Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euron käyttöönottoon liittyvät käytännön kysymykset"

(98/C 73/30)

Komissio päätti 6. lokakuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa lausunnon valmistelun yleisesittelijä Umberto Buranin tehtäväksi.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 35 ääntä puolesta kolmen pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komissio antoi tässä lausunnossa käsiteltävän asiakirjan talous- ja raha-asiain neuvostolle (Ecofin) Luxemburgissa 13. lokakuuta 1997 pidetyssä kokouksessa. Asiakirjan seuraavaa versiota käsitellään Luxemburgin huippukokouksessa 12. ja 13. joulukuuta 1997. Asiakirjassa esitellään jäsenvaltioissa ja unionin tasolla toteutettavia euron käyttöönottoon liittyviä käytännön valmisteluja. Edelleen siinä valotetaan niitä päätöksiä, jotka on vielä tehtävä erittäin nopeassa tahdissa, eli yleensä ennen vuoden 1997 loppua.

1.2. Asiakirja on tiivistelmä euron käyttöönottoon liittyvien valmistelujen nykytilasta. Siten sillä on läheiset yhtymäkohdat vuoden 1995 vihreään kirjaan () ja 15. ja 16. joulukuuta 1995 Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksiin. Talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausuntoja sekä tästä aiheesta että erityiskysymyksistä ().

1.3. Koska komission pyytämän lausunnon antamisella on kova kiire, komitea käsittelee tässä yhteydessä ainoastaan päätöksiä tai aloitteita edellyttäviä seikkoja. Toteutettavien tai jo toteutettujen toimien analysointi siirtyy tuonnemmaksi.

2. Työohjelma ()

2.1. Komissio pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot esittävät ennen vuoden 1997 loppua seuraaviin aiheisiin liittyvät toimintasuunnitelmansa:

suunnitelma euroon siirtymisestä kirjanpidossa, toimintakertomuksissa ja veroilmoituksissa;

julkishallinnon aikeet muuttaa nykyiset velkakirjat euromääräisiksi ();

eurokolikoiden nk. kansallisen puolen lopullinen ulkoasu;

kansallisten tiedotuskampanjoiden aloittaminen;

kansallisen kannan määrittely euroon siirtymisen verotuksellisista seurauksista.

2.2. Lopuksi komissio harkitsee, tarvitaanko tiettyjen käytännön kysymyksien ratkaisemiseksi pikemminkin jäsenvaltioiden vai yhteisön toimia. Mikäli kyseeseen tulevat yhteisön toimet, komissio pohtii, onko tällöin paikallaan ryhtyä lainsäädäntötoimiin vai antaa markkinoiden tiettyjä pelisääntöjä noudattaen säädellä itseään. Myös näistä kysymyksistä on tekeillä selvitys, jonka tulisi valmistua vuoden 1997 loppuun mennessä.

3. Meneillään olevat valmistelut ()

3.1. Komitea panee merkille jäsenvaltioiden viranomaisten tekemien valmistelujen (tiedonannon kohta 1.2) edistymisen lähes kaikissa maissa. Tiedonannossa todetaan, että "ei pakkoa, ei kieltoa" -periaatteen mukaisesti yritykset saavat siirtymäkauden aikana vapaasti päättää, käyttävätkö ne toiminnassaan euroa vai kansallista rahayksikköä.

3.2. Komitea haluaa kuitenkin kiinnittää komission ja jäsenvaltioiden huomion tämän säännön ehdottomuuteen. Euron käyttöönoton kerran tapahduttua se on peruuttamaton, eli kerran euroon siirryttyään yritys ei voi palata kansalliseen rahayksikköön. Voi kuitenkin käydä niin, että käyttöön otetuissa uusissa ohjelmissa on virheitä, joiden korjaaminen on hankalaa ja aikaavievää. Näin ollen voi olla välttämätöntä siirtyä väliaikaisesti käyttämään vanhaa ohjelmaa. Valinnan peruuttamattomuus muodostaa siis esteen, johon komitea suhtautuu kielteisesti.

3.3. Tiedonannossa vahvistetaan, että kaikessa jäsenvaltioiden julkishallinnon sisäisessä kirjanpidossa käytetään siirtymäkautenakin kansallista valuuttaa. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että sen vuonna 1995 () antamaa suositusta sovelletaan käytäntöön. On kuitenkin laskettava, kuinka paljon hallinnolle aiheutuu kuluja, kun se velvoitetaan hyväksymään kansalaisten maksutoimitukset euroina (ja oletettavasti pyynnöstä suorittamaan maksuja euroina).

4. Kirjanpito- ja raportointinäkökohdat ()

4.1. Euroon siirtymisestä aiheutuvat yritysten investoinnit ja kulut ovat aihe, jota on käsitelty eri tavoin. Komitean kanta () aiheeseen on, että markkinoilla vallitsevien lakien tulee sallia kulujen tasapuolinen jakautuminen. Vaikuttaa siltä, että eräissä jäsenvaltioissa ollaan valitsemassa joustavia verotusratkaisuja, joissa otetaan huomioon euroon siirtymisestä aiheutuvat kulut. Se on varmasti täysin toteutettavissa oleva keino, mutta komitea suhtautuu varauksellisesti eri jäsenvaltioiden välisiin linjaeroihin ja jäsenvaltioiden sisäisten taloudellisten ryhmittymien erilaiseen kohteluun. Yhtenäisvaluuttaan siirtymisen ei pidä korostaa Euroopassa jo nykyisin ilmeneviä verotuksellisia eroja.

5. Tärkeimmät käytännön kysymykset kuluttajien ja muiden rahankäyttäjäryhmien kannalta ()

5.1. Muuntokulut

Tilirahan muuntamisesta ei komitean mielestä saa aiheutua kuluja käyttäjille, oli kyseessä sitten tilien pakollinen muuntaminen tai hyvityksen vaihtaminen vastaanottajan tilin valuutaksi. Myös kansallisten kolikoiden ja seteleiden korvaamisen tulee olla maksutonta, mikäli kyseessä ovat normaalit "kotitaloussummat". Kaikista muista mahdollisista tiliraha- ja vaihtotransaktioista sekä mahdollisesti syntyvien kustannusten avoimesta yksilöinnistä tulee sopia asianomaisten alojen vapaaehtoisten pelisääntöjen puitteissa. Lisätietona kuluttajille komitea suosittaa kansallisten euromerkkien käyttöä osoittamaan, että maksuperusteet ovat sääntöjen mukaiset.

5.1.1. Muuntokulujen (tiedonannon kohta 4.3) osalta vapaaehtoisia sopimuksia ja pelisääntöjä on pidettävä määräyksiä parempina keinoina, mutta yleisenä sääntönä tulee olla julkisuusvelvoite, joka koskee kaikkia vaihtopisteitä, sekä perittäviä muuntopalkkioita että palvelun ilmaisuutta.

5.2. Komitean mielestä perustamissopimuksessa määrätystä päivämäärästä 1. tammikuuta 2002 ensimmäisten euroseteleiden ja -kolikoiden liikkeelle laskemiseksi tulee pitää kiinni.

5.3. Kaksoismerkinnät (tiedonannon kohta 4.2). Kunkin jäsenvaltion olisi läheisyysperiaatteen mukaisesti säädettävä siitä, onko kaksoismerkintä siirtymäkauden aikana pakollinen vai velvoitetaanko asianomaiset talouselämän toimijat (erityisesti vähittäistavarakaupat) antamaan katto-organisaatioidensa kautta vakuutus, jonka mukaan ne sitoutuvat asianmukaisella tavalla laskemaan ja merkitsemään näkyviin vahvistettujen vaihtokurssien mukaiset uudet hinnat. Lisäksi voitaisiin edellyttää, että vähittäistavarakaupat asettavat asiakkaidensa käyttöön tarvittavat apuvälineet uuden rahayksikön ja sen arvon omaksumisen helpottamiseksi. Tämä voitaisiin tehdä esimerkiksi sijoittamalla taskulaskimia ostoskärryihin tai laatimalla vastaavuusluetteloja eniten käytetyistä hinnoista. Edeltävän vaiheen osalta komitea ei suosittele turvautumista yhteisölainsäädäntöön, sillä se voi osoittautua mahdottomaksi soveltaa jäsenmaiden erilaisten olosuhteiden vuoksi. Pikemminkin markkinoiden tulisi tarpeen tai käytännöllisyyden niin vaatiessa "pakottaa" käyttämään kaksoismerkintää.

5.3.1. Laki- tai säännösaloitteilla tulee ennen kaikkea pyrkiä kuluttajien suojelemiseen väärinkäytöksiltä, joita voi esim. ilmetä epätarkkoina vaihtolaskelmina tai pyöristämissääntöjen tahallisena väärinkäyttönä. Komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perehtymään tähän näkökohtaan. On tärkeää, että kuluttaja voi tarkistaa hintojen vastaavuuden, ja vielä tärkeämpää, että tuotteiden ja palvelujen myyjät asetetaan vastuuseen em. vastaavuudesta asettamalla tahallisesti ja järjestelmällisesti sääntöjä rikkovat syytteeseen petoksesta.

5.4. Maksukorttien ja älykorttien rooli euroon siirryttäessä on seikka, jota tiedonannossa ei käsitellä. Vihreästä kirjasta antamassaan lausunnossa komitea kiinnitti huomiota siihen, että näissä maksuvälineissä sovelletaan, tai niihin lisätään lähitulevaisuudessa mikroprosessoritekniikkaa, joka mahdollistaa maksettaessa eri valuuttojen käyttämisen ja/tai valuutan vaihtamisen. Jälkimmäisessä tapauksessa olisi myyjien ilmoittamien hintojen vaihtolaskelman automaattinen tarkastus lisäetu.

5.4.1. Komitea ehdottaa, että komissio paneutuu syvällisesti maksukortteihin liittyviin näkökohtiin ja helpottaa siten hallussaan olevin keinoin niiden toiminnan ymmärtämistä ja käyttämistä. On tärkeää, että markkinat ja etenkin kuluttajat suojataan ratkaisemalla nopeasti jo jokin aikaa vastausta odottavat kysymykset; esimerkkinä mainittakoon kortinhaltijan mahdollisuudet saada palautetuksi häneltä virheellisesti perityt kulut.

5.5. Kansallisen rahan ja euron rinnakkaiskäyttövaiheen kesto (c-vaihe). Jotta vältettäisiin tarpeettomat ruuhkat rahanvaihtopisteissä eurokolikoiden ja -seteleiden käyttöönottoa seuraavina päivinä ja jotta kansallinen valuutan vaihtaminen eurokolikoiksi ja -seteleiksi voisi olla järjestäytynyttä, rauhallista ja edullista, täytyy c-vaiheelle määrätä vähimmäiskesto. Edellä mainitut kielteiset sivuvaikutukset ovat vääjäämättömiä jäsenvaltioissa, jotka varaavat vain muutamia päiviä kansallisen valuutan vaihtamiseen euroiksi. Euron käyttöönoton oikeudellista kehystä koskevan neuvoston 7. heinäkuuta 1997 tekemän päätöksen mukaiseen jäsenvaltioiden valtaan päättää c-vaiheen pituudesta ei tule puuttua. Komission tulee kuitenkin avustaa jäsenvaltioita keskinäisessä tiedottamisessa ja keskustelussa c-vaiheen kestosta.

6. Tiedotus ()

6.1. Komitea panee merkille komission ja jäsenvaltioiden sekä myös taloudellisten toimijoiden ja kuluttajajärjestöjen tällä saralla käynnistämät toimet, ovatpa ne saaneet komissiolta rahoitusta tai eivät. Ensimmäisen yleisen tarkastelun perusteella vaikuttaa kuitenkin siltä, ettei seuraavia kahta asiaa ole käsitelty tai niitä on käsitelty vain ohimennen:

Euro on tietyn aikaa käypä maksuväline kansallisen valuutan rinnalla. Sen vuoksi on pyrittävä välttämään turhia jonoja vaihtopisteissä euron käyttöönoton ensipäivinä. Mahdollisuus vaihtaa kansallinen valuutta euroon kaikessa rauhassa, aivan kuten aikaisemmin vanhat, liikenteestä vedettävät setelit uusiin, ei ole pelkästään järjestelykysymys. Se vaikuttaa myös vaihtokuluihin, kuten kohdasta 5.1 ilmenee.

Maksu- ja älykorttien käyttöön liittyvät seikat, joita käsiteltiin ylempänä kohdassa 5.5. Maksukorttien, älykorttien ja rahakorttien liikkeellelaskijoita kehotetaan tiedottamaan objektiivisesti korttijärjestelmiensä käytännön näkökohdista. Komission on asetettava käyttöön täydentävää ja puolueetonta tietoa myös mahdollisista haitoista.

7. Rahoitusmarkkinat ()

7.1. Komitea on ilmaissut kantansa asiasta lausunnossaan aiheesta "Komission tiedonanto Euron käyttöönoton vaikutukset pääomamarkkinoihin" ().

Bryssel, 11. joulukuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() KOM(95) 333 lopull.

() Lausunto aiheesta "Vihreä kirja käytännön järjestelyistä yhtenäisvaluutan käyttöön ottamiseksi", 26. lokakuuta 1995, (EYVL C 18, 22.1.1996).

Lausunto aiheesta "Talous- ja rahaliiton vaikutukset: lähentymisen taloudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat sekä yhtenäisvaluutasta tiedottaminen", 26. syyskuuta 1996, (EYVL C 30, 30.1.1997).

Lausunto aiheesta "Yhtenäisvaluuttaan siirtymisen edellyttämän lainsäädännön ja määräysten vaikutukset markkinoihin", 31. lokakuuta 1996, (EYVL C 56, 24.2.1997).

Lausunto aiheesta "Talous- ja rahaliiton kolmannen vaiheen ehdot: vakaus- ja kasvusopimus budjettikurin takaamiseksi, taloudellisen lähentymisen vahvistamisen menetelmät ja uusi vaihtokurssimekanismi", 29. toukokuuta 1997 (EYVL C 287, 22.9.1997).

Lausunto aiheesta "Komission tiedonanto Euron käyttöönoton vaikutukset pääomamarkkinoihin", 10. joulukuuta 1997 (EYVL C 19, 21.1.1998).

() Ks. komission asiakirjan kohta "Johdanto ja tiivistelmä".

() Ks. "Komission tiedonanto Euron käyttöönoton vaikutukset pääomamarkkinoihin" KOM(97)337 lopull., 2.7.1997

() Komission tiedonannon ensimmäinen kohta.

() 26. lokakuuta 1995 annetun lausunnon kohdat 5.3.11 ja 6.4.3

() Tiedonannon kohta 3.2

() 26. lokakuuta 1995 annetun lausunnon kohdat 6.2.4 6.2.7 EYVL C 18, 22.1.1996

() Tiedonannon kohta 4

() Tiedonannon kohta 5

() Tiedonannon kohta 7

() Joulukuun 10. päivä 1997 hyväksytty lausunto (EYVL C 19, 21.1.1998).

LIITE talous- ja sosiaalikomitean lausuntoon

Komitea hylkäsi käsittelyssä seuraavat muutosehdotukset, jotka saivat vähintään yhden neljäsosan annetuista äänistä:

Kohta 5.3.1

Muutetaan kuulumaan seuraavasti:

"Komitea kehottaa jäsenvaltiota sisällyttämään tämän näkökohdan kansallisen rikoslainsäädäntöönsä."

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 13, ei-ääniä:19, tyhijä: 3.

Kohta 5

Lisätään kohtaan 5. seuraava uusi alakohta:

"Tietotekniikka-alan valmistautuminen

Talous- ja sosiaalikomitean mielestä talouselämä, julkishallinto ja kuluttajat tulisi suojata tietokoneiden uudelleenohjelmoimiseen liittyviltä toistuvilta järjestelmäteknisiltä sovelluksilta, joita vuosi 2000 ja Euron käyttöönotto edellyttävät. Ottaen huomioon uudelleenohjelmointikustannukset, suunnitteluvarmuus ja luottamuksen herättäminen, olisi tietotekniikan palveluyritysten tarjottava komission strategisella tuella ajoissa monipuolisia järjestelmäteknisiä ratkaisuja. Tässä yhteydessä talous- ja sosiaalikomitea puoltaa Euro tietotekniikka -foorumin järjestämistä. Talous- ja sosiaalikomitea olisi tyytyväinen, mikäli tämä foorumi voitaisiin toteuttaa jo vuoden 1998 alkupuoliskolla, jottei sitä järjestettäisi liian myöhään."

Äänestyksen tulos

Jaa-ääniä: 15, ei-ääniä:17, tyhijä: 5.