SELVITYS TALOUSARVIO- JA VARAINHALLINNOSTA

PÄÄLUOKKA I: EUROOPAN PARLAMENTTI

VARAINHOITOVUOSI 2020

(2021/C 281/01)

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO 3

I KATSAUS EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINTAAN VUONNA 2020 3

II EU:N TALOUSARVION PÄÄLUOKAN I (PARLAMENTIN TALOUSARVIO) KEHITYS OTSAKKEESSA 5 MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN 2014–2020 VIIDEN VIIME VUODEN AIKANA 4

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2020 4

A. Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot 7

B. Maksusitoumukset ja maksut 7

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2020 vuodelle 2021 7

D. Vuodelta 2019 vuodelle 2020 siirrettyjen määrärahojen käyttö 7

E. Tulot 7

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat 8

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana 9

H. Määrärahasiirrot budjettikohtien välillä 9

I. Talousarvion toteutus luvuittain 10

LIITTEET 13

LIITE I – Yhteenveto C-siirroista varainhoitovuonna 2020 13

LIITE II – Yhteenveto P-siirroista varainhoitovuonna 2020 22

LIITE III – Määrärahojen käyttö vuonna 2020 covid-19-pandemian vaikutus mukaan luettuna 26

LIITE IV – Yhteenveto covid-19-pandemian vaikutuksista vuoden 2020 määrärahoihin 36

LIITE V – Edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettyjen määrärahojen käyttö 38

LIITE VI – Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien määrärahojen käyttö 43

LIITE VII – Varainhoitovuoden 2020 tulot 49

LIITE VIII – Adenauer II -hanke: keskeiset luvut 52

LUETTELO TAULUKOISTA JA KUVISTA 5

Taulukko 1 – Määrärahojen käyttö 5

Taulukko 2 – Tulojen kehitys vuosina 2019–2020 8

Taulukko 3 – C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina 9

Taulukko 4 – Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2019–2020 10

JOHDANTO

1. Tässä selvityksessä analysoidaan Euroopan parlamentin talousarvio- ja varainhallintoa varainhoitovuonna 2020. Siinä tarkastellaan varojen käyttöä sekä toimintaan varainhoitovuoden aikana merkittävästi vaikuttaneita tapahtumia.

2. Kertomus on laadittu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ( 1 ) (”varainhoitoasetus”) 249 artiklan mukaisesti. Analyysi perustuu tilinpitäjän hyväksymään alustavaan tilinpäätökseen.

I KATSAUS EUROOPAN PARLAMENTIN TOIMINTAAN VUONNA 2020

3. Vuotta 2020 leimasivat covid-19-pandemian aiheuttamat haasteet, joiden vuoksi parlamentin työskentelytavoissa tapahtui perustavanlaatuisia muutoksia. Pandemian aiheuttaman kriisin alusta asti parlamentin on pitänyt tehdä ennennäkemättömiä päätöksiä, joilla on pyritty minimoimaan jäseniin ja henkilöstöön kohdistuvat riskit, varmistamaan samalla, että toimielin pystyy jatkamaan ydintoimintaansa, ja osoittamaan lisäksi solidaarisuutta isäntämaiden yhteisöä kohtaan.

4. Parlamentti on suoriutunut tästä organisatorisen joustavuutensa avulla ja kykenemällä ottamaan käyttöön uusia työskentelymenetelmiä, joita ovat etenkin etätyö ja etäkokoukset. Maaliskuun 2020 puolivälistä lähtien hallinto siirtyi satunnaisesta etätyöskentelystä 70–100 prosentin etätyöhön voimassa olleiden sulkutoimien ja fyysisen läsnäolon tarpeen mukaan.

5. Täysistuntojen järjestäminen Strasbourgissa keskeytettiin suurimmaksi osaksi vuotta, ja digitalisoituihin prosesseihin kuuluivat etäkokousten järjestäminen ja etä-äänestysjärjestelmät täysistunnoissa ja valiokunnissa.

6. Parlamentin talousarviossa tehtiin covid-19-kriisin vuoksi huomattavia määrärahasiirtoja. Joillakin aloilla (esim. matkakulut) määrärahoja vapautui käyttöön, kun taas toisilla aloilla, etenkin tieto- ja viestintätekniikan alalla, tarvittiin lisämäärärahoja. Yksityiskohtaiset tiedot esitetään tämän selvityksen osiossa H ja liitteessä III.

7. Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskeva työ jatkui koko vuoden 2020 ajan, ja sopimukseen päästiin vuoden lopulla. Parlamentti antoi sille hyväksyntänsä 16. joulukuuta 2020. Yhdessä monivuotisen rahoituskehyksen kanssa Euroopan parlamentti, Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan komissio sopivat myös uudesta toimielinten välisestä sopimuksesta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä muista tähän liittyvistä seikoista.

8. Yhdistyneen kuningaskunnan erottua EU:sta (brexit) parlamentin jäsenten määrä väheni 751:stä 705:een 1. helmikuuta 2020. Yhteystoimistojen osalta brexit muutti väistämättä tilannetta Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Puhemiehistö päätti jatkaa parlamentin läsnäoloa Yhdistyneessä kuningaskunnassa säilyttämällä yhteystoimiston Lontoossa ja antamalla sille uuden toimeksiannon mutta vahvisti Edinburghin toimiston sulkemisen vuoden 2020 lopussa.

9. Parlamentin hallinnon keskeisten osa-alueiden järkeistämistä ja nykyaikaistamista jatkettiin strategisessa täytäntöönpanokehyksessä.

10. Parlamentin uusi taloushallintojärjestelmä otettiin käyttöön 6. tammikuuta 2020. Se perustuu varainhallinto- ja kirjanpitojärjestelmän (SAP) S4/HANA-ratkaisuun, ja sen uutena ominaisuutena on, että noin 2 400 käyttäjää voi hoitaa kaikki päivittäiset rahoitustoiminnot etänä, mikä on mahdollistanut rahoitustoimintojen jatkuvuuden etätyönä.

11. Koko vuoden 2020 ajan hallinto jatkoi puhemiehistön huhtikuussa 2018 hyväksymän vuoden 2019 jälkeistä aikaa koskevan parlamentin kiinteistöstrategian täytäntöönpanoa.

12. Tärkeä osa parlamentin kiinteistöstrategiaa on Adenauer II -rakennushanke, jonka tarkoituksena on tuoda kaikki Luxemburgissa toimivat parlamentin yksiköt saman katon alle.

13. Hankkeen ensimmäinen osa, itäsiipi, saatiin valmiiksi lokakuussa 2020. Henkilöstö alkoi siirtyä uuteen rakennukseen marraskuussa 2020. Jäljellä olevan osan, länsisiiven, rakentamistyöt ovat käynnissä.

14. Aiempien vuosien tapaan budjettivaliokunta hyväksyi vuonna 2020 keräilysiirron hankkeen ennakkomaksuja varten. Tästä siirrosta Adenauer II -rakennushankkeeseen osoitettava osa oli noin 63,35 miljoonaa euroa (katso luvussa III oleva määrärahasiirtoja koskeva osio H). EU:n toimielinten toimistotiloja koskevassa tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa nro 34/2018 annetun suosituksen 3 mukaisesti tähän selvitykseen on liitetty yksityiskohtainen selvitys Adenauer II -rakennushankkeen rahoituksesta (liite VIII).

15. Brysselissä päätös ostaa Wierz-rakennus antoi mahdollisuuden saattaa päätökseen yksi vaihe parlamentin kiinteistöstrategiassa. Ostopäätös vahvistaa edelleen parlamentin kiinteistökantaa, tukee keskeisten rakennusten yhteenliitettävyyttä ja auttaa parantamaan turvallisuutta entisestään. Myös tähän ostoon käytettiin edellä mainittua keräilysiirtoa 74,9 miljoonan euron arvosta.

16. Brysselissä sijaitsevan Wayenbergin lastentarhan laajennus saatiin päätökseen syyskuussa 2020, ja uudet tilat on otettu vähitellen käyttöön. Hankkeen valmistuminen lisää jäsenten, avustajien ja henkilöstön käytettävissä olevia alle kouluikäisten lasten hoitopalveluja. Wayenberg on parlamentin ensimmäinen passiivirakennus.

17. Strategista lähestymistapaa, jonka mukaan kaikissa jäsenvaltioissa avataan Europa Experience -keskus, vahvistettiin vuonna 2020 konkreettisesti, kun puhemiehistö hyväksyi kattavan strategian ja selkeän aikataulun näiden tilojen käyttöönotolle kaikissa jäsenvaltioissa vuoteen 2024 mennessä.

II EU:N TALOUSARVION PÄÄLUOKAN I (PARLAMENTIN TALOUSARVIO) KEHITYS OTSAKKEESSA 5 MONIVUOTISEN RAHOITUSKEHYKSEN 2014–2020 VIIDEN VIIME VUODEN AIKANA

Talousarvion kasvu monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna Vuosi 2016 2017 2018 2019 2020 EP:n talousarvio (milj. euroa) 1 838 1 910 1 951 1 997 2 039 Δ % 2,4 % 3,9 % 2,2 % 2,4 % 2,1 % MRK:n otsake 5 (milj. euroa) 9 483 9 918 10 346 10 786 11 254 Δ % 4,5 % 4,6 % 4,3 % 4,2 % 4,3 % EP:n osuus otsakkeesta 5 19,4 % 19,3 % 18,9 % 18,5 % 18,1 %

III TALOUSARVION TOTEUTUS VUONNA 2020

18. Parlamentin lopullinen talousarvio varainhoitovuodeksi 2020 oli yhteensä 2 038 745 000 euroa eli 18,1 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeesta 5 ( 2 ) . Taulukossa 1 esitetään yhteenveto Euroopan parlamentin talousarvion toteutuksesta varainhoitovuonna 2020. Taulukko 1 Määrärahojen käyttö Määrärahatyyppi Määrärahat vuonna 2020 Määrärahat vuonna 2019 Muutos (euroa tai %) (euroa tai %) 2020/2019 % Määrärahat Alkuperäiset määrärahat 2 038 745 000 1 996 978 262 2,1 Lopulliset määrärahat 2 038 745 000 1 996 978 262 2,1 Toteutus vuoden aikana Sitoumukset 1 950 750 955 1 973 232 524 -1,1 % lopullisista määrärahoista 95,7 % 98,8 % — Maksut 1 590 035 012 1 698 971 864 -6,4 % sitoumuksista 81,5 % 86,1 % — Siirrot seuraavalle vuodelle Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot seuraavalle vuodelle (3) 356 517 981 274 260 660 30,0 % lopullisista määrärahoista 17,5 % 13,7 % — % sitoumuksista 18,3 % 13,9 % — Erikseen esitetyt siirrot (seuraavalle vuodelle siirretyt sitomattomat määrärahat) (4) 74 900 000 0 — % lopullisista määrärahoista 3,7 % 0,0 % Määrärahojen peruuntuminen Peruuntuneet määrärahat 17 292 007 23 745 738 -27,2 % lopullisista määrärahoista 0,8 % 1,2 % — Siirrot edelliseltä vuodelta Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot edelliseltä vuodelta 274 260 660 299 095 028 -8,3 Siirtoja vastaavat maksut 246 975 261 284 096 642 -13,1 % siirroista 90,1 % 95,0 % — Peruuntunut määrä 27 285 399 14 998 386 81,9 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana peräisin olevat määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista vuoden aikana peräisin olevat määrärahat 33 567 305 36 566 236 -8,2 Sitoumukset 5 674 858 13 438 997 -57,8 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista määrärahoista 16,9 % 36,8 % — Maksut 3 626 822 9 775 076 -62,9 % käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja vastaavista maksusitoumuksista 63,9 % 72,7 % — Käytettävissä olevien määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 27 892 448 23 127 239 20,6 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt sitoumukset 2 048 035 3 663 921 -44,1 Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (5) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 18 755 707 12 436 430 50,8 Sitoumukset 18 272 246 12 317 386 48,3 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 97,4 % 99,0 % — Maksut 13 117 629 9 065 974 44,7 % sitoumuksista 71,8 % 73,6 % — Peruuntuneet määrärahat 483 461 119 044 306,1 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt sitoumukset 5 154 617 3 251 412 58,5 Sisäisistä käyttötarkoitukseensa sidotuista vuokratuloista ja rakennusten ja maan myynnistä (6) peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat 6 660 660 9 370 364 -28,9 Sitoumukset 2 955 183 7 123 683 -58,5 % käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevista, siirretyistä määrärahoista 44,4 % 76,0 % — Maksut 2 442 111 7 041 933 -65,3 % sitoumuksista 82,6 % 98,9 % — Käytettävissä olevien määrärahojen siirto seuraavalle vuodelle 3 705 477 2 246 680 64,9 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, seuraavalle vuodelle siirretyt sitoumukset 513 072 81 750 527,6 Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat, edelliseltä vuodelta siirretyt sitoumukset 6 997 082 27 204 194 -74,3 Maksut 6 094 211 26 116 825 -76,7 % sitoumuksista 87,1 % 96,0 % — Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevien sitoumusten siirto seuraavalle vuodelle (vuokratulot) 11 432 80 878 -85,9 Sitoumusten peruutukset 891 439 1 006 490 -11,4

A. Alkuperäinen talousarvio ja lisätalousarviot

19. Alkuperäiset ja lopulliset määrärahat parlamentin talousarviossa vuodeksi 2020 olivat 2 038 745 000 euroa. Tämä merkitsi 2,1 prosentin lisäystä vuoden 2019 lopulliseen talousarvioon verrattuna (1 996 978 262 euroa).

B. Maksusitoumukset ja maksut

20. Maksusitoumukset olivat yhteensä 1 950 750 955 euroa eli 95,7 prosenttia lopullisista määrärahoista (2019: 98,8 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 1 590 035 012 euroa eli 81,5 prosenttia tehdyistä maksusitoumuksista (2019: 86,1 prosenttia).

C. Määrärahasiirrot vuodelta 2020 vuodelle 2021

21. Määrärahoja siirrettiin varainhoitovuodelle 2020 ilman eri toimenpiteitä 356 517 981 euroa eli 18,3 prosenttia kaikista sidotuista määrärahoista (2019: 13,9 prosenttia). Erikseen esitetyt siirrot vuodelta 2020 vuodelle 2021 olivat yhteensä 74 900 000 euroa. Erikseen esitettyjen siirtojen kohteena oli Wiertz-rakennuksen suunniteltu hankinta Brysselissä.

D. Vuodelta 2019 vuodelle 2020 siirrettyjen määrärahojen käyttö

22. Ilman eri toimenpiteitä tehdyt siirrot vuodelle 2020 olivat yhteensä 274 260 660 euroa (2019: 299 095 028 euroa). Siirtoja vastaavat maksut olivat 246 975 261 euroa eli 90,1 prosenttia (vuonna 2019: 95,0 prosenttia). Määrärahoja siis peruuntui yhteensä 27 285 399 euroa (2019: 14 998 386 euroa). Peruutukset koskivat lähinnä seuraavia momentteja: momentti 2 0 0 ”Kiinteistöt”, momentti 3 2 4 ”Tuotanto ja levitys”, momentti 2 1 0 ”Tietojenkäsittely ja televiestintä”, momentti 2 0 2 ”Kiinteistöihin liittyvät kulut”, momentti 1 0 0 ”Edustajanpalkkiot ja lisät”, momentti 4 0 0 ”Poliittisten ryhmien ja sitoutumattomien jäsenten hallinnosta, poliittisesta toiminnasta ja tiedotuksesta johtuvat menot” ja momentti 2 1 4 ”Tekniset tarvikkeet ja laitteistot”. Näiden seitsemän momentin peruutukset muodostivat 81 prosenttia kaikista peruuntuneista määristä.

E. Tulot

23. Tileihin kirjattuja tuloja oli 31. joulukuuta 2020 yhteensä 203 449 523 euroa (2019: 207 521 070 euroa). Yhteensä 30 584 euron perinnästä luovuttiin varainhoitoasetuksen 101 artiklan 2–5 kohdan mukaisesti.

24. Taulukossa 2 esitellään luvuittain, kuinka vuoden 2020 tulot ovat kehittyneet verrattuna varainhoitovuoteen 2019. Taulukko 2 Tulojen kehitys vuosina 2019–2020 Luku Nimike 2020 (euroa) 2019 (euroa) Erotus (euroa) Muutos 2020/2019 % 4 0 Erilaiset verot ja pidätykset 93 413 435 94 368 769 - 955 334 -1 4 1 Maksut eläkejärjestelmään 75 574 698 75 256 197 318 501 0 Osasto 4 – Toimielinten ja muiden unionin elinten henkilöstöltä saatavat tulot 168 988 133 169 624 965 - 636 832 0 5 0 Irtaimen (tavaroiden) ja kiinteän omaisuuden myynnistä kertyvä tuotto 1 916 557 (7) 14 600 1 901 957 13 027 5 1 Vuokrauksesta kertyvä tuotto 5 265 175 (8) 3 715 141 1 550 034 42 5 2 Sijoitetuista tai lainatuista varoista kertyneet tulot, pankkikorot ja muut 2 028 1 887 141 7 5 5 Tulot suoritetuista palveluista ja tehdyistä urakoista 16 060 348 (8) 13 978 421 2 081 927 15 5 7 Toimielimen hallinnolliseen toimintaan liittyvät muut maksut ja palautukset 11 029 313 (8) 9 050 157 1 979 156 22 5 8 Sekalaiset korvaukset 187 970 (8) 1 062 266 - 874 296 -82 Osasto 5 – Toimielimen hallinnollisesta toiminnasta kertyvät tulot 34 461 390 27 822 471 6 638 919 24 Osasto 6 – Unionin sopimuksiin ja ohjelmiin liittyvät rahoitusosuudet ja palautukset 0 (8) 8 760 095 -8 760 095 -100 Osasto 9 – Sekalaiset tulot 0 1 313 538 -1 313 538 -100 Yhteensä 203 449 523 207 521 070 -4 071 547 -2

F. Käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista peräisin olevat määrärahat

25. Vuonna 2020 käytettävissä olleet käyttötarkoitukseensa sidotut tulot olivat yhteensä 33 567 305 euroa (2019: 36 566 236 euroa). Maksusitoumukset olivat yhteensä 5 674 858 euroa eli sitoumusten osuus oli 16,9 prosenttia (2019: 36,8 prosenttia). Maksut olivat yhteensä 3 626 822 euroa eli 63,9 prosenttia tehdyistä sitoumuksista (2019: 72,7 prosenttia).

G. Peruuntuneet määrärahat vuoden aikana

26. Määrärahoja peruuntui 17 292 007 euroa (2019: 23 745 738 euroa) eli 0,8 prosenttia lopullisista määrärahoista (2019: 1,2 prosenttia).

H. Määrärahasiirrot budjettikohtien välillä

27. Varainhoitovuoden aikana hyväksyttiin kaksitoista varainhoitoasetuksen 31 ja 49 artiklan mukaista C-siirtoa (mukaan lukien ns. keräilysiirto). Ne olivat yhteensä 183 933 785 euroa eli 9,0 prosenttia lopullisista määrärahoista (2019: 18 C-siirtoa eli 3,8 prosenttia lopullisista määrärahoista). Kasvu johtui covid-19-pandemian vaikutuksesta parlamentin toimintaan. Pandemian osuus yksittäisten budjettikohtien määrärahasiirroista esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä III. Liitteessä IV on lukukohtainen yhteenveto. Taulukko 3 C-siirrot menoluokan ja tarkoituksen mukaan jaoteltuina Siirron vastaanottava menoluokka Tarkoitus Siirto Siirretty määrä (euroina) Prosentti-osuutena siirretyistä määristä Kiinteistöpolitiikka Adenauer II -kiinteistöhanke C12 63 351 124 34,4 Wiertz-rakennuksen hankinta C12 74 900 000 40,7 Kiinteistöjen huolto C8 2 185 000 1,2 Kiinteistöpolitiikka yhteensä 140 436 124 76,4 Tietotekniikkainfrastruktuuri Tietotekniikkainfrastruktuuri ja tekniset tarvikkeet C1, C2, C3, C4, C7, C10 37 027 661 20,1 Tietotekniikkainfrastruktuuri yhteensä 37 027 661 20,1 Vakinainen ja muu henkilöstö Ateriapalveluihin liittyvät kulut C1 2 000 000 1,1 Viiden uuden valiokunnan sihteeristöjen henkilöstö C5 850 000 0,5 SARS-CoV-2-testaustilojen ja -laitteiden asentaminen C6 990 000 0,5 Vakinainen ja muu henkilöstö yhteensä 3 840 000 2,1 Monikielisyys Ulkoistettu kääntäminen C11 700 000 0,4 Monikielisyys yhteensä 700 000 0,4 Muut menot Juridiset kulut ja vahingonkorvaukset C9 1 930 000 1,0 Muut menot yhteensä 1 930 000 1,0 Yhteensä 183 933 785 100,0

28. Keräilysiirto C12 tehtiin Adenauer II -hanketta varten (2020: 63 351 124 euroa, 2019: 30 990 016 euroa) ja Wiertz-rakennuksen hankinnan rahoittamiseksi (74 900 000 euroa).

29. Puhemies hyväksyi varainhoitoasetuksen 29 artiklan 1 kohdan mukaisesti ( 9 ) yhdeksän P-siirtoa, joihin liittyvien määrärahojen määrä oli yhteensä 22 004 781 euroa eli 1,1 prosenttia vuoden lopullisista määrärahoista (2019: kaksitoista P-siirtoa, joiden osuus oli 1,2 prosenttia vuoden lopullisista määrärahoista).

I. Talousarvion toteutus luvuittain

30. Tässä osassa käsitellään määrärahojen käyttöä talousarvioluvuittain, niiden osuutta koko talousarviosta ja muutoksia niiden käytössä edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. Neljä lukua kattoi yksinään 67,8 prosenttia kaikista maksusitoumuksista. Nämä luvut ovat luku 1 0 ”Toimielimen jäsenet”, luku 12 ”Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt”, luku 2 0 ”Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut” ja luku 4 2 ”Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot”.

31. Taulukossa 4 esitellään luvuittain vuoden 2020 määrärahasitoumukset varainhoitovuoteen 2019 verrattuna. Taulukko 4 Määrärahasitoumusten kehitys vuosina 2019–2020 Luku Nimike 2020 (euroa) 2019 (euroa) Erotus (euroa) Muutos 2020/2019 % 1 0 Toimielimen jäsenet 180 659 038 232 951 931 -52 292 893 -22 1 2 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt 679 166 389 661 640 519 17 525 870 3 1 4 Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut 150 587 138 148 520 789 2 066 349 1 1 6 Toimielimen henkilöstöä koskevat muut menot 19 083 918 17 791 968 1 291 950 7 Osasto 1: Toimielimen henkilöstö 1 029 496 483 1 060 905 207 -31 408 724 -3 2 0 Kiinteistöt ja niiden liitännäiskulut 287 339 852 251 193 446 36 146 406 14 2 1 Tietojenkäsittely, laitteet ja irtain omaisuus 204 061 518 178 484 368 25 577 150 14 2 3 Hallinnosta johtuvat juoksevat menot 6 743 937 6 222 519 521 418 8 Osasto 2: Kiinteistöt, irtain omaisuus, laitteet ja sekalaiset hallinnosta johtuvat menot 498 145 306 435 900 333 62 244 973 14 3 0 Kokoukset ja konferenssit 7 838 908 29 515 665 -21 676 757 -73 3 2 Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys 107 598 067 122 426 245 -14 828 178 -12 Osasto 3: Toimielimen suorittamista yleisistä tehtävistä aiheutuvat menot 115 436 975 151 941 910 -36 504 935 -24 4 0 Tiettyjen toimielinten ja elinten erityismenot 123 200 426 131 155 223 -7 954 797 -6 4 2 Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot 183 989 920 192 869 851 -8 879 931 -5 4 4 Jäsenten ja entisten jäsenten kokoukset ja muu toiminta 480 000 460 000 20 000 4 Osasto 4: Toimielimen suorittamista erityistehtävistä aiheutuvat menot 307 670 345 324 485 074 -16 814 729 -5 Osasto 5: Euroopan tason poliittisista puolueista ja Euroopan tason poliittisista säätiöistä vastaava viranomainen ja riippumattomista merkittävistä henkilöistä muodostuva komitea 1 845 p.m. 1 845 — Osasto 10: Muut menot 0 0 0 — Yhteensä 1 950 750 955 1 973 232 524 -22 481 569 -1

32. Toimielimen jäseniin liittyvien menojen ( luku 1 0 ) lasku johtui pääasiassa covid-19-pandemian vaikutuksesta parlamentin toimintaan, etenkin matkustamisen vähenemisestä. Alamomentin 1 0 0 4 ”Tavanomaiset matkakulut” sitoumukset olivat 30,2 miljoonaa euroa ja alamomentin 1 0 0 5 ”Muut matkakulut” sitoumukset 2,8 miljoonaa euroa vuoden 2019 tasoa pienemmät.

33. Euroopan parlamenttiin oli valittu 31. tammikuuta 2020 asti 751 jäsentä Lissabonin sopimuksen mukaisesti. Kun Yhdistynyt kuningaskunta erosi EU:sta, jäsenten määrä laski 1. helmikuuta 2020 alkaen 705:een, joten Euroopan unionin mahdollisten tulevien laajentumisten jälkeen on tilaa uusille jäsenille. Jäsenten palkkioiden sitominen indeksiin (ks. jäljempänä luvussa 1 2 oleva kohta) vaikutti menoihin päinvastaisesti. Kaiken kaikkiaan alamomentin 1 0 0 0 ”Edustajanpalkkiot” ja alamomentin 1 0 0 6 ”Yleinen kulukorvaus” menot olivat 6,4 miljoonaa euroa vuoden 2019 tasoa pienemmät.

34. Kaikilla jäsenillä, jotka lähtevät parlamentista vähintään vuoden palveluksen jälkeen, on oikeus siirtymäkorvaukseen. Aika, jolta siirtymäkorvausta maksetaan, määräytyy sen mukaan, kuinka kauan jäsen on kaikkiaan toiminut parlamentissa. Koska vuonna 2019 pidettiin Euroopan parlamentin vaalit ja käynnistettiin 9. vaalikausi, vuonna 2020 alamomentin 1 0 2 0 ”Siirtymäkorvaukset” sitoumukset olivat 5,3 miljoonaa euroa vuoden 2019 tasoa pienemmät.

35. Virkamiehiin ja väliaikaisiin toimihenkilöihin liittyvät menot ( luku 1 2 ) olivat 679 166 000 euroa vuonna 2020, eli ne olivat suurin menoluokka (34,8 prosenttia varainhoitovuoden 2020 kaikista sitoumuksista). Kasvu johtui suurelta osin palkkojen indeksoinnista johtuvasta lisäyksestä ”Palkkoja ja palkanlisiä” koskevaan budjettikohtaan. Unionin virkamiesten ja muun henkilöstön palkkoja mukautettiin joulukuussa 2020 korottamalla niitä takautuvasti 0,7 prosenttia 1. heinäkuuta 2020 alkaen. Myös edellisvuonna 1. heinäkuuta 2019 alkaen tehty 2,0 prosentin korotus vaikutti osaltaan kasvuun.

36. Kaikkiaan luvun 1 4 ”Muu henkilöstö ja ulkoiset palvelut” sidotut määrärahat olivat 150,6 miljoonaa euroa, eli kasvua vuoteen 2019 verrattuna oli 1 prosentti. Tässä luvussa kehitys oli erilaista eri menoerissä. Muuhun henkilöstöön, lähinnä sopimussuhteisiin toimihenkilöihin, liittyvät menot (alamomentti 1 4 0 0 ”Muu henkilöstö: pääsihteeristö ja poliittiset ryhmät”, alamomentti 1 4 0 1 ”Muu henkilöstö: turvallisuus” ja alamomentti 1 4 0 2 ”Muu henkilöstö: autonkuljettajat pääsihteeristössä”) kasvoivat 3,6 miljoonaa euroa palkkojen indeksoinnin ja henkilöstön määrän kasvun vuoksi. Alamomentin 1 4 0 4 ”Työharjoittelu, kansalliset asiantuntijat, virkamiesten vaihto ja opintovierailut” menot vähenivät 0,8 miljoonaa euroa ja alamomentin 1 4 0 5 ”Tulkkausmenot” menot 5,4 miljoonaa euroa covid-19-pandemian vaikutusten vuoksi. Alamomentin 1 4 2 0 ”Ulkoiset käännöspalvelut” määrärahoja lisättiin 4,7 miljoonaa euroa, koska käännettyjen sivujen määrä kasvoi vuonna 2020 vaalivuoteen 2019 verrattuna.

37. Kiinteistöihin ja niiden liitännäiskuluihin ( luku 2 0 ) liittyvien sitoumusten yleinen 14 prosentin kasvu liittyi tämän luokan menojen hankekohtaiseen luonteeseen. Alamomentin 2 0 0 1 ”Pitkäaikaisista vuokrasopimuksista aiheutuvat maksut” sitoumukset olivat 63,35 miljoonaa euroa, kun ne olivat 30,99 miljoonaa euroa vuonna 2019. Ne liittyivät parlamentin tärkeimmän rakennushankkeen, Luxemburgissa sijaitsevan Adenauer II -rakennuksen, rahoittamiseen niin kutsutulla keräilysiirrolla. Koska covid-19-pandemia vaikutti parlamentin toimintaan, tähän hankkeeseen voitiin osoittaa enemmän varoja.

38. Tietojenkäsittelyyn, laitteisiin ja irtaimeen omaisuuteen ( luku 2 1 ) liittyvien menojen kasvu 14 prosentilla 204 miljoonaan euroon liittyi covid-19-pandemian vaikutuksiin sekä tarpeeseen digitalisoida prosesseja ja tarjota infrastruktuuri etätyöskentelyä varten.

39. Covid-19-pandemia vaikutti kaikkein eniten lukuun 3 0 ”Kokoukset ja konferenssit” ja sen määrärahoja vähennettiin 73 prosenttia (21,7 miljoonaa euroa).

40. Luvun 3 2 ”Asiantuntemus ja tiedotus: hankinta, arkistointi, tuotanto ja levitys” määrärahavähennys liittyi lähinnä alamomenttiin 3 2 4 4 ”Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut”. Covid-19-pandemian vuoksi tämän alamomentin menot olivat 15,9 miljoonaa euroa pienemmät kuin vuonna 2019.

41. Tiettyihin toimielimiin ja elimiin liittyvien menojen ( luku 4 0 ) lasku johtui pääasiassa alamomentin 4 0 2 0 ”Euroopan tason poliittisten puolueiden rahoitus” määrärahojen vähenemisestä 7 miljoonalla eurolla vaalivuoteen 2019 verrattuna.

42. Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvien menojen (luku 4 2 ) lasku johtui pääasiassa valtuutettujen avustajien matka- ja koulutuskulujen vähenemisestä (-8 miljoonaa euroa) covid-19-pandemian vuoksi.

43. Liitteissä III ja IV on yksityiskohtaista tietoa covid-19-pandemian vaikutuksista kyseisen vuoden määrärahoihin.

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(2) Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 1311/2013, annettu 2. joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884).

(3) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 ja 7 kohta.

(4) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 1 kohta, 2 kohdan a alakohta ja 3 kohta.

(5) Lukuun ottamatta vuokratuloista sekä rakennusten ja maan myynnistä peräisin olevia sisäisiä käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, joita voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle, kunnes ne on käytetty kokonaan (varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta).

(6) Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan b alakohta.

(7) Josta käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja 1 916 185 euroa.

(8) Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.

(9) Toimielimen päätös momentin sisäisistä siirroista.