FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 30.10.2008 
KOM(2008) 716 lopullinen 
  
Suositus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
keskinäisen avun antamisesta Unkarille 
Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
yhteisön keskipitkän ajan rahoit ustuen myöntämisestä Unkarille 
(komission esittämä) 
FI 2   FI PERUSTELUT  
1. JOHDANTO  
Unkarin viranomaiset ovat vuoden 2006 puolivä listä alkaen pyrkineet monin tavoin 
korjaamaan maan talouden kasvanutta ulkoista ja sisäistä epätasapainoa.  Viimeksi kuluneiden 
kahden vuoden aikana saaduista konkreettisista tuloksista, julkisen talouden alijäämän 
huomattavasta supistumisesta ja vaihtotaseen alijäämän asteittaisesta supistumisesta huolimatta Unkarin rahoitusmarkkinat ovat kärs ineet huomattavista pa ineista lokakuun 2008 
alusta alkaen. Tämä liittyy suhteellisen suur een julkisen talouden haavoittuvuuteen, joka 
johtuu Unkarin huomattavasta ulkomaan velast a (lähes 100 % suhteessa BKT:hen), joka 
kasvoi äskettäin yksityi ssektorin ottamien valuuttalainoj en vuoksi, ja alueen suurimmasta 
julkisen talouden velkasuhteesta (noin 66 % suhteessa BKT:hen). Viranomaiset ilmoittivat nopeasti hyväksyneensä kattavan poliittisen paketin, jonka tavoitteena on palauttaa investoijien luottamus ja lieventää rahoitusmar kkinoilla vallinneita paineita. Toimenpiteisiin 
sisältyy alijäämän supistamisen vauhditt aminen niin vuonna 2008 kuin vuonna 2009, mikä 
vähentäisi valtion rahoitustarpeita, ja monenlaisia kohdennettuja toimia valtion 
lainamarkkinoiden vapauttamiseksi ja likviditee tin lisäämiseksi valuuttaswap-markkinoilla. 
Koska rahoitusmarkkinoilla esiintyvien häiriöid en vuoksi on odotettavissa, että pääoma- ja 
rahoitustase heikentyvät nopeasti vuonna 2008 ja varsinkin vuonna 2009, maa tarvitsee tänä 
aikana huomattavaa rahoitustukea, jonka määrä on mahdollisesti 20 miljardia euroa vuoden 2009 loppuun asti.  
2. M
AKROTALOUDEN KEHITYS JA NÄKYMÄT  
Vuoden 2006 puolivälissä käynnistet tiin julkisen talouden vakauttamisohjelma edellisinä 
vuosina syntyneen julkisen talouden ja ul koisen epätasapainon korjaamiseksi (vuonna 2006 
julkisen talouden alijäämä oli 9,2 % ja vaihtotase 7,5 %). Toimenpiteisiin sisältyivät muun muassa menojäädytykset, julkisten investoin tien leikkaukset, veronkorot ukset ja hintatukien 
alentaminen. Tämän ansiosta julkisen sektor in tuotos pienenit huomattavasti varsikin 
terveydenhuollon, koulutuksen ja hallinnon alo illa. Vuonna 2007 yksityissektori osoittautui 
melko joustavaksi turvautuessaan laskusuhd anteen aikana uusiin luottoihin. Viennin 
voimakkaan kasvun (noin 16 %) ansiosta invest oinnit kasvoivat edelleen hieman huolimatta 
siitä, että yritysten voitot supistuivat palkkamenojen huomattavan kasvun vuoksi. Myös 
kulutus kasvoi jonkin verran 0,7 pr osentilla huolimatta siitä, e ttä reaalipalkat laskivat, kun 
öljyn ja elintarvikkeiden hinnat ja säännell yt hinnat nousivat ja arvonlisäveroa korotettiin. 
BKT:n vuotuinen kasvu hidastui 4,1 pros entista vuonna 2006 1,1 prosenttiin vuonna 2007, ja 
inflaatio kaksinkertaistui lähes 8 prosenttiin eli selvästi virallisen inflaatiotavoitteen yläpuolelle.  
Finanssipoliittisen paketin vaikutusten väistyessä  vähitellen talouden oli tarkoitus alkaa toipua 
vuonna 2008 ja saavuttaa potentiaalinen kasvu (hieman alle 3 %) 2–3 vuodessa. Odotettua 
voimakkaampi talouden hidastuminen EU:ssa ja  muualla maailmassa kuitenkin heikensi 
huomattavasti vientinäk ymiä, joihin Unkarin talouden elpyminen on viime vuosina 
perustunut. Nykyiset taloudelliset  vaikeudet ja tähän liittyvä luottoehtojen tiukentaminen ovat 
nekin hidastaneet taloutta ja heikentän eet kasvunäkymiä entisestään. Tiukemmista 
luottoehdoista kärsivät eniten yksityinen kulutus ja kotitalouksien investoinnit, kun 
yritysinvestoinnit puolestaan säilyv ät vakaina, sillä kä yttöön odotetaan saat avan jonkin verran 
tukea maahan virtaavista EU:n varoista (rakennerahastot ja koheesiorahasto). BKT:n 
vuotuisen kasvun odotetaankin pysyvän selv ästi alle 2 prosentissa vuonna 2008 ja 
heikentyvän voimakkaasti vuonna 2009 ennen kuin se elpyy taas hitaasti vuonna 2010. 
FI 3   FI Rahoitusmarkkinoilla nykyisin vallitsevien ede llytysten suuren epävarmuuden vuoksi on jopa 
mahdollista, että BKT pienenee vuonna 2009 ja el pyy tämän jälkeen pitkällä aikavälillä. 
3. JULKINEN TALOUS  
Vuonna 2007 julkisen talouden alijäämä supi stui voimakkaasti vuoden 2006 9,3 prosentista 
suhteessa BKT:hen 5 prosen ttiin suhteessa BKT:hen. Tä mä johtui kesällä 2006 
uudelleenvalitun hallituksen käynnistämästä julkis en talouden vakauttamisohjelmasta, johon 
sisältyi veronkorotuksia, hintat ukien leikkauksia, menojäädytyk siä (erityises ti julkisen 
sektorin palkkamenojen osalta) ja julkisten investointien nimellinen leikkaus. Heinäkuun 2008 puolivälissä hallitus tarkisti ensimmäisen vuosipuoliskon odotettua parempien valtion tulojen perusteella alijäämäe nnustettaan 3,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen 
(viimeisimmässä tarkistetussa lä hentymisohjelmassa vahvistetusta  ja neuvoston hyväksymästä 
4 %:sta suhteessa BKT:hen olevasta tavoitteesta). 
Unkarin rahoitusmarkkinoilla esiintyvien häiriöiden vuoksi hallitus ilmoitti 10. lokakuuta 
hyväksyneensä 12-kohtaisen toimintasuu nnitelman markkinoiden luottamuksen 
parantamiseksi. Suunnitelmassa kaavailtiin vars inkin julkisen talouden alijäämätavoitteiden 
alentamista 3,8 prosentista 3,4 prosenttiin s uhteessa BKT:hen vuonna 2008 ja 3,2 prosentista 
2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2009. V iimeksi mainittua tavo itetta alennettiin 
myöhemmin vielä 2,6 prosenttiin suhtee ssa BKT:hen. Vuoden 2008 kunnianhimoisemman 
alijäämätavoitteen (3,4 % suhteessa BKT: hen) saavuttamista tuetaan seuraavilla 
toimenpiteillä: i) menosäästöt tietyissä hallitusohjelmissa ja odotettua pienemmät osarahoitusmenot suunniteltua hitaamman EU:n varojen käytön vuoksi (0,15 % suhteessa 
BKT:hen) ja ii) tarvittaessa käyttämättömien talousarvion varausten pysyvä jäädyttäminen 
(0,3 % suhteessa BKT:hen). Vuoden 2009 alijäämät avoite, joka on 0,6 prosenttia suhteessa 
BKT:hen aiempaa tavoitetta pienempi, on tarkoitu s saavuttaa seur aavin keinoin: i) perutaan 
suunnitellut veromuutokset, joiden piti virallist en ennusteiden mukaan johtaa 0,55 prosenttia 
suhteessa BKT:hen oleviin tulonmenetyksiin vuonna 2009, mutta pidetään edelleen kiinni 
korvaavista menotoimenpiteistä, ii) 18. lokakuuta esitett yyn tarkistettuun 
talousarvioesitykseen sisält yvien menoleikkausten korottam inen vielä 0,6 prosentilla 
suhteessa BKT:hen (vähentämällä hallitusohjel mia ja julkisen talouden instituutioiden 
toimintakustannuksia ja lykkäämällä tiettyjen sosiaal isten tulonsiirtojen inde ksiin sitomista) ja 
iii) toteuttamalla lisätoimenp iteitä (noin 1 % suhteessa BKT:hen), kuten 13. kuukauden 
eläkemaksujen ja julkisen sekt orin palkkojen alentaminen ja julkisen sektorin palkkojen 
jäädyttäminen.  
Lisäksi hallituksen 12-kohtaiseen toimin tasuunnitelmaan sisältyy julkisen talouden 
ohjausjärjestelmän uudistuksen elvyttäminen. Ta rkistettu lainsäädäntö asiakirja esitettiin 
parlamentille 17. lokakuuta. Asiakirjaan sisält yy joitakin keskeisiä koht ia oppositiopuolueiden 
tekemistä vaihtoehtoisista ehdotuksista (esim. monivuotis et menokatot valtionhallinnon 
alasektorilla ja finanssipoliittisen neuvoston pe rustaminen valtion budjettiviraston yhteyteen). 
Tarkistetun suunnitelman mukaan vuotuinen ta lousarvio sisällytettä isiin kolmivuotisiin 
puitteisiin, joissa sovellettaisii n keskipitkän aikavälin laskusäänt öjä. Uusi lainsäädäntöehdotus 
hyväksyttäneen yksinkertaisella enemmistöllä.  
4. R
AHOITUSMARKKINAT  
Vaikka Unkarin rahoitusmarkkinoilla vallinneet  edellytykset kehittyivät suurimman osan 
vuotta 2008 pitkälti samalla tavoin kuin alueen muid en maiden edellytykset (joskin heilahtelut 
FI 4   FI olivat ajoittain suurempia1), markkinoihin kohdistui suuria paineita lokakuun alussa samaan 
aikaan, kun valtion pääasialliset joukkovelkak irjamarkkinat hiljenivät, osakemarkkinat 
taantuivat ja valuutta kurssi heikkeni jyrkästi, minkä vuoks i valtion joukkovelkakirjalainojen 
tuoton ja luottoriskinvaihtosopimusten erot kasvoivat huomattavasti. Tämä näyttää liittyvän 
rahoitusjärjestelmän likviditeettiv ajeeseen, erityisesti valuuttalikviditeettiin, joka tulee aina 
vain kalliimmaksi, koska vastapuoliriski on ka svanut ja riskejä suhteessa Itä- ja Keski-
Euroopan maihin pyritään välttämään yhä enemmän.  
Lokakuun alun markkinakriisin jälkeen virano maiset ilmoittivat hyväksyneensä useita 
toimenpiteitä rahoitusmarkkinoiden painee n vähentämiseksi. Sen lisäksi, että 
nettorahoitustarpeita vähennettiin tiukent amalla julkisen talouden suunnitelmia, 
toimenpiteisiin sisältyivät muun muassa seur aavat: 1) eläkerahasto jen sijoitustoimintaa 
koskevien sääntöjen lieventäminen, 2) Un karin keskuspankin uuden valuuttaswap-
järjestelmän käyttöönottaminen 13. lokakuuta;  järjestelmän tavoitteena on saattaa 
valuuttaswapien ostajat ja myyjät yhteen vast apuoliriskin minimoimiseksi ja 3) 16. lokakuuta 
alkaen uusi pankkien valmiusluotto järjestely, jolla Unkarin kes kuspankki voi tarjota pankeille 
yliyön euro-forinttiswapeja. Uusi järj estely perustuu EKP:n kanssa tehtyyn 
takaisinostosopimukseen, jolla EKP antaa U nkarin keskuspankille mahdollisuuden lainata 
enintään 5 miljardia euroa. 4) Unka rin keskuspankki ilmoitti 16. lokakuuta myös 
hyväksyneensä yhteisymmärryksessä päämarkkina takaajien kanssa to imenpiteitä kotimaan 
joukkovelkakirjamarkkinoiden tukemiseksi. 5) Unkarin keskuspankki nosti 22. lokakuuta 
korkoaan 300 peruspisteellä paikallisen valuut an laskun pysäyttämiseksi (siihen mennessä 
Unkarin forintti oli laskenut 14 prosenttia euroon verrattuna lokakuun alusta alkaen). 
Lisäksi Unkarin parlamentti hyväksyi 13. lo kakuuta talletusvakuuskynnyksen nostamisen 
6 miljoonasta forintista 13 miljoonaan forintt iin. Arvioiden mukaan uusi kynnys kattaa noin 
90 prosenttia suojattavista talletuksista. Lain säädäntötoimien ohella annettiin poliittinen 
sitoumus suojata tarvittaessa kaikki tallet ukset. Lisäksi Unkarin vi ranomaiset tehostivat 
yhteistyötään rahoitusjärjestelmän vakautta käsittelevän komitean (joka perustettiin 
vuonna 2004) kanssa ja lisäsivät  rajatylittäviä yhteyksiä va lvontaviranomaisten välillä. 
5. MAKSUTASE JA ULKOISET RAHOITUSTARPEET  
Viennin nettomääräinen kasvu, jota on edistäny t maailmanlaajuinen ripeä kasvu, on ollut 
tärkein BKT:n kasvua lisäävä tekijä viimeksi kul uneina vuosina. Se on my ös paljolti edistänyt 
sitä, että vaihtotaseen alijäämän suhde BKT:he n on asteittain laskenut  7,5 prosentista vuonna 
2006 6,4 prosenttiin vuonna 2007. Vuonna 2007 toisek si merkittäväksi tekijäksi osoittautui 
julkisen talouden rahoitustarpeiden huomattava väheneminen. Pääomataseen ylijäämä kasvoi 1,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2007, mikä johtui osittain EU:n varojen käytön 
kasvusta, mikä puolestaan vakaannutti ulkois ten sitoumusten kokonaisnettomäärän, vaikkakin 
korkealle tasolle (97 % suhteessa BKT:he n). Samalla vieraan pääoman ehtoisten 
instrumenttien osuus ulkoisesta vajeesta kasvoi . Tämä heijastaa muun muassa sitä, että maan 
vakituisten asukkaiden suorien ulkomaisten  investointien ja arvopaperisijoitusten 
suuntautuminen ulkomaille on pysynyt korkeana, m illä pitäisi ajan mittaan olla positiivisia 
vaikutuksia vaihtotaseen tul opuoleen. Vaikka muun kuin velan määrää lisäävän rahoituksen 
osuus kasvoi hieman vuoden 2008 ensimmäise llä vuosipuoliskolla (noin kolmasosaan 
kokonaismäärästä), lyhytaikaisten velkojen  (erääntymisaika alle 1 vuosi) osuus 
kokonaisvelasta kasvoi noin 23 prosenttiin s uhteessa BKT:hen, mikä johtui pääasiassa 
                                                
 
1 Esimerkiksi valtion joukkovelkakirjamarkkinoihin ko hdistui ajoittain paineita keväällä 2008 pääasiassa 
siksi, että kotimaiset eläkerahas tot siirtyivät arvopaperisijoituksiin. 
FI 5   FI rahoitusalan ulkoisten sitoumusten kasvusta . Niiden osuus on 35 prosenttia suhteessa 
BKT:hen (kun valtion ulkomaanvelan osuus on 30 %). 
Vaihtotaseen ennakoidaan supistuvan tänä ja erityisesti ensi vuonna, koska forintin arvo on 
äskettäin heikentynyt ja tuonnin kasvu supi stuu jyrkästi vuonna 2009. Myös pääomataseen 
paraneminen on todennäköistä, sillä jo sidottu jen EU:n varojen käy ttö lisääntyy. Toisaalta 
viimeaikaisen kehityksen perusteella, erityises ti lokakuun alusta lähtien, voidaan ennakoida, 
että nettomääräiset arvopaperisijoitukset ul komaille (johdannaiset mukaan luettuina) 
kiihtyvät, erityisesti koska valt ion ja pankkien ulkomainen lain anotto supistuu jyrkästi, mikä 
lisää osaltaan pääoma- ja rahoitustaseen me rkittävää heikkenemistä vuonna 2008 ja erityisesti 
vuonna 2009. Näin ollen maksutaseen tukemiseksi ja jotta kansainväli set valuuttavarannot 
saataisiin maltilliselle  tasolle, IMF ja komissio katsovat, että Unkari tarvitsee huomattavaa 
vuoden 2009 loppuun asti ulottuvaa lyhyen ja keskip itkän ajan rahoitustukea, jonka määrä on 
20 miljardia euroa. 
Edellä olevan perusteella komissio katsoo, että  Unkarin maksutase on vakavasti uhattuna. Sen 
vuoksi komissio suosittelee, että neuvosto tek ee päätöksen keskinäisen avun antamisesta. 
6. EU:N TUKI KANSAINVÄLISTEN TOIMIEN MAKSUTASEJÄRJESTELYÄ KOSKEVASSA 
OSUUDESSA  
Unkarille jäsenvaltioiden maksutaseita kosk evan järjestelyn (ase tus (EY) N:o 332/2002) 
mukaisesti myönnettävä keskipitkän ajan rahoit ustuki näyttää olevan aiheellista nykyisessä 
tilanteessa. Sitä myönnettäisiin ajankohta na, jona Unkaria uhkaavat vakavasti 
rahoitusmarkkinoiden kasvaneista paineista joht uvat vaihtotaseen ongelmat, vaikka Unkarin 
tulokset ovat parantuneet huomattavasti vuode n 2006 puolivälistä. EU:n  Unkarille myöntämä 
tuki olisi osa suurempaa Unkarille myönne ttävää rahoituspakettia, jossa IMF myöntää 
10,5 miljardin erityisnosto-oikeuden (noin 12,5 m iljardia euroa) valmiu sluottojärjestelyllä, 
joka on tarkoitus hyväksyä 6. marraskuuta 2008, ja Maailmanpankki yhden miljardin euron suuruisen lainan. On tärkeää, että Unkarissa toimivat suuret  rahoituslaitokset jatkavat 
talouden riittävää rahoittamista. EU:n rahoitu stukea myönnetään sen tueksi, että Unkarin 
viranomaiset sitoutuvat tiukast i toteuttamaan laajan talous poliittisen ohjelman, jonka 
tavoitteena on palauttaa invest oijien luottamus ja lieventää Unkarin rahoitusmarkkinoilla 
viime viikkoina vallinneita paineita. Kysein en ohjelma sisällytetään lähentymisohjelman 
tarkistukseen. Erityises ti julkisen talouden vakauttamise n nopeuttaminen, jolla vähennetään 
rahoitustarpeita, ja suunniteltu edistymine n julkisen talouden ohjausjärjestelmän 
uudistamisessa vastaavat lähentymisohjel masta marraskuussa 2007 ja kansallista 
uudistusohjelmaa koskevassa täytäntöönpano kertomuksessa lokakuussa 2007 annettujen 
lausuntojen mukaisia neuvoston aiempia s uosituksia. EU:n tuella ja komission 
osallistumisella autettaisiin myös varmista maan, että rahoituspaketilla tuettava nykyinen 
politiikka ja EU:n poliittiset suositukset olisivat täysin  johdonmukaisia keskenään.  
Talouspolitiikkaan liitettyihin ehtoihin kuul uisi julkisen talouden ohjausjärjestelmän 
uudistaminen ja alijäämän supistamista koskevien kunnianhimoisten suunnitelmien tukeminen. Niillä varmistettaisiin, että liiall ista alijäämää koskevan menettelyn yhteydessä 
10 päivänä lokakuuta 2006 annetun neuvoston s uosituksen mukainen liiallisen alijäämän 
suunniteltu korjaaminen (viimeistään vuonna 2009) saavutettaisiin. Ehtoihin sisältyisivät 
myös Lissabonin strategian mukaiset ra kenneuudistustoimenpiteet, kuten työnteon 
kannustimien lisääminen työllisyystason kasvattami seksi ja julkisen talo uden pitkän aikavälin 
kestävyyden edistämiseksi. Rahapolitiikka tulisi  edelleen suunnata hintatason säilyttämiseen 
vakaana ja Unkarin keskuspankin inflaatiotavo itteen saavuttamiseen (nyt 3 %). Lisäksi 
ehtoihin kuuluisi päätösten nopea ja tehok as täytäntöönpano rahoitusalan toiminnan 
FI 6   FI parantamiseksi. Ehtojen seurannassa olisi myös otettava huomioon edistyminen IMF:n 
ohjelman mukaisten suoritusperuste iden täytäntöönpanossa. Niihin sisältyvät i) käteisvaroista 
maksettavien valtion, sosiaaliturvarahastojen ja budjetin ulkopuolisten varojen kumulatiivisten perusmenojen neljännesvuosittaiset  enimmäismäärät, ii) ei  julkisen sektorin 
ulkomaisten velkarästien kertymää, iii) kansai nvälisten nettoreservien vähimmäistaso ja iv) 
kansallisen kuluttajahintaindeksin sallittu ul ompi vaihteluväli 12 kuukauden aikana, joka 
edellyttää neuvotteluja IMF:n ka nssa. Erityisesti julk isen talouden vuosittaisen kehityksen 
tehostettu seuranta voisi olla hyödyllinen lisäväline talousarvion pysyttämiseksi vakaana virallisen alijäämätavoitteen saavuttamiseksi.  
Jotta varmistettaisiin nykyisessä markkinatilanteessa välttämätön joustavuus, olisi sallittava 
mahdollisuus käyttää koronvaihtosopimuksia lain anottotoimessa, jolla rahoitetaan lainaa. 
Mahdollisen vaihdon vastapuolten luottoluokan olisi oltava korkein mahdollinen EU:n talousarvion turvaamiseksi. 
Tätä taustaa vasten komissio suosittelee neuvostolle talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan 
perustamissopimuksen 119 artiklassa säädetyn keskinäisen avun myöntämistä. 
Komissio ehdottaa talous- ja rahoituskom iteaa kuultuaan lisäksi, että hyväksyttyään 
komission suosituksesta neuvoston päätöksen ed ellä mainitun keskinäisen avun antamisesta 
Unkarille, neuvosto hyväksyisi päätöksen, jo ka koskee EU:n jäsenv altioille myöntämän 
järjestelyn (18 päivänä helmikuuta 2002 a nnettu neuvoston asetus (EY) N:o 332/2002) 
mukaista keskipitkän ajan, 6,5 miljardin euron suuruisen rahoitustuen myöntämistä Unkarille 
sen maksutaseen kestävyyden tukemiseksi. Tu ki myönnettäisiin yhdessä IMF:n järjestelyn 
kanssa. Se maksettaisiin takaisin enintään viide ssä erässä, ja siihen liittyisi talouspoliittisia 
ehtoja. Ehdotetun päätöksen voimassaol o päättyisi kahden vuoden kuluttua sen 
voimaantulosta.  
FI 7   FI  
Suositus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
keskinäisen avun antamisesta Unkarille 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamiss opimuksen ja erityisesti sen 119 artiklan, 
ottaa huomioon komission suosituksen, jonka tä mä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa 
kuultuaan, 
sekä katsoo seuraavaa: (1) Unkarin viranomaiset ovat vuoden 2006 puolivä listä alkaen pyrkineet monin tavoin 
korjaamaan maan talouden kasvanutta ulkoist a ja sisäistä epätasapainoa. Viimeksi 
kuluneiden kahden vuoden aikana saaduista ko nkreettisista tuloksista, kuten julkisen 
talouden alijäämän huomattavasta supist umisesta ja vaihtotaseen alijäämän 
asteittaisesta supistumisesta huolimatta Unkarin rahoitusmarkkinat ovat kärsineet 
huomattavista paineista l okakuun 2008 alusta alkaen. 
(2) Unkarin viranomaiset hyväksyivät loka kuussa 2008 kattavan talouspoliittisen 
ohjelman, jonka tavoitteena on palauttaa inve stoijien luottamus ja lieventää Unkarin 
rahoitusmarkkinoilla viime viikkoina vall inneita paineita. Ohjelmaan sisältyy 
toimenpiteitä pankkijärjestelmän riittävän lik viditeetin ja rahoituksen turvaamiseksi, 
toimia pankkien riittävän pääoman varmistamiseksi sekä suunnitelmia julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi ja raho itustarpeiden hillitsem iseksi. Erityisesti 
hallitus tarkisti vuoden 2008 al ijäämätavoitettaan budjetoidusta  4 prosentista suhteessa 
BKT:hen 3,4 prosenttiin suhteessa BKT: hen ja vuoden 2009 alijäämätavoitettaan 
3,2 prosentista suhteessa BKT:hen 2,6 pr osenttiin suhteessa BKT:hen. Tämä 
talousohjelma ja erityisesti  julkisen talouden tavoitt eet otetaan huomioon valtion 
talousarviossa ja lähentymisohjelmassa, joka sisältää myös  muita poliittisia 
toimenpiteitä ja rakenneuudistuksia.  
(3) Neuvosto tarkastelee säännöllisesti Unkarin talouspolitiikkaa erityi sesti osana Unkarin 
lähentymisohjelman tarkistuksen ja ka nsallisen uudistusohjelman toteuttamisen 
vuotuisia tarkasteluja, osana Unkarin l iiallista alijäämää koskevasta menettelystä 
annetun neuvoston suosituksen noudattamisess a saavutetun edistyksen säännöllistä 
tarkastelua ja lähentymiskeh ityksen arvioinnin yhteydessä. 
(4) Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta  huolimatta Unkarilla on huomattavia 
rahoitustarpeita vuosina 2008 ja 2009 (arvio lta noin 20 miljardia euroa), sillä 
rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen  perusteella näyttää siltä, että pääoma- 
ja rahoitustase voivat heikentyä merkittäväs ti ja nettomääräiset arvopaperisijoitukset 
ulkomaille kiihtyä.  
(5) Unkarin viranomaiset ovat pyytäneet huomattavaa rahoitustukea EU:lta ja muilta 
kansainvälisiltä rahoituslaitoks ilta ja mailta maksutaseen kestävyyden tukemiseksi ja 
kansainvälisten valuuttavarantojen saamiseksi maltilliselle tasolle. 
FI 8   FI (6) Unkarin maksutase on vakavasti uhattuna, minkä vuoksi on perusteltua, että yhteisö 
antaa keskinäistä apua  kiireellisesti,  
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:  
1 artikla 
Yhteisö antaa keskinäistä apua Unkarille.  
Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 
Tehty Brysselissä  
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja  
FI 9   FI Ehdotus: 
NEUVOSTON PÄÄTÖS 
yhteisön keskipitkän ajan rahoit ustuen myöntämisestä Unkarille 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,  ottaa huomioon järjestelystä kesk ipitkän ajan rahoitustuen m yöntämiseksi jäsenvaltioiden 
maksutaseille 18 päivänä helmikuuta 2002 a nnetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 332/2002
2 
ja erityisesti sen 3 artiklan 2 kohdan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tä mä on tehnyt talous- ja rahoituskomiteaa 
kuultuaan, 
sekä katsoo seuraavaa: 
(1) Unkarille päätettiin antaa keskinäist ä apua neuvoston päätöksellä [….]. 
(2) Vaihtotaseen odotetusta parantumisesta huol imatta Unkarin ulkoiset rahoitustarpeet 
vuosina 2008 ja 2009 arvioidaan 20 miljardiksi euroksi, sillä rahoitusmarkkinoiden viimeaikaisen kehityksen perusteella näyttää siltä, että pääoma- ja rahoitustase voivat heikentyä merkittävästi ja nettomääräiset arvopa perisijoitukset ul komaille kiihtyä. 
(3) On aiheellista antaa Unkarille yhteisön tukea enintään 6,5 miljardia euroa osana 
asetuksella (EY) N:o 332/2002 vuonna 2002 kä yttöönotettua järj estelyä, jolla 
jäsenvaltioiden maksutaseille myönnetään ke skipitkän ajan rahoitustukea. Tuki olisi 
yhdistettävä kansainvälisen  valuuttarahaston (IMF) valmiusluottojärjestelyllä 
myöntämään 10,5 miljardin erityisnosto-oikeu den (noin 12,5 miljardia euroa) lainaan, 
joka on tarkoitus hyväksyä 6 päivänä ma rraskuuta 2008. Lisäksi Maailmanpankki on 
luvannut myöntää Unkarille 1 miljardin euron lainan. 
(4) Rahoitustuen hallinnointi olisi annettava  komissiolle, joka sopii Unkarin 
viranomaisten kanssa tukeen liittyvistä erityi sistä talouspoliittisista ehdoista talous- ja 
rahoituskomiteaa kuultuaan. E hdot olisi vahvistettava yh teisymmärryspöytäkirjassa. 
Komission olisi vahvistettava yksityiskoht aiset rahoitusehdot lainasopimuksessa. 
(5) Myönnettävän tuen tavoitteen a pitäisi olla maksutaseen  kestävyyden tukeminen 
Unkarissa ja tällä tavoi n hallituksen hyväksymän talouspoliittisen ohjelman 
menestyksekkään toteuttamisen edistäminen tämänhetkisessä taloudellisessa ja rahoituksellisessa tilanteessa, 
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:  
1 artikla 
1. Yhteisö myöntää Unkarille keskipitkän ajan lainan, jonka määrä on enintään 
6,5 miljardia euroa ja keskimääräinen er ääntymisaika enintään viisi vuotta.  
                                                
 
2 EYVL L 53/1 [23.2.2002]. 
FI 10   FI 2. Yhteisön rahoitustuki on s aatavilla kahden vuoden ajan ensimmäisestä tämän 
päätöksen voimaantulon jälkeisestä päiv ästä alkaen. Komissio voi talous- ja 
rahoituskomiteaa kuultuaan päättää jatkaa kys eistä aikaa enintään kahdella vuodella, 
jos olosuhteet niin edellyttävät. 
2 artikla 
1. Komissio hallinnoi tuk ea ottaen huomioon Unkarin sitoumukset ja neuvoston 
suositukset, jotka liittyvät erityises ti kansallisen uudistusohjelman ja 
lähentymisohjelman toteuttamiseen sekä li iallista alijäämää koskevaan menettelyyn.  
2. Komissio sopii Unkarin viranomaisten kans sa rahoitustukeen liittyvistä erityisistä 
talouspoliittisista ehdoista 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti talous- ja rahoituskomiteaa 
kuultuaan. Ehdot on vahvistettava yhteisy mmärryspöytäkirjassa ottaen huomioon 
1 kohdassa tarkoitetut sitoumukset ja  suositukset. Komissio vahvistaa 
yksityiskohtaiset rahoitusehdot lainasopimuksessa. 
3. Komissio tarkistaa säännöllisin väliajoin yhteistyössä talous- ja rahoituskomitean 
kanssa, että tukeen liittyvät talouspoliitt iset ehdot täyttyvät. Komissio ilmoittaa 
talous- ja rahoituskomitealle lainanot on mahdollisesta jälleenrahoituksesta tai 
rahoitusehtojen muuttamisesta. 
3 artikla 
1. Komissio asettaa yhteisön rahoitustuen Unka rin käyttöön enintään viidessä erässä, 
joiden suuruus vahvistetaan yhteisymmärryspöytäkirjassa.  
2. Ensimmäinen erä annetaan käyttöön lain asopimuksen ja yhteisymmärryspöytäkirjan 
voimaantulon jälkeen.  
3. Lainan rahoittamiseksi taloudellisesti e dullisimmin ehdoin on tarvittaessa sallittua 
käyttää harkitusti koronva ihtosopimuksia korkeinta  luottoluokkaa olevien 
vastapuolten kanssa. 
4. Komissio päättää seuraavien erien käyttöön antamisesta talous- ja rahoituskomitean 
lausunnon saatuaan. Kukin seuraava erä makset aan sillä edellytyks ellä, että Unkarin 
lähentymisohjelmaan sisältyvä Unkarin hallituksen hyväksymä uusi talousohjelma on toteutettu tyydyttävästi ja erityises ti että yhteisymmärryspöytäkirjassa 
vahvistettuja erityisiä  talouspoliittisia ehtoja nouda tetaan. Ehtoihin sisältyvät muun 
muassa Unkarin hallituksen suunnittel eman julkisen talouden vakauttamisen 
edistyminen liiallista alijäämää koske van menettelyn yhteydessä 10 päivänä 
lokakuuta 2006 annetun neuvoston suosituksen ja tarkistetusta lähentymisohjelmasta 
marraskuussa 2007 annetun neuvoston lausunnon mukaisesti, erityiset toimenpiteet 
menojen rajoittamiseksi vakauttamispro sessin yhteydessä ja julkisen talouden 
ohjausjärjestelmää ja rahoitusvalvontaa koskevan uudistuksen edistyminen sekä 
Lissabonin strategian mukaiset rakenne uudistustoimenpiteet, kuten työnteon 
kannustimien lisääminen työllisyyden tukemi seksi ja julkisen talouden pitkän 
aikavälin kestävyyden edistämiseksi.  
Tämä päätös on osoitettu Unkarin tasavallalle. 
FI 11   FI Tehty Brysselissä 
 Neuvoston puolesta 
 Puheenjohtaja  
FI 12   FI SELVITYS VAIKUTUKSISTA TALOUSARVIOON  
 
(Ks. sisäisten sääntöjen 16 artikla)  
  
TOIMINTALOHKO: OSASTO 01 – TALOUS- JA RAHOITUSASIAT  
TOIMINTO: RAHOITUSTOIMINNOT JA -VÄLINEET  
TOIMENPITEEN NIMI: EU:N KESK IPITKÄN AJAN RAHOITUSTUKI 
UNKARILLE  
1. EHDOTUKSEN
 NIMI:  BUDJETTIKOHTA  JA NIMIKE 
01 04 01 01 Euroopan yhteisön takaus yhteisön antamille maksutaseiden tukemiseen 
tarkoitetuille lainoille 
2. OIKEUSPERUSTA: 
EY:n perustamissopimuksen 119 ja 308 arti kla; neuvoston asetus  (EY) N:o 332/2002 
(18.2.2002).  
Asetuksessa rajoitetaan jäse nvaltioille tässä jä rjestelyssä myönnettävien lainojen 
pääoma 12 miljardiin euroon. Asetuksen voim aantulon jälkeen jäsenvaltioille ei ole 
myönnetty yhtään lainaa tässä järjestelyssä.  
3. VARAINHOITOVUOTTA  KOSKEVAT  NUMEROTIEDOT  (EUROINA) 
Alamomentille otetaan Euroopan unionin takaus  lainan takaisinmaksusta. Sen avulla 
komissio voi ottaa vastataks een lainanhoidosta (pääoma, korot ja muut kustannukset) 
velallisen (Unkari) maksukyvyttömyystilanteessa.  
Talousarviotakausta vastaava erä (”p.m.”) otetaan käytt öön ainoastaan, jos takauksen 
maksua todella vaaditaan. Talousarviotak auksen maksua ei tavallisesti odoteta 
vaadittavan. Ennen kuin Unkarista oli viel ä tullut jäsenvaltio, neuvosto myönsi sille 
päätösten 1990/83/ETY (25.2.1990) ja  91/310/ETY (24.6.1991) nojalla 
makrotaloudellista rahoitusapua yhteensä 790 miljoonaa ecua. Makrotaloudellinen 
rahoitusapu maksettiin kokonaisuudessaan takaisin vuoteen 1998 mennessä.  
3a – Tämä vuosi 
Ei sovelleta 
  MSM  
Varainhoitovuoden 
alustavat määrärahat (talousarvio)   
Siirrot   
Lisämäärärahat    
Määrärahat yhteensä    
FI 13   FI Toiseen työohjelmaan jo 
varatut määrärahat   
Käytettävissä oleva määrä   
Ehdotettuun toimintaan käytettävä määrä    
3b – Siirrot 
Ei sovelleta 
  MSM  
Siirrot    
Toiseen työohjelmaan jo 
varatut määrärahat    
Käytettävissä oleva määrä    
Ehdotettuun toimintaan 
käytettävä määrä    
3c – Seuraava varainhoitovuosi 
Ei sovelleta 
  MSM  
Varainhoitovuoden 
alustavat määrärahat (talousarvio)  p.m. 
Siirrot    
Lisämäärärahat    
Määrärahat yhteensä    
Toiseen työohjelmaan jo varatut määrärahat   
Käytettävissä oleva määrä    
Ehdotettuun toimintaan 
käytettävä määrä   p.m. 
 
4. TOIMEN  KUVAUS 
Unkarille myönnettäväksi ehdotettu keskipitk än ajan rahoitust uki koostuu yhteisön 
lainasta (joka rahoitetaan yhteisön kans ainvälisiltä pääomamarkkinoilta ottamilla 
lainoilla), jonka määrä on 6,5 miljardia euroa. Laina myönnetään osana kansainvälistä rahoituspakettia, johon sisältyy erityisesti IMF:n 
FI 14   FI valmiusluottojärjestelyllä myöntämä 10,5 m iljardin erityisnosto-oikeuden (noin 
12,5 miljardia euroa) laina. Maailmanpankki  on niin ikään sitoutunut lainaamaan 
yhteensä 1 miljardi euroa. Unkarille myönne ttävällä keskipitkän ajan rahoitustuella 
on tarkoitus tukea vakavasti uhattuna olev aa Unkarin maksutaseen kestävyyttä ja 
tällä tavoin myös tukea hallituksen hyväksym ää uutta talousohjelm aa, jolla pyritään 
muun muassa palauttamaan investo ijien luottamus ja lieventämään 
rahoitusmarkkinoilla lokakuun 2008 alusta vallinneita paineita. Tuki on osoitus halusta tukea jäsenvaltiota, jonka tul okset ovat parantuneet huomattavasti 
vuoden 2006 puolivälistä alkaen muun mua ssa julkisen tal ouden alijäämän 
huomattavan supistumisen myötä. Samaan ai kaan tuki edistää rahoitusjärjestelmän 
vakautta tavalla, joka olisi tuens aajamaalle yksinään mahdotonta tärkeiden 
kansainvälisten (myös pankkie nvälisten) yhteyksien vuoksi. Tällä tavoin tuettuun 
uuteen talouspakettiin sisältyy alijäämän  supistamisen vauhdittaminen niin 
vuonna 2008 kuin vuonna 2009, mikä vähentäisi  valtion rahoitustarpeita, ja 
monenlaisia kohdennettuja toimia valtion lainamarkkinoiden vapauttamiseksi ja 
likviditeetin lisäämiseksi valuuttaswap-m arkkinoilla. Lisäksi tuki, jota komissio 
hallinnoi talous- ja rahoituskomiteaa kuullen, on keino varmistaa, että EU osallistuu 
edelleen tiiviisti Unkarin talouspolitiikan muotoiluun ja että tämä politiikka vastaa 
Unkarin EU:lle antamia sitoumuksia ja ne uvoston suosituksia erityisesti kansallisen 
uudistusohjelman ja lähentymisohjelman to teuttamisen sekä l iiallista alijäämää 
koskevan menettelyn osalta.  
Yhteisön pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista Unkarin tukemiseksi ottamilla 
lainoilla on yhteisön takaus. Laina otetaan pääomamarkkinoilta tai rahoituslaitoksista. Unkarille myönnettävien lainojen pääoma on 6,5 miljardia euroa. 
Euroopan unionin takauksen a vulla komissio voi ottaa va statakseen lainanhoidosta 
Unkarin maksukyvyttömyystilanteessa. 
Komissio voi velvoitteidensa täyttämiseksi väliaikaisesti taata lainanhoidon 
käteisvaroillaan. Tällöin sovelletaan  yhteisöjen omista varoista tehdyn 
päätöksen 2000/597/EY, Euratom sovelt amisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 
annetun neuvoston asetuksen (EY, Eu ratom) N:o 1150/ 2000 (EYVL L 130, 
31.5.2000, s. 1) 12 artiklaa. 
5. KÄYTETTY
 LASKENTATAPA 
Ei sovelleta. 
6. MAKSUAIKATAULU  (EUROINA) 
Ei sovelleta. 
Budjet-
tikohta  Määrärahat  
Maksut  
  
 Vuosi n Vuosi n + 1 Vuosi n + 2 Vuosi n + 3 Seuraavat 
varainhoito-
vuodet  
 Vuosi n        
 Vuosi n + 
1       
FI 15   FI         
 Vuosi n       
 Vuosi n + 
1       
        
 Yhteensä