FI Euroopan unionin virallinen lehti C 185/87

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ’Yhteistyöllä parempiin tuloksiin: uudet puitteet sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevan politiikan avointa koordinointia varten Euroopan unionissa’”

KOM(2005) 706 lopullinen

(2006/C 185/15)

Komissio päätti 22. joulukuuta 2005 EY:n perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellämainitusta aiheesta

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 20. maaliskuuta 2006. Esittelijä oli Jan Olsson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 20.—21. huhtikuuta 2006 pitämässään 426. täysistunnossa (huhtikuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 31 puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. ETSK:n kanta lyhyesti

1.1 ETSK kannattaa komission vaikuttimia. Lissabonin strategian sosiaalinen ulottuvuus vahvistuu, jos jäsenvaltiot uusien puitteiden ansiosta nostavat sosiaalisen suojelun uudistamisen ja parantamisen entistä keskeisemmäksi poliittiseksi tavoitteekseen. Sosiaalisen ulottuvuuden huomioiminen on oleellista, kun halutaan vastata globalisaation ja väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin. Lissabonin strategian eri tavoitteita, eli kestävää talouskasvua, uusien ja parempien työpaikkojen luomista sekä sosiaalisen koheesion lujittamista, on pyrittävä edistämään ja tukemaan tasapuolisesti.

1.2 Komission on kuitenkin aloitettava jäsenvaltioiden kanssa vuoropuhelu tietoisuuden lisäämiseksi riittävän sosiaalipolitiikan tarpeesta.

1.3 ETSK kannattaa aloitetta, mutta huomauttaa kuitenkin, että on kiinnitettävä huomiota näiden kolmen yksittäisen toiminta-alan erityispiirteisiin, niiden toisistaan poikkeaviin kehitysvaiheisiin sekä eroihin eri jäsenvaltioiden välillä.

1.4 Yhtenä kolmesta yleistavoitteesta on, että ”parannetaan hallintotapaa ja lisätään avoimuutta politiikan suunnittelussa, täytäntöönpanossa sekä seurannassa ja parannetaan sidosryhmien osallistumista niihin”. Työmarkkinaosapuolten ja muiden keskeisten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden on saatava osallistua aiempaa voimakkaammin prosessin tärkeimpiin näkökohtiin.

1.5 Uudet puitteet ja niihin liittyvät tavoitteet antavat jäsenvaltioille hyvän tilaisuuden korostaa kansallisissa uudistusohjelmissaan sosiaalista ulottuvuutta määrittelemällä ja panemalla täytäntöön Lissabonin strategian yleisiin tavoitteisiin liittyviä kansallisia erityisprioriteetteja.

1.6 ETSK:n tulisi osana parhaillaan käynnissä olevaa lausuntotyötään seurata avointa koordinointia koskevia uusia puitteita sekä raportoida asiassa saavutetusta edistyksestä ennen keväällä 2007 järjestettävää Eurooppa-neuvoston huippukokousta.

2. Komission asiakirjan pääsisältö

2.1 Komissio ehdottaa selkeytetyn avoimen koordinointimenetelmän käyttöönottoa sosiaalisen suojelun ja osallisuuden alalla vuonna 2003 tekemiensä alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti. Asiakirjassa asetetaan laaja-alaisia tavoitteita, joita täydennetään erityistavoitteilla seuraavilla kolmella toiminta-alalla: 1) Edistetään köyhyyden ja syrjäytymisen poistamista. 2) Turvataan riittävät ja kestävät eläkkeet. 3) Taataan korkeatasoisen ja kestävän terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuus.

2.2 Ehdotuksen tarkoituksena on määritellä uudet puitteet, joiden avulla avoimesta koordinointimenetelmästä pyritään tekemään entistä vahvempi ja näkyvämpi prosessi, joka on nykyistä paremmin integroitu Lissabonin strategiaan. Lisäksi menettelyjä ja työskentelytapoja (toimijoiden osallistumista, hallintotapaa, aikataulua, raportointia, arviointia, hyvien toimintatapojen ja kokemusten vaihtoa ja tiedottamista) on tarkoitus parantaa. Uudet puitteet kattavat kolmen vuoden jakson (2005—2008).

2.3 Jäsenvaltioiden on laadittava yhteisiin tavoitteisiin perustuvat sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevat kansalliset strategiansa syyskuuhun 2006 mennessä, jotta ne voidaan ottaa huomioon kansallisissa uudistusohjelmissa, joiden on määrä olla valmiita viimeistään 15. lokakuuta 2006.

3. Yleistä

3.1 Jotta komitealle olisi jäänyt aikaa täyttää neuvoa-antava tehtävänsä, ehdotus olisi pitänyt julkaista aikaisemmin kuin 22. joulukuuta 2005. Viivästymisen vuoksi ETSK ei voinut antaa asianmukaista panostaan asiaa käsitelleisiin neuvoston kokouksiin eikä maaliskuussa 2006 pidettyyn Eurooppa-neuvoston kevätkokoukseen.

3.1.1 ETSK on jo aikaisemmin kiinnittänyt kriittistä huomiota lyhyihin määräaikoihin myös muista tärkeistä aiheista annettujen lausuntojen laatimisen yhteydessä. Esimerkkinä mainittakoon komission ehdotus työllisyyttä ja kasvua koskevista yhdennetyistä suuntaviivoista (1). Komitea korostaa, että tarkistettuun Lissabonin strategiaan liittyviä tärkeitä ehdotuksia tehtäessä on pidettävä kiinni kuulemismenettelyä koskevista laatuvaatimuksista.

3.2 Koska ehdotus perustuu kolmen vuoden jaksoon, tällä lausunnolla voidaan kuitenkin vaikuttaa siihen, miten jäsenvaltiot sekä komissio panevat uudet puitteet täytäntöön ja seuraavat niiden toteutumista.

3.3 ETSK on äskettäin esittänyt näkemyksiään Lissabonin strategian hallinnoinnista ja kommentoinut samalla myös avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa (2). Vuonna 2003 komitea antoi lausunnon komission ensimmäisestä selkeyttämistä koskeneesta ehdotuksesta (3). Lisäksi ETSK on esittänyt näkemyksiään avoimen koordinointimenetelmän käytöstä eläke- ja terveydenhuoltoalalla (4), ja se valmistelee parhaallaan lausuntoja myös muista asiaan liittyvistä aiheista (5).

3.4 Komitea on pahoillaan siitä, että vain harvoissa lokakuussa 2005 valmistuneissa kansallisissa uudistusohjelmissa kiinnitetään huomiota sosiaaliseen suojeluun ja osallisuuteen. Asianomaisten sidosryhmien onkin nyt huolehdittava siitä, että kansallisten strategioiden ja uudistusohjelmien suunnittelussa ja täytäntöönpanossa otetaan huomioon myös sosiaalinen ulottuvuus. Tämän lausunnon tarkoituksena on edistää kyseistä prosessia.

3.5 ETSK kannattaa komission vaikuttimia. Lissabonin strategian sosiaalinen ulottuvuus vahvistuu, jos jäsenvaltiot uusien puitteiden ansiosta nostavat sosiaalisen suojelun uudistamisen ja parantamisen entistä keskeisemmäksi poliittiseksi tavoitteekseen. Sosiaalisen ulottuvuuden huomioiminen on oleellista, kun halutaan vastata globalisaation ja väestön ikääntymisen aiheuttamiin haasteisiin. Lissabonin strategian eri tavoitteita, eli kestävää talouskasvua, uusien ja parempien työpaikkojen luomista sekä sosiaalisen koheesion lujittamista, on pyrittävä edistämään ja tukemaan tasapuolisesti.

3.6 Kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat sekä Euroopan unionissa jatkuvasti vallitseva huolestuttava sosiaalinen tilanne, ETSK kehottaa Euroopan komissiota ja jäsenvaltioita lähettämään kansalaisille selkeän myönteisen viestin siitä että sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä Lissabonin strategian kolmantena pilarina pyritään korostamaan entistä enemmän.

3.7 ETSK toteaa, että sosiaalista suojelua koskeva politiikka kuulu pääasiallisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. ETSK kehottaa jäsenvaltioita kantamaan poliittisen vastuun tulevaisuuden haasteisiin vastaamisesta. Komitea korostaa, että uusien puitteiden yhteydessä asetettujen Euroopan tason tavoitteiden saavuttaminen riippuu kunkin jäsenvaltion päättäväisyydestä ja kyvyistä täyttää sitoumuksensa tukea sosiaalista kehitystä uudistuksin sekä varmistaa sosiaalisen suojelun rahoituksen kestävyys.

3.8 On välttämätöntä luoda myönteisiä yhteyksiä talouspolitiikan, työllisyysstrategioiden ja sosiaalisen suojelun välille, ja kyseiset yhteydet on hyödynnettävä täysimääräisesti. Solidaarisuuteen perustuva kunnianhimoinen sosiaalipolitiikka on nähtävä tuotannontekijänä, joka vaikuttaa myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen (6). Sosiaalipolitiikan kestävyys riippuu samalla myös talouskasvusta, jota taas tukee talouspolitiikan parempi koordinaatio Euroopan tasolla.

3.9 ETSK kannattaa aloitetta, mutta huomauttaa kuitenkin, että yhdistettäessä toiminta-aloja, joiden kehitysvaiheet poikkeavat huomattavasti toisistaan, on jatkuvasti kiinnitettävä huomiota näiden kolmen yksittäisen toiminta-alan erityispiirteisiin, niiden toisistaan poikkeaviin kehitysvaiheisiin sekä eroihin eri jäsenvaltioiden välillä. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota jäsenvaltioiden politiikkojen koordinointiin tähtäävien unionin välineiden laadullisiin eroihin. Vaikka on järkevää määrittää sosiaalista osallisuutta koskevia erityissuuntaviivoja ja -tavoitteita unionin talouspolitiikan suuntaviivojen mallin mukaisesti, rajoittuu eläke- ja terveydenhuoltoalalla Euroopan tason koordinointi edelleen paljolti yleisistä laadullisista tavoitteista sopimiseen.

3.10 Kehittäessään näitä kolmea eri toiminta-alaa ja toteuttaessaan niitä koskevia toimenpiteitä jäsenvaltioiden tulisi kuitenkin hyödyntää täysimääräisesti alojen väliset synergiaedut, sillä useissa tapauksissa alat ovat päällekkäisiä. Yhdellä alalla toteutettavilla toimenpiteillä voi olla suoria vaikutuksia muihin aloihin. On myös tärkeää, että jäsenvaltiot kurovat umpeen kuilun poliittisen tahdon ja todellisen täytäntöönpanon välillä.

4. Erityistä

Eri toimijoiden osallistuminen

4.1 Yhtenä kolmesta yleistavoitteesta on, että ”parannetaan hallintotapaa ja lisätään avoimuutta politiikan suunnittelussa, täytäntöönpanossa sekä seurannassa ja parannetaan sidosryhmien osallistumista niihin”. Avoimen koordinointimenettelyn käyttö eri aloilla ei ole johtanut toivottuihin tuloksiin, eivätkä jäsenvaltiot ole osoittaneet sitoutuneensa aidosti yhteisesti sovittuihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Vastaavasti useat kansalliset toimintasuunnitelmat ovat osoittautuneet puutteellisiksi erityisesti kun tarkastellaan selkeiden maakohtaisten tavoitteiden ja strategioiden määrittämistä sekä kaikkien asianomaisten toimijoiden aktiivista osallistumista. Työllisyyttä, sosiaalista osallisuutta ja muita asioita koskevat kansalliset toimintasuunnitelmat ovat sitä vastoin muuttuneet byrokraattisiksi toimintakertomuksiksi.

4.2 ETSK on vakuuttunut siitä, että järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisääminen prosessin kaikissa vaiheissa parantaa kansallisten toimintasuunnitelmien laatua, sillä siten varmistetaan kansalaisten huolenaiheiden ja odotusten huomioiminen suunnitelmissa.

4.3 Komissio toteaa aivan oikein, että avoimella koordinointimenetelmällä voidaan edistää osallistumista sosiaalipolitiikkaa koskevaan päätöksentekoon. Työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa on päästävä yksimielisyyteen uudistuksista, joilla sosiaalinen suojelu pyritään ajanmukaistamaan taloudellisesti kestävästi. ETSK kannattaa laajan osallistumisen varmistamista prosessin kaikissa vaiheissa politiikan muotoilemisesta sen täytäntöönpanoon ja arviointiin. Osallistumiseen perustuva päätöksenteko ei kuitenkaan vapauta vaaleilla valittuja lainsäätäjiä vastuustaan tukea sosiaalista kehitystä ja edistää korkeatasoista sosiaalista suojelua.

4.4 ETSK toteaa, että avoimen koordinointimenetelmän soveltamisessa on edetty uusien puitteiden piiriin kuuluvilla kolmella toiminta-alalla eri tavoilla. Vaikka avoimen koordinointimenetelmän soveltaminen sosiaalisen osallisuuden alalla on edelleen puutteellista, se on kuitenkin ollut osallistavampaa kuin eläkkeiden alalla. Työmarkkinaosapuolten ja muiden keskeisten toimijoiden osallistuminen eläkkeitä koskeviin strategioihin on ollut hyvin rajallista. Huolimatta polttavasta tarpeesta tehostaa avoimen koordinointimenetelmän soveltamista sosiaalisen osallisuuden alalla, ETSK korostaa voimakkaasti komission näkemystä, jonka mukaan sidosryhmien osallistumista on tehostettava kahdella muulla toiminta-alalla.

4.5 Vaikka sidosryhmien osallistuminen avoimen koordinointimenetelmän soveltamiseen eläkkeiden alalla on ollut rajallista, ETSK on sitä vastoin havainnut paljon aktiivisempaa osallistumista ammatillisia lisäeläkkeitä koskeviin unionin lainsäädäntätoimiin. Kyseinen ero osoittaa, että avoimen koordinointimenetelmän kiinnostavuutta ja houkuttelevuutta kaikkien asianomaisten toimijoiden näkökulmasta on lisättävä.

4.6 ETSK ehdottaa, että sosiaalisen suojelun komitea alkaa kokoontua entistä säännöllisemmin ja että Euroopan tasolla sekä jäsenvaltioissa toimivat työmarkkinaosapuolet ja muut asianomaiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat kokouksissa nykyistä laajemmin edustettuina. ETSK katsoo myös, että jäsenvaltioiden edustajilla sosiaalisen suojelun komiteassa on suuri vastuu siitä, että ne järjestävät omissa maissaan työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kuulemisia ja osallistuvat tällaisiin kuulemistilaisuuksiin.

4.7 ETSK:n tulisi osana parhaillaan käynnissä olevaa, Lissabonin strategiaa koskevaa lausuntotyötään (7) kutsua työmarkkinaosapuolet sekä niiden maiden talous- ja sosiaalineuvostot, joissa sellainen on, mukaan osallistumaan avointa koordinointia koskevien uusien puitteiden seurantaan sekä asiassa saavutettua edistystä koskevaan raportointiin ennen keväällä 2007 järjestettävää Eurooppa-neuvoston huippukokousta. Komitean tulisi erityisesti keskittyä hallintoon ja niihin aloihin, joilla eri toimijoiden todellinen osallistuminen on osoittautunut onnistuneeksi tavaksi suunnitella ja panna täytäntöön ensisijaisia kansallisia tavoitteita.

4.8 Avoimuus

Jotta sidosryhmien osallistumisella olisi merkitystä, niiden on hyvissä ajoin päästävä tutustumaan käsiteltäviä poliittisia kysymyksiä koskeviin tärkeimpiin asiakirjoihin. Avoimuutta tarvitaan myös silloin, kun EU:n komissio ja jäsenvaltiot analysoivat ja arvioivat uusia puitteita esimerkiksi vertaisarviointien tekemisen ja indikaattoreiden määrittelemisen yhteydessä.

4.9 Kokemusten vaihto ja hyvät toimintatavat

Keskinäinen kokemusten vaihto on erittäin tärkeää kaikilla kolmella toiminta-alalla. Onkin kehitettävä tehokkaita järjestelmiä parhaiden käytäntöjen siirtämiseksi ja muiden kuin lainsäädäntötoimien hyödyntämiseksi. Kokemusten vaihdon ja keskinäisen oppimisen on katettava kaikki päätöksenteon tasot. Koska työmarkkinaosapuolilla ja muilla asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan sidosryhmillä on ainutlaatuista tietoa ja laajaa kokemusta sosiaalipoliittisista kysymyksistä, ne on kutsuttava mukaan yksilöimään ja arvioimaan mahdollisuuksia edistää parhaiden kokemusten siirtämistä. Uusien puitteiden onnistumiselle erittäin tärkeitä horisontaalisia tekijöitä ovat muun muassa osallistavaa päätöksentekoa ja sidosryhmien osallistumista koskevat mallit. Toinen erittäin tärkeä kysymys on keinojen ja menetelmien löytäminen kaikkien tahojen osallistumiseen perustuvan yhteiskunnan luomiseksi. Lisäksi sosiaalinen suojelu on sovitettava yhteen kilpailukyvyn kanssa marginalisoimatta kuitenkaan työmarkkinoiden ulkopuolella olevia ryhmiä. Tässä yhteydessä ETSK viittaa parhaillaan käynnissä oleviin keskusteluihin elinkaariajattelun soveltamisesta työllisyyskysymyksiin sekä tasapainon löytämisestä joustavuuden ja työsuhdeturvan välillä (8).

4.10 Vertaisarvioinnit

Vertaisarvioinnit ja hyvien kokemusten vaihto ovat hyödyllisiä välineitä, koska ne ovat luonteeltaan konkreettisia ja osanottajia kannustavia. Komission on varmistettava työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen vertaisarviointeihin.

4.11 EU:n Progress-ohjelma

Työmarkkinaosapuolilla ja muilla asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on oltava mahdollisuus osallistua hankkeiden toteuttamiseen uuden Progress-ohjelman kaikilla osa-aloilla. Aiheesta aikaisemmin antamassaan lausunnossa ETSK ilmaisee olevansa huolestunut ohjelman määrärahojen vähyydestä (9). Komitean huoli asiasta on lisääntynyt entisestään sen jälkeen kun Eurooppa-neuvosto teki päätöksensä vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymistä. ETSK korostaa painokkaasti aikaisempaa kehotustaan varmistaa riittävien määrärahojen osoittaminen Progress-ohjelman kaikkien osa-alojen käyttöön sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevat hankkeet mukaan luettuina.

4.12 Indikaattorit

Tarvitaan laadukkaisiin, luotettaviin ja vertailukelpoisiin indikaattoreihin perustuvaa analyyttista lähestymistapaa riittävän yksityiskohtaisen ja todenmukaisen kuvan saamiseksi siitä, miten tavoitteiden saavuttamisessa on edetty. Asianmukaisten indikaattoreiden yksilöimiseen on osoitettava tutkimusresursseja, ja on varmistettava, että tiedot kerätään ja että niitä käsitellään luotettavasti. ETSK toistaa kehotuksensa, että kun indikaattoreita määritetään unionin sekä jäsenvaltioiden tasolla, sidosryhmät kutsutaan osallistumaan niiden muotoilemiseen ja arviointiin (10). Sekä sosiaalisen suojelun komitean että jäsenvaltioiden tulisi ryhtyä tällaisiin toimenpiteisiin.

On kehitettävä laadullisia indikaattoreita. Lisäksi on tärkeää, että ihmisten tarpeet otetaan asianmukaisesti huomioon indikaattoreita valittaessa, jotta voidaan mitata esimerkiksi sosiaalinen suojelun yleistä saatavuutta, sen laatua suhteessa odotuksiin, käyttäjien osallistumista sekä käyttäjäystävällisyyttä.

Jotta saavutetusta edistyksestä voidaan saada kokonaiskuva, avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä käytettävät indikaattorit on yhdistettävä Lissabonin strategiaa koskeviin indikaattoreihin.

4.13 Näkyvyyden parantaminen

ETSK on useaan otteeseen painottanut, että asianmukaisen ja avoimen tiedon puuttuminen haittaa nykyään viestintää unionin ja sen kansalaisten välillä. Koska uudet puitteet koskevat kansalaisia lähellä olevia kysymyksiä, ETSK korostaa, että on tärkeää käynnistää kaikilla tasoilla käytävä jatkuva vuoropuhelu, jotta voidaan vastata sosiaalista suojelua, eläkkeitä, terveydenhuoltoa ja sosiaalista osallisuutta koskeviin tuleviin haasteisiin sekä tehdä näitä aloja koskevia strategisia valintoja. Tässä yhteydessä Euroopan komission on myös parannettava oman toimintansa näkyvyyttä. ETSK esittää aikaisemmissa lausunnoissaan (11) ehdotuksia siitä, miten tällaista vuoropuhelua voidaan edistää Lissabonin strategian puitteissa.

5. Lisähuomioita tavoitteista

5.1 Uudet puitteet ja niihin liittyvät tavoitteet antavat jäsenvaltioille hyvän tilaisuuden korostaa kansallisissa uudistusohjelmissaan sosiaalista ulottuvuutta määrittelemällä ja panemalla täytäntöön Lissabonin strategian yleisiin tavoitteisiin liittyviä kansallisia erityisprioriteetteja jäsenvaltioita koskevaa toissijaisuusperiaatetta kaikilta osin kunnioittaen. ETSK kehottaa kuitenkin jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti EU:n komission valmistelemia suuntaviivoja (12).

5.2 Sosiaalista osallisuutta koskevalla toiminta-alalla ”köyhyyden ja syrjäytymisen poistaminen” jäsenvaltiot laativat vuoden 2006 aikana uudet sosiaalista osallisuutta koskevat kansalliset toimintasuunnitelmansa.

5.2.1 ETSK katsoo, että on ryhdyttävä konkreettisiin toimenpiteisiin työllisyys- ja sosiaaliasioiden neuvoston maaliskuussa 2005 määrittämien ensisijaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi. ETSK muistuttaa EU:n tavoitteesta, että jäsenvaltiot ryhtyvät päättäväisiin toimenpiteisiin köyhyyden poistamiseksi vuoteen 2010 mennessä (13). Komitea tähdentää lisäksi, että poliittiset toimet sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ovat tärkeitä, jotta voidaan vastata väestön ikääntymisen tuomiin haasteisiin.

5.2.2 Omalta osaltaan ETSK pitää erityisen tärkeänä keskittymistä seuraaviin asioihin: — Torjutaan erityisesti lasten ja nuorten köyhyyttä harjoittamalla lasten ja perheiden (myös yksinhuoltajien) tukemiseen sekä tasa-arvon edistämiseen tähtäävää politiikkaa ja torjumalla siten myös köyhyyden periytymistä sukupolvelta toiselle. — Luodaan uusia ja parempia työpaikkoja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille, myös työssä käyville köyhille. — Edistetään sukupuolten tasa-arvoa. — Edistetään vammaisten yhtäläisiä mahdollisuuksia. — Tuetaan syrjinnän vastaisia toimia. — Edistetään etnisten vähemmistöjen integroitumista. — Torjutaan ja ehkäistään asunnottomuutta. — Varmistetaan kaikkien mahdollisuus saada laadukkaita terveys- ja sosiaalipalveluita tulotasosta riippumatta. — Parannetaan kroonisesti sairaiden asemaa. — Turvataan vähimmäistoimeentulo, toimenpiteet velkaantumisen vähentämiseksi sekä rahoituspalveluiden ja mikroluottojen saatavuus.

5.3 Riittäviä ja kestäviä eläkkeitä koskevan toiminta-alan osalta voidaan todeta, että jäsenvaltiot esittelivät kansalliset eläkestrategiansa viime vuonna ja että vuonna 2006 asiassa on odotettavissa vain hienosäätöä.

5.3.1 Tällä alalla ensisijaisia kysymyksiä voisivat olla muun muassa seuraavat: — Turvataan ikääntyneille henkilöille arvokkaan elämän mahdollistava tulotaso ja estetään siten heidän syrjäytymisensä. — Varmistetaan, että eläkejärjestelmät kattavat riittävän hyvin uudentyylisten työsopimusten piiriin kuuluvat työntekijäryhmät sekä itsenäiset ammatinharjoittajat. — Tuetaan henkilökohtaista eläkesuunnittelua.

5.4 Jäsenvaltioiden on ensimmäistä kertaa määrä laatia kansalliset suunnitelmansa myös toiminta-alalla, joka koskee korkeatasoisen ja rahoitukseltaan kestävän terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon saatavuutta.

5.4.1 ETSK korostaa, että laadukkaiden ja teknisiltä vaatimuksiltaan korkeatasoisten terveydenhuoltopalveluiden tulisi olla kaikkien saatavilla. Jotta terveydenhoito- ja pitkäaikaishoitopalvelut olisivat taloudellisesti kestävällä pohjalla, on erittäin tärkeää ryhtyä ennalta ehkäiseviin terveystoimiin.

5.4.2 Uusissa kansallisissa toimintasuunnitelmissa voitaisiin kiinnittää ensisijaista huomiota muun muassa seuraaviin kysymyksiin: — Edistetään sekä lääketieteellistä että ei-lääketieteellistä ennalta ehkäisevää terveydenhuoltoa — Turvataan työterveydenhuoltopalvelut kaikille, jotta voidaan torjua erityisesti psyykkisiä ja fyysisiä sairauksia ja mahdollistaa siten työuran jatkaminen. — Edistetään yhteistyötä sosiaali- ja terveyspalveluiden tarjoajien välillä. — Edistetään yhteyksiä sosiaalialan palveluntarjoajien sekä kyseistä alaa varten tavaroita ja palveluita tuottavien tahojen välillä. — Turvataan huollettavalle väestölle tarjottavat palvelut. — Luodaan laatunormit. — Huolehditaan sosiaalialalla ja terveydenhuollossa eri tehtävissä toimivien työntekijöiden koulutuksesta, jotta nykyinen hoitohenkilökunta pysyisi alalla ja jotta alalle onnistuttaisiin houkuttelemaan uusia työntekijöitä. — Turvataan potilaiden oikeudet. — Varmistetaan kotihoidon tarjonta.

Bryssel 20. huhtikuuta 2006. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Työllisyyden suuntaviivat 2005—2008”, esittelijä Henri Malosse, EUVL C 286, 17.11.2005.

(2) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, EUVL C 65, 17.3.2006.

(3) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Lissabonin strategian sosiaalisen ulottuvuuden vahvistaminen: avoimen koordinoinnin selkeyttäminen sosiaalisen suojelun alalla”, esittelijä Wilfreid Beirnaert, EUVL C 32, 5.2.2004.

(4) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle – Turvattuja ja kestäviä eläkkeitä koskevien kansallisten strategioiden tukeminen kokonaisvaltaisella lähestymistavalla”, esittelijä Giacomina Cassina, EYVL C 48, 21.2.2002, s. 101.

(5) Ks. ETSK:n parhaillaan valmisteilla olevat lausunnot aiheista ”Sosiaalinen koheesio: eurooppalaisen yhteiskuntamallin sisältö”, SOC/237, ja ”Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä”, SOC/197.

(6) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto: Sosiaalipoliittinen ohjelma”, kohta 1.2, esittelijä Ursula Engelen-Kefer, EUVL C 294, 25.11.2005.

(7) Komitean panos Lissabonin strategian toteuttamiseen 22.—23. maaliskuuta 2005 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston antaman toimeksiannon mukaisesti.

(8) Ks. parhaillaan valmisteilla oleva ETSK:n lausunto aiheesta ”’Turvatun joustavuuden’ käytäntö Tanskassa”, esittelijä Anita Vium, ECO/167, sekä lausunto aiheesta ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, EUVL C 65, 17.3.2006.

(9) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta koskevan yhteisön Progress-ohjelman perustamisesta”, esittelijä Wolfgang Greif, EUVL C 255, 14.10.2005.

(10) Ks. ETSK:n lausunto aiheesta ”Sosiaaliset indikaattorit” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä Giacomina Cassina, EYVL C 221, 19.9.2002.

(11) Ks. ETSK:n lausunnot aiheista ”Komission panos EU:n tulevaisuutta koskevaan pohdintaan – ’K-suunnitelma’: kansanvalta, kuunteleminen ja keskustelu” (oma-aloitteinen lausunto), esittelijä Jillian van Turnhout, EUVL C 65, 17.3.2006, ja ”Eteneminen kohti eurooppalaista osaamisyhteiskuntaa – Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan panos Lissabonin strategiaan” (valmisteleva lausunto), esittelijä Jan Olsson, apulaisesittelijät Eva Belabed ja Joost van Iersel, CESE 1500/2005.

(12) Ks. komission työasiakirja aiheesta ”Guidelines for Preparing National Reports on Strategies for Social Protection and Social Inclusion”.

(13) Lissabonissa maaliskuussa 2000 pidetty Eurooppa-neuvoston kokous.