EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 17.12.1998 
KOM(1998) 703 lopullinen 
KOMISSION 
• • •• MAARAAIKAISKERTOMUS 
SLOVAKIAN 
EDISTYMISESTÄ 
EUROOPAN UNIONIIN LIITTYMISEN VALMISTELUISSA 

Sisältö 
A. Johdanto 
a) Esipuhe 
Määräaikaiskertomuksen taustaa 
b) Euroopan unionin ja Slovakian suhteet 
Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia 
Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys 
B. Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
1.1. Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentti 
Toimeenpanovalta 
Tuomiovalta 
Korruption vastaiset toimenpiteet 
1.2. Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
1.3. Yleisarvio 
2. Taloudelliset arviointiperusteet 
2.1. Johdanto 
2.2. Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
Talouden kehitys 
Rakenneuudistukset 
2.3. Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen 
arviointi 
Toimiva markkinatalous 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
2.4. Yleisarvio ' 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet 
3.1. Rajattomat sisämarkkinat 
Yleinen toimintaympäristö 
Neljä vapautta 
Kilpailu 
3.2. Innovaatiot 
Tietoyhteiskunta 
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Televiestintä 
Audiovisuaalinen ala 
3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous- ja rahaliitto 
Verotus 
Tilastointi 
3.4. Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Maatalous 
Kalastus 
Energia 
Liikenne 
Pienet ja keskisuuret yritykset 
3.5. Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Aluepolitiikka ja koheesio 
3.6. Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Kuluttajansuoja 
3.7. Oikeus- ja sisäasiat 
3.8. Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Kehitysyhteistyö 
Tulli 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
3.9. Varainhoitokysymykset 
Varainhoidon valvonta 
3.10. Yleisarvio 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
C. Päätelmät 
D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja 
yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen 
ohjelman täytäntöönpanosta 
1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus 
2. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma 
Liitte 
Tilastot 
-3-
A. Johdanto 
a) Esipuhe 
Agenda 2000 -asiakirjassa komissio ilmoitti antavansa säännöllisin väliajoin 
kertomuksen Eurooppa-neuvostolle kunkin Keski- ja Itä-Euroopan hakijamaan 
edistymisestä jäsenyysvalmisteluissa. Lisäksi se ilmoitti antavansa ensimmäisen 
kertomuksen vuoden 1998 lopussa. Luxemburgissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto 
päätti, että 
"Komissio laatii vuoden 1998 lopusta lähtien kustakin valtiosta neuvostolle säännöllisesti 
kertomukset siitä, miten kukin Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltio on edistynyt 
liittymisvalmisteluissaan Kööpenhaminan liittymiskriteerien perusteella arvioiden, 
erityisesti unionin säännöstön siirtämisessä osaksi lainsäädäntöään; kertomuksiin liitetään 
tarvittaessa suosituksia kahdenvälisten hallitustenvälisten konferenssien aloittamiseksi. 
Ennen kyseisiä kertomuksia liittymistä valmistelevien kumppanuuksien toteuttamista ja 
säännöstön omaksumisen edistymistä käsitellään kunkin hakijavaltion kanssa Eurooppa-
sopimuksella perustetuissa elimissä. Komission kertomusten perusteella neuvostossa 
tehdään tarvittavat päätökset liittymisneuvottelujen kulusta ja niiden ulottamisesta 
muihin hakijoihin. Komissio jatkaa Agenda 2000 -asiakirjassa käytetyn menetelmän 
soveltamista arvioidessaan hakijavaltioiden kykyä täyttää taloudelliset kriteerit ja 
huolehtia liittymisestä johtuvista velvoitteista. 
Komission on noudatettava dynaamista lähestymistapaa arvioidessaan hakijavaltioiden 
edistymistä neuvostolle säännöllisesti esittämissään kertomuksissa." 
Cardiffissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kannatti näitä päätelmiä todeten, että 
"Unionin tärkeimpänä tavoitteena on jatkaa laajentumisprosessia Luxemburgin 
Eurooppa-neuvoston päätelmissä tarkoitettujen maiden osalta, jolloin ne voivat edelleen 
aktiivisesti edistää ehdokkuuttaan ja edetä kohti jäsenyysvelvoitteiden vastaanottamista, 
mukaan lukien Kööpenhaminan kriteerien täyttäminen. Jokaista ehdokasmaata arvioidaan 
samoin kriteerein, ja ne etenevät ehdokkuudessaan omaa tahtiaan valmiustasonsa 
mukaan. Paljon riippuu siitä, mitä ehdokasmaat itse tekevät täyttääkseen kriteerit. Kaikki 
hyötyvät siitä, että niiden suhteet EU:hun ovat lujittuneet muun muassa poliittisen 
vuoropuhelun ja kullekin maalle erikseen sovitettujen, jäsenyyteen valmistautumista 
tukevien strategioiden avulla." 
Näissä Eurooppa-neuvoston päätelmissä annettujen ohjeiden mukaisesti Slovakian 
edistymisestä annetussa kertomuksessa noudatetaan samaa rakennetta kuin komission 
lausunnossa. Siinä 
- kuvataan erityisesti Eurooppa-sopimukseen perustuvia Slovakian ja unionin suhteita, 
- tarkastellaan tilannetta Eurooppa-neuvoston määrittelemien poliittisten edellytysten 
osalta (demokratia, laillisuusperiaate, ihmisoikeudet, vähemmistöjen suojelu), 
-4-
- arvioidaan Slovakian tilannetta ja tulevaisuuden näkymiä Eurooppa-neuvoston 
määrittelemien taloudellisten edellytysten osalta (toimiva markkinatalous, kyky 
selviytyä kilpailupaineista ja markkinavoimista unionissa), 
- arvioidaan Slovakian valmiutta omaksua jäsenyyden mukanaan tuomat velvoitteet eli 
yhteisön säännöstö, sellaisena kuin se on perussopimuksissa, johdetussa oikeudessa ja 
unionin politiikoissa. 
Kertomuksessa käsitellään myös oikeuslaitoksen ja hallinnon valmiuksia Madridissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynnön mukaisesti. Se korosti hakijamaiden tarvetta 
mukauttaa hallintorakenteitaan sen varmistamiseksi, että ne pystyvät toteuttamaan 
yhteisön politiikkoja moitteettomasti jäseniksi tultuaan. 
Tällä lähestymistavalla varmistetaan kaikkien hakijamaiden tasavertainen kohtelu. 
Kertomuksessa otetaan huomioon komission lausunnon julkistamisen jälkeinen kehitys. 
Siinä selvitetään, onko komission lausunnossa mainitut uudistukset toteutettu ja 
tarkastellaan uusia, myös liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisiin 
tavoitteisiin suoranaisesti liittyviä aloitteita. Kertomuksessa on erillinen jakso, jossa 
tarkastellaan, missä määrin Slovakia on saavuttanut liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden yhteydessä asetettuja lyhyen aikavälin tavoitteita. 
Kun edistymisen arviointi poliittisten ja yhteisön säännöstöön liittyvien edellytysten 
saavuttamisessa keskittyy siihen, mitä on saatu aikaan komission lausunnon 
julkistamisen jälkeen, talouden arviointi perustuu pitempiaikaiseen arvioon Slovakian 
talouden tilanteesta. Yhteisön säännöstön omaksumisen osalta edistymistä on arvioitu 
annetun lainsäädännön eikä niinkään joko valmistelun eri vaiheissa tai parlamentin 
hyväksyttävänä olevan lainsäädännön perusteella. Ainoastaan näin on voitu 
objektiivisesti mitata ja verrata jäsenyysvalmistelujen edistymistä käytännössä. 
Kertomus perustuu useisiin tietolähteisiin. Hakijamaita pyydettiin toimittamaan tietoja 
komission lausunnon julkistamisen jälkeen jäsenyysvalmisteluissa tapahtuneesta 
kehityksestä. Muita tietolähteitä olivat hakijamaiden Eurooppa-sopimuksen yhteydessä 
pidetyissä kokouksissa ilmoittamat tiedot, yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevat 
kansalliset ohjelmat ja yhteisön säännöstön analyyttisen tarkastelun yhteydessä saadut 
tiedot. Komission lausuntojen perusteella neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan 
parlamentin komission lausunnoista antamat mietinnöt ja päätöslauselmat1 sekä erityisesti 
J. Wiersman. Slovakian hakemuksesta Euroopan unionin jäseneksi laatima mietintö 
otettiin huomioon kertomusten valmistelussa. Komissio käytti myös jäsenvaltioiden 
tekemiä arviointeja, varsinkin jäsenyyden poliittisten edellytysten osalta, ja useiden 
kansainvälisten järjestöjen, erityisesti Euroopan neuvoston, Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestön (ETYJ) ja kansainvälisten rahoituslaitosten sekä kansalaisjärjestöjen 
(valtiosta riippumattomien järjestöjen) asiasta antamia tietoja määräaikaiskertomusten 
valmistelussa. 
Euroopan parlamentin asiakirja 224.339 Mietintö komission tiedonannosta "Agenda 2000" (Esittelijät: 
A. Oostlander ja E. Baron Crespo; yhteisesittelijät: M. Aelvoct, J. Donner, O. Von Habsburg, E. 
Caccavale, F. Kristoffersen, M. Hoff, C. Carnero Gonzales, P. Bcrnard-Reymond, R. Spéciale, J. 
Wiersma, J.W. Bertens). 
-5-
b) Euroopan unionin ja Slovakian suhteet 
Vahvistettu liittymistä valmisteleva strategia 
Liittymisvalmistelut aloitettiin virallisesti 30. maaliskuuta 1998 kokouksessa, johon 
osallistuivat EU:n 15 jäsenmaan, kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan jäsenyyttä hakeneen 
valtion ja Kyproksen ulkoasiainministerit. Ennen tätä kokousta hyväksyttiin maakohtaiset 
liittymistä valmistelevat kumppanuudet tukemaan jäsenyyttä hakeneita maita 
jäsenyysvalmisteluissa. Näissä asiakirjoissa määriteltiin tehtävän työn ensisijaiset 
tavoitteet ja EU:lta saatavissa oleva rahoitustuki. Slovakia esitti maaliskuussa yhteisön 
säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen ohjelman ensimmäisen toisinnon, jossa 
kuvataan yksityiskohtaisemmin liittymistä valmistelevassa kumppanuudessa asetettujen 
tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet. Yhteisön säännöstön analyyttinen 
arviointi ("screening") alkoi 3. huhtikuuta. Tukea liittymisen valmisteluihin lisätään 
huomattavasti. Phare-ohjeltnan lisäksi se sisältää vuoden 2000 jälkeen maataloustuen ja 
rakenteellisen välineen, jossa asetetaan etusijalle koheesiorahaston toimien kaltaiset 
toimenpiteet ympäristön ja liikenteen alalla. Phare-ohjelmassa keskitytään toimielinten 
kehittämiseen ja sijoitustoimintaan muilla aloilla. 
Kahdenvälisten suhteiden viimeaikainen kehitys 
Slovakia on edistynyt Eurooppa-sopimuksen täytäntöönpanossa, joka sujuu aikataulun 
mukaisesti. Slovakian kanssa käytävään kauppaan liittyy vain vähän ongelmia, mutta 
niiden käsittely on osoittanut, että Slovakian viranomaiset eivät ole täysin selvillä 
Eurooppa-sopimuksen mukaisista velvollisuuksista, eivätkä noudata niitä. Slovakia on 
Eurooppa-sopimuksen velvollisuuksien ja menettelytapoja koskevien vaatimusten 
vastaisesti ottanut käyttöön suojatoimenpiteitä ja vientirajoituksia. 
Assosiaationeuvosto kokoontui huhtikuussa 1998 sen jälkeen, kun assosiaatiokomitea oli 
pitänyt kokouksensa syyskuussa 1997. Alakomiteat toimivat edelleen teknisten 
kysymysten keskustelufoorumei na. 
Komission lausunnon antamisen jälkeen Slovakian ja Euroopan parlamentin edustajista 
koostuva parlamentaarinen sekavaliokunta on kokoontunut kahdesti, marraskuussa 1997 
ja toukokuussa 1998. 
Slovakian kauppa Euroopan unionin kanssa on kasvanut edelleen ja sen osuus kaupan 
kokonaismäärästä on lisääntynyt. Vuoden 1998 ensimmäisten viiden kuukauden aikana 
Slovakian vienti Euroopan unioniin oli 53,8 prosenttia Slovakian kokonaisviennistä 
(Saksa 27,3 %, Itävalta 7,5 %, Italia 7,3 %). 
Tuonti Euroopan unionista oli 48 prosenttia Slovakian kokonaistuonnista (Saksa 23,4 %, 
Italia 6,2 % ja Itävalta 4,7 %). Vuonna 1997 Slovakian kauppavaje suhteessa Euroopan 
unioniin oli 828 miljoonaa ecua, kun se vuoden 1998 neljän ensimmäisen kuukauden 
aikana oli 121 miljoonaa ecua. 
-6-
Eurooppa-sopimuksen nojalla on laadittu mukauttamispöytäkirja, joka koskee erityisesti 
maataloustuotteita ja jalostettuja maataloustuotteita ja jossa otetaan huomioon Uruguayn 
kierroksen tulokset sekä Itävallan, Suomen ja Ruotsin liittyminen Euroopan unioniin. 
Useita kauppaan liittyviä ongelmia on ratkaistu. Esimerkkinä voidaan mainita se, että 
Slovakian hallitus otti heinäkuussa 1997 uudelleen käyttöön 7 prosentin suuruisen 
tuonnin lisämaksun, jota sovellettiin 80 prosenttiin tuontituotteista. Tätä lisämaksua on 
kuitenkin alennettu vähitellen ja se poistettiin kokonaan ennakoitua aiemmin 1. lokakuuta 
1998. Pakollisesta varmentamisesta on muodostunut muuhun kuin tariffeihin perustuva 
kaupan este, mutta sen soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden määrää on heinäkuun 1998 
jälkeen vähennetty. 
Vuoden 1998 Phare-ohjelman maakohtaiset määrärahat (45,9 miljoonaa ecua) käytetään 
liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti erityisesti 
oikeus- ja sisäasioihin liittyvän kehityksen, demokratian, talousuudistusten ja 
aluepolitiikan tukemiseen sekä yhteisön ohjelmiin ja Tempus-ohjelmaan osallistumiseen. 
Lisäksi on osoitettu 5 miljoonaa ecua raja-alueyhteistyöohjelman toteuttamiseen. 
Hankkeita varten on myös saatavissa tasoitusrahoitusta2 (catch-up facility) 7,5 miljoonaa 
ecua. 
Euroopan investointipankin ja kansainvälisten rahoituslaitosten yhteisrahoittama uusi 
laaja-alaisten infrastruktuurihankkeiden rahoitusväline tarjoaa käytettäväksi 15 miljoonaa 
ecua. 
Slovakialla on lisäksi mahdollisuus saada rahoitusta niistä Phare-rahoitteisista useita 
maita käsittävistä ohjelmista ja laaja-alaisista ohjelmista, joihin se osallistuu. Nämä 
ohjelmat liittyvät muun muassa tulliin, ydinturvallisuuteen, ympäristöön, pieniin ja 
keskisuuriin yrityksiin, tilastointiin, julkishallinnon uudistuksiin ja teknisen avun 
tiedonvaihtotoimistoon (TAIEX). 
B, Jäsenyyden arviointiperusteet 
1. Poliittiset arviointiperusteet 
Johdanto 
Vuonna 1997 annetussa komission lausunnossa Slovakian hakemuksesta Euroopan 
unionin jäseneksi todettiin seuraavaa: 
EU:n Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle antama erityinen rahoitustuki 
sellaisia hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja tietyillä 
aloilla. 
"Slovakia ei täytä tyydyttävällä tavalla Kööpenhaminassa kokoontuneen Eurooppa-
neuvoston esittämiä poliittisia edellytyksiä. Syynä ovat sen toimielinten epävakaus ja se, 
että ne eivät ole tarpeeksi sidoksissa maan poliittiseen elämään, sekä puutteet 
demokratian toiminnassa". 
Slovakian liittymistä valmistelevaa kumppanuutta koskevassa asiakirjassa mainittiin 
lyhyen aikavälin ensisijaisina tavoitteina poliittisten edellytysten osalta seuraavat: 
"vapaat ja vilpittömät presidentinvaalit sekä kansalliset ja paikalliset vaalit, opposition 
tosiasiallisen osallistumisen varmistaminen parlamentaaristen valvontakomiteoiden ja 
valvontalautakuntien työskentelyyn, vähemmistökielten käyttöä koskevien lakien ja 
täytäntöönpanotoimenpiteiden antaminen". 
Viimeaikainen kehitys 
Parlamenttivaalit pidettiin syyskuussa 1998. Vaalilakiin toukokuussa 1998 tehtyjen 
muutosten mahdollisia vaikutuksia koskevista epäilyistä huolimatta vaalit olivat vapaat ja 
vilpittömät. Korkea osallistumisprosentti (84,2 %) osoittaa, että slovakialaiset äänestäjät 
ovat antaneet selvän tukensa demokratiakehitykselle. 
Uusi parlamentti kokoontui 29. lokakuuta ja nimitti puhemiehen sekä parlamentaariset 
valiokunnat. Uusi neljän puolueen kokoomushallitus muodostettiin 30. lokakuuta. Näiden 
neljän hallituspuolueen johtajat ovat komissiolle lähettämässään yhteisessä kirjeessä 
sitoutuneet nopeuttamaan yhdentymistä Euroopan unioniin, täyttämään 
Kööpenhaminassa vahvistetut edellytykset mahdollisimman pian ja keskittymään 
liittymistä valmistelevan kumppanuuden yhteydessä määriteltyjen lyhyen aikavälin 
ensisijaisten tavoitteiden toteuttamiseen. 
Unionin puheenjohtajavaltio antoi 30. syyskuuta 1998 julkilausuman, jossa todetaan 
unionin olevan tyytyväinen vaalien sujumiseen, muistutetaan unionin pitkän aikavälin 
sitoutumisesta Slovakian tasavallan yhdentämiseen Euroopan yhteisön rakenteisiin, 
viitataan siihen, että tapa, jolla parlamenttivaalit sujuivat, on todellinen osoitus 
yhdentymisprosessin edistymisestä, ja rohkaistaan tulevaa hallitusta ja parlamenttia 
käsittelemään viipymättä Slovakian tasavallan yhdentymiskehitystä tähän asti 
vaikeuttaneita epäkohtia. 
1.1 Demokratia ja laillisuusperiaate 
Parlamentti 
ETYJ:n tarkkailijaryhmän alustava arvio syyskuun 1998 vaaleista oli, että vaikka 
kärjistyneen poliittisen vastakkainasettelun leimaama ilmapiiri johtikin siihen, että monet 
slovakialaiset menettivät luottamuksensa prosessiin yleensä, vaalit sinänsä sujuivat 
asianmukaisesti ja hyväksyttävällä tavalla. ETYJ kuitenkin totesi, että valtiojohtoinen 
televisio ei noudattanut velvollisuuttaan antaa tasapuolinen kuva vaalikampanjasta, vaan 
suosi selvästi istuvaa hallitusta. 
Tulevien kunnallisvaalien tilanne on epäselvempi. Parlamentti hyväksyi 1. heinäkuuta 
1998 kunnallisvaalilain ja kuntalain muutoksen, jossa vakiinnutetaan kansallisuuteen 
perustuva erottelu vaalijärjestelmän osalta vähemmistöjen suojelua koskevan tavoitteen 
varjolla. On epäselvää, mikä on tämän jokseenkin ainutlaatuisen ja hankalan menetelmän 
etu suhteessa muihin hyvin koeteltuihin vähemmistöjen edustusjärjestelmiin. ETYJ:n 
kansallisten vähemmistöjen päävaltuutettu oli ilmoittanut, että lakiehdotus on useiden 
vapaita vaaleja ja yksilön oikeuksia koskevien kansainvälisten periaatteiden ja normien 
vastainen. Myöhemmin hän pahoitteli sitä, että hänen vastalauseitaan ei tavanomaisesta 
käytännöstä poiketen ollut otettu huomioon ja että laki oli hyväksytty tekemättä siihen 
niitä muutoksia, jotka olisivat varmistaneet sen yhdenmukaisuuden kansainvälisten 
normien kanssa. Elokuun 7. päivänä 1998 useat opposition kansanedustajat valittivat 
laista perustuslakituomioistuimeen, joka 15. lokakuuta julisti sen tärkeimmät 
kiistanalaiset säännökset perustuslain vastaisiksi. Tämän päätöksen vaikutuksesta 
kunnallisvaalien toteuttamiseen ei ole selvyyttä. 
Komission lausunnossa eriteltyjä, parlamentin toiminnan muihin osa-alueisiin liittyviä 
heikkouksia ei ole kokonaan korjattu. Komission lausunnossa mainitut 
tutkintavaliokunnat on lakkautettu perustuslakituomioistuimen antaman päätöksen 
seurauksena ja edistystä on ollut havaittavissa salaisen palvelun (SIS) ja armeijan 
tiedustelupalvelun (VS) toiminnan valvonnasta vastaavien uusien parlamentaaristen 
valiokuntien asettamisessa. Opposition edustus SIS-valiokunnassa ei kuitenkaan 
toteutunut, koska parlamentin enemmistö ei ollut asiasta yksimielinen. Kansallisen 
omistusrahaston valvontalautakuntaan nimitettiin opposition edustaja, joka kuitenkin 
erosi 14. syyskuuta 1998. Näiden valiokuntien ja lautakuntien toiminta ei ole ollut täysin 
tyydyttävää. Esimerkiksi SIS ei esittänyt vuoden 1997 kertomustaan valiokunnalle ja 
kansallinen omistusrahasto rajoitti opposition edustajan toimintaa ja jätti huomioon 
ottamatta tämän edustajan aloitteesta tehdyt lautakunnan päätöslauselmat. Tämä tilanne 
heijastuu Euroopan unionin ja Slovakian parlamentaarisen sekavaliokunnan päätelmiin: 
marraskuussa 1997 kokoontunut 5. sekavaliokunta ilmaisi tyytyväisyytensä saavutettuun 
edistykseen, kun taas toukokuussa 1998 kokoontunut 6. sekavaliokunta ilmoitti olevansa 
pettynyt siihen, että edistymistä ei enää ollut havaittavissa. 
Lopuksi voidaan todeta, että Slovakian parlamentti päätti olla noudattamatta 
perustuslakituomioistuimen päätöstä, joka koski kahden parlamentin jäsenen 
edustajanpaikan palauttamista. Tämä heikentää kunnioitusta parlamentaarisia 
valtuutuksia kohtaan, jotka on yleensä turvattu täysin toimivassa parlamentaarisessa 
demokratiassa. 
Toimeenpanovalta 
Vallan keskittyminen istuvan hallituksen käsiin näytti jatkuvan edelleen. 
Edellisen presidentin toimikauden päätyttyä 2. maaliskuuta 1998 parlamentissa 
järjestettiin lukuisia äänestyskierroksia ilman, että presidentin valitsemiseksi tarvittavaa 
kolmen viidesosan enemmistöä saatiin kokoon. Perustuslain säännösten mukaisesti 
presidentin toimivaltuudet on viran ollessa täyttämättä siirretty pääosin hallitukselle, joka 
siirsi ne välittömästi edelleen entiselle pääministerille. Tämä käytti niitä kiistanalaisella 
tavalla. 
Presidentin valtaoikeudet uskottiin entiselle pääministerille 3. maaliskuuta ja samana 
päivänä tehtiin kolme varsin radikaalia päätöstä: i) presidentin 20. helmikuuta uudelleen 
alulle panema hanke NATO-jäsenyyttä ja presidentin valitsemista suorilla vaaleilla 
koskevan kansanäänestyksen järjestämisestä peruutettiin, ii) 28 Slovakian suurlähettilästä 
(kaikkiaan 42 ulkomailla virassa olevasta) kutsuttiin takaisin ja iii) kaikille niille, jotka 
saattavat olla jollain tavalla vastuussa vuoden 1997 kansanäänestyksen epäonnistumisesta 
ja vuonna 1996 sattuneesta, edelleen selvittämättä olevasta entisen presidentin pojan 
sieppauksesta, myönnettiin armahdus. Euroopan unionin puheenjohtajavaltio vastasi 
näihin päätöksiin unionin puolesta seuraavalla julkilausumalla: "Pääministerin päätös 
käyttää kyseisissä tapauksissa presidentin armahdusvaltuuksia asettaa kyseenalaiseksi 
hänen sitoutumisensa yleisesti hyväksyttyihin hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion 
periaatteisiin. Näitä toimia ei pidetä myönteisinä asioina Slovakian ponnisteluissa EU-
jäsenyyden valmistelussa". Hallitus torjui tämän julkilausuman. 
Slovakian perustuslaki ei ole sallinut hallituksen eroamista tai uuden hallituksen 
nimittämistä ilman presidentin myötävaikutusta. Institutionaalisen umpikujan vaara 
torjuttiin 14. heinäkuuta 1998 yksimielisesti hyväksytyllä lisäyksellä perustuslakiin. 
Tämän lisäyksen mukaan useita sellaisia presidentin valtaoikeuksia, joita ei aiemmin 
voitu siirtää, mukaan lukien valtuudet hallituksen nimittämiseen vaalien jälkeen, voidaan 
siirtää parlamentin puhemiehelle, jos presidentin virka on täyttämättä. Merkille pantavaa 
on, että myös parlamentin puhemies käytti näitä toimivaltuuksia kiistanalaisella tavalla 
nimittäessään 20. elokuuta 13 kenraalia. 
Vaikka presidentin virka on edelleen täyttämättä, on todennäköistä, että uusi presidentti 
valitaan, kun uusi hallitus on saatu muodostettua ja kun Slovakian parlamentti aloittaa 
uudelleen työskentelynsä. 
Virkamieslain suhteen ei ole tapahtunut edistystä lakiluonnoksen laatimisen jälkeen. 
Tällaisen lainsäädännön puuttumisen vuoksi julkishallinnon henkilöstöllä ei ole riittävästi 
suojaa poliittista asioihin puuttumista vastaan. 
Tuomiovalta 
Tällä osa-alueella ei ole komission lausunnon jälkeen3 tapahtunut merkittäviä 
muutoksia. Tuomareiden lukumäärä on vähentynyt 1198:sta 1136:een. 
Perustuslakituomioistuimella on ollut edelleen merkittävä asema eri toimielinten 
perustuslaissa säädettyjen valtuuksien tasapainottajana ja säilyttäjänä. Tuomioistuimen 
päätökset on kuitenkin jätetty noudattamatta useissa tärkeissä asioissa. Näitä ovat 
erityisesti komission lausunnossa selostettu tapaus, jossa parlamentin jäsenen valtuutus 
peruutettiin joulukuussa 1996, ja toinen tapaus, jossa SNS-puolueeseen kuuluvalta 
evättiin edustajanpaikka, johon hänellä oli oikeus erään parlamentin jäsenen kuoltua, 
sekä tapaus, joka koski sisäministeriön päätöstä jättää tasavallan presidentin valitsemista 
suorilla vaaleilla koskeva kysymys pois toukokuun 1997 kansanäänestyksen 
äänestyslipusta. 
Korruption vastaiset toimet 
Laki syyttäjälaitoksen rakenteesta ja sen jäsenten asemasta hyväksyttiin, toisin kuin komission 
lausunnossa todettiin, lokakuussa 1996. 
-10-
Komissio totesi Slovakiaa koskevassa lausunnossaan, että korruption torjuntaa on 
tehostettava. Tämän suuntaisia toimenpiteitä onkin toteutettu, mutta merkittävää 
parannusta ei ole saatu aikaan. Slovakia on toteuttanut seuraavat toimenpiteet: 
• Sisäasiainministeriö antoi elokuussa 1997 yhteisymmärryksessä 
valtiovarainministeriön kanssa asetuksen rahanpesun ja epäilyttävien pankkitoimien 
estämisestä. 
• Parlamentti hyväksyi 16. joulukuuta 1997 säännökset, joilla muutetaan rikoslakia ja 
määritellään aiempaa tarkemmin pankki-ja verosalaisuus. 
• Oikeusministeriö valmistelee parhaillaan kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan 
ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan lahjonnan torjuntaa koskevaan OECD:n 
yleissopimuksen ratifiointia ja täytäntöönpanoa. Lisäksi Phare-ohjelman tasoitustukeen4 
(catch up facility) sisältyy noin miljoona ecua käytettäväksi korruption torjuntaan 
valtion tilintarkastus virastoa vahvistamalla. 
Nämä toimet ovat kuitenkin puutteellisia, eivätkä tarjoa tyydyttävää ratkaisua ongelmaan. 
1.2 Ihmisoikeudet ja vähemmistöjen suojelu 
Slovakia on jo liittynyt useimpiin kansainvälisiin ihmisoikeussopimuksiin. Slovakia 
ratifioi 22. kesäkuuta 1998 Euroopan sosiaalisen peruskirjan. 
Poliittiset oikeudet ja kansalaisoikeudet 
Slovakiassa kunnioitetaan edelleen kansalaisten perusoikeuksia ja poliittisia 
perusoikeuksia. Slovakian viranomaiset ovat pyrkineet kehittämään pidätettyinä olevien 
kohtelua kidutuksen estämiseen keskittyvän eurooppalaisen komitean suositusten 
mukaisesti ja ovat lisäksi ryhtyneet toimiin pakolaisten kohtelun parantamiseksi. 
Valtiosta riippumattomien järjestöjen toiminta kukoistaa edelleen Slovakiassa huolimatta 
kireistä suhteista hallitukseen. Järjestöjen tärkeimpiin tukilähteisiin kuuluu Phare-
ohjelma. Voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä koskeva laki (jota tarkasteltiin komission 
lausuntoa laadittaessa) ja muita kuin investointiin keskittyviä rahastoja koskeva laki 
hyväksyttiin vuonna 1997. 
Hallitus on valvonut tarkasti yleisiä radio- ja televisioverkkoja, mikä varmistui 
äskettäisen vaalikampanjan aikana. Ilmoituksia on tullut joistakin levottomuutta 
herättävistä toimittajien ja tiedotusvälineiden uhkailutapauksista. 
Taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet 
Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelussa on ollut jännitteitä: Palkkasäännöstelyä 
koskevan lain antaminen 2. syyskuuta 1997 johti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun 
keskeytymiseen ja vuoden 1998 palkkasopimusta ei allekirjoitettu. Tilanne paheni 
EU:n Latvialle, Liettualle, Slovakialle, Bulgarialle ja Romanialle antama erityinen rahoitustuki 
sellaisia hankkeita varten, joiden tavoitteena on nopeuttaa unioniin liittymisen valmisteluja tietyillä 
nlnilln aloilla. 
-11 
entisestään, kun hallitus tammikuussa 1998 hyväksyi Ammattijärjestöjen liittoon 
kuulumattomat ammattiyhdistykset, julkishallinnon työnantajat ja useat kansalaisliitot 
yhdistävän taloudellis-sosiaalisen lautakunnan perustamisen. Suurin liitto on katsonut, 
että kyseessä on hallituksen tukema rinnakkaisrakenne, jolla pyritään vaikeuttamaan sen 
toimintaa. 
Vähemmistöjen oikeudet ja suojelu 
Vähemmistökielten asemaa koskevan lainsäädännön antamisessa ei ole edistytty lainkaan 
ja vähemmistöjen suojelussa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. 
Huolimatta Euroopan unionille ja ETYJrn kansallisten vähemmistöjen päävaltuutetulle 
annetuista sitoumuksista ja perustuslakituomioistuimen elokuussa 1997 tekemästä 
päätöksestä5, jossa todetaan, että vähemmistökielten käyttöä säätelevän lain puuttuminen 
on ristiriidassa Slovakian perustuslain kanssa, ei asiassa ole tapahtunut merkittävää 
edistymistä. 
Slovakian hallitus antoi marraskuussa 1997 asiaa koskevan muistion ja kutsui ETYJ'.n, 
Euroopan neuvoston ja Euroopan komission edustajat asiantuntijatason keskusteluihin. 
Tapaamisia järjestettiin maaliskuussa ja toukokuussa 1998, mutta konkreettisia tuloksia 
näistä keskusteluista ei ole ollut. 
Vähemmistökielten käyttöön liittyvä oikeudellinen tyhjiö yhdistettynä maan virallista 
kieltä koskevan lain soveltamiseen on johtanut seuraaviin ongelmiin: Kesäkuussa 1997 
perinteiset kaksikieliset päättötodistukset korvattiin pelkästään slovakiksi laadituilla 
todistuksilla. Todistusten antamisen yhteydessä useat opettajat joutuivat ahdistelun 
kohteeksi ja kaksi unkarin kielellä opetusta antavan oppikoulun rehtoria erotettiin 15. 
maaliskuuta 1998. Opetusministeriö ilmoitti 20. tammikuuta 1998, että kaksikielisiä 
todistuksia annetaan kansalliseen vähemmistöön kuuluvien lasten vanhempien sitä 
pyytäessä, mutta nämä todistukset eivät ole virallisia ja niistä on maksettava. 
Myönteistä on kuitenkin se, että parlamentti hylkäsi 2. heinäkuuta 1998 kiistanalaisen 
koululain muutoksen, joka olisi saattanut johtaa kansallisten vähemmistöjen syrjimiseen 
kieltämällä sellaisten aineiden kuin maantieto ja historia opettamisen muilla kuin 
slovakin kielellä. 
Unkari laisvähemmistön osalta voidaan todeta, että Unkarin kanssa tehdyn 
perussopimuksen täytäntöönpanossa ei ole edistetty, koska sopimuspuolet eivät ole 
päässeet yksimielisyyteen vähemmistöjen oikeuksia käsittelevän komitean 
kokoonpanosta. Unkarilaisvähemmistön edustajien ottaminen mukaan Slovakian uuteen 
hallitukseen olisi kyseiselle vähemmistölle myönteinen viesti siitä, mikä on sen asema 
Slovakiassa. 
Perustuslakituomioistuin päätti elokuussa 1997, että kielilain 3 artikla 5 kohta, jossa säädetään, että 
julkisoikeudellisiin hallintoasioihin liittyvät kirjalliset ilmoitukset on laadittava valtion virallisella 
kielellä, on Slovakian perustuslain vastainen. 
-12-
Romani vähemmistö kärsii edelleen komission lausunnossa mainitusta syrjinnästä ja 
poliisin suojelun puuttumisesta. Slovakian kansallisten vähemmistöjen oikeussuojaan 
liittyviä kysymyksiä käsittelevä toimisto on ilmoittanut, että romaneihin kohdistuu 
jatkuvasti väärinkäytöksiä poliisin ja syrjintää virkamiesten taholta Moldava nad 
Bodvoun alueella. Ahdistelu ja suojelun puute olivat ne syyt, joiden perusteella 
Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset myönsivät poliittisen turvapaikan joillekin 
Slovakian romaneille. 
Myönteistä on se, että romaniväestö on hyötynyt useista Slovakian hallituksen 
toteuttamista, heikossa asemassa olevia perheitä koskevista tukitoimista 
(päiväkotimaksujen poistaminen, erityiskurssit jne.). Hallitus hyväksyi marraskuussa 
1997 romaniväestön ongelmien ratkaisua koskevan suunnitelman. Tässä ohjelmassa 
hahmotellaan ne toimet, joihin valtion koulutus-, työllisyys- ja asuntoalan viranomaisten 
on ryhdyttävä, minkä lisäksi siinä esitetään, että näiden toimien toteuttamiseen 
käytettäisiin vuoteen 2002 mennessä 1,7 miljardia Slovakian korunaa (42,1 miljoonaa 
ecua). Ohjelmaa on kuitenkin vielä kehitettävä. Romaniväestö ja vähemmistöjen 
oikeuksia ajavat ryhmät ovat ottaneet ohjelman vastaan sekalaisin tuntein huomauttaen, 
että tarkoitukseen ei ole varattu määrärahoja talousarviossa ja että useimmat tärkeimmistä 
toimista on tarkoitus toteuttaa vasta vuoden 1999 jälkeen. 
1.3 Yleisarvio 
Vuoden 1997 heinäkuusta vuoden 1998 syyskuun loppuun demokratian, 
laillisuusperiaatteen ja ihmisoikeuksien suojelun takaavien toimielinten toiminta ei ole ollut 
riittävän tasapainoista. Tämä on tullut esiin kyvyttömyytenä valita presidentti, siirrettyjen 
presidentin valtaoikeuksien kiistanalaisena käyttönä, parlamentaaristen valiokuntien 
epätyydyttävänä toimintana ja perustuslakituomioistuimen päätösten sivuuttamisena. 
Vähemmistöjen kohtelussa on ollut ongelmia ja vähemmistökielten käyttöä koskevan 
lainsäädännön antamisessa ei ole edistytty. 
Tällaisessa tilanteessa järjestettiin syyskuussa 1998 parlamenttivaalit, jotka vasta 
hyväksyttyä vaalilakia koskevista epäilyistä ja valtiojohtoisen television käyttäytymisestä 
huolimatta olivat ETYJ:n arvion mukaan vapaat, vilpittömät ja tehokkaasti toteutetut. 
Äänestäjäkunnan vilkas osallistuminen osoitti lisäksi väestön suurta demokraattista 
kypsyyttä. 
Se, että kaikki puolueet hyväksyivät vaalien tulokset, ja aiempien oppositiopuolueiden 
rakentava suhtautuminen niiden valmistautuessa muodostamaan uutta hallitusta osoittavat, 
että on syntymässä uudenlainen poliittinen ilmasto ja että uudella hallitusenemmistöllä on 
nyt hyvät mahdollisuudet puuttua edellä mainittuihin epäkohtiin. 
Uusi hallitus on asetettu. Kun sillä on ollut riittävästi aikaa toteuttaa ohjelmaansa, komissio 
voi arvioida sen kyvyn korjata komission lausunnossa eritellyt puutteet. Uudella 
hallituksella on nyt tilaisuus osoittaa, että Slovakia on sitoutunut demokraattisiin 
periaatteisiin, ihmisoikeuksien kunnioittamiseen ja laillisuusperiaatteeseen. 
Taloudelliset arviointiperusteet 
-13-
2.1 Johdanto 
Vuonna 1997 antamassaan lausunnossa Slovakian hakemuksesta Euroopan unionin 
jäseneksi komissio totesi lopuksi seuraavaa: 
"Slovakia on toteuttanut useimmat markkinatalouden luomisessa tarvittavat uudistukset"; 
se "kykenee todennäköisesti selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista 
unionissa keskipitkällä aikavälillä, mutta se vaatii avoimempaa ja 
markkinasuuntautuneempaa politiikkaa". 
Tarkastellessaan lausunnon antamisen jälkeen tapahtunutta Slovakian talouden kehitystä 
komission lähestymistapa perustui Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joiden mukaan unionin jäsenyys edellyttää 
• toimivaa markkinataloutta 
• kykyä selviytyä kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa. 
Jäljempänä olevassa analyysissa komissio on noudattanut lausunnossa sovellettua 
menetelmää. 
2.2 Talouskehitys komission lausunnon julkistamisen jälkeen 
Vaikka talouskasvu olikin alueen korkeimpia ja kauppataseen alijäämä supistui vuoden 
1996 hyvin korkealta tasolta, makrotalouden kokonaistilanne heikkeni vuonna 19976. 
Julkisen talouden alijäämä kasvoi huomattavasti, vaihtotaseen alijäämä oli edelleen 
kestämättömän korkea, inflaatio kiihtyi ja työttömyys lisääntyi, mikä merkitsi osin 
käännettä aikaisempien vuosien myönteiseen kehitykseen. Slovakialla on edelleen 
samoja taloudellisia vaikeuksia vuonna 1998. Talouspolitiikan ydinongelmana on, ettei 
raha- eikä finanssipolitiikkaa ole riittävästi sovitettu yhteen ja että talouden 
rakenneuudistus edistyy liian hitaasti. 
Talouden kehitys 
Vuosi 1997 oli Slovakialle sen neljäs perättäinen vahvan talouskasvun vuosi. 
Kokonaistuotannon kasvu, joka oli ollut lähes 7 prosenttia kahden vuoden ajan, heikkeni 
vain hieman 6,5 prosenttiin vuonna 1997. Kasvuvauhti oli 6,1 prosenttia vuoden 1998 
alkupuoliskolla. Yleinen talouskehitys perustuu edelleen kotimaiseen kysyntään, 
vaikkakin kysynnän kasvuvauhti hidastui huomattavasti. Hidastumisen syynä oli 
pääasiassa valtion kulutuksen ja investointien kasvun heikkeneminen. Investoinnit 
kasvoivat kuitenkin vielä nopeasti ja niiden jo ennestään korkea osuus BKT:sta nousi 
edelleen. Yksityisen kulutuksen kasvu alkoi hidastua vuoden 1997 viimeisellä 
Vuonna 1998 Slovakian tilastolaitos muutti ulkomaankaupan tilastointimenetelmän kansainvälisten 
standardien mukaiseksi. Koska vuoden 1997 tarkistettuja lukuja ei ole vielä julkaistu, eri vuosien 
kauppaa koskevien lukujen täydellinen vertailu ei ole mahdollista. Tässä kertomuksessa käytetään sitä 
kirjoitettaessa saatavilla olleita tietoja. On odotettavissa, että vuoden 1997 tarkistetuissa tiedoissa 
kauppataseen vajetta on korjattu huomattavasti ylöspäin. Myös BKT:n kasvuluku vuodelta 1997 
saattaa alentua tarkistuksen vuoksi. Näyttää siis todennäköiseltä, että tarkistus tukee näkemystä, jonka 
mukaan vuonna 1997 makrotalouden kehitys oli heikompi kuin vuonna 1996. 
-14-
•15-neljänneksellä pienempien palkankorotusten johdosta sen jälkeen, kun yrityksille 
annettiin uudet palkkamääräykset. Venäjän kriisin suoran vaikutuksen odotetaan jäävän 
vähäiseksi, sillä Slovakian vienti Venäjälle on vähäistä (2,4 %) ja slovakialaisten 
pankkien riskit pieniä. 
Vaikka kotimaisen kysynnän kasvu hidastui, talouskasvu parani ulkomaankaupan 
ansiosta Euroopan unionin talouden elpyessä. Tavara- ja palveluviennin reaalikasvu 
nousi 16 prosenttiin vuoden 1998 alkupuoliskolla, kun se oli 6 prosenttia vuonna 1997 ja 
negatiivinen vuonna 1996. Tuontikysyntää ovat rajoittaneet uusi, heinäkuussa 1997 
käyttöön otettu 7 prosentin tuonnin lisämaksu ja syyskuussa 1997 rajanylityspaikoilla 
aloitetut tuontitavaroiden varmentamisen tarkistukset. Reaalimääräinen tuonti kasvoi 
kuitenkin nopeasti vuoden 1998 kuuden ensimmäisen kuukauden aikana. Sen vuoksi 
vaihtotaseen alijäämä nousi lähes 11 prosenttiin BKT:sta vuoden 1998 alkupuoliskolla. 
Julkaistun suunnitelman mukaisesti tuonnin lisämaksu alennettiin 5 prosenttiin 1. 
tammikuuta 1998, 3 prosenttiin 1. huhtikuuta 1998 ja poistettiin kokonaan 1. lokakuuta 
1998. 
Vaikka inflaatiovauhti on suhteellisen hidas alueen muihin maihin verrattuna, sen 
vähittäinen hidastuminen päättyi vuoden 1996 lopussa. Tähän olivat pääasiallisesti syynä 
korkea kotimainen kysyntä, eräiden säänneltyjen hintojen muutokset, välillisten verojen 
korotukset ja tuonnin lisämaksun käyttöönotto. Keskimääräinen inflaatiovauhti vuoden 
1998 kahdeksan ensimmäisen kuukauden aikana oli 7,1 prosenttia, kun se edellisen 
vuoden vastaavana aikana oli 6,2 prosenttia. 
Slovakia: Talouskehitys 
Reaaiisen BKTn kasvu 
Infiaattoaste 
vuosikeskiarvomuutos 
12 kk:n muutos (joulukuu-joulukuu) 
TyoUomyysaste vuoden lopussa 
ILO:n maaritelman mukainen 
rekisierdiiy 
Juikisyhteisc.)en talousarvion tasapamo 
Vaihtotase 
Ulkomaanvelka 
velka suhteessa vientiin 
ulkomainen brultovelka 
S!cvakiaan suuntautuvat ulkomaiset suorat 
neUovirta EJKP.n mukaan 
maksutjse % 
% % 
% 
% 
oiuuiBKrsta. % 
osuus BKT:sta, % 
mrd. ecua 
2 % 
mrd. ecua 
investoinnit 
osuus 8KT:sta, % 
milj. ecua 1394 
4.9 
13,4 
11.6 
13.7 
14,6 
NA 
4,8 
0,6 
48 
3,6 
1.7 
1S8 1995 
6.S 
9.9 
7.2 
13.2 
13.1 
NA 
2.3 
0.3 
53 
4.4 
1.1 
148 1996 
6,5 
5.8 
5.4 
11,1 
12,8 
NA 
-11,2 
-1,7 
72 
6.1 
1,1 
157 1997 
6.5 
6.1 
64 
11,6 
12.5 
NA 
-6.9 
-1.2 
90 
8,7 
0.3 
45 1998 uusin tieto 
Q ^ !*nmi-)tes;t>cuu 
69 t»nwni-«yyj(ci.u 
5.9 «yy»-tyy"uu 
^ 2 1 llmrm.irta»liskuu 
13,8 elokuu 
-10,9 tammi-kt«4kuu 
-10 tanvnt-ktsakuu 
96 kesakuu 
10,3 kesakuu 
202 3 
Lanteet Komission yksiköt, kansalliset lähteet, EJKP 
' -0,"u*u"5'* iggj lähtien kansallinen työvoimatoimisto on käyttänyt uutta työttömyyden määntelmää. 
Vanhan määritelmän mukainen työttömyysaste oli 13,4 % joulukuussa 1997. 
' Kovan valuutan määräinen bruttovelka prosentteina tavaroiden ja palvelujen viennistä. 
3 EjKPn ennuste vuodelle 1998. 
Vuosina 1997 ja 1998 rekisteröityjen työttömien määrä on ollut jatkuvasti korkeampi 
kuin edellisen vuoden vastaavana aikana. Elokuussa 1998 työttömien määrä oli 
korkeimmillaan neljään vuoteen. Tämä merkitsi käännettä aikaisempaan suuntaukseen, 
jolloin nopealla talouskasvulla oli myönteinen vaikutus työttömyyteen ja työttömyysaste 
oli laskenut korkeimmalta tasoltaan (15,2 %) tammikuussa 1995 12,0 prosenttiin 
lokakuussa 1996. Virallinen työttömyysaste todennäköisesti liioittelee varsinaista 
työttömyyttä. ILO:n kansainvälisesti vertailukelpoinen työttömyysluku oli 11,6 
prosenttia vuonna 1997 ja 12,1 prosenttia vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen 
lopussa. 
Koska yritysvoitoista maksettujen verojen tuotto oli odotettua pienempi ja maanteiden 
rakentamismenot, julkisen sektorin palkat, korkomenot ja sosiaaliturva-avustukset 
kasvoivat, julkisen talouden alijäämän arvioidaan nousseen vuoden 1996 1,3 prosentista 
suhteessa BKT:hen noin 5 prosenttiin vuonna 19977. Kyseisenä aikana oppositiossa olleet 
epäilevät tilastojen tarkkuutta ja väittävät, että alijäämä oli julkaistua suurempi. Vuoden 
1998 budjetissa valtion talouden alijäämäksi ennustetaan vain 0,7 prosenttia BKT:sta 
verrattuna 1,8 prosenttiin vuonna 1997. Koska valtiovarainministeriö muutti-budjetin 
toteutuksen raportointitapaa - valtion velan pääoman lyhennyksiä ei kansainvälisen 
käytännön mukaisesti huomioida - vuosien 1997 ja 1998 välinen vertailu ei ole 
mahdollinen. Valtion talouden budjettitilanteen kehittyminen vuoden 1998 kahdeksan 
ensimmäisen kuukauden aikana osoittaa, että vuoden 1998 budjettialijäämä on tavoitetta 
huomattavasti suurempi. Lisäksi terveydenhuollossa on syntymässä suuri budjettivaje. 
Hallituksen on entistä vaikeampaa rahoittaa budjettialijäämä. Slovakian 
rahoitusmarkkinakorot ovat erittäin korkeat, sillä markkinoiden likviditeettiä rajoittaa 
tiukka rahapolitiikka, joka oli taipeen ylimääräisen kotimaisen kysynnän hillitsemiseksi. 
Valtion suuri rahoitustarve syrjäyttää yksityisen sektorin rahoitustarpeet. Lisäksi 
Kaakkois-Aasian ja Venäjän talouskriisin vuoksi kansainväliset rahoitusmarkkinat eivät 
ole kovin halukkaita myöntämään rahoitusta siirtymätalouksille, joissa pankkisektori on 
heikko. Slovakian luottoluokituksen heikentyminen vähensi sen mahdollisuuksia päästä 
kansainvälisille rahoitusmarkkinoille. Tästä huolimatta vuoden 1998 alkupuoliskolla 
Slovakian hallitus laski liikkeeseen dollarin, jenin ja Saksan markan määräisiä euro-
obligaatioita yhteensä lähes 900 miljoonan ecun arvosta. Liikkeeseenlaskua oli lykätty 
useita kertoja ja sen kuponkikorko oli lopulta huomattavasti korkeampi kuin Slovakian 
aikaisemmissa liikkeeseenlaskuissa. Ulkomaisen bruttovelan suhde vientiin, joka 
aikaisemmin oli alhainen, on lähes kaksinkertaistunut vuodesta 1995 ja on nyt lähes 100 
prosenttia. Lyhytaikaisen velan osuus ulkomaisesta velasta kasvaa, mikä voi aiheuttaa 
ongelmia, jos Venäjän kriisin vuoksi heikentynyt kiinnostus sijoittaa kehittyville 
markkinoille jatkuu. 
7 Julkisen talouden alijäämään kuuluvat keskushallinnon, sosiaaliturvajärjestelmän ja paikallishallinnon 
alijäämät sekä infrastruktuuriin ja asumiseen tehtävät talousarvion ulkopuoliset investoinnit. 
-16-
Ennen 1. lokakuuta 1998 Slovakiassa oli kiinteä valuuttakurssi, jossa valuutta oli sidottu 
valuuttakoriin, jossa 60 prosenttia oli Saksan markkoja ja 40 prosenttia Yhdysvaltain 
dollareita ja vaihteluväli +1-1 prosenttia. Mainittuna päivänä Slovakian keskuspankki 
päästi korunan kellumaan, koska se ci enää pystynyt puolustamaan valuuttaa kasvavilta 
kotimaisilta devalvaatiopaineilta. 
Rakenneuudistukset 
Yksityistäminen on jatkunut suorilla myynneillä usein edulliseen hintaan. Kansalliselle 
omistusrahastolle maksettavan hinnan maksaminen voidaan jakaa enintään 10 vuodelle. 
Suurin osa yrityksistä on nykyisin yksityisomistuksessa ja yksityissektorin osuus 
BKT:sta on kasvanut yli 80 prosenttiin. Yksityistämisten ongelmana on ollut usein 
avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden puute. Komission lausunnon julkaisemisen jälkeen 
pörssiyhtiöiden osakkeita on myyty ilmoittamatta erittäin alhaiseen hintaan ja usein 
tuntemattomille ostajille. 
Vaikka yksityistäminen on edennyt pitkälle, valtiolla on edelleen merkittävästi valtaa 
talouselämässä. Eräät "olennaiset" yritykset on suljettu pois yksityistämisohjelmasta. 
Tavanomaisten valtion omistamien yritysten, kuten yleishyödyllisten laitosten, postin ja 
rautateiden lisäksi tähän ryhmään kuuluu puolustus- ja koneteollisuuden yrityksiä, 
rahoitussektori, teleliikenne, lääketeollisuus ja maatalouden raaka-aineita jalostava 
teollisuus. Yksityistäminen ja riippumaton johto edistäisivät useimpien yritysten tulevaa 
kehitystä. Kiistanalainen yritystoiminnan elvyttämistä koskeva laki, joka hyväksyttiin 
komission lausunnon julkistamisen jälkeen, on toinen esimerkki kautensa päättävän 
hallituksen tavasta sekaantua yritysten rakenneuudistukseen. Kyseisen lain mukaan velat 
valtiolle ja pankeille voidaan järjestellä uudelleen tai peruuttaa salaisella menettelyllä, 
josta puuttuu avoimuus ja jossa politiikalla on tärkeä asema. 
Kaksi kolmasosaa Slovakian suurimmista yrityksistä kirjasi vuonna 1997 pienemmän 
voiton kuin vuonna 1996. Samana aikana useimmat ulkomaiset yritykset pystyivät 
kasvattamaan voittojaan. Yrityksillä ei ole riittävää rahoituskuria "kovien 
budjettirajoitusten" muodossa, vaan yritysjohtajat odottavat edelleen, että hallitus tai 
pankit auttavat niitä tappioiden kattamisessa. Muita syitä slovakialaisten yritysten 
rakenneuudistuksen puuttumiseen on valtion jatkuva osallistuminen yritystoimintaan, 
heikko pankkisektori ja riittämättömät ulkomaiset suorat sijoitukset. 
Slovakialla ei ollut toimivaa koiilairssilainsäädäntöä ennen vuotta 1998. Vuoden 1993 
lakiin sisältyi sovittelumenettelyjä ja poikkeuksia, jotka estivät nopean ja 
oikeudenmukaisen konkurssimenettelyn. Helmikuussa 1998 konkurssilakia muutettiin 
toimivammaksi. 
-17-
Tähän mennessä Slovakia ei ole pystynyt houkuttelemaan maahan huomattavia 
ulkomaisia suoria sijoituksia. Ulkomaisessa omistuksessa olevat muutamat tärkeät 
yritykset toimivat yleensä kannattavammin kuin kotimaisessa omistuksessa olevat 
yritykset. Lisätäkseen ulkomaisia suoria sijoituksia hallitus on ottanut käyttöön uusia 
verohelpotuksia ulkomaisille sijoittajille ja perustanut yhteyspisteen monikansallisille 
yrityksille. 
Slovakia: Talouden rakertnettn kuvaavat tdrkeimmat indikaattorit 
(Kaikki tiedot ovat vuodelta 1997, joilei toisin ole ilmoitettu.) 
Vakiluku 1000 000 5,4 
BKT asukasta kohti PPS-ECU 8900 
osuus EU-15-maiden keskiarvosta, % % 47 
Maatalouden osuus 
bruttoarvonlisayksesta % (1995) 6,0 
tytillisyydesta' % 18,6 
Investoinnit suhteessa BKT:hen % 39 
! Ulkomainen bruttovelka suhteessa BKT:hen % 51 
Tavaroidenja palvelujen vienti suhteessa BKT:hen _ % 56 
! Ulkomaiset suorat investoinnit ' mrd. ecua 0,9 
i ecua henkea kohti ,168 
j Lahteet: Komission yksikot, kansallisei lAtrteet, EJKP 
1 Ulkomalsitsi.-orti Inwutommi vuodin 1S97lopun ttcun vgihtoky/s&iM, F.C'J ,. ~ t tcr\ i 1Hd9i 
Reaalikorot, jotka ovat korkeita ja epävakaita kireän rahapolitiikan ja valuuttakurssiin 
kohdistuvien paineiden vuoksi, loivat lisävaikeuksia heikoimmille pankeille, erityisesti 
niille, jotka ovat rahoituksen osalta riippuvaisia pankkienvälisistä markkinoista. IRBJlä, 
Slovakian kolmanneksi suurimmalla pankilla, oli vakavia likviditeettiongelmia ja se 
asetettiin pesänhoitajan hallintoon Slovakian keskuspankin vaatimuksesta joulukuussa 
1997. Koska suurin yksityinen osakkeenomistaja (VSZ Steel group) kieltäytyi 
korottamasta pankin pääomaa, valtion omistama Slovakian vakuutusyhtiö vahvisti pankin 
pääomarakennetta ja siitä tuli pankin suurin osakkeenomistaja kesäkuussa 1998. 
Slovakian valtio omistaa joko kokonaan tai osaksi maan kolme suurinta pankkia. Niiden 
luottotappiot, jotka vähenivät merkittävästi vuonna 1996, kasvoivat jälleen vuonna 1997 
ja vuoden 1998 ensimmäisellä neljänneksellä ja olivat 39 prosenttia kaikista luotoista. 
Vuoden 1998 ensimmäisen neljänneksen lopussa viisi pankkia ei täyttänyt 
vakavaraisuusvaatimusta. 
Pääomamarkkinat ovat edelleen hajanaiset ja epälikvidit ja lainsäädännöllistä kehystä on 
kehitettävä edelleen. Pörssiyhtiöiden vähemmistöosakkaiden epätasa-arvoinen kohtelu 
yksityistämismenetteiyssä on vähentänyt arvopaperipörssin kiinnostavuutta erityisesti 
ulkomaisten sijoittajien keskuudessa. Tämän vuoksi virallinen osakeindeksi (SAX) laski 
vuoden 1994 helmikuun ennätyksestä 405 alle 100:aan lokakuussa 1998. Ulkomaisten 
sijoittajien puuttuessa Venäjän kriisi ei vaikuttanut Slovakian arvopaperipörssiin. 
-18-
2.3 Kööpenhaminassa vahvistettujen perusteiden mukainen arviointi 
To im iva m a rkkin a ta lo us 
Toimiva markkinatalous edellyttää, että hinnat ja kauppa on vapautettuja että maassa on 
oikeusjärjestelmä, joka sisältää täytäntöönpanokeinot ja joka kattaa myös 
omistusoikeuden. Markkinatalouden toimivuutta parantavat makrotalouden tasapaino ja 
yksimielisyys talouspolitiikasta. Talouden tehokkuutta parantavat myös kehittynyt 
rahoitussektori ja se, ettet markkinoille pääsyn ja markkinoilta poistumisen merkittäviä 
esteitä ole. Hinta-, kauppa- ja valuuttajärjestelmä on enimmäkseen vapautettu ja 
voimavarojen jakopäätökset on suurimmalta osalta hajautettu, sillä yksityistämisprosessi 
on saatu päätökseen lähes kokonaan. Maassa on riippumaton oikeusjärjestelmä ja se on 
osoittanut useamman kerran pystyvänsä suojelemaan omistusoikeutta. Yleensä ottaen 
markkinoille tulolle ei ole merkittäviä oikeudellisia esteitä. 
Slovakian viranomaiset ovat kuitenkin usein suosineet hinnanmuodostuksessa ja 
voimavarojen jakamisessa muita kuin markkinapohjaisia mekanismeja. Tästä 
esimerkkinä ovat yksityistämisessä yritysmyynnit, joissa ei ole järjestetty tarjouskilpailua 
vaan yritys on myyty salaisesti, viranomaisten kieltäytyminen myymästä useita valtion 
omistamia yrityksiä, vaikka yksityistäminen edistäisi niiden tulevaa kehitystä, ja 
poliittinen puuttuminen yritysten rakennemuutokseen yritystoiminnan elvyttämistä 
koskevan lain muodossa. Viranomaiset ovat myös useaan otteeseen turvautuneet 
suojaaviin hallinnollisiin menettelyihin tuonnin vähentämiseksi sen sijaan, että ne 
tekisivät tarvittavia makrotaloudellisia muutoksia. 
Noin yhtä viidesosaa hinnoista, pääasiassa energian, eräiden julkisten palvelujen ja 
vuokrien hintoja, säännellään edelleen ja niitä pidetään markkinahintojen alapuolella, 
mikä vääristää suhteellisia hintoja. Kotitalouksien energiankulutuksen jatkuva tukeminen 
•vähentää energiatehokkuutta ja johtaa energian kysynnän kasvuun ja tarpeettoman 
korkeaan energian tuontiin. Vuokrien säännöstely puolestaan keskittää taloudellisen 
toiminnan tietyille alueille ja vähentää yksityisiä investointeja asuntorakentamiseen. 
Lisäksi rajoittavampaa hintalakia, joka tuli voimaan vuonna Î996, voidaan käyttää 
sääntelemään hintojen tavanomaisia tai kausivaihteluja, mikä vääristää markkinoiden 
hintasignaalien tehtävän. 
Avoimuuden ja oikeudenmukaisuuden puute yksityistämisessä on edelleen ongelmallista. 
Eri talouden toimijoita ei kohdella tasavertaisesti, mikä vääristää, tasapuolisia 
toimintaedellytyksiä koti- ja ulkomaisilla markkinoilla. Uusien omistajien mahdollisuus 
alentaa maksujaan kansalliselle omistusrahastolle investoimalla on vääristänyt 
investointipäätöksiä ja johtanut ylisuuriin ja tehottomiin investointeihin kyseisissä 
yrityksissä. 
Vaikka Slovakian inflaatiovauhti on yksi alueen hitaimmista ja talouskasvu yksi 
vahvimmista, makrotaloudellinen tilanne on heikentynyt heinäkuun 1997 jälkeen. Korkea 
vaihtotaseen alijäämä yhdessä julkisen talouden nopean heikentymisen kanssa on 
vähentänyt merkittävästi makrotalouden vakautta. Korkeat ja epävakaat korot, joita 
tarvittiin elvyttävän finanssipolitiikan vastapainoksi, ovat alentuneet merkittävästi ja 
vääristäneet talouden toimijoiden mahdollisuuksia tehdä suunnitelmia. 
•19-
Ennen vuotta 1998 Slovakiassa ei ollut toimivaa konkurssilainsäädäntöä. Tämän vuoksi 
konkurssilakia muutettiin helmikuussa 1998. Vaikka muutokset ovat asianmukaisia, on 
vielä liian aikaista arvioida, kykenevätkö asianomaiset laitokset panemaan lain 
täytäntöön tehokkaasti. 
Slovakian rahoitussektorilla on edelleen huomattavia rakenneuudistukseen liittyviä 
ongelmia ratkaistavanaan. Pankeilla on paljon järjestämättömiä luottoja ja sektoria 
hallitsee muutama valtion omistama pankki. Näin ollen pankit eivät voi huolehtia 
rahoituksen välittäjän tehtävästään täysimääräisesti. Valtion budjetin heikon tilanteen 
vuoksi valtio ei kykene ratkaisemaan valtion omistamien pankkien 
vakavaraisuusongelmia. Näin ollen valtion on nopeasti valmisteltava pankkien myynti 
strategisille, todennäköisimmin ulkomaisille, sijoittajille. Myynti kotimaisille 
teollisuusyhtymille, kuten tapahtui IRB:n alustavan yksityistämisen kohdalla, ei 
pohjimmiltaan paranna rahoitussektorin kykyä uudistaa alan rakenteita. 
Pääomamarkkinat ovat edelleen epälikvidit ja hajanaiset ja niiden sääntelyn on edettävä 
edelleen. 
Yleisesti ottaen maalla ei ole vakuuttavaa näyttöä johdonmukaisesta talousuudistuksesta. 
Keskipitkän aikavälin talouspoliittisen ohjelman luomisessa ei ole edistytty merkittävästi. 
Vaikka Slovakia on toteuttanut useimmat markkinatalouden luomiseksi tarvittavat 
uudistukset, toimikautensa päättänyt hallitus puuttui jatkuvasti hintojen muodostukseen 
ja voimavarojen jakamiseen käyttäen menettelyjä, jotka eivät olleet avoimia tai 
markkinapohjaisia. Makrotalouden vakaus on heikentynyt, kun taas rahoitussektorin 
ongelmat vahingoittavat talouden yleistä toimivuutta. Konkurssilainsäädännön 
käyttöönotto on ollut myönteistä, mutta sitä on vahvistettava kestävällä 
täytäntöönpanolla. Näin ollen Slovakian markkinatalouden toimivuutta on parannettava 
edelleen. 
Edellytykset selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineista 
Slovakian kyky täyttää tämä arviointiperuste edellyttää markkinataloutta ja vakaata 
makrotalouden kehystä, jolloin talouden toimijat voivat tehdä päätöksiä olosuhteissa, 
joissa voidaan ennakoida tulevaa. Se edellyttää myös riittävää inhimillistä ja aineellista 
pääomaa, infrastruktuuri mukaan lukien. Valtion yrityksissä on toteutettava 
rakenneuudistus ja kaikkien yritysten on tehtävä tehokkuutta parantavia investointeja. 
Mitä enemmän yritysten saatavilla on ulkopuolista rahoitusta ja mitä paremmin ne 
onnistuvat rakenneuudistuksessa ja innovaatioissa, sitä parempi on niiden 
mukautumiskyky. Lisäksi talous pystyy vastaamaan jäsenyyteen liittyvistä velvoitteista 
sitä paremmin, mitä korkeamman taloudellisen yhdentymisen tason se saavuttaa unionin 
kanssa ennen liittymistä. Tämä ilmenee niiden tavaroiden määränä ja valikoimana, joilla 
käydään kauppaa Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. 
Huomattava budjettivaje ja vaihtotaseen alijäämä ovat vähentäneet Slovakian 
makrotalouden vakautta. Korkeat ja epävakaat korot ovat vähentäneet sen 
makrotaloudellisen ympäristön vakautta ja ennustettavuutta, jossa talouden toimijoiden 
on tehtävä tuotantoa, kulutusta ja investointeja koskevat päätöksensä. Epävarmuutta lisää 
entisestään sellaisen keskipitkän aikavälin ohjelman puuttuminen, joka takaisi talous- ja 
rakennepolitiikan johdonmukaisuuden. Talouspolitiikan yhtenäisyyden puute on yksi 
suurimmista syistä Slovakian talous-ja rakenneongelmien jatkumiseen ja pahenemiseen. 
-20-
Slovakian taloudella on kuitenkin useita tärkeitä voimavaroja, joilla se kykenee 
selviytymään kilpailupaineesta ja markkinavoimista yhtenäismarkkinoilla. Palkkojen 
viime vuosien nopeasta noususta huolimatta palkkakulut ovat edelleen suhteellisen 
alhaiset ja työvoima hyvin koulutettua. Slovakia uudistaa infrastruktuuriaan käyttääkseen 
hyväksi asemaansa tärkeänä pohjoisen ja etelän sekä idän ja lännen välisen Euroopan 
laajuisen verkon risteysasemana. Myös energia-alalla investoidaan paljon. Suuret 
infrastruktuuri-investoinnit nostavat investointiastetta, joka oli lähes 39 prosenttia 
BKT:sta vuonna 1997. Luku oli alueen korkein. Vaikka infrastruktuuri-investoinnit ovat 
tarpeen, niiden toteuttamisen ajoittamista on tarkistettava liiallisen budjettialijäämän 
välttämiseksi. 
Yritysten rakennemuutos on edistynyt hitaasti. Näyttää siitä, että yritysten voitot 
vähenivät vuonna 1997. Rakennemuutoksen vauhtia haittaavat valtion jatkuva 
osallistuminen yritystoimintaan, heikko pankkisektori ja riittämättömät ulkomaiset suorat 
sijoitukset. Vaikka näiden sijoitusten lisäämiseksi on toteutettu erinäisiä toimenpiteitä, 
sijoitusten määrä kasvaa merkittävästi ainoastaan, jos viranomaiset eivät puutu 
talouselämään tavalla, joka ei ole avoin eikä tasavertainen. 
Eräillä tärkeillä teollisuusaloilla (teräs-ja petrokemian teollisuus) kotimainen kilpailu on 
vähäistä ja suurin osa tuotannosta on usein keskittynyt yhteen yniykscen. Tuotannon ja 
viennin keskittyminen muutamaan yritykseen tekee Slovakian taloudesta haavoittuvaisen 
näiden yritysten olosuhteille ja vaikeuksille, joita ne kohtaavat kilpaillessaan 
yhtenäismarkkinoilla. Joissakin tapauksissa tämä riski ei ole niin suuri, koska yritykset 
ovat teknisesti kehittyneitä ja ne voivat toimittaa laadukkaita perustuotteita 
kilpailukykyiseen hintaan. Yritystoimintaa on kuitenkin pyrittävä monipuolistamaan 
kevyempään kokoomateollisuuteen ja palveluihin, jotka sopivat paremmin Slovakian 
luonnollisiin voimavaroihin. Slovakian nykyisiä mahdollisuuksia innovaatioihin ja 
tuotannon monipuolistamiseen rajoittaa kuitenkin tutkimus-ja kehitystyöhön osoitettujen 
varojen vähäisyys. Ulkomaisen taitotiedon ja teknologian tuonti on edelleen pientä, koska 
ulkomaisia suoria sijoituksia ei ole riittävästi. 
Yritystoiminnan monipuolistamista ja rakenneuudistusta haittaa pääoman puute. Slovakia 
ei ole tähän mennessä pystynyt hankkimaan merkittäviä ulkomaisia suoria sijoituksia, 
kun taas kotimaisen rahoitusalan rahoituskyky on vähäinen sen luottotappio-ongelman ja 
korkeiden korkojen vuoksi. Useimmilla yksityistettyjen yritysten uusilla omistajilla ei ole 
rakenneuudistuksen vaatimaa rahoitusta, sillä ne sijoittivat jo yrityksen hankintaan. 
Tämän vuoksi rakenneuudistuksiin sijoittaminen on rahoitettava yritysten voittovaroilla, 
mikä on mahdollista vain sellaisille yrityksille, jotka jo ovat kannattavia. Vain suurimmat 
kannattavista yrityksistä voivat hankkia rahoituksen rakenneuudistukseen kansainvälisiltä 
pääomamarkkinoilta. Ulkomaisen rahoituksen kustannukset ovat kohonneet, sillä 
Slovakian luottoluokituksia alennettiin vuonna 1998. 
Slovakia on suunnannut uudelleen vientinsä kohti länsieurooppalaisia markkinoita sen 
jälkeen, kun se menetti tavanomaiset vientimarkkinansa Neuvostoliiton kauppa-alueen 
hajottua ja Slovakian ja Tsekin liittovaltion purkauduttua. Vuonna 1998 Saksasta tuli 
Slovakian tärkein kauppakumppani Tsekin sijaan. Euroopan unionin kanssa käydyn 
kaupan nopea kasvu viime vuosina ei merkitse ainoastaan sitä, että ainakin osa 
slovakialaisista yrityksistä on riittävän kilpailukykyisiä viedäkseen tuotteita EU:hun, 
vaan myös sitä, että ne pystyvät tuottamaan tavaroita, jotka ovat yhtenäismarkkinoiden 
sääntöjen ja määräysten mukaisia. 
-21-
Slovakian kilpailukyvyn lisäämisessä saavutettu edistys on ollut ristiriitaista. 
Makrotalouden vakauden heikentyminen ja yhtenäisen keskipitkän aikavälin 
talouspoliittisen ohjelman puuttuminen vääristävät olosuhteita, joissa talouden 
toimijoiden on tehtävä suunnitelmia. Rakenneuudistusten vauhti on ollut edelleen hidasta 
ja pankkisektorin tilanne on heikentynyt. Kahden viimeaikaisen toimenpiteen -
tehottoman konkurssi lainsäädännön uudistaminen ja ulkomaisten suorien sijoitusten 
salliminen - kestävä toteuttaminen on edellytys yritysten rakenneuudistuksen 
nopeutumiselle. Jos makrotalouden ongelmiin ja jäljellä oleviin rakenneongelmiin 
puututaan viipymättä avoimella ja markkinapohjaisella tavalla, Slovakia selviytynee 
kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa keskipitkällä aikavälillä. 
2.4 Yleisarvio 
Slovakia on toteuttanut useimmat toimivan markkinatalouden luomiseksi tarvittavat 
uudistukset, mutta toimenpiteet eivät ole vieläkään avoimia hallituksen puuttuessa 
asioihin. Slovakia selviytynee kuitenkin kilpailupaineesta ja markkinavoimista unionissa 
keskipitkällä aikavälillä, jos markkinatalouden annetaan toimia. 
Komission lausunnon julkistamisen ja viimeaikaisten vaalien välisenä aikana Slovakia 
edistyi hyvin vähän lausunnossa mainittujen ongelmien suhteen. Talouden sisäiseen ja 
ulkoiseen epätasapainoon ei ole puututtu riittävästi makrotalouden vakauden 
säilyttämiseksi. Rakenneuudistusten vauhti on edelleen hidas ja tilanne pankkisektorilla 
on heikentynyt. Avoimuuden puuttuminen yksityistämisprosessissa ja ulkomaisten 
suorien sijoitusten puute ovat vaikuttaneet kielteisesti yritysten rakenneuudistukseen. 
Kaksi viimeaikaista toimenpidettä - tehottoman konkurssilainsäädännön uudistaminen ja 
myönteisempi asenne ulkomaisiin suoriin sijoituksiin - voivat nopeuttaa yritysten 
rakenneuudistusta. Toisaalta keskipitkän aikavälin talouspoliittisen ohjelman luomisessa 
ci olla edistytty. 
Slovakian on sitouduttava päättäväisesti jäljellä olevien talous- ja rakenneongelmien 
ratkaisemiseen tavalla, joka on avoimesti toimivan markkinatalouden mukainen. 
Ensisijaisena tavoitteena olisi erityisesti oltava budjetin ja vaihtotaseen 
tasapainottaminen, pankkisektorin ongelmien ratkaiseminen ja yritysten 
markkinapohjaisen rakenneuudistuksen vaatimien olosuhteiden luominen. Talous- ja 
rakennepolitiikan yhtenäisyyden varmistamiseksi Slovakian on vahvistettava ensisijaiset 
keskipitkän aikavälin talouspoliittiset tavoitteet. 
3. Edellytykset täyttää jäsenyyden velvoitteet 
Tämän jakson tarkoituksena on saattaa ajan tasalle komission vuoden 1997 lausunto siltä 
osin, kuin on kyse Slovakian edellytyksistä täyttää jäsenyyteen liittyvät velvoitteet eli 
omaksua se oikeudellinen ja institutionaalinen kehys, josta käytetään nimitystä yhteisön 
säännöstö ja jonka avulla unioni toteuttaa tavoitteitaan. 
Vuonna 1997 annetussa komission lausunnossa Slovakian hakemuksesta Euroopan 
unionin jäseneksi todettiin seuraavaa: 
-22-
"Slovakia ... on päättäväisesti sitoutunut yhteisön säännöstön käyttöön ottamiseen 
erityisesti yhtenäismarkkinoiden osalta, vaikka säännöstön tehokas soveltaminen 
edellyttääkin vielä huomattavaa edistymistä." 
Asiat esitetään jäljempänä samassa järjestyksessä kuin vuoden 1997 lausunnossa, mutta 
kunkin osa-alueen yleiskuvaukset on jätetty pois. Sen sijaan tässä kertomuksessa 
keskitytään vuoden 1997 heinäkuun jälkeen tapahtuneeseen kehitykseen. Kunkin otsikon 
alla selostetaan lainsäädäntöön liittyviä päätöksiä sekä lakien täytäntöönpanossa ja 
soveltamisessa saavutettua edistystä. 
3.1. Rajattomat sisämarkkinat 
Kuten komission lausunnossa todetaan, yhteisön sisämarkkinat määritellään Euroopan 
yhteisön perustamissopimuksen 7 a artiklassa alueeksi, jolla ei ole sisäisiä rajoja ja jolla 
tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan. Yhteisön 
yhdentymiskehityksessä keskeiset sisämarkkinat perustuvat avoimeen markkinatalouteen, 
jossa kilpailulla sekä taloudellisella ja sosiaalisella koheesiolla on oltava täysimääräinen 
rooli. 
Näiden neljän vapauden tehokas täytäntöönpano ja soveltaminen edellyttää toisaalta 
sellaisten tärkeiden periaatteiden kuin syrjimättömyyden tai kansallisen lainsäädännön 
vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen noudattamista ja toisaalta esimerkiksi 
turvallisuutta, ympäristöä tai kuluttajansuojaa koskevien yhteisten sääntöjen soveltamista 
ja tehokkaita oikeussuojakeinoja. Samat periaatteet koskevat yleistaloudellisen 
toimintaympäristön muovaamisen kannalta tärkeitä yhteisiä sääntöjä esimerkiksi 
julkisien hankintojen, henkisen omaisuuden ja tietosuojan alalla. 
Yle in en to im in taympäris tö 
Slovakian voimassa oleva julkisia hankintoja koskeva laki ei sisällä kaikkia niitä 
perusperiaatteita, jotka Euroopan yhteisö on vahvistanut julkisten hankintojen 
järjestelmää varten. Lakia ei sovelleta asianmukaisesti, mikä näkyy suorien 
hankintamenettelyjen liiallisena käyttönä. 
Slovakia on pyrkinyt aktiivisesti omaksumaan henkisen omaisuuden oikeuksia koskevan 
yhteisön säännöstön ja noudattamaan sitä: marraskuussa ja joulukuussa 1997 Slovakia 
hyväksyi oikeuksien yhteistä hallinnointia koskevan lain ja tekijänoikeuslain, jotka 
molemmat tulivat voimaan 1. tammikuuta 1998 ja ovat yhdenmukaisia yhteisön 
säännöstön kanssa. 
Teollisoikeuksista voidaan todeta, että voimassa olevaa patenttilakia on muutettava 
tiettyjen Munchenin yleissopimuksessa vahvistettujen periaatteiden täytäntöön 
panemiseksi. Slovakia on hakenut liittymistä kyseiseen yleissopimukseen. Maa liittyi 
Madridin yleissopimuksen pöytäkirjaan 13, syyskuuta 1997. Vaikka teollisoikeuksien 
toimisto on saavuttanut hyviä tuloksia hallinnollisissa menettelyissään, on säännösten 
täytäntöönpano edelleen ongelma. 
Yhtiöoikeuden alalla ci ole tapahtunut edistymistä vuoden 1997 jälkeen. 
-23-
Uusi laki henkilötietojen suojelusta tietojärjestelmissä tuli voimaan 1. maaliskuuta 1998. 
Tämä laki on pääpiirteiltään yhteisön säännöstön mukainen. Lisää yhdemnukaistamista 
tarvitaan kuitenkin vielä. 
Neljä vapautta 
Tavaroiden vapaa liikkuvuus 
Nykyiset standardeja ja varmentamista koskevat menettelyt ovat epätyydyttäviä ja 
muodostavat edelleen tärkeimmän esteen tavaroiden vapaalle liikkuvuudelle. Standardit 
ovat edelleen sitovia ja niitä käytetään sääntelyn välineinä. Yhdenmukaistettujen 
standardien käyttöönotto on jo alkanut muutamilla aloilla. 
Laajasta valmistelutyöstä huolimatta edelleen on hyväksymättä teknisiä vaatimuksia ja 
vaatimustenmukaisuuden arviointia koskeva lakiehdotus, joka sisältää Euroopan yhteisön 
uuden lähestymistavan mukaisen lainsäädännön perusperiaatteet. Lainsäädäntöön, 
standardointiin, varmentamiseen ja akkreditointiin liittyvien toimintojen erottaminen 
toisistaan on puutteellista,, mikä on yksi tärkeimmistä esteistä uuden lähestymistavan 
periaatteiden asianmukaiselle soveltamiselle. 
Hidas edistyminen tarvittavan puitelainsäädännön antamisessa estää alakohtaisten 
direktiivien tehokkaan täytäntöönpanon uuden lähestymistavan kattamilla aloilla. Tiettyä 
edistystä on kuitenkin havaittavissa joillakin näistä aloista. Vuoden 1997 jälkeen on 
rakennusalan tuotteita koskeva direktiivi ja lääkinnällisiä laitteita koskevat direktiivit 
saatettu osittain osaksi Slovakian lainsäädäntöä kahdella erillisellä puitelailla. Edistystä 
ei sen sijaan ole tapahtunut lainkaan lakisääteiseen metrologiaan, kaasumaisia 
polttoaineita käyttäviin laitteisiin, painelaitteisiin ja räjähdysvaarallisia tiloja koskeviin 
direktiiveihin liittyvillä aloilla. 
Useiden moottoriajoneuvoja koskevien direktiivien saattamisessa osaksi kansallista 
lainsäädäntöä on edistytty tasaisesti vuoden 1997 jälkeen. Lisäksi on hyväksytty 
yksityiskohtainen kemikaaleja koskeva puitelaki. 
Vuonna 1996 annetun elintarvikkeita koskevan puitelain yhdenmukaistamisessa yhteisön 
säännösten kanssa ei ole edistytty. Uusi lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskeva laki 
on hyväksytty ja se tuli voimaan 1. kesäkuuta 1998. Tämä laki kattaa useimmat 
lääkkeiden markkinoille saattamista, valmistusta ja jakelua koskevista luvista sekä 
lääkkeiden merkinnöistä ja mainostamisesta annetut Euroopan yhteisön direktiivit. 
Kosmetiikka-alaa koskevan yhteisön säännöstön osittain täytäntöön paneva lainsäädäntö 
tuli voimaan vuonna 1998. 
Pääomien vapaa liikkuvuus 
Komission lausunnon antamisen jälkeen 5. helmikuuta 1998 hyväksytty muutos 
valuuttalakiin (muutos tuli voimaan huhtikuussa 1998) lievensi entisestään niitä sääntöjä, 
jotka koskevat arvopapereiden hyväksymistä Slovakian pääomamarkkinoille ja maassa 
vakinaisesti asuvien mahdollisuuksia sijoittaa ulkomaisiin arvopapereihin, sekä sääntöjä, 
joita sovelletaan valuuttatoimintoihin. 
-24-
Lisäksi muutoksen yhteydessä poistettiin ulkomaanvaluutan luovutusta koskeva vaatimus 
maassa vakinaisesti asuvien osalta. Kotimarkkinoilla tapahtuvaan ulkomaisten 
arvopapereiden kauppaan, mukaan lukien paikallisten yksiköiden osto- ja myyntitoimet, 
liittyvien rajoitusten poistaminen koskee vain OECD:n jäsenvaltioissa liikkeelle 
laskettuja arvopapereita. Ulkomaisille pankeille annettu mahdollisuus hankkia 
omistukseensa toimitilansa ei koske maata, jolle ne on rakennettu. 
Palvelujen vapaa liikkuvuus 
Rahoitusalan laajemman uudistuksen yhteydessä on hyväksytty useita toimenpiteitä. 
Näihin kuuluvat pankkien tilinpäätösten ja konsolidoitujen tilinpäätösten käyttöönotto, 
rahanpesun vastaiset toimet ja vakuutusyhtiöiden pääomavaatimusten korottaminen. 
Lisäksi valvontaa tehostetaan asteittain. 
Pankkialasta voidaan todeta, että pankkilakiin on tehty helmikuussa 1998 voimaan tullut 
muutos, jonka tavoitteena on poistaa kaksivaiheinen lupamenettely ja muiden kuin 
Slovakiassa vakinaisesti asuvien syrjintä pankkien oman pääoman hankinnassa. 
Maksujärjestelmien alalla on ryhdytty toimenpiteisiin, joita olisi kuitenkin vielä 
jatkettava reaaliaikaisen bruttoselvitysjärjestelmän toteuttamiseksi. 
Vuoden 1997 puolivälin jälkeen ei ole ollut havaittavissa edistymistä Slovakian 
lainsäädännön lähentämisessä arvopaperimarkkinoita ja vakuutusalaa koskevaan yhteisön 
säännöstöön. 
Henkilöiden vapaa liikkuvuus 
a) Henkilöiden vapaa liikkuvuus, sijoittautumisvapaus sekä tutkintotodistusten ja 
kelpoisuutta osoittavien asiakirjojen vastavuoroinen tunnustaminen 
Ammattipätevyyden vastavuoroisen tunnustamisen alalla ei ole tapahtunut merkittävää 
kehitystä vuoden 1997 puolivälin jälkeen. 
b) Henkilötarkastusten poistaminen sisärajoilta 
Alalla ei ole tapahtunut edistymistä. Viisumipolitiikkaa selostetaan tarkemmin jaksossa 
3.7. 
Kilpailu 
Slovakian kilpailulainsäädäntö on pääosin yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa. 
Ryhmäpoikkeuksien ja tiettyjen menettelytapakysymysten osalta tarvittaisiin kuitenkin 
edelleen parannuksia ja hienosäätöä. 
Valtiontukipolitiikassa on tapahtunut lievää edistymistä, mutta ala on edelleen merkittävä 
ongelma. Useita lakiehdotuksia on valmisteltu, mutta yhtään lakia ei ole vielä 
hyväksytty. 
-25-
Yritystoiminnan elvyttämistä koskeva laki, jota komissio epäilee kilpailun 
vääristämisestä ja avoimuuden puutteesta, on edelleen voimassa ja sen perusteella on 
aloitettu menettelyt 34 hankkeen osalta. 
Slovakian valtiontukijärjestelmän perusvikana on avoimuuden puute. Tämä voitaisiin 
ratkaista kehittämällä tukien inventointia ja vuosittaista raportointia. Täydellisten 
aluekohtaisten tilastotietojen keruussa on tapahtunut edistymistä. 
Päätelmät 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisten tavoitteiden 
toteuttamisessa on edistytty henkisen omaisuuden oikeuksien alalla. Toisaalta julkisten 
hankintojen ja rahoituspalvelujen aloilla ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä. 
Uusien tietosuojasäännösten asianmukainen täytäntöönpano on varmistettava. 
Lainsäädännön täytäntöönpanoa ja soveltamista on tehostettava kaikilla sisämarkkinoihin 
liittyvillä aloilla. Teollis-ja tekijänoikeuksia koskevien säännösten täytäntöönpano (myös 
rajojen tasolla tapahtuva täytäntöönpano) on edelleen merkittävä ongelma. 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin 
kuuluvia vaatimuksia ei ole täytetty teollisuustuotteita koskevan yhteisön säännöstön 
soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Erityisesti uuden lähestymistavan mukaisen 
lainsäädännön osalta on todettavissa edistymistä viime vuoteen verrattuna useilla 
erillisaloiila, mutta yleiskehityksen esteenä on ollut se, että tarvittava puitelainsäädäntö 
on edelleen antamatta, eikä vastaavaa institutionaalista perusrakennetta ole vahvistettu. 
Rahoituspalveluista voidaan todeta, että pankkialaa koskevan lainsäädännön osalta on 
havaittavissa tiettyä edistymistä. Arvopaperialaa varten tarvittaisiin edelleen erillistä 
valvontaviranomaista ja pankki- ja vakuutusalan nykyisiä valvontaviranomaisia olisi 
vahvistettava ja niiden riippumattomuus varmistettava. 
Slovakia on edistynyt vain vähän liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen 
aikavälin ensisijaisten tavoitteiden toteuttamisessa valtiontukien alalla. Valtiontukia 
koskevan lainsäädännön antamiseen on pyrittävä aktiivisesti ja myös 
kilpailulainsäädännön alalla tarvitaan lisätoimia. 
3.2 Innovaatiot 
Tiet oy h te is kun ta 
Tietoyhteiskuntaa edistävän politiikan toteuttamista koskeva strategia ja kertomus 
maailmanlaajuisten tietoverkkojen toteutumisesta toimitettiin hallitukselle huhtikuussa 
1998. Atk- ja internet-palvelujen yleinen saatavuus Slovakiassa on parantunut jatkuvasti. 
Internet-palvelimien määrä oli 31. joulukuuta 1997 mennessä noussut 14 520:een, kun 
vastaava luku vuonna 1996 oli 7 938. 
Slovakia osallistuu tietoyhteiskuntaa käsittelevän korkean tason sekakomitean toimintaan 
ja tukee tietoyhteiskunnan kehitystä. 
-26-
Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä nuoriso 
Tietyt tarkastelukauden aikana tapahtuneet muutokset, jotka liittyvät vähemmistökielten 
käyttöön koulujärjestelmässä, ovat osoittautuneet ongelmallisiksi (1.2). 
Slovakia on voinut osallistua yhteisön Sokrates-, Leonardo- ja Nuorten Eurooppa III 
-ohjelmiin maaliskuusta 1998 alkaen. Tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen 
alalla ei ole tapahtunut merkittävää kehitystä. 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
Slovakia pyysi kesäkuussa 1998 virallisesti neuvottelujen aloittamista maan täydestä 
assosioitumisesta viidenteen puiteohjelmaan. Asiaa koskien järjestettiin kaksi alustavaa 
neuvottelukierrosta, joiden tarkoituksena oli valmistella varsinaisia neuvotteluja. 
Tutkimus mainitaan painopistealueena yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevassa 
Slovakian kansallisessa ohjelmassa. 
Televiestintä 
Kaikki telepalvelut on vapautettu 1. tammikuuta 1998 jälkeen lukuun ottamatta 
puhelintoimintapalveluja. Samoin on vapautettu vaihtoehtoisen infrastruktuurin käyttö 
muiden kuin varattujen palvelujen tarjoamiseen. Näiden toimenpiteiden myötä Slovakian 
televiestintä on vapauttamisen osalta saatettu huomattavasti lähemmäksi yhteisön 
säädöksiä. Televiestinnän vapauttaminen edellyttää kuitenkin myös kaikkien kilpailun 
turvaavien edellytysten voimaansaattamista. Tällaisia edellytyksiä ovat sääntelyn 
riippumattomuus, tariffien tasapainottaminen sekä toimenpiteet, joilla estetään 
määräävässä asemassa olevia palveluntarjoajia vääristämästä markkinoita. Slovak 
Telecom -yhtiön yksinoikeus toimia yleisen televiestinnän infrastruktuurin ja yleisten 
puhelintoimintapalvelujen tarjoajana päättyy 31. joulukuuta 2002. 
Matkaviestintäpalvelujen tarjoamisesta ovat tammikuusta 1997 lähtien vastanneet kaksi 
keskenään kilpailevaa GSM-operaattoria. Slovakian voimassa olevassa laissa ei ole 
yhteenliittämistä koskevia säännöksiä, ja asiasta olisikin säädettävä tulevassa 
lainsäädännössä. 
Yksi tärkeä keskeneräinen kysymys, joka viivyttää uusien televiestintää koskevien lakien 
antamista, koskee kansallisen sääntelyviranomaisen toiminnan jäljestämistä ja toimialaa. 
Slovak Telecomin yksityistämisestä ci ole tehty päätöksiä. Slovakia on toteuttanut 
toimia, joilla se on pyrkinyt yhdenmukaistamaan lainsäädäntöään markkinoiden 
vapauttamisesta annetun yhteisön säännöstön kanssa. Kilpailun turvaavia edellytyksiä ei 
kuitenkaan ole taattu. 
Audiovisuaalinen ala 
Audiovisuaalista alaa koskevaan lakiin tehty muutos tuli voimaan toukokuussa 1998. 
Siinä annetaan suositus, joka koskee Euroopan unionin ja Slovakian audiovisuaalisten 
teosten vähimmäisosuutta yleisradio-ohjelmista. 
-27-
Päätelmät 
Slovakian hallitus on pyrkinyt kehittämään politiikkaansa tietoyhteiskunnan sekä 
tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla. Televiestintää koskevan lainsäädännön 
lähentämisessä on edistytty vapauttamisnäkökohtien osalta, mutta riittävän kilpailun 
takaaminen alalla edellyttää vielä lisätoimia. Audiovisuaalisen alan lainsäädännön 
yhdenmukaistamista yhteisön säännöstön kanssa on jatkettava. 
3.3. Taloutta ja verotusta koskevat kysymykset 
Talous-ja rahaliitto 
Slovakia ei ole juuri edistynyt Euroopan talous- ja rahaliittoon liittymistä koskevissa 
valmisteluissaan. 
Pankkialan rakenneuudistus on ollut rajoitettua, mikä johtuu osittain poliittisesta 
haluttomuudesta edetä siinä avoimesti. Järjestämättömien lainojen määrä on suuri eli 
noin kolmasosa lainojen kokonaismäärästä. 
Keskuspankkia koskeva lainsäädäntö ei vieläkään vastaa täysin Euroopan yhteisön 
säännöksiä. Entinen hallitus yritti heikentää keskuspankin riippumattomuutta siinä 
kuitenkaan onnistumatta. 
Lokakuussa 1998 Slovakian keskuspankki luopui kiinteästä valuuttakurssista ja päästi 
korunan kellumaan. Kasvavat devalvaatiopaineet olivat johtaneet valuuttavarantojen 
pienenemiseen. 
Verotus 
Slovakia on vuoden 1997 jälkeen jatkanut arvonlisäverotusta (ALV) koskevan 
lainsäädäntönsä lähentämistä vastaavaan yhteisön säännöstöön erityisesti siltä osin, kuin 
on kyse alennetun arvon lisä verokannan soveltamisalasta. 
Komission lausunnossa todettiin, että Slovakian valmisteverojärjestelmä poikkeaa 
merkittävästi yhteisön vaatimuksista erityisesti siinä mielessä, että varasto-järjestelmää ei 
ole. Ainoa yhdenmukaistamistoimenpide tämän jälkeen on ollut hiilivetypohjaisiin 
polttoaineisiin ja voiteluaineisiin sovellettavan verokannan muuttaminen. 
Päätelmät 
Huomattavat lisätoimet ovat vielä tarpeen, jotta Slovakian ALV-säännökset saataisiin 
yhdenmukaistettua yhteisön vastaavan lainsäädännön kanssa. Slovakian 
valmisteverojärjestelmä poikkeaa monien tärkeiden kohtien osalta yhteisön 
vaatimuksista. Lainsäädännön lähentämistä yhteisön säännöstöön on jatkettava, minkä 
lisäksi olisi vahvistettava aikataulua siitä, kuinka nopeasti yhteisön vaatimukset aiotaan 
täyttää. 
-28-
Tilastointi 
Slovakian tilastointijärjestelmän mukauttamisessa vastaamaan Euroopan unionin 
vaatimuksia on edistytty vuoden 1997 jälkeen. 
Maaliskuussa 1998 Slovakiassa tuli voimaan henkilötietojen suojelua tietojärjestelmissä 
koskeva laki, joka takaa yksityishenkilöistä kerättyjen tietojen suojelun. 
Yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen tarvittavat hallinnolliset 
rakenteet ovat pääosin olemassa. Slovakian tilastolaitoksen ja muiden toimielinten 
yhteistyötä olisi kehitettävä. 
Erityistä huomiota on kiinnitettävä yritysrekisterin laadun ja kattavuuden parantamiseen, 
tilinpitojärjestelmien ja julkista taloutta koskevien tilastojen yhdenmukaistamiseen, 
maataloustilastojen parantamiseen ja ulkomaankauppatilastojen yhdenmukaistamiseen. 
3.4 Politiikat eri aloilla 
Teollisuus 
Slovakia pyrkii vuosiksi 1998-2003 laatimallaan teollisuuspolitiikalla ennen kaikkea 
nopeuttamaan teollisuuden sopeutumista rakenneuudistukseen, tukemaan liiketoiminnan 
kannalta myönteisen toimintaympäristön luomista, parantamaan uuden teknologian 
käyttöä sekä varmistamaan tasapuolisen alueellisen kehityksen. Maan teollisuuspolitiikan 
täytäntöönpanoa varten on perustettu virastoja, kuten pk-yritysten kehittämistä edistävä 
kansallinen virasto, yksityistämisen jälkeisten toimien rahasto, Slovakian ulkoisia 
investointeja edistävä kansallinen virasto sekä vienti-ja tuontipankki. 
Slovakian teollisuuspolitiikan perustana on strategia-asiakirja "Slovakian tasavallan 
teollisuuspolitiikka", joka on saatettu ajan tasalle vuosiksi 1998-2003. 
Politiikan suuntaviivoja käsittelevissä asiakirjoissa esitetyt Slovakian teollisuuspolitiikan 
päätavoitteet vastaavat EU:n teollisuuspoliittista lähestymistapaa. Maalausunnon 
esittämisen jälkeen on kuitenkin noussut esiin eräitä tämän politiikan täytäntöönpanoa 
koskevia kysymyksiä. 
Slovakia on antanut maan teollisuuden elvyttämistä koskevan lain, jossa säädetään 
valtion tuesta vaikeuksissa oleville yrityksille. Tuen myöntämisperusteet saattavat olla 
EU:n kilpailusääntöjen vastaiset ja ne voivat antaa mahdollisuuden valtion 
harkinnanvaraisiin toimiin yksittäisissä tapauksissa. 
Yksityistäminen on hoidettu tavalla, joka on jättänyt monille äskettäin yksityistetyille 
yrityksille aivan liian vähän pääomaa ja taitotietoa, jotta ne voisivat kehittää uusia 
tuotteita ja markkinoita. Nämä ongelmat ovat kärjistyneet viime vuoden aikana. Lisäksi 
kaikkia yksityistämissopimuksia ei ole myöskään tehty riittävän avoimesti. 
Ulkomaisten suorien sijoitusten vähäisyyden takia Slovakian teollisuus ei ole saanut 
uutta pääomaa ja taitotietoa. Slovakia on viime vuoden aikana toteuttanut joitain toimia 
-29-
tehdäkseen maasta houkuttelevamman sijoituskohteen suoria sijoituksia tekeville 
ulkomaisille investoijille esimerkiksi ottamalla käyttöön verokannustimia. Nämä toimet 
eivät kuitenkaan luultavasti ole riittäviä lisäämään ulkomaisia suoria sijoituksia. 
Kotimainen pankkijärjestelmä ei pysty täyttämään tehtäväänsä teollisuuden rahoittajana. 
Kuten jo edellä mainittiin, pankkeja rasittavat hoitamattomat velat, eikä niillä ole 
tarvittavaa pääomaa tai asiantuntemusta, jotta ne voisivat tarjota rahoitusta teollisuudelle. 
Päätelmät 
Teollisuuspolitiikan määrittämisessä on yleisesti ottaen edistytty, mutta sen 
täytäntöönpano vaatii tarkkaa seurantaa. Tarvitaan huomattavia toimia 
kilpailunäkökohtien sisällyttämiseksi paremmin teollisuuden ja yritysten 
rakenneuudistusta koskevaan politiikkaan, jäljellä olevan yksityistämisen toteuttamiseksi 
avoimella tavalla sekä ulkomaisten suorien sijoitusten edistämiseksi. 
Maatalous 
Maatalouden tilanne 
Maatalouden osuus BKT:sta (4,4 % vuonna 1997) ja maataloudessa työskentelevän 
työvoiman määrä (5,8 % vuonna 1997) ovat vähentyneet viime vuoden lausunnon 
Maatalouspolitiikka 
Rakenteellinen muutosprosessi jatkui vuonna 1997, vaikka osuustoiminnalliset tilat ovat 
edelleen enemmistönä. Elintarviketeollisuuden yksityistäminen oli saatu lähes päätökseen 
vuoden 1997 lopussa. 
Slovakia on ottanut käyttöön muita kuin tariffiesteitä vastauksena maataloustuotteiden ja 
elintarvikkeiden kauppataseen kasvavaan alijäämään. 
Kuten edellisenäkin vuonna, vuoden 1997 talousarviosta myönnettiin tukia pääasiassa 
suorina maksuina. Sekä markkinainterventiot että taatut hinnat ja vientituet lisääntyivät 
vuonna 1997. 
Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelulainsäädännön alalla annettiin useita 
täytäntöönpanosäädöksiä. Tukipolitiikassa tapahtui joitakin muutoksia. Muun muassa 
tekniikan uudistamista ja nykyaikaistamista koskevia investointeja alettiin tukea 
Slovakian maatalouden kilpailukyvyn parantamiseksi. Maataloudesta annettiin uusi laki 
samoin kuin varastointi-ja tavaratodistuksista. 
Päätelmät 
Eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan osalta liittymistä valmistelevan kumppanuuden 
ensisijaisten lyhyen aikavälin tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty. Rakenteellinen 
muutosprosessi jatkui, vaikkakin hitaasti. Slovakian hallituksella on taipumus käsitellä 
tuotannonalojen vaikeuksia ottamalla käyttöön kaupan rajoituksia. Tulevaisuudessa 
käyttöön otettavan liittymistä edeltävän maatalouden rahoitusvälineen täytäntöönpanoon 
-30-
ja yhteisen maatalouspolitiikan soveltamiseen tarvittavan kapasiteetin varmistamiseksi 
tarvittavien hallintorakenteiden perustamista on jatkettava. 
Kalastus 
Kalastuksen alalla ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. 
Energia 
Slovakia on jatkanut energia-alansa mukauttamista EU:n kilpailusääntöjen ja energian 
sisämarkkinoiden vaatimusten mukaiseksi. Hallitus ajantasaisti syksyllä 1997 vuoteen 
2005 ulottuvan energiapolitiikkansa. LIallituksen strategiaan ei kuitenkaan sisälly selkeää 
energian hintoja koskevaa politiikkaa eikä siinä myöskään mainita nykyisten (erityisesti 
kotitalouksien osalta) kustannuksiin perustumattomien ja ristiintuettujen energiahintojen 
mukauttamista. Heinäkuussa 1998 voimaan tullut energialaki on tärkeä askel 
lainsäädännön lähentämisessä sähködirektiivin kanssa. Toisaalta tärkeitä päätöksiä 
esimerkiksi markkinoiden avaamisen kaltaisista kysymyksistä on lykätty. Slovakia jatkaa 
valmisteluja verkkojensa saattamiseksi energian sisämarkkinoiden vaatimusten 
mukaisiksi. Parhaillaan rakennetaan viidettä kaasuputkea Veniijältä tapahtuvaa tuontia 
varten sekä yhteyttä Itävaltaan. 
Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma ei kata koko 
ydinenergia-alaa, eikä se vastaa liittymistä valmistelevan kumppanuuden keskipitkän 
aikavälin ensisijaista tavoitetta, jonka mukaan Slovakian hallituksen olisi ennen kaikkea 
toteutettava realistinen ohjelma Bohunicen voimalan sulkemiseksi. Bohunicen 
ydinvoimalan ykkös- ja kakkosyksikölle annettaneen vuonna 1999 mittavan 
parannusohjelman jälkeen pitkäaikainen toimintalupa. Tämä suunnitelma ei kuitenkaan 
ole liittymistä valmistelevan kumppanuuden vaatimusten eikä Slovakian hallituksen 
vuonna 1994 antaman asetuksen mukainen. Kyseisessä asetuksessa säädetään, että 
Bohunicen ykkös- ja kakkosyksiköt suljetaan heti, kun Mochovcen voimala saadaan 
kaupalliseen käyttöön. Bohunicen kolmos- ja nelosyksikköjen laaja 
uudenaikaistamisohjelma on määrä käynnistää ja toteuttaa vuosina 2000-2006. 
Mochovcen voimalan ykkösyksikkö saatiin käyttöönottovaiheeseen aikataulun 
mukaisesti kesäkuussa 1998. Mochovcen kakkosyksikön puolestaan arvioidaan olevan 
verkkoon kytkettynä maaliskuussa 1999. 
Sähkön hinnasta 10 prosenttia menee ydinvoimaloiden käytöstä poistamista ja 
radioaktiivisen jätteen huoltoa varten perustettuun valtion rahastoon. Bohunicen 
voimalan alueella on riittävästi varastointikapasiteettia kaiken toiminnasta syntyvän 
käytetyn polttoaineen varastoimiseksi väliaikaisesti aina reaktoreiden rakenteellisen 
käyttöiän loppuun asti. Pitkäaikaisvarastointiin ei kuitenkaan vielä ole löydetty 
ratkaisuja. Ainoastaan AI-tyypin reaktorin polttoaine on määrä lähettää takaisin 
Venäjälle. Bohunicen voimalan yhteyteen ollaan parhaillaan rakentamassa 
radioaktiivisten jätteiden käsittelylaitosta. Slovakiassa on myös tullut voimaan uusi laki 
ydinenergian rauhanomaisesta käytöstä. 
-31-
Päätelmät 
Slovakian on jatkettava valmistautumista energian sisämarkkinoita varten. Osa-alueita, 
joilla tarvitaan lisää toimia, ovat muun muassa monopoleja koskevat uudelleenjärjestelyt; 
verkkoihin pääsy ja energian hinnoittelu; varautuminen kriisitilanteiden varalta (johon 
kuuluu pakollisten öljyn varmuusvarastojen muodostaminen); valtiontuet kiinteiden 
polttoaineiden alalla sekä energiatehokkuuden ja polttoaineen laadun parantaminen. 
Erityistä huomiota on jatkossakin kiinnitettävä ydinturvallisuuteen. Tältä osin on 
pyrittävä aktiivisesti toteuttamaan Bohunicen kolmos- ja nelosyksikköjen 
uudenaikaistamisohjelma sekä laadittava realistinen ohjelma ykkös-ja kakkosyksikköjen 
sulkemiseksi mahdollisimman nopeasti. Slovakian on myös huolehdittava siitä, että 
ydinturvallisuusviranomainen kykenee työskentelemään asianmukaisesti, ja kiinnitettävä 
erityistä huomiota viranomaisen riippumattomuuteen. Samoin on kiinnitettävä huomiota 
ydinjätteen pitkäaikaisvarastointia koskeviin ratkaisuihin. 
Liikenne 
Liikenneministeriö antoi toukokuussa 1997 ajoneuvoliikennettä koskevia säädöksiä. 
Kotimaisten maantiekuljetusten markkinoille pääsyn osalta tarvitaan vielä lisätoimia, 
varsinkin kun otetaan huomioon kotimaisten liikenteenharjoittajien taloudellinen 
kapasiteetti. Tulevaisuudessa on toteutettava toimia myös tyydyttävän 
liikenneturvallisuuden tason saavuttamiseksi. 
Uusi siviili-ilmailulaki, johon on sisällytetty keskeiset yhteisön säännöt, tuli voimaan 
heinäkuussa 1998. Lentokenttien turvallisuuden sekä lähtö-ja tuloaikojen myöntämisen 
osalta tarvitaan vielä täytäntöönpanosäännöksiä. 
Slovakian hallitus hyväksyi lokakuussa 1997 rautateiden pitkän aikavälin 
kehitysohjelman. Valtiojohtoisten Slovakian rautateiden (SR) kriittisen taloudellisen 
tilanteen takia suunniteltuja investointeja supistetaan ja ne toteutetaan hitaammalla 
aikataululla vuoteen 2010 mennessä vuoden 2005 sijaan. Tämä koskee erityisesti 
kansainvälisten käytävien parantamista väleillä Bratislava-Cadca ja Kûty-Stûrovo. 
Slovakian rautateiden rakenneuudistuksesta tai neuvoston direktiivin 91/440 
täytäntöönpanemiseksi tarvittavan lainsäädännön valmistelusta ei ole tehty minkäänlaisia 
suunnitelmia. 
Liikenneinfrastruktuurin osalta yksi Slovakian ensisijaisista tavoitteista on sen alueen läpi 
kulkevien neljän yleiseurooppalaisen liikennekäytävän kehittäminen. Käytettävissä olevien 
varojen niukkuus johti siihen, että Slovakian hallitus hyväksyi elokuussa 1997 uuden tavan 
rahoittaa maanteiden rakentamista valtion takaamien pankkilainojen avulla. Slovakia 
osallistuu aktiivisesti liikenteen infrastruktuuri taipeiden arviointiin (TINA). 
Päätelmät 
Lainsäädännön yhdenmukaistamista on jatkettava edelleen rautateiden, lentoliikenteen, 
maanteiden tavaraliikenteen, maantieliikenteen turvallisuuden ja yhdistettyjen kuljetusten 
aloilla. 
-32-
Pienet ja keskisuuret yritykset 
Tällä alalla on tapahtunut vain vähäistä edistymistä. Slovakian hallitus hyväksyi 
maaliskuun 1998 lopussa pk-yritysten tukemista koskevan keskipitkän aikavälin 
politiikan. Siitä kävi erityisesti ilmi käytettävissä olevan pääoman niukkuus, valtion 
korottomien lainojen ohjelmien ylimerkintä ja nykyisen tukijärjestelmän 
monimutkaisuus. 
Myönteisenä kehityksenä voidaan panna merkille Slovakian käsiteollisuuskamarin 
perustamista koskeva laki. Slovakian tarkoituksena on osallistua Euroopan unionin 
kolmanteen monivuotiseen pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaan ohjelmaan vuodesta 
1998 lähtien. 
3.5 Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus 
Työllisyys ja sosiaaliset kysymykset 
Työttömyys on kasvanut 11,2 prosentista vuoden 1997 toisen vuosineljänneksen lopussa 
12,1 prosenttiin vuoden 1998 ensimmäisen vuosineljänneksen lopussa (laskettu ILO:n 
määritelmän mukaisesti). 
Työterveyttä ja -turvallisuutta koskeva laki hyväksyttiin vuonna 1997. Lainsäädännön 
täytäntöönpano on riittämätöntä. 
Naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta voidaan todeta, että työlakiin 
on tehty yhtäläiseen työhön pääsyyn liittyvä muutos, joka tuli voimaan heinäkuussa 
1998. Samapalkkaisuudesta säädetään huhtikuussa 1998 voimaan tulleessa työlain 
muutoksessa. Hallitus hyväksyi vuonna 1997 naisia koskevan kansallisen 
toimintaohjelman, minkä lisäksi on perustettu tasa-arvoasiain keskus, joka harjoittaa 
alaan liittyvää tutkimusta ja jakaa tietoa. 
Entinen hallitus ei ole kunnioittanut riittävässä määrin työmarkkinaosapuolten 
riippumattomuutta vaikeuttaen näin niiden välistä vuoropuhelua (1.2). 
Slovakian työlainsäädäntö on joillakin aloilla erittäin kehittynyttä, mutta merkittävää 
edistymistä tarvitaan vielä, jotta yhdenmukaisuus Euroopan unionin vaatimusten kanssa 
voitaisiin varmistaa. Lainsäädännön täytäntöönpanon varmistavia toimia, joita ollaan jo 
toteuttamassa ammattien tarkastusta koskevan lakiehdotuksen puitteissa, on jatkettava. 
Voimassa olevat työoikeuden säännökset tai työlain muutosehdotukset eivät vastaa 
vanhempainlomaa koskevan direktiivin säännöksiä. 
Päätelmät 
Vuoden 1997 jälkeen Slovakia on edistynyt jonkin verran työlainsäädännön 
lähentämisessä (erityisesti naisten ja miesten tasa-arvoisten mahdollisuuksien osalta) ja 
-33-
työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Lainsäädännön täytäntöönpanossa ei ole 
kuitenkaan havaittavissa edistymistä. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on 
vaikeutettu. 
A luepo Iit iikka ja koheesio 
Lausunnossa todettiin, että Slovakialla ei ole riittävää kapasiteettia osallistua Euroopan 
unionin rakennepolitiikkaan ja että tällä alalla tarvitaan vielä suuria uudistuksia, 
erityisesti toimielinrakenteiden lujittamisen ja talousarviomenettelyjen osalta. 
Slovakiassa on tapahtunut näiden kysymysten osalta vain vähän edistystä. 
Marraskuussa 1997 hyväksyttiin valtion aluekehityssuunnitelma, jossa vahvistetaan 
useita Slovakian alueellista kehittämistä koskevia yleisiä periaatteita ja valmistaudutaan 
aluekehitystä koskevan strategian ja lain vahvistamiseen sekä kansallisen 
aluekehitysviraston ja aluekehitysrahaston perustamiseen. 
Slovakian hallitus hyväksyi huhtikuussa 1998 kansallisen aluekehitysviraston sekä 
aluekehitystoimistojen verkoston perustamisen. Nämä eivät kuitenkaan ole vielä 
aloittaneet toimintaansa. 
Päätelmät 
Vaikka Slovakian hallitus tunnusti aluekehitystä koskevan lainsäädännön tarpeellisuuden, 
itse lakien antaminen ja asianmukaisten rakenteiden perustaminen ei ole paljonkaan 
edistynyt huolimatta siitä, että ne mainittiin yhtenä liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteista. 
3.6 Elämänlaatu ja ympäristö 
Ympäristö 
Slovakia on antanut seuraavat ympäristölait: laki valtion ympäristörahastosta, laki 
maapallon otsonikerroksesta, laki ympäristöä koskevan tiedon saannista sekä laki 
ydinturvallisuudesta, joka pitää sisällään myös suunnitelmat hätätilanteiden varalle. 
Edelleen tarvitaan merkittäviä lisätoimia lainsäädännön lähentämiseksi muiden 
säteilysuojelua koskevien EU:n vaatimusten kanssa. 
Slovakian viranomaisten mukaan kaikki valmisteilla oleva ympäristölainsäädäntö 
annetaan vuoteen 2000 mennessä. Tähänastisen edistymisen perusteella suunnitelma 
vaikuttaa epärealistiselta. Lisäksi lainsäädäntöohjelmasta puuttuu yhteisön säännöstön 
tärkeitä osia. Syinä edistymisen hitauteen ovat muun muassa toimivaltaa koskevat 
epäselvyydet, eri elinten tehtävien päällekkäisyys sekä se, että hallinnolta puuttuu 
lainsäädännön lähentämistä koskeva koordinoitu lähestymistapa. 
Slovakia ei ole viiden viime vuoden aikana tehnyt suuria investointeja 
rikkidioksidipäästöjen vähentämiseksi, eikä maan vesihuollon perusinfrastruktuuri vastaa 
yhteisön säännöstön vaatimuksia. 
-34-
Ydinturvallisuuden alalla on parannettava turvallisuusviranomaisen teknistä valmiutta ja 
varmistettava näin, että se kykenee jatkossakin toimimaan riippumattomana elimenä. 
Ympäristön alalla tarvitaan mittavia investointeja. Slovakian olisikin tehtävä tältä osin 
läheistä yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa. 
Päätelmät 
Ympäristölainsäädännön yhdenmukaistamisessa on edistytty vain vähän. Kaikilla aloilla 
on tehostettava tuntuvasti toimia, joilla yhteisön lainsäädäntö saatetaan osaksi kansallista 
lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön. Slovakian täytäntöönpanevia elimiä ei ole 
merkittävästi vahvistettu maalausunnon antamisen jälkeen, eikä liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaista tavoitetta ole otettu riittävästi huomioon. 
Aiemman edistymisen perusteella näyttää siltä, että yhteisön säännöstön saattamiseen 
kaikilta osin osaksi kansallista lainsäädäntöä sekä sen noudattamiseen saattaa kulua 
kauemmin kuin maalausunnossa kaavailtiin. Slovakialta puuttuu ympäristöalan 
lainsäädännön lähentämistä ja tarvittavia investointeja koskeva koordinoitu 
lähestymistapa. 
Kuluttajansuoja 
Slovakian kuluttajansuojalakia muutettiin 1. huhtikuuta 1998. Tässä muutoksessa 
yksilöidään valitusten tekemiseen liittyvät kuluttajan oikeudet ja laajennetaan 
tiedotusvelvollisuutta siten, että se koskee vähittäiskauppiaiden lisäksi myös tuottajia, 
tavarantoimittajia ja tuojia. Kuluttajavalitusten oikeusperustaa on laajennettu. Toinen 
kuluttajansuojalain muutos luo perusedellytykset hintamerk.intöjä koskevan direktiivin 
saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä. Vertailevaa mainontaa säätelevää 
lainsäädäntöä ei ole lainkaan. Kotimyyntiä, osa-aikaista käyttöoikeutta, etämyyntiä ja 
kulutusluottoja koskevaa lainsäädäntöä ci ole vielä pantu täytäntöön. 
Slovakian yleistä tuoteturvallisuutta koskeva lainsäädäntö ei vastaa yhteisön säännöksiä 
ja vaarallisia jäljitelmiä suoraan koskevia säännöksiä ei ole lainkaan. 
Koska kuluttajansuoja kuuluu liittymistä valmistelevan kumppanuuden keskipitkän 
aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin ja koska yhteisön säännöstöä on saatettu osaksi 
kansallista lainsäädäntöä vain rajoitetussa määrin, Slovakialta edellytetään runsaasti 
lisätoimia lainsäädännön lähentämisessä sekä toimielinrakenteiden ja kuluttajajärjestöjen 
vahvistamisessa. 
3.7 Oikeus- ja sisäasiat 
Heinäkuussa 1997 antamassaan lausunnossa komissio korosti, että Slovakian on 
osoitettava sitoutuneensa tarvittavien uudistusten aloittamiseen erityisesti 
viisumijärjestelmän, rajavalvonnan, maahanmuuton hallinnan sekä järjestäytyneen 
rikollisuuden ja korruption torjunnan osalta. Lisäksi olisi syvennettävä lainsäädäntöä 
-35-
tiettyjen asioiden kuten turvapaikkaoikeuden suhteen, jotta se olisi yhdenmukainen 
yhteisön säännöstön kanssa. 
K4aahanmuuttokysymykset/rajavalvonta 
Vaikka ulkomaalaislainsäädäntöä ei kokonaisuudessaan ole uudistettu, edistymistä on 
tapahtunut yksittäisissä kysymyksissä. Niinpä 1. tammikuuta 1998 tuli voimaan uusi 
passilaki, jonka mukaan jokaisella kansalaisella on oikeus passin saamiseen. 
Viisumipolitiikan osalta edistyminen on ollut hyvin vaatimatonta: on perustettu työryhmä 
valmistelemaan tarvittavia muutoksia, joita ei kuitenkaan ole vielä toteutettu, vaikka niitä 
tarvittaisiin kiireellisesti. 
Rajavalvonnan tehokkuus, joka on yksi liittymistä valmistelevan kumppanuuden 
keskipitkän aikavälin ensisijaisista tavoitteista, on lukujen valossa parantunut, sillä 
vuonna 1997 laittomiin rajanylityksiin liittyviä pidätyksiä tehtiin 2 182, kun niitä 
pelkästään vuoden 1998 ensimmäisellä puoliskolla tehtiin 3 408. 
Turvapaikkaoikeus 
Turvapaikkaoikeuteen liittyvää lainsäädäntöä on syvennettävä erityisesti siltä osin, kuin 
on kyse mahdollisuudesta saada turvapaikkahakemuksen käsittely vireille. Slovakia ei 
näet ole enää yksinomaan kauttakulkumaa, vaan yhä useammin myös määrämaa. 
Vuosina 1993-1997 turvapaikkahakemuksen jättäneitä henkilöitä oli 1 742, joista 406 sai 
pakolaisen aseman. 
Poliisi 
Vuonna 1995 annetun rahanpesua koskevan lain täytäntöön panemiseksi tarvittava asetus 
annettiin lähes kaksi vuotta myöhemmin eli 1. heinäkuuta 1997. Räikeässä ristiriidassa 
koko rahanpesun torjuntaa koskevan politiikan kanssa on lisäksi hallituksen toukokuussa 
1998 tekemä päätös, jonka mukaan valtion obligaatioita ostavia henkilöitä ei pyydetä 
osoittamaan henkilöllisyyttään tai kertomaan obligaatioiden ostamiseen käytettävien 
varojen alkuperää. 
Hallituskin myöntää järjestäytyneen rikollisuuden lisääntyneen huolestuttavasti, sillä 
asiaan liittyvien, oikeuden käsiteltäväksi saatettujen rikosten määrä kasvoi 120 
prosenttia. Vaikka joitakin päätöksiä uusien oikeudellisten keinojen käyttöön ottamiseksi 
esimerkiksi todistajien suojelun osalta on tehty, vaikuttaa siltä, ettei järjestäytyneen 
rikollisuuden päättäväiseen torjuntaan ole riittävästi poliittista tahtoa. Slovakian on 
ehdottomasti huolehdittava siitä, että käytettävissä on riittävästi sopivan koulutuksen 
saanutta henkilöstöä. 
Huumeet 
Kesäkuun 1. päivänä 1998 annettiin huumausaineita ja psykotrooppisia aineita koskeva 
lainsäädäntö, joka muodostaa kyseisten tuotteiden lailliseen viljelyyn ja myymiseen 
sovellettavan kehyksen. Operatiivisella tasolla on perustettu tulli- ja poliisiviranomaisten 
yhteinen huumeidentorjuntayksikkö. 
-36-
Yhteistyö oikeusasioissa 
Yksityisoikeuden puolella oikeusministeriö esitteli kesäkuussa 1998 lakiehdotuksen, joka 
koskee liittymistä kansainvälisestä lapsikaappauksesta 25. lokakuuta 1980 tehtyyn 
yksityisoikeuden alaa koskevaan Haagin yleissopimukseen. 
Rikosasioiden osalta voidaan todeta, että hallitus hyväksyi ehdotuksen, joka koski 
kansainvälisissä liikesuhteissa tapahtuvan ulkomaisiin virkamiehiin kohdistuvan 
lahjonnan torjunnasta 17. joulukuuta 1997 tehdyn OECD:n yleissopimuksen ratifiointia. 
Päätelmät 
Vaikka lainsäädännön lähentämisessä yhteisön säännöstöön on edistytty, joitakin 
mukautuksia on vielä tehtävä. Lisäksi lainsäädännön soveltamiani on ed^tytty v?"v\ 
vähän. Vaikka liittymistä valmistelevan kumppanuuden ynte}de>'i. c; m \v i.' U!i\ztl 
aikavälin tavoitteita tämän osalta, panostus järjestäytyneen rkolnn vrd':> io,ju,iUiun olisi 
ollut tarkoituksenmukaista. Siksi on tärkeää, että keskipitkän ' kL i' i .-nsisijai&in 
tavoitteiden saavuttamiseen paneudutaan toden teolla errVsc^ * \ • i-, n , ia:u -« f^ 
turvapaikkaoikeutta ja siirtolaisuutta koskevan lainaat»-icin*r < *: . * ^u 
tähän sisältyy myös viisumipolitiikan mukauttaminen yhteisön vfcaunjux.snu. Ou tuikeaa, 
että järjestäytyneen rikollisuuden ja erityisesti rahanpesun torjuntaa tehostetaan ja 
poliisin yksiköitä kehitetään. 
Slovakian on vastaisuudessa osoitettava selvää poliittista tahtoa panna todella täytäntöön 
sisä- ja oikeusasioita koskeva yhteisön säännöstö, sillä kaikki viivästykset tällä 
oikeusvaltion toteutumisen kannalta tärkeällä alalla olisivat vahingoksi. 
3.8 Ulkosuhteisiin liittyvät politiikat 
Kauppa ja kansainväliset taloussuhteet 
Saattaakseen ulkomaankauppasuhteensa vastaamaan Euroopan unionia ulkosuhteita 
Slovakia on tehnyt Turkin kanssa vapaakauppasopimuksen, joka tuli voimaa»! syyskuussa 
1998. Slovakian ja Turkin hallitustenvälinen sekakomissio, jonka tavoitteena on maiden 
kauppa-ja taloussuhteiden edistäminen, kokoontui ensimmäisen kerran kesäkuussa 1998. 
Slovakia on käynyt yhdessä Tsekin kanssa alustavia neuvotteluja 
vapaakauppasopimuksen tekemisestä Marokon kanssa. 
Slovakia on säilyttänyt läheiset suhteet Venäjään, vaikka ei olekaan pyrkinyt 
vapaakauppajärjestelyihin sen kanssa. Venäjä ja Slovakia ovat allekirjoittaneet 
kahdenväliset sopimukset taloudellisesta yhteistyöstä, matkailusta, avaruusteknologian 
vaihto-ohjelmasta, maatalousalan tieteellis-teknisestä yhteistyöstä ja koulutusalaa 
koskevasta yhteistyöstä ja vaihdosta. 
Slovakia on tukenut Keski-Euroopan vapaakauppa-alueen (CEFTA) laajentamista. 
Aluetta on laajennettu Bulgarian kanssa tehdyllä liittymissopimuksella, joka 
allekirjoitettiin heinäkuussa 1998 ja tulee voimaan 1. tammikuuta 1999 
-37-
Keli itysyh te is työ 
Slovakia laajensi vuonna 1998 yleisen tullietuusjärjestelmänsä rajoissa vähiten 
kehittyneisiin maihin soveltamiensa etuustullien käyttöä. 
Tulli 
Vuoden 1997 jälkeen Slovakia on keskittynyt tullialalla lainsäädännön lähentämiseen. 
Slovakian tullihallinto pyrkii parhaillaan jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avustuksella 
parantamaan tullikoodeksin käytettävyyttä ja yhteensopivuutta. Vuoden 1996 
tullikoodeksin soveltamissäännöksistä seitsemän on tullut tähän mennessä voimaan. Laki 
opetus-, tiede- ja kulttuurikäyttöön tarkoitettujen tavaroiden vapauttamisesta 
tuontitulleista tuli voimaan 1. tammikuuta 1998. Slovakian tulli soveltaa nykyisin omaa 
yhtenäistettyä tullitariffia. 
Hallintojärjestelmän vahvistamiseen on pyritty valtion tullivirkailijoita koskevalla lailla, 
joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1998. 
Päätelmät 
Slovakia on edistynyt yleensä ottaen tyydyttävästi tullilainsäädännön lähentämisessä. 
Vaikka oikeudellinen kehys ei olekaan vielä täysin kunnossa, myönteisenä piirteenä 
voidaan panna merkille pyrkimykset nykyaikaistaa toimintaa hyödyntämällä 
riskianalyysimenetelmiä ja yrityksiin tehtäviä tarkastuskäyntejä. 
Lisää huomiota on kiinnitettävä erilaisten taloudellisesti vaikuttavien tullimenettelyjen 
kuten tullivarastointimenettelyn ja sisäisen ja ulkoisen jalostuksen yhteensopivuuteen ja 
toimivuuteen sekä yksinkertaistettujen menettelyjen ja tullin integroidun tietojärjestelmän 
käyttöönottoon. 
Yhteinen uiko-ja turvallisuuspolitiikka 
Slovakia on jatkanut mukautumista yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevaan 
yhteisön säännöstöön. Se osallistuu edelleen aktiivisesti Euroopan unionin ja 
assosioituneiden maiden monenväliseen vuoropuheluun. Lisäksi se osallistuu poliittisten 
johtajien, Eurooppa-kirjeenvaihtajien ja assosioituneiden maiden Eurooppa-
kirjeenvaihtajien säännöllisiin tapaamisiin sekä yhteistä uiko- ja turvallisuuspolitiikkaa 
käsittelevän työryhmän toimintaan. Slovakia otti osaa useisiin Euroopan unionin 
julistuksiin ja yhteisiin kantoihin. 
Slovakia jatkaa NATO-jäsenyyttä koskevia valmistelujaan. Slovakia ja NATO ovat 
suunnitelleet vuosia 1997-1998 varten 226 toimenpidettä rauhankumppanuusohjelman 
puitteissa. Slovakia on WEU:n liitännäiskumppani ja kannattaa järjestön vahvistamista. 
Se tukee taloudellisesti WEU:n toimia Albaniassa ja on mukana useissa YK:n 
rauhanturvaamistoimissa. Slovakian ja Itävallan yhteisen armeijayksikön on tarkoitus 
suorittaa rauhanturvaamistehtävä Golanin kukkuloilla. 
Slovakialla ja Unkarilla on edelleen joitakin ratkaisemattomia kahdenvälisiä kysymyksiä, 
jotka koskevat maiden perussopimuksen täytäntöönpanoa ja Gabcikovon. patoa. 
-38-
3.9 Varainhoitokysymykset 
Varainhoidon valvonta 
Ulkoisesta varainhoidon valvonnasta voidaan todeta, että parlamentti hyväksyi 
toukokuussa 1998 valtion tilintarkastusviraston kertomuksen, jossa paljastettiin, että 
julkisia menoja sääteleviä lakeja oli rikottu useaan otteeseen, mikä osoitti, että julkisen 
varainhoidon valvontaa oli syytä tehostaa. 
Slovakialla ei ole sisäistä varainhoidon valvontaa varten keskusviranomaista, joka 
varmistaisi menettelyjen yhdenmukaisuuden ja valvoisi talousarviovaroja käyttävien 
ministeriöiden ja virastojen sisäisen varainhoidon valvonnan laatua. Käyttöön olisi 
otettava uusi valtiokonttorijärjestelmä ja tarkastusmenetelmiä olisi syytä parantaa. 
Valtionhallinnon tilintarkastusjärjestelmän asteittaisesta kehittämisestä on laadittu 
suunnitelma. 
Päätelmät 
Slovakian on uudistettava merkittävästi tarkastusjärjestelmäänsä erityisesti sen 
varmistamiseksi, että se pystyisi tulevaisuudessa selviytymään liittymistä valmistelevien 
rahastojen ja rakennerahastojen hallinnoinnista. 
3.10 Yleisarvio 
Slovakian yleinen lähentymisvauhti on hidastunut, edistyminen lainsäädännön 
täytäntöönpanosta ja soveltamisesta vastaavien rakenteiden vahvistamisessa on ollut 
rajoitettua ja tietyillä aloilla, joilla yhteisiä toimia on jatkettava (esim. sisämarkkinat, 
ympäristö), on edistytty huomattavan hitaasti. 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisiin tavoitteisiin ei 
teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön hyväksymistä lukuun ottamatta ole 
kiinnitetty riittävästi huomiota sisämarkkinoiden, hallintojärjestelmän toimintakyvyn ja 
ympäristön aloilla. 
Lainsäädännöllisen kehyksen ja riittävien hallinnollisten resurssien luomiseen oikeus-ja 
sisäasioiden alalla on kiinnitettävä huomiota. 
4. Hallintojärjestelmän kyky soveltaa yhteisön säännöstöä 
Tässä luvussa ajantasaistetaan lausunnossa esitetyt tiedot. Madridissa vuoden 1995 
joulukuussa kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa viitattiin tarpeeseen luoda 
edellytykset, jotka mahdollistavat jäsenyyttä hakeneiden maiden asteittaisen ja 
sopusointuisen integroitumisen, erityisesti niiden hallintorakenteiden mukauttamisen 
avulla. Tämä näkökohta otettiin esille Agenda 2000:ssa, jossa korostettiin, että on tärkeää 
sisällyttää yhteisön säännöstö tehokkaasti kansalliseen lainsäädäntöön, mutta vielä 
tärkeämpää on saattaa se kullakin alalla moitteettomasti täytäntöön asiaankuuluvien 
-39-
hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden avulla. Tämä on olennainen 
ennakkoedellytys keskinäisen luottamuksen synnyttämiselle, mikä on välttämätöntä 
tulevan jäsenyyden kannalta. 
Tämän vuoden kertomusta varten komissio on tehnyt yhteistyötä jäsenyyttä hakeneiden 
maiden kanssa laatiakseen luettelon säännöstön avainalueilla toimivista 
täytäntöönpanoelimistä. Kertomuksessa on ilmoitettu mahdollisuuksien mukaan, onko 
näillä elimillä riittävät lainsäädännölliset valtuudet säännöstön täytäntöönpanemiseen. 
Lisäksi ilmoitetaan niiden henkilöstömäärä ja sen pätevyys sekä käytettävissä olevat 
määrärahat. Joissain tapauksissa voidaan jo arvioida tehtyjen päätösten laatua. Komissio 
aikoo käsitellä tätä näkökohtaa laajemmin tulevissa kertomuksissaan. 
Komissio päätyi lausunnossaan siihen, että säännöstön tehokkaan soveltamisen 
varmistamiseksi tarvitaan vielä lisätoimenpiteitä. 
4.1. Hallinnon rakenteet 
Slovakian julkisen hallinnon tila ei ole kohentunut lausunnon antamisen jälkeen. Kauan 
odotettua virkamieslakia ei ole vielä annettu, ja virkamiesten heikko tulotaso on johtanut 
henkilöstön suureen vaihtuvuuteen. Tämän lisäksi nimitykset ja ylennykset ovat olleet 
suurelta osin poliittisia sen sijaan, että olisi sovellettu asianmukaista henkilöresurssien 
kehittämispolitiikkaa. Valtionhallinnossa vuonna 1998 työskentelevien henkilöiden 
kokonaismäärä on 31 396, joista 11 396 työskentelee keskushallinnossa, 2 790 
aluehallinnossa ja 17 210 piirihallinnossa. Paikallishallinnossa työskentelee lisäksi 
15 349 henkilöä. 
EU:hun integroitumiseen ja liittymiseen tähtäävien rakenteiden määrä on 
moninkertaistunut Slovakian hallinnossa lausunnon antamisen jälkeen. Hallintoon on 
perustettu 23 sisämarkkinoiden lainsäädännön täytäntöönpanoa käsittelevää työryhmää, 
29 alakohtaista neuvottelutyöryhmää, 15 ministeriön alaista Euroopan integraation 
osastoa ja lainsäädäntöosastoa sekä ministeriöiden alaisia Phare-yksikköjä. 
Jonkinasteinen rationalisointi on tarpeen. Valtioneuvoston kanslian Euroopan 
integraation osasto työllistää 11 henkilöä, samalla kun substanssiministeriöiden ja 
muiden valtion elimien Euroopan integraation osastoissa työskentelee 200 henkilöä. 
Lainsäädännön lähentämisestä vastaavalla instituutilla on 21 työntekijää. Nämä luvut 
osoittavat, että lainsäädännön lähentämisestä vastaavien julkisten viranomaisten määrä 
on kasvanut. Tämän lisäksi kansallisessa Phare-ohjelman koordinointitoimistossa 
työskentelee 11 henkilöä ja ministeriöiden ja virastojen Phare-yksiköissä 155 henkilöä, 
joita avustaa 73 paikallista ja 29 ulkomaista asiantuntijaa. 
Hallinnon heikkouksia ja koordinoinnin puutteita voidaan havaita kaikilla kolmella 
lähentämisprosessiin liittyvällä tasolla: 
Ensimmäisellä tasolla, joka koostuu ministeriöiden ja muiden keskushallinnon elinten 
alaisista lainsäädäntöosastoista ja Euroopan integraation yksiköistä, on puutetta 
ministeriöiden välisestä koordinoinnista. Tämän lisäksi eräät substanssiministeriöt eivät 
ole kyenneet valmistelemaan ja kehittämään poliittista perustaa oman alansa 
lainsäädännön lähentämiselle. 
-40-
Lainsäädännön lähentämisestä vastaava instituutti, joka on lähentämisprosessin toinen 
taso, arvioi lainsäädännön yhdenmukaisuutta yhteisön säännöstön kanssa, ja lähettää sen 
eteenpäin lainsäädäntö valiokuntaan. Instituutin sisäinen hallinto ja koordinointi on 
heikkoa. Se ei pysty tarjoamaan selkeää ja avointa tietoa lainsäädännön lähentämisen eri 
osa-aloilla saavutetusta kehityksestä. Lisäksi vaikuttaa siltä, että sen asiantuntemus ja 
valmiudet eivät riitä sen saatavilla olevien erilaisten avustushankkeiden (lähentäminen ja 
koulutus) ja muiden välineiden (TAIEX jne.) täysimääräiseen hyödyntämiseen. On 
kyseenalaista, onko instituutilla käytössään riittävä määrä riittävän pätevää 
henkilökuntaa. 
Kansallisneuvosto (parlamentti) on lähentämisprosessin kolmas taso. Kanslerinviraston 
lainsäädännön lähentämisjaoston virkamiehet tarkistavat Lainsäädännön lähentämisestä 
vastaavan instituutin laatiman yhdenmukaisuuslausekkeen. Kustakin lakiehdotuksesta 
keskustellaan tämän jälkeen kansallisneuvoston perustuslaki- ja lakivaliokunnassa, jossa 
arvioidaan myös ehdotuksen yhdenmukaisuutta EU:n lainsäädännön kanssa. Vaikuttaa 
siltä, että parlamentti ja sitä avustavat yksiköt eivät pysty suoriutumaan tästä tehtävästään 
tehokkaasti. 
4. 2. Hallinnon ja oikeuslaitoksen toimintakyky: yhteisön säännöstön 
täytäntöönpanon avainalueet 
Yhteisön lainsäädännön yhtenäinen soveltaminen : Tuomareiden lukumäärä on 
laskenut hieman, 1198:sta 1136:een. Oikeusministeriön ja Slovakian tuomariyhdistyksen 
tuomareille tarjoaman, Euroopan yhteisön lainsäädäntöä käsittelevän koulutuksen myötä 
on saavutettu edistymistä lausunnon antamisen jälkeen. Ensimmäinen yhteisön 
lainsäädäntöä käsittelevä kahden vuoden kurssi, joka oli tarkoitettu 50 tuomarille, päättyi 
kesäkuussa 1998. Toinen kurssi alkoi syyskuussa. Vähäisten koulutusresurssien vuoksi 
tuomarien kouluttaminen kestää kauan. Tulevien tuomarien peruskoulutukseen kuuluu 
tapauskohtaisesti yhteisön lainsäädäntöä koskevia opintoja. Ne on kuitenkin taipeen 
sisällyttää kiinteästi opetussuunnitelmaan. Lisäksi oikeuslaitos kaipaa uudistamista sekä 
tietotekniikan ja siihen liittyvän koulutuksen laajempaa käyttöönottoa. Nämä tarpeet on 
tiedostettu huomattavasti paremmin lausunnon antamisen jälkeen, mikä on johtanut 
yleisten koulutustoimien systemaattisiin parannus- ja laajennuspyrkimyksiin. Viime 
kuukausina on kiinnitetty erityistä huomiota konkurssilainsäädännöstä annettavaan 
koulutukseen, sillä kyseiseen lainsäädäntöön on tehty merkittäviä muutoksia. 
Tuomioistuinten uudistaminen ja tuomareiden koulutuksen parantaminen ovat aiheita, 
joita käsitellään oikeusministeriön kanssa toteutettavissa kummitoimintahankkeissa. 
Yhtenäismarkkinat: Vaikka henkistä ja teollista omaisuutta koskevan lainsäädännön 
lähentämisen alalla on saavutettu merkittävää edistymistä, hallinnon toimintakyky ei ole 
parantunut lainsäädännön voimaanpanon tasolla. Rakentamisesta ja julkisista töistä 
vastaava ministeriö vastaa yhä Slovakian julkisen hankintapolitiikan eri näkökohdista 
yhdessä muiden ministeriöiden ja valtion virastojen kanssa. Näillä elimillä on taipumus 
käyttää suoria hankintamenettelyjä avointen tarjousmenettelyjen sijasta. Alalle ei ole 
perustettu riippumatonta viranomaista. 
-41-
Tavaroiden vapaan liikkuvuuden alalla toimeenpanevana viranomaisena on Slovakian 
standardointi-, metrologia- ja testaus virasto, joka työllistää 56 henkilöä. Kuten edellä 
todetaan, lainsäädäntöön, standardointiin, sertifiointiin ja akkreditointiin liittyvien 
toimintojen erottaminen toisistaan on puutteellista, mikä estää uuden lähestymistavan 
periaatteiden asianmukaisen soveltamisen. Tämän alan hallinnollisten valmiuksien 
mukauttamisessa yhteisön periaatteiden mukaiseksi ei ole saavutettu merkittävää 
edistymistä. Pankkivalvonnan alalla Slovakian keskuspankin valvontaosastoa on 
vahvistettava sellaisilla aloilla, kuten pankin sisäisten tarkastusjärjestelmien arviointi- ja 
validointimenettely, luottojen ilmoitusjärjestelmien käyttö (järjestämättömien lainojen 
tilanteen ristikkäisvalidointi, laiminlyötyjen luottojen rekisteri ja rahoitusselvitysten 
toimitusvelvoitteeseen liittyvät luokitusjärjestelmät) ja tiettyjä luottoja koskevan 
jälleenrahoitusjärjestelyn luominen. Riippumatonta arvopaperikaupan 
valvontakomissiota ei ole perustettu. Vakuutusalan valvontaviranomaisten valmiuksia ei 
ole parannettu. Pankki- ja vakuutusalan sekä pörssitoiminnan valvontaan liittyviä 
kysymyksiä käsitellään instituutioiden rakentamista/kummitoimintaa koskevassa 
hankkeessa, jonka on määrä käynnistyä vuoden 1999 alussa. 
Äskettäin annetun lainsäädännön mukaisesti henkilötietojen suojelua tietojärjestelmissä 
valvoo viranomainen, jonka hallitus nimittää tilastotoimiston johtajan ehdotuksesta. 
Kyseisen toimiston suhteen ei ole saavutettu minkäänlaista edistymistä. 
Kilpailu/valtiontuet: Slovakian tasavallan monopolien vastaisella virastolla on 
toimivalta tutkia kilpailurikkomuksia ja syyttää niistä, tehdä päätöksiä, vaatia korjaavia 
toimenpiteitä ja määrätä seuraamuksia. Monopolien vastaisen viraston vakituisen 
henkilöstön määrä on 72, mutta tällä hetkellä siellä työskentelee ainoastaan 65 henkilöä. 
Pätevistä lakimiehistä on puutetta. Viraston vuonna 1997 käsittelemistä tapauksista 18 
liittyi kilpailua rajoittaviin sopimuksiin, 27 määräävän aseman väärinkäyttöön ja 68 
keskittymiin. Alle puoleen tapauksista annettiin päätös vuonna 1997. Jotkut tapauksista 
ratkaistiin hallintomenettelyjen ulkopuolella. 
Monopolien vastainen virasto ei käsittele valtiontukia (perustamissopimuksen 92 ja 93 
artikla), vaan ne kuuluvat valtiovarainministeriön toimivaltaan. Kyseiseen ministeriöön ei 
ole vielä perustettu riippumatonta yksikköä, joka vastaisi valtiontukien ennakko- ja 
j älkitarkastuksista. 
Maatalous: YMP:n mahdollista käyttöönottoa varten ollaan perustamassa Markkinoiden 
tiedotuskeskusta (ATIS) sekä maataloustietojen keruusta ja käsittelystä vastaavaa 
verkkoa, joka on yhteensopiva FADN:n kanssa (maatalouden kirjanpidon tietoverkko). 
Useat eri laitokset valvovat lainsäädännön soveltamista eläinlääkinnän ja kasviensuojelun 
alalla. Eläinlääkinnän ja kasviensuojelun tarkastustoimintaa, rajatarkastukset mukaan 
lukien, on vahvistettava. 
Maaseudun kehittämispolitiikan alalla on otettu vasta ensiaskelia rakenneohjelmien 
ohjelmatyöstä, suunnittelusta ja toteuttamisesta vastaavan institutionaalisen perustan 
kehittämiseksi liittymistä valmistelevan tuen avulla. Slovakialta vaaditaan huomattavasti 
enemmän ponnisteluja, jotta se pystyisi saamaan täyden hyödyn tämän alan EU-
avustuksista. 
-42-
Ympäristö: Ympäristöpolitiikan täytäntöönpanossa ja soveltamisessa saavutettu 
edistyminen on vähäistä. Lähentämistä koskeva kokonaisvaltainen lähestymistapa, joka 
kattaa täytäntöönpanokysymykset ja rahoitussuunnittelun, puuttuu yhä, lähinnä siitä 
syystä, että Slovakian ympäristöministeriön Euroopan integraation yksikköön ei ole 
palkattu työntekijöitä. Ympäristölainsäädännön täytäntöönpanoon tarvittava tekninen 
infrastruktuuri on toisaalta tietojen keruun ja valvonnan osalta melko hyvin kehittynyt. 
Ministeriön henkilöstömäärä (291) on pysynyt muuttumattomana lausunnon antamisesta 
lähtien. 
Äskettäin annettua lakia valtion ympäristöalan uusiutuvasta rahastosta voitaisiin pitää 
ensimmäisenä askeleena lähentämisprosessiin kuuluvassa oikeudellisten, 
institutionaalisten ja rahoitusta koskevien näkökohtien integroinnissa. Koska kyseinen 
laki tuli voimaan vasta huhtikuussa 1998, sen vaikutuksia on liian aikaista arvioida. 
Slovakian olisi työskenneltävä myös alue- ja paikallistason ympäristöviranomaisten 
aseman vahvistamiseksi. Ydinturvallisuuden alan turvallisuusviranomaisen valmiuksia 
on tarpeen lujittaa. 
Työllisyys ja sosiaalipolitiikka: Yhteisön säännöstön täytäntöönpanokeinot ovat 
vähäiset työterveyden ja -turvallisuuden alalla. Joissakin tapauksissa 
työsuojelutarkastajien koulutus ei riitä oikeudellisten vaatimusten laiminlyöntien tai 
sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseen, työnantajien laiminlyöntien torjumiseen ja 
seuraamusten toteuttamiseen. Niiltä puuttuu lisäksi erityisesti pk-yrityksissä henkilöstön 
edustajien apu ongelmien määrittelyssä, koska yrityksiin ei monesti ole luotu 
asianmukaisia rakenteita. Työsuojeluvirastossa työturvallisuudesta huolehtii yhteensä 
514 työntekijää, joista 179 työsuojelutarkastajaa toimii kahdeksassa alueellisessa 
tarkastusyksikössä, 70 teknistä tarkastajaa 3 alueellisella toimipaikalla ja 45 tarkastajaa 
tieteen ja tutkimuksen parissa. 
Televiestintä: Slovakian televiestintätoimisto sääntelee niitä televiestintäjärjestelmän 
osa-alueita, jotka eivät ole ministeriön suoran valvonnan alaisuudessa. Sen tehtäviin 
kuuluu telelaitteiden hyväksyminen ja niiden toimintaedellytysten määrittely. Slovakian 
tasavallan uuden aluehallinto-järjestelyn mukaisesti kunkin alueen pääkaupunkiin 
perustettiin vuonna 1997 alueellinen televiestintätoimisto. 
Välillinen verotus: Lausunnossa kuvattu suuntaus, jonka mukaan työntekijöitä siirtyy 
yksityiselle sektorille, on vahvistunut ja johtanut verohallinnon hallinnollisten 
valmiuksien heikentymiseen. Tätä kuvaa se seikka, että veroviranomaiset perivät 
todellisuudessa ainoastaan noin 70 prosenttia alv:stä. Valtiovarainministeriön vero-
osastolla on 60 työntekijää ja yleisessä verohallinnossa sekä eri verovirastoissa 5 400 
työntekijää. 
Liikenne: Liikenteestä, postista ja televiestinnästä vastaavassa ministeriössä työskentelee 
301 henkilöä. Kielitaidottomuus ja henkilöstön suuri vaihtuvuus rajoittajat hallinnollisia 
valmiuksia yhteisön säännöstön suhteen. 
Aluepolitiikka ja koheesio: Aluepoliittisten toimien toteuttamiseen tähtäävien 
asianmukaisten institutionaalisten, hallinnollisten ja rahoituksellisten olosuhteiden 
luomisessa edistyttiin vain vähän. Vaikka huhtikuussa 1998 tehtiin tärkeä päätös 
-43-
aluepolitiikkaa käsittelevän kansallisen toimiston perustamisesta, tämä uusi rakenne ei 
suinkaan ole toimintakunnossa. 
Kuluttajansuoja: Lainsäädännön soveltamisen takaavat institutionaaliset rakenteet eivät 
ole vielä riittävän tehokkaita. Kuluttajajärjestöjä on lujitettava edelleen. 
Oikeus- ja sisäasiat: Samalla kun tuomarien koulutuksen määrä on lisääntynyt ja laatu 
parantunut, poliisi ei pysty vieläkään järjestäytyneen rikollisuuden tehokkaaseen 
torjuntaan ohjauksen, koulutuksen ja laitteiden puutteellisuuden vuoksi. Raja-asemien 
infrastruktuuri, erityisesti itärajalla, ei täytä läheskään EU:n jäsenvaltioissa noudatettavia 
vaatimuksia. Rajavartiostojen henkilöstömäärä (rajapoliiseja 1 100, rajavartijoita 1 600) 
näyttää riittävältä, mutta ala kaipaa lisäkoulutusta ja nykyaikaisia laitteita. 
Maahanmuuttoyksiköiden valmiuksia pakolaisten ja turvapaikan hakijoiden 
kohtelemiseksi aletaan vasta nyt parantaa. Useimpia asiaan liittyviä instituution 
rakentamistarpeita käsitellään valmisteltavina olevien, jäsenvaltioiden kanssa 
toteutettavien kuuden kummitoimintahankkeen yhteydessä. Sisäasiainministeriössä ja 
siihen liittyvissä yksiköissä työskentelee 3 293 henkilöä ja oikeusministeriössä 297 
henkilöä. Virassa olevien tuomareiden määrä on 1 136. 
Tulli: Atk-järjestelmien käyttöönotto on ollut tulliviranomaisten keskuudessa hyvin 
rajallista. Raja-asemien infrastruktuurin kohentaminen etenee hitaasti. Saatavilla olevia 
avustusohjelmia ei ole hyödynnetty täysimääräisesti. 
Varainhoidon valvonta: Valtiovarainministeriössä työskentelee varainhoidon valvonnan 
parissa 69 työntekijää. Korkein tilintarkastusvirasto työllistää 146 henkilöä ja 
taloustarkastajien määrä on 150. Tehokasta varainhoidon valvontaa varten tarvittavia 
hallinnollisia rakenteita ei ole vielä perustettu. Asianmukaisten valvontajärjestelmien 
luomisesta ja henkilöstön ammattitaidon parantamisesta ei ole vielä laadittu 
yksityiskohtaisia suunnitelmia. Näitä kysymyksiä ei käsitellä vuoden 1998 kansallisessa 
ohjelmassa, joka koskee yhteisön säännöstön käyttöönottamista. 
4.3 Kummitoiminta 
Komissio ja jäsenvaltiot kehittävät yhdessä Phare-ohjelmaan liittyvää kummitoimintaa, 
jonka tarkoituksena on auttaa hakijamaita selviytymään hallintojärjestelmän 
toimintakyvyn kehittämiseen ja yhteisön säännöstön täytäntöönpanoon liittyvistä 
haasteista. Euroopan unionissa yhteisön säännöstön täytäntöönpanosta vastaavat 
jäsenvaltioiden kansalliset hallintoelimet (keskus-, alue- ja paikallishallinnon tasolla) 
sekä virastot, ammattijärjestöt ja yksityinen sektori. Tämä laaja hallinnollinen ja tekninen 
asiantuntemus on haluttu tuoda kummitoiminnan avulla myös hakijamaiden ulottuville. 
Aluksi kummitoimintaa sovelletaan vain neljällä alalla, nimittäin maataloudessa, 
ympäristöasioissa, rahoitusalalla sekä oikeus- ja sisäasioissa, mutta sitä on tarkoitus 
vähitellen laajentaa koskemaan yhteisön säännöstöä kokonaisuudessaan. 
Slovakia osallistuu kummitoimintaan aktiivisesti. 
4.4 Yleisarvio 
-44-
Slovakia on edistynyt vain vähän hallinto- ja oikeusjärjestelmänsä toimintakyvyn 
kehittämisessä, joka on välttämätöntä yhteisön säännöstön tehokasta täytäntöönpanoa 
varten. Virkamieslainsäädännön antaminen on viivästynyt, oikeuslaitoksen uudistaminen 
on edistynyt vain vähän ja lausunnossa esitettyjä suosituksia sisämarkkinoiden 
instituutioiden uudistamiseksi ja vahvistamiseksi sekä uusien instituutioiden luomiseksi 
ei ole noudatettu. 
C. Päätelmät 
Äskettäin pidetyt vaalit tarjoavat Slovakialle mahdollisuuden puuttua lausunnossa 
esitettyihin poliittisiin heikkouksiin ja ryhtyä toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että se 
täyttää tulevaisuudessa Kööpenhaminassa vahvistetut poliittiset edellytykset. 
Slovakia on toteuttanut useimmat toimivan markkinatalouden luomiseen vaadittavat 
uudistukset, mutta hallituksen puuttuminen asioihin on aiheuttanut avoimuuden puutetta. 
Slovakia kykenee kuitenkin todennäköisesti selviytymään kilpailun ja markkinavoimien 
paineesta Euroopan unionissa keskipitkällä aikavälillä, mikäli markkinatalouden toiminta 
sallitaan. 
Slovakian on nopeutettava lainsäädäntönsä lähentämistä erityisesti sisämarkkinoiden ja 
ympäristön alalla sekä oikeus- ja sisäasioissa. Institutionaalisten ja hallinnollisten 
valmiuksien luomiseksi ja lujittamiseksi vaaditaan yhteisiä toimia. 
D. Yleisarvio liittymistä valmistelevan kumppanuuden ja 
yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan kansallisen 
ohjelman täytäntöönpanosta 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden tarkoituksena on luoda yhteinen kehys niille 
lisätoimia edellyttäville ensisijaisille tavoitteille, jotka mainitaan komission lausunnoissa. 
Kehykseen on lisäksi tarkoitus sisällyttää näiden tavoitteiden toteuttamisen tukemiseksi 
hakijamaiden käytettävissä olevat rahavarat sekä tukeen liittyvät edellytykset. Kutakin 
hakijamaata pyydettiin vahvistamaan yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva 
kansallinen ohjelma, jossa mainitaan, kuinka se toteuttaa liittymistä valmistelevaa 
kumppanuutta, annetaan tavoitteiden toteuttamisaikataulu ja mainitaan pääpiirteittäin 
toteuttamisen edellyttämät henkilöstö- ja rahoitustarpeet. Sekä liittymistä valmistelevaa 
kumppanuutta että yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevaa kansallista ohjelmaa 
tarkistetaan säännöllisesti, jotta edistyminen voidaan ottaa huomioon ja uusia tavoitteita 
voidaan asettaa. 
1. Liittymistä valmisteleva kumppanuus 
-45-
Liittymistä valmistelevaan kumppanuuteen8 sisältyvät lyhyen aikavälin ensisijaiset 
tavoitteet vuotta 1998 varten ovat seuraavat: 
Poliittiset arviointiperusteet: vapaat ja vilpittömät presidentinvaalit sekä kansalliset ja 
paikalliset vaalit vuonna 1998; opposition tosiasiallisen osallistumisen varmistaminen 
parlamentaaristen valvontakomiteoiden ja valvontalautakuntien työskentelyyn; 
vähemmistökielten käyttöä koskevien lakien ja täytäntöönpanotoimenpiteiden antaminen. 
Talouden uudistaminen: keskipitkän aikavälin talouspolitiikan ensisijaisten tavoitteiden 
vahvistaminen ja yhteinen arviointi Eurooppa-sopimuksen yhteydessä; sisäisen ja 
ulkoisen epätasapainon ratkaisemiseen pyrkivien politiikkojen täytäntöönpano ja 
makrotalouden tasapainon ylläpito; edistyminen rakenteiden uudistamisessa ja yritysten 
sekä rahoitus- ja pankkialan markkinalähtöisessä rakennemuutoksessa; energiavaltaisen 
raskaan teollisuuden uudistamisen jatkaminen. 
Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: mukaan lukien 
virkamieslainsäädännön antaminen ja sellaisen julkishallinnon uudistamisstrategian 
kehittäminen, jossa painotetaan unioniin liittymistä koskevia asioita käsittelevän 
hallinnon lujittamista; instituutioiden lujittaminen ympäristöalalla; kasvinsuojelusta ja 
eläinlääkinnästä vastaavien hallintojen vahvistaminen erityisesti ulkorajoilla olevilla 
toimipaikoilla; alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisen 
aloittaminen. 
Sisämarkkinat: mukaan lukien lainsäädännön yhdenmukaistamisen jatkaminen 
standardoinnin ja varmentamisen aloilla; valtiontuet (edistyminen lainsäädännön 
antamiseksi); henkinen omaisuus (lainsäädännön yhdenmukaistaminen); julkiset 
hankinnat ja maatalous (eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualat); standardointi- ja 
vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten perustaminen. 
Ympäristö: puitelainsäädännön jatkuva saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, 
yksityiskohtaisten lähentämisohjelmien ja yksittäisiin toimiin liittyvien 
täytäntöönpanostrategioiden laatiminen; näiden ohjelmien ja strategioiden suunnittelu ja 
täytäntöönpanon aloittaminen. 
Liittymistä valmistelevan kumppanuuden ensisijaisiin tavoitteisiin liittyvä edistyminen 
voidaan tiivistää seuraavasti: 
• Poliittiset arviointiperusteet: Syyskuussa 1998 järjestettiin vapaat ja vilpittömät 
kansalliset vaalit. Presidentin virka on kuitenkin edelleen täyttämättä. Äskettäin 
hyväksytty kunnallisvaalilaki ja sen vaikutukset vapaiden ja vilpittömien 
paikallisvaalien järjestämiseen antavat aihetta huoleen. Opposition edustajien 
osallistuminen parlamentaaristen valvontavaliokuntien toimintaan ei ole ollut täysin 
tyydyttävää. Vähemmistökieliä koskevan lain antamisessa ei ole edistytty. 
• Talouden uudistaminen: Sisäisen ja ulkoisen epätasapainon ratkaisemiseen 
pyrkivien politiikkojen täytäntöönpanoa on pyritty tietyssä määrin edistämään, mutta 
keskipitkän aikavälin talouspolitiikkaa ja yhteistä arviointikehystä ei ole saatu 
Neuvoston asetus (EY) N:o 622/98, EYVL L 85, 20.3.1998. 
-46-
• vahvistettua. Rakenteiden uudistamisessa, rahoitus-ja pankkialan rakennemuutoksessa 
ja energiavaltaisen teollisuuden uudistamisen jatkamisessa on edistytty vain vähän. 
Institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien parantaminen: 
Virkamieslainsäädännön antamisessa, instituutioiden lujittamisessa ympäristöalalla ja 
alue- ja rakennepolitiikan edellyttämien rakenteiden luomisessa ei ole edistytty 
lainkaan. Vain vähäistä edistymistä on tapahtunut julkishallinnon strategian 
kehittämisessä ja eläinlääkinnästä ja kasvinsuojelusta vastaavien rakenteiden 
vahvistamisessa. 
Sisämarkkinat: Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan lainsäädännön 
yhdenmukaistamisessa edistyttiin. Edistystä ei sen sijaan tapahtunut standardeja ja 
varmentamista, valtiontukia, julkisia hankintoja ja maataloutta koskevien säännösten 
lähentämisessä. 
• Ympäristö: Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä edistyi 
vain vähän, eikä yksityiskohtaisia lähentämisohjelmia ja täytäntöönpanostrategioita 
ole vielä laadittu. 
Slovakia ei ole ryhtynyt riittäviin toimiin yhdenkään liittymistä valmistelevan 
kumppanuuden lyhyen aikavälin ensisijaisen tavoitteen osalta. Poliittisista tavoitteista 
voidaan todeta, että vaikka maassa järjestettiinkin vapaat ja vilpittömät vaalit, 
presidenttiä ei ole vielä valittu, parlamentaaristen valvontavaliokuntien ei voida katsoa 
toimineen parhaalla mahdollisella tavalla ja vähemmistökielten käyttöä koskevan 
lainsäädännön antamisessa ei ole edistytty lainkaan. Talouden uudistamista koskevia 
tavoitteita on pyritty osittain toteuttamaan, missä yhteydessä on pyritty erityisesti 
säilyttämään makrotalouden tasapaino. Rakenteiden uudistamisessa on kuitenkin 
edistytty vain vähän. Sisämarkkinoihin liittyvien tavoitteiden osalta edistyttiin sikäli, että 
teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva lainsäädäntö tuli hyväksytyksi. Muihin tavoitteisiin, 
erityisesti niihin, jotka liittyvät standardeja ja varmentamista koskevaan lainsäädäntöön ja 
toimielinrakenteeseen, ei sen sijaan ole kiinnitetty riittävästi huomiota. 
Ympäristökysymyksiä koskevat ensisijaiset tavoitteet ovat jääneet ilman riittävää 
käsittelyä. 
2. Yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskeva kansallinen ohjelma 
Slovakian hallituksen hyväksymän, yhteisön säännöstön käyttöönottoa koskevan 
kansallisen ohjelman ensimmäinen toisinto annettiin maaliskuussa 1998. Ohjelma 
koostuu 29 luvusta, jotka vastaavat tulevien liittymisneuvottelujen valmisteluja varten 
perustettua 29 neuvotteluryhmää eri ministeriöissä ja muissa keskushallinnon 
toimielimissä. Asiakirjan johdannossa käsitellään poliittisia ja taloudellisia 
arviointiperusteita. Liitteessä on kunkin luvun osalta taulukot, joista käy ilmi suunniteltu 
lainsäädäntö ja täytäntöönpanojärjestelyt sekä niihin liittyvät aikataulut ja rahoitusta 
koskevat määräykset. 
Slovakian kansallisessa ohjelmassa käsitellään liittymistä valmistelevan kumppanuuden 
ensisijaisia tavoitteita, mutta se ei kata riittävässä määrin koko yhteisön säännöstöä. Eri 
luvut eroavat toisistaan laadullisesti ja tietyt jaksot osoittavat, että yhteisön säännöstön 
ymmärtäminen on ollut puutteellista. Joissakin jaksoissa viitataan kansalliseen 
-47-
lainsäädäntöön tekemättä tarvittavia kytkentöjä yhteisön säännöstöön. Yhteisön 
säännöstön täytäntöönpanoon ja soveltamiseen ei kiinnitetä riittävästi huomiota ja 
hallinnon toimintakyvyn vahvistamiseen ei paneuduta riittävän perusteellisesti. Slovakian 
kansallisessa ohjelmassa ei anneta riittävästi tietoja toimielinten kehittämisestä. 
Koulutus- ja henkilöstötarpeita ei ole arvioitu oikein. Myös tarvittavat talousarviovarat 
on selvästi aliarvioitu. Lisäksi yhteisön säännöstön omaksumista ja täytäntöönpanoa 
koskeva aikataulu vaikuttaa epärealistiselta. 
Slovakian hallitus on tarkistamassa laatimaansa kansallista ohjelmaa. Komissio esittää 
ohjelmasta näkemyksensä tämän tarkistetun tekstin pohjalta ja ilmoittaa siitä neuvostolle 
vuoden 1999 jälkipuoliskolla, kun liittymistä valmistelevaa kumppanuutta tarkastellaan 
uudelleen. 
-48-
Liitte 
Tilastot 
-49-
TILASTOT 
Perustiedot 
Vakiluku (vtitejakson lopussa) 
Kokonaispinta-ala 
Kansantalous 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Bruttokansantuote kaypiin hintoihin 
Tuotantorakenne 
- maatalous 
- teoliisuus 
- rakentaminen 
- palvelut 
Mcnorakenne 
- kulutusmcnot 
- kotitaloudct ja kotitalouksia 
palvclevat voittoa tavoittelemattomat 
yhteisot 
- julkisyhtcisot 
- kiintcan paiioman bruttomuodostus 
- tavaroiden ja palvclujen vicnti 
- tavaroiden ja palvelujen tuonti 
Bruttokansantuote 
Bruttokansantuote asukasta kohti 
Inflaatioaste 
Kuluttajahintaindeksi 
Maksutase 
- tavaroiden vienti 
- tavaroiden tuonti 
- kauppatase 
- palvelut, netto 
- tulot, netto 
- tulonsiirrot, netto 
- josta julkiscn sektorin siirrot 1993 1994 1995 1996 1997 
1 000 henkeä 
5336 5356 5368 5379 5388 
1 000 hehtaaria 
4904 4904 4904 4903 4903 
SKK 1 000 000 000 
369,1 440,5 516,8 575,7 653,9 
ECU 1 000 000 000 
10,2 11,6 13,3 14,8 17,2 
ecua asukasta kohti 
1900 2200 2500 2800 3200 
osuus koko bruttoarvonlisäyksestä, % 
4,9 
32,0 
4,9 
58,2 6,0 
28,0 
4,7 
61,3 
osuus BKT:sta, % 
: 
muutos 
-3,7 : 
: 69,8 
49,6 
20,3 
27,4 
63,0 
61,2 72,6 
50,3 
22,4 
36,9 
58,0 
70,0 
s edeltävään vuoteen verratti 
4,9 6,9 6,6 71,6 
50,0 
21,7 
38,6 
56,4 
63,5 
una, % 
6,5 
ostovoimapariteetteina 
6400 
muutos 
23,2 6800 7400 8200 
5 edeltävään vuoteen verratti 
13,4 9,9 5,8 
ECU 1 000 C 
4656 
5436 
-779 
232 
-32 
84 
3 5669 
5577 
92 
557 
-101 
57 
5 6568 
6743 
-175 
413 
-tl 
71 
13 8900 
una, % 
6,1 
100 
6949 
8747 
-1798 
30 
-37 
158 
7 7752 
9058 
-1306 
64 
-109 
153 
9 
-50-
- vaihtotase 
- valuuttavaranto (ml. kulta) 
- valuuttavaranto (pi. kulta) 
Julkinen talous 
Julkisyhtcisojcn ali/y lijavimii 
Ulkomaincn bruttovelka 
Rahoitusmarkkinoiden indikaattorit 
Raha-aggregaatit 
-Ml 
-M2 
- luotot yhteensa 
Lyhytaikaiset keskikorot 
- antolainauskorko 
- talletuskorko 
Ecun vaihtokurssit 
- viitejakson keskikurssi 
- kurssi viitejakson lopussa 
- todcllincn vaihtokurssi 
Ulkomaankauppa 
Tuonti 
Vienti 
Kauppatase 
Vaihtosuhde 
Tuonti EU-15-maista 
Vienti EU-15-maihin 
Vaesto 
Luonnollinen vaestonkasvu 
Ncttomuutto 
Iincvaiskuollcisuus 
Elinajanodotc: michet 
naiset 
Tyomarkkinat 
Tyovoimaosuus (ILO:n menetelman 
mukaincn) 
Tyottomyysaste (ILO:n menetelman 
mukaincn): yhteensa 
< 25-vuotiaat -495 
825 
373 604 
1777 
1375 298 
2939 
2560 -1646 
3109 
2729 -1198 
3264 
2925 
osuus BKT:sta, % 
1993 11,3 19,6 21,6 
1994 1995 1996 1997 
ECU 1 000 000 000 
3,1 
6,9 3,2 
7,8 3.9 
9,1 4,3 
10,3 4,3 
11,8 
12,2 
vuosikorko, % 
14,4 
8 
(1 ecu 
36,03 
37,04 14,6 
9,3 16,9 
9 13,9 
9,3 18,7 
13,4 
= ...kansallista valuuttayksikköä) 
38,12 
38,47 38,86 
38,86 39,38 
39,95 
ECU 1 000 C 
5409 
4663 
-746 
cdcltäv 
osuu 
20,6 
24,1 5560 
5627 
-67 6705 
6559 
-146 38,11 
38,43 
74,74 
100 
8760,8 
6954,9 
-1805,9 9050,8 
7753,7 
-1298,1 
än vuoden vastaava viitejakso = 100 
s koko tuonnista tai viennistä, % 
26,2 
28,4 34,8 
37,8 37,3 
41,3 
100( 
3,9 
0,3 2,8 
0,9 'henkeä 
1,6 
0,5 39,5 
45,0 
<ohti 
1,7 
0,4 
1 000 elävänä syntynyttä kohti 
10,6 11,2 11,0 10,2 8,7 
syntymästä 
68,4 
76,7 68,3 
76,5 68,4 
76,3 68,8 
76,7 68,9 
76,7 
osuus työvoimasta, % 
62,1 
12,2 
25,7 59,9 
13,7 
27,6 59,8 
13,2 
24,8 60,0 
11,1 
20,6 59,5 
11,6 
-51-
> 25-vuotiaat 
Keskimaarainen tyollisyys NACE-
toimialoittain (tyovoimatutkimus) 
- maa- ja metsatalous 
- teollisuus 
- rakentaminen 
- palvelut 
Infrastruktuuri 
Rautateiden rataverkko 
Moottoriteiden pituus 
Teollisuus ja maatalous 
Tcollisuustuotannon volyymi-indeksi 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-
indeksi 9,4 10,9 10,8 9,2 9,4 
osuus kaikista toimialoista, % 
8,9 
31 
8,5 
51,6 8,6 
30,4 
8,9 
52,1 
km/l 000 km2 
75 75 75 75 75 
km 
96,3r 
92,0 ; 198 
edeltävä vuosi 
104,9r 
102,6 108,3 
102,4 215 
= 100 
102,5 
102,7 102,7 
99,2 
Menetelmiä koskevat huomautukset 
Bruttokansantuote asukasta kohti ostovoimastandardeina ilmoitettuna: tarkistetut 
tiedot, jotka perustuvat vuoden 1996 kansainvälisessä vertailuhankkeessa saatuihin, 
ostovoimapariteetteja koskeviin uusiin tuloksiin. 
Valuuttavaranto: vuoden lopun tiedot. Valuuttavaranto sisältää keskuspankin hallussa 
olevan kullan, ulkomaanvaluutan määräiset varat sekä muut (bruttomääräiset) saamiset 
ulkomailta. Kulta arvostetaan vuoden lopun markkinahintaan. 
Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä on pääosin kansantalouden tilinpidossa käytetyn 
määritelmän mukainen, ja se perustuu tietoihin, jotka ovat Kansainvälisen 
valuuttarahaston käyttämän, valtiontalouden tilastojen laadintaan tarkoitetun menetelmän 
mukaisia. Julkisyhteisöjen ali/ylijäämä saadaan lisäämällä valtionhallinnon ali/ylijäämä 
(joka yleensä sisältää tietyt budjetin ulkopuoliset varat) paikallishallinnon ali/ylijäämään. 
Saatu summa korjataan poliittisiin erityistarkoituksiin liittyvän nettoluotonannon ja 
nettoluotonoton osalta, jotka ovat molemmat kansantalouden tilinpidon rahoitustilin eriä. 
Raha-aggregaatit: vuoden lopun tiedot. Ml sisältää yleensä yleisön hallussa olevan 
metallirahan ja setelit sekä pankeissa olevat avistatalletukset. M2 sisältää yleensä Ml:n 
lisäksi säästötalietukset ja muut lyhytaikaiset saamiset pankeilta. Luotot yhteensä sisältää 
yleensä kotimaiset luotot julkiselle ja yksityiselle sektorille. On huomattava, että 
vaikeudet mitata yleisön hallussa olevan ulkomaanvaluutan määrää tietyissä hakijamaissa 
voivat vaikuttaa tulosten luotettavuuteen. 
-52-
Korot: vuosikeskikorko Antolainauskorko on yleensä keskikorko, jonka tiedot antaneet 
pankit veloittavat myöntämistään lainoista. Talletuskorko on yleensä avista- ja 
aikatalletuslcn keskikorko. 
Vaihtokurssit: Ecun vaihtokurssi on mahdollisuuksien mukaan pääosasto 11:11e 
virallisesti ilmoitettu kurssi. Todellista vaihtokurssia kuvaava indeksi on painotettu 
tärkeimpien kauppakumppanien mukaan ja perusvuotena on käytetty vuotta 1990. 
Tuonti ja vienti (käypiin hintoihin): Tiedot perustuvat erityiskauppaperiaatteeseen, 
jonka mukaan ulkomaankauppa kattaa valtion tullirajan ylittävät tavarat. Tiedot eivät 
sisällä suoraa jälleenvientiä, palvelujen kauppaa, kauppaa tullivapaiden alueiden kanssa 
eivätkä lisenssien, taitotiedon tai patenttien kauppaa. Kauppavaihdon arvo sisältää 
tavaroiden markkina-arvon sekä tietyt kustannukset (kuten rahdin ja vakuutukset). 
Kaupan luokitukset: Kauppavirtojen kirjaamisessa käytetään yhdistetyn nimikkeistön 
(CN) mukaista tavaraluokitusta. 
Tuonti kirjataan FOB-hintoina ja kirjausajankohtana käytetään päivämäärää, jona tavarat 
lasketaan kansallisille markkinoille. Vienti kirjataan FOB-hintoina ja kirjausajankohtana 
käytetään päivämäärää, jona tavarat ylittävät valtion rajan. Viennin arvo perustuu tavaran 
FOB-hintaan, joka ei sisällä tavaran kaupasta ulkomailla aiheutuneita suoria 
kustannuksia. FOB-hintaa, joka muunnetaan Slovakian korunoiksi voimassaolevan 
vaihtokurssin mukaan, käytetään perushintana määrättäessä tullia, arvonlisäveroa sekä 
muita maksuja ja veroja. 
Eurostat on muuntanut kansalliset valuutat Yhdysvaltain dollareiksi käyttämällä 
Kansainvälisen valuuttarahaston vuosikeskikursseja. 
Tuonti EU-15-maista ja vienti EU-15-maihin: Slovakian ilmoittamat tiedot. Vuosien 
1993 ja 1994 tiedot koskevat vain EU-12-maiden kanssa käytyä kauppaa. 
Työvoimaosuus (ILO:n menetelmän mukainen): työvoiman osuus prosentteina 
kaikista 15 vuotta täyttäneistä. Työvoimaosuus perustuu työvoimatutkimukseen (Labour 
Force Sample Survey) sekä seuraaviin ILO:n määritelmiin ja suosituksiin: 
Työvoima: jäljempänä esitettyjen ILO:n määritelmien mukaiset työlliset ja työttömät 
henkilöt. 
Työlliset: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka työskentelivät viitejakson aikana 
vähintään tunnin ajan palkkaa tai muuta korvausta vastaan työntekijöinä, yrittäjinä, 
osuuskuntien jäseninä tai yrittäjäperheenjäseninä. Työllisiin kuuluvat myös asevoimien 
palveluksessa olevat henkilöt ja hoitovapaalla olevat naiset. 
Työttömät: kaikki 15 vuotta täyttäneet henkilöt, jotka täyttävät samanaikaisesti kaikki 
kolme ILO:n käyttämään työttömän määritelmään sisältyvää ehtoa, eli henkilöt, jotka (i) 
ovat ilman työtä, (ii) etsivät työtä aktiivisesti ja jotka (iii) voivat ottaa työpaikan vastaan 
kahden viikon kuluessa. 
Työttömyysaste (ILO:n menetelmän mukainen): työttömien osuus työvoimasta 
prosentteina. Työttömyysaste perustuu työvoimatutkimukseen (Labour Force Sample 
Survey) sekä (edellä lueteltuihin) ILO:n määritelmiin ja suosituksiin. 
-53-
Työttömyysaste on laskettu uudelleen suhteessa taloudellisesti aktiiviseen väestöön 
(johon eivät kuulu pidennetyllä äitiyslomalla olevat naiset). 
Keskimääräinen työllisyys NACE-toimialoittain (työvoimatutkimus): Tämä 
indikaattori perustuu työvoimatutkimuksen (Labour Force Sample Survey) tuloksiin, ja 
sen laadinnassa on noudatettu ILO:n määritelmiä ja suosituksia. 
Teollisuustuotannon volyymi-indeksit: Teollisuustuotantoon kuuluvat kaivostoiminta 
ja louhinta, teollisuus sekä sähkö-, kaasu-, lämpö- ja vesihuolto (NACE Rev. l:n 
pääluokat C, D ja E). Teollisuuden kokonaistuotantoa mitattaessa on käytetty yrityksiä ja 
yksityisyrittäjiä koskevien tietojen perusteella muodostettuja arvioita. Indeksien 
laskennassa on käytetty joulukuun 1995 kiinteitä hintoja. 
Maatalouden kokonaistuotannon volyymi-indeksit: Maatalouden kokonaistuotos 
perustuu käypähintaiseen bruttoliikevaihtoon. Kokonaistuotosta kuvaava volyymi-
indeksi on määritetty uudelleen käyttämällä edeltävän vuoden vastaavan viitejakson 
kiinteitä hintoja. 
Lähteet: 
Perustiedot, kansantalous, ulkomaankauppa, väestö, työmarkkinat, infrastruktuuri, 
teollisuus ja maatalous: New Cronos. 
Valuuttavaranto ja rahoitusmarkkinoiden indikaattorit: Lähteenä on 
mahdollisuuksien mukaan käytetty Eurostatin B-4-yksikön laatimaa kyselylomaketta, 
joka koskee raha- ja rahoitustilastoja. Hakijamaita on pyydetty toimittamaan 
säännöllisesti kyselylomakkeen mukaiset päivitetyt tiedot. Lomake kattaa seuraavat 
tilastotiedot: valuuttavaranto, raha-aggregaatit, korot sekä vaihtokurssit. Jos tietoja ei ole 
saatu lomakkeesta, lähteenä on käytetty Kansainvälisen valuuttarahaston julkaisua 
"International Financial Statistics". Ecun vaihtokurssit perustuvat mahdollisuuksien 
mukaan Euroopan komission (PO II:n) antamiin tietoihin. 
Ulkomaista bruttovelkaa koskevat tiedot perustuvat ulkomaanvelkatilastoja käsittelevään 
OECD:n julkaisuun (OECD External Debt Statistics). 
Julkisyhteisöjen ali/ylijäämän osalta hakijamaat eivät toistaiseksi pysty antamaan 
luotettavia tilastotietoja. Eurostatin B-4-yksikkö tekee läheistä yhteistyötä näiden maiden 
kanssa parantaakseen niiden valtiontaloutta koskevia, kansantalouden tilinpitoon 
perustuvia tilastoja. Koska luotettavat tiedot puuttuvat, julkisyhteisöjen ali/ylijäämä 
arvioidaan Kansainvälisen valuuttarahaston julkaiseman valtiontalouden tilastoja 
koskevan vuosikirjan (Government Finance Statistics Yearbook) tietojen perusteella 
(tietoja menetelmästä jäljempänä). 
-54-
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 703 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 02 06 11 
Luettelonumero : CB-CO-98-645-FI-C 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg