KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2009 /* KOM/2010/0595 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 19.11.2010 KOM(2010) 595 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2009 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE Eurooppa-koulujärjestelmä vuonna 2009 JOHDANTO Vuosi 2009 merkitsi Eurooppa-koulujärjestelmän kannalta toisaalta edistystä joillakin aloilla, mutta toisaalta kävi selväksi, että järjestelmään sisältyy edelleen eräitä rakenteellisia ongelmia, jotka on ratkaistava. Uudistusprosessia koskeva virallinen päätös keväällä 2009 oli merkittävä saavutus, ja sen vaikutukset tuntuvat tulevina vuosina. Suuren yleisön mahdollisuudet käydä koulua Eurooppa-koulujen opetussuunnitelman mukaisesti laajenevat, kun paikalliset koulut saivat mahdollisuuden hakea akkreditointia ja akkreditoidut koulut voivat saada EU:lta rahoitusta kyseistä koulua käyvistä EU:n henkilöstön lapsista. Pyrkimyksenä on ollut myös muuttaa järjestelmän hallintotapaa tehokkaammaksi, mikä johti keskus- ja paikallistasolla toteutettuihin uudistuksiin. Niiden seurauksena koulujen itsehallintoa lisättiin voimassa olevien sääntöjen ja varainhoitoa koskevien säännösten puitteissa. Kustannusten jakamisen suhteen tulosten saavuttaminen osoittautui vaikeaksi, ja jo nyt on selviä merkkejä siitä, että tehtävää on vielä, minkä lisäksi on pyrittävä leikkaamaan kustannuksia. Yleisellä taloustilanteella oli ilmeinen vaikutus koulujen rahoitustilanteeseen. Ulkopuolisten organisaatioiden kanssa tehdyistä sopimuksista saadut tulot sekä koulumaksuihin perustuneet tulot supistuivat. EU:n rahoituksen tarve oli huomattava. Järjestelmän taloudellisen tehokkuuden parantaminen on pohdittavana, ja tulosten perusteella jatketaan pyrkimyksiä uudenaikaistaa ja mukauttaa sääntöjä. Komissio jatkaa tämän keskustelun aktiivista ohjaamista ottaen huomioon vuoden 2010 taloudellisen todellisuuden. Vuoden 2008 talousarviossa havaittuja sääntöjenvastaisiin menoihin liittyviä ongelmia tutkitaan edelleen, jotta voidaan taata sääntöjen oikea tulkinta ja täytäntöönpano. On selvää, että jotkin järjestelmään liittyvät ongelmat jatkuivat ja jopa pahenivat vuoden 2009 aikana. Ratkaisematon ongelma on jatkuva puute lähetetyistä opettajista, mikä kuormittaa edelleen kohtuuttomasti EU:n rahoitusosuutta järjestelmään. Oppilaiden ja vanhempien elämänlaatuun vaikutti edelleen se, että tilanahtaudesta kärsivien koulujen kohdalla jäsenvaltiot viivyttelivät riittävän infrastruktuurin järjestämisessä tai jättivät asian kokonaan hoitamatta. Tällä oli huomattavia vaikutuksia myös koulujen sisäänottokäytäntöihin. Suunnitelmien laatiminen tuleviksi vuosiksi on erityisen vaikeaa Brysselissä ja Luxemburgissa, mutta molemmat sijaintimaat ovat antaneet selkeitä sitoumuksia tarjota käyttöön tilapäiset tilat siihen saakka, että pysyvät ratkaisut saadaan käyttöön (suunnitelmien mukaan kouluvuoden 2012 alussa). Uuden lukuvuoden alkaessa vuonna 2009 valmiustaso oli korkea H1N1-viruksen vuoksi. Pääsihteeri, komissio ja koulut laativat toiminta- ja tiedotusstrategiat, jotka osoittautuivat hyödyllisiksi, vaikka epidemian vaikutus jäikin pelättyä vähäisemmäksi. Se osoitti, että järjestelmä oli valmis kohtaamaan tämäntyyppiset terveys- ja viestintähaasteet. TILANNE KOULUISSA Alicante Alicanten koulun oppilasmäärä on säilynyt vakaana, hiukan yli 1 000 oppilaassa. Vuoden aikana toteutettiin joitakin infrastruktuurin parannuksia, sekä koulun sisä- että ulkotiloissa. Bergen Huolimatta käynnissä olevasta italian- ja saksankielisen osaston asteittaisesta lakkauttamisesta koulun oppilasmäärä kasvoi vuonna 2009 lähes neljällä prosentilla. Toimielinten henkilöstön lasten osuus koulun oppilaista on kuitenkin varsin alhainen, noin 17 prosenttia. Koululla on tarkoitus toteuttaa eräitä merkittäviä remontti- ja huoltotöitä. Bryssel Bryssel I-, II- ja III -koulujen ylikuormitus rasitti kouluja edelleen vuonna 2009. Tästä huolimatta lukuvuoden 2009–2010 sisäänottopolitiikalla onnistuttiin saavuttamaan korkea tyytyväisyysaste, kun 90 prosenttia oppilaista pääsi ensisijaisesti valitsemaansa kouluun. Brysselin tilanahtaus on kuitenkin muuttumassa dramaattiseksi, ja tulevia oppilasmääriä koskevien ennusteiden mukaan tilanne on tulevina lukuvuosina kriittinen, joten lisätilat ovat ehdottomasti tarpeen syyskuuksi 2011. Belgian viranomaisten kanssa käydään neuvotteluja lisätiloista, koska pysyvän, neljännen koulun avaaminen Laekeniin on viivästynyt (tällä hetkellä suunnitteilla vuodeksi 2012). Lisäksi johtokunta on esittänyt virallisesti Belgian viranomaisille pyynnön viidennen koulun perustamisesta Brysseliin[1]. Varapuheenjohtaja Kallas lähetti marraskuussa 2009 kirjeen silloiselle pääministerille Van Rompuylle, ja vasta nimitetty pääministeri Leterme vastasi siihen, että Belgian valtion rakennuksista vastaava virasto[2] järjestää käyttöön väliaikaiset lisätilat syyskuuksi 2011, ja tarvittaessa jo syyskuuksi 2010. Seurantaryhmä (jossa ovat edustettuina Belgian viranomaiset, komissio, komission henkilöstökomitean paikallisjaosto, vanhemmat ja koulut) tapaa säännöllisesti keskustellakseen yksityiskohtaisesti Belgian viranomaisten harkitsemista konkreettisista vaihtoehdoista lisätiloiksi. Lisäksi kokousten tarkoituksena on seurata, että Bryssel IV -koulua varten tehtävät remonttityöt sujuvat aikataulun mukaisesti ja viivytyksettä. Bryssel I -koulu on ollut uudistusprosessin etulinjassa ja osallistunut pilottikouluna aktiivisesti uuden vakiomuotoisen koulusuunnitelman laatimiseen sekä kuhunkin kouluun muun muassa sisäisen kuulemisen foorumiksi perustettavan neuvoa-antavan toimikunnan suunnitteluun (ks. jäljempänä 3.1 kohta). Lisäksi sisäinen tarkastaja teki koulussa tarkastuksen johtokunnan hyväksymän työohjelman[3] perusteella (ks. jäljempänä 3.2 kohta). Bryssel II -koulun osalta saatiin useiden vuosien hallinnollisten viivytysten jälkeen myönteisiä uutisia, kun paikallisviranomaiset hyväksyivät bussien paikoitusalueen rakennusluvan. Tällä hetkellä yli 50 bussia pysäköi koulun pihalle kahdesti päivässä. Pysäköintialueen sijoittaminen lasten leikkialueen ulkopuolelle merkitsee huomattavaa parannusta koulun tilanteeseen. Koska hallinnollinen menettely on nyt saatu päätökseen, rakennustöiden on tarkoitus alkaa viipymättä Belgian viranomaisten kanssa määritettävän tiukan aikataulun mukaisesti. Bryssel III -koulussa tehtiin vuoden aikana huoltotöitä, ja syyskuussa 2009 käynnistyneenä lukuvuonna sen oppilasmäärä lisääntyi Brysselin täysistä kouluista eniten, 6,1 prosenttia. Bryssel IV -koulussa (Berkendael) oli edelleen eniten vapaata kapasiteettia, ja sen alakoulussa oli 594 oppilasta, mikä merkitsi 36 prosentin lisäystä. Koulu valmistelee yläkoulun ensimmäisen vuosiluokan käynnistämistä vuonna 2010. Culham Johtokunnan vuonna 2007 tekemän päätöksen mukaisesti Culhamissa jatkettiin prosessia, jossa koulun asema I-tyypin Eurooppa-kouluna lakkautetaan vähitellen vuoteen 2017 mennessä. Päätös johtuu Joint European Torus -yhteisyrityksen siirtymisestä Ranskaan vuonna 2016. Komissio on sitoutunut tukemaan Yhdistyneen kuningaskunnan esittämää ja vanhempien puoltamaa toivetta muuttaa koulu maan kansallisen koulutusjärjestelmän puitteissa toimivaksi academy -tyyppiseksi kouluksi, jossa painotetaan erityisesti Eurooppa-koulujen opetussuunnitelman mukaista opetusta. Culhamin koulu valmistelee toiminnan jatkamista akkreditoituna kouluna läheisessä yhteistyössä Eurooppa-koulujärjestelmän kanssa (ks. 3.3 kohta). Frankfurt Frankfurtin koulu on täynnä, ja tilanne paheni vuonna 2009, kun koulun oppilasmäärä jatkoi kasvuaan. Saksan viranomaiset eivät ole vielä ilmoittaneet, hyväksyvätkö ne koulun rakenteen ehdotetun muutoksen. Karlsruhe Koulun oppilasmäärä pysyi vakaana, mutta toimielinten henkilöstön lasten osuus koulun oppilaista oli edelleen reilusti alle 20 prosenttia. Remonttityöt jatkuvat, ja uusi ruokala oli käytettävissä kouluvuoden alussa. Luxemburg Luxemburg I -koulun ongelmana oli edelleen liian suuri oppilasmäärä. Sen tiloissa toimii tällä hetkellä tilapäisjärjestelyin myös Luxemburg II -koulu. Komissio pitää myönteisenä Luxemburgin viranomaisten marraskuussa 2009 pidetyssä kokouksessa antamaa lupausta, että lisää siirtymäajan tiloja järjestetään käyttöön syyskuuksi 2010. Komissio kuitenkin pahoittelee sitä, että Luxemburg I -koulun (Kirchberg) liiallinen oppilasmäärä tiloihin nähden jatkuu siihen saakka, kunnes Luxemburg II -koulun pysyvät tilat avataan Bertrange Mamerissa vuonna 2012. Vuoden aikana jatkettiin keskusteluja käytännön järjestelyistä, jotka liittyvät Luxemburgin viranomaisten päätökseen järjestää Luxemburg II -koulun oppilaille erityinen koulukuljetus Bertrange Mameriin. Komissio katsoo koulukuljetusten olevan koko kouluyhteisön kannalta tärkeä kysymys ja pitää tätä Luxemburgin viranomaisten hanketta myönteisenä. Mol Molin koulu jatkoi kasvuaan, mutta suuntauksena on EU:n toimielinten henkilöstön lasten osuuden supistuminen. Uusi englanninkielinen osasto kasvoi, kun taas saksankielisen osaston oppilasmäärä oli vähäinen. Kieliosastojen kehitystä seurataan, kuten johtokunta päätti englanninkielistä osastoa perustaessaan[4]. München Münchenin koulussa tehtiin isoja rakennustöitä ja vuoden aikana väliaikaisia tiloja lisättiin (11 luokkahuonetta). Tulevia vuosia varten on ehdottoman tärkeää parantaa infrastruktuuria, erityisesti kun otetaan huomioon havaittu koulun oppilasmäärän tasainen kasvu. Varese Varesen Eurooppa-koulun oppilasmäärä pysyttelee vakaana, mutta se kärsii edelleen asianmukaisten tilojen puutteesta. Varapuheenjohtaja Kallas lähetti asiasta kirjeen pääministeri Berlusconille toukokuussa 2009. Valitettavasti kirjeeseen ei saatu vastausta. Komissio pitää edelleen kiinni siitä, että Italian viranomaisten on ryhdyttävä toimiin. POLIITTISIA KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Järjestelmän uudistaminen Euroopan parlamentin päätöslauselmilla vuosina 2002 ja 2005 käynnistetty uudistusprosessi saatiin päätökseen huhtikuussa 2009 Tukholmassa pidetyssä johtokunnan kokouksessa[5]. Merkittävimpiä saavutuksia on Eurooppa-koulujärjestelmän avaaminen antamalla kansallisille kouluille mahdollisuus akkreditoitua, jolloin ne voivat antaa Eurooppa-koulujen opetussuunnitelman mukaista opetusta ja niissä voidaan mahdollisesti myös suorittaa eurooppalainen ylioppilastutkinto. Eurooppa-koulujen opetussuunnitelmaa noudatetaan Parmassa, Dunshaughlinissa, Heraklionissa, Helsingissä, Strasbourgissa ja Manosquessa[6]. Parhaillaan on käynnissä Bad Vilbelissä sijaitsevaa koulua koskeva akkreditointimenettely. Lisäksi Culhamin Eurooppa-koulu on valmistelemassa siirtymistä toiseen asemaan tarkoituksenaan hakea akkreditointia, mikä tuo Eurooppa-koulujärjestelmälle arvokasta kokemusta asiasta. Myös Alankomaiden viranomaiset ovat tuoneet julki aikomuksensa hakea akkreditointia eräälle Haagissa sijaitsevalle koululle. Akkreditoidut koulut voivat uudistuksen myötä allekirjoittaa sopimuksen saadakseen EU:n talousarviosta rahoitusta suhteessa EU:n henkilöstön kyseistä koulua käyvien lasten määrään[7]. Kustannusten jakamista koskevassa uudistuksen osassa käsiteltiin ongelmaa, joka liittyy jäsenvaltioiden lähettämien opettajien riittämättömään määrään. Nyt sovittiin siitä, että jäsenvaltiot voivat tietyissä rajoitetuissa tapauksissa lähettää opettajiksi muita kuin syntyperäisiä kielenpuhujia vähentääkseen rasitusta, joka aiheutuu kolmen välinekielen opettajia lähettäville jäsenvaltioille. Vuonna 2009 ei saatu vielä täyttä kuvaa vaikutuksista, joita tästä mahdollisuudesta aiheutuu. Vajeen paikkaamiseksi on rekrytoitava paikalta palkattuja opettajia, joiden aiheuttamat kustannukset kuormittavat komissiota edelleen raskaasti. Vuonna 2009 nämä kustannukset olivat 2,1 miljoonaa euroa. Keskus- ja paikallistason hallinto oli toinen uudistuksen kulmakivistä. Paikallistasolla Eurooppa-koulujen hallintoneuvostojen sisäisiä sääntöjä on tarkistettu. Koulujen itsehallinnon lisäämisestä paikallistasolla sovittiin. Tämä toteutetaan niiden rajojen ja velvoitteiden puitteissa, jotka johtokunnan antamat säännökset ja päätökset, kuten varainhoitoasetus, antavat. Uusien puitteiden yhteydessä käytettäviä työvälineitä ovat kutakin koulua koskeva tavoitteet määrittävä etenemissuunnitelma (koulun vuosisuunnitelma) ja resurssit (talousarvioesitys) sekä valvontamekanismit ja raportointivelvollisuudet. Niitä käytetään koulujen sisäisen ja ulkoisen arvioinnin perustana. Etenemissuunnitelma esitetään johtokunnalle, jotta se saa kaikki tarvittavat tiedot talousarvion hyväksymistä varten. Lukuvuosi 2009–2010 oli siirtymäkausi näiden uudistusten täytäntöönpanon kannalta. Lisäksi kouluihin perustetaan sisäisen kuulemisen foorumiksi neuvoa-antava toimikunta. Sen puheenjohtajana toimii rehtori ja siihen kuuluu kouluyhteisön kumppaneita ja sidosryhmiä. Keskustason osalta uudistuksessa on laadittu yksityiskohtainen luettelo päätöksentekoelimistä. Organisatorisia kysymyksiä koskevat päätökset tulivat voimaan 1. syyskuuta 2009. Lisäksi sovittiin siirtymäkaudesta, jotta eräiden voimassa olevien sääntöjen tarkistus voidaan saada päätökseen viimeistään 1. syyskuuta 2010. Sisäiset tarkastukset Johtokunta päätti jo vuonna 2007 aloittaa sisäisen tarkastustoiminnan. Myöhemmin samana vuonna tehtiin palvelutasosopimus Euroopan komission sisäisen tarkastuksen (IAS) kanssa. Alkuvuonna 2008 johtokunta hyväksyi vuosina 2008–2010 toteutettavan strategisen suunnitelman[8]. Ensimmäinen työohjelman mukaisesti toteutettu tarkastus koski henkilöstöhallintoa. Se tehtiin pääsihteerin toimistossa ja kolmessa koulussa, Luxemburg I:ssä, Bryssel I:ssä ja Varesessa. Tarkastuksen kenttätyö tehtiin vuoden 2008 lopussa. Vuoden 2009 aikana keskusteltiin useista raporttien luonnoksista ja niihin saaduista vastauksista. Tarkastuksen lopullisena tuloksena oli kuusi erillistä raporttia. Niistä ensimmäinen, Cross-Cutting Issues in Human Resources Management, esitettiin johtokunnalle joulukuussa 2009[9]. Raportissa esiteltiin havaintoja, joita voidaan soveltaa kaikkiin Eurooppa-kouluihin, sekä ehdotuksia yhteiseksi lähestymistavaksi tuloksena olleiden suositusten täytäntöönpanemiseksi. Seuraava askel on toimintasuunnitelman valmistelu. Muut raportit, Corporate Responsibilities of the Office of the Secretary-General for Human Resources Management in the European Schools, sekä neljä erillistä raporttia, jotka koskivat henkilöstöhallintoa erikseen pääsihteerin toimistossa, Luxemburg I-, Bryssel I- ja Varesen kouluissa, esitettiin johtokunnalle vuonna 2010. Näistä raporteista seuraavat jatkotoimet ovat erittäin tärkeitä Eurooppa-koulujärjestelmän toiminnan kehittämisen kannalta. Niihin sisältyvät suositukset ovat erityyppisiä: osa koskee vakavia ongelmia, osa vain muodollisten menettelyjen puuttumista ja osa on tältä väliltä. Suositukset johtivat toimintasuunnitelmiin, jotka IAS on hyväksynyt ja jotka asianomaisten osapuolten on otettava vakavasti. Joissakin tapauksissa pääsihteerin toimiston on otettava johtovastuu ja annettava kouluille suosituksia ja ohjeistusta. Komissio seuraa tätä asiaa tarkasti. Culham Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset veivät vuoden 2009 aikana eteenpäin prosessia, jonka tarkoituksena on muuttaa Culhamin Eurooppa-koulu maan kansallisen koulujärjestelmän puitteissa toimivaksi academy -tyyppiseksi kouluksi. Viranomaisten on tarkoitus hakea koululle akkreditointia, jotta Culhamissa voidaan jatkaa Eurooppa-koulujen opetussuunnitelman mukaista opetusta ja suorittaa edelleen eurooppalainen ylioppilastutkinto. Ensimmäisenä askeleena kohti academy -tyyppisen koulun luomista Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset allekirjoittivat huhtikuussa 2009 aikomustaan koskevan ilmoituksen. Toisena askeleena annettiin konsultin tehtäväksi laatia toteutettavuustutkimus, jonka piti valmistua ennen kesää 2010. Samanaikaisesti Eurooppa-koulujen johtokunta hyväksyi ns. ensimmäisen esityksen akkreditoidun koulun perustamisesta ( General Interest File ) joulukuussa 2009. Joitain ratkaisemattomia kysymyksiä, jotka liittyvät toimielinten henkilöstön lasten oppilaaksiottamiseen ja opettajien työehtoihin, on vielä selvitettävä, jotta koulutuksen vaatimustenmukaisuutta koskevat asiakirjat ( Conformity File ) voidaan esittää vuonna 2010 seuraavana askeleena kohtia akkreditoitua II-tyypin koulua. Tilanahtaus/infrastruktuuri Useilla Eurooppa-koulujen sijaintipaikkakunnilla oppilaspaikkojen kysyntä on ollut jo useiden vuosien ajan suurempaa kuin tarjonta. Selkeimmät esimerkit tästä ovat Bryssel ja Luxemburg, mutta suuntaus on vastaava myös Frankfurtissa ja Varesessa. Tilanne on huolestuttava, ja komissio kohdistaakin jatkuvaa poliittista painetta kansallisiin viranomaisiin varmistaakseen, että nämä täyttävät toimielinten isäntämaan velvollisuutensa ja varsinkin tarjoavat Eurooppa-koulujen käyttöön asianmukaiset tilat. Tilanahtaudesta kärsivät koulut joutuvat soveltamaan hyvin rajoittavaa sisäänottokäytäntöä, mikä turhauttaa vanhempia ja oppilaita, ja useimmissa tapauksissa estää paikallisten, muiden kuin EU:n toimielinten henkilöstön lasten pääsyn kouluun. Suuren koulun perustaminen on kieltämättä kallis investointi. Esimerkiksi neljännen koulun remontointi Laekeniin Belgiaan merkitsee noin 60 miljoonan euron menoja Belgian valtion talousarviosta. Samalla tavoin hanke toisen Eurooppa-koulun rakentamiseksi Luxemburgiin vaatii mittavat, yli 230 miljoonan euron rakennustyöt. Tämä rahoitusvelvoite on kuitenkin nähtävä selkeästi suhteessa taloudellisiin etuihin, joita kyseisille maille koituu EU:n toimielimien sijainnista niiden alueella. Velvoitteet on määritelty myös sijaintimaiden kanssa tehdyissä sopimuksissa, ja komission on jatkettava paineen kohdistamista kaikkein korkeimmalle tasolle, jotta kouluille, joiden päätarkoitus on tarjota henkilöstön lapsille opetusta näiden äidinkielellä, saataisiin riittävä infrastruktuuri. Oikeustapaukset Vireillä on kolme oikeustapausta, joissa komissio on suoraan osallisena: kaksi koskee Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja yksi Belgiaa. Ensimmäinen liittyy lähetettyjen opettajien kansallisiin työehtoihin, ja sillä on vaikutuksia korvaukseen, joka maksetaan EU:n osuudesta Eurooppa-koulujen talousarvioon. Toinen tapaus liittyy Yhdistyneestä kuningaskunnasta (euroalueen ulkopuolinen maa) lähetettyihin opettajiin, joiden palkka muodostuu kansallisesta tulosta (muunnettuna euroiksi) ja EU:n osuudesta. Näiden opettajien henkilöstösääntöjä muutettiin heinäkuussa 2008 ottamaan huomioon tapaukset, joissa valuutan arvo alenee jyrkästi suhteessa euroon. Oikeustapaus liittyy tämän päätöksen mahdolliseen takautuvaan vaikutukseen ja siihen, ovatko lähetettyjen opettajien henkilöstösäännöt yleisesti ottaen Lissabonin sopimuksen vastaiset, kun kyse on työntekijöiden yhtäläisestä kohtelusta ja vapaasta liikkuvuudesta samoin edellytyksin. Kolmas tapaus koskee pitkäaikaista erimielisyyttä jäsenvaltion välineistöä varten myöntämästä rahoituksesta sen tarjotessa tilat uutta koulua varten. Kaikkien näiden oikeustapausten käsittelyn odotetaan jatkuvan vuonna 2010. Lisäksi Belgiassa on vireillä paikalta palkatun opettajan kansallisessa tuomioistuimessa vireille panema oikeustapaus, joka koskee lomakorvauksen maksamista ennen vuotta 2004. Tässä tapauksessa odotetaan, että vuoden 2010 aikana annetaan tuomio tämän maksun takautuvuuden periaatteesta ennen vuotta 2004. Maksu sinänsä on jo tuomittu perustelluksi. Takautuvan vaikutuksen laajuutta koskevalla tuomiolla on vaikutuksia talousarvioon, varsinkin, kun 26 muuta paikalta palkattua opettajaa on esittänyt saman vaateen. TALOUSARVION KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Talousarvion toteutusta vuonna 2009 koskevat luvut - Vuonna 2009 oppilaiden kokonaismäärä kasvoi vuodesta 2008 yhteensä 3,15 prosenttia, 21 649:sta 22 331:een. Talousarvion toteutusta kuvaavista luvuista käy ilmi jäsenvaltioiden vastuulla olevan osuuden, yksityisten elinten kanssa tehdyistä sopimuksista aiheutuvien tulojen osuuden (nk. II-kategorian oppilaat) sekä koulumaksuista kertyvien tulojen (III-kategoria) samoin kuin muiden lähteiden osuuden (pääasiassa pankkikorot) pieneneminen. Tämän seurauksena EU:n rahoituksen osuus on kasvanut. Talousarvion rahoitusosuudet (otteet asiakirjoista 2009-D-62-fr-1 ja 2010-D-62-fr-1) | 2009 | 2008 | Komissio | 150,5 | 4,3 | 154,8 | 151,9 | 144,1 | 138,9 | Euroopan patenttivirasto | 17,7 | 0,0 | 17,7 | 17,4 | 16,0 | 15,4 | Kategoria II -maksut | 15,8 | -0,2 | 15,5 | 14,3 | 15,7 | 14,7 | Kategoria III -maksut | 19,7 | -1,0 | 18,7 | 18,7 | 19,6 | 21,0 | Muut | 2,3 | 0,0 | 2,3 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | Ylijäämä + varaus | 0,0 | 2,7 | 2,7 | 2,9 | 5,9 | 7,7 | YHTEENSÄ | 263,6 | 3,6 | 267,2 | 261,3 | 258,0 | 254,0 | Tärkeimmät tapahtumat Johtokunta on hyväksynyt vuodelle kaksi lisätalousarviota, lähinnä tulojen supistumisen, mutta myös menojen kasvun vuoksi. Vuoden 2009 alkuperäiseen talousarvioon verrattuna EU:n rahoitusosuus kasvoi 150,5 miljoonasta eurosta 154,8 miljoonaan euroon. Vuoden 2009 talousarvioon siirrettiin ylijäämä vuodelta 2008 (2,9 miljoonaa euroa), ja se on käytetty johtokunnan hyväksymissä lisätalousarvioissa kattamaan osa määrärahojen lisätarpeesta. Opettajien ja lähetetyn henkilöstön palkkojen mukautukset liittyvät toimielinten henkilöstön palkankorotuksiin, ja neuvoston joulukuussa 2009 tekemä päätös vaikuttaa niihin näin ollen suoraan. Tämän seurauksena johtokunta käynnisti oman menettelynsä (1,85 prosentin mukautuksen pohjalta), joka saatiin päätökseen tammikuussa 2010. Sitoumus, joka vastaa 3,1 miljoonan euron määrää, on siirretty, ja maksut on suoritettu vuonna 2010. Lähetetyn henkilöstön puute on sekä talousarvioon liittyvä että pedagoginen ongelma. Luvuista käy ilmi, että muun kuin lähetetyn henkilöstön kustannukset olivat 2,1 miljoonaa euroa vuonna 2009. Niitä vastaavat toimet on täytettävä paikalta palkatulla henkilöstöllä, jonka palkka katetaan koulun omasta talousarviosta ja sen myötä suureksi osaksi EU:n talousarviosta. On ongelmallista, etteivät jäsenvaltiot täytä velvoitteitaan, ja tämä on johtamassa kasvaviin rakenteellisiin ongelmiin. Komissio ei voinut johtokunnan kokouksessa huhtikuussa 2010 myöntää vastuuvapautta vuoden 2008 talousarvion toteutuksesta, kun havaittiin, ettei viidessä koulussa ollut noudatettu eräitä ilman kieliosastoa olevien oppilaiden äidinkielentunteja koskevia sääntöjä. Tätä sääntöjen noudattamatta jättämistä tutkitaan parhaillaan, ja komissiolla on vahvat syyt epäillä, että sama käytäntö on jatkunut myös vuonna 2009. Jos näin todella havaitaan olevan, kyseisten koulujen on toteutettava korjaavia toimia. PEDAGOGISIA KEHITYSSUUNTIA JA HAASTEITA Eurooppalaisen ylioppilastutkinnon uudistus Ylioppilastutkintoa käsitellyt työryhmä, jonka työ liittyy Eurooppa-koulujärjestelmän avaamiseen akkreditoiduille kouluille, on esittänyt joitakin ehdotuksia kokeen järjestelyjen yksinkertaistamiseksi, kustannusten leikkaamiseksi ja kokeen sisällön tarkistamiseksi, ilman että vaarannetaan tutkinnon laatu ja pitäen mielessä yliopistojen ja muiden korkeakoulutason oppilaitosten nykyiset vaatimukset. Johtokunta hyväksyi joitakin ehdotuksista joulukuussa 2009, ja ne toteutetaan jo vuoden 2010 kokeissa: koekysymysten esittely tutkintolautakunnan puheenjohtajalle lopetetaan, jokaisella koululla on vastuu tutkintokeskuksena toimimisesta ja kokelaille, joilla on erityistarpeita, tarjotaan erityisjärjestelyjä. Työryhmä jatkaa työtään arvostelujärjestelmän parissa (sisäinen/ulkoinen, merkintöjen tyypit, kirjallisten/suullisten testien lukumäärä, arvioitavat taidot jne.), jotta koko ylioppilastutkintouudistus voidaan panna täytäntöön vuoden 2013 kokeissa. Erityisopetusta saavat oppilaat Eurooppa-kouluissa jatkettiin pyrkimyksiä integroida erityisopetusta saavat oppilaat kouluihin, tarvittaessa mukautetun opinto-ohjelman ja tarkoituksenmukaisten henkilöstöresurssien avulla. Johtokunnalle esitettiin huhtikuussa 2009 Eurooppa-koulujen erityisopetuspolitiikkaa ja -käytäntöjä arvioiva raportti, joka oli tulosta Euroopan parlamentin rahoittamasta selvityksestä. Johtokunta pyysi erityisopetuksen työryhmää analysoimaan, miten ehdotetut uudistukset voitaisiin panna täytäntöön. Sen johdosta on nyt mukautettu yläkoulun/lukion erityisopetusmenettelyjä sekä erityisjärjestelyjä, joita voidaan tarjota erityisopetusta saaville oppilaille 6. ja 7. luokalla sekä eurooppalaisen ylioppilastutkinnon kokeiden aikaan. Lukuvuonna 2008–2009 erityisopetuksen piirissä oli 457 oppilasta, mikä merkitsi 10,1 prosentin kasvua edellisestä vuodesta. Komissio on edelleen antanut käyttöön tarvittavat varat tekemällä määrärahasiirtoja, joilla määrärahat voidaan mukauttaa vuoden aikana ilmeneviin todellisiin kustannuksiin. Erityisopetukseen käytetyt määrärahat lisääntyivät 3 426 685 eurosta vuonna 2008 yhteensä 4 441 142 euroon vuonna 2009. Tämä jatkuva kasvu on kuitenkin aiheuttanut huolta ja edellyttää erityisopetuskriteerien perusteellista arviointia, jotta resurssit voidaan kohdentaa parhaalla mahdollisella tavalla. TULEVAT HAASTEET Eurooppa-koulujen talousarviotarpeiden kehitys yhdessä nykyisen taloudellisen tilanteen kanssa on johtanut siihen, että komissio on pyytänyt Eurooppa-koulujärjestelmän eräiden kulujen tarkistamista. On tarpeen ryhtyä soveltamaan kustannustehokkaampaa lähestymistapaa ja jakamaan rahoitusrasitusta oikeudenmukaisemmin. Tulevaisuudessa talousarviosuunnittelu on pidettävä hallinnassa, ja komissio määräsikin vuoden 2011 talousarvion hyväksymisen edellytykseksi sen, että menoihin tehdään tietty määrä tarkistuksia. Infrastruktuuritilanne on tulevina vuosina useilla koulujen sijaintipaikkakunnilla hyvin huolestuttava. Yli 60 prosenttia Eurooppa-koulujen oppilaista käy Brysselin ja Luxemburgin kouluja, ja kummassakin kaupungissa kärsitään tulevina vuosina tilaongelmista, kunnes vastuussa olevat isäntämaat tarjoavat vuonna 2012 käyttöön pysyvät ratkaisut. Molemmissa on ehdotettu tilapäisratkaisuksi parakkeja. Vaikka ne tarjoavatkin ratkaisun luokkatilojen välittömään puutteeseen, seurauksena on muita ongelmia, kun olemassa olevien koulujen tiloihin otetaan jatkuvasti lisää oppilaita: tilanne pihoilla, ruokaloissa, voimistelusaleissa ja koulubussikuljetuksissa ym. muuttuu hyvin hankalaksi. Useiden koulujen on jo ollut pakko vuokrata tiloja ulkopuolelta, jotta ne voivat järjestää kaikki pakolliset opetussuunnitelmaan kuuluvat oppitunnit. [1] Euroopan komissio on antanut suostumuksensa, edellyttäen, että talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen (EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1) 47 kohdassa esitetty budjettivallan käyttäjille tiedottamisen menettely saadaan päätökseen. [2] Régie de Bâtiments, Belgian valtion virasto, joka vastaa liittovaltion rakennuksista ja niiden ylläpidosta. [3] Asiakirja 2511-D-2007-fr-2, johtokunnan päätös 22.–23. tammikuuta 2008. [4] Viite: 2007-D-129-fr-4, päätös 23.–24. tammikuuta 2008. [5] Viite: 2009-D-353-en-4. [6] Syyskuussa 2009 Manosquen kansainvälisessä koulussa avattiin yläkoulun 1.–4. luokat käsittävä eurooppalainen osasto. Eurooppa-koulujen tarkastajat suorittivat koulussa helmikuussa 2010 tarkastuksen, jonka tulokset esitetään johtokunnalle joulukuussa 2010. Jos tulos on myönteinen, akkreditointisopimus voidaan sen jälkeen allekirjoittaa virallisesti. [7] Rahoitusosuuksien laskeminen alakoulun ja yläkoulun/lukion oppilaiden osalta perustuu tasapainoiseen sekoitukseen, joka muodostuu toisaalta Eurooppa-koulujärjestelmän keskimääräisistä oppilaskustannuksista ja toisaalta kansallisen järjestelmän keskimääräisistä oppilaskustannuksista johtokunnalle tammikuussa 2009 esitetyssä asiakirjassa 2009-D-681-en-1 kuvatulla tavalla. [8] Asiakirja 2511-D-2007-en-2. [9] Asiakirja 2009-D-2110-en-2.