittyvät usein yksittäisille alueille, joihin kohdistuu rakennemuutosprosesseissa huomattavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia." 1.8. Komitea on kyseisissä lausunnoissaan myös korostanut, että talouspoliittiset toimet on suunnattava yritysten ja yrittäjyyden edistämiseen, pk-yritysten tukemiseen, kilpailu- ja teknologiapolitiikkaan (etenkin tieto- ja viestintätekniikkaan), aktiiviseen työllisyyspolitiikkaan ja sekä kohdennettuun makrotalouspolitiikkaan. 2. Komission ehdotus 2.1. Komission ehdottamassa asetuksessa esitetään, että unionin terästuotantoa koskevia vuosittaisia tilastoja supistetaan kaudella 2003-2009. Lisäksi asetusehdotuksessa esitetään, että yhteisön politiikkojen laatimiseksi ja niiden vaikutusten arvioimiseksi käytetään neljää kyselylomaketta, jotka kattavat seuraavat alat: - teräs- ja rautaromutase - polttoaineen ja energian kulutus eriteltynä laitostyypeittäin sekä terästeollisuuden sähköenergiatase - rauta- ja terästeollisuuden investointimenot - tuotantokapasiteetti. 2.2. Vuoteen 2000 asti tehtiin 17 kuukausittaista, yksi neljännesvuosittainen ja noin 12 vuosittaista kyselyä, mutta vuoden 2000 jälkeen kyselyjen määrää on huomattavasti vähennetty. Uudessa ehdotuksessa esitetään, että terästuotteiden valmistamista ja myyntiä koskevat tilastot yhdistetään yhteisön nykyiseen tuotantotilastojen järjestelmään (Prodcom), että terästehtaiden työllisyyttä koskevista kuukausisarjoista luovutaan ja että terästeollisuuden vuosittaiset työllisyystiedot ovat edelleen luettavissa yritystoimintaa koskevista yhteisön rakennekatsauksista. 2.3. Investointeja ja tuotantokapasiteettia(2) koskevat yhteisön tilastot tulisi laatia siten, että ne voidaan yhdistää OECD:n organisoimaan maailman teräskapasiteettia koskevien tietojen maailmanlaajuiseen verkkoon. 2.4. Asetusehdotuksessa esitetään vapautusta tilastotietojen toimittamisvelvollisuudesta niille jäsenvaltioille, joiden terästeollisuuden arvonlisäys on yksi prosentti yhteisön kokonaistuotannosta. Myöskään alle 50 työntekijän yritysten ei tarvitsisi toimittaa tilastotietoja. 2.5. Asetusehdotuksessa säädetään myös, että komissiota avustaa päätöksellä 89/382/ETY/Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea ja että komissio antaa viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle välikertomuksen, jossa arvioidaan asetuksen tuloksia ja esitetään mahdollisia ehdotuksia uusiksi toimiksi (9 artikla). 3. Viitekehys 3.1. EHTY:n perustamissopimuksen päättymisen myötä 23. heinäkuuta 2002 lakkasi myös Euroopan unionin terästuotantoa koskevien tilastotietojen kerääminen, jonka tarkoituksena oli palvella tuotanto- ja markkinasuuntausten ennustamista. Tilastoinnissa sovellettiin järjestelmää, joka oli määritelty tiiviissä yhteistyössä teräksen tuottaja-, käyttäjä- ja kauppiasjärjestöjen kanssa. 3.2. Vuosittaisille kyselyille perustuvaa terästuotannon tilastojärjestelmää tarvitaan kuitenkin edelleen etenkin seuraavista syistä: 3.2.1. Euroopan terästeollisuus ja sen tuotantomäärä ovat merkittäviä, sillä Euroopassa tuotetaan viidennes maailman teräksestä eli noin 160 miljoonaa tonnia vuosittain (15 jäsenvaltion EU), ja alalla toimii noin 300 yritystä ja lähes 280000 työntekijää. 3.2.2. On kyettävä tunnistamaan yli- ja alituotanto (teräsalalla yleisesti tai terästuotteiden erityisaloilla), jotta terästeollisuudella on käytössään luotettavia tietoja investointeja sekä teollisuuden ajanmukaistamis- ja rationalisointitoimia varten ja jotta kansainvälisissä kauppaneuvotteluissa voidaan tehdä tietoisia päätöksiä. 3.2.3. Terästeollisuuden erityispiirteitä ovat huomattavat kausittaiset ja äkilliset kysynnän vaihtelut sekä tarjonnan jäykkä rakenne, jotka ovat usein aiheuttaneet kriisitilanteita alalla. 3.2.4. On kyettävä arvioimaan energiankulutusta ja siihen liittyviä hiilidioksidipäästöjä, jotka ovat tyypillisiä terästeollisuuden eri lohkoille. 3.2.5. On kyettävä tarjoamaan tietoja OECD:n tietokantaan perustuvaan maailman teräskapasiteetin seurantaverkkoon sekä valvomaan sitä. Näin varmistetaan, että yhteisön tilastot voidaan yhdistää OECD:n tilastoihin. 3.2.6. Unioni laajentuu kymmeneen uuteen maahan, joiden joukossa ovat sellaiset teräsalalla erityisen aktiiviset Keski- ja Itä-Euroopan maat kuin Puola, Unkari ja Tsekki. On korostettava, että tilanne vaihtelee huomattavasti maittain ja että näin ollen on määriteltävä rakenneuudistusstrategia, jonka avulla päästään taloudellisesti kestävälle tuotantotasolle. Se on ilman valtiontukia toimivan terästeollisuuden eloonjäämisen edellytys. 3.2.7. Tarvitaan toimintaindikaattoreita, jotka koskevat tuotannon ohella myös kulutusmääriä ja -suuntauksia, sisäistä ja ulkoista kauppaa sekä varastokantaa. 3.2.8. On toteutettava Lissabonin strategia, jonka ensisijaisia tavoitteita ovat Euroopan talouden ajanmukaistaminen, täystyöllisyyden saavuttaminen ja sosiaalisen koheesion vahvistaminen. Henkilöresurssien ammatillinen perus- ja täydennyskoulutus on merkittävä seikka terästeollisuuden kilpailukyvyn kannalta, mutta yhtä tärkeää on, että työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu ja vastavuoroinen luottamus yhteisissä toimissa perustuvat luotettaviin, järjestelmällisiin ja yhdenmukaisiin tilastoihin, joissa otetaan huomioon myös työllisyys. Näin terästeollisuus kykenee kohtaamaan muutokset ja kehityksen avoimilla ja teknologisesti kehittyneillä markkinoilla. 3.2.9. On vältettävä lisäämästä teräksen tuottajien, käyttäjien ja kauppiaiden sekä jäsenvaltioiden ja yhteisön viranomaisten jo huomattavia velvoitteita vaatimuksin, jotka koskevat tilastotietojen keräämistä, kokoamista ja toimittamista, ja sovellettava suhteellisuusperiaatetta täysimittaisesti tilastotarpeisiin. 3.3. Edellä esitetyn valossa on yhdenmukaisia tilastojärjestelmiä hyödyntämällä luotava hyvin jäsennelty, yhdenmukainen ja oikein ajoitettu kehys, joka sisältää kaikki teräsalan tilastot. Tavoitteena on määrittää ja toteuttaa sellainen teräsalaa koskeva ajanmukaistamisstrategia, jonka avulla ala kykenee 25 jäsenvaltion unionissa kohtaamaan kansainvälisen kilpailun ja toteuttamaan täysin ympäristönsuojelua sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota koskevat Lissabonissa asetetut tavoitteet. 4. Yleistä 4.1. Komitea kannattaa komission ehdotuksen yleistä lähtökohtaa ja sen perusteluita. Tarkoituksena on pyrkiä varmistamaan sellaisten teräsalan avaintilastojen tuottaminen, jotka palvelevat täysin institutionaalisten päättäjien, teollisuuden, maailmanlaajuisen tuotantoverkoston, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun sekä ajanmukaistamisen ja rationalisoinnin tarpeita etenkin liittyvissä maissa, jotka ovat liittymässä unioniin. 4.2. Komitea kehottaa kuitenkin tutkimaan ehdotettujen yksinkertaistettujen tilastojen käytännön mahdollisuuksia ja ottamaan huomioon myös teräksen kysynnän yhä nopeammat kausittaiset vaihtelut, tästä johtuvan tarpeen saada tiedot ajoissa sekä teräsalalla toimivien yritysten tarpeet investointeja ja tuotantokapasiteettia maailmanlaajuisilla markkinoilla koskevien päätösten suhteen. 4.3. Tarvittaisiinkin riittävän pitkä siirtymäkausi (2003-2009), jotta voitaisiin määritellä mahdollisuudet yhdistää eri tilastojärjestelmät (Prodcom, rakenteelliset indikaattorit, vuosittaiset kyselylomakkeet) kattavaksi, hyvin jäsennellyksi, johdonmukaiseksi ja oikein ajoitetuksi kehykseksi, joka palvelisi teräsalan tulevia poliittisia strategioita. 4.4. Ehdotetut kyselylomakkeet eivät ehkä kuitenkaan sovellu mittaamaan etenkään energiankulutuksen ja energiataseen osalta tehokkuutta, säästöä ja kestävää kehitystä. Euroopan ympäristövirasto voisi tässä tapauksessa toimittaa täydentäviä tilastoja oman tiedonkeruutyönsä yhteydessä. Täydentävät tilastot tulisi kuitenkin nivoa kohdassa 4.3 mainittuun kattavaan kehykseen. 4.4.1. Terästä hyödyntävien alojen teräksenkulutusta koskevat tiedot ovat tärkeitä sekä kuluttajille että tuottajille. Nykyistä selkeämpi kuva teräksen kulutus- ja tuotantonäkymistä vaikuttaisi osaltaan sellaisten indikaattorien luomiseen, joiden avulla voidaan ennakoida alan kehitys ja mahdollistaa näin poliittisten päättäjien oikein ajoitetut päätökset. Lisäksi käytettävissä voisi olla myös maa- ja tuotekohtaisia toimintaindikaattoreita sekä asiakasaloja ja tilausennusteita koskevia muita indikaattoreita. 4.4.2. Eurostatin kuormittamisen välttämiseksi komission yksiköt, etenkin yritystoiminnan pääosasto, voisivat kerätä kyseiset tiedot tiedonkeruu- ja analyysitoimintansa yhteydessä. Yritystoiminnan pääosasto voisi komitean mielestä myös laatia säännöllisesti koordinoidun analyysin Euroopan terästeollisuuden kilpailukyvystä etenkin liittyvien maiden osalta. Analyysissä tulisi käsitellä myös alan työllisyysnäkymiä ja -tarpeita. 4.5. Lisäksi tulisi nimenomaan huolehtia eri analyysi- ja tilastointijärjestelmien synkronisoinnista, sillä se on välttämätön osatekijä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja yhteisten toimien kannalta todella tehokkaiden tilastointi- ja ennakointipuitteiden luomiseksi. 4.6. Ehdotuksessa ei mainita liittyviä maita eikä niihin vaikuttavia tulevia yhteisön politiikkoja koskevia tilastoja. Näin ollen nykyistä kohdennetummat toimet vaikuttavat tarpeellisilta, sillä siirtyminen suunnitelmataloudesta siirtymätalouteen on vaikuttanut huomattavasti 1990-luvun alusta lähtien Keski- ja Itä-Euroopan maita koskeviin tilastoihin, joten niitä on parannettava ja uudistettava. Kööpenhaminassa joulukuussa 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kiinnittikin huomiota liittyvien maiden hallinnollisen kapasiteetin vahvistamiseen ja kohdensi sitä varten lisävaroja. 5. Erityistä 5.1. Komitea kannattaa välikertomuksen esittämistä viiden vuoden kuluttua ehdotetun asetuksen antamisesta. Komitea pitää ajanjaksoa riittävän pitkänä merkityksellisten tietojen keräämiseksi. Välikertomus tulisi tarkistaa etukäteen yhteistyössä yritysten, työmarkkinaosapuolten ja asianomaisten käyttäjien kanssa, ja se tulisi esittää Euroopan parlamentin ja neuvoston ohella myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle. 5.2. Komitean mielestä on tärkeää tunnistaa ja määritellä selkeät kriteerit kyselylomakkeiden avulla koottavia tilastoja varten. Jäsenvaltioiden tilastokeskukset hallinnoivat kyselyjä ja toimittavat tulokset Eurostatille. Näin varmistetaan tietojen yhdenmukaisuus, luotettavuus ja oikea ajoitus etenkin liittyvien maiden julkishallintojen välttämätöntä tehostamista ajatellen. 5.3. Teräs- ja rautaromutasetta koskevia vuositilastoja käsittelevässä liitteessä viitataan joissakin kieliversioissa virheellisesti kuukausittaisiin tietoihin vuosittaisten tietojen sijaan (tunnus 1010 ja 1070). Komitean mielestä virhe tulisi korjata, ja myös muut eri kieliversioiden väliset erot tulisi poistaa (ks. tunnus 3210 ranskankielisessä ja englanninkielisessä toisinnossa). 5.4. Prodcom-järjestelmään sisältyvät tuotanto- ja myyntitilastot sekä niin myyntiä koskevat tiedot (sisältyvät Prodcom-järjestelmään) kuin uusia tilauksia koskevat tiedot (eivät sisälly Prodcom-järjestelmään, ja ne tulisi esittää kohdassa 4.4.1 mainitussa, alan kilpailukykyä koskevassa vuosikertomuksessa) kuten myös terästä hyödyntävien alojen ennusteisiin tarvittavia toimintaindikaattoreita koskevat tiedot tulisi esittää samanaikaisesti ja antaa alan taloudellisten ja sosiaalisten päättäjien sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden käyttöön. 5.5. Keski-Euroopan maiden työllisyys- ja työmarkkinatilastoissa tulisi maakohtaisiin aikasarjoihin sisältyvässä otsakkeessa "työllisyys toimialoittain" olla erityinen kohta terästeollisuudelle. Alan työllisyyttä koskevien tietojen tulisi olla riittävän eriytettyjä, jotta ne mahdollistaisivat yhteisön rakennerahastoista rahoitettavat, henkilöresurssien ammatillista perus- ja täydennyskoulutusta koskevat toimet. 5.6. Komitea on näin ollen sitä mieltä, että ehdotettuun asetukseen tulee lisätä kaksi uutta johdanto-osan perustelukappaletta seuraavasti: 5.6.1. "Tarvitaan kattava, hyvin jäsennelty, tarkoituksenmukainen ja oikein ajoitettu kehys, joka palvelee teräsalan tulevia poliittisia strategioita ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua ja joka kokoaa yhteen selkeisiin, määriteltyihin ja riittävän eriytettyihin kriteereihin pohjautuvat perustilastot etenkin liittyvien maiden osalta." 5.6.2. "Euroopan teollisuuden kilpailukykyä tulee analysoida säännöllisesti ja koordinoidusti yhteistyössä talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden kanssa siten, että analyysiin sisällytetään lisätiedot toiminta- ja ennusteindikaattoreista, työllisyyskehityksestä ja kestävästä kehityksestä Lissabonin strategian mukaisesti. Tällaisen säännöllisen analyysin ei tule kuormittaa Eurostatia, vaan sen laadinnassa tulee asianmukaisesti koordinoiden ja synkronoiden hyödyntää komission yksiköiden ja toimistojen tiedonkeruu- ja analyysitoimintaa sekä ETSK:n neuvoa-antavan valiokunnan 'teollisuuden muutokset' panosta." 6. Tilastojen merkitys ajanmukaistamisen kannalta 6.1. Komitea on tietoinen EHTY:n perustamissopimuksen ja etenkin EHTY:n neuvoa-antavan komitean puitteissa saaduista käytännön kokemuksista hiili- ja teräsalaa koskevien unionin politiikkojen sekä tilastoinnin aloilla(3). 6.2. On tärkeää, että saatuja kokemuksia hyödynnetään terästeollisuuden ajanmukaistamisen sekä kilpailukyvyn ja työllisyyden edistämiseksi 25 jäsenvaltion EU:ssa, jotta Euroopan tuotantojärjestelmä perustuisi yhä enemmän osaamiseen ja kestävään ekologiseen kehitykseen kilpailukykyisen talouskehityksen, entistä korkeamman ja laadukkaamman työllisyyden sekä entistä paremman sosiaalisen koheesion puitteissa Lissabonin strategian mukaisesti. 6.3. Komitea katsoo, että tällaisen tehokkaan toiminnan toteuttamiseksi tarvitaan luotettava, kattava ja johdonmukainen tilasto- ja ennustejärjestelmä, joka palvelee työmarkkinaosapuolten avointa vuoropuhelua ja johon järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan eri toimijat voivat osallistua. Lisäksi kyseisen järjestelmän avulla tulee edistää liittyvien maiden tuotantoa ja työllisyyttä koskevia tehokkaita yhteisiä toimia. 6.4. Komitea korostaa neuvoa-antavan valiokuntansa "teollisuuden muutokset" roolin merkitystä sekä komitean jäsenten ja etenkin valiokunnassa toimivien teräsalan toimiala- ja ammattijärjestöjen edustajien kokemusta, kun kehitetään ja toteutetaan laajentuneen Euroopan terästeollisuuden kilpailukykyistä ajanmukaistamisstrategiaa yhdessä unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa. 6.5. Kilpailukyvyn huomioon ottavaa ajanmukaistamista on tähän mennessä toteutettu onnistuneesti alan talous- ja yhteiskuntaelämän toimijoiden sekä viranomaisten yhteistoimin myös nyttemmin päättyneen EHTY:n perustamissopimuksen käyttöön asettamien mekanismien avulla. Komitea suosittaa, että kaikki rakenne- ja koheesiopoliittiset välineet sekä muut tässä yhteydessä - myös eriytettyjen ja oikein ajoitettujen tilastotietojen perusteella - käytettävissä olevat välineet mukautettaisiin toteutettaviin strategioihin ja että politiikan alat, välineet ja komission yksiköt koordinoitaisiin yhä paremmin, jotta 25:stä tai useammasta jäsenvaltiosta koostuvan Euroopan unionin terästuotanto olisi yhä kilpailukykyisempi maailmanlaajuisilla markkinoilla kestävän ja työpaikkoja luovan kehityksen vallitessa. Bryssel 26. maaliskuuta 2003. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Roger Briesch (1) TSK:n lausunto EUVL C 85, 8.4.2003 aiheesta "Laajentumisen vaikutukset yhtenäismarkkinoihin". TSK:n lausunto EUVL C 85, 8.4.2003 aiheesta "Laajentumisen taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ehdokasvaltioissa". TSK:n lausunto aiheesta "Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaiden työllisyys sekä sosiaali- ja työmarkkinapoliittinen tilanne", EYVL C 193, 10.7.2001, s. 87. (2) Tuotantokapasiteetilla tarkoitetaan suurinta mahdollista tuotantoa. (3) Ks. EHTY:n neuvoa-antavan komitean päätöslauselma hiili- ja teräsalan tilastoista, 10. huhtikuuta 2002.