PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

EU on ensimmäisistä covid-19-tartunnoista lähtien työskennellyt väsymättä tukeakseen jäsenvaltioita ja niiden kansalaisia kriisin ratkaisemisessa.

Komissio on aktivoinut ARGUS-yleishälytysjärjestelmänsä, jonka kriisinkoordinointikomitea kokoontuu säännöllisesti varmistaakseen kaikkien asiaankuuluvien komission osastojen ja EU:n virastojen toimien keskinäisen täydentävyyden. Komissio on myös perustanut poliittisen tason koordinointityöryhmän. Se koostuu viidestä komission jäsenestä, joiden vastuualueet liittyvät lähimmin asianomaisiin politiikanaloihin

EU:n johtajat järjestivät 10. maaliskuuta 2020 covid-19-epidemian torjumista koskevan videokonferenssin, jonka perusteella komissio tehostaa toimiaan kaikilla rintamilla ja koordinoi jäsenvaltioiden toimia. Koronaviruksen aiheuttamalla kriisillä on erittäin merkittävä inhimillinen ulottuvuus ja mahdollisesti myös suuri taloudellinen vaikutus. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että EU ja sen jäsenvaltiot toimivat päättäväisesti ja yhdessä, jotta voitaisiin estää viruksen leviäminen ja antaa potilaille apua sekä torjua kielteiset taloudelliset seuraukset.

Tällaista yhteistä koordinoitua toimintaa toteutettaessa EU:n solidaarisuusrahasto (EUSR) voi toimia tärkeässä roolissa sen osoittamisessa, että EU pysyy solidaarisena jäsenvaltioille ja auttaa niitä selviytymään hätätilanteesta.

EU:n tason asianmukainen reagointi koronaviruksen kaltaisiin merkittäviin kansanterveysuhkiin on kuitenkin mahdotonta nykyisillä välineillä.

Sen vuoksi tämän asetuksen tavoitteena on laajentaa EUSR:n soveltamisala kattamaan myös vakavat kansanterveysuhat ja määritellä tukikelpoiset erityistoimet.

EUSR perustettiin vuonna 2002 tukemaan EU:n jäsenvaltioita ja ehdokasmaita tulvien, myrskyjen, maanjäristysten, tulivuorenpurkausten, metsäpalojen tai kuivuuden kaltaisten luonnonkatastrofien aiheuttamissa suurkatastrofeissa. Rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön asianomaisen maan hakemuksesta, jos katastrofin ulottuvuus on sellainen, että Euroopan tason toiminta on perusteltua. Sen toiminta on konkreettinen osoitus todellisesta solidaarisuudesta EU:ssa, kun jäsenvaltiot sopivat tukevansa toisiaan antamalla lisävaroja käyttöön EU:n talousarviosta. Nykyisestä EUSR:stä voidaan kuitenkin myöntää varoja ainoastaan fyysisiä vahinkoja aiheuttaviin tulvien, myrskyjen, maanjäristysten yms. kaltaisiin luonnonkatastrofeihin. Siitä voidaan myöntää taloudellista tukea tukikelpoisille valtioille vuosittain yhteensä enintään 500 miljoonaa euroa vuoden 2011 hintoina.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 2012/2002 (jäljempänä ”asetus (EY) N:o 2012/2002”), jotta sen soveltamisala laajennettaisiin kattamaan myös vakavat kansanterveysuhat.

Ehdotuksen pääsisältö ja oleellisimmat erot alkuperäiseen asetukseen verrattuna ovat seuraavat:

maantieteellinen soveltamisala säilyy entisellään eli se kattaa vain jäsenvaltiot ja EU:n jäsenyydestä neuvottelevat maat. Sen sijaan temaattinen soveltamisala laajennetaan kattamaan kansanterveysuhista johtuvat vakavat kriisitilanteet.

Ennakkomaksut otettiin käyttöön EUSR:n tarkistamisen yhteydessä vuonna 2014, ja ne tulivat voimaan vuonna 2015. Tärkein perustelu niiden käyttöönotolle oli se, että menettely EUSR:n varojen käyttöönottamiseksi ja koko tuen maksamiseksi oli liian pitkä (yleensä jopa vuosi) ja että vakavat kriisitilanteet vaativat nopeampaa toimintaa. Lisäksi katsottiin, että pitkät viiveet tuen antamisessa heikentävät EU:n imagoa.

Ennakkomaksujen tasoksi vahvistettiin 10 prosenttia oletetusta EUSR:n rahoitusosuudesta ja enimmäismääräksi 30 miljoonaa euroa. Tämä taso osoittautui kuitenkin riittämättömäksi. Pienemmissä katastrofeissa, joissa EUSR:n rahoitusosuus on muutama miljoona euroa, ennakkomaksu on vain joitakin satoja tuhansia euroa, jolla ei saada paljoa aikaan. Tilanne on sama myös erittäin suurissa katastrofeissa, kuten 22 miljardin euron vahingot aiheuttaneessa Abruzzon maanjäristyksessä. EUSR:n varoista myönnetty rahoitusosuus oli 1,2 miljardia euroa ja ennakkomaksu vain 30 miljoonaa euroa, mikä on täysin riittämätön. Kummassakin tilanteessa ennakkomaksu on suhteettoman pieni synnyttämään käytännön vaikutuksia. Hiljattain laadittu vuosia 2002–2017 koskeva EUSR:n jälkiarviointi vahvistaa tämän analyysin.

Sen vuoksi komissio ehdottaa, että yksittäisiä katastrofeja varten suoritettava ennakkomaksu korotetaan 25 prosenttiin oletetusta EUSR:n rahoitusosuudesta ja että ennakkomaksun enimmäismääräksi vahvistetaan 100 miljoonaa euroa katastrofin suuruudesta riippumatta.

Komissio ehdottaa myös, että EUSR:n ennakkomaksuja varten varattujen määrärahojen kokonaismäärä korotetaan vuotuisessa talousarviossa 50 miljoonasta eurosta 100 miljoonaan euroon.

Varojen käyttöönotto olisi nykyisen menettelyn tapaan mahdollista vain, jos tukikelpoinen valtio esittää asiaa koskevan pyynnön. Komissio arvioi myönnettävän taloudellisen tuen määrän ja tekee sitä koskevan ehdotuksen budjettivallan käyttäjälle, joka hyväksyy sen perusteella vastaavan lisätalousarvion. Tämän jälkeen komissio antaa täytäntöönpanopäätöksen, jonka perusteella EUSR:n rahoitusosuus maksetaan.