EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 15.10.1997 
KOM(97)517 lopull. 
KOMISSION TYÖOHJELMA 1998 
Poliittiset painopistealueet 

Hiljan esitetty Agenda 2000 merkitsee käännekohtaa nykyisen komission 
toimikaudella. Se ilmestyi toimikauden puolivälissä, vähän Amsterdamin 
sopimukseen johtaneen hallitustenvälisen konferenssin jälkeen. Agenda 2000 
luonnostelee puitteet laajentuneelle Euroopalle ja viitoittaa tien yli kuluvan 
vuosikymmenen, aina vuosille 2000-2006. Tämä on ainutlaatuinen toimenpide- ja 
uudistusohjelma, jonka avulla komissio voi katsoa luottavaisena tulevaisuuteen, 
vakuuttuneena tarvittavien edellytysten täyttymisestä. 
Komission työohjelma 1998 jatkaa suoraan Agenda 2000:n viitoittamaa tietä. Se 
noudattaa tämän suuria linjanvetoja muuntaen ne käytäntöön. Samalla se on jatkoa 
vuonna 1995 aloitetulle työlle, joka etenee komission toimikaudelleen asettamien 
suuntaviivojen mukaisesti. Jatkuvuus ja uudistuminen ovatkin komissiolle perusta, 
jolle huomisen Eurooppa rakennetaan. 
Komissio aikoo keskittää toimintansa vuonna 1998 viiteen poliittiseen 
painopistealueeseen: 
- Työllisyys: annettujen lupausten on johdettava konkreettisiin toimiin ja 
rohkeisiin aloitteisiin. Komissio korostaa edelleenkin integroitua, 
johdonmukaista keskipitkän aikavälin tarkastelutapaa. Se kutsuu hellittämättä 
kaikkia toimijoita kantamaan omalla tasollaan vastuun. Eurooppa-neuvoston 
päätelmien mukaisesti etuajassa täytäntöönpannun, Amsterdamin 
sopimukseen sisältyvän työllisyyttä koskevan osaston toteutusta jatketaan 
määrätietoisesti: sen avulla voidaan kansalliset työllisyyspolitiikat sovittaa 
tehokkaammin yhteen. Komissio aikoo toteuttaa käytännössä korkean 
työllisyysasteen huomioonottamisen tavoitteen yhteisön politiikkoja ja 
toimintaa muotoiltaessa ja toteutettaessa. Työllisyyttä käsittelevä Eurooppa­
neuvosto onkin lähtölaukaus uudelle dynamiikalle. 
- Euro: on vietävä valmistelut päätökseen niin, että yhteinen raha otetaan 
käyttöön sovittuna ajankohtana perustamissopimuksen määräysten 
mukaisesti. Vuonna 1998 ratkaistaan, mitkä maat siirtyvät ensimmäisinä 
euroon ja vahvistetaan mukaan tulevien maiden valuuttojen kiinnityskurssit. 
Komissio valmistelee määrätietoisesti tätä päätöstä ja EMUn kolmannen 
vaiheen toteuttamista. 
- Agenda 2000 :ssa ehdotetut uudistukset on aloitettava välittömästi. Unionin 
on oltava valmis kohtaamaan sitä odottavat haasteet. Suurisuuntaisia toimia 
tarvitaan useilla komission tarkoin määrittelemillä aloille Agenda 2000:n 
kolmella osa-alueella: yhteisöpolitiikoissa, laajentumisprosessissa ja 
tulevassa rahoituskehyksessä. 
^ - Unionin toiminnasta maailmanpolitiikassa on tehtävä kollektiivista ja 
g johdonmukaista. Euroopan vahva kansainvälinen rooli tukee rauhaa, vakautta 
m ja vaurautta. Se on asetettava tavoitteeksi jo siksi, että unionin edut 
{5 ulkopuolisessa maailmassa ovat huomattavat. 
UJ 
O 
- On edelleen tehostettava niiden yhteisöasioiden hoitoa, jotka suoranaisesti 
palvelevat kansalaisia, etenkin terveyden ja elämänlaadun osalta. 
1. TYÖLLISYYS : TOIMINTA YHDESSÄ 
Työllisyysasioita käsittelevä Eurooppa-neuvosto, joka kokoontuu 21. 
marraskuuta 1997, tarjoaa uudet entistä vankemmat puitteet niin kansallisille 
kuin yhteisönkin työllisyystoimille. 
Omalta osaltaan komissio aikoo käyttää toimivaltansa puitteissa täysin 
hyväkseen Amsterdamin sopimuksen työllisyyttä koskevan osaston tarjoamat 
mahdollisuudet. 
Komission taholta on korostettu usein, etenkin työllisyyttä koskevassa 
luottamussopimuksessa, ja äskettäin hyväksytyissä työllisyyttä koskevissa 
suuntaviivoissa, että vain kaikkien jäsenvaltioiden sekä unionin synergiaan 
perustuvalla ongelmien kattavalla tarkastelulla voidaan pyrkiä 
työllisyystilanteen parantamiseen. Komissio esittää vetoomuksen kaikkien 
voimavarojen yleisestä käyttöönottamisesta. 
Erityisesti seuraavat näkökohdat on otettava tarkasti huomioon: 
• Tervettä talouspolitiikkaa tarvitaan kasvun muuntamiseksi työpaikoiksi. 
Komissio valvoo tässä tarkoituksessa, että jäsenvaltioiden 
talouspolitiikkojen lähentyminen ja yhteensovittaminen jatkuu. Euroon 
siirtyminen vaikuttaa suotuisasti kasvuun, investoimiseen ja markkinoiden 
tehostumiseen, joiden tuloksena syntyy uusia työpaikkoja. 
• On hyödynnettävä eurooppalaista lisäarvoa tukeutumalla etenkin 
sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseen ja kaikkien 
unionipolitiikkojen kehittämiseen. Tällä perusteella työllisyys on 
otettava huomioon erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevilla 
aloilla, yritysverotuksessa ja yrityksiä koskevissa hallinnollisissa 
määräyksissä, edelläkävijäaloilla kuten tietoyhteiskunnassa, tutkimuksessa 
tai osaamisen edistämispolitiikassa. Sellaisia komission käynnistämiä 
aloitteita kuin alueelliset työllisyyssopimuksia on jatkettava ja niitä on 
arvioitava laajentamismahdollisuuksien selvittämiseksi. 
• Komissio tuo oman panoksensa työllisyyspolitiikan ja talouspolitiikan 
yhteensovittamiseen ja näiden yhteyden kiinteyttämiseen ehdottamalla 
etuajassa Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti kansallisten 
työllisyyspolitiikkojen linjauksia noudattaen. Näiden linjausten 
noudattaminen on ratkaisevaa. Tästä syystä komissio korostaa, että on 
tärkeää laatia kansallisia toimintasuunnitelmia sekä jäsenvaltioiden 
uj kertomuksia uudessa sopimuksessa määrätyllä tavalla. Tarvittaessa 
S komissio aikoo esittää jäsenvaltioille erityisiä suosituksia. 
CÛ 
r>-f5 ® Tarvitaan syvällistä pohdintaa työmarkkinoiden toiminnan 
UJ parantamiseksi ja toivottujen työllisyysvaikutusten saavuttamiseksi. 
6 
• Liikkuvuuden edistämistä, myös maiden välillä, uudenlaisten työn 
organisointimuotojen samoin kuin sosiaaliturvajärjestelmien 
nykyaikaistamista ja mukauttamista on jatkettava edelleen. On 
kiinnitettävä erityisesti huomiota muiden kuin palkkasivukustannusten 
vähentämiseen ja työllistämisen edistämiseen. Työmarkkinapolitiikan 
on oltava avainasemassa vuonna 1997 käynnistettyjen aloitteiden 
j atkokehittely ssä. 
Komissio käyttää kaikkia yhteisön keinoja ja kaikkia soveltuvia 
yhteistyömuotoja jäsenvaltioiden kanssa edistääkseen 
yhteisvastuullisemman Euroopan syntymistä. Tämä koskee ennen 
kaikkea sosiaalista syrjäytymistä, jota korkea työttömyysaste ruokkii. 
Komissio valvoo tältä osin myös yhtäläisten mahdollisuuksien 
edistämistä. 
Komissio toimii johdonmukaisesti sosiaalisen Euroopan perustan 
lujittamiseksi. Se valvoo, että työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja tulla 
kuulluksi työllisyyttään koskevissa asioissa noudatetaan. Komissio edistää 
työmarkkinaosapuolia koskevaa aloitettaan tiedottamisen ja kuulemisen 
osalta kansallisella tasolla. Se tukee kaikkia työmarkkinaosapuolien 
aloitteita, jotka tähtäävät työllisyystilannetta ja yritysten kilpailukykyä 
parantaviin työaikajärjestelyihin. Komissio tekee ehdotuksen uudeksi 
sosiaalisen toiminnan ohjelmaksi ajanjaksolle 1998-2000. 
2. EURO : LOPPUSUORA 
Euroopan talous- ja rahaliiton (EMUn) kolmanteen vaiheeseen siirrytään 
perustamissopimuksen mukaisesti vuoden 1999 alussa, jolloin euro otetaan 
käyttöön ensimmäisinä liittyvissä maissa. Päätös asiasta tehdään keväällä 
1998, niin lähellä on tämä tärkeä määräaika. 
Komissio on tehnyt kaikkensa päämäärän säilyttämiseksi ja jatkaa näin aina 
loppusuorallakin. Se on tehnyt siltä odotetut keskeiset ehdotukset 
neuvostolle, joka on käsittelyn kaikissa vaiheessa vienyt asioita kohti yhteistä 
rahaa ja ilmaissut aina poliittisen tahtonsa vauhdittaa tätä kehitystä. 
Jäsenvaltioiden huomattavat ponnistelut talouksiensa lähentymiseksi ja 
varsinainen siirtyminen euroon ovat takeita maailman suurimpiin 
integroituun markkinoihin kuuluvien yhtenäismarkkinoiden lisääntyneestä 
vakaudesta ja tehokkuudesta. Talous- ja rahaliitto samoin kuin siihen 
johtanut prosessi vaikuttaa ratkaisevasti aikanaan unionin talouden kasvuun 
sekä sen kaupallisen ja valuuttapoliittisen roolin ja aseman vahvistumiseen 
kansainvälisissä suhteissa. Talous- ja rahaliiton toteuttaminen on kiistatta 
o merkittävimpiä edistysaskeleita Euroopan yhdentymisen historiassa. 
lii 
[£ Komissio saa valmiiksi euron käyttöönottamisen viimeiset tekniset 
f5 valmistelut vuonna 1998, jonka aikana yhteiseen rahaan osallistuvien maiden 
£ valuuttojen vaihtokurssit kiinnitetään lopullisesti. Se jatkaa yhdessä 
LU 
O 
jäsenvaltioiden kanssa pohdintaa viimeisistä euroon siirtymiseen liittyvistä 
käytännön näkökohdista ja tukee jäsenvaltioiden toimia euron käyttöönoton 
onnistumisen turvaamiseksi etenkin suureen yleisöön kohdistuvan 
tiedottamisen osalta. 
Talous- ja rahaliiton toteutumisen ulkoiset vaikutukset ovat huomattavat. 
Eurosta voi odottaa tulevan keskeinen valuutta. Euro vaikuttaa suotuisasti 
maailmantalouteen ja vahvistaa kansainvälisen valuuttajärjestelmän vakautta. 
3. AGENDA 2000: UUDISTUSTEN KÄYNNISTÄMINEN 
Agenda 2000 sisältää ehdotuksia, jotka ovat merkittäviä niin laadullisesti 
kuin määrällisestikin. Se vastaa erääseen unionin suurimmista haasteista 
kautta aikojen. Miten valmistella ennennäkemättömän mittava laajentuminen, 
usean eri maan kanssa, joiden kaikkien kehitystaso poikkeaa merkittävästi 
sekä toisistaan että unionin nykytasosta, niin että samalla säilytetään yhteisön 
saavutukset ja menetelmät sekä ennen kaikkea se henki, jotka ovat olleet 
Euroopan tähänastisen yhdentymisen menestystekijöitä? Toisin sanoen miten 
laajentua unionia vaarantamatta? 
Agenda 2000 selventää tilannetta ja avaa käytännön ehdotuksillaan tien kohti 
vahvempaa ja laajempaa unionia. Siinä lähdetään kolmivaiheisesta 
menettelystä: unionin nykyisten politiikkojen vahvistamisesta ja 
mukauttamisesta, tulevien jäsenten asteittaisesta integroimisesta ja unionin 
rahoituskehyksen muuttamisesta aikaisemmin vahvistettujen 
enimmäismäärien rajoissa. Komissio esittää, että Agenda 2000:n sisältöä 
aletaan välittömästi toteuttaa ja uudistukset käynnistetään seuraavan 
kolmiosaisen kaavan mukaisesti: 
3.1 Unionipolitiikkojen syventäminen ja mukauttaminen 
Yhtenäismarkkinoiden kitkaton toiminta 
• Yhtenäismarkkinoiden luominen on Euroopan yhteisön suuria 
saavutuksia. Lukuisat esteet rajoittavat kuitenkin edelleen niiden 
potentiaalia. Yhtenäismarkkinoiden edistämistä koskevan komission 
toimintasuunnitelman tinkimätön toteuttaminen johtaa kasvuun, 
kilpailukykyyn ja työllisyyteen. Tähän pyrkien komissio käynnistää 
ilmoitetut aloitteet ja toimet suunnitellun aikataulun mukaisesti. 
Säännösten tehokkuutta on lisättävä, markkinoiden viimeiset vääristymät 
on oikaistava, eräille aloille jääneet esteet on poistettava ja 
yhtenäismarkkinat on saatettava kaikkien Euroopan kansalaisten 
palvelukseen. Lisäksi yhteisön säännösten ajantasaistamiseen ja 
• yksinkertaistamiseen tähtääviä ponnisteluja jatketaan, 
ui 
S • Verotus saa erityisen huomion. Nykyiset veromenettelyt paitsi rajoittavat 
£H yhtenäismarkkinoiden toimintaa myös heikentävät työllisyyttä. Komissio 
i*- esittää joukon aloitteita näiden puutteiden asteittaiseksi korjaamiseksi 
LU 
O 
Euroopan verotusta koskevan tiedonantonsa sekä veropolitiikkatyöryhmän 
esitysten perusteella. 
• Komissio soveltaa tiukasti kilpailua koskevia säännöksiä, jotka ovat 
sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta tarpeellinen lisä. Valtiontukia 
koskeviin säännöksiin paneudutaan erityisesti. Tiukan sääntelykehyksen 
puuttuessa julkisia varoja menee turhaan ja kalliiseen tarjouskilpaan, ja ne 
ovat poissa tulevaisuuden aloilta. Samanaikaisesti komissio pyrkii 
määrätietoisesti yksinkertaistamaan alan säännöstöä ja nykyaikaistamaan 
valvontamekanismit. 
Kilpailukykyinen ja kasvua tukeva talous 
• Ryhdytään toimiin yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseksi, etenkin 
pienten ja keskisuurten yritysten, joilla on huomattavia 
työllistämismahdollisuuksia. Lisäksi pk-yritysten panos innovaatioissa ja 
suunnittelussa on ratkaiseva. Niiden kehittymiselle on mitä moninaisimpia 
esteitä. Komissio tekee päätelmänsä pilottihanke SLIMin (Simplification 
of legislation for internal market) toisesta vaiheesta ja BEST (Business 
environment simplification task force) -työryhmän esityksistä, 
tavoitteenaan hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen ja sääntelyn 
rajoittaminen. Komissio ehdottaa toimenpiteitä, jotka ovat omiaan 
parantamaan yritysten kilpailukykyä (esimerkiksi tutkimuspooleja 
perustamalla), ja innovoinnissa keskeisten uusien luototus- ja 
riskipääomamahdollisuuksien avaamista. Yrittäjyyden, koulutuksen ja 
uusien yhteistyömuotojen edistäminen kuuluvat myös komission 
aloitteiden piiriin. 
• Suurilla Euroopan laajuisilla verkoilla on voitava tehostaa 
yhtenäismarkkinoita Niiden kehittäminen on siis avainasemassa 
yritystemme kilpailukyvyn ja Euroopan alueellisen koheesion ja näin 
ollen työllisyyden kannalta. Komissio toimii rahoitusvaikeuksiin liian 
pitkäksi aikaa juuttuneiden suurten liikenne-, teleliikenne- ja 
energiahankkeiden toteuttamiseksi. Se tukee tässä tarkoituksessa julkisen 
ja yksityisen sektorin kumppanuutta vahvistavia toimia. 
Tulevaisuuden aloja 
• Aineettomat investoinnit ovat nykyisin talouskehityksen keskeinen 
käyttövoima. Euroopalla on tässä suhteessa verrattomat edellytykset. Sen 
on luotava keinot tulosten hyödyntämiseen todellisten osaamisen 
edistämispolitiikkojen avulla. Koulutus on niiden erottamaton osa. 
Komissio edistää hyväksi havaittujen menetelmien hyödyntämistä 
tutkintojen kelpuuttamisen, kielikoulutuksen, oppisopimusjärjestelmän 
q (myös elinikäisen) kehittämisen sekä oppilaitoksen ja työpaikan 
S lähentymisen osalta. Nykyisten ohjelmien (Sokrates, Leonardo, Nuorten 
w Eurooppa) uusi sukupolvi julkistetaan. Sillä tähdätään liikkuvuuden, 
m innovaatiokoulutuksen ja pätevöitymisen kehittämiseen sekä 
ui 
6 
tietotekniikan tarjoamien uusien oppimisvälineidcn ja -sisällön 
täysimääräiseen hyödyntämiseen. 
• Kyse on tietoyhteiskuntaan siirtymisestä parhaissa olosuhteissa. 
Vapautettujen televiestintämarkkinoiden uuden sääntelykehyksen toteutus 
ja toiminta saa osakseen komission erityisen huomion. Sähköinen 
kaupankäynti ja multimediaohjelmat ovat keskeisiä tässä muutoksessa. 
Sääntelykehys saatetaan näiden palvelujen tasapainoisen kehityksen 
edellyttämälle tasolle. 
• Euroopan tiedeosaamisen muuntaminen innovaatioiksi on elintärkeää 
työllisyydelle unionissa. Tämä on kantava ajatus viidennessä 
tutkimuksen ja teknologisen kehityksen puiteohjelmassa, jonka 
komissio laittaa liikkeelle. Komissio jatkaa myös innovaatioita koskevan 
toimintasuunnitelman toteuttamista.// Tutkimus ja uutta luova toiminta 
ovat erityisen tärkeitä vahvistettaessa unionin teollisuuden kilpailukykyä. 
Tutkimusponnistuksilla on myös vastattava kansalaisen keskeisiin 
huolenaiheisiin, joita ovat työllisyys, elinympäristön laatu ja terveys. 
Vuonna 1998 komissio pyrkii toteuttamaan viidettä puiteohjelmaa (1998-
2000) koskevassa ehdotuksessaan määrittämänsä ensisijaiset päämäärät; 
tämä tapahtuu etenkin erityisohjelmien avulla, joita toteutetaan uuden, 
päämääräkohtaisen tutkimuksen lähestymistavan mukaisesti. Tältä osin 
komissio toimii läheisessä yhteydessä tieteen ja teollisuuden kanssa. 
Komissio suorittaa tarvittavat uudistukset, jotta tutkimusohjelmien 
toteutusta voidaan tehostaa. Komissio jatkaa myös innovointia koskevan 
toimintasuunnitelman toteuttamista. 
• Palvelut ovat laajasti ottaen tärkein uusien työpaikkojen luoja. 
Tietoyhteiskuntaan esiinmarssiin liittyvien uusien palvelujen 
ilmestymisen rinnalla sosiaalipalvelujen, audiovisuaalisen ja 
kulttuurituotannon palvelujen on tarjottava vastauksia yhteiskuntiemme 
uudenlaisiin tarpeisiin. Julkisen vallan on kannustettava päättäväisesti ja 
samalla luovasti näiden tarpeiden tyydyttämistä. 
Mukautuminen edistystä varten 
Nopeasti muuttuvassa maailmassa mukautuminen on välttämätöntä. 
Komissio on ilmoittanut Agenda 2000:ssa suuntaviivat, joilla tulevaisuus 
kohdataan menestyksellisesti. Tarvitaan merkittäviä uudistuksia erityisesti 
kahden yhteisöpolitiikan, koheesiopolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan 
osalta. Komissio esittää vuoden 1998 ensimmäisen puoliskon aikana 
yksityiskohtaiset ehdotuksensa asiasta seuraavista lähtökohdista: 
• Laajentuminen korostaa taloudellisesi ja sosiaalisen koheesion 
q lisäämisen välttämättömyyttä. Ensisijaiseksi poliittiseksi tavoitteeksi 
ia asetettu unionin alueellisten kehityserojen supistaminen auttaa suuresti 
w kestävää kasvua ja työpaikkojen syntymistä. Sen edellyttämä 
m yhteisvastuullisuus on ratkaiseva yhdentymistekijä. Siihen liittyvät 
rahasummat (275 miljoonaa ecua 7 vuodessa) merkitsevät huomattavaa t^ 
LU 
O 
• panostusta, mutta pysyvät toimielinten välisen sopimuksessa määritellyn 
rahoituskehyksen puitteissa. 
Komissio valmistelee yksityiskohtaisesti päätökset, jotka on tehtävä 
rakennerahastojen hoidosta suunnittelukauden 1994-1999 jälkeen, lähtien 
erityisesti siitä, että rahoitustoimet on tarpeellista lisätä keskittämistä 
alueittain ja aiheittain. On syytä tehdä johtopäätökset nykyisen 
ohjelmakauden toteutuksesta rahastojen tehokkuuden parantamiseksi, 
etenkin uusien työpaikkojen luomiseksi, sekä edistää samanaikaisesti 
tulevien jäsenvaltioiden yhdentymistä rahoitusnäkymien puitteissa. 
Komissio on ilmoittanut ehdottavansa vahvistettujen tavoitteiden määrän 
supistamista (seitsemästä kolmeen). Rahastojen hallinnoinnin 
yksinkertaistaminen, suurempi joustavuus ja lisääntynyt hajauttaminen 
niiden toteuttamisessa saavat korostetun aseman. Seuranta-, arviointi- ja 
tarkastusjärjestelmiä vahvistetaan. 
Yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) mukauttaminen markkinoiden 
maailmanlaajuistumisen ja laajentumisen vaatimuksiin on välttämätöntä, 
myös maatalousväestön tasapuolisen tulotason takaamiseksi. Komissio 
esittää tarvittavia mukautuksia vuonna 1992 tehdyn uudistuksen suorana 
jatkona. Maailman kauppajärjestön WTOn säännöt samoin kuin sen 
puitteissa vuonna 1999 käynnistyvät neuvottelut edellyttävät unionin 
voivan puolustaa etujaan vahvoista neuvotteluasemista. Tästä syystä 
komissio ehdottaa Agenda 2000:n suuntaviivojen toteuttamista vuonna 
1998, jotka olisivat välttämättömiä ilman laajentumistakin. Komissio 
valmistelee tältä pohjalta säädösesityksiä vilja-, öljykasvi-, valkuaiskasvi-, 
naudanliha-, maitotuote-, tupakka-, oliiviöljy- sekä viinialalle. Tässä 
yhteydessä esitetään hintojen lähentämistä maailmanmarkkinahintoihin. 
Suoralla tuella korvataan aikaisempaa hintatukea, mutta ylisuuret tukiaiset 
vältetään. Näiden uudistusten yhteydessä tarvitaan maaseutupolitiikan 
nykyisten keinojen uudelleenjärjestelyä ja niiden on tuettava laatutietoisla, 
ympäristöstä vastuullista maataloutta. 
3.2 Uusien jäsenvaltioiden mukaantulon valmisteleminen 
Heinäkuussa 1997 komissio antoi lausuntonsa Keski- ja Itä-Euroopan 
kymmenen maan jäsenhakemuksesta. Se suosittelee liittymisneuvottelujen 
aloittamista lausunnossa esitetyltä perustalta viiden valtion, Unkarin, Puolan, 
Viron, Tsekin tasavallan ja Slovenian kanssa. Kyproksen osalta ja komission 
vuonna 1993 antaman lausunnon mukaisesti Eurooppa-neuvosto päätti, että 
jäsenyysneuvottelut aloitetaan puoli vuotta HVK:n jälkeen. 
Komissio ehdottaa laajentumisprosessin käynnistämistä ns. inklusiivisella 
menetelmällä, joka on samalla evolutiivinen: ensimmäisen vaiheen 
9 neuvottelujen ulkopuolelle jäävät maat myös osallistuvat menettelyyn, jonka 
m tarkoituksena on näiden maiden liittyminen aikanaan unioniin, sikäli kuin 
a liittymisehdot täyttyvät tuolloin. Kaikille jonakin päivänä mahdollisesti 
m unioniin liittyville maille avoin, pysyvä eurooppalainen konferenssi 
h-
LU 
d 
täydentäisi tässä esitettyä toimintatapaa ja avaisi mahdollisuudet rakentavaan 
vuoropuheluun yhteisen edun mukaisissa kysymyksissä. 
Tukeakseen kyseisten maiden valmisteluponnistuksia etenkin yhteisön 
säännöstön omaksumisen osalta komissio aikoo vahvistaa liittymistä 
valmistelevaa strategiaa. Tätä varten komissio ehdottaa seuraavaa: 
- jokaista Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaata varten toteutetaan 
yksilölliseltä pohjalta "liittymiskumppanuus", jossa keskitytään 
lausunnossa yksilöityihin erityisvaikeuksiin 
- vuonna 2000 kaksinkertaistetaan Keski- ja Itä-Euroopan 
ehdokasmaiden osalta liittymistä valmisteleva apu rahoitusnäkymien 
puitteissa 
- ehdokasmaat saavat osallistua yhteisön toimintaohjelmiin. 
Lisäksi komissio aikoo laatia vuosittain kertomuksen, jonka ensimmäinen 
laitos valmistunee vuoden 1998 lopulla. Tässä kertomuksessa arvioidaan 
jokaisen jäsenehdokkaan saavuttama edistyminen erityisesti yhteisön 
säännöstön omaksumiskyvyn osalta. Tältä pohjalta komissio pystynee 
etenkin suosittamaan neuvostolle jäsenyysneuvottelujen avaamista sitä 
mukaa kuin liittymisen edellytykset täyttyvät. 
3.3 Tarvittavan rahoituskehyksen luominen 
Uuden rahoituskehyksen määritteleminen on välttämätöntä, nykyisen 
päättyessä vuonna 1999, unionin hallinnossa keskipitkällä ja pitkällä 
aikavälillä tapahtuvien muutosten kattamiseksi. Kehyksen on täytettävä 
kolme vaatimusta: 
- katettava riittävän pitkä kausi (vuoteen 2006) 
- mahdollistettava unionin keskeisten tarpeiden rahoitus seuraavaan 
laajentumiseen saakka 
- turvattava julkisen talouden moitteeton hoito. 
Kuten Agenda 2000:ssa on todettu ja perusteltu, komission mielestä on 
mahdollista talousarvion säästölinjasta poikkeamatta lujittaa ja mukauttaa 
unionipolitiikkoja niin, että ensimmäiset uudet jäsenet voidaan ottaa vastaan 
kajoamatta nykyiseen omien varojen enimmäismäärään, joka on 
vahvistettu 1,27 %:ksi BKTL:sta. Tarkastelu osoittaa, että enimmäismäärän 
sisälle jää marginaalia. 
q Komissio aikoo ehdottaa vuonna 1998 uusia rahoitusnäkymiä ajanjaksolle 
ÏJJ 2000-2006. Se laatii vuoden aikana kertomuksen omien varojen järjestelmän 
w toiminnasta. Unionin etujen mukaista on saada tilanne mahdollisimman pian 
m selväksi, ei ainoastaan jotta se voisi ottaa aikanaan uusia jäsenvaltioita, vaan 
r^ 
1X1 
b 
myös antaakseen jo sitä ennen unionille suotuisimmissa olosuhteissa keinot 
toteuttaa välttämättömiksi osoittautuvat sisäiset muutokset. 
4. UNIONIN KANSAINVÄLINEN ROOLI JA ASEMA, JOITA ON 
VAHVISTETTAVA 
Yleisesti tunnustetaan, että huolimatta asemastaan maailman suurimpana 
kauppamahtina ja suurimpana kansainvälisen avun antajana Euroopan on 
vahvistettava kykyään toimia kollektiivisesti kansainvälisissä suhteissa ja 
vastata näin kansalaistensa odotuksiin yhtenäisyyden, johdonmukaisuuden ja 
tehokkuuden lisääntymisestä rauhan, vakauden ja vaurauden palveluksessa 
Euroopan mantereella ja muualla maailmassa. Euroopan on vaalittava 
sellaisia arvoja kuin kansanvalta ja ihmisoikeudet, annettava apua 
köyhimmille kehitysmaille ja humanitaaristen kriisien uhreille, oltava 
vakuuttavasti läsnä maailmanpolitiikan näyttämöllä ja maailman 
markkinoilla. 
Euroopan unionin seuraava laajentuminen on ainutlaatuinen haaste. Sen 
avulla Eurooppa vahvistaa painoarvoaan maailmassa ja onnistuu tekemään 
maanosasta yhtenäisyyden ja vakauden alueen. Keskeistä on siirtää 
Euroopan unionin perustavaa laatua oleva säännöstö ja perintö tuleville 
jäsenmaille. 
Komissio työskentelee lisäksi Euroopan unionin ja Turkin suhteiden 
syventämiseksi. 
On myös tärkeää, että unioni syventää suhteitaan Venäjään, Ukrainaan ja 
muihin uusiin itsenäisiin valtioihin. 
Komissio jatkaa toimintaansa ja tukeaan rauhan hyväksi Balkanilla etenkin 
jälleenrakennusponnistuksin Bosniassa ja soveltaen unionin suosittamaa 
alueellista lähestymistä. 
On myös aktiivisesti vahvistettava unionin ja sen Välimeren alueen 
kumppaneiden yhteistyötä. Barcelonan prosessin kaikki mahdollisuudet on 
hyödynnettävä. Unionin on vahvistettava läsnäoloaan Lähi-idässä tukemalla 
kansantalouksien yhdentymistä ja edistämällä keskeisellä tavalla rauhaa 
alueella. 
Unionin on tiivistettävä suhteitaan Yhdysvaltoihin jatkamalla uuden 
transatlanttisen agendan toteuttamista. 
Kehitysyhteistyö on keskeisessä asemassa unionin ulkoisessa toiminnassa. 
Tämä ilmenee uudenlaisessa kumppanuudessa, joka syntyy unionin ja 
^ Afrikan maiden sekä Karibian ja Tyynenmeren maiden kanssa ja jossa 
g otetaan huomioon näiden maiden poliittisen ja taloudellisen tilanteen 
co erilaisuus. 
LU 
O 
10 
Erityinen huomio annetaan Aasialle ASEM-prosessin ja ASEANin suhteiden 
muodossa ja Latinalaiselle Amerikalle järjestöjen tarjoamien 
toimintavälineiden avulla. 
Euroopan unionin, joka on tekijä maailmanpolitiikassa, on lisäksi 
vahvistettava omaa päätöksentekokyky ään ja yhtenäistettävä toimintansa. 
Näin ollen ulkosuhteiden integroitu tarkastelutapa on keskeinen samoin 
kuin unionin toiminnan ja jäsenvaltioiden kansallisen toiminnan keskinäisen 
yhteyden vahvistaminen. 
Unioni säilyttää keskeisen asemansa monenkeskisissä 
kauppaneuvotteluissa, etenkin WTO:n puitteissa. Unioni tukee edelleen 
Venäjän ja Kiinan liittymistä WTO:hon. Euroopan on voitava täysin 
hyödyntää monenkeskisen kaupankäynnin järjestelmää helpottaakseen 
eurooppalaisten tuotteiden ja palvelujen pääsyä ulkopuolisten maiden 
markkinoille ja toisaalta ratkaistakseen toisinaan esiintyvät taloudelliset ja 
kauppapoliittiset erimielisyydet kumppaneittensa kanssa; samalla on 
annettava riittävä huomio muille kysymyksille, kuten ympäristöön ja 
kansanterveyteen liittyville. Unionin on myös hyödynnettävä paremmin 
sisäisten politiikkojen ja ulkoisten toimien erottamattomuutta, etenkin 
yhtenäismarkkinoiden ja EMUn ulkoista potentiaalia. 
Unionin on lisäksi hallittava paremmin sellaisia valtioiden välisiä ongelmia 
kuin huumekauppa ja järjestäytynyt rikollisuus sekä ympäristöön kohdistuvat 
uhat. 
Lisäksi on olennaista parantaa unionin, maailman suurimman kehitysavun 
antajan ja samaten suurimman humanitaarisen avun antajan, ulkoisen 
toiminnan näkyvyyttä. Euroopan panosta voitaisiin näin paremmin selittää ja 
sen arvostusta nostaa. 
5. KANSALAISTEN PALVELUKSESSA PAREMMAN 
ELINYMPÄRISTÖN PUOLESTA 
Komission painopistealueisiin kuuluu toimiminen eurooppalaisten paremman 
elinympäristön puolesta. Tästä seuraa, että unionipolitiikkojen laatimisessa ja 
toteuttamisessa tämä tavoite on aikaisempaa kiinteämmin mukana ja että 
yhteisöasioiden hoito, niin unionin kuin kansallisellakin tasolla, on tehtävä 
mahdollisimman tehokkaasti, avoimesti ja pätevästi. Komissio aikoo tässä 
tarkoituksessa ehdottaa joukkoa toimia: 
• Kansanterveyttä koskevan yhä suuremman huolen huomioon ottaen 
komissio valvoo kaikkien aloitteidensa osalta korkeiden suojelunormien 
• noudattamista. 
LU 
lo • Eurooppalaisten vaatimukset kuluttajien terveyden osalta ovat 
{5 oikeutetusti kasvaneet viime vuosina. Ihmisten kulutukseen tulevia 
r? tuotteita koskevien säännösten laadinnassa vaaditaan korkeampien 
LU 
O 
11 
suojelunormien noudattamista. Komissio soveltaa tiukasti etiketöintiä, 
terveysvaarojen selvittämistä sekä tuotannon valvontaa tuotteen 
markkinoille pääsyn yhteydessä koskevia sääntöjä tehokkaan 
kuluttajansuojan toteutumiseksi. Iässä tarkoituksessa ehdotetaan 
muutoksia useisiin voimassaoleviin ympäristö- ja maatalousalan 
direktiiveihin. 
• Perusarvojen kunnioittaminen ja ihmisarvo ovat ensisijaisia. Teknologian 
kehittyminen, etenkin genetiikassa, herättää eettisiä kysymyksiä. 
Komissio aikoo vastata näihin pohdiskeluihin tukeutumalla tarkoitusta 
varten perustetun riippumattoman biotekniikan etiikkaa käsittelevän 
asiantuntij ary hmän kannanottoi h i n. 
• Unionia on kehitettävä korkealaatuisessa ympäristössä. Ekologiset 
kysymykset ovat syystä tärkeitä Euroopan kansalaisille. Komissiolle on 
sydämen asiana antaa niihin vastaus. Sen tärkein työkalu on 
ympäristöpolitiikka. Korkealaatuinen ympäristö eurooppalaisille ei ole 
ristiriidassa taloudellisen kasvun vaatimusten kanssa. Sen tulee 
päinvastoin parantaa Euroopan kilpailukykyä ja vähentää työttömyyttä, 
kuten ympäristöä ja työllisyyttä koskevassa komission tiedonannossa 
sanotaan. Komission toiminnalla vuonna 1998 on tämä päämäärä, 
erityisesti vahvistamalla ympäristönäkökohtien huomioonottamista 
unionin muissa politiikoissa (etenkin maatalouspolitiikka ja 
yhtenäismarkkinat) sekä noudattamalla viidennen ympäristöohjelman 
puolivälitarkastelussa vahvistettuja painopistealueita. Erityistä huomiota 
kiinnitetään laajentumiseen liittyviin ympäristökysymyksiin, etenkin 
ydinturvallisuuden osalta. 
• Paremmat elinolosuhteet edellyttävät Euroopan kansalaisten täyttä 
mahdollisuutta käyttää liikkumisoikeutta unionissa sekä esteetöntä 
asettumista valitsemaansa maahan. Komissio noudattaa toimintansa 
pohjana etenkin Simone Veilin kertomuksessa esitettyjä suosituksia, jotta 
ihmisten vapaan liikkuvuuden periaate unionin alueella toteutuisi 
käytännössä. Sen rinnalla on toteutettava turvallisuuden ja oikeuden alue. 
Tältä osin Amsterdamin sopimuksen avaamat uudet näköalat oikeus- ja 
sisäasioissa sekä erityisesti Schengenin säännöstön sisällyttäminen 
unionin säännöstöön auttavat entistä enemmän ja koordinoidummin 
vastaamaan järjestäytyneen rikollisuuden, petosten, lahjonnan, 
ihmiskaupan ja huumeiden torjunnan haasteisiin. 
• Unionin politiikoissa tapahtuva kehitys edellyttää 
hallinnointimenetelmien muuttamista. Tästä seuraa Euroopan unionin 
toimielimille ja ennen kaikkea komissiolle vaatimus hallinnon rakenteiden 
P ja päätöksenteon mukauttamisesta ja nykyaikaistamisesta 
w Komissiossa on meneillään laaja sisäisten uudistusten ohjelma, jolla 
œ komissio vastaa tähän tarpeeseen SEM 2000 ja MAP 2000 - nimisillä 
toimilla. Komissio tutkii mahdollisuuksia ryhtyä vielä näitäkin 
LU 
1? 
kauaskantoisempiin toimiin. Se asettaa itselleen tavoitteeksi 
toimintajärjestelmänsä muuttamisen saavuttaakseen nykyhetken 
vaatimusten mukaisen hallinnon. 
o 
LU m m 
LU 
CO 
h-
m r«-
LU 
O 
13 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 517 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 06 11 
Luettelonumero : CB-C0-97-532-FI-C 
ISBN 92-78-25894-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg