KOMISSION TIEDONANTO

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologisen pilarin, SESAR-järjestelmän, käyttöönoton hallinto- ja kannustinjärjestelmät

JOHDANTO

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan ilmaliikenteen hallinnan (ATM)[1] tutkimusohjelma (SESAR) on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknologinen pilari. Yhtenäinen eurooppalainen ilmatila on Euroopan komission vuonna 2004 käynnistämä kunnianhimoinen aloite, jonka tavoitteena on uudistaa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinta toimintamallilla, jossa yhdistyvät kaikki eurooppalaisen lentoliikennejärjestelmän osatekijät. ATM-uudistus edistää sekä liikenteen valkoisessa kirjassa[2] että Flightpath 2050 -raportissa[3] kuvattujen ilmailualan tavoitteiden saavuttamista. SESAR-ohjelma edistää yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista, koska siinä kehitetään uuden sukupolven ATM-järjestelmän teknologioita ja menettelyjä. Uudella järjestelmällä pystytään lisäämään tehokkuutta siten, että nykyinen kapasiteetti kolminkertaistuu, samalla kun turvallisuutta parannetaan kymmenkertaisesti, lentoyhtiöiden kustannuksia alennetaan 50 prosentilla ja lentoliikenteen ympäristövaikutuksia vähennetään 10 prosentilla lentoa kohden (yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteet).

SESAR-hankkeen ydin on eurooppalainen ATM-yleissuunnitelma[4], yhteistyöhanke, johon osallistuvat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät. Ensimmäistä kertaa kaikki ilmailualan toimijat osallistuvat ATM-järjestelmän yleiseurooppalaisen nykyaikaistamishankkeen määrittelyyn, kehittämiseen ja käyttöönottoon. Ohjelma on nyt kehittämisvaiheessa, ja sitä hallinnoi SESAR-yhteisyritys, julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyritys[5], johon kuuluu 17 jäsentä ja yli 80 muuta osallistujaa myös unionin ulkopuolisisista maista.

ATM-yleissuunnitelman mukaan SESAR-järjestelmän käyttöönotto vaatii yhteensä yli 30 miljardin euron investoinnit, mutta se tuottaa merkittävää taloudellista arvoa ja parantaa Euroopassa turvallisuutta, palvelun laatua ja ympäristöä. Hyödyt riippuvat kuitenkin äärimmäisen paljon siitä, että sidosryhmät pystyvät etenemään käyttöönotossa oikeaan aikaan ja samassa tahdissa (taulukko 1).

Taulukko 1[6]

SESAR otetaan käyttöön yleissuunnitelman mukaisesti | Vaikutus, jos käyttöönotto viivästyy 10 vuodella | Vaikutus, jos käyttöönotto tapahtuu eriaikaisesti |

Kumulatiivinen vaikutus EU:n BKT:hen | 419 miljardia euroa | –30 % | –28 % |

Uusia työpaikkoja | 328 000 | –58 % | –22 % |

Säästetty CO2 | 50 miljoonaa tonnia | –110 % | –70 % |

Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tekniikoiden ja menettelyjen käyttöönotto on luonnollinen jatke niiden kehittämiselle ja validoinnille SESAR-yhteisyrityksessä. Neuvosto pyysi maaliskuussa 2009 komissiota tekemään ehdotuksia SESAR-järjestelmän käyttöönottovaiheen valmistelua ja siirtymävaihetta varten ja keskittymään hallintotapaan ja asianmukaisiin rahoitusmekanismeihin. Komission yksiköiden alustava arvio SESAR-hankkeen käyttöönoton tavoitteista ja haasteista esitettiin joulukuussa 2010 annetussa työasiakirjassa[7]. Korkean tason työryhmä laati tältä pohjalta yksityiskohtaisemman arvion ja järjesti kuulemismenettelyt. Työryhmän puheenjohtajana toimi komissio, ja siihen kuului Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA), Euroopan lennonvarmistusjärjestön (EUROCONTROL) ja SESAR-yhteisyrityksen korkeimpia virkamiehiä. Heitä avusti ryhmä asiantuntijoita, jotka edustivat laajasti eri sidosryhmiä. Komissio on laatinut seuraavan perustoimintamallin työryhmän ja asiantuntijaryhmän päätelmien[8], muiden kuulemisten ja seminaarien tulosten sekä sidosryhmien oma-aloitteisesti antaman palautteen perusteella:

1. SESAR-järjestelmän käyttöönoton on perustuttava suorituskykyyn.

2. SESARin suorituskykytavoitteet ja ATM-järjestelmän nykyaikaistamisesta odotetut taloudelliset kokonaisedut voidaan saavuttaa vain, jos SESAR otetaan käyttöön oikeaan aikaan ja samanaikaisesti ja koordinoimalla käyttöönottotoiminnat.

3. Komission on

4. luotava käyttöönottoa varten tehokas hallinto, johon liittyy asianmukainen kannustusjärjestelmä, käyttämällä yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevaa kehystä ja olemassa olevia EU:n rahoitusmekanismeja

5. luotava tarkoituksenmukaisilla aloitteilla käyttöönottoprosessiin uskottavuutta, jotta sidosryhmiä voidaan kannustaa varhaisvaiheen investointeihin. Tässä on otettava huomioon myös tiettyjen sidosryhmien, kuten sotilasilmailun, liikelentotoiminnan ja yleisilmailun erityistarpeet.

6. Kyseisellä toimialalla[9], erityisesti SESARin käyttöönottoon investoivilla sidosryhmillä, on oltava keskeinen rooli käyttöönottotoimintojen koordinoinnissa ja synkronoinnissa EU:n poliittisessa valvonnassa.

Tässä tiedonannossa kuvataan komission ehdotuksen päätekijöitä, joiden varaan SESAR-järjestelmän käyttöönoton hallinto- ja kannustusjärjestelmät perustetaan, sekä toimintasuunnitelma niiden toteuttamiseksi vuodesta 2012 eteenpäin.

SESARIN KÄYTTÖÖNOTON VALMISTELU

Perustana yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskeva kehys

Käyttöönoton hallinto- ja kannustusjärjestelmissä on sovellettava yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan kehyksen nykyisiä välineitä, joita ovat:[10]

7. Yhtenäisen ilmatilan komitea[11] ja teollisuudenalan neuvoa-antava elin[12], jotka järjestävät EU:n jäsenvaltioiden ja lentoliikennealan kuulemisia.

8. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmät[13] ja maksujärjestelmät[14], jotka ovat sidosryhmien tärkeimmät keinot investointisuunnitelmien sovittamiseksi ATM-yleissuunnitelmaan.

9. Yhteentoimivuutta koskevat täytäntöönpanosäännöt, joilla varmistetaan, että keskeiset suorituskykyä tehostavat tekijät otetaan käyttöön.

10. Toiminnallisten ilmatilalohkot, joiden pohjalta käyttöönotto synkronoidaan alueittain ja tehdään yhteishankinnat.

11. ATM-yleissuunnitelma on sovittu etenemissuunnitelma, jossa suorituskykytavoitteiden saavuttamiseksi yhdistetään tutkimus ja kehitys (T&K) käyttöönottoskenaarioihin. Lisäksi siihen sisältyvät myös sääntelyn ja standardoinnin etenemissuunnitelmat, ja siinä yksilöidään keskeiset käyttöönottokohteet.

12. Eurocontrol avustaa komissiota sen tehtävässä EU:n sääntelyviranomaisena erityisesti yhtenäistä ilmatilaa käsittelevän osastonsa kautta.

13. Verkon hallinnoija vastaa siitä, että verkon suorituskykytavoitteet saavutetaan. Hallinnoijalla on toimivalta koordinoida verkon suorituskykyyn liittyviä käyttöönottokohteita, samalla kun se varmistaa verkon strategiasuunnitelman ylläpidon.[15]

14. Suorituskyvyn tarkastuselin auttaa komissiota priorisoimaan ja seuraamaan käyttöönottokohteita tarkkailemalla niiden vaikutusta suorituskykyyn ja määrittelemään tulevia suorituskykytavoitteita suunniteltujen teknisten parannusten perusteella.

15. SESAR-yhteisyritys vastaa T&K:n ja käyttöönottoskenaariot yhdistävän ATM-yleissuunnitelman ylläpidosta ja täytäntöönpanosta ja kokoaa yhteen tekniset pätevyydet ja valmiudet, joilla pystytään hallitsemaan suurimittaisia julkista etua koskevia ohjelmia ja varmistamaan sidosryhmien tekemät investoinnit.

16. EASAlla on keskeinen tehtävä sääntöjen laadinnassa sekä turvallisuuden valvonnassa ja edistämisessä. EASA avustaa komissiota sertifiointi- ja yhteentoimivuuskysymyksissä.

17. Kansalliset valvontaviranomaiset vastaavat turvallisuuden valvonnasta ja lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien sertifiointijärjestelmästä. Kansalliset valvontaviranomaiset seuraavat, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat noudattavat lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa annettua asetusta[16] ja siihen liittyviä palvelujen tarjoamista ja yhteentoimivuusasetuksessa[17] säädettyjen suojalausekkeiden soveltamista koskevia yhteisiä vaatimuksia.

18. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevän neuvoa-antavan asiantuntijaryhmän[18] tehtävänä on antaa neuvoja kaikista toimenpiteistä, joilla on merkittäviä sosiaalisia vaikutuksia.

19. Yhteisissä hankkeissa[19] voidaan tehokkaasti perustaa hallintojärjestelmät ja jakaa EU:n rahoitusta.

ATM-yleissuunnitelman ajantasaistaminen

Nykymuodossaan ATM-yleissuunnitelma on olennaisen tärkeä väline ilmaliikenteen hallintaa koskevan tutkimuksen ja kehityksen suuntaamiseksi täysimittaisesti käyttöönottoon. Yleissuunnitelman avulla on yksilöidyillä käyttöönottoskenaarioilla tähdättävä entistä paremmin odotettuihin suorituskykyyn liittyviin hyötyihin ja järjestettävä käyttöönotto johdonmukaisiksi paketeiksi, joissa yksilöidään selkeästi yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden kannalta olennaiset käyttöönottokohteet. Yleissuunnitelmaan on sisällytettävä myös Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) moduulien[20] käsite, jotta varmistetaan SESAR-järjestelmän yhteentoimivuus maailman muilla alueilla toteutettavien ATM:n ykyaikaistamishankkeiden kanssa.

Väliaikaiset ohjausjärjestelyt

Siirtymä kohti uutta hallintotapaa on järjestettävä nyt, jotta voidaan välttää viiveet tai eriaikainen käyttöönotto kriittisessä vaiheessa, joka edeltää käyttöönoton hallinnon perustamista. Komissio on jo perustanut yhtenäisen ilmatilan komitean alaisuuteen väliaikaisen johtoryhmän helpottamaan meneillään olevien käyttöönottotoimintojen synkronointia. Komitea on luvannut muuttaa prosessin SESAR-järjestelmän käyttöönoton siirtymävaiheen ohjausjärjestelyksi, samalla kun järjestelyä käytetään tulevan hallinnon testaukseen.

Teollistamisen helpottaminen

SESAR-järjestelmän käyttöönottoon kuuluu kaksi erillista osavaihetta: teollistaminen ja toteuttaminen. Teollistaminen tapahtuu sen jälkeen, kun SESAR-yhteisyritys on validoinut tekniikat. Teollistamiseen sisältyvät standardointi, sertifiointi ja suurimittainen tuotanto, ja siitä huolehtii valmistusteollisuus (maa- ja lentokonelaitteistojen valmistajat). Toteutukseen kuuluu laitteistojen hankinta, asentaminen ja käyttöönotto ja menettelyjen toteuttaminen, ja siitä huolehtivat ilmatilan käyttäjät, lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ja lentoasemat.

Realistisessa käyttöönottosuunnittelussa on olennaisen tärkeää suunnitella teollistaminen huolellisesti ATM-yleissuunnitelmassa. Teollistaminen riippuu valmistusteollisuuden päätöksistä saattaa markkinoille SESAR-ohjelmassa validoituja teknologioita sekä ATM-tuotteiden elinkaarista. Se edellyttää vuorovaikutusta myös sääntely-[21] ja standardointiorganisaatioiden[22] kanssa. Komissio voi helpottaa sertifiointi- ja standardointiprosessia antamalla jatkuvaa rahoitustukea EU:n standardointielimille ja tekemällä yhteistyötä Amerikan yhdysvaltojen ilmailuhallinnon[23] ja ICAOn[24] kanssa maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi.

SESAR-ohjelma vaikuttaa moniin ilmailun näkökohtiin ilma-aluksista ja lentoasemista menettelyihin ja työmenetelmiin. Turvallisuus on kaikkien näiden näkökohtien yhteinen nimittäjä, joten EASAlla on prosessissa keskeinen tehtävä varmistaa sääntöjen vahvistaminen oikeaan aikaan sekä johdonmukaisuus turvallisuusmääräysten ja SESAR-järjestelmän kehityksen välillä.

Jatkuva tekninen innovaatio

Muuttuviin suorituskykyvaatimuksiin on reagoitava pitkäjännitteisellä teknologiainnovaatiotoiminnalla. Kehitystyö ja käyttöönotto ovat toisiinsa liittyviä prosesseja: ATM:n tutkimus ja kehitys eivät pääty SESAR-yhteisyrityksen toimeksiannon päättymiseen, ja toisaalta SESAR-järjestelmän käyttöönotto kestää monta vuotta. ta tarvitaan varmistamaan kehittyvän käyttöympäristön edellyttämä teknologinen reaktiivisuus.

SESAR-yhteisyrityksestä saatu kokemus osoittaa, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyritys sopii erinomaisesti ATM:n T&K:n hallinnointiin ilman muiden tahojen osallistumista.[25] Komissio katsoo, että julkisen ja yksityisen sektorin yhteisyritys, jossa on EU:n elin osallisena, on hyvin toimiva lähestymistapa, joka on tuottanut toivottuja tuloksia ja jota olisi jatkettava. Koska SESAR-yhteisyrityksen toimeksianto päättyy 31.12.2016, komissio toteuttaa tarvittavat arvioinnit ja kuulemiset, jotta neuvostolle ja Euroopan parlamentille voidaan tehdä asiaa koskeva ehdotus ennen vuotta 2013.

SESAR-JÄRJESTELMÄN KÄYTTÖÖNOTON RAHOITUS

Merkittävä haaste käyttöönottoprosessissa on oikea-aikaisen toteutuksen rahoittaminen. Yli kaksi kolmasosaa SESAR-järjestrelmän toteutuksen edellyttämistä kokonaisinvestoinneista menee siviili- ja sotilasilmatilan käyttäjiltä omien ilma-alustensa varustamiseen (22 miljardia euroa).[26] Loput investoinnit tarvitaan maalaitteistoihin (8 miljardia euroa), ja niistä vastaavat siviili- ja sotilaslennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ja lentoasemien toiminnanharjoittajat.[27] Investoinnit ja hyödyt on kytkettävä voimakkaasti yhteen. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmässä[28] asetetut suoritustavoitteet keskeisillä aloilla, joita ovat kapasiteetti, ympäristö, turvallisuus ja kustannustehokkuus, muodostanevat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille voimakkaan kannustimen investoida uuteen tekniikkaan varhaisvaiheessa. Armeijan ja valtion ilma-aluksilla, yleisilmailulla ja liikelentotoiminnalla ei ehkä ole liiketoiminnallisia syitä ottaa käyttöön SESAR-teknologioita, mutta niiden edellytetään kuitenkin sijoittavan joihinkin SESAR-laitteistoihin. Lisäksi SESARin toteutushankkeet edellyttävät suuren rahoitusriskin ottoa, jonka yksityiset rahoitusmarkkinat joko hinnoittelevat hyvin kalliiksi tai eivät hyväksy sitä lainkaan. Tämän tuloksena toiminnanharjoittajilla on taipumus toimia pikemminkin reaktiivisesti kuin proaktiivisesti (”viimeisenä liikkeelle lähtevän etu”): uuteen lentokonelaitteistoon investoiva lentoyhtiö ei ehkä saa mitään hyötyä, ennen kuin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ovat tehneet vastaavat investoinnit maalaitteistoihin, ja vastaavasti lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalla on varsinainen liiketoiminnallinen syy investoida vasta, kun merkittävä määrä ilma-aluksista on saanut laitteiston.

Optimoitu rahoitustuki toteutustoimintaan saadaan viime kädessä aikaan yhdistämällä koordinoidusti yksityisiä ja julkisia varoja ja käyttämällä kunkin hankkeen luonteeseen mukautettuja välineitä. Jotta voidaan pienentää liiketoiminnan riskejä ja vivuttaa yksityistä rahoitusta, arvioidaan, että SESAR-järjestelmän toteutus vaatii 3 miljardia euroa EU:n varoja ajanjaksolla 2014–2024. EU:n rahoituksella olisi tuettava SESAR-järjestelmän toteutusta helpottamalla sidosryhmien välistä synkronointia ja koordinointia ATM-yleissuunnitelmassa yksilöidyissä olennaisissa käyttöönottokohteissa, myös niissä, joihin osallistuu unionin ulkopuolisia maita, siltä osin kuin se sallitaan asiaankuuluvissa rahoitusvälineissä.

Verkkojen Eurooppa[29] on integroitu investointiväline, jolla investoidaan Euroopan laajuisten verkkojen puitteissa[30] EU:n ensisijaisiin infrastruktuurihankkeisiin liikenteen, energian ja televiestinnän aloilla, myös SESAR-järjestelmän käyttöönottoon. Muita mahdollisia rahoituslähteitä, kuten Euroopan investointipankin lainoja, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan maksuasetusta ja päästökauppajärjestelmää, on myös tutkittava.

KÄYTTÖÖNOTON HALLINTO

Soveltamisala

SESAR-järjestelmän käyttöönoton hallinto- ja kannustusjärjestelmissä on keskityttävä ATM-yleissuunnitelmassa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden kannalta kriittisiksi todettuihin käyttöönottotoimintoihin. Käyttöönoton maantieteellisen ulottuvuuden osalta käsitellään ensisijaisesti käyttöönottoa yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan alueella. Hallintojärjestelmässä olisi kuitenkin määrättävä koordinoinnista, synkronoinnista ja yhteistyöstä myös unionin ulkopuolisten maiden kanssa, ottaen huomioon yleiseurooppalaisen näkökulman.

Hallintotoiminnot

Käyttöönotto-ohjelman ylläpito

Käyttöönoton hallinnon on kehitettävä, hyväksyttävä ja pidettävä ajan tasalla käyttöönotto-ohjelma, joka toimii toteutushankkeiden synkronoinnin, seurannan ja rahoituksen sitovana viitekehyksenä. On huolehdittava siitä, että käyttöönotto-ohjelma noudattelee jatkuvasti ATM-yleissuunnitelmaa ja verkon strategiasuunnitelmaa. Suunnittelu-, suoritus- ja budjetointivaatimukset on sovitettava yhteen ainoaan käyttöönoton hallintoa ohjaavaan työohjelmaan. Siinä keskitytään ATM-yleissuunnitelman olennaisiin käyttöönottokohteisiin, joiden tavoitteena on saavuttaa keskeiset suorituskykytavoitteet, ja yksilöidään asiaankuuluvilta sidosryhmiltä edellytetyt toimet sekä niihin liittyvät riskit ja keinot riskien lieventämiseksi.

Käyttöönotto-ohjelman täytäntöönpano

Tähän toimintoon kuuluvat

- synkronointi, käyttöönottotoimintojen koordinointi ja sidosryhmien investointisuunnitelmien sovittaminen käyttöönotto-ohjelman kanssa siten, että vältetään eturistiriidat ja edistetään tasapuolista kilpailua

- sidosryhmien tukeminen investointisuunnitelmien täytäntöönpanossa tehokkaalla päätöksenteolla, laillisuusvaatimusten täyttämisellä, parhaiden toimintatapojen jakamisella, edistämällä yhteisiä hankintoja, tarjoamalla käyttöön yhteisiä välineitä ja ohjausta, valistamalla, kannustamalla avoimuuteen, korostamalla hyötyjä

- keskeisten suorituskykytavoitteiden saavuttamisen valvonta ja siihen tähtäävät kannustustoimet siten, että sovelletaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan välineitä ja asianmukaisia säädöksiä

- käyttöönottotoimintoihin liittyvien riskien hallinta ja riskejä lievittävien toimien aktivointi.

Seuranta ja raportointi

Käyttöönoton hallinnossa on myös seurattava käyttöönotossa saavutettua edistystä käyttöönotto-ohjelman perusteella ja raportoitava siitä; erityisesti on

- arvioitava, ovatko sidosryhmien omat investointisuunnitelmat käyttöönotto-ohjelman mukaisia;

- löydettävä suunnittelun, budjetoinnin ja suorituksen puutteet ja raportoitava niistä, analysoitava niitä ja määriteltävä täytäntöönpanon yhteydessä toteutettavat korjaavat toimet.

Varainhoito

Lopuksi käyttöönoton hallinnon on varmistettava, että käyttöönotto-ohjelman täytäntöönpanoon tarkoitetut käytettävissä olevat julkiset ja yksityiset rahoitusvarat yhdistetään ja niitä hallinnoidaan asianmukaisella tavalla seuraavasti:

- Varoja vivutetaan ja osoitetaan käyttökohteisiin syrjimättömällä tavalla, jotta voidaan kannustaa oikea-aikaisia investointeja uusien teknologioiden ja menettelyjen toteuttamiseen.

- Sidosryhmiä tuetaan rahoituslaitosten kanssa käytävissä neuvotteluissa.

- Varmistetaan moitteeton ja avoin varainhoito.

Hallintorakenteet

SESAR-järjestelmän käyttöönoton hallinnossa olisi varmistettava EU:n vahva poliittinen valvonta, riittävät yhteydet yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan välineisiin ja elimiin ja niiden osallistuminen sekä varsinkin käyttöönottoon investoivien sidosryhmien keskeinen asema. Tämä voidaan saavuttaa luomalla yksi ainoa rakenne, johon kuuluu kolme toisiinsa liittyvää tasoa: poliittinen taso, hallinnollinen taso ja toteutus. Vastuuvelvolliset yksiköt osallistuvat tähän kolmiportaiseen hallintoon kukin toimivaltansa mukaisesti. Hallinnossa noudatetaan sääntely-/valvontatehtävien ja palvelun tarjoamisen eriyttämisen periaatetta.

Tämä rakenne voitaisiin määritellä yhteisiä hankkeita varten laadituissa ohjeissa[31], joissa nimettäisiin kutakin tasoa varten päätoimijat, tehtävät, vastuusuhteet, osallistuminen hallintotoimintoihin (taulukko 2), toimijoiden väliset vuorovaikutussuhteet ja sitovat järjestelyt kullakin tasolla sekä tarvittavat ulkoiset vuorovaikutuspinnat. Raportointirakenteessa määritellään, kuinka toimivalta ja valvonta toteutetaan kaikilla kolmella tasolla, ja ATM-yleissuunnitelmassa ja verkkostrategiasuunnitelmassa asetetaan toiminnan aikajana. Käyttöönoton hallinnon olisi oltava riittävän joustava ja reagoiva, jotta se selviää kaikenlaisista ennakoimattomista tapahtumista, samalla kun taataan avoimuus ja tasapuolinen kilpailu ja estetään eturistiriidat.

Poliittinen taso

Hallintorakenteen ylimmän tason olisi suojeltava yhteistä etua ja johdonmukaisuutta yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan kehyksen kanssa erityisesti asettamalla ensisijaiset suorituskykytavoitteet ja turvallisuusvaatimukset. Sen olisi varmistettava oikea-aikainen sääntely ja EU:n varojen tehokas hoito. Kun otetaan huomioon komission tehtävät EU:n toimielimenä ja sen vastuu yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteutuksesta ja EU:n varainhoidosta, komissio johtaa tätä tasoa ja saa asiaankuuluvaa tukea

- yhtenäisen ilmatilan komitealta ja teollisuudenalan neuvoa-antavalta elimeltä, erityisesti ilmatilan käyttäjiltä, jotka ovat SESAR-järjestelmän käyttöönoton tärkeimpiä asiakkaita

- suorituskyvyn tarkastuselimeltä

- Eurocontrolilta, erityisesti sen yhtenäistä ilmatilaa käsittelevältä osastolta

- EASAlta

- yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan sosiaalista ulottuvuutta käsittelevältä neuvoa-antavalta asiantuntijaryhmältä

- Euroopan puolustusvirastolta.

Komissio päättää yksin yhteisiin hankkeisiin myönnettävästä EU:n rahoituksesta asiaankuuluvia rahoitusohjelmia koskevien sääntöjen mukaisesti ja solmimalla asianmukaiset sopimussuhteet rahoitustuen edunsaajiin. Tällä tasolla olisi luotava asianmukaiset yhteydet unionin ulkopuolisiin maihin, standardointielimiin ja asiaankuuluviin EU:n ulkopuolisiin sääntelyviranomaisiin.

Hallinnollinen taso

Toimiala vastaa järjestelmän suorituskyvystä ja sen on kannettava pääosa käyttöönottotoimintojen kustannuksista. Tästä syystä toimiala vaatii oikeutetusti johtavaa asemaa SESAR-järjestelmän käyttöönotossa. Vaikuttaa siltä, että asianmukaisin tapa toteuttaa tämä on käyttöönoton hallinnointielin, jossa ovat mukana toimialan yhteistyökumppanien edustajat. Tälle tasolle kuuluvat myös verkon hallinnointielin ja SESAR-yhteisyritys, jotka kumpikin toimivaltansa puitteissa antavat käyttöönoton hallinnointielimelle palautetta käyttöönotto-ohjelman vaikutuksista toimintaan (etu- ja jälkikäteen) ja ohjelmaan sisällytettävien operatiivisten ja teknisten parannusten mahdollisuudesta.

Käyttöönoton hallinnointielin voisi olla asetuksen 550/2004 15a artiklan 3 kohdassa tarkoitettu yhteinen hanke. Se edellyttäisi, että komissio teetättää riippumattoman kustannus-tehokkuusanalyysin ja kuulee asiasta jäsenvaltioita ja asianomaisia sidosryhmiä. Käyttöönoton hallinnointielimen ominaisuudet ja vaatimukset määriteltäisiin yhteisiä hankkeita varten laadituissa ohjeissa, joista säädetään samassa asetuksessa. Erityisesti ohjeissa

- määriteltäisiin menettely toimialakumppanuuden perustamista varten

- määriteltäisiin käyttöönoton hallinnointielimen tehtävät ja niiden hoitamiseen vaadittavat ominaisuudet, mukaan lukien asianmukaiset järjestelmät eturistiriitojen välttämiseksi sekä vuorovaikutus viranomaisten kanssa

- ilmoitettaisiin sidosryhmät, joiden edellytetään osallistuvan kumppanuuteen, jotta voidaan taata sen hallinnollinen ja alueellinen legitiimiys ja varmistaa asianmukainen eriyttäminen sidosryhmien kuulemisen ja sen välillä, että heille annetaan voimakkaampi (hallinto)rooli investoijina ja tavarantoimittajina

- vaadittaisiin osallistujilta sitoumukset, että ne poliittisen tason valvonnassa kehittävät ja/tai pitävät yllä käyttöönotto-ohjelmaa ja panevat sen täytäntöön ottaen tarvittaessa kannettavakseen käyttöönoton riskit

- määriteltäisiin verkon hallinnoijan, SESAR-yhteisyrityksen sekä sotilaallisten toteutushankkeiden koordinoinnista vastaavan elimen tehtävät ja työjärjestelyt niiden kanssa

- määriteltäisiin vuorovaikutuspinnat erityisesti unionin ulkopuolisiin maihin yleiseurooppalaisessa yhteydessä

- edistettäisiin alueellista koordinaatiota toiminnallisten ilmatilalohkojen kautta.

Käyttöönoton hallinnointielin valittaisiin avoimella tarjouspyyntömenettelyllä. Jos toimiala ei onnistu perustamaan kumppanuutta käyttöönoton hallinnoijaa varten, voitaisiin ajatella, että tehtävään nimitetään jokin olemassa oleva yksikkö.

Käyttöönoton hallinnointuielin arvioisi toteutushankkeiden rahoitustarpeet ja hankkisi rahoituksen julkisten ja yksityisten rahoitusvälineiden avulla tarpeen mukaan. Käyttöönoton hallinnointielin tukee poliittista tasoa päätöksenteossa julkisen rahoituksen myöntämiseksi yhteisiin hankkeisiin.

Toteutustaso

Tämä taso muodostuu ensisijaisesti yhteisten hankkeiden päälliköistä. Päälliköiden on toteutettava käyttöönoton hallinnointielimen päätökset, jotta voidaan varmistaa hankkeiden yhdenmukaisuus käyttöönotto-ohjelman kanssa. Koska SESAR-järjestelmän käyttöönottotoiminnat ovat kuitenkin laajempia kuin yhteisiin hankkeisiin sopivat toiminnat, tämä taso pitäisi varata muunlaisille toteutushankkeille, jotka liittyvät

- armeijan hoitamiin SESAR-järjestelmään liittyviin käyttöönottotoimintoihin

- käyttöönottotoimintoihin, jotka eivät liity käyttöönotto-ohjelmassa tarkoitettuihin olennaisiin käyttöönottokohteisiin mutta jotka ovat yhdenmukaisia ATM-yleissuunnitelman kanssa

- yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan alueen ulkopuolisiin käyttöönottotoimintoihin.

Näiden hankkeiden ja käyttöönoton hallinnointielimen välinen suhde olisi määriteltävä tapauskohtaisesti.

Taulukko 2. Osallistuminen hallintotoimintoihin

[pic]Päätelmät

SESAR-järjestelmän käyttöönotto on olennainen vaihe yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa. Vain oikeaan aikaan ja samanaikaisesti toteutettu, koordinoitu käyttöönotto, joka on täysin integroitu yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevaan kehykseen, edistää tehokkaasti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan suorituskykytavoitteiden saavuttamista. Komissio kehittää edelleen yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisvälineitä ja niiden koordinointia helpottaakseen SESAR-järjestelmän käyttöönottoa.

Useita toimia aloitetaan viipymättä, koska arvioidaan, että käyttöönoton hallinnointielimen perustaminen ja kiireellisimpien yhteisten hankkeiden käynnistäminen voi vaatia jopa 36 kuukautta. Komissio varmistaa, että erityisesti kehitys- ja käyttöönottoprosessit ovat johdonmukaisia yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan kehyksen kanssa, samoin kuin sen, että inhimilliset tekijät, sotilasasiat ja turvallisuuskysymykset otetaan asianmukaisesti huomioon. Tarvittaessa komissio harkitsee yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan välineiden, kuten suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja maksujärjestelmän, mukauttamista, jotta käyttöönottotavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin. Lisäksi komissio vahvistaa ja lujittaa yhteistyötä Eurocontrolin kanssa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevassa kehyksessä keskittyen suorituskyvyn tarkastuselimeen ja verkon hallinnoijaan, kun käydään neuvotteluja korkean tason sopimuksen tekemisestä EU:n ja Eurocontrolin välillä.[32]

SESAR-järjestelmän käyttöönoton siirtymävaiheen valmistelemiseksi komissio varmistaa johdonmukaisuuden verkkostrategiasuunnitelman ja (heinäkuuhun 2012 mennessä hyväksyttävän) ajantasaistetun ATM-yleissuunnitelman välillä, sillä ne toimivat käyttöönotto-ohjelman viitekehyksinä. Komissio varmistaa, että teollistamiskysymyksiä käsitellään ATM-yleissuunnitelmassa asianmukaisesti ja että standardointi- ja sertifiointielimiin sekä valmistusteollisuuteen luodaan asianmukaiset yhteydet ja niille annetaan jatkuvasti tukea SESAR-yhteisyrityksen teknisen asiantuntemuksen muodossa. Tässä yhteydessä komissio tukee edelleen ICAOn standardointityötä ja teknistä yhteistyötä USA:n ja Japanin kanssa maailmanlaajuisen yhteentoimivuuden varmistamiseksi.

Komissio toteuttaa myös tarvittavat arvioinnit ja kuulemiset, jotta se voisi ennen vuotta 2013 antaa tulevien rahoitusnäkymien mukaisen ehdotuksen SESAR-yhteisyrityksen toimeksiannon jatkamisesta 31.12.2016 jälkeen. Ehdotuksessa käsiteltäneen myös tulevan ATM-tutkimus- ja -kehitystyön hallintoa ja rahoitusta, ATM-yleissuunnitelman ylläpitoa sekä kehitys- ja käyttöönottohallintojen koordinointia.

Komissio toteuttaa myös yhtenäisen ilmatilan komitean hyväksymät toimet varhaisten käyttöönottotoimintojen ohjausprosessin vakiinnuttamiseksi. Ohjausprosessia voidaan hyödyntää toteutettavien käyttöönoton hallintojärjestelmien testausalustana. Komissio varmistaa ohjausprosessin toiminnan tulevan käyttöönottohallinnon perustamiseen asti (tammikuussa 2012). Siihen sisältyy väliaikaisen käyttöönotto-ohjelman aloittaminen (maaliskuussa 2012).

Yhteisiä hankkeita ja niihin liittyvää ohjeistusta hyödynnetään käyttöönoton hallinnon luomiseksi ja oikea-aikaisen ja synkronoidun käyttöönoton kannustinten kanavoimiseksi. Käyttöönoton hallinto toteutetaan kolmitasoisena, millä varmistetaan EU:n vahva poliittinen valvonta, käyttöönoton toimiva hallinto, jossa toimiala on sitoutunut kumppani, ja kunkin yksittäisen toteutushankkeen tehokas hallinto. Kannustinjärjestelmiin kuuluu myös kohdennettu EU:n rahoitustuki, jota annetaan nykyisten välineiden, erityisesti Verkkojen Eurooppa -välineen kautta Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien suuntaviivojen mukaisesti. Komissio aikoo jäsenvaltioita ja asianomaisia sidosryhmiä kuultuaan laatia ja hyväksyä ennen vuoden 2012 loppua yhteisiä hankkeita varten ohjeita, joissa määritellään hallinnon kolme tasoa ja yhteisiä hankkeita koskevat kelpoisuuskriteerit. Sen jälkeen komissio valmistelee ja käynnistää ohjeiden perusteella sekä SESAR-yhteisyrityksen ja Eurocontrolin avustuksella käyttöönoton hallinnointielintä koskevan ehdotuspyynnön ja nimeää tulevat yhteiset hankkeet.

[1] Ilmaliikenteen hallinta.

[2] KOM(2011) 144, 28.3.2011.

[3] http://ec.europa.eu/research/transport/pdf/flightpath2050_final.pdf

[4] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/european_atm_en.htm

[5] Asetus (EY) 219/2007, EUVL L 64, s. 1, 27.2.2007.

[6] SESAR-yhteisyrityksen tutkimus SESAR-hankkeen makrotaloudellisista vaikutuksista, http://www.sesarju.eu/news-press/documents/assessing-macroeconomic-impact-sesar-874, kesäkuu 2011.

[7] SEC(2010) 1580 lopullinen.

[8] http://ec.europa.eu/transport/air/sesar/deployment_en.htm

[9] Toimialalla tarkoitetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia, ilmatilan käyttäjiä, lentoaseman toiminnanharjoittajia, valmistusteollisuutta ja ammattihenkilökuntaa.

[10] SEC(2010) 1580 lopullinen.

[11] Asetus (EY) 549/2004, 5 artiklan 1 kohta, EUVL L 96, s. 6, 31.3.2004.

[12] Asetus (EY) 549/2004, 6 artikla, EUVL L 96, s. 6, 31.3.2004.

[13] Asetus (EY) 691/2010, EUVL L 201, s. 1, 3.8.2010.

[14] Asetus (EY) 550/2004, EUVL L 96, s. 10, 31.3.2004.

[15] Asetus (EU) 677/2011, Liite IV, EUVL L 185, s. 22, 15.7.2011.

[16] Asetus (EY) 550/2004, EUVL L 96, s. 10, 31.3.2004.

[17] Asetus (EY) 552/2004, EUVL L 96, s. 26, 31.3.2004.

[18] Komission päätös C/2010/9016, 20.12.2010.

[19] Asetus (EY) 550/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) 1070/2009, 15a artikla, EUVL L 300, s. 34, 14.11.2009.

[20] Ilmailujärjestelmän moduulien ajantasaistamista koskeva ICAOn työasiakirja ( Aviation System Block Upgrade ), Global Air Navigation Industry Symposium, http://www2.icao.int/en/GANIS

[21] Kuten EASA ja ICAO.

[22] Kuten EU:n standardointielimet, joita ovat muun muassa Euroopan sähkötekniikan standardointikomitea, Euroopan telealan standardointilaitos, Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestö ja Radio Technical Commission for Aeronautics (amerikkalainen ilmailun radiotekniikan komitea).

[23] EU:n ja USA:n välinen siviili-ilmailun tutkimusta ja kehitystä koskeva yhteistyöpöytäkirja, liite 1, SESAR-NextGen interoperability , allekirjoitettu 3.3.2011.

[24] Euroopan unionin ja Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön välinen yhteistyöpöytäkirja tiiviimpää yhteistyötä koskevasta kehyksestä, EUVL L 232, s. 2, 9.9.2011.

[25] Kertomus SESAR-yhteisyrityksen väliarvioinnista ja yhteisyrityksen edistyksestä eurooppalaisen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman täytäntöönpanossa, KOM(2011) 14 lopullinen, 24.1.2011.

[26] Euroopan ATM-yleissuunnitelma: Yhteensä 22 miljardia euroa, mihin sisältyvät lentoyhtiöt (11,5 miljardia euroa), liikelentotoiminta (3,4 miljardia euroa), yleisilmailu (940 miljoonaa euroa) ja sotilasilmailu (6,4 miljardia euroa).

[27] Euroopan ATM-yleissuunnitelma: Yhteensä 8 miljardia euroa, mihin sisältyvät sotilaslennonvarmistuspalvelujen tarjoajat ja -lentoasemat (570 miljoonaa euroa), siviililennonvarmistuspalvelujen tarjoajat (6,2 miljardia euroa) ja siviililentoasemat (550 miljoonaa euroa).

[28] Asetus (EY) 691/2010, EUVL L 201, s. 1, 3.8.2010.

[29] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä, KOM(2011) 665, 19.10.2011.

[30] Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, KOM(2011) 650, 19.10.2011.

[31] Asetus (EY) 550/2004, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) 1070/2009, 15a artiklan 2 kohta, EUVL L 300, s. 34, 14.11.2009.

[32] Neuvoston neuvotteluvaltuutus 6.10.2011.