Ehdotus NEUVOSTON ASETUS biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksestä /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Yleinen tausta Yksi vuosien 2014–2020 tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” tärkeimmistä tavoitteista on vahvistaa eurooppalaista teollisuutta toimilla, joilla tuetaan tutkimusta ja innovointia useilla eri teollisuuden aloilla. Ohjelmassa mahdollistetaan muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, joiden avulla pyritään osaltaan vastaamaan eräisiin merkittävimpiin Eurooppaa kohtaaviin haasteisiin. EU:n biopohjaisella teollisuudella voitaisiin edistää merkittävästi Eurooppa 2020 -strategian ja sen lippulaivahankkeiden ”Innovaatiounioni”, ”Resurssitehokas Eurooppa” ja ”Globalisaation aikakauden teollisuuspolitiikka” tavoitteiden saavuttamista. Tämä on tunnustettu useissa EU:n viimeaikaisissa poliittisissa aloitteissa. Tällaisia ovat muun muassa maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskeva eurooppalainen innovaatiokumppanuus[1], jäsenvaltioiden ja alueiden älykkään erikoistumisen strategia[2] ja seitsemättä ympäristöohjelmaa koskeva ehdotus. Komission 13. helmikuuta 2012 hyväksymässä Euroopan biotalousstrategiaa käsittelevässä tiedonannossa[3] ehdotetaan osana tiedonannon toimintasuunnitelmaa biopohjaisten teollisuudenalojen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien perustamista. Komission tiedonannossa ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten”[4] todetaan niin ikään, että EU:n teollisuuspolitiikassa on tärkeää perustaa biopohjaisten teollisuudenalojen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia yhteisen teknologia-aloitteen muodossa. Tämä on myös komission tiedonannon “Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet Horisontti 2020 -puiteohjelmassa: tehokas keino innovointiin ja kasvuun Euroopassa linjausten mukaista[5]. Myös alueiden komitea korosti biopohjaisten tuotteiden ja biopohjaisen yhteiskunnan tärkeää roolia Euroopassa Euroopan biotalousstrategiasta marraskuun 2012 loppupuolella antamassaan lausunnossa[6]. Laajempien taloudellisen ja yhteiskunnallisen kestävyyden kysymysten ja kuluttajiin kohdistuvien vaikutusten selvittämiseksi komissio tutkii parhaillaan biopolttoaineita kuluttajanäkökulmasta osana laajempaa tutkimusta polttoainemarkkinoiden toiminnasta[7]. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen perustelut ja tavoitteet Biopohjaisella teollisuudella tarkoitetaan teollisuuden toimialoja, jotka hyödyntävät uusiutuvia biologisia resursseja biotuotteiden ja biopolttoaineiden tuottamiseen. Tuotantopaikkana toimivat tavallisesti biojalostamot, ja tuotanto perustuu pääosin biopohjaisiin prosesseihin. Biopohjainen teollisuus luo uusia arvoketjuja, jotka yhdistävät aiemmin erillään olleet alkutuottajat (ja esimerkiksi orgaanisen jätteen huollosta vastaavat tahot) ja teollisuuden, mikä avaa uusia mahdollisuuksia useille vakiintuneille toimijoille. Yhä useammilla jalostusteollisuuden sektoreilla, kuten kemianteollisuudessa, biopolttoaineteollisuudessa, sellu- ja paperiteollisuudessa, sokeri- ja tärkkelysteollisuudessa sekä teknologian tarjoamisen alalla (erityisesti teollisen bioteknologian ja tuotantotekniikan alalla) ollaan kiinnostuneita siirtymään käyttämään osittain tai kokonaan kestäviä uusiutuvia biopohjaisia raaka-aineita ja/tai tuotteita. Yhteisen teknologia-aloitteen pääpaino on syötäväksi kelpaamattomien kasvinosien (esim. puu, maa- ja metsätalouden jäämäaines) ja biohajoavan jätteen muuntamisessa biotuotteiksi ja biopolttoaineiksi. Kasvien syötäväksi kelpaamattomat osat, joita kutsutaan myös lignoselluloosaksi, ovat yleensä heterogeenisiä ja sisältävät erilaisia monimutkaisia biomolekyylejä (selluloosa, hemiselluloosa tai ligniini). Lignoselluloosan muuntamiseen tarvittavaa tekniikka pidetään edistyneempänä kuin nykyistä syötävien kasvinosien muuntamisteknologiaa, ja sen kehittely on vielä meneillään. Siksi siihen pohjautuvia tuotteita ja prosesseja kutsutaan ”edistyneiksi”. Biopohjainen teollisuus on EU:n biotalouden perusta kasvun ja työllisyyden synnyttäjänä. Vaikka biopolttoaineiden ja biotuotteiden osuus tällä hetkellä on vain noin 3 prosenttia Euroopan biotalouden 2 biljoonan euron vuotuisesta liikevaihdosta ja 1 prosentti 22 miljoonasta biotalouden nykyisestä työpaikasta[8], biopohjaisten teollisuudenalojen odotetaan kasvavan perinteisen biotalouden aloja enemmän ja nopeammin[9].[10] Eri lähteistä peräisin olevien arvioiden mukaan · biomassan koko arvoketjun tuottopotentiaali biojalostamoiden kohdalla voi kokonaisuudessaan ylittää 200 miljardia euroa vuoteen 2020 mennessä[11]; · biopohjaisten prosessien osuus yksistään koko kemikaalituotannossa todennäköisesti kasvaa vuoden 2005 alle 2 prosentista 25 prosenttiin vuonna 2025[12]; · EU:n biopohjaisten kemikaalien (muun muassa biomuovit, biovoiteluaineet, bioliuottimet, pinta-aktiiviset bioaineet ja kemianteollisuuden raaka-aineet) määrä kasvaa vuoteen 2020 mennessä 5,3 prosenttia vuodessa, mikä tarkoittaa 40 miljardin euron arvoisia markkinoita ja yli 90 000:tä työpaikkaa pelkästään biokemianteollisuudessa[13]; · jopa 75 miljardia litraa bioetanolia voitaisiin tuottaa kestävästi kilpailukykyisin kustannuksin vuoteen 2020 mennessä, mikä merkitsisi noin 15 miljardin euron lisätuloja maatalousalalle[14]. Näiden mahdollisuuksien hyödyntämiseksi ja Euroopan biopohjaisten teollisuudenalojen ja niiden arvoketjujen kansainvälisen kilpailukyvyn takaamiseksi on ratkaistava useita kysymyksiä: · Biomassaraaka-ainetta on hankittava Euroopassa kestävällä tavalla ja niin, ettei tahattomia kielteisiä vaikutuksia ilmene, kuten biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä, epäsuoraa maankäytön muutosta tai elintarviketurvaan kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia. · Eri toimijoiden, kuten maa- ja metsätalouden, teollisuuden sekä jätehuollosta vastaavien toimijoiden, on tehtävä yhteistyötä pitkin koko arvoketjua, jotta nykyisestä hajanaisuudesta ja sektorien erillisyydestä toisiinsa nähden päästään eroon ja kyetään näin tehostamaan resurssien käyttöä. · Uusia prosesseja on kehitettävä kyseisen raaka-aineen eristämiseksi, esikäsittelemiseksi ja muuntamiseksi biotuotteiksi ja biopolttoaineiksi. Monimuotoisen ja ponnekkaan tutkimustoiminnan avulla on kehitettävä samanaikaisesti useita toisiinsa nähden huomattavan erilaisia teknologiavaihtoehtoja (esimerkiksi entsyymeihin perustuvat vs. termokemialliset prosessit) prosessien tehokkuuden parantamiseksi ja tuotosten optimoimiseksi. · Teknologian ja infrastruktuurien tehostamiseksi on tehtävä huomattavia investointeja, jotta voidaan arvioida kunkin tällaisen toisiinsa nähden varsin erilaisen teknologisen vaihtoehdon suhteelliset edut ja määrittää parhaat vaihtoehdot. Tämä tarkoittaa nykyisten biopohjaisten teollisuudenalojen (esim. puunjalostusteollisuus, biopolttoaineteollisuus, tärkkelysteollisuus, kemianteollisuus jne.) nykyaikaistamista sekä uusien ja laajennettavissa olevien yhdennettyjen biojalostamomallien kehittämistä. · Uusien biotuotteiden ja bioenergian/biopolttoaineiden onnistunut käyttöönotto edellyttää standardien ja merkintä- ja sertifiointijärjestelmien kehittämistä sekä asiakkaiden hyväksyntää. Tuotteiden hintojen olisi asianmukaisesti kuvastettava ulkoisia kustannuksia ja kuluttajien olisi voitava tehdä tietoon (esimerkiksi tällaisten tuotteiden hyödyistä koko tuotteen elinkaaren ajan) perustuvia valintoja. Biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjut (aina alkutuotannosta ja biojalostamoista teollisiin käyttäjiin ja tuotemerkkeihin) ovat monimutkaisia, ja näin ollen monitahoisia ovat myös teknologian ja innovoinnin haasteet, jotka on ratkaistava biopohjaisten teollisuudenalojen sosioekonomisen ja ekologisen potentiaalin hyödyntämiseksi. Ainoastaan vahvan strategisen näkemyksen, hyvin jäsennellyn ja määritellyn tutkimus- ja innovointiohjelman sekä pitkän aikavälin vakaan taloudellisen sitoumuksen avulla voidaan koota yhden ohjelman alle osaamista eri puolilta Eurooppaa läpimurtojen saavuttamiseksi ja riittävän varmuuden ja kriittisen massan takaamiseksi, jotta merkittäviä yksityisiä investointeja saadaan liikkeelle. Ehdotetun biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteena on · edistää nykyistä resurssitehokkaampaa ja kestävämpää vähähiilistä taloutta sekä talouskasvun ja työllisyyden lisäämistä erityisesti maaseutualueilla niin, että kehitetään Eurooppaan kestäviä ja kilpailukykyisiä biopohjaisen teollisuudenaloja, joilla biomassa hankitaan kestävällä tavalla ja jalostetaan edistyneissä biojalostamoissa; ja erityisesti: · demonstroida tekniikoita, joiden avulla eurooppalaisesta biomassasta saadaan uusia kemiallisia rakenneosia, uusia materiaaleja ja uusia kulutushyödykkeitä ja jotka korvaavat fossiilispohjaisten tuotantopanosten tarpeen; · kehittää liiketoimintamalleja, jotka yhdistävät talouden toimijat koko arvoketjussa aina biomassan tuotannosta ja biojalostamoista biopohjaisten aineiden, kemikaalien ja polttoaineiden kuluttajiin, muun muassa luomalla uusia monialaisia yhteyksiä ja tukemalla eri toimialojen välisiä keskittymiä; sekä · perustaa edelläkävijöinä toimivia biojalostamoita, joissa käytetään biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden tuotantoteknologioita ja liiketoimintamalleja ja joiden kustannushyödyt ja suorituskyky tekevät niistä osoitettavasti kilpailukykyisiä fossiilispohjaisiin vaihtoehtoihin nähden. Aiemmat kokemukset pohjana EU on kuluneina vuosikymmeninä rahoittanut useita hankkeita, joilla edistetään biopohjaista teollisuutta. EU:n tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelmat kattavat miltei 6 prosenttia EU:n T&K-kokonaisinvestoinneista ja 15 prosenttia julkisesti, rajatylittävän yhteistyön muodossa rahoitettavasta T&K-toiminnasta Euroopassa. Seitsemännen puiteohjelman ”Yhteistyö”-erityisohjelman aihealueesta 2 ”Elintarvikkeet, maatalous ja kalatalous sekä bioteknologia” rahoitetaan parhaillaan 100:a bioteknologian alan hanketta, joissa EU:n rahoitusosuus on noin 400 miljoonaa euroa. Koska biojalostamot ovat luonteeltaan monialaisia, tutkimuksen pääosasto julkaisi vuonna 2008 biojalostamoja koskevan yhteisen ehdotuspyynnön, joka käsitti neljä ”Yhteistyö”-ohjelman aihealuetta (aihealue 2, aihealue 5, aihealue 4 ”Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat” sekä aihealue 6 ”Ympäristö”). Vuonna 2009 rahoitettaviksi valittiin kolme edelläkävijöinä toimivaa yhteistyöhanketta (BIOCORE, EUROBIOREF ja SUPRABIO), joissa EU:n yhteenlaskettu rahoitusosuus oli noin 50 miljoonaa euroa. Viime vuosina saadut kokemukset osoittavat, että Euroopalla on biopohjaisen teollisuuden alalla vahva tutkimuspohja, sillä eräitä onnistuneita biojalostamohankkeita sekä EU:n että alueellisella ja kansallisella tasolla on viety päätökseen. EU:n tason ja alueellisen tason rahoitusmekanismit, erityisesti laajat ja integroidut biojalostamohankkeet ja alueelliset biotalousklusterit, ovat askel oikeaan suuntaan, sillä niissä sovelletaan arvoketjuun perustuvaa lähestymistapaa, joka kattaa tutkimus-, demonstraatio- ja käyttöönottotoimet ja jossa kannustetaan valtioiden rajat ylittävään yhteistyöhön. Niiden avulla ei ole kuitenkaan vielä onnistuttu saavuttamaan kriittistä massaa, jonka ansiosta hajanaisuudesta päästäisiin eroon ja kyettäisiin luomaan yhdennettyjä biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjuja Eurooppaan. Molempien rahoitusmekanismien vaikutus olisi voinut olla vielä parempi, jos ne olisivat olleet osa yhtenäistä biopohjaisten teollisuudenalojen pitkän aikavälin visiota ja jos demonstrointi- ja käyttöönottotoimia olisi tuettu enemmän. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTIEN TULOKSET Yhteisen teknologia-aloitteen valmistelussa kuultiin useita eri tahoja: · Biopohjaisten teollisuudenalojen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta koskeva julkinen kuuleminen järjestettiin 21. syyskuuta ja 14. joulukuuta 2012 välisenä aikana, ja siihen saatiin 638 hyväksyttävää vastausta. 64,6 prosenttia vastauksista oli peräisin yksityiseltä sektorilta, 24,6 prosenttia tiedeyhteisöiltä, 8,8 prosenttia julkiselta sektorilta ja 2 prosenttia valtiosta riippumattomilta järjestöiltä. Vastauksia saatiin 19:tä EU:n yhteensä 27 jäsenvaltiosta. Eniten vastauksia saatiin Puolasta, jota seurasivat Alankomaat, Saksa, Espanja, Ranska, Belgia, Ruotsi, Suomi, Italia, Itävalta, Yhdistynyt kuningaskunta, Romania, Tšekki, Portugali, Tanska, Irlanti, Unkari, Kreikka ja Slovakia. Miltei kaikki vastaajat (94,3 prosenttia) katsoivat, että EU:n toimet ovat tarpeen, ja 86,9 prosenttia piti julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuutta soveliaimpana keinona biopohjaisten teollisuudenalojen tutkimus- ja innovointiohjelman täytäntöönpanemiseksi Horisontti 2020 -puiteohjelman puitteissa sekä katsoi, että sillä on myönteisiä sosioekonomisia vaikutuksia. Muita keskeisiä havaintoja olivat tarve vahvistaa EU:n innovointia, parantaa kilpailukykyä sekä laatia selkeät toimintatavoitteet biopohjaiselle teollisuudelle. Kuulemisen tulokset esiteltiin ja niistä keskusteltiin sidosryhmien 9. tammikuuta 2013 Brysselissä järjestetyssä kokouksessa, johon osallistui 162 henkilöä. Verkossa järjestetystä julkisesta kuulemisesta laadittu täydellinen raportti on osa vaikutusten arviointia, ja se on tarkoitus julkaista painettuna versiona kesäkuussa 2013. · Useat biotalousstrategian täytäntöönpanon yhteydessä järjestetyt tapahtumat mahdollistivat säännöllisen yhteydenpidon useiden eri sidosryhmien kanssa vaikutusten arvioinnin laadintavaiheessa. Tapahtumien joukossa oli myös komission tutkimuksen pääosaston ja alueiden komitean 12. lokakuuta 2012 yhdessä järjestämä konferenssi ”Euroopan alueiden kumppanuuksilla biotalouteen”. Konferenssissa esiteltiin biopohjaisten teollisuudenalojen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden potentiaalia sekä havainnollistettiin alueellisten toimien esimerkkien avulla biotalouden kumppanuuksien mahdollisia hyötyjä. Aluepolitiikan pääosasto kertoi konferenssin osanottajille älykkään erikoistumisen strategiasta, joka on osa EU:n maaseudun kehittämistä koskevaa politiikkaa. Siinä ehdotettiin kohdentamaan investointeja biotalouteen silloin kuin se on tarkoituksenmukaista. · Lisäksi tutustuttiin useisiin biotaloutta, biotuotteita ja biopolttoaineita koskeviin tutkimuksiin. · Tutkimuksen pääosasto käytti apuna kymmenestä ulkoisesta arvioijasta, joilla on asiantuntemusta biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjun eri osista, koostuvaa ryhmää edellä mainittujen tietojen keräämisessä ja analysoimisessa sekä vaikutusten arvioinnin laatimisessa. Vaikutusten arviointi Ehdotettua asetusta tukee komission vaikutustenarviointi, joka on ehdotuksen liitteenä. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotus koskee biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen perustamista Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 187 artiklan nojalla. Yhteisyritys perustetaan biopohjaisia teollisuudenaloja koskevan yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys perustetaan toimintakaudeksi, joka päättyy 31. joulukuuta 2024. Yhteisyrityksen kotipaikaksi tulee Bryssel, Belgia. Yhteisyrityksen perustajaosakkaita ovat Euroopan unioni edustajanaan Euroopan komissio ja Biobased Industries Consortium -yhteenliittymä (BIC). Perustajaosakkaat rahoittavat yhdessä yhteisyrityksen toiminnan. Komissio ja BIC osallistuvat yhteisyrityksen juokseviin kustannuksiin samansuuruisin osuuksin. Tutkimus- ja demonstrointitoimet rahoitetaan yhdessä BICin jäsenyritysten luontoissuorituksilla ja rahoitusresursseilla (henkilöstö, laitteistot, kulutustavarat jne.) ja Euroopan unionin rahoitusvaroilla. EU:n rahoittama määrä vaihtelee toiminnan tyypin mukaan Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjen mukaisesti. Yhteisyritys voi ottaa uusia osakkaita, kunhan nämä osallistuvat tavoitteiden saavuttamisen rahoittamiseen. Komissio on edustettuna hallintoneuvostossa samoin oikeuksin ja äänin kuin teollisuutta edustavat BICin jäsenet. Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla. Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä sovelletaan. Tämän aloitteen erityiset toimintatarpeet edellyttävät kuitenkin poikkeusta kyseisiin sääntöihin. Tässä ehdotuksessa ei kuitenkaan tässä vaiheessa säädetä tästä erityisestä poikkeuksesta, jotta ei vaaranneta parhaillaan meneillään olevia toimielintenvälisiä keskusteluja kyseisten sääntöjen asianmukaisesta oikeusperustasta/menettelysäännöistä. Kyseisiä keskusteluja käydään lainsäädäntötyön puitteissa, joka koskee tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä annettua ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi (KOM(2011) 0810 - 2011/0399 (COD). Kyseisestä erityispoikkeuksesta säädetään myöhemmässä vaiheessa, kun edellä mainittujen keskustelujen tulos on selvillä. Poikkeuksella rajataan rahoituskelpoisuus muiden kuin innovointitoimien ollessa kyseessä pk-yritysten ja korkea-asteen oppilaitosten kaltaisiin yksikköihin, ja taataan samalla paras mahdollinen yksityisiin investointeihin kohdistuva vipuvaikutus. Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Ehdotus koskee alaa, jolla unionilla ei ole yksinomaista toimivaltaa, joten ehdotukseen on sovellettava toissijaisuusperiaatetta. Ehdotuksen taustalla oleva poliittinen tavoite voidaan saavuttaa ainoastaan EU:n toimin seuraavista syistä: (1) Todettu mittava tutkimus- ja innovointihaaste on luonteeltaan ylikansallinen ja monitahoinen ja edellyttää toisiaan täydentävien osaamis- ja rahoitusresurssien yhdistämistä eri aloilta ja eri maista. Yksittäinen jäsenvaltio, yritys tai sidosryhmä ei yksinään pysty ratkaisemaan ongelmaa. (2) Koordinoinnin ja resurssien tarve on niin suuri, että se voidaan hoitaa uskottavasti ainoastaan Euroopan tasolla. (3) Kun otetaan huomioon muissa johtavissa talouksissa käynnisteillä tai käynnissä olevat vastaavat ja kilpailevat aloitteet (Yhdysvallat, Brasilia, Kiina, Kanada), ainoastaan laajamittaiset Euroopan tasoiset toimet ovat riittäviä houkuttamaan yrityksiä tekemään investointeja Eurooppaan. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tämän asetuksen säännökset eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen tavoitteiden saavuttamiseksi. Sääntelytavan valinta Ehdotetulla asetuksella lisätään merkittävästi julkisia ja yksityisiä tutkimusinvestointeja ja innovaatiotoimintaa tavoitteena parantaa Euroopan biopohjaisten teollisuudenalojen kilpailukykyä sekä luoda uusia työpaikkoja erityisesti maaseutualueille. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys voi EU:n rahoituksen avulla lisätä yksityistä rahoitusta mittakaavassa, jota ei saavuteta perinteisin välinein, sillä viimeksi mainitusta puuttuu pitkän aikavälin strateginen ohjelma- ja rahoitussuunnittelu. Yhteisyrityksen toimintakaudella jokainen EU:n varoista peräisin oleva yksi euro aikaansaa yksityisiä investointeja 2,8 euron arvosta. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kokonaisbudjetti on 2 000 miljoonaa euroa (sisältää sekä käteis- että luontoissuoritukset). Lisäksi teollisuus on sitoutunut investoimaan 1 800 miljoonaa euroa yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita edistävien edelläkävijöinä toimivien demonstrointijalostamoiden rakentamiseen. Euroopan unionin (sisältää myös Eftan) enimmäisosuus on 1 000 miljoonaa euroa[15], joka suoritetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta. EU ja BIC vastaavat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen juoksevista kustannuksista lähtökohtaisesti samansuuruisilla osuuksilla. Hallintomenot ovat enintään 60 miljoonaa euroa yhteisyrityksen toimintakaudella. EU ja BIC rahoittavat yhdessä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toteuttamat tutkimus- ja demonstrointitoimet, joihin voidaan myöntää Horisontti 2020 -ohjelman yhteisrahoitusta. 5. LISÄTIEDOT Arviointi Euroopan komissio laatii vuosittain kertomuksen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen saavuttamasta edistymisestä sekä suorittaa väliarvioinnin 31. joulukuuta 2017 mennessä. EU:n rahoitusosuuden täytäntöönpanoa koskeva vastuuvapaus myönnetään osana SEUT-sopimuksen 319 artiklassa säädettyä menettelyä, jossa Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta vastuuvapauden komissiolle. 2013/0241 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksestä (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[16], ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[17] sekä katsoo seuraavaa: (1) Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa säädettiin alun perin Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013) 18 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY[18]. (2) Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007–2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta ”Yhteistyö” 19 päivänä joulukuuta 2006 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2006/971/EY[19] määriteltiin tuettavat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet. (3) Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) […] annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o …/2013[20] pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempia vaikutuksia tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelman ja yksityisen sektorin rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan laajempia kilpailukykytavoitteita ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Unioni voi osallistua näihin kumppanuuksiin myöntämällä unionin rahoitustukea yhteisyrityksille, jotka on perustettu päätöksen N:o 1982/2006/EY mukaisesti perussopimuksen 187 artiklan nojalla. (4) Tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman ”Horisontti 2020” (2014–2020) täytäntöönpanoa koskevasta erityisohjelmasta […] annetun neuvoston päätöksen (EU) N:o …/2013[21] mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman nojalla perustetuille yhteisyrityksille kyseisessä päätöksessä määrättyjen edellytysten mukaisesti. (5) Eurooppa 2020 -strategiassa[22] korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun saavuttamiseksi unionissa. Sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat hyväksyneet kyseisen strategian. (6) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ’BIC’, laati pohdinta-asiakirjan ja strategisen innovointi- ja tutkimuslinjauksen, jotka perustuvat julkisen ja yksityisen sektorin sidosryhmien laajaan kuulemiseen. Strategisessa innovointi- ja tutkimuslinjauksessa kuvataan tärkeimmät teknologian ja innovoinnin haasteet, jotka on ratkaistava, jotta voidaan kehittää kestävät ja kilpailukykyiset biopohjaiset teollisuudenalat Eurooppaan, sekä määritellään biopohjaisia teollisuudenaloja koskevalla yhteisellä teknologia-aloitteella toteutettavat tutkimus-, demonstraatio- ja käyttöönottotoimet. (7) BIC on voittoa tavoittelematon organisaatio, joka on perustettu edustamaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteistä teknologia-aloitetta tukevaa yritysryhmää. Sen jäsenistö koostuu suurista teollisuuslaitoksista, pienistä ja keskisuurista yrityksistä (pk-yritykset), alueellisista klustereista, eurooppalaisista elinkeinoelämän järjestöistä ja eurooppalaisista teknologiayhteisöistä, ja kattaa näin biopohjaisten teollisuudenalojen koko arvoketjun. BICin tavoitteena on turvata Euroopan biopohjaisten teollisuudenalojen teknologinen ja taloudellinen kehitys ja edistää sitä. Mitkä tahansa sidosryhmät biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjussa voivat halutessaan hakea sen jäsenyyttä. BIC noudattaa jäsenyyspolitiikassaan yleisiä avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteita, millä se varmistaa laajan eri alan toimijoiden mukanaolon. (8) Komission 13 päivänä helmikuuta 2012 antamassa tiedonannossa ”Innovointistrategia kestävää kasvua varten: biotalousstrategia Euroopalle”[23] ja erityisesti siihen sisältyvässä biotalouden toimintasuunnitelmassa kehotetaan perustamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia tukemaan kestävien ja kilpailukykyisten biopohjaisten teollisuudenalojen ja arvoketjujen luomista Eurooppaan. Tiedonannolla pyritään, siirryttäessä maaöljykauden jälkeiseen yhteiskuntaan, nykyistä tehokkaampaan biomassan tuotantosektorin ja jalostussektorin yhdistämiseen tarkoituksena ratkaista elintarviketurvaan, luonnonvarojen niukkuuteen ja ympäristötavoitteisiin liittyviä kysymyksiä biomassan käytöllä teollisuudessa ja energian tuottamisessa. (9) Komission 10 päivänä lokakuuta 2012 antamassa tiedonannossa ”Vahvempi eurooppalainen teollisuus talouden kasvua ja elpymistä varten”[24] vahvistetaan biopohjaisten teollisuudenalojen strateginen merkitys Euroopan tulevaisuuden kilpailukyvylle 21 päivänä joulukuuta 2007 annetussa komission tiedonannossa ”Aloite edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi Eurooppaan”[25] todettu biopohjaisten teollisuudenalojen strateginen merkitys Euroopan tulevaisuuden kilpailukyvylle, sekä painotetaan biopohjaisia teollisuudenaloja koskevan yhteisen teknologia-aloitteen tarvetta. (10) Biopohjaisilla teollisuudenaloilla ja niiden arvoketjuilla on edessään monimutkaisia ja huomattavia teknologisia ja innovointihaasteita. Koska biopohjaiset teollisuudenalat ovat vasta kehittymässä, niiden on ratkaistava ongelmat, jotka liittyvät teknisen asiantuntemuksen hajanaisuuteen ja tosiasiallisesti saatavilla olevia resursseja koskevien tietojen niukkuuteen, ennen kuin ne voivat rakentaa kestäviä ja kilpailukykyisiä arvoketjuja. Jotta näihin haasteisiin voidaan vastata, on saavutettava toimien laajuuden, huippuosaamisen ja innovointipotentiaalin kriittinen massa kohdennetulla ja johdonmukaisella tavalla EU:n tasolla. (11) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen pitäisi lieventää erityyppisiä markkinahäiriöitä, jotka jarruttavat yksityisiä investointeja biopohjaisten teollisuudenalojen kilpailua edeltävään tutkimus-, demonstrointi- ja käyttöönottotoimintaan Euroopassa. Sen avulla olisi erityisesti varmistettava luotettava biomassan saatavuus ja samalla otettava huomioon muut kilpailevat sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät vaatimukset sekä tuettava edistyneiden jalostustekniikoiden kehittämistä, laajan mittakaavan demonstrointitoimia ja poliittisia välineitä ja vähennettävä näin kestävien ja kilpailukykyisten biotuotteiden ja biopolttoaineiden kehittämiseen tehtävien yksityisten tutkimus- ja innovointi-investointien riskejä. (12) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen olisi oltava julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushanke, jolla pyritään lisäämään investointeja kestävien biopohjaisten teollisuudenalojen kehittämiseen Euroopassa. Sen olisi tarjottava sosioekonomisia ja ympäristöhyötyjä Euroopan kansalaisille, parannettava Euroopan kilpailukykyä ja autettava osaltaan nostamaan Eurooppa keskeiseksi toimijaksi kehittyneiden biopolttoaineiden ja biotuotteiden tutkimuksessa, demonstraatiossa ja käyttöönotossa. (13) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteena on toteuttaa Euroopassa tutkimus- ja innovointitoimien ohjelma sellaisten uusiutuvien biologisten resurssien, joita voidaan käyttää biopohjaisten materiaalien valmistuksessa, saatavuuden kartoittamiseksi, ja siten tukea kestävien biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjujen syntymistä. Nämä toimet olisi toteutettava sidosryhmien välisellä yhteistyöllä koko biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjujen laajuudelta aina alkutuotannosta ja jalostusteollisuudesta tuotemerkkeihin, pk-yrityksiin, tutkimus- ja teknologiakeskuksiin sekä yliopistoihin. (14) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteiden kunnianhimoisuus ja laajuus, tarvittavien taloudellisten ja teknisten resurssien mittakaava sekä tarve saavuttaa resurssien ja rahoituksen toimiva koordinaatio ja synergia edellyttävät unionin tason toimia. Siksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamisesta vastaavaksi oikeushenkilöksi olisi perustettava yhteisyritys, jäljempänä ’biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys’. (15) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteet on tarkoitus saavuttaa tukemalla tutkimus- ja innovointitoimintaa yksityisen ja julkisen sektorin resursseja hyödyntämällä. Tämän vuoksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen olisi järjestettävä ehdotuspyyntöjä tutkimus-, demonstrointi- ja käyttöönottotoimien tukemista varten. (16) Mahdollisimman suuren vaikutuksen aikaansaamiseksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen olisi luotava vahvoja synergioita muiden unionin ohjelmien kanssa sellaisilla aloilla kuin koulutus, ympäristö, kilpailukyky ja pk-yritykset, sekä koheesiopolitiikan rahastojen ja maaseudun kehittämispolitiikan kanssa, mikä voi erityisesti auttaa vahvistamaan kansallisia ja alueellisia tutkimus- ja innovointivalmiuksia älykkään erikoistumisen strategioiden yhteydessä. (17) Euroopan unionin ja BICin olisi oltava biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen perustajaosakkaat. (18) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen organisaatiota ja toimintaa koskevat säännöt olisi määriteltävä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksessä osana tätä asetusta. (19) BIC on kirjallisesti ilmaissut suostumuksensa tutkimustoiminnan harjoittamiseen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimialalla rakenteessa, joka on sovitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden luonteeseen. On aiheellista, että BIC hyväksyy tämän asetuksen liitteenä olevan yhtiöjärjestyksen allekirjoittamalla kirjallisen vahvistuksen. (20) Tavoitteidensa saavuttamiseksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen olisi tarjottava taloudellista tukea pääasiassa avustusten muodossa, joita osallistujille myönnetään avoimien ja kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella. (21) Yksityisten osakkaiden osuuksien ei pitäisi rajoittua pelkästään biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintomenoihin ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tukemien tutkimus- ja innovointitoimien harjoittamisen edellyttämään yhteisrahoitukseen. (22) Yksityisten osakkaiden osuuksiin olisi kuuluttava myös yksityisten osakkaiden toteuttamia täydentäviä toimia, siten kuin ne on täsmennetty täydentävien toimien suunnitelmassa; jotta vipuvaikutuksesta saadaan kunnollinen yleiskuva, tällaiset täydentävät toimet olisi katsottava osuuksiksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteiseen teknologia-aloitteeseen laajemmassa mielessä. (23) Osallistuttaessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksestä rahoitettaviin epäsuoriin toimiin olisi noudatettava tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä … 2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o.../2013[26]. (24) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012, sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 soveltamissäännöistä 29 päivänä lokakuuta 2012 annetussa komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012[27]. (25) Tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saaviin tahoihin kohdistuvat tarkastukset olisi suoritettava siten, että hallinnolliset velvoitteet ovat mahdollisimman kevyet asetuksen (EU) N:o.../2013 [Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] mukaisesti. (26) Unionin ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. (27) Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. (28) Perussopimuksen 287 artiklan 1 kohdan mukaan unionin perustamien elinten tai laitosten perustamisasiakirjoissa voidaan sulkea pois se, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa tällaisten elinten tai laitosten tuloja ja menoja koskevat tilit. Asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettujen elinten tilit tarkastaa riippumaton tarkastuselin, joka antaa lausuman muun muassa tilien luotettavuudesta sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Jotta vältetään päällekkäisyydet tilien tarkastamisessa, on perusteltua, että tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tilejä. (29) Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen perustamisen helpottamiseksi komission olisi vastattava sen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa täytäntöönpanoon. (30) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteita teollisen tutkimus- ja innovointitoiminnan vahvistamisessa koko unionissa, vaan ne voidaan päällekkäisyyksien välttämiseksi, kriittisen massan saavuttamiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistettujen toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti; tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen. ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustaminen 1. Perustetaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perussopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys, jäljempänä ’biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys’, 1 päivän tammikuuta 2014 ja 31 päivän joulukuuta 2024 väliseksi ajanjaksoksi. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012[28] 209 artiklassa tarkoitettu elin, jolle on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano. 3. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys on oikeushenkilö. Yhteisyrityksellä on jokaisessa jäsenvaltiossa laajin näiden valtioiden kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia tai luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä oikeudenkäynnin osapuolena. 4. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kotipaikka on Bryssel, Belgia. 5. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Tavoitteet Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteet ovat seuraavat: a) edistää Horisontti 2020 -puiteohjelmasta … annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o.../2013 ja erityisesti Horisontti 2020 -erityisohjelmasta … 2013 annetun neuvoston päätöksen N:o.../2013/EU täytäntöönpanoa; b) edistää biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita, jotka koskevat resurssitehokkaampaa ja kestävämpää vähähiilistä taloutta ja talouskasvun ja työllisyyden lisäämistä erityisesti maaseutualueilla kehittämällä eurooppalainen kestävä ja kilpailukykyinen biopohjainen teollisuus, joka perustuu biomassan kestävällä tavalla hankkiviin kehittyneisiin biojalostamoihin ja erityisesti: c) demonstroida tekniikoita, joiden avulla eurooppalaisesta biomassasta saadaan uusia kemiallisia rakenneosia, uusia materiaaleja ja uusia kulutushyödykkeitä ja jotka korvaavat fossiilispohjaisten tuotantopanosten tarpeen; d) kehittää liiketoimintamalleja, jotka yhdistävät talouden toimijat koko arvoketjussa biomassan tuotannosta ja biojalostamoista biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden kuluttajiin, myös luomalla uusia monialaisia yhteyksiä ja tukemalla eri toimialojen välisiä keskittymiä; sekä e) perustaa edelläkävijöinä toimivia biojalostamoita, joissa käytetään biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden teknologioita ja liiketoimintamalleja ja joiden kustannushyödyt ja suorituskyky tekevät niistä osoitettavasti kilpailukykyisiä fossiilispohjaisiin vaihtoehtoihin nähden. 3 artikla Unionin rahoitusosuus 1. Unioni osallistuu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintomenojen ja toimintamenojen rahoittamiseen enintään 1 000 miljoonalla eurolla, johon sisältyy EFTA- määrärahat. Rahoitusosuus suoritetaan Horisontti 2020 -puiteohjelman täytäntöön panemiseksi toteutettavaan Horisontti 2020 -erityisohjelmaan osoitetusta unionin yleisen talousarvion määrärahoista asetuksen (EY, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan sekä 60 ja 61 artiklan asiaa koskevien säännösten mukaisesti kyseisen asetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille. 2. Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan valtuutussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka unionin puolesta toimiva komissio ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys tekevät. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetussa valtuutussopimuksessa määrätään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa esitetyistä seikoista sekä muun muassa seuraavista seikoista: a) vaatimukset, jotka koskevat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osallistumista päätöksen N:o.../EU [”Horisontti 2020” -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma] liitteessä II tarkoitettuihin asiaankuuluviin suorituskykyindikaattoreihin; b) vaatimukset, jotka koskevat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osallistumista päätöksen N:o.../EU [”Horisontti 2020” -puiteohjelman täytäntöönpanoa koskeva erityisohjelma] liitteessä III tarkoitettuun seurantaan; c) erityiset biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintaan liittyvät suorituskykyindikaattorit; d) tietojen toimittamista koskevat järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio pystyy täyttämään tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa; e) henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseenotto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset. 4 artikla Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet 1. Muut biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkaat kuin unioni suorittavat tai ne huolehtivat, että niihin kuuluvat oikeussubjektit suorittavat yhteensä vähintään 2 800 miljoonan euron kokonaisrahoitusosuuden 1 artiklassa tarkoitettuna aikana. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettu rahoitusosuus muodostuu a) biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle suoritettavista osuuksista liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 12 lausekkeen 2 kohdan, 12 lausekkeen 3 kohdan b alakohdan ja 12 lausekkeen 3 kohdan c alakohdan mukaisesti; b) muiden yhteisyrityksen osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien 1 artiklassa tarkoitettuna aikana suorittamista vähintään 1 800 miljoonan euron luontoissuorituksista, jotka vastaavat niille biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen työohjelman ulkopuolella toteutetuista, biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteita edistävistä täydentävistä toimista aiheutuvia kustannuksia. Unionin muista rahoitusohjelmista voidaan myöntää tukea tällaisten kustannusten kattamiseksi asiaa koskevien sääntöjen ja menettelyjen mukaisesti. Tällainen unionin rahoitus ei voi korvata muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien luontoissuorituksia. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys ei voi myöntää rahoitustukea edellä alakohdassa b tarkoitettuihin kustannuksiin. Täydentävät toimet vahvistetaan vuosittaisessa täydentävien toimien suunnitelmassa, jossa esitetään arvio edellä mainittujen suoritusten arvosta. 3. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään 31 päivänä tammikuuta kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen edellä 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. 4. Edellä 2 kohdan b alakohdassa sekä liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 12 lausekkeen 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittelemiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeushenkilön sijoittautumisvaltiossa sovellettavien kirjanpitosäännösten sekä sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS-standardien/ IFRS-standardien) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkopuolinen tilintarkastaja varmentaa kyseiset kustannukset. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys tarkistaa suoritusten arvon määrittelyn. Jos epävarmuuksia tämän jälkeen on edelleen, biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys voi suorittaa tilintarkastuksen. 5. Komissio voi päättää lopettaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle suoritettavan unionin rahoitusosuuden maksamisen, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen taikka käynnistää liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 20 lausekkeen 2 kohdassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos muut osakkaat tai niihin kuuluvat oikeussubjektit eivät suorita 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia tai jos ne suorittavat ne osittain tai myöhässä. 5 artikla Varainhoitoa koskevat säännökset Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys hyväksyy erilliset varainhoitoa koskevat säännöksensä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan mukaisesti ja asetuksen (EU) N:o... [julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien varainhoidon malliasetuksesta annettu delegoitu asetus] mukaisesti. 6 artikla Henkilöstö 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen palveluksessa olevaan henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68[29], sekä näiden henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä. 2. Hallintoneuvosto käyttää biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstön suhteen sitä toimivaltaa, joka kuuluu nimittävälle viranomaiselle henkilöstösääntöjen mukaan ja työsopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle muuta henkilöstöön koskevien palvelussuhteen ehtojen mukaan, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’. Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää toimitusjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja. 3. Hallintoneuvosto vahvistaa tarvittavat henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti. 4. Henkilöstöresurssit määritellään biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti. 5. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä. 6. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstömenoista. 7 artikla Kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai harjoittelijoita, jotka eivät ole yhteisyrityksen työntekijöitä. Kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokopäiväisinä työntekijöinä ilmaistuna lisätään tämän asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti. 2. Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen palvelukseen tilapäisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt. 8 artikla Erioikeudet ja vapaudet Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehtyä pöytäkirjaa. 9 artikla Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen korvausvastuu 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritellään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. 2. Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. 3. Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen maksujen ja vastuuseen liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen varoista. 4. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. 10 artikla Unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö 1. Unionin tuomioistuimella on toimivalta perussopimuksessa määrätyin edellytyksin sekä seuraavissa tapauksissa: a) kaikissa osakkaiden välisissä riidoissa, jotka koskevat tämän asetuksen sisältöä; b) biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa, päätöksissä tai hankintasopimuksissa olevan välityslausekkeen nojalla; c) riidoissa, jotka koskevat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista; d) kaikissa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa unionin virkamiehiin sovellettavissa henkilöstösäännöissä määrätyin tai unionin muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista johtuvin rajoituksin ja edellytyksin. 2. Niiden kysymysten osalta, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee. 11 artikla Arviointi 1. Komissio suorittaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen väliarvioinnin 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä. Komissio toimittaa väliarvioinnin johtopäätökset ja niihin liittyvät huomautuksensa Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 30 päivä kesäkuuta 2018. 2. Komissio voi 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin johtopäätösten perusteella ryhtyä 4 artiklan 5 kohdan mukaisiin toimiin tai muihin asianmukaisiin toimiin. 3. Komissio laatii loppuarvioinnin biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksestä kuuden kuukauden kuluessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen purkamisesta mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 20 lausekkeessa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Kyseisen loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 12 artikla Vastuuvapaus 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen talousarvion täytäntöönpanoa koskeva vastuuvapaus myönnetään unionin rahoitusosuuden osalta osana perussopimuksen 319 artiklassa säädettyä menettelyä, jossa Euroopan parlamentti myöntää neuvoston suosituksesta vastuuvapauden komissiolle. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys toimii täydessä yhteistyössä vastuuvapausmenettelyssä mukana olevien toimielimien kanssa ja antaa tarvittaessa kaikki lisätiedot. Tässä yhteydessä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen voidaan edellyttää olevan edustettuna asianomaisten toimielinten tai elinten kanssa pidetyissä kokouksissa ja avustavan komission valtuutettua tulojen ja menojen hyväksyjää. 13 artikla Jälkikäteen tehtävät tarkastukset 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys suorittaa jälkikäteen tehtävät epäsuorien toimien menojen tarkastukset asetuksen (EU) N:o... [Horisontti 2020 -puiteohjelma] 23 artiklan mukaisesti osana Horisontti 2020-puiteohjelman epäsuoria toimia. 2. Johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio voi päättää, että se suorittaa 1 kohdassa tarkoitetut tarkastukset. 14 artikla Osakkaiden taloudellisten etujen suojaaminen 1. Rajoittamatta liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 16 lausekkeen 4 kohdan soveltamista biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys sallii komission henkilöstön jäsenten ja komission valtuuttamien henkilöiden sekä tilintarkastustuomioistuimen pääsyn sen toimipaikkoihin ja tiloihin ja antaa heidän käyttöönsä kaikki, myös sähköiset, tiedot, joita tarvitaan tarkastusten toimittamiseksi. 2. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999[30] ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[31] vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko tämän asetuksen perusteella rahoitettuihin sopimuksiin, päätöksiin tai hankintasopimuksiin liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 3. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa sopimuksissa, päätöksissä tai hankintasopimuksissa on oltava määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 ja 2 kohdan soveltamista. 4. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen on varmistettava, että osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset. 5. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista[32]. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys päättää tarvittavista järjestelyistä OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi. 15 artikla Luottamuksellisuus Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 artiklan soveltamista. 16 artikla Avoimuus 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallussa pitämiin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001[33]. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevia käytännön järjestelyitä. 3. Rajoittamatta sitä, mitä 10 artiklassa säädetään, biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle perussopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti. 17 artikla Osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt Asetusta (EU) N:o.... [Horisontti 2020 -puiteohjelman osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt] sovelletaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen rahoittamiin toimiin. Kyseisen asetuksen mukaisesti biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen katsotaan olevan rahoituselin, joka antaa taloudellista tukea liitteessä olevan yhtiöjärjestyksen 1 lausekkeen mukaisiin epäsuoriin toimiin. 18 artikla Isäntävaltion tarjoama tuki Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys ja valtio, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voivat tehdä hallinnollisen sopimuksen kyseisen valtion biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle myöntämistä erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta sen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle antamasta tuesta. 19 artikla Ensi vaiheen toimet 1. Komissio vastaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä muiden osakkaiden ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa. 2. Tätä varten a) siihen asti, kunnes hallintoneuvoston liitteessä olevan 8 lausekkeen mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä; b) poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen toimitusjohtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa; c) komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään. 3. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty. 4. Väliaikaisena tehtäviään hoitava toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimien osalta. 20 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE BIOPOHJAISTEN TEOLLISUUDENALOJEN YHTEISYRITYKSEN YHTIÖJÄRJESTYS 1 – Tehtävät Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys huolehtii seuraavista tehtävistä: (a) biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen perustaminen ja kestävän hallinnoinnin varmistaminen; (b) tarvittavien julkisen ja yksityisen sektorin voimavarojen hankkiminen; (c) tiiviin ja pitkäaikaisen unionin, alan teollisuuden ja muiden sidosryhmien välisen yhteistyön luominen ja sen kehittäminen; (d) biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen tehokkuuden varmistaminen; (e) kriittisen tutkimusmassan saavuttaminen, jota tarvitaan pitkän aikavälin ohjelman käynnistämiseen; (f) biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen seuranta; (g) tutkimuksen ja innovoinnin epäsuorien toimien taloudellinen tukeminen pääasiassa avustusten avulla; (h) tiedottamis-, viestintä-, tulosten hyödyntämis- ja levittämistoimista huolehtiminen soveltuvin osin asetuksen (EU) N:o.../2013 [Horisontti 2020 -puiteohjelma] 22 artiklan säännöksiä soveltaen; (i) kaikkien muiden sellaisen tehtävien suorittaminen, jota tarvitaan tämän asetuksen 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseen. 2 – Osakkaat 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkaat ovat seuraavat: (a) Euroopan unioni, jota edustaa komissio; (b) tämän yhtiöjärjestyksen kirjallisella vahvistuksella tapahtuvan hyväksymisen jälkeen Bio-based Industries Consortium Aisbl (biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä, jäljempänä ’BIC’), Belgian lainsäädännön mukaisesti perustettu voittoa tavoittelematon järjestö (rekisterinumero: 0521-857-822), jonka pysyvä toimipaikka on Bryssel, Belgia 3 – Osakkuuden muutokset 1. Mikä tahansa oikeussubjekti, joka tukee suoraan tai välillisesti tutkimusta ja innovointia jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa, voi hakea biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkuutta edellyttäen, että se suorittaa osuuden 12 lausekkeessa tarkoitettuun rahoitukseen, jolla tähdätään tämän asetuksen 2 artiklan mukaisiin biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteisiin. 2. Kaikki biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkuushakemukset, joihin on liitetty ehdotus 5 lausekkeessa esitetyn hallintoneuvoston kokoonpanon mukauttamisesta, osoitetaan hallintoneuvostolle. 3. Hallintoneuvosto arvioi kunkin hakemuksen ja ottaa huomioon hakijan merkityksen ja mahdollisen lisäarvon biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta. Tämän jälkeen se tekee hakemuksesta päätöksen. 4. Osakas voi luopua osakkuudestaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksessä. Osakkuudesta luopuminen tulee voimaan peruuttamattomasti kuuden kuukauden kuluttua luopumisilmoituksen antamisesta muille osakkaille. Tämän jälkeen entinen osakas vapautetaan kaikista velvoitteista lukuun ottamatta velvollisuuksia, jotka biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys on hyväksynyt tai jotka ovat aiheutuneet ennen osakkuudesta luopumista. 5. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkuutta ei voi luovuttaa kolmannelle osapuolelle ilman hallintoneuvoston etukäteistä suostumusta. 6. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys julkaisee verkkosivuillaan välittömästi kaikkien osakkuudessa tapahtuneiden tämän lausekkeen mukaisten muutosten jälkeen ajantasaisen luettelon biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkaista yhdessä tällaisten muutosten voimaantulopäivän kanssa. 4 – Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen organisaatio 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen elimet ovat (c) hallintoneuvosto; (d) toimitusjohtaja; (e) tieteellinen komitea; (f) valtioiden edustajien ryhmä. 2. Tieteellinen komitea ja valtioiden edustajien ryhmä ovat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen neuvoa-antavia elimiä. 5 – Hallintoneuvoston kokoonpano 1. Hallintoneuvoston kokoonpano on seuraava: – viisi komission edustajaa; – viisi yksityisten osakkaiden edustajaa, joista vähintään yhden olisi oltava pienten ja keskisuurten yritysten edustaja. 6 – Hallintoneuvoston toiminta 1. Komissiolla on 50 prosenttia äänioikeuksista. Komission äänioikeus on jakamaton. Yksityisillä osakkailla on yhtä monta ääntä. Osakkaiden on parhaansa mukaan pyrittävä yhteisymmärrykseen. Jos yhteisymmärrykseen ei päästä, hallintoneuvosto tekee päätökset vähintään 75 prosentin ääntenenemmistöllä, mukaan luettuina niiden edustajien äänet, jotka eivät ole läsnä. 2. Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajansa kahden vuoden mittaiseksi kaudeksi. 3. Hallintoneuvosto kokoontuu sääntömääräiseen istuntoon kahdesti vuodessa. Se voi pitää ylimääräisiä kokouksia komission pyynnöstä tai yksityisten osakkaiden edustajien enemmistön taikka puheenjohtajan pyynnöstä. Hallintoneuvosto kokoontuu puheenjohtajansa kutsusta, ja kokoukset pidetään tavallisesti biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kotipaikassa. Toimitusjohtajalla on oikeus osallistua asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtajalla on oikeus osallistua hallintoneuvoston kokouksiin tarkkailijana. Hallintoneuvosto voi tapauskohtaisesti kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, osallistumaan tarkkailijoina kokouksiinsa. Osakkaiden edustajat eivät ole henkilökohtaisesti korvausvastuussa edustajan ominaisuudessa hallintoneuvostossa tekemistään toimista. Hallintoneuvosto vahvistaa työjärjestyksensä. 7 – Hallintoneuvoston tehtävät 1. Hallintoneuvostolla on yleinen vastuu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen strategisesta suuntaamisesta ja toimista, ja se valvoo biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimien toteuttamista. 2. Hallintoneuvosto hoitaa erityisesti seuraavat tehtävät: (g) arvioi, hyväksyy tai hylkää uudet osakkuushakemukset 3 lausekkeen mukaisesti; (h) päättää biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkuuden irtisanomisesta, jos osakas ei täytä velvoitteitaan; (i) hyväksyy biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen varainhoitoa koskevat säännökset tämän asetuksen 5 artiklan mukaisesti; (j) hyväksyy biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen vuotuisen talousarvion, mukaan luettuna henkilöstötaulukko, jossa ilmoitetaan väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työpaikkoina ilmoitettuna; (k) käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa henkilöstöasioissa tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti; (l) nimittää tai erottaa toimitusjohtajan tai jatkaa tämän toimikautta, opastaa toimitusjohtajaa sekä valvoo hänen suoriutumista tehtävistään; (m) hyväksyy toimitusjohtajan suosituksesta 9 lausekkeen 5 kohdassa tarkoitetun ohjelmatoimiston organisaatiorakenteen; (n) hyväksyy toimitusjohtajan ehdotuksesta vuotuisen työsuunnitelman ja vastaavat menoarviot valtioiden edustajien ryhmää ja tieteellistä komiteaa kuultuaan; (o) hyväksyy tämän asetuksen 4 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun vuotuisen täydentävien toimien suunnitelman yksityisten osakkaiden ehdotuksen perusteella ja kuultuaan tarvittaessa tilapäistä neuvoa-antava ryhmää; (p) hyväksyy vuotuisen tilinpäätöksen; (q) hyväksyy vuotuisen toimintakertomuksen ja sitä vastaavan menoselvityksen; (r) järjestää tarpeen mukaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen sisäisen tarkastustoiminnon toteutuksen; (s) hyväksyy ehdotuspyynnöt sekä tarvittaessa ehdotusten jättämistä, arviointia ja valintaa koskevat säännöt sekä myöntämis- ja uudelleentarkastelumenettelyiden säännöt; (t) hyväksyy rahoitettaviksi valituista toimista laaditun luettelon; (u) vahvistaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen viestintäpolitiikan toimitusjohtajan suosituksesta; (v) antaa tarvittaessa täytäntöönpanosääntöjä tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdan mukaisesti; (w) antaa tarvittaessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen palvelukseen tilapäisesti siirrettäviin kansallisiin asiantuntijoihin ja harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt tämän asetuksen 7 artiklan mukaisesti; (x) perustaa tarvittaessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen elinten lisäksi neuvoa-antavia ryhmiä; (y) toimittaa komissiolle tarvittaessa kaikki tämän asetuksen muuttamista koskevat biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkaiden pyynnöt; (z) vastaa sellaisista tehtävistä, joita ei ole nimenomaisesti osoitettu jollekin biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen elimistä; hallintoneuvosto voi osoittaa tällaiset tehtävät joillekin näistä elimistä. 8 – Toimitusjohtajan nimittäminen, irtisanominen tai toimikauden jatkaminen 1. Hallintoneuvosto nimittää toimitusjohtajan komission avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen laatiman ehdokasluettelon perusteella. Komissio kutsuu tarvittaessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen muiden osakkaiden edustajia mukaan valintamenettelyyn. Erityisesti valintamenettelyn esivalintavaiheessa on taattava biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen muiden osakkaiden edustajien asianmukainen edustus. Tätä varten biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen yksityisosakkaat nimittävät hallintoneuvoston puolesta yhteisellä sopimuksella edustajan ja tarkkailijan. 2. Toimitusjohtaja on henkilöstön jäsen, ja hänet otetaan palvelukseen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen väliaikaisena toimihenkilönä unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan mukaisesti. Toimitusjohtajan työsopimusta tehtäessä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritystä edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja. 3. Toimitusjohtajan toimikausi on kolme vuotta. Kyseisen toimikauden päätyessä komissio laatii toimitusjohtajan toiminnasta ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tulevista tehtävistä ja haasteista arvioinnin, johon yksityisosakkailla on tarvittaessa ollut mahdollisuus osallistua. 4. Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan edellä 3 kohdassa tarkoitettu arviointi huomioon, jatkaa toimitusjohtajan toimikautta kerran enintään neljällä vuodella. 5. Toimitusjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi osallistua samaa tointa koskevaan valintamenettelyyn jatketun toimikauden päätyttyä. 6. Toimitusjohtaja voidaan erottaa ainoastaan hallintoneuvoston komission ehdotuksesta, jonka tekemiseen yksityisosakkailla on tarvittaessa ollut mahdollisuus osallistua, tekemällä päätöksellä. 9 – Toimitusjohtajan tehtävät 1. Toimitusjohtaja vastaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen päivittäisestä johtamisesta hallintoneuvoston päätösten mukaisesti. 2. Toimitusjohtaja on biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen laillinen edustaja. Hän vastaa toiminnastaan hallintoneuvostolle. 3. Toimitusjohtaja toteuttaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen talousarvion. 4. Toimitusjohtaja suorittaa riippumattomasti erityisesti seuraavat tehtävät: (å) laatii ja esittää hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen talousarvioesityksen, mukaan luettuna vastaava henkilöstötaulukko, josta käy ilmi väliaikaisten toimien määrä kussakin palkkaluokassa ja tehtäväryhmässä sekä sopimussuhteisen henkilöstön ja kansallisten asiantuntijoiden lukumäärä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna; (ä) laatii ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen työsuunnitelman ja sitä vastaavat menoarviot; (ö) toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen tilinpäätöksen; (aa) laatii ja toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen toimintakertomuksen ja sitä vastaavan menoselvityksen; (bb) toimittaa hallintoneuvoston hyväksyttäväksi luettelon rahoitettaviksi valituista toimista; (cc) allekirjoittaa yksittäiset sopimukset ja päätökset; (dd) allekirjoittaa hankintasopimukset; (ee) toteuttaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen viestintäpolitiikkaa; (ff) organisoi, johtaa ja valvoo biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintaa ja henkilöstöä tämän asetuksen 6 artiklan 2 kohdassa säädetyn hallintoneuvoston siirtämän toimivallan rajoissa; (gg) ottaa käyttöön vaikuttavan ja tehokkaan sisäisen valvonnan järjestelmän ja varmistaa sen toiminnan sekä ilmoittaa hallintoneuvostolle kaikista sitä koskevista merkittävistä muutoksista; (hh) varmistaa, että riskinarviointi ja riskinhallinta toteutetaan; (ii) toteuttaa muita toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen arvioitaessa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen edistymistä sille asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa; (jj) suorittaa muita hallintoneuvoston toimitusjohtajalle antamia tai delegoimia tehtäviä. 5. Toimitusjohtaja perustaa ohjelmatoimiston, joka suorittaa toimitusjohtajan vastuulla kaikki tästä asetuksesta johtuvat tukitoimet. Ohjelmatoimisto koostuu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen henkilöstöstä, ja sen tehtävänä on erityisesti: (kk) tarjota tukea tarvittavan kirjanpitojärjestelmän luomisessa ja hallinnoinnissa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti; (ll) hallinnoida ehdotuspyyntöjä vuotuisen työsuunnitelman mukaisesti samoin kuin sopimuksia ja päätöksiä, mihin kuuluu myös niiden koordinointi; (mm) tarjota osakkaille ja biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen muille elimille kaikki asiaankuuluva tieto ja tuki, joita ne tarvitsevat tehtäviensä hoitamiseen, sekä vastata näiden yksittäisiin pyyntöihin; (nn) toimia biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen elinten sihteeristönä ja avustaa hallintoneuvoston perustamia neuvoa-antavia ryhmiä. 10 – Tieteellinen komitea 1. Tieteellinen komitea koostuu enintään 10 jäsenestä. Se valitsee puheenjohtajan keskuudestaan. 2. Tieteellisen komitean maailmanlaajuisesti tunnustetut asiantuntijajäsenet edustavat tasapainoisesti tiedeyhteisöjä, teollisuutta, pieniä ja keskisuuria yrityksiä, valtiosta riippumattomia järjestöjä ja sääntelyelimiä. Kokonaisuutena tieteellisen komitean jäsenten osaamisen ja asiantuntemuksen on katettava koko tekninen toimiala, jotta se voi antaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle tieteelliseen tietoon pohjautuvia suosituksia. 3. Hallintoneuvosto laatii erityiset arviointiperusteet ja menettelyn tieteellisen komitean jäsenien valintaa varten ja nimittää tieteellisen komitean jäsenet. Hallintoneuvoston on otettava huomioon biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen valtioiden edustajien ryhmän mahdollisesti ehdottamat ehdokkaat. 4. Tieteellinen komitea huolehtii seuraavista tehtävistä: (oo) antaa neuvoja siitä, mitä tieteellisiä painotuksia olisi käsiteltävä vuotuisissa työsuunnitelmissa; (pp) antaa neuvoja vuotuisessa toimintakertomuksessa kuvatuista tieteellisistä saavutuksista; 5. Tieteellinen komitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Kokoukset kutsuu koolle tieteellisen komitean puheenjohtaja. 6. Tieteellinen komitea voi puheenjohtajansa suostumuksella kutsua muita henkilöitä kokouksiinsa. 7. Tieteellinen komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 11 – Valtioiden edustajien ryhmä 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen valtioiden edustajien ryhmässä on yksi edustaja kustakin jäsenvaltiosta ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneesta maasta. Valtioiden edustajien ryhmä valitsee puheenjohtajan keskuudestaan. 2. Valtioiden edustajien ryhmä kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Kokoukset kutsuu koolle sen puheenjohtaja. Toimitusjohtaja ja hallintoneuvoston puheenjohtaja tai heidän edustajansa osallistuvat näihin kokouksiin. Valtioiden edustajien ryhmän puheenjohtaja voi kutsua muita henkilöitä, erityisesti unionin alueviranomaisten edustajia, kansalaisyhteiskunnan edustajia tai pk-yritysten yhdistysten edustajia, osallistumaan tarkkailijoina ryhmän kokouksiin. 3. Valtioiden edustajien ryhmä tarkastelee erityisesti seuraavia aiheita koskevia tietoja ja antaa lausuntoja niistä: (qq) ohjelmien edistyminen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksessä ja sen tavoitteiden saavuttaminen; (rr) strategisen suuntautumisen tarkistaminen; (ss) yhteydet Horisontti 2020 -puiteohjelmaan; (tt) vuotuiset työsuunnitelmat; (uu) pk-yritysten osallistuminen. 4. Näiden lisäksi valtioiden edustajien ryhmä antaa biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle tietoja seuraavista asioista ja toimii niissä yhteisyrityksen yhteystahona: (vv) asiaan liittyvien kansallisten tai alueellisten tutkimus- ja innovointiohjelmien tilanne ja mahdollisten yhteistyöalojen kartoittaminen, muun muassa asiaankuuluvien teknologioiden käyttöönotossa; (ww) tiedonvälitystapahtumiin, teknisiin workshop-tapaamisiin ja viestinään liittyvät kansallisella tai alueellisella tasolla toteutetut erityistoimenpiteet; (xx) kansallisella tai alueellisella tasolla toteutetut biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen käyttöönottotoimiin liittyvät erityistoimenpiteet. 5. Valtioiden edustajien ryhmä voi omasta aloitteestaan antaa suosituksia biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle teknisistä asioista sekä liikkeenjohdollisista ja rahoitukseen liittyvistä kysymyksistä, erityisesti jos tällaiset kysymykset vaikuttavat kansallisiin tai alueellisiin etuihin. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys ilmoittaa valtioiden edustajien ryhmälle tällaisten suositusten johdosta toteuttamistaan toimista. 6. Valtioiden edustajien ryhmä vahvistaa työjärjestyksensä. 12 - Rahoituslähteet 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen rahoittavat yhteisesti unioni sekä muut osakkaat kuin unioni tai viimeksi mainittuihin kuuluvat oikeussubjektit erinä maksettavina rahoitusosuuksina sekä suorituksilla, jotka vastaavat niille epäsuorien toimien toteuttamisesta aiheutuvia kuluja, joita biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys ei korvaa. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintomenot ovat enintään 60 miljoonaa euroa, ja ne katetaan yhtä suurilla unionin ja muiden osakkaiden kuin unionin vuosittaisilla rahoitusosuuksilla. Jos osaa hallintomenoihin osoitetuista osuuksista ei käytetä, ne voidaan käyttää biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintakustannusten kattamiseen. 3. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintakustannukset katetaan (yy) unionin rahoitusosuudella; (zz) muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudella; (åå) muiden osakkaiden kuin unionin tai niihin kuuluvien oikeussubjektien luontoissuorituksilla, jotka vastaavat niille epäsuorien toimien toteuttamisesta aiheutuvia kuluja, vähennettynä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osuudella ja mahdollisella muulla unionin osuudella näihin kuluihin. 4. Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuus edellä 3 lausekkeen b kohdassa tarkoitetuissa toimintakustannuksissa on vähintään 182,50 miljoonaa euroa tämän asetuksen 1 artiklassa säädetyllä ajanjaksolla. 5. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen talousarvioon kirjattavat varat koostuvat (ää) hallintomenoihin tarkoitetuista osakkaiden rahoitusosuuksista; (öö) toimintamenoihin tarkoitetuista osakkaiden rahoitusosuuksista; (aaa) kaikista biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tuottamista tuloista; (bbb) kaikista muista rahoitusosuuksista, varoista ja tuloista. Kaikki osakkaiden biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykselle maksamista rahoitusosuuksista kertyvät korot katsotaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tuloiksi. 6. Kaikki biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen resurssit ja sen toiminta kohdennetaan tämän asetuksen 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. 7. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys omistaa kaiken tuottamansa omaisuuden tai omaisuuden, joka sille siirretään tämän asetuksen 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. 8. Kulujen kattamisen jälkeen jäänyttä ylijäämää ei makseta biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen osakkaille, paitsi silloin kun biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys puretaan 20 lausekkeen nojalla. 13 – Taloudelliset sitoumukset Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen rahoitussitoumukset eivät saa ylittää käytettävissä olevia tai osakkaiden talousarviositoumusten mukaisia taloudellisia resursseja. 14 – Varainhoitovuosi Varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta. 15 – Toiminta- ja rahoitussuunnittelu 1. Toimitusjohtaja esittää hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi luonnoksen vuotuisesta työsuunnitelmasta, johon sisältyy yksityiskohtainen suunnitelma tutkimus- ja innovointitoiminnasta, hallintotoimista sekä niitä vastaavista tulevan vuoden menoarvioista. Työsuunnitelmaluonnokseen sisältyy myös arvio 12 lausekkeen 3 kohdan c alakohdan mukaisesti maksettavien suoritusten arvosta. 2. Kunkin vuoden vuotuinen työsuunnitelma hyväksytään edeltävän vuoden loppuun mennessä. Vuotuinen työsuunnitelma julkaistaan. 3. Toimitusjohtaja laatii seuraavan vuoden vuotuisen talousarvioesityksen ja toimittaa sen hallintoneuvostolle hyväksyttäväksi. 4. Hallintoneuvosto hyväksyy kunkin vuoden vuotuisen talousarvion edeltävän vuoden loppuun mennessä. 5. Vuotuista talousarviota tarkistetaan Euroopan unionin talousarvioon sisältyvän unionin rahoitusosuuden huomioon ottamiseksi. 16 – Toimintaa ja rahoitusta koskeva raportointi 1. Toimitusjohtaja raportoi vuosittain hallintoneuvostolle tehtäviensä suorittamisesta biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti. Toimitusjohtaja toimittaa kunkin vuoden helmikuun 15 päivään mennessä hallintoneuvoston hyväksyttäväksi vuotuisen toimintakertomuksen biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen edeltävänä kalenterivuonna saavuttamasta edistymisestä etenkin kyseisen vuoden työsuunnitelman toteuttamisen suhteen. Kertomukseen sisältyy muun muassa tietoja seuraavista seikoista: (ccc) toteutetut tutkimus-, innovointi- ja muut toimet ja niitä vastaavat menot; (ddd) ehdotuspyynnöissä ehdotetut toimet osallistujatyypin mukaan (myös pk-yritykset) ja maittain eriteltynä; (eee) rahoitettavaksi valitut toimet osallistujatyypin mukaan (myös pk-yritykset) maittain eriteltynä sekä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen rahoitusosuus yksittäisille osallistujille ja toimille. 2. Kun hallintoneuvosto on hyväksynyt vuotuisen toimintakertomuksen, se julkaistaan. 3. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen on toimitettava komissiolle vuosittain selvitys asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti. 4. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tilit tarkastaa riippumaton tarkastuselin neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 60 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuin ei tarkasta biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tilejä. 17 – Sisäinen tarkastus Komission sisäisellä tarkastajalla on biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. 18 – Osakkaiden korvausvastuu ja vakuutussuoja 1. Osakkaiden korvausvastuu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen veloista rajoittuu siihen osuuteen, jonka ne ovat jo maksaneet hallintomenoista. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys hankkii tarvittavan vakuutussuojan ja ylläpitää sitä. 19 – Eturistiriidat 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen ja sen elinten ja henkilöstön on toiminnassaan vältettävä kaikkia eturistiriitoja. 2. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä osakkaiden, elinten ja henkilöstön eturistiriitojen ehkäisemistä ja ratkaisemista koskevat säännöt. Näissä säännöissä määrätään hallintoneuvostossa olevien osakkaiden edustajien eturistiriitojen välttämisestä. 20 – Yhteisyrityksen purkaminen 1. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys puretaan tämän asetuksen 1 artiklassa määritellyn toimintakauden päättyessä. 2. Purkamismenettely käynnistyy automaattisesti, jos komissio tai kaikki yksityiset osakkaat luopuvat osakkuudestaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksessä. 3. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen purkamiseen liittyviä menettelyjä varten hallintoneuvosto nimittää yhden tai useamman selvittäjän, jotka toimivat hallintoneuvoston tekemien päätösten mukaisesti. 4. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen purkamisen yhteydessä sen varat käytetään kattamaan yhteisyrityksen vastuut sekä sen purkamisesta aiheutuvat menot. Mahdollinen ylijäämä jaetaan purkamisajankohtana osakkaina olevien kesken samassa suhteessa kuin ne ovat osallistuneet biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen rahoittamiseen. Tällainen unionille jaettu ylijäämä palautetaan unionin yleiseen talousarvioon. 5. Jos biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tekemän sopimuksen tai päätöksen taikka hankintasopimuksen kesto on biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toimintakautta pidempi, sen asianmukaiseksi hoitamiseksi laaditaan erillismenettely. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus neuvoston asetukseksi biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksestä 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[34] Toimintalohko: Horisontti 2020 – tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma Toiminto: Yhteiskunnalliset haasteet ”Elintarvikehuolto, kestävä maatalous, merien ja merenkulun tutkimus ja biotalous” ja Teollisuuden johtoasema “Kehitystä vauhdittava keskeinen teknologia (BIOKET)” 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[35]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Perustetaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritys uudeksi komission ja teollisuuden väliseksi tutkimus- ja innovointirahoituksen kumppanuusjärjestelmäksi. Järjestetään kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä sekä arvioidaan ja valitaan teollisuuden kanssa yhteisrahoitettaviksi tutkimusyhteistyöhankkeita, jotka toteutetaan jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa yhdessä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseltä rahoitusta saavien tiedeyhteisöjen, pk-yritysten ja muiden kumppaneiden kanssa. 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (fff) demonstroidaan tekniikoita, joiden avulla eurooppalaisesta biomassasta saadaan uusia kemiallisia rakenneosia, uusia materiaaleja ja uusia kulutushyödykkeitä ja jotka korvaavat fossiilispohjaisten tuotantopanosten tarpeen; (ggg) kehitetään liiketoimintamalleja, jotka yhdistävät talouden toimijat koko arvoketjussa biomassan tuotannosta ja biojalostamoista aina biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden kuluttajiin, muun muassa luomalla uusia monialaisia yhteyksiä ja tukemalla eri toimialojen välisiä keskittymiä; sekä (hhh) perustetaan edelläkävijöinä toimivia biojalostamoita, joissa käytetään biopohjaisten materiaalien, kemikaalien ja polttoaineiden teknologioita ja liiketoimintamalleja ja joiden kustannushyödyt ja suorituskyky tekevät niistä osoitettavasti kilpailukykyisiä fossiilispohjaisiin vaihtoehtoihin nähden. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (a) valvotaan ja seurataan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kanssa avustussopimuksen tehneiden hankkeiden rahoituksellista ja tieteellistä suoriutumista; (b) järjestetään biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toiminnan kannalta tarpeelliset tarjouspyynnöt; (c) luodaan ja toteutetaan kaikki biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen liittyvät menettelytavat; (d) organisoidaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tiedonlevitystoimet; (e) järjestetään kaikki muu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen liittyvä toiminta. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Tutkimukseen osoitettujen yksityisten investointien merkittävä kasvu: – 5 uutta rakenneosaa kemianteollisuudelle vuoteen 2020 mennessä – 50 uutta biopohjaista materiaalia vuoteen 2020 mennessä – 5 edelläkävijöinä toimivaa biojalostamoa vuoteen 2020 mennessä Lyhyemmällä aikavälillä markkinoilla – 30 uutta kulutushyödykettä vuoteen 2020 mennessä – 10 uutta biopohjaista arvoketjua vuoteen 2020 mennessä – laaja pk-yritysten osallistuminen. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen toteuttamisen seuraamiseksi laaditaan sarja määrällisiä ja laadullisia suorituskykyindikaattoreita (keskeiset suorituskykyindikaattorit). Näillä keskeisillä suorituskykyindikaattoreilla mitataan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen vaikutusta EU:n kilpailukykyyn sekä biopohjaisia ja uusiutuvia energialähteitä käyttävän teollisuuden tutkimusympäristöön. Määrälliset indikaattorit mitataan laajassa mittakaavassa vertailevasti ja järjestelmällisesti, kun taas laadulliseen lähestymistapaan kuuluu tapaustutkimuksia ja teknisiä tarkastuksia. Keskeisiä suorituskykyindikaattoreita olisi tarkasteltava ennen yhteisyrityksen käynnistämistä edeltävinä vuosina vallinnutta tilannetta vasten, jotta voidaan arvioida täydentävät vaikutukset hankkeen elinkaaren ajalla. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen edistystä seurataan jatkuvasti sarjalla puolueettomasti todennettavia indikaattoreita, joihin kuuluu – julkisen (EU:n ja muiden) ja yksityisen rahoituksen seuranta; – täydentävyyden seuranta; – hankkeiden valinta ja rahoituksen jako; – tekninen seuranta hyvin määriteltyjä erityisiä ohjelman välitavoitteita vasten; – aikataulun noudattaminen; – markkinaosuuden kasvun määrällinen seuranta kohdesektoreilla; – pk-yritysten osallistumistaso ja uudemmista jäsenvaltioista olevien organisaatioiden osallistumisen taso; – ympäristömyötäisyyttä mittaavat indikaattorit. Hankkeen puolivälissä riippumattomat asiantuntijat tekevät yhteisyrityksestä arvioinnin komission puolesta. Arvioinnissa arvioidaan yhteisyrityksen laatua ja tehokkuutta sekä sen edistymistä kohti tavoitteiden saavuttamista ja suositetaan tarvittaessa ohjelman säätöä sekä tarvittaessa tarkastellaan myös lopettamisstrategiaa. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Perustetaan yhteisyritys uudeksi komission ja teollisuuden väliseksi tutkimus- ja innovointirahoituksen kumppanuusjärjestelmäksi. Järjestetään kilpailuun perustuvia ehdotuspyyntöjä sekä arvioidaan ja valitaan teollisuuden kanssa yhteisrahoitettaviksi tutkimusyhteistyöhankkeita. Valvotaan ja seurataan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen kanssa avustussopimuksen tehneiden hankkeiden rahoituksellista ja tieteellistä suoriutumista. Luodaan ja toteutetaan kaikki biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen liittyvät menettelytavat, kuten varainhoidon valvonnan menettelyt. Organisoidaan biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyrityksen tiedonlevitystoimet. Järjestetään kaikki muu biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritykseen liittyvä toiminta. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo EU:n tason koordinointi on tärkeää kehitettäessä biopohjaista teollisuutta, sillä biopohjaisten teollisuudenalojen arvoketjujen luominen edellyttää yhteyksien luomista vahvasti maa- ja metsätalouteen kytköksissä olevien alojen sidosryhmien ja sellaisten sidosryhmille välille, joilla on vankka teknologinen ja teollinen perusta. Ne eivät välttämättä toimi samalla alueella tai samassa jäsenvaltiossa, mikä voi entisestään hankaloittaa jo ennestään monimutkaista tilannetta. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Useat jäsenvaltioiden tai alueiden pienimuotoiset aloitteet ovat osoittaneet, että onnistunut biotalouden kehittäminen on erittäin riippuvainen tehokkaasta valtioiden rajat ylittävästä yhteistyöstä. Tämä näkyy esimerkiksi IARin ja Wagralimin tai LIB2021:n ja BE-BASICin kaltaisten kansallisten ja alueellisten biotalouden klustereiden lisääntyneessä yhteistyössä. Tällainen alueiden ja klustereiden välinen yhteistyö näyttää ensi näkemältä lupaavalta, mutta ongelmana ovat usein erot rahoituksen suuruudessa ja rahoitusta koskevissa säännöissä. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Mahdollisesti yhteensopiva sekä Horisontti 2020 -ohjelman että rakennerahastojen linjausten kanssa TTK-toimien ja erityisesti innovoinnin tukemiseksi. Olisi harkittava uusia oikeudellisia puitteita, suunnittelumekanismeja ja osallistumista koskevia toimintamalleja. Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitustoimien ja jäsenvaltioiden ja alueiden rahastojen välinen synergia voisi olla mahdollista. Julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus on avainasemassa tutkimus- ja innovointitoiminnan yhdistämisessä älykkään erikoistumisen strategian mukaisiin alueellisiin klustereihin. Siksi se voi osaltaan helpottaa näiden rahoituslähteiden yhdistämistä ja lisätä toiminnan tehokkuutta. Myös synergiat käyttöönottotoimissa ovat mahdollisia sellaisten uusien rahoitusvälineiden käyttöönottamiseksi, kuin Euroopan investointipankin riskinjaon rahoitusväline (RSFF). 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. X Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2014 ja päättyy 31.12.2024. X Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2014 ja päättyvät 31.12.2020 (maksusitoumusmäärärahat) X Rahoitusvaikutukset alkavat 1.1.2014 ja päättyvät 31.12.2024 (maksumäärärahat) ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[36] ¨ Komissio hallinnoi suoraan ¨ toimeenpanovirastojen kautta ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa X välillinen hallinnointi, jossa talousarvion toteuttamistehtäviä on siirretty ¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) ¨ Euroopan investointipankille X varainhoitoasetuksen 209 artiklassa tarkoitetuille elimille ¨ julkisoikeudellisille elimille ¨ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut; ¨ jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut; ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisyritystä valvotaan välikontaktien kautta sekä yhtiöjärjestyksen 6 ja 16 lausekkeen mukaisesti. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Sisäinen valvontakehys Komission valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä varmistaa, että biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyritykseen sovellettavat säännöt ovat täysin varainhoitoasetuksen 60 ja 61 artiklan vaatimusten mukaiset. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksen erilaisilla seurantajärjestelyillä, kuten hallintoneuvoston jäsenyydellä, sekä raportointijärjestelyillä varmistetaan, että komission yksiköt täyttävät vastuuvelvollisuutta koskevat vaatimukset sekä kollegioon että budjettivallan käyttäjään nähden. Biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksen sisäisen valvonnan puitteiden perustana ovat – sellaisten sisäisen valvonnan standardien täytäntöönpano, jotka antavat vähintään vastaavat takeet kuin komission sisäisen valvonnan standardit; – menettelyt parhaiden hankkeiden valitsemiseksi riippumattoman arvioinnin avulla sekä niiden muuttamiseksi oikeudellisiksi välineiksi; – hankkeen ja sopimusten hallinnointi jokaisen hankkeen koko elinkaaren ajan; – kaikkien hakemusten ennakkotarkastus, tilintarkastuslausuntojen pyytäminen ja kustannuslaskentamenetelmien ennakkotarkastukset mukaan luettuina; – hakemuksista poimitun otoksen jälkikäteen tapahtuvat tarkastelut osana Horisontti 2020 -ohjelman jälkikäteistarkastuksia; – hankkeen tulosten tieteellinen arviointi. Otetaan käyttöön erilaisia toimenpiteitä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen toiminnan luonteesta johtuvien eturistiriitariskien vähentämiseksi. Tällaisia toimenpiteitä ovat muun muassa se, että komissiolla ja teollisuuden edustajilla on saman verran ääniä hallintoneuvostossa ja se, että hallintoneuvosto valitsee toimitusjohtajan komission ehdotuksen perusteella, sekä henkilöstön riippumattomuus, riippumattomien asiantuntijoiden julkaistujen valintaperusteiden mukaisesti suorittamat arvioinnit yhdessä muutoksenhakumekanismien kanssa sekä edellytys kaikkien sidonnaisuuksien täydellisestä ilmoittamisesta. Eettisten ja organisatoristen arvojen laatiminen, jota komissio valvoo, on yksi yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen keskeisistä tehtävistä. 2.2.2. Valvonnan kustannukset ja hyödyt Komission sisäisellä tarkastajalla on yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. Hallintoneuvosto voi lisäksi tarvittaessa toteuttaa tarvittavat toimenpiteet yhteisyrityksen sisäisen tarkastuksen yksikön perustamiseksi. Tulojen ja menojen hyväksyjänä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteistä teknologia-aloitetta toteuttavan yhteisyrityksen toimitusjohtajan edellytetään ottavan käyttöön kustannustehokkaan sisäisen valvonta- ja hallinnointijärjestelmän. Hänen on raportoitava komissiolle käyttöön otetusta sisäisen valvonnan kehyksestä. Komissio seuraa, osana Horisontti 2020 -puiteohjelman kattavia jälkikäteistarkastuksia, väärinkäytösten riskiä myöhemmin määriteltävän raportointijärjestelmän kautta sekä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisestä teknologia-aloitteesta EU-rahoitusta saaviin tahoihin kohdistuvien jälkikäteistarkastusten tulosten avulla. Perustettavassa valvontajärjestelmässä on otettava huomioon sekä EU-rahoitusten saajien että lainsäätäjän vahva näkemys siitä, että kahden prosentin virherajassa pitäytymisestä aiheutuva valvontataakka on kasvanut liian suureksi. Tästä aiheutuu vaara, että unionin tutkimusohjelmasta tulee vähemmän houkutteleva, mikä vaikuttaisi kielteisesti unionin tutkimukseen ja innovointiin. Helmikuun 4. päivänä 2011 kokoontunut Eurooppa-neuvosto totesi päätelmissään seuraavaa: ”Jotta parhaiden tutkijoiden ja innovatiivisimpien yritysten olisi helpompi ottaa käyttöön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin edistämiseen tarkoitettuja EU:n välineitä, on ratkaisevan tärkeää, että niitä yksinkertaistetaan erityisesti sopimalla asiaankuuluvien laitosten välisestä uudesta tasapainosta luottamuksen ja valvonnan sekä riskien ottamisen ja riskien välttämisen välillä” (ks. EUCO 2/1/11 REV1, Bryssel 8. maaliskuuta 2011). Euroopan parlamentti kannattaa tutkimuspuiteohjelmien yksinkertaistamisesta 11. marraskuuta 2010 antamassaan päätöslauselmassa (P7_TA(2010)0401) suurempaa virheriskiä tutkimusrahoituksessa ja ”on huolissaan siitä, että seitsemännen puiteohjelman nykyinen järjestelmä ja käytännön toteuttaminen keskittyvät liiaksi valvontaan, jolloin menetetään resursseja, osallistuminen vähenee ja tutkimusmahdollisuuksista tulee vähemmän houkuttelevia, sekä toteaa huolestuneena, että nykyisellä nollariskitoleranssin järjestelmällä pyritään pikemminkin välttämään riskejä kuin hallitsemaan niitä.” Sidosryhmät ja toimielimet ovat näin ollen yhtä mieltä siitä, että virhetason ohella olisi otettava huomioon erinäisiä tavoitteita ja intressejä, erityisesti tutkimuspolitiikan onnistuminen, kansainvälinen kilpailukyky ja tieteen huippuosaaminen. Samaan aikaan on olemassa selkeä tarve hallinnoida talousarviota tehokkaasti ja toimivasti ja ehkäistä petoksia ja tuhlausta. Kuten edellä todettiin, komissio seuraa osana Horisontti 2020 -puiteohjelman kattavia jälkikäteistarkastuksia väärinkäytösten riskiä myöhemmin määriteltävän raportointijärjestelmän kautta sekä biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisestä teknologia-aloitteesta EU-rahoitusta saaviin tahoihin kohdistuvien jälkikäteistarkastusten tulosten avulla. 2.2.3. Odotettu väärinkäytösten riski Kuten komissio ilmoitti Horisontti 2020 -puiteohjelman rahoitusselvityksessä, sen lopullisena tavoitteena on rajoittaa jäännösvirheet alle kahteen prosenttiin kokonaismenoista ohjelman keston aikana. Tätä varten se on ottanut käyttöön useita yksinkertaistamistoimenpiteitä. Edellä esitetyt muut tavoitteet samoin kuin tarkastusten kustannukset on kuitenkin otettava huomioon. Koska osallistumissäännöt biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettuun yhteisyritykseen ovat pohjimmiltaan samat kuin ne, joita komission käyttää ja koska yhteisyrityksen edunsaajajoukon riskiprofiili on samanlainen kuin komission edunsaajien, voidaan olettaa, että virhetaso on sama kuin komission tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti 2020 -puiteohjelmassa asettama taso, eli sellainen, joka antaa riittävät takeet siitä, että virheriski on monivuotisella menokaudella vuosittain 2–5 prosenttia. Lopullisena tavoitteena on jäännösvirhetaso, joka on mahdollisimman lähellä kahta prosenttia monivuotisten ohjelmien päättyessä, kun kaikkien tarkastusten, korjausten ja takaisinperintätoimenpiteiden rahoitusvaikutukset on otettu huomioon. Horisontti 2020 -ohjelmaa koskevan säädöksen rahoitusselvityksessä on täydelliset tiedot osallistuja koskevasta odotetusta virheasteesta. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Komissio varmistaa, että biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen toteuttamiseksi perustettu yhteisyritys soveltaa petostentorjuntamenettelyjä hallinnointiprosessin kaikissa vaiheissa. Horisontti 2020 -pakettiin kuuluville ehdotuksille on tehty arviointi, jossa on arvioitu alttius petoksille, minkä lisäksi on arvioitu suojaamistoimenpiteiden vaikutuksia. Ehdotetuilla toimenpiteillä pitäisi kaiken kaikkiaan olla myönteinen vaikutus petosten torjuntaan, koska niissä painotetaan enemmän riskinarviointiin perustuvia tarkastuksia ja tehostetaan tieteellistä arviointia ja valvontaa. Komissio varmistaa, että asianmukaiset toimenpiteet on otettu käyttöön sen takaamiseksi, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. Komissio varmistaa, että sen yksiköiden tekemä yhteistyö biopohjaisten teollisuudenalojen yhteisen teknologia-aloitteen yhteisyrityksen kanssa petoksiin ja väärinkäytöksiin liittyvissä kysymyksissä on tehokasta. Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tästä ohjelmasta rahoitusta saaneiden edunsaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä 'OLAF', voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suo