·kolmannen maan kansalaiset, joille on maahanmuuttolainsäädännön nojalla annettu määräys poistua jäsenvaltion alueelta tai jotka on kirjattu poistuneiksi tällaisen määräyksen antamisen jälkeen, eriteltyinä kansalaisuuden mukaan (7 artikla).

·kolmannen maan kansalaiset, joilta maahantulo jäsenvaltion alueelle on evätty ulkorajalla tai joiden on todettu olevan jäsenvaltion alueella kansallisen maahanmuuttolainsäädännön mukaan laittomasti, eriteltyinä kansalaisuuden mukaan (5 artikla);

Asetuksen (EY) N:o 862/2007,jäljempänä ’asetus’, päätavoitteena on muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevien Euroopan tilastojen keruu ja laatiminen.

3 artikla

Muuttoliike, väestömäärät, kansalaisuuden saaneet 4 artikla Turvapaikka-asiat 5 ja 7 artikla Maahanmuuttolainsäädännön soveltamisen valvonta 6 artikla Oleskeluluvat Maantieteellinen kattavuus EU:n jäsenvaltiot ja EFTA-maat Tilastointijakso Vuosi Kuukausi/neljännesvuosi/vuosi Vuosi Vuosi Tietojen toimittamisen määräaika 12 kuukautta viitevuoden päättymisestä 2 kuukautta viiteajanjakson päättymisestä kuukausittaisten/neljännesvuosittaisten tietojen osalta, 3 kuukautta viiteajanjakson päättymisestä vuosittaisten tietojen osalta, 3 kuukautta viitevuoden päättymisestä 6 kuukautta viitevuoden päättymisestä Tiedontoimittajat Kansalliset tilastolaitokset Sisäasiainministeriöt tai niiden alaiset maahanmuuttovirastot tai rajapoliisi

3.Muu asiaa koskeva lainsäädäntö

Laillista muuttoliikettä koskeva uusi oikeusperusta tuli voimaan vuonna 2016. Sillä on merkitystä asetuksen (EY) N:o 862/2007 6 artiklan mukaisesti oleskeluluvista laadittaville tilastoille, ja sitä sovelletaan tähän tiedonkeruuseen lähiaikoina. Kyseinen säädös on

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/801, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, tutkimusta, opiskelua, harjoittelua, vapaaehtoistyötä, oppilasvaihto-ohjelmaa tai koulutushanketta ja au pairina työskentelyä varten tapahtuvan kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä

Tähän direktiiviin pohjautuva tietojen keruu aloitetaan vuonna 2020 viitevuodelta 2019. Direktiivin mukaisesti tuotettuja tilastoja arvioidaan erikseen. Siksi niitä ei ole sisällytetty tässä kertomuksessa esitettävään laadunarviointiin. Sama koskee kausityöntekijöistä annetun direktiivin puitteissa äskettäin alkaneita tiedonkeruita ja yrityksen sisäisistä siirroista annetun direktiivin puitteissa vuonna 2018 alkaneita tiedonkeruita viitevuodelta 2017.

4.Vuoden 2015 kertomuksen jälkeinen yleinen edistyminen

Tietojen saatavuus ja täydellisyys ovat sitten vuoden 2015 kertomuksen edelleen parantuneet kaikissa tiedonkeruissa. Tietojen laadun yleisen parantumisen myötä myös tietojen tarkkuus, yhdenmukaisuus ja yleinen vertailukelpoisuus ovat parantuneet. Jäsenvaltiot ovat parantaneet tietolähteitä ja tietojen valmistelussa käytettäviä tilastovälineitä komissiolle toimitettavien tietojen tarkkuuden, kattavuuden ja ajantasaisuuden lisäämiseksi.

Koska jäsenvaltioiden toimittamien tietojen laatu ja oikea-aikaisuus ovat parantuneet, komissio on voinut lyhentää tietojen levittämiseen tarvittavaa aikaa. Se taas on parantanut tietojen julkaisemisen ajantasaisuutta ja niiden saamista käyttäjien käyttöön.

Komissio (Eurostat) on tehnyt useita metodologisia parannuksia sitten vuoden 2015 raportin. Parannukset ovat kohdistuneet i) demografisten tapahtumien luokitteluvirheitä koskeviin analyyseihin; ii) turvapaikanhakijoiden ja pakolaisten sisällyttämiseen tai pois jättämiseen; iii) tietojen yhdenmukaisuuteen turvapaikka-asioita ja oleskelulupia koskevien tietojen kanssa; iv) johdonmukaisen väestöllisen tasapainon varmistamiseen. Näillä teknisillä parannuksilla on tehostettu tietojen validointia ja käsittelyä; minkä lisäksi laatua koskevien metatietojen laaja kerääminen on mahdollistanut sisään tulevien tietojen laadun tehokkaamman arvioinnin. Hallinnollisia kirjeitä lähetettiin tarpeen mukaan oikeudellisten velvoitteiden noudattamisen varmistamiseksi.

Lisäksi asetuksen (EY) N:o 862/2007 4–7 artiklan mukaisesti kerättävien tilastotietojen osalta sellaisia uusia tietoja koskeviin poliittisiin tarpeisiin, joita ei ole suunniteltu nykyisen sääntelyn puitteissa, on sovellettu yksinomaan vapaaehtoisuuden periaatetta. Tämä lähestymistapa ei kuitenkaan aina ole tehokas. Kansainvälistä suojelua ja hallittua muuttoliikettä koskevien tilastotietojen osalta tilastoyhteistyö komission sisällä sekä EU:n muiden elinten (Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston, Euroopan unionin rajaturvallisuusvirasto Frontexin tai Euroopan unionin perusoikeusviraston), ja jäsenvaltioiden kanssa on johtanut muutoksiin asetuksen mukaisesti kerättäviä tietoja koskevissa ohjeissa. Edellä mainitut metodologiset parannukset ovat selkeyttäneet tilastollisia käsitteitä ja määritelmiä. Kolme tuoreinta direktiiviä laillisen muuttoliikkeen alalla (eli kausityöntekijöistä annettu direktiivi, yrityksen sisäisistä siirroista annettu direktiivi sekä opiskelijoita ja tutkijoita koskeva direktiivi) sekä maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskevien tilastojen kasvava poliittinen tarve on otettu huomioon turvapaikka-asioita, oleskelulupia ja maahanmuuttolainsäädännön noudattamisen valvontaa koskevissa menetelmällisissä ohjeissa. Myös tietojen merkityksellisyyttä on tarkasteltu. Sen seurauksena jäsenvaltioiden raportoimat kansalliset metatiedot levitetään Eurostatin verkkosivustolla tietojen ohella sen jälkeen, kun tiedot ja metatiedot on validoitu.

Jotta asetus voisi vastata paremmin uuteen ja dynaamisempaan poliittiseen ympäristöön, komissio on hyväksynyt lainsäädäntöehdotuksen asetuksen (EY) N:o 862/2007 muuttamisesta. Ehdotetuilla muutoksilla parannetaan kattavuutta, tarkkuutta, oikea-aikaisuutta, luotettavuutta ja varmuutta nykyiseen herrasmiessopimuksiin perustuvaan järjestelyyn nähden. Samoin on lisättävä joustoa kehitettäessä edelleen muuttoliikettä koskevia tilastoja, jotta Euroopan tilastojärjestelmä pystyy reagoimaan paremmin muutoksiin muuttoliiketietoja koskevissa vaatimuksissa ja olemaan entistä merkityksellisempi. Muutosehdotuksella luodaan ennen kaikkea oikeusperusta nykyisille vapaaehtoisille tiedonkeruille ja lisätään joustoa tietojen erittelyyn.

Asetuksen muuttamisella varmistetaan tilastojen saatavuus aloilla, joilla sidosryhmät ovat ilmaisseet selkeitä tarpeita: turvapaikka-asiat, palautukset (tiheämmin tuotettavat tilastot ja enemmän pakollisia erittelyjä), uudelleensijoittaminen ja oleskeluluvat, lisäksi jaoteltuina eri perusteiden, kuten iän ja sukupuolen, mukaan. Tämän jouston avulla voidaan tuottaa EU:n tason aggregaatteja, joita ei tällä hetkellä ole saatavilla mutta joita voidaan tarvita tulevaisuudessa.

5.Tuotettujen tilastojen laatu

5.1.Merkityksellisyys

Komissiossa kansainvälistä suojelua koskevien tilastojen merkittävin käyttäjä on muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto. Niitä käyttävät kuitenkin usein myös muut pääosastot, etenkin työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden pääosasto sekä oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosasto.

Yksi tärkeä tilastojen käyttötarkoitus on ollut niiden käyttäminen yhteisvastuuta ja maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan yleisohjelman rahastojen vuosittaisessa määrärahojen jakomenettelyssä jäsenvaltioittain. Kuten aikaisempinakin vuosina, nämä varat osoitetaan turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta (AMIF), joka perustettiin asetuksella (EU) N:o 516/2014, ja sisäisen turvallisuuden rahastosta, joka perustettiin asetuksella (EU) N:o 515/2014 kaudeksi 2014–2020. Uusien rahastojen mukaiset rahoitusjärjestelyt ovat monivuotisia, joten tietoja ei enää toimiteta vuosittain. Määrärahajako perustui aiemmin toimitettuihin tilastoihin. Sisäisen turvallisuuden rahaston tapauksessa on kuitenkin tehtävä välivaiheen uudelleentarkastelu.

Komissio hyödyntää muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevia tilastoja, kun se laatii säännöllisiä kertomuksia, toimintapoliittisia ehdotuksia, eurooppalaisessa lainsäädännössä edellytettyjä täytäntöönpanokertomuksia ja politiikka-analyyseja. Esimerkiksi Euroopan muuttoliikeverkosto on edelleen merkittävä Eurostatin muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevien tilastojen käyttäjä. Se hyödyntää niitä muuttoliike- ja turvapaikkakysymyksiä koskevassa vuosikertomuksessaan. Siinä esitetään yhteenveto muuttoliikettä, kansainvälistä suojelua sekä laitonta muuttoliikettä ja laittomia palautuksia koskevasta keskeisestä kehityksestä sekä EU:n että kansallisella tasolla.

Kansainvälistä suojelua koskevia eurooppalaisia tilastoja on käytetty yhä enemmän muuttoliikkeeseen liittyvien Euroopan unionin virastojen työssä. Tällaisia virastoja ovat esimerkiksi Euroopan unionin rajaturvallisuusvirasto (Frontex) ja Euroopan turvapaikka-asioiden tukivirasto. Eurostat tekee näiden virastojen kanssa erittäin tiivistä yhteistyötä tietojen keruun ja siihen liittyvien tilastollisten menetelmien kehittämisessä.

Komission muuttoliikettä ja väestörakennetta koskeva tietokeskus on vuodesta 2016 lähtien käyttänyt muuttoliikettä ja kansainvälistä suojelua koskevia tilastoja laajasti politiikan kannalta tarkoituksenmukaisen tiedon tukena ja EU:n näyttöön perustuvaa analyysiä poliittisen päätöksenteon pohjana. Tietokeskus tukee Euroopan muuttoliikeagendaa ja keskittyy lisäksi seuraamaan muuttoliikkeen maailmanlaajuista kehitystä ja sen demografisia vaikutuksia EU:hun keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Yhteinen tutkimuskeskus vastaa päivittäisistä toiminnoista. Merkittävimmän panoksen keskuksen toimintaan antavat Eurostat ja sen tuottamat tilastot, jotka koskevat muuttoliikettä (väestön määrä ja muuttovirrat), väestömäärää kansalaisuusryhmän ja syntymämaaryhmän mukaan eriteltyinä, laillista muuttoliikettä, turvapaikka-asioita ja laitonta muuttoliikettä.

Asetuksen mukaisesti tuotettuja tilastoja käyttävät säännöllisesti myös kansalliset viranomaiset, kansainväliset järjestöt, tutkijat ja kansalaisjärjestöt, joiden toiminta liittyy monenlaisiin aiheisiin, kuten maahanmuuttajien kotoutumiseen, kansallisten turvapaikka- ja maahanmuuttomenettelyjen kehitykseen ja seurantaan tai väestöä ja työvoimaa koskeviin ennusteisiin.