Virallinen lehti nro C 249 , 25/09/1995 s. 0219



A4-0140/95 Päätöslauselma vihreästä kirjasta Euroopan unionin audiovisuaalisen politiikan toimintavaihtoehdoista Euroopan ohjelmatuotannon vahvistamiseksi (KOM(94)0096 - C3-0222/94) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon 15. helmikuuta 1990 antamansa päätöslauselman viestintäalan yritysostoista ja yhteenliittymistä ((EYVL C 68, 19.3.1990, s. 137)), - ottaa huomioon 16. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman viestintäalan keskittymisestä ja mielipiteiden moninaisuudesta ((EYVL C 284, 2.11.1992, s. 44)), - ottaa huomioon 20. tammikuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta moniarvoisuudesta ja viestintäalan keskittymisestä sisämarkkinoilla ((EYVL C 44, 14.2.1994, s. 177)), - ottaa huomioon 19. huhtikuuta 1994 antamansa lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televisiosignaalien lähettämisessä käytettävistä standardeista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 54)), - ottaa huomioon 19. huhtikuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille antamasta tiedonannosta digitaalisia kuvalähetyksiä koskevan yhteisön politiikan perusteista; sekä luonnoksesta neuvoston päätöslauselmaksi digitaalisia kuvalähetyksiä koskevan yhteisön politiikan perusteista ((EYVL C 128, 9.5.1994, s. 57)), - ottaa huomioon 6. toukokuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission antamasta tiedonannosta direktiivin 89/552/ETY «televisio ilman rajoja» 4 ja 5 artiklan soveltamisesta ((EYVL C 205, 25.7.1994, s. 558)), - ottaa huomioon 6. toukokuuta 1994 antamansa lausunnon ehdotuksesta neuvoston päätökseksi, jolla muutetaan Euroopan audiovisuaalisen tuotannon kehityksen edistämiseksi laaditun toimintaohjelman (MEDIA) (1991 - 1995) täytäntöönpanosta annettua neuvoston päätöstä 90/685/ETY ((EYVL C 205, 25.7.1994, s. 555)), - ottaa huomioon 27. lokakuuta 1994 antamansa päätöslauselman viestintäalan keskittymisestä ja moniarvoisuudesta ((EYVL C 323, 21.10.1994, s. 157)), - ottaa huomioon 30. marraskuuta 1994 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle annetusta suosituksesta «Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta» sekä komission tiedonannosta «Euroopan tie tietoyhteiskuntaan: toimintasuunnitelma» ((EYVL C 363, 19.12.1994, s. 33)), - ottaa huomioon 16. helmikuuta 1995 antamansa päätöslauselman G7-maiden tietoyhteiskuntaa käsitelleestä konferenssista ((EYVL C 56, 5.3.1995, s. 97)), - ottaa huomioon komission vihreän kirjan Euroopan unionin audiovisuaalisen politiikan toimintavaihtoehdoista Euroopan ohjelmatuotannon vahvistamiseksi (KOM(94)0096 - C3- 0222/94), - ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan neuvoston direktiiviä 89/552/ETY televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 31.5.1995 (KOM(95)0086), - ottaa huomioon Euroopan unionin audiovisuaalista politiikkaa käsitelleen aivoriihen kertomuksen, - ottaa huomioon 30. kesäkuuta - 1. heinäkuuta 1994 Brysselissä pidetyn Euroopan audiovisuaalialaa käsitelleen konferenssin johtopäätökset, - ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean ((EYVL C 393, 31.12.1994, s. 25)) ja alueiden komitean ((CdR 178/94)) lausunnot, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 145 artiklan, - ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan, talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan ja oikeusasioita ja kansalaisten oikeuksia käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4- 0140/95), A. ottaa huomioon, että komission ehdotus hyväksyä erityinen toimintasuunnitelma Euroopan ohjelmatuotannon edistämiseksi audiovisuaalisten tuotteiden kohdalla on oikeutettu olemassa olevia kansallisia toimenpiteitä täydentävänä toimenpiteenä ja että elinvoimainen ja kilpailukykyinen ohjelmatuotanto on olennainen strateginen osa audiovisuaalista alaa, ja se ansaitsee yhteisön eurooppalaisen tuotannon luomiselle ja edistämiselle ja audiovisuaalisille lähetyksille antaman tuen, B. ottaa huomioon, että tätä asiaa ei valitettavasti ole otettu tyydyttävästi huomioon, ja kulttuuriteosten tekijöitä ei ole asianmukaisesti otettu mukaan lukuisiin tähän mennessä hyväksyttyihin, tietoyhteiskuntaan liittyviin toimenpiteisiin, C. ottaa huomioon, että audiovisuaalisilla tuotteilla ja töillä on vaikutuksia talouden, yleisölle tarjottavien palvelujen ja ennen kaikkea kulttuurin aloilla, ja ne vaativat siksi erityishuomiota, D. pahoittelee Euroopan ohjelmatuotannon tämänhetkistä heikkoa tilaa; sen markkinaosuus EU:ssa elokuvateattereissa esitettävistä elokuvista on alle 20 %, multimediatuotteista alle 25 % ja dokumenttielokuvista vain 40 %, ja pahoittelee myös sitä, että arkistojen parantamiseen on kiinnitetty liian vähän huomiota, vaikka tämä on uusien audiovisuaalisten palvelujen kehittämisen edellytys; E. tukee komission periaatetta, jonka mukaan eurooppalaisen tuotannon monipuolisuus on otettava lähtökohdaksi ominaispiirteiltään eurooppalaiselle tavalle menestyä, F. ottaa huomioon, että Euroopan ohjelmatuotannon tulevaa kehitystä ei voida tarkastella irrallaan teknologisesta ja taloudellisesta kehityksestä, jota tapahtuu muilla aloilla kuljettaessa kohti tietoyhteiskuntaa, G. ottaa huomioon, että Keski- ja Itä-Euroopasta tulevat uudet yhteistyökumppanit muuttavat Euroopan audiovisuaalisen tuotannon markkinoiden luonnetta ja mahdollisuuksia, H. ottaa huomioon, että tietoyhteiskunnan laajeneminen todennäköisesti vaikuttaa myönteisesti ohjelmatuotantoon, jonka markkinamahdollisuudet lisääntyvät multimediapalvelujen johdosta, I. pelkää, että maailmanmarkkinoiden kysynnän liiallinen painottaminen jättää vaille huomiota eurooppalaisen kysynnän, joka on välttämätöntä paikalliselle, alueelliselle ja kansalliselle tuotannolle sekä avantgardistiselle tai taiteelliselle tuotannolle, J. on sitä mieltä, että on ryhdyttävä aktiivisiin toimiin, jotta eurooppalainen tuotanto löytää paikkansa audiovisuaalisten tuotteiden kansainvälisillä markkinoilla mukautumalla ja parantamalla markkina-asemiaan tarvittavalla tavalla ja että tekniikan viimeaikainen kehitys voi suuresti auttaa vähentämään tällaisten toimenpiteiden tiellä olevia kieliongelmia, K. ottaa huomioon, että audiovisuaalinen tuotanto luo paljon uusia työmahdollisuuksia, mutta ilmaisee huolestumisensa siitä, että rationalisointi myös vähentää työpaikkoja, L. katsoo, että on syytä odottaa, että muutokset ja parannukset, joihin pyritään yhteisön ja jäsenvaltioiden rahoittamissa eurooppalaisissa koulutuksen, jakelun ja tuotannon tukijärjestelmissä, auttavat parantamaan Euroopan ohjelma- ja elokuvatuotannon elinkelpoisuutta ja tekemään niiden tuotteista helpommin markkinoitavia, pääasiassa Media II -ohjelman ja eurooppalaisen takuurahaston avulla, M. ottaa huomioon, että monipuolisuuden takaaminen, kulttuurin edistäminen ja työpaikkojen säilyttäminen ja luominen voidaan saavuttaa vain, jos onnistutaan tyydyttämään kysyntä, toisaalta kohdistamaan tarjonta suurelle yleisölle ja toisaalta vastaamalla erilaisiin paikallisiin, alueellisiin ja kansallisiin tarpeisiin, N. huomauttaa, että Euroopan unionin rahoittamien eurooppalaisten audiovisuaalisten tuotteiden ja töiden olisi oltava tunnistettavissa merkin tai logon avulla, jotta ihmiset voisivat nähdä yhteisön toiminnan tulokset audiovisuaalisella alalla, O. ottaa huomioon, että yleisradio- ja televisioyhtiöillä, erityisesti julkisoikeudellisilla yhtiöillä, on tärkeä asema sekä audiovisuaalisen tuotannon toimeksiantajina, tuottajina ja yhteistuotantojen osapuolina että erityisesti ohjelmien lähettäjinä, minkä johdosta ne ovat tärkeitä demokraattiselle mielipiteenmuodostukselle, P. korostaa, että on ehdottoman välttämätöntä, että televisioyhtiöt lähettävät jatkuvasti täyspainoista ja tasapainoista ohjelmaa, joka on kaikkien kansalaisten saatavilla ja tehokkaan yhteiskunnallisen valvonnan alaista, Q. olettaa, että uusien tekniikoiden ja mainonta- ja markkinointimuotojen käyttöön ottamisesta seuraa yleisradio- ja televisioyhtiöiden toiminta-alan laajentuminen eikä supistuminen, sillä niillä on käytettävissään aikojen kuluessa kehittyneet, hyvin toimivat tuotantorakenteet, ja ne voivat edelleenkin menestyä markkinoilla tukitoimenpiteiden avulla, R. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti pitää tärkeänä pyrkimyksiä sellaisen lainsäädännön luomiseen, joka avaa ohjelmatuotannon markkinoita kilpailulle lähentämällä jäsenvaltioissa tiedotusvälineiden keskittymiseen sovellettavia sääntöjä, jotta erilaisten mielipiteiden esiin pääseminen voitaisiin varmistaa, S. ottaa huomioon «televisio ilman rajoja» -direktiivin tarkistuksen merkityksen myös Euroopan ohjelmatuotannon tulevaisuudelle, erityisesti yleisradiotoiminnan määrittelyn ja kiintiösäännösten kannalta, T. on tietoinen Euroopan elokuvantekijöiden vaatimuksesta käyttää yksi prosentti rakennerahaston varoista ohjelmatuotannon tukemiseen, 1. Tukee komission aikomusta luoda kilpailukykyinen eurooppalainen ohjelmatuotanto kohdennettujen tukitoimien avulla (pääasiassa Media II -ohjelman ja takuurahaston avulla), ja katsoo, että on annettava etusija pääsylle yleiseurooppalaisille markkinoille, joita ei ole vielä täysin hyödynnetty, mutta pitää valitettavana sitä, että neuvosto ei ole myöntänyt rahoitusta, jonka avulla todellinen eurooppalainen audiovisuaalinen politiikka voitaisiin toteuttaa; 2. Katsoo, että tietoyhteiskunnan kehittämiseen tähtäävien politiikkojen on muodostettava osa audiovisuaalisen tuotannon edistämissuunnitelmasta ja tuettava uusien tekniikoiden käyttöä tiedotusvälineissä; 3. On sitä mieltä, että komission on välittömästi annettava erityinen esitys eurooppalaisesta takuurahastosta, joka tukisi merkittävien elokuvien tuotantoa, mutta on myös sitä mieltä, että tällainen tuki ei saisi olla luonteeltaan poissulkevaa, koska se rajoittaisi kulttuurin moninaisuutta, jota myös «erikoistuotteet» ilmentävät, 4. Pyytää komissiota varmistamaan, että varsinkin aidosti riippumattomat tuottajat, mukaan lukien lahjakkaat pienet tuottajat, joilla ei ole sidoksia mihinkään kaupalliseen ryhmittymään, pystyvät hyödyntämään rahoitusta, jonka on oltava ajallisesti rajoitettua periaatteella «auttaa auttamaan itse itseään», jotta se ei vääristäisi kilpailua; 5. Kehottaa komissiota kehittämään keinoja, joiden avulla suuret tuotanto- ja jakeluyritykset saataisiin kiinnostumaan taiteellisesta ja avantgardistisesta tuotannosta, jotta voitaisiin varmistaa tällaisten audiovisuaalisten tuotteiden levikin vähitellen laajenevan; 6. Katsoo, ettei enää pitäisi asettaa rajoituksia tuettavien elokuvien tuotantokustannuksille, jotta helpotettaisiin niiden markkinointia; 7. Myöntää, että on välttämätöntä antaa asianomaisille yrityksille mahdollisuus hankkia kaikki oikeudet (elokuvateatterit, televisio, videot, multimediapalvelut), jotta vähennettäisiin sitä riskiä, että tuotto ei peittäisi edes jakelukustannuksia; 8. Pitää markkinointi- ja jakelujärjestelmän vahvistamista välttämättömänä ja ehdottaa, että vielä olemassa olevat riippumattomat jakeluyhtiöt muodostaisivat läheisessä yhteistyössä toimivan verkon; 9. Huomauttaa, että eurooppalaisten elokuvien käytön järjestäminen kaikkien Euroopan maiden elokuvateattereissa ja muissa joukkotiedotusvälineissä koordinoidusti ja yhtäaikaisesti on tärkeää, sillä vain yhtäaikainen käyttö saavuttaa suuren yleisön; Media II -ohjelman on ratkaisevalla tavalla osallistuttava tähän; 10. Näkee välttämättömäksi, että Media II -ohjelmaa ja kansallisia ja alueellisia elokuvan tukimuotoja käytetään myös sen varmistamiseksi, että pienellä ja keskisuurella budjetilla tehdyillä tuotannoilla on valmistumisen jälkeen käytettävissä riittävät myynninedistämis- ja markkinointikeinot kansainvälisen kiinnostuksen herättämiseksi; 11. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan verohoukuttimia, jotta saataisiin yksityisiä pääomainvestointeja eurooppalaisen televisio- ja elokuva-alan ohjelmatuotannon rahoitukseen, ja parantamaan ohjelmatuotannon alan veropohjaa esimerkiksi rajoittamalla yritysvero 10 prosenttiin; 12. Myöntää, että Eurooppaan on syntynyt kaksijakoinen yleisradiojärjestelmä, mutta korostaa kuitenkin tässä yhteydessä tarvetta varmistaa, että julkisoikeudellisella yleisradiolla on samat kilpailumahdollisuudet kuin yksityisillä yrityksillä tietoyhteiskunnan kasvavilla markkinoilla; 13. Viittaa siihen, että on ehdottoman välttämätöntä taata julkisoikeudelliselle yleisradiotoiminnalle toiminta- ja kehitysmahdollisuudet mukaan lukien rahoitus kaupallisten tuottajien ja julkisoikeudellisten yhtiöiden yhtäläisten mahdollisuuksien takaamiseksi; 14. Katsoo, että julkisten yleisradioyhtiöiden ohjelmatuotannon taso on korkea ja toimii kaikenlaisen korkealaatuisen yleisradiotoiminnan mittapuuna Euroopassa; 15. Korostaa, että komission on välttämättä tehtävä selväksi, että julkisoikeudellisen yleisradiotoiminnan rahoittamista lupamaksuilla tai valtion varoin ei voida laskea kuuluvaksi EY:n perustamissopimuksen valtionapuja koskevien säännösten piiriin sen erityisluonteen vuoksi; 16. Puoltaa päättäväisesti laajan yleisradiokäsitteen säilyttämistä ja sen laajentamista kattamaan uudet multimediapalvelut, ja katsoo, että nämä uudet palvelut on sisällytettävä tarkistettuun «televisio ilman rajoja» -direktiiviin; 17. Katsoo, että tarvitaan viestintä- ja ohjelmapoliittista näkemystä, jonka mukaan uusien palvelujen katsotaan luovan mahdollisuuksia lisätä Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta samalla, kun varmistetaan kaikkien käyttäjien yhtäläiset mahdollisuudet käyttää palveluja ja vapaa ja avoin kilpailu tuottajien välillä, ja että ohjelmatuotannon tukea mitataan tällä perusteella; 18. Ilmaisee huolestuneisuutensa siitä, että nykyisistä palkkausta ja sosiaalisia etuja koskevien sopimusten säätelemistä työsuhteen ehdoista ollaan jo siirtymässä freelance- ja etätyöhön, jossa sosiaaliturva on riittämätön; viestintäalalla freelance-työsuhteessa työskentelevien sosiaaliturvaa ja oikeuksia on tästä syystä parannettava, ja tekijänoikeuslainsäädäntöä ja tekijänoikeuksien haltijoita koskevia säännöksiä on sovellettava myös digitaalisen multimedian yhteydessä; 19. Pyytää, että komissio «televisio ilman rajoja» -direktiivin tarkistuksen yhteydessä selvittää kiintiösäännöksiä koskevat oikeudelliset epäselvyydet sekä huolehtii siitä, että jäsenvaltioiden päättäjät toteuttavat sijaintimaaperiaatteen mukaisesti pornografian ja väkivaltaa ihannoivien lähetysten ehdottoman kiellon ja ottavat sitovasti käyttöön netto- periaatteen kesken elokuvien tapahtuvassa mainonnassa; 20. Pitää kiintiöimistä keskeisenä keinona tuoda eurooppalaiset audiovisuaalituotteet suuren yleisön saataville, mikä samalla kannustaa Euroopan ohjelmatuotantoa tuottamaan monipuolisia, kulttuurisesti merkittäviä ja markkinointikelpoisia tuotteita; 21. Pitää kaupallisen lähetystoiminnan lupamenettelyistä ja valvonnasta vastaavien viranomaisten rajat ylittävää yhteistyötä välttämättömänä monimuotoisuuden takaamiseksi ja tiedotusvälineiden lainvastaisen keskittymisen estämiseksi, jotta pystyttäisiin varmistamaan, että kansallisia keskittymisen rajoja ei voida kiertää; tämän varmistamiseksi voitaisiin luoda jäsenvaltioiden riippumattomista edustajista koottu yhteistyöneuvosto, jonka tulisi koostua tasapuolisesti sekä julkisten että kansallisten tuottajien edustajista ja tasapuolisesti miehistä ja naisista ja jonka tärkein tehtävä olisi varmistaa omistussuhteiden julkisuus koko Euroopassa; yhteistyöneuvosto voisi toimia Euroopan parlamentin yhteydessä ja sen tulisi laatia säännöllisesti raportteja ja arviointeja edistymisestään; 22. Korostaa tukevansa kansalaisten omaa lähetystoimintaa ja avoimia kanavia, joiden avulla kansalaiset voivat suoraan käyttää audiovisuaalisia viestimiä ja osallistua audiovisuaaliseen viestintään, mikä vahvistaa demokraattista mielipiteenmuodostusta paikallisella ja alueellisella tasolla, koska elektronisella viestinnällä on yhä suurempi merkitys kansalaisten tiedontarpeen tyydyttämisessä; 23. Pitää uusien julkispalvelumuotojen muodostamista ja julkisen ja yksityisen alan yhteistoimintaa lupaavana tulevaisuuden kehitysmahdollisuutena; nämä voivat olla esimerkiksi eri yhteisöjen omia tietoverkkoja, joihin tulisi liittää myös yleisesti käytettävissä olevia tiloja, tai «mediakahviloita»; 24. Toivoo Keski- ja Itä-Euroopan maiden ottamista mukaan eurooppalaiseen rahoitustuki- ja apujärjestelmään; PHARE- ja TACIS-ohjelmista on myönnettävä erityisvaroja audiovisuaalialan kehittämiseksi näissä maissa; kansainvälisen yhteisön solidaarisuuden nimissä audiovisuaalisen alan tukitoimia olisi sovellettava myös kehitysmaihin olemassa olevien sopimusten mukaisesti; 25. Katsoo, että on toteutettava toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa, että eurooppalainen audiovisuaalinen ohjelmatuotanto on kaikkien saatavilla käyttämällä alan rahoituksen jakamisessa ja arvioinnissa yhtäläiset mahdollisuudet huomioon ottavaa valvontaa ja perusteita; 26. Pyytää puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.