FI Euroopan unionin virallinen lehti C 143/51

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Vuotuinen kasvuselvitys 2012”

COM(2011) 815 final

2012/C 143/12

Yleisesittelijä: David CROUGHAN

Euroopan komissio päätti 23. marraskuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle – Vuotuinen kasvuselvitys 2012

COM (2011) 815 final.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 6. joulukuuta 2011 antaa asian valmistelun Eurooppa 2020 -ohjauskomitean tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 22.–23. helmikuuta 2012 pitämässään 478. täysistunnossa (helmikuun 22. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi David CROUGHANIN ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 171 ääntä puolesta ja 19 vastaan 21:n pidättyessä äänestämästä.

JOHDANTO

i Tässä lausuntoluonnoksessa, joka on laadittu Eurooppa-neuvoston kevään kokousta silmällä pitäen, käsitellään komission vuotuista kasvuselvitystä 2012.

ii Vuotuinen kasvuselvitys käynnistää talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson 2012, joka on ensimmäinen hyväksytyn, taloushallinnon vahvistetun lainsäädäntökehyksen (ns. "six pack" eli talouspolitiikan ohjauspaketti) aikana.

iii Vuotuisessa kasvuselvityksessä komissio määrittelee tulevan 12 kuukauden ajanjaksolle EU:n painopistealueet talous- ja budjettipolitiikan sekä tarvittavien uudistusten osalta kasvun ja työpaikkojen luomiseksi Eurooppa 2020 -strategian pohjalta. Eurooppa-neuvosto hyväksyy nämä painopistealueet maaliskuun kokouksessa, minkä jälkeen jäsenvaltioiden on otettava ne huomioon kansallisissa politiikoissaan ja talousarvioissaan.

iv Tämän lausunnon osassa I pyritään arvioimaan vuotuiseen kasvuselvitykseen liittyviä yleisiä asioita, kuten painopisteiden asettamista kasvuun, julkisen talouden tervehdyttämiseen ja EU-ohjausjakson puitteissa hyväksyttyjen uudistusten toteuttamiseen, sekä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten osallistumista vuotuisen kasvuselvityksen laatimisprosessiin.

v Osaan II on koottu yhteen EU:n eri politiikanaloihin liittyviä erityisiä näkemyksiä ja suosituksia. Niissä tarkastellaan yksityiskohtaisesti komission vuotuisessa kasvuselvityksessä eriteltyjä viittä painopistealuetta, jotka ovat eriytetty, kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen; talouden normaalin luotottamisen palauttaminen; kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen; työttömyyden ja kriisin sosiaalisten seurauksien torjuminen sekä julkishallinnon nykyaikaistaminen. Nämä näkökannat ovat peräisin useista äskettäin hyväksytyistä ETSK:n lausunnoista, ja niillä ajantasaistetaan komitean näkemys maaliskuussa 2011 hyväksytystä vuotuisesta kasvuselvityksestä 2011. (1)

vi Tämä lausuntoluonnos on myös jatkoa ensimmäisestä EU-ohjausjaksosta annettuun lausuntoon, jonka komitea antoi joulukuussa 2011. (2)

OSA I

ETSK:N VIESTIT EUROOPPA-NEUVOSTON KEVÄTKOKOUSTA SILMÄLLÄ PITÄEN

Toisin kuin kaikissa viimeaikaisissa kokouksissa, Euroopan unionin on osoitettava poliittinen kykynsä vastata velkakriisiin kunnianhimoisilla ja riittävillä toimilla, jotta luottamus palautuu. Paljon suuremman painon paneminen talouskasvuun on yksi näistä keinoista.

A. JOHDANTO

1. Komissio julkaisi vuotuisen kasvuselvityksen 2012 synkkää taustaa vasten: Euroopan unioni on parhaillaan historiansa pahimman finanssi-, talous-, sosiaalisen ja luottamuskriisin kourissa. Kriisin vaikutukset ovat laajat: vaikeuksia kotitalouksille ja yrityksille, kasvava nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys, yhä useampia uhkaava köyhyys ja syrjäytyminen, huoli yhteiskuntiemme tulevaisuudesta sekä vaara nationalismin ja populismin lisääntymisestä.

2. Komitea on syvästi huolestunut EU-ohjausjaksoa koskevassa prosessissa hyväksyttyjen sitoumusten puutteellisesta täytäntöönpanosta jäsenvaltiotasolla. EU:n on nyt enemmän kuin koskaan näytettävä kykynsä toimia tehokkaasti palauttaakseen kuluttajien ja sijoittajien luottamuksen sekä tarjottava kunnianhimoisia vastauksia tämänhetkisiin haasteisiin. Ilman päättäväisiä toimia ja unioniin toimielinten ja jäsenvaltioiden tehokkaasti toteuttamia uudistuksia EU:lla on edessä pitkäaikainen kasvukriisi sekä lisääntyvä eriytyminen, mikä kasvattaisi euroalueeseen kohdistuvia paineita.

3. EU-ohjausjakson 2012 alkaessa kasvuennusteita on tarkistettu merkittävästi alaspäin ja taantuman mahdollisuus on huomattava. Komitea pahoitteleekin, että joulukuun 2011 EU-huippukokouksessa ei onnistuttu palauttamaan uskoa ja luottamusta Euroopan unionin hallintotapaan. Viimeisen puolentoista vuoden aikana luottamus on pikku hiljaa karissut kokouksesta toiseen. Huippukokouksessa ei selkeästikään löytynyt tahtoa korjata vuotuisen kasvuselvityksen paljastamia, syvälle juurtuneita ongelmia. Tuloksena on ollut toinen toistaan seuraavia toimintalinjalausumia, jotka eivät ole saavuttaneet valtioiden ja sijoittajien luottamusta eri puolella maailmaa, eivätkä varsinkaan lunastaneet luottamusta Euroopan unionin kansalaisilta.

4. Komitean mielestä tähän mennessä ehdotetut keinot valtionvelkakriisin ja siihen kytkeytyvän finanssikriisin hoitamiseen ovat puolittaisia, minkä vuoksi jotkut pahasti velkaantuneet valtiot saattavat jäädä syrjään markkinoilta ennakoitua pidemmäksi aikaa ja olemassa on vakava vaara kriisin leviämisestä edelleen joihinkin suurempiin jäsenvaltioihin. Kreikan ajautuminen hallitsemattomaan maksukyvyttömyyteen on edelleen mahdollista. Sillä voisi olla erittäin vakavia vaikutuksia muihin valtionvelan ongelmista kärsiviin maihin, ja se voisi laukaista tapahtumasarjan, jonka seuraukset olisivat vakavia paitsi Euroopan, myös koko maailman taloudelle. Taloudellisesta voimastaan huolimatta Euroopan unioni ei ole löytänyt keinoja vaikeuksissa olevien jäsenvaltioiden suojelemiseen talouteen kohdistuvilta hyökkäyksiltä, minkä seurauksena maailmanmarkkinat ovat heikentäneet pahasti EU:n rakenteita iskemällä niiden pirstoutuneisuuteen. Ongelma on siksi yhtä lailla poliittinen kuin taloudellinen.

5. Komitea on huolissaan siitä, että tästä aiheutuneella suurella epävarmuudella on vaarantava vaikutus unionin reaalitalouteen matalampien investointien, tuotannon ja työllisyyden muodossa, kun sijoittavat etsivät parempia turvasatamia ja varautuvat jopa euroalueen hajoamisen mahdollisuuteen, jonka maailmanlaajuiset seuraukset olisivat hirvittävät.

6. Kokemukset Euroopan yhdentymistä koetelleista aiemmista kriiseistä ovat osoittaneet, että unionilla on voimavaroja löytää ratkaisuja. Komitea kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita osoittamaan poliittista rohkeutta ja näkemystä ja tukemaan vahvempaa yhdentymistä ja samalla talouden elpymistä ja investointeja, mikä on tässä tilanteessa ainoa mahdollisuus selvitä kriisistä.

7. EU:n on päästävä kriisin hoidossa eteenpäin nykyisestä, osittaisiin hätäratkaisuihin perustuvasta lähestymistavasta ja löydettävä pysyviä ratkaisuja kriisin paljastamiin rakenteellisiin haasteisiin, jotta turvataan eurooppalaisten hyvinvointi pitkällä aikavälillä. Tämä edellyttää, että rakennetaan tarvittava eurooppalainen suojamuuri uusien hyökkäysten estämiseksi, että paineiden alla oleville valtioille annetaan aikaa toipua ja että Euroopan talouskasvua vauhditetaan uusilla erityistoimilla.

8. Velkakriisin saaminen uskottavalla tavalla Euroopan unionin hallintaan on välttämätöntä ja kulkee käsi kädessä vahvemman finanssiliiton kanssa. Komitea suhtautuu myönteisesti siihen, että EU-ohjausjaksoa koskevaan prosessiin on sisällytetty jäsenvaltioiden budjettipolitiikan paljon tarkempi seuranta ja jäsenvaltioilta finanssipoliittisessa sopimuksessa vaadittavat sitoumukset, vaikka tuleekin korostaa tarvetta analysoida tällaisten toimien sosiaalisia vaikutuksia. Euroopan talouden uudessa ohjaus- ja hallintajärjestelmässä on kuitenkin turvattava työmarkkinaosapuolten riippumattomuus ja niiden vapaus tehdä työehtosopimuksia.

9. Komitea antaa myös täyden tukensa laaja-alaiselle Eurooppa 2020 -strategialle, joka tarjoaa positiivisen vision tulevaisuudesta sekä johdonmukaiset puitteet kauaskantoisille uudistuksille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi. Komitea muistuttaa myös, että strategian taloudellisten, sosiaalisten ja työllisyyttä koskevien näkökohtien on oltava hyvässä tasapainossa.

10. Komitea on syvästi huolestunut siitä, että yhteisömenettely on huolestuttavasti menettänyt sijaa hallitustenväliselle lähestymistavalle, jossa pääasiallinen vetovastuu on ollut hyvin harvoilla jäsenvaltioilla. Tällä on ollut vaikutusta poliittisten toimien suppea-alaisuuteen. Unionin toimielimet ovat jääneet toissijaiseen rooliin kahden viime vuoden aikana omaksutun hallitustenvälisen lähestymistavan rinnalla, ja osittain tästä johtuen EU:n akuutteja ongelmia ei ole lähestytty unionin näkökulmasta vaan yksittäisten jäsenvaltioiden perspektiivistä ja niiden pakottavien poliittisten tarpeiden pohjalta.

11. Komitea toteaa, että 25 jäsenvaltion 30. tammikuuta 2012 hyväksymä sopimus vakaudesta, koordinoinnista ja hallinnasta talous- ja rahaliitossa pyritään viiden vuoden sisällä sen voimaantulosta integroimaan keskeisiltä osiltaan Euroopan unionin oikeuskehykseen täytäntöönpanosta saatujen kokemusten arviointiin pohjautuen. Tämän vuoksi komitea kehottaa hallitustenvälisestä sopimusprosessista pois jättäytyneitä valtioita (3) harkitsemaan uudelleen kantaansa.

12. Komitea kannattaa Euroopan komission vahvaa roolia ja kehottaa komissiota tekemään rohkeita ehdotuksia. Komitea tukee myös Euroopan parlamentin täysipainoista osallistumista EU-ohjausjaksoa koskevaan prosessiin sen avoimuuden ja oikeutuksen lisäämiseksi.

13. Komitea kiittää komissiota siitä, että vuotuinen kasvuselvitys 2012 julkaistiin ennakoitua aiemmin eli jo marraskuussa 2011. Vaikka aikataulu on edelleen tiukka, tämän ansiosta ETSK on pystynyt järjestämään keskusteluita vuotuisesta kasvuselvityksestä, kuulemaan kansallisten talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden vastaavien elinten verkostoaan sekä antamaan tämän lausunnon, ennen kuin vuosittaisista painopisteistä päätetään Eurooppa-neuvoston kevään kokouksen yhteydessä.

B. ASIANMUKAINEN PAINOARVO KASVULLE

14. Komitean mielestä vuotuinen kasvuselvitys 2012 on monilla tavoin edeltäjäänsä parempi.

15. Komitea pitää tervetulleena yleisen painopisteen asettamista kasvuun ja toteaa tyytyväisenä, että vuotuisessa kasvuselvityksessä 2012 on otettu huomioon monia pohdintoja, joita esitettiin ETSK:n lausunnossa vuotuisesta kasvuselvityksestä 2011. (4)

16. ETSK painottaa, että ilman riittävää kasvua julkisen talouden velkakriisiä ei voida ratkaista varsinkaan paineiden alla olevissa jäsenvaltioissa. Matalan painoarvon antaminen kasvulle johtaisi siihen, että riski monien jäsenmaiden talouksien ajautumisesta taantumaan tai jopa syvään lamaan olisi suuri.

17. Vuotuisessa kasvuselvityksessä tunnustetaan, että rahoitusmarkkinat perustavat arvionsa jäsenmaiden valtionvelan kestokyvystä pitkän aikavälin kasvunäkymiin, valtioiden kykyyn tehdä kauaskantoisia päätöksiä rakenneuudistuksista ja niiden sitoumukseen kilpailukyvyn parantamisesta.

18. Komitea yhtyy vuotuisessa kasvuselvityksessä esitettyihin näkemyksiin siitä, että kaikkien EU:n jäsenmaiden kasvunäkymät riippuvat päättäväisistä toimista julkisen talouden velkakriisin hoitamisessa ja terveen talouspolitiikan toteuttamisesta, sekä siitä, että hätätoimenpiteisiin on käytetty liikaa poliittista aikaa ja voimavaroja, kun taas liian vähän aikaa on varattu sellaisten politiikan muutosten toteuttamiseen, joilla EU-maiden taloudet saadaan jälleen korkeamman kasvun uralle.

19. Komitea on täysin yhtä mieltä siitä, että painopiste on asetettava samanaikaisesti sekä lyhyen aikavälin kasvua tukeviin uudistustoimenpiteisiin että oikeanlaiseen keskipitkän aikavälin kasvumalliin.

20. Komitea toistaa, että kasvun kolme eri näkökohtaa – älykäs, kestävä ja osallistava – ovat kytköksissä toisiinsa ja vahvistavat toisiaan. Taloudelliseen, sosiaaliseen ja ympäristöön liittyvään osa-alueeseen on kuhunkin kiinnitettävä yhtä paljon huomiota.

21. Kasvun elvyttämisen on oltava johdonmukaista muiden Lissabonin sopimuksessa vahvistettujen tavoitteiden kuten kansalaisten hyvinvoinnin kanssa. Uudistusten tarve tulisi nähdä mahdollisuutena muuttaa elämäntyyliämme kestävyysajattelun suuntaiseksi.

22. Kasvua vahvistavia uudistuksia on painotettava kaikissa jäsenvaltioissa.

23. Viiden EU:n IMF:n rahoitustukiohjelmissa mukana olevan EU:n jäsenvaltion (5) erityistilanne

23.1 Komitea katsoo, että komission ja neuvoston tulisi tarkoilla maakohtaisilla suosituksilla kannustaa edelleen jäsenvaltioita valmistelemaan ja toteuttamaan pitkän aikavälin kasvua tukevaa politiikkaa. Komitea harmittelee sitä, että ainoa viidelle IMF:n rahoitusapua saavalle EU-jäsenvaltiolle annettu suositus on jatkaa niiden toimenpiteiden toteuttamista, jotka määriteltiin apua myönnettäessä.

23.2 Komitea on nyt huolissaan komission päätöksestä, jonka mukaan näiden viiden maan ei tarvitse osallistua kansallisten uudistusohjelmien toisen vaiheen valmisteluun vuonna 2012. ETSK myöntää, että kansalliset uudistusohjelmat kattavat paljolti samoja asioita ja että nämä valtiot toimittavat kyllä kansalliset tavoitteensa, jotka liittyvät Eurooppa 2020 -strategiaan. Tämä kuitenkin poistaa kyseiset valtiot Eurooppa 2020 -strategian ytimessä olevasta uudesta hallintoprosessista, jonka tarkoituksena on saavuttaa tarvittava taloudellinen lähentyminen uudistusten ja parhaiden käytäntöjen omaksumisen avulla. Erityisesti tämä estää kansalaisten ja valtakunnallisen tason työmarkkinaosapuolten osallistumisen kansallisten uudistusohjelmien toteuttamiseen ja seurantaan. Tämä on vastoin maaliskuussa 2011 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmiä, joiden mukaan tulisi taata kansallisten parlamenttien, työmarkkinaosapuolten ja muiden sidosryhmien täysipainoinen osallistuminen uuteen EU-ohjausjakson kehykseen.

24. Investoinnit kasvuun – erityinen haaste nykyisessä tilanteessa

24.1 Komitea on tietoinen siitä, että oikeanlaisten kasvua luovien toimenpiteiden määrittely voi olla erityisen haastavaa. EU:n nykyinen vaikea tilanne kasvun osalta ei johdu pelkästään kriisistä, vaan myös muista unionin taloudellista suorituskykyä haittaavista tekijöistä, kuten kilpailukyvyn heikkenemisestä, globalisaatiosta, resurssien niukkuudesta (energia, osaaminen jne.), ilmastonmuutoksesta ja väestön ikääntymisestä.

24.2 Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttaminen edellyttää merkittäviä investointeja muun muassa tieto- ja viestintätekniikkaan, perinteisiin ja uusiin infrastruktuureihin, tutkimukseen ja kehitykseen, innovointiin, koulutukseen ja osaamiseen sekä energiatehokkuuteen. Investoinneilla vihreään talouteen kannustetaan innovointia ja vauhditetaan uusien tuotteiden kysyntää, joka lisää kasvua ja tukee samalla maailmantalouden kestävää kehitystä.

24.3 Tämä on erityisen suuri haaste tiukkojen säästötoimien aikana. Jäsenvaltio- ja EU-tason julkiset investoinnit älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi ovat kuitenkin hyödyllisiä ja niillä voi olla merkittäviä vipuvaikutuksia, koska ne rohkaisevat yksityissektoria tekemään lisäinvestointeja.

24.4 Komitean mielestä unioni tarvitsee enemmän investointeja hankkeisiin, joilla tuetaan rakennemuutosta ja kyetään auttamaan jäsenvaltioiden taloudet kestävän kasvun polulle. Tähän soveltuvien hankkeiden on oltava Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisia, esimerkiksi pitkän aikavälin laajalti yleishyödyllisiä infrastruktuurihankkeita, jotka voivat osoittautua julkistaloudellisesti kannattaviksi.

24.5 Tämän vuoksi komitea ilmaisee täyden tukensa Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevalle aloitteelle (6), joka mahdollistaisi laajojen infrastruktuurihankkeiden rahoittamisen energia- ja liikennealalla sekä tieto- ja viestintäteknologian alalla. Tämä antaisi myönteisen signaalin hankejoukkolainojen markkinoille ja auttaisi yksittäisten hankkeiden toteuttajia saamaan yksityisen sektorin pitkän aikavälin velkarahoitusta.

24.6 Komitean mielestä EU:n tasolla tarvitaan enemmän toimia investointien lisäämiseksi. Käytettävissä olevat rakennerahastojen varat on ohjattava kilpailukyvyn vahvistamiseen ja uuden kasvun aikaansaamiseen. EU:n rahoituksen tulisi olla riippuvainen tuloksista ja yhteensopivuudesta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden kanssa.

24.7 Komitea on tyytyväinen siihen, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät nopeasti sopimuksen rakennerahastojen yhteisrahoitusosuuksien lisäämisestä maissa, jotka saavat EU:n, EKP:n ja IMF:n rahoitusapua. Näin mahdollistetaan EU:n rahastojen nopea käyttö kasvun tukemiseen ja parannetaan rahastojen hyödyntämiskykyä. (7)

24.8 Koska jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talousarvioihin kohdistuu suuria paineita, jäsenvaltioiden ja EU:n lainsäätäjien on tehtävä vaikeita valintoja ja asetettava painopistealueita, jotta investoinnit kohdistuvat kasvua lisääviin tekijöihin kuten koulutukseen ja osaamiseen, tutkimukseen ja kehitykseen, innovointiin, ympäristöön, verkkoihin (esim. nopeat internet-yhteydet), energiaan ja liikenneyhteyksiin.

24.9 Yrittäjyyden, sosiaalisen yrittäjyyden ja liiketoiminnan – erityisesti pk-yritysten ja sosiaalisten yritysten – tärkeää roolia elpymisessä on korostettava. Ne ovat talouskasvun, yritysinnovoinnin ja osaamisen keskeisiä vetureita ja merkittäviä uusien työpaikkojen synnyttäjiä.

24.10 Työttömyysaste on saavuttamassa kestämättömän tason monissa EU-maissa, ja siitä aiheutuvat sosiaaliset ja taloudelliset kustannukset ovat valtavia. Sen vuoksi lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimet ovat välttämättömiä, jotta voidaan helpottaa nuorten ja naisten pääsyä työmarkkinoille, kriisin vuoksi työelämästä pois joutuneiden työntekijöiden paluuta työelämään sekä koulutusta ja ammatillista uudelleenkoulutusta. EU:ssa tulisi luoda 17,6 miljoonaa työpaikkaa ennen vuotta 2020.

C. LIIKAA PAINOARVOA JULKISEN TALOUDEN VAKAUTTAMISELLE

25. Komitea on täysin yhtä mieltä siitä, että julkisen talouden vakauttaminen on välttämätöntä vakavien epätasapainotilojen korjaamiseksi ja luottamuksen palauttamiseksi. Komitea on kuitenkin huolissaan säästötoimien suuresta painoarvosta finanssipoliittisessa sopimuksessa. Olisi tehtävä tehokas sosiaalisten vaikutusten arviointi ja pyrittävä kaikin keinoin varmistamaan, että säästötoimet eivät lisää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen vaaraa. Komitean mielestä on löydettävä oikea tasapaino julkisen talouden vakauttamisen ja kasvun välille. Pelkästään julkisen talouden kurinalaisuus ja säästötoimet eivät riitä viemään EU:ta kestävälle polulle. Vaikka säästötoimet ovat jossain määrin välttämättömiä, keinojen on oltava sosiaalisesti tasapuolisia ja niiden vaikutukset eri sosiaaliryhmiin on otettava huomioon. Komitea yhtyy IMF:n pääjohtajan Christine Lagarden varoitukseen siitä, että "kaikilla aloilla ja kaikkialla Euroopassa tehtävät talousarvioleikkaukset ainoastaan lisäävät taantuman vaaraa".

26. Komitea on huolissaan siitä, että 25 jäsenvaltion 30. tammikuuta 2012 hyväksymä sopimus vakaudesta, koordinoinnista ja hallinnasta talous- ja rahaliitossa ei tuo ratkaisua tämänhetkiseen kriisiin. Vaikka vakaus- ja kasvusopimusta on vastaisuudessa noudatettava paremmin, budjettitasapainoon painottuvassa sopimuksessa on puutteita, sillä siinä ei viitata ennakkovaroitusjärjestelmään eikä tulostauluun, jonka avulla estettäisiin epätasapainon kehittyminen muualla taloudessa kuten yksityisellä sektorilla, kilpailukyvyn heikkeneminen ja kiinteistökuplat, jotka kaikki olivat nykyisen kriisin merkittäviä taustatekijöitä. Talouskasvu on osa ratkaisua ja sen vauhdittamiseksi tarvitaan tiukkoja erityistoimenpiteitä erityisesti niissä jäsenvaltioissa, jotka ovat vaarassa vajota syvään taantumaan. Vakauttavien toimenpiteiden ja uudistusten on kuljettava rinta rinnan kasvua tukevien toimenpiteiden kanssa.

27. Komitea on huolissaan siitä, että vuotuisessa kasvuselvityksessä vaaditaan lisää säästötoimia talousarvion vakauttamista koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi, vaikka makrotaloudellinen toimintaympäristö heikentyisi. Siinä todetaan, että rahoitusapua saavien jäsenvaltioiden on "edelleen pyrittävä saavuttamaan julkiselle taloudelle asetetut tavoitteet riippumatta makrotaloudellisten olosuhteiden muutoksista". Jäsenvaltioiden, joiden julkisen talouden sopeutukseen liittyy merkittävä kuilu ja joihin sovelletaan liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä olisi "tehostettava vakauttamistoimiaan", sillä "vaikka makrotalouden skenaariota tarkistettaisiin jossain vaiheessa hieman alaspäin, tämä ei saa viivästyttää liiallisen alijäämän korjaamista".

28. Vakauttaminen euroalueen yhteisten joukkovelkakirjalainojen avulla

28.1 Rahoituslaitokset sijoittavat niihin valtionobligaatioihin, joiden ne olettavat olevan riskittömiä omalle tilinpidolleen; tämän vuoksi rahoituslaitokset sijoittavat mieluummin rahansa Euroopan keskuspankkiin kuin ostavat eräiden jäsenvaltioiden riskialttiimpia obligaatioita. Tämän seurauksena rahoitusjärjestelmä kärsii puuttuvasta likviditeetistä.

28.2 Tästä selviytyminen edellyttää vahvemman ja uskottavamman eurooppalaisen suojavallin rakentamista markkinoiden paineiden torjumiseksi, mikä tarkoittaa Euroopan keskuspankin entistä vahvempaa roolia joko suoraan tai epäsuorasti Euroopan rahoitusvakausvälineen tai Euroopan valuuttajärjestelmän kautta.

28.3 Komitea myöntää, että moraalikadon vaara voi olla todellinen ja että asiaan on löydettävä ratkaisu. Tämä ongelma on kuitenkin pieni verrattuna euroalueen mahdolliseen hajoamiseen. Koska jäsenvaltiot eivät ole halukkaita ottamaan vastuulleen toisten jäsenvaltioiden velkoja ja EKP:n on vaikeaa täyttää tätä roolia, komitea kehottaa harkitsemaan kiireellisesti vakausjoukkolainojen perustamista. Komissio on julkaissut vihreän kirjan vakausjoukkolainoista, ja komitea käsittelee tätä asiaa erillisessä lausunnossa.

D. PAINOPISTE TÄYTÄNTÖÖNPANOON

29. Eurooppa 2020 -strategian tavoitteena on taata Euroopan unionin kilpailukyky kiristyvässä maailmanlaajuisessa kilpailussa. Komitea kannattaakin ponnekkaasti sitä, että komissio on kohdistanut vuotuisessa kasvuselvityksessä runsaasti huomiota uudistusten puutteelliseen täytäntöönpanoon jäsenvaltiotasolla.

30. Komitea on hyvin huolissaan siitä, että tilanteen kiireellisyydestä huolimatta jäsenvaltiot eivät ole edistyneet odotetusti vuotuisen kasvuselvityksen 2011 ohjeiden toteuttamisessa. EU:n tasolla tehtyjen päätösten siirtäminen jäsenvaltiotason politiikkoihin vie liikaa aikaa.

31. ETSK kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kokonaisuudessaan uudistukset, joihin ne ovat sitoutuneet kansallisissa uudistusohjelmissaan. Niiden on kannettava vastuu muutoksista, joita tarvitaan tulevaisuuden eurooppalaisen taloushallinnon puitteissa. Tämä korostaa tarvetta vahvistaa EU-ohjausjaksoa koskevaa prosessia siten, että kansalliset parlamentit, työmarkkinaosapuolet ja jäsenvaltioiden järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta otetaan paremmin mukaan kansallisten uudistusohjelmien täytäntöönpanon valmisteluun ja valvontaan.

32. Komitea harmittelee, että kansallisissa uudistusohjelmissa 2011 tehdyt sitoumukset eivät riitä saavuttamaan useimpia EU-tason tavoitteita. Koska yhä useammat epäilevät Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteutumista, komitea kehottaa komissiota ja erityisesti jäsenvaltioiden hallituksia voimistamaan pyrkimyksiään ja puuttumaan tähän vajaukseen, joka on havaittu jo näin aikaisessa vaiheessa ohjelmaa, sekä varmistamaan, että hallitukset, sidosryhmät ja kansalaiset jokaisessa valtiossa sitoutuvat uudistusohjelmiin ja niiden täytäntöönpanoon.

33. Lisäksi ETSK kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot (myös ne, jotka saavat EU:n ja IMF:n rahoitusapua) tukevat mahdollisuuksiensa mukaisesti yleistavoitteiden saavuttamista.

E. VUOTUISEN KASVUSELVITYKSEN MERKITYS SEKÄ SEN VAIKUTUS JÄRJESTÄYTYNEESEEN KANSALAISYHTEISKUNTAAN JA TYÖMARKKINAOSAPUOLIIN

34. Vuotuisen kasvuselvityksen pohjalta voidaan päästä tarvittavaan yhteisymmärrykseen jäsenvaltioiden ja EU:n tasolla vuonna 2012 sovellettavista keskeisistä toimintatavoitteista, joiden olisi ohjattava kansallista päätöksentekoa talouden ja talousarvion alalla sekä kansallisten uudistusohjelmien ja vakaus- ja lähentymisohjelmien laatimista jäsenvaltioissa.

35. Tämän vuoksi vuotuisella kasvuselvityksellä on merkittävä poliittinen rooli, eikä se saa komitean mielestä jäädä teknokraattiseksi prosessiksi, vaan siinä on otettava huomioon Euroopan parlamentin sekä keskeisten sidosryhmien, kuten järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten, näkemykset.

36. EU:n on saatava kansalaiset mukaan nykyisessä tilanteessa, jossa luottamus tähänastiseen kriisinhoitoon ja koko unioniin horjuu. Työmarkkina- ja kansalaisvuoropuhelua on vahvistettava kaikilla tasoilla, jotta voidaan rakentaa aito yhteisymmärrys uudistusten tarpeesta.

37. EU:n talouden ohjausjärjestelmän kehittämiseen tähtääviin toimenpiteisiin on sisällytettävä oikeutusta, vastuunalaisuutta ja sitoutumista lisääviä toimia.

38. Komitea kehottaa parantamaan ja tehostamaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien osallistumista EU-ohjausjaksoon: EU-tasolla tämä tarkoittaa vuotuista kasvuselvitystä ja maakohtaisten suositusten laatimista ja jäsenvaltiotasolla puolestaan tulevien kansallisten uudistusohjelmien laatimista, täytäntöönpanoa ja seurantaa. Kansallisissa uudistusohjelmissa tulisi olla tarkkaa tietoa siitä, missä määrin sidosryhmät ovat olleet aktiivisesti mukana prosessissa ja miten niiden antama palaute on otettu huomioon.

39. Eurooppa 2020 -strategiassa määritetyt kasvua koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa vain, jos koko yhteiskunta on niihin sitoutunut ja kaikki toimijat kantavat oman vastuunsa. Aikana, jolloin tehdään kaikkien sidosryhmien elämään vaikuttavia tärkeitä päätöksiä, on tärkeämpää kuin koskaan, että ne osaltaan tunnustavat uudistukset omikseen.

40. Komitea aikoo olla aktiivisesti mukana Eurooppa 2020 -strategian toteutusvaiheessa sekä vuotuisen kasvuselvityksen 2012 seurantaprosessissa. Komitea aikoo jatkaa yhteistyötään jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen sekä muiden vastaavien organisaatioiden kanssa parantaakseen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan konsultointia, osallistumista ja mobilisointia sekä unionin että kansainvälisellä tasolla.

OSA II

KOMITEAN EHDOTUKSET EUROOPAN KOMISSION ESITTÄMISTÄ PAINOPISTEALUEISTA

i Komitea tukee seuraavaa viittä painopistealuetta, joiden tulisi komission mukaan toimia pohjana vuonna 2012 toteutettavan politiikan päälinjoille: eriytetty, kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen; talouden normaalin luotottamisen palauttaminen; kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen; työttömyyden ja kriisin sosiaalisten seurauksien torjuminen sekä julkishallinnon nykyaikaistaminen.

ii Käsillä olevassa II osassa esitetään erityisnäkemyksiä edellä mainittuihin painopistealueisiin liittyen. Nämä toteamukset ovat pääosin lainauksia useista vuonna 2011 hyväksytyistä ETSK:n lausunnoista ja jatkoa maaliskuussa 2011 hyväksyttyyn ETSK:n kannanottoon (8), joka koskee vuotuista kasvuselvitystä 2011.

1. Eriytetty, kasvua edistävä julkisen talouden vakauttaminen

1.1 Julkisen talouden vakauttaminen

1.1.1 ETSK toistaa näkemykset, jotka esitettiin vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsitelleen ETSK:n lausunnon tekstijaksoissa 1 (Julkisen talouden tiukka tervehdyttäminen) ja 2 (Makrotalouden epätasapainotilojen korjaaminen).

1.1.2 Kuten vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän ETSK:n lausunnon (9) kohdissa 1.1 ja 1.2 todetaan, ETSK:n mielestä keskeistä on julkisen talouden saattaminen tasapainoon siten, että vältetään taantumaan johtava kysynnän väheneminen, joka kasvattaisi alijäämää ja saattaisi EU:n talouden syöksykierteeseen. Julkisen velan vähennysohjelmat tulisi toteuttaa siten, että otetaan huomioon Eurooppa 2020 -strategiassa asetetut talouden ja työllisyyden elvytystavoitteet.

1.1.3 Euroopan unionin on tehostettava taloushallintoaan julkisen talouden kurinalaisuuden varmistamiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti euroalueella. Sovittu uudistuspaketti (niin kutsuttu "six pack") sekä uudet lainsäädäntöehdotukset ja niihin liittyvä EU-ohjausjakso, jolla pyritään parantamaan talouspolitiikkojen ja jäsenvaltioiden budjettipolitiikkojen koordinointia ja tiivistämään EU:n suorittamaa valvontaa, on pantava täytäntöön nopeasti ja asianmukaisesti.

1.1.4 Jäsenvaltioiden julkisen talouden kurinalaisuus ei kuitenkaan riitä kasvun, työllisyyden sekä taloudellisen ja sosiaalisen koheesion ennakkoehdoksi. Komitea onkin huolestunut siitä, että valtioiden joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun nykyiset ehdot ovat johtaneet markkinatilanteeseen, joka uhkaa vaarantaa jo elpyneen vakauden ja kasvun.

1.1.5 Tämän vuoksi komitea on tyytyväinen vihreään kirjaan, jossa tarkastellaan mahdollisuuksia ottaa käyttöön vakausjoukkolainoja. Komitea katsoo, että valtionvelkojen yhteinen hallinta ja niille annettavat yhteiset takuut euroalueella edistävät merkittävällä tavalla akuuttien ongelmien ratkaisemista sekä säästötoimien ja niihin liittyvän hitaan kasvun muodostaman takalukon aukaisemista, kunhan samalla otetaan käyttöön tiukat säännöt ja niitä vastaava EU-tason ohjausjärjestelmä moraalikadon estämiseksi ja hallitusten vastuullisen ja ennustettavissa olevan käyttäytymisen edistämiseksi jäsenvaltioissa.

1.1.6 Eteneminen tässä asiassa antaa myös Euroopan keskuspankille (EKP) mahdollisuuden lopettaa vaiheittain valtionvelkakirjojen osto-ohjelmansa, joka on tällä hetkellä tarpeellinen, jotta yksittäiset jäsenvaltiot voisivat jälleenrahoittaa julkista velkaansa. EKP voisi sen sijaan tehdä päätöksen uusien vakausjoukkolainojen takaamisesta ainakin siirtymävaiheessa, mikä lisäisi markkinatoimijoiden luottamusta.

1.2 Kasvua tukevien menojen asettaminen etusijalle

1.2.1 Komitea antaa täyden tukensa sille, että kasvua tukevat menot asetetaan etusijalle. Varsinkin on pystyttävä estämään se, että toimenpiteet talouskriisistä ja valtionvelasta selviytymiseksi vaarantavat julkiset investoinnit yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen. Jäsenvaltioiden on keskipitkän aikavälin talousarviotavoitteita arvioidessaan kiinnitettävä erityistä huomiota yleissivistävään koulutukseen, tutkimukseen ja ammatilliseen koulutukseen tehtäviin julkisiin investointeihin.

1.2.2 Julkinen tuki tutkimukseen ja innovointiin sekä asianomaiset erityisohjelmat ovat osoittautuneet erityisen merkittäviksi energiaintensiivisille teollisuusaloille. ETSK kehottaa Euroopan komissiota, neuvostoa ja parlamenttia vahvistamaan kyseisiä ohjelmia, joissa keskitytään energiatehokkuuteen ja monipuolistamiseen, ja sisällyttämään ne pysyvästi kehittämishankkeisiin.

1.2.3 Nykyistä vaikeaa taloudellista tilannetta silmällä pitäen ETSK suosittaa myös, että investoidaan yhä enemmän tutkimukseen, kehittämiseen, teknologian käyttöönottoon ja koulutukseen sekä tieteelliseen toimintaan, jonka tuloksia sovelletaan teollisuudessa. Kyseisiä investointeja olisi tuettava riittävästi tulevassa puiteohjelmassa, ja niiden olisi mahdollistettava kokemusten ja tulosten vaihto ainakin Euroopan tasolla. Unionin ja jäsenvaltioiden ohjelmissa olisi keskityttävä nykyistä enemmän energiatehokkuuden alan tutkimukseen ja innovaatioihin.

1.3 Aktiiviset työmarkkinapolitiikat ja työvoimapalvelut

1.3.1 Komitea totesi jo vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsitelleessä lausunnossaan (10), että työnhakuun tulisi aktivoida ennen kaikkea työvoimahallinnon tarjoamin tehokkain palveluin eikä niinkään työttömyysetuuksiin kytketyin "kannustimin". Nykyisen ennätystyöttömyyden vallitessa työmarkkinoiden ongelmana ei ole yleinen työvoimapula vaan se, että muutamissa jäsenvaltioissa on pulaa pätevästä työvoimasta ja että työpaikoista on valtava puute. On kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota älykkääseen työvoiman kysyntää koskevaan politiikkaan, jolla edistetään tulevaa kasvua ja innovointia sekä uusien työpaikkojen luomista.

1.3.2 Komitea on painottanut, että julkisten työvoimapalveluiden tehtävänä on osallistua aktiivisemmin sellaisia ensisijaisia kohderyhmiä koskevaan koulutuspolitiikkaan, joista esimerkkeinä mainittakoon työntekijät, joilla on alhainen ammattitaito ja koulutustaso, epävarmassa työsuhteessa työskentelevät sekä haavoittuvimmat ryhmät, kuten vammaiset, iäkkäät työttömät työnhakijat ja maahanmuuttajat. Julkisilla työvoimapalveluilla on myös oltava nykyistä aktiivisempi rooli näiden työttömien työllistämisessä sekä aktiivisten työllisyys- ja ammattikoulutuspolitiikkojen kehittämisessä. Monissa maissa on laajennettava merkittävästi julkisten työvoimapalveluiden tarjoamia erityistukia ja kiinnitettävä tässä erityistä huomiota heikossa asemassa oleviin ryhmiin.

1.4 Eläkejärjestelmien uudistaminen ja nykyaikaistaminen

1.4.1 Vaikka eläkejärjestelmien uudistaminen ja nykyaikaistaminen on tarpeen, komitean mielestä eläkejärjestelmiin kohdistuva paine johtuu pikemminkin työpaikkojen ja investointien puutteesta kuin väestöllisistä syistä. Tehokkaan kasvu- ja työllisyyspolitiikan rinnalla tarvitaan aloitteita, joilla kannustetaan jatkamaan työuraa. Ainoastaan todellinen "aktiivisena ikääntymisen" politiikka, jolla pyritään lisäämään osallistumista jatkokoulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, voi kestävällä tavalla nostaa terveysongelmien, kiivaan työtahdin, ennenaikaisten irtisanomisten sekä täydennyskoulutukseen ja työmarkkinoille paluuseen liittyvien mahdollisuuksien puuttumisen johdosta työelämästä ennenaikaisesti poistuvien iäkkäiden henkilöiden työllisyysastetta. ETSK epäilee niin ikään vahvasti, onko hyödyllistä nostaa lakimääräistä eläkeikää demografisiin haasteisiin vastaamiseksi. Lakisääteisen eläkeiän korottaminen voi lisätä muihin sosiaaliturvan pilareihin, kuten työkyvyttömyyseläkkeisiin tai vähimmäistuloon, kohdistuvaa painetta, mikä mitätöi edistymisen kohti entistä terveempää julkista taloutta. Näin on käynyt eräissä jäsenvaltioissa. ETSK:n näkemyksen mukaan vaikuttaa paljon tarkoituksenmukaisemmalta pienentää todellisen eläkkeellejäämisiän ja voimassa olevan lakimääräisen iän eroa.

1.4.2 Johdonmukainen muutos kohti ikääntymisen huomioon ottavaa työelämää edellyttääkin ETSK:n mielestä toimenpidepakettia, johon kuuluvat erityisesti seuraavat keskeiset elementit: yrityksille suunnatut kannustimet ikääntymisen huomioon ottavien työpaikkojen luomiseksi ja ikääntyneiden työntekijöiden nykyisen työllisyyden vakiinnuttamiseksi; ponnekas työmarkkinapolitiikka, jonka avulla pyritään integroimaan ikääntyneet työttömät takaisin työelämään; työnhakijoiden kattava neuvonta ja tukeminen; toimet, joilla lisätään yksittäisten ihmisten halukkuutta todella työskennellä nykyistä pidempään ja joihin sisältyy myönteinen suhtautuminen elinikäiseen oppimiseen ja ehkäisevään terveydenhoitoon; koko uraan kattavien terveyttä edistävien työaikamallien kehittäminen ja neuvotteleminen työmarkkinaosapuolten kesken; yrityskohtaiset, työehtosopimuspohjaiset ja lainsäädännölliset toimet, joilla taataan ikääntyneiden nykyistä aktiivisempi osallistuminen jatko- ja täydennyskoulutukseen; yhteiskunnan laaja-alainen valistaminen, jotta voidaan kitkeä ikääntyneitä työntekijöitä koskevia stereotypioita ja ennakkoluuloja ja antaa ikääntymisen käsitteelle myönteistä sisältöä; yritysten, etenkin pk-yritysten, neuvonta ja tukeminen ennakoivassa henkilöstösuunnittelussa sekä iän ja ikääntymisen huomioon ottavien työjärjestelyjen kehittämisessä; asianmukaiset kilpailua vääristämättömät kannustimet ottaa ikääntyneitä töihin ja pitää heidät töissä; sosiaalisesti hyväksyttävät kannustimet, joilla rohkaistaan kaikkia, jotka löytävät ja voivat tehdä työtä, työskentelemään nykyistä pidempään; sekä sellaisten innovatiivisten ja houkuttavien toimintamallien kehittäminen, joilla sujuvoitetaan siirtymistä työelämästä vanhuuseläkkeelle lakisääteisten eläkejärjestelmien puitteissa, mikäli se on mahdollista tai toivottavaa.

1.4.3 Ammatillisia lisäeläkkeitä tarjoavien laitosten toimintaa ja valvontaa koskevan direktiivin 2003/41/EY osalta ETSK viittaa vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän lausunnon (11) kohtaan 5.7.

1.5 Kasvua tukeva veropolitiikka

1.5.1 ETSK toistaa vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän lausunnon (12) kohdassa 1.4 esittämänsä näkemyksen siitä, että verotaakkaa tulisi siirtää kohti uusia tulonlähteitä.

1.5.2 ETSK katsoo, että myös finanssialan pitäisi antaa oikeudenmukainen ja merkittävä panos julkisen talouden vakauttamistoimiin. Finanssitransaktiovero olisi mieluiten otettava käyttöön maailmanlaajuisesti eikä vain EU:ssa. Jos kuitenkin ilmenee, ettei finanssitransaktioveroa voida toteuttaa maailmanlaajuisesti, ETSK pitää mahdollisena sen käyttöönottoa EU:ssa.

1.5.3 Arvonlisäveron osalta komitea tukee varauksetta komission aloitetta pohtia alv-järjestelmän perinpohjaisen uudistamisen mahdollisuutta. Olisi alennettava käyttäjille aiheutuvia toimintakustannuksia, kevennettävä viranomaisille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja vähennettävä julkiselle taloudelle haitallisia petosyrityksiä. Rajatylittävien liiketoimien kohtelu on erityisen vaikea ongelma.

1.5.4 ETSK kannattaa ehdotusta valmisteveroalan hallinnollista yhteistyötä sääteleväksi uudeksi asetukseksi (13) ja hyväksyy sen tarpeellisena ja hyödyllisenä toimenpiteenä tehokkaan veronkannon varmistamiseksi sekä valmisteveropetosten torjumiseksi.

1.5.5 Kaksinkertaisen verotuksen poistamiseksi ja hallinnon yksinkertaistamiseksi rajatylittävissä tilanteissa ETSK suosittaa, että perustettaisiin keskitettyjä asiointipisteitä, joiden välityksellä kansalaiset voivat saada tietoja, maksaa veroja ja saada tarvittavat todistukset ja asiakirjat, joita he voivat käyttää koko EU:n alueella, ja että yksinkertaistettaisiin rajatylittävissä tilanteissa sovellettavia hallinnollisia menettelyjä.

1.5.6 ETSK ehdottaa, että Euroopan komission alaisuuteen perustettaisiin rajatylittävän verotuksen seurantakeskus, jonka tulisi hankkia jatkuvasti tarkkaa käytännön tason tietoa olemassa olevista veroesteistä ja niiden kehityksestä.

1.5.7 ETSK kannattaa yhteistä yhdistettyä yhtiöveropohjaa (CCCTB) koskevaa hanketta, koska sillä parannetaan rajatylittävää toimintaa harjoittavien yritysten edellytyksiä.

