Komission tiedonanto - Yhteenveto toimista, joita komissio on toteuttanut vuonna 2007 Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston III–X luvun täytäntöönpanemiseksi /* KOM/2008/0417 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 3.7.2008 KOM(2008) 417 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO Yhteenveto toimista, joita komissio on toteuttanut vuonna 2007 Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston III–X luvun täytäntöönpanemiseksi 1. JOHDANTO Tässä tiedonannossa selostetaan toimia, joita pääasiassa energian ja liikenteen pääosasto (PO TREN) on toteuttanut osana Euratomin perustamissopimuksesta, jäljempänä ’perustamissopimus’, johtuvia komission velvollisuuksia. Suurin osa Euratomin perustamissopimuksen toisen osaston III–X määräyksistä, jotka koskevat ydinturvallisuutta, investointeja, yhteisyrityksiä, ydinmateriaalivalvontaa ja ulkosuhteita, kuuluu PO TRENin vastuualueeseen. Tähän tiedonantoon sisältyy myös yhteenveto Euratomin hankintatoimiston (Euratom Supply Agency, ESA) toiminnasta[1]. Tutkimuksen pääosaston[2] ja Yhteisen tutkimuskeskuksen[3] tutkimukseen ja tutkimuspolitiikkaan liittyviä toimia käsitellään erillisissä kertomuksissa[4]. Ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten perustettavan uuden välineen valmistelu ja täytäntöönpano kuuluu sekä ulkosuhteiden pääosaston[5] että yhteistyötoimisto EuropeAidin[6]) vastuualueeseen. Liittymistä valmistelevaa tukivälinettä (Instrument for Pre-Accession Assistance, IPA) johtaa laajentumisasioiden pääosasto[7], kun taas talouden ja rahoituksen pääosasto[8] hallinnoi Euratom-lainoja. Jälleenkäsittelylaitosten kahden tehdaslaboratorion (La Haguessa ja Sellafieldissä) töitä valvoo YTK, ja ne rahoittaa PO TREN. 2. POLITIIKKA JA OIKEUDELLINEN KEHITYS 2.1. Ydinvoimalapolitiikka 2.1.1. Euratomin perustamissopimus 50 vuotta Kuusi perustajavaltiota allekirjoittivat maaliskuussa 1957 Euratomin perustamissopimuksen, jonka tavoitteena oli vähentää Euroopan energiariippuvuutta mahdollisimman paljon ja myötävaikuttaa Euroopan kasvuun, teknologian kehittämiseen ja elintason parantamiseen. Juhliakseen sopimuksen 50. merkkivuotta komissio antoi tiedonannon[9], jossa tehdään yhteenveto perustamissopimuksen täytäntöönpanon olennaisimmista kohdista viimeisen puolen vuosisadan aikana. Komissio julkaisi asiasta myös juhlajulkaisun[10]. Tiedonannossa todettiin, että perustamissopimus on edelleenkin välttämätön oikeudellinen kehys EU:lle ja sen kansalaisille. 2.1.2. Energiapolitiikka ja ohjeellinen ydinalan ohjelma (PINC) Kiinnostus ydinenergiaa kohtaan lisääntyy niin koko maailmassa kuin Euroopassakin. Tiedonannossaan Energiapolitiikka Euroopalle[11] ja siihen liittyvässä ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa [12] komissio korosti ydinenergian myötävaikutusta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Kevään Eurooppa-neuvostossa todettiin, miten ydinenergia myötävaikuttaa energiahuoltoon ja hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen liittyvien yhä kasvavien huolien käsittelyyn. Perustamissopimuksen 40 artiklaan perustuvassa ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa tarkasteltiin ydinalan investointeja, joita jäsenvaltioissa on tehty edellisen, vuonna 1997 laaditun ydinalan ohjeellisen ohjelman jälkeen. Ohjelmassa tarkasteltiin myös joissakin maissa käyttöön otettujen ydinvoimaloiden poistamiseen tähtäävien politiikkojen vaikutuksia. Asiakirjassa korostettiin ydinalan yleistä hyväksyttävyyttä, joka liittyy ydinvoimaloiden turvallisuuteen ja niiden turvatoimiin, jätehuoltoon ja ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea sekä Euroopan parlamentti ovat kumpikin antaneet asiakirjasta lausunnon[13]. Asiakirjassa Energiapolitiikka Euroopalle sekä ohjeellisessa ydinalan ohjelmassa esitetään Euroopan ydinenergiapolitiikalle laaditun kehyksen parantamista pääasiassa siten, että perustettaisiin ydinturvallisuutta ja jätehuoltoa käsittelevä korkean tason ryhmä sekä Euroopan ydinenergia-alan foorumi. Muissa ehdotuksissa esitetään muun muassa teknologiayhteisöjen perustamista, vaikka se ei kuulukaan tämän tiedonannon alaan. Mainittakoon kuitenkin, että tutkimuksen pääosasto on käynnistänyt hiljattain kestävän ydinenergian teknologiayhteisön (Sustainable Nuclear Energy Technology Platform, SNET-TP)[14], jonka tarkoituksena on muun muassa edistää eurooppalaista yhteistyötä tutkimuksessa ja kehittämisessä. Tämän lisäksi hyväksyttiin marraskuussa 2007 Euroopan strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma)[15]. Se liittyy vuoden 2007 kevään Eurooppa-neuvostossa asetettujen kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteiden saavuttamiseen vuoteen 2020 mennessä ja vähähiilisen talouden visioon vuoteen 2050 mennessä. Suunnitelmassa ehdotetaan yleistä poliittista kehystä tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan tason parantamiseksi ja kaikkien vähähiilisten teknologioiden tuomiseksi markkinoille aikanaan. Suunnitelmassa todetaan, että ydinfissio ja -fuusio ovat tällaisia teknologioita. 2.1.3. Euroopan ydinturvallisuutta ja jätehuoltoa käsittelevä korkean tason ryhmä (HLG) Komission on perustanut tämän HLG-ryhmän[16], joka koostuu arvovaltaisista kansallisten sääntelyelinten virkamiehistä ja ydinturvallisuuden parissa työskentelevistä virkamiehistä. Vuoden 2007 kevään Eurooppa-neuvosto päätti tämän ryhmän perustamisesta, ja EU:n toimielimet kannattivat sitä. Ryhmän tarkoituksena on kehittää yhteisiä lähestymistapoja ydinturvallisuuteen ja jätehuoltoon. Sen on myös määrä tunnistaa nopeasti, mitä turvallisuuteen liittyviä kysymyksiä olisi käsiteltävä ensisijaisesti, ja suosittaa EU:n tasolla toteutettavia toimia. Kun ryhmässä on korkeatasoinen edustus niin EU:n ydinvoimamaista kuin ydinvoiman hylänneistä jäsenvaltioista, pitäisi EU:n laajuisen ymmärtämyksen saavuttamisen olla helpompaa. Korkean tason ryhmä kokoontui ensimmäisen kerran lokakuussa 2007. Perustettiin kolme alaryhmää: 1) ydinturvajärjestelyjen parannukset; 2) parannukset käytöstäpoistoon, radioaktiivisen jätteen huoltoon ja käytetyn polttoaineen järjestelyihin; 3) parannukset avoimuusjärjestelyihin. Avoimuuden varmistamiseksi perustettiin verkkosivusto[17]. 2.1.4. Euroopan ydinenergiafoorumi, jäljempänä ’foorumi’ Kevään Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti komissio perusti tämän foorumin helpottamaan eri sidosryhmien (jäsenvaltioiden hallitukset, Euroopan parlamentin jäsenet, ydinvoima-ala, energian teollisuuskäyttäjät ja kansalaisyhteiskunta) keskustelua ydinvoiman tarjoamista mahdollisuuksista ja siihen liittyvistä riskeistä. Foorumin kokoukset järjestetään vuorotellen Bratislavassa ja Prahassa. Foorumi vihittiin tehtäväänsä marraskuussa Bratislavassa pidetyssä kokouksessa. Läsnä olivat isäntävaltioiden pääministerit, useita ministereitä ja Euroopan parlamentin jäseniä sekä muita keskeisiä ydinvoima-alan toimijoita[18]. Kokouksessa perustettiin kolme työryhmää, jotka käsittelevät mahdollisuuksia, riskejä ja avoimuutta. 2.2. Komission säädösehdotukset 2.2.1. Radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen kuljetusten valvonta ja tarkkailu Radioaktiivisen jätteen ja käytetyn ydinpolttoaineen siirtojen valvontaa ja tarkkailua koskevan neuvoston direktiivin[19] antamisen jälkeen perustettiin neuvoa-antava komitea, joka avustaa komissiota antamalla lausuntoja kaikissa direktiivin soveltamisalaan kuuluvissa siirroissa käytettävästä vakioasiakirjasta, arviointiperusteista, joiden avulla jäsenvaltiot voivat arvioida, onko radioaktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen vientiä koskevia vaatimuksia noudatettu, sekä suosituksista, jotka koskevat varmaa ja tehokasta järjestelmää asiakirjojen ja tietojen välittämiseksi. Komitea antoi myönteisen lausunnon vakioasiakirjamallista, jotta komissio hyväksyisi sen vuoden 2008 alkupuolella[20]. 2.2.2. Bohunicen voimalan käytöstäpoisto Neuvosto on hyväksynyt asetuksen, jossa säädetään 423 miljoonan euron tukiohjelmasta Slovakian käytöstäpoisto-ohjelman [21]toteuttamiseksi. Asetus muodostaa oikeusperustan kyseiselle avustusohjelmalle ajaksi 2007–2013, ja siinä edellytetään hallintokomitean perustamista avustamaan komissiota. Tämä käytöstäpoiston avustusohjelman komitea kokoontui ensimmäisen kerran kesäkuussa 2007. 3. YLEISET KEHITYSSUUNNAT YDINVOIMA-ALALLA EU:SSA 3.1. Lainsäädännön täytäntöönpano – rikkomiset Yhtä poikkeusta lukuun ottamatta (Tšekin tasavalta) kaikkien niitä uusia jäsenvaltioita, jotka eivät ole liittyneet niiden liittymisasiakirjoissa edellytettyyn kolmikantasopimukseen INFCIRC 193[22], koskevien menettelyjen käsittely lopetettiin, koska jäsenvaltiot sitoutuivat liittymään sopimukseen. Sellafieldin toiminnanharjoittajien kanssa jatkettiin neuvotteluja niiden puutteiden korjaamiseksi, joista komissio oli antanut perustamissopimuksen 83 artiklaan perustuvan varoituksen[23] (jos toiminnanharjoittaja jättää noudattamatta sille säädettyjä velvoitteita). Lisäksi seurattiin edistystä perustamissopimuksen 82 artiklaan[24] perustuvaan, samalla tehdasalueella sijaitsevaa toista laitosta koskevaan komission direktiiviin liittyvässä asiassa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi 18. heinäkuuta tuomion[25], jonka mukaan Yhdistynyt kuningaskunta oli jättänyt noudattamatta 13 päivänä toukokuuta 1996 annetun direktiivin 96/29/Euratom (perusstandardit) 53 artiklassa säädettyjä velvoitteita. Komissio on kehottanut Yhdistynyttä kuningaskuntaa laatimaan luonnoksen tilanteen korjaamiseksi suunnitelluiksi oikeudellisiksi toimenpiteiksi. 3.2. Belenen ydinvoimalaa koskeva ilmoitus Bulgarialainen sijoittaja antoi 27. helmikuuta perustamissopimuksen 41 artiklan mukaisesti tiedon aikomuksestaan rakentaa uusi ydinvoimala. Analysoituaan hankkeen ja käytyään laajoja keskusteluja kyseisen sijoittajan kanssa komissio totesi kantanaan 7. joulukuuta, että tämä sijoitushanke oli kaikilta osiltaan perustamissopimuksen tavoitteiden kanssa sopusoinnussa. 3.3. Ydinlaitosten käytöstäpoisto, jätehuolto ja kuljetukset 3.3.1. Käytöstäpoisto Komissio on jatkanut Ignalina- ja Bohunice-ohjelmien täytäntöönpanon seuraamista yhdessä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin sekä Liettuan kansallisen viraston kanssa. PO TREN on tammikuusta 2007 ollut vastuussa Bulgariassa toteutettavaan Kozloduyn ohjelmaan kohdistetun komission tuen täytäntöönpanosta ja seurannasta. Ignalinan ohjelmaan oli vuonna 2007 osoitettu kaikkiaan 113 miljoonaa euroa, Bohunicen ohjelmaan 56,72 miljoonaa euroa ja Kozloduyn ohjelmaan 74,28 miljoonaa euroa. Liittymissopimuksen pöytäkirjojen mukaisesti komissio on hyväksynyt täytäntöönpanosäännökset tuen jatkamiseksi vuosina 2007–2013[26]. Komissio on julkaissut toisen kertomuksen ydinlaitosten käytöstäpoistoon sekä käytetyn polttoaineen ja radioaktiivisen jätteen huoltoon tarkoitettujen varojen käytöstä[27]. Kertomuksessa verrattiin EU:n ydinvoimalaoperaattorien ja jäsenvaltioiden rahoituskäytäntöjä komission suosituksessa[28] annettuihin ohjeisiin. Ensimmäisessä kertomuksessa[29] käsiteltiin ainoastaan ydinvoimaloita, mutta toisessa kertomuksessa käsitellään kaikkia ydinlaitoksia ja erityisesti laitoksia, joihin liittyisi suurimmat riskit, jos käytöstäpoiston rahoitusta ei ole hoidettu asianmukaisesti. Kertomuksessa tuodaan erityisesti esille niissä valtioissa noudatetut hyvät käytänteet, joissa saastuttaja maksaa -periaate on saatettu kansalliseen lainsäädäntöön ja joissa rahastojen on osoitettu tarjoavan riittäviä resursseja tarvittaessa. Alan kansallisesta lainsäädännöstä huolimatta edistystä pitäisi tapahtua varojen riittävyyteen, hallintaan ja käyttöön liittyvien kysymysten suhteen, ja erityisesti sekä kansallisella että unionin tasolla tulisi seurata ja raportoida näistä asioista yksityiskohtaisesti. Komission suosituksen julkaisemisen jälkeen komissio käsittelee näitä kysymyksiä yhdessä kaikkia jäsenvaltioita edustavan neuvoa-antavan ryhmän kanssa. 3.3.2. Radioaktiivisen jätteen huolto Korkea-aktiivisen jätteen ja käytetyn polttoaineen huolto ei ole vielä riittävän kestävää pitkällä aikavälillä. Komissio kehottaa sen vuoksi edelleen jäsenvaltioita kehittämään pitkän aikavälin jätehuolto-ohjelmia ja sisällyttämään niihin täsmällisiä välitavoitteita kaikentyyppiselle, erityisesti korkea-aktiiviselle ja pitkäaikaiselle jätteelle. Tarvetta edistyä jätteen huolto-ongelmien ratkaisussa pitkällä aikavälillä korostettiin myös foorumin kokouksessa (ks. 2.1.4 kohta). Foorumin riskinhallintaa ja avoimuutta käsittelevissä työryhmissä aiotaan käsitellä tätä kysymystä ja antaa suosituksia. 3.3.3. Radioaktiivisten materiaalien siirrot EU:n voimassa olevassa sääntelyjärjestelmässä on riittävät säännökset yleisön turvallisuuden ja terveyden suojelemiseksi radioaktiivisten materiaalien siirtojen yhteydessä. Radioaktiivisten materiaalien siirtojen pysyvän työryhmän kertomuksessa[30] tuodaan kuitenkin esille muutamia puutteita, jotka liittyvät erityisesti valtioiden rajojen yli tehtävien siirtojen mahdollisiin viivytyksiin tai siirtojen kieltämiseen. Parhaillaan on meneillään vaikutustenarviointi, jonka perusteella olisi tarkoitus päättää sopivimmasta sääntelykeinosta ydinalan kuljetusmarkkinoiden toteuttamiseksi, elintärkeiden lääkinnällisten radioisotooppien saatavuuden varmistamiseksi sekä tietojen ja avoimuuden lisäämiseksi valtioiden rajojen yli tehtävistä radioaktiivisten materiaalien kuljetuksista. 3.4. Ydinmateriaalivalvonta 3.4.1. Ydinmateriaalivalvonnan puitteissa tehtävät tarkastukset Komissio on toimittanut neuvostolle työasiakirjan Implementing Euratom Treaty Safeguards[31] , jossa selostetaan komission tarkistettu strategia ydinmateriaalivalvonnan täytäntöönpanemiseksi EU:ssa. Ehdotettu oikeuskehys perustuu laitoskohtaisiin ohjeisiin, jotka on laadittu sidosryhmien kanssa ja esitetty erityisissä kokouksissa. Näissä kokouksissa esitettiin luonnos toiminnanharjoittajien ydinmateriaalivalvonta- ja kirjanpitojärjestelmiä koskevaksi suositukseksi. Suosituksessa tulee olemaan arviointiperusteet tulevaisuudessa tehtäviä (tilin)tarkastuksia varten. Komissio tarkisti, ettei ydinmateriaaleja ollut käytetty jäsenvaltioiden alueilla muuhun kuin käyttäjien alun perin ilmoittamaan tarkoitukseen ja että Euratomin vastuulleen ottamia kansainvälisiä ydinmateriaalivalvontavelvoitteita noudatettiin. 3.4.2. Lisäpöytäkirjat Komissio laati kertomukset 15 vanhan jäsenvaltion sekä Puolan, Slovakian ja Viron ydinmateriaaleihin liittyvistä tiedoista ja toimitti ne IAEA:lle[32]. Komission tarkastajat osallistuivat IAEA:n tarkastuksiin (täydentävä pääsy). 3.4.3. Ydinmateriaalikirjanpito ja sopimukset IAEA:lle toimitettiin saatujen kirjanpitokertomusten perusteella laaditut kausittaiset kirjanpitotiedot, mukaan luettuina Euratomin ydinmateriaalivalvontasopimukseen liittyneitä uusia jäsenvaltioita koskevat kertomukset. Menettely Liettuan, Maltan, Puolan ja Unkarin liittymiseksi ydinmateriaalivalvontasopimukseen ja sen lisäpöytäkirjaan saatettiin päätökseen[33]. Myös Kyprosta koskeva menettely on viimeistelyvaiheessa. 3.5. Säteilysuojelu 3.5.1. Perustamissopimuksen 31, 35 ja 37 artiklassa tarkoitetut toimet Työ Euratomin perusnormien tarkistamiseksi ja uudelleen laatimiseksi tehtiin tiiviissä yhteistyössä tieteellisten asiantuntijoiden ryhmän kanssa[34]. Tarkistus perustuu Kansainvälisen säteilysuojelutoimikunnan (ICRP) antamiin suositusluonnoksiin[35]. Tieteellisten asiantuntijoiden ryhmä kokoontui kahdesti. IAEA, ICRP ja OECD:n ydinenergiajärjestö (NEA) osallistuivat näihin kokouksiin tarkkailijoina. Luonnon säteilylähteitä, lääketieteellistä käyttöä, poikkeuksia ja vapauttamista sekä asteittaista lähestymistapaa viranomaisvalvontaan käsittelevät työryhmät ovat suureksi osaksi saaneet päätökseen työnsä tärkeimpien kysymysten ratkaisemiseksi perusnormien tarkistamista varten. Komission yksiköt tekivät seitsemän perustamissopimuksen 35 artiklassa tarkoitettua tarkastusmatkaa[36]. Matkat kohdistuivat Bulgariaan, Espanjaan, Irlantiin, Luxemburgiin, Romaniaan, Saksaan ja Suomeen. Tarkastuskäyntien tavoitteena oli tehdä riippumaton arvio siitä, ovatko valvontajärjestelmät, niihin kuuluvat laitteet ja niiden käyttö asianmukaisia seuraavilla osa-alueilla: - ydinvoimaloista ympäristöön joutuvat nestemäiset ja ilmassa kulkeutuvat radioaktiiviset päästöt, - ympäristön radioaktiivisuustasot (laitosalueilla ja koko maassa). Tarkastusmatkojen alussa tarkastettiin ensin alustavasti asiasta vastaavien kansallisten viranomaisten seuranta- ja tarkastustoiminta sekä voimassa oleva oikeuskehys. Komissio laati yhteenvedon[37] kaikista 35 artiklan nojalla vuoden 1990 jälkeen tehdyistä tarkastuksista ja tarkasteli näiden tarkastusten lisäarvoa Euroopan kansalaisille, asiasta vastaaville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille sekä komissiolle itselleen. Komissio antoi perustamissopimuksen 37 artiklan[38] nojalla 12 lausuntoa jäsenvaltioiden toimittamista radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmista. 3.5.2. Hätävalmius Kertomuskaudella ei esiintynyt yhtään säteilyhätätilaa, joka olisi edellyttänyt ECURIE-järjestelmän[39] käynnistystä. Vuosittainen säteilyhätätiloja koskeva harjoitus järjestettiin Irlannissa. Harjoitukseen osallistuivat kaikki jäsenvaltiot ja useat komission hätäpalveluyksiköt. Kroatia liittyi ECURIE-järjestelmään syyskuussa 2007. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian (FYROM) kanssa on solmittu yhteyksiä maan valmistamiseksi liittymään ECURIE-järjestelmään. EURDEPin[40] säteilynseurannan tietojenvaihtojärjestelmää laajennettiin niin, että se kattaa maantieteellisesti myös Turkin ja Kroatian. 3.5.3. Elintarvikkeet Komissio on tehnyt kodifikaatioehdotukset[41] säädöksiin, jotka koskevat maataloustuotteiden tuontiedellytyksiä Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen sekä elintarvikkeiden ja rehujen radioaktiivisen saastumisen sallittuja enimmäistasoja ydinonnettomuuden tai muun säteilytilan jälkeen. Tehtiin tutkimus, jonka tavoitteena oli saattaa ajan tasalle komission tietopohja, joka koskee tiettyjen kolmansista maista peräisin olevien elintarvikkeiden mahdollista radioaktiivista saastumista, ja tulokset esitettiin neuvoston asetuksen N:o 737/90/ETY 7 artiklassa tarkoitetulle komitealle. Tutkimuksen mukaan on useiden maataloustuotteiden sisältämän radioaktiivisen kesiumin valvonta tarpeen EU:n rajoilla vielä ainakin 20 vuoden ajan. 3.5.4. Thule-vetoomus Euroopan parlamentti on tehnyt päätöslauselman, joka ei liity lainsäädäntöön[42], ja komissio tarkastelee nyt mahdollisuutta ehdottaa säteilysuojeluvaatimuksia mistä tahansa päästölähteestä tai kontaminaatiosta aiheutuvissa tilanteissa. Tällaisen säännöksen yhteensopivuutta vakiintuneen oikeuskäytännön kanssa on vielä tarkasteltava sellaisen yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa, joka sulkee ydinenergian sotilaskäytön Euratom-lainsäädännön ulkopuolelle[43]. 3.6. Ydinpolttoaineen ja ydinmateriaalien toimitukset Neuvostossa päästiin Euroopan parlamentin kuulemisen jälkeen yhteisymmärrykseen Euratomin hankintakeskuksen (ESA) uuden perussäännön tekstistä. ESA on muuttanut menettelyjään rikastussopimusten käsittelemiseksi Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen yhdessä käsitellyissä asioissa C-123/04 ja C-124/04 antaman tuomion mukaisesti. ESA on myös aloittanut luonnoksen laatimisen säännöistä, joilla määrätään, miten kysyntä ja malmien, lähdemateriaalien ja erityisten halkeamiskelpoisten materiaalien toimitukset tasapainotetaan Toimituslähteiden monipuolistaminen on edelleenkin tärkeää. Kanada, Australia ja Venäjä ovat edelleen ne maat, jotka toimittavat eniten uraania EU:hun. Venäjä on kuitenkin saavuttanut uudelleen hallitsevan aseman ydinmateriaalien toimittajana VVER-reaktoreille. 3.7. Ydinaineiden leviämisen torjuminen ja monenvälinen lähestymistapa polttoainekiertoon Sellaisten maiden määrä, jotka ovat ilmoittaneet kiinnostuksestaan ydinenergian rauhanomaisten käyttötapojen kehittämiseen, on noussut huomattavasti. Kansainvälinen yhteisö on tehnyt useita ehdotuksia ydinpolttoainekierron proliferaatioaltteimpien osatekijöiden, uraanin rikastamisen ja jälleenkäsittelyn, käsittelemiseksi. Tarkoituksena olisi tarjota takeita polttoaineen toimituksista maille, jotka vapaaehtoisesti luopuvat omasta polttoainekiertotoiminnasta. IAEA ja useat EU:n jäsenvaltiot ovat jatkaneet näiden ehdotusten työstämistä. Komissio seuraa työtä tiiviisti. Komissio korostaa, että jos EU:n maat tai yritykset ovat mukana kansainvälisessä polttoainetoimitusmekanismissa, on perustamissopimuksessa säädetyt oikeudet ja velvollisuudet otettava huomioon. Tällaiset aloitteet eivät saisi vääristää kilpailua ydinpolttoainemarkkinoilla eivätkä häiritä markkinoiden normaalia toimintaa. 4. KANSAINVÄLINEN YHTEISTYÖ 4.1. EU:n laajentuminen Komissio korostaa edelleenkin Eurooppa-neuvoston päätelmien[44] mukaisesti korkeatasoisen ydinturvallisuuden merkitystä laajentumisen yhteydessä. Komissio korostaa, että ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden on saatettava lainsäädäntönsä Euratomin acquis’ n mukaiseksi ja pantava acquis täytäntöön, mukaan luettuna kansainväliset ydinturvallisuusyleissopimukset, joihin yhteisö on liittynyt. Erityistä huomiota on edelleen kohdistettava siihen, että Kroatia täyttää velvoitteensa ja perustaa rahaston Slovenian kanssa yhteisen ydinvoimalansa käytöstäpoistoa ja jätehuoltoa varten. Komissio on myös seurannut FYROMin, Turkin ja mahdollisten ehdokasmaiden[45] edistymistä kohti EU:n acquis 'n täytäntöönpanoa. Asiaa koskevissa sääntömääräisissä kertomuksissa[46] korostetaan, että ydinturvallisuutta ja säteilysuojelua on parannettava. 4.2. Ydinturvallisuuteen liittyvää yhteistyötä varten perustettu uusi väline (Instrument for Nuclear Safety Cooperation, INSC) Uusi INSC-väline[47] tarjoaa ajanjaksolla 2007–2013 tukea korkeatasoisen ydinturvallisuuden edistämiseksi. Uudesta välineestä rahoitetaan yhteisön ulkopuolisissa maissa toteutettavia toimenpiteitä. Siinä ei rajoituta enää pelkästään Itsenäisten valtioiden yhteisöön, kuten vuonna 2006 päättyneessä Tacis-ohjelmassa. Se, millä tavalla Itsenäisten valtioiden yhteisölle annettava apu ulotetaan koskemaan muita maantieteellisiä alueita välinettä koskevan säädöksen mukaisesti, riippuu ohjelman tarkempien sääntöjen mukaan päätettävistä suuntaviivoista ja keskeisistä tekijöistä. Uusissa ohjelmissa tullaan ”tekninen apu” (mukaan luettuna laitteiden toimitus) lopettamaan asteittain, ja ohjelmien suunnittelussa ja niiden toimeenpanossa siirrytään suuremmassa määrin yhteistoimintaan. Tukea saavien maiden on oltava aktiivisempia toiminnan määrittelyssä, hallinnoinnissa ja toteuttamisessa. Hankkeet suunnitellaan tarkkaan määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja niihin etsitään yhteisrahoitusta. Tässä yhteydessä pidetään ensisijaisena tavoitteena yhteensovittamista muiden yhteisön välineiden, kuten Euratomin ydinalan tutkimuksen ja koulutuksen puiteohjelman kanssa. Tukea koordinoidaan muiden välineiden, kuten Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen (ENPI) sekä liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA) kanssa. 4.3. Yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehdyt sopimukset Komissio on aloittanut tekniset neuvottelut Kanadan kanssa vuonna 1959 allekirjoitetun ja useita kertoja muutetun ydinenergian rauhanomaista käyttöä koskevan kahdenvälisen yhteistyösopimuksen[48] mahdollisesta yksinkertaistamisesta tai uudelleen laatimisesta. Lisäksi Euratomin ja Venäjän federaation väliset tekniset neuvottelut mahdollisesta ydinmateriaalikauppasopimuksesta ovat vielä meneillään. 4.4. Kansainväliset yleissopimukset 4.4.1. Yleissopimus ydinaineita ja ydinlaitoksia koskevista turvajärjestelyistä (CPPNM) Toimenpiteet Euroopan atomienergiayhteisön liittymiseksi CPPNM-yleissopimukseen aloitettiin, kun neuvosto oli asian hyväksynyt[49] ja komissio oli tehnyt sitä koskevan päätöksen[50]. 4.4.2. Ydinturvallisuutta koskeva yleissopimus Komissio on hyväksynyt ja toimittanut IAEA:n sihteeristölle Euroopan atomienergiayhteisön kertomuksen[51] esitettäväksi ydinturvallisuutta koskevan yleissopimuksen huhtikuussa 2008 pidettävässä neljännessä muutoksia käsittelevässä kokouksessa, jossa muiden sopