Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) ympäristöalan rahoitusvälineestä (Life)"(1)

(1999/C 209/05)

Neuvosto päätti 9. helmikuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 130 s artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta.

Asian valmistelusta vastannut "maatalous, maaseudun kehittäminen, ympäristö" -jaosto antoi lausuntonsa 4. toukokuuta 1999. Esittelijä oli Lutz Ribbe, apulaisesittelijät olivat Franco Chiriaco ja Georges Linssen.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. toukokuuta 1999 pitämässään 364. täysistunnossa (toukokuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 118 ääntä puolesta 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Euroopan unionin ympäristöalan rahoitusvälineen toinen vaihe (Life II(2)), joka kattaa ajanjakson 1996-1999, päättyy 31. joulukuuta 1999. Komissio ehdottaa rahoitusvälineen kolmannen vaiheen (Life III) toteuttamista. Kolmannen vaiheen rahoitukseen on varattu ohjeellisesti 613 miljoonaa euroa, ja sen on määrä päättyä 31. joulukuuta 2004. Kolmesta temaattisesta osa-alueesta (Life-Luonto, Life-Ympäristö ja Life-Kolmannet maat) koostuvan Life-ohjelman perimmäisenä tavoitteena on edelleen yhteisön ympäristöpolitiikan kehittäminen ja toteuttaminen.

1.2. Komissio ottaa uudessa ehdotuksessaan huomioon Life II:sta saadut kokemukset. Se tukeutuu osittain kahteen arviointikertomukseen, jotka perustuvat Life II -asetuksen säännöksiin: a) vuoden 1997 joulukuussa 7 artiklan 3 kohdan >(3) sekä b) vuoden 1998 joulukuussa 14 artiklan(4) perusteella annetut kertomukset. Ensin mainitussa kertomuksessa tutkittiin, olisiko Life II:n 450 miljoonan euron rahoitusta syytä laajentaa. Siinä todettiin, että vaikka Life II:n puitteissa varoja olisi voitu käyttää järkevästi suunniteltua 450 miljoonaa euroa enemmän, ei tätäkään rahoitusta voitu täysin toteuttaa tiukan budjettitilanteen vuoksi.

1.3. Toisessa kertomuksessa arvioitiin Life II:n toteutuksesta saatuja kokemuksia ja ehdotettiin parannuksia Life III:a ajatellen. Kertomus liittyy SEM 2000 -aloitteeseen(5), ja se on laadittu Life II:n toteutusta koskevan ulkopuolisen arvioinnin(6) perusteella.

1.4. Ulkopuolisessa arviointiraportissa esitetään mm. seuraavat johtopäätökset tai suositukset:

- Lifen osuus uuden ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämisessä (eli valmistelussa) on hyvin pieni (ks. Life II -asetuksen 1 artiklassa mainittu yleistavoite). Yksittäisten hankkeiden tuloksia ei yleensä voi soveltaa yleisinä ratkaisuina Euroopan tasolla, eivätkä ne tarjoa käytännön taitotietoa EU:n poliittisille toimijoille. Onkin laadittava selkeä strategia, jotta varmistetaan, että Lifen yhteydessä selvitetään järjestelmällisesti etukäteen, missä määrin yksittäiset hankkeet ovat hyödyllisiä eurooppalaisen ympäristölainsäädännön ja ympäristöä koskevien toimien valmistelussa.

- Osittain tässä yhteydessä kritisoidaan sitä, että hankkeista saatujen tulosten levittämisessä PO XI:ssä ("sisäinen levittäminen") on toivomisen varaa ja ettei yhteisön ympäristöpoliittisten toimien painopisteitä oteta riittävästi huomioon. Tämä johtuu mm. PO XI:n sisäisestä organisaatiorakenteesta. Lifesta vastaavat yksiköt keskittyvät liiaksi omiin alueisiinsa, eivätkä (horisontaaliset) yhteydet muiden PO XI:n yksiköiden kanssa ole riittäviä tarvittavan kokemusten vaihdon kannalta. Näin ollen sisäisiä yhteyksiä ja Lifen organisaatiorakennetta olisi parannettava siten, että PO XI:n kolmesta itsenäisestä rinnakkaisesta välineestä muodostuu PO XI:n tosiasiallinen väline.

- Päätelmä, jonka mukaan Life keskittyy liikaa hankkeisiin ja liian vähän tulosten levittämiseen, koskee myös hankkeista saatujen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä jäsenvaltioissa ("ulkoinen levittäminen"). Tämä edellyttäisi nykyistä huomattavasti voimakkaammin ulospäin suuntautuvaa tiedotusstrategiaa, jota varten olisi kehitettävä eräänlainen "taitotiedon hallintajärjestelmä" sekä ryhmiteltävä yksittäiset hankkeet alakohtaisten käytännön suositusten laatimiseksi. Tällaisia tiedotustoimia varten varattua 3 prosentin osuutta määrärahoista olisi nostettava huomattavasti.

1.5. Komission ehdottaman Life III -asetuksen mukaan edellä mainittujen kertomusten päätelmät on otettava huomioon. Esimerkiksi EU:n rahoittamat yksittäishankkeet on nykyistä voimakkaammin nivottava EU:n ympäristöpolitiikan painopistealoihin, ja hankkeista saatujen tulosten levittämistä on parannettava. Lisäksi voimassa olevat säännökset on muotoiltava nykyistä järkevämmin ja selkeämmin.

1.6. Komitea käsittelee komission ehdotusta ennen kaikkea arviointikertomusten päätelmien valossa. Lisäksi se esittää huomioita ehdotuksen muista näkökohdista.

2. Yleistä

Seuraavassa esitettyjä yleisiä huomioita on tarkasteltava 3 kohdassa tehtyjen erityishuomioiden yhteydessä. Erityishuomioissa ehdotetaan konkreettisia muutoksia asetusehdotukseen.

2.1. Life-ohjelman tarpeellisuus ja ominaispiirteet

2.1.1. Lifella on yhteisön rahoitusvälineiden piirissä erityinen ja hyvin arvokas asema, sillä se on ainoa yksinomaan yhteisön ympäristöpolitiikan edistämiseen ja kehittämiseen tarkoitettu väline. Ohjelmassa voitaisiin ottaa erityisesti huomioon yhteisön sitoutuminen huolehtimaan kestävästä kehityksestä sekä ympäristönsuojelun niveltämisestä muihin politiikan aloihin. Komitea korostaakin erityisesti välineen tarpeellisuutta ja oikeutusta ja on tyytyväinen, että sitä jatketaan kolmannella vaiheella.

2.1.2. Life-rahoitusvälineellä tuettujen hankkeiden laatu on tällä välin kohonnut kiitettävän korkeatasoiseksi. Life-hankkeet voivat siten antaa paljon arvokkaita virikkeitä ympäristö-, maatalous- ja rakennepolitiikalle. Life-rahoitusväline voi kuitenkin vain toimia mallina. Life-esimerkkihankkeista saadut kokemukset on siirrettävä konkreettisiksi toimintamalleiksi yhteisön muiden politiikan alojen välityksellä sekä kehittämällä yhteisön ympäristölainsäädäntöä. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa painokkaasti siitä, ettei ohjelman ensisijaisena tavoitteena ole hankkeiden rahoittaminen sinällään, vaan ympäristöpolitiikan ja ympäristölainsäädännön kehittäminen ja täytäntöönpano yhteisön rahoittamista Life-hankkeista saatujen kokemusten perusteella. Hankkeista saatujen tulosten (sisäinen ja ulkoinen) levittäminen ja hyödyntäminen ovat avainasemassa. Komitean mielestä on hyvin tärkeää, että myös (mahdolliset) hanke-ehdotusten tekijät ovat nimenomaan tietoisia tästä Life-rahoitusvälineen piirteestä.

2.2. EU:n uuden ympäristöpolitiikan kehittäminen yhtenä Lifen päätavoitteena

2.2.1. Vastauksena Life II:n panoksen todettuun rajallisuuteen yhteisön uuden ympäristöpolitiikan kehittämisessä komissio ehdottaa muutoksia Life-asetukseen perustellen niitä sillä, että kehittäminen ja täytäntöönpano on säilytettävä erottamattomina tavoitteina. Komissio on mm. muotoillut uudelleen 1 artiklaan kirjatun Life-tuen yleistavoitteen sekä määritellyt uudelleen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa mainitut ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohtaan liittyvät valmistelevat toimet (Life-Ympäristö-rahoitusvälineen osalta).

2.2.2. Vaikka komitea kannattaakin Lifen kaksoistavoitteen säilyttämistä, se epäilee, ovatko ehdotetut muutokset riittäviä ensisijaisesti komission vastuulla olevan erityisen kunnianhimoisen kehittämistavoitteen toteuttamiseksi. Komitean epäilyille on kolme perustetta. Ensinnäkin komitea on sitä mieltä, että 1 ja 4 artiklassa ehdotetut uudet määritelmät ovat monimerkityksisiä. On epävarmaa, miten hanke-ehdotusten tekijät ymmärtävät käsitteet. Toiseksi ehdotuksen perusteella on vaikea saada selville, miten kehittämistavoite on tarkoitus toteuttaa käytännössä, sillä useimpien tärkeiden parametrien (etusija-alat, erityiset edellytykset ja budjettinäkökohdat) määritelmät on siirretty(7) tulevaisuudessa julkaistavien kiinnostuksenilmaisupyyntöjen ja suuntaviivojen yhteyteen. Kolmanneksi asetusehdotuksessa ei nimenomaan mainita sellaisen perusstrategian tarvetta, joka perustuu PO XI:n eri yksiköiden sekä Life-yksiköiden ja komission muiden pääosastojen väliseen asianmukaiseen horisontaaliseen yhteydenpitoon. Strategian avulla voitaisiin ennakoida sitä, miten hankkeista saaduilla tuloksilla voidaan kehittää yhteisön uutta ympäristöpolitiikkaa. Tällainen horisontaalinen yhteydenpito on tärkeää myös perustamissopimukseen näkyvästi kirjatun integraatioperiaatteen vuoksi.

2.3. Lifen vaikutuksen optimointi Euroopan unionin ympäristöpolitiikan täytäntöönpanon kannalta

2.3.1. Komissio on päävastuussa yhteisön uuden ympäristöpolitiikan kehittämisestä ja ympäristölainsäädännön luomisesta, kun taas täytäntöönpanoa olisi pidettävä useiden toimijoiden yhteisenä tehtävänä. Kyseisiä toimijoita ovat esim. komissio, jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset, teollisuus, ammattiliitot, kansalaisjärjestöt jne. Jotta Life vaikuttaisi täysipainoisesti yhteisön ympäristöpolitiikan soveltamiseen, on tärkeää, että toimijat hyödyntävät Life-hankkeiden tuloksia mahdollisimman paljon. Kuten komissio toteaa, tämä vaatii mm. hyvin suunniteltua tulosten ulkopuolisen levittämisen strategiaa. Koska komission viime vuosina toteuttamat aloitteet tämänsuuntaisten toimien vahvistamiseksi(8) on todettu riittämättömiksi, se ehdottaa nyt käsiteltävässä asiakirjassa lisätoimia(9) ja etenkin liitännäistoimiin (myös tulosten levittämiseen) varattujen määrärahojen nostamista kolmesta prosentista viiteen prosenttiin.

2.3.2. Komitea kannattaa täysin komission pyrkimyksiä parantaa hankkeista saatujen tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, mutta katsoo, että toimia voidaan vielä lisätä.

2.3.2.1. Asetusehdotusta olisi useassa kohdin selkiytettävä ja viitattava nimenomaan siihen, että hankkeista saatujen tulosten levittäminen on tärkeää.

2.3.2.2. Komitea korostaa myös, että on tärkeää määritellä hyvin kohderyhmät, kuten jäsenvaltioiden ja Euroopan tasolla toimivat katto-organisaatiot (toimialakohtaiset järjestöt, alue- ja paikallisviranomaisten yhteistyömuodot, ympäristöalalla toimivat kansalaisjärjestöt, alueelliset vesilautakunnat jne.), joilla voi olla tärkeä rooli hankkeista saatujen merkittävien tulosten levittämisessä jäsentensä keskuuteen. Kyseisten organisaatioiden rooli vahvistuisi, jos ne osallistuisivat hanke-ehdotusten valmisteluun ja esittämiseen.

2.3.2.3. Voidaan myös pohtia, onko liitännäistoimille ehdotettu määrärahojen korotus riittävä. Komitea kehotti lisäämään rahoitusta jo Life II:ta koskeneessa lausunnossaan(10). Koska tulosten levittäminen ja konkreettinen hyödyntäminen on ratkaisevan tärkeää ja koska vain osa ehdotetusta korotuksesta koituu suoraan levittämistoimien hyväksi, rahoituksen lisääminen edelleen saattaa olla perusteltua. Komitea ehdottaa myös, että yhden Life-yksikköjen virkamiehen vastuualueena olisi pelkästään tulosten levittämistoimien tehostaminen ja yleinen koordinointi.

2.3.2.4. Komitea muistuttaa myös, että taloudellisilla kannustimilla on suuri merkitys hankkeista saatujen tulosten tosiasiallisessa hyödyntämisessä. Tässä suhteessa jäsenvaltioiden ja yhteisön rahoitusvälineillä olisikin oltava alue- ja maatalouspolitiikassa (esimerkiksi rakennerahastot ja koheesiorahasto) tähänastista paljon suurempi ja innovatiivisempi rooli. Tämä vaatii ennen kaikkea jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaisten aktiivista ja koordinoitua strategiaa laadittaessa ja toteutettaessa uusia puiteohjelmia (esim. rakennerahastojen operatiiviset ohjelmat, luonteeltaan rajatylittävät ohjelmat mukaan lukien). Tietyt toimenpidealat, soveltuvat valintakriteerit, täsmennetyt rahoitustuen määrät jne. olisi otettava innovatiivisille ja Lifen yhteydessä jo hyväksi havaituille hankkeille myönnettävän ensisijaisen tuen perustaksi. Puiteohjelmien valmisteluun ja toteutukseen osallistuneiden (mm. ympäristöasioista vastaavien) viranomaisten yhteistyö on tässä yhteydessä hyvin tärkeää. Myös asianomaisilla komission yksiköillä olisi oltava tähänastista aktiivisempi rooli nivottaessa Life-hankkeita muihin yhteisön tukiohjelmiin. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että komissio aikoo pyytää jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaiset mukaan suunnittelemiinsa aihekohtaisiin Life-seminaareihin. Myös maatalous- ja aluerahastojen hallinto (esim. rakennerahastojen hoitajat) sekä tärkeät ympäristöviranomaiset olisi kutsuttava seminaareihin.

2.3.2.5. Euroopassa toteutetuista innovatiivisista hankkeista saatujen kokemusten järjestelmällisen vaihdon edistämiseksi on komitean mielestä välttämättä laajennettava Life-tietopankkia ja verkotettava se sellaisten Euroopan tai maailmanlaajuisten tietopankkien(11) kanssa, joihin on koottu tietoa innovatiivisista hankkeista ja parhaista käytänteistä. Keskenään vertailukelpoisten tietopankkien Euroopan laajuinen verkkojärjestelmä, jonka perustamista Euroopan ympäristökeskus voi koordinoida, olisi käyttökelpoinen myös Life-hankkeiden valintamenettelyssä, jotta vältetään tukien mahdollinen päällekkäisyys.

2.3.2.6. Lopuksi komitea huomauttaa, että olisi tehtävä ero "teorian levittämisen" ja "käytännössä tapahtuvan toistamisen" (eli Lifen menestyksen tärkeimpiin tekijöihin kuuluvan levittämisen lopputuloksen) välille. Komission olisi luotava seurantamekanismeja viimeksi mainittua näkökohtaa varten ja otettava kyseinen parametri asianmukaisesti huomioon asetusehdotuksen 12 artiklan mukaisesti laatimassaan kertomuksessa.

2.4. Life - Luonto

2.4.1. Talous- ja sosiaalikomiteasta on myönteistä, että Life-rahoitusvälineen tämä osa on kohdennettu yksinomaan direktiivien 79/409/ETY ja 92/43/ETY toimeenpanon myötä syntyvän Natura 2000 -verkon rakentamiseen ja ylläpitoon. Natura 2000 -verkon voidaan katsoa olevan osa biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoon tähtäävää yhteisön strategiaa. Eri toiminta-aloilla erittäin käytännönläheisen ja "kouriintuntuvan" järjestelynsä ansiosta Life-ohjelma voi osoittaa hankealueiden ihmisille, etteivät luonnonsuojelu ja taloudellinen kehitys ole välttämättä ristiriidassa. Se voi merkittävällä tavalla lisätä luonnonsuojelullisesti arvokkaiden elinympäristöjen suojelun hyväksyntää ja siten lopettaa erittäin huomattavan ja huolestuttavan hidastelun Natura 2000 -alueiden ilmoittamisessa.

2.4.2. Komiteasta on myönteistä, että Life-Luonto -välinettä on tarkoitus käyttää myös jäsenyyttä hakeneissa maissa entistä voimakkaammin koko Euroopassa uhanalaisten elinympäristötyyppien ja lajien suojeluun. Komitea suositteleekin, että Life-tukea myönnettäisiin myös direktiivin 92/43/ETY liitteessä IV mainittujen lajien suojeluohjelmiin ja että asetusehdotuksen 3 artiklan 5 kohdan b alakohtaa täydennettäisiin vastaavasti.

2.5. Life - Ympäristö

Otsikon aiheesta esitettävät komitean kommentit liittyvät kolmeen päänäkökohtaan: a) yhtäältä Life-välineen "kehittämiseen" ja "täytäntöönpanoon" liittyvien tavoitteiden ja toisaalta suunniteltujen "esittely-" ja "valmistelevien" hankkeiden suhteeseen, b) esittelyhankkeiden ehdotettuihin ensisijaisiin kohteisiin ja c) esitettyihin valintaperusteisiin.

2.5.1. Ensin mainittuun näkökohtaan liittyen komitea haluaa korostaa, että eroa esittelyhankkeiden (4 artiklan 2 kohdan a alakohta ja siihen liittyen 4 artiklan 1 kohdan a alakohta), joiden tulisi selkeästi liittyä ja rajoittua "täytäntöönpanon" tavoitteeseen, ja valmistelutoimien (4 artiklan 2 kohdan b alakohta ja 4 artiklan 1 kohdan b alakohta), joiden tulisi pelkästään palvella "kehittämiseen" liittyvien tavoitteiden saavuttamista, välillä tulisi selventää. Siten asetusehdotuksesta tulisi nykyistä johdonmukaisempi ja selkeämpi. Nykyinen muotoilu ei tee selvää eroa näiden hanketyyppien välillä.

2.5.2. Esittelyyn liittyvien hankkeiden osalta on talous- ja sosiaalikomiteasta myönteistä, että myös Life-Ympäristö on jatkossakin tarkoitus rajata tiettyihin ensisijaisiin aloihin. Komitea kuitenkin korostaa, että 4 artiklan 1 kohdassa esitettyjen ensisijaisten tavoitteiden omaksuminen on vaikeaa ilman syventävää selvitystä. On pantava merkille, etteivät kolme Cardiffin huippukokouksessa yksilöityä alaa "maatalous", "energia" ja "liikenne", joita varten alakohtaisten asiantuntijaneuvostojen oli määrä esittää ympäristöajattelun integroimisstrategioita, kuulu painopistealueisiin. Myöskään viidennen ympäristöohjelman(12) tarkistuksen yhteydessä mainittuihin lukuisiin aihealueisiin ei viitata. Komission esittämiä painopistealueita olisi paikallaan perustella ehdotuksen johdannossa nykyistä lähemmin ja täydentää edellä mainituilla sektoreilla ja aihealueilla.

2.5.3. Komitean mielestä 4 artiklan 6 kohdan erityisissä edellytyksissä tulisi mainita, että erityisesti pk-yritysten innovaatiokykyä on tarkoitus tukea. Lisäksi 4 artiklan 6 kohdan f alakohdassa mainittua "yhteistyökriteeriä" olisi täsmennettävä viittaamalla esim. työntekijöiden mahdolliseen rooliin sekä viranomaisten, kansalaisten, teollisuuden sekä ammattiliittojen ja ympäristöjärjestöjen paikalliseen ja alueelliseen yhteistyöhön.

2.6. Life EU-jäsenyyttä hakeneissa KIE-maissa

2.6.1. Assosiaatiosopimuksen solmineissa maissa ympäristönsuojelutilanteelle on tyypillistä huomattava innovatiivisten (ja kustannuksiltaan edullisten) ympäristöteknisten ratkaisujen tarve, joilla voidaan vähentää kaikkein räikeimpiä ympäristöhaittoja ja sopeuttaa samalla ympäristöstandardit ja -lainsäädäntö yhteisön säännöstöön. Luonnonsuojelun osalta on mainittava, että kyseisissä maissa tavataan monin paikoin Länsi-Euroopasta jo kadonnutta luontoa. Nämä Natura 2000 -verkon rakentamisen kannalta oleellisen tärkeät alueet tulee suojella pysyvästi mahdollisimman pian. Vaikean taloudellisen tilanteen ja ratkaistavina olevien monien muiden ongelmien vuoksi monissa assosiaatiosopimuksen solmineissa maissa luonnon ja ympäristön suojelulla on tunnetusti usein ainoastaan sivuosa. Sitä tärkeämpää olisikin, että Life-ohjelman avulla voitaisiin panna alulle "alhaalta ylös" suuntautuvia hankkeita.

2.6.2. Tässä yhteydessä ongelmana on, että assosiaatiosopimusten ja niiden kyseistä aihetta koskevien lisäpöytäkirjojen mukaan hakijamaat voivat osallistua Life-ohjelmaan ainoastaan, mikäli ne rahoittavat sitä sovitulla summalla (nk. "pääsylippu"). Mainittuja maita kohdellaan siten täysin eri tavoin kuin jäsenvaltioita tai muita yhteisön ulkopuolisia maita. Se, että tähän mennessä ainoastaan Romania on päättänyt osallistua Life-ohjelmaan osoittaa selvästi, miten vaikeaa on vakuuttaa liitännäissopimuksen solmineiden maiden hallitukset siitä, että yhtäältä Life-ohjelmaan ja toisaalta sen rahoitukseen osallistuminen on järkevää. Kunnes tähän päästään on Life-ohjelman kannalta elintärkeiden asiasta kiinnostuneiden tahojen (talouselämän, yksityishenkilöiden, yhdistysten) osallistuminen ohjelmaan mahdotonta.

2.6.3. Komitea on erittäin huolestunut, ettei Life-ohjelmaa ole mainittujen esteiden vuoksi mahdollista toteuttaa liitännäissopimuksen solmineissa maissa, vaikka se olisi myönteistä ja erittäin hyödyllistä. Se kehottaakin komissiota ja jäsenvaltioita pikaisesti tarkistamaan, miten näitä esteitä voitaisiin madaltaa esim. lisäämällä "pääsylipun" Phare-rahoitusta ja/tai rahoittamalla ohjelmaa myös muista soveltuvista rahoitusvälineistä, kuten Ispasta tai liittymistä edeltävästä maatalouden ja maaseudun kehittämistuesta.

2.7. Määrärahat ja kolmannen vaiheen kesto

2.7.1. Komitean mielestä Life III:n rahoitusta on ehdottomasti nostettava suunnitellusta 613 miljoonasta eurosta. Tämän vuoksi komitea tukee täysin parlamentin 15. huhtikuuta 1999 ensimmäisessä käsittelyssään ilmaisemaa kantaa ja ehdottaa vähintään 850 miljoonan euron varaamista Life III:n toteuttamiseen.

2.7.1.1. Tässä yhteydessä komitea toteaa, että Life III -ohjelmassa jäsenvaltioissa toteutettaviin hankkeisiin on todellisuudessa vähemmän rahaa kuin Life I -ohjelmassa.(13) Ottaen huomioon, että ympäristönsuojelu on nykyään kiireellisempi tavoite kuin Life I -ohjelman perustamisvuonna 1992 ja että Amsterdamin sopimusten mukaan ympäristönsuojelu on integroitava yhteisön muuhun politiikkaan, vaikka integroiminen todellisuudessa onkin huomattavan puutteellista, ei ole omiaan edistämään uskottavaa eurooppalaista ympäristöpolitiikkaa, jos unionin kaikkein omimman "ympäristönsuojelun rahoitusvälineen" osa-alueita "ympäristö" ja "luonto" rahoitetaan vähemmän kuin esim. yhteisön osallistumista audiovisuaalisen teollisuuden edistämiseen(14). Tässä yhteydessä on edelleen muistettava, että tähän asti Life-tuen hyötysuhde on ollut erittäin hyvä (ks. kohdassa 1.2 mainittu 7 artiklan 3 kohdan perusteella laadittu kertomus) ja vielä useampia järkeviä hankkeita voitaisiin tukea, mikäli käytettävissä olisi nykyistä enemmän varoja. Lisäksi tutkimukset osoittavat, että Natura 2000 -verkon rakentaminen, jota osittain rahoitetaan Life-Luonto-ohjelmasta, vaatii vuosittain useita miljardeja euroja.

2.7.2. TSK:n mielestä Life III:n tulisi Agenda 2000:n ja rakennerahastojen tavoin jatkua 31.12.2006 saakka (komission ehdotus: 31.12.2004). Ensinnäkin nykyistä pidemmän voimassaoloajan myötä voitaisiin epäilemättä hyötyä erittäin merkittävällä tavalla Life-ohjelman ja muiden yhteisön rahoitusvälineiden synergiavaikutuksesta. Toiseksi se edistäisi osaltaan huomattavasti nykyistä useamman (toteutetun) hankkeen ottamista huomioon Lifen kolmannen vaiheen arvioinnissa. Tämä lisäisi myös 12 artiklassa mainitun arviointikertomuksen painoarvoa. Suunniteltuja määrärahoja tulisi voimassaoloajan pidentymisen myötä vastaavasti lisätä - kohdassa 2.7.1 ehdotetun korotuksen lisäksi.

2.8. Hankkeiden valintamenettely ja hallinnointi

2.8.1. Komiteasta hankkeiden valintamenettely ja hallinnointi on avointa ja järkevää. Life-ohjelman päätavoitteen mukaisesti on välttämätöntä, että komission virkamiehet paneutuvat intensiivisesti hankkeiden valintaan, seurantaan ja tulosten soveltamiseen. Näin ollen on paikallaan, ettei hankkeiden kokonaistoteutusta anneta ulkopuolisille asiantuntijoille. Se tulee kysymykseen ainoastaan oman toiminnan tukena.

2.8.2. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, onko hankkeiden hakemiseen liittyvää hallintotaakkaa mahdollista keventää, jotta etenkin pk-yritykset ja muut pienehköt organisaatiot säästäisivät kallisarvoista aikaa ja voimavaroja ja pystyisivät valmistelemaan hanke-ehdotuksia itsenäisesti. Tähän liittyen olisi tärkeää mm. yhtenäistää mahdollisimman pitkälle vaatimukset, jotka liittyvät unionin eri rahoitusvälineitä koskeviin hakemusasiakirjoihin.

2.9. Kertomukset

2.9.1. Komitean mielestä asetusehdotuksen 12 artiklassa mainittu kertomus tulisi laatia erityisesti TSK:n tässä lausunnossakin käsittelemien Life-tuen yleisten tavoitteiden valossa ("kehitys", "toteuttaminen", "integrointi" ja "levittäminen"). Tämä merkitsisi mm. Life-ohjelman seurauksien ja hyödyn arviointia EU:n suurien rahoituserien (maatalous- ja rakennepolitiikka, koheesiorahastot mukaan lukien) kannalta(15).

3. Erityistä

Edellä kohdassa 2 esitettyjen yleisten kommenttien perusteella komitea ehdottaa asetusehdotuksen johdannon ja artiklojen muuttamista seuraavasti:

3.1. Johdanto

3.1.1. Lisätään ensimmäisen perustelukappaleen loppuun seuraavaa: "ja että Life-rahoitusvälineestä rahoitettujen hankkeiden tulosten levittäminen ja toistaminen on sen vuoksi välttämätöntä,"

3.1.2. Lisätään ensimmäisen perustelukappaleen jälkeen seuraava uusi kappale: "levittämisstrategian on pohjauduttava mm. tarkasti määriteltyyn kohderyhmään perustuvaan lähestymistapaan ja että jäsenvaltioiden ja yhteisön muiden rahoitusvälineiden tarjoamat kannusteet hankkeiden levittämiseksi ja toistamiseksi on hyödynnettävä kokonaan,"

3.1.3. Muutetaan neljäs perustelukappale kuulumaan seuraavasti: "koska Lifella on ollut myönteinen vaikutus [- -] on syytä toteuttaa kolmas, kuuden vuoden mittainen vaihe, joka päättyy 31. päivänä joulukuuta 2006".

3.1.4. Lisätään seuraava uusi kuudes perustelukappale: "esittelyhankkeiden tulisi koskea yhteisön voimassaolevan ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanoa,"

3.1.5. Muutetaan seitsemäs perustelukappale kuulumaan seuraavasti: "mahdollisten valmistelevien hankkeiden olisi kohdistuttava yhteisön uuden ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämiseen,"

3.1.6. Lisätään yhdeksännen perustelukappaleen loppuun seuraavaa: ", ja että Life-ohjelmaa tulisi käyttää osaltaan parantamaan ympäristön- ja luonnonsuojelun tilaa kyseisissä maissa,"

3.2. 1 artikla - Yleistavoite

3.2.1. Toinen kohta: "Life-tuen yleistavoite on edesauttaa uuden ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä ja nykyisen täytäntöönpanoa erityisesti ympäristöasioiden sisällyttämiseksi muihin politiikan osa-alueisiin. Tähän pääsemiseksi levitetään myös Life-tuella toteutetuista toimista saatuja tuloksia."

3.3. 2 artikla - Temaattiset osa-alueet ja yleiset edellytykset

3.3.1. Toinen kohta a alakohta: "a) toimien on oltava yhteisön edun mukaisia siten, että niillä edistetään merkittävästi yhteisön uuden ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä tai nykyisen täytäntöönpanoa sekä tällä rahoitusvälineellä rahoitettujen toimien tulosten levittämistä."

3.4. 4 artikla - Life-Ympäristö

3.4.1. (1) Life-Ympäristö-rahoitusvälineen erityisenä tavoitteena on edistää:

a) yhteisön voimassa olevan ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpanoa

b) yhteisön uuden ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön kehittämistä.

(2) (säilyy muuttumattomana)

(3) 2 kohdan a alakohdassa mainittujen esittelytoimien tavoitteena on erityisesti edistää: (liitetään 1 kohdan a alakohdan teksti komission esittämässä muodossa).

(4) 4 artiklan 1 kohdassa mainittujen Life-Ympäristön erityistavoitteisiin tähtäävien hankkeiden rahoituksessa, 4 artiklan 4 kohdassa mainittuja suuntaviivoja laadittaessa sekä 4 artiklan 8 kohdan mukaisesti julkaistuissa kiinnostuksenilmaisupyynnöissä huomioon otetaan myös seuraavaa:

- tarve integroida ympäristöseikat osaksi EU:n maatalous-, liikenne- ja energiapolitiikkaa,

- Euroopan yhteisön ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevan poliittisen toimintaohjelman 'Kohti kestävää kehitystä' tarkistamisesta tehdyssä päätöksessä N:o 2179/98/EY mainitut ensisijaiset tavoitteet.

3.4.2. 4 artiklan 4 kohta: Esittelytoimien osalta komissio laatii hankkeiden tulosten käyttömahdollisuuksia 1 artiklassa määriteltyjen Life-tuen yleistavoitteiden saavuttamiseen arvioivan ennakkostrategian pohjalta suuntaviivat, jotka [- -] (loppuosa säilyy ennallaan).

3.4.3. 4 artiklan 6 kohdan f alakohta: "toimiin osallistuvat, silloin kun se on asianmukaista, hankkeen kohdealueen yhteiskunnallis-taloudelliset toimijat (kansalaiset, teollisuus, ammattiliitot, ympäristönsuojelujärjestöt ja viranomaiset)."

3.4.4. Lisätään 4 artiklan 6 kohdan loppuun uusi alakohta: "Elinkeinotoimintaan liittyvien ehdotusten osalta otetaan huomioon erityisesti pk-yritysten hanke-ehdotukset."

3.4.5. 4 artiklan 8 kohta: Komission aloitteesta ja hankkeiden tulosten käyttömahdollisuuksia 1 artiklassa määriteltyjen Life-tuen yleistavoitteiden saavuttamiseen arvioivan ennakkostrategian pohjalta [- -] (loppuosa säilyy ennallaan).

3.5. 8 artikla - Kolmannen vaiheen kesto ja määrärahat

3.5.1. 8 artiklan 1 kohta: "Life toteutetaan vaiheittain. Kolmas vaihe alkaa 1 päivänä tammikuuta 2000 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006."

3.6. 12 artikla - Life-rahoitusvälineen kolmannen vaiheen arviointi sekä toiminnan jatkaminen

3.6.1. 12 artiklan 1 kohta: "Komissio antaa 31 päivään joulukuuta 2005 mennessä Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta, erityisesti 1 artiklassa asetettujen Life-tuen yleistavoitteiden kannalta, mukaan lukien ohjelman hyöty EU:n maatalous- ja koheesiopolitiikan kannalta. Kertomuksen tulee kattaa myös määrärahojen käyttö [- -] (loppuosa säilyy ennallaan)".

3.6.2. 12 artiklan 2 kohta: "Neuvosto ja Euroopan parlamentti päättävät perustamissopimuksen mukaisesti neljännen vaiheen täytäntöönpanosta 1 päivästä tammikuuta 2007 alkaen."

Bryssel 26. toukokuuta 1999.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Beatrice RANGONI MACHIAVELLI

(1) EYVL C 15, 20.1.1999, s. 4.

(2) Ympäristöalan rahoitusvälineen perustamisesta (Life) annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1973/92, muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 1404/96.

(3) KOM(97) 633 lopull., 12.12.1997.

(4) KOM(1998) 721 lopull., 4.12.1998.

(5) "Varainhoidon parantaminen - SEM 2000" -aloitteessa (terve ja tehokas hallinto) vaaditaan kaikkien yhteisörahoitusta saavien ohjelmien järjestelmällistä arviointia.

(6) "Evaluation de l'instrument financier pour l'environnement LIFE (Rapport final)", Arthur Andersen, heinäkuu 1998.

(7) Toisin kuin Life II -asetuksessa, jossa valmistelevien toimien painopistealat mainitaan nimenomaisesti: rannikkoalueiden suojelu, jätteiden vähentäminen, vesiensuojelu, ilman saastuminen ja liiallinen happamoituminen.

(8) Vrt. komission ehdotuksen perustelujen kohta 25.

(9) Vrt. komission ehdotuksen perustelujen kohta 26.

(10) EYVL C 18, 22.1.1996.

(11) Esim. saksalaisen säätiön "Bundesstiftung Umweltin", YK:n ympäristöohjelman UNEPin tai biologista monimuotoisuutta koskevassa yleissopimuksessa mainitun tietojenvaihtokeskuksen tietopankit.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2179/98/EY, EYVL L 275, 10.10.1998.

(13) Life I: Vuosittain keskimäärin 100 miljoonaa euroa 12:ta jäsenvaltiota kohti, eli 8,3 miljoonaa euroa jäsenvaltiota kohti vuodessa. Life III -määrärahat ovat suunnitelmien mukaan 122,6 miljoonaa euroa vuodessa 15:ta jäsenvaltiota kohti, eli 8,2 miljoonaa euroa jäsenvaltiota kohti vuodessa.

(14) Ks. budjettimomentti B 3-201: Media-ohjelma.

(15) Vrt. TSK:n lausunto EYVL C 101, 12.4.1999 aiheesta "Koheesiorahaston vuosikertomus 1997", 24.2.1999.