Ehdotus: neuvoston asetus tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (EY) N:o 1251/1999 muuttamisesta riisin sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään /* KOM/2000/0278 lopull. - CNS 2000/0152 */



Virallinen lehti nro C 311 E , 31/10/2000 s. 0342 - 0344



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (EY) N:o 1251/1999 muuttamisesta riisin sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään (komission esittämät) PERUSTELUT 1. Johdanto Yhteisön riisimarkkinat ovat hyvin epätasapainoiset. Markkinointivuoden 1999/2000 alussa julkisessa interventiossa oli yhteensä 495 402 tonnia paddy- eli raakariisiä (joka vastaa noin 303 000 tonnia hiottua riisiä), mikä edustaa noin 20 prosenttia sisäisestä tuotannosta. Nykyisessä tilanteessa tämä määrä uhkaa kasvaa vuosittain 150 000-200 000 tonnilla ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä. Tästä määrästä voitaisiin vähentää elintarvikeapuohjelmiin kuuluvia määriä ainoastaan satunnaisesti. Rahoituskustannukset ovat huomattavat, sillä koska laatu huononee varastoinnin aikana, vaarana on, että riisi menettää arvonsa 2-3 vuoden kuluttua. Markkinahinnat jäävät jatkuvasti alle interventiohintatason. Epätasapainoa aiheuttavat tuonnin ja tuotannon kasvu sekä GATT-sopimukseen perustuvat tuetun viennin rajoitukset. Tämä ongelma on ratkaistava nopeasti tarkistamalla riisin yhteistä markkinajärjestelyä. Uuden markkinajärjestelyn olisi tultava voimaan mahdollisimman nopeasti eli markkinointivuonna 2001/2002. Tähän ratkaisuun on päästävä lisäämällä Euroopan yhteisössä tuotettujen tuotteiden kilpailukykyä sekä parantamalla riisimarkkinoiden toimintaa. Yhteisön tuotantoa on myös vähennettävä. 2. Nykyinen ja tuleva markkinatilanne Riisintuotanto on yhteisössä keskittynyt perinteisesti japonicariisiin (lyhytjyväinen ja keskipitkäjyväinen riisi), jota käytetään tuottajajäsenvaltioissa (Italia, Espanja, Kreikka, Ranska ja Portugali). Pohjoisten jäsenvaltioiden kulutus keskittyy kuitenkin pääosin indicariisiin (pitkäjyväinen riisi), jota tuodaan USA:sta, AKT-maista, merentakaisista maista ja merentakaisilta alueilta (MMA), Thaimaasta, Intiasta ja Pakistanista. Vuosina 1988-1993 yhteisössä kannustettiin indica-lajikkeiden tuotantoon tuottajille maksettavalla suoralla tuelle japonicariisin ylituotannon vähentämiseksi. Tämän jälkeen pohjoisten jäsenvaltioiden kysyntä kasvatti indicariisin tuotantoa ilman suoraa tukeakin (27 000 hehtaarista vuosina 1988/1989 120 000 hehtaariin vuosina 1999/2000). Määrä kattaa noin 55 prosenttia tämäntyyppisen riisin kulutuksesta yhteisössä. Taulukko 1: EU:n riisitase vuosina 1994/95-1999/2000 >TAULUKON PAIKKA> Tuotanto on kasvanut vuosista 1996/1997 lähtien, koska riisin viljelyala on lisääntynyt ja sadot olleet hyviä kuivuuden päätyttyä Espanjassa ja ilmasto-olojen oltua yleisesti ottaen suotuisia. Vuosina 1998/1999 riisintuotannon voidaan havaita vähentyneen hieman, mikä aiheutui luultavasti markkinahintojen laskusta (ks. 3 kohta). Tuonti on kasvanut vuosien 1994/1995 jälkeen Uruguayn kierroksen (erityisesti basmatiriisi) täytäntöönpanon ja etuuskohtelujärjestelmien täytäntöönpanon seurauksena (tariffikiintiöt, AKT). Kokonaisvienti on tasapainottunut vuosien 1996/1997 jälkeen, koska elintarvikeaputoimet ovat osittain korvanneet kaupallisen viennin. Kulutus on kasvanut vuosien 1995/1996 jälkeen pääosin uusien jäsenvaltioiden liittymisen vuoksi. Vuosien 1996/1997 jälkeen EU:hun on alkanut kertyä interventiovarastoja, mikä on aiheutunut tuonnin ja tuotannon kasvusta. Kolmen viime vuoden aikana interventioon on ostettu yhteensä 818 000 tonnia raakariisiä. Tämä on vuosittain keskimäärin 273 000 tonnia raakariisiä tai 164 000 tonnia kokonaan hiottua riisiä. Taulukko 2: Riisin osto interventioon EU:ssa >TAULUKON PAIKKA> Vuosien 1999/2000 alustavat luvut osoittavat, että interventioon tarjotaan noin 130 000 tonnia riisiä ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä. Kuten jo todettiin, varastoidun riisin laatu heikkenee helposti, ja jotta tämä vältetään mahdollisimman paljolti, on huolehdittava kalliista erityisedellytyksistä. Joitakin määriä voidaan käyttää elintarvikeapuna kolmansiin maihin (Pohjois-Korea ja Venäjä) ja EU:n huono-osaisimmille, mutta julkisten varastojen kokonaismäärä on kasvanut 303 000 tonniin ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä eli 20 prosenttiin vuosituotannosta. Mahdollisuudet tuettuun vientiin rajoittuvat entisestään 133 400 tonnin vuotuisen GATT-rajan takia. Jos nykyinen tilanne säilyy, interventiovarastojen voidaan odottaa kasvavan vuosittain 250 000-350 000 tonnilla raakariisiä (tai 150 000-210 000 tonnilla hiottua riisiä). Jokainen 100 000 tonnia interventioon ostettua raakariisiä merkitsee 10 miljoonan euron välittömiä talousarviokustannuksia (arvonaleneminen ja kirjauskustannukset) ja myöhempiä neljän miljoonan euron vuotuisia kustannuksia (varastointi- ja rahoituskustannukset). Tämä merkitsee sitä, että tilanteesta tulee kestämätön taloudelliselta ja talousarvionäkökannalta katsottuna. 3. Tuottajahintojen kehitys (paddy- eli raakariisi) Vuosina 1995/1996 EU:n tuotanto laski edelleen Espanjaa vaivanneen kuivuuden vuoksi. Kyseisenä markkinointivuonna keskimääräiset sisäiset hinnat olivat interventiohintoja korkeammat. Vuosina 1996/1997 tuotannon ja tuonnin kasvettua keskimääräiset sisäiset hinnat laskivat huomattavasti alle interventiohinnan. Markkinointivuosina 1997/1998 ja 1998/1999 sekä japonica- että indicariisin sisäiset hinnat jäivät alle interventiohinnan. Erityisesti indicariisin hinta oli alhainen Kreikassa. Taulukko 3: Keskimääräiset sisäiset hinnat prosenttiosuutena interventiohinnasta >TAULUKON PAIKKA> Voidaan todeta, että kolmen viime vuoden aikana hinnat edustavimmilla markkinoilla ovat jääneet huomattavasti alle interventiohintatason (itse interventio on auki neljä kuukautta 1. päivästä huhtikuuta). 4. Tuontijärjestelmä 4.1 Kiinteä tulli Uruguayn kierroksen neuvottelujen aikana vaihtuvat tuontimaksut päätettiin muuttaa kiinteiksi tulleiksi ja alentaa niitä yhteensä 36 prosentilla vuoteen 2000 saakka. Tämä koski myös riisiä, ja taulukosta 4 ilmenevät raakariisille, esikuoritulle riisille ja hiotulle riisille sovitut tullit. Taulukko 4: GATT-luettelossa vahvistetut riisin tuontitullit >TAULUKON PAIKKA> 4.2 Kattohintajärjestelmä EU suostui kuitenkin lisäämään GATT-luetteloonsa erityisen riisiä koskevan pääviitteen 7 (headnote), mikä johti tuodun esikuoritun riisin kattohintaan, joka on: - japonicariisin osalta 188 prosenttia raakariisin interventiohinnasta, - indicariisin osalta 180 prosenttia raakariisin interventiohinnasta, riippumatta kyseisen riisin hinnasta/laadusta. Käytännössä tämä merkitsee alhaisempaa tullia kalliimmalle riisille, vaikka tavanomaisessa arvotullijärjestelmässä asia on juuri päinvastoin. Koska basmatiriisin hinnat (aromaattinen indicariisi Intiasta ja Pakistanista) olivat keskimäärin 250 euroa tonnilta korkeammat kuin tullin laskemisessa käytetyt maailmanmarkkinoiden viitehinnat, tälle riisille oli myönnettävä samansuuruinen erityisalennus [1]. Tämän vuoksi basmatiriisin tuonti kasvoi noin 40 000 tonnista vuosina 1994/1995 noin 100 000 tonniin vuosina 1998/1999, kun riisiä tuotiin alhaisella tullilla tai tullitta. [1] Vuosina 1995/1996 tämä alennus oli ainoastaan 50 euroa tonnilta Pakistanin basmatiriisille. Tämän kattohintajärjestelmän vuoksi esikuoritun indicariisin tuontitulli laski vuoden 1995 heinäkuusta vuoden 2000 helmikuuhun noin 390 eurosta tonnilta noin 200 euroon tonnilta. Tämä on 89 euroa tonnilta alle vuosille 1999/2000 sovitun kiinteän tullin. 4.3 Kumulatiivinen perintäjärjestelmä Yhdysvallat pyysi kahdesti (vuoden 1995 marraskuussa ja vuoden 1997 helmikuussa) WTO:n riitojenratkaisupaneelin perustamista käsittelemään yhteisön riisin ja viljan tuontijärjestelmää, koska se katsoi, että yhteisön edustavan hinnan järjestelmä ei ollut yhdenmukainen GATT:n kanssa. Yhdysvaltojen mukaan pääviitettä piti soveltaa lähetyskohtaisesti. Paneelin välttämiseksi yhteisö otti käyttöön kumulatiivisen perintäjärjestelmän esikuoritulle riisille 1. päivän heinäkuuta 1997 ja 31. päivän joulukuuta 1998 väliseksi kokeilukaudeksi tuontitullin laskemiseksi sellaisten hintojen perusteella, jotka oli ilmoitettu lähetyskohtaisesti. Kumulatiivisen perintäjärjestelmän soveltaminen johti siihen, että vuosina 1997/1998 tavallisen esikuoritun riisin keskimääräiset tuontitullit laskivat noin 70 eurolla tonnilta eli 200 euroon tonnilta. 4.4 Nykyisen tuontitullin laskutapa Komission ja USA:n käymien neuvottelujen jälkeen päätettiin vuoden 1998 joulukuussa olla laajentamatta kumulatiivisen perintäjärjestelmän käyttöä, koska järjestelmä osoittautui hallinnollisesti raskaaksi ja aiheutti kaupan vääristymiä. Käyttöön on otettu uusi järjestelmä, joka perustuu esikuoritun indicariisin aiempiin edustaviin hintoihin korotettuna 8 prosentilla, mikä nostaa tämäntyyppisen riisin tullin nykyiseen noin 200 euroon tonnilta. (Basmati-alennus on säilytetty entisellä tasolla enintään 250 eurona tonnilta). 4.5 Etuuskohteluun oikeutettujen tuotteiden tuonti Kattohintajärjestelmän mukaisen tuonnin lisäksi EU tuo huomattavia määriä riisiä etuuskohtelujärjestelmillä, joista tärkein on AKT-maista sekä MMA:lta tulevan esikuoritun riisin 160 000 tonnin kiintiö (35 prosenttia tavanomaisesta tullista AKT-maiden osalta ja tullitta MMA:n osalta). Lisäksi on avattu GATT-sopimuksen XXIV artiklan 6 kohtaan perustuva (uusien jäsenvaltioiden liittyminen) tariffikiintiö - 63 000 tonnille hiottua riisiä vuodessa tullitta - 20 000 tonnille esikuorittua riisiä vuodessa tullilla, jonka suuruus on 88 euroa tonnilta. Tämä tuonti on noin 40 prosenttia kokonaistuonnista, ja keskimäärin tullia maksetaan noin 15 prosenttia GATT-luetteloissa vahvistetusta tullista. Kattohintajärjestelmän mukaisessa tuonnissa ei ole määrällisiä rajoituksia, mutta edellä mainituissa etuuskohtelujärjestelyissä ja tariffikiintiöissä on tiettyjä määrällisiä rajoituksia. 5. Uudistusehdotus Tarkasteltuaan kaikin puolin huolellisesti tilannetta, myös yhteensopivuutta GATT:n kanssa, komissio tuli siihen tulokseen, että paras ratkaisu on sisällyttää riisiala peltokasvijärjestelmään ja lakkauttaa interventiohintajärjestelmä. 5.1 Riisin sisällyttäminen peltokasvijärjestelmään Riisin täydellinen sisällyttäminen peltokasvijärjestelmään tarjoaa huomattavia etuja yksinkertaistamisen ja markkinoiden tasapainon saavuttamisen kannalta, sillä se antaa viljelijöille mahdollisuuksien mukaan vapauden valita myös muita peltokasveja kuin riisi. Riisin sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään on toteutettava eri toimenpiteitä: - jäsenvaltioiden peltokasvien kansallisia perusaloja on laajennettava ja huomioon on otettava alat, jotka oli kylvetty riisille samoina viitevuosina kuin mitä käytettiin peltokasvien osalta eli vuosina 1989-1991, - riisin pinta-alatukia ehdotetaan nostettaviksi nykyisestä 52,65 eurosta tonnilta 63 euroon tonnilta; määrä on sama kuin viljoille on vahvistettu markkinointivuodesta 2001/2002 alkaen. Hehtaarituki saadaan kertomalla 63 euroa tonnilta alueellisella sadolla, - jäsenvaltioiden on mukautettava aluejakosuunnitelmiaan riisin sisällyttämiseksi niihin, - riisin tuottajajäsenvaltioilla on mahdollisuus soveltaa aluejakosuunnitelmassaan erilaista riisisatoa kuin viljojen kohdalla. Jos tämä sato on suurempi kuin viljojen sato, on määriteltävä erillinen perusala, - jotta tämä sisällyttäminen ei muuta jäsenvaltioiden mahdollisuutta olla muuttamatta muiden peltokasvien nykyistä tilannetta, kansallisia kokonaissatoja on mukautettava riisin nykyisten viljelyalueiden sisällyttämiseksi niihin. Riisin täydellinen sisällyttäminen peltokasvijärjestelmään merkitsee myös kesannoinnin käyttöönottoa. Nykyisellä 10 prosentin kesannointitasolla tämä merkitsisi noin 150 000 tonnin vähennystä paddy- eli raakariisin tuotannossa (tai 90 000 tonnia ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä). Interventioon keskimäärin otetuista määristä raakariisiä on ollut yli 50 prosenttia kolmen viime vuoden aikana. 5.2 Interventiohintajärjestelmän lakkauttaminen Parhaimmillaan intervention pitäisi olla todellinen ylituotannon turvaverkko. On kuitenkin myönnettävä, että käytännössä interventio estää usein markkinoiden toimintaa sekä tuotannon suuntautumista todellista markkinakysyntää kohti. Jo vuoden 1995 riisialan uudistuksessa päätettiin vähentää intervention merkitystä supistamalla interventiokausi seitsemästä kuukaudesta neljään kuukauteen (huhtikuusta heinäkuuhun). Nyt ehdotetaan interventiojärjestelmän lakkauttamista kokonaan. Kun riisi on sisällytetty peltokasvijärjestelmään, viljelijät voivat reagoida paremmin markkinoiden viitteisiin kysynnästä. Markkinoiden tasapaino paranee myös kesannoinnin käyttöönoton vuoksi. Kuten 5.1 kohdassa on todettu, viljelijät saavat korotettua pinta-alatukea, joka korvaa markkinahinnan vaihtelut interventiojärjestelmän puuttuessa. Sopivaa oikeusperustaa ehdotetaan, jotta komissio voi avata yksityisen varastoinnin markkinahäiriöiden poistamiseksi interventiojärjestelmän puuttuessa. Siltä varalta, että vakavat markkinahäiriöt jatkuvat interventiomekanismin poistamisen jälkeen, laaditaan erityinen oikeusperusta, jotta komissio voi toteuttaa tarkoituksenmukaisia lisätoimenpiteitä. Kuten 4.2. kohdassa todetaan, tuonnin osalta kiinteiden tullien yleisjärjestelmään lisättiin riisiä koskeva pääviite (vaihtuvat tuontimaksut muutetaan kiinteiksi tulleiksi, joita alennetaan asteittain 36 prosentilla). Jos pääviitettä ei enää voida soveltaa, koska interventiohintaa ei enää ole, kiinteää tullia pitäisi periaatteessa soveltaa kaikkeen yhteisöön kattohintajärjestelmän mukaisesti tulevaan riisintuontiin. Tässä tapauksessa yhteisön etuuskohtelu lisääntyisi, koska pääviitteen mukaiset tämänhetkiset tullit nousisivat noin 200 eurosta tonnilta hiottua riisiä kiinteään tulliin, joka olisi 264 euroa tonnilta, ja koska basmati-alennuksia (enintään 250 euroa tonnilta) ei enää sovellettaisi. Tämän skenaarion mukaisesti etuuskohtelujärjestelyjen alaisten määrien tuonti jatkuisi (noin 200 000 tonnia eli 40 prosenttia nykyisestä tuonnista), koska tuonti tapahtuu tullitta tai alhaisella tullilla. Muiden laatujen, kuten USA:n parboiled-riisin, thairiisin ja basmatiriisin, jotka ovat saavuttaneet merkittävät markkinaosuudet (tällä hetkellä noin 275 000 tonnia), suosio erittäin todennäköisesti jatkuisi niiden erityislaadun ja kuluttajien mieltymyksen vuoksi. Pääviitteen poistaminen merkitsisi käytännössä sitä, että käytöstä poistuisi väline, jota on vaikea perustella taloudellisesti, koska se johtaa eri määrien väliseen syrjintään sekä kaupan vääristymiin. Kiinteisiin tulleihin palaaminen yksinkertaistaa huomattavasti järjestelmää, koska järjestelmä muuttuu avoimemmaksi kaikille toimijoille ja luo tämän vuoksi vakaamman kansainvälisen kauppaympäristön. Kiinteisiin tulleihin palaaminen johtaa luettelossa vahvistettujen tullien soveltamiseen ja poistaa pääviitteen 7 käytöstä. Koska tämä vaikuttaa toimittajamaiden kanssa käytävään kauppaan, komissio on valmis neuvottelemaan niiden kanssa yhteisön kansainväliset velvoitteet huomioon ottavan ratkaisun löytämiseksi. Komissio aikoo antaa neuvostolle aikanaan tätä asiaa koskevan suosituksen, joka on WTO:n menettelyjen mukainen ja jossa otetaan huomioon kehitysmaiden etu. Riisin perusasetuksessa ehdotetaan säilytettäväksi nykyinen oikeusperusta, jolla voidaan tukea lähetyksiä Ranskan merentakaiseen Réunionin departementtiin. Tämä oikeusperusta sisällytetään komission ehdottamaan yleisasetukseen. Ranskan Guayanan riisinviljelyalueen osalta samaiseen yleisasetukseen, jota sovelletaan heinäkuun 1. päivästä 2000, on lisättävä säännös, jossa määritellään alueen erityisasema kesannoimattomuuden ja enimmäisalaan rajoitetun tuen osalta. 6. Talousarviokustannukset Jos riisi sisällytetään täysimääräisesti peltokasvialaan, hehtaaripalkkioiden talousarviokustannukset kasvavat noin 23 miljoonalla eurolla vuosittain. Interventiojärjestelmän poisto johtaa kuitenkin säästöihin, joiden ansioista lisäkustannukset enemmän kuin neutralisoituvat. Sitten kun nykyiset julkiset varastot on saatu hävitettyä, säästöä koituu noin 38 miljoonaa euroa vuodessa. 7. Loppuhuomautukset Riisialan sisällyttämiseksi peltokasvijärjestelmään on muutettava tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1251/1999. On säädettävä kansallisten perusalojen sekä keskisatojen muuttamisesta riisin sisällyttämiseksi järjestelmään. Koska komissio on hiljattain ehdottanut asetuksen (EY) N:o 1251/1999 muuttamista myös pellavan ja hampun tukijärjestelmän uudistuksen yhteydessä, kyseinen asetus on konsolidoitava sen jälkeen, kun neuvosto on hyväksynyt molemmat muutokset. Kuten edellä on selitetty, interventiomekanismin poistamista riisin nykyisestä perusasetuksesta (asetus (EY) N:o 3072/95) ehdotetaan. Kun otetaan huomioon edellä mainittujen muutosten merkitys ja tarve yhdenmukaistaa eri markkinajärjestelyistä annetut asetukset, riisin nykyisen perusasetuksen korvaamista uudella ehdotetaan. Koska tämän ehdotuksen avulla on mahdollista palauttaa riisin sisämarkkinoiden tasapaino, se edistää myös riisintuottajien tulotason säilyttämistä pidemmällä aikavälillä - mikä on myös tämän ehdotuksen ensisijainen tavoite - ja mahdollistaa riisintuotannon jatkumisen Euroopan yhteisössä. Ehdotetuilla toimenpiteillä mahdollistetaan EU:n riisialan kilpailukyvyn palauttaminen ja säilyttäminen, ja tämän vuoksi niiden pitäisi hyödyttää useita pieniä ja keskisuuria, tällä alalla toimivia maatalousyrityksiä. Ehdotetuissa toimenpiteissä otetaan huomioon myös ympäristö ja maatalouden monimuotoisuus, sillä niiden tavoitteena on varmistaa riisinviljelyn jatkuminen alueilla, joilla on tärkeää hoitaa vesivaroja huolellisesti ympäristön erityispiirteiden säilyttämiseksi. Komissio on vakuuttunut siitä, että riisintuotannon jatkuminen tietyillä perinteisillä alueilla on tärkeää ja pyytää jäsenvaltioita toimittamaan 31. joulukuuta 2003 mennessä erityiskertomuksen ehdotettujen toimenpiteiden ja asiaan liittyvien mahdollisten kansallisten toimenpiteiden vaikutuksesta. Tässä yhteydessä on tärkeää huomata, että yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen järjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1259/1999 sovelletaan myös riisiin ja että erityisesti asetuksen 3 artiklaa sovelletaan ympäristönsuojeluun. Lisäksi maaseudun kehittämistä koskevan nykyisen asetuksen (asetus (EY) N:o 1257/1999, VI luku) mukaisesti jäsenvaltiot voivat poistaa riisinviljelyalueita pysyvämmin tuotannosta (vähintään viisi vuotta) esimerkiksi lintujensuojelualueita perustaakseen. Ehdotetut toimenpiteet vaikuttavat suuresti budjettikuriin, sillä kalliiden interventiovarastojen kerääminen ei voi enää jatkua, minkä vuoksi järjestelmä lakkautetaan. Jotta viljelijöille voidaan ilmoittaa asiasta riittävän ajoissa ja jäsenvaltiot voivat toteuttaa tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet, on tärkeää, että neuvosto tekee tästä ehdotuksesta nopeasti päätöksen. 2000/0152 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (EY) N:o 1251/1999 muuttamisesta riisin sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 36 ja 37 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [16], [16] EYVL C ..., s. ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [17], [17] EYVL C ..., s. ... ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [18], [18] EYVL C ..., s. ... ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [19], [19] EYVL C ..., s. ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on saavuttaa perustamissopimuksen 33 artiklassa mainitut tavoitteet ottaen huomioon markkinatilanne. (2) Yhteisön riisimarkkinat ovat hyvin epätasapainoiset, ja tilanteelle on ominaista interventioriisin huomattava määrä. Interventiossa on noin viidesosa yhteisön tuotannosta, ja intervention osuus kasvaa huomattavasti joka vuosi. Tätä epätasapainoa aiheuttavat sisäisen tuotannon kasvu, tuonnin kasvu sekä maataloussopimuksen määräysten mukaiset vientituetun viennin rajoitukset. (3) Jos riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3072/95 [20] säädetty hintatukijärjestelmä säilytettäisiin, riisin interventiovarastot kasvaisivat säännöllisesti, sillä näille varastoille on vaikea löytää markkinoita. Tämä merkitsisi myös talousarviomenojen huomattavaa kasvua. [20] EYVL L 329, 30.12.1995, s. 18. (4) Tilanne on ratkaistava tarkistamalla alan yhteistä markkinajärjestelyä niin, että tuotanto saadaan hallintaan, markkinat tasapainottuvat ja niiden toimivuus paranee ja yhteisön maatalouden kilpailukyky kasvaa, samalla kuin noudatetaan perustamissopimuksen 33 artiklan muita tavoitteita, joihin kuuluu muun muassa tuottajien tuloihin sopeutettu tuki. Tämä muutos toteutetaan asetuksella (EY) N:o ..../2000 [21]. [21] EYVL L ..., s. ... (5) Tilanteen kaikkien näkökohtien huolellinen tarkastelu on osoittanut, että paras ratkaisu on sisällyttää riisiala tiettyjen peltokasvien viljelijöille suunnattuun tukijärjestelmään, josta säädetään neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1251/1999 [22], sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2704/1999 [23] ja asetuksella (EY) N:o ..../2000 kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun sisällyttämiseksi kyseiseen järjestelmään, sekä lakkauttaa interventiohintajärjestelmä. [22] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 1. [23] EYVL L 327, 21.12.1999, s. 12. (6) Koska riisin sato on erilainen kuin muiden viljakasvien, jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus vahvistaa kyseiselle tuotteelle erityissato. (7) Riisin sisällyttäminen tiettyjen peltokasvien viljelijöille suunnattuun tukijärjestelmään merkitsee joissakin jäsenvaltioissa keskisatojen muutosta. Tämän vuoksi on syytä muuttaa asetuksessa olevia keskisatoja koskevia tietoja. (8) Interventiohintajärjestelmän lakkauttamisen vuoksi riisiin olisi sovellettava kaikille peltokasveille määriteltyä yhtenäistä perusmäärää ensimmäisestä markkinointivuodesta alkaen. (9) Tämän asetuksen säännösten täytäntöönpanon helpottamiseksi on aiheellista säätää menettelystä, jolla jäsenvaltioiden ja komission välille luodaan tiivis yhteistyö. Tämän säädöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet vahvistetaan menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [24] mukaisesti, [24] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 1251/1999 seuraavasti: 1. Korvataan 3 artiklan 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti: "Kastellun perusalan on vastattava vuosina 1989/1991 peltokasvisatoa varten kasteltujen alojen keskiarvoa, mukaan lukien asetuksen (ETY) N:o 1765/92 3 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan viimeisessä virkkeessä säädetyt lisäykset. Tämän erillisen viljelyalan yhteydessä riisin osalta huomioon otettavat viljelyalat ovat asetuksen (EY) N:o 3072/95 6 artiklan 4 kohdassa säädetyt alat. Portugalissa kasteltua perusalaa lisätään asteittain 60 000 hehtaarilla niillä aloilla, joiden osalta kastelujärjestelmiin tehtyjen investointien on vahvistettu alkaneen 1 päivän elokuuta 1992 jälkeen. Tämä lisäys voidaan tehdä osittain tai kokonaan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun kasteltuun maissin perusalaan." 2. Lisätään 3 artiklan 3 a kohta seuraavasti: "3 a. Jäsenvaltiot voivat aluejakosuunnitelmissaan vahvistaa, että riisiin sovelletaan erityistä satolukemaa kullakin kyseisellä tuotantoalueella. Nämä erityissadot vahvistetaan sellaiselle tasolle, että niiden painotettu keskiarvo on Italian osalta 6,04, Espanjan osalta 6,35, Kreikan osalta 7,48, Portugalin osalta 6,05 ja Ranskan osalta 5,86. Tällaisessa tapauksessa 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu perusala on vahvistettava erikseen riisin osalta." 3. Lisätään 3 artiklan 6 kohtaan alakohta seuraavasti: "Jäsenvaltioiden on esitettävä komissiolle aluejakosuunnitelmien mahdolliset tarkistukset, jotka on tehty riisiä koskevien tietojen sisällyttämiseksi niihin, viimeistään 1 päivänä elokuuta 2000." 4. Korvataan 3 artiklan 7 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: "Jos jäsenvaltio 1 kohtaa soveltaessaan päättää vahvistaa tuotantoalueita, joiden rajat eivät vastaa alueellisten perusalojen rajoja, jäsenvaltion on toimitettava komissiolle yhteenveto tukihakemuksista ja niihin liittyvistä sadoista. Jos näistä tiedoista ilmenee, että jäsenvaltion osalta vuonna 1993 sovellettuun aluejakosuunnitelmaan perustuva keskisato ylittyy tai Itävallan, Suomen ja Ruotsin osalta vuonna 1995 sovellettuun suunnitelmaan perustuva keskisato ylittyy taikka Italian, Espanjan, Kreikan, Portugalin ja Ranskan osalta vastaavasti 4,00 tonniin, 2,95 tonniin, 3,48 tonniin, 3,00 tonniin ja 6,02 tonniin hehtaarilta vahvistettu keskisato ylittyy, kaikkia kyseisessä jäsenvaltiossa seuraavana markkinointivuonna maksettavia korvauksia alennetaan suhteessa todettuun ylitykseen. Tätä säännöstä ei kuitenkaan sovelleta, jos tukihakemuksissa haettu määrä, viljatonneina ilmaistuna, ei ylitä jäsenvaltion kaikkien perusalojen satojen yhteismäärää edellä mainitun keskisadon mukaan laskettuna." 5. Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti: "2. Edellä 1 kohdassa mainittu laskelma tehdään viljan keskisadon perusteella kaikkien peltokasvien osalta. Jos jäsenvaltio päättää soveltaa 3 artiklan 3 a kohdassa säädettyä erityissatoa, tätä satoa käytetään laskentaperusteena riisille ja viljan keskisatoa laskentaperusteena muille peltokasveille kuin riisille. Jos laskelma tehdään maissille erikseen, maissisatoa käytetään laskentaperusteena maissille ja muiden viljojen kuin maissin satoa käytetään laskentaperusteena viljoille, öljykasveille, riisille, pellavansiemenille sekä kuitutuotantoon tarkoitetulle pellavalle ja hampulle." 6. Täydennetään 4 artiklan 3 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavilla ilmaisuilla: "riisille: - 63,00 euroa tonnilta markkinointivuodesta 2001/2002 alkaen." 7. Lisätään 6 artiklan 2 kohtaan alakohta seuraavasti: "Tuottajajäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ennen 31 päivää joulukuuta 2003 kertomus riisintuotannon ympäristötilanteesta erityisesti perinteisillä alueilla toteutuneen kehityksen osalta ja kesannoiduilla riisialoilla ympäristönsuojelullisista syistä mahdollisesti toteutettujen kansallisten toimenpiteiden vaikutuksen osalta." 8. Muutetaan 9 artikla seuraavasti: a) korvataan johdantovirke seuraavasti: "Tämän luvun soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt annetaan 9 a artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen ja erityisesti säännöt, jotka koskevat:"; b) lisätään ensimmäisen alakohdan viidennen luetelmakohdan jälkeen teksti seuraavasti: "- riisiä ja tarvittaessa erityisen perusalan vahvistamista ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 3072/92 6 artiklan 4 kohdassa säädetyt viljelyalat,"; c) korvataan toisen alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan ii alakohta seuraavasti: "ii) durumvehnän, riisin sekä kuitutuotantoon tarkoitetun pellavan ja hampun osalta varmennettujen siementen käyttöä,". 9. Lisätään 9 a artikla seuraavasti: "9 a artikla 1. Komissiota avustaa asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklassa perustettu viljan hallintokomitea. 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi." 10. Korvataan 10 artiklan 3 kohdan viimeisessä alakohdassa ja 12 artiklassa viittaus asetuksen (ETY) N:o 1766/92 23 artiklaan viittauksella 9 a artiklan 2 kohtaan. 11. Lisätään VI kohta liitteeseen I seuraavasti: CN-koodi // Tavaran kuvaus VI. RIISI 1006 10 // Riisi 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 2001/2002. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja >TAULUKON PAIKKA> RAHOITUSSELVITYKSEN LIITE 1. Menot Ehdotuksen talousarviovaikutuksia EMOTR:n tukiosaston menoihin arvioidaan suhteessa vuoden 2001 alustavassa talousarvioesityksessä käytettyihin riisialan arvioihin (nykyskenaario): - hehtaaritukia maksetaan yhteensä 408 034 hehtaarille, kun koko unionin enimmäisperusala on 434 123 hehtaaria, - nykyisten asetusten mukaisten julkiseen interventioon ostojen arvioidaan olevan 333 000 tonnia raakariisiä (200 000 tonnia ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä), kun myynti on 157 000 tonnia. Interventiojärjestelmän lakkauttamisen vuoksi interventioon ei enää tarvitse ostaa 200 000 tonnia riisiä ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä, mikä saattaa alentaa markkinahintoja. Tämä voisi johtaa yhteisön riisin kilpailukyvyn paranemiseen ja lisääntyneeseen myyntiin sisäisillä markkinoilla sekä kasvaneisiin mahdollisuuksiin viedä kolmansiin maihin ilman vientitukea. Tämän skenaarion mukaan oletetaan, että * yhteisön riisin myynti sisäisillä markkinoilla kasvaa 40 000 tonnilla, josta 15 000 tonnia aiheutuu markkinoiden toimivuuden paranemisesta johtuvasta sisäisen kokonaiskulutuksen kasvusta ja 25 000 tonnia tuontiriisin korvautumisesta yhteisössä tuotetulla riisillä; * yhteisön vienti ilman vientitukea kasvaa 15 000 tonnilla; * vientituen ja riisitoimituksille Réunionille myönnettävän tuen määrä pienenee 60 enintään EUR tonnilta ilmaistuna vastaavana määränä hiottua riisiä, mikä aiheutuu markkinoiden kilpailukyvyn paranemisesta; määrä on verrattavissa pinta-alatuen keskimääräiseen korotukseen. Talousarviovaikutukset toimenpiteen mukaan eriteltynä on esitetty liitteessä I. 2. Omat varat Rajoittamatta asianomaisten maiden kanssa käytäviä keskusteluja. Yhteisön tuonnin nykyinen taso vastaavana määränä hiottua riisiä ilmaistuna (rikkoutuneet riisinjyvät pois lukien) arvioidaan 525 000 tonniksi (noin 710 000 tonnia tuotepainona). Kun interventiohintajärjestelmä poistuu, nykyinen kattohintaan sidottu tuontitullijärjestelmä voitaisiin korvata WTO-luettelossa vahvistetuilla täysimääräisillä tulleilla 1.7.2000 alkaen. Tässä tapauksessa ja kun otetaan huomioon AKT-maista ja merentakaisilta alueilta tuotujen tiettyjen riisiluokkien myönnytysjärjestelyt sekä WTO:n mukaiset vähimmäiskiintiöt, arvioidaan, että täysimääräisten tullien soveltaminen merkitsisi yhteisön tuonnin laskua markkinointivuodesta 2001/2002 25 000 tonnilla 500 000 tonniin. Arvioidaan, että 25 000 tonnin yleinen vähennys keskittyisi niihin luokkiin ja alkuperiin, joihin kohdistuisi huomattavimmat tullinkorotukset. Näiden oletusten perusteella ehdotuksen vaikutukset on esitetty liitteessä III. LIITE I Riisin yhteisen markkinajärjestelyn ehdotetun muutoksen talousarviovaikutusten laskeminen >TAULUKON PAIKKA> LIITE II >TAULUKON PAIKKA> LIITE III >TAULUKON PAIKKA> 1. Tuonti- ja tulliennusteet >TAULUKON PAIKKA> 2. Vaikutukset varainhoitovuosittain >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> Huomautus Oletetaan, että tullit lasketaan omiksi varoiksi kahden kuukauden kuluttua tuontikuukaudesta.