[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 1.8.2008

KOM(2008) 500 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO

Tiivistelmä ensisijaisista toimista arkistoinnin alan yhteistyön lisäämiseksi Euroopassa 14. marraskuuta 2005 annetun neuvoston suosituksen 2005/835/EY täytäntöönpanoa koskevasta Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmän neuvostolle esittämästä seurantakertomuksesta {SEC(2008) 2364}

1. TAUSTA

Jäsenvaltioiden arkistoista 6. toukokuuta 2003 antamassaan päätöslauselmassa[1] neuvosto tunnusti haasteet, joita unionin laajentuminen kymmenellä uudella jäsenvaltiolla asettaa arkistoille. Neuvosto pyysi arvioimaan EU:n julkisten arkistojen tilannetta erityisesti laajentumisen kannalta ja kehotti komissiota antamaan selvityksen, jossa käsiteltäisiin mahdollisuuksia edistää koordinointia ja lisätä yhteistyötä.

Päätöslauselman perusteella komissio esitti neuvostolle helmikuussa 2005 jäsenvaltioiden asiantuntijatyöryhmän laatiman Arkistoja laajentuneessa Euroopan unionissa koskevan kertomuksen [2]. Kertomukseen sisältyy sekä arvio Euroopan unionin arkistojen tilanteesta että useita ehdotuksia toimista ja suuntaviivoista arkistoalan yhteistyön lisäämiseksi Euroopan tasolla.

Arkistoja koskevan kertomuksen perusteella neuvosto antoi 14. marraskuuta 2005 suosituksen 2005/835/EY ensisijaisista toimista arkistoinnin alan yhteistyön lisäämiseksi Euroopassa[3]. Sen A kohdassa neuvosto suosittaa, että perustetaan jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten nimittämistä asiantuntijoista koostuva Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmä, jonka olisi varmistettava arkistoihin liittyviä yleisiä asioita koskeva yhteistyö ja yhteensovittaminen sekä erityisesti suosituksen B kohdassa mainittujen viiden ensisijaisen toimen täytäntöönpano. Suosituksen C kohdassa jäsenvaltioita ja unionin toimielimiä kehotetaan yhdessä edistämään näiden ensisijaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa. Neuvosto huomauttaa, että Euroopan unioni pyrkii tukemaan olemassa olevien ohjelmien yhteydessä hankkeita, joiden tarkoituksena on näiden toimenpiteiden täytäntöönpano. Suosituksen D kohdassa neuvosto kehottaa Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmää esittämään ensisijaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa koskevan seurantakertomuksen viimeistään kolmen vuoden kuluessa suosituksen julkaisemisesta.

Euroopan arkistointialan asiantuntijatyöryhmä, jäljempänä ’EAG’, hyväksyi neuvoston pyytämän seurantakertomuksen kokouksessaan 6. kesäkuuta 2008. EAG:n seurantakertomus toimitetaan neuvostolle tämän tiedonannon liitteenä.

EAG katsoi, että neuvoston suosituksen täytäntöönpanoa koskevien saavutusten lisäksi kertomuksessa pitäisi määrittää myös joitakin arkistoinnin uusia haasteita tulevaisuudessa. Seurantakertomus on jäsennelty vastaavasti.

2. SAAVUTUKSET

2.1. Arkistoinnin alan yhteistyön lisääntyminen Euroopassa

EAG perustettiin vuoden 2006 alussa, ja siihen kuuluu asiantuntijoita kaikista Euroopan unionin 27 jäsenvaltiosta[4] ja EY:n perustamissopimuksen 7 artiklan 1 kohdassa mainituista viidestä yhteisön toimielimestä. Huhtikuussa 2006 pidetystä perustamiskokouksestaan lähtien EAG on kokoontunut kaksi kertaa vuodessa keskustellakseen neuvoston suosituksen täytäntöönpanon edistymisestä sekä antaakseen ohjeita ja yleisiä suuntaviivoja viiden ensisijaisen toimen osalta tehtävää työtä varten.

EAG on pyrkinyt tekemään yhteistyötä muiden asiaan liittyvien verkostojen ja alojen kanssa. Joidenkin ensisijaisten toimien täytäntöön panemiseksi EAG on tehnyt yhteistyötä DLM-foorumin[5] ja Kansainvälisen arkistoneuvoston (ICA) Euroopan osaston (EURBICA) kaltaisten elinten kanssa. Arkistointiala myös osallistuu aktiivisesti Euroopan digitaalisten kirjastojen säätiön (European Digital Library Foundation) toimintaan ja on edustettuna digitaalisia kirjastoja käsittelevässä korkean tason asiantuntijaryhmässä ja yhteentoimivuutta käsittelevässä EDL:n työryhmässä.

Ensisijaisen toimen ”arkistoasiakirjojen varkauksia ehkäisevien toimenpiteiden toteuttaminen” osalta EAG on pyrkinyt tekemään yhteistyötä museoiden ja kirjastojen kanssa ratkaistakseen ongelman, joka yhdistää näitä kolmea alaa. Alojen välistä yhteistyötä pidetään hyvin tärkeänä varastetun aineiston palauttamisen kannalta. Tätä tarkoitusta varten neuvoston puheenjohtajavaltio Ranska järjestää Roubaix’ssa lokakuussa 2008 yhteisen konferenssin, jossa tästä ongelmasta keskustellaan.

Neuvoston suosituksen C kohdan mukaisesti komissio on pyrkinyt mahdollisuuksien mukaan tukemaan hankkeita, joiden tarkoituksena on neuvoston suosituksen täytäntöönpano. Sähköisten tietueiden hallinnoinnin mallivaatimusten (MoReq2)[6] päivittämiseksi ja laajentamiseksi ja eurooppalaisten arkistojen oikeusalaa koskevalle tietokannalle[7] pyydettiin ja myönnettiin rahoitusta HVTYK-ohjelman yhteydessä[8]. Internet-portaalin perustamista arkistoille[9] koskevan EAG:n työryhmän ehdotuksen odotetaan saavan rahoitusta eContent plus -ohjelmasta[10].

2.2. Neuvoston suosituksen viisi ensisijaista toimea

Edistystä on tapahtunut kaikkien marraskuussa 2005 annetun neuvoston suosituksen B kohdassa mainittujen viiden ensisijaisen toimen osalta.

2.2.1. Arkistojen säilyttäminen ja niille aiheutuvien vahinkojen ehkäiseminen

Neuvoston suosituksessa kehotetaan kehittämään toimintasuunnitelma asiakirjoihin ja arkistoihin kohdistuvien vahinkojen ehkäisytoimenpiteiden edistämiseksi luonnonkatastrofien ja muiden vahinkojen varalta, edistämään yhteisön laajuisia toimia vahingoittuneiden asiakirjojen ja arkistojen säilyttämiseksi ja restauroimiseksi sekä luomaan ja edistämään erityisesti arkistokäyttöön rakennettaviin uusiin tiloihin sovellettavia standardeja ja teknisiä eritelmiä.

Suosituksen julkaisemisen jälkeen perustettiin kolmen jäsenvaltion välinen työryhmä, joka käsittelee arkistojen säilyttämistä ja niille aiheutuvien vahinkojen ehkäisemistä ja jonka puheenjohtajana toimii Saksan Bundesarchiv. Työryhmä on keskittynyt kaikkein kiireellisimpään neuvoston suosituksessa mainittuun ongelmaan, nimittäin luonnonkatastrofien aiheuttamien vahinkojen ehkäisyyn. Työryhmä on saavuttanut edistystä Tšekin, Puolan ja Saksan välisessä alueellisessa yhteistyössä ja erityisesti suunnitelmissaan perustaa vuonna 2008 internet-pohjainen tietopalvelu luonnonkatastrofien ja muiden vahinkojen varalta. Palvelun on tarkoitus sisältää yksityiskohtaista tietoa luonnonkatastrofien ja muiden vahinkojen ehkäisystä ja hallinnasta, mutta myös tietoa siitä, mistä asianmukaiset resurssit ja valmiudet löytyvät.

Tavoitteena on laajentaa internet-tietokanta Euroopan tason välineeksi, jolla mahdollistetaan ja organisoidaan eurooppalaisten arkistojen verkostoituminen. Tämän ansiosta arkistot kaikkialla EU:ssa voivat varautua asianmukaisesti kaikkiin mahdollisiin luonnonkatastrofeihin ja muihin vahinkoihin.

2.2.2. Sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja koskeva eri alojen välinen yhteistyö

Neuvoston 14. marraskuuta 2005 antamassa suosituksessa kehotetaan kehittämään edelleen sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja koskevaa eri alojen välistä yhteistyötä. Suosituksessa kannustetaan erityisesti päivittämään ja laajentamaan sähköisten asiakirjojen ja arkistojen hallinnointijärjestelmien, kuten MoReq, perustamista koskevia vaatimuksia. Suosituksessa myös kehotetaan jatkamaan sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja käsittelevien DLM-foorumien järjestämistä.

Yhteistyössä komission kanssa DLM-foorumi on kehittänyt päivitetyn ja laajennetun version sähköisten tietueiden hallinnoinnin mallivaatimuksista (MoReq2). DLM-foorumi varmistaa MoReq2:n hallinnoinnin ja edistää MoReq2-yhteensopivien ohjelmistojen vaatimustenmukaisuuden testausta.

Neuvoston suosituksen mukaisesti DLM-foorumi järjestää jatkossakin sähköisiä asiakirjoja ja arkistoja käsitteleviä laajoja konferensseja. Viides DLM-foorumin konferenssi järjestetään Toulousessa (Ranskassa) 10.–12. joulukuuta 2008, ja sen painopisteenä ovat tiedon ja tietueiden hallinnoinnin saavutukset ja uudet suuntaviivat Euroopassa.

2.2.3. Euroopassa säilytettävien asiakirjojen ja arkistojen internet-portaalin perustaminen ja ylläpitäminen

Ehdotuksella Euroopassa säilytettävien arkistojen internet-portaalin perustamisesta pyritään helpottamaan mahdollisuutta tutustua kulttuuriperintöä vaalivien yksityisten tai julkisten instituutioiden moninaiseen arkistoaineistoon verkossa ja käyttää sitä työssä, vapaa-ajalla ja/tai opinnoissa. Ensimmäistä kertaa Euroopassa on mahdollista hakea arkistotietoja kansallisista, institutionaalisista ja eri alojen rajoista riippumatta. Tämä on tärkeä askel kohti visiota yhteisestä monikielisestä portaalista, jonka kautta hajallaan Euroopassa sijaitseva digitaalinen kulttuuri- ja tiedeperintö on saavutettavissa.

Hankkeessa ei luoda tai määritetä uusia standardeja, vaan otetaan koko Euroopassa käyttöön yhteinen kehys, johon sisältyvät nykyiset maailmanlaajuiset arkistoja koskevat standardit. Hankkeella myös tuetaan ja kannustetaan ylikansallisten standardien tunnustamista, jotta taataan internet-portaalin yhteentoimivuus jäsenvaltioiden ja instituutioiden perustamien erilaisten arkistoportaalien kanssa.

Espanjan valtionarkiston yksikön johtama hankeryhmä on luonut vahvan arkistoinstituutioiden verkoston, ja sillä on tiiviit yhteydet muihin kulttuuriperintöä vaaliviin instituutioihin (kirjastoihin, museoihin). Arkistoportaali liitetään tulevaisuudessa EUROPEANA-portaaliin, ja komission odotetaan allekirjoittavan sopimuksen hankkeen rahoittamisesta eContent plus -ohjelmasta.

2.2.4. Parhaiden toimintatapojen edistäminen arkistoja koskevan kansallisen ja Euroopan unionin lainsäädännön osalta

Neuvoston 14. marraskuuta 2005 antamassa suosituksessa kehotetaan edistämään parhaita toimintatapoja sen kansallisen ja Euroopan unionin lainsäädännön osalta, joka koskee asiakirjojen ja arkistojen hallinnointia ja käyttöoikeutta. Tämän saavuttamiseksi siinä ehdotetaan sellaisen tietokannan perustamista, joka yhdistää arkistoalan ja siihen liittyvien alojen kansallisen ja yhteisön tason lainsäädäntöä koskevat tiedot ja helpottaa niihin tutustumista. Tietokanta tarjoaa yleiskatsauksen nykyisestä lainsäädännöstä ja mahdollistaa parhaiden toimintatapojen löytämisen ja levittämisen.

Eurooppalaisten arkistojen oikeusalaa koskevaa tietokantaa kehittävää työryhmää johtaa Direction des Archives de France yhteistyössä Kansainvälisen arkistoneuvoston Euroopan osaston (EURBICA) kanssa. Tietokantaan sisältyy arkistoalan ja siihen liittyvien alojen lainsäädäntöä sekä sen tulkintaa koskevia tietoja ja taustatietoa EU:sta ja sen jäsenvaltioista. Euroopan komissio tukee oikeusalaa koskevan tietokannan kehittämistä, ja sitä rahoitetaan Euroopan unionin HVTYK-ohjelmasta.

Oikeusalaa koskeva tietokanta esiteltiin komissiolle kesäkuussa. Jäsenvaltiot ja eurooppalaiset instituutiot toimittavat sen sisällön vuoden 2008 jälkipuoliskon aikana. Tietokantaa ylläpitävät jäsenvaltiot, ja sitä hoitaa Kansainvälinen arkistoneuvosto (ICA).

2.2.5. Arkistoasiakirjojen varkauksia ehkäisevät toimenpiteet

Arkistovarkauksia ehkäiseviä toimenpiteitä pohtinut työryhmä, jota johti Ruotsin Riksarkivet, keskittyi kahteen kaikkein tärkeimpänä pitämäänsä kysymykseen: ensinnäkin siihen, millä toimenpiteillä arkistovarkauksia ja niihin liittyvää kulttuuriesineiden kauppaa voitaisiin ehkäistä, ja toiseksi tarpeeseen tehdä tutkimus, joka osoittaa varkausongelman laajuuden jäsenvaltioiden arkistoinstituutioissa.

Työryhmä on täyttänyt toimeksiantonsa. Kesäkuussa 2007 se esitti EAG:lle arkistovarkauksia koskevan raportin, joka perustui lähes 200 eurooppalaisessa arkistossa tehtyyn selvitykseen. Selvitys antaa käsityksen arkistovarkauksien luonteesta ja laajuudesta. Raportin perusteella työryhmä pyrki antamaan neuvoja ja joitakin suosituksia. Se kehitti arkistovarkauksien ehkäisemiseksi muutamia ”periaatteita ja käytännön ohjeita”, jotka tarjoavat yhteisen välineen arkistoinstituutioille. Nämä periaatteet ja käytännön ohjeet esiteltiin EAG:lle kesäkuussa 2008.

Työryhmä on lisäksi valmistellut 27 jäsenvaltion kansallisten arkistojen johtajien hyväksyttäväksi ehdotuksen julkilausumaksi arkistovarkauksien ehkäisemisestä ja arkistoasiakirjojen laittoman kaupan torjumisesta. Julkilausuma esitellään arkistovarkauksia käsittelevässä seminaarissa, joka pidetään Roubaix’ssa marraskuussa 2008 Ranskan toimiessa neuvoston puheenjohtajana.

3. TULEVAT HAASTEET

EAG ehdottaa, että arkistopalvelut pohtivat asemaansa nopeasti muuttuvassa ympäristössä ja tutkivat, miten ne voivat palvella paremmin yhteiskuntaa yleensä ja erityisesti julkishallintoa. EAG onkin nimennyt viisi arkistoihin tulevaisuudessa kohdistuvaa haastetta.

3.1.1. Direktiivi julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä

EAG ehdottaa tarkempia selvityksiä siitä, miten arkistojen sisältöä voidaan hyödyntää paremmin ja levittää laajemmalle. Se huomauttaa erityisesti, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäytöstä 17 päivänä marraskuuta 2003 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2003/98/EY[11] tarjoaa mahdollisuuksia eurooppalaisten arkistojen rikkaan sisällön uudelleenkäyttöön. EAG suosittaa, että jäsenvaltioiden arkistopalvelujen tarjoajat pohtivat direktiivin ehtojen ulottamisesta arkistoihin koituvia hyötyjä ja haittoja sekä tutkivat erilaisia malleja, joilla voidaan hyödyntää arkistojen sisältöä ja parantaa niiden saatavuutta EU:n kansalaisille ja kaikille muillekin.

3.1.2. Arkistojen paikan päällä ja verkossa tapahtuvan käytön välinen suhde

EAG katsoo, että arkistojen verkossa tapahtuvan käytön ja paikan päällä tapahtuvan käytön välinen tasapaino muuttuu koko ajan. Seurantakertomuksessa huomautetaan, että tämän kysymyksen kannalta olisi hyödyllistä tutkia laajemmin EU:n jäsenvaltioiden käytäntöjä ja kokemuksia ja että tiedonvaihdon lisäksi olisi hyödyllistä kehittää joitakin parhaita toimintatapoja koskevia suuntaviivoja. Kertomuksessa suositetaankin, että EAG:n pitäisi tutkia tätä asiaa lisää ja erityisesti pohtia arkistojen verkossa tapahtuvan käytön ja paikan päällä tapahtuvan käytön muuttuvan tasapainon seurauksia eurooppalaisille arkistopalveluille. Kertomuksessa esitetään tiedonvaihtoa nykyisistä lähestymistavoista arkistoaineiston digitointiin ja ehdotetaan, että EAG kannustaa EU:n arkistoja kehittämään asianmukaisia strategioita tulevaisuutta varten.

3.1.3. Digitaalinen arkistointi: seuraukset hallinnolle ja yhteiskunnalle sekä arkistojen muuttuva rooli

Uuden teknologian kasvava käyttö on vaikuttanut ratkaisevasti julkishallintoon ja siihen, miten tietoa hallinnoidaan julkishallinnossa, sekä tapaan luoda, taltioida ja käyttää asiakirjoja. Viimeisten vuosikymmenten aikana tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto hallinnossa on lisäksi kulkenut käsi kädessä palvelun laadun kehittämisen ja palvelun tehostamisen kanssa, samalla kun hallinnon avoimuuteen ja vastuuvelvollisuuteen on alettu kiinnittää yhä enemmän huomiota. Hyvä hallintotapa ja sähköinen hallinto ovat keskeisiä toiminta-ajatuksia 2000-luvun julkishallinnossa. On täysin selvää, että sähköinen hallinto ja digitaalinen arkistointi muuttavat perusteellisesti monia arkistopalvelujen perinteisiä periaatteita ja käytäntöjä.

Yhteiskunnan digitoituminen vaikuttaa arkistointialan perinteisiin toimintaperiaatteisiin ja käytäntöihin, mutta muuttaa myös arkistopalvelujen ja arkistojen tuottajien välisiä suhteita ja viime kädessä roolia, joka arkistopalveluilla ja arkistointialan asiantuntijoilla on julkishallinnossa ja yhteiskunnassa. EU:n jäsenvaltioissa tapahtuneen kehityksen analysoiminen niiden erilaiset lainsäädännölliset ja hallinnolliset perinteet huomioon ottaen voisi antaa arvokasta tietoa erilaisten standardien ja käytäntöjen arvosta.

EAG katsoo näin ollen, että EU:n jäsenvaltioiden nykytilannetta koskevasta tiedonvaihdosta olisi hyötyä näiden asioiden käsittelylle eri jäsenvaltioissa. Kansalliset arkistot tarkastelevat parhaillaan aktiivisesti nykyistä ja tulevaa rooliaan sähköisessä hallinnossa. EAG ehdottaa piristysruiskeen antamista tästä kysymyksestä käytävälle keskustelulle ja keskustelun edistämistä. Tavoitteena on hyödyntää arkistojen koko potentiaalista arvoa yhteiskunnalle yleensä ja julkishallinnolle erityisesti. EAG raportoi tästä aiheesta seikkaperäisemmin vuonna 2010.

3.1.4. Eurooppalaisen asiantuntijaverkoston luominen

Seurantakertomuksessa todetaan, että EU:n jäsenvaltioiden arkistointialan ammattilaisten yhteistyötä olisi pidettävä yhtenä tärkeimmistä keinoista arkistojen yhteistyön edistämisessä. Siinä ehdotetaan, että luodaan eurooppalainen asiantuntijaverkosto, joka tarjoaisi arkistoinstituutioille ja alan ammattilaisille Euroopassa seuraavia asioita:

- ensinnäkin tukea osana nykyisiä tai vielä määrittelemättömiä painopisteitä kehitettävien eri hankkeiden toteuttamisessa asianomaisella tasolla,

- toiseksi tukea ja tietoa muilta kertomuksessa mainituilta asiantuntija-aloilta.

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi EAG ehdottaa yhteistyötä sekä eri hankkeisiin osallistuvien jäsenvaltioiden arkistopalvelujen että arkistointialan asiantuntijoiden ammatillisten yhdistysten kanssa. Näillä yhdistyksillä ei ole eurooppalaista kattojärjestöä, joten niitä voisi edustaa Kansainvälisen arkistoneuvoston Euroopan osasto (EURBICA), jonka jäseniä monet näistä yhdistyksistä ovat.

3.1.5. Suunnitelma huippuosaamiskeskuksen perustamisesta eurooppalaisille arkistointialan asiantuntijoille

Muutamien viime vuosien aikana useat yhteiskunnalliset ja työelämään liittyvät muutokset ovat korostaneet tarvetta saada asiakirjojen ja arkistojen hallinnoinnin alalle huippuasiantuntijoita, jotka voisivat pyrkiä menestyksekkäälle uralle ja hoitaa tärkeitä tehtäviä. Tavoitteena on luoda Euroopan unionissa uusi sukupolvi arkistonhoitajia, joilla on vankka tietämys tärkeimmistä kysymyksistä ja ammatillisista haasteista ja jotka myös pystyvät määrittelemään johtamisstrategioita ja viestimään erittäin korkealla tasolla. Tämä ehdotus voitaisiin toteuttaa perustamalla eurooppalainen huippuosaamiskeskus, joka yhdistäisi tulevaisuuden arkistointialan asiantuntijat ja siten kehittäisi edelleen eurooppalaista asiantuntemusta.

Eurooppalaisessa ”huippuosaamiskeskuksessa” voidaan antaa koulutusta ja kehittää arkistointialan ammattilaisten ydinosaamista sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Sillä myös luodaan erityinen verkosto näkemystenvaihtoa ja keskusteluja varten sellaisen lähestymistavan pohjalta, joka käsittää paitsi kansalliset erityispiirteet ja asiantuntemuksen myös puhtaasti eurooppalaisen ulottuvuuden, edistäen näin korkean tason eurooppalaista yhteistyötä tällä alalla.

”Osaamiskeskus” organisoitaisiin hajautetusti, jotta sen rakenteet olisivat kevyempiä eikä niitä olisi liitetty pysyvästi mihinkään organisaatioon tai instituutioon. Kaikkien EU:n jäsenvaltioiden pitäisi osallistua sen toimintaan.

4. PÄÄTELMÄT

Jäsenvaltioiden arkistojen välinen yhteistyö on edistynyt sen jälkeen, kun neuvoston suositus annettiin vuoden 2005 lopussa. Kuten aiemminkin, kyseessä on kehitysprosessi, joka perustuu yhteisiin etuihin ja tavoitteisiin sekä sen tunnustamiseen, että yhteistyön pitäisi ja se voi hyödyttää molempia osapuolia. Tältä pohjalta eurooppalaisten arkistojen välinen yhteistyö on ollut yllättävän hedelmällistä kahden viime vuosikymmenen aikana. Jotta näin olisi vastaisuudessakin, EAG esittää useita suosituksia yhteistyön jatkamiseksi tulevina vuosina:

- EAG jatkaa 14. marraskuuta 2005 annetussa neuvoston suosituksessa määritettyjen ensisijaisten toimien täytäntöönpanon seurantaa ja antaa sitä koskevia ohjeita. Se toimii samoin niiden uusien toimien kohdalla, joita on toteutettu näiden ensisijaisten toimien seurauksena ja joita saatetaan toteuttaa tämän seurantakertomuksen perusteella. EAG yhteensovittaa tiiviisti työtään EBNA:n (European Board of National Archivists) kanssa;

- EAG tehostaa yhteistyötään muiden asiaan liittyvien alojen ja verkostojen kanssa. Tällä pyritään saavuttamaan mahdollisimman suuria molemminpuolisia hyötyjä ja mittakaavaetuja julkisen sektorin tietojen tehokkaassa hallinnoinnissa, taltioinnissa, säilyttämisessä ja tiedonhaussa sekä tarjoamaan EU:n kansalaisille tehokkaampi ja käyttäjäystävällisempi mahdollisuus tutustua arkistojen sisältöön ja arkistopalveluihin;

- Euroopan komissio tukee jatkossakin EAG:n työtä.

[1] EUVL C 113, 13.5.2003, s. 2.

[2] KOM(2005) 52 lopullinen.

[3] EUVL L 312, 29.11.2005, s. 55.

[4] Bulgaria ja Romania osallistuivat EAG:n työhön tarkkailijoina vuonna 2006, ja niistä tuli EAG:n täysjäseniä, kun maat liittyivät EU:hun vuoden 2007 alussa.

[5] DLM = document lifecycle management (asiakirjojen elinkaaren hallinta). DLM-foorumi on sidosryhmäorganisaatio, joka yhdistää monia EU:n 27 jäsenvaltion kansallisia arkistoja sekä muita julkisia ja yksityisiä organisaatioita, jotka ovat kiinnostuneita sähköisten tietueiden ja arkistojen hallinnasta.

[6] Ks. jäljempänä 2.2.2 kohta.

[7] Ks. jäljempänä 2.2.4 kohta.

[8] Yleiseurooppalaisten sähköisten viranomaispalveluiden yhteentoimivasta toimittamisesta julkishallinnolle, yrityksille ja kansalaisille (HVTYK) 21 päivänä huhtikuuta 2004 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2004/387/EY; ks. EUVL L 181, 18.5.2004, s. 25.

[9] Ks. jäljempänä 2.2.3 kohta.

[10] Digitaalisen sisällön saatavuuden, käytettävyyden ja hyödynnettävyyden parantamista Euroopassa koskevasta monivuotisesta yhteisön ohjelmasta 9 päivänä maaliskuuta 2005 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 456/2005/EY, EUVL L 79, 24.3.2005, s. 1.

[11] EUVL L 345, 31.12.2003, s. 90–96.