Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS avaruusvalvonnan ja seurannan tukiohjelman perustamisesta /* COM/2013/0107 final - 2013/0064 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Avaruusjärjestelmät mahdollistavat monien sellaisten sovellusten käytön, jotka ovat keskeisellä sijalla jokapäiväisessä elämässä (tv, internet, GPS jne.) ja elintärkeitä talouden avainalueille ja kansalaisten turvallisuuden varmistamiselle. Avaruussovellukset ja niillä tuotettavat palvelut sekä avaruustutkimus ovat keskeisiä toteutettaessa EU:n eri toimintalinjoja, kuten ympäristöön, ilmastonmuutokseen, meripolitiikkaan, kehitysyhteistyöhön ja maatalouteen sekä turvallisuuteen liittyviin politiikanaloihin kuten yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan sekä yhteiseen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan liittyviä toimia, ja edistettäessä teknistä kehitystä, teollisuuden innovointia ja kilpailukykyä. Yhteiskunta on koko ajan entistä riippuvaisempi avaruudessa sijaitsevilla laitteilla tuotettavista palveluista, minkä vuoksi avaruusinfrastruktuurin suojelemisen merkitys on kasvanut. Jo pelkästään avaruusinfrastruktuurin jonkin osan toiminnan pysähtymisellä voi olla merkittäviä seurauksia talouden moitteettomalle toiminnalle ja kansalaisten turvallisuudelle, ja se voi haitata pelastustoimintaa. Avaruusalusten väliset törmäykset ja varsinkin avaruusalusten ja avaruusromun väliset törmäykset uhkaavat kuitenkin avaruusinfrastruktuureja yhä enenevässä määrin. Avaruusromusta onkin tullut vakavin uhka tiettyjen avaruustoimintojen kestävyydelle. Jotta törmäysriskiä voidaan lieventää, satelliitit ja avaruusromu on tunnistettava, niitä on valvottava ja niiden sijainti on luetteloitava. Kun potentiaalinen törmäysriski havaitaan, niiden liikkeitä (liikerataa) on seurattava, jotta satelliittioperaattorit voidaan hälyttää siirtämään satelliittinsa. Tätä toimintaa kutsutaan avaruusvalvonnaksi ja -seurannaksi (SST), joka perustuu nykyisin lähinnä maahan sijoitettuihin tunnistimiin, kuten teleskooppeihin ja tutkiin. Törmäysriskien ja niiden seurausten vähentämiseksi toteutetaan myös muita toimia. Tällaisia toimia ovat muun muassa tutkimushankkeet, joilla pyritään suojelemaan satelliitteja paremmin törmäysten vaikutuksilta ja kehittämään teknologioita avaruusromun poistamiseksi kiertoradoilta. Lisäksi on käynnistetty useita aloitteita, joilla pyritään varmistamaan, että avaruusvaltiot sitoutuvat vähentämään avaruusromun syntymistä kansainvälisissä avaruustoimissa. Ulkoavaruustoiminnan kansainvälinen käytännesäännöstö, jota unioni on ehdottanut ja josta neuvotellaan parhaillaan avaruusvaltioiden kanssa, on saanut laajaa kansainvälistä kannatusta. Niin tärkeitä kun nämä välineet ovatkin, jos ne otetaan käyttöön, niillä ei kuitenkaan voida poistaa olemassa olevan ja tulevan avaruusromun aiheuttamaa ongelmaa vaan ainoastaan estää avaruusromun eksponentiaalinen kasvu tulevaisuudessa. Tällä hetkellä ongelman ainoa ratkaisu on välttää törmäyksiä ja valvoa avaruusalusten ja niiden romun valvomatonta paluuta maan ilmakehään. Euroopan valmiudet valvoa ja seurata satelliitteja ja avaruusromua sekä avaruusesineiden paluuta maan ilmakehään ovat tällä hetkellä kuitenkin rajalliset. Käytössä ei ole myöskään asianmukaisia palveluja, joiden avulla satelliittioperaattoreille voitaisiin antaa törmäysvaroituksia. Euroopan unionin avaruusstrategiaa koskevassa komission tiedonannossa (KOM(2011) 152) tunnustetaan avaruusinfrastruktuurien ja niillä tuotettavien palvelujen sekä niiden suojelemisen merkitys ja korostetaan, että unionin olisi määriteltävä eurooppalaisen avaruusalusten valvonta- ja seurantajärjestelmän organisaatio ja hallinnointitapa ottaen huomioon sen kaksoisluonne ja se, että on tarpeen turvata järjestelmän kestävä hyödyntäminen, kuten lokakuussa 2010 annetussa teollisuuspolitiikkaa koskevassa tiedonannossa todetaan. EU:n toimet tällä alalla ovat perusteltuja 1. joulukuuta 2009 voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen nojalla. Sopimuksessa laajennetaan EU:n toimivaltaa avaruusalalla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 189 artiklassa EU valtuutetaan edistämään yhteisiä aloitteita, tukemaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä sekä sovittamaan yhteen avaruuden tutkimuksen ja käytön edellyttämiä toimia eurooppalaisen avaruuspolitiikan yhteydessä. Jäsenvaltiot ovat antaneet tukensa EU:n toimille tällä alalla useissa neuvoston päätöslauselmissa ja päätelmissä[1]. Viides avaruusneuvosto vahvisti vuonna 2008, että Euroopan on ”kehitettävä eurooppalaiset valmiudet seurata ja valvoa omaa avaruusinfrastruktuuriaan ja avaruusromua”[2]. Lisäksi se totesi, että unionin on otettava aktiivinen rooli SSA-järjestelmän (Space Situational Awareness) ja sen hallintomekanismien käyttöönotossa. Äskettäin toukokuussa 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä EU:n avaruusstrategiaa koskevasta tiedonannosta todettiin uudelleen, että Euroopalla on oltava SST-valmiudet eurooppalaisten avaruusresurssien ja laukaisujen turvallisuuden parantamiseksi. Siinä todetaan, että tätä varten ”Euroopan unionin olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla ja tarvittaessa kansainvälisesti jo olemassa tai kehitteillä olevia resursseja, valmiuksia ja osaamista”. Päätöslauselmassa EU:ta [Euroopan komissio ja Euroopan ulkosuhdehallinto, EUH] kehotettiin tiiviissä yhteistyössä ESAn ja jäsenvaltioiden kanssa tekemään ehdotuksia hallinnointijärjestelyistä ja tietopolitiikasta, joissa otetaan huomioon SST-tietojen sensitiivisyys. Euroopan parlamentti esitti samanlaisen kannan 30. marraskuuta 2011 annetussa EU:n avaruusstrategiaa koskevassa mietinnössään[3]. Kahden eurooppalaisen lippulaivaohjelman Galileon ja Copernicuksen (GMES:n eli ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantaohjelman uusi nimi) edistyminen on niin ikään lisännyt tietoisuutta tarpeesta suojella EU:n avaruusinfrastruktuureja. Galileo on EU:n ensimmäinen avaruuteen liittyvä lippulaivahanke, ja se on tulevaisuudessakin yksi EU:n avaruustoiminnan peruspilareista. Copernicukseen taas sisältyy merkittäviä avaruuskomponentteja (Sentinel-satelliitit). Copernicus oli alun perin T&K-hanke, ja se on vastikään edennyt ensimmäiseen operatiiviseen vaiheeseen. Edellä esitetyn mukaisesti tämä päätösehdotus koskee eurooppalaisen palvelun perustamista. Palvelulla pyritään estämään avaruusalusten välisiä ja avaruusalusten ja avaruusromun välisiä törmäyksiä ja seuraamaan avaruusalusten tai niiden osien valvomatonta paluuta ilmakehään. Teknisesti tällä palvelulla tarkoitetaan eurooppalaista SST-palvelua. Vuonna 2011 annetussa komission tiedonannossa[4] ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa” esitetyn lähestymistavan mukaisesti tässä päätöksessä voidaan määritellä kumppanuus, jonka puitteissa jäsenvaltiot myötävaikuttavat olemassa olevilla ja tulevilla resursseillaan Euroopan SST-valmiuksiin ja unioni laatii oikeudellisen kehyksen ja myöntää rahoitusta määriteltyjen toimien täytäntöönpanemiseksi. Oikeudellisessa kehyksessä määritetään hallinnointijärjestelyt ja tietopolitiikka asiaan liittyvien neuvoston päätelmien mukaisesti. Kaiken tämän lisäksi ehdotetulla eurooppalaisella SST-palvelulla pyritään toteuttamaan yksi EU:n avaruusteollisuuspolitiikan keskeisistä tavoitteista (tavoitteet määritetään vuonna 2013 julkaistavassa EU:n avaruusteollisuuspolitiikan osatekijöitä koskevassa komission tiedonannossa) eli Euroopan tekninen riippumattomuus keskeisillä aloilla ja riippumaton pääsy avaruuteen. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Ennen ehdotuksen tekemistä intressitahoja ja kansalaisia kuultiin laajalti. Ehdotukseen liittyy vaikutusten arviointi. Viime vuosina yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto on kuullut avaruusasioista kiinnostuneita ja niihin osallistuvia osapuolia EU:n mahdollisten tulevien avaruustoimien eri alueista ja erityisesti eurooppalaisen avaruusvalvontaa ja -seurantaa (SST) koskevan palvelun kehittämisestä. Myös avaruusasioista vastaavat EU:n ministerit ovat käyneet poliittista keskustelua tällaisen palvelun kehittämisestä. Kuulemisten tärkeimmät tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: – EU:n jäsenvaltioiden ja ESAn jäsenmaiden avaruusasioista vastaavat ministerit ovat yhtä mieltä siitä, että eurooppalainen SST-palvelu olisi kehitettävä EU:n eikä Euroopan avaruusjärjestön (ESA) johdolla. Konsensus käy ilmi edellä mainituista neuvoston päätöslauselmista. Yksimielisyyden syyt nousivat esiin useissa keskusteluissa: eurooppalaisella SST-palvelulla on turvallisuusulottuvuus (sen avulla voidaan kerätä tiedustelutietoja maiden siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetusta avaruusinfrastruktuurista ja -toimista), johon liittyvissä asioissa EU:lla, toisin kuin ESAlla, on toimintavaltuudet ja ‑kanavat. SEUT-sopimuksessa EU:lle annetaan toimivalta koordinoida avaruusjärjestelmien käyttöä, ja sillä on sekä toimivalta että mekanismit tällaisen palvelun turvallisuusulottuvuuden käsittelemiseksi. Jäsenvaltiot katsovat, että ESAn pitäisi tukea EU:ta tässä hankkeessa (minkä se tekeekin SSA-valmisteluohjelman kautta), mutta T&K-järjestönä sillä ei ole tarvittavaa toimivaltaa eikä mekanismeja eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseksi ja sen toiminnan takaamiseksi yksin. – Jäsenvaltiot haluavat erityisesti, että EU määrittää eurooppalaisen SST-palvelun hallintojärjestelyt ja tietopolitiikan, ottaa aktiivisen roolin palvelun perustamisessa ja hyödyntää mahdollisimman hyvin olemassa olevia tunnistimia ja asiantuntemusta. Jäsenvaltioilla on myös selkeä kanta turvallisuuskysymysten huomioon ottamiseen: SST-tunnistimien on pysyttävä kansallisessa valvonnassa. SST-tietojen luottamuksellisuus on määritetty SST-tietopolitiikan keskeiseksi periaatteeksi. SST-tietojen turvaluokitus olisi poistettava vain tapauskohtaisesti tarpeen mukaan. – ESAn ja EU:n jäsenvaltioiden sekä asiantuntijoiden välillä vallitsee yksimielisyys siitä, että tulevan eurooppalaisen SST-palvelun olisi perustuttava olemassa olevaan tunnistinkapasiteettiin, joka olisi linkitettävä ja jota olisi käytettävä verkostona. Myös siitä ollaan yhtä mieltä, että olemassa olevat resurssit eivät riitä varmistamaan toivottua suorituskykyä. Toivottavan tason saavuttamiseksi oli hankittava uusia resursseja (kuten valvonta- ja seurantatutkia ja -teleskooppeja), ja ne olisi integroitava eurooppalaiseen SST-järjestelmään. Niiden jäsenvaltioiden, joilla on tunnistinkapasiteettia, ja niiden, jotka haluavat kehittää sitä, olisi oltava aktiivisesti mukana eurooppalaisen SST-palvelun perustamisessa. – Lisäksi jäsenvaltiot ja alan asiantuntijat ovat yhtä mieltä siitä, että eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseksi ja sen toiminnan varmistamiseksi olisi toteutettava vähintään seuraavat toimet: · linkitetään rajalliset olemassa olevat resurssit (pääosin maahan sijoitettuja teleskooppeja ja tutkia, joilla saadaan tietoa satelliittien sijainnista) ja kasvatetaan näitä resursseja hankkimalla uusia resursseja ja linkittämällä ne (tunnistustoiminto); · kehitetään analysointitoiminto, jolla yhdistetään ja analysoidaan kerätyt SST-tiedot (analysointitoiminto); · perustetaan ympärivuorokautinen tiedotustoiminto, joka toimii käyttäjien yhteyspisteenä ja jonka avulla satelliittioperaattoreille ja asianomaisille viranomaisille annetaan hälytyksiä törmäysuhkista ja esineiden paluusta ilmakehään. – Vuosia kestäneiden keskustelujen aikana SST:lle olennaisia resursseja omistavat jäsenvaltiot vaativat yhden hallinnollisen näkökohdan huomioon ottamista: turvallisuussyistä eurooppalaisen SST-järjestelmän tunnistus- ja analysointitoimintojen on säilyttävä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten (joissakin tapauksissa sotilasviranomaisten) valvonnassa. Suurin osa jäsenvaltioista kannattaa ajatusta, että eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseksi ne jäsenvaltiot, joilla on olemassa olevia resursseja tai jotka haluavat kehittää uusia resursseja, muodostavat konsortion, joka verkostona vastaa sekä tunnistus- että analysointitoiminnosta. Lisäksi jäsenvaltiot katsovat, että joko konsortion itse tai muun elimen, jolla on riittävät tietoturvavaltuudet, kuten Euroopan unionin satelliittikeskuksen, olisi vastattava tiedotustoiminnosta. Jäsenvaltiot ilmoittivat selkeästi myös, että kansalliseen turvallisuuteen liittyvistä syistä ne eivät suostu yhteistyöhön alalla toimivan kaupallisen toimijan kanssa. – Kaikki ovat yksimielisiä siitä, että eurooppalainen SST-palvelu olisi toteutettava tiiviissä yhteistyössä Amerikan yhdysvaltojen kanssa. – Jäsenvaltiot ovat valmiita antamaan resurssinsa käyttöön eurooppalaisen SST-palvelun perustamiseksi. Ne ovat sitä mieltä, että vastineeksi palvelun kehittämiseen olisi saatava EU:n rahoitusta, joka kattaisi vähintään toimet, jotka liittyvät suoraan palvelun perustamiseen. Sen lisäksi että jäsenvaltiot ovat valmiita antamaan resurssinsa palvelun käyttöön, ne ovat valmiita myös osallistumaan rahoitukseen. Lisäksi kuulemisessa kävi ilmi, että julkisuudessa tiedostetaan tarve suojella avaruusinfrastruktuureja ja suojelulle annetaan täysi tuki. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Komission ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 189 artiklan 2 kohta. Ehdotuksessa esitetään Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen antamista tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen. Ehdotuksen soveltamisala on yleinen ja sen on oltava suoraan sovellettavissa kaikissa jäsenvaltioissa, vaikka osallistuminen eurooppalaisen SST-järjestelmän perustamiseen ja toimintaan ei ole pakollista. Ehdotuksessa määritellään ehdotetun toimen tavoite eli avaruusvalvonta- ja ‑seurantapalvelujen tarjoaminen, tarjottavien palvelujen soveltamisala ja hallinnolliset järjestelyt sekä budjettilähteet. Ehdotusta täydennetään SST:n tietopolitiikan periaatteita koskevalla liitteellä, joka on ehdotuksen olennainen osa. Ehdotus on toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukainen. Ehdotuksen tavoite eli eurooppalaisen SST-palvelun perustaminen yhdistämällä olemassa olevat kansalliset resurssit ylittää yksittäisten jäsenvaltioiden rahoitukselliset ja tekniset valmiudet, ja tavoite voidaan saavuttaa tyydyttävästi ainoastaan unionin tasolla. Suhteellisuusperiaatteen osalta unionin toimet eivät ylitä sitä, mikä on välttämätöntä ehdotuksen tavoitteen saavuttamiseksi, sillä suunniteltu talousrasite vastaa perinpohjaisten analyysien perusteella tehtyjä kustannusarvioita ja valittu hallintomalli vaikuttaa sopivimmalta. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET SST-ohjelma pysyy niiden EU:n talousarvion kokonaismäärärahojen puitteissa, joita komissio on ehdottanut seuraavaa monivuotista rahoituskehystä varten. Ehdotukseen ei sisälly monivuotisen rahoituskehyksen ylittäviä rahoitusesityksiä. Ehdotuksen 11 artiklan 1 kohdassa tarkennetaan, että SST-tukiohjelman rahoitus otetaan käyttöön muilta asiaan liittyviltä ohjelmilta noudattaen täysin niiden oikeusperustaa. Unioni tukee toimia avustuksilla (myös kertasuoritteisilla). Tällaisten avustusten edunsaajia ovat osallistuvat jäsenvaltiot, jotka antavat kansalliset resurssinsa eurooppalaisen SST-järjestelmän käyttöön sekä Euroopan unionin satelliittikeskus (EUSK) silloin, kun se tekee yhteistyötä osallistuvien jäsenvaltioiden kanssa 3 artiklan c alakohdassa tarkoitetun SST-palvelun tiedotustoiminnon toiminnan järjestämiseksi. Alustava unionin kokonaisrahoitusosuus tukiohjelman täytäntöönpanemiseksi on 70 miljoonaa euroa käypinä hintoina ajanjaksolla 2014–2020. Kyseinen kokonaisrahoitusosuus riippuu kuitenkin käynnissä olevan monivuotista rahoituskehystä koskevan yhteispäätösmenettelyn tuloksesta ja monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvistä ohjelmista, joilta SST-tukiohjelman rahoitus on tarkoitus ottaa käyttöön. Lisäksi rahoitusosuus riippuu kussakin asianomaisessa ohjelmassa tehtävistä päätöksistä, jotka liittyvät rahoituksen käyttöön sellaisia toimia varten, jotka on tarkoitus yhteisrahoittaa SST-tukiohjelmasta. Ohjelmien kustannukset on arvioitu perusteellisten analyysien ja asiantuntijoiden kanssa käytyjen keskustelujen pohjalta. Asiantuntijoilla tarkoitetaan lähinnä jäsenvaltioiden avaruusjärjestöjen tai saman tyyppisten elinten sekä ESAn asiantuntijoita. 2013/0064 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS avaruusvalvonnan ja ‑seurannan tukiohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 189 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun ehdotus on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[5], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[6], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Tiedonannossaan[7] ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa” komissio korosti, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyllä sopimuksella (SEUT) unionille annettuun jaettuun toimivaltaan avaruusalalla liittyy tiivis kumppanuus jäsenvaltioiden kanssa. Lisäksi komissio korosti, että kaikkien uusien toimien on pohjauduttava jo olemassa oleviin resursseihin ja tarvittavien uusien resurssien tunnistamiseen yhdessä. (2) Syyskuun 26 päivänä 2008 annetussa neuvoston päätöslauselmassa[8] ”Euroopan avaruuspolitiikan edistäminen” todetaan, että avaruusresursseista on tullut välttämättömiä Euroopan taloudelle ja että niiden turvallisuus on taattava. Siinä korostetaan, että ”Euroopan on […] kehitettävä eurooppalaiset valmiudet seurata ja valvoa omaa avaruusinfrastruktuuriaan ja avaruusromua. Näiden valmiuksien olisi perustuttava ensi sijassa olemassa oleviin kansallisiin ja eurooppalaisiin resursseihin, hyödyntäen myös suhteita, joita voidaan solmia muiden kumppanivaltioiden ja niiden valmiuksien kanssa”. (3) Marraskuun 25 päivänä 2010 annetussa neuvoston päätöslauselmassa[9] ”Maailmanlaajuiset haasteet – Euroopan avaruusjärjestelmän hyödyntäminen mahdollisimman tehokkaasti” todetaan, että tarvitaan avaruustilannetietoisuusvalmius, jäljempänä ’SSA-valmius’, joka toimisi Euroopan tasolla olemassa olevien kansallisten ja Euroopan siviili- ja sotilasvoimavarojen kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi, ja pyydetään Euroopan komissiota ja EU:n neuvostoa ehdottamaan hallintojärjestelmää ja tietopolitiikkaa, joiden pohjalta jäsenvaltiot voisivat osallistua tarjoamalla sovellettavien turvallisuusvaatimusten ja -määräysten mukaisesti asianmukaisia kansallisia voimavaroja. Lisäksi siinä pyydetään ”kaikkia Euroopan institutionaalisia toimijoita tutkimaan asianmukaisia toimenpiteitä”, jotka perustuisivat määriteltyihin siviili- ja sotilaskäyttäjiä koskeviin vaatimuksiin, joissa käytettäisiin asianmukaisia voimavaroja sovellettavien turvallisuusvaatimusten mukaisesti ja joissa otettaisiin huomioon Euroopan avaruusjärjestön ESAn avaruustilannetietoisuuden alustavan ohjelman kehitys. (4) Toukokuun 31 päivänä 2011 annetuissa neuvoston päätelmissä[10] komission tiedonannosta ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa” ja joulukuun 6 päivänä 2011 annetussa neuvoston päätöslauselmassa[11] ”Suuntaviivat avaruuden lisäarvosta ja eduista Euroopan kansalaisten turvallisuudelle” todetaan, että ”Euroopan tason toimintana tarvitaan toimivat avaruustilannetietoisuutta koskevat valmiudet”, ja että ”tätä varten Euroopan unionin olisi hyödynnettävä mahdollisimman laajasti jäsenvaltioissa tai EU:n tasolla ja tarvittaessa kansainvälisesti jo olemassa tai kehitteillä olevia resursseja, valmiuksia ja osaamista”. Lisäksi siinä todetaan, että ”tunnustaen tällaisen järjestelmän kaksikäyttöluonteen ja ottaen huomioon sen erityisen turvallisuusulottuvuuden neuvosto kehottaa komissiota yhdessä [unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan] korkean edustajan kanssa toimien ja tiiviissä yhteistyössä ESAn ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joilla on kyseisiä resursseja ja valmiuksia, ja kaikkia asiaankuuluvia toimijoita kuullen esittämään ehdotuksia siitä, miten näitä resursseja ja valmiuksia voidaan täysimittaisesti hyödyntää ja käyttää perustana kehitettäessä avaruustilannetietoisuutta koskevia valmiuksia Euroopan tason toimintana, ja määrittelemään samassa yhteydessä asianmukaisen hallinnointi- ja tietopolitiikan ottaen huomioon avaruustilannetietoisuutta koskevien tietojen arkaluonteisuuden”. (5) Avaruusromusta on tullut vakavin uhka avaruustoimintojen kestävyydelle. Sen vuoksi olisi perustettava avaruusvalvonnan ja ‑seurannan, jäljempänä ’SST’, tukiohjelma, jonka tavoitteena on perustaa ja tarjota palvelut, jotka muodostuvat avaruusesineiden valvonnasta ja seurannasta ja joilla pyritään ehkäisemään sekä törmäyksistä avaruusaluksille aiheutuvat vahingot että avaruusalusten tai niiden romun valvomattomasta maan ilmakehään paluusta maainfrastruktuurille tai ihmisille aiheutuvat vahingot. (6) SST-palvelut hyödyttävät kaikkia julkisia ja yksityisiä avaruusinfrastruktuurin operaattoreita ja siten myös unionia, joka vastaa EU:n avaruusohjelmista. Tällaisia ohjelmia ovat eurooppalaisten satelliittinavigointiohjelmien (EGNOS ja Galileo) toteuttamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 683/2008[12] täytäntöönpantavat Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä EGNOS ja Galileo sekä Euroopan maanseurantaohjelmasta (GMES) ja sen ensivaiheen toiminnasta (2011–2013) 22 päivänä syyskuuta 2010 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 911/2010[13] perustettu Copernicus/GMES. Ilmakehään paluuta koskevat varoitukset hyödyttävät myös pelastuspalveluista vastaavia kansallisia viranomaisia. (7) SST-palveluilla olisi täydennettävä tutkimustoimia, jotka koskevat [reference to Horizon 2020 Regulation to be added once adopted] perustetun Horisontti 2020 ‑ohjelman puitteissa toteutettavia avaruusinfrastruktuurin suojelemiseen liittyviä toimia, sekä Euroopan avaruusjärjestön toimia tällä alalla. (8) SST-tukiohjelmalla olisi täydennettävä myös nykyisiä lieventäviä toimenpiteitä, kuten Yhdistyneiden kansakuntien (YK) suuntaviivoja avaruusromun vähentämiseksi, ja muita aloitteita, kuten unionin ehdotusta ulkoavaruuden toimintaa koskeviksi kansainvälisiksi käytännesäännöiksi. (9) SSA-valmiuksien siviili-sotilaskäyttäjiä koskevat vaatimukset määriteltiin komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa[14] ”European space situational awareness high-level civil-military user requirements”, jonka jäsenvaltiot hyväksyivät 18 päivänä marraskuuta 2011 kokoontuneessa neuvoston poliittisten ja turvallisuusasioiden komiteassa[15]. SST-palvelujen olisi palveltava vain siviilikäyttöä. Puhtaasti sotilaskäyttöä koskevia vaatimuksia ei ole tarkoitus käsitellä tässä päätöksessä. (10) SST-palvelujen toiminnan olisi perustuttava unionin ja jäsenvaltioiden väliseen kumppanuuteen sekä olemassa olevien ja tulevien kansallisten resurssien ja asiantuntemuksen käyttöön, kuten matemaattisiin analyyseihin ja mallinnustietämykseen sekä maahan sijoitettaviin tutkiin tai teleskooppeihin, jotka osallistuvat jäsenvaltiot asettavat saataville. Jäsenvaltiot omistavat edelleen omat resurssinsa ja valvovat niiden käyttöä sekä vastaavat niiden toiminnasta, ylläpidosta ja uusimisesta. (11) Euroopan unionin satelliittikeskuksen perustamisesta 20 päivänä heinäkuuta 2001 annetulla neuvoston yhteisellä toiminnalla (2001/555/YUTP)[16] perustettu Euroopan unionin satelliittikeskus, jäljempänä ’EUSK’, joka on unionin virasto ja joka tarjoaa eri tasoiseksi luokiteltuja geospatiaalisia kuvatietopalveluja ja ‑tuotteita siviili- ja sotilaskäyttäjille, voisi vastata SST-palvelujen toiminnasta ja tuottamisesta. Sen asiantuntemus luottamuksellisen tiedon käsittelemisessä turvatussa ympäristössä ja sen tiiviit institutionaaliset yhteydet jäsenvaltioihin ovat voimavara, jolla voidaan helpottaa SST-palvelujen tuottamista. Ennakkoedellytys EUSK:n osallistumiselle SST-tukiohjelmaan on mainitun neuvoston yhteisen toiminnan muuttaminen, sillä tällä hetkellä siinä ei säädetä EUSK:n toiminnasta SST:n alalla. (12) Tarkat tiedot tiettyjen avaruusesineiden luonteesta, ominaisuuksista ja sijainnista voivat vaikuttaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen. Siksi turvallisuuskysymykset olisi huomioitava riittävällä tavalla SST-tunnistinverkoston perustamisessa ja toiminnassa, SST-tietojen määritys- ja analysointikapasiteetissa sekä SST-palvelujen tarjonnassa. Sen vuoksi tässä päätöksessä on aiheellista vahvistaa yleiset säännökset, jotka koskevat SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja turvallista vaihtamista jäsenvaltioiden, EUSK:n ja SST-palvelujen vastaanottajien välillä. Lisäksi Euroopan komission ja Euroopan ulkosuhdehallinnon olisi määriteltävä koordinointimekanismit, joita tarvitaan SST-tukiohjelman turvallisuuteen liittyvien asioiden käsittelyssä. (13) Osallistuvien jäsenvaltioiden ja EUSK:n olisi oltava vastuussa SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja turvallista vaihtamista koskevien säännösten neuvottelemisesta ja täytäntöönpanosta. Tässä päätöksessä sekä osallistuvien jäsenvaltioiden ja EUSK:n välisessä sopimuksessa vahvistettavissa SST-datan ja SST‑tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevissa säännöksissä olisi otettava huomioon neuvoston turvallisuuskomiteassa[17] hyväksytyt SST:n tietoturvaa koskevat suositukset. (14) Neuvoston turvallisuuskomitea suositteli riskinhallintarakenteen luomista sen varmistamiseksi, että tietoturvakysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon SST-tukiohjelman täytäntöönpanossa. Tätä varten osallistuvien jäsenvaltioiden ja EUSK:n olisi perustettava asianmukaiset riskinhallintarakenteet ja ‑menettelyt. (15) Unionin olisi myönnettävä rahoitusta SST-tukiohjelmalle unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 25 päivänä lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[18] mukaisesti. SST-tukiohjelmalle myönnettävä unionin rahoitusosuus olisi otettava käyttöön asianmukaisilta ohjelmilta, joista säädetään monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020. (16) Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. (17) Jotta tämän päätöksen täytäntöönpanolle voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset siltä osin kuin on kyse monivuotisen työohjelman hyväksymisestä ja siitä, että jäsenvaltiot täyttävät SST-tukiohjelmaan osallistumista koskevat kriteerit, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovalta. Tätä toimivaltaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[19] mukaisesti. (18) Koska tämän päätöksen tavoitteita eli sellaisten toimien tukemista, joiden tavoitteena on tunnistinverkoston perustaminen ja toiminta, kapasiteetin perustaminen SST-datan määrittämistä ja analysointia varten sekä SST-palvelujen perustaminen ja tarjonta, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, koska tavoitteet ylittävät yksinään toimivien jäsenvaltioiden taloudelliset ja tekniset resurssit, vaan päätöksen soveltamisalan laajuuden vuoksi ne voidaan toteuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ohjelman perustaminen Perustetaan 1 päivästä tammikuuta 2014 alkavaksi ja 31 päivään joulukuuta 2020 päättyväksi ajanjaksoksi avaruusvalvonnan ja -seurannan, jäljempänä ’SST’, tukiohjelma. 2 artikla Määritelmät Tässä päätöksessä tarkoitetaan: (1) ’avaruusesineellä’ mitä tahansa ulkoavaruudessa olevaa valmistettua tai luonnostaan esiintyvää esinettä; (2) ’avaruusaluksella’ mitä tahansa valmistettua avaruusesinettä, jolla on tietty tarkoitus, myös keinotekoista satelliittia; (3) ’avaruusromulla’ avaruusalusta tai sen osia, joita ei enää käytetä mihinkään tarkoitukseen, myös rakettien ja keinotekoisten satelliittien osia tai toimimattomia keinotekoisia satelliitteja; (4) ’SST-tunnistimella’ laitetta tai laitteiden yhdistelmää, kuten maahan tai avaruuteen sijoitettavia tutkia ja teleskooppeja, joilla voidaan mitata avaruusesineiden fyysisiä parametreja, kuten kokoa, sijaintia ja nopeutta; (5) ’SST-datalla’ SST-tunnistimilla mitattuja avaruusesineiden fyysisiä parametreja; (6) ’SST-tiedoilla’ vastaanottajan ymmärrettävissä olevaa käsiteltyä SST-dataa. 3 artikla SST-tukiohjelman tavoitteet SST-tukiohjelman tavoitteena on tukea toimia, joilla pyritään perustamaan SST-valmiudet. Erityisesti tavoitteena on: (a) maahan tai avaruuteen sijoitettujen olemassa olevien kansallisten tunnistimien verkostosta muodostuvan tunnistustoiminnon perustaminen ja käyttö avaruusesineiden valvomiseksi ja seuraamiseksi; (b) analysointitoiminnon perustaminen ja käyttö tunnistimilla saadun SST-datan määrittämiseksi ja analysoimiseksi; tähän sisältyy myös avaruusesineiden havaitsemis- ja tunnistamisvalmiudet sekä luettelon laatiminen avaruusesineistä ja kyseisen luettelon ylläpito; (c) tiedotustoiminnon perustaminen ja käyttö SST-palvelujen tuottamiseksi avaruusalusten operaattoreille ja viranomaisille. 4 artikla SST-palvelut 1. Edellä 3 artiklan c alakohdassa tarkoitetut palvelut muodostuvat seuraavista: (a) avaruusalusten välisten tai avaruusaluksen ja avaruusromun välisten törmäysten riskinarviointi ja hälytysten antaminen törmäysten välttämiseksi avaruusalusten laukaisun ja kiertoradalla toiminnan aikana; (b) kiertoradalla tapahtuvien räjähdysten, rikkoutumisten tai törmäysten havaitseminen ja riskinarviointi; (c) avaruusesineiden ja avaruusromun maan ilmakehään paluuhun liittyvä riskinarviointi ja niihin liittyvät hälytykset sekä maahan iskeytymisen ajankohdan ja sijainnin ennakointi. 2. SST-palveluja tuotetaan jäsenvaltioille, neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, julkisille ja yksityisille avaruusalusten operaattoreille sekä pelastuspalvelusta vastaaville viranomaisille. SST-palvelut tuotetaan 9 artiklassa vahvistettujen SST-datan ja SST‑tietojen käyttöä ja vaihtamista koskevien säännösten mukaisesti. 3. Osallistuvat jäsenvaltiot, EUSK ja komissio eivät ole vastuussa vahingoista, jotka aiheutuvat SST-palvelujen puuttumisesta tai keskeytymisestä taikka viiveistä eivätkä SST-palvelujen kautta tuotettujen tietojen epätarkkuudesta. 5 artikla Ohjelmasta tuettavat toimet 1. SST-tukiohjelmasta myönnetään tukea toimille, joilla pyritään täyttämään 3 artiklassa tarkoitetut tavoitteet, jotka on määritelty 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa työohjelmassa ja joihin sovelletaan 7 artiklassa tarkoitettuja erityisehtoja. 2. SST-tukiohjelmasta ei myönnetä tukea uusien SST-tunnistimien kehittämiseen. 3. Unioni yhteisrahoittaa 1 kohdassa mainittuja toimia, myös asetuksen (EU) N:o XXX/2012 mukaisilla avustuksilla. 6 artikla Euroopan komission tehtävät 1. Komissio (d) hallinnoi SST-tukiohjelmalle myönnettäviä varoja ja varmistaa SST-tukiohjelman täytäntöönpanon; (e) toteuttaa toimia, jotka tarvitaan ohjelmaan liittyvien riskien tunnistamiseksi, valvomiseksi, ehkäisemiseksi ja seuraamiseksi; (f) perustaa yhteistyössä Euroopan ulkosuhdehallinnon kanssa tarvittavat koordinointimekanismit, joilla varmistetaan ohjelman turvallisuus. 2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan SST-tukiohjelman monivuotinen työohjelma, jolla täydennetään tarvittaessa 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ohjelmien työohjelmia. Työohjelmassa tarkennetaan tavoitteet, odotetut tulokset, rahoitettavat toimet, näiden toimien täytäntöönpanon aikataulu, täytäntöönpanotavat ja unionin yhteisrahoituksen enimmäismäärä sekä SST-tukiohjelmasta myönnettäviin unionin avustuksiin sovellettavat erityisehdot. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 7 artikla Jäsenvaltioiden osallistuminen 1. Niiden jäsenvaltioiden, jotka ovat halukkaita osallistumaan 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden täytäntöönpanoon, on toimitettava komissiolle hakemus, josta käy ilmi, että seuraavat kriteerit täyttyvät: (a) SST-tunnistimien omistajuus ja riittävät tekniset ja inhimilliset resurssit niiden käyttämiseksi tai tietojenkäsittelyvalmiudet; (b) toimintasuunnitelma 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi. 2. Komissio hyväksyy täytäntöönpanopäätöksiä, joissa vahvistetaan, että jäsenvaltiot täyttävät 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit. Täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 14 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tarkastelumenettelyn mukaisesti. 3. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit täyttävien jäsenvaltioiden on tehtävä 10 artiklassa tarkoitettu sopimus. 4. Jäsenvaltioille voidaan myöntää rahoitustukea SST-tukiohjelmasta, mikäli ne täyttävät 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit ja ovat 10 artiklassa tarkoitetun sopimuksen osapuolia. Komissio julkaisee luettelon jäsenvaltioista verkkosivustollaan ja pitää luettelon ajan tasalla. 8 artikla Euroopan unionin satelliittikeskuksen osallistuminen Euroopan unionin satelliittikeskus, jäljempänä ’EUSK’, osallistuu 3 artiklan c alakohdassa tarkoitetun tavoitteen toteuttamiseen, ja sille voidaan myöntää rahoitustukea SST-tukiohjelmasta, mikäli se tekee 10 artiklassa tarkoitetun sopimuksen. 9 artikla SST-datan ja SST‑tietojen käyttö ja vaihtaminen SST-datan ja SST-tietojen käyttöön ja vaihtamiseen 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi sovelletaan seuraavia sääntöjä: (a) palvelun tehokas toiminta ja tuotettujen tietojen maksimaalinen käyttö on varmistettava, mutta dataa ja tietoja ei saa antaa tiedoksi luvatta; (b) SST-datan turvallisuus on varmistettava; (c) SST-tukiohjelman puitteissa tuotetut tiedot on asetettava saataville tarpeen mukaan tietojen alkuperäisen luovuttajan ja asianomaisen avaruusesineen omistajan ohjeita ja turvallisuussääntöjä noudattaen. 10 artikla Operatiivisten toimintojen koordinointi Edellä 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut kriteerit täyttävien jäsenvaltioiden ja EUSK:n on tehtävä sopimus, jossa määrätään 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi tehtävää yhteistyötä koskevista säännöistä ja mekanismeista. Sopimuksen on sisällettävä määräyksiä muun muassa seuraavista seikoista: (a) SST-datan ja SST-tietojen käyttö ja vaihtaminen ottaen huomioon neuvoston turvallisuuskomitean[20] hyväksymät suositukset avaruustilannetietoisuutta koskevasta tietopolitiikasta (Space Situational Awareness data policy – recommendations on security aspects); (b) riskinhallintarakenteen perustaminen, jotta voidaan turvata SST-datan ja SST-tietojen käyttöä ja turvallista vaihtamista koskevien säännösten täytäntöönpano. 11 artikla SST-tukiohjelman rahoitus 1. Unionin SST-tukiohjelmalle myöntämä rahoitus otetaan käyttöön muilta ohjelmilta, joista säädetään monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020, noudattaen täysin niiden oikeusperustaa. Asianmukaiset ohjelmat, joilta rahoitusta voidaan ottaa käyttöön, on perustettu muun muassa seuraavilla säädöksillä: (a) Euroopan satelliittinavigointijärjestelmien täytäntöönpanosta ja käytöstä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o […][21] 1 artikla, 3 artiklan c ja d kohta sekä 4 artikla; (b) puiteohjelman ”Horisontti 2020” täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta annetun neuvoston päätöksen N:o […][22] 2 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta, liitteessä olevan II osan 1.6.2 kohta ja liitteessä olevan III osan 6.3.4 kohta; (c) poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o […][23] 3 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 3 kohdan e alakohta. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat sen rahoituksen rajoissa, joka tälle toiminnalle on myönnetty niiden ohjelmien puitteissa, joilta rahoitus otetaan käyttöön. 12 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän ohjelman mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[24] säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka unionin rahoitusta koskevaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän päätöksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 3. Edellä 3 artiklassa tarkoitetuille toimille myönnettävän rahoituksen edunsaajan on säilytettävä komission saatavilla viiden vuoden ajan mihin tahansa toimeen liittyvästä viimeisestä suoritetusta maksusta kaikki kyseisen toimen kuluihin liittyvät asiakirjat. 13 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio valvoo SST-tukiohjelman toteuttamista. 2. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen SST-tukiohjelman täytäntöönpanosta 1 päivään heinäkuuta 2018 mennessä. Kertomuksen on sisällettävä suosituksia SST-tukiohjelmasta tuettujen toimien uusimiseksi, muuttamiseksi tai keskeyttämiseksi, ja niissä on otettava huomioon seuraavat seikat: (a) SST-tukiohjelman tavoitteiden toteutuminen sekä SST-tukiohjelmasta tuettujen toimien tulosten että vaikutusten kannalta; (b) resurssien käytön tehokkuus. 14 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. 15 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös avaruusvalvonnan ja ‑seurannan (SST) tukiohjelman perustamisesta 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[25] Osasto XX – Hallintomenot Osasto 02 – Yritys- ja teollisuustoiminta Osasto 18 – Sisäasiat 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne ý Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[26]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotuksen tavoitteena on luoda kehys niiden rakenteiden perustamiselle, jotka tarvitaan Euroopan talouksien ja yhteiskuntien moitteettoman toiminnan ja Euroopan kansalaisten turvallisuuden edellyttämien Euroopan ja kansallisten avaruusinfrastruktuurien ja ‑palvelujen saatavuuden ja turvallisuuden takaamiseksi pitkällä aikavälillä ottamalla käyttöön avaruusvalvontaan ja -seurantaan, jäljempänä ’SST’, liittyvät palvelut. Perustettavalla rakenteella pyritään erityisesti lisäämään EU:n valmiuksia i) vähentää eurooppalaisten avaruusalusten laukaisuun liittyviä riskejä; ii) arvioida ja vähentää eurooppalaisten avaruusalusten törmäysriskejä kiertoradalla ja mahdollistaa se, että avaruusalusten operaattorit voivat parantaa torjuntatoimenpiteiden suunnittelua ja toteuttamista (esim. tarkemmat törmäyksen väistöliikkeet ja sellaisten tarpeettomien väistöliikkeiden välttäminen, jotka ovat itsessään vaarallisia ja jotka lyhentävät satelliittien käyttöikää); iii) seurata avaruusalusten tai niiden romun valvomatonta paluuta maan ilmakehään ja tuottaa kansallisille turvallisuus- ja pelastuspalvelusta / katastrofien hallinnasta vastaaville viranomaisille tarkempia ja tehokkaampia varhaisia varoituksia tavoitteena vähentää Euroopan kansalaisten turvallisuuteen ja terveyteen liittyviä mahdollisia riskejä ja lieventää mahdollisia keskeiselle maainfrastruktuurille aiheutuvia vahinkoja. Siten ehdotuksella myötävaikutetaan EU:n lippulaivaohjelmien Galileon, EGNOSin ja Copernicuksen/GMES:n onnistumiseen. Kyseiset ohjelmat ovat tärkeä osa Eurooppa 2020 -strategiaa ja kestävää kasvua edistäviä toimintalinjoja. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 1 Luodaan sääntelykehys SST:n tunnistustoiminnon (jäsenvaltioiden omistamien SST-tunnistimien verkosto) ja analysointitoiminnon perustamiselle ja toiminnalle. Erityistavoite nro 2 Luodaan sääntelykehys julkisille ja yksityisille avaruusalusten operaattoreille ja viranomaiskäyttäjille tarkoitettujen SST-palvelujen perustamiselle ja toiminnalle. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Luku XX 01 – Toimintalohkoihin kohdennetut hallintomenot 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen. On odotettavissa, että ehdotuksen myötä julkisille ja yksityisille avaruusalusten operaattoreille sekä jäsenvaltioille voidaan tuottaa tehokkaat ja ajantasaiset palvelut, joiden avulla nämä voivat välttää seuraavista seikoista johtuvia taloudellisia, yhteiskunnallisia ja ympäristövaikutuksia: i) avaruusalusten välisistä tai avaruusalusten ja muiden avaruusesineiden välisistä törmäyksistä avaruusaluksille aiheutuvat vahingot tai avaruusalusten tuhoutumiset sekä valvomattomat ilmakehään paluut; ii) riskinarvioinnin epätarkkuudesta johtuvien tarpeettomien torjuntatoimien tai törmäysten väistöliikkeiden kustannukset (kaikki törmäyksen väistöliikkeet lyhentävät satelliittien käyttöikää); iii) avaruusalusten tai niiden romun valvomattomasta maan ilmakehään paluusta maassa aiheutuvat vahingot tai tuhoutumiset. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Soveltuvin osin sovelletaan niiden ohjelmien tulos- ja vaikutusindikaattoreita, joilta varoja otetaan käyttöön SST-tukiohjelmaa varten. Mikäli kyseiset indikaattorit eivät ole riittävän tarkkoja ehdotuksen täytäntöönpanon seuraamiseksi, voidaan soveltaa jäljempänä mainittuja indikaattoreita. Tällä ehdotuksella luodun sääntelykehyksen mukaisesti osallistuvien jäsenvaltioiden ryhmä, jolla on tarvittavat valmiudet, toteuttaa toimia 3 artiklan a ja b alakohdassa tarkoitettujen tukiohjelman tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi eli SST:n tunnistustoiminnon ja analysointitoiminnon perustamiseksi ja käyttöön ottamiseksi asianmukaisen hallintorakenteen mukaisesti. Erityistavoite nro 1 SST:n tunnistustoiminnon ja analysointitoiminnon perustamiseen ja toimintaan liittyvät tulosindikaattorit: - laaditaan luettelo osallistuvista jäsenvaltioista tämän päätöksen 7 artiklan mukaisesti vuoden 2014 loppuun mennessä; - (osallistuvien jäsenvaltioiden omistamiin ja käyttöön asettamiin tunnistimiin perustuva) SST-tunnistustoiminto: käynnistetään alustava operatiivinen vaihe vuoden 2015 loppuun mennessä; - jäsenvaltioiden olemassa oleviin valmiuksiin perustuva analysointitoiminto (esim. olemassa olevat tietokeskukset): käynnistetään alustava operatiivinen vaihe vuoden 2015 loppuun mennessä; - laaditaan luettelo avaruusesineistä vuoden 2015 loppuun mennessä; - tunnistus- ja analysointitoiminnot: otetaan toiminnot täysimääräisesti käyttöön vuoden 2016 loppuun mennessä. Erityistavoite nro 2 Tuotetaan tällä ehdotuksella luodun sääntelykehyksen mukaisesti tehokkaasti ja ajantasaisesti tosiasiallisia SST-palveluja laajalle joukolle eurooppalaisia ja kansallisia julkisia ja yksityisiä/kaupallisia toimijoita, jotka tarvitsevat SST-tietoja. Tätä varten 7 artiklassa tarkoitetut osallistuvat jäsenvaltiot ja 8 artiklassa tarkoitettu Euroopan unionin satelliittikeskus toteuttavat toimia 3 artiklan c alakohdassa tarkoitettujen ohjelman tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi eli SST:n tunnistustoiminnon ja analysointitoiminnon perustamiseksi ja käyttöön ottamiseksi asianmukaisen hallintorakenteen mukaisesti. SST:n tiedotustoiminnon perustamiseen ja toimintaan liittyvät tulosindikaattorit: - sovitaan SST-tiedotustoiminnon ja SST-palvelujen perustamiseen ja toimintaan tarvittavista valmiuksista ja määritellään ne vuoden 2014 loppuun mennessä; - tehdään vuoden 2014 loppuun mennessä sopimus, jossa vahvistetaan jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin satelliittikeskuksen välisen yhteistyön säännöt ja mekanismit; - vahvistetaan laatuvaatimukset sekä mekanismit SST-palvelujen laatua koskevan palautteen keräämiseksi operaattoreilta vuoden 2014 loppuun mennessä; - SST-palvelut: aloitetaan alustava operatiivinen vaihe vuoden 2015 loppuun mennessä ja otetaan toiminto täysimääräisesti käyttöön vuoden 2016 loppuun mennessä. Tavoitteita 1 ja 2 koskevat vaikutusindikaattorit voivat sisältää seuraavaa: - törmäysten loppuminen; - riskianalyysin vaikeuksista tai epätarkkuuksista johtuvien satelliitti- ja laukaisuoperaatioiden häiriöiden loppuminen; - vaikutusindikaattorit voivat sisältää myös operaattoreilta ja viranomaisilta saadun positiivisen palautteen, joka koskee SST-palvelujen kautta tuotettuja tietoja, sekä SST-tietojen perusteella toteutetut törmäyksentorjuntatoimet. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Avaruussektorilla on tärkeä merkitys Euroopalle. EU:n talous, yhteiskunta, turvallisuus ja poliittinen riippumattomuus nojautuvat vahvasti avaruusjärjestelmiin ja ‑infrastruktuureihin. Siksi EU on sitoutunut kalliisiin ja laajamittaisiin hankkeisiin, kuten Galileo-, EGNOS- ja Copernicus-ohjelmiin. Näitä järjestelmiä ja infrastruktuureja on suojattava törmäysten tai valvomattomien ilmakehään paluiden aiheuttamilta vahingoilta ja tuhoutumisilta, jotta niiden toiminta ja niiden tuottamat palvelut voidaan turvata. Tällainen suojelu on pysyvä vaatimus. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Viime vuosina sidosryhmien kanssa käydyissä keskusteluissa tuli selvästi esiin, että operatiivisen eurooppalaisen SST-palvelun perustaminen edellyttää EU:n panosta. Euroopan avaruusjärjestön (ESA) jäsenmaiden ja EU:n jäsenvaltioiden avaruusasioista vastaavat ministerit ovat yhtä mieltä siitä, että tällaista palvelua olisi kehitettävä EU:n eikä ESAn johdolla. Tämä konsensus käy ilmi monista avaruusneuvoston päätöslauselmista (26. marraskuuta 2010 annetun avaruusneuvoston päätöslauselman kohta 24; 31. toukokuuta 2011 annetun kilpailukykyneuvoston päätöslauselman kohta 14–15; 6. joulukuuta 2011 annetun avaruusneuvoston päätöslauselman luku II). Jäsenvaltiot pyysivät EU:ta määrittämään eurooppalaisen SST-palvelun hallintojärjestelyt ja tietopolitiikan, ottamaan aktiivisen roolin eurooppalaisen palvelun perustamisessa ja hyödyntämään mahdollisimman hyvin kansallisella ja Euroopan tasolla olemassa olevia tunnistimia ja asiantuntemusta. Jäsenvaltioilla oli myös selkeä kanta siihen, miten turvallisuuskysymykset on otettava huomioon: SST-tunnistimien on pysyttävä kansallisessa valvonnassa. SST-tietopolitiikan pääperiaatteeksi määritettiin SST-tietojen luottamuksellisuus (kaikki tiedot on suojattava turvaluokituksella, joka poistetaan vain tapauskohtaisesti). Syytä tähän kantaan ei ole kirjattu virallisesti, mutta se on tullut esiin useissa keskusteluissa: eurooppalaisella SST-palvelulla on turvallisuusulottuvuus (sen avulla voidaan kerätä tiedustelutietoja maiden siviili- ja sotilaskäyttöön tarkoitetuista avaruusinfrastruktuureista ja -toiminnasta), johon liittyvissä asioissa EU:lla, toisin kuin ESAlla, on valtuudet ja keinot toimia. SEUT-sopimuksessa EU:lle annetaan toimivalta koordinoida avaruustoiminnan hyödyntämistä, ja SEU-sopimuksessa EU:lle siirretään toimivalta sen tyyppisissä turvallisuusasioissa, joita SST:n yhteydessä esiintyy. EU:lla on tarvittavat lainsäädännölliset valmiudet luoda SST:lle hallintomekanismi ja tietopolitiikka. ESA sen sijaan on huippuluokan T&K-elin, jonka tarkoituksena on määrittää ja panna täytäntöön tieteellisten, teknisten ja avaruussovellusten kehittämisohjelmia. ESAa ei suunniteltu suorittamaan SST-järjestelmän, jonka resurssit ovat suurelta osin sotilasvalvonnassa, perustamisen edellyttämiä monimutkaisia poliittisia ja lainsäädännöllisiä tehtäviä eikä vastaamaan avaruudessa sijaitsevilla laitteilla tuotettavien palvelujen toiminnasta (myös ESA itse korostaa tätä toimintaansa koskevissa asiakirjoissa). Jäsenvaltiot voisivat tietysti perustaa uuden organisaation hoitamaan SSA:ta. Tällaisella organisaatiolla olisi oltava monia niistä ominaisuuksista, jotka EU:lla jo on. Sen vuoksi uuden organisaation perustaminen lisäisi päällekkyyksiä ja tehottomuutta. Lisäksi jotkin jäsenvaltiot ovat ilmaisseet huolensa siitä, että tunnistuskapasiteettia jo omistavat jäsenvaltiot dominoisivat mitä tahansa EU:n puitteiden ulkopuolella toteutettavaa ratkaisua ja estäisivät muita kehittämästä omaa kapasiteettia todellisen eurooppalaisen palvelun puitteissa. EU ei pyri korvaamaan yksittäisten jäsenvaltioiden tai ESAn toteuttamia aloitteita. Se pyrkii täydentämään edellä mainituilla tasoilla toteutettavia toimia ja lisäämään koordinointia silloin kun se on tarpeen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. EU:n osallistuminen on välttämätöntä, jotta saadaan koottua tarvittavat investoinnit, joilla rahoitetaan avaruushankkeita, otetaan käyttöön hallinnointijärjestelyt, määritellään tietopolitiikka ja varmistetaan, että olemassa olevat ja tulevat resurssit saatetaan yhteen koordinoidusti ja tehokkaasti, millä taataan kaikkia eurooppalaisia sidosryhmiä hyödyntävä luotettava ja yhteentoimiva järjestelmä. Ehdotetulla EU:n toimella ei pyritä myöskään korvaamaan tai kaksinkertaistamaan kansainvälisellä tai monenvälisellä tasolla olemassa olevia torjuntatoimia, kuten YK:n suuntaviivoja avaruusromun vähentämiseksi tai unionin ehdotusta ulkoavaruuden toimintaa koskeviksi kansainvälisiksi käytännesäännöiksi. Näillä toimilla ei ratkaista käsillä olevaa ongelmaa vaan ainoastaan vähennetään avaruusromun lisääntymistä pitkällä aikavälillä. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Tältä alalta ei ole aiempaa kokemusta. Aina kun tietoja ja dataa jaetaan, lisäarvon syntyminen on kuitenkin kiistatonta. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Eurooppalaisten satelliittinavigointijärjestelmien toteuttamisesta ja käytöstä annetussa asetusehdotuksessa (KOM(2011) 814 lopullinen) mainitaan tarve suojella kyseistä järjestelmää SSA-järjestelmällä (johdanto-osan 15 kappale, 3 artiklan c alakohta) ja säädetään rahoituksesta tällaisille toimille (7 artiklan 1 kohdan a alakohta) ottamatta kantaa lainsäädäntöprosessin ja seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen tuloksiin. Samat suojelutarpeet koskevat myös Copernicus-ohjelman avaruusosiota. Tästä syystä Copernicus-ohjelmasta voidaan siirtää varoja SST-toimien rahoitukseen riippuen seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen tuloksesta. Lisäksi tämä ehdotus on yhdenmukainen Horisontti 2020 -aloitteelle (KOM(2011) 809 lopullinen) ehdotetun kehyksen mukaisen avaruus- ja turvallisuustutkimuksen ja ehdotetun sisäisen turvallisuuden rahaston (KOM(2011)753 lopullinen) mukaisen kriittisen infrastruktuurin turvaamisen kanssa ja tuo sitä kautta synergiaetuja. Molemmista välineistä voidaan saada rahoitusta SST-toimiin ottamatta kantaa lainsäädäntöprosessin ja seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen tuloksiin. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ý Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – ý Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2020. – ý Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2014 ja päättyvät vuonna 2020. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[27] ý komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[28] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Unionin rahoitus SST-tukiohjelmalle otetaan käyttöön muilta asiaan liittyviltä ohjelmilta, joista on säädetty monivuotisessa rahoituskehyksessä, noudattaen täysin niiden oikeusperustaa. Näitä ohjelmia voivat olla muun muassa Galileo, Horisontti 2020 ja EU:n sisäisen turvallisuuden rahasto. Kyseisten ohjelmien valvonta- ja raportointivaatimuksia sovelletaan myös SST:hen. Riippumatta niiden ohjelmien valvonta- ja raportointivaatimuksista, joista SST-ohjelman rahoitus saadaan, otetaan käyttöön erityinen valvontajärjestelmä tulosten mahdollisimman korkean laadun ja resurssien mahdollisimman tehokkaan käytön varmistamiseksi. Seuranta jatkuu koko ohjelman ajan. Se perustuu edunsaajilta ohjelmasta saatuun palautteeseen. Ehdotuksesta on tehty laajennettu vaikutustenarviointi, joka täyttää ennakkoarvioinnin vaatimukset. Toimintavaihtoehtojen vertailun perusteella määriteltiin parhaaksi katsottava vaihtoehto ja arvioitiin sen vaikutukset ja riskit, sitä koskevat oletukset sekä sen kustannustehokkuus. Ehdotus on täysin johdonmukainen arvioinnissa esitettyjen päätelmien kanssa. Ohjelmasta tehdään väliarviointi viidentenä täytäntöönpanovuotena, jotta seuraavan monivuotisen rajoituskehyksen valmisteluun jää aikaa. Arvioinnissa keskitytään saatuihin tuloksiin ja ohjelman täytäntöönpanon laadullisiin näkökohtiin. Lisäksi tehdään jälkiarviointi. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Osallistuvien jäsenvaltioiden ja EUSK:n kanssa tehtävien avustussopimusten täytäntöönpano: riski katsotaan alhaiseksi, koska edunsaajat ovat viranomaisia. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Koska SST-tukiohjelman rahoitus otetaan käyttöön käynnissä olevilta ohjelmilta, jotka on kirjattu seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen, sovelletaan näiden ohjelmien valvontamekanismeja. Riippumatta näistä mekanismeista tukiohjelman edunsaajien (osallistuvien jäsenvaltioiden viranomaiset ja EUSK) kanssa allekirjoitetussa avustussopimuksessa määritellään avustuksen piiriin kuuluviin toimiin sovellettavat ehdot. Sopimuksessa on myös valvontamenetelmiä koskeva kohta. Kaikki ohjelmaan osallistuvat viranomaistahot sitoutuvat kunnioittamaan kuluasioissa komission rahoitusta ja hallintoa koskevia sääntöjä. Komissio noudattaa varainhoitoasetuksen säännöksiä siltä osin kuin on kyse sitoumusten ennakkovarmennuksesta ja rahoitusyksikön suorittamista maksuista sekä tulojen ja menojen hyväksyjien antamista kirjallisista vakuutuksista. Avustusten ja niihin liittyvien maksujen hallinnollisesta seurannasta vastaavat komission keskusyksiköt. Erityistä huomiota kiinnitetään menojen luonteeseen (tukikelpoisuus) sekä tositteiden ja asiaan liittyvien asiakirjojen varmentamiseen. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Koska SST-tukiohjelman rahoitus otetaan käyttöön ohjelmilta, jotka on kirjattu seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen, sovelletaan näiden ohjelmien valvontamekanismeja. Näistä toimenpiteistä huolimatta tämän päätöksen johdosta tehdyissä sopimuksissa on määrättävä komission tai komission valtuuttaman edustajan suorittamasta seurannasta ja rahoitusvalvonnasta sekä tilintarkastustuomioistuimen tai OLAFin tarvittaessa paikan päällä suorittamista tarkastuksista. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat (ei sovelleta) Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä­rahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi…] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || [XX.YY.YY.YY] || || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus-kehyksen otsake || Budjettikohta * || Määrä­rahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Nimi…...…...] || JM/EI-JM ([29]) || EFTA-mailta[30] || ehdokas-mailta[31] || kolman-silta mailta || varainhoito-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 1.1 || 02.04.01.01 [02.02.02.01] Avaruustutkimus || JM || KYLLÄ || EI || KYLLÄ || EI 1.1 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] Turvallisuustutkimus || JM || KYLLÄ || EI || KYLLÄ || EI 1.1 || 02.05.01 Euroopan satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo) || JM || KYLLÄ || EI || KYLLÄ || EI 1.1 || 02.01.05.03 Tutkimustoimien muut hallintomenot || EI-JM || KYLLÄ || EI || KYLLÄ || EI 1.1 || 02.01.04.05 Euroopan satelliittinavigointiohjelmat (EGNOS ja Galileo) – hallintomenot || EI-JM || KYLLÄ || EI || KYLLÄ || EI 3.1 || 18.05.08 Terrorismin ehkäiseminen, torjuntavalmius ja seurausten hallinta || JM || KYLLÄ || EI || EI || EI 5 || XX.01.01.01 Menot toimielimen palveluksessa olevasta henkilöstöstä || EI-JM || KYLLÄ || EI || EI || EI 5 || XX.01.02.01 Toimielimelle työskentelevä ulkopuolinen henkilöstö || EI-JM || KYLLÄ || EI || EI || EI 5 || XX.01.02.11 Toimielimen muut hallintomenot || EI-JM || KYLLÄ || EI || EI || EI 5 || XX.01.03.01 Komission laitteistoihin, kalustoon ja palveluihin liittyvät menot || EI-JM || KYLLÄ || EI || EI || EI * Budjettikohdat on ilmoitettu tällä hetkellä voimassa olevan monivuotisen rahoituskehyksen 2007–2013 mukaisesti rajoittamatta tulevan monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 soveltamista. Budjettikohtien nimet on ilmoitettu Horisontti 2020 -ohjelmaa, Galileo-ohjelmaa ja sisäisen turvallisuuden rahastoa koskevien säädösehdotusten mukaisesti, ja ne voivat vielä muuttua lopullisten budjettikohtien nimien mukaisiksi. 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 1.1 || ”Älykäs ja osallistava kasvu” Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ ||  Toimintamäärärahat || || || || || || || || || 02.04.01.01 [02.02.02.01] || Sitoumukset || (1) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || Maksut || (2) || 0,640 || 0,960 || 1,280 || 1,600 || 1,760 || 1,920 || 1,920 || 10,080 || 02.04.01.02 [02.02.03.02] || Sitoumukset || (1) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || Maksut || (2) || 0,480 || 0,720 || 0,960 || 1,200 || 1,320 || 1,440 || 1,440 || 7,560 || 02.05.01 || Sitoumukset || (1) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Maksut || (2) || 2,880 || 4,320 || 5,760 || 7,200 || 7,920 || 8,640 || 8,640 || 45,360 || Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[32]** || || || || || || || || || 02.01.05.03 || || (3) || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,072 || 0,504 02.01.04.05 || || || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,028 || 0,196 Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || Maksut || =2+2a +3 || 4,100 || 6,100 || 8,100 || 10,100 || 11,100 || 12,100 || 12,100 || 63,700 || * Taulukossa ilmoitetaan SST-tukiohjelman rahoitus, joka otetaan käyttöön seuraavaan monivuotiseen rahoituskehykseen kirjatuilta asiaan liittyviltä ohjelmilta. Luvut ovat suuntaa antavia, eikä niillä rajoiteta Horisontti 2020 -ohjelman tutkimusalueille ja -toimille myönnetyn rahoituksen jakautumista koskevan lopullisen sopimuksen soveltamista. Uudelleenkohdentamisia ei ole suunniteltu. Kullekin budjettikohdalle ilmoitetut vuotuiset määrät on saatu jakamalla ehdotuksen edellyttämät vuotuiset määrät. Jako perustuu kunkin ohjelman suhteelliseen painoarvoon suhteessa asianomaisille komission ehdotuksille ennakoituun kokonaismäärään (Galileo 72 %, avaruustutkimus 16 % ja turvallisuustutkimus 12 %). Kaikki luvut ovat kuitenkin vain suuntaa antavia. Niitä saatetaan mukauttaa asianmukaisten ohjelmien lainsäädäntöprosessin ja seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen lopullisen tuloksen mukaisesti. Myös Copernicus-ohjelmalta voidaan ottaa käyttöön varoja riippuen monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen tuloksesta. ** Jaottelu budjettikohtien välillä: 02.01.05.03: 72 % ja 02.01.04.05: 28 %. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 3.1 || ”Vapaus, turvallisuus ja oikeus” Sisäasioiden pääosasto * || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || 18.05.08 || Sitoumukset || (1) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Maksut || (2) || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[33] || || || || || || || || Budjettikohdan numero || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 Sisäasioiden pääosaston määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 Maksut || =2+2a +3 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 1,000 || 7,000 * Ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi ”poliisiyhteistyön, rikollisuuden ehkäisemisen ja torjumisen sekä kriisinhallinnan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa” (KOM(2011) 753 lopullinen, 15.11.2011) säädetään kriittisten infrastruktuurien suojelun rahoituksesta. Näin ollen myös sisäisen turvallisuuden rahastosta voitaisiin otetaan käyttöön rahoitusta SST-tukiohjelmaa varten. Uudelleenkohdentamisia ei ole suunniteltu. Luvut ovat vain suuntaa antavia. Niitä saatetaan mukauttaa tiiviissä yhteistyössä sisäasioiden pääosaston kanssa lainsäädäntöprosessin ja seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytyjen neuvottelujen lopullisen tuloksen mukaisesti.  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000 Maksut || (5) || 5,000 || 7,000 || 9,000 || 11,000 || 12,000 || 13,000 || 13,000 || 70,000  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,100 || 0,700 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Maksut || =5+ 6 || 5,100 || 7,100 || 9,100 || 11,100 || 12,100 || 13,100 || 13,100 || 70,700 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake: || 5 || ”Hallinto” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto ||  Henkilöresurssit || 0,096 || 0,191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 0,0191 || 1,242  Muut hallintomenot || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 YRITYS- JA TEOLLISUUSTOIMINNAN PÄÄOSASTO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 Maksut || 5,255 || 7,458 || 9,458 || 11,458 || 12,458 || 13,458 || 13,458 || 73,003 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – ý Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp­pi || Keskimäär. kustannukset || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustan­nukset yhteensä ERITYISTAVOITE nro 1 Tunnistus- ja analysointitoimintojen verkoston perustaminen ja toiminta || || || || || || || || || || || || || || || || - Tunnistustoiminto || Tuote || || || 4,000 || || 5,500 || || 7,000 || || 9,000 || || 9,500 || || 10,000 || || 10,000 || || 55,000 - Datan analysointi || Palvelut || || || || || || || || || Välisumma erityistavoite nro 1 || || || || || || || || || || || || || || || || ERITYISTAVOITE nro 2 SST-palvelujen perustaminen ja toiminta || || || || || || || || || || || || || || || || - Tiedotuspalvelut || Palvelut || || || 1,000 || || 1,500 || || 2,000 || || 2,000 || || 2,500 || || 3,000 || || 3,000 || || 15,000 Välisumma erityistavoite nro 2 || || || || || || || || || || || || || || || || KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 5,000 || || 7,000 || || 9,000 || || 11,000 || || 12,000 || || 13,000 || || 13,000 || || 70,000 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – ý Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0,096 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 0,191 || 1,242 Muut hallintomenot || 0,059 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 0,167 || 1,061 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[34] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,155 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 0,358 || 2,303 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – ý Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokonaislukuina (tai enintään yhden desimaalin tarkkuudella) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 01 02 (lähetystöt) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || XX 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[35] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || 1 || XX 01 02 02 (lähetystöjen sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || XX 01 04 yy[36] || - päätoimipaikassa[37] || || || || || || || || - lähetystöissä || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Yksi AD-virkamies, joka hallinnoi komissiolle kuuluvia ohjelman tehtäviä, joita ovat muun muassa kahden komitean sihteeristön tehtävät (myös hyväksyttävien asiakirjojen valmistelu), vuotuisen työohjelman ja budjetin valmistelu, vuotuisen tukimenettelyn hallinnointi ja kansainväliset suhteet. Ulkopuolinen henkilöstö || Yksi sopimussuhteinen toimihenkilö, joka avustaa AD-virkamiestä. 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – ý Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista[38]. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen – ¨ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – ý Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): SST-tukiohjelmassa edellytetään yhteisrahoitusta jäsenvaltioilta myös luontoissuorituksin. Tarkat määrät riippuvat osallistuvista jäsenvaltioista, ja ne määritetään myöhemmin. määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || || Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || || 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – ý Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: – ¨ vaikutukset omiin varoihin – ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrä-rahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[39] vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti ….. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa: Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä. [1] Ks. Euroopan unionin neuvosto, päätöslauselma Euroopan avaruuspolitiikasta, Bryssel, 25. toukokuuta 2007, 10037/07, jolla käynnistetään Euroopan avaruuspolitiikka; neuvoston päätöslauselma ”Euroopan avaruuspolitiikan edistäminen”, 26. syyskuuta 2008 (neuvoston asiakrja 13569/08); neuvoston päätöslauselma ”Avaruuden osuus innovoinnissa ja kilpailukyvyssä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman puitteissa sekä seuraavat vaiheet”, 29. toukokuuta 2009 (10500/09); neuvoston päätöslauselma ”Maailmanlaajuiset haasteet – Euroopan avaruusjärjestelmän hyödyntäminen mahdollisimman tehokkaasti”, 25. marraskuuta 2010 (16864/10); neuvoston päätelmät ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”, 31. toukokuuta 2011; neuvoston päätöslauselma ”Suuntaviivat avaruuden lisäarvosta ja eduista Euroopan kansalaisten turvallisuudelle”, 6. joulukuuta 2011 (18232/11). [2] Euroopan unionin neuvosto, päätöslauselma ”Euroopan avaruuspolitiikan edistäminen”, Bryssel 26. syyskuuta 2008, 13569/08. [3] Euroopan parlamentin mietintö kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa koskevasta komission tiedonannosta (2011/2148(INI)). [4] Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kohti kansalaisia hyödyttävää Euroopan unionin avaruusstrategiaa”, KOM(2011) 152 lopullinen, 4.4.2011. [5] EUVL C , , s. . [6] EUVL C , , s. . [7] KOM(2011) 152, 4.4.2011. [8] CS 13569/08, 29.9.2008. [9] CS 16864/10, 26.11.2010. [10] CS 10901/11, 31.toukokuuta 2011. [11] EUVL C 377, 23.12.2011, s. 1. [12] EUVL L 196, 27.4.2008, s. 1. [13] EUVL L 276, 20.10.2010, s. 1. [14] SEC(2011) 1247 final, 12.10.2011. [15] Neuvoston asiakirja 15715/11, 24.10.2011. [16] EYVL L 200, 25.7.2001, s.5. [17] Neuvoston asiakirja 14698/12, 9.10.2012. [18] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [19] EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13. [20] CS 14698/12, 9.10.2012. [21] KOM(2011) 814 lopullinen, 31.11.2011. Viite päivitetään hyväksymisen jälkeen. [22] KOM(2011) 811 lopullinen, 30.11.2011. Viite päivitetään hyväksymisen jälkeen. [23] KOM(2011) 753 lopullinen, 15.11.2011. Viite päivitetään hyväksymisen jälkeen. [24] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [25] ABM: toimintoperusteinen johtaminen (Activity-Based Management) – ABB: toimintoperusteinen budjetointi (Activity-Based Budgeting). [26] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 49 artiklan 6 kohdan a tai b alakohdassa. [27] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [28] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [29] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [30] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [31] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [32] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [33] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [34] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [35] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt; JED = ”Jeune Expert en Délégation” (nuoremmat asiantuntijat lähetystöissä); vuokrahenkilöstö; kansalliset asiantuntijat. [36] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [37] Etenkin rakennerahastot, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) ja Euroopan kalatalousrahasto. [38] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [39] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.