1.5.8 ETSK odottaa CCCTB:n johtavan siihen, että yrityksille verosääntöjen noudattamisesta aiheutuvat kustannukset laskevat merkittävästi ja vero-oikeudellisten sääntöjen yhteisön sisäisessä kilpailussa aiheuttamat vääristymät poistuvat. Näin ollen CCCTB edistää reilua ja kestäväpohjaista kilpailua, mikä vaikuttaa myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen.

1.5.9 Komitea kannattaa energiaverotusta koskevan direktiivin tarkistamista, joka mahdollistaa sen, että jäsenvaltiot voivat toivoessaan siirtää osan työhön tai pääomaan kohdistuvasta verotuksestaan sellaiseen verotusmuotoon, joka kannustaa ympäristömyönteiseen ja energiatehokkuutta edistävään käyttäytymiseen Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti.

1.5.10 Hiilidioksidiperusteinen verotus täydentää EU:n päästökauppajärjestelmää.

1.5.11 ETSK kuitenkin pahoittelee, ettei energiaverodirektiivin uudelleenlaatiminen ole kunnianhimoisempaa ja johdonmukaisempaa. Komissio on päättänyt lisätä tekstiin poikkeuksia ja vapautuksia, joiden tavoitteena on välttää herättämästä tyytymättömyyttä yksissä jäsenvaltioissa ja pyrkiä taas tyydyttämään toisia jäsenvaltioita.

1.5.12 Lämmityspolttoaineissa verotukseen liittyvä hintasignaali jää huomaamattomaksi, ja energiaverodirektiivin uudelleenlaatiminen ei luultavastikaan muuta tätä.

1.5.13 Eräät alat (kuten maatalous, rakentaminen, julkinen liikenne jne.) jäävät kokonaan tai osittain soveltamisalan ulkopuolelle. Kaikissa näissä poikkeuksissa on vaikea nähdä johdonmukaisuutta varsinkin kun tahot, joihin niitä ei sovelleta, eivät luultavastikaan ymmärrä niitä.

2. Talouden normaalin luotottamisen palauttaminen

2.1 Terve finanssijärjestelmä

2.1.1 On tärkeää reagoida vakaviin puutteisiin kansainvälisen rahoitusalan sääntelyssä ja valvonnassa. Voittojen yksityistämisen ja tappioiden sosialisoimisen lisääntyvään epätasapainoon rahoitusalalla on puututtava kiireesti. Sääntelykehyksen on oltava sellainen, että rahoituksen välittäjät katsovat ensisijaisena roolinaan olevan reaalitalouden palveleminen ja todellisten hankkeiden luotottaminen sijoittamalla varallisuuteen sen sijaan että ne keinottelisivat velkavastuilla. Kaikkeen rahoituslaitoksille annettavaan julkiseen tukeen on yhdistettävä tarvittavat parannukset yritysten hallintotapaan ensimmäisenä askeleena kohti kyseisen alan perusteellista uudelleenmuokkausta kasvu- ja työllisyysstrategian tukemiseksi.

2.1.2 ETSK jakaa komission huolen siitä, ettei konkurssiin ajautuvien finanssilaitosten tukemista julkisen talouden kustannuksella ja sisämarkkinoiden tasapuolisten toimintaedellytysten kärsiessä voida enää jatkossa hyväksyä. ETSK toivoo, että komissio tekee läpikotaisen vaikutusten arvioinnin, jossa tarkastellaan aiheutuvia kustannuksia sekä tarvittavia henkilöresursseja ja lainsäädäntöuudistuksia. Jotta ehdotus olisi realistinen, sen yhteydessä olisi esitettävä henkilöstön rekrytointiaikataulu, jossa otetaan huomioon, ettei tarvittavaa työvoimaa ole markkinoilla välttämättä heti saatavilla.

2.1.3 ETSK toteaa, että Euroopan komissio on vastannut haasteisiin, jotka aiheutuvat yhä monimutkaisemmasta ja vähemmän läpinäkyvästä rahoitusjärjestelmästä. Komitea kehottaakin rahoitusalaa soveltamaan asianmukaisesti uutta säännöstöä ja hyödyntämään itsesääntelyä, jotta voidaan edistää tarkoituksenmukaista ja rehellistä toimintaa sekä parantaa avointen rahoitustuotteiden saatavuutta.

2.1.4 ETSK kehottaa lisäämään rahoitusalaan perehdyttämisen pakolliseksi oppiaineeksi koulutusjärjestelmän opetussuunnitelmiin, ja rahoitusvalistuksen olisi jatkuttava työntekijöiden koulutuksessa ja uudelleenkoulutuksessa. Oppiaineen tulisi kannustaa tiedostavaan säästämiseen sekä edistää sosiaalisesti vastuullisten rahoitustuotteiden hyödyntämistä. Kaikkien saatavilla oleva rahoitusalaan perehdyttäminen hyödyttää koko yhteiskuntaa.

2.1.5 ETSK toistaa vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän lausunnon (14) kohdassa 3.6 esittämänsä näkemyksen siitä, että lyhyeksi myyntiä ja luottoriskinvaihtosopimuksia koskevat aloitteet ovat tervetulleita. Niillä poistettaisiin keskenään kilpailevat järjestelmät ja selvennettäisiin kyseistä rahoitusmarkkinoiden aluetta sekä annettaisiin toimivaltaisille viranomaisille valtuudet vaatia asetuksen piiriin kuuluvien välineiden läpinäkyvyyden lisäämistä.

2.1.6 ETSK on tyytyväinen markkinoiden avoimuutta koskeviin säännöksiin ja odottaa, että niistä on paljon hyötyä. ETSK kannattaa Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselle (EAMV) annettavaa sääntelyroolia, mutta muistuttaa, että liialliset toimenpiteet voivat horjuttaa markkinoiden vakautta.

2.1.7 ETSK katsoo, että toimivan kriisinratkaisurahastoja koskevan järjestelmän luomiseksi jäsenvaltioiden pitäisi sopia etukäteen yhteisten menetelmien ja yhtenäisten sääntöjen käyttöönotosta kilpailun vääristymisen välttämiseksi.

2.1.8 Makrotalouden tulevaisuudennäkymät ovat suurin huoli. ETSK on huolissaan siitä, että pankkien kriisinratkaisurahastot vaikuttavat pankkialan luotonantomahdollisuuksiin, koska resursseja osoitetaan toisaalle.

2.1.9 ETSK katsoo, että ennen kuin pankeilta perittävien maksujen käyttöön ottamiseksi ryhdytään mihinkään toimenpiteisiin, komission pitäisi tehdä perusteellinen arviointi maksujen ja pankkien kriisinratkaisurahastojen kasautuvista vaikutuksista. Pankkien kriisinratkaisurahaston perustamispäätöksen tekeminen edellyttää arvioita siitä, miten paljon koko järjestelmä maksaisi, millä tavalla se vaikuttaisi pankkialan luotonantomahdollisuuksiin ja miten kauan kestää ennen kuin pankkien kriisinratkaisurahasto kehittyy riittävän vahvaksi tai saavuttaa tavoiterajansa. ETSK suosittaa, että nämä arviot tehdään huonoimman mahdollisen ennusteen perusteella.

2.1.10 ETSK pitää erittäin tervetulleena, että ehdotetussa asetuksessa kielletään monenväliset siirtohinnat suoraveloitusten yhteydessä. Tämä selkeyttää tilannetta ja parantaa avoimuutta, kun ajatellaan maksutapahtumien taustalla vaikuttavia monimutkaisia sopimussuhteita. Tämä hyödyttää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä.

2.1.11 Komission tekemän vaikutustenarvioinnin mukaan pk-yritykset eivät kärsisi erityisemmin uusista vakavaraisuusvaatimuksista, mutta komitea suhtautuu tähän varauksellisesti ja pyytää komissiota seuraamaan tarkasti pk-yrityksille suunnattujen pankkilainojen ja niiltä veloitettavien pankkikulujen kehitystä. ETSK kannattaa myös komission aikomusta tarkistaa pk-yrityksille suunnatun luotonannon riskiluokitusta.

2.1.12 Uuden asetuksen vastapainoksi tulee toteuttaa elvytys- ja kriisinratkaisutoimia, jotka perustuvat likvidaatiosuunnitelmien kaltaisiin välineisiin. Valtioiden tulee edelleen taata pienet talletukset, mutta moraalisesti kyseenalainen riskinotto, jota edustaa valtioiden rajaton tuki konkurssiin ajautuneille pankeille, on lopetettava. Jos tilanne on riittävän selkeä, sijoittajat, velkojat ja johtajat joutuvat ottamaan suoraan vastuun jokaisen luottolaitoksen tulevasta vakavaraisuudesta.

3. Kasvun ja kilpailukyvyn edistäminen nyt ja tulevaisuudessa

3.1 ETSK toistaa näkemykset, jotka esitettiin vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän ETSK:n lausunnon tekstijaksoissa 8 (Yhtenäismarkkinoiden potentiaalin hyödyntäminen), 9 (Yksityisen rahoituksen houkutteleminen kasvun rahoittamiseksi) ja 10 (Kustannustehokkaan energiansaannin kehittäminen).

3.2 Tutkimus ja innovointi

3.2.1 ETSK kehottaa Euroopan komissiota kehittämään yhdennetyn tutkimus- ja innovointistrategian yksiköissään ja niitä tukevissa neuvoa-antavissa elimissä toteutettavien rakenteellisten lisätoimenpiteiden avulla sekä lopultakin korottamaan tulevia tutkimus- ja innovointimäärärahoja.

3.2.2 ETSK:n mielestä tervetullut ja oleellinen poliittinen tehtävä on luoda luotettavat, innovaatiomyönteiset Euroopan laajuiset, riittävän joustavat toimintaedellytykset, jolloin mahdolliset keksijät ja innovointiprosessit vapautetaan pirstoutuneiden ja pullistelevien sääntelypuitteiden ja 27 jäsenvaltion ynnä komission byrokratioiden taakasta.

3.2.3 Komitea suosittaa, että panostetaan mahdollisimman paljon innovaatioiden pikaista täytäntöönpanoa ja innovaatiounionin luomista estävien tai vaikeuttavien esteiden poistamiseen. Jotta koko innovointiprosessia voitaisiin edistää entistä paremmin, komitea kehottaa tarkastelemaan yhteistyössä keskeisten sidosryhmien kanssa perusteellisesti uudelleen valtiontuki-, hankinta- ja kilpailusääntöjä, jotka voivat muodostaa esteitä (15) kyseiselle tavoitteelle. Syynä tähän on tasapaino sekä mahdollinen ristiriita kilpailulainsäädännön ja innovoinnin edistämisen välillä. Siksi kilpailu-, valtiontuki- ja hankintalainsäädäntöä ei tulisi laatia ja panna täytäntöön niin, että siitä tulee innovoinnin este; tarvetta voi olla jopa uudistuksille. Toisinaan innovaatioita on myös suojattava siltä, etteivät niitä hanki kilpailijat, jotka pyrkivät keskeyttämään innovointiprosessin.

3.2.4 Komitea pitää erityisen tervetulleena, että innovaatio ymmärretään ja määritellään kattavasti ja verkottuneesti.

3.2.5 Komitea suosittaa tukitoimenpiteiden, taloudellisten tukien ja arviointikriteereiden mukauttamista sekä vähittäin eteneviin innovaatioihin, jotka reagoivat vallitseviin markkinavoimiin ja yhteiskunnan tarpeisiin, että vallankumouksellisimpiin innovaatioihin, jotka muovaavat markkinavoimia ja luovat uusia yhteiskunnallisia tarpeita, mutta joiden on usein selvittävä ensin erityisen vaikeasta taloudellisesti tuottamattomasta alkuvaiheesta.

3.2.6 Komitea korostaa pk-yritysten ja mikroyritysten tärkeää roolia innovointiprosessissa ja suosittaa myös tuen ja toimenpiteiden räätälöimistä niiden erityistarpeisiin. Lisäksi olisi suositeltavaa harkita, voidaanko hiljattain perustetut yritykset vapauttaa sopivaksi määräajaksi suuresta osasta tavanomaisia velvollisuuksia ja sääntöjä, miten se olisi mahdollista ja voitaisiinko sen lisäksi luoda muita erityisiä kannustimia. Tämä koskee myös yhteisötalouden yrityksiä.

3.3 Sisämarkkinat

3.3.1 ETSK suhtautuu myönteisesti komission aikeeseen tehostaa kasvua ja vahvistaa luottamusta sisämarkkinoihin. Komitea muistuttaa, että sisämarkkinat ovat Euroopan yhdentymisen keskeinen osa ja että niiden avulla voidaan tuottaa etuja, jotka ovat välittömästi eurooppalaisten sidosryhmien havaittavissa, sekä luoda Euroopan talouksiin kestävää kasvua. Nykyisessä talousympäristössä toimivat ja tulevaisuuteen suuntautuneet sisämarkkinat eivät ole vain suotavat, vaan myös olennaiset Euroopan unionin poliittisen ja taloudellisen tulevaisuuden kannalta. Näiden etujen aikaansaamiseksi on ehdottoman tärkeää, että komission ehdotukset ovat kunnianhimoisia ja että niissä ei keskitytä ratkaisemaan vain pienen mittakaavan yksityiskohtaisia haasteita.

3.3.2 ETSK toistaa kehotuksensa omaksua kokonaisvaltainen lähestymistapa. Se pitää kasvun ja liiketoimintapotentiaalin edistämistä olennaisena, mutta katsoo kuitenkin, että ehdotuksissa tulisi keskittyä enemmän kuluttajiin ja kansalaisiin itsenäisinä toimijoina sisämarkkinoiden luomisessa.

3.3.3 ETSK kehottaa soveltamaan nollatoleranssia siihen, että jäsenvaltiot eivät pane EU:n lainsäädäntöä täytäntöön, ja muistuttaa neuvostoa ja komissiota siitä, että viivästynyt, epäjohdonmukainen ja epätäydellinen täytäntöönpano on edelleen merkittävä este sisämarkkinoiden toiminnalle. Komitea pitäisi erittäin tervetulleena sitä, että jäsenvaltiot julkaisisivat vastaavuustaulukkoja, joiden avulla voitaisiin paremmin edistää ja ymmärtää sisämarkkinoita.

3.4 EU:n digitaaliset sisämarkkinat

3.4.1 EU:n digitaalisten sisämarkkinoiden osalta ETSK viittaa vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsittelevän lausunnon kohtaan 8.12. Komitea on vuoden 2011 aikana useissa eri lausunnoissa (16) ilmaissut vahvan tukensa Euroopan digitaalistrategian täytäntöönpanolle, sillä digitaaliset sisämarkkinat, jotka perustuvat korkealuokkaisiin, nopeisiin ja kaikkialla EU:ssa kansalaisten saatavilla kohtuuhintaan oleviin internetyhteyksiin, tuovat merkittäviä taloudellisia ja sosiaalisia etuja.

3.4.2 Komitea paneekin tyytyväisenä merkille luovan lähestymistavan, jonka komissio on valinnut pyrkiessään edistämään yhteisinvestointijärjestelyillä nopean ja ultranopean laajakaistan leviämistä, mutta toivoo vielä kunnianhimoisempia tavoitteita Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn säilyttämiseksi. Komitea korostaa verkon neutraliteetin periaatteiden ratkaisevan tärkeää merkitystä EU:n tason perustavanluonteisena poliittisena tavoitteena ja kehottaa ryhtymään kiireellisesti ennakoiviin toimiin, jotta nämä periaatteet vahvistettaisiin EU:n lainsäädännössä ja varmistettaisiin näin, että internet pysyy avoimena koko unionissa.

3.4.3 Sähköisen hallinnon toimintosuunnitelman ja yhteentoimivuusperiaatteiden osalta ETSK kannattaa komission esittämää kestävän ja innovatiivisen sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa ja muistuttaa, että Malmön ministerikokouksessa 2009 tehtyjä sitoumuksia olisi noudatettava. Komitea suhtautuu myös myönteisesti foorumiin, jossa vaihdetaan tietoja, kokemuksia ja avoimen lähdekoodin ohjelmistoihin perustuvia koodeja eurooppalaisten yhteentoimivuusperiaatteiden puitteissa. Komitea painottaa, että tällä hetkellä useimmat esteet johtuvat rajatylittävän oikeusperustan puuttumisesta, kansallisten lainsäädäntöjen eroista sekä jäsenvaltioiden käyttöönottamista, keskenään yhteensopimattomista ratkaisuista.

3.4.4 Digitaalisen lukutaidon, osaamisen ja osallisuuden parantamista koskevassa lausunnossaan ETSK katsoo, että epäyhdenvertaiset mahdollisuudet hyödyntää tietotekniikkaa ovat jatke taloudelliselle ja sosiaaliselle eriarvoisuudelle, ja painottaa, että KAIKKIEN kansalaisten on kyettävä omaksumaan tietovälineiden sisältö kriittisesti. Komitea katsoo myös, että unionin ja jäsenvaltioiden olisi taattava digitaalisten palvelujen saatavuus tukemalla tietoteknisten taitojen jatkuvaa opiskelua työtä, yksilön omia tarpeita tai kansalaisuuteen liittyviä tarpeita varten ja että tietoteknisen infrastruktuurin ja tietoteknisten välineiden käyttömahdollisuutta olisi pidettävä perusoikeutena.

3.5 Tietoyhteiskunta

3.5.1 Uudesta verkkovierailuasetuksesta ETSK toteaa, että hintakattojen laskemisella pyritään takaamaan yleistä taloudellista etua koskevan palvelun saatavuus ja kohtuuhintaisuus, ja komitea pitää ehdotusta siihen nähden oikeasuhtaisena ja tarkoituksenmukaisena. Kyseessä on askel oikeaan suuntaan pyrittäessä siihen, että erityisestä verkkovierailuhinnoittelusta luovutaan keskipitkällä aikavälillä. ETSK pahoittelee kuitenkin sitä, ettei komission ehdotuksen yhteydessä arvioitu uusien toimenpiteiden vaikutuksia matkapuhelinalan työllisyyteen ja työoloihin.

3.6 Energia

3.6.1 ETSK katsoo, että rajatylittävien energiamarkkinoiden tehokkuus parantaa toimitusvarmuutta ja kriisien optimaalista hallintaa sekä vähentää riskiä, että poikkeuksetta loppukäyttäjien maksettavaksi jäävät kustannukset nousevat. Energian sisämarkkinoita asteittain parantamalla voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä, jotka hyödyttävät yrityksiä ja yksityisiä energian käyttäjiä.

3.6.2 ETSK huomauttaa, että unionissa toimivilla energian tukkumarkkinoilla olosuhteet vaihtelevat edelleen ja syrjintää esiintyy. Markkinoiden integroituneisuus on täysin riittämätöntä, mikä johtuu osittain myös verkkojen rakenteellisista puutteista ja etenkin eri maiden verkkojen yhteenliittämisen vajavaisuudesta. Markkinoilla on vieläkin huomattavia esteitä, jotka heikentävät mahdollisuuksia päästä verkkoon ja myydä sähköä yhtäläisin edellytyksin.

3.6.3 Komitea pitää välttämättömänä etenemistä energiapoliittisesti yhtenäisen Euroopan rakentamisessa. Tässä yhteydessä tulee tukea unionin sekä kuluttajien yleisiä intressejä, varmistaa energiahuolto, turvata hyötyjen jakamiseen ja hintakehityksen hallitsemiseen tähtäävillä asianmukaisilla poliittisilla toimilla sosiaalinen, ekologinen ja taloudellinen kestävyys sekä varmistaa markkinoiden eheys, joka kuuluu erottamattomasti sosiaalisen markkinatalouden kehitykseen.

3.6.4 ETSK kehottaa soveltamaan yhdennettyä lähestymistapaa sisä- ja ulkopolitiikoissa ja niihin liittyvillä politiikanaloilla, kuten naapuruuspolitiikassa ja ympäristönsuojelupolitiikoissa. Yksipuolisten energia-alan toimien sijasta tarvitaan vahvaa yhteistä, yhteisvastuuseen pohjautuvaa energiapolitiikkaa, joka perustuu monipuolistamiseen, kunkin jäsenvaltion olojen ja erityispiirteiden mukaiseen energialähteiden yhdistelmään ja ennen kaikkea ekologiseen kestävyyteen.

3.6.5 Energian merkityksestä kasvuun ETSK — huomauttaa, että energiatehokkuus ja energiansäästö riippuvat ennen kaikkea kansalaisten, yritysten ja työntekijöiden toiminnasta ja heidän käyttäytymisensä muuttamisesta — korostaa, että energiansäästön olisi edistettävä talouskehitystä, sosiaalista hyvinvointia ja elämänlaatua — korostaa, että on tärkeää valita oikeat välineet, ja pitää vapaaehtoissopimuksia hyödyllisinä, kun taas pakollisia toimenpiteitä tarvitaan, jos myönteiset kannustimet eivät toimi — korostaa lämmön ja sähkön yhteistuotannon merkitystä erittäin tehokkaana energiatuotannon muotona — ei kannata energiatehokkuuden sitovan yleistavoitteen asettamista, vaan suosittaa, että ponnistelut keskitetään todellisten tulosten aikaansaamiseen — korostaa tarvetta varmistaa taloudellinen tuki ja investoinnit, jotta voidaan hyödyntää uusien jäsenvaltioiden mittavia mahdollisuuksia.

3.6.6 Energian toimintasuunnitelman osalta ETSK suosittaa, että komissio — tekee ja julkaisee perusteellisen tutkimuksen valkoisista sertifikaateista — käyttää kohdennettuja toimia puuttuessaan yksittäisiin tapauksiin, joissa löydetään suuria määriä käyttämättömiä energiatehokkuusmahdollisuuksia, ja varmistaa myös, että niille voidaan erityistapauksissa antaa valtionapua — kehottaa turvaamaan yhteistuotannossa tuotetun sähkön verkkoon pääsyn, jotta lisätään sähkön ja lämmön yhteistuotannon osuutta.

3.6.7 Käyttäytymismuutoksen tehostamiseksi toteutettavien toimien osalta ETSK suosittaa, että — asetetaan energiankäyttäjä keskeiseen asemaan — parannetaan julkiselle sektorille kuuluvaa yritysten ja kotitalouksien noudattaman esikuvan roolia energiatehokkuuden alalla — tutkitaan ihmisten käyttäytymistä ja muokataan informaatiota ja valistustoimia eri käyttäjäryhmien mukaan — varmistetaan, että käyttäjät hyötyvät toimista — tarjotaan tarvittaessa huolellisesti suunniteltuja ja tehokkaita kannustimia, sillä jopa vaatimattomat kannustimet voivat tuottaa tulosta — sekä rakentajat että julkinen valta huolehtivat siitä, että rakennuksiin tehtävät lisäinvestoinnit ilmenevät niiden arvossa — lisätään ja mukautetaan yleissivistävää ja ammatillista koulutusta rakennusalalla — edistetään julkishallinnon koulutusta energiatehokkuusasioissa ja varsinkin "vihreiden hankintojen" osalta — komissio tutkii ongelmia ja tarkistaa tarvittaessa rakennusten energiatehokkuustodistuksia koskevia määräyksiä ja laitteiden uutta ympäristömerkintäjärjestelmää — komissio arvioi älymittareiden käytön lisäämisen vaikutuksia energiankäyttäjiin ja ehdottaa lisätoimia todellisten hyötyjen aikaansaamiseksi — jatketaan ja kehitetään hyvin toimivia valtakunnallisia vapaaehtoisten sopimusten pitkän aikavälin järjestelmiä ja sovelletaan niitä myös julkissektorilla — kutsutaan tosiasiallisesti mukaan kaikki sidosryhmät: kansalaiset, yritykset ja työntekijät.

3.6.8 ETSK katsoo, että toimia yhä laajemmille väestönosille syrjäytymisvaaraa aiheuttavan energiaköyhyyden torjumiseksi on syytä tehostaa (ympäristöä säästävät vaihtoehdot voivat käydä kalliiksi korkeamman hinnan ja/tai verorasituksen takia etenkin kaikkein heikoimmassa asemassa oleville väestöryhmille). Lisäksi komitea katsoo, että olisi koottava eurooppalaista kokemusta uusien "vihreiden" – tehokkuuteen tähtäävien, vakaiden ja kilpailukykyisten – työpaikkojen luomiseksi ja vähennettävä eriarvoisuutta (17) taaten kansalaisille kuluttajina "energiapalveluiden saatavuus ja vähähiilisen talouden aikaansaama työllistyminen" (18).

3.7 Liikenne

3.7.1 ETSK on samaa mieltä siitä, että liikennealan valkoisessa kirjassa asetettu tavoite hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä 60 prosentilla vuoteen 2050 mennessä vastaa EU:n yleistä ilmastonsuojelukantaa ja että siinä on onnistuttu sovittamaan yhteen tarve vähentää nopeasti yhteiskunnan kasvihuonekaasupäästöjä ja mahdollisuus käyttää nopeasti vaihtoehtoisia polttoainelähteitä Euroopan unionin taloudelle erittäin merkittävällä liikennealalla. Komitea ehdottaa, että näitä etenemissuunnitelman pitkän aikavälin tavoitteita täydennetään yksityiskohtaisemmilla, mitattavilla, öljyriippuvuuden, melusaasteen ja ilmansaasteen vähentämistä koskevilla keskipitkän aikavälin erityistavoitteilla.

3.7.2 Komissio ottaa huomioon, että tieliikenteelle vaihtoehtoisten liikennemuotojen kilpailukykyä on parannettava. Komitea tukee tätä tavoitetta, kunhan se toteutetaan edistämällä rautateiden, sisävesiliikenteen ja lähimerenkulun kapasiteettia ja niiden kuljetusten laatua sekä tehokkaita intermodaalipalveluja eikä estämällä tehokkaiden ja kestäväpohjaisten tieliikennepalvelujen kehittämistä EU:hun.

3.7.3 Sisämarkkinoiden osalta ETSK tunnustaa liikenteen olennaisen aseman kilpailukykyä ja vaurautta lisäävänä tekijänä, tarpeen luoda yhtenäinen eurooppalainen liikennejärjestelmä sekä tarpeen parantaa kestävyyttä ja edistää hiilipäästöiltään vähäisiä liikennemuotoja, energia- ja resurssitehokkuutta ja polttoainehuollon varmuutta ja riippumattomuutta sekä vähentää liikenneruuhkia. ETSK hyväksyy painopisteen asettamisen useampaa liikennemuotoa hyödyntävien logistiikkaketjujen optimointiin ja liikenneinfrastruktuurin aiempaa tehokkaampaan hyödyntämiseen. Komitea kannattaa myös etenemissuunnitelmassa esitettyä tavoitetta hyödyntää markkinavetoisia toimenpiteitä enemmän kuin aiemmissa valkoisissa kirjoissa.

3.8 Teollisuus

3.8.1 Teollisuuspolitiikassa komitea kannattaa voimakkaasti kokonaisvaltaista lähestymistapaa, EU:n eri politiikkojen nykyistä tiiviimpää kytkemistä toisiinsa sekä EU:n ja jäsenvaltioiden teollisuuspoliittisen koordinoinnin vahvistamista. Tavoitteena on maailmantaloudessa kilpailukykyinen ja kestävä eurooppalainen teollisuus.

3.8.2 Politiikkojen entistä tiiviimpien keskinäisten kytkentöjen tulisi ETSK:n mielestä johtaa yhdennettyihin lähestymistapoihin sosiaalisen markkinatalouden täysin kehittyneillä sisämarkkinoilla. Tähän päästään seuraavin keinoin: älykäs sääntely, tutkimus- ja kehitystoiminta sekä innovointi, rahoituksen saatavuus, energiatehokas ja vähähiilinen talous, ympäristö-, liikenne-, kilpailu- ja työllisyyspolitiikka, taitojen ja osaamisen parantaminen, kauppapolitiikan ja siihen liittyvien kysymysten hoitaminen sekä raaka-aineiden saantimahdollisuudet.

3.8.3 Selvästä edistyksestä huolimatta sisämarkkinoiden pirstaleisuus ja selkeän painopisteen puuttuminen ovat edelleen ongelma, joka johtuu osittain liiketoimintaa koskevien lähestymistapojen eroista. Sisämarkkinoiden toteuttamisen ja teollisuuspolitiikan yhteys jää liian usein huomiotta. ETSK on useaan otteeseen kehottanut luomaan oikeanlaiset edellytykset ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon aloittain räätälöityjen sääntöjen tarpeen ja laajalle levittäytyneisiin globaaleihin arvoverkkoihin liittyvät temaattiset kysymykset.

3.8.4 Teollisuuspolitiikka koskee kaikenlaisia toisiinsa liittyviä valmistusteollisuuden aloja ja palveluja. Alojen väliset rajat ovat hämärtymässä. Pk-yrityksistä on tulossa yhä tärkeämpiä sekä lisäarvon tuottamisessa että työpaikkojen luomisessa. Näistä syistä tarvitaan älykästä laaja-alaista ja alakohtaista lainsäädäntöä tai sääntelyä ja liitännäistoimenpiteitä. Lisäksi olisi kiinnitettävä huomiota kansainvälisten verkkojen ja yhdennettyjen valmistusprosessien monimutkaisuuteen.

3.9 Palvelut

3.9.1 ETSK pitää komission päätelmiä palveludirektiivin vaikutuksista ja palvelualan toimivuudesta ennenaikaisina. Palveludirektiivi tuli voimaan vasta muutama vuosi sitten. Kaikki jäsenvaltiot eivät ole yhtä tyytyväisiä direktiiviin, ja jokaisen jäsenvaltion on siirrettävä direktiivi omalla tavallaan kansalliseen lainsäädäntöönsä.

3.9.2 Palveludirektiivi laadittiin entisen perussopimuksen puitteissa, jossa sisämarkkinat olivat vielä tärkein painopiste. Lissabonin sopimuksella poistettiin talouden valta-asema, ja muilla intressialoilla on nyt paikkansa sen rinnalla. On mielenkiintoista tarkastella, missä määrin entisen perussopimuksen puitteissa syntynyt lainsäädäntö ja oikeuskäytäntö vastaa uutta perussopimusta.

3.10 Kasvun ulkoinen ulottuvuus

3.10.1 Kasvun ulkoisen ulottuvuuden ja raaka-aineiden toimitusvarmuuden vuoksi ETSK kehottaa harjoittamaan nykyistä aktiivisempaa ulkopolitiikkaa EU:n teollisuuden raaka-ainehuollon turvaamiseksi. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi määriteltävä raaka-ainediplomatian keskeiset suuntaviivat ja sovittava niistä. Kahdenväliset kauppasopimukset ja diplomatia ovat erittäin tärkeitä EU:ssa toimivan teollisuuden tarvitsemien kriittisten raaka-aineiden saannin varmistamiseksi. Äskettäin perustettu Euroopan ulkosuhdehallinto onkin välittömän ja kovan haasteen edessä. Paitsi että on keskityttävä turvaamaan välttämättömien raaka-aineiden saanti, on myös luotava kohdemaihin EU:n intresseille suopea ilmapiiri. EU:n markkinat kuuluvat maailman suosituimpiin ja tärkeimpiin, ja tätä on käytettävä hyväksi.

3.10.2 ETSK:n mielestä EU:n on vahvistettava neuvotteluvoimaansa helpottaakseen unionin primaarioikeuden ja johdetun oikeuden pohjalta pääsyä EU:n ulkopuolisten maiden julkisten hankintojen markkinoille. EU on nimittäin avannut yli 80 prosenttia hankintamarkkinoistaan, mutta muut suuret kehittyneet kansantaloudet omistaan vain 20 prosenttia.

3.10.3 ETSK kehottaa painokkaasti Euroopan parlamenttia, neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että julkisten hankintojen markkinoille pääsyyn liittyviä EU:n etuja puolustetaan unionin sisällä ja myös kansainvälisesti nykyistä tehokkaammin ja suunnitelmallisemmin ja että vahvistetaan EU:n maailmanlaajuista uskottavuutta unohtamatta kuitenkaan eurooppalaisen talous- ja sosiaalimallin kehittämistä ja sen jatkuvuuden varmistamista.

3.10.4 Eurooppa 2020 -strategian ulkoiseen ulottuvuuteen liittyvän EU:n kauppapolitiikan avulla on tarkoitus varmistaa, että kauppa todellakin edistää kestävää kasvua, jota kriisistä irtautumiseksi nyt tarvitaan, sekä takaa samalla sosiaalisen markkinatalouden pysyvyyden ja tukee siirtymistä vähähiiliseen talouteen. Komitean mielestä nykyistä kauppalainsäädäntöä tulee selventää eräiltä osin, etenkin subventioiden ja valtiontukien osalta, ja EU:n arvoja ja normeja tulee korostaa hyödyntämällä tarvittaessa WTO:n riitojenratkaisuelimen (Dispute Settlement Body, DSB) tarjoamia mekanismeja, jotta oikeuskäytäntö noudattaisi vastaisuudessa tarkemmin lainsäädännön mukaista näkemystä rehdistä kilpailusta mm. suhteessa nousevan talouden maihin.

3.10.5 Kaupan ja investointien osalta ETSK katsoo, että sijoittajien suojelu on edelleen olennaisen tärkeää niin EU:n yritysten kuin kehitysmaiden etujen vuoksi. ETSK pitää tervetulleena Euroopan komissiolle myönnettyä toimivaltaa suorien ulkomaisten sijoitusten alalla, sillä tämä vahvistaa EU:n neuvotteluvoimaa. Tämän tuloksena EU:sta pitäisi tulla tärkeämpi toimija ja sen pitäisi saada paremmat mahdollisuudet päästä keskeisille kolmansien maiden markkinoille ja suojella samalla sijoittajia, jolloin EU:n kansainvälinen kilpailukyky paranee. Samaan aikaan ETSK painottaa, että EU:n kauppa- ja sijoituspolitiikan on oltava johdonmukaista unionin talouspolitiikan ja muiden politiikanalojen, kuten ympäristönsuojelupolitiikan, hyväksyttäviä työoloja koskevan politiikan, työterveys- ja työturvallisuuspolitiikan sekä kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa. EU:n sijoitussopimusten olisi yhtä aikaa luotava avoin sijoitusympäristö ja varmistettava EU:n sijoittajien tehokas suojelu sekä operatiivinen joustavuus niissä maissa, joihin sijoittajat investoivat. Komitea kehottaakin EU:ta tarttumaan tähän tilaisuuteen eli parantamaan ja ajantasaistamaan neuvottelemiaan sijoitussopimuksia mieluummin omien vahvuuksiensa pohjalta kuin pelkästään jäljittelemällä muita. EU:n on tarkasteltava kriittisesti kansainvälisen sijoituslainsäädännön sekä sijoituspolitiikan ja -käytäntöjen (esim. sijoittajan ja valtion välinen riitojenratkaisu) viimeaikaista kehitystä ja varmistettava, että EU:n ajattelu- ja lähestymistapa tulevissa sijoitussopimuksissa ja vapaakauppasopimusten sijoitustoimintaa koskevissa luvuissa on ajanmukainen ja kestäväpohjainen.

3.10.6 ETSK:n mielestä pk-yritysten kansainvälistymistä tulee vauhdittaa lisäämällä niiden pääsyä uusille markkinoille ja parantamalla näin niiden kykyä luoda uusia työpaikkoja.

3.10.7 Kahdenväliset kauppasopimukset, kuten äskettäin solmitut vapaakauppasopimukset Kolumbian, Perun ja Etelä-Korean kanssa, tarjoavat paljon uusia mahdollisuuksia, joiden hyödyntämisen tuomia etuja tulisi markkinoida yrityksille riittävästi. Komitea uskoo, että kahdenväliset sopimukset on nähtävä multilateralismin eli monenvälisyyden kanssa yhteensopivina ja sitä viime kädessä lujittavina tekijöinä. Kuten komissio toteaa, hyvinvointi on riippuvainen kaupasta. Komitea kuitenkin painottaa, että uudella neuvottelukierroksella noudatettavaan lähestymistapaan on tehtävä laadullisia muutoksia: kahdenvälisen lähestymistavan avulla voidaan alueelliset ja kansalliset erot ottaa kattavammin huomioon kuin monenvälisissä sopimuksissa, joissa on noudatettava laaja-alaisempaa lähestymistapaa. ETSK korostaa näiden sopimusten merkitystä edistettäessä ja kannustettaessa ympäristön tilaa parantavien parhaiden käytäntöjen hyväksymistä ja kehittämistä, kestävän kehityksen tukemista sekä tiukempien sosiaalialaa ja työlainsäädäntöä koskevien normien kehittämistä. Euroopan on tehtävä selväksi kahdenvälisissä neuvotteluissa, että se seisoo sosiaalisiin kysymyksiin, elintarviketurvallisuuteen ja ympäristöön liittyvien kollektiivisten etuuksiensa takana. Kun pohditaan maailmanlaajuisia ruokaturvakysymyksiä, kansainvälinen kauppa on osa sekä ongelmaa että ratkaisua. Kansainvälisen kaupan sääntöjen avulla on edistettävä ruokaturvaa etenkin heikosti kehittyneissä maissa ja varmistettava niille tulliton pääsy kehittyneiden, mutta myös nousevan talouden maiden markkinoille erityis- ja poikkeuskohtelun periaatteen mukaisesti.

3.10.8 ETSK suhtautuu myönteisesti Euroopan komission varapuheenjohtajan Antonio Tajanin ehdotukseen "kilpailukykytestistä", joka tehtäisiin ennen EU:n ja sen ulkopuolisen maan välisen kauppakumppanuussopimuksen allekirjoittamista. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että kaikkien muidenkin poliittisten aloitteiden (esim. energia-, kauppa-, ympäristö-, sosiaali- ja kuluttajansuojapolitiikka) vaikutuksia teollisuuden kilpailukyyn olisi arvioitava ennen niiden täytäntöönpanoa.

3.10.9 Jotta EU voisi kehittää vihreää taloutta maailmanlaajuisen kilpailun oloissa ja pysyä alalla johtoasemassa, sen tulisi oman etunsa ja ilmaston edun vuoksi pitää kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteet korkealla. Komitea ehdottaa vaikutusarviointien laatimista (kilpailukyky, työllisyys, ympäristö) ja julkisten keskustelutilaisuuksien järjestämistä vuosien 2020–2050 siirtymien ennakoimiseksi ja talouden toimijoiden ja kansalaisten odotusten vakauttamiseksi.

3.11 EU:n talousarvion hyödyntäminen kasvun ja kilpailukyvyn lisäämiseksi

3.11.1 ETSK toteaa, että talous- ja rahoituskriisi sekä kasvavien alijäämien kierre valtaosassa jäsenvaltioita on johtanut siihen, että Euroopan unionilla ei nykyisin ole käytettävissään määrärahoja pannakseen täytäntöön poliittisen strategiansa tai uuteen Lissabonin sopimukseen perustuvat sitoumuksensa.

3.11.2 ETSK:n mielestä EU:n talousarviota on vahvistettava, ja sillä on oltava vipuvaikutus. Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin talousarvioiden tulisi täydentää toisiaan, jotta saataisiin aikaan mittakaavaetuja EU:n keskeisten poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

3.11.3 ETSK katsoo, että EU:n talousarvion tulee olla hallinnon, tehokkuuden, avoimuuden ja hallintomenojen hallinnan kannalta esimerkillinen.

3.11.4 "Oikeudenmukaisen palautuman" käsitteestä on ETSK:n mielestä luovuttava, sillä se on ristiriidassa Euroopan yhdentymiseen liittyvien yhteisvastuun ja keskinäisen hyödyn arvojen kanssa. Sitä vastoin on tärkeää soveltaa toissijaisuusperiaatetta siirtämällä unionin tasolle sellaisten asioiden hoito, jotka ovat menettäneet merkityksensä ja tehokkuutensa kansallisella tasolla. ETSK pitää ilahduttavana Euroopan komission ehdotusta ottaa tältä osin uudelleen puheeksi omien varojen periaate. Ne voivat olla täysin uusia lajeja tai kansallisten verojen korvikkeita.

3.11.5 ETSK kehottaa osoittamaan kilpailukyvyn ylläpitämiseen ja innovointiin riittävästi yksityisiä ja julkisia rahoitusresursseja määrärahasupistusten vastapainoksi. ETSK on erittäin tyytyväinen ilmoitettuihin parannuksiin, jotka koskevat rajatylittävän pääomasijoittamisen edellytyksiä, sekä ehdotuksiin hankkeiden rahoittamiseen tarkoitetuista EU:n joukkovelkakirjalainoista, joilla hankitaan julkista ja yksityistä rahoitusta tieto- ja viestintätekniikka-, energia- ja liikenneinvestointeihin. Tällaisten joukkovelkakirjalainojen mahdollisuutta muilla aloilla, esimerkiksi tutkimus- ja demonstrointihankkeiden rahoituksessa, olisi selvitettävä. Myös rakenne- ja koheesiorahastojen käytössä olisi keskityttävä teollisuuspoliittisiin tavoitteisiin. Lisäksi on kehitettävä uusia innovatiivisia keinoja houkutella teollisuusalalle yksityistä pääomaa.

3.11.6 EU:n tutkimus- ja kehitystoimintaan suuntaaman rahoituksen säilyttäminen ennallaan, tai jopa lisääminen, on ensisijaisen tärkeää. Eurooppalaisilla suurhankkeilla (esim. energia-alan hankkeilla) ja Euroopan laajuisten perusrakenteiden toteuttamisella, joiden rahoittamiseen osallistuu yksi tai useampi jäsenvaltio, pitäisi olla vipuvaikutuksia.

3.11.7 Komissio antoi lokakuussa 2010 tiedonannon aiheesta "Aluepolitiikan panos Eurooppa 2020 -strategian mukaisessa älykkäässä kasvussa" (19). Siinä painotetaan selkeästi, kuinka tärkeää on kehittää innovointia sekä tutkimusta ja kehitystä koko unionissa, sekä tähdennetään roolia, joka aluepolitiikalla voi olla tässä yhteydessä. Tiedonannossa korostetaan myös sitä, että innovointiin osoitettua rahoitusta on tähän mennessä hyödynnetty suhteellisen vähän. Siksi onkin valitettavaa, että komission vuonna 2011 tekemä ehdotus neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 muuttamisesta tiettyjen rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien jäsenvaltioiden varainhoitoa koskevien tiettyjen säännösten osalta (COM(2011) 482 final) ei mahdollista EU:n 100-prosenttisesti rahoittamia innovointihankkeita, jotka hyödyttäisivät erityisesti pk-yrityksiä.

3.11.8 ETSK on aina tukenut Euroopan laajuisia liikenneverkkoja ja toistaa jälleen tukensa ohjelmalle. Komitea kuitenkin huomauttaa, että laajentuneella EU:lla on yhä suurempia liikenneinfrastruktuuritarpeita ja että on syytä pohtia nykyisten politiikkojen ja niiden täytäntöönpanovälineiden mukauttamista tuleviin haasteisiin.

3.11.9 Vaihtoehtoisten liikennemuotojen markkinaosuuden kasvattaminen edellyttää suuria infrastruktuuri-investointeja, myös maantieliikenneinfrastruktuuriin. Yleinen suuntaus, jossa turvaudutaan yksityisiin sijoituksiin ja infrastruktuurin käyttömaksuihin, ei sovellu kaikkiin tilanteisiin. Kuten komitea on aiemmissa lausunnoissaan korostanut, se kannattaa liikennealan ulkoisten kulujen sisällyttämistä hintoihin. Myös komitea on sitä mieltä, että aiheuttamisperiaatteen mukaan taloudellisissa välineissä on otettava huomioon kuljetuksen todelliset kustannukset yhteiskunnalle, jotta markkinakäyttäytymistä voidaan ohjata kestävämpään suuntaan. Tässä yhteydessä kerättävät lisämaksut onkin korvamerkittävä kestäväpohjaisen liikenteen kehittämiseen ja koko liikennejärjestelmän optimointiin, jotta voidaan toteuttaa todella kestävää liikkuvuuspolitiikkaa. Ne olisi myös pidettävä erillään rahoitustarkoituksessa käyttöön otetuista maksuista, jotka kerätään käyttäjiltä.

3.11.10 ETSK katsoo, että on välttämätöntä luoda politiikkayhdistelmiä, joihin sisältyy — energiatehokkuustoimenpiteet — turvallisia hiilidioksidin talteenotto- ja varastointijärjestelmiä — uusiutuvien energialähteiden kilpailukykyistä kehittämistä — voimalaitosten muuntamista hiili-intensiivisyyden vähentämiseksi — toimia lämmön ja sähkön tehokkaan yhteistuotannon (Combined Heat and Power Production, CHP) kehittämiseksi.

3.11.11 ETSK katsoo, että yhtenäisten eurooppalaisten energiamarkkinoiden "välineistön" kehittämiseksi on viipymättä sovittava yhteisistä investointiohjelmista seuraavilla aloilla: — älykkäät energiaverkot ja energiansiirtoverkkojen parantaminen — yhteisohjelmien tutkimus ja kehittäminen kestävän energiatalouden, nanotieteiden ja -teknologioiden, verkkojen makrojärjestelmissä sovellettavan tietotekniikan sekä älykotien mikrojärjestelmien aloilla — kyky hallita monitahoisia järjestelmiä ja taata teollisuudelle sekä julkisille ja yksityisille toimijoille vakaa viitekehys — työmarkkinaosapuolten, kuluttajien ja suuren yleisön kanssa käytävän järjestelmällisen vuoropuhelun vahvistaminen.

3.11.12 ETSK kehottaa antamaan etusijan lähialueilla toteutettaville energialähteiden monipuolistamishankkeille, joihin kuuluvat mm. EU:n–Kaspianmeren–Mustanmeren energiakäytävä ja erityisesti Nabucco-kaasuputki, sekä nesteytetyn maakaasun vaatimalle infrastruktuurille, sähköverkkojen yhdistämiselle ja Euro–Välimeri-alueen yhteisen sähköinfrastruktuurin (Med-ring) ja kaasuinfrastruktuurin viimeistelylle sekä EU:n kannalta kiinnostaville uusille öljyinfrastruktuurihankkeille, joita ovat esimerkiksi Odessa–Gdańsk-, Constanța–Trieste- ja Nord Stream -hankkeet.

4. Työttömyyden ja kriisin sosiaalisten seurausten torjuminen

4.1.1 ETSK katsoo, että tärkein edellytys uusien työpaikkojen luomiselle on kestävä, vakaa talouskasvu. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että monet organisaatiot ja elimet ovat jo tehneet talouskriisistä selviytymiseen tähtääviä ehdotuksia, joissa elpymisen sosiaalinen ulottuvuus otetaan huomioon.

4.1.2 Komitean mielestä on tärkeää käynnistää aloitteita niiden alojen kehityksen tukemiseksi, jotka tarjoavat parhaat työllistämismahdollisuudet, kuten vähähiilinen ja resursseja tehokkaasti käyttävä talous (vihreät työpaikat), terveys- ja sosiaalialat (senioritalouden työpaikat) sekä digitaalitalous.

4.1.3 ETSK määrittelee seuraavat ensisijaiset toimet: uuden yritystoiminnan mahdollisuuksien kehittäminen erityisesti naisten keskuudessa, nuorisotyöllisyyden edistäminen sekä "Nuoret liikkeellä" -lippulaivahankkeen tukeminen.

4.1.4 ETSK pitää tärkeänä yrityskulttuurin ja aloitteellisuuden levittämistä yrittäjiä tukevassa ilmapiirissä, jossa ymmärretään markkinoiden riskit ja arvostetaan inhimillistä pääomaa työehtosopimusten ja kansallisten käytänteiden mukaisesti.

4.1.5 ETSK kehottaa erityisesti laatimaan etenemissuunnitelman, jotta voidaan varmistaa välittömästi uusien innovatiivisten yritysten luomiseen ja nykyisten pk-yritysten tukemiseen tarvittavat olosuhteet, edistää kriisistä ulospääsyn kannalta välttämätöntä uusien työpaikkojen syntymistä ja käynnistää kestävä kasvu. Toimia tulisi suunnitella unionin, jäsenvaltioiden ja alueiden tasolla, ja mukaan tulisi ottaa sekä kaupalliset ja ei-kaupalliset yritykset että yhteisötalouden yritykset. Etenemissuunnitelman lisäksi olisi ryhdyttävä toimenpiteisiin työttömien työntekijöiden sekä nuorten kouluttamiseksi näihin uusiin työpaikkoihin.

4.1.6 Ympäristöä kunnioittavia työpaikkoja on edistettävä sekä kannustimin että seuraamuksin, jotta saadaan tarvittavat resurssit käyttämättä merkittävästi jo nyt vähäisiä julkisia varoja. Rahoitus on ratkaiseva kysymys, ja edellytyksenä on, että kaikki osapuolet noudattavat pelisääntöjä, sillä Eurooppa 2020 -strategia ja tukiohjelmat eivät voi toimia, jos jäsenvaltioilla ei ole enää liikkumavaraa julkisessa taloudessa. Yrityksiä, jotka sitoutuvat laadukkaiden työpaikkojen vahvistamiseen ja entistä kestäväpohjaisempaan tuotantoon, tulisi kannustaa ja tukea. Yritykset tarvitsevat selkeää ja vakaata sääntelykehystä ja mahdollisuuksien mukaan globaalisti sovittuja sääntöjä. Nopea ja yhteinen ratkaisu eurooppapatenttia koskevaan ongelmaan olisi ilman muuta askel oikeaan suuntaan.

4.1.7 Komitea totesi jo vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsitelleessä lausunnossaan, että asianmukaisella palkkapolitiikalla on keskeinen merkitys kriisin voittamisessa. Mukauttamalla palkkakehitys kulloisenkin valtion kokonaistaloudelliseen tuotannon kasvuun turvataan riittävä tasapaino kysynnän kehityksen ja hintojen kilpailukyvyn säilyttämisen välillä kokonaistaloudellisesti tarkasteltuna. Työmarkkinaosapuolten on näin ollen pyrittävä välttämään protektionistisen "oma suu lähinnä" -politiikan mukaisia palkanalennuksia ja sen sijaan sovittamaan palkkapolitiikka yhteen tuottavuuskehityksen kanssa. Sen vuoksi ETSK vastustaa ehdottomasti komission tiedonantoon "Vuotuinen kasvuselvitys 2012" niin ikään sisältyvää ehdotusta, jonka mukaan on puututtava jäsenvaltioiden palkkojen määräämisjärjestelmiin ja jossa vaaditaan muun muassa uudistuksia työehtosopimusneuvottelujen hajauttamiseksi. Työmarkkinaosapuolten riippumattomuutta ja niiden vapautta tehdä työehtosopimuksia ei missään tapauksessa saa enää asettaa kyseenalaiseksi, kuten on selitetty hyvin selvästi "six pack" -asetuksessa N:o 1176/2011 (kuuden toimen paketti).

4.1.8 ETSK toteaa, että yritykset käyttävät erilaista työvoimaa. Niin luodaan uudenlaisia työllistymismuotoja, epävarmoja työsuhteita, joissa ihmiset työskentelevät määräaikaisilla sopimuksilla, saavat matalaa palkkaa, heidän sosiaalinen suojelunsa on heikko ja oikeussuojansa olematon. Kaikki määräaikainen työ ei ole epävarmaa; korkeasti koulutetut itsenäiset yrittäjät tulevat toimeksiantojen avulla mainiosti toimeen työmarkkinoilla. Määräaikainen työ on kuitenkin väistämättä epävarmaa, kun kyseessä on vähän tai ei lainkaan koulutusta vaativa työ tuotannossa tai palvelualalla. Joustoturva voi olla ratkaisu yritysten joustavan työvoiman tarpeeseen, mutta vain, mikäli täyttyy ehto, että siihen liittyvä turva on samantasoinen kuin vakituisen työpaikan tarjoama turva.

4.2 Rakenteellinen epätasapaino työmarkkinoiden tarjonnan ja kysynnän välillä

4.2.1 Ongelmien ratkaisun kannalta keskeinen tekijä on hyvä ja tehokas yhteistyö oppilaitosten, yritysten, työmarkkinaosapuolien ja viranomaisten välillä etenkin, kun ennakoidaan tulevaisuuden taitotarpeita ja tehdään asiaan liittyviä aloitteita yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla. Komitea on kehottanut kehittämään ammatillisen koulutuksen laatua ja tehokkuutta, jotta siitä tulisi houkuttelevampi ja tarkoituksenmukaisempi vaihtoehto. Yliopistoon pääsevien nuorten määrän asettaminen ainoaksi mittariksi johtaa harhaan koulutuspolitiikan määrittelyssä eikä ole olennaista työmarkkinoilla tarvittavien taitojen kannalta. Eri koulutusjärjestelmiä on tasapainotettava.

4.2.2 Väestökehityksen – ikääntyvä aktiiviväestö ja yhä pienenevät työmarkkinoille tulevien nuorten ikäluokat – sekä tuotantoprosesseissa tapahtuvien nopeiden muutosten seurauksena Eurooppaa uhkaa suuri pula koulutetusta työvoimasta. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää, että kaikilla on pääsy työmarkkinoille ja ettei ketään suljeta niiden ulkopuolelle. ETSK korostaa, että työntekijöillä on oltava mahdollisuus pitää kykyjään ja ammattitaitoaan tehtäviensä tasalla ja hankkia uusia taitoja koko työelämänsä ajan. Näin työntekijät pystyvät sopeutumaan muutoksiin työympäristössään ja pystytään vastaamaan koulutettujen työntekijöiden tarpeeseen työmarkkinoilla. Tämän prosessin hyvä ja tehokas organisointi on yksi EU:n tärkeimmistä tehtävistä sen pyrkiessä säilyttämään kilpailukykynsä maailman muihin alueisiin nähden.

4.2.3 ETSK korostaa, että työntekijöillä on oltava mahdollisuus hyödyntää erityisesti ammattikoulutusohjelmia. Tutkimukset ovat osoittaneet, että työntekijät, jotka tarvitsisivat koulutusta eniten, hyödyntävät sitä usein vähiten. Tästä syystä eri työntekijäryhmiä varten tarvitaan erilaisia toimenpiteitä.

4.2.4 Suuri osa varoista tulisi suunnata matalimman koulutustason omaaviin työntekijöihin, sillä he tarvitsevat eniten täydentävää koulutusta. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi myöntämällä yksittäisille työntekijöille kouluttautumisbudjetteja, joiden suuruus olisi käänteisesti verrannollinen koulutustasoon siten, että vähiten koulutetuilla työntekijöillä olisi käytettävissään eniten rahaa.

4.2.5 Ikääntyneitä työntekijöitä varten tarvitaan henkilöstöpolitiikkaa, jossa ikätekijät otetaan entistä paremmin huomioon. Samalla kun monissa EU:n jäsenvaltioissa nostetaan eläkeikää, monet ikääntyneet menettävät paikkansa työmarkkinoilla jo ennen nykyisen eläkeiän saavuttamista esimerkiksi siksi, etteivät pysy enää kehityksen mukana. Kohdennettu erityiskoulutus voisi auttaa tämän ongelman ratkaisussa.

4.2.6 On hyvin tärkeää, että koulutus ja koulutusohjelmat ovat tehokkaita. Monissa jäsenvaltioissa on kerätty kokemusta uusista, entistä tehokkaammista opetusmenetelmistä ja huomattu uudestaan eritoten työpaikalla oppimisen merkitys. ETSK painottaa tämäntyyppisten hankkeiden edelleenkehittämisen merkitystä ja pyytää komissiota edistämään sitä huolehtimalla siitä, että kysymykseen liittyvistä hyvistä toimintatavoista vaihdetaan tietoa.

4.3 Työllisyyden ja erityisesti nuorten ja pitkäaikaistyöttömien työllistymisen tukeminen

4.3.1 ETSK toistaa vaatimuksensa siitä, että nuorisotyöllisyyttä koskevien mitattavissa olevien EU:n tavoitteiden osalta olisi määriteltävä erityisesti 1) nuorisotyöttömyyden merkittävä vähentämistavoite ja 2) neljän kuukauden enimmäisaika työtä tai oppisopimuspaikkaa etsivien nuorten aktivoimiseksi. Nuorison työllistämistä koskevien erityistavoitteiden jättäminen jäsenvaltioiden päätettäväksi ei ainakaan ole tuottanut merkittäviä tuloksia: vain yksittäiset maat ovat muotoilleet asianmukaisia tavoitteita kansallisiin uudistusohjelmiinsa.

4.3.2 ETSK on tyytyväinen siihen, että lippulaivahankkeeseen "Nuoret liikkeellä" on sisällytetty "nuorisotakuuta" koskevan ehdotuksen muodossa komitean vaatimus, jonka mukaan jäsenvaltioiden tulisi taata, että kaikilla nuorilla on neljän kuukauden sisällä koulunsa päättämisestä työpaikka tai opiskelupaikka tai että he ovat aktivointitoimenpiteiden piirissä.

4.3.3 Jäsenvaltioiden, joilla on erityisen suuri nuorisotyöttömyysongelma ja joiden on tällä hetkellä noudatettava rajoittavia talousarvioehtoja, tulisi saada helpommin tukia EU-rahastoista"nuorisotakuun" kaltaisia toimenpiteitä varten. Tarvitaan käytännönläheisiä ja joustavia hallinnollisia menettelytapoja varojen käytön yksinkertaistamiseksi, ja tulisi harkita jopa tilapäistä luopumista kansallista osarahoituksesta Euroopan sosiaalirahaston ja muiden EU-rahastojen tukia jaettaessa.

4.3.4 ETSK on toistuvasti korostanut, kuinka tärkeää on pitää yllä ja tarpeen mukaan lisätä kansallisten ja eurooppalaisten varojen osoittamista nuorten koulutukseen ja työllistämiseen kaikissa EU-maissa – talouskriisin myötä tarpeelliseksi tulleesta talouden painopisteiden uudelleenarvioinnista huolimatta. Tämän vuoksi ETSK vaatii, että uudessa rahoitussuunnittelussa vuodesta 2014 eteenpäin varataan riittävästi Euroopan sosiaalirahaston varoja nuoriin kohdistettaviin aloitteisiin.

4.3.5 Muutamat maat ovat kriisin aikana parantaneet tietyissä olosuhteissa työttömyystukien saatavuutta heikossa asemassa olevien ryhmien ja myös nuorten kannalta. Nämä toimenpiteet ovat kuitenkin olleet määräaikaisia tai ne saatetaan perua suunniteltujen säästötoimien puitteissa. ETSK kehottaa tarkistamaan yleisesti vaatimukset, joita nuorilta edellytetään työttömyystukien saamiseksi, sekä parantamaan niiden mahdollisuuksia, jotka etsivät töitä mutta eivät tähän mennessä ole olleet oikeutettuja saamaan työttömyyskorvauksia. Olisi myös suositeltavaa sisällyttää vastaavia tavoitteita kansallisiin uudistusohjelmiin. Näin parannettaisiin merkittävästi monien nuorten epävarmaa tilannetta siinä vaiheessa, kun he ovat siirtymässä työmarkkinoille.

4.3.6 Sen lisäksi että 15–24-vuotiaiden nuorten työttömyys on kaksi kertaa yleisempää kuin aikuisten työttömyys, myös epävarmojen työsuhteiden osuus (joissain maissa yli 60 prosenttia) on korkeampi, sääntelemättömien oppisopimuskoulutusten ja harjoittelujen määrä on lisääntymässä (etenkin eteläisissä jäsenvaltioissa) ja nuoret joutuvat useammin tekemään koulutustasoaan vastaamatonta työtä. Komitea kehottaa välttämään sitä, että työelämään integroitumista edistetään epävarmojen ja näköalattomien työllistämismallien avulla. Sen sijaan että panostetaan epävarmoihin työsuhteisiin ja -sopimuksiin, tulisi toteuttaa toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että määräaikaiset työsuhteet sekä matalapalkkaiset ja heikon sosiaaliturvan tarjoavat työpaikat eivät muutu nuorison kohdalla normiksi. Harjoittelujaksoja koskevaan komission aloitteeseen liittyen ETSK tukee asiaa koskevia eurooppalaisia laatupuitteita, joita tulisi mainostaa myös yrityksille, jotta ne tarjoaisivat oppimista edistäviä työtilanteita sitovilla sopimuksilla erityisesti myös vähän koulutetuille nuorille. Vuorottelukoulutusoppisopimusjärjestelmä, jossa yhdistyy sekä perus- että ammatillinen koulutus, on tuottanut useissa maissa myönteisiä tuloksia, ja sen osittaista siirrettävyyttä olisi tutkittava.

4.3.7 Jatkuva, kriisiin liittyvä taantuma työvoiman kysynnässä johtaa pitkäaikaistyöttömyyden lisääntymiseen, mikä aiheuttaa vakavia vaikeuksia työmarkkinoille sijoittumisessa ja lisää köyhyyttä mitattuna sellaisen työikäisen tai sitä nuoremman väestön osuutena, joka asuu kotitalouksissa, joilla ei ole yhteyttä työmarkkinoihin. ETSK suosittaa, että jäsenvaltiot kiinnittävät erityishuomiota sellaisten välillisten työmarkkinoiden luomiseen, joilla luodaan julkisin resurssein tarkoituksenmukainen määrä sopivia työpaikkoja, jotta voidaan varmistaa, että pitkäaikaistyöttömät voivat säilyttää kosketuksen työelämään ja parantaa osaamistaan. Näin estetään köyhyyden lisääntyminen työmarkkinayhteyden menettämisen johdosta ja annetaan työntekijöille mahdollisuus siirtyä jouhevasti avoimille työmarkkinoille sitten kun kriisi on ohi.

4.4 Sosiaalinen yrittäjyys

4.4.1 Sosiaaliset yritykset ovat keskeinen osa Euroopan sosiaalista mallia. Ne edistävät tärkeällä tavalla yhteiskunnan toimintaa ja Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista luomalla uusia työpaikkoja, kehittämällä innovatiivisia ratkaisuja kansalaisten tarpeiden tyydyttämiseksi ja lujittamalla sosiaalista koheesiota, osallisuutta ja aktiivista kansalaisuutta.

4.4.2 Sosiaalisen yrittäjyyden ja yritystoiminnan edistäminen erityisesti nykyisessä vaikeassa taloustilanteessa auttaa hyödyntämään tällaisen yrittäjyyden ja yritystoiminnan tarjoamat kasvumahdollisuudet sekä sen tuoman sosiaalisen arvon. Tarjoutuvien mahdollisuuksien hyödyntämiseksi olisi luotava ja pantava täytäntöön kattava poliittinen kehys, jossa on mukana laaja joukko eri sidosryhmiä kaikilta yhteiskunnan aloilta (kansalaisyhteiskunta, yksityinen ja julkinen sektori) ja kaikilta tasoilta (paikallis-, alue-, valtio- ja EU:n taso).

4.4.3 Jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten on varmistettava, että sosiaaliset yritykset ovat mukana ja ne huomioidaan yrityksille tarkoitetuissa julkisissa poliittisissa aloitteissa ja ohjelmissa samoin ehdoin kuin muut yritysmuodot.

4.4.4 Entistä paremmat mahdollisuudet saada pääomaa sekä räätälöidyt rahoitusvälineet ovat ensisijaisen tärkeitä sosiaalisille yrityksille. Komission olisi koottava ja levitettävä jäsenvaltioissa jo olemassa olevia hyviä käytänteitä ja innovatiivisia aloitteita. Niistä mainittakoon hybridipääomainstrumentit ja julkisen ja yksityisen pääoman erilaiset vuorovaikutusmuodot. Lisäksi komission olisi varmistettava, ettei EU:n nykyinen sääntelykehys estä uusien välineiden kehittämistä.

4.4.5 On keskeisen tärkeää, että rakennerahastojen seuraavaan ohjelmakauteen sisällytetään nimenomaisesti sosiaalisten yritysten perustamista ja kehittämistä tukevia ohjelmia.

4.4.6 Komission olisi käynnistettävä EU:n laajuinen tutkimus, jossa vertaillaan julkiseen rahoitukseen sovellettavia, sosiaalisille yrityksille erityisen hyvin sopivia lähestymistapoja. Komission olisi edistettävä sosiaalisten näkökohtien huomioimista tarjouspyynnöissä ja arvioitava, miten yleistä se on, sekä tarkasteltava kysymystä ylisääntelystä (gold plating) julkisten hankintojen yhteydessä. Valtiontukisääntöjä tarkistettaessa komission olisi harkittava yleishyödyllisten sosiaalipalveluiden jättämistä kokonaan niiden ulkopuolelle tai vapautettava mittakaavaltaan pienet julkiset palvelut ja eräät sosiaalipalvelut ilmoitusvelvollisuudesta, jotta edistettäisiin useampien sosiaalisten yritysten perustamista.

4.4.7 Sosiaalisten yritysten oikeudelliset muodot ja sosiaaliset erityistehtävät vaihtelevat, ja siksi tällaisille yrityksille myönnetään tietyissä jäsenvaltioissa veroetuja. Nämä edut olisi tarkistettava ja niistä olisi jaettava tietoa, jotta voitaisiin kannustaa asianmukaisten sääntöjen kehittämiseen.

4.5 Muita heikommassa asemassa olevien suojelu

4.5.1 Komitea totesi jo vuotuista kasvuselvitystä 2011 käsitelleessä lausunnossaan, että sosiaaliturvaetuudet on nähtävä tuottavana investointina, josta kaikki hyötyvät. Myös komissio myöntää tämän epäsuorasti. Kun työttömyyskorvauksiin liitetään dynaaminen työmarkkinapolitiikka, vakautetaan taloutta sekä edistetään aktiivista mukautumista muutoksiin taitojen parantamisen sekä työnhakua ja uudelleenkouluttautumista koskevien tehokkaiden aloitteiden avulla. On syytä suhtautua varovaisesti sellaisiin toimenpiteisiin, joiden tarkoituksena on tiukentaa tuen saannin ehtoja. Vaarana on, että työmarkkinoilta syrjäytyneiden tilanne muuttuu entistä epävarmemmaksi, mikä hankaloittaa suuresti työnsaantia tai työelämään palaamista. Tällaisilla rajoittavilla toimilla voi olla vääristäviä vaikutuksia: ne saattavat aiheuttaa siirtymiä muille sosiaaliturvan aloille, kuten sosiaaliavun tai työkyvyttömyyden piiriin, mikä ei ole suotavaa.

4.5.2 ETSK painottaa, että työntekijät tarvitsevat tuloturvaa ja sosiaalista suojelua voidakseen toimia nopeasti muuttuvassa yhteiskunnassa optimaalisesti ja tulevaisuutta pelkäämättä.

4.5.3 ETSK kehottaa EU:n toimielimiä suojelemaan eurooppalaisia sosiaalisia standardeja entistä päättäväisemmin. Ponnettomuus tässä kysymyksessä on johtanut mm. köyhien työtätekevien määrän enenemiseen, epätasa-arvon lisääntymiseen sekä tulevaisuuden pelon kasvuun samaan aikaan, kun kansalaisten luottamus toisiinsa, yhteiskunnallisiin instituutioihin ja julkiseen valtaan on rapautunut. Luottamuksen puute ei kohdistu pelkästään jäsenvaltioiden viranomaisiin vaan myös EU:n toimielimiin, kuten kasvava euroskeptisismi monissa jäsenvaltioissa osoittaa.

4.5.4 ETSK katsoo, että säästötoimet eivät saa lisätä köyhyysriskiä eivätkä kasvattaa entisestään viime vuosina jo jyrkentyneitä eroja. Kaikkien kriisin ratkaisemiseen tähtäävien toimien yhteydessä on huolehdittava siitä, etteivät ne ole ristiriidassa kysynnän ja työllisyyden elvyttämisen eivätkä sosiaalisten ongelmien lieventämisen kanssa. Jäsenvaltioiden on otettava tässä myös huomioon, että talouskriisin ja valtion velkaantumisen vastaiset toimenpiteet eivät saa vaarantaa julkisia investointeja työmarkkinapolitiikkaan eivätkä perus- ja ammattikoulutukseen. ETSK vaatii kattavien arvioiden laatimista sosiaalisista seurauksista, jotta voitaisiin tarkastella keinoja saavuttaa EU:n tavoite, jonka mukaan vuoteen 2020 mennessä vähintään 20 miljoonalle ihmiselle olisi tarjottava ulospääsy köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä.

4.5.5 Säästötoimet osuvat yleensä kovimmin sosiaalisista tulonsiirroista eniten riippuvaisiin ryhmiin, mm. epävarmoissa työsuhteissa oleviin ja muihin työmarkkinoilla heikossa asemassa oleviin ryhmiin. Työttömyys vaikuttaa yleensä eniten myös niihin, joille tukien saaminen on vaikeaa ja rajoitettua. Siksi tarvitaan riittäviä, tehokkaita ja kestäväpohjaisia sosiaalisia tukiverkkoja, joissa erityistä huomiota on kiinnitettävä työmarkkinoilla eniten kärsiviin ja sosiaalisesti heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin.

5. Julkishallinnon nykyaikaistaminen

5.1.1 ETSK:n mielestä hyvä hallintotapa tarkoittaa monitasoista hallintoa ja aluetason kumppanuutta järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustuksellisten tahojen kanssa.

5.1.2 Monitasoinen hallinto on joustava rakenne komission, jäsenvaltioiden hallitusten sekä alue- ja paikallisviranomaisten suhteille, ja se on räätälöity vastaamaan tiettyjä tilanteita ja temaattisia näkökohtia sen sijaan, että se olisi hallintotasojen hierarkkinen toimivaltakehys. Hyvälle hallintotavalle ovat ominaisia avoimet suhteet ja toissijaisuusperiaatteen löyhempi soveltaminen.

5.1.3 Kumppanuus on kollektiivisen sitoutumisen keskeinen väline, ja se tehostaa osaltaan julkisten varojen käyttöä ja viranomaisten toteuttamia politiikkoja. Tässä tarkoituksessa merkittäviä voisivat olla uudenlaiset "tehokkaan kumppanuuden" muodot. Tällaiset foorumit, joihin kaikki julkiset ja yksityiset osapuolet – myös pankit – yhdessä toimien osallistuisivat, tukisivat innovaatiostrategiaa. Niillä olisi selkeät, yksinkertaiset ja toimivat säännöt, joissa määriteltäisiin hankkeiden keston ajaksi aikataulut, osapuolten vastuut ja mahdolliset seuraamukset.

5.1.4 ETSK kehottaa EU:n toimielimiä sekä jäsenvaltioita ja alueita asettamaan eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act (SBA) -aloitteen perusperiaatteen "pienet ensin" sekä EU:n että kansallisen ja alueellisen tason päätöksenteon ytimeen. Se suosittelee niin ikään, että jäsenvaltiot ja alueet ottaisivat kyseisen periaatteen myös pk-yrityksiä tukevien politiikkojensa sekä talous- ja teollisuuspolitiikkojensa perustaksi. ETSK katsoo lisäksi, että SBA-aloitteesta tulisi tehdä sitovampi etenkin EU:n toimielinten kannalta, ja vastustaa Euroopan komission tuoretta ehdotusta jättää pk-yritykset ja mikroyritykset unionin lainsäädännön ulkopuolelle.

5.1.5 ETSK arvioi, että kansallisten pk-yrityslähettiläiden (SME Envoys) nimeämisen pitäisi auttaa jäsenvaltioita soveltamaan SBA-aloitetta. ETSK suosittelee nimeämään pk-yrityslähettiläitä myös aluetasolle.

5.1.6 On aika siirtyä vaiheeseen, jossa pieniä ei vain ajatella ensin, vaan sama toteutuu myös toiminnassa ("Act small first", "pienet ensin myös käytännössä"). SBA-aloite ei saavuta odotettua menestystä, mikäli käyttöön ei oteta aitoa "monenvälistä ja monitasoista kumppanuuteen perustuvaa hallintoa". Talouselämän osapuolet ja työmarkkinaosapuolet sekä kaikki julkiset ja yksityiset edunvalvontatahot on otettava alusta saakka mukaan poliittisiin pohdintoihin ja lainsäädäntäprosessiin. ETSK kehottaa näin ollen pk-yritysten eri kategorioita edustavia organisaatioita osallistumaan tehokkaasti lainsäädäntä- ja päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla.

5.1.7 ETSK on neuvoston ja komission kanssa yhtä mieltä siitä, että EU-varoja käytettäessä ja EU:n politiikkoja toteutettaessa on toivottavaa noudattaa tehokasta monitasoista hallintoa ja parantaa hallintokäytäntöjä. Kysymys ei kuulu "jos" vaan "miten". Kyse on alhaalta ylöspäin ja ylhäältä alaspäin suuntautuvien ennakkoedellytysten hienosäädöstä.

5.1.8 Lisäksi komitea on erityisen tyytyväinen ehdotukseen varmistaa kansalaisten ja muiden sidosryhmien aktiivisempi osallistuminen unionin lainsäädännön laadintaan, täytäntöönpanoon ja soveltamiseen erityisesti niin, että pidennetään julkisten kuulemisten yleistä määräaikaa ja nopeutetaan ja tehostetaan rikkomusmenettelyjä.

5.1.9 ETSK suhtautuu myönteisesti EU:n julkisten hankintojen politiikan uudistamiseen ja sen tehostamiseen innovatiivisempien, ekologisempien, sosiaalisempien ja toimivampien sisämarkkinoiden yhteydessä. ETSK korostaa Eurooppa 2020 -strategian innovatiivisten, sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien näkökohtien vaikutusta ja merkitystä myös julkisten hankintojen kannalta.

5.1.10 ETSK korostaa, että periaatteet, jotka liittyvät avoimuuteen sekä tehokkuuteen oikeusvarmuuteen, kannattavuuteen, kilpailuun, pk-yritysten ja vapaiden ammattien harjoittajien pääsyyn markkinoille, suhteellisuuteen, rajatylittävien sopimusten lisääntymiseen, syrjinnän ja korruption välttämiseen ja ammattimaisuuden tarpeeseen, pysyvät voimassa entiseen tapaan.

5.1.11 Turhan byrokratian vähentäminen tuottaa kaikkien kannalta parempia tuloksia. Monimutkaista lainsäädäntöä on tarpeen välttää, samoin ylimääräisten vaatimusten lisäämistä lainsäädäntöön jäsenvaltioissa.

5.1.12 ETSK suosittelee analysoimaan jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä ja esimerkkejä ja ryhtymään sen jälkeen toimiin markkinoiden avaamiseksi.

5.1.13 ETSK on tyytyväinen komission osoittamaan kiinnostukseen syventää poliittisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia menettelyitä, jotta varmistetaan, että unionin lainsäädäntöä laaditaan ja sovelletaan entistä järkevämmin ja tarkoituksenmukaisemmin koko lainsäädäntäprosessin ajan.

5.1.14 ETSK katsoo, että on määriteltävä nykyistä paremmin esimerkiksi näkökohdat, jotka liittyvät tapaan, jolla unionin eri toimielimet toteuttavat niiden vastuulla olevat, etukäteen tehtävät vaikutustenarvioinnit, vaikutustenarviointien valvonnasta vastuussa olevien elinten luonteeseen ja kokoonpanoon; käytettyihin muuttujiin sekä tapaan ja keinoihin varmistaa entistä suurempi avoimuus.

5.1.15 Komitea on tyytyväinen aloitteeseen uudistaa julkishallintoa perustamalla keskitettyjä asiointipisteitä ja suhtautuu erittäin myönteisesti hallinnollisen yhteistyön kehittämiseen rajatylittävissä asioissa. Tätä yhteistyötä on laajennettava myös sellaisille politiikanaloille, joilla vaatimusten noudattaminen on kyseenalaista.

5.1.16 Komitea suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen parantaa sisämarkkinoiden hallinnointia lisäämällä hallinnollista yhteistyötä ja kehittämällä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää (IMI).

5.1.17