Virallinen lehti nro C 181 , 24/06/1996 s. 0042



A4-0160/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta kansainvälisen yhteistyön näkymistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla (KOM(95)0489 - C4-0502/95) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon kansainvälisen yhteistyön näkymistä tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla (KOM(95)0489 - C4-0502/95), - ottaa huomioon vihreän kirjan innovaatiosta (KOM(95)0688 - C4-0609/95), - ottaa huomioon tutkimusta, teknologista kehittämistä ja energia-asioita käsittelevän valiokunnan mietinnön sekä ulko- ja turvallisuusasiain sekä puolustuspolitiikan valiokunnan, taloudellisten ulkosuhteiden valiokunnan ja kehitys- ja yhteistyövaliokunnan lausunnot (A4-0160/96), A. katsoo, että EU:n on laajentuneessa Euroopassa luotava vakaa ympäristö erityisesti tutkimuspolitiikan avulla, jota toteutetaan yhteistyössä kolmansien maiden kanssa, ja myötävaikutettava kehitysmaiden kestävään taloudelliseen kehitykseen, B. katsoo, että EU:n ja kolmansien maiden yhteistyön osalta on tärkeää erottaa selkeästi toisaalta tieteellinen ja tekninen yhteistyö ja toisaalta teknologinen kehittäminen, C. katsoo, että tiedonvaihto ja yhteistyö teknologisen kehittämisen alalla edellyttää tiukkoja sopimuksia henkisen ja teollisen omaisuuden osalta sekä keskinäisten ja vastavuoroisten etujen kunnioittamista, D. katsoo, että on tarpeen varmistaa moitteeton tiedonkulku tutkijoiden välillä tietojen jakamista ajatellen, edistäen erityisesti megatieteen kehittämistä, esimerkiksi genomitutkimus-, hiukkasfysiikan tai maailmankaikkeuden tutkimuksen alalla, E. katsoo, että tämän alan lopullinen tavoite on yksilöidä, tehdä tunnetuksi ja pitää yllä yhteisen tutkimusta ja kehitystä koskevan politiikan kautta EU:n huippuosaamisen aloja perustutkimuksen ja mahdollistavien teknologioiden vaihdon avulla; tällainen yhteistyö on tarkoitettu myös sen mahdollistamiseen, että EU saavuttaa uusia markkinaosuuksia oikein kohdistetun teknisen tutkimus- ja kehittämispolitiikan avulla, joka pohjautuu tasapainoisiin kumppanuuksiin; tällä tavoin luodaan kolmansiin maihin kestävät yhteydet, jotka perustuvat vastavuoroisuuteen ja keskinäisen edun kunnioittamiseen; 1. Pyytää komissiota huomioimaan eron tieteellisen ja teknisen kansainvälisen yhteistyön sekä teollis- ja kaupallisluonteisen teknologisen kehittämisen välillä ottaen kuitenkin huomioon näiden kahden toimintatyypin välisen tarvittavan vuorovaikutuksen; 2. Pyytää tekemään eron seuraavien tavoitteiden välillä: a) tietojen jakaminen b) innovatiivisten ja mahdollistavien teknologioiden valmistelu; 3. Pyytää, että kansainvälisessä tieteellisessä yhteistyössä sitoudutaan syventämään kaikkia tiedonaloja suosimalla uuden etsimistä; 4. Pyytää, että yliopistoissa tai kansallisissa tutkimuslaitoksissa työskentelevien tutkijoiden tieteellinen yhteistyö koskee niitä aloja, joilla EU:lla on huippuosaamista, esimerkiksi matematiikkaa, hiukkasfysiikkaa, optoelektroniikkaa, nanoteknologioita, molekyylibiologiaa ja ekosysteemejä; 5. Pyytää komissiota kehittämään aktiivisen politiikan henkisen ja teollisen omaisuuden suojaamiseksi kansainvälisin sopimuksin EU:n ja kolmansien maiden välillä tasavertaisen kumppanuuden perusteella keskinäisiä ja vastavuoroisia etuja kunnioittaen; 6. Pyytää, että vastavuoroisuuden periaatetta sovelletaan mahdollisimman tiukasti, jotta erityisesti EU:n yritykset voivat hyötyä Yhdysvaltojen ja Japanin sekä Kaakkois-Aasian nousussa olevien maiden sekä, niiden kehittyessä, Keski-Euroopan, Baltian maiden ja äskettäin itsenäistyneiden maiden teknologisista T& K-ohjelmista; 7. Pyytää edistämään innovatiivisten ja mahdollistavien teknologioiden vapaata liikkuvuutta, vaihtoa tai kauppaa samoin kuin yritysten välistä teknologista yhteistyötä erityisesti pk-yritysten osalta ja tasavertaisten kumppanuussuhteiden puitteissa; 8. Pyytää komissiota vahvistamaan tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan johdonmukaisuus- ja täydentävyysongelmien tutkimusta muiden unionin politiikkojen kanssa, ja erityisesti kilpailupolitiikkaa, ennen kaikkea WTO:n määräysten valossa ja ottaen huomioon tulevat kansainväliset neuvottelut kilpailun osalta; 9. Pyytää komissiota varmistamaan, että älykkäitä valmistusjärjestelmiä (IMS) koskevassa tutkimusohjelmassa ei toisteta teknologisen kehittämisen alan yhteistyöohjelmien toimia; 10. Pyytää yksilöimään keskeiset yleishankkeet ja keskeiset suunnatut hankkeet, jotta EU:n ja sen kumppaneina olevien kolmansien maiden yleistilannetta voidaan parantaa kiinnittämällä erityishuomiota energian tuotantoon (erityisesti uudistuviin energiamuotoihin), energiatehokkuuteen, liikenteeseen, uusiin tieto- ja viestintäteknologioihin, ympäristönsuojeluun, ilmastotieteeseen; 11. Pyytää täsmentämään erittäin suurten laitteistojen LHC (Large Hadron Collider), VLT (Very Large Telescope) jne. kehittämistä ja käyttöä koskevat yhteistyöjärjestelyt; 12. Pyytää luomaan EU-CERN-yleiskokouksen (CERN: Euroopan ydintutkimusneuvosto) esimerkin mukaisesti yhteensovitettuja yhteyksiä muiden eurooppalaisten tahojen kanssa; 13. Pyytää ehdottamaan suuria kohdennettuja hankkeita: esimerkiksi avaruuden ja maapallon tutkimusta, televiestintää ja multimediaa, uudistuvia energiavaroja ja biologiaa varten (erityisesti genomitutkimus ja maatalous- ja elintarvikealan tutkimus); 14. Pyytää tutkimaan yhteistyömahdollisuuksia teknologisen T& K:n alalla laajamarkkinaisten huipputeknologiatuotteiden ja innovatiivisten, lisäarvoa omaavien tuotteiden toteuttamiseksi; 15. Pyytää, että kun viimeistellään tieteellistä vaihtoa koskevia yhteistyösopimuksia kolmansien maiden kanssa, sopimukseen liitettäisiin määräys vaihdoista tieteellisen ja teknisen valvonnan alalla erityisesti elektronisten verkkojen kautta; tämä toteutettaisiin kunnioittaen henkistä omaisuutta koskevia sääntöjä, ja varsinkin kun on kyse sopimuksista, jotka on jo viimeistelty; 16. Pyytää kunkin laajan yhteistyöalan osalta ja kyseisen yhteistyön puitteista riippumatta, että komission aloitteesta perustetaan suppea tekninen valmisteleva komitea, jossa on asiantuntijajäseniä EU:n asianomaisista jäsenvaltioista ja kumppaneina olevista kolmansista maista. Jos komissio valvoo, ettei laitteistosta tehdä raskaampaa, tällä toimenpiteellä mahdollistetaan tieteellisen ja teknisen yhteistyön tavoitteiden ja täytäntöönpanoa koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen parempi keskinäinen ymmärtäminen sekä aloitetun yhteistoiminnan keskinäisen edun valvominen; 17. Pyytää toteuttamaan toimenpiteitä uusien rahoitustoimien edistämiseksi riskipääoman ja kehityspääoman osalta, erityisesti sellaisen tieteellisen ja teknisen yhteistyön osalta, jonka avulla voidaan toteuttaa teollisiin tai kaupallisiin sovelluksiin kelpaavia tuotteita tai menetelmiä; olisi harkittava eurooppalaista NASDAQ:ia (National Association of Securities Dealers Automated Quotations); 18. Pyytää, että EU:n tieteellisen ja teknisen alan yhteistyöpolitiikka arvioidaan CRESTin (Scientific and Technical Research Committee) suositusten mukaisesti sen tulevaisuuden osalta IPTS:n (Institute for S& T Forecasting in Sevilla) sekä AEST:n (European Science and Technology Asseembly) ja muiden ETAN-verkon (European Technology Assessment Network) tahojen toimesta; olisi muodostettava paremmin rakennettuja yhteyksiä näiden eri tahojen ja Euroopan parlamentin välillä (erityisesti STOA: Scientific and Technological options assessments); 19. Pyytää komissiota täsmentämään tieteellisen ja teknisen yhteistyön järjestelyt tekemällä eron assosiaation, yhteistyön ja avustamisen välillä sekä seuraavien välillä: a) EU:hun pyrkivät maat, joita koskee assosiointisopimus b) teollistuneet maat, joita koskee yhteistyösopimus c) kehitysmaat erotellen nousussa olevat maat ja ne maat, joilla on vielä huomattavia vaikeuksia ja jotka tarvitsevat avustusta; 20. Pyytää tältä osin komissiota järjestelmällisesti lisäämään kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin erityiset tieteellistä ja teknologista tutkimusta koskevat määräykset sekä tekemään erityisiä yhteistyösopimuksia tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla; 21. Pyytää lisäksi komissiota kehittämään johdonmukaista politiikkaa niiden erityishankkeiden valinnassa, jotka ovat avoimia yhteistyölle kolmansista maista peräisin olevien kumppaneiden kanssa; 22. Pyytää komissiota määrittelemään parhaiten suunnattujen hankkeiden osalta «kykyjen Euroopan» täsmentämällä erikseen EU:n jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tieteelliset ja tekniset osaamisalueet, jotta yksilöitäisiin mahdolliset ja lupaavimmat täydentävyydet; 23. Katsoo, että Euroopan vakauden ja turvallisuuden lisäämiseksi unionille on tärkeää, että se vahvistaa tieteellistä ja teknologista yhteistyötä naapurimaidensa kanssa; tämä yhteistyö olisi suunnattava kunkin maan erityistarpeisiin ja sen olisi myötävaikutettava Euroopan rauhaan ja vakauteen; 24. Katsoo, että assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Baltian maiden kanssa tehtävän yhteistyön olisi tuettava unioniin liittymistä edeltävää vaihetta tuomalla nämä maat lähemmäksi unionia vähittäisellä taloudellisella integraatiolla. Ydinturvallisuuteen ja ympäristön saastumiseen liittyvien suurten ongelmien vuoksi tieteellistä yhteistyötä näillä alueilla olisi myös vahvistettava; 25. Katsoo, että rauhan ja vakauden luomiseksi Välimeren alueelle olisi tieteellistä ja teknologista yhteistyötä keskitettävä olennaisesti alueille, jotka myötävaikuttavat elintason parantamiseen ja kunnioittavat kestävän kehityksen periaatetta. Unionin, jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen kumppaneiden välistä vuoropuhelua olisi voimistettava alueen yhteisiin ongelmiin perustuvien yhteisten tutkimustavoitteiden määrittämiseksi. Olisi myös tuettava etelä-etelä-yhteistyötä ja integraatiota alueellisen tutkimuksen ja teknologisen kehityksen mahdollisuuksien vahvistamiseksi; 26. Katsoo, että Latinalaisen Amerikan maiden ja MERCOSURin toimielinten kanssa käytävää vuoropuhelua olisi vauhditettava alueellisen tason kehityksen edistämiseksi. Lisäksi kehityksen hyväksi tehtävää tieteellistä ja teknologista yhteistyötä olisi lisättävä Yhdistyneissä kansakunnissa ja erityisesti UNESCOn kanssa allekirjoitetun sopimuksen kautta; 27. Katsoo, että kansainvälisen tieteellisen ja teknologisen yhteistyön on oltava sopusoinnussa unionin ulkopoliittisten tavoitteiden kanssa ja sen vuoksi EU:n ulkopolitiikan ja tutkimuspolitiikan välineiden yhteensovittamista on tarpeen parantaa; 28. Katsoo, että taloudelliselle kehitykselle merkittävää yhteistyötä tutkimuksen ja teknologian kehityksen alalla on tarjottava kaikissa sopivissa tilanteissa sovittaessa taloudellisesta tai teknisestä yhteistyöstä kehitysmaiden kanssa. Tehtäessä sopimuksia kehitysmaiden kanssa ei vastavuoroisuusperiaatetta luonnollisestikaan voida soveltaa täydessä laajuudessaan, mutta se olisi otettava huomioon mahdollisuuksien mukaan; 29. Katsoo, että suunniteltaessa yhteistyötä tutkimuksen ja teknologian kehityksen alalla on kehitysmaille ensisijaisen tärkeät alat kuten ravinto, terveys, ympäristönsuojelu ja energia otettava huomioon ja sovellusten hyödyllisyys kyseisessä maassa tai kyseisellä alueella on varmistettava. Euroopan unionissa voimassa olevia ympäristönäkökohtia ja elämän ja terveyden suojelua koskevia sääntöjä on noudatettava myös silloin, kun ohjelmia toimeenpannaan kehitysmaissa; 30. Katsoo, että sosiotaloudellisten vaikutusten laajuudesta ja voimakkuudesta riippuen on pyrittävä siihen, että kohderyhmien edustajat osallistuvat toimintaan ohjelman suunnitteluvaiheessa; 31. Katsoo, että henkilökunnan, varojen ja laitteistojen tehokkaamman käytön vuoksi yhteistyötä pitäisi harjoittaa mahdollisuuksien mukaan alueellisesti erityisesti silloin, kun kyseessä olevilla mailla on yhteisiä ongelmia; 32. Katsoo, että ottamalla paikalliset tiedemiehet mukaan tutkimustoimintaan ja teknologioiden kehittämiseen jo aikaisessa vaiheessa varmistetaan se, että valitaan kehitysmaiden tarpeita vastaavia ongelmanratkaisuja ja menettelytapoja; 33. Katsoo, että ottaen huomioon käytettävissä olevat vähäiset varat on välttämätöntä yhteensovittaa EU:n ja jäsenvaltioiden välistä toimintaa; 34. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle.