EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanoon liittyvät erityishankkeet, joiden tarkoituksena on edistää EU:n kilpailusääntöjen, myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 101 ja 102 artiklan, sekä valtiontukisääntöjen täytäntöönpanoon liittyvää jäsenvaltioiden tuomareiden välistä yhteistyötä ja heidän koulutustaan. Pyrkimyksenä on edistää EU:n kilpailupolitiikan ja yhteisön yhteistyötoimien kehittämistä ja täytäntöönpanoa kilpailun alalla yhteisön kilpailupolitiikan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi.

Yhteisön edun mukaiset yksittäiset valtioidenväliset hankkeet, joita jäsenvaltion viranomainen tai muu elin, kansainvälinen järjestö tai valtiosta riippumaton järjestö on vuotuiseen työohjelmaan kirjattujen ehtojen mukaisesti esittänyt. Tällaisten hankkeiden yhteisrahoituksen enimmäisosuus on 80 prosenttia kokonaiskustannuksista, ja ne muodostavat ohjelman ytimen.

Ohjelman erityiset tavoitteet on lueteltu 3 artiklassa. Niillä pyritään edistämään yksityisoikeudellista yhteistyötä, jonka tavoitteena on:

JCIV-ohjelma on alusta pitäen kytkeytynyt läheisesti siviilioikeuden alan politiikan keskeiseen kehittymiseen ja oikeusvälineisiin, ja sitä on säännöllisesti pyritty yhdenmukaistamaan alan politiikassa ja lainsäädännössä tapahtuneisiin muutoksiin asettamalla ehdotuspyynnöissä painopisteitä.

2.1.3Ohjelman merkityksellisyys kohderyhmien tarpeiden kannalta

Avustuksensaajat katsoivat yleisesti, että ehdotuspyynnöissä ja valituissa toimissa oli otettu huomioon kohderyhmien tarpeet ja reagoitu niihin. Eroja esiintyi tosin siinä, kuinka riittävästi tarpeet oli otettu huomioon, sillä osa oli tehnyt yksityiskohtaisia tarvearviointeja ja osa oli joustanut tästä. Useimmat tätä arviointikertomusta varten kuullut avustuksensaajat kertoivat tehneensä tarvearviointeja hankkeidensa suunnittelun ja kehittämisen tueksi. Hankeasiakirjojen analysointi osoitti kuitenkin, että huomattava määrä avustuksen hakijoista joko ei suunnitellut hankkeitaan tarvearvioinnin pohjalta tai ei dokumentoinut tarvearviointiaan riittävän hyvin hakulomakkeessa. Vaikka komissio ei erikseen edellyttänyt tarvearvioinnin tekemistä ja osoittamista, avustuksen hakijat olisivat sen avulla voineet tuoda hankkeensa merkityksellisyyden paljon selkeämmin esille, kohentaa selvitystensä laatua ja asettaa peruslähtökohdan hankkeen onnistumisen myöhemmälle arvioimiselle. Vaikka tarvearviointiin perustumattomat hankkeet voivatkin olla kohderyhmien tarpeiden kannalta merkityksellisiä, tarvearvioinnin avulla hakijat olisivat voineet todennäköisemmin valita sopivimmat menetelmät tai keinot kohderyhmien tukemiseksi.

Avustuksensaajat kertoivat pystyneenä JCIV-ohjelman käsitekehyksen avulla kehittämään hankkeitaan suunnitelmien mukaisesti. Verkkokyselyn 61 vastaajasta 59 ilmoitti pystyneensä tavoittamaan kohderyhmät. Lisäksi 86,8 prosenttia verkkokyselyyn vastanneista (53) kertoi myös saaneensa kohderyhmältään tai -ryhmiltään palautetta, jonka mukaan toteutettu hanke tai toteutetut toimet olivat olleet merkityksellisiä ryhmille ajankohtaisten ongelmien tai asioiden kannalta. Seurantahaastatteluissa valtaosa sidosryhmien edustajista totesi, että hankkeisiin oli suhtauduttu yleisesti myönteisesti, vaikkeivät muistaneetkaan kohderyhmiltä saamaansa yksityiskohtaista palautetta.

Yleispäätelmä, jonka mukaan JCIV-ohjelma ja sen painopisteet olivat olleet merkityksellisiä avustuksensaajien kannalta, vahvistui sidosryhmähaastatteluissa. Kaikkiaan 15 haastatellusta kymmenen katsoi, että ohjelman käsitekehyksen (eli sen tavoitteiden ja asetettujen painopisteiden) avulla hankkeita oli ollut mahdollista kehittää alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti.

2.2JOHDONMUKAISUUS JA TÄYDENTÄVYYS

Johdonmukaisuus liittyy siihen, missä määrin ohjelman toimintalogiikka on sisäisesti linjassa tavoitteiden, panosten, toimien ja odotettujen tulosten osalta ja missä määrin tukitoiminta on linjassa samanlaisiin tavoitteisiin pyrkivän muun tukitoiminnan kanssa. Täydentävyys liittyy siihen, missä määrin esiintyy samansuuntaisia aineksia tai päällekkäisyyttä muiden politiikkojen ja tukitoimien kanssa. Johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen voidaan päästä luomalla yhteisvaikutuksia eli yhteisiä päämääriä vahvistavaa yhtenäistä toimintaa, yhteistyötä tai vuorovaikutusta toimijoiden ja sidosryhmien välillä. Eri ohjelmien välillä voi kuitenkin olla päällekkäisyyttä. Johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä on tarkasteltu sen mukaan, oliko ohjelma EU:n muihin ohjelmiin nähden optimoitu ja millä tavoin toteutettujen toimien tulokset täydensivät kansallisia poliittisia aloitteita ja ohjelmia sekä muita eurooppalaisia tai kansainvälisiä aloitteita ja ohjelmia. Ohjelmalla voi olla useita ulottuvuuksia, jotka liittyvät sen i) tavoitteisiin ja aihepiireihin, ii) ehdotuspyynnöissä asetettuihin painopisteisiin ja iii) rahoitettuihin toimiin.

Perustamispäätöksen 12 artiklassa säädetään JCIV-ohjelman täydentävyydestä EU:n muiden rahoitusohjelmien kanssa, joita ovat rikosoikeutta koskeva erityisohjelma (JPEN), joka kuuluu perusoikeuksien ja oikeusasioiden yleisohjelmaan; turvallisuutta ja vapauksien suojelua koskeva yleisohjelma, joka koostuu kahdesta rahoitusohjelmasta eli rikosten ennalta ehkäisyä ja torjuntaa koskevasta erityisohjelmasta (ISEC) ja terrorismin ja muiden turvallisuuteen liittyvien riskien ennalta ehkäisyä, torjuntavalmiutta ja niiden seurausten hallintaa koskevasta erityisohjelmasta (CIPS), sekä yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskeva yleisohjelma, joka koostuu neljästä rahastosta eli ulkorajarahastosta (EBF), Euroopan paluurahastosta (RF), Euroopan pakolaisrahastosta (ERF) ja Euroopan kotouttamisrahastosta (EIF). Perustamispäätöksessä erikseen nimettyjen ohjelmien lisäksi täydentävyyttä voi esiintyä myös useiden muiden EU:n välineiden, esimerkiksi perusoikeuksia ja kansalaisuutta koskevan erityisohjelman (FRC) kanssa (tietyt tavoitteet ja aihepiirit, ohjelman luonne sekä osittain myös kohderyhmät) sekä Daphne-ohjelman kanssa (ohjelman luonne ja kohderyhmät).

2.2.1Tavoitteet ja aihepiirit

Ohjelmassa päästiin johdonmukaisuuteen ja täydentävyyteen tavoitteiltaan ja aihepiireiltään samankaltaisten ohjelmien kanssa kyseisten ohjelmien soveltamisalaan liittyneiden päätösten avulla ohjelman suunnitteluvaiheessa ja ehdotuspyyntöjen laatimisvaiheessa. Analyysissä havaittiin kuitenkin JCIV:n olevan tavoitteiltaan ja aihepiireiltään sekä täydentävä että päällekkäinen JPEN-, FRC- ja (mahdollisesti) ISEC-ohjelman kanssa.

Sekä JCIV:n että JPEN:n pyrkimyksenä on luoda Euroopan oikeusalue, joka perustuu tuomioistuinten ratkaisujen vastavuoroisen tunnustamisen periaatteeseen, oikeusviranomaisten yhteistyöhön yksityis- ja rikosoikeuden aloilla ja luottamuksen ilmapiirin aikaansaamiseen. Ohjelmilla halutaan myös helpottaa asioiden saattamista tuomioistuinten käsiteltäviksi ja sillä tavoin helpottaa eurooppalaisten elämää sekä saada sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunta yhdessä pohtimaan oikeudellisia kysymyksiä. Ohjelmat voivat hyvinkin täydentää toisiaan, sillä niillä on samankaltaisia tavoitteita. JCIV-ohjelma koskee kuitenkin siviili- ja kauppaoikeuden ja JPEN puolestaan rikosoikeuden alaa. Erityisesti sähköisen oikeuden ja koulutuksen kaltaisissa yleisluonteisissa asioissa on aina kuitenkin olemassa päällekkäisyyksien vaara. Lisäksi tietyt asiat kuuluvat joissain jäsenvaltioissa yksityisoikeuden alaan, toisissa rikosoikeuden alaan. Tämä koskee esimerkiksi suojelutoimenpiteitä, joita säännellään EU:ssa kahdella eri säädöksellä: yksityisoikeuden alaan ja rikosoikeuden alaan kuuluvalla. Ohjelmien annettiin vuonna 2007 jäädä erillisiksi, koska niillä on eri oikeusperustat. Tämä edellytti niiden hyväksymistä eri menettelyissä. Tilanne on kuitenkin ollut toinen Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen. Ohjelmat ovat varsin samankaltaisia tavoitteiltaan, hallintomenetelmiltään ja lopullisilta tuensaajiltaan, ja lisäksi ne on yhdistetty samaan rahoitusvälineeseen rahoituskaudeksi 2014–2020.

JCIV-ohjelma täydentää oikeusalan ammattilaisten koulutusta koskevaa FRC-ohjelman tavoitetta , jonka voisi tulkita vastaavan JCIV:n tavoitetta ”parantaa jäsenvaltioiden oikeus- ja tuomioistuinjärjestelmien keskinäistä tuntemusta yksityisoikeuden alalla” oikeusalan ammattilaisten keskuudessa.

JCIV:n pyrkimyksenä on ”edistää yksityisoikeudellista yhteistyötä”. ISEC:n perustamispäätöksen 3 artiklan 3 kohdassa todetaan, että ohjelma ei koske oikeudellista yhteistyötä. Sen yhteydessä voidaan kuitenkin toteuttaa toimia, joiden tavoitteena on oikeus- ja lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön edistäminen, joten täydentävyyttä ja päällekkäisyyttä JCIV:n kanssa voi mahdollisesti esiintyä.

JCIV:n ja EU:n muiden rahoitusohjelmien keskinäiselle täydentävyydelle on runsaasti sijaa, eikä päällekkäisyydestä ole juurikaan näyttöä. Päällekkäisyyttä ja samankaltaisuutta EU:n muiden ohjelmien kanssa on auttanut minimoimaan varsinkin JCIV:n kohtalaisen suppeasti määritelty soveltamisala. (Ohjelma koskee tarkoin määriteltyä aihepiiriä eli oikeussuojan parantamista ja ennalta määriteltyjen tuensaajatyyppien, kuten oikeusalan ammattilaisten ja kansallisten viranomaisten, oikeudellisen yhteistyön edistämistä yksityisoikeuden alalla.) Täydentävyys on tarpeen erityisesti sähköisen oikeuden ja koulutuksen kaltaisissa monialaisissa kysymyksissä (myös päällekkäisyyksien välttämiseksi).

2.2.2Ehdotuspyynnöissä asetetut painopisteet

Oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto pyrki vuotuisia työohjelmia laatiessaan lisäämään hallinnoimiensa ohjelmien täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta myös järjestämällä kokouksia ohjelmien hallinnoinnista ja toimintapolitiikasta vastaavien yksiköiden kesken. Samalla se osallistui yksiköiden välisiin neuvotteluihin ja yksiköiden välisiin työryhmiin, joissa käsiteltiin täydentävyyttä ja mahdollisia päällekkäisyyksiä muiden pääosastojen ohjelmasuunnittelun kanssa. Komissio esitteli vuotuisen työohjelman ja sen ensisijaiset aihealueet ohjelmakomitealle, jotta jäsenvaltiot voisivat tuoda esiin mahdollisia täydentävyyteen tai johdonmukaisuuteen liittyviä ongelmia EU:n muihin aloitteisiin tai kansallisiin aloitteisiin nähden.

2.2.3Rahoitetut toimet

Täydentävyyttä havaittiin jonkin verran myös muutamissa JCIV-ohjelmassa toteutetuissa hankkeissa. Näistä muutamissa todettiin olevan mahdollista päällekkäisyyttä EU:n muiden ohjelmien kanssa. Tärkeimpinä voidaan mainita

JCIV-ohjelmasta rahoitettu hanke, jonka aiheena oli oikeusalan ymmärtäminen, muistuttaa JPEN-ohjelmaa siinä, että pyrkimyksenä oli mukauttaa rikosoikeuden alan oikeustulkkausta ja oikeudellisia käännöksiä (LIT) koskeva nykyinen tietovaranto ja niitä koskevat käytännön suositukset LIT:n toteuttamiseen yksityisoikeuden alalla sekä tuottaa ja levittää oikeuslaitoksen henkilöstölle ja oikeusalan ammattilaisille, rikosoikeuden alalla toimiville tulkeille ja suurelle yleisölle tietoutta parhaista käännös- ja tulkkauskäytännöistä riita-asioita käsittelevissä oikeudenkäynneissä.

JPEN-ohjelmasta rahoitettu hanke, jonka aiheena oli lakimiesten eurooppalainen koulutusfoorumi, oli perustettu sähköistä oikeutta koskevan painopisteen mukaisesti, ja siinä pyrittiin perustamaan eurooppalainen koulutusfoorumi niin yksityis- kuin rikosoikeuden alan ammattilaisia varten, vaikka se rahoitettiinkin JPEN-ohjelmasta.