ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Kolmas luetelmakohta on ristiriidassa toisen luetelmakohdan kanssa. On parempi poistaa toinen luetelmakohta, sillä komission tehtävänä ei ole velvoittaa jäsenvaltioita määrittämään tiettyä, yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen pakettia. Toistettakoon perustelut tässä vielä selvyyden vuoksi kokonaisuudessaan: ”Julkisilla palveluilla” ei tarkoiteta EU:n primaarioikeudessa samaa kuin ”yleistä taloudellista etua koskevilla palveluilla”. Lissabonin sopimuksessa yleistä taloudellista etua koskevat palvelut mainitaan 106 artiklan 2 kohdassa. Liikennettä käsittelevässä 93 artiklassa puhutaan ”julkisten palvelujen” käsitteestä. Tämä on poliittinen nimitys määrätynlaiselle liikennepolitiikalle, eikä sillä siis ole mitään tekemistä tietynlaisen konkreettisen palvelujen järjestämisen kanssa, joka taas on perusedellytys sille, että yksinomaan jäsenvaltio tai paikallis- tai alueviranomainen voi nimetä jonkin palvelun yksinomaan kyseisessä maassa tai kyseisellä alueella tai paikkakunnalla voimassa olevaksi yleistä taloudellista etua koskevaksi palveluksi. Lisäksi Lissabonin sopimuksessa tehdyt muutokset yleistä taloudellista etua koskevia palveluja koskevaan EU:n lainsäädäntöön ovat ennemminkin heikentäneet kuin vahvistaneet unionin asemaa jäsenvaltioiden toimivaltuuksiin nähden.1 SEUTin 14 artiklassa neuvostolle ja parlamentille annettu uusi sääntelytoimivalta koskee itse asiassa pelkästään ”sellaisia periaatteita” ja ”sellaisia erityisesti taloudellisia ja rahoituksellisia edellytyksiä”, että yleistä taloudellista etua koskevat palvelut voivat täyttää tehtävänsä. Kyseinen toimivalta oli kuitenkin suurelta osin jo tätä ennen Euroopan komissiolla, joka on perussopimusten valvoja. Näin ollen on täysin selvää, että neuvostolla ja parlamentilla ei ole minkäänlaista ”yhteisiä arvoja” koskevaa toimivaltaa. Kohtuuhintaisuus on yksi neljästätoista yhteisestä arvosta. Niitä koskeva sääntely kuuluu nyt ja jatkossa jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan. Oikea tie hyväksyttävän elämänlaadun tarjoamiseksi kaikille Euroopan asukkaille ei siis ole niinkään jäsenvaltioiden yleistä taloudellista etua koskevista palveluista säänteleminen, vaan kaikki jäsenvaltiot olisi saatava toivottavalle vähimmäistasolle alakohtaisen sääntelyn avulla. Tämä on suunta, jota ETSK:n lausunnoissa olisi noudatettava, ja siten tavoite varmasti toteutuu Euroopan komission tuella ja – mikä tärkeämpää – komission toimien avulla. Komissio on torjunut komitean aiemmat kolme oma-aloitteista lausuntoa, joissa on vedottu yleistä etua koskevien palvelujen puolesta.
3.12

Lääkeala on kauppataseen ylijäämän perusteella johtava huipputekniikan ala (48,3 miljardia euroa vuonna 2011), ja sillä on suurin T&K-investointien osuus suhteessa nettomyyntiin. Kaikkialla maailmassa tutkimus- ja kehittämistoimintaan käytettyjen varojen kokonaismäärästä lääkealan yritysten osuus on 19,1 prosenttia. Yksityissektorin yritykset käyttävät tutkimus- ja kehittämistoimintaan vuosittain noin 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria, mistä Euroopan osuus on noin 30 miljardia euroa. Suurin osa näistä kuluista käytetään kliinisiin kokeisiin, joihin varsinaisten kokeiden lisäksi sisältyy myös markkinoille tulon jälkeen tehtäviä tutkimuksia. Tällaisia tutkimuksia vaaditaan vielä senkin jälkeen, kun tuote on jo markkinoilla.
2.8

Yksityisyys on olennainen osa sosiaalisten verkostojen käyttöä. ETSK on jo ottanut kantaa ehdotukseen tietosuoja-asetukseksi. Komitea on ehdottomasti tiedonpoisto-oikeuden ja yksityisyysoletuksen säilyttämisen kannalla. Jälkimmäinen tarkoittaa sitä, ettei suostumusta voi antaa hiljaisesti, vaan se on aina ilmaistava nimenomaisesti ja selvästi.
4.6

ETSK on tyytyväinen siitä, että komissio on järjestänyt internetin välityksellä virallisen kuulemismenettelyn valmistellessaan keväällä 2013 odotettavissa olevaa tiedonantoa Rio+20-konferenssin jatkotoimista. Komitea aikoo järjestää tähän liittyen yhteisiä tilaisuuksia. Keväällä 2013 on määrä julkaista myös komission tiedonanto vuoden 2015 jälkeisestä kehitysohjelmasta. ETSK valmistelee lausuntoa kyseisestä asiakokonaisuudesta. Asiasta vastaavan komission jäsenen mukaan ne Rion konferenssin tulokset, jotka liittyvät tiiviimmin ympäristöasioihin, on tarkoitus panna täytäntöön seitsemännessä ympäristöohjelmassa, joka on määrä julkaista vielä ennen vuoden 2012 loppua.
9.4

Talousarvion toteuttamista koskevassa keskustelussa on väistämättä käsiteltävä myös talousarvion hallinnointia ja vastuuvelvollisuutta. Nykyään jäsenvaltiot hallinnoivat suoraan 80 prosenttia talousarviosta, ja Euroopan komission hallinnoitavaksi jää 20 prosentin osuus. Komissio on kuitenkin vastuussa talousarvion kokonaisvaltaisesta toteuttamisesta. ETSK toteaa, että myös tästä jaosta on keskusteltava, ja sen asianmukaisuutta on arvioitava.
3.1.2

Euroalueen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ruotsin inflaation korrelaatio on vahvistunut euron käyttöönoton myötä. Tilanne on päinvastainen Tanskan kohdalla. Voidaan kuitenkin todeta, että Tanskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan välinen hintojen korrelaatio on heikentynyt ja että korrelaatio Ruotsin hintojen kanssa on pysynyt vakaana, mutta on heikompi.
2.8

Prosessi on nyt saatu käyntiin, mutta seuraavat kaksi vuotta ovat erittäin tärkeitä sekä strategian jatkon että sen syventämisen kannalta. Aivan erityisen tärkeää on se, että prosessilla on selkeä ja hyväksytty rakenne. Lisäksi on olennaista, että myös valtiovallasta riippumattomat toimijat tunnustavat sen olevan Euroopan laajuinen strategia ja että se johtaa hallitusten toimintalinjojen tarkistamiseen ja lähentämiseen.
1.4.1

Komissio on yksilöinyt alueiden välistä yhteistyötä edistävän Interreg III -aloitteen pohjalta seuraavat kolme yhteistyöalaa: — A — Rajatylittävä yhteistyö Rajatylittävän yhteistyön tavoitteena on taloudellinen ja sosiaalinen yhdentyminen panemalla täytäntöön yhteisiä kehitysstrategioita ja harjoittamalla järjestelmällistä vaihtotoimintaa rajan molemmin puolin. — B — Valtioidenvälinen yhteistyö Kansallisten sekä alue- ja paikallisviranomaisten välillä harjoitettavan valtioiden välisen yhteistyön tavoitteena on edistää alueellista yhdentymistä muodostamalla suuria Euroopan alueiden ryhmiä tai makroalueita. — C — Alueidenvälinen yhteistyö Alueidenvälisen yhteistyön tavoitteena on lisätä tietojen ja kokemusten vaihtoa huolimatta siitä, onko kyse välttämättä raja-alueista. Euroregio-alueiden tapauksessa kyse on erityisesti alasta A ja kasvavassa määrin myös alasta B.
3.4

Valko-Venäjällä toimii niin ikään epävirallisia organisaatioita tai kansalaisten muodostamia yhdistyksiä, jotka on syytä sisällyttää kansalaisyhteiskuntaan. Tällaisten aktiivisten ja tiedostavien kansalaisten ryhmittymien on toimintansa vuoksi mahdotonta järjestäytyä virallisiksi organisaatioiksi. Niiden on siis pysyteltävä epävirallisina. Tällä tavoin keskenään järjestäytyneitä henkilöitä vainotaan, heitä vastaan käydään oikeutta tai he menettävät työpaikkansa tai opiskelupaikkansa. On erittäin tärkeää löytää keinot auttaa näitä epävirallisia ryhmittymiä, jotka kuitenkin usein muodostavat Valko-Venäjän riippumattoman kansalaisyhteiskunnan ytimen.
Muutamat maat poikkeavat useimmissa maissa vallitsevasta tilanteesta, jolle on tyypillistä matala inflaatio ja matala kasvu. Irlannissa, jossa sekä talouskasvu että inflaatio ovat korkeita, on onnistuttu ylläpitämään melko korkea kasvutahti samalla kun inflaatiotahti on saatu laskemaan. Kreikan tilanteessa yhdistyvät korkea kasvu ja korkea inflaatio. Italiassa ja Portugalissa inflaatio on hieman liian korkea eikä niiden talous juurikaan kasva. Espanjassa talouden kasvuvauhti on tyydyttävä ja inflaatio yli kaksi prosenttia. Espanjassa käytävästä keskustelusta käy ilmi, että kansalaiset huomaavat kylläkin talouskasvun, kun taas noinkin korkea inflaatio huolestuttaa pelkästään taloustieteilijöitä. Suomen tilanne on ääritapaus: vuonna 2004 talous kasvoi voimakkaasti ja inflaatio oli merkityksetöntä (osaksi tämä johtui alkoholiveron alentamisesta). Sloveniassa on toistuvasti onnistuttu alentamaan inflaatiota ja samalla pitämään yllä melko korkeaa kasvua. Liettuan talous on kasvanut voimakkaasti, mutta tähän asti alhainen inflaatio on kiihtymässä. Tšekissä talous on kasvanut kiihdyttämättä inflaatiota. Viron talous on kasvanut sitäkin voimakkaammin, mutta hintana on ollut inflaation kiihtyminen. Unionimaista Latvian talous kasvaa kaikkein nopeimmin, mutta kasvuun liittyy inflaation erittäin huomattava kiihtyminen.
2.3

Mikäli mustan listan on määrä vaikuttaa toivotulla tavalla, on ratkaisevan tärkeää, että jäsenvaltioilla on keskenään johdonmukaiset ja yhtenäiset lentoyhtiöiden toimintaa koskevat standardit. Jäsenvaltioiden on vältettävä tilannetta, jossa yksi valtio päättää taloudellisista ja työvoimapoliittisista syistä, että tietty listalla oleva lentoyhtiö saa ”marginaalisen hyväksynnän” toimia kyseisen valtion lentoasemilla samaan aikaan, kun muut jäsenvaltiot eivät katso lentoyhtiön täyttävän standardeja.
Komitea on kiinnostuneena tutustunut komission syyskuussa 2004 julkaisemaan asiakirjaan European energy and transport: Scenario on key drivers. Tässä asiakirjassa, johon on syytä viitata, on luettavissa useilla aloilla tehtyjen, vuosiin 2020/2030/2040 tähtäävien ennakoivien tutkimusten tuloksia. Tutkimusten tavoite on lähinnä ollut selvittää energiatarpeita sekä mahdollisuuksia käyttää uusiutuvia ja vähemmän saastuttavia energiamuotoja. Luvussa VI käsitellään liikennettä tästä näkökulmasta ja tehdään joitakin ennusteita, jotka voisi muotoilla uudestaan siten, että ne kertoisivat nimenomaan henkilöiden kuljetuksesta, joka tällä hetkellä on rinnastettu tavaroiden kuljetukseen, jolla on näissä tilastoissa hallitseva asema.
3.6.1

Kuten edellä on todettu, geoterminen energiatarjonta voidaan kuitenkin sopeuttaa pitkälti kysyntään, mikä on eduksi, kun uusiutuvien energiamuotojen osuus energiamarkkinoista kasvaa. Silloin tuuli- ja aurinkoenergian tehovaihtelut vaativat säätely- ja tasaustoimien lisäämistä. Todennäköisesti on viime kädessä pakko turvautua energiaa kuluttaviin ja kalliisiin varastointiaineisiin, kuten vetyyn.
6.7

Viranomaisten ja liike-elämän johtajien välisten viestintäkanavien moninkertaistuminen taloudellisten kysymysten alalla ei tarkoita sitä, että pyöreän pöydän ryhmän pitäisi rajoittaa keskustelunsa kyseiseen aiheeseen. Päinvastoin. Mutta sen sijaan että ryhmä keskittyisi puhtaasti asioiden taloudelliseen puoleen, sen tulisi tarkastella niiden muita kuin taloudellisia — erityisesti yhteiskunnallisia — vaikutuksia. Pyöreän pöydän ryhmä sopi Srinagarissa toimivansa juuri näin kestävän kehityksen kohdalla: se sisällyttää käsitteeseen kehitysstrategian taloudellisen näkökulman lisäksi myös sen sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. Toinen kyseiseen lähestymistapaan soveltuva aihealue on ulkoistaminen. Ulkoistamisen EU:ssa esiin tuomat kysymykset ovat hyvin erilaisia kuin ne, joita se on tuonut esiin Intiassa, mutta yhteistä niille on, että molemmissa tapauksissa vaikeimmin ratkaistavia ovat sosiaaliset kysymykset. Toisin sanoen hyväksymällä kokonaisvaltaisen lähestymistavan pyöreän pöydän ryhmän on mahdollista varmistaa, että pääasiassa taloudellisiksi katsottujen aiheiden muille kuin taloudellisille näkökohdille annetaan yhtäläinen painoarvo.
8.4

Epäilemättä voidaan eri puolilta Eurooppaa ja maailmaa löytää lukuisia muitakin onnistuneita kokeiluja julkisen ja yksityisen sektorin välisestä yhteistyöstä. Niiden joukosta on syytä mainita kokeilut, jotka on koottu Maailman matkailujärjestön yhdessä Kanadan matkailualan komission kanssa vuonna 2003 julkaisemaan hyödylliseen julkaisuun Co-operation and Partnerships in Tourism – A Global Perspective. Kyseisessä julkaisussa esitetään eri puolilta maailmaa 18 onnistunutta matkailualan yhteistyökokemusta, jotka ansaitsevat tulla otetuiksi huomioon, koska ne tuovat merkittävällä tavalla esiin hyviä käytänteitä.
3.4.6.1

Komitea on hiljattain todennut, että Euroopan liikenneinfrastruktuurien toteutus on Euroopan unionille valtava haaste. Komitea katsoo, että kyseessä on koko EU:n tulevaisuus. On tullut historiallinen hetki tehdä päätöksiä, joilla taataan, että tulevilla sukupolvilla on käytössään tehokkaat kanssakäymiskeinot. Etenkin perusrakenteiden tähänastiset rahoitustavat ovat osoittautuneet hankkeesta riippuen tehottomiksi tai riittämättömiksi, ja ne aiheuttavat myöhästymisiä, joita on pian mahdotonta kuroa umpeen kansainvälisen kilpailun kiristyessä. On siis ehdottoman välttämätöntä luoda todella uudenlainen rahoitusväline, johon jäsenvaltioiden poliittiset ja taloudelliset heilahtelut eivät vaikuta.
Energian hintojen valtava nousu on paljastanut energiamarkkinoiden heikkoudet. Komission puheenjohtaja von der Leyen on itse todennut, että nykyinen sähkömarkkinajärjestelmä ei enää toimi ja että sitä on uudistettava. On pohdittava perustavanlaatuisia kysymyksiä energia-alan tulevaisuudesta, ympäristöystävällisen, kohtuuhintaisen ja luotettavan energiahuollon varmistamisesta sekä energiansaantioikeudesta. Järjestelmän rakennetta ja sääntelyä on mukautettava hallitsevaan asemaan nousevien uusiutuvien energialähteiden mukanaan tuomaan uuteen tilanteeseen, ja niiden on tarjottava asianmukaiset edellytykset yksittäisille toimijoille. Lisäksi kuluttajansuojaa on vahvistettava riittävälle tasolle. ETSK on ilahtunut komission aikeista tutkia vaihtoehtoja sähkömarkkinoiden rakenteen optimoimiseksi ja kannattaa voimakkaasti sellaisten markkina-arviointien laatimista, joissa analysoidaan kaikkien mahdollisten toimijoiden käyttäytymistä energiamarkkinoilla ja energiamarkkinoiden rakenteessa. ETSK korostaa, että ennen ehdotusten esittämistä on joka tapauksessa tärkeää tehdä kattava vaikutustenarviointi. Komitea kiinnittää huomion siihen, että korkeisiin sähköhintoihin, myös sähkön ja kaasun hintojen kytkemiseen toisiinsa, on puututtava kiireesti, sillä ne vaikuttavat kielteisesti jäsenvaltioiden talouteen.
4.2

ETSK on Amsterdamin julkilausuman mukaisesti tervetullut osallistumaan toimivaltansa puitteissa EU:n kaupunkiagendan jatkokehittämiseen, ja se on yksi julkilausumassa mainituista sidosryhmistä. Amsterdamin julkilausuman validius vahvistettiin uuden Leipzigin peruskirjan täytäntöönpanoasiakirjassa ja Ljubljanan sopimuksessa. ETSK:lle pitäisi antaa EU:n kaupunkiagendan ja Ljubljanan sopimuksen hallinnoinnissa nykyistä vahvempi asema. Komitea on keskeinen EU-tason sidosryhmätoimija, jolla on vastuuta kehityspolitiikkoihin liittyvistä taloudellisista ja sosiaalisista näkökohdista, ja sillä on valmiudet, tarvittavaa asiantuntemusta ja oikeutus antaa panoksensa kaikkiin kolmeen Ljubljanan sopimuksen pilariin, jotka ovat parempi rahoitus, parempi sääntely ja parempi tietämys. ETSK:lla tulisi olla virallisesti tunnustettu asema ja oma roolinsa Ljubljanan sopimuksen keskeisissä hallintoelimissä. Komitea tulisi kutsua mukaan sekä kaupunkikehitysryhmään että kaupunkiagendan tekniseen valmisteluryhmään, ja sen tulee voida osallistua kaupunkiasioita käsitteleviin pääjohtajien kokouksiin.
2.2

Puolijohteet ovat vahvojen geopoliittisten intressien ytimessä, ja ne tarjoavat maille edellytyksiä toimia (sotilaallisesti, taloudellisesti ja teollisesti) ja edistää digitalisaatiota ja ekologista siirtymää. On todennäköistä, että Venäjän Ukrainaa vastaan käymällä sodalla on keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä monia sivuvaikutuksia puolijohdeteollisuuteen, jolla on EU:n digitaalisen suvereniteetin kannalta ensisijainen asema. Tilanne vaikuttaa neonin, palladiumin ja C 4 F 6 :n, kolmen mikrosirujen valmistuksen kannalta ratkaisevan tärkeän ja korvaamattoman materiaalin, tuotantoon.
1.1

Käsillä olevaa tiedonantoa on tarkasteltava osana REPowerEU-suunnitelmaa, jonka tärkeimpänä tavoitteena on irtautua Venäjältä tuotavista fossiilisista polttoaineista. Tilanne on vakava ja edellyttää ennenäkemättömiä toimia ja mahdollisimman suurta solidaarisuutta ja luottamusta EU:n jäsenvaltioiden välillä. Eurooppa tarvitsee tehokkaan suunnitelman, jossa esitetään erilaisia energiapulaa koskevia skenaarioita ja hahmotellaan, miten näihin tilanteisiin olisi puututtava EU:n jäsenvaltioiden yhteisin toimin ja miten energiainfrastruktuuria voitaisiin käyttää tehokkaimmin ja kehittää edelleen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan yhteisiä toimia, joilla vastataan asianmukaisen infrastruktuurin ja sen tehokkaan käytön tarpeeseen.
Euroopan talous- ja sosiaalikomitea lausunto aiheista ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta”

(COM(2022) 145 final – 2022/0096 (COD))

ja

”Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta”

(COM(2022) 162 final – 2022/0096 (COD))

(2022/C 323/24)

Lausuntopyyntö Euroopan unionin neuvosto, 25.3.2022 ja 4.4.2022 Euroopan parlamentti, 4.4.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta, 177 ja 304 artikla Vastaava jaosto talous- ja rahaliitto, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus Hyväksyminen täysistunnossa 18.5.2022 Täysistunnon nro 569 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 179/0/4

Koska komitea katsoo, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) N:o 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse REACT-EU-määrärahoista myönnettävien ennakkomaksujen korottamisesta koskevan kummankin asiakirjan sisältö on hyväksyttävä, eikä komitealla ole siihen kommentoitavaa, se päätti 18.–19. toukokuuta 2022 pitämässään 569. täysistunnossa (toukokuun 18. päivän kokouksessa) antaa esitetyistä asiakirjoista myönteisen lausunnon. Äänestyksessä annettiin 179 ääntä puolesta 4:n pidättyessä äänestämästä.
4.2.4

ETSK painottaa, että kun turvapaikkamenettely tilapäisesti lähestulkoon ulkoistetaan EU:n ulkorajoille, menettelyä saattaa olla vaikea valvoa riittävästi ja panna pohjimmiltaan täytäntöön perusoikeuksia noudattaen, erityisesti kun on kyse maahantuloa edeltävän jäsenvaltioiden toteuttaman seulonnan valmiuksista, joita on jo kritisoitu toisaalla ( 28 ) . On varmistettava, että asianomaisella jäsenvaltiolla on tarvittavat valmiudet ja laitteistot hätätilanteen hallitsemiseksi asianmukaisella tavalla. Tukea, jota voivat antaa muut jäsenvaltiot solidaarisuusmekanismin kautta, samoin kuin keskeiset EU:n virastot, ennen kaikkea EU:n turvapaikkavirasto, sekä kansalaisjärjestöt ja asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten YK:n pakolaisjärjestö, olisikin tarjottava ja se olisi hyväksyttävä ennakoivasti eikä vain asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä.
3.17

ETSK korostaa tässä yhteydessä myös, että on tärkeää käyttää järjestelmän tietoja ainoastaan ITS-tarkoituksiin. ETSK muistuttaa tehokkaan yksityisyyden suojan ja tietosuojan merkityksestä älykkäitä liikennejärjestelmiä käytettäessä. Yleinen tietosuoja-asetus ei kuitenkaan tarjoa riittävää suojaa silloin, kun datan anonymisoinnissa käytetään teknologioita (esim. ajoneuvodatasta saadut liikkuvuusmallit, kasvojentunnistus jne.), joiden avulla voidaan tehdä päätelmiä henkilöistä tai jopa harjoittaa syrjintää algoritmien avulla. Kun henkilötietoja käytetään työpaikalla, työntekijöillä, heidän edustajillaan ja ammattiliitoilla on oltava sananvaltaa ja veto-oikeus. ETSK korostaa, että ehdotuksen 10 artiklassa (Tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevat säännöt) on suljettava pois tällaiset mahdolliset riskit. Tämä on erityisen tärkeää, jotta voidaan vahvistaa luottamusta järjestelmään ja yleisesti sen hyväksyntää yhteiskunnassa.
vi.

Digitaalinen vallankumous on muuttanut demokraattista politiikkaa. Hyvin monenlaisilla verkkovälineillä on oma roolinsa poliittisissa kampanjoissa. Osa kampanjoista pyrkii luomaan epäluottamusta ja turhautumista ja vääristämään ajattelua ja käsityksiä. ETSK on samaa mieltä komission kanssa siitä, että tämän tuloksena poliittisen kampanjoinnin digitalisoituminen voi vaikuttaa kielteisesti demokratiaan, vaikka se tarjoaakin ennennäkemättömiä keinoja tavoittaa ihmisiä. Eurobarometri-tutkimuksen mukaan puolet eurooppalaisista ilmoittaa altistuneensa disinformaatiolle ja eroja kärjistävälle verkkosisällölle internetiä käyttäessään. Lisäksi joka kolmas näistä eurooppalaisista altistui sellaiselle sisällölle, josta he eivät tienneet, oliko se poliittista mainontaa vai ei. (4)
1.9

Suurin osa kuluttajista tulee ostamaan akkusähköautoja vasta, kun he voivat olla varmoja siitä, että käytössä on riittävä latausinfrastruktuuri. Jopa kuluttajien, jotka ajavat pitkiä matkoja vain harvoin, on voitava olla varmoja siitä, että he voivat tarvittaessa kulkea pitkiä matkoja akkukäyttöisellä sähköajoneuvolla. Siksi tämä asetus on niin tärkeä, ja se on pantava kattavasti täytäntöön kaikkialla EU:ssa.
1.3

55-valmiuspaketin toimenpiteet ja siirtymätoimet johtavat valtaviin muutoksiin, ja niissä on otettava huomioon tapauskohtaisesti jäsenvaltioiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. Muutoin näiden toimenpiteiden yhteiskunnallinen hyväksyntä vaarantuu. Pakettiin liittyvistä toimenpiteistä on keskusteltava jo nyt, ja ne on pantava täytäntöön jäsenvaltioiden tasolla. Oikeudenmukaisen ekologisen muutoksen aikaansaamiseksi on keskityttävä kaikkien kannalta oikeudenmukaiseen siirtymään.
ETSK on ollut tekoälykeskustelun eturintamassa aiheesta vuonna 2017 antamastaan ensimmäisestä lausunnosta ( 7 ) lähtien, ja se on julkaissut parin viime vuoden aikana useita tekoälyaiheisia lausuntoja ( 8 ) . ETSK on kannattanut ”ihminen määrää” -periaatteen soveltamista tekoälyyn. Se tarkoittaa, että ihmiset hallitsevat tekoälyä teknisessä mielessä ja voivat vastaisuudessakin päättää, milloin ja miten sitä käytetään yleensä yhteiskunnassa. On kiinnitettävä huomiota myös siihen, miten tekoäly vaikuttaa työpaikkoihin ja kuinka tärkeää on löytää oikea tasapaino sääntelyn, itsesääntelyn ja eettisten ohjeiden välillä, sekä siihen, miten tekoäly vaikuttaa kuluttajiin. ETSK laatii parhaillaan virallista lausuntoaan Euroopan komission tekoälysäädösehdotuksesta ( 9 )
3.4

Ehdotuksessa todetaan selkeästi, että kaikki kattavampi rahoitus aloitteille saadaan tosiasiallisesti olemassa olevista lähteistä ja että Erasmus+-ohjelma näyttää olevan pääasiallinen painopiste. Jälleen kerran, jos näin on, on tärkeää, että asia tuodaan selkeästi esiin. Vastaavasti jos Erasmus+-ohjelman kansallisten toimistojen on määrä priorisoida nuorison teemavuoteen liittyviä toimia, ne tarvitsevat selkeyttä, tukea ja ohjausta. Erasmus+-ohjelman uudet nuorten osallistamiseen tähtäävät aloitteet saattavat soveltua hyvin tällaisiin toimiin, mutta tällöinkin hakijoita on valmisteltava ja informoitava asianmukaisesti jäsenvaltioissa. Jälleen kerran kaikessa esittelymateriaalissa ja muiden toimien yhteydessä on tuotava selkeästi esiin, että nuorison teemavuosi perustuu suurelta osin jo olemassa oleviin resursseihin. Tällainen rehellisyys on ratkaisevan tärkeää toimittaessa nuorten kanssa.
1.8

Suuntaviiva 8 koskee yhtäläisten mahdollisuuksien ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä sekä köyhyyden torjumista. ETSK kannattaa tätä lähestymistapaa, koska on välttämätöntä määritellä työllisyyspoliittinen strategia, jotta voitaisiin varmistaa yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoille pääsyyn ja työsuhteiden yhteydessä. Hyvinvoinnin, työmarkkinoiden, talouden toiminnan sekä eriarvoisuuden ja köyhyyden välinen suhde on keskeinen tekijä ja työllisyyspolitiikan ohjenuora pyrittäessä määrittelemään talouskasvun ja sosiaalisen kehityksen välistä yhteyttä. Lisäksi ETSK muistuttaa, että on tärkeää suunnitella tehokkaita osallistamispolitiikkoja, jotka pitäisi nähdä ratkaisevan tärkeinä investointeina kasvuun ja talous- ja tuotantojärjestelmien parantamiseen. On myös erittäin tärkeää ottaa käyttöön järjestelyjä pienituloisten palkansaajien ”uudenlaisen köyhyyden” riskin välttämiseksi, samoin kuin muita johdonmukaisia köyhyydentorjuntastrategioita.