Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Tacis EU:n teknisen avun ohjelma Itsenäisten valtioiden yhteisölle ja Mongolialle"

(98/C 214/22)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti täysistunnossaan 10. heinäkuuta 1997 lausunto aiheesta "Tacis EU:n teknisen avun ohjelma Itsenäisten valtioiden yhteisölle ja Mongolialle".

Täysistunnossaan 29. 30. lokakuuta 1997 komitea päätti tiedonannon sijaan valmistella lausunnon työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Asian valmistelusta vastannut ulkosuhteiden, kauppapolitiikan ja kehitysyhteistyön jaosto antoi lausuntonsa 15. huhtikuuta 1998. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. 30. huhtikuuta 1998 pitämässään 354. täysistunnossa (huhtikuun 29. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 90 puolesta, 1 vastaan ja 1 pidättyi äänestämästä.

1. Johdanto

"Tacis" on lyhenne sanoista "Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States", ja se on EU:n teknisen avun ohjelma Itä- ja Kaakkois-Euroopan uusille itsenäisille valtioille sekä Mongolialle.

Kaksitoista uutta itsenäistä valtiota ovat Venäjän federaatio, Ukraina, Kazakstan, Valko-Venäjä, Uzbekistan, Azerbaidzan, Georgia, Armenia, Moldova, Kirgisia, Turkmenistan ja Tadzikistan. Mongolia on kuulunut ohjelman piiriin vuodesta 1993. Kolme Baltian maata otettiin ohjelmaan mukaan vuonna 1991, mutta vuodesta 1992 ne ovat kuuluneet Phare-ohjelman piiriin.

Euroopan yhdentyminen on keskeisellä sijalla talous- ja sosiaalikomitean toiminnassa ja se on aiemmin antanut EU:n ja Venäjän sekä muiden uusien itsenäisten valtioiden välisiä suhteita koskevia lausuntoja ja tiedonantoja, jotka on otettu huomioon tässä lausunnossa ilman suoria viittauksia.

Lausunnon liitteessä A on esitetty ydintietoa Tacis-ohjelmasta ja sen tilanteesta.

2. Päätelmät

Talous- ja sosiaalikomitea on tämän lausunnon valmistelun aikana mm. kirjallisesti tiedustellut Taciskohdemaiden toimijoiden näkemyksiä Tacis-ohjelmasta ja sen toimivuudesta ko. maassa. Tällaisten ryhmittymien edustajia eräistä kohdemaista on osallistunut tammikuussa 1998 kutsuttuina TSK:n Brysselissä järjestämään kuulemistilaisuuteen. Lisäksi komitea on tiedustellut kirjallisesti EU:ssa toimivien merkittävimpien yhteiskunnallisten järjestöjen näkemyksiä Tacis-ohjelmasta.

Esitetyt näkemykset on rekisteröity erikseen ja ne ilmenevät liitteistä B ja C. Näkemykset on otettu huomioon seuraavissa komitean päätelmissä ja suosituksissa.

Talous- ja sosiaalikomitea toteaa, että:

Tacis-ohjelma on tähän mennessä suhteellisen hyvin täyttänyt asetetut tavoitteet pyrittäessä tukemaan kohdemaiden siirtymistä markkinatalouteen sekä edistämään yhteiskunnan demokratisointia. Komitea on kuitenkin tietoinen siitä, että tilintarkastustuomioistuin on suhtautunut erittäin kriittisesti Tacis-ohjelmaan vuoden 1996 osalta (samoin kuin Phare-ohjelmaan) ja että Euroopan parlamentti on kieltäytymässä hyväksymästä Euroopan komission ilmoitusta Tacis-määrärahojen käytöstä vuonna 1996, kunnes komissio on selvittänyt määrärahojen käyttöön liittyvät ongelmat;

kohdemailla on jatkossakin suuri tarve saada erimuotoista tukea EU:lta ja sen jäsenmailta kuten myös muilta mailta sekä kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta ja järjestöiltä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi;

Tacis-ohjelmalla tulee tulevina vuosina olemaan korostetun keskeinen asema EU:n ja kohdemaiden suhteiden kehittämisessä, etenkin kun otetaan huomioon kumppanuus- ja yhteistyösopimusten (PCA) voimaansaattaminen ja vireillä olevat EU:n laajentumistoimet Keski-Euroopassa. Tacis-ohjelman tulee enenevästi keskittyä PCA-sopimusten tavoitteiden toteuttamiseen;

EU:lla on uuden Tacis-asetuksen jo alkaneilla valmisteluilla mahdollisuus tehostaa merkittävästi EU:n ja kohdemaiden välistä yhteistyötä. Tätä tilaisuutta tulee käyttää hyväksi, jotta asetus saadaan voimaan vuoden 2000 alusta lähtien.

3. Suositukset

Tacis-ohjelman jakautuminen tulevaisuudessakin kansallisiin ohjelmiin, monenkeskisiin alueellisiin ohjelmiin ja nk. facilities-ohjelmiin on perusteltua, ja TSK esittää seuraavat suositukset nykyisen Tacis-ohjelman tehostamista ja etenkin valmisteilla olevaa uutta Tacis-asetusta varten:

3.1. Tacis-ohjelman sektorikohtaisia päämääriä (mm. energia, maatalous) tulee tarkentaa sekä painopisteitä terävöittää. Tacis-ohjelmoinnissa tulee jatkaa pyrkimyksiä määritellä mahdollisimman selkeitä poliittisia, taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä tavoitteita. Tacis-projektien valmisteluissa tulee pyrkiä arvioimaan suunnitellun hankkeen vaikutuksia mm. työllisyyteen.

Päähuomio Tacisissa tulee jatkossakin kohdistaa tukeen toimivan talouden ja yrittäjyyden edistämiseksi kohdemaissa, pk-yritysten toiminnan ja tuotantoelämän kansainvälisen kilpailukyvyn voimistamiseen, johtamiskoulutuksen ja tietotaidon parantamiseen, toimivan sosiaalilainsäädännön ja sosiaaliturvajärjestelmän aikaansaamiseen sekä infrastruktuurin, liikenneverkostojen ja maataloussektorin kehittämiseen laajasti.

Tämän rinnalla on Tacis-toimintaa kohdistettava kansalaisyhteiskunnan, demokratian ja oikeusvaltion periaatteisiin perustuviin uudistusprosesseihin. Toimivaan talouteen kuuluvat myös toimivat työmarkkinat ja toimiva yhteiskunnallinen vuoropuhelu edustavien ja itsenäisten etupiirien, mm. teollisuuden ja työnantajien, palkansaajien ja maatalouspiirien kesken sekä näiden ja valtiovallan kesken. Kohdemaiden tulisi pyrkiä luomaan ja kehittämään näitä rakenteita, tietotaitoa ja kolmikanta-järjestelyjä Tacis-ohjelman tuella.

Ydinturvallisuutta koskevan ohjelman irrottamista Tacis-kokonaisuudesta on syytä harkita tavoitteena päästä tämän tärkeän ja suuria voimavaroja vaativan toiminnan hallinnossa maksimaaliseen tehokkuuteen.

3.2. On syytä panostaa lisää monenkeskisiin alueellisiin ohjelmiin, jotta kohdemaiden välinen sekä kohdemaiden ja niiden naapurimaiden välinen yhteistyö vahvistuisi laajalla rintamalla. Asia on otettava huomioon myös EU:n laajentumisen valmisteluissa Keski-Euroopassa.

Tacis-ohjelman rajanylittävää yhteistyötä edistävien ohjelmien (CBC-ohjelmien) hallinnointia tulee hankekohtaisesti merkittävästi tehostaa ja sovittaa yhteen, jotta ohjelmat toimisivat hyvin. Yhteisrahoituksen järjestäminen useista ohjelmista (Tacis, Phare ja Interreg) tulee tehdä nykyistä joustavammaksi.

3.3. Komission arviointityössä esitetyt suositukset Tacis-ohjelman tehostamiseksi ovat yleisesti ottaen oikeansuuntaisia. TSK on tyydytyksellä pannut merkille, että komissio on jo ryhtynyt asiaankuuluviin toimenpiteisiin ja ohjeistukseen. Havaitut puutteet on syytä saada korjatuksi viimeistään uuden asetuksen voimaantullessa.

Tacis-ohjelma kaipaa edelleenkin hallinnoinnin määrätietoista virtaviivaistamista. Phare-ohjelma voi toimia esimerkkinä ohjelmoinnin uudistamisessa. On syytä jatkaa työtä turhan byrokratian sekä päällekkäisen ja huonosti koordinoidun työn poistamiseksi. EU:n ja sen jäsenmaiden taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden näkemykset voivat olla hyödyksi kun EU pyrkii tehostamaan Tacis-ohjelmaa. Komission ja jäsenmaiden tulisi käyttää hyväksi näitä toimijoita ohjelman toteuttamisessa sekä ottaa huomioon myös kohdemaiden toimijoiden esittämät näkemykset ja prioriteetit.

3.4. Tacis-ohjelman hallinnointia tulee hajauttaa enenevästi kohdemaihin. Komission läsnäoloa kohdemaissa tulee lisätä muun muassa perustamalla uusia Tacis-toimipisteitä, ja hallinnointimenettelyjä tulee kehittää maittain kulloisenkin maan kehityksen ja valmiuksien pohjalta.

Tacis-ohjelman tulee edistää oma-aloitteisuutta kohdemaissa, jotta tuki suuntautuisi kunkin kohdemaan kannalta tärkeimpiin hankkeisiin. Paikallisen asiantuntemuksen käytön lisäämistä tulee tukea ja kohdemaille tulee kulloisenkin tilanteen mukaisesti antaa lisää todellista päätäntävaltaa ohjelman suuntaviivoista ja toteutuksesta. Samoin pitäisi pyrkiä kytkemään Tacis-hankkeet kohdemaiden omiin kehityshankkeisiin ja näin luomaan kiinteämpi yhteys ao. valtioiden ja alueiden budjetteihin mm. paremman osarahoituksen varmistamiseksi. Tacis-rahoituksessa tulee myös ottaa huomioon kohdemaan eteneminen ohjelmassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

Kohdemaissa on syytä ottaa huomioon elinkeinoelämän, palkansaajien, maatalouspiirien, kuluttajien ja muiden varteenotettavien yhteiskunnallisten eturyhmien näkemykset Tacis-ohjelman hallinnoinnissa olosuhteisiin sopivan yhteiskunnallisen vuoropuhelun avulla. On merkittävästi suurempia mahdollisuuksia onnistua Tacis-ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa, jos näitä piirejä kuullaan ohjelman tavoitteista ja painopisteistä, yksittäisistä suunnitteilla olevista hankkeista, sekä nämä toimijat otetaan mukaan hankkeiden toteuttamiseen ja niiden säännölliseen arviointiin ja seurantaan näin kyseisten piirien tietoa, kokemusta ja näkemyksiä hyödyntäen.

Lisää avoimuutta kaivataan tässä mielessä kohdemaiden asiaa hoitavien viranomaisten, mm. Tacis-koordinaattorien ja yhteiskunnallisten toimijoiden kesken. Kohdemaissa tulisi mm. pyrkiä luomaan neuvoa-antavia ja vuorovaikutusmekanismeja Tacis-hallinnoinnin yhteyteen. Mikäli itsenäisesti toimivilla, edustavilla yhteiskunnallisilla toimijoilla kohdemaassa ei ole riittävästi taitotietoa tällaiseen uskottavaan neuvoa-antavaan toimintaan, tulisi Tacis-hankkeita luoda erityisesti tämän puutteen poistamiseksi.

Muun muassa Democracy ja Partnership-ohjelmia tulee käyttää tähän tarkoitukseen, jotta yhteiskunnalliset toimijat saataisiin paremmin kytketyksi Tacis-ohjelman puitteissa tapahtuviin pyrkimyksiin kehittää yhteiskuntaa. Tähän tarkoitukseen tulisi myös voida käyttää muitakin ohjelmia, kuten Bistro ja näitä tulisi avata eri, riippumattomille toimijoille objektiivisin perustein.

Etenkin pk-yrityksille suunnattujen hankkeiden avulla Tacis on synnyttänyt uusia yritysrakenteita, joiden kuitenkin on usein vaikeata menestyä Tacis-rahoituksen loputtua. EU:ssa vaikuttavat yhteiskunnalliset toimijat (mm. elinkeinoelämä, maatalouspiirit, palkansaajat) voivat välittää asiantuntemusta ja tietotaitoa kohdemaihin ja niiden toimijoille tällaisten tilanteiden hallitsemiseksi.

3.5. Vaikka Tacis-ohjelmasta on pyritty tiedottamaan laajasti kohdemaissa on tähän edelleenkin määrätietoisesti panostettava. Kohdemaissa tulee vahvistaa tiedonjakelukanavia Tacisia koskevan tiedon levittämiseksi, tarvittaessa käynnistämällä erillisiä Tacis-hankkeita asiaan tarvittavan tietotaidon ja informaationkäsittely- ja jakelujärjestelmien parantamiseksi. Tätä on syytä pyrkiä tehostamaan mm. kytkemällä myös kohdemaiden yhteiskunnallisia toimijoita ja niiden järjestöjä informaation välittämiseen ja tarvittaessa vahvistamalla niiden valmiutta tähän toimintaan. Mm. säännöllisesti jaettavaa päivittäistietoa ja palautetta myös loppuunsaatetuista Tacis-hankkeista tarvitaan kohdemaissa laajasti ja nykyistä enemmän.

3.6. On varmistettava, että uudelle Tacis-asetukselle varataan riittävästi resursseja EU:n seuraavassa budjettikehyksessä. Samoin tulee pyrkiä tukirahoituksen tehokkaampaan koordinointiin muiden kansainvälisten ja kansallisten rahoituslähteiden kanssa. Alkava yhteistyö EU:n, Maailmanpankin ja EBRD:n välillä on tästä esimerkkinä. Myös uusia rahoituslähteitä, kuten Euroopan investointipankki, tulee saada mukaan koordinoituun tukitoimintaan.

Tacis-ohjelman avulla tulee myös pyrkiä vakiinnuttamaan kohdemaiden pankkijärjestelmää ja pörssimarkkinoita, mikä on edellytys sekä koti- että ulkomaisen yksityisen pääoman houkuttelemiselle tuotannollisiin investointeihin. Vakaata omistusoikeutta tukevan lainsäädännön ja oikeusvaltion kehittäminen Tacis-ohjelman avulla on jatkossakin keskeistä investointien kannalta. Tacis-ohjelman tulee luoda parempia mahdollisuuksia erityisesti EU-jäsenmaista lähtöisin oleville investoinneille tms.

Norja on ilmoittanut olevansa valmis neuvottelemaan EU:n kanssa mukaantulostaan rahoitukseen mm. Tacis-infrastruktuuri-investointeihin. Komitea tukee aikeita avata Tacis myös yhteistyölle Norjan kanssa, koska on pidettävä todennäköisenä, että Tacisin tavoittelemien tulosten saavuttaminen vahvistuu tällaisesta kytkennästä.

3.7. Rakenneuudistusten jouduttamiseksi on syytä nostaa merkittävästi investointihankkeiden tukemiseen käytössä olevien varojen osuutta Tacis-rahoituksessa, edellyttäen samalla ko. kohdemaan omarahoitusvastuun vastaavanlaista lisäämistä näihin investointeihin. Investointien lisäämiseksi kohdemaissa tulee hankkeiden valmisteluun suunnattavia varoja voida käyttää myös tuotannollisten yritysten hankevalmistelun tukemiseen. Osa Tacis-ohjelman varoista tulisi käyttää takuumassana muun muassa kohdemaiden ympäristönsuojelu- ja muissa infrastruktuurihankkeissa ja tällaisia investointeja tulisi voida edistää myös korkotukea käyttäen.

Komitea korostaa kuitenkin sitä, että Tacisin tulee jatkossakin pysyä pääasiallisesti teknisen avun välittämisohjelmana mm. investointeja suosivien olosuhteiden vahvistamiseksi. Investoinnit johtamiskoulutukseen ja muuhun henkilöresurssien ja hallinnon kehittämiseen ovat tässä mielessä tärkeitä.

3.8. Tacis-ohjelmointia ja projektien valmistelua sekä toteutusta tulee nopeuttaa, mikä puolestaan parantaa myös Tacis-ohjelmaan myönnettyjen varojen käytön tehokkuutta. Bistro-ohjelman kaltaiseen rahoitukseen suunnattujen varojen kokonaismäärää tulee lisätä ja tällaisten nk. facilities-ohjelmien avulla rahoitettavien hankkeiden maksimikokoa tulee nostaa mm. liiallisten hallintokulujen vähentämiseksi suhteessa varsinaiseen tukeen.

3.9. Talous- ja sosiaalikomitea pyrkii vastedes avustamaan komissiota esittämällä näkemyksiään ohjelmasta sekä tiivistämällä yhteyksiään yhteiskunnallisiin toimijoihin kohdemaissa. Komitean tarkoituksena on esittää lisälausuntoja, lujittaa yhteistyötä Euroopan parlamenttiin ja alueiden komiteaan, tiedostaa ja välittää kohdemaiden toimijoiden näkemyksiä ja havaintoja Tacis-ohjelman toiminnasta ko. kohdemaassa komissiolle ja muille EU-elimille sekä tukea tässä lausunnossa ehdotettua yhteiskunnallisten rakenteiden vahvistamista kohdemaissa. Tavoitteena on tukea EU:n Tacis-ohjelmalle asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

Bryssel, 29. huhtikuuta 1998.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS