Nimen rekisteröintihakemuksen julkaiseminen maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdan nojalla

(2021/C 288/05)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla kolmen kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”Vänerlöjrom”

EU-nro: PDO-SE-02412 – 6. maaliskuuta 2018

(X) SAN ( ) SMM

1. Nimi

”Vänerlöjrom”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ruotsi

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

1.7. Tuoreet kalat, nilviäiset ja äyriäiset sekä niistä valmistetut tuotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Vänerlöjrom” eli Vänernin muikunmäti on luonnontuote, jonka valmistuksessa käytetään ainoastaan muikun (Coregonus albula) mätiä ja suolaa (NaCl). Vänerlöjromia myydään tuoreena, jäädytettynä tai sulatettuna. Vänerlöjromin ominaisuudet ovat samat riippumatta siitä, missä muodossa tuote myydään.

Vänerlöjromilla on seuraavat ominaisuudet:

Ulkonäkö: Luonnollinen kiilto, kristallimainen hohde. Mätimunien on erotuttava kokonaisina.

Koostumus: Vänerlöjromin ominaispiirteisiin kuuluvat kokonaiset mätimunat, jotka poksahtavat selvästi, kun niitä puristetaan suulakea vasten.

Koko: Mätimunien koko vaihtelee 0,8 mm:stä 2,0 mm:iin sen mukaan, missä vaiheessa kalastuskautta ja mistä osasta Vänern-järveä muikku on pyydetty.

Väri: Puhdas ja kirkas, vaihtelee kalastuskauden aikana vaaleasta oranssista hieman tummempaan oranssiin (Natural Colour System -värijärjestelmän värisävystä S1060-Y30R värisävyyn 080-Y40R).

Suolapitoisuus: 4,0–4,5 prosenttia (NaCl)

Kosteuspitoisuus: Ei saa olla niin korkea, että mäti putoaisi ylösalaisin käännetystä lusikasta. Kun mäti asetetaan tasaiselle pinnalle, sen on säilytettävä muotonsa.

Maku: Mieto ja puhdas lohen ja umamin maku, tasapainoinen suolaisuus. Maku vahvistuu, kun pienet munat rikkoutuvat suussa.

3.3 Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Muikun ravinto koostuu yksinomaan planktoneista (Bythothrepes cederstroemi, Daphnia (sp), Bosmina (sp), Eurytemora (sp), Heterocope (sp) ja Diaptomus (sp)), joita esiintyy luonnostaan Vänern-järven makeassa vedessä.

Raaka-aineet:

Vänerlöjromin raaka-aineena käytetään Vänern-järvestä pyydetyn muikun (Coregonus albula) mätiä.

Muut aineet: Jodioimaton suola (NaCl)

3.4 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Vänerlöjromia valmistetaan Vänern-järvestä pyydetyn muikun (Coregonus albula) mädistä. Kaikkien tuotantovaiheiden kalastuksesta Vänerlöjromin valmistukseen (johon kuuluvat puristaminen, vispaus, esihuuhtelu, valutus, hienopuhdistus, kuivaus ja suolaus) on tapahduttava 4 kohdassa kuvatulla rajatulla maantieteellisellä alueella.

3.5 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6 Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

Tuotteen merkinnöissä on noudatettava yleisiä merkintäsääntöjä. Lisäksi kaikkien Vänerlöjromin valmistajien on merkittävä tuotteeseen alla oleva tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Vänerlöjromin tuotantoalueeseen kuuluvat Vänern-järvi ja sitä ympäröivät pitäjät:

Väse ja Östra Fågelvik Väsen piirissä;

Ölme ja Varnum Ölmen piirissä;

Visnum ja Visnums Kil Visnumin piirissä;

Karlstadin maaseutu- ja kaupunkipitäjät sekä Hammarö Karlstadin piirissä.

Segerstad, Grums ja Ed Grumsin piirissä;

Millesvik, Eskilsäter, Ölserud, Botilsäter, By, Bro, Södra Ny ja Tveta Näsin piirissä.

(Kaikki edellä mainitut alueet sijaitsevat Värmlandin läänissä.)

Leksberg, Björsäter, Torsö, Hassle, Berga, Lyrestad, Amnehärad ja Mariestadin taajama Vadsbron piirissä;

Källby, Skeby, Husaby ja Sävare Kinnefjärdingin piirissä;

Medelplana, Västerplana, Österplana ja Forshem Kinnen piirissä;

Tådene, Norra Kedum, Örslösa, Söne, Rackeby, Skalunda, Sunnersberg, Gösslunda, Strö, Otterstad ja Lidköpingin taajama Kållandin piirissä;

Flo, Ås, Sal, Västernäs, Tun, Karaby ja Frie Åsen piirissä;

Västra Tunhem, Vassända-Naglum ja Vänersborgin taajama Vänen piirissä;

Bolstad, Grinstad, Gestad ja Frändefors Sundalin piirissä;

Skållerud, Holm ja Järn Nordalin piirissä;

Åmålin maaseutu- ja kaupunkipitäjät Tössö med Tydie ja Danisco Tössbon piirissä.

(Kaikki edellä mainitut alueet sijaitsevat Västra Götanlandin läänissä.)

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Maantieteellisen alueen erityispiirteet

Vänern on Ruotsin suurin ja Euroopan kolmanneksi suurin järvi. Vänern sijaitsee Lounais-Ruotsissa, ja sen pinta-ala on noin 5 650 km2. Järven keskisyvyys on 27 metriä ja enimmäissyvyys 106 metriä. Kokonsa vuoksi Vänerniä voidaan pitää sisämerenä. Vänerniin kuuluu laaja, yli 12 000 saarta käsittävä saaristo. Laajasta saaristosta huolimatta järvi on pääasiassa avovettä.

Vänern-järven keskellä oleva pohjoinen Lurön saaristo ja eteläinen Kållandin saaristo kurottuvat toisiaan kohti ja jakavat järven kahteen suureen altaaseen. Näistä lounaan puoleinen tunnetaan nimellä Dalbosjö ja koillisen puoleinen nimellä Värmlandssjö. Dalbosjö on matalampi, ja siinä on vähemmän vettä kuin Värmlandssjössä. Tämän vuoksi näiden kahden altaan vuotuisissa lämpötiloissa on jonkin verran eroja.

Vänern-järvi syntyi noin 10 000 vuotta sitten. Viimeisen jääkauden jälkeen maa alkoi nousta, jolloin Vänern vähitellen erkaantui vesialueesta, josta sittemmin tuli Itämeri. Nykyisin järven vedenkorkeus on keskimäärin 44,3 metriä merenpinnan yläpuolella. Itämereen liittyvän alkuperänsä vuoksi Vänern-järvessä elää jääkaudelta peräisin olevia äyriäisiä.

Vänernillä on laaja valuma-alue, joka ulottuu Norjaan. Sen suurin sivujoki on Klarjoki, jonka vesistöalue on 11 847,6 km2 ja keskimääräinen virtaama 162,5 m3/s (suurin virtaama on 690 m3/s).

Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on Vänern-järvellä noin 600 mm ja Norjan rajaa pitkin länteen ja luoteeseen suuntautuvalla alueella noin 1 000 mm. Talvella sade tulee pääasiassa lumena. Lumipeite voi olla runsas (60–65 cm) etenkin valuma-alueen luoteisosassa. Lumi pysyy maassa usein huhtikuuhun saakka ja aiheuttaa runsaita kevättulvia monilla Vänern-järveen laskevilla jokialueilla.

Ruotsin puoleinen valuma-alue kattaa noin 10 prosenttia Ruotsin pinta-alasta. Valuma-alue on pääasiassa metsää, mikä tarkoittaa, että järveen kulkeutuu orgaanista ainesta (Vänern-järvessä olevan orgaanisen aineksen kokonaismäärä on noin 5–6 mg/l). Pintaveden lämpötila on joulukuusta helmikuuhun noin -5–0 °C ja toukokuusta syyskuuhun noin 10–16 °C. Kun Vänern-järvi muodostui, Vänernin puolelle jäänyt muikkukanta eriytyi Itämeren-muikusta ja sopeutui Vänern-järven luonnonolosuhteisiin. Sen vuoksi järven muikkukanta eroaa nykyään geneettisesti muista muikuista.

Vänernin muikku on pelaginen kala, joka elää suurissa parvissa. Parvet liikkuvat Dalbosjönin ja Värmlandssjönin välillä muun muassa veden lämpötilan ja vedenalaisten virtausten mukaan. Muikku pysyttelee pääasiassa kylmässä vedessä termokliinin alapuolella.

Vänernin muikku on yleinen laji; sen osuus avovesien biomassasta on noin 30 prosenttia. Muikku saavuttaa sukukypsyyden noin vuoden iässä. Ilmasto vaikuttaa muikun lisääntymissykliin. Runsaiden talviaikaisten sateiden, kevättulvien sekä järveen virtaavan orgaanisen aineksen vuoksi Vänern-järvessä on paljon planktonia, joka on muikun ensisijainen ravinnonlähde.

Ihmisen toimintaan liittyvien tekijöiden kuvaus

Vänerlöjromia valmistetaan Vänern-järvestä pyydetyn muikun (Coregonus albula) mädistä.

Vänerlöjromin ominaisuudet ovat seurausta kutevia naarasmuikkuja pyytävien kalastajien sekä tuotteen valmistajien taidoista ja asiantuntemuksesta.

Vänerlöjromin laatu riippuu viime kädessä siitä, missä vaiheessa kutuaikaa muikku on pyydetty. Vänernin muikut kutevat lokakuusta joulukuuhun. Kutuaikaan vaikuttaa veden lämpötila, mikä tarkoittaa, että muikut kutevat eri aikoina eri osissa Vänern-järveä. Kutuaikana muikku siirtyy alueille, joissa virtaukset ja järvenpohjan topografia nostattavat veden pohjakerrosta kohti pintaa. Kutuaikana muikkuparvet ovat pääsääntöisesti 10–20 metrin syvyydessä. Vaikka kalastajien käytettävissä on erilaisia nykyaikaisia apuvälineitä, kalastajien tietämys siitä, kuinka virtaukset, vedenpohjan topografia, sää ja tuulen suunta vaikuttavat muikkujen käyttäytymiseen, on olennaisen tärkeää, jotta kutevat kalat saadaan pyydettyä siinä vaiheessa kutukautta, kun raaka-aine – mäti – on kaikkein laadukkainta.

Muikun pyynnissä käytetään ainoastaan sellaisia verkkoja, joiden silmäkoko on vähintään 16,5 millimetriä. Kukin kalastaja voi käyttää enintään 1 400 metriä verkkoa kalastustointa kohden. Muikun pyynti on säänneltyä, ja sitä harjoitetaan muikun kutukauden aikana loppusyksystä. Kalastuskauden vahvistaa Ruotsin meri- ja vesiviranomainen (HaV).

Jotta Vänerlöjrom saa luonteenomaiset piirteensä, raaka-aineen laatu on varmistettava tuotteen valmistuksen aikana. Tuote valmistetaan käsin, ja työvaiheet on tehtävä nopeasti. Vänerlöjromin valmistus aloitetaan heti, kun muikkusaalis on purettu. Koska valmistusvaiheet on toteutettava nopeasti mätimunien laadun varmistamiseksi, tuote valmistetaan lähellä järveä (enintään 5 km:n päässä rantaviivasta, kun vedenkorkeus on normaali).

Vänerlöjromin valmistuksessa mäti puristetaan kaloista käsin, minkä jälkeen mäti puhdistetaan verestä, kalvoista ja käyttökelvottomista munista vispaamalla. Kutevassa naaraassa voi olla mätiä 5–10 prosenttia painosta (noin 30 grammaa). Taitavat ja kokeneet valmistajat puristavat mädin ulos kaloista. Valmistuksen aikana raaka-aineen puhtautta ja laatua valvotaan silmämääräisillä tarkistuksilla.

Vispauksen jälkeen mäti huuhdellaan välittömästi puhtaalla kylmällä vedellä 3–5 kertaa. Jäljelle jääneet epäpuhtaudet poistetaan, ja mäti kerätään valutuskankaisiin, jotka nostetaan riippumaan veden valuttamiseksi. Jotta mäti ei menettäisi väriään tai turpoaisi rikkoutumispisteeseen, ensimmäisen huuhtelun ja valuttamisen välisen ajan on oltava mahdollisimman lyhyt (noin 10 minuuttia).

Valutuksen jälkeen mätiä kuivataan kylmävarastossa 3–6 °C:n lämpötilassa noin 48 tunnin ajan. Kuivatus pienentää mädin painoa noin 8–10 prosenttia. Kuivattu mäti suolataan jodioimattomalla suolalla (NaCl).

Lopputuotteen ominaisuuksia arvioidaan kalastuskauden aikana ottamalla näytteitä ja tekemällä sokkotestejä. Arvioinnit suorittavat riippumattomat arvioijat. Ainoastaan laatuvaatimukset täyttävä mäti pakataan ja saatetaan markkinoille nimellä ”Vänerlöjrom”.

Vänerlöjromilla on vahva yhteys paikalliseen yhteisöön. Joka vuosi järjestettävät Vänern-järveen ja mädin pyyntiin liittyvät tapahtumat, kuten Löjrommens dag (muikunmädin päivä), houkuttelevat alueelle runsaasti vierailijoita.

Tuotteen erityisyys

Vänerlöjrom valmistetaan Vänern-järvestä pyydetyn muikun mädistä. Vänern-järven muikku on makean veden kala, joka on eriytynyt geneettisesti Pohjanlahden muikusta 8 000–9 000 vuotta sitten.

Vänerlöjrom on luonnontuote, jossa ei ole muita lisäaineita kuin ruokasuola (NaCl). Tämä piirre erottaa sen suurimmasta osasta muita markkinoilla olevia mätituotteita.

Vänerlöjrom saa erityispiirteensä Vänern-järven vedessä olevista mineraaleista ja ravinteista. Vänern-järven muikun mätimunat ovat hieman Pohjanlahden muikun mätimunia pienempiä. Mäti on myös väriltään vaaleampaa, ja siinä on selkeä oranssin sävy.

Vänerlöjromin suolaisuus on tasapainoinen, minkä ansiosta mädin pehmeä ja pyöreä maku pääsee esiin.

Munien pienen koon vuoksi Vänerlöjromia ei mielletä ”rakeiseksi”. Tämä ominaisuus sekä tuotteen tasapainoinen suolaisuus ja luontaisesti elegantti maku luovat miellyttävän kulinaristisen kokemuksen.

Vänerlöjrom valutetaan (kuivataan) hyvin, eikä se näin ollen ole yhtä vetinen kuin muut vastaavat tuotteet markkinoilla.

Syy-yhteys

Vänern-järven ympäristö on alueena hyvin erityinen. Järvi eriytyi Itämerestä noin 10 000 vuotta sitten. Tämän jälkeen järven ekosysteemi on kehittynyt ilman kosketusta Itämereen, minkä vuoksi Vänern-järven muikkukannat eroavat geneettisesti Itämeren muikusta. Vänern-järvessä elää myös jääkaudelta peräisin oleva eläinplanktonpopulaatio.

Vänern-järven vesi on peräisin useista suurista ja pienistä jokivirroista, jotka kulkevat pääasiassa metsäisten moreenimaastojen sekä humuspitoisten soiden ja järvien läpi. Vänern-järvessä on melko vähän ravinteita, joten järveen virtaavan veden mukana tulevat ravinteet ja runsaat sateet kasvattavat järven planktonpopulaatiota. Planktonit puolestaan toimivat ravintona järven ainutlaatuiselle muikkukannalle, joka tunnetaan nimellä Vänernin muikku.

Vänernin muikunmädin erityisluonteeseen vaikuttavat Vänern-järven vedenlaatu ja yksinomaan makean veden eliöistä koostuva ravinto. Vänernin muikun mätimunat ovat hieman Pohjanlahden muikun mätimunia pienempiä, ja niiden väri on selkeän oranssi.

Vänerlöjromin valmistuksessa käytettävä muikku on pyydettävä oikeassa vaiheessa kutukautta, jotta raaka-aine on laadukasta. Vänern-järven suuren koon vuoksi sää ja tuuli vaikuttavat merkittävällä tavalla järven olosuhteisiin. Syksyllä muikun kutukauden aikana olosuhteet voivat muuttua hyvin vaikeiksi, ja kalastajien on otettava tämä huomioon. Veden lämpötila, virtaukset ja järvenpohjan topografia vaikuttavat Vänernin muikun kutukäyttäytymiseen. Jotta kutevat naaraat saadaan pyydettyä kutuajan oikeassa vaiheessa, kalastajien on tiedettävä, miten muikut käyttäytyvät, ja ennakoitava kokemuksensa perusteella, mihin muikut menevät kutemaan vallitsevissa sääolosuhteissa.

Pyyntiä seuraavien valmistusvaiheiden aikana mädin laatua valvotaan, jotta Vänerlöjromiin saadaan tuotteelle ominaiset erityispiirteet. Vänerlöjrom valmistetaan käsin. Valmistajilla on pitkä kokemus ja käsityötaito, joita tarvitaan korkealaatuisen muikunmädin valmistamiseen, ja he hallitsevat tekniikan, jolla mätimunat puristetaan kalasta.

Vänerlöjromin erityisominaisuudet ovat seurausta maantieteellisen alueen luonnonolosuhteista ja ihmisten kyvystä hyödyntää ja käsitellä näissä luonnonolosuhteissa syntyvää raaka-ainetta.

Eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://www.livsmedelsverket.se/globalassets/produktion-handel-kontroll/livsmedelsinformation-markning-halsopastaenden/skyddade-beteckningar/produktspecifikation-vanerlojrom_2020_05_11-002.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.