FI Euroopan unionin virallinen lehti C 141/22

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Tieto- ja viestintäteknologia tieteen palveluksessa – Tulevan ja nousevan tieto- ja viestintäteknologian tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle”

2010/C 141/05

ALUEIDEN KOMITEA

— kannustaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voidaan ottaa tosiasiallisesti ja täysipainoisesti mukaan eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvien aloitteiden hallinnointiin.

— katsoo, että T&K-vaiheesta varsinaiseen käyttöönottoon ulottuvilla Euroopan laajuisilla hankkeilla voidaan tuottaa merkittäviä sosiaalis-taloudellisia hyötyjä niihin liittyville kaupungeille ja alueille.

— kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia edistämään aktiivisesti alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista T&K-prosessien kaikkiin vaiheisiin sekä tieto- ja viestintäteknologian (information and communication technologies, ICT) innovaatioiden käyttöön julkisella sektorilla erityisesti edistämällä parhaita eurooppalaisia käytänteitä ja antamalla neuvoja ja metodologisia suosituksia.

— korostaa voimakkaasti, että palvelualalla on erityinen merkitys ICT:n hyödyntämisessä, sillä tukku- ja vähittäismyynnin sekä rahoitus- ja yrityspalveluiden kaltaiset alat investoivat kaikkein eniten ICT:hen.

Esittelijä: Liudvikas Žukauskas (LT, PPE), Skuodasin piirikunnanvaltuutettu

Viiteasiakirja

KOM(2009) 108 lopullinen

KOM(2009) 116 lopullinen

KOM(2009) 184 lopullinen

I POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

1. toteaa, että kaikille avointa tietoyhteiskuntaa tukevien tieto- ja viestintäteknologioiden (information and communication technologies, ICT) olisi vastattava kaikkien kansalaisten tarpeisiin, myös niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti. Tähän liittyen AK on johdonmukaisesti kehottanut investoimaan tutkimukseen paikallisella, alueellisella, valtiollisella ja EU:n tasolla kasvun ja uusien yritysten synnyn varmistamiseksi ja katsoo, että hyödyntämällä ICT:tä innovoinnissa voidaan vastata keskeisiin sosiaalis-taloudellisiin haasteisiin.

2. kannustaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta alue- ja paikallisviranomaiset voidaan ottaa tosiasiallisesti ja täysipainoisesti mukaan eurooppalaiseen tutkimusalueeseen liittyvien aloitteiden hallinnointiin. Alueiden merkitys korostuu ICT-tutkimuksen alalla. Ne ovat keskeisiä toimijoita alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita kehitettäessä ja vastaavat usein tutkimuslaitosten hallinnoinnista; niiden alueella on yliopistoja ja tutkimuslaitoksia ja ne tukevat innovatiivisia ympäristöjä. Lisäksi monilla aluehallinnoilla on lainsäädäntävaltaa ja ne hallinnoivat omaa tutkimusbudjettiaan.

3. huomauttaa todenneensa, että tietoyhteiskuntaan osallistumisen edistäminen eli sellaisen osallistavan sekä alueellisesti ja sosiaalisesti tasapuolisen tietoyhteiskunnan edistäminen, jossa tieto- ja viestintäteknologioita käytetään kilpailukyvyn ja julkisten palveluiden parantamiseen, on keskeinen tavoite EU:n uudistetussa Lissabonin strategiassa.

4. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset kuuluvat i2010-strategian tietoyhteiskuntaan osallistumista (e-inclusion) koskevan aloitteen keskeisiin kohderyhmiin ja niillä voi olla erittäin tärkeä rooli sen soveltamisen liikkeelle panevina voimina. Tietoyhteiskuntaan osallistuminen alue- ja paikallistasolla voi parantaa kansalaisten elämänlaatua ja tehostaa suuren yleisön sosiaalis-taloudellista toimintaa ja edistää samalla alueellisia, aiempaa tehokkaampia ja yksilöityjä julkisia palveluita sekä paikallista yritystoimintaa. Näin ollen alue- ja paikallisviranomaisten tulee osallistua kumppaneina siihen, että yhteiskunnan kaikki sukupolvet saadaan mukaan ICT-aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tehdä kansalaisten elämästä helpompaa ja mukavampaa. Alueilla ja kunnilla on useita keinoja varmistaa, että mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti.

Tieto- ja viestintätekniikan tutkimus-, kehitys- ja innovointistrategia Euroopalle: Panokset korkealle KOM(2009) 116 lopullinen

5. suhtautuu myönteisesti siihen, että tässä tiedonannossa tunnustetaan jäsenvaltioiden ja alueiden keskeinen rooli edistettäessä ICT-innovaatioiden käyttäjien ja tuottajien yhteistyötä hallinnon eri tasoilla. Tämän tuloksena pitäisi syntyä yhteisiä kartoituksia julkisen palvelun tarpeista, joihin voidaan vastata ICT:llä. (1) AK on jo ilmaissut näkemyksenään (2), että alue- ja paikallisviranomaisten tulisi osallistua laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallintojen yhteentoimivuuden parantamiseksi ja julkisten palvelujen tuottamisen tehostamiseksi.

6. tukee komission päätelmää siitä, että onnistuminen pyrkimyksissä helpottaa innovaatiomarkkinoiden syntymistä sekä saavuttaa yhteentoimivuus ja yhteisiä standardeja riippuu siitä, saavatko pyrkimykset jatkuvaa tukea jäsenvaltioiden valtakunnallisilta, alueellisilta ja paikallisilta viranomaisilta ja osallistuvatko viranomaiset niihin. Pyrkimyksiä tulisi lisäksi täydentää alue- ja paikallistason toimin. (3)

7. suhtautuu myönteisesti komission tavoitteeseen yksinkertaistaa menettelyjä ja vähentää hallinnollista taakkaa, jotta innovatiivisten yritysten ja erityisesti paikallisten pk-yritysten kiinnostus osallistua paikallisen, kansallisen ja EU-tason toimiin kasvaisi.

8. katsoo, että T&K-vaiheesta varsinaiseen käyttöönottoon ulottuvilla Euroopan laajuisilla hankkeilla voidaan tuottaa merkittäviä sosiaalis-taloudellisia hyötyjä niihin liittyville kaupungeille ja alueille. AK on jo korostanut, että tieto- ja viestintäteknologialla on merkittävä rooli unionin kestävän kehityksen strategian toteuttamisessa.

9. kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan mahdollisuuksia kehittää ICT-palveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla alue- ja paikallisviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, työpaikkojen luomisen, yleisen järjestyksen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden alalla. EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet alue- ja paikallisviranomaisten keskuudessa sekä ICT-kehitykseen julkisten ICT-palveluiden alalla keskittyvien pk-yritysten kanssa voivat olla erinomainen kulmakivi kasvatettaessa alueellista tietoa ja taitoa EU:n laajuisesti.

10. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla voi olla – ja onkin – johtava rooli ICT:n käytössä energiatehokkuuden parantamiseen. Lisäksi niillä on keskeinen asema tunnistettaessa paikallisia ICT-mahdollisuuksia parhaiden teknologisten käytänteiden jakamiseen, hankekumppaneiden löytämiseen ja rahoituksen myöntämiseen.

11. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden hallituksia edistämään aktiivisesti alue- ja paikallisviranomaisten osallistumista T&K-prosessien kaikkiin vaiheisiin sekä ICT-innovaatioiden käyttöön julkisella sektorilla erityisesti edistämällä parhaita eurooppalaisia käytänteitä ja antamalla neuvoja ja metodologisia suosituksia.

12. korostaa voimakkaasti, että palvelualalla on erityinen merkitys ICT:n hyödyntämisessä, sillä tukku- ja vähittäismyynnin sekä rahoitus- ja yrityspalveluiden kaltaiset alat investoivat kaikkein eniten ICT:hen. (4)

13. toteaa, että ICT on kuluneen vuosikymmenen aikana osoittautunut keskeiseksi teknologiaksi, jolla on mahdollisuuksia muuttaa taloudellista ja sosiaalista toimintaa sekä edistää kestävää kasvua ja kilpailukykyistä kehitystä. ICT:tä tukevat politiikat eivät kuitenkaan yksin riitä vahvistamaan taloudellista suorituskykyä eikä niitä voida toteuttaa ilman alue- ja paikallisviranomaisten aktiivista tukea ja osallistumista. (5)

14. korostaa, että työmarkkinaosapuolten, alue- ja paikallisviranomaisten ja hallitusten on tehtävä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että saadaan liikkeelle itseään ruokkiva henkilöstöresurssien kehittämisen, organisaatiomuutoksen, ICT:n ja tuottavuuden kehä ja että ICT:tä kehitetään ja käytetään tehokkaasti. Tieto- ja viestintäteknologian perustaitojen vahvistamiseen, korkeatasoisten ICT-taitojen kehittämiseen, elinikäisen ICT-oppimisen edistämiseen ja ICT:n tehokkaan käytön edellyttämien johtamis- ja verkostoitumistaitojen kehittämiseen tähtäävät politiikat ovat erityisen tärkeitä (6) ja kuuluvat alue- ja paikallisviranomaisten ydinosaamiseen.

15. on täysin samaa mieltä siitä, että tutkijoiden liikkuvuus on tärkein tekijä pyrittäessä tekemään ICT-tutkijan urasta tehokkaampi ja monissa tapauksissa myös houkuttelevampi, ja korostaa, että — yhteiskunnan ja erityisesti nuorten kiinnostusta tutkimusta ja innovointia kohtaan on syytä lisätä. Jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä laatimaan kansalliset opetusohjelmansa siten, että opiskelijat tutustutetaan jo varhaisista vuosista lähtien ICT:n tieteelle ja tutkimukselle tarjoamiin mahdollisuuksiin. Alue- ja paikallisviranomaiset ovat koulutuksen järjestämisestä suoraan vastaava taho, joten niiden tulisi osallistua tiiviisti tähän prosessiin, jolloin yhdistetään paikallinen ammattitaito ja tällä alalla kehitettävät EU:n tukitoimet. Komission tulisi pyrkiä löytämään mahdollisuuksia kehittää asianmukaisia tukimekanismeja.

16. toteaa, että on myös tarpeen houkutella unioniin huippupäteviä tieteenharjoittajia Euroopan ulkopuolelta. Komitea korostaakin sekä Marie Curie -ohjelman kaltaisten EU:n liikkuvuusohjelmien että muutamilla alueilla toteutettujen, takaisin palaaville tieteenharjoittajille suunnattujen tukitoimien merkitystä. (7)

17. viittaa eurooppalaista tutkimusaluetta käsittelevän asiatuntijaryhmän päätelmiin (8), joiden mukaan valtakunnallisilla ja alueellisilla sidosryhmillä on yhä tärkeämpi merkitys sellaisten uusien ja keskeisten eurooppalaisten aloitteiden kehittämisessä kuin ERA-Net, Eurostars, Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT), yhteinen teknologia-aloite ja klusterialoite.

18. ehdottaa, että kaikki toimijat eli EU, jäsenvaltiot ja alueet pyrkivät kaikin mahdollisin tavoin selvittämään, kuinka olemassa olevat politiikat ja yhteistyövälineet voivat täydentää toisiaan, ja että ne kehittävät mekanismeja, joiden avulla voidaan taata, että jo käynnissä olevat koordinointiohjelmat tukevat ICT-tutkimusta täysimääräisesti. (9) Kuten AK on aiemmissa lausunnoissaan (10) jo todennut, se kehottaa erityisesti käyttämään seitsemättä tutkimuksen puiteohjelmaa, rakennerahastoja sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa koordinoidusti, koska se on välttämätöntä, kun ajatellaan EU:n kilpailukykyä sekä koheesio-, tutkimus-, korkeakoulu- ja innovaatiopolitiikkojen yhteisvaikutusta valtakunnallisella ja alueellisella tasolla.

19. haluaa korostaa, että tärkeiden EU-välineiden, kuten tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman, rakennerahastojen sekä kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman, koordinoinnissa ei ole kyse pelkästään poliittisista tarkoitusperistä, vaan haasteena on myös ylläpitää politiikan yhtenäisyyttä. Tarvitaan tehokasta, monitasoista hallintajärjestelmää, kun halutaan taata politiikan yhtenäisyys monitasoisten, lukuisia sidosryhmiä koskevien ohjelmien osalta. (11)

20. korostaa, että alueiden on tärkeää hyödyntää tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman koordinaatiovälineitä optimaalisesti. Se antaisi alueille mahdollisuuden kehittää tutkimus- ja innovaatiojärjestelmiään kohti huippuosaamista ja kilpailukykyisyyttä EU:ssa tai kansainvälisesti. Tähän kuuluu alueellisen kanssakäymisen parantaminen tutkimuslaitosten, yliopistojen, pk-yritysten ja muiden asianomaisten toimijoiden välillä sekä klustereiden, alueellisten teknologiafoorumeiden ja keskittymien luominen. Lisäksi alueellisia toimijoita autetaan luomaan yhteyksiä yhteistoimintaan perustuviin EU:n tutkimus- ja innovaatiohankkeisiin ja toimintaohjelmiin, kuten ERA-Net-verkostoon ja eurooppalaisiin teknologiayhteisöihin (European Technology Platforms, ETP). (12)

21. suhtautuu myönteisesti mahdollisuuteen antaa enemmän tunnustusta paikallisviranomaisten rooleille ICT-tutkimuksen tukemisessa. Alueet ja kunnat voivat helpottaa uusien tuotteiden pääsyä markkinoille ja tukea innovointia ja tutkimusta esikaupallisten hankintojen kautta.

22. korostaa, että alue- ja paikallisviranomaiset voivat edistää myös uusien ICT-pohjaisten ratkaisujen kysyntää ja luoda siten uusia markkinoita eurooppalaiselle tutkimusympäristölle. Lisäksi alueet ja kunnat voivat sopeuttaa T&K-investointinsa tukemaan tiettyjä tuloksekkaita aloja ja yhdistää tällaiset toimet olemassa oleviin ja uusiin paikallisiin teollisuudenaloihin ja klustereihin ja auttaa siten puuttumaan talouden taantumaan sekä siihen, että T&K:hon investoidaan liian vähän.

23. huomauttaa, että toimien koordinointi on yleisesti ottaen puutteellista monilla eri aloilla, kuten koulutuksen, innovoinnin, tutkimuksen, investoinnin ja innovatiivisten ICT-ratkaisujen markkinoinnin yhteydessä. Tässä suhteessa käyttäjälähtöinen innovointi voi olla keskeinen parannusväline, jota alueet ja kunnat käyttävät enenevässä määrin kaikkialla Euroopassa. Se on osoittautunut keskeiseksi T&K-investointien ja uusien innovaatioiden markkinoille pääsyn vauhdittajaksi. Näin ollen komitea toivoisi, että käsitteellä olisi tärkeämpi asema komission tiedonannossa.

24. korostaa, että T&K ja teollisuuden käytänteet on tärkeää nivoa kiinteästi toisiinsa, ja kehottaa siksi jäsenvaltioita ja komissiota edistämään kaikin tavoin tutkimuksen pikaista siirtämistä päivittäisiin käytänteisiin kaupan alalla ja yleisestikin.

Tieto- ja viestintäteknologian kehityksen kärjessä – Tulevan ja nousevan teknologian tutkimusstrategia Euroopalle KOM(2009) 184 lopullinen

25. korostaa, että tutkimus- ja innovaatiopotentiaalin rakentamisprosessi, jonka tarkoituksena on siirtää tieto- ja viestintäteknologian kehityksen rajoja, voi onnistua ainoastaan siinä tapauksessa, että kaupungit ja alueviranomaiset ovat siinä mukana. Fyysisen läheisyytensä ansiosta ne ovat tiedon tuottamisen ja innovoinnin pääasialliset liikkeellepanijat Euroopassa. Yhä useammat EU:n alueista määrittävät tutkimus- ja innovaatiotoiminnan ensisijaiseksi kysymykseksi julkista rahoitusta kohdentaessaan. (13)

26. toteaa, että tarjoamalla tutkimuspolitiikkansa puitteissa suotuisat perusedellytykset suunnittelulle, rakenteille ja lainsäädännölle alueet edistävät oleellisesti lisäarvon luomista tutkimusalalla sekä vireän eurooppalaisen tutkimusalueen syntymistä. (14)

27. huomauttaa, että verkostoituminen ja klusterialoitteet lisääntyvät strategiana edelleen ja myös niiden tukeminen kehittyy. Tavoitteena on luoda globaaliin innovaatioketjuun liitettäviä maailmanluokan ”solmukohtia”, joten alueiden yhteydet ja yhteistyö sekä yhden maan sisällä että rajatylittävästi kasvattavat merkitystään jatkuvasti. (15)

28. kiinnittää huomiota merkittävään rooliin, joka alueilla ja kunnilla on innovatiivisten ympäristöjen kehittäjinä paikallisten innovaatiopolitiikkojen, teknologiakeskusten, yrityshautomoiden, tiedepuistojen ja riskipääomarahastojen avulla. (16)

29. suhtautuu myönteisesti komission ehdottamaan strategiaan määritellä ja käynnistää kaksi tai kolme kunnianhimoista uutta FET-tutkimuksen lippulaivahanketta, jotka toimisivat vetureina mittavammille monitieteisille tutkimusyhteisön panostuksille perustavanlaatuisiin läpimurtoihin ICT:n eturintamassa.

30. tunnustaa, että hyvin jäsennellystä ja hallinnoidusta yhteissuunnittelusta voi tulla mekanismi, joka on FET-tutkimuksen edistämisen kannalta vähintään yhtä tärkeä kuin EU:n puiteohjelma. Jotta tämä mahdollisuus käytettäisiin täysimääräisesti hyväksi, AK toteaa jälleen, että julkista ja yksityistä tutkimusrahoitusta on koordinoitava entistä paremmin. (17)

31. korostaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kaikki mahdollisuudet olemassa olevien rajatylittävien poliittisten välineiden ja yhteistyömekanismien yhteisvaikutusten tiivistämiseksi ja tehostamiseksi ja niiden mukauttamiseksi eurooppalaiseen tutkimusalueeseen. (18)

32. toistaa, että alueellisia ja eurooppalaisia tutkimusohjelmia koordinoivat ERA-Net-verkostot ovat osoittautuneet onnistuneiksi, ja niitä tulisi kehittää edelleen (19). Niiden menestys johtuu monenlaisten, muiden muassa alue- ja paikallishallintojen, sidosryhmien osallistumisesta

33. kehottaa jatkamaan toimia Euroopan teknologiayhteisöjen avoimuuden lisäämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että niihin osallistuu muitakin kuin teollisuus- ja tutkimusyhteisöihin kuuluvia sidosryhmiä, kuten alue- ja paikallisviranomaisia, kansalaisyhteiskunnan organisaatioita ja pk-yrityksiä. (20)

Tieto- ja viestintätekniikka tieteen palveluksessa – KOM(2009) 108 lopullinen

34. katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on eurooppalaisella tutkimusalueella (European Research Area, ERA) ratkaiseva rooli, sillä ne huolehtivat paikallistason edustuksesta, tuovat politiikkansa lähelle kansalaisia ja ovat lähellä niitä käytännön olosuhteita, joissa asianomaiset sidosryhmät toimivat. AK katsoo sen vuoksi, että alueilla tulee olla strateginen rooli aloitteissa, joilla pyritään eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistamiseen ja laajentamiseen, ja etenkin aloitteissa, jotka liittyvät innovatiivisissa puitteissa toimivien vahvojen tutkimuslaitosten luomiseen sekä tutkimusalan yhteistyöhön. (21)

35. toistaa esittämänsä ehdotuksen siitä, että komissio ja jäsenvaltiot tukisivat Euroopan unionin alue- ja paikallisviranomaisten pyrkimyksiä saada, rakentaa ja ottaa käyttöön ajanmukaisia tutkimusinfrastruktuureja, jolloin voitaisiin — varmistaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on vahvempi rooli ESFRI:n (22) (Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin) kehittäessä etenemissuunnitelmaa Euroopan unionin tutkimusinfrastruktuureja varten ja etenkin asetettaessa tärkeysjärjestykseen jo hyväksytyt unionin etua palvelevat 35 keskeistä hanketta — ottaa huomioon alue- ja paikallisviranomaisten merkitys sekä niiden vaikutus eurooppalaisiin tutkimusinfrastruktuureihin — taata alue- ja paikallisviranomaisten tosiasiallinen osallistuminen eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien tehokkaaseen hallinnointiin. (23)

36. korostaa alue- ja paikallisviranomaisten merkitystä yhteisten tutkimusohjelmien edistäjinä, myös silloin kun ohjelmiin osallistuu unionin ulkopuolisia maita, sillä alue- ja paikallisviranomaisilla on muita tahoja tiiviimmät yhteydet tieteellisiin, teknologisiin ja taloudellisiin paikallisolosuhteisiin ja näin ollen ne tuntevat strategisten alojen yhteistyötarpeet. (24)

37. katsoo, että eurooppalaisen etenemissuunnitelman – johon sisältyy tällä hetkellä 35 Euroopan kannalta keskeistä hanketta, joita kehitetään seuraavien 10–20 vuoden aikana (25) – toteuttaminen ja rahoitus on tärkeä merkkipaalu eurooppalaisen tutkimusalueen luomisessa.

38. muistuttaa, että huippuosaamisen tulee olla etusijalla eurooppalaista etenemissuunnitelmaa toteutettaessa, ja on kehottanut uusia jäsenvaltioita osallistumaan tähän aloitteeseen erityisen intensiivisesti. (26)

39. kannattaa eurooppalaista tutkimusaluetta käsittelevän asiatuntijaryhmän (27) suosituksia, joiden mukaan ESFRI:n tulisi kehittää edelleen laajamittaisten yleiseurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien arviointiin käyttämäänsä metodologiaa erityisesti menettelyjen avoimuuden ja asiaan liittyvien sidosryhmien osallistumisen kannalta.

40. toteaa, että alue- ja paikallisviranomaisten on tarpeen osallistua täysimääräisesti ESFRI:n etenemissuunnitelman toteuttamiseen ja tarkistamiseen – erityisesti hankkeiden välttämättömään priorisointiin sekä etenemissuunnitelman ja vastaavien kansallisen tai alueellisen tason toimien koordinointiin sekä fyysisten että virtuaalisten apuvälineiden avulla.

41. korostaa, että on tarpeen tiedottaa mahdollisimman suurelle yleisölle, millaisia mahdollisuuksia ICT tarjoaa tieteelle mm. luomalla ja edistämällä julkisia tietokantoja, jotka sisältävät parhaita ICT:n tiedekäyttöä koskevia käytänteitä, esimerkkejä ja käytettävissä olevia toimivia ratkaisuja. Samalla tulee varmistaa, että olennainen tieto on saatavilla kaikilla EU:n virallisilla kielillä.

Bryssel 3. joulukuuta 2009. Alueiden komitean puheenjohtaja Luc VAN DEN BRANDE

(1) KOM(2009) 116 lopullinen.

(2) CdR 10/2009 fin.

(3) KOM(2009) 116 lopullinen.

(4) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(5) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(6) The Economic Impact of ICT Measurement, Evidence and Implications http://browse.oecdbookshop.org/oecd/pdfs/browseit/9204051E.PDF

(7) CdR 83/2007 fin.

(8) Eurooppalaista tutkimusaluetta käsittelevän asiantuntijaryhmän raportti Opening to the world: International Cooperation in Science and Technology.

(9) CdR 283/2008 fin.

(10) CdR 263/2007 fin.

(11) CdR 263/2007 fin.

(12) CdR 263/2007 fin.

(13) CdR 263/2007 fin.

(14) CdR 83/2007 fin.

(15) OECD Science, Technology and Industry Outlook 2008 – Highlights

(16) CdR 83/2007 fin.

(17) CdR 83/2007 fin.

(18) Eurooppalaista tutkimusaluetta käsittelevän asiantuntijaryhmän raportti ”Tutkimusohjelmien ja -painotusten optimointi”, ks. liite.

(19) CdR 83/2007 fin.

(20) Euroopan komissio, maaliskuu 2007: kolmas Euroopan teknologiayhteisöjä käsittelevä tilannekatsaus (Third status report on ETPs), luku 4.1.

(21) CdR 283/2008 fin.

(22) Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumi (European Strategy Forum on Research Infrastructures), http://cordis.europa.eu/esfri/home.html

(23) CdR 283/2008 fin.

(24) CdR 283/2008 fin.

(25) http://www.riportal.eu

(26) CdR 263/2007 fin, CdR 83/2007 fin.

(27) Eurooppalaista tutkimusaluetta käsittelevän asiantuntijaryhmän raportti Developing World-class Research Infrastructures for the ERA.