EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 12.12.1997 
KOM(97) 633 lopull. 
ASETUKSEN (EY) N: o 1404/96 7 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAINEN 
L/Ftf-RAHOITUSVÄLINETTÄ KOSKEVA KERTOMUS 
(Komission esittämä) 

SISÄLLYSLUETTELO 
SIVU 
0. TIIVISTELMÄ...... . 3 
1. JOHDANTO. 
1.1 RAPORTIN SISÄLTÖ 4 
1.2 LZFE-OHJELMAN KUVAUS 5 
2. LIFE-USOKTO . . 6 
2.1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 6 
2.2 VARAINHOITO 8 
2.3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 8 
2.4 YHTEISRAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT JA HUOMAUTUKSIA 9 
3. L/Ftf-YMPÄRISTÖ 10 
3.1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 10 
3.2 VARAINHOITO 11 
3.3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 12 
3.4 YHTEISRAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT 13 
4.L/FE-KOLMANNETMAAT 14 
4.1 JÄTETYT HAKEMUKSET JA YHTEISRAHOITETUT HANKKEET 15 
4.2 VARAINHOITO 16 
4.3 HANKKEIDEN MAANTIETEELLINEN JAKAUTUMINEN 16 
4.4 RAHOITETTUJEN HANKKEIDEN TYYPIT JA HUOMAUTUKSIA 16 
5. YLEISET PÄÄTELMÄT. 17 
2-
TIIVISTELMÄ 
Tämä raportti liittyy ympäristöalan rahoitusvälineen perustamista (Life) koskevaan 
artikkeliin 7.3 - Neuvoston asetus^TY) N:o 1973/92, annettu 21 toukokuuta 
1992, jota on muutettu 15 päivänä heinäkuuta 1996 annetulla neuvoston 
asetuksella2(EY) N:o 1404/96. Se liittyy myös aloitteeseen "Moitteeton ja tehokas 
varainhoito" (SEM 2000). L//e-asetuksen 7 artikloissa 3 kohdan ja 14 käsitellään 
kahta raporttia, joissa arvioidaan Life II -rahoitusvälineen ohjeellista määrää sekä 
asetukseen mahdollisesti tehtäviä tarkistuksia, jotta tätä toimea voitaisiin jatkaa 
toisen vaiheen jälkeen. Komissio päätti suorittaa arvioinnin vaiheittain. Tässä 
ensimmäisessä, 7 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa tehdään selkoa Life-
välineen täytäntöönpanosta nykyhetkeen asti. Siinä hahmotellaan arvioinnin seuraavat 
vaiheet, joiden avulla voidaan arvioida asetuksen täytäntöönpanoa, tavoitteiden 
asianmukaisuutta ja niiden toteumista sekä tukikäytännön johdonmukaisuutta. 
Toisessa kertomuksessa ehdotetaan toimen jatkamisen mahdollisesti edellyttämiä 
tarkistuksia. Siinä pyritään myös kohdentamaan tulevia toimia. 
Kertomuksessa annetaan yleiskatsaus L//e-ohjelman toteuttamisesta sen kolmella 
osa-alueella: luonnonsuojelussa (L//ê-Luonto), teollisuutta ja paikallisia yhteisöjä 
koskevissa esittelytoimissa (Life-Ympäristö) sekä yhteistyötoimissa Välimeren ja 
Itämeren rannikoiden kolmansien maiden kanssa (lukuun ottamatta niitä Keski- ja 
Itä-Euroopan maita, jotka ovat allekirjoittaneet assosiointisopimuksen Euroopan 
unionin kanssa) (Z,//ê-Kolmannet maat). 
Vuodesta 1996 komission arvioitavaksi jätetään vuosittain noin 900 hanketta, joista 
kolmannes on tukikelpoisia. Vain noin puoleen näistä hankkeista voidaan myöntää 
yhteisrahoitusta tällä hetkellä käytettävissä olevista varoista. Ympäristöalan Life-
rahoitusvälineen kautta voitaisiin näin ollen hyödyntää määrärahoja nykyistä 
enemmän sekä nykyisen, ajanjaksoksi 1996 - 1999 myönnetyn 450 miljoonan ecun 
ohjeellisen määrän rajoissa että jopa sen yli. Tiukan budjettipolitiikan vuoksi 
komissio on kuitenkin pitänyt välttämättömänä antaa budjettivallan käyttäjälle 
budjettiesityksen, johon ei sisälly määrärahojen korotuksia. Siten Life-
rahoitusvälineelle pyydetyllä summalla ei voida kattaa täksi ajanjaksoksi suunniteltuja 
ohjeellisia määrärahoja.. 
1 VIRALLINEN LEHTI NRO L 206, 22/07/1992 S. 0001 
SUOMENKIELINEN ERITYISPAINOS ...T 15 NIDE 11 S. 108 
RUOTSINKIELINEN ERITYISPAINOS .. T 15 NIDE 11 S. 108 
2 VIRALLINEN LEHTI NRO L 181, 20/07/96 S.0001 
1. JOHDANTO 
1.1 Raportin sisältö 
Ympäristöalan L//<?-rahoitusvälinettä ohjataan 21 päivänä toukokuuta 1992 
annetulla neuvoston asetuksella^TY) N:o 1973/92, jota muutettiin 
neuvoston asetuksella2(ETY) N:o 1404/96 15 heinäkuuta 1996. 
Kyseisen asetuksen 7 artiklan 3 kohdassa ja 14 artiklassa säädetään 
seuraavaa: 
"Neuvosto tarkastelee komission 30 päivään syyskuuta 1997 mennessä 
antaman kertomuksen perusteella ennen 31 päivää joulukuuta 1997 ohjeellista 
määrää sen mahdolliseksi tarkistamiseksi perustamissopimuksessa määrättyjä 
menettelyjä noudattaen, rahoitusnäkymien puitteissa ja saadut hakemukset 
huomioon ottaen" (7 artiklan 3 kohta). 
"Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 1998 mennessä Euroopan 
parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta 
ja määrärahojen käytöstä ja tekee ehdotukset mahdollisista muutoksista 
toiminnan jatkamiseksi toisen vaiheen jälkeen" (14 artikla). 
Aloitteessa "Moitteeton ja tehokas varainhoito" (SEM 2000), jonka 
mukaisesti nämä kaksi kertomusta laaditaan, edellytetään eri toimien 
rahoitukseen käytettävien yhteisön ohjelmien etukäteen tehtävää 
järjestelmällistä arviointia, jotta rahoitukseen liittyvät kysymykset 
tunnettaisiin ennen päätösten tekoa. Z-z/e-välineen tarkistamisessa komissio on 
päättänyt edetä vaiheittain, koska laadittavien kahden kertomuksen 
määräaikojen väli on lyhyt. 
Tässä raportissa tehdään selkoa Z,//e-välineen täytäntöönpanosta nykyhetkeen 
asti. Siinä hahmotellaan arvioinnin seuraavat vaiheet ja annetaan lausunto 
ohjeellisen määrärahan mahdollisesta tarkistamisesta. 
On huomattava, että tarkasteltaessa komission ehdotusta Life-
rahoitusvälineen jatkamisesta toisen, vuodet 1996 - 1999 käsittävän vaiheen 
(Life II) ajan, ohjeellisen määrän vahvistamisesta käytiin keskusteluja sekä 
neuvostossa että Euroopan parlamentissa. 
Parlamentti pyysi ohjeellisen määrän vahvistamista 800 miljoonaksi ecuksi 
ajanjaksona 1996 - 1999. Neuvosto katsoi, etteivät budjettinäkymät 
nykyisellään anna mahdollisuutta komission ehdotuksessaan esittämän 
summan eli 450 miljoonan ecun ylittämiseen. 
Neuvosto katsoi kuitenkin, että ottaen huomioon ne ympäristöalan tarpeet, 
joita varten rahoitusväline on perustettu, ohjeellisen määrän suuruutta 
voitaisiin tarkastella uudelleen vuoden 1997 lopussa. 
Tässä raportissa ei siis pelkästään analysoida vastaanotettuja hakemuksia, 
vaan arvioidaan myös vuosien 1998 - 1999 mahdollisia rahoitustarpeita 
ottaen huomioon jäsenvaltioiden osoittama mielenkiinto Life-ohjelman 
toimintaan sekä julkisten ja yksityisten hakijoiden oikeutetut odotukset. 
Asetuksen 14 artiklassa tarkoitetussa kertomuksessa hyödynnetään komission 
teettämän ulkopuolisten asiantuntijoiden perusteellisen arvioinnin tuloksia, 
jotka saadaan kesäkuussa 1998. 
Tässä perusteellisessa arvioinnissa on tarkoitus tutkia rahoitusvälineen käytön 
tehoa ja sen tavoitteiden saavuttamista ottaen samalla huomioon toimien 
aiheellisuus ja niiden perustelujen pätevyys. Arviossa ehdotetaan seuraavan 
vaiheen mahdollisesti edellyttämiä toimia, ja siinä pyritään myös 
kohdentamaan tulevia toimia paremmin. 
Käytännössä siinä pyritään vastaamaan seuraaviin kysymyksiin: 
- Onko tällä rahoitusvälineellä merkitystä yhteisön ympäristöpolitiikan ja 
ympäristölainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, ja mikä tämä 
merkitys on? 
- Onko rahoitusvälineellä edistävää vaikutusta yhteisön muihin politiikan 
aloihin tai muihin välineisiin? 
- Onko hankkeiden valintamenettelyllä voitu valita hankkeita, jotka täyttävät 
hyvin asetuksessa annetut valintakriteerit? 
- Onko käytettävissä olevaa rahoitusta käytetty asianmukaisesti vai pitäisikö 
niiden jakoperusteita tarkistaa? 
- Millaiset rahoitusvälineen mahdollisuudet ovat keskipitkällä ja pitkällä 
aikavälillä.? 
1.2 Li/e-ohjelman kuvaus 
1.2.1 Z///e-ohjelman yleisenä tavoitteena on edesauttaa yhteisön 
ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa 
(L//e-asetuksen 1 artikla) osarahoittamalla erityistoimia 
rahoituskelpoisilla aloilla. 
1.2.2 Rahoituskelpoiset alat koskevat 
- ympäristönsuojelutoimia (Life-Luonto) 
- paikallisen teollisuuden ja paikallisten yhteisöjen hyväksi toteutettavia 
esittelytoimia (Life-Ympäristö) 
- Välimeren ja Itämeren rannikoiden kolmansien maiden kanssa toteutettuja 
yhteistyötoimia, joihin eivät lukeudu sellaiset Keski- ja Itä-Euroopan maat, 
jotka ovat allekirjoittaneet assosiointisopimuksen Euroopan unionin 
kanssa (L//è-Kolmannet maat). 
L//ê-asetuksen mukaan 92 prosenttia määrärahoista suunnataan yhteisön 
alueella toteutettaviin toimiin ja tästä määrästä puolet käytetään 
luonnonsuojelutoimiin. Viisi prosenttia määrärahoista suunnataan 
kolmansiin maihin. Kolme prosenttia määrärahoista käytetään 
liitännäistoimenpiteisiin. 
1.2.3 Vuodesta 1992 lähtien L//e-ohjelmaan on tehty lähes 6 500 hanke-
ehdotusta, joista noin kolmannes oli rahoituskelpoisia. Arviolta puolet 
rahoituskelpoisista ehdotuksista sai yhteisrahoitusta yhteensä 542 
miljoonaa ecua. Noin 750 hanketta toteutetaan parhaillaan. 
1.2.4 Vuodesta 1996 alkaen on laadittu kolme tiedotetta, joista yksi koskee 
Life-Luonto&y yksi Life-Ympäristöä ja yksi Lz/e-Kolmannet maat 
-rahoitusvälinettä. Saatujen kokemuksien perusteella on ollut 
mahdollista määritellä entistä tarkemmin rahoitusvälineen 
soveltamisala. Samoin näiden tiedotteiden ja mahdollisille hakijoille 
tarkoitettujen tiedotustilaisuuksien ansiosta hakemusten laatu on 
parantunut teknisten ja taloudellisten näkökohtien osalta. 
1.2.5 Hanke-ehdotusten arviointi on sovitettu kunkin toiminta-alan 
erityispiirteisiin. 
Z,//e-Luonnon osalta komissio suorittaa muodollisesti hyväksyttävien ja 
rahoituskelpoisten hakemusten alustavan valinnan käyttäen apunaan 
ulkopuolisia tieteellisiä neuvonantajia ja ottaen huomioon asetuksessa 
säädetyt perusteet. Komissio laatii tämän jälkeen ehdotuksen 
luetteloksi parhaista hankkeista yhteisön tasolla ja toimittaa luettelon 
luontotyyppikomitealle jäsenvaltioiden lausuntoja varten. 
Life-Ympäristön osalta arviointimenettelyt tapahtuvat samanaikaisesti 
jäsenvaltioissa ja komissiossa. Kahdenvälisissä neuvotteluissa 
hankkeista laaditaan tämän jälkeen suppea yhteinen luettelo, ja 
hankkeita käsitellään tämän jälkeen aihepiirikohtaisissa itsenäisten 
asiantuntijoiden työryhmissä. Tämän kolminkertaisen arvioinnin 
perusteella komissio esittää luettelon rahoitettavista hankkeista ja 
pyytää siitä lausunnon jäsenvaltioiden edustajista muodostetulta Life-
hallintokomitealta. 
L//e-Kolmannet maat -ohjelman osalta arviointimenettely on 
samankaltainen kuin Life-Ympäristön yhteydessä. Erona on, että 
riippumattomien asiantuntijoiden suorittama arviointi koskee kaikkia 
komission muodollisesti rahoituskelpoisiksi katsomia ehdotuksia. 
2. LlFE-UJONTO 
2.1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet 
Vuosina 1992 - 1997 komissiolle jätettiin 1 308 yhteisrahoitushakemusta 
Z,//ê-Luonto-ohjelmasta. Anottu summa oli yhteensä 1 328 miljoonaa ecua. 
Käytettävissä olevista varoista voitiin antaa yhteisrahoitusta 299 hankkeelle 
yhteensä 239,5 miljoonaa ecua. 
-6 
Seuraavassa taulukossa on eritelty kunkin vuoden tiedot. 
Taulukko 1 
1. Hakemusten lukumäärä 
2. Anottu rahoitus (miljoonaa 
ecua) 
3. Rahoituskelpoisten 
hakemusten lukumäärä 
4. Rahoituskelpoinen osuus 
(miljoonaa ecua) 
5. Rahoitettujen hakemusten 
lukumäärä 
6. Myönnetty rahoitus 
(miljoonaa ecua) Ufel 
92 
(EU-12) 
86 
227 
-
-
35 
36,9 93 
(EU-12) 
198 
294 
80 
1863 
22 
20,6 94 
(EU-12) 
296 
270 
116 
153 
47 
47,7 95 
(EU-15) 
313 
235 
139 
139 
72 
48,5 Life II 
96 
(EU-15) 
241 
174 
123 
93 
63 
43,4 97 
(EU-15) 
174 
128 
97 
76 
60 
42,4 
(Luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne osoittavat ainoastaan yhteisön 
yhteisrahoitusosuuden, joka on yleensä 50 - 75 prosenttia kokonaisbudjetista) 
Lukuja tulkittaessa on otettava huomioon seuraavat päätöksiin liittyvät 
tekijät: 
• Tietyt hankkeet ovat jo käynnissä olevan hankkeen toinen vaihe. Joissakin 
hankkeissa on mukana useita eri alueilla tai eri jäsenmaissa toimivia 
edunsaajia. 
• Vuonna 1995 uusi esite mukautettiin luontohankkeisiin liittyvien toimien 
tyypin mukaan. Hakijoita pyydettiin kartoittamaan ja suunnittelemaan 
tulevat toimensa entistä tarkemmin. Lyhyellä aikavälillä (1995 - 1996) tämä 
tarkkuusvaatimusten kiristäminen on lisännyt niiden hakemusten määrää, 
jotka on hylätty muotoseikkojen vuoksi tai joita ei ole katsottu 
rahoituskelpoisiksi. Vuoden 1997 aikana on kuitenkin havaittu hakemusten 
keskimääräisen laadun parantuneen. 
• Vuodesta 1996 alkaen Life II on liitetty tiiviimmin Natura 20004 
-alueverkon toteuttamiseen. Ennakolta tapahtuva kirjaaminen kansalliseen 
3 Summassa on mukana vain yksi hanke, jonka saama rahoitus oli 61 miljoonaa ecua. 
4 Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä 
luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta 
Virallinen lehti nro L 206, 22/07/92 s. 0007-005 
Suomenkielinen erityispainos kappale 15 nide lis. 114 
Ruotsinkielinen erityispainos kappale 15 nide lis. 114 
4Tämän direktiivin tarkoituksena on taata luonnon monimuotoisuus säilyttämällä luonnollinen 
elinympäristöjä luonnonvarainen eläimistöjä kasvisto Euroopan Unionin jäsenmaiden alueella, joka 
perustuu sopimuksen artikkeliin 2.1. On perustettu yhtäjaksoinen ekologinen verkosto Euroopan 
Natura 2000 -luetteloon tuli vuonna 1996 pakolliseksi Natura 2000 
-alueisiin liittyvien hankkeiden osalta. Koska Z,//e-Luonto-ohjelma liittyy 
täten yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoon, osoittautui, että monet 
vuosina 1996 ja 1997 jätetyt hakemukset eivät olleet rahoituskelpoisia. 
Monet mahdolliset hakijat eivät myöskään jättäneet hakemusta, koska 
asianomaista kohdetta ei vielä oltu ehdotettu jäsenvaltioille. 
• Vuonna 1997 hankkeista piti toimittaa tiedot komissiolle tammikuun 
loppuun mennessä eli ainoastaan kolme kuukautta vuoden 1996 
valintakauden päättymisen jälkeen. Valinta oli viivästynyt Life II -asetuksen 
myöhästyneen antamisen vuoksi. Kyseisten valintakausien läheisyys vähensi 
jätettyjen hakemusten lukumäärää. 
• Keskimääräinen rahoitus hanketta kohti oli vuosina 1996 ja 1997 noin 
700 000 ecua ja vaihteli välillä 100 000 - 2 000 000 ecua. 
2.2 Varainhoito 
Ajanjaksona 1992 - 1997 myönnetyistä määrärahoista oli sidottu lähes 100 
prosenttia. Määrärahojen korkeaa hyödyntämisastetta edisti komission 
suorittama tarkka hankkeiden seuranta. 
Ainoastaan noin kolmannes yhteisrahoitetuista hankkeista sai rahoitusta 
edunsaajan alun perin ehdottaman määrän. Komissio tutkiikin jokaisen 
alustavasti valitun ehdotuksen kohdalla, mitkä toimenpiteet voitaisiin 
rahoittaa yhteisrahoituksella muiden yhteisön rahastojen (EMOTR, EAKR, 
koheesiorahastot ja niin edelleen) kanssa tai mitkä eivät ole välttämättömiä 
luonnonsuojelutoimien onnistumisen kannalta. 
Budjetin toteutumisen tärkeimmät ongelmat ovat olleet hankkeiden 
toteutuksen viivästyminen sekä se, että hyvin pienessä määrässä tapauksia 
hankkeen lopussa on esitetty menoja, jotka eivät ole rahoituskelpoisia. 
Vähemmän kuin 1 % määrärahoista jäi sitomatta. 
2.3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen 
Life-lMor&o on yhteisön väline, johon ei sisälly määräyksiä käytettävissä 
olevan summan jakamisesta jäsenvaltioille noudattaen tiettyjä prosenttimääriä. 
Myönnettyjen summien vuosittaisella jakautumisella jäsenvaltioittain ei juuri 
ole merkitystä. Pitemmän aikavälin tutkimus on kuitenkin tärkeää suorittaa. 
Ajanjakson 1992 -1997 osalta voidaan todeta seuraavaa: 
erityissuojelualueita varten, jota kutsutaan nimellä "Natura 2000". Tämän verkoston tarkoituksena on 
taata suojelualueiden luonnollisen elinympäristön (direktiivin liite I) ja lajien elinympäristön 
(direktiivin liite II) säilyttäminen tai vastaavasti luonnontilan palauttaminen mahdollisimman 
hyvään tilaan. 
• Life-Luonto on ensisijaisesti hyödyttänyt niitä alueita ja jäsenvaltioita, 
joiden luontotyypit ja lajisto ovat erittäin rikkaat ja yhteisön kannalta 
merkittävät. Tämä vastaa välineen tarkoitusta. 
• Vaikka kyseessä ei ole välineen ensisijainen tarkoitus, Life-Luonto on 
edistänyt osaltaan myös yhteisön yhteenkuuluvuuspyrkimyksiä. 
Koheesiorahastosta rahoitusta saaneet neljä jäsenvaltiota ovat 
luonnonrikkauksiensa vuoksi voineet hyödyntää yhteisrahoitusta, jonka taso 
on huomattavasti korkeampi kuin yhteisön keskiarvo. 
2.4 Yhteisrahoitettujen hankkeiden tyypit ja huomautuksia 
Yhteisrahoitettujen hankkeiden luonne on ajan myötä kehittynyt. 
Life n -välineen hyväksymisestä lähtien niissä on keskitytty kentällä 
toteutettaviin hankkeisiin. Yleisesti ottaen Li/e-Luonto-välineen avulla on 
voitu hoitaa useita luontotyyppien ja lajien säilyttämiseen välttämättömiä 
alueita. 
• Li/e-Luonto-välineestä on myönnetty rahoitusta useille paikallisen ja 
kansallisen tason kartoituksille (EL, ES, RL, P), joiden tarkoituksena on 
valmistella Natura 2000 -ohjelmaa. Tämäntyyppiset toimenpiteet eivät enää 
ole keskeisiä Life II: n toiminnassa. 
Lintuja koskevia hankkeita on ollut käynnissä lukuisia. L(/e-Luonto-
välineestä ovat saaneet yhteisrahoitusta erityishankkeet, joiden 
tarkoituksena on suojella 18 yhteensä 23:sta Euroopassa elävästä, 
maailmanlaajuisesti uhanalaisesta lintulajista, ja ohjelma on osaltaan 
edistänyt useiden alueiden nimeämistä uusiksi erityissuojelualueiksi 
lintudirektiivin perusteella. 
Erittäin uhanalaisiin lajeihin (El Hierron jättiläislisko, partakorppikotka, 
munkkihylje) on kohdistettu useita hankkeita, jotka ovat edistäneet 
populaation säilymistä vakaana tai sen lisääntymistä. 
Kosteikkoalueet ovat olleet hyvin edustettuina. Niitä koskee yli 
kolmannes hankkeista. Tämä painopistealue on osoitus jäsenvaltioiden 
pyrkimyksestä täyttää Ramsarin yleissopimuksen ja äskettäisen 
kosteikkoalueita koskevan tiedonannon mukaiset velvoitteensa. 
Lukuisat hakemukset ovat koskeneet maatalousalueita, ja useissa on 
esitetty maatalouden ympäristötoimien jatkamista (asetus ETY 2078/92). 
Z,//e-väline on mahdollistanut yhteisön rakennerahastojen luottoja 
(esimerkiksi elinympäristöjen suojeluun Kreikassa). 
Samoin monet hankkeet ovat edistäneet Euroopan unionin Natura 
2000 -verkon toteuttamisen valmistelua seuraavilla toimenpiteillä: 
- luonnonperinnön kartoittaminen useissa jäsenvaltioissa ja useilla 
alueilla 
~ hoitosuunnitelmien laatiminen yhdessä paikallisen tason toimijoiden 
kanssa tulevia kohteita varten esimerkiksi Saksassa, Ranskassa, 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa 
- hoitomenetelmien sekä kohteiden ylläpidon varmistamiseen tai 
kunnostamiseen liittyvien kustannusten yksilöiminen esimerkiksi 
kanervanummien osalta 
- kohteiden ekologiseen hoitoon liittyvien menetelmien opettaminen 
henkilökunnalle. 
» Yhteisrahoituksen edunsaajat ovat enimmäkseen kansallisia, alueellisia tai 
paikallisia julkisia elimiä jäsenvaltioiden hallintorakenteen mukaan. Tämä 
julkishallinnon hallitseva asema osoittaa viranomaisten kiinnostusta 
luontodirektiivien täytäntöönpanoon käytettävään yhteisön välineeseen. 
Toinen Life-Luonto-välineen suora edunsaajaryhmä ovat hallituksista 
riippumattomat järjestöt. Nämä järjestöt ovat lisäksi usein mukana julkisten 
elinten käynnistämissä hankkeissa joko suoraan tai siten, että niille on 
uskottu tiettyjä hankkeisiin liittyviä toimia. 
Life-Luonto on ainoa erityisesti luonnonsuojeluun tarkoitettu yhteisön 
rahoitusväline. Kiireellisiä toimia koskevien hankkeiden kysyntä onkin ollut 
ajanjaksolla 1992 - 1997 erittäin suuri. Hankkeilla ei ole lyhyen aikavälin 
taloudellisia vaikutuksia, mutta ne voivat johtaa kestävämpiin, muiden 
rakennerahastojen kautta toteutettaviin toimiin. 
Vuoden 1997 lopussa kansallisissa luetteloissa on useita tuhansia uusia, 
jäsenvaltioiden luontotyyppidirektiivin perusteella ehdottamia kohteita. Tämä 
johtaa todennäköisesti Zz/e-Luonto-ohjelmaan tehtävien ehdotusten 
voimakkaaseen lisääntymiseen ajanjaksolla 1998 -1999. 
Lz/e-Luonto-väline ei voi yksinään olla tarkoituksenmukainen väline koko 
Natura 2000 -ohjelman rahoittamiseen. Se on lähinnä katalysaattori. 
Ainoastaan ottamalla //sdavuksi muita rakennerahastoja voidaan vaikuttaa 
merkittävästi tämän yhteisön verkoston toteutumiseen. 
Li/e-Luonto-ohjelman avulla paikallisen tason toimijat voidaan saada 
työskentelemään yhdessä konkreettisissa hankkeissa, usein toisistaan suuresti 
poikkeavien etunäkökohtien hyväksi. Yleisön tietoisuutta voidaan myös 
pyrkiä lisäämään, ja se on tärkeä vaikkakin vaikeasti mitattava tekijä. 
3. L/F£-YMPARISTÖ 
3.1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet 
Muiden kuin luonnonsuojeluun liittyvien hankkeiden osalta komissiolle 
jätettiin ajanjaksolla 1992 - 1997 yhteensä 4 815 tukihakemusta. Vuosina 
1993-1997 haetun Lz/e-rahoitustuen määrä on yhteensä noin 5 600 
miljoonaa ecua. Kyseisellä ajanjaksolla voitiin, rahoitusta koskevien 
rajoitusten vuoksi, myöntää Z,(/e-välineen kautta yhteisrahoitusta 680 
10 
hankkeelle (14 prosenttia) yhteensä noin 272 miljoonaa ecua (5 prosenttia). 
Seuraavassa taulukossa on yksilöity kunkin vuoden tärkeimmät tiedot: 
Taulukko 2 
1. Hakemusten lukumäärä 
2. Anottu rahoitus (miljoonaa 
ecua) 
3. Rahoituskelpoisten 
hakemusten lukumäärä 
4. Alustavasti valittujen 
hakemusten lukumäärä 
5. Anottu osuus (summa / 
alustavasti valittu hanke) 
(miljoonaa ecua) 
6. Rahoitettujen hakemusten 
lukumäärä 
7. Myönnetty rahoitus 
(miljoonaa ecua) 
Alustavasti valittujen ja 
rahoitettujen hankkeiden erotus 
(miljoonaa ecua) Lifel 
92 
(EU-12) 
300 
-
+/- 185 
-
70 
39,6 93 
(EU-12) 
1447 
2012 
601 
306 
79 
99 
44,7 
33,8 94 
(EU-12) 
1224 
653 
721 
258 
84 
160 
53,1 
30,6 95 
(EU-15) 
729 
2214 
431 
264 
84 
135 
48,1 
36,0 Life II 
96 
(EU-15) 
601 
393 
283 
177 
90 
104 
43,3 
47,2 97 
(EU-15) 
514 
328 
244 
194 
81 
112 
43,6 
37,4 
(Kaikki rahoitusta koskevat luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne 
edustavat ainoastaan yhteisön yhteisrahoitusosuutta, joka on yleensä noin 
30-50 prosenttia koko rahoituskelpoisesta talousarviosta.) 
• Ajanjakson 1992 - 1995 aikana monet esitellyistä hankkeista eivät kuuluneet 
ohjelman soveltamisalaan (kalliit rakennepoliittiset hankkeet, useat 
tutkimushankkeet ja niin edelleen) Vuodesta 1996 alkaen luvut vaikuttavat 
sitä vastoin yhtenäisemmiltä. 
• Kun oikeudellista kehystä (valintaperusteita) sekä mahdollisille hakijoille 
suunnattua tiedotusta on kehitytty, on onnistuttu vähentämään hakemuksia, 
jotka hylätään muotoseikkojen vuoksi hylättyjen tai jotka eivät ole 
rahoituskelpoisia. Sekä teollisuuden että paikallisten yhteisöjen jättämien 
ehdotusten laadun paraneminen on johtanut siihen, että merkittävä osa 
hankkeista on voitu alustavasti valita rahoituskelpoiseksi. 
• Rahoitus on ollut keskimäärin 400 000 ecua vuosina 1996 ja 1997 ja 
yleensä välillä 100 000 - 1 000 000 ecua. 
3.2 Varainhoito 
Life-Ympäristön maksusitoumusmäärärahojen käyttöaste on erittäin korkea 
(99,93 prosenttia), koska tulevien edunsaajien kanssa neuvotellaan vuosittain 
alustava talousarvio, jotta hankkeiden mahdolliset ylisuuret arviot voitaisiin 
korjata. 
il 
Life-Ympäristö-ohjelmasta rahoitettaviin toimiin liittyy tiettyjä teknisiä ja 
taloudellisia riskejä niiden uutta luovasta luonteesta johtuen: teollisuuden 
toimien osalta siirtyminen laboratoriomittakaavasta pilotti- tai 
teollisuusmittakaavaan voi johtaa teknologiseen umpikujaan. Samoin 
paikallisten kumppanuussuhteiden luominen yhteisöjen, yhdistysten ja liittojen 
tai yritysten välillä voi kestää oletettua kauemmin ja olla arvioitua 
vaikeampaa. 
Tällaisia riskejä ovat seuraavat: 
- Hankkeiden toteuttaminen myöhästyy: 3/4 hankkeista myöhästyy joitakin 
kuukausia ja 1/4 yli vuoden. Tällaisten myöhästymisten ehkäisemiseksi 
komissio on pyytänyt vuodesta 1996 alkaen liittämään hakuasiakirjoihin 
yksityiskohtaisemman alustavan suunnitelman, jossa määritellään 
yksilöityjen tehtävien toteuttamisaika ja budjetti. 
- Hankkeet toteutetaan epätäydellisesi tai puutteellisesti, minkä takia 
komission on vähennettävä osuuttaan ja jopa perittävä takaisin maksettu 
ennakko kokonaan tai osittain. Tähän mennessä on 25 hankkeen osalta 
jouduttu käyttämään takaisinperintää, ja vuodesta 1997 alkaen perityt 
summat on käytetty mahdollisuuksien mukaan uusiin hankkeisiin. 
- Tuensaajat ovat itse peruuttaneet kymmenisen hanketta ennen niiden 
aloittamista, koska niiden taloudellinen tilanne oli muuttunut hankkeiden 
esittämisen ja komission päätöksen välisenä aikana. 
- Kolmen hankkeen osalta on noussut epäilyjä petoksesta, ja asiat on jätetty 
UCLAFin käsiteltäviksi. 
Komissio on toteuttanut vuodesta 1993 ehkäiseviä toimenpiteitä näiden 
riskien vähentämiseksi. Tällaiset toimenpiteet koskevat yksittäisten päätösten 
oikeudellista muotoa, ulkopuolisten asiantuntijoiden suorittamaa teknistä 
seurantaa, yksityisiltä tuensaajilta edellytettyä pankkitakuuta. Lisäksi 
jokaisesta sekä julkisten että yksityisten tuensaajien hankkeesta tehdään ennen 
loppumaksun maksamista hankkeen tulosten tekninen arviointi sekä 
riippumattomien hyväksyttyjen tilintarkastajien suorittama hankkeen 
kustannusten tilintarkastus. 
3.3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen 
Life-Ympäristöön ei sisälly määräyksiä käytettävissä olevan summan 
jakamisesta jäsenvaltioiden kesken. Arviointijärjestelmän tarkoituksena on 
mahdollistaa ehdotusten valinta niiden ansioiden perusteella, ja hankkeet 
arvioidaan aiheluokittain (jätteet, vesi, ilma jne.). Tällaisessa ansioihin 
perustuvassa arvioinnissa otetaan huomioon ympäristön tila kussakin 
jäsenvaltiossa, jotta ei tarpeettomasti rangaistaisi muita hankkeita vähemmän 
uudistushenkisiä mutta muuten mallikelpoisia hankkeita, joilla voi olla 
voimakas paikallinen vaikutus. 
-12-
• Ensimmäisen vaiheen aikana Life-välineestä eniten hyötyneet maat olivat 
Saksa, Ranska, Italia ja Yhdistynyt kuningaskunta (kukin noin 14 
prosenttia) sekä Espanja, Kreikka ja Alankomaat (noin 7 prosenttia). 
• Maantieteellisen jakautumisen esittäminen toisen vaiheen kahdelta 
ensimmäiseltä vuodelta ei ole asianmukaista, sillä se ei osoittaisi toisen 
vaiheen lopussa saavutettavaa tilannetta. Ohjelmavuosien 1996 ja 1997 väli 
oli kuusi kuukautta, mikä aiheutti suhdannehäiriöitä joissakin 
jäsenvaltioissa. Lisäksi uusien jäsenvaltioiden osallistumisessa tämän 
rahoitusvälineen käyttöön on saavutettava tasapaino vähitellen. 
3.4 Yhteisrahoitettujen hankkeiden tyypit 
Lz/e-välineen avulla rahoitettujen toimien neljä keskeistä aihepiiriä 
ajanjaksolla 1992 - 1995 olivat: 
• jätehuolto (36 prosenttia rahoituksesta) sekä saastuneiden kohteiden 
puhdistaminen (8 prosenttia rahoituksesta) 
• puhtaan teknologian edistäminen (14 prosenttia rahoituksesta) 
• saasteiden mittausmenetelmät sekä seuranta- ja valvontaverkot (17 
prosenttia rahoituksesta) 
• aluesuunnittelu ja kaupunkien ongelmat (21 prosenttia rahoituksesta). 
Loput neljä prosenttia suunnattiin ympäristövalistusta koskeviin 
viranomaisten yhteistyötoimiin. 
Yleisesti voidaan todeta, että Zj/e-välineestä myönnettiin vuonna 1996 
rahoitusta yhtä paljon teollisuudelle ja paikallisille yhteisöille (niiden osuudet 
olivat 18,2 ja 19,7 miljoonaa ecua). Nämä osuudet vaihtelevat kuitenkin 
jyrkästi eri jäsenvaltioissa. Teollisuudelle (puhdas teknologia ja kierrätys) 
myönnettiin runsaasti rahoitusta Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa ja 
Kreikassa. Paikallisille yhteisöille myönnettiin runsaasti rahoitusta Espanjassa, 
Tanskassa, Ruotsissa ja Suomessa. 
L//e-välineen edunsaajat ovat ensimmäisessä ryhmässä luonteeltaan 
enimmäkseen yksityisiä. Muissa maissa edunsaajat ovat ennen muuta julkisia 
elimiä, jotka laativat maankäyttöön liittyviä aloitteita ja kuulevat tässä 
paikallisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia toimijoita. 
Alakohtaisessa tarkastelussa voidaan havaita seuraavat suuntaukset: 
• Teollisuuden osalta Lz/e-välineellä on ollut osuus puhtaan teknologian 
edistämisessä erityisen saastuttavilla aloilla. Esimerkkeinä tällaisista aloista 
voidaan luetella seuraavat: 
- parkitsimot (esimerkiksi kromin aiheuttaman vesien saastumisen ja 
liuottimien aiheuttaman ilman saastumisen torjunta) 
13 
- paperiteollisuus (esimerkiksi suljetun vesikierron käyttäminen, 
kuitujen talteenotto, otsonin käyttö jätepaperin kierrätyksessä) 
- pintakäsittelylaitokset (ilman liuottimia tai happoja tapahtuva 
painepuhdistus vesi- tai lasikuulasuihkujen avulla) 
- tekstiiliteollisuus (kankaanpainannassa syntyvien painovärijätteiden 
vähentäminen). 
• Puhtaan teknologian lisäksi L//<?-välineen avulla on kannustettu kierrätystä 
seuraavilla teollisuudenaloilla: muovi, kotitalouskoneet (käytettyjen 
jääkaappien purkaminen aiheuttamatta saastepäästöjä), keramiikka, 
metalliteollisuus (valimohiekan kierrättäminen) jne. 
• Paikallisten yhteisöjen osalta merkittävimmät ongelmat liittyvät 
vesihuoltoon (valvontajärjestelmien parantaminen, mikrosaasteiden 
havaitseminen), jätehuoltoon sekä ilman laatuun. Paljon esitetään kuitenkin 
myös hankkeita, jotka liittyvät kaupunkialueisiin 
(liikenteenohjausjärjestelmät, saastuttamattomien ajoneuvojen käyttö 
liikenteessä) ja kaupunkien lähellä sijaitseviin alueisiin (maatalouden 
ottaminen huomioon näiden alueiden suunnittelussa). 
• Vuonna 1996 suurin osa alustavista toimista koski rannikkoalueiden 
järkevää hoitoa esittelyohjelman mukaisesti, josta neuvosto on tehnyt 
päätöksen. Vuonna 1997 on alustaviin toimiin tehty vähän ehdotuksia. 
• L//ê-ohjelmasta on myönnetty rahoitusta rajoitetusti maaseutualueilla 
lukuun ottamatta Ranskaa ja Espanjaa, mikä johtuu yhteisön muiden 
ohjelmien tai aloitteiden (erityisesti Leader II) samanaikaisesta 
toteuttamisesta. 
4. L/FE-KOLMANNET MAAT 
Z,//e-Kolmannet maat on tarkoitettu vuodesta 1996 alkaen niille Välimeren ja 
Itämeren rannikon kolmansille maille, jotka eivät ole Euroopan kanssa 
assosiointisopimuksen allekirjoittaneita Keski- ja Itä-Euroopan maita. KEE-maat 
voivat nykyisin osallistua Z,//e-Luonto- ja Life-Ympäristö-ohjelmiin liittymistä 
edeltävään vaiheeseen kuuluvana toimena kunkin maan kanssa tehdyn 
erityissopimuksen perusteella. Z,//e-Kolmannet maat -välineen ensisijainen tavoite on 
toteuttaa tekniseen apuun ja luonnonsuojeluun liittyviä toimia sekä kestävään 
kehitykseen liittyviä esittelytoimia ympäristönsuojelua koskevan tiedon levittämiseksi 
näissä maissa. 
Life II -ohjelma eroaa Life I -ohjelmasta kahdella tavalla: 
• Life II ei enää koske Puolaa, Sloveniaa ja Baltian maita, jotka ovat nyt Keski- ja 
Itä-Euroopan assosioituneita maita. Sitä vastoin sen piiriin kuuluvat vuodesta 
1996 alkaen Länsirannan ja Gazan alueet sekä vuodesta 1997 alkaen Bosnia-
Hertsegovina. 
-14 
• Life ILsta voidaan tukea kestävään kehitykseen ja luonnonsuojeluun liittyviä 
esittelytoimia, jotka menevät pidemmälle kuin pelkkä tekninen apu, jota voitiin 
myöntää Life I -ohjelmasta. 
4.1 Jätetyt hakemukset ja yhteisrahoitetut hankkeet 
Ajanjaksona 1992 - 1997 komissio sai 371 yhteisrahoitusta koskevaa 
hakemusta Z,j/e-Kolmannet maat -ohjelmaan. Tänä aikana valittiin 
rahoitettaviksi 80 hanketta, ja rahoituksen määrä oli yhteensä lähes 30 
miljoonaa ecua. Jos kaikki arvioijien rahoituskelpoisiksi katsomat hankkeet 
olisi voitu ottaa huomioon, olisi rahoitusta saanut yli kaksinkertainen määrä 
hankkeita. 
Seuraavassa taulukossa on yksilöity kunkin vuoden tärkeimmät tiedot: 
Taulukko 3 
1. Hakemusten lukumäärä 
2. Rahoituskelpoisten 
hakemusten lukumäärä 
3. Anottu rahoitus (miljoonaa 
ecua) 
4. Rahoitettujen hakemusten 
lukumäärä 
5. Myönnetty 
rahoitus(miljoonaa ecua) Lifel 
92 
-
-
-
9 
5,3 93 
-
-
-
12 
3,5 94 
65 
40 
18,4 
14 
4,8 95 
103 
29 
10,2 
16 
5,7 Life II 
96 
82 
23 
10,0 
13 
6,0 97 
121 
28 
9,8 
16 
4,2 
(Kaikki luvut on pyöristetty miljooniin ecuihin, ja ne edustavat ainoastaan 
yhteisön yhteisrahoitusosuutta, joka on yleensä 50 - 100 prosenttia koko 
talousarviosta.) 
Life I:n viimeinen toimintavuosi oli 1995, jolloin aikana hyväksyttävien 
hankkeiden lukumäärä kasvoi merkittävästi L(/ê-Kolmannet maat -välinettä 
koskevan tiedotuksen ansiosta. Sitä vastoin komission rahoituskelpoisiksi 
katsomien hankkeiden määrä laski, koska komissio halusi kiinnittää 
aikaisempaa enemmän huomiota tekniseen laatuun. Varainhoitovuoden 
lopussa ainoastaan 16 hanketta 29:stä oli saanut yhteisön rahoitusta ja 
yhteisön osuus oli yhteensä 5,7 miljoonaa ecua (alle 60 prosenttia 
rahoituskelpoisten hankkeiden yhteissummasta, joka on sangen vaatimaton 
osuus). 
Vuoden 1996 luvuissa havaittava hyväksyttävien hakemusten lukumäärän 
pieneneminen johtuu uuden Lz/e-asetuksen hyväksymisen viivästymisestä ja 
hankkeiden esittelyn verrattain lyhyestä määräajasta. Rahoituskelpoisten ja 
rahoitettujen hankkeiden määrä vastaa vuoden 1995 tasoa. 
15 
4.2 Varainhoito 
L//e-Kolmannet maat -välineen maksusitoumusmäärärahojen vuotuinen 
käyttöaste on 100%. 
Budjetin toteutumisessa on suurin ongelma hankkeiden myöhästyminen. 
Siihen voivat olla syynä joidenkin tukikelpoisten maiden poliittisen tilanteen 
epävakaisuus, kunkin maan hallinnollisten menettelyjen vaikeudet (luvat, 
pankkikäytännöt jne.) sekä paikallisten osapuolten ongelmat. 
Vuodesta 1995 komission on täytynyt purkaa kaksi sopimusta, joiden arvo oli 
638 000 ecua. Hankkeita toteutettiin Kroatiassa, jossa yhteisön tarjoama 
yhteistyö pysäytettiin, ja Albaniassa, jossa hanke keskeytettiin asianomaisen 
ministeriön pyynnöstä. 
4.3 Hankkeiden maantieteellinen jakautuminen 
Lz/e-Kolmannet maat kattaa kaksi maantieteellistä vyöhykettä: Välimeren 
alueen (johon kuuluu 15 valtiota ja aluetta) sekä Itämeren alueen (johon 
kuuluu vuodesta 1996 alkaen Venäjästä ainoastaan Itämeren rannalla olevat 
alueet eli Kaliningrad ja Pietari). 
Vuoteen 1995 asti noin 65 % Z,//ê-Kolmannet maat -ohjelman rahoituksesta 
myönnettiin Välimeren maille ja 35 % Itämeren alueelle. Life II -ohjelman 29 
rahoitetusta hankkeesta Venäjälle kuuluvat Itämeren alueet ovat saaneet 5 
hanketta, joiden kokonaisrahoitus on 1 934 000 ecua. 
4.4 Rahoitettujen hankkeiden tyypit ja huomautuksia 
Vuodesta 1996 rahoituskelpoiset toimet on täsmennetty: tekninen apu, 
luonnonsuojelu ja esittelyhankkeet. 
Yhteisrahoituksen haussa teknisen avun hankkeet ovat määrältään suurin 
ryhmä, ja niiden osuus on 50 - 70 %. Tämä johtuu siitä, että Z,//e-Kolmannet 
maat -ohjelma suuntautuu pääasiassa kansallisille hallituksille, jotka haluavat 
määritellä ympäristöalan politiikkansa ja toimintaohjelmansa. 
Luonnonsuojeluhankkeet koskevat enimmäkseen luontotyyppien säilyttämistä 
ja/tai toteuttamista rannikko- ja kosteikkoalueilla. 
Esihankkeet, joille myönnetään ensimmäistä kertaa yhteisrahoitusta vuonna 
1997, koskevat hyvin erilaisia aloja: jätehuoltoa ja jätteiden käsittelyä, 
polkupyöräilyä kaupungeissa ja rannikkoalueiden hallintoa. 
Vuosina 1992 - 1997 Z,//e-Kolmannet maat -ohjelma on osaltaan edistänyt 
ympäristöalan hallinto- ja teknologiakeskusten (ECAT) perustamista (Pietari, 
Kaliningrad, Tirana jne), joissa yhdistyvät kolmansien maiden ja EY-maiden 
taitotieto ympäristöpolitiikan kehittämisessä Keski- ja Itä-Euroopan maissa. 
L//ê-Kolmannet maat -ohjelma on myös edistänyt onnistuneesti Välimeren 
alueen toimintaohjelman (PAM) toimia rahoittamalla joidenkin alueellisten 
keskusten (REMPEC, Plan Bleu) esittämiä hankkeita. Useita hankkeita, joihin 
-16-
osallistuu useita Välimeren etelä- ja itärannikon maita, on lisäksi rahoitettu 
METAP-ohjelmasta (Välimeren alueen ympäristöalan teknisen avun ohjelma). 
Tilastoluvut ovat rohkaisevia, mutta Z//e-Kolmannet maat -välineen merkitys 
ulottuu kauemmas kuin pelkkiin tilastoihin. Lf/e-Kolmannet maat -välineellä 
on perustavanlaatuinen merkitys ympäristönsuojelua koskevan valistuksen 
alalla Euroopan unionia ympäröivissä kolmansissa maissa. Näiden maiden 
suhtautuminen ja aktiivinen osallistuminen ovat lisäksi selvä osoitus 
rahoitusvälinettä kohtaan tunnetusta kiinnostuksesta. Vuonna 1996 ohjelmaan 
otettiin mukaan Länsirannan ja Gazan alueet, joiden osalta hyväksyttiin 
alustavasti neljä hanketta ja yhtä hanketta ryhdyttiin rahoittamaan heti 
ensimmäisenä vuonna. Vuonna 1997 ohjelmaan otettiin mukaan Bosnia-
Hertsegovina, jonka osalta hyväksyttiin alustavasti 10 hanketta. 
Koska Z,//e-Kolmannet maat -ohjelmassa levitetään ja hyödynnetään yhteisön 
edun kannalta tärkeitä tuloksia (esimerkiksi saastuttaja maksaa -periaate ja 
ennalta varautumisen periaate) ja koska ohjelma käsittää toisaalta etupäässä 
teknistä apua, se on väline, jonka avulla voidaan lähentää kolmansien maiden 
ja Euroopan unionin ympäristöä koskevia periaatteita ja lainsäädäntöä sekä 
edistää teknologian ja taitotiedon siirtoa yhteisöstä kyseisille alueille. 
5. YLEISET PÄÄTELMÄT 
Komissio on käynnistänyt merkittävän Z//e-rahoitusvälinettä koskevan 
arviointitoimen. Komission yksiköt ovat suorittaneet arvioinnin ensimmäisen osan, 
jota tämä kertomus koskee. Aiempaa vaikeammassa talousarviotilanteessa tämä 
arviointi on oleellisen tärkeä. Kokonaisarviointi on käytettävissä vuoden 1998 toisella 
vuosipoliskolla. 
Komissio ehdotti alustavassa talousarvioesityksessään vuodeksi 1998 6,8 miljoonan 
ecun kasvua L//e-ohjelman vuosibudjettiin vuoden 1997 budjettiin verrattuna. 
Kokonaisbudjetiksi tulee näin 101,3 miljoonaa ecua. Kuitenkin summa jää 
pienemmäksi kuin alunperin vuodelle 1998 kaavailtu 121,8 miljoonan ecun budjetti. 
Ajanjaksolle 1996 - 1999 L//e-ohjelman käytettävissä olevat 
maksusitoumusmäärärahat eivät saavuta asetuksessa vahvistetun 450 miljoonan ecun 
ohjeellista summaa. 
Life-ohjelmsi on jo saavuttanut suhteellisen vakiintuneen aseman. Vuosittain jätetään 
keskimäärin (katso taulukko 4 jäljempänä) noin 900 Z,//ê-ohjelmaa koskevaa hanke-
ehdotusta, joista kolmannes voidaan katsoa hyväksyttäviksi, eli muodollisesti 
hyväksyttäviksi ja myönteisesti arvioiduiksi (kirjatuiksi alustavaan luetteloon). Näistä 
noin 300 hyväksyttävästä hankkeesta vain hieman yli puolelle voidaan myöntää 180 
miljoonan ecun arvosta yhteisrahoitusta. Jos kaikkiin hyväksyttäviin hankkeisiin 
haluttaisiin myöntää yhteisrahoitusta, olisi tällä hetkellä käytettävissä olevat varat 
vähintään kaksinkertaistettava. 
-17-
Taulukko 4 
Life II-ohjelman vuosittainen keskiarvo (1996-1997) 
Hankkeiden lukumäärä 867 
Hankkeista hyväksyttäviä 321 
Hankkeiden yhteissumma (miljoonaa ecua 180 
Yhteisrahoitetut hankkeet 184 
Ympäristöalan rahoitusvälineen (Life) avulla voitaisiin siis käyttää nykyistä enemmän 
määrärahoja nykyisen, ajanjaksoksi 1996 - 1999 asetetun 450 miljoonan ecun 
ohjeellisen määrän puitteissa ja jopa sen yli. Euroopan julkisen rahoituksen 
nykytilanteessa komissio katsoi kuitenkin välttämättömäksi antaa alustavan 
talousarvioesityksen, jonka kokonaismäärärahoja ei käytännöllisesti katsoen lisätä 
edelliseen vuoteen verrattuna, joten suunniteltua ohjeellista määrää ei voida 
saavuttaa. 
18 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 633 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 
Luettelonumero : CB-CO-97-665-FI-C 
ISBN 92-78-28417-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
/9