YHTEINEN KANTA (EY) N:o 31/98 neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o /98/EY tekemiseksi ... euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002)



Virallinen lehti nro C 178 , 10/06/1998 s. 0049



YHTEINEN KANTA (EY) N:o 31/98 neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o /98/EY tekemiseksi . . . Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevasta viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002) (98/C 178/03) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen, (1) ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, (2) ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, (3) noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä, (4) sekä katsovat, että 1) perustamissopimuksen 130 f artiklan 3 kohdan ja 130 i artiklan 1 kohdan mukaisesti olisi hyväksyttävä monivuotinen puiteohjelma, joka koskee kaikkia yhteisön toimia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen aloilla, esittelyhankkeet mukaan luettuina, jäljempänä TTK, 2) on pidetty aiheellisena antaa kaudelle 1998-2002 uusi puiteohjelma yhteisön tutkimustoiminnan jatkuvuuden varmistamiseksi, 3) Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994-1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (5) 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komission on ennen viidettä puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen tekemistä teetettävä ulkopuolinen arviointi siitä, miten yhteisön toimintaa on hallinnoitu ja miten siinä on edistytty arviointia edeltävien viiden vuoden aikana; mainittu arvio, sen päätelmät ja komission huomautukset on toimitettu Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle, 4) tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan yhteisön politiikan kohteina olisi perustamissopimuksen 130 f artiklan 1 kohdan mukaisesti ensisijaisesti oltava yhteiskunnalliset ongelmat, yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn parantaminen, kestävä kehitys, työpaikkojen luominen, elämänlaatu ja tietämyksen maailmanlaajuistuminen, siten, että se myötävaikuttaa yhteisön politiikkojen kehittämiseen ja toteuttamiseen sekä vahvistaa yhteisön asemaa tieteen ja teknologian osaamisen merkittävänä tekijänä maailmassa, 5) jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja yhteensovittamista olisi edistettävä sopivalla tavalla, 6) toteutettavien TTK-toimien olisi kohdistuttava perustamissopimuksen 130 g artiklassa tarkoitetun ensimmäisen toimen yhteydessä rajalliseen määrään aiheita; tätä toimintaa toteutetaan epäsuorien toimien osalta avaintoimintoina, joihin sisältyy yhtenäiseen kokonaisuuteen liittyviä toimia (perustutkimuksesta soveltavan tutkimuksen ja yleistutkimuksen kautta kehittämis- ja esittelytoimintaan) niin, että ne voidaan kohdentaa strategisesti yhteiseen eurooppalaiseen haasteeseen tai ongelmaan, tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvinä yleisinä toimina sekä tutkimusinfrastruktuurien optimaaliseen käyttöön kannustavina ja käyttömahdollisuuksia helpottavina toimina, 7) perustamissopimuksen 130 g artiklassa tarkoitetun toisen (yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa), kolmannen (TTK-toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja hyödyntäminen) ja neljännen (tutkijoiden koulutus ja liikkuvuus) toimen mukaisien toimien olisi täydennettävä ja tuettava toisiaan ja edellä mainittua TTK-toimintaa ja oltava keskenään vuorovaikutuksessa, 8) tämä lähestymistapa edellyttää yhteisön tieteellisten ja teknologisten valmiuksien ylläpitämistä ja vahvistamista ottaen sen tärkeimpien kansainvälisten kumppanien tekemä työ täysimääräisesti huomioon, 9) samassa yhteydessä on aiheellista erityisesti korostaa pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tarpeita tehokkaan yhteisön ohjelmiin osallistumisen ja ohjelmien hyödyntämisen edistämiseksi, tuloksia koskevan tiedon levittämistä ja siirtoa, innovatiivisuutta sekä tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta uuden, yritteliään ja innovatiivisia ajatuksia omaavan tutkijasukupolven esiintulon kannustamiseksi, 10) tutkimuksella ja teknologisella kehittämisellä voidaan edistää talouskasvua ja siten pysyvien työpaikkojen luomista, 11) tutkijat, teollisuus ja käyttäjät ovat osallistuneet merkittävällä panoksella viidennen puiteohjelman toimien määrittelemiseen ja niiden olisi voitava osallistua ohjelman täytäntöönpanoon, 12) yhteisön politiikan ja toimien muotoilemisessa ja täytäntöönpanossa on otettava huomioon taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvät tavoitteet; mainitun periaatteen mukaisesti puiteohjelman on edistettävä yhteisön sopusointuista kehitystä ja edistettävä korkeatasoisia TTK-toimia; tästä johtuen TTK-toimien ja sen toiminnan, jota yhteisö toteuttaa muiden asiaan liittyvien välineiden avulla, on täydennettävä toisiaan; 13) on tarpeen edistää ja helpottaa kaikkein syrjäisimpien alueiden osallistumista yhteisön TTK-toimiin tarkoituksenmukaisten järjestelyjen avulla, jotka soveltuvat niiden erityistilanteeseen, 14) perustamissopimuksen 3 b artiklassa määrätyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti viidennessä puiteohjelmassa heijastuvat tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tavoitteet tukevat toimintaa yhteisön tasolla sikäli kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tavoitteita, ja kun on koottava riittävä määrä inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta yhdistämällä eri jäsenvaltioiden toisiaan täydentävät asiantuntemus ja voimavarat, minkä ansiosta tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla; tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, 15) yhteisön rahoitusosuutta puiteohjelman toimissa voidaan tämän puiteohjelman periaatteiden mukaisesti vaihdella erityisohjelmien tasolla toimien luonteen ja markkinoiden läheisyyden mukaan asianmukaisesti perustelluissa erityistapauksissa ja noudattaen yhteisön puitteita tutkimus- ja kehitystyöhön myönnettävälle valtion tuelle (6), erityisesti niiden 5.12 ja 5.13 kohtaa, sekä kansainvälisiä sääntöjä, 16) viidennen puiteohjelman suurin kokonaismäärä olisi tarkistettava, jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita ennen puiteohjelman päättymistä, 17) yhteisön osallistumisen puiteohjelmaan olisi vastattava ohjelman koko keston voimassa olevia rahoitusnäkymiä; olisi otettava huomioon, että viidennen puiteohjelman kuluessa neuvotellaan uudet rahoitusnäkymät; jos suurin mahdollinen kokonaismäärä ei olisi tuolloin voimassa olevien rahoitusnäkymien mukaisesti tutkimukseen käytettävissä olevan määrän kanssa yhteensopiva, tai jos mitään rahoitusnäkymiä ei olisi voimassa, olisi tarpeen päättää uudesta määrästä perustamissopimuksessa määrättyjen edellytysten mukaisesti; erityisohjelmia varten olisi oltava vastaavia järjestelyjä, 18) tutkimustoiminnasta johtuvat hallinnolliset kulut on rahoitettava puiteohjelmaa varten myönnetyistä yleisistä määrärahoista ja ne olisi sisällytettävä talousarvioon avoimuutta edistävällä tavalla, 19) viidennen puiteohjelman aiheiden sekä niihin liittyvien tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden valintaperusteissa otetaan huomioon edellä kuvatut periaatteet; samoja perusteita olisi johdonmukaisuuden varmistamiseksi sovellettava myös viidennen puiteohjelman täytäntöönpanossa, 20) yhteinen tutkimuskeskus (YTK) toteuttaa suoria TTK-toimia järjestelmällisen ja yhteisöllisen luonteen omaavan tutkimustoiminnan sekä tieteellisen ja teknisen tukitoiminnan muodossa aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja laitteistoja, tai jos sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, sekä tehtäviä, jotka perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja jotka edellyttävät YTK:n puolueettomuutta; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana enenevässä määrin kilpailulähtökohdasta epäsuoriin toimiin kuuluvan tutkimustoiminnan toteuttamiseen, 21) on tarpeen ottaa huomioon tiedon lisääntymisen, teknologioiden kehittymisen ja niiden soveltamisen eettiset näkökohdat, ja harjoittaa tutkimustoimintaa kunnioittaen eettisiä perusperiaatteita ja yksityisyyden suojaa, 22) tasa-arvoisia mahdollisuuksia koskeva yhteisön politiikka on otettava huomioon viidennen puiteohjelman täytäntöönpanossa, 23) Euroopan parlamentille ja neuvostolle perustamissopimuksen 130 p artiklan nojalla annettavan vuosikertomuksen lisäksi on avoimuutta sekä tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten noudattamiseksi tehtävä järjestelyjä viidennen puiteohjelman toteuttamisen ja arvioinnin järjestelmällistä tarkastelua varten, 24) viidennen puiteohjelman yhteydessä on entistä enemmän pantava täytäntöön toimia, joita tällä hetkellä toteutetaan Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen perusteella, jonka voimassaolo päättyy vuonna 2002, 25) Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen perusteella toteutettavan tutkimustoiminnan yhdenmukaisuuden varmistamiseksi päätös ydinalan tutkimusta ja koulutusta koskevasta puiteohjelmasta on tehtävä samanaikaisesti ja samalle kaudelle kuin tämä puiteohjelma, ja 26) tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on kuultu, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla 1. Hyväksytään kaudelle 1998-2002 monivuotinen puiteohjelma, jäljempänä `viides puiteohjelma`, joka koskee kaikkia yhteisön toimia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla, esittelytoiminta mukaan lukien. 2. Viidenteen puiteohjelmaan kuuluu perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä yhteisön tointa: a) tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien ohjelmien täytäntöönpano; b) yhteistyön edistäminen kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisön tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja esittelyn alalla; c) yhteisön tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittäminen ja hyödyntäminen; d) tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden kannustaminen yhteisössä. Ensimmäinen yhteisön toimi koskee seuraavia neljää aihepiiriä: 1) elämänlaatu ja luonnonvarojen hoitaminen; 2) käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta; 3) kilpailukykyinen ja kestävä kasvu; 4) energia, ympäristö ja kestävä kehitys. Toinen, kolmas ja neljäs yhteisön toimi koskevat seuraavia aihepiirejä: 1) yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen; 2) innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten osallistumisen rohkaiseminen; 3) tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen. Monialaisten ohjelmien kanssa toteutettavan yhteensovittamisen ja niiden yhteisvaikutuksen ansiosta ensimmäisen yhteisön toimen aihepiirikohtaisiin ohjelmiin liittyvät toimet edistävät myös kolmen viimeksi mainitun aihepiirin tavoitteiden saavuttamista. Pyritään siihen, että toiminta täydentää asiaan liittyviä jäsenvaltioiden aloitteita sekä COSTin ja Eurekan kaltaisia aloitteita. 3. Edellä 2 kohdassa mainittujen aihepiirien ja niihin liittyvien tavoitteiden valintaperusteet esitetään liitteessä I. Niitä sovelletaan viidettä puiteohjelmaa täytäntöönpantaessa. 4. Yhteisön toimien pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet esitetään liitteessä II. 2 artikla 1. a) Suurin kokonaismäärä, jolla yhteisö osallistuu viidennen puiteohjelman rahoitukseen, on 12 740 miljoonaa ecua. Tästä määrästä - 3 100 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 1998-1999, - 9 640 miljoonaa ecua on tarkoitettu kaudelle 2000-2002. b) Mainittua 9 640 miljoonan ecun määrää pidetään vahvistettuna, jos se on kaudella 2000-2002 voimassa olevien rahoitusnäkymien mukainen. Jos voimassa ovat uudet rahoitusnäkymät, tämä ehto täyttyy ainoastaan, jos: - rahoitusnäkymistä käy ilmi tutkimukseen käytettävissä oleva osuus menoista; ja - kyseinen osuus on niin suuri, että yhteisön rahoitusosuus voi olla 9 640 miljoonaa ecua kaudella 2000-2002. c) Jos 9 640 miljoonan ecun määrä ei ole kaudella 2000-2002 voimassa olevien rahoitusnäkymien mukainen tai jos näinä vuosina ei ole voimassa olevia rahoitusnäkymiä, Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistavat uuden suurimman kokonaismäärän perustamissopimuksen 130 I artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. d) Vuosittaisten määrärahojen on oltava sopusoinnussa tässä päätöksessä määrättyjen painopistealueiden kanssa. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu määrä tarkistetaan, jos unioniin liittyy uusia jäsenvaltioita ennen tämän puiteohjelman päättymistä. 3. Liitteessä III vahvistetaan määrät kunkin 1 artiklassa tarkoitetun yhteisön toimen osalta ja täsmennetään alustava jako 1 artiklan 2 kohdassa määritellyn ensimmäisen yhteisön toimen aihepiirien kesken. 4. Kaikki tutkimustoiminnasta aiheutuvat hallinnolliset kulut rahoitetaan ohjelmaan osoitetusta kokonaismäärästä. Niitä käsitellään Euroopan yhteisöjen yleisessä talousarviossa vastaaviin hallinnollisiin kuluihin sovellettavien menettelyjen mukaisesti. 3 artikla 1. Viides puiteohjelma toteutetaan kahdeksalla erityisohjelmalla, joista neljä vastaa ensimmäisen yhteisön toimen neljää aihepiiriä, kolme liittyy toiseen, kolmanteen ja neljänteen yhteisön toimeen ja kahdeksas koskee yhteistä tutkimuskeskusta. Tiedeyhteisö, teollisuus ja käyttäjät osallistuvat tiiviisti ohjelman täytäntöönpanoon sen kaikissa vaiheissa. Kussakin erityisohjelmassa eritellään sen täsmälliset, liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden mukaiset tavoitteet, määritellään toteuttamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, vahvistetaan kesto ja säädetään tarpeellisiksi arvioiduista varoista. 2. Viidennen puiteohjelman täytäntöönpanosta voi tarvittaessa seurata perustamissopimuksen 130 k artiklan mukaisia täydentäviä ohjelmia, yhteisön osallistuminen 130 l artiklassa tarkoitettuihin useiden jäsenvaltioiden käynnistämiin tutkimus- ja kehittämisohjelmiin tai 130 n artiklassa tarkoitettujen yhteisyritysten ja järjestelmien perustaminen. Se voi myös johtaa 130 m artiklan mukaiseen yhteistyöhön kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. 3. Edellä 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetussa tapauksessa neuvosto mukauttaa perustamissopimuksen 130 i artiklan 4 kohdassa määrättyjen edellytysten mukaisesti erityisohjelmia varten tarpeelliseksi katsottuja määriä varmistaakseen, että ne ovat sopusoinnussa uuden suurimman kokonaismäärän kanssa. Ennen kuin neuvosto päättää asiasta erityisohjelmia ei panna täytäntöön suuremmalla määrällä kuin 2 artiklan 1 kohdan a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa on säädetty. 4 artikla Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen (7) tutkimusta ja teknologista kehittämistä varten tarkoitettuja määrärahoja koskevien erityissäännösten mukaisesti, sellaisina kuin säännökset ovat täydennettyinä tämän päätöksen liitteellä IV. 5 artikla 1. Komissio seuraa vuosittain jatkuvasti ja järjestelmällisesti riippumattomien pätevien asiantuntijoiden avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen erityisohjelmien täytäntöönpanoa liitteessä I esitettyjen perusteiden ja liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden pohjalta. Komissio arvioi erityisesti, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja rahoitus edelleen muuttuneeseen tilanteeseen. Tarvittaessa komissio tekee tämän arvioinnin tulokset huomioon ottaen ehdotuksia puiteohjelman ja/tai erityisohjelmien mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 2. Ennen kuin komissio tekee ehdotuksensa kuudenneksi puiteohjelmaksi, se teettää riippumattomilla erittäin pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön toimien toteutuksesta ja saavutuksista arviointia edeltäneiden viiden vuoden aikana liitteessä I esitettyjen perusteiden ja liitteessä II esitettyjen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden pohjalta. Komissio toimittaa arvioinnin perusteella tekemänsä päätelmät ja huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut riippumattomat pätevät asiantuntijat edustavat erityisesti tiedeyhteisöä, teollisuutta ja käyttäjiä, ja heidät valitsee komissio, joka ottaa tasapuolisesti huomioon tutkimuksen alan eri toimijat. 6 artikla Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva tutkimustoiminta on toteutettava eettisiä perusperiaatteita kunnioittaen. Tehty Brysselissä . . . Euroopan parlamentin puolesta PuhemiesNeuvoston puolesta Puheenjohtaja (1) EYVL C 173, 7.6.1997, s. 10 ja EYVL C 291, 25.9.1997, s. 15. (2) EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38 ja EYVL C 73, 9.3.1998, s. 133. (3) EYVL C 379, 15.12.1997, s. 26. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 18. joulukuuta 1997, (EYVL C 14, 19.1.1998, s. 171) neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23. maaliskuuta 1998, ja Euroopan parlamentin päätös, tehty . . . (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1). (6) EYVL C 45, 17.2.1996, s. 5. (7) EYVL L 356, 31.12.1977, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2444/97 (EYVL L 340, 11.12.1997, s. 1). LIITE I YHTEISÖN TOIMIEN AIHEPIIRIEN JA TAVOITTEIDEN VALINTAPERUSTEET 1. Euroopan yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan tavoitteena on lujittaa yhteisön teollisuuden tieteellistä ja teknologista perustaa sekä edistää yhteisön teollisuuden kansainvälisen kilpailukyvyn kehittämistä samoin kuin edistää kaikkea tutkimustoimintaa, jota pidetään tarpeellisena perustamissopimuksen muiden lukujen perusteella. Tämän politiikan täytäntöönpano perustuu tieteen ja teknologian korkeaan tasoon ja siihen, että se on edellä mainittujen tavoitteiden kannalta merkityksellistä. Eurooppalaisen julkisen rajoituksen jakamiseksi kustannus-hyötynäkökulmasta parhaalla mahdollisella tavalla sekä toissijaisuusperiaatteen mukaisesti viidennen puiteohjelman aihepiirit ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan sillä perusteella, että yhteisö toimii vain siinä tapauksessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tavoitteita. 2. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti puiteohjelma laaditaan yhteisten perusteiden nojalla, jotka on jaettu kolmeen ryhmään: - Yhteisön tasolla saavutettavaan lisäarvoon ja toissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: - tarve koota riittävä määrä inhimillisiä ja taloudellisia voimavaroja, erityisesti yhdistämällä eri jäsenvaltioissa saatavilla olevat toisiaan täydentävät asiantuntemus ja voimavarat, - osallistuminen merkittävällä tavalla yhden tai useamman yhteisön politiikan täytäntöönpanoon, - yhteisön tasolla ilmenevien ongelmien, standardointinäkökohtiin liittyvien kysymyksien tai Euroopan alueen kehittämiseen liittyvien kysymyksien käsittely niin, että valitaan ainoastaan sellaisia tavoitteita, jotka voidaan tehokkaammin saavuttaa yhteisön tasolla kyseisellä tasolla toteutettavan tutkimustoiminnan avulla. - Sosiaalisiin tavoitteisiin liittyvät perusteet: - työllisyystilanteen kohentaminen, - elämänlaadun ja terveyden edistäminen, - ympäristön suojelu, kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita heijastavien yhteisön tärkeimpien yhteiskunnallisten tavoitteiden edistämiseksi. - Taloudelliseen kehitykseen sekä tieteen ja teknologian tulevaisuudennäkymiin liittyvät perusteet: - alat, jotka ovat laajentumassa ja joilla on hyvät kasvunäkymät, - alat, joilla yhteisön yritykset voivat ja joilla niiden täytyy lisätä kilpailukykyään, - alat, joilla on tiedossa merkittävää tieteellistä ja teknologista edistystä ja jotka näin tarjoavat mahdollisuuksia tuloksia koskevien tietojen jakamiseen ja hyödyntämiseen keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä koko Euroopan yhteisön tasapainoisen ja kestävän kehityksen edistämiseksi. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuja perusteita sovelletaan ja tarvittaessa täydennetään viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi laadittaessa erityisohjelmia ja valittaessa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen toimia, esittelytoimet mukaan lukien. Näitä kolmea perusteiden ryhmää sovelletaan samanaikaisesti, ja niiden kaikkien on täytyttävä, vaikkakin tapauskohtaisesti vaihtelevassa määrin. LIITE II Yhteisön toimien pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja niihin liittyvät painopisteet I AIHEPIIRIT JA JÄSENTELY Viidennen puiteohjelman aihepiirien ja jäsentelyn osalta palautetaan mieleen, että viidenteen puiteohjelmaan kuuluu Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisesti neljä tointa: - ensimmäinen toimi käsittää tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat ohjelmat; - toisella toimella pyritään edistämään tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevaa yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa; - kolmas toimi tähtää tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn liittyvän toiminnan tuloksia koskevan tiedon levittämiseen ja tulosten hyödyntämiseen; ja - neljännellä toimella on tarkoitus edistää tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta. 1. ENSIMMÄISEN TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY Tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevat ohjelmat käsittävät - avaintoimintoja; - tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyviä yleisluonteisia toimia; - tutkimusinfrastruktuureja tukevia toimia. Ohjelmiin sisältyy tarvittaessa myös inhimillisten arvojen kunnioittamiseen liittyvien eettisten ja oikeudellisten kysymysten tutkimusta. Ohjelmien yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota niiden kattamien teknologioiden, prosessien ja suunnitelmien toteutuksen, käytön ja vaikutusten sosioekonomisiin seurauksiin. Ensimmäisen toimen olennaisena osana toteutetaan asiaan liittyvää sosioekonomista tutkimusta. Erityisesti pyritään huolehtimaan siitä, että toimet ovat keskenään johdonmukaisia, jotta optimoitaisiin tuloksia koskevan tiedon hyödyntäminen ja levittäminen. Toimintaa täydentää neljännen toimen yhteydessä toteutettava sosioekonominen tutkimus laaja-alaisista kysymyksistä. Lisäksi ohjelmissa toteutetaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa noudattaen myös toisen, kolmannen ja neljännen toimen tavoitteita edistävää toimintaa kunkin toimen omalla alueella. Pyritään synergiaan muiden asiaan liittyvien yhteisön välineiden kanssa. a) "Avaintoiminnot" Avaintoimintojen olisi oltava ongelmakeskeisiä ja perusteiden mukaisesti selvästi määriteltyjä sekä erityisesti kunkin ohjelman tavoitteiden ja haluttujen tulosten mukaisesti kohdennettuja, ja käyttäjien näkemykset olisi otettava niissä huomioon. Niillä olisi oltava selvä eurooppalainen painotus. Avaintoiminnon katsotaan olevan yhdistelmä laajamittaista ja suppeaa, sovellettua ja yleisluonteista ja tarvittaessa perustutkimusta, joka kohdistuu yhteiseen eurooppalaiseen haasteeseen tai ongelmaan siten, että maailmanlaajuisia kysymyksiä ei jätetä tämän ulkopuolelle. Tässä yhteydessä suoritettavassa tutkimukssa yhdistetään kaikki tavoitteiden saavuttamiseen tarvittava tutkimustoiminta ja tieteenalat perustutkimuksesta ja kehitystyöstä esittelyyn. Tarvittavaa huomiota kiinnitetään asiaan kuuluviin yhteyksiin asiaan liittyvien kansallisten ja kansainvälisten aloitteiden kanssa (mukaan lukien täydentävät eurooppalaiset tutkimukseen ja teknologisen kehittämisen puitejärjestelmät). b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleisluonteiset toimet Näitä toimia, jotka ovat välttämättömiä aihepiirikohtaisten ohjelmien tavoitteiden saavuttamiseksi, toteutetaan tietyillä aloilla, joita avaintoiminnot eivät koske. Ne täydentävät avaintoimintoja. Niiden ensisijaisena tavoitteena on auttaa yhteisöä ylläpitämään ja kehittämään tieteellisiä ja teknologisia valmiuksiaan sellaisilla tutkimuksen ja yleisemmin sovellettavissa olevan teknologian aloilla, joiden olisi oltava laajassa käytössä. c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Ottaen huomioon, että tutkimusinfrastruktuurien muodostaminen ja hallinta on kansallisten viranomaisten tehtävä, tutkimusinfrastruktuureille annettavan yhteisön tuen olisi aihepiirikohtaisten ohjelmien tavoitteet huomioon ottaen täytettävä kaksi vaatimusta yhteisön tasolla: 1) olemassa olevien tutkimusinfrastruktuurien optimaalinen hyödyntäminen ja 2) rajat ylittävä yhteistyö tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseksi järkevällä ja kustannustehokkaalla tavalla. Yhteisön toiminnan avulla olisi voitava saavuttaa lisäarvoa, joka täydentää kansallisia ja monikansallisia aloitteita. Yhteisön tuella voidaan parantaa infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia, ja tukea myönnetään erityisesti tutkimusinfrastruktuurien verkoille, joilla edistetään toisiaan täydentäviä toimia, eri tahojen toteuttamien toimien yhdistämistä ja/tai erikoistumista Euroopan tasolla (mukaanluettuna tietokantojen yhteensopivuus). 2. TOISEN, KOLMANNEN JA NELJÄNNEN TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY Laaja-alaiset aihepiirit sijoittuvat yhteisön tutkimuspolitiikan ja sen ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan, pk-yrityksiä ja henkilöresurssien käyttöä koskevan politiikan sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikan yhtymäkohtaan. Kaikki kolme tointa käsittävät - yhteisön ulkosuhteita, innovaatiota, pk-yrityksiä sekä henkilöresurssien käyttöä koskevan politiikan yleisiin tavoitteisiin liittyviä erityisiä toimia, ja tarvittaessa myös avaintoimintoja, jotka eivät kuulu ensimmäisen toimen aihepiireihin; - toimia, jotka ovat luonteeltaan lähinnä koordinointi-, tuki- ja liitännäistoimia, ja joiden tarkoituksena on taata ensimmäisen toimen aihepiireihin kuuluvien toimien yhdenmukaisuus. Koordinoiden ja vuorovaikutuksessa laaja-alaisten ohjelmien kanssa, aihepiirikohtaisissa ohjelmissa ryhdytään niissä suoritettavien toimien yhteydessä tarpeellisiin toimenpiteisiin laaja-alaisten ohjelmien yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Neljännen toimen yhteydessä yhteisön tuki infrastruktuureille keskittyy erityisesti toimenpiteisiin, joilla parannetaan kyseisten infrastruktuurien käyttömahdollisuuksia. 3. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamiin varsinaisiin TTK-toimiin kuuluvat tutkimus sekä luonteeltaan yhteisöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. YTK voi antaa tukea aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja välineitä, tai jos sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, sekä tehtäviä, jotka perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja edellyttävät YTK:n puolueettomuutta (esim. standardointi). YTK toimii läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja eurooppalaisten yritysten kanssa. Lisäksi YTK osallistuu kasvavassa määrin kilpailulliseen toimintaan. II. TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET 1. ENSIMMÄINEN TOIMI AIHEPIIRI 1 ELÄMÄNLAATU JA LUONNONVAROJEN HOITAMINEN Elämänlaadun ja terveyden tason parantaminen on suuri haaste, johon yhteisö aikoo vastata tukemalla uuden tiedon hankkimista ja tekniikan kehittämistä biotieteiden alalla. Edistys tällä alalla vahvistaa myös yhteisössä toimivien yritysten kilpailukykyä, koska se avaa uusia mahdollisuuksia aloilla, joilla yhteisöllä jo on vahva asema, kuten bioteknologiassa, maatalouteen liittyvässä teollisuudessa sekä terveyden- ja ympäristön aloilla, jotka kehittyvät nopeasti. a) Avaintoiminnot i) Ravinto, ravitsemus ja terveys Tämän avaintoiminnon tavoitteena on edistää sellaisten tietojen, tekniikoiden ja menetelmien, mukaan lukien prenormatiiviset näkökohdat, kehittämistä monitieteiseltä pohjalta, jotta kuluttajille voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, tasapainoista ja monipuolista ravintoa koko ravintoketjun osalta. Tämä edellyttää etenkin - turvallisten, joustavien ja uusien ja/tai parannettujen valmistustekniikoiden kehittämistä elintarvikkeiden laadun parantamiseksi ja kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi varmistaen samalla raaka-aineiden ja lopputuotteiden jäljitettävyys; - tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten aineiden havaitsemistestien ja torjumismenetelmien kehittämistä kaikkia ravintoketjun osia varten; - tutkimuksia ravinnon merkityksestä terveyden edistämisessä ja ylläpitämisessä ruokavalion ja ravinnon, toksikologian, epidemiologian, ympäristössä tapahtuvan vuorovaikutuksen, kuluttajien tekemien valintojen, sekä kansanterveyden kannalta. ii) Tartuntatautien hallinta Tämän avaintoiminnon päätavoite on torjua ja hallita ihmisillä ja eläimillä esiintyviä, merkitykseltään kasvavia, jo todettuja, uusia tai uudelleen ilmeneviä tartuntatauteja, zonoosit mukaan lukien, immuunijärjestelmän parempaa tuntemusta koskevan tutkimuksen pohjalta. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin seikkoihin: - parannettujen tai uusien yksi- ja monitehorokotteiden ja yhdistelmärokotteiden kehittäminen varsinkin virustauteja vastaan, kliinisten monikeskustestien tukeminen mukaan lukien; - uudet ja parannetut tartuntatautien tunnistamis- ja hallintastrategiat, jotka kohdistuvat hoitoon ja ennaltaehkäisyyn ja perustuvat patogeneesiä, vastustuskyvyn ilmenemistä ja immunologista säätelyä koskevaan tutkimukseen; - kansanterveys- ja hoitojärjestelmiin liittyvät näkökohdat, erityisesti hallinta, ennaltaehkäisy, valvonta, käyttäytymiseen liittyvät näkökohdat ja toiminta tartuntatautien osalta (myös ihmisillä esiintyvien tautien mallintaminen). iii) "Solutehdas" Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus auttaa yhteisön yrityksiä hyödyntämään biotieteiden ja -teknologian saavutuksia erityisesti terveyden, ympäristön, maatalouden, maatalouteen liittyvän teollisuuden ja pitkälle kehitettyjen tuotteiden, kuten kemikaalien, aloilla. Sen tavoitteena on kehittää monitieteistä teknologiaa, joka perustuu mikro-organismien, kasvien ja eläinten ominaisuuksien käyttöön erityisesti solutasolla ja sitä alemmilla tasoilla. Tavoitteena on ymmärtää solujen toimintaa, jotta voitaisiin kehittää vahvasti lisäarvollisia biomolekyylejä ja -prosesseja, jotka voivat osaltaan parantaa elämänlaatua ja terveyden tasoa, muun muassa - uusia ja innovatiivisia terveyttä edistäviä menetelmiä ja tuotteita, erityisesti molekyylimuokkauksen avulla (esimerkiksi diagnostiset menetelmät ja valmisteet, antibiootit, syöpälääkkeet, myös kasveista tuotetut lääkkeet), - energiatehokkaita biorehabilitaatiomenetelmiä ja biologisia jätteidenkäsittelymenetelmiä; - uusia biologisia menetelmiä ja tuotteita, kasvien ja eläinten uusiin ominaisuuksiin perustuvia uusia jalostusteknologioita elintarvike- ja maatalouteen liittyvää teollisuutta varten sekä pitkälle kehitettyjä kemian sovelluksia. Tämän avaintoiminnon tavoitteisiin olisi myös kuuluttava sellainen tutkimus ja teknologinen kehittäminen, jonka avulla soluviljelmiä voitaisiin käyttää eläinkokeiden sijasta malleina lääketieteessä, farmakologiassa, toksikologiassa ja ympäristön seurannassa sekä prenormatiivisiin tarkoituksiin. iv) Ympäristö ja terveys Tämän avaintoiminnon tavoitteena on aikaansaada entistä parempi käsitys terveyden ylläpitämiseen vaikuttavien geneettisten, fysiologisten, ympäristöllisten ja sosiaalisten tekijöiden välisestä vuorovaikutuksesta ja siten vähentää ympäristössä ja työpaikalla tapahtuvien muutosten haitallisia vaikutuksia terveyteen. Siinä käsitellään erityisesti ilman saastumisen, raskasmetallien ja myrkyllisten aineiden, melun, ilmastonmuutosten ja sähkömagneettisen säteilyn ehkäisemistä ja terveysvaikutuksia sekä saasteiden vaikutuksia työpaikoilla. Tähän avaintoimintoon kuuluvat ensisijaisesti - monitieteiset tarkastelutavat entistä paremman käsityksen saamiseksi sosiaalisen ja fyysisen ympäristön sekä terveyden välisestä vuorovaikutuksesta, sairaudet ja allergiat mukaan lukien; - epidemiologinen tutkimus ja patogeneesitutkimus; - uusien diagnosointi-, riskienarviointi- ja ennaltaehkäisymenetelmien kehittäminen; - terveydelle vahingollisten tekijöiden ja vaikutusten tunnistamiskeinojen, ja mikäli mahdollista, vähentämiskeinojen kehittäminen. v) Kestävä maatalous, kalastus ja metsätalous, integroitu maaseudun kehittäminen mukaan lukien Tavoitteena on kehittää tietoa ja tekniikkaa, joita tarvitaan luonnonvarojen, mukaan lukien metsien, tuotantoon ja hyödyntämiseen ja jotka käsittävät koko tuotantoketjun ja sopivat yhteisen maatalouspolitiikan ja yhteisen kalastuspolitiikan uusiin järjestelyihin, sekä luoda samalla yhteisön sääntelylle ja normeille tieteellinen perusta. Tavoitteena on samoin edistää metsien monipuolista käyttöä sekä metsävarojen kestävää hoitoa ja käyttöä kiinteänä osana maaseudun kehittämistä. Painopistealueita ovat - maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja vesiviljelyn uudet ja kestävät tuotanto- ja hyödyntämisjärjestelmät, joissa otetaan huomioon kannattavuus, luonnonvarojen kestävä hoito, tuotteiden laatu ja työllisyys sekä eläinten terveys ja hyvinvointi; - biologisen aineksen yhdistetty tuotanto ja hyödyntäminen (käyttö muuhun tarkoitukseen kuin ravintona); - metsävarojen kestävä ja monipuolinen käyttö; yhdistetty metsätalouden ja puun tuotantoketju; - valvonta-, tarkkailu- ja suojelumenetelmien kehittäminen, maaperän suojeleminen ja eroosion ehkäiseminen mukaan lukien; - prenormatiivinen tutkimus yhteisön sääntelyn tieteellistä perustaa varten; - sellaisten uusien keinojen ja mallien luominen maaseudun ja muiden asiaan kuuluvien alueiden kokonaisvaltaista ja kestävää kehitystä varten, jotka perustuvat kullekin alueelle ominaisten mahdollisuuksien hyödyntämiseen myös alueellisella tasolla, toimintojen ja maankäytön monipuolistamiseen sekä paikallisen väestön osallistumiseen. vi) Ikääntyvä väestö Tämän avaintoiminnon tavoitteena on auttaa Eurooppaa vastaamaan väestön ikääntymisen synnyttämään haasteeseen TTK:lla, jolla pohjustetaan sellaisten politiikkojen ja toimenpiteiden kehittämistä, joilla parannetaan vanhusten elämänlaatua ja riippumattomuutta sekä vähennetään pitkäaikaishoidon tarvetta ja siitä aiheutuvia kustannuksia. Toiminnossa asetetaan etusijalle sellaisia prosesseja koskeva monitieteinen TTK, jotka mahdollistavat ikääntymisen terveenä, mukaan lukien demografiset, yhteiskunnalliset ja taloudelliset näkökohdat, ja toimenpiteet, joilla voidaan viivyttää itsenäisen toimintakyvyn menettämistä ja parantaa sen hallintaa. Toiminnon tavoitteena on aikaansaada kilpailuetu erilaisille terveydenhoitoon liittyville elinkeinoille ja toimialoille. Ensisijaisia aloja ovat - TTK, joka koskee ikään liittyviä sairauksia ja terveysongelmia, joihin liittyy suuri sairastuvuus (1) ja joita voidaan merkittävästi ehkäistä tai hoitaa taikka joiden ilmenemistä voidaan hidastaa; - TTK, joka koskee biologisia, psykologisia, yhteiskunnallisia ja taloudellisia tekijöitä, jotka vaikuttavat terveenä ikääntymiseen ja niihin mekanismeihin, jotka johtavat itsenäisen toimintakyvyn menettämiseen tai sen menettämisen lykkääntymiseen; - ikääntymistä ja itsenäisen toimintakyvyn menettämisen kehityssuuntia koskeva väestötutkimus ja epidemiologinen tutkimus, joilla mahdollistetaan ikääntyvän väestön määrän ja koostumuksen ennustaminen politiikan ja suunnittelun tarpeita varten; - TTK, jolla luodaan perusta uusille lähestymistavoille itsenäisen toimintakyvyn menettämisen hidastamiseksi, sosiaalisen ja fyysisen ympäristön vanhuksille asettamien vaatimusten (esim. asuminen ja liikenne) pienentämiseksi sekä henkisten ja fyysisten toimintojen tukemiseksi; - TTK, joka koskee terveyden- ja sosiaalihuoltopalvelujen tehokasta antamista vanhuksille, mukaan lukien pitkäaikaishoidon ja eläkkeiden rahoituksen vertaileva tutkimus. b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleiset toimet - Krooniset ja rappeuttavat taudit (erityisesti syöpä ja diabetes), sydän- ja verisuonitaudit sekä harvinaiset sairaudet Biolääketieteellisen tutkimuksen merkittävimpiä haasteita on selvittää useista toisiinsa vaikuttavista (geneettisistä, ympäristöllisistä ja elämäntapaan liittyvistä) syistä johtuvien sairauksien etiologia ja patogeneesi, liittyipä niihin suuri sairastuvuus (esim. sydän- ja verisuonitaudit, syöpä, diabetes) tai pieni sairastuvuus (esim. harvinaiset sairaudet). Diagnosointia, hoitoa, ennaltaehkäisyä ja seurantaa on tarpeen parantaa kiireellisesti epidemiologian ja nykytekniikan saavutusten keinoin, mikä edellyttää monikansallista lähestymistapaa. - Perimän ja perinnöllisten sairauksien tutkimus Tämän toiminnon tavoitteena on tunnistaa geenien fysiologiset tehtävät ja lisätä geenisekvenssin tietojen tuntemusta. Näistä yleisistä toimista johtuvan uuden tietämyksen ja teknologian olisi edistettävä perimää koskevan tiedon käyttämistä siten, että se hyödyttää terveyttä, teollisuutta ja ympäristöä Euroopassa. Järjestämällä tämän alan yhteistyö luodaan pohja sellaisten ekspressiojärjestelmien kehittämiselle, joilla helpotetaan teollisesti ja agronomisesti merkittävien geenien tutkimusta ja tehokkaiden molekyylitason ja geenipohjaisten ennaltaehkäisy- ja hoitostrategioiden suunnittelua ihmisissä ja eläimissä ilmeneviä sairauksia vastaan. - Neurotieteet Tämän aihepiirin tavoitteena on hankkia uutta tietoa biologisten ja psykologisten prosessien välistä vuorovaikutusta säätelevistä mekanismeista, edistää neurologisten ja psykiatristen sairauksien uusia diagnosointi- (esim. kuvantamis-) ja hoitomenetelmiä sekä pohjustaa mahdollisuuksia innovointiin terveydenhuollon alalla. - Kansanterveyden ja terveyspalvelujen tutkimus Terveydenhuoltojärjestelmien parantaminen: Euroopan kansalaisten terveydentilan parantaminen ja terveyden edistämisen sekä terveydenhuollossa sovellettavien tekniikoiden ja toimenpiteiden tehokkuuden ja kustannustehokkuuden lisääminen, työterveyden ja -turvallisuuden parantaminen, terveydenhuoltomallien arviointi, tietopohjan kehittäminen kliinistä toimintaa ja terveydenhuoltopolitiikkaa varten sekä Euroopan eri osissa ilmenevän terveyteen liittyvän vaihtelun tutkimus. Huumausaineisiin liittyvien ongelmien torjunta: Huumausaineisiin liittyvien terveysongelmien ennaltaehkäisy ja tarvittaessa hallinta selvittämällä huumausaineiden käyttöön ja väärinkäyttöön liittyvät psykologiset ja sosioekonomiset tekijät, väärinkäytön aiheuttamien pitkän ajan terveysvaikutusten ja yhteiskunnallisten vaikutusten tuntemuksen kehittäminen sekä entistä tehokkaampien hoitomenetelmien kehittäminen. - biolääketieteen etiikan ja bioetiikan ongelmien tutkimus inhimillisten perusarvojen kunnioittamisen näkökulmasta (2). - biotieteiden ja bioteknologian kehittämisen sosioekonomisten näkökohtien tutkimus kestävän kehityksen kannalta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset) c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Edellä kuvattujen yleisten tavoitteiden mukaisesti toiminnan olisi kohdistuttava esimerkiksi tietokantoihin ja biologisen aineiston kokoelmiin, kliinisen tutkimuksen keskuksiin sekä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviin tutkimuksiin ja tutkimuslaitoksiin. AIHEPIIRI 2 KÄYTTÄJÄYSTÄVÄLLINEN TIETOYHTEISKUNTA Tietojenkäsittelyn, viestinnän ja sisällön yhteensulautuminen koskee yhä enemmän useimpia teollisen ja yhteiskunnallisen toiminnan aloja ja vaikuttaa yhä enemmän Euroopan kilpailukykyyn ja elämänlaatuun. Tietoyhteiskunta tuo yhteisön asukkaiden ja yritysten ulottuville lukuisia uusia toimintamahdollisuuksia esim. kaupan, työelämän, liikenteen, ympäristön, opetuksen ja ammatillisen koulutuksen, terveydenhuollon ja kulttuurin alalla. Tarvitaan jatkuvaa panostusta tutkimustyöhön, teknologian kehittämiseen, omaksumiseen ja esittelyyn, jotta kaikki tietoyhteiskunnan tarjoamat mahdollisuudet voidaan hyödyntää. Avaintoimintoihin liittyvät erilaiset teknologiat mahdollistavat toimien dynaamisen keskittämisen ja joustavan toteuttamisen sosioekonomiset painopistealueet huomion ottaen. Kaikissa toimissa on kosketeltava yleisiä kysymyksiä kuten käyttöoikeuksia, helppokäyttöisyyttä, kustannustehokkuutta, yhteentoimivuutta ja standardointia sekä sosioekonomisia vaikutuksia. a) Avaintoiminnot i) Kansalaisille tarkoitetut järjestelmät ja palvelut Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus yhdistää politiikka ja käyttäjien tarpeet sekä edistää laadukkaiden yleishyödyllisten palveluiden saatavuutta mahdollisimman edullisesti, tukea näitä palveluja tarjoavaa teollisuutta ja valmistella maaperää "digitaalisille yhteisöille" niin maaseudulla kuin kaupungeissa. Tällöin painopistealueet ovat - terveyden osalta: atk:hon perustuvat kliiniset järjestelmät, tehokkaat ja varmat terveydenhuoltoverkot ja etälääketiede; - sellaisten henkilöiden osalta, joilla on erityistarpeita, mukaan lukien vammaiset ja vanhukset: kehittyneet käyttöliittymät ja etäohjatut järjestelmät vanhusten ja vammaisten integroimiseksi yhteiskuntaan; - viranomaisten osalta: kehittyneet multimediajärjestelmät, joiden avulla helpotetaan yleishyödyllisten palvelujen saatavuutta ja tarjoamista; - ympäristön osalta: älykkäät analyysi-, valvonta-, hallinta- ja hälytysjärjestelmät sekä maamiinojen etsintää ja raivaamista tukevat järjestelmät; - kuljetuksen/liikenteen ja matkailun osalta: liikenteenhallinnan kehittyneet älykkäät järjestelmät ja tähän liittyvät etäohjatut järjestelmät. ii) Uudet työtavat ja sähköinen kaupankäynti Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus kehittää tekniikoita, jotka auttavat yrityksiä toimimaan tehokkaammin ja tehostavat tavaroiden ja palvelujen kauppaa, sekä helpottaa työolosuhteiden ja työn laadun parantamista. Ensisijaisia aiheita ovat: - joustavat ja liikkuvat työtavat ja etätyö sekä työkalut itsenäistä ja yhteis- ja ryhmätyötä varten sekä simulaatioon ja virtuaalitodellisuuteen perustuvat työtavat - mukaan lukien näihin liittyvä koulutus; - hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja kuluttajia varten mukaan lukien järjestelmät, jotka tukevat asiakaskohtaisten sovellusten joukkotuotantoa, ja yhteensopivat ja turvalliset maksujärjestelmät; - tietojen suojaus ja verkon turvallisuus mukaan lukien salaus, tekniikat tietokonerikollisuuden torjumiseksi, tekniset keinot käyttöoikeuksien tarkistamiseksi, koskemattomuuden ja henkisen omaisuuden suojaamiseksi ja yksityisyyden suojan parantamiseksi. iii) Multimedia-aineisto ja -työkalut Tällä avaintoiminnolla pyritään edistämään elinikäistä oppimista, kannustamaan luovuuteen, mahdollistamaan kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus sekä parantamaan tulevaisuuden tietotekniikan tuotteiden ja palvelujen toiminnallisuutta myös niiden käyttäjäystävällisyyden ja hyväksyttävyyden kannalta. Tutkimuksessa korostetaan älykkäiden koulutusjärjestelmien sekä innovativisen multimedia-aineiston kehittämistä, mukaan lukien audiovisuaalinen aineisto, sekä niiden jäsentämiseen ja käsittelyyn tarvittavia työkaluja. Siinä keskitytään neljään päälinjaan: - interaktiivinen sähköinen julkaisutoiminta, jossa käytetään uusia julkaisujen laatimis- ja jäsentelymenetelmiä; tiedon kohdennettu jakelu ja tieteellisten teosten, kultturiteosten ja muiden teosten tuominen ihmisten ulottuville verkottamalla kirjastoja, arkistoja ja museoita; - opetus ja ammatillinen koulutus: järjestelmät, palvelut ja ohjelmistot, joiden avulla voidaan kehittää ja esitellä multimediaa, laajakaistaviestintää, simulaatiota ja virtuaalitodellisuutta hyödyntäviä uusia menetelmiä; - uusi kieliteknologia mukaan lukien käyttöliittymät, jotka tekevät tieto- ja viestintäjärjestelmistä entistä käyttäjäystävällisempiä; - kehittyneet tiedon saantiin, suodattamiseen, analysointiin ja käsittelyyn käytettävät tekniikat, mukaan lukien maantieteelliset tietojärjestelmät, jotka auttavat informaatiotulvan hallinnassa ja helpottavat multimedia-aineiston käyttöä. iv) Keskeinen teknologia ja infrastruktuurit Tällä avaintoiminnolla pyritään edistämään tietoyhteiskunnalle välttämätöntä korkeatasoista teknologiaa, nopeuttamaan sen käyttöönottoa ja laajentamaan sen käyttöalaa. Toiminta koskee ensisijaisesti seuraavia aloja: - tietojenkäsittelyyn ja tietojenkäsittelyn hallintaan sekä viestintään ja verkkoihin liittyvä teknologia, mukaan lukien laajakaistasovellukset, sekä sen käyttöönotto, yhteentoimivuus ja soveltaminen; - ohjelmisto-, järjestelmä, ja palveluteknologia ja -suunnittelu mukaan lukien korkeatasoiset tilastot; - reaaliaikaiset, suuressa mittakaavassa toteutetut simulaatio- ja havainnollistamistekniikat; - matka- ja henkilöviestintä ja viestintäjärjestelmät mukaan lukien satelliittivälitteiset järjestelmät ja palvelut; - ihmisen eri aistien käyttöön perustuvat käyttöliittymät; - oheislaitteet, osajärjestelmät ja mikrojärjestelmät; - mikroelektroniikka (piirien ja komponenttien suunnitteluun ja valmistukseen sekä sovellusten kehittämiseen tarvittavat tekniikat, työkalut, välineet ja laitteistot). b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleiset toimet Sellaisen tulevaisuuden uuden teknologian kauaskatseinen kehittäminen, jolla voi olla merkitystä teollisuudelle, jolloin tutkimusaiheita voisivat olla suuntaa-antavasti esimerkiksi: - tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelytekniikat; - nanoteknologia, kvantti-, fotoni- ja bioelektroniikkatekniikat sekä integroitujen piirien tuleva sukupolvi, erittäin suorituskykyiset tietokoneet ja huipputehokkaat älyverkot. c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Ensisijaisesti annetaan tukea, jolla helpotetaan kaikessa tieteellisessä ja teknisessä tutkimuksessa tarvittavien kehittyneiden suurnopeuksisten tietokone- ja tietoliikennejärjestelmien nopeaa käyttöönottoa ja yhteentoimivuutta Euroopassa, Internetin maailmanlaajuinen leviäminen huomioon ottaen. AIHEPIIRI 3 KILPAILUKYKYINEN JA KESTÄVÄ KASVU Tavoitteena on tuottaa ja levittää tietoa ja teknologiaa, joiden avulla voidaan suunnitella ja kehittää prosesseja sekä tuottaa korkealaatuisia, ympäristö- ja kuluttajaystävällisiä tuotteita, jotka ovat kilpailukykyisiä tulevaisuuden markkinoilla, ja myös lisätä kasvua ja luoda uusia työpaikkoja Euroopassa sekä tukea tuotantoyritysten (myös pk-yritysten) jatkuvaa innovatiivisuutta niiden kilpailukyvyn parantamiseksi. Tavoite on sopusoinnussa sen kanssa, että kehitetään taloudellisia, turvallisia ja luontoa sekä elinympäristöä säästäviä liikennejärjestelmiä. a) Avaintoiminnot (3) i) Innovatiiviset tuotteet, prosessit ja organisointi Tämän avaintoiminnon tavoitteena on edistää sellaisten innovatiivisten ja korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen kehittämistä, jotka vastaavat kansalaisten ja markkinoiden tarpeita, sekä sellaisten uusien tuotanto- ja valmistusmenetelmien kehittämistä, perinteisten teollisuudenalojen innovoiminen ja nykyaikaistaminen mukaan lukien, joissa käytetään voimavaroja taloudellisesti ja jotka ovat ympäristöystävällisiä tuotantotavasta riippumatta. Tutkimuksessa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin seikkoihin: - uusien suunnittelu-, valmistus-, tarkastus- ja tuotantotekniikoiden, myös mikro- ja nanoteknologian, suunnittelu, kehittäminen ja integrointi; - tietoyhteiskunnan tekniikoiden hyödyntäminen, integroiminen ja mukauttaminen älykästä tuotantoa varten (mukaan lukien joustavat tehdasjärjestelmät, joustavat toimitus- ja jakeluketjujen hallintajärjestelmät, käyttöön ja ylläpitoon käytettävät sulautetut järjestelmät ja etäohjatut palvelut sekä simulaatio- ja yhteistyötekniikat); - tekniikat laadunvalvonnan parantamiseksi sekä puhtaiden ja ympäristön kannalta tehokkaiden prosessien teknologia, muun muassa synteesi- ja erotustekniikka, joiden tarkoituksena on luonnonvarojen käytön vähentäminen, uusiutuvien luonnonvarojen käytön edistäminen ja jätteiden uudelleenkäyttö ja kierrätys sekä puhtaiden tuotantomenetelmien ja tuotteiden kehittäminen elinkaarianalyysin käsitteen pohjalta; - tuotannon ja työn uudet organisointitavat sekä ammattitaidon hyödyntäminen ja kehittäminen uudella tavalla (mm. sosioekonomiset analyysit), myös perinteisillä teollisuudenaloilla. ii) Kestävä liikenne ja liikennemuotojen yhteensopivuus Tavoitteena on varmistaa, että laajan intermodaalisuuden pohjalta kehitetään täysin yhtenäistettyjä politiikka- ja toimintavaihtoehtoja yhtenäistetyn ja yhteentoimivan Euroopan rautatie-, maantie-, lento- ja vesiliikennejärjestelmän luomiseksi, jolla varmistetaan ihmisten ja tavaroiden liikkuminen ja lisätään samalla liikenteen tehokkuutta, turvallisuutta ja luotettavuutta sekä vähennetään ruuhkista aiheutuvia ja muita ympäristöhaittoja. Tämä edellyttää erityisesti: - järkiperäisten yhtä tai useampaa kulkumuotoa käyttävän liikenteen hallintajärjestelmien kehittämistä, toimivuuden varmistamista ja esittelyä, mihin kuuluvat myös toisen sukupolven satelliittinavigointi- ja satelliittipaikannusjärjestelmien entistä parempi hyödyntäminen sekä matkustajien ja liikennöitsijöiden käyttöön tarkoitetut kehittyneet tietopalvelut; - tutkimuksia liikenteen infrastruktuureista ja niiden yhtymäkohdista liikennevälineisiin ja -järjestelmiin, jolloin samalla pyritään vähentämään ympäristöön ja turvallisuuteen kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia ja ottamaan huomioon liikennevälineiden ja -järjestelmien saatavuus sekä aluesuunnittelu- ja liikennepolitiikan yhtenäinen hoito; - ihmisten ja tavaroiden kestävää liikkumista koskevien teknisten ja sosioekonomisten tulevaisuudennäkymien laatiminen. iii) Maaliikenne- ja meriteknologia Tavoitteena on ympäristöä suojellen ja turvallisuutta parantaen kannustaa maaliikenteeseen ja meriympäristössä tapahtuvaan toimintaan liittyvien erityistietojen ja teknologioiden kehittämistä ja yhdistelyä. Yhteisö voi avaintoiminnon avulla luoda teknologioita ylläpitääkseen ja vahvistaakseen Euroopan auto- ja raideliikenneteollisuuden kilpailukykyä kehittämällä innovatiivisia teknologioita, uusia materiaaleja sekä kestävien ja tehokkaiden maaliikennevälineiden teknologioita, muotoja ja järjestelmiä, käyttää täysimittaisesti hyväkseen meriympäristön tarjoamia mahdollisuuksia ja parantaa meriteollisuuden kilpailukykyä. Toiminto täydentää kestävän liikenteen ja intermodaalisuuden sekä kestävien meriekosysteemien avaintoimintoja. Ensisijaisesti keskitytään - taloudellisten, puhtaiden, turvallisten, tehokkaiden, energiaa säästävien ja älykkäiden koko yhdistetyssä liikenneympäristössä toimivien maantie- ja raideajoneuvojen edellyttämän teknologian kehittämiseen; - innovatiivisiin ajoneuvomuotoihin, joissa käytetään uusia materiaaleja ja rakennustekniikkoja korostaen turvallisuutta (mukaan lukien keveys ja törmäyksenkesto), kierrätettävyyttä ja elinkaaren kokonaiskustannusten vähentämistä; - ihmisen ja ajoneuvojen väliseen vuorovaikutukseen maantie- ja raideajoneuvoissa ja innovatiivisiin menetelmiin, joilla raidejärjestelmiä voidaan mukauttaa uusiin tarpeisiin; - kehittyneiden, turvallisten, ympäristöystävällisten ja tehokkaiden alusten kehittämiseen; - meren ja sisävesien hyödyntämiseen tavaroiden ja matkustajien edullisena ja turvallisena kuljetusväylänä (mukaan luettuna kehittyneet satamainfrastruktuurit) maksimoimalla alusten suorituskyky ja yhteentoimivuus yhdessä avaintoiminnon "kestävä liikenne ja intermodaalisuus" kanssa; - merten sekä niiden energia- ja mineraalivarojen tutkimuksessa ja tarkkailussa sekä kestävässä hyväksikäytössä käytettävään teknologiaan, mukaan lukien off-shore- ja vedenalainen teknologia sekä miehittämättömät ajoneuvot ja vedenalaisessa kuuntelussa käytettävä teknologia. iv) Ilmailuteollisuuden uudet näkymät Tällä avaintoiminnolla pyritään vahvistamaan yhteisön asemaa ilmailualalla kehittämällä alan huipputeknologian hallintaa ympäristönsuojelu huomioon ottaen. Se koskee erityisesti seuraavia seikkoja: - yhdistettyyn suunnitteluun ja tuotantoon tarkoitettujen kehittyneiden teknologioiden kehittäminen ja esittely sekä erilaisten lentokoneiden energiankulutuksen, päästöjen ja melun vähentäminen; - uuden sukupolven lentokoneiden tekninen ja taloudellinen toteutettavuus sekä niiden edellyttämä tekniikka, kehittyneet järjestelmät ja alajärjestelmä mukaanlukien; - yhteensovitetusti muiden liikenteeseen liittyvien avaintoimintojen kanssa sellaisten tekniikoiden kehittäminen, joilla parannetaan käyttöturvallisuutta ja tehokkuutta, mukaan lukien lentoliikenteen hallintateknologian integroiminen lentokoneisiin. b) tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleiset toimet Painotetaan eurooppalaisen kilpailukyvyn ja elämänlaadun parantamiseksi tarvittavaa ensisijaista tutkimustyötä: - tukemalla uusien ja parannettujen teollisuusmateriaalien kehittämistä ja niiden tuotantomenetelmiä: korkeaa lämpötilaa ja painetta kestävät materiaalit (esimerkiksi energiantuotantoa ja moottoreita varten), kevyet materiaalit (liikennettä ja rakentamista varten), erityismateriaalit (optoelektroniikka, biomateriaalit, sondit), jotka kaikki suunnitellaan ja kehitetään helposti kierrätettäviksi, pintakäsittelytekniikka ja rajapintojen käsittelytekniikka sekä nanoteknologia ja säteilytyskäsittelyjen tekniikka; - varmistamalla, että eurooppalaisiin standardeihin sisältyvät ja eurooppalaisten testilaboratorioiden tarjoamat mittaukset ja testit ovat yhdenmukaisia ja vastaavat Euroopan tärkeimpien kauppakumppaneiden vastaavia mittauksia ja testejä; asettamalla jäsenvaltioissa käytettäväksi tekniset testit, sertifioidut vertailumateriaalit ja mittalaitteet sen varmistamiseksi, että yhteisön direktiivien vaatimukset täytetään, ja tukemalla standardointia ja sertifiointia, mukaan lukien petosten vastainen toiminta sekä tuotteiden ja palvelujen laadun varmistaminen; - kehittämällä uusia ja parannettuja materiaaleja ja tuotantotekniikoita terästeollisuuden alalla c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Edellä esitettyjen yleisten tavoitteiden mukaisesti toiminnan kohteena olisi oltava esimerkiksi tutkimuksen laskentakeskukset, tehokkaat tuulitunnelit, mittaus- ja testauslaboratoriot ja -laitokset sekä erityistietokannat. AIHEPIIRI 4 ENERGIA, YMPÄRISTÖ JA KESTÄVÄ KEHITYS Energia- ja ympäristöalan tutkimus ja teknologinen kehittäminen ja ekosysteemeihin liittyvien resurssien kestävä hoito on olennaista unionin politiikkojen täytäntöönpanolle. Tarvittavaa tietoa ja tekniikkaa hyödyntämällä voidaan tyydyttää monia eri tarpeita. Tutkimustulokset muodostavat perustan yhteisön politiikoille tai kansainvälisistä sopimuksista johtuville politiikoille. Tämä tavoite liittyy yhteen ympäristöä ja elämänlaatua kunnioittavan talouskehityksen ja teollisuuden kilpailukyvyn kanssa. Se edellyttää puhtaita, tehokkaita, taloudellisia ja eriytyneitä energiajärjestelmiä ja -palveluja, mukaan luettuna uusien ja uusiutuvien energiateknologioiden käyttöönotto. Niillä olisi erityisesti edistettävä hiilidioksidin ja muiden kasvihuonekaasujen päästöjen huomattavaa vähentämistä. Vaikka ympäristö- ja energia-alojen tutkimus ja teknologinen kehittäminen liittyvätkin läheisesti toisiinsa, ne ovat eri alueita, joista kumpikin tarvitsee omat erityiset rahoitus- ja hallintojärjestelynsä. A. Ympäristö ja kestävä kehitys a) Avaintoiminnot i) Kestävä vesihuolto ja veden laatu Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus tuottaa vesivarojen järkiperäiseen hallintaan tarvittavaa tietoa ja tekniikkaa kotitalouksien, teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Kyseeseen tulevista aloista ovat etusijalla - käsittely- ja puhdistustekniikat pilaantumisen ehkäisemiseksi, veden puhdistamista ja järkiperäistä käyttöä ja/tai uudelleenkäyttöä varten (myös suljetut kierrot; jakeluverkkojen luotettavuus); yhtenäinen lähestymistapa vesivarojen ja vesiympäristöjen hoitoon; - pohja- ja pintavesivarojen pilaantumisen seuranta- ja ennaltaehkäisy sekä suojelu- ja hallintatekniikat, mukaan lukien ekologiset laatunäkökohdat; - valvonta-, varoitus- ja viestintäjärjestelmät; - vesivarojen sääntely- ja hallintateknologia sekä arideille ja semiarideille alueille sekä yleisesti veden puutteesta kärsiville vyöhykkeille tarkoitettu teknologia. ii) Maailmanlaajuinen muutos, ilmasto ja biologinen monimuotoisuus Tämän avaintoiminnon tavoitteena on kehittää tieteellistä ja teknistä pohjaa ja välineitä, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen, erityisesti EY:n ympäristöä koskevien ohjelmien ja sen biologista monimuotoisuutta koskevan strategian täytäntöönpanon perustaksi, sekä tukea Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden allekirjoittamista kansainvälisistä sopimuksista ja yleissopimuksista johtuvia tutkimusvelvoitteita. Tällä avaintoiminnolla pyritään siten kaiken kaikkiaan parantamaan kyseisten alojen tuntemusta kestävää kehitystä koskevan yhteisön tavoitteen saavuttamiseksi, mahdollisuuksien mukaan vuorovaikutuksessa teollisuuden kanssa. Tätä silmällä pitäen etusijalla on - ymmärtää, havaita, arvioida ja ennustaa sekä luonnollisia että ihmisen aiheuttamia, maailmanlaajuiseen muutokseen liittyviä tapahtumaketjuja painottaen Eurooppaa koskevia ja aluetason syitä ja vaikutuksia luonnonvarojen kestävän käytön kannalta. Sovelletaan luonnontieteitä, yhteiskuntatieteitä ja soveltuvin osin humanistisia tieteitä; - edistää maa- ja meriekosysteemien ja niiden sekä muiden ekosysteemien välisten vuorovaikutussuhteiden parempaa tuntemusta; - kehittää suunnitelmia ja strategioita maailmanlaajuisen muutoksen ehkäisemistä, lieventämistä ja siihen mukautumista varten sekä biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi kestävän kehityksen avulla; - tukea Euroopan osuuden kehittämistä maailmanlaajuisissa ilmaston, maaekosysteemien (myös biologisen monimuotoisuuden) ja valtamerten havainnointijärjestelmissä (esimerkiksi Euro-GOOS). iii) Kestävät meriekosysteemit Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus edistää meriympäristön resurssien kestävää ja integroitua hoitoa sekä vahvistaa viidennen puiteohjelman ympäristöä käsittelevän aihepiirin meriosuutta. Synergiasta puiteohjelman muiden asiaan liittyvien toimien kanssa huolehditaan erityisen koordinointijärjestelyn avulla. Tutkimuksen tavoitteena on - laajentaa tarvittavaa tieteellistä tietopohjaa valtameriin liittyvien prosessien, ekosysteemien ja vuorovaikutussuhteiden osalta meriympäristön ja sen resurssien kestävää käyttöä varten; - pienentää ihmisen toiminnan vaikutusta biologiseen monimuotoisuuteen ja meriekosysteemien kestävään toimintaan ja kehittää teknologiaa, jota tarvitaan helpottamaan meriympäristön resurssien turvallista ja taloudellista mutta silti kestävää hyödyntämistä; - seurata ja ohjata rannikkoalueiden kehittymistä pilaantumisen, tulvien ja eroosion vähentämiseksi, erityisesti herkillä rantaviivoilla, sekä merenpohjamaan käyttöönoton helpottamiseksi; - mahdollistaa ympäristövaikutusten ennustaminen turvallisia ja kestäviä offshore-toimia varten, asianmukaisen merten havainnointijärjestelmän tarpeelliset osatekijät mukaan lukien. iv) Huomisen kaupunki ja kulttuuriperintö Tällä avaintoiminnolla on tarkoitus kehittää kansalaisten kaupunkiympäristöä harmonisesti, kokonaisvaltaisesti, innovatiivisesti ja resursseja säästäen sekä ympäristöystävällisesti käyttämällä kehittyneitä organisaatiomalleja, joissa yhdistyvät elämänlaadun parantaminen, yhteiskunnallisen tasapainon palauttaminen sekä kulttuuriperinnön vaaliminen, säilyttäminen ja kehittäminen sen edustaman sosioekonomisen työllisyys- ja matkailupotentiaalin kestävää hyödyntämistä varten. Ensisijaisesti keskitytään seuraaviin seikkoihin: - uudet kestävän kehityksen mallit Euroopan kaupunkeja ja kaupunkialueita varten, keskipitkän ja pitkän aikavälin sosioekonomisten suunnitelmien laatiminen sekä tutkimus, kehitys- ja esittelytoiminta, jossa keskitytään ensi sijassa taloudellisen kilpailukyvyn, kaupunkisuunnittelun ja arkkitehtuurin, sosiaalisen integraation ja turvallisuuden, energiatehokkuuden ja energiansäästön (etenkin rakennuksissa ja kaupunkiliikenteessä) sekä tietoverkkojen ("digitaalisten kaupunkien" käsite) vahvistamiseen ja täydentämiseen; - tekniikoiden ja tuotteiden kehittäminen ja esittely Euroopan kulttuuriperinnön arviointia, suojelua, säilyttämistä ennalleen palauttamista ja kestävää hyödyntämistä varten keskittymällä sekä irtaimeen että kiinteään kulttuuriomaisuuteen niiden arvon kasvattamiseksi ja elämänlaadun edistämiseksi; - taloudellisten, puhtaiden, tehokkaiden kestävien suojelu-, korjaus- ja rakennustekniikoiden kehittäminen ja esittely erityisesti suuria rakennuskomplekseja varten; - kaupunkiympäristöön soveltuvia, kestäviä liikennejärjestelmiä koskevien strategioiden vertaileva arviointi ja kustannustehokas toteuttaminen. b) Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvät yleiset toimet - ennustamis-, ennaltaehkäisy-, vaikutusten arviointi- ja seurausten lieventämistekniikoiden kehittäminen suurten luonnonuhkien ja tekniikkaan liittyvien uhkien torjumiseksi; - yleisten maahavainnointiteknologioiden, varsinkin satelliittiteknologian (4), kehittäminen ympäristön seurantaa sekä luonnonvarojen ja ekosysteemien hoitosovelluksia varten; - ympäristön muutosten sosioekonomisten näkökohtien tutkimus kestävän kehityksen kannalta (yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen kohdistuvat vaikutukset). c) Tutkimusinfrastruktuurien tukeminen Edellä kuvattujen yleisten tavoitteiden mukaisesti toimien kohteena olisi oltava esimerkiksi tietokannat, merentutkimuslaitokset ja ilmastotutkimuksen laskentakeskukset. B. Energia a) Avaintoiminnot (5) i) Puhtaammat energiajärjestelmät, mukaan lukien uusiutuvat energialähteet Tämän avaintoiminnon tavoitteena on minimoida energian tuotannon ja käytön ympäristövaikutukset Euroopassa. Toimilla pyritään tutkimaan puhtaampia, erityisesti uusiutuvia, energialähteitä ja vähentämään nykyisen fossiilisten polttoaineiden käytön ympäristövaikutuksia. Ensisijaisia kohteita ovat: - sähkön ja/tai lämmön tuotanto suurissa yksiköissä siten, että hiilestä, biomassasta tai muista polttoaineista peräisin olevat hiilidioksidipäästöt pienenevät, mukaan lukien sähkön ja lämmön yhteistuotanto; - tärkeimpiin uusiin ja uusiutuviin energialähteisiin erityisesti biomassaan, polttokennoon sekä tuuli- ja aurinkoenergiaan liittyvän tekniikan kehittäminen ja esittely, myös hajautettua tuotantoa varten; - uusien ja uusiutuvien energianlähteiden kytkeminen energiajärjestelmiin; - kustannustehokkaat puhdistustekniikat sähkön tuotantoon. ii) Energiaa taloudellisesti ja tehokkaasti Euroopan kilpailukyvyn varmistamiseksi Tämän avaintoiminnon tavoitteena on luoda Eurooppaan luotettava, tehokas, turvallinen ja taloudellinen energiahuoltojärjestelmä, joka hyödyttää kansalaisia, yhteiskunnan toimintaa ja teollisuuden kilpailukykyä. On toimittava energiaketjun jokaisessa vaiheessa - tuotannossa, jakelussa ja loppukäytössä - tehokkuuden parantamiseksi ja kustannusten pienentämiseksi. Ensisijaisia kohteita ovat: - energian järkiperäisen ja tehokkaan loppukulutuksen tekniikka; - energian siirto- ja jakelutekniikat; - energian varastointitekniikat suurten ja pienten määrien varastoinnissa; - hiilivetyjen etsinnän, erottelun ja tuotannon tehokkuuden parantaminen; - uusien ja uusiutuvien energialähteiden tehokkuuden parantaminen; - tarjontaa ja kysyntää sekä niiden vuorovaikutusta talouden, ympäristön ja energian järjestelmissä koskevien kehitysarvioiden laatiminen sekä kaikkien energialähteiden kustannustehokkuuden (perustuen koko eliniän kustannuksiin) ja tehokkuuden analyysi. b) Yleisluonteiset tutkimus- ja teknologiset kehittämistoimet - Energiaan liittyvien sosioekonomisten näkökohtien tutkiminen kestävän kehityksen kannalta (vaikutukset yhteiskuntaan, talouteen ja työllisyyteen). 2. TOINEN TOIMI MONIALAINEN AIHEPIIRI: YHTEISÖN TUTKIMUKSEN KANSAINVÄLISEN ASEMAN VAHVISTAMINEN Tämän laaja-alaisen aiheen päätarkoitukset ovat tieteellisen ja teknologisen yhteistyön edistäminen kansainvälisesti, yhteisön valmiuksien parantaminen tieteen ja teknologian alalla, tieteellisen huippuosaamisen saavutusten tukeminen yleisesti laajemmissa kansainvälisissä puitteissa ja yhteisön ulkoisen politiikan toteuttaminen myös uusien jäsenvaltioiden yhteisöön liittymistä silmälläpitäen. Kansainvälisen tieteellisen yhteistyön yleiset tavoitteet ovat - tieteellisen ja teknologisen yhteistyön edistäminen yhteisön ulkopuolisten maiden ja yhteisön yritysten, järjestöjen ja tutkijoiden välillä, silloin kun tämä todennäköisesti tuottaa merkittävää, molemminpuolista ja tasapuolista hyötyä ottaen huomioon yksittäisten maa- ja alueryhmien erilaiset tarpeet ja olosuhteet ja kunnioittamalla teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa; - yhteisöön sijoittautuneiden tutkimuskeskusten ja -yritysten pääsyn helpottaminen käyttämään yhteisön ulkopuolista ja yhteisön etujen kannalta hyödyllistä tieteellistä ja teknologista tietoa; - yhteisön tutkimuksen aseman ja tehtävien vahvistaminen kansainvälisellä tieteen ja teknologian alalla sekä eurooppalaisen tiede- ja teknologiakulttuurin edistäminen; - uusien jäsenvaltioiden liittymisen valmisteleminen esimerkiksi rohkaisemalla niiden täysimääräistä liittymistä puiteohjelmaan, yleisesti KIE-maiden sekä entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden TTK-kapasiteetin vakiinnuttamiseen osallistuminen, Euro-Välimeri-kumppanuuden tukeminen ja kehittäminen sekä kehitysmaiden kestävän taloudellisen, sosiaalisen ja tieteellisen kehityksen avustaminen; - Euroopan tutkimuksen piirissä toimivien auttaminen hankkimaan tietoja ja saamaan kokemuksia yhteisön ulkopuolisten teollistuneiden ja nousevan talouden maiden tutkimusvoimavaroista ja -toiminnasta sekä tutkimuksen painopistealueista, jotta yhteisön teollisuudesta tulisi kilpailukykyisempi ja sen asema uusilla markkinoilla lujittuisi. Kansainvälistä tieteellistä ja teknologista yhteistyötä tehdään mahdollisten yhteistyösopimusten perusteella, tämän monialaisen kansainvälisen yhteistyöohjelman kautta sekä tämän puiteohjelman muiden ohjelmien puitteissa toteutettavalla toiminnalla. A. Kansainvälisen yhteistyöohjelman erityistoimet Tiettyjen alojen yhteistyöpolitiikkojen perusteella, joita yhteisö harjoittaa mahdollisten eri kumppaniensa kanssa, toteutetaan kolmenlaisia toimintoja, joilla on erityinen kansainvälinen ulottuvuus, jotka liittyvät näiden maiden erityisongelmiin ja jotka eivät sisälly puiteohjelman muuhun toimintaan. Ainoastaan näitä toimintoja rahoitetaan erityisen kansainvälisen yhteistyöohjelman välityksellä. a) Yhteistyö tiettyjen yhteisön ulkopuolisten maiden ryhmien kanssa - Liittymistä edeltävässä vaiheessa olevat valtiot: niiden huippuyksiköiden edistäminen, liitännäistoimenpiteet puiteohjelman muihin ohjelmiin osallistumisen helpottamiseksi, myös yhteistyöverkkojen välityksellä; - Uudet itsenäiset valtiot ja KIE-maat, jotka eivät ole liittymistä edeltävässä vaiheessa: niiden tutkimuksen ja teknologian kehitysmahdollisuuksien tukeminen (uusien itsenäisten valtioiden osalta myös INTASin eli entisen Neuvostoliiton uusien itsenäisten valtioiden tieteenharjoittajien kanssa tehtävän yhteistyön edistämiseksi perustetun kansainvälisen yhdistyksen välityksellä sillä edellytyksellä, että sen jäsenten välillä saadaan tehdyksi uusi sopimus sen jatkumisesta), yhteistyö yhteisten edun mukaisilla aloilla (mukaan luettuna satelliittisovellukset, ympäristöön ja terveyteen liittyvät alueelliset ongelmat); - Välimeren alueen kumppanuusmaat: niiden TTK-kapasiteetin parantaminen yhteisillä toimilla ja innovaation edistäminen, yhteistyö keskinäisen edun mukaisilla aloilla, joita ovat erityisesti Välimeren alueelliset tekijät sekä ympäristötekijät, sosioekonomisen kehityksen tukeminen, mukaan luettuna kaupungistuminen, siirtyminen tietoyhteiskuntaan ja kulttuuriperinnön suojelu, liitännäistoimenpiteet puiteohjelman muihin ohjelmiin osallistumisen helpottamiseksi, myös yhteistyöverkkojen välityksellä; - Kehitysmaat: kehitetään poliittista vuoropuhelua TTK:ta koskevista tarpeista ja painopistealueista maa- ja alueryhmien kanssa. Yhteistyötoimintaa suunnitellaan erityisesti seuraavilla aloilla: kestävän kehityksen mekanismit ja edellytykset, luonnonvarojen kestävä hoito ja käyttö, mukaan lukien maataloustuotanto sekä ympäristö- ja energianäkökohdat, terveys, ravinto ja elintarviketurvallisuus; - Nousevan talouden maat ja teollisuusmaat: tutkijavaihto, seminaarien järjestäminen, liitännäistoimenpiteet kumppanuuden edistämiseksi ja vastavuoroisen muiden osapuolten TTK-toimintaan pääsyn parantamiseksi tarvittaessa tiede- ja teknologiayhteistyösopimuksin. b) Tutkijoiden kouluttaminen Perustetaan stipendijärjestelmä, jotta kehitysmaiden, Välimeren alueen ja nousevan talouden maiden nuoret tutkija saavat mahdollisuuden osallistua yhteisön laboratorioissa puiteohjelman erityishankkeisiin. Rajoitetulle määrälle nuoria yhteisön tutkijoita perustetaan toinen stipendijärjestelmä, jonka kautta he voivat työskennellä yhteisön ulkopuolisten maiden parhaissa teollisesti suuntautuvissa laboratorioissa yhteisöä erityisesti kiinnostavilla aloilla. c) Yhteensovittaminen Yhteensovittaminen tieteellisen ja teknisen tutkimuksen alalla tehtävän eurooppalaisen yhteistyön (COST) toimien kanssa ja COSTin hallinnon tukeminen, yhteensovittaminen Eurekan ja tutkimustoimintaan osallistuvien kansainvälisten järjestöjen kanssa, puiteohjelman muiden ohjelmien yhteydessä suoritetaan toiminnan yhteensovittaminen keskenään sekä yhteisön muun yhteistyötoiminnan (erityisesti Phare, Tacis ja Meda) ja jäsenvaltioiden yhteistyötoimien kanssa. B. Puiteohjelman muiden toimien välityksellä tapahtuva kansainvälinen yhteistyö Yhteisön ulkopuolisten maiden yksiköiden osallistuminen erityisohjelmiin voi tapahtua periaatteessa kahdella tavalla: - ohjelmaan osallistuminen, joka perustuu täysimääräiseen liittymiseen puiteohjelmaan: yhteisön ulkopuolisten maiden yksiköiden osallistuminen samoilla edellytyksillä kuin jäsenvaltioiden yksiköiden osallistuminen. Liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien valtioiden täysimääräistä liittymistä ohjelmaan voitaisiin helpottaa sopivilla asteittain alenevilla rahoitusjärjestelmillä hyödyntäen, jos näin päätetään, tähän tarkoitettuja yhteisön välineitä (esim. Phare). Muut liittymistä edeltävässä vaiheessa olevat valtiot, jotka ilmoittavat, etteivät ne vielä kykene osallistumaan puiteohjelmaan täysimääräisesti, voisivat liittyä puiteohjelmaan osittain eli osallistua vain yhteen tai useampaan kokonaiseen erityisohjelmaan. - erityisohjelmiin osallistuminen hankekohtaisesti: jos kahden- tai monenvälinen yhteistyösopimus on yhteisön edun kannalta välttämätön korkealuokkaisiin kolmansien maiden ohjelmiin pääsemiseksi ja sopiviin henkistä omaisuutta koskeviin oikeuksiin (IPR) liittyvien järjestelyjen turvaamiseksi, hankekohtaisen osallistumisen edellytyksenä on asianmukaisen sopimuksen tekeminen. Kolmansien maiden osallistuvat yksiköt eivät periaatteessa saa hyötyä näiden ohjelmien puitteissa myönnettävistä varoista, paitsi asianmukaisesti perustelluissa yhteisön edun mukaisissa tapauksissa. Yksityiskohtaiset edellytykset, joilla yhteisön ulkopuolisten maiden yksiköt ja tutkimustoimintaan osallistuvat kansainväliset järjestöt voivat ottaa osaa puiteohjelmaan, rahoitusjärjestelyt mukaan lukien, määritellään perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti tehtävässä päätöksessä. 3. KOLMAS TOIMI LAAJA-ALAINEN AIHEPIIRI: INNOVAATIOIDEN EDISTÄMINEN JA PIENTEN JA KESKISUURTEN YRITYSTEN (PK-YRITYSTEN) OSALLISTUMISEN ROHKAISEMINEN Innovatiivisuus on keskeinen osatekijä pyrittäessä kilpailukykyisiin elinkeinoihin, kestävään yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen kehitykseen sekä uusien työpaikkojen luomiseen. Tavoitteena on edistää innovatiivisia toimia, myös innovatiivisten yritysten luomista, ja helpottaa tiedonlevitystä tutkimustuloksista ja näiden tulosten hyödyntämistä sekä tukea teknologian siirtoa. Pk-yritykset ovat tärkeitä innovaatioiden tuottajia ja käyttäjiä. Pk-yritysten kehittyminen voi edistää merkittävästi taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, uutta taloudellista toimintaa, työpaikkojen luomista ja kilpailukykyä. Pk-yritysten olisi voitava helposti saada käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa sekä yhteisön ja jäsenvaltioiden tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Innovaatioiden edistäminen ja pk-yritysten osallistuminen liittyvät läheisesti toisiinsa, vaikka ne eivät ole käsitteinä samoja. Tämän vuoksi aihepiiri on toteutettava mahdollisimman laajalti molemmat alueet kattavan yhteisen toiminnan avulla. Lisäksi tämän ohjelman mukaisesti toteutettavien toimien on täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä innovaation edistämiseksi ja pk-yritysten osallistumisen rohkaisemiseksi muualla puiteohjelmassa toteutettavia toimia ja niiden on näin ollen tuettava, täydennettävä ja tarvittaessa annettava suuntaa näille eri pyrkimyksille. A. Yleiset tavoitteet a) Innovaatioiden edistäminen, jotta voidaan - auttaa toteuttamaan innovaatiopolitiikkaa Euroopan unionissa, erityisesti edistämällä innovaatioille suotuisan ympäristön luomista; - lisätä suuren yleisön tietämystä innovaatioiden hyödyistä; - parantaa puiteohjelman tutkimustoiminnan taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta varmistamalla parempi tiedonlevitys ja sen tulosten hyödyntäminen sekä teknologian siirto ja teknologiasta tiedottaminen eri lähteiden kautta ottaen huomioon asiakkaiden ja käyttäjien tarpeet; - helpottaa ohjelmaan osallistujien (erityisesti pk-yritysten) mahdollisuuksia saada käyttöönsä innovaatioita tukevia välineitä järjestämällä tiedotusta ja neuvontaa. b) Pk-yritysten osallistumisen rohkaiseminen, jotta voidaan - edistää pk-yritysten tutkimusohjelmiin osallistumista ja teknologian siirtoa pk-yrityksille, sekä tutkimuksen että huipputeknologian alan pk-yrityksille että niille, joilla on vain vähän tai ei ollenkaan tutkimuskapasiteettia mutta merkittävä teknologian tarve ja valmiudet käyttää uutta teknologiaa, auttaa pk-yrityksiä kaikkialla Euroopan unionissa kehittämään teknologisia valmiuksiaan ottaen myös huomioon epäsuotuisilla alueilla olevien pk-yritysten erityisongelmat; - avustaa pk-yrityksiä ylikansallisten verkostojen ja kumppanuussuhteiden luomisessa uusien teknologioiden omaksumista ja niistä tiedottamista varten; - rohkaista kehittämään ylikansallisia yhteyksiä pk-yritysten, suuryritysten, tutkimuskeskusten ja yliopistojen välille. B. Monialaiseen ohjelmaan kuuluvat erityistoimet a) Innovaatioiden edistäminen, jotta voidaan - määrittää asianmukaiset mekanismit ja levittää niistä tietoja yhtenäisesti puiteohjelman muiden ohjelmien kanssa siten, että helpotetaan hankkeiden elinkaaren aikana saatujen tulosten ja teknologian hyödyntämistä, yksityisen rahoituksen saantia ja saatujen tulosten ja teknologioiden siirtoa siten, että saadun tiedon suoja on samalla turvattu; - kehittää, hyväksyttää ja toteuttaa teknologian siirtomenetelmiä, joissa yhdistyvät innovoinnin teknologiset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat ja tarvittaessa muualta kuin aihepiirikohtaisista ohjelmista saatuja tuloksia koskevan tiedon ylikansallinen levittäminen ja hyödyntäminen (ottaen huomioon kunkin toiminta-alan erityispiirteet); - koordinoida eri alueilla suoritettuja tutkimuksia ja analyysejä ja integroida niiden tulokset pyrittäessä luomaan yhteinen viitekehys innovaatiopolitiikan alalla. b) Pk-yritysten osallistumisen rohkaiseminen - komission yksiköt hoitavat eri pk-yrityksille tarkoitettua kaikille tutkimusohjelmille yhteistä yhteyspistettä hyödyntämällä jäsenvaltioiden nykyisiä tukiverkostoja; määritetään pk-yritysten ohjelmiin osallistumista helpottavat yhteiset välineet (mahdollisimman laaja sähköisen tiedonsiirron käyttö aineiston toimittamisessa, ehdotusten jättäminen, suora neuvontayhteys, erikoistuneet Intranet-verkot pk-yritysten innovaatioon osallistumisen edistämiseksi) ja hallinnoidaan niitä; tiedotetaan valmisteluvaiheessa olevista ohjelma- ja koulutusehdotuksista; lisätään asianomaisten pk-yritysten osallistumista neuvottelu- ja arviointiprosessiin; huolehditaan siitä, että palautejärjestelmä on kaikkien hakijoiden kannalta hyvin suunniteltu ja nopea; avustetaan yhteenliittymien perustamisessa; - pk-yrityksiä avustetaan niiden kartoittaessa nykyisiä ja tulevia teknologisia tarpeitaan ja niille annetaan tietoja ja neuvontaa, jotta ne voisivat vastata näihin tarpeisiin. c) Innovaatioita ja pk-yrityksiä koskevat yhteiset toimet - toteutetaan yhteisön tasolla toimia yhteisön tutkimus- ja innovaatiotoimintaa koskevien tieto- ja apuverkkojen järkiperäistämiseksi ja yhteensovittamiseksi; hoidetaan innovaatioiden ja teknologian siirron tukiverkkoa yhteistoiminnassa muiden puiteohjelman ohjelmien kanssa hyödyntämällä mahdollisimman tehokkaasti innovaatiokeskuksia ja CRAFT-keskuksia; parannetaan tiedon keräämis- ja levitysmekanismeja, esim. CORDIS-tietopalvelua; - järjestetään tiedotusta ja neuvontaa sekä kokeiluhanketoimintaa seuraavilla aloilla: - teollis- ja tekijänoikeudet; - yksityisen rahoituksen saanti, erityisesti riskipääomarahastoista; - innovatiivisten uusien yritysten perustaminen pääasiassa eurooppalaisten järjestöjen ja rahastojen avulla (Euroopan investointirahasto, Euroopan investointipankki ja Eurotech Capital -suunnitelma), Kokeiluhanketoiminnan tavoitteena on parantaa olemassa olevaa tiedotus-, neuvonta- ja analysointikapasiteettia olemassa olevien julkisten ja yksityisten välineiden käytön helpottamiseksi kansallisella tai yhteisön tasolla ilman yrityksille annettavaa rahoitustukea tai kilpailevan rahoitusvälineen luomista; - määritetään ja edistetään parhaita innovointikäytäntöjä yhteistyössä muiden puiteohjelmien ohjelmien kanssa. C. Vuorovaikutus puiteohjelman muissa toiminnoissa harjoitetun toiminnan kanssa a) Innovaatioiden edistäminen - kannustetaan valmistautumista tulosten hyödyntämiseen ja niitä koskevan tiedon levittämiseen tutkimusvaiheen aikana; - varmistetaan johdonmukaisuus muiden ohjelmien mukaisten sekä tämän ohjelman yhteydessä toteutettujen innovaatioita edistävien toimien välillä; - koordinoidaan aihepiirikohtaisissa ohjelmissa perustettavien innovaatioyksiköiden toiminta tavoitteena integroida innovaatioulottuvuus ohjelmien täytäntöönpanoon (esim. hankkeiden valintaan ja seurantaan) ja varmistetaan tarvittaessa teknologian siirron seuranta, mukaan lukien havainnollistavat teknologiansiirtohankkeet. b) Pk-yritysten osallistumisen rohkaiseminen Tuetaan pk-yritysten osallistumista ohjelmissa toteutettavaan TTK- ja esittelytoimintaan: - toteutetaan tutkimusyhteistyötä, jossa vähintään kolme toisistaan riippumatonta pk-yritystä vähintään kahdesta eri jäsenvaltiosta voivat yhdessä antaa yhteisten teknologisten ongelmiensa ratkaisemisen kolmansille, asianmukaista tutkimuskapasiteettia omaaville oikeussubjekteille; - tuetaan ja rohkaistaan pk-yritysten osallistumista tutkimusyhteistoiminnalla tai tutkimusyhteistyöllä toteutettaviin hankkeisiin (esim. esiselvitysapurahoin) ottamalla huomioon pk-yritysten tarve saada käyttöönsä joustava ja helppokäyttöinen tukijärjestelmä. Tuetaan aihepiirikohtaisten ohjelmien tulosten hyödyntämistä ja niitä koskevan tiedon levittämistä. 4. NELJÄS TOIMI MONIALAINEN AIHEPIIRI: TUTKIJAVOIMAVAROJEN LISÄÄMINEN JA SOSIOEKONOMISEN TIETOPOHJAN LAAJENTAMINEN Maailma rakentuu yhä enemmän tiedon varaan. Yhteisön tärkein vahvuus tässä suhteessa ovat sen korkeatasoiset tutkijat, insinöörit ja teknikot. Tavoitteena on ylläpitää ja kehittää näitä tiedon edellytyksiä lisäämällä tutkijoiden koulutukseen ja liikkuvuuteen annettavaa tukea ja helpottamalla pääsyä tutkimuksen infrastruktuureihin. Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja taloustieteissä sekä humanistisissa tieteissä vahva tutkimusperinne, jota olisi käytettävä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja yhteiskunnallisten kehityssuuntien ja tarpeiden tunnistamiseksi, jotta voidaan edistää yhteisön kilpailukykyä ja sen kansalaisten elämänlaatua. A. Yleiset tavoitteet Tätä toimintaa toteutetaan yhdessä puiteohjelman muiden vastaavanlaisten toimien kanssa, ja sen yleiset tavoitteet keskittyvät kahdelle päätoiminta-alueelle, joita ovat tutkijavoimavarojen lisääminen ja sosioekonomisen tietopohjan laajentaminen. Tätä varten toteutetaan toimia, joilla - kehitetään yhteisön tutkijavoimavaroja pyrkien erityisesti huolehtimaan miesten ja naisten yhtäläisistä mahdollisuuksista ja aiempaa paremmasta määrällisestä tasapainosta tutkijoiden koulutuksen ja liikkuvuuden avulla muun muassa uusien työpaikkojen luomiseen tähtäävien pyrkimysten edistämiseksi; - helpotetaan pääsyä tutkimuksen infrastruktuureihin; - edesautetaan sitä, että Euroopan yhteisöstä tulee tutkijoita kiinnostava asemapaikka, ja edistetään eurooppalaista tutkimusta kansainvälisesti ja edistetään eurooppalaista tiede- ja teknologiakulttuuria; - vahvistetaan erityisen avaintoiminnon avulla sosioekonomista tietopohjaa, jonka avulla voidaan ymmärtää paremmin tärkeimpiä eurooppalaisen yhteiskunnan ratkaistavana olevia ongelmia; - autetaan tiede- ja teknologiapolitiikan sekä muiden yhteisön politiikkojen kehittämistä. B. Monialaiseen ohjelmaan kuuluvat erityistoimet a) Tutkijavoimavarojen lisääminen Tutkijoiden koulutuksen ja liikkumisen tukeminen Toimien tarkoituksena on perustaa: - tutkijankoulutusverkkoja korkeatasoisille hankkeille, voimakkaasti kehittyvien tutkimusalojen hankkeet mukaan lukien, joiden aiheet tutkijat saavat valita itse. Erityisesti painotetaan nuorten tutkijoiden koulutusta ja kehittämistä ennen tohtorintutkintoa ja sen jälkeen; - yhtenäinen Marie Curie -apurahajärjestelmä, jonka pääpaino on yksittäisissä apurahoissa nuorille lahjakkaille tutkijoille, joilla on tarvittava tutkimuskokemus, ja jonka apurahat myönnetään tutkijoiden itsensä valitsemiin aiheisiin. Lisäjärjestelmiin ja täydentäviin järjestelmiin kuuluvat: - teollisuuden vierailuapurahat, joita myönnetään yrityksille (myös pk-yrityksille) ja jotka rahoitetaan yhdessä yritysten kanssa nuorten tutkijoiden kouluttamiseen; - vierailuapurahat, jotka on tarkoitettu korkeatasoisten tutkijavoimavarojen kehittämiseen muita heikommassa asemassa olevilla yhteisön alueilla; - kokeneiden tutkijoiden apurahat, joilla edistetään tutkijoiden liikkumista teollisuuden ja tiedeyhteisön välillä; - väitöskirjaa valmistelevien opiskelijoiden lyhyiden oleskelujen tukeminen koulutuskeskuksissa. Tutkimusinfrastruktuurien käytön lisääminen Päätarkoituksena on lisätä tutkimusinfrastruktuurien käyttöä (suuret laitteistot, hajautetut laitteistoverkot, huippututkimuskeskusten muodostamat infrastruktuurit) siltä osin kuin tällaisia toimenpiteitä ei toteuteta puiteohjelman muiden toimintojen yhteydessä. Tätä varten suunnitellaan toimenpiteitä, joiden ansiosta tutkijat voisivat käyttää toisissa maissa olevia infrastruktuureja, jotka ovat harvinaisuutensa ja/tai erikoisalansa vuoksi kiinnostavia koko yhteisön kannalta, mukaan lukien tarvittaessa täydentävän tuen antaminen infrastruktuurin toimijoiden välisten verkkojen perustamiseen ja niihin liittyviin tutkimushankkeisiin. Tieteellisen ja teknologisen huippuosaamisen edistäminen Tavoitteena on edistää vaihdon avulla tieteellistä ja teknologista huippuosaamista ja hyödyntää tutkimustuloksia optimaalisesti. Toiminta perustuu kansallisiin toimiin ja täydentää niitä, ja siihen sisältyvät korkean tason tieteellisten konferenssien tukeminen, yhteisön ulkopuolella toimivien yhteisön tutkijoiden ja heidän yhteisössä olevien kollegojensa verkottaminen, korkeatasoisesta tutkimustyöstä myönnettävät kunnianosoitukset ja yleisölle suunnattu tiedotustoiminta sekä tärkeitä tieteellisiä kysymyksiä koskevan tiedon saattaminen yleisön käyttöön yhteisön tasolla, myös sähköisten verkkojen kautta. b) Avaintoiminto: Sosioekonomisen tietopohjan parantaminen Tämän avaintoiminnon tarkoituksena on määrittää työllisyyttä edistävän yhteiskunnallisen, taloudellisen ja kulttuurisen kehityksen sekä eurooppalaisen tietoyhteiskunnan rakentamisen perusta. Se käsittää joukon aiheita, jotka liittyvät puiteohjelman yleisiin tavoitteisiin. Työ keskittyy seuraaviin aiheisiin: - rakenteellisten, demografisten ja sosiaalisten muutosten analysointi, mukaan lukien muukalaisviha, rasismi ja Eurooppaan suuntautuva muuttoliike sekä niiden vaikutukset taloudelliseen kehitykseen, sosiaaliseen integroitumiseen ja sosiaaliseen suojeluun; - teknologian kehityksen, työllisyyden ja yhteiskunnan välinen suhde, mukaan lukien työolosuhteet ja työntekijöiden taidot sekä koulutuksen ja ammatillisen koulutuksen uudistaminen, myös uusien ammattien osalta; - Euroopan yhdentymiseen liittyvän eurooppalaisten instituutioiden, hallintojärjestelmien ja kansalaisuuden muuttuvan aseman analysointi ottaen huomioon kulttuurin, tiedotusvälineiden sekä yhteiskunnallisen ja oikeudellisen ympäristön vaikutus; - uusien kehitysmallien validointi, kasvun, työllisyyden, sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden sekä elämänlaadun edistäminen ottaen huomioon palveluiden ja aineettoman talouden kehittyminen. c) Muihin toimiin ryhdytään tiede- ja teknologiapolitiikan kehittämisen tukemiseksi. Tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tiede- ja teknologiapolitiikan kysymyksiin liittyvän erityisen tietopohjan kehittämistä poliittisia päättäjiä ja muita käyttäjiä varten. Tämä toiminta, joka pohjautuu kansallisiin ja kansainvälisiin toimiin ja täydentää niitä, käsittää asianmukaisten ja vertailukelpoisten indikaattorien kehittämisen, teknologian seurannan ja arvioinnin, yksittäisten poliittisten kysymysten strategisen analyysin ja tarvittaessa poliittisten päättäjien ja tutkijoiden välisen tietojen ja kokemusten vaihdon edistämisen. C. Nivoutuminen puiteohjelman muissa toiminnoissa harjoitettavaan toimintaan Tähän toimintaan sisältyvät tarvittava yhteensovittaminen, tuki ja liitännäistoimet, joilla varmistetaan toiminnan johdonmukaisuus puiteohjelman muilla aloilla toteutettavien toimien kanssa tämän ohjelman tavoitteisiin ja toimiin liittyvien näkökohtien osalta. Lisäksi ohjelma varmistaa soveltuvien valvonta- ja yhteensovittamisjärjestelyjen avulla, että sosioekonomiset ja strategiset näkökohdat sisällytetään riittävässä määrin aihepiirikohtaisten ohjelmien tutkimustoimintaan. (1) Pitkäaikainen ja vakava sairaus, joka aiheuttaa huomattavan taakan yhteiskunnalle, perheelle, sairastuneille ja heidän hoitajilleen. (2) Ihmisten kloonauksen kieltämistä koskevan Amsterdamin Eurooppa-neuvoston julistuksen mukaisesti yhteisön tasolla tehtävä tutkimus suoritetaan ottaen huomioon toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän sekä ihmisalkioiden ja sikiöiden suojelua käsittelevän työryhmän lausunnot, samoin kuin asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen lausunnot ja noudattaen Helsingin julistuksen sekä Maailman terveysjärjestön (WHO) asiaan liittyvien päätöslauselmien ja muiden asiaa koskevien kansainvälisten yleissopimusten periaatteita. Tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on tarkoitus muuttaa ihmisen perimää muuttamalla itusoluja tai vaikuttamalla alkion kehitykseen missään muussa vaiheessa niin, että tämä voisi tehdä muutoksesta periytyvän. Myöskään ei toteuteta "kloonauksena" tunnettua tutkimustoimintaa, jossa itusolun tai alkion solun tuma korvataan jonkin yksilön tai alkion solun tumalla tai sellaisella tumalla, joka on saatu jostakin ihmisen alkiovaihetta seuraavasta kehitysvaiheesta. Eläinkokeet ja eläimillä tehtävät testit on mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla menetelmillä. Tässä puiteohjelmassa voidaan toteuttaa eläinten perimän muuttamista ja eläinten kloonaamista vain eettisesti perustelluissa tarkoituksissa ja sillä edellytyksellä, että toiminta toteutetaan eettisissä olosuhteissa, joissa kunnioitetaan eläinten hyvinvointia ja geneettisen monimuotoisuuden periaatteita. (Käytännön vaikutuksia käsitellään tarkemmin erityisohjelmissa.) (3) Huolehditaan eri avaintoimintojen sekä rautatie- ja maaliikennevälineitä koskevien yleisteknologioiden välisestä yhteensovittamisesta. (4) Kunkin aihepiirikohtaisen ohjelman sisällä toteutettava "avaruusteknologian" soveltamiseen liittyvä toiminta sovitetaan yhteen erityisjärjestelyin. (5) Tällä alalla suoritettavat toimet on sovitettava tarvittaessa kiinteästi yhteen Euroopan atomienergiayhteisön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevan viidennen puiteohjelman toimien kanssa siten, että samalla otetaan täysimääräisesti huomioon se, että nämä kaksi ohjelmaa ovat toisistaan oikeudellisesti riippumattomia. LIITE III VIIDES PUITEOHJELMA (1998-2002) MÄÄRÄRAHAT JA NIIDEN JAKAUTUMINEN >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> LIITE IV YHTEISÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT Yhteisö osallistuu puiteohjelmaa täytäntöönpanevien erityisohjelmien mukaisesti toteutettavan tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevan toiminnan, jäljempänä "epäsuorat TTK-toimet", rahoittamiseen. Lisäksi se harjoittaa suoraan tutkimus- ja kehitystoimintaa, jäljempänä "suorat TTK-toimet", puiteohjelmaan kuuluvilla aloilla. 1. Epäsuorat TTK-toimet Epäsuorat TTK-toimet käsittävät yhteisesti rahoitettavia toimia, jotka ovat erityisohjelmien ensisijainen toteuttamistapa, sekä koulutusapurahoja, verkoille myönnettävää tukea, yhtenäisiä toimia ja tukitoimenpiteitä. a) Yhteisesti rahoitettavat toimet - Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat hankkeet, esittelyhankkeet sekä yhdistetyt TTK/esittelyhankkeet: - Tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevat hankkeet, joiden tarkoituksena on hankkia sellaista uutta tietoa, josta todennäköisesti on hyötyä joko uusien tuotteiden, menetelmien ja/tai palvelujen kehittämisessä tai nykyisten merkittävässä parantamisessa ja/tai yhteisön politiikkojen toteuttamisessa; - Esittelyhankkeet, joiden tarkoituksena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteuttamiskelpoisuus, joiden avulla voidaan saavuttaa taloudellista hyötyä mutta joita ei voida saattaa markkinoille sellaisinaan; - Yhdistetyt TTK/esittelyhankkeet, joihin sisältyy sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä että esittelyä; - Tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantaminen: Muiden epäsuorien TTK-toimien yhteydessä toteutettavien tutkimusinfrastruktuurin tukitoimenpiteiden lisäksi myönnetään tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien parantamiseksi tukea niihin lisäkustannuksiin, joita aiheutuu yhteisön tutkijoiden vastaanottamisesta sekä tilojen ja välineiden antamisesta heidän käyttöönsä. - Teknologian edistäminen pk-yritysten TTK-toimintaan osallistumisen rohkaisemiseksi ja helpottamiseksi: Yhteistyötutkimushankkeet, joiden avulla vähintään kolme toisistaan riippumatonta pk-yritystä vähintään kahdesta jäsenvaltiosta voi yhdessä antaa tavanomaisten teknisten ongelmiensa ratkaisemisen sellaisten kolmansien oikeussubjektien tehtäväksi, joilla on asianmukainen tutkimuskapasiteetti. Esiselvitysapurahat, joilla on tarkoitus mahdollistaa hankkeen esiselvitysvaihe. Tämä vaihe voisi sisältää toteutettavuustutkimukset, hankkeen validoinnin, valmistelun ja kumppanien etsimisen enintään 12 kuukauden aikana. b) Koulutusapurahat Koulutusapurahat määritellään neljännen toimen yhteydessä (Marie Curie -apurahat). Ensimmäisen, toisen tai neljännen toimen mukaisesti myönnettävät apurahat kattavat tutkijan riittävästä sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset sekä osan matkakustannuksista. Lisäksi korvataan osuus vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos on yhteisön alueella. c) Tutkijakoulutusverkoille sekä aihepiirikohtaisille verkoille myönnettävä tuki - Tutkijakoulutusverkot kuuluvat neljänteen toimeen. Tukea myönnetään tukikelpoisiin lisäkustannuksiin, jotka liittyvät verkon perustamiseen ja ylläpitoon. - Aihepiirikohtaiset verkot, jotka kokoavat yhteisen tieteellisen ja teknologisen tavoitteen tiimoille esimerkiksi valmistajia, käyttäjiä, korkeakouluja, tutkimuskeskuksia, järjestöjä ja tutkimusinfrastruktuureja siten, että voidaan helpottaa toiminnan koordinointia ja tiedon siirtoa. Tukea myönnetään verkon koordinoinnista ja toiminnasta aiheutuviin tukikelpoisiin lisäkustannuksiin. d) Yhtenäinen toiminta Yhtenäisen toiminnan tarkoituksena on koordinoida TTK-hankkeita, joilla on jo myönnetty rahoitusta, jotta voidaan vaihtaa kokemuksia sekä laajentaa eri toimijoiden tutkimustyötä siten, että tutkimusta tehdään riittävästi, tulokset saadaan levitettyä ja käyttäjille voidaan antaa tietoa. e) Tukitoimenpiteet Tukitoimenpiteiden avulla edistetään erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa asetetut strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden tarkoituksena on valmistella tai tukea muita epäsuoria TTK-toimia. Tukitoimenpiteisiin eivät kuulu toimenpiteet, joiden tarkoituksena on tuotteiden, menetelmien tai palvelujen saattaminen markkinoille, markkinointitoiminta eikä myynninedistäminen. Päätöksissä, joilla erityisohjelmat perustetaan, voidaan tarkentaa tai täydentää edellä mainittuja epäsuoria TTK-toimia tai asettaa niille lisäehtoja tai -rajoituksia. Säännöt, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista epäsuoriin TTK-toimiin sekä tulosten levittämistä, määritellään perustamissopimuksen 130 j artiklan nojalla tehtävässä neuvoston päätöksessä. Tukikelpoiset kustannukset määritellään kyseisessä päätöksessä ja eritellään yksityiskohtaisesti sopimuksissa. Edellä esitettyjen varsinaisten TTK-toimien lisäksi yhteinen tutkimuskeskus osallistuu asteittain myös kilpailuun puiteohjelman epäsuoriin TTK-toimiin myönnettävistä varoista. 2. Suorat TTK-toimet Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttamiin suoriin TTK-toimiin kuuluvat järjestelmällinen tutkimustoiminta sekä tieteellinen ja tekninen tukitoiminta. YTK voi antaa tukea aloilla, joilla sillä on yhteisössä erityistä tai jopa ainutlaatuista asiantuntemusta ja välineitä, tai jos sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja toteuttamiseen, tai tehtäviä, jotka perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle ja edellyttävät YTK:lla olevaa puolueettomuutta. YTK toimii läheisessä yhteistyössä tiedeyhteisön ja eurooppalaisten yritysten kanssa. 3. Rahoitusosuudet Päätöksissä, joilla erityisohjelmat toteutetaan viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi, ei voida asianmukaisesti perusteltuja erikoistapauksia lukuun ottamatta poiketa jäljempänä esitetyistä rajoitusosuuksista. >TAULUKON PAIKKA> 4. Yhteisyritykset jne. Kuten tämän päätöksen 3 artiklan 2 kohdassa mainitaan, perustamissopimuksen 130 o artiklan nojalla tehdyssä neuvoston päätöksessä annetaan tarvittaessa yhteisön rahoitusosuutta koskevat säännöt. NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO Komissio esitti 2. toukokuuta 1997 ehdotuksensa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998-2002). Muutettu ehdotus esitettiin 11. elokuuta 1997. Ehdotus perustuu EY:n perustamissopimuksen 130 i artiklan 1 kohtaan (1). Euroopan parlamentti antoi ehdotuksesta lausuntonsa 18. joulukuuta 1997. Komissio esitti toisen muutetun ehdotuksen 16. tammikuuta 1998. II NEUVOSTON YHTEINEN KANTA Neuvosto vahvisti Euroopan yhteisön viidettä TTK-puiteohjelmaa koskevan yhteisen kantansa 23 päivänä maaliskuuta 1998 (2). Neuvosto on pyrkinyt ottamaan mukaan mahdollisimman monta Euroopan parlamentin tekemistä ehdotuksista, jotta voitaisiin laatia näiden kahden säädösvaltaa käyttävän toimielimen välistä yhteisymmärrystä heijastava teksti kunnioittaen samalla komission ehdotuksen yleistä lähestymistapaa. Päästäkseen tähän tavoitteeseen neuvosto noudatti tiettyjä periaatteita: 1) Tarvitaan keskitetympää ja tiiviimpää yhteisön tutkimustoimintaa, joka perustuu suurempaan tehokkuuteen ja lisäarvoon. 2) Puiteohjelma on väline, jonka avulla voidaan saavuttaa tärkeitä yhteisön tavoitteita, erityisesti parantaa Euroopan teollisuuden kilpailukykyä sen kansainvälisiin kilpailijoihin nähden, edistää kasvua ja työllisyyttä sekä kohentaa Euroopan kansalaisten elämänlaatua. 3) Tavoitteet asetetaan ja toimet määritellään realistisesti ottaen huomioon, että unionin painopisteet liittyvät Agenda 2000 -ohjelmaan ja että viidennen puiteohjelman voimassaoloaikana määritellään uudet rahoitusnäkymät. 4) Tekstin on oltava yksinkertainen ja selkeä, joten siinä olisi vältettävä yksityiskohtia, jotka soveltuvat paremmin erityisohjelmiin. Perustelujen A-osassa selostetaan neuvoston kantaa komission ehdotuksen pääpiirteisiin. B-osassa on neuvoston vastine Euroopan parlamentin tekemiin tarkistuksiin. A. Puiteohjelman pääpiirteet 1. Puiteohjelman rakenne ja sisältö Neuvosto kannatti pääosin komission lähestymistapaa, jonka mukaan toiminta olisi keskitettävä joihinkin ohjelmiin. Neuvosto oli kuitenkin samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että energia- ja ympäristöalan tutkimukselle tarvitaan erillinen aihepiirikohtainen ohjelma, ei vähiten niiden sitoumusten vuoksi, joita yhteisö teki Kioton ilmastokonferenssissa. Neuvoston yhteinen kanta sisältää siten neljännen aihepiirikohtaisen ohjelman "Energia, ympäristö ja kestävä kehitys", johon siirrettiin avaintoimintoja "Elämänlaatu" ja "Kilpailukykyinen kasvu" -aihepiirikohtaisista ohjelmista (tarkistukset 29, 33, 73-81 ja 133). Lisäksi neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin ehdotuksen, jonka mukaan neljäs aihepiirikohtainen ohjelma jaettaisiin kahdeksi alaohjelmaksi - ympäristö ja energia - joille molemmille osoitettaisiin omat määrärahat (tarkistus 125, toinen kohta). Lisäksi neuvosto hyväksyi Euroopan parlamentin ehdotuksen jakaa energia-alan alaohjelma kahdeksi avaintoiminnoksi, siten että uusiutuvat energialähteet saivat lisää painoarvoa (tarkistukset 73 ja 74). Neuvosto hyväksyi pääosin komission ehdottamat avaintoiminnot, mutta oli samaa mieltä Euroopan parlamentin kanssa siitä, että tarvitaan uudet ikääntyvää väestöä (tarkistus 116) ja maailmanlaajuista muutosta koskevat avaintoiminnot (tarkistus 76) sekä yhdistetty maaliikenne- ja meriteknologian avaintoiminto (tarkistukset 72 ja 168), jotka kaikki on sisällytetty yhteiseen kantaan. Lisäksi neuvosto otti ympäristöohjelmaan mukaan uuden meritieteiden avaintoiminnon. Laaja-alaisten toimien osalta neuvosto tukee komission ehdotuksen pääperiaatteita, mutta yhteinen kanta on paljolti Euroopan parlamentin lausunnon mukainen sikäli, että toimiin 3 ja 4 tehdään muutoksia, joiden ansiosta pk-yritykset ja sosioekonominen ulottuvuus saavat lisää painoarvoa, erityisesti sisällyttämällä neljänteen toimeen uusi, sosioekonomiseen tutkimukseen liittyvä avaintoiminto (ks. 4 ja 5 kohta jäljempänä). Toisen toimen osalta neuvoston yhteisen kannan tavoitteena on laaja yhteistyö kaikkien yhteisön kansainvälisten kumppaneiden kanssa ottaen huomioon alueelliset ja tiettyjen kolmansien maiden ryhmien erityispiirteet. Tulevaa unionin laajentumista ajatellen ohjelmaan on sisällytetty erityistoimenpiteitä helpottamaan liittymistä edeltävässä vaiheessa olevien valtioiden osallistumista puiteohjelmaan. 2. Kokonaismäärä Viides puiteohjelma sijoittuu ajankohtaan, jossa unioni uudelleenarvioi painopisteitään rahaliittoon ja unionin tulevaan laajentumiseen valmistauduttaessa. Neuvoston päätös puiteohjelman kokonaismäärästä liittyy siten Agenda 2000 -ohjelmaan ja siinä on otettu huomioon, että uudet rahoitusnäkymät neuvotellaan viidennen puiteohjelman voimassaoloaikana. Neuvosto pitää tärkeänä sitä, että rahalle saadaan vastinetta, ja on sitä mieltä, että puiteohjelman aiempaa kohdennetumpi rakenne mahdollistaa säästötoimenpiteet. Tähän liittyen neuvosto on myös sitä mieltä, että tehokas ja kevyt hallinto pienentää kuluja, ja panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin tarkistukset (162 ja 163) hallintomenojen julkisuudesta, jotka se on suurelta osin hyväksynyt. Neuvoston, joka panee merkille Euroopan parlamentin ehdotuksen lisätä kokonaismäärää (tarkistus 31 a), oli tasapainotettava eri painopisteitä. Siksi neuvosto päätyi 12 740 miljoonaan ecuun (3), jota se pitää realistisena kompromissina. Koska nykyisten rahoitusnäkymien voimassaolo lakkaa vuoden 1999 lopussa, neuvosto päätti jakaa kokonaismäärän puiteohjelman ensimmäisen ja toisen kauden kesken. Neuvosto on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä siitä, että on huolehdittava siitä, että kokonaismäärä on sopusoinnussa vuosien 2000-2002 rahoitusnäkymien kanssa. Siksi neuvosto on hyväksynyt Euroopan parlamentin tarkistuksissa 16 ja 31 b esitetyt ajatukset ja kehittänyt niitä edelleen säätämällä siitä, että jos kokonaismäärä ei ole yhdenmukainen uusien, vuosia 2000-2002 koskevien rahoitusnäkymien kanssa tai jos ei ole olemassa rahoitusnäkymiä, asiasta