P9_TA(2022)0059

Koheesiopolitiikka: innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistäminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. maaliskuuta 2022 koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (2021/2101(INI))

(2022/C 347/04)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisesta,

— ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (1) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus) ja erityisesti sen ensimmäisen toimintapoliittisen tavoitteen sellaisena kuin se on vahvistettu 5 artiklassa,

— ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1058 (2),

— ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1059 (3),

— ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahasto plussan (ESR+) perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1296/2013 kumoamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1057 (4),

— ottaa huomioon asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/2221 (5) (REACT-EU-väline),

— ottaa huomioon oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1056 (6),

— ottaa huomioon InvestEU-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) 2015/1017 muuttamisesta 24. maaliskuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/523 (7),

— ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (8), joka on tarkoitettu tukemaan Euroopan digitalisaatiota,

— ottaa huomioon Next Generation EU -elpymisvälineen,

— ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

— ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten” (COM(2021)0118),

— ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103),

— ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

— ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan osaamisohjelma kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi” (COM(2020)0274),

— ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027: Koulutuksen mukauttaminen digitaaliaikaan” (COM(2020)0624),

— ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345),

— ottaa huomioon digitaalitalouden ja yhteiskunnan indeksiä koskevat komission vuoden 2020 raportit,

— ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikön 15. kesäkuuta 2018 julkaistun tutkimuksen ”Digital Agenda and Cohesion Policy”,

— ottaa huomioon EU:n ministerien ja jäsenvaltioiden edustajien sekä Norjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan 9. huhtikuuta 2019 allekirjoittaman naisia ja digitalisaatiota koskevan julistuksen ”Declaration of Commitment on Women in Digital”,

— ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 annetun Berliinin julistuksen digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta,

— ottaa huomioon 16. lokakuuta 2020 julkaistun Euroopan tasa-arvoinstituutin raportin ”Gender Equality Index 2020: Digitalisation and the future of work”,

— ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) neuvoston laajakaistayhteyksiä koskevat suositukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina 24. helmikuuta 2021,

— ottaa huomioon 2. lokakuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät covid-19:stä, sisämarkkinoista, teollisuuspolitiikasta, digitaaliasioista ja ulkosuhteista ja erityisesti digitalisaatiosta,

— ottaa huomion 11. joulukuuta 2020 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi ”Digitalisaatio toimimaan ympäristön hyväksi”,

— ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2021 esitetyn ehdotuksen neuvoston päätelmiksi etätyöstä muualla kuin työpaikalla tehtävän työn yhteydessä,

— ottaa huomioon Brysselin kaupungin yhdistetyn etätyö- ja ilmastosuunnitelman,

— ottaa huomioon talous-, tiede- ja elämänlaatuasioiden politiikkayksikön 30. huhtikuuta 2021 julkaistun tutkimuksen ”The impact of teleworking and digital work on workers and society: Special focus on surveillance and monitoring, as well as on mental health of workers”,

— ottaa huomioon komission aloitteen älykkäitä kyliä koskevaksi EU:n toimeksi,

— ottaa huomioon rakenne- ja koheesiopolitiikan politiikkayksikön 30. syyskuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”EU Lagging Regions: state of play and future challenges”,

— ottaa huomioon 5. ja 6. syyskuuta 2016 annetun Cork 2.0 -julistuksen ”Parempi elämä maaseudulla”,

— ottaa huomioon 18. tammikuuta 2018 julkaistun alueiden komitean ja komission yhteisen tutkimuksen ”Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development” (9),

— ottaa huomioon Irlannin maaseudun kehittämispolitiikan 2021–2025 ”Our Rural Future” ja sen keskittymisen etätyöhön maaseutualueilla,

— ottaa huomioon 28. syyskuuta 2020 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön raportin ”Living, working and COVID-19”,

— ottaa huomioon komission elokuussa 2019 esittämän tutkimuksen ”The changing nature of work and skills in the digital age” (10),

— ottaa huomioon joulukuussa 2018 julkaistun komission valmisteluasiakirjan ”The Geography of EU Discontent” (11),

— ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamisesta: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi (12),

— ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (13),

— ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikasta ja alueellisista ympäristöstrategioista ilmastonmuutoksen torjunnassa (14),

— ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman väestönkehityksen suunnanvaihdosta EU:n alueilla koheesiopolitiikan välineitä käyttäen (15),

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kirjeen,

— ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan mietinnön (A9-0010/2022),

A. ottaa huomioon, että EU:n tavoitteena on toteuttaa tehokkaita digitaalisia toimintapolitiikkoja, joilla lisätään ihmisten ja yritysten mahdollisuuksia saavuttaa kestävä ja vauras digitaalinen tulevaisuus kaikilla alueilla;

B. katsoo, että digitalisaation on oltava oikeudenmukaista ja osallistavaa, luotava mahdollisuuksia ja edistettävä tasa-arvoa, elämänlaatua, alueellista kilpailukykyä ja talouden nykyaikaistamista;

C. katsoo, että digitaalisen siirtymän on edettävä samaan tahtiin meneillään olevan vihreän siirtymän kanssa – yhdessä niitä kutsutaan rinnakkaisiksi siirtymiksi; katsoo, että niiden sosiaalista ulottuvuutta ei saa jättää huomiotta;

D. ottaa huomioon, että nykyaikaiseen talouteen sisältyy uusien yritysmallien käyttöönotto neljännen teollisen vallankumouksen kehityssuuntausten mukaisesti, millä vastataan digitaalisen ja vihreän siirtymän nykyajan haasteisiin;

E. ottaa huomioon, että ne Euroopan alueet, joilla kestävän siirtymän tarve on suurin, ovat yleensä niitä, joilla köyhyys ja syrjäytyminen on yleistä; katsoo, että nopea elpyminen edellyttää määrätietoisia toimenpiteitä ja investointeja, joilla olisi keskityttävä lieventämään pandemian taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia, käynnistämään uudelleen taloudellista toimintaa, edistämään kestävää kehitystä, vihreää siirtymää ja digitalisaatiota ja panemaan täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteet, jotta voidaan parantaa Euroopan kilpailukykyä;

F. ottaa huomioon, että uusi monivuotinen rahoituskehys muodostaa yhdessä Next Generation EU -elpymisvälineen kanssa EU:n kaikkien aikojen suurimman elvytyspaketin ja auttaa vihreämmän, digitaalisemman ja selviytymiskykyisemmän unionin rakentamisessa covid-19-pandemian jälkeisenä aikana; ottaa huomioon, että samaan aikaan uusi koheesiopolitiikka tarjoaa jäsenvaltioille ennennäkemättömän tilaisuuden digitalisaation vauhdittamiseen, koska siinä edellytetään niitä osoittamaan vähimmäismäärä varoja digitaaliseen siirtymään ja varmistamaan, että tietyt edellytykset ovat olemassa tällaisen rahoituksen saamiseksi, kuten koheesiopolitiikan investointikehyksessä 2021–2027 esitetään;

G. ottaa huomioon, että EU:ssa vallitsee edelleen maantieteestä, iästä, sukupuolesta, koulutustasosta, sosioekonomisesta asemasta ja tuloista johtuva digitaalinen kahtiajako, joka estää joitakin yksilöitä ja yrityksiä hyödyntämästä digitalisaation etuja; katsoo, että tämä digitaalinen kahtiajako voi entisestään vieraannuttaa väestökadosta kärsiviä alueita ja ruokkia EU:n alueellista epätasapainoa;

H. ottaa huomioon, että laajakaistan kattavuuden taso Euroopassa osoittaa, että merkittäviä investointeja tarvitaan edelleen erityisesti maaseutualueilla, joilla kymmenen prosenttia kotitalouksista ei kuulu minkäänlaisen kiinteän verkon piiriin ja 41 prosentilla ei ole minkäänlaista nopeaa laajakaistateknologiaa ja joilla vain 59 prosentilla on seuraavan sukupolven laajakaistayhteys (vähintään 30 Mbit/s), kun muualla EU:ssa se on 87 prosentilla kotitalouksista (16); ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan heikon yhteenliitettävyyden lisäksi maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla on usein muitakin rakenteellisia haasteita, kuten infrastruktuurin ja palvelujen puute, alhainen tulotaso tai koulutusmahdollisuuksien ja kulttuurivarantojen puute, mikä saa korkeasti koulutetut ihmiset muuttamaan lupaavammille alueille (aivovuoto) (17); toteaa, että EU:n rahoituksella olisi edistettävä keskeisen infrastruktuurin rakentamista väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi;

I. ottaa huomioon, että pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat Euroopan talouden selkäranka, sillä ne muodostavat 99 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä ja työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä; ottaa huomioon, että pk-yritysten osuus Euroopan BKT:stä on yli puolet, ja katsoo, että ne ovat ratkaisevassa asemassa paitsi EU:n rinnakkaisten siirtymien toteuttamisessa kestävään ja digitaaliseen talouteen siirryttäessä myös tuottaessaan lisäarvoa kaikilla talouden aloilla; ottaa kuitenkin huomioon, että ainoastaan 17 prosenttia pk-yrityksistä on onnistunut ottamaan käyttöön digitaaliteknologiaa liiketoiminnassaan, kun taas suurista yrityksistä siinä on onnistunut 54 prosenttia; ottaa huomioon, että jotkin teollisuudenalat ja perinteiset toimialat, kuten rakennus-, maatalouselintarvike-, tekstiili- ja terästeollisuus, ovat jääneet jälkeen digitalisaatiossaan (18);

J. ottaa huomioon, että vaikka covid-19-pandemia on johtanut etätyön sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn valtavaan kasvuun (19), mikä tarjoaa huomattavia mahdollisuuksia työpaikkojen yhteenliittämiseen kaupunkikeskusten sekä pienempien kaupunkien, esikaupunkialueiden ja maaseutualueiden välillä, valmiudet etätyön tekemiseen vaihtelevat merkittävästi korkea- ja matalapalkkaisten työntekijöiden, toimihenkilöiden ja ruumiillisen työn tekijöiden sekä sukupuolten välillä (20); katsoo, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva liikkuva työ ja palvelujen digitalisaatio voivat tietyin edellytyksin mahdollistaa työllisyyden ja väestön tasapuolisemman maantieteellisen jakautumisen;

K. ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon edistämiseksi ESR+:sta olisi tuettava investointeja ihmisiin ja järjestelmiin työllisyyden, koulutuksen ja sosiaalisen osallisuuden aloilla ja annettava samalla myös tukea, jotta voidaan parantaa koulutusjärjestelmien laatua, osallistavuutta ja toimivuutta sekä niiden tarkoituksenmukaisuutta työmarkkinoiden kannalta myös edistämällä digitaalista oppimista ja opetushenkilöstön ammatillista kehittymistä; katsoo, että näin tuettaisiin taloudellista, alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 174 artiklan mukaisesti;

L. toteaa, että kokemukset covid-19-pandemiasta ovat osoittaneet, kuinka tärkeää digitaalisen infrastruktuurin kehittäminen on talouksille ja yhteiskunnille, terveyspalvelut, koulutus ja julkishallinto mukaan luettuina; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on myös tuonut esiin monia jo olemassa olevia ongelmia maaseutualueilla ja korostanut näiden alueiden haavoittuvuutta erityisesti digitaalisten valmiuksien, terveyspalvelujen laadun ja tarjonnan, koulutuksen, laajakaistayhteyksien saatavuuden, arvoketjujen häiriönsietokyvyn ja digitaalisten taitojen osalta;

M. ottaa huomioon, että vaikka Euroopan osaamisohjelmassa asetettiin tavoitteeksi, että 70 prosentilla EU:n aikuisväestöstä on vähintään digitaaliset perustaidot vuoteen 2025 mennessä, komission mukaan 42 prosentilla EU:n väestöstä ei vieläkään ole digitaalisia perustaitoja ja 37 prosentilla työntekijöistä ei edelleenkään ole riittäviä digitaalisia taitoja; ottaa huomioon, että tieto- ja viestintäteknisissä taidoissa on edelleen suuria maantieteellisiä eroja; ottaa huomioon, että naiset ovat suhteettomasti aliedustettuina tieto- ja viestintätekniikan alalla EU:ssa, sillä heidän osuutensa tieto- ja viestintätekniikan asiantuntijatehtävistä on vain 17 prosenttia (21), ja on epätodennäköisempää, että heillä on digitaalisia erityistaitoja ja että he työskentelevät tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvillä aloilla; ottaa huomioon, että vuonna 2019 alle 25 prosenttia EU27:n yrityksistä tarjosi henkilöstölleen tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää koulutusta ja että jäsenvaltioiden välillä oli merkittäviä eroja (22); ottaa huomioon, että erityisesti startup-yrityksissä vallitsee edelleen sukupuolten välinen kuilu, sillä vuonna 2020 eurooppalaisiin teknologiayrityksiin sijoitetun pääoman kokonaismäärästä 91 prosenttia suunnattiin pelkästään miehistä koostuville perustajaryhmille (23);

N. ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniikan alan kehittäminen ja toimet innovoinnin edistämiseksi ovat myös tarpeen, jotta voidaan tukea talouden ja yhteiskunnan digitalisaatiota yleisesti ja erityisesti teollisuudenalojen digitalisaatiota;

O. katsoo, että julkisten palvelujen digitalisaation on edettävä samaan tahtiin yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevien oikeuksien kanssa yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisesti (24);

Koheesiopolitiikka 2021–2027 ja rinnakkaisten siirtymien haasteet

1. suhtautuu myönteisesti koheesiopolitiikkaa koskevaan pakettiin 2021–2027 ja sen ensimmäiseen toimintapoliittiseen tavoitteeseen, jossa keskitytään kehittämään ”kilpailukykyisempi ja älykkäämpi Eurooppa edistämällä innovatiivisia ja älykkäitä taloudellisia muutoksia sekä alueellisia tieto- ja viestintäteknisiä yhteyksiä” ( 25 )

2. korostaa uuden koheesiopolitiikan merkitystä digitaalisen ja vihreän siirtymän edistämisessä; korostaa, että uuden koheesiopolitiikan digitaaliset ja innovointia koskevat komponentit ovat keskeisessä asemassa mahdollistettaessa yhteiskunnan kestävä ja osallistava muutos sosiaalisemmaksi ja kilpailukykyisemmäksi taloudeksi sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden ja vuodelle 2030 asetettujen Euroopan digitaalisen vuosikymmenen tavoitteiden savuttamisessa; korostaa, että tarvitaan hyvä ja kohtuuhintainen digitaalinen infrastruktuuri sekä toimia kaikkien käyttäjäryhmien digitaalisten taitojen kehittämiseksi, jota olisi edistettävä myös ottamalla käyttöön erilaista tukea ja rahoitusta joustavasti ja toisiaan täydentävästi;

3. muistuttaa, että jäsenvaltioilla on käytettävissään Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahaston toimintapoliittisen tavoitteen 1 mukaista tukea, jotta ne voivat investoida innovointiin älykkään erikoistumisen käsitteen mukaisesti; kehottaa kansallisia ja alueellisia viranomaisia parantamaan älykästä erikoistumista koskevaa toimintatapaansa keskittymällä innovointimahdollisuuksien ja kestävän kehityksen kannalta lupaavimpiin alueisiin ja hankkeisiin;

4. korostaa älykkäiden kylien käsitteen merkitystä vastattaessa EU:n digitaalisiin ja ilmastohaasteisiin ja suhtautuu myönteisesti siihen, että se sisällytetään tulevaan yhteiseen maatalouspolitiikkaan (YMP) sekä koheesio- ja aluepolitiikkoihin; vaatii, että jäsenvaltiot sisällyttävät älykkäisiin kyliin perustuvan toimintamallin koheesiopolitiikan ohjelmiinsa kansallisella ja alueellisella tasolla;

5. muistuttaa, että EAKR:stä ja koheesiorahastosta annetun asetuksen nojalla jäsenvaltioiden on osoitettava vähintään kahdeksan prosenttia määrärahoistaan työpaikkoihin ja kasvuun kohdistuviin investointeihin kestävän kaupunkikehityksen aikaansaamiseksi; pitää valitettavana, että vastaavanlaista varojen kohdentamista maaseutualueita varten ei ole vielä voitu vahvistaa; panee tässä yhteydessä merkille, että asetuksen mukaan erityistä huomiota kiinnitetään ympäristön ja ilmaston muutosten torjumiseen ja digitaaliteknologioiden mahdollisuuksien hyödyntämiseen innovoinnissa, minkä ansiosta alueviranomaiset voivat keskittää rahoitusta kestävän kaupunkikehityksen alalle;

6. muistuttaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetussa asetuksessa vahvistetaan, että kyseisen välineen sekä EAKR:n ja koheesiorahaston yhteisellä toiminnalla on edistettävä alueellisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kehittämistä ja vahvistamista, teollista muutosta sekä yhteiskunnan ja julkishallinnon digitalisaatiota;

7. kehottaa neuvostoa ja komissiota asettamaan kunnianhimoisempia tavoitteita kaikkien EU:n alueiden digitaaliselle kehitykselle ja kehottaa laatimaan kaikille alueille eurooppalaisen digitaalisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy keskipitkän aikavälin tavoitteita ja vuoteen 2025 asti ulottuvia toimenpiteitä sekä erityisiä suosituksia EU:lle ja jäsenvaltioille konkreettisten tulosten saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä;

8. painottaa tarvetta varmistaa, että digitalisaatioprosesseissa otetaan asianmukaisesti huomioon alueelliset erityispiirteet ja -tarpeet; muistuttaa, että ”sama malli kaikille” -lähestymistapa saattaa pahentaa jo olemassa olevaa kuilua eri kehitystasoilla olevien alueiden välillä;

9. korostaa, että on tärkeää varmistaa EU:n lukuisten digitalisaatiota edistävien aloitteiden ja ohjelmien välinen johdonmukaisuus ja luoda synergioita niiden ja koheesiopolitiikan välineiden välille, jotta voidaan maksimoida tämän alan mahdollisuudet; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon, että digitalisaatioon tehtäviin investointeihin on sisällyttävä kasvun tavoite, johon yhdistyy kestäviä talouskehitysstrategioita samalla kun vältetään päällekkäisyyksiä;

10. toteaa, että tehokas liikkuvuusjärjestelmä on yksi alueiden taloudellisen kehityksen, alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueiden potentiaalin kehittämisen edellytyksistä; huomauttaa, että siksi on annettava tarvittava rahoitus ympäristön kannalta kestävien ja kohtuuhintaisten liikenneyhteyksien kehittämiseen ja ylläpitoon, mikä voisi kannustaa vanhempaa sukupolvea jatkamaan maatalouden harjoittamista pidempään ja houkutella nuoria alueellisista keskuksista työhön maaseutualueille;

11. korostaa, että EU:n vähemmän kehittyneillä alueilla on erityisiä haasteita; kehottaa komissiota tarjoamaan näille alueille räätälöityä tukea, jolla pyritään vahvistamaan hallinnollisia valmiuksia, tietämystä ja teknologiapohjaista asiantuntemusta, jotta varmistetaan niiden talouksien ja yhteiskuntien onnistunut siirtyminen yhä digitaalisempaan tulevaisuuteen;

12. pitää myönteisenä neuvoston kantaa, jossa tuetaan komission näkemystä vihreän siirtymän ja digitaalisaation muodostamasta kaksinkertaisesta haasteesta; korostaa, että rinnakkaisten siirtymien avulla voidaan luoda uusia vihreitä ja digitaalisia työpaikkoja, jotka ovat välttämättömiä talouden elpymiselle covid-19-pandemian jälkeen, ja on vakuuttunut siitä, että digitaalinen komponentti on avainasemassa, kun pyritään saavuttamaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, jotka on esitetty EU:n digitaalistrategiassa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”;

13. korostaa tarvetta tukea digitaalisten ratkaisujen kehittämistä paitsi ilmastonmuutoksen ehkäisemiseen, esimerkiksi kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen digitaalisen resurssitehokkuuden ja älykkään innovoinnin avulla, myös ilmastonmuutokseen sopeutumiseen; korostaa tarvetta kehittää digitaalisia varoitusvälineitä ja -sovelluksia luonnonkatastrofien, kuten tulvien, mutavyöryjen, helleaaltojen ja metsäpalojen, kielteisten vaikutusten vähentämiseksi;

Digitaalisen kuilun umpeen kurominen

14. kehottaa komissiota varmistamaan, että tuleva maaseudun seurantakeskus kerää kattavaa ja ajantasaista tietoa digitaalisesta kahtiajaosta, jotta voidaan tukea jäsenvaltioita alueidensa ja kaupunkiensa tarpeiden tunnistamisessa; pitää olennaisen tärkeänä, että saadaan ajantasaista tietoa digitalisaation edistymisestä kaikilla EU:n alueilla, ja kehottaa komissiota toimittamaan digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksin tiedot NUTS 2 -tasolla;

15. korostaa, että digitaalisessa kahtiajaossa on kaksi ulottuvuutta: infrastruktuuria koskeva ulottuvuus ja valmiuksia koskeva ulottuvuus, että niiden alkuperät ovat erilaiset ja että niihin on sovellettava erilaisia toimia, jotka on räätälöitävä niiden ominaispiirteiden mukaan;

16. panee huolestuneena merkille jäsenvaltioiden sisällä ja välillä edelleen vallitsevan digitaalisen kahtiajaon; on erityisen huolissaan kaupunkien ja maaseudun välisestä laajakaistaverkkojen laatuun ja kohtuuhintaisuuteen liittyvästä digitaalisesta kahtiajaosta ( 26 ) ; muistuttaa erityisesti, että EAKR:n ja koheesiorahaston tulevilla investoinneilla olisi tuettava edelleen nopeiden digitaalisten infrastruktuuriverkkojen kehittämistä; painottaa, että tässä yhteydessä maaseutualueet on asetettava etusijalle;

17. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan tukea ja apua nykyisille alustoille ja hankkeille osallistavan ja oikeudenmukaisen digitalisaation alalla välineinä, joiden avulla kaikki EU:n alueet, myös syrjäiset ja maaseutualueet, tuodaan 2000-luvulle;

18. toteaa, että maaseutualueiden ja kaupunkien aikuisväestön digitaalisissa taidoissa on kriittisiä eroja, jotka vaikuttavat erityisesti pienituloisiin, naisiin ja ikääntyneisiin; toteaa, että tämä kahtiajako on erityisen merkittävä tietyissä jäsenvaltioissa ja pahentaa nykyisiä työnsaantivaikeuksia maaseutualueilla; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan kohdennettuihin täydennyskoulutus- ja koulutustoimenpiteisiin digitaalisen kuilun umpeen kuromiseksi ja korostaa, että nämä puutteet liittyvät suoraan suuren kapasiteetin verkkojen vähäiseen saatavuuteen;

19. panee erittäin kiinnostuneena merkille komission digitaalisen kompassin, jolla pyritään muuntamaan vuoteen 2030 ulottuvat EU:n digitaalitavoitteet konkreettisiksi päämääriksi seuraavilla neljällä tärkeimmällä alalla: taidot, turvallinen ja kestävä digitaalinen infrastruktuuri, yritysten digitalisaatio ja julkisten palvelujen digitalisaatio; kehottaa komissiota raportoimaan säännöllisesti näillä neljällä alalla saavutetusta edistyksestä;

20. on vakuuttunut siitä, että digitalisaatio tarjoaa mahdollisuuden parantaa elämänlaatua ja edistää koulutusmahdollisuuksia, työpaikkojen luomista, innovointia ja julkisten palvelujen parempaa saatavuutta maaseutualueilla ja kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla, mikä osaltaan auttaa kääntämään väestökatoon johtavan kehityssuunnan ja torjumaan aivovuotoa;

21. suhtautuu myönteisesti digitaalipoliittisen ohjelman 2030 tavoitteeseen, jonka mukaan EU:n kaikkien asuttujen alueiden olisi vuosikymmenen loppuun mennessä kuuluttava 5G-verkon piiriin; kehottaa komissiota edistämään osana tulevaa lainsäädäntöä toimenpiteitä, joilla helpotetaan 5G-verkkojen käyttöönottoa maaseutualueilla, erityisesti vähentämällä tai poistamalla työläitä hallinnollisia menettelyjä;

22. korostaa tarvetta poistaa maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä edelleen vallitseva digitaalinen kahtiajako ja tarvetta hyödyntää maaseutualueiden yhteyksien ja digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia kehittämällä horisontaalinen strategia; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään koheesiopolitiikan, YMP:n ja Next Generation EU -elpymisvälineen määrärahoja älykkäiden kylien käsitteen käyttöönottoon ja kehittämiseen vuoden 2020 jälkeisenä aikana, mikä edistää digitalisaatiota, taloudellisen potentiaalin vahvistamista, innovointia ja sosiaalista osallisuutta maaseutualueilla sekä maaseutuyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä räätälöidyillä hankkeilla, joilla pyritään parantamaan laajakaistayhteyksiä ja -infrastruktuuria; muistuttaa kuitenkin, että digitalisaatiostrategiat olisi mukautettava maaseutuoloihin ja maaseutuyhteisöjen olisi itse panostettava ja osallistuttava aktiivisesti niiden täytäntöönpanoon sekä digitaali- ja robottiteknologioiden soveltamiseen maataloudessa; korostaa, että vuoteen 2030 asetettu tavoite siirtymisestä kestävään maatalouteen voidaan saavuttaa edistämällä uusia teknologioita, tutkimusta ja innovointia sekä meneillään olevalla tietämyksen siirtämisellä maaseudulle;

23. kehottaa jäsenvaltioita käyttämään sekä EAKR:n ja koheesiorahaston että Next Generation EU -elpymisvälineen kautta saatavilla olevia rahoitusvaroja mahdollisimman suuressa määrin ja tehokkaasti, jotta voidaan antaa alueille niiden tarvitsemaa kohdennettua tukea digitaalisen kahtiajaon poistamiseksi maaseutualueilta ja sukupolvien väliltä; kehottaa jäsenvaltioita lisäksi tukemaan erittäin suuren kapasiteetin verkkojen käyttöönottoa asianmukaisten julkisten rahoitusjärjestelmien avulla alueilla, joita markkinat eivät palvele, ja tarjoamaan monialaisia ja kattavia ratkaisuja, esimerkiksi älykkäitä kyliä ja maaseudun innovaatiokeskuksia; kannattaa pyrkimyksiä edistää digitalisaatiota vahvistamalla temaattista keskittymistä koheesiopolitiikassa, samalla kun edistetään yhteistyötä Euroopan investointipankin tai muiden kehityspankkien kanssa; kehottaa kiinnittämään huomiota erojen kasvamisen riskiin, jos heikoimmassa asemassa olevia alueita ei tueta asianmukaisesti, sillä niillä on usein heikommat valmiudet suunnitella ja käyttää varoja tehokkaasti, vaikka niiden tarpeet ovatkin suurimmat;

24. kehottaa lisäksi panemaan täytäntöön kaikilta osin Verkkojen Eurooppa -välineen, jonka uudella digitaalisella rahoitusvälineellä ja rajat ylittävien digitaalisten yhteyksien lisäämisellä on ratkaiseva merkitys, kun kurotaan umpeen taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia kuiluja, ja tarjotaan monia uusia mahdollisuuksia EU:n alueille ja maaseutualueille;

Osallistava ja oikeudenmukainen digitalisaatio

25. korostaa, että tarvitaan kestävä ja osallistava digitalisaatioprosessi, joka on sosiaalisesti ja taloudellisesti oikeudenmukainen ja jossa ketään ei jätetä jälkeen; korostaa, että Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tuella olisi edistettävä digitaalisen potentiaalin ja innovoinnin kehittämistä pk-yrityssektorilla, jotta voidaan parantaa väestön digitaalisia valmiuksia ja taitoja, ja sillä olisi tuettava osallisuutta digitaaliyhteiskunnassa ja lisättävä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikilla EU:n alueilla keskittyen vähemmän kehittyneisiin alueisiin;

26. kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että julkisten palvelujen digitalisaation rinnalla toteutetaan toimenpiteitä, joilla helpotetaan kansalaisten mahdollisuutta käyttää internetpalveluja ilman syrjintää, rajoituksia tai häirintää; muistuttaa, että onnistuneen digitaalisen siirtymän edellytyksenä on vakaa ja kohtuuhintainen suuren kapasiteetin internetyhteys;

27. painottaa EU:n syrjäisten alueiden, myös sen saarten, digitaalisiin yhteyksiin liittyviä haasteita; katsoo, että digitaaliset yhteydet ovat yksi olennaisista osista missä tahansa EU:n saaria koskevassa strategiassa; kehottaa ryhtymään lisätoimiin, jotta digitaalinen siirtymä olisi kaikkien paikallisyhteisöjen kannalta osallistava;

28. panee huolestuneena merkille, että covid-19-pandemian seurauksena digitaalisten ratkaisujen sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn laajempi käyttö on pahentanut jo olemassa olevaa eriarvoisuutta, joka johtuu väestöryhmien välisestä digitaalisesta kahtiajaosta; korostaa kuitenkin, että digitalisaatio voi myös hyödyttää sosiaalisesti ja taloudellisesti heikossa asemassa olevia ja syrjäytyneitä ryhmiä tietyin edellytyksin; kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että digitaalisesti syrjäytyneet kärsivät kaksinkertaisesta syrjäytymisestä, sillä heillä voi olla myös vaikeuksia päästä koulutukseen tai työmarkkinoille tai käyttää keskeisiä julkisia palveluja; korostaa, että erityisesti älykkäät kylät voisivat toimia käytännön ratkaisuna, jonka avulla voidaan lisätä maaseutualueiden palvelutarjontaa ja siten vähentää nykyistä eriarvoisuutta;

29. korostaa, että covid-19-pandemia on korostanut digitaalisten ratkaisujen, erityisesti etätyön, merkitystä; kehottaa komissiota esittämään direktiivin oikeudenmukaisen etätyön vähimmäisvaatimuksista ja -ehdoista, jotta voidaan suojella työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta ja varmistaa ihmisarvoiset työolot ja -ehdot, joihin kuuluvat etätyön vapaaehtoisuus, työaikojen kunnioittaminen, lomat, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen ja muut digitaaliset oikeudet työssä, kuten oikeus olla tavoittamattomissa, työntekijöiden yksityisyyden suojelu, myös kieltämällä työntekijöiden etävalvonta tai muunlainen digitaalinen seuranta sekä tekoälyn käyttö työhönottoprosesseissa, ottamalla samalla huomioon Euroopan tason työmarkkinaosapuolten puitesopimuksen digitalisaatiosta;

30. pyytää komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään kattavan strategian, johon sisällytetään kokonaisvaltainen näkökulma kaikilla tasoilla, jotta voidaan puuttua digitalisaatioon liittyvään sosiaaliseen eriarvoisuuteen ja syrjintään sekä käsitellä etä- ja hybridityötä sen myönteisten vaikutusten tehostamiseksi;

31. katsoo, että kansalaisten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, asiaankuuluvien sidosryhmien kuuleminen ja paikallisviranomaisten osallistuminen ovat ratkaisevan tärkeitä alueellisten digitaalistrategioiden asianmukaiselle suunnittelulle ja onnistuneelle täytäntöönpanolle;

Pienten ja keskisuurten yritysten sekä julkisten palvelujen digitalisaatio

32. kehottaa toteuttamaan sähköisen hallinnon toimintasuunnitelman jatkotoimia, joilla on kaksi kokonaisvaltaista päätavoitetta: tehokkaan digitalisaation varmistaminen ja byrokratian vähentäminen ja siten kansalaisten elämänlaadun parantaminen toimenpiteillä, joilla tehostetaan kaikkien jäsenvaltioiden julkisia palveluja ja niiden yleistä saatavuutta sekä lisätään avoimuutta, ja toimenpiteiden toteuttaminen julkisen sektorin työntekijöiden digitaalisten taitojen parantamiseksi; korostaa, että näissä jatkotoimissa olisi otettava huomioon covid-19-pandemiasta saadut lukuisat kokemukset sen jälkeen, kun julkishallinnon palvelut siirrettiin lähes yksinomaan verkkoon;

33. toteaa covid-19-pandemian osoittaneen, että etätyön sekä tieto- ja viestintätekniikkaan perustuvan liikkuvan työn lisääntyminen sekä yksityisellä että julkisella sektorilla on tehnyt yhteiskunnastamme alttiimman kyberhyökkäyksille; muistuttaa, että yksityisen tai julkisen sektorin verkkojen etäkäyttö edellyttää uusia kyberturvallisuusratkaisuja;

34. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita etenemään nopeammin julkisten palvelujen, muun muassa koulujen, yliopistojen, tutkimuslaitosten, julkisen liikenteen, sähköisen hallinnon ja tehokkaan hallinnoinnin digitalisaatiossa;

35. toteaa, että covid-19-pandemia on nopeuttanut sähköisten julkisten palvelujen ja sähköisen terveydenhuollon ratkaisujen lisääntymistä; korostaa tarvetta korjata terveydenhuollon ammattilaisten digitaalisten taitojen puutteet ja lisätä potilaiden, erityisesti ikääntyneiden ja sosiaalisesti heikommassa asemassa olevien kansalaisten, mahdollisuuksia käyttää sähköisiä terveyspalveluja; varoittaa, että jotkut ihmiset, kuten ikääntyneet tai sosiaalisesti heikommassa asemassa olevat henkilöt, joilla on ehkä vähemmän mahdollisuuksia tai varaa käyttää tarvitsemaansa teknologiaa, voivat jäädä jälkeen; toteaa, että tarvitaan julkisia investointeja muun muassa henkilöstöön, julkiseen digitaaliseen tarjontaan ja ennakoiviin tukitoimiin, jotta kaikille väestöryhmille voidaan taata syrjimätön, nopea ja laadukas pääsy digitaalisiin julkisiin palveluihin, myös terveyspalveluihin; pitää tässä yhteydessä tarpeellisena painottaa toimia, joilla edistetään ja lujitetaan koulutuksen ja digitaalisten taitojen kehittämistä erityisesti maaseutualueilla; painottaa tarvetta hyödyntää uusien digitaalisten työkalujen, teknologioiden ja ratkaisujen koko potentiaalia terveen yhteiskunnan hyväksi;

36. toteaa, että on tärkeämpää kuin koskaan varmistaa oikeudenmukainen, sosiaalisesti kestävä työ ja työntekijöiden todellinen osallistuminen työolojen ja -ehtojen suunnitteluun niin digitaalisilla alustoilla kuin kaikilla muillakin aloilla, ja katsoo, että työntekijöillä on oltava demokraattista vaikutusvaltaa työn hallinnointiin; korostaa, että digitalisaation hyödyt on jaettava laajasti ja tasapuolisesti ja että digitaalialan työntekijöillä on oltava samat oikeudet ja työolot ja -ehdot kuin muillakin aloilla; kehottaa komissiota ehdottamaan direktiiviä ihmisarvoisista työoloista ja -oikeuksista digitaalitaloudessa;

37. korostaa yrittäjien, mikroyritysten ja pk-yritysten ratkaisevaa merkitystä ihmisarvoisten työpaikkojen luomisessa, kestävässä kasvussa ja maaseudun kehittämisessä ja katsoo, että koheesiopolitiikan ja muiden välineiden avulla tehtävät julkiset investoinnit auttavat parantamaan sosiaalista, taloudellista ja alueellista yhteenkuuluvuutta kaikilla EU:n alueilla; korostaa, että rahoituksen saanti on monille mikro- ja pienyrityksille yksi keskeisimmistä ongelmista ja että erityyppiset pk-yritykset tarvitsevat yksilöllistä tukea ja kannustimia EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla niiden olosuhteista ja teknologian tasosta riippuen; kehottaa alueita laatimaan pk-yrityksille suunnattuja innovaatiostrategioita, jotka ovat yhdenmukaisia niiden tutkimuksen ja innovoinnin alan älykkään erikoistumisen strategioiden kanssa;

38. pitää valitettavana, että valtaosa EU:n pk-yrityksistä ei ole vielä täysin omaksunut digitaalisaatiota; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot käyttävät toimenpideohjelmiaan kohdentaakseen toimia pk-yrityksiin alueilla, joilla digitaalinen kehitys on heikompaa;

39. toteaa, että sähköinen kaupankäynti tarjoaa maaseudun pk-yrityksille ja paikallisille tuottajille suuria mahdollisuuksia, koska se parantaa niiden tavoitettavuutta ja vähentää esteitä, jotka liittyvät vakavien ja pysyvien maantieteellisten tai väestöön liittyvien haasteiden koettelemiin alueisiin; kehottaa EU:n alueita ja jäsenvaltioita laatimaan pilottihankkeita ja digitalisaatiostrategioita sähköisen kaupankäynnin sisällyttämiseksi maaseudun pk-yritysten liiketoimintamalleihin;

40. tunnustaa digitalisaation mahdollisuudet yhdistää yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, ja korostaa digitalisaation myönteisiä vaikutuksia sosiaalipalvelujen, kuten älykkäiden liikenneratkaisujen, sähköisten terveyspalvelujen, verkkopankkipalvelujen ja haavoittuvassa asemassa oleville opiskelijoille räätälöityjen oppimisratkaisujen, tarjoamiseen; muistuttaa, että on tärkeää tarjota samanaikaisesti digitaalisia taitoja koskevaa koulutusta sen varmistamiseksi, että ketään ei jätetä jälkeen;

41. muistuttaa, että Digitaalinen Eurooppa -ohjelmasta annetussa asetuksessa säädetään, että kyseisen ohjelman sekä EAKR:n ja koheesiorahaston synergioilla olisi edistettävä alueellisten ja paikallisten innovaatioekosysteemien kehittämistä ja vahvistamista, teollista muutosta sekä yhteiskunnan ja julkishallinnon digitalisaatiota;

42. korostaa tilintarkastustuomioistuimen ( 27 ) EAKR:ää ja koheesiorahastoa koskevaa näkemystä, jonka mukaan pk-yritykset tarjoavat innovatiivisia ratkaisuja ilmastonmuutoksen, resurssitehokkuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kaltaisiin haasteisiin ja auttavat levittämään näitä innovaatioita EU:n eri alueille, minkä vuoksi ne ovat olennaisen tärkeitä EU:n siirtymälle kestävään ja digitaaliseen talouteen;

43. panee huolestuneena merkille, että sekä startup-yrityksillä että vakiintuneilla pk-yrityksillä on pulaa ammattitaitoisista työntekijöistä, ja korostaa, että osaamisvaje on erityisen akuutti digitalisaatioon ja uuteen teknologiaan liittyvien taitojen osalta, sillä 35 prosentilla työvoimasta ( 28 ) on vähän tai ei lainkaan digitaalisia taitoja; katsoo, että olisi käynnistettävä aloitteita, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä, joilla on erityisiä haasteita, ja kehittää työvoiman osaamista ja taitoja, jotka ovat elintärkeitä nykyaikaisen talouden kannalta, myös digitaalisten osaajien houkuttelemisessa ja säilyttämisessä, samalla kun edistetään joustavia digitaalisia taitoja sekä täydennys- ja uudelleenkoulutusmahdollisuuksia kaikille työllisyystilanteesta, iästä, koulutustasosta tai ammatista riippumatta;

44. korostaa, että on tärkeää kasvattaa innovatiivisten yritysten määrää takaamalla uuden teknologian saatavuus, noudattamalla Teollisuus 4.0 -hankkeen ja kestävän talouden vaatimuksia, ottamalla käyttöön yksityistä pääomaa, kehittämällä henkilöresursseja ja tukemalla älykkäitä kaupunkeja koskevia aloitteita;

Digiajan taitojen edistäminen

45. korostaa, että digitaalisen osaamisen puutteet on korjattava kaikkialla EU:ssa, jotta kaikki yksilöt ja yritykset voivat hyödyntää digitalisaatiota parhaalla mahdollisella tavalla; kehottaa panemaan asteittain täytäntöön komission digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelman 2021–2027 digitalisaatioon liittyvien taitojen parantamiseksi, mikä takaisi kaikille mahdollisuudet koulutukseen ja työhön sekä myös yrittäjyyteen; korostaa jäsenvaltioiden ja aluehallinnon ratkaisevaa merkitystä tuettaessa maaseudun viranomaisten pyrkimyksiä suunnitella ja varmistaa digitaalinen osallisuus suojelemalla kansalaisten tietoja ja parantamalla ihmisten ja paikallisten yritysten mahdollisuuksia tietojen saatavuuden avulla; korostaa tarvetta edistää digitaalisia taitoja ja medialukutaitoa läpi elämän varhaisesta iästä lähtien; kehottaa komissiota luomaan kannustimia digitaalisiin taitoihin ja medialukutaitoon liittyvien koulutusohjelmien ja -aloitteiden tukemiseksi kouluissa, ammatillisissa oppilaitoksissa ja yliopistoissa; muistuttaa tässä yhteydessä ESR+:n merkityksestä sellaisten hankkeiden rahoittamisessa, joilla autetaan työntekijöitä tai työttömiä hankkimaan uusia taitoja, sillä tämän rahaston tavoitteisiin kuuluu tarjota uusia taitoja, joilla parannetaan heidän asemaansa työssä (täydennyskoulutus) tai autetaan heitä löytämään uusi työ (uudelleenkoulutus); pitää tärkeänä luoda oppimisen hybridimalleja, jotta täydennyskoulutus olisi niidenkin ulottuvilla, joilla on vain digitaaliset perustaidot tai ei lainkaan digitaalisia taitoja;

46. pitää myönteisenä vahvistetun nuorisotakuun suositusta, jonka mukaan työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevien henkilöiden digitaalisia taitoja olisi arvioitava ja heille olisi järjestettävä koulutusta digitaalisten taitojen parantamiseksi, jos puutteita havaitaan;

47. toteaa, että maaseutualueiden ja kaupunkien asukkaiden sekä sukupolvien digitaalisissa taidoissa on kriittisiä eroja; panee lisäksi merkille, että tieto- ja viestintätekniikkaan perustuva liikkuva työ on suhteettoman yleistä kaupunkilaisten, hyvin koulutettujen ja digitaalisilta taidoiltaan vahvojen palvelualan työntekijöiden keskuudessa; toteaa, että maaseutualueilla ei ole mahdollisuuksia hankkia digitaalisia taitoja; kehottaa jäsenvaltioita käyttämään ESR+:aa ja EAKR:ää ja hyväksymään toimenpiteitä, joilla korjataan tätä epätasapainoa, ja tarjoamaan työllistymismahdollisuuksia väestökadon uhkaamilla alueilla; toteaa, että älykkäät kylät voisivat toimia käytännön ratkaisuna, koska ne sisällyttävät digitaalisia oppimisvälineitä soveltamaansa digitaaliseen alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan;

48. korostaa, että digitaalisten taitojen edistäminen ja kehittäminen ovat keskeisessä asemassa lisättäessä työmarkkinoiden kapasiteettia, edistettäessä sosiaalista osallisuutta, tuettaessa teknologian monipuolistamista ja luotaessa työllistymismahdollisuuksia erityisesti maaseutualueilla ja vähemmän kehittyneillä alueilla; kannustaa komissiota tehostamaan ponnistelujaan digitaalisten taitojen puutteiden korjaamiseksi tavoittamalla kaikki sidosryhmät digitaalitaitoja ja työpaikkoja edistävän koalition kautta;

49. panee merkille, että ESR+:n toimintapoliittiseen tavoitteeseen 4 sisältyy erityistavoite, joka koskee digitaalisia taitoja, osallisuutta ja koulutusjärjestelmiä, mukaan lukien epävirallisen ja arkioppimisen validointi;

50. korostaa, että Euroopan osaamisohjelmassa kehotetaan investoimaan EAKR:n ja koheesiorahaston sekä InvestEU-ohjelman kautta infrastruktuuriin, myös digitaaliseen infrastruktuuriin, jolla on suuri sosiaalinen vaikutus; korostaa tarvetta investoida digitaaliseen infrastruktuuriin käyttämällä EAKR:ää ja koheesiorahastoa sekä InvestEU-ohjelmaa, joka perustuu digitaalisia taitoja edistäviin aloitteisiin, kuten digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelmaan 2021–2027;

51. toteaa jälleen, että väestörakenteen muutokseen puuttuminen on EU:lle perustavanlaatuinen haaste, joka olisi asetettava etusijalle ohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa; muistuttaa tässä yhteydessä, että yksi EAKR:n ja koheesiorahaston kauden 2021–2027 päätavoitteista on tukea maantieteellisistä tai väestöön liittyvistä haitoista kärsiviä kaupunki- ja maaseutualueita ja että jäsenvaltioiden on osoitettava EU:n rahoitustukea hankkeisiin, joilla edistetään kyseisten alueiden digitaalista kehitystä sekä tieto- ja viestintätekniikan yhteenliitettävyyttä; muistuttaa tässä suhteessa, että erityistä tukea olisi annettava NUTS 3 -tason alueille tai paikallisten hallintoyksiköiden klustereille, joiden väestötiheys on alle 12,5 asukasta neliökilometrillä tai joiden väestö on vähentynyt keskimäärin enemmän kuin prosentin vuodessa vuosina 2007–2017 ja joista olisi tehtävä erityisiä alueellisia ja kansallisia arviointeja;

52. suhtautuu myönteisesti oikeudenmukaisen siirtymän rahaston käynnistämiseen ja siihen, että sen painopisteenä ovat koulutus ja taidot; on tyytyväinen siihen, että se mahdollistaa investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten koulutuskeskuksiin, parempien työllistymismahdollisuuksien ja laadukkaiden työpaikkojen luomiseksi kaikille alueille, jotka ovat siirtymässä kohti ilmastoneutraaliutta viimeistään vuoteen 2050 mennessä, ja korostaa tarvetta keskittyä erityisesti digitaalisiin taitoihin; kehottaa komissiota arvioimaan tarkistetun oikeuden mukaisen siirtymän rahaston tarvetta ja toteutettavuutta, jotta voidaan vastata nykyisiin haasteisiin;

53. kehottaa jäsenvaltioita ja niiden hallintoviranomaisia helpottamaan ja yksinkertaistamaan maaseutualueiden mahdollisuutta saada varoja Next Generation EU -elpymisvälineestä ja Euroopan rakenne- ja investointirahastoista; pitää tarpeellisena varmistaa, että kaikkia asiaankuuluvia institutionaalisia toimijoita valvotaan huolellisesti Next Generation EU -elpymisvälineen ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen varojen käytössä aluetasolla, jotta varmistetaan varojen oikeudenmukainen jakautuminen alueiden kesken;

54. on huolissaan siitä, että monet digitaalisia ohjelmia koskevat julkiset hankintasopimukset tehdään ehdotuspyyntöjen avulla, mikä saattaa heikentää maaseutualueiden valmiuksia saada käyttöönsä Next Generation EU -elpymisvälineen ja Euroopan rakenne- ja investointirahaston varoja, koska niillä on perinteisesti ollut heikommat mahdollisuudet kehittää valmiuksiaan ja saada teknistä tukea ohjelmasuunnittelussa ja EU:n varojen käytössä;

55. kehottaa komissiota ja neuvostoa panemaan nopeasti täytäntöön neuvoston päätelmät ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella, mukaan lukien digitaalisen alustan perustaminen työuran jälkeistä osallistumista ja vapaaehtoistoimintaa varten sekä sukupolvien välisen vaihdon ja siteiden edistäminen;

o

o o

56. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle ja jäsenvaltioille.

(1) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(2) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 60.

(3) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 94.

(4) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 21.

(5) EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30.

(6) EUVL L 231, 30.6.2021, s. 1.

(7) EUVL L 107, 26.3.2021, s. 30.

(8) EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1.

(9) Rissola, G., Kune, H., Martinez, P., Innovation camp methodology handbook: realising the potential of the entrepreneurial discovery process for territorial innovation and development, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(10) Arregui Pabollet, E. ym., The Changing nature of work and skills in the digital age, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(11) Dijkstra, L., Poelman, H., Rodríguez-Pose, A., The Geography of EU Discontent, Euroopan unionin julkaisutoimisto, Luxemburg.

(12) EUVL C 15, 12.1.2022, s. 204.

(13) EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(14) EUVL C 494, 8.12.2021, s. 26.

(15) EUVL C 15, 12.1.2022, s. 125.

(16) Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Digital Economy and Society Index (DESI) 2020”, (SWD(2020)0111), 11. kesäkuuta 2020.

(17) SWD(2020)0111.

(18) Negreiro, M., Madiega, T., European Parliamentary Research Service, Digital Transformation, kesäkuu 2019.

(19) Ehdotus neuvoston päätelmiksi etätyöstä, etätyöskentelyä koskeva 17. kohta.

(20) Toukokuussa 2020 julkaistu komission valmisteluasiakirja ”Teleworkability and the COVID-19 crisis: a new digital divide?”.

(21) Euroopan tasa-arvoinstituutti, ”Work-life balance in the ICT sector – Women in the ICT sector”.

(22) Komission yhteinen tutkimuskeskus, toimintapoliittinen katsaus, Telework in the EU before and after the COVID-19: where we were, where we head to, 2020.

(23) The State of European Tech report 2020.

(24) EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(25) Asetuksen (EU) 2021/1060 5 artiklan 1 kohdan a alakohta.

(26) Negreiro, M., Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, The rise of digital health technologies during the pandemic, huhtikuu 2021.

(27) Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lehdistötiedote ”EU:n tarkastajat arvioivat pk-yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tarkoitettua EU-rahoitusta”, 14. lokakuuta 2020.C:\Users\ekingett\AppData\Local\Microsoft\Windows\INetCache\Content.Outlook\BARNJAYK\European

(28) Euroopan tilintarkastustuomioistuin, EU:n toimet heikkojen digitaalisten taitojen parantamiseksi, helmikuu 2021.