Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskevan EU:n toimintasuunnitelman uudelleentarkastelu

Taustaa

Joulukuu 2022 on käänteentekevä hetki maailman luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta. Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen allekirjoittajat kokoontuvat Montrealissa yleissopimuksen osapuolten 15. konferenssiin. Kokouksessa allekirjoittajat pyrkivät hahmottelemaan maailmanlaajuisia toimia luonnon monimuotoisuuden jatkuvan tuhoutumisen pysäyttämiseksi ja sen suunnan kääntämiseksi sekä varmistamaan sitoutumisen näihin toimiin. Luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston uhanalaisten lajien kansainvälistä kauppaa koskevan yleissopimuksen (CITES-sopimus) osapuolet tapaavat kuukautta aikaisemmin Panamassa ja arvioivat uudelleen toimia, joilla on tarkoitus varmistaa, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kansainvälinen kauppa ei vaaranna lajien säilymistä. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunta on keskeinen osa toimia luonnon monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämiseksi. Kuten biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevä hallitustenvälinen tiede- ja politiikkafoorumi (IPBES) on korostanut, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kestävä hyödyntäminen on välttämätöntä, jotta voidaan täyttää nykyisten ja tulevien sukupolvien tarpeet. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kestävä hyödyntäminen voi auttaa ehkäisemään uusien pandemioiden ilmaantumista, tarjota kestävää toimeentuloa paikallisyhteisöille ja alkuperäiskansoille ja edistää luonnon monimuotoisuuden ennallistamista ja säilyttämistä. Laiton tai tehottomasti säännelty luonnonvaraisten lajien kauppa sitä vastoin vaarantaa tämän kestävän käytön. Joulukuussa pidettävässä biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen osapuolten 15. konferenssissa on määrä hyväksyä vuoden 2020 jälkeinen maailmanlaajuinen biodiversiteettikehys. Sen odotetaan sisältävän konkreettisia tavoitteita, joilla varmistetaan, että luonnonvaraisten maalla, makeassa vedessä ja meressä elävien lajien pyynti, hyödyntäminen ja kauppa on laillista ja kestävää. Tämän päivitetyn toimintasuunnitelman tarkoituksena on edistää kyseisen sitoumuksen kattavaa täytäntöönpanoa Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on edelleen vakava ja yleinen ongelma. YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön (UNODC) luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyvästä rikollisuudesta vuonna 2020 julkaiseman raportin ”World Wildlife Crime Report” mukaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa vaikuttaa kaikkiin maailman maihin ja sen kohteena on monenlaisia lajeja ankeriaista muurahaiskäpyihin ja ruusupuuhun. Viranomaisten tekemien laittomasti kaupattujen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien takavarikkojen määrä on pienentynyt maailmanlaajuisesti covid-19-pandemian alkamisen jälkeen. Ei ole kuitenkaan näyttöä siitä, että itse laiton kauppa olisi vähentynyt.

Lajien laiton kauppa lisää maailmanlaajuista luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä. Lajien laiton hyödyntäminen voi heikentää merkittävästi luonnonvaraisia kantoja ja joissakin tapauksissa johtaa niiden sukupuuttoon. Laiton kauppa saattaa vaikuttaa myös lajeihin, jotka eivät ole suoraan sen kohteena, esimerkiksi sivusaaliiden tai elinympäristöjen supistumisen kautta. Avainlajien laiton poistaminen ekosysteemeistä voi myös aiheuttaa ketjureaktioita, sillä se voi vaikuttaa ekosysteemipalveluihin, tuhota tärkeitä hiilinieluja ja häiritä maa- ja vesiympäristön terveyttä ja tasapainoa. Lisäksi laittoman kaupan kohteena olevien vieraslajien vapauttaminen luontoon kohdemaissa voi häiritä paikallisia elinympäristöjä, mikä saattaa vaikuttaa tuhoisasti alkuperäiseen lajistoon kuuluviin lajeihin.

Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomalla kaupalla on myös hyvin tuhoisia sosioekonomisia vaikutuksia. Laajalle levinnyt luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa voi lisätä zoonoosien (ihmisiin tarttuvien eläimistä peräisin olevien tautien) tarttumisriskiä ja aiheuttaa mahdollisesti tuhoisia kansanterveydellisiä seurauksia. Salametsästyksen ja laittoman kaupan aiheuttama ekosysteemien tuhoutuminen vie usein paikallisyhteisöiltä mahdollisuuden laillisiin ja kestäviin tulonlähteisiin. Tällaisia ovat muun muassa luontomatkailu, hallittu metsästysmuistojen metsästys ja luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kestävä kauppa. Hallitusta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupasta voi olla aktiivista hyötyä lajien suojelulle. Se voi luoda paikallisyhteisöille kannustimia suojella heidän ympäristönsä luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja ja tarjota heille riittävän ja kestävän toimeentulon. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on kuitenkin taloudellisesti erittäin kannattavaa. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan houkuttelevuus (joka johtuu rikoksen pieniriskisestä ja suurituottoisesta luonteesta) vaarantaa vakavasti yleisen turvallisuuden. Se heikentää oikeusvaltiota ja legitiimejä instituutioita. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa sekä hyötyy korruptiosta että edistää sitä ja tukee samanaikaisesti muuta rikollista toimintaa. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan, järjestäytyneen rikollisuuden (myös asekaupan) ja terrorismin välisistä yhteyksistä on selkeää näyttöä.

EU:n keskeinen rooli

EU on maailmanlaajuisen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan solmukohta, ja EU:lla on keskeinen rooli laittoman kaupan torjunnassa. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan ilmoitettu arvo EU:ssa oli vuonna 2019 vähintään 4,7 miljoonaa euroa, mutta todennäköisesti kyseisen kaupan arvo on paljon suurempi.

EU on siksi maailmanlaajuisesti hyvin sijoittunut toimimaan edelläkävijänä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumisessa. Luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa koskevien EU:n säädösten ansiosta uhanalaisten lajien suojelussa kestämättömältä hyödyntämiseltä voidaan mennä CITES-sopimusta pidemmälle. Esimerkiksi EU:n nykyisissä metsästysmuistojen metsästystä koskevissa säännöissä laajennetaan lupia koskevia velvoitteita muihinkin lajeihin kuin niihin, jotka sisältyvät CITES-sopimuksen tiukimmin suojeltujen lajien luetteloon, ja lisätään niiden valvontaa.

EU:n pitkän luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa koskevan kokemuksen hyödyntäminen

Uusi toimintasuunnitelma perustuu edelliseen EU:n toimintasuunnitelmaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (2016–2020). Vuoden 2016 toimintasuunnitelman arvioinnissa todettiin, että vuoden 2016 jälkeen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on noussut useiden poliittisten päättäjätahojen, lainvalvontaviranomaisten ja sidosryhmien prioriteetiksi EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. EU ja sen jäsenvaltiot ovat nyt lisänneet valvontatoimia esimerkiksi tehostamalla rajatylittäviä tutkimuksia, joihin Europol, Eurojust ja lainvalvontaviranomaiset osallistuvat aktiivisesti. Tämä on lisännyt takavarikkojen ja syytteeseenpanojen määrää myös Euroopan monialaisen rikosuhkien torjuntafoorumin (EMPACT) toiminnan kautta. Lisäksi Euroopan komissio on lisännyt tukeaan asiaankuuluville kansallisille viranomaisille ja eurooppalaisille valvontaviranomaisten verkostoille ympäristörikosten torjunnassa ja siihen liittyvää yhteistyötä niiden kanssa. Komissio hyväksyi myös ehdotuksen uudeksi EU:n direktiiviksi, jonka tavoitteena on torjua ympäristörikoksia.

EU on myös johtanut toimia luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi monenvälisillä foorumeilla erityisesti CITES-sopimuksen puitteissa. EU on sitoutunut toteuttamaan lisätoimia torjuakseen norsujen salametsästystä ja norsunluun laitonta kauppaa maailmanlaajuisesti. Sitoumuksen toteuttamiseksi EU päivitti sääntöjään lopettaakseen useimmat norsunluun kaupan muodot EU:ssa.

Myös EU:n ja jäsenvaltioiden diplomaattiset verkostot on otettu käyttöön, ja ne osallistuvat aktiivisesti kahdenväliseen ja alueelliseen vuoropuheluun. Lisäksi EU on vuoden 2016 jälkeen rahoittanut merkittävästi luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskevien valmiuksien kehittämistä ja kansainvälisiä toimia, joilla muun muassa i) edistetään paikallisyhteisöjen osallistumista luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan lähtömaissa ja ii) tarjotaan näille paikallisyhteisöille vaihtoehtoisia elinkeinoja ja tulonlähteitä.

Jatkuvia haasteita ja uusia mahdollisuuksia

Toteutetuista toimista huolimatta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa yhdessä ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen kanssa rasittaa edelleen huomattavasti luonnonvaraista kasvistoa ja eläimistöä sekä ihmisten toimeentuloa ja turvallisuutta. Kauppareitit ja kaupankäynnin kohteena olevat lajit ovat muuttuneet ajan mittaan. Lisäksi verkkoalustojen lisääntynyt käyttö luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomassa kaupassa ja siihen liittyvä pieniä paketteja koskevien palvelujen käyttö ovat aiheuttaneet uusia haasteita tämäntyyppisten rikosten havaitsemiselle ja tutkimiselle. Tämä on edellyttänyt uusia ratkaisuja ja lisäresursseja. Vaikka laittomasti kaupattujen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien takavarikot ovat lisääntyneet EU:ssa vuoden 2016 jälkeen, vastaavaa kasvua ei ole tapahtunut syytteeseenpanojen ja tuomioiden määrässä. Erikoistuneen henkilöstön, resurssien ja koulutuksen puute useissa jäsenvaltioissa ja EU:n ulkopuolisissa maissa on yhä merkittävä ongelma. Yhteistyötä voidaan myös parantaa i) EU:n jäsenvaltioiden sisällä, ii) EU:n jäsenvaltioiden kesken, iii) EU:n ja EU:n ulkopuolisten maiden välillä ja iv) sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.

Tulevat toimet

Tarkistetun toimintasuunnitelman tavoitteena on ohjata EU:n toimia luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi vuoteen 2027 saakka. Tarkistettu toimintasuunnitelma perustuu vuoden 2016 toimintasuunnitelmaan, ja sen tavoitteena on vastata kattavasti tämänhetkisiin haasteisiin. Vaikka toimintasuunnitelmassa keskitytään luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomaan kauppaan, siinä otetaan huomioon tarpeelliset yhteydet EU:n luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupasta annettuihin asetuksiin ja muihin asiaan liittyviin toimintapolitiikkoihin.