FI Euroopan unionin virallinen lehti C 305/3

Neuvoston päätelmät annettu 8 päivänä kesäkuuta 2010”Väestön suolankäytön vähentämistoimet terveyden edistämiseksi” – Päätelmien hyväksyminen

2010/C 305/04

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

1. PALAUTTAA MIELEEN seuraavaa:

a) Euroopan unionin (EU) toiminnasta tehdyn sopimuksen 168 artiklan (1) mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu ja kansallista politiikkaa täydentävä EU:n toiminta suuntautuu kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen sekä terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan.

b) Euroopan parlamentin päätöslauselmassa 12. heinäkuuta 2007 toimista sydän- ja verisuonisairauksien torjumiseksi (2) kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään edelleen elämäntapasidonnaisia terveyden taustatekijöitä koskevia toimintasuunnitelmia terveellisten elintapojen edistämiseksi ja komissiota kannustamaan aloitteiden tekemiseen ja yhteistyöhön sellaisten sidosryhmien kanssa, jotka pyrkivät parantamaan sydän- ja verisuoniterveyttä terveellisemmän ruokavalion ja fyysisen aktiivisuuden keinoin lihavuuden ja korkean verenpaineen ja niistä aiheutuvien komplikaatioiden ehkäisemiseksi.

c) Maailman terveysjärjestön (WHO) toimintasuunnitelmaan 2008–2013 sisältyy ei-tarttuvien tautien ehkäisyä ja torjuntaa koskeva maailmanlaajuinen strategia (3), jossa kehotetaan vähentämään yksilöiden ja väestön altistumista ei-tarttuvien tautien yleisille muunneltavissa oleville riski- ja taustatekijöille ja parantamaan yksilöiden ja väestön kykyä tehdä terveellisempiä valintoja ja noudattaa terveyttä edistäviä elintapoja.

d) Neuvosto antoi 6. joulukuuta 2007 päätelmät (4) komission valkoisesta kirjasta ”Ravitsemukseen, ylipainoon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskeva eurooppalainen strategia”, jossa esitetään EU:lle yhtenäinen lähestymistapa, jolla pyritään vähentämään kehnosta ravinnosta, ylipainosta ja lihavuudesta johtuvia terveysongelmia. Näissä päätelmissä neuvosto oli tyytyväinen valkoisessa kirjassa esitettyyn ehdotukseen, että jäsenvaltiot pitäisivät suolan käytön vähentämistä ensisijaisen tärkeänä käsiteltävänä aiheena ravitsemusta ja liikuntaa käsittelevässä komission asiantuntijaryhmässä (korkean tason työryhmä), ja kehotti jäsenvaltioita tukemaan toimia, joiden tavoitteena on elintarvikkeiden muokkaus suolan, tyydyttyneen rasvan, transrasvahappojen, lisätyn sokerin ja energiapitoisuuden vähentämiseksi ottaen huomioon näiden tekijöiden merkitys kroonisten sairauksien, ylipainon ja lihavuuden kehittymisessä.

e) Pariisissa järjestettiin 5.–7. lokakuuta 2006 väestön suolankäytön vähentämistä koskeva WHO:n foorumi ja tekninen kokous (5), jossa käsiteltiin liiallisen suolankäytön ja terveyden välistä yhteyttä ja annettiin jäsenvaltioille ja muille sidosryhmille suosituksia siitä, miten väestön suolansaantia voidaan vähentää; pitkän aikavälin tavoitteena on ei-tarttuvien tautien ehkäiseminen.

f) Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tieteellisissä lausunnoissa todetaan, että useimpien eurooppalaisten päivittäinen natriumin saanti (3–5 g natriumia, eli noin 8–11 g suolaa) on selvästi suositeltua vuorokausiannosta suurempi ja että valtaosa (noin 70–75 %) ravinnosta saadusta natriumista on peräisin jalostetuista elintarvikkeista (6).

2. KATSOO seuraavaa:

a) Sydän- ja verisuonitauteja koskevien eurooppalaisten tilastojen 2008 (7) mukaan sydän- ja verisuonitaudit aiheuttavat melkein puolet kaikista kuolemantapauksista (42 %) EU:ssa, eli yli 2 miljoonaa kuolemantapausta vuodessa. Vuonna 2006 sydän- ja verisuonitautien kokonaiskustannukset olivat EU:ssa 192 miljardia EUR. Noin 57 % tästä aiheutui terveydenhuollon kustannuksista, 21 % tuottavuuden laskusta ja 22 % sydän- ja verisuonitauteja sairastavien epävirallisesta hoidosta.

b) WHO:n arvioiden mukaan korkea systolinen verenpaine aiheuttaa sydän- ja verisuonitaudeista johtuvia kuolemia, 51 % aivohalvaustapauksista ja 45 % iskeemisistä sydäntaudeista johtuvista kuolemista (8).

c) EU:n muuttuva väestörakenne edellyttää ihmisiltä entistä pidempää työuraa, mutta korkeasta verenpaineesta ja sydän- ja verisuonitaudeista johtuva väestön terveydentilan heikkeneminen vaikuttaa kielteisesti työmarkkinoihin (9).

d) On olemassa vankkaa tieteellistä näyttöä siitä, että nykyinen runsas suolankäyttö koko Euroopassa on merkittävä korkeaa verenpainetta ja sitä kautta sydän- ja verisuonitauteja aiheuttava tekijä ja että sillä saattaa korkean verenpaineen lisäksi olla muitakin välittömiä haitallisia vaikutuksia, jotka lisäävät aivohalvauksen, sydämen vasemman kammion liikakasvun ja munuaistaudin riskiä (10).

e) Haasteeseen vastaaminen edellyttää konkreettisia ja koordinoituja toimenpiteitä, kuten ongelmaa käsitteleviä tiedotuskampanjoita ja elintarvikkeiden sisältämän suolan määrän vähentämistä.

f) Edistymistä on seurattava pitkällä aikavälillä, koska suolansaannin vähenemiseen ja tautitaakan keventymiseen liittyvät tulokset näkyvät vasta myöhemmin.

3. HUOMAUTTAA, että haasteeseen vastaaminen edellyttää kattavaa lähestymistapaa, johon sisältyvät maakohtaiset tiedot nykyisestä suolankäytöstä, tiedotuskampanjoita, elintarvikkeiden muokkaaminen suolan vähentämiseksi sekä prosessin seuranta ja arviointi.

4. ON TYYTYVÄINEN korkean tason työryhmän kahden ensimmäisen vuoden aikana toteuttamiin toimiin ja saavuttamaan edistymiseen poliittisia aloitteita koskevien tietojen vaihtamisessa ja koordinoitujen toimien kehittämisessä.

5. ON TYYTYVÄINEN siihen, että kansallisia suolan vähentämisaloitteita varten on perustettu vapaaehtoinen eurooppalainen kehys (11), joka tukee ja vahvistaa kansallisia toimintasuunnitelmia kansallisten tai WHO:n suositusten täytäntöön panemiseksi.

6. ON TYYTYVÄINEN jäsenvaltioiden toteuttamiin muokkaustoimiin ja elintarviketuottajien, jälleenmyyjien, ravintoloiden ja suurkeittiöiden näille toimille antamaan tukeen ottaen huomioon, että 70–75 % kokonaissuolansaannista on peräisin jalostetuista elintarvikkeista.

7. TUKEE korkean tason työryhmän asettamaa tavoitetta saada vähennetyksi elintarvikkeiden sisältämää suolan määrää.

8. KOROSTAA, että olisi huolehdittava siitä, että kansalliset suolan vähentämistoimet räätälöidään siten, että ne saavuttavat kaikki yhteiskunnan sosioekonomiset ryhmät ja kattavat kaikenhintaiset elintarvikkeet.

9. HUOMAUTTAA, että olisi otettava huomioon suolaan liittyvien muokkaustoimien kansainvälinen ulottuvuus ja se rooli, joka olemassa olevilla sidosryhmien välisillä foorumeilla, kuten ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevällä EU:n toimintafoorumilla (12), voi olla tässä yhteydessä.

10. KOROSTAA elintarvikemerkintöjen tärkeää roolia näkyvän, selkeän ja helposti ymmärrettävän tiedon välittämisessä kuluttajille, jotta he voisivat valita vähäsuolaisempia tuotteita. Ottaa huomioon tähän liittyen, että korkean tason työryhmä on päättänyt käyttää ilmaisua ”suola” eikä ilmaisua ”natrium”, joka itse asiassa on aloitteiden kohteena oleva ravintoaine, koska ilmaisu ”suola” ymmärretään paremmin ja koska natrium lisätään elintarvikkeisiin yleensä suolan muodossa.

11. KOROSTAA, että tuotteiden muokkaamiseen, tiedotuskampanjoihin ja väestön suolansaantiin liittyviä toimia olisi seurattava, jotta niitä voitaisiin arvioida säännöllisesti, jotta politiikkoja ja toimia voitaisiin tarkistaa ja jotta löydöksistä voitaisiin tiedottaa suuremmalle yleisölle.

12. ON TYYTYVÄINEN eurooppalaiseen suolankäytöntoimintaverkostoon, jonka Yhdistynyt kuningaskunta perusti sen jälkeen kun WHO oli kehottanut perustamaan jäsenvaltioiden välisen verkoston suolan vähentämisstrategioiden eri näkökohtia koskevaa tietojenvaihtoa, ohjeistusta ja teknistä asiantuntija-apua varten.

13. KEHOTTAA jäsenvaltioita tehostamaan tai tarvittaessa laatimaan koordinoituja ja kestäviä kansallisia ravitsemuspolitiikkoja ja suolan vähentämisohjelmia suolankäytön vähentämiseksi asianmukaiselle tasolle, mm. seuraavin keinoin:

a) asetetaan realistiset tavoitteet väestön nykyisen suolansaannin pohjalta sekä laaditaan toteutettavissa oleva aikataulu näiden tavoitteiden saavuttamiselle,

b) toteutetaan tiedotuskampanjoita asianmukaisen suolankäytön terveyshyödyistä ja siitä, miten suolansaantia voi vähentää, sekä kannustetaan terveydenhuollon ammattihenkilöitä jakamaan tietoa siitä, että ruoasta saatavan suolan määrää olisi vähennettävä,

c) kannustetaan elintarvikkeiden tuottajia ja jakelijoita edistämään muokkaustoimia, jotta markkinoilla olevien elintarvikkeiden ja aterioiden sisältämän suolan määrää saataisiin vähennettyä mahdollisimman paljon,

d) kootaan olennaista ja vertailukelpoista tietoa väestön suolansaannista ja eri maiden ruokavalioiden tärkeimpien osatekijöiden sisältämästä suolamäärästä kansallisten suolan vähentämispolitiikkojen tehokkuuden seurantaa ja arviointia varten,

e) tuetaan kansallisia suolan vähentämisaloitteita varten perustettua EU:n kehystä.

14. KEHOTTAA komissiota:

a) jatkamaan systemaattista lähestymistapaansa runsaan suolankäytön vähentämiseksi Euroopan tasolla panemalla täytäntöön suolan vähentämiseen liittyvää EU:n kehystä ottaen huomioon asiaan liittyvien kansainvälisten järjestöjen ja erityisesti WHO:n tekemän työn,

b) tukemaan voimakkaasti jäsenvaltioiden toimia sellaisten kansallisten aloitteiden tehostamiseksi, ylläpitämiseksi tai kehittämiseksi, joiden tavoitteena on saavuttaa asianmukainen suolankäytön taso,

c) selvittämään jäsenvaltioiden kanssa säännöllisesti alimmat EU:ssa saavutetut suolankäytön tasot niissä elintarvikeryhmissä ja alaryhmissä, jotka yleensä ovat merkittävimpiä suolanlähteitä tavallisessa ruokavaliossa, jotta voitaisiin selvittää, mikä on teknisesti mahdollista kussakin ryhmässä,

d) tukemaan jäsenvaltioiden, elintarviketuottajien ja jakelijoiden toteuttamia elintarvikkeiden muokkaustoimia sekä tutkimaan ja selvittämään, millä mekanismeilla ja välineillä elintarviketeollisuutta voitaisiin kannustaa jatkamaan elintarvikkeiden sisältämän suolan vähentämistä,

e) tehostamaan yhteistyötä asiasta kiinnostuneiden sidosryhmien kanssa ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevällä EU:n toimintafoorumilla, erityisesti elintarvikkeiden sisältämän suolan vähentämiseen tähtäävien muokkaustoimien edistämiseksi,

f) raportoimaan säännöllisesti suolan vähentämiseen liittyvän EU:n kehyksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien komission toimien edistymisestä. Tilanneselvityksiin olisi sisällytettävä niiden keskustelujen ja kokousten tulokset, joita järjestetään kansallisten rajojen yli kauppaa käyvien yritysten tai eurooppalaisten kaupan alan elinten tai alojen kanssa, sekä arvio osallistuneiden sidosryhmien reaktioista. Tilanneselvityksiin olisi lisäksi sisällytettävä arvio EU:n toimien vaikutuksista sekä yksittäisten jäsenvaltioiden raportoimien toimien vaikutuksista,

g) analysoimaan tilannetta ja toteutettuja toimia EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa ja raportoimaan löydöksistä vuonna 2010.

(1) EUVL C 115, 9.5.2008, s. 47.

(2) http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?Type=TA&Reference=P6-TA-2007-0612&language=FI

(3) http://www.who.int/nmh/publications/9789241597418/en/

(4) 15612/07.

(5) http://www.who.int/dietphysicalactivity/reducingsaltintake_EN.pdf

(6) Erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevän paneelin tieteelliset lausunnot, joita komissio on pyytänyt seuraavista aiheista:

a) Natriumin siedettävä enimmäissaanti (21. huhtikuuta 2005) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_opinion_ej209_sodium_v2_en1,5.pdf

b) Arvio valikoitujen ravintoaineiden saannin viitearvoja koskevista merkinnöistä (13. maaliskuuta 2009) http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/nda_op_ej1008_labelling_reference_intake_values_en.pdf

(7) European Cardiovascular Disease Statistics, 2008 edition. European Heart Network.

(8) Global Health risks, Mortality and burden of disease attributable to selected major risk. WHO 2009. http://whqlibdoc.who.int/publications/2009/9789241563871_eng.pdf

(9) Kanavos P, Östergren J, Weber MA et al. High blood pressure and health policy. New York: Ruder Finn, Inc., 2007.

(10) FJ He and GA Mac Gregor. A comprehensive review on salt and health and current experiences of worldwide salt reduction programmes. Journal of Human Hypertension (2009) 23, 363-384.

(11) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/nutrition/documents/salt_initiative.pdf

(12) http://ec.europa.eu/health/ph_determinants/life_style/nutrition/platform/platform_en.htm