PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

Sveitsin valaliitto, jäljempänä 'Sveitsi', ilmaisi 7. maaliskuuta 2011 päivätyllä kirjeellä assosioitumiskiinnostuksensa.

Sveitsi näyttää täyttävän assosioitumisedellytykset, jotka vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta "Horisontti 2020" (2014–2020) annetun ehdotuksen 7 artiklassa sekä neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018) annetun ehdotuksen 5 artiklassa.

Sveitsi on vuodesta 2004 lähtien ollut assosioituneena EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmiin. Sveitsin assosioituminen EU:n puiteohjelmiin on ollut EU:n kannalta hyödyllistä, koska se on lisännyt Euroopan unionin ja sveitsiläisten yksiköiden välistä tutkimusyhteistyötä erityisesti tieto- ja viestintäteknologian, terveyden sekä nanotieteiden aloilla. Sveitsi toimii aktiivisesti myös 185 artiklan mukaisissa aloitteissa ja osallistuu niiden rahoittamiseen. Ottaen lisäksi huomioon, että Sveitsillä on erittäin tasokkaita laboratorioita ja ydinfissio- ja fuusiotutkimuslaitoksia, sillä voidaan katsoa olevan hyvät valmiudet toimia erinomaisena kumppanina Euratomin tutkimuksessa.

Sveitsi on viimeksi assosioitunut Euroopan yhteisön seitsemänteen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmaan (2007–2013) Euroopan yhteisön ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisen tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevan sopimuksen perusteella.

Sveitsi on ainoa kolmas maa, joka on assosioitunut Euratomin tutkimusohjelman kaikkiin osiin. Se on vuodesta 1979 lähtien ollut assosioituneena Euratomin puiteohjelmien fuusioenergiaa koskevaan aihealueeseen Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välillä vuonna 1978 tehdyn hallittua lämpöydinfuusiota ja plasmafysiikkaa koskevan yhteistyösopimuksen perusteella. Tätä sopimusta on sen 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti ilman eri toimenpiteitä sovellettu Euratomin myöhemmin tekemiin ohjelmapäätöksiin.

Sveitsin assosioitumista Euratomin puiteohjelman fissio-osuuteen ja Yhteisen tutkimuskeskuksen ydinalan toimintaan säännellään Euroopan atomienergiayhteisön ja Sveitsin valaliiton välisellä tiede- ja teknologiayhteistyötä koskevalla sopimuksella, jolla Sveitsin valaliitto assosioidaan ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelmaan (2012–2013). Ohjelma tuli voimaan 12. joulukuuta 2012 ja sitä sovelletaan 31. joulukuuta 2013 asti.

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Sveitsin valaliiton välisellä uudella sopimuksella olisi koottava yhteen ja määriteltävä kokonaisvaltaisesti ehdot ja edellytykset Sveitsin assosioitumiselle Horisontti 2020 -puiteohjelmaan ja kyseistä puiteohjelmaa täydentävään Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmaan, samoin kuin sen osallistumiselle ITER-hankkeeseen vuosina 2014–2020. Uudella sopimuksella korvattaisiin näin ollen vuoden 1978 fuusioalan yhteistyösopimus. Tähän on useita perusteita.

Nykyinen järjestelmä, jossa Sveitsi on assosioitunut EU:n ja Euratomin puiteohjelmiin useilla eri sopimuksilla, ei ole selkeä. Kahteen eri sopimukseen perustuva assosioituminen Euratomin puiteohjelmaan saattaisi johtaa tilanteeseen, jossa Sveitsin assosioituminen koskisi ainoastaan tiettyä kyseisen puiteohjelman osaa.

Vuoden 1978 fuusioalan yhteistyösopimuksen terminologia on vanhentunutta eikä se enää vastaa niitä rahoitusvälineitä, joita komissio esittää ehdotuksessa neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa Horisontti 2020 täydentävästä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelmasta (2014–2018).

Fuusioalan yhteistyösopimuksen mukaan Euratomin ohjelman fuusiotoimintaan kohdistettuihin Sveitsin rahoitusosuuksiin sovelletaan suotuisampaa laskuperustetta kuin muihin Euratomin ohjelmien osioihin tai EU:n puiteohjelmaan. Tällainen erityiskohtelu myönnetään Euroopan talousalueen EFTA-valtioille niiden assosioituessa EU:n puiteohjelmaan Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen mukaisesti. Sveitsi ei kuulu Euroopan talousalueeseen. Sveitsin rahoitusosuuksiin fuusioalan yhteistyösopimuksen mukaisesti sovellettavaa laskuperustetta ei ole sittemmin tarkistettu, koska mainittu sopimus ulotettiin ilman eri toimenpiteitä koskemaan myös myöhempiä Euratomin puiteohjelmia. Sveitsin assosioitumisen ehdot ja edellytykset, jotka perustuvat fuusioalan yhteistyösopimukseen, olisi neuvoteltava uudelleen.

Selkeyden ja yksinkertaisuuden vuoksi olisi Sveitsin assosioitumista EU:n ja Euratomin puiteohjelmiin sekä ITER-hankkeeseen säänneltävä yhdellä kokonaisvaltaisella sopimuksella.

Uuden sopimuksen neuvotteluissa pyritään vahvistamaan yhdenmukainen laskuperuste puiteohjelmia ja ITER-hankkeita koskevan Sveitsin rahoitusosuuden laskemiseksi. Sen lisäksi neuvottelut tarjoavat mahdollisuuden ottaa käyttöön uusi menettely, jolla sopimusta voidaan tarkastella uudelleen kolmen täytäntöönpanovuoden kuluttua. Tähän menettelyyn sisältyisi myös ohjelmien rahoitusosuuksien uudelleenarviointi. Tarkoituksena on ottaa tällainen uudelleentarkastelua koskeva lauseke käyttöön kaikkien puiteohjelmiin tulevaisuudessa assosioituvien kolmansien maiden osalta.

Uutta sopimusta ei tehdä ennen kuin Horisontti 2020 -ohjelma ja Horisontti 2020 -ohjelmaa täydentävä Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutusohjelma on hyväksytty ja ITER-hankkeen (2014–2020) rahoituspäätös on tehty. Uutta sopimusta olisi voitava soveltaa väliaikaisesti 1. tammikuuta 2014 alkaen.

Ehtona näiden neuvottelujen tuloksena saatavan uuden sopimuksen allekirjoittamiselle on kuitenkin, että parhaillaan käytävissä, erinäisiä EU:n ja Sveitsin yleisiin suhteisiin liittyviä avoimia kysymyksiä koskevissa keskusteluissa päästään tyydyttävään tulokseen. Erityisesti mainittakoon maailmanlaajuista satelliittinavigointijärjestelmää (GNSS) koskevan yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen. Uudessa sopimuksessa olisi myös määrättävä, että sen voimassaolo päättyy ilman eri toimenpiteitä, jos EU:n ja Sveitsin välinen sopimus henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta päättyy tai Sveitsi ei kuuden kuukauden kuluessa sisäisten menettelyjensä päätökseen saattamisesta toimita tiedonantoa, joka on edellytyksenä henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta Sveitsin kanssa tehdyn sopimuksen laajentamista koskemaan Kroatiaa koskevan pöytäkirjan voimaantulolle.

EU:n ja Sveitsin välisiin suhteisiin liittyy muitakin kysymyksiä, mutta sopimuksen päättyminen ilman eri toimenpiteitä on sidoksissa nimenomaan henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta tehtyyn sopimukseen ja pöytäkirjaan, jolla Kroatia sisällytetään tähän sopimukseen. Kyseisellä sopimuksella on näet suoraa ja huomattavaa vaikutusta EU:n jäsenvaltioiden kansalaisiin.

2.EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT

Suositus neuvoston päätökseksi perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 3 ja 4 kohtaan ja Euratom-sopimuksen 101 artiklaan.