EU:n työllisyystilanne on paranemassa talouden elpymisen rinnalla. Vuonna 2016 luotiin enemmän työpaikkoja ja työttömyysaste laski (7,8 prosenttia toukokuussa 2017). Työttömyyden odotetaan vähenevän edelleen lähivuosina. Tästä huolimatta työttömyysasteiden alueelliset erot ovat edelleen huomattavia. Myös köyhyysvaarassa olevien henkilöiden määrä on edelleen hyvin suuri. Pidemmän aikavälin kehityssuuntauksen mukaisesti erot käytettävissä olevissa tuloissa kasvoivat EU-28:ssa vuosina 2008–2015.

ERI-rahastojen sosioekonominen toimintaympäristö on parantunut asteittain vuodesta 2014 lähtien. Ohjelmakauden ensimmäisenä vuonna talousnäkymät olivat EU:ssa heikot, kun BKT:n kasvu oli pysähtynyt ja työttömyys pysyi jatkuvasti korkeana. Kahden viime vuoden aikana EU:n talous on elpynyt voimakkaammin ja kasvunäkymät ovat jälleen positiivisia kaikkien EU:n jäsenvaltioiden osalta. Tästä huolimatta jäljellä on myös haasteita, sillä BKT kasvaa epätasaisesti eri jäsenvaltioissa ja tuottavuuden hidas kasvu sekä kriisin jälkivaikutukset haittaavat edelleen taloutta.

Jäsenvaltioiden raporteissa korostetaan, että valittujen hankkeiden määrä lisääntyi vuonna 2016 jyrkästi, mikä viittaa siihen, että jäsenvaltiot ovat pääsemässä täyteen vauhtiin ERI-rahastojen muuntamisessa konkreettisiksi tuloksiksi ja Euroopan kansalaisten elämänlaadun parantamisessa. Investoinnit edistyvät hyvin monilla EU:n painopistealoilla, ja esimerkiksi kaikista pk-yritysten kilpailukykyyn suunnitelluista investoinneista 31 prosenttia on myönnetty hankkeisiin. Jäsenvaltiot raportoivat myös monista aloista, kuten tieto- ja viestintätekniikkaan tehtävistä investoinneista, joilla edistys on hitaampaa ja joilla tästä syystä tarvitaan jatkotoimia.

Tarkasteltaessa vuosien 2014–2020 ohjelmien kolmea ensimmäistä toteutusvuotta voidaan havaita, että ensimmäiset saavutukset alkavat näkyä. Kaikkialla Euroopassa on valittu noin 2 miljoonaa hanketta, joiden rahoituksen määrä on 182 miljardia euroa eli 28,4 prosenttia kaudella käytettävissä olevasta kokonaisrahoituksesta. Tähän mennessä on tuettu 793 490:ta yritystä sekä 7,8 miljoonaa henkilöä työpaikkoihin, opiskeluun tai koulutukseen liittyvissä asioissa. Noin 20 prosenttia maatalousmaan kokonaispinta-alasta kuuluu ilmastoon ja ympäristöön liittyvien toimien piiriin luonnon monimuotoisuutta sekä maaperän ja vesivarojen hoitoa parantavien investointien perusteella.

ERI-rahastot tarjoavat jäsenvaltioille ja niiden alueille vakaan pitkän aikavälin investointikehyksen. ERI-rahastojen määrärahat vuosiksi 2014–2020 ovat 454 miljardia euroa, ja ne ovat Euroopan unionin investointipolitiikan tärkein väline. Kun lisäksi kansallisen julkisen ja yksityisen osarahoituksen määrän odotetaan nousevan vähintään 184 miljardiin euroon, investointien kokonaismäärä on 638 miljardia euroa. ERI-rahastot auttavat myös jäsenvaltioita parantamaan investointiympäristöä. Tähän sisältyy rakenneuudistusten tukeminen yksityisen pääoman käyttöön saamiseksi sekä ennakkoehtojen käyttöönotto. Nykyiseen ohjelmasukupolveen on sisällytetty merkittäviä uudistuksia, ja eniten EU:n lisäarvoa tuottaville aloille, kuten työllisyyteen, sosiaaliseen osallisuuteen, taitoihin, tutkimukseen ja innovointiin, ympäristöön ja vähähiiliseen talouteen, keskitetään nyt enemmän varoja kuin koskaan. Rahastot auttavat myös viranomaisia ja sidosryhmiä ajattelemaan EU:n tai jopa koko maailman laajuisesti niiden toimiessa paikallisesti. Tämä parantaa strategista suunnittelua ja lisää toteutusvalmiuksia.

Tässä kertomuksessa annetaan ensimmäinen strateginen yleiskatsaus vuoden 2023 loppuun asti jatkuvien ERI-rahastojen ohjelmien täytäntöönpanosta kaudella 2014–2020. Kertomus on yhteenveto jäsenvaltioiden täytäntöönpano- ja edistymiskertomuksista ja se kattaa vuodet 2014–2016. Tästä syystä kertomuksessa keskitytään siihen, miten täytäntöönpanossa on toistaiseksi edistytty. Tarkastelu perustuu valituista hankkeista saatuihin tietoihin. Tämän kertomuksen ohessa julkaistaan erillinen komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa annetaan tarkempia tietoja.

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastojen) päätarkoituksena on edistää kestävää sosioekonomista lähentymistä, sopeutumiskykyä ja alueellista koheesiota. Rahastojen tuella saadaan aikaan kriittinen massa investointeja EU:n painopistealoilla komission ja jäsenvaltioiden jaetun hallinnoinnin avulla. Tukemalla työpaikkojen luomista, kasvua ja investointeja sekä vahvistamalla sisämarkkinoita, energiaunionia ja talouden ohjausta näillä investoinneilla vastataan reaalitalouden tarpeisiin. Rahastoista on myös suurta apua, kun EU pyrkii saavuttamaan poliittiset tavoitteensa ja muuntamaan ne käytännön toimiksi.

ERI-rahastot edistävät merkittävästi älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua – joka on kirjattu Eurooppa 2020 ‑tavoitteisiin – kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla konkreettisiin tarpeisiin ja erityisiin tilanteisiin vastaavilla toimilla. Vuodesta 2010 lähtien useimmissa jäsenvaltioissa on edistytty näiden tavoitteiden saavuttamisessa. Seitsemännessä koheesiokertomuksessa korostetaan alueellisen indeksin avulla sitä, että alueet etenevät kohti Eurooppa 2020 ‑tavoitteita eri vauhtia. Edistyminen on huomattavinta niillä alueilla, joissa matkaa tavoitteeseen on jäljellä eniten. Kertomuksissaan jäsenvaltiot korostavat myös, että ERI-rahastojen investoinnit toimivat katalysaattorina, jotka kannustavat edistymistä kohti Eurooppa 2020 ‑tavoitteita.

Tämän seurauksena ERI-rahastoista julkisten investointiohjelmien osarahoittamiseen myönnettävän rahoituksen merkitys on kasvanut huomattavasti. ERI-rahastoista vuosina 2014–2016 tehdyillä sitoumuksilla oli ratkaiseva merkitys monissa jäsenvaltioissa, ja joissain tapauksissa ne muodostivat yli 50 prosenttia julkisten investointien kokonaismäärästä (diagrammi 1). Tämä investointien tukeminen on auttanut myös hankkimaan rahoitusvaroja Euroopan investointiohjelmaan. Tässä yhteydessä ERI-rahastot antavat edelleen ratkaisevan tärkeää tukea sekä perussopimuksiin perustuvien tavoitteiden että komission vuosiksi 2015–2019 asettamien kymmenen prioriteetin saavuttamiselle.

·Yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen tehtyjen investointien määrä on 14,6 miljardia euroa ja valittujen hankkeiden osuus lähes 30 prosenttia. ESR:n toimet koulunkäynnin keskeyttämisen torjumiseksi ja ammatillisen koulutuksen edistämiseksi etenevät hyvin. Vaikka elinikäistä oppimista koskevien toimien valittujen hankkeiden osuus on suhteellisen pieni, noin 700 000 henkilöä saa mahdollisuuden parantaa taitojaan ja varmistaa urakehityksensä. EAKR:n investoinnit ovat lisänneet lastenhoidon tai koulutuksen kapasiteettia 4,4 miljoonalla henkilöllä.

·Sosiaalista osallisuutta koskevien hankkeiden valinta vauhdittui voimakkaasti, ja niiden rahoituksen määrä on 16,5 miljardia euroa (26 prosenttia). ESR:n osalta aktiivista osallisuutta edistävät toimet etenevät hyvin (38 prosenttia), ja niillä on tarkoitus olla keskeinen rooli tuettaessa heikossa asemassa olevia ryhmiä ja tuotaessa niitä lähemmäs työmarkkinoita. Syrjäytyneiden väestöryhmien, kuten romanien, sosioekonomista integroitumista koskevien toimien täytäntöönpanon viivästyminen herättää kuitenkin huolta. Vaikka Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) terveyteen liittyvien toimien hankkeiden valinnassa on tapahtunut kehitystä ja parannetut terveyspalvelut kattavat noin 11,5 miljoonaa henkilöä enemmän kuin ennen, tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan suurempia ponnistuksia. Myös sosiaaliseen osallisuuteen köyhimmillä kaupunkialueilla on kiinnitettävä suurempaa huomiota, sillä kunnostettujen asuntojen tai rakennusten määrät ovat yhä hyvin pieniä. Vuoden 2016 loppuun mennessä ESR:llä ja nuorisotyöllisyysaloitteella oli myös tuettu 634 000:ta vammaista henkilöä.

·Hankkeisiin, jotka liittyvät kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistämiseen ja työvoiman liikkuvuuden tukemiseen, oli sidottu 17,4 miljardia euroa, joka on 31 prosenttia käytettävissä olevasta tuesta. Työmarkkinoille pääsyä edistävillä toimilla saavutetaan 4,2 miljoonaa työtöntä ja 2,1 miljoonaa työmarkkinoiden ulkopuolella olevaa henkilöä. Työnhakijoiden ja työmarkkinoiden ulkopuolella olevien henkilöiden työhön pääsyä edistävien hankkeiden valinnassa on saavutettu merkittävää edistystä (34 prosenttia hankkeista valittu), samoin kuin itsenäistä ammatinharjoittamista ja yrittäjyyttä tukevien hankkeiden valinnassa (31 prosenttia hankkeista valittu). Työmarkkinainstituutioiden nykyaikaistamista koskevien hankkeiden valinta näyttää kuitenkin jääneen hieman jälkeen, sillä niistä on valittu 15 prosenttia.

·Yli 36 000 maatilaa on saanut investointeja tilojen rakenneuudistusta ja nykyaikaistamista ja tuottavuuden lisäämistä varten. Noin 11 000 tuensaajaa on saanut tukea sukupolvenvaihdosten helpottamiseksi, ja noin 50 000 maatilaa voi osallistua laatujärjestelmiin. Maataloutta koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden puitteissa on käynnistetty 350 vuorovaikutteista innovointihanketta.

·Digitaalitalouteen tehtävien investointien osuus valituista hankkeista on noussut 19 prosenttiin. Tämän odotetaan johtavan siihen, että 915 000 uutta kotitaloutta saa paremman laajakaistayhteyden. Tieto- ja viestintätekniikkapalvelujen parantamiseen varatuista varoista 36 prosenttia on osoitettu hankkeisiin, ja 1 268 000 maaseutualueiden asukasta hyötyy parantuneista palveluista.

ERI-rahastoilla tuetaan yli 76 000:ta yritystä rahoitusvälineiden välityksellä. Älykkään erikoistumisen strategioiden laatiminen ja täytäntöönpano on ERI-rahastoissa käynnistetty uusi aloite, ja sillä on ollut todellista vaikutusta siihen, miten jäsenvaltiot ja alueet suunnittelevat innovointistrategioitaan. Tämä tehostaa yhteistyötä kaikilla tasoilla, etenkin paikallisten yritysten kanssa. Globalisaation aikakaudella ERI-rahastot auttavat jäsenvaltioita ja alueita luomaan sopeutumiskykyisiä talouksia, joille suunnitellaan lisää kohdennettua tukea, erityisesti uudistetun EU:n teollisuuspoliittisen strategian edistämiseksi. Rahastoilla annetaan merkittävää apua jäsenvaltioille digitaalisen liitettävyyden parantamiseksi ja vuosiksi 2020 ja 2025 asetettujen EU:n liitettävyystavoitteiden saavuttamiseksi.

Nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpano Nuorisotyöllisyysaloite on EU:n keskeinen rahoitusväline, jolla tuetaan suorasti työpaikkojen ja koulutuksen tarjontaa nuorille nuorisotakuun yhteydessä. Monissa jäsenvaltioissa nuorisotyöllisyysaloitteesta rahoitetaan suurin osa nuorisotakuun toimenpiteistä. Käytännön toteutus etenee hyvin. Jäsenvaltiot ilmoittivat, että vuoden 2016 loppuun mennessä nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetuista toimista hyötyneiden nuorten määrä oli kolminkertaistunut vuoden 2015 lopusta lähtien ja että valittujen hankkeiden osuus oli yli 60 prosenttia. Useimmat tuensaajat toteuttivat toimenpiteitä, joissa keskityttiin tarjoamaan rahoitusta neuvontaan ja ammatinvalinnanohjaukseen, ensimmäisiin työkokemuksiin sekä työharjoittelun ja oppisopimuskoulutuksen tarjoamiseen. Yli puolet jäsenvaltioista myös tuki nuoria yrittäjiä tai tarjosi työhön ja koulutukseen liittyviä liikkuvuustoimenpiteitä. Täytäntöönpanon vauhdittamiseksi nuorisotyöllisyysaloitteen ennakkomaksuja varten myönnettiin vuonna 2015 miljardi euroa lisää, jotta sillä olisi tarvittava taloudellinen likviditeetti hankkeiden käynnistämiseksi. Alkuvaiheen viivästysten syistä jäsenvaltiot korostivat asiaa koskevien ESR:n ohjelmien myöhäistä hyväksymistä, uusien seurantavaatimusten aiheuttamia vaikeuksia kauden alussa sekä julkisten työvoimapalvelujen heikkoja valmiuksia. Jäsenvaltioiden mukaan niillä on ollut jonkin verran vaikeuksia saavuttaa heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä, erityisesti työmarkkinoiden ulkopuolella olevia nuoria, jotka eivät ole rekisteröityneet julkisiin työvoimapalveluihin, sekä vähän koulutettuja nuoria. Syyskuuhun 2017 mennessä nuorisotyöllisyysaloitteesta oli tuettu 1,7:ää miljoonaa osallistujaa.

2.4. Vähähiilinen talous, ilmastonmuutos, ympäristö ja liikenne

ERI-rahastoilla kanavoidaan 262,2 miljardia euroa näille kestävän kehityksen avainaloille. Vuoden 2016 loppuun mennessä konkreettisiin hankkeisiin oli myönnetty noin 28 prosenttia eli 73,2 miljardia euroa määrärahoista:

·Vähähiilisen talouden osalta valitut hankkeet, kuten energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet, saavuttivat 21 prosenttia kaudella 2014–2020 käytettävissä olevasta kokonaismäärästä. Yksi tuloksista on se, että EAKR:n ja koheesiorahaston tuen ansiosta noin 148 000 kotitalouden odotetaan saavan paremman energiankulutusluokituksen.

·Ilmastonmuutokseen sopeutumista ja riskien ehkäisemistä koskevien hankkeiden valinnassa edistytään hyvin (valittujen hankkeiden osuus on 40 prosenttia ja määrärahoja on myönnetty noin 16,5 miljardia euroa). Tämä on myönteinen merkki Pariisin ilmastonmuutossopimuksen jälkeen. Yli 4,6 miljoonaa ihmistä hyötyy uusista tai parannetuista tulvantorjuntatoimenpiteistä.

·Ympäristöä tai resurssitehokkuutta koskeviin hankkeisiin on myönnetty noin 26,6 miljardia euroa (31 prosenttia käytettävissä olevasta rahoituksesta). Vesihankkeissa on edistytty hyvin. Hyväksyttyjen hankkeiden avulla on tarkoitus parantaa 3,5 miljoonan ihmisen vesihuoltoa. Varoista, jotka on varattu vedenkäytön tehokkuuden parantamiseen kastelussa, 25 prosenttia on osoitettu hankkeisiin, jotka on saatettu päätökseen 14 prosentilla kohteena olevasta maa-alasta, ja 23,5 miljoonaa hehtaaria maatalousmaata saa tukea luonnon monimuotoisuuden parantamiseksi. Jätteenkierrätyshankkeisiin tehtävissä investoinneissa on ollut vakavia viivästyksiä.

·Liikenteen osalta eniten on edistytty tieinvestoinneissa, erityisesti TEN-T-verkon suhteen, kun taas rautatieliikenteen tuki etenee hitaasti. Valituilla hankkeilla odotetaan saatavan aikaan 844 kilometriä uusia TEN-T-verkkoon kuuluvia teitä ja 687 kilometriä uudelleenrakennettuja tai kunnostettuja TEN-T-verkkoon kuuluvia rautatielinjoja.

·Hiilensidonta- ja suojelutoimien sekä kasvihuonekaasu- ja ammoniakkipäästöjen vähentämisessä on edistytty merkittävästi. Tämä on saavutettu parantamalla maa- ja metsätalousmaan hoitoa: molemmissa tapauksissa tavoitteesta on saavutettu yli 40 prosenttia.

·EMKR:stä tuettiin hoidon parantamista yli 60 000 neliökilometrillä Natura 2000 ‑alueita ja lähes 1,5 miljoonalla neliökilometrillä muita suojeltuja merialueita.

Ilmastotoimien toteuttaminen Yli 25 prosenttia kauden 2014–2020 ERI-rahastoista on suunniteltu käytettävän ilmastonmuutokseen liittyviin hankkeisiin, ja tämä on ratkaisevan tärkeä panos EU:n tavoitteeseen käyttää vähintään 20 prosenttia talousarviostaan ilmastotoimiin. Se auttaa merkittävästi EU:ta ja sen jäsenvaltioita täyttämään Pariisin sopimuksen tavoitteet. Ilmastotoimiin ohjelmoidut määrät esitetään rahastoittain jaoteltuina liitteen 3 taulukossa. Seuraavia seikkoja voidaan korostaa: ·Ilmastonmuutosta koskevien toimien kattava valittujen hankkeiden osuus kaikissa EU:n jäsenvaltioissa oli 23 prosenttia ja niiden rahoituksen määrä 29,6 miljardia euroa. ·Ilmastonmuutosta koskevien toimien täytäntöönpano vaihtelee suuresti eri jäsenvaltioissa. Muutamat jäsenvaltiot raportoivat huomattavasta edistymisestä, suuri ryhmä maita edistyy suunnitellusti, ja kolmannessa ryhmässä täytäntöönpanossa on viivästyksiä. ·Ilmastonmuutokseen liittyvien ESR:n toimien tuki näyttää olevan voimakkaampaa kuin ohjelmissa alun perin suunniteltiin. ·Jäsenvaltiot ovat osoittaneet keskimäärin 57,6 prosenttia maaseudun kehittämisohjelmiensa varoista ympäristöä sekä ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskeviin toimiin, mikä on paljon enemmän kuin vaadittu 30 prosentin vähimmäisosuus.

Suurhankkeet ovat ERI-rahastojen EU:n toimien täytäntöönpanoon antaman panoksen kulmakiviä varsinkin liikenne-, ympäristö- ja energia-aloilla. Vuosiksi 2014–2020 on yksilöity yli 600 suurhanketta, ja niiden intensiivinen valmistelu- ja toteutustyö jatkuu myös JASPERSin kaltaisten teknisen avun aloitteiden antamalla elintärkeällä tuella. Lokakuuhun 2017 mennessä komissio oli saanut 168 suurhanketta, joiden kokonaiskustannukset olivat 37,6 miljardia euroa, mikä on verrattavissa Verkkojen Eurooppa ‑välineen kauden 2014–2020 kokonaismäärärahoihin (30 miljardia euroa). Tähän sisältyy 91 hanketta, joita on jatkettu kaudelta 2007–2013, kuten kolme Extreme Light Infrastructure ‑hanketta. Investointien vauhdittamiseksi ruohonjuuritasolla on kuitenkin hankittava lisää varoja.

2.5. Institutionaalisten valmiuksien parantaminen

Julkishallinnon laatu on oleellinen tekijä sosioekonomisen kehityksen ja julkisten investointien vaikutuksen kannalta. Julkishallinnon tehostamisen tuen kokonaismäärä on 6,5 miljardia euroa vuosina 2014–2020. Julkishallinnon tehostamishankkeisiin on myönnetty tähän mennessä 1,8 miljardia euroa eli 29 prosenttia kaikista suunnitelluista investoinneista. Jäsenvaltioiden olisi edelleen pyrittävä poistamaan kaikki investointeja haittaavat pullonkaulat ja lisäämään valmiuksiaan suunnitella ja hallinnoida hankkeita.

3. TÄRKEIMPIEN KAUDEKSI 2014–2020 TEHTYJEN UUDISTUSTEN VAIKUTUS

3.1. ERI-rahastojen panos talouspolitiikan EU-ohjausjaksoon

Talouspolitiikan EU-ohjausjakson kohteena olevat politiikka-alat ovat pääosin linjassa ERI-rahastojen kattamien alojen kanssa: ohjelmilla vastataan 60 prosenttiin ERI-rahastojen kannalta merkityksellisistä rakenteellisista haasteista.

Useat jäsenvaltiot ilmoittavat, että ERI-rahastot auttavat merkittävästi toteuttamaan tutkimusta, kehittämistä ja innovointia, työmarkkinoita, julkishallintoa sekä terveys- ja energia-aloja koskevat maakohtaiset suositukset. Useimpien talouspolitiikan EU-ohjausjakson suositusten osalta onkin edistytty, mutta se, kuinka nopeasti ja perusteellisesti jäsenvaltiot ovat ne toteuttaneet, vaihtelee.

Viime vuosina on toteutettu merkittäviä työmarkkinauudistuksia, varsinkin eräissä niistä jäsenvaltioista, joita talouskriisi on koetellut kovimmin. Työmarkkinauudistuksilla on vahvistettu maiden talouksien sopeutumis- ja kilpailukykyä sekä lisätty työllisyyttä.

Muilla uudistuksilla on pyritty parantamaan liiketoimintaympäristöä, joskin tällä alalla on havaittavissa vähiten edistystä. Hyvä esimerkki siitä, miten ERI-rahastot edistävät EU:n talouspoliittista ohjausta on se, että Espanjalle suositeltiin sen menojen painopistealojen tarkistamista ja varojen kohdentamista uudelleen muun muassa siten, että niillä tuetaan pk-yritysten rahoituksensaantia, ja tämän suosituksen perusteella Espanja kohdensi ohjelmansa tähän painopistealaan.

Monissa jäsenvaltioissa on poistettava (erityisesti sääntelyn ja hallinnon aiheuttamia) esteitä, jotka haittaavat investointeja esimerkiksi liikenteen ja energian aloilla. Esimerkiksi Liettualle suositettiin maiden rajat ylittävien energiayhteyksien kehittämistä naapurijäsenvaltioihin energialähteiden monipuolistamiseksi. EAKR investoi Liettuassa sekä sähkön yhdysjohtoihin että kaasuinfrastruktuuriin.