Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) työvoimaa koskevasta otantaan perustuvasta tietojenkeruusta Euroopan yhteisössä /* KOM/97/0376 lopull. - CNS 97/0202 */



Virallinen lehti nro C 364 , 02/12/1997 s. 0007



Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) työvoimaa koskevasta otantaan perustuvasta tietojenkeruusta Euroopan yhteisössä (97/C 364/05) KOM(97) 376 lopull. - 97/0202(CNS) (Komission esittämä 30 päivänä lokakuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 213 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo, että Euroopan unionilla on sille uskottujen tehtävien suorittamiseksi oltava vertailukelpoiset tilastotiedot työllisyyden ja työttömyyden tasosta, rakenteesta ja kehityksestä jäsenvaltioissa, paras tapa saada tällaisia tietoja yhteisön tasolla on kerätä tietoja työvoimasta yhdenmukaistetusti, otantaan perustuvasta työvoimaa koskevasta vuosittaisesta yhteisön tietojenkeruusta 16 päivänä joulukuuta 1991 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3711/91 (1) säädetään, että vuodesta 1992 alkaen on tehtävä vuosittain keväällä otostutkimus, tulosten saatavuus, niiden yhdenmukaistaminen ja työmäärän mittaaminen taataan paremmin jatkuvalla tietojenkeruulla kuin vuosittain keväällä toteutettavalla tietojenkeruulla, mutta jatkuvaa tietojenkeruuta voi olla vaikea toteuttaa samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa, on helpotettava olemassa olevien hallinnollisten lähteiden käyttöä siinä määrin kuin ne voivat asianmukaisesti täydentää haastatteluilla kerättyjä tietoja tai toimia otannan perustana, tässä asetuksessa kerättäviksi säädettyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla lisäkysymyksiä koskevan monivuotisen ohjelman puitteissa; koska kyseessä ovat täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet, komissio päättää niistä aiheellisella menettelyllä, tilastosalaisuutta säännellään yhteisön tilastoista annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 322/97 (2) sekä salassapidettävien tilastotietojen luovuttamisesta Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle annetulla neuvoston asetuksella (Euratom, ETY) N:o 1588/90 (3), neuvoston päätöksellä 89/382/ETY, Euratom (4) perustettua tilasto-ohjelmakomiteaa on kuultu kyseisen päätöksen 3 artiklan mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Keruutiheys Jäsenvaltioiden on toteutettava vuosittain työvoimaa koskeva otantaan perustuva tietojenkeruu, jäljempänä "tietojenkeruu". Tietojenkeruu on jatkuvaa, ja sen avulla saadaan käyttöön neljännesvuosittaisia ja vuosittaisia tietoja; jäsenvaltioille, jotka eivät pysty toteuttamaan jatkuvaa tietojenkeruuta, annetaan kuitenkin mahdollisuus toteuttaa ainoastaan yksi tietojenkeruu kunkin vuoden keväällä. Tietoja kerätään yleensä yhden kalenteriviikon (maanantaista sunnuntaihin), eli viiteviikon, tilanteesta. Jatkuvassa tietojenkeruussa - viiteviikot jakautuvat tasaisesti koko vuoden ajalle - tutkimus toteutetaan yleensä viiteviikkoa välittömästi seuraavan viikon aikana; viiteviikosta ei saa kulua keruupäivään viittä viikkoa enempää muulloin kuin viimeisellä vuosineljänneksellä - viitevuosineljännekset ovat 13 viikon ja viitevuodet 52 viikon yhtäjaksoisia kausia; määritellyn vuosineljänneksen tai määritellyn vuoden muodostavien viikkojen luettelo annetaan hyvissä ajoin tämän asetuksen 8 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 2 artikla Yksiköt, tutkimuskohde ja keruumenetelmät 1. Tiedot kerätään jokaisessa jäsenvaltiossa sen talousalueella keruun ajankohtana olevien kotitalouksien tai asuvien yksityishenkilöiden otoksesta. 2. Pääasiallisen tutkimuskohteen muodostavat jokaisen jäsenvaltion talousalueella olevien kotitalouksien perusjoukko. Kotitalouksien muodostamaa pääasiallista tutkimuskohdetta täydennetään mahdollisuuksien mukaan laitoskotitalouksilla. Laitoskotitalouksien tiedot on pyrittävä mahdollisimman pitkälle keräämään lisäotoksen avulla siten, että laitoskotitalouksien jäseniltä voidaan kerätä tietoja suoraan. Jos tämä ei ole mahdollista ja jos kyseiset henkilöt ovat säilyttäneet yhteyden johonkin kotitalouteen, henkilöitä koskevia muuttujia tutkitaan kotitalouksien yhteydessä. 3. Tiedot työmarkkina-aseman ja vajaatyöllisyyden muuttujista on kerättävä haastattelemalla kyseistä henkilöä tai muuta saman kotitalouden jäsentä. Jos saadut tiedot ovat yhdenveroisia, tiedot muista muuttujista voidaan kerätä muista lähteistä, eli hallinnollisista lähteistä. 4. Valitusta yksiköstä (yksityishenkilöt tai kotitalous) riippumatta tiedot kerätään yleensä kotitalouden kaikista jäsenistä. Jos yksikkönä on kuitenkin yksityishenkilö, tiedot kotitalouden muista jäsenistä. - eivät saa sisältää 4 artiklan 1 kohdan g, h, i ja j alakohdassa lueteltuja ominaisuuksia - voidaan kerätä alaotoksesta, joka muodostetaan seuraavasti: - viiteviikot jakautuvat tasaisesti koko vuoden ajalle - tietojen määrän (otokseen poimitut henkilöt ja heidän taloutensa muut jäsenet) avulla taataan vuosiarvioinneille 3 artiklassa määritetty tarkkuustaso. 3 artikla Otoksen edustavuus 1. Jotta vertailuperustan luotettavuus voidaan varmistaa yhteisön, jäsenvaltioiden ja yksittäisten alueiden tasolla, otosasetelman on oltava sellainen, että viittä prosenttia työikäisestä väestöstä koskevissa ominaisuuksissa keskivirhe vuosikeskiarvoja koskeviin estimaatteihin verrattuna (tai jos kyse on keväisin tehtävästä vuosittaisesta keruusta, keväällä tehtyyn estimaattiin verrattuna) on NUTS 2:n tasolla enintään kahdeksan prosenttia, kun otetaan huomioon, että otosasetelma vaikuttaa työttömyyttä kuvaavaan muuttujaan. Tämä vaatimus ei koske alueita, joilla on vähemmän kuin 300 000 asukasta. 2. Jatkuvassa tietojenkeruussa otosasetelman on oltava sellainen, että perusjoukon osassa, johon kuuluu viisi prosenttia työikäisestä väestöstä, keskivirhe kahden peräkkäisen vuosineljänneksen muutoksia koskevassa estimaatissa on kansallisella tasolla enintään kaksi prosenttia tutkitusta perusjoukon osasta. Valtioihin, joissa on miljoonasta kahteenkymmeneen miljoonaan asukasta, sovelletaan lievennettyä vaatimusta: neljännesvuosimuutoksen estimaatissa keskivirhe saa olla enintään kolme prosenttia tutkitusta perusjoukon osasta. Kyseisiä tarkkuusvaatimuksia ei sovelleta valtioihin, joissa on asukkaita vähemmän kuin yksi miljoona. 3. Keväisin tehtävässä vuosittaisessa tietojenkeruussa vähintään neljännes otoksesta on poimittu edellisen tietojenkeruun otoksesta ja vähintään neljännes sisältyy seuraavan keruun otokseen. Yksikön kuuluminen jompaankumpaan näistä otoksista ilmaistaan koodilla. 4. Tiedot, jotka puuttuvat siksi, että joihinkin kysymyksiin ei ole saatu vastauksia, arvioidaan yleensä tilastollisia laskentamenetelmiä käyttäen. 5. Painot lasketaan ottamalla huomioon poimintatodennäköisyys ja ulkoiset tiedot perusjoukon sukupuolen, ikäryhmän (viiden vuoden ryhmät) ja alueen (NUTS 2 -taso) perusteella, jos kyseiset ulkoiset tiedot ovat riittävän luotettavia. Kotitalouden kaikkiin jäseniin käytetään samaa painokerrointa (5). 6. Jäsenvaltioiden on toimitettava Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle, jäljempänä "Eurostat", kaikki tietojenkeruun järjestämisen ja menetelmien kannalta tarvittavat tiedot ja erityisesti otosasetelman ja otoksen koon määrittelyssä käytetyt perusteet. 4 artikla Kerättävät ominaisuudet 1. Tietojen keruussa on kerättävä seuraavat tiedot: a) demografinen tausta: - kotitalouden tunniste - sukupuoli - syntymävuosi - syntymäpäivämäärä suhteessa viiteajanjakson loppuun - siviilisääty - suhde kotitalouden viitehenkilöön - aviopuolison tunniste - isän tunniste - äidin tunniste - kansalaisuus - kyseisessä jäsenvaltiossa asuttujen vuosien määrä - syntymämaa (ei pakollinen tieto) - tietojen luovuttamisen luonne (antoiko tiedot kyseinen henkilö vai muu kotitalouden jäsen) b) työmarkkina-asema: - työmarkkina-asema viiteviikon aikana - syy, miksi henkilö, jolla on työpaikka, ei ole ollut töissä - työttömän henkilön työnhaku - haetun työn luonne (esimerkiksi itsenäinen ammatinharjoittaja tai palkattu työntekijä) - työnhakumenetelmät - käytettävissäolo työskentelyn aloittamiseen c) päätyön tiedot: - ammattiasema - paikallisen toimipaikan toimiala - ammatti - paikallisessa toimipaikassa työskentelevien henkilöiden lukumäärä - työpaikan sijaintimaa - työpaikan sijaintialue - työsuhteen alkamisvuosi nykyisen työnantajan palveluksessa - työsuhteen luonne (ja syyt) - väliaikaisen tai määräaikaisen työsuhteen kesto - täysipäivä- vai osa-aikatyö (ja syyt) - kotona työskentely d) työaika - tavallinen työtuntimäärä - todellinen työtuntimäärä - pääsyy siihen, että todellisten työtuntien määrä poikkeaa tavallisesta työtuntimäärästä e) toinen työ: - onko henkilöllä useampi kuin yksi työpaikka - ammattiasema - paikallisen toimipaikan toimiala - todellisten työtuntien määrä f) näkyvä vajaatyöllisyys: - halu työskennellä tavanomaisesti nykyistä useamman työtunnin ajan (ei pakollinen vuosittaisessa tietojenkeruussa) - muun työpaikan haku ja syy siihen - haetun työn luonne (palkattu työntekijä vai itsenäinen ammatinharjoittaja) - työnhakumenetelmät - syy, miksi henkilö ei hae muuta työtä (ei pakollinen vuosittaisessa tietojenkeruussa) - käytettävissäolo työskentelyn aloittamiseen - toivottu työtuntimäärä (ei pakollinen vuosittaisessa tietojenkeruussa) g) työnhaku: - haetun työn luonne (täysipäivä- vai osa-aikatyö) - työn hakemiseen käytetty aika - työnhaun aloittamista edeltänyt tilanne - ilmoittautuminen työnvälitystoimistoon ja avustusten saanti - niiden henkilöiden halukkuus työhön, jotka eivät hae työtä - syy, miksi henkilö ei ole etsinyt työtä h) koulutus ja ammatillinen koulutus: - koulutukseen tai ammatilliseen koulutukseen osallistuminen viimeksi kuluneiden neljän viikon aikana - tavoite - taso - paikka - kokonaiskesto - ammatillisen koulutuksen kokonaistuntimäärä - korkein hyväksytysti suoritettu tutkinto tai ammatillinen koulutus - vuosi, jona korkein hyväksytty tutkinto tai ammatillinen koulutus suoritettiin loppuun - osallistuminen koulutukseen, joka on osa sekä koulutus- että työskentelyjaksoja sisältävää ammatillista koulutusta i) työttömien henkilöiden aikaisempi työkokemus: - onko aikaisempaa työkokemusta - vuosi ja kuukausi, jolloin henkilöllä oli viimeksi työtä - pääsyy viimeisimmän työsuhteen lopettamiseen - ammattiasema viimeisimmässä työpaikassa - sen paikallisen yksikön toimiala, jossa henkilö oli viimeksi töissä - ammatti viimeisimmässä työpaikassa j) tilanne vuotta ennen tietojen keruuta - pääasiallinen työmarkkina-asema - ammattiasema - sen paikallisen toimipaikan toimiala, jossa henkilö työskenteli - asuinmaa - alue, jolla henkilö asui k) pääasiallinen työmarkkina-asema (ei pakollinen) l) tulot (ei pakollinen) m) haastatteluun liittyvät tekniset tiedot: - tietojenkeruuvuosi - viiteviikko - haastatteluviikko - jäsenvaltio - alue, jolla kotitalous sijaitsee - taajama-aste - kotitalouden tunniste - kotitaloustyyppi - laitostyyppi - painokertoimet - alaotoksen suhde edelliseen tietojenkeruuseen (vuosittainen tietojenkeruu) - alaotoksen suhde seuraavaan tietojenkeruuseen (vuosittainen tietojenkeruu) - keruuaallon tunniste 2. Edellä 1 kohdassa säädettyjä tietoja voidaan täydentää lisämuuttujilla, jäljempänä "lisäkysymykset". Joka vuosi määrätään lisäkysymyksiä koskevasta monivuotisesta ohjelmasta tämän asetuksen 8 artiklassa määritetyn menettelyn mukaisesti: - ohjelmassa määritetään jokaisen lisäkysymyssarjan aihepiiri, jäsenvaltiot ja alueet, joita ohjelma koskee, viiteajanjakso, otoksen koko (enintään 3 artiklassa säädetyn kokoinen) ja tulosten toimittamisen määräajat (mahdollisesti poikkeavat 6 artiklassa säädetystä) - yksityiskohtainen luettelo lisäkysymyksillä kerättävistä tiedoista annetaan vähintään kaksitoista kuukautta ennen kyseisten lisäkysymysten viiteajanjakson alkamista - lisäkysymysten määrä ei saa olla tämän artiklan 1 kohdassa säädettyä kysymyssarjaa c suurempi. 3. Määritelmistä, valvontasäännöistä, muuttujien koodauksesta ja työmarkkina-asemaa koskevien kysymysten muotoiluperiaatteista määrätään tämän asetuksen 8 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 5 artikla Tietojenkeruun järjestäminen Jäsenvaltiot voivat velvoittaa henkilöt vastaamaan tietojen keräämiseksi tehtyihin kysymyksiin. Jäsenvaltioiden on huolehdittava, että pyydetyt tiedot annetaan totuudenmukaisina vahvistetun määräajan kuluessa. 6 artikla Tietojen toimittaminen Viimeistään kahdentoista viikon kuluttua viitevuosineljänneksen päättymisestä, jos kyseessä on jatkuva tietojenkeruu, (ja viimeistään yhdeksän kuukautta viiteajanjakson päättymisestä, jos kyseessä on keväisin toteutettava vuosittainen tietojenkeruu) jäsenvaltioiden on toimitettava tietojenkeruun tulokset Eurostatille asianmukaisesti tarkastettuina kaikista tietojen keruun kohteena olleista henkilöistä ilman nimi- ja osoitetietoja. 7 artikla Kertomukset Joka kolmas vuosi, ensimmäisen kerran vuonna 2000, komissio antaa parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa arvioidaan erityisesti niiden tilastollisten menetelmien laatua, joita jäsenvaltiot aikovat käyttää tulosten tason parantamiseksi tai tietojenkeruumenettelyjen keventämiseksi. 8 artikla Menettely Komissiota avustaa päätöksellä 89/382/ETY, Euratom perustettu tilasto-ohjelmakomitea, jäljempänä "komitea". Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kolmella kuukaudella ilmoituksen tekopäivästä. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 9 artikla Kumoava säännös Kumotaan asetus (ETY) N:o 3711/91. 10 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä siitä, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL L 351, 20.12.1991, s. 1. (2) EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1. (3) EYVL L 151, 15.6.1990, s. 1. (4) EYVL L 181, 28.6.1989, s. 47. (5) Tämä vaatimus jätetään asetukseen ainoastaan, jos se ei osoittaudu perusteettomaksi meneillään olevissa tutkimuksissa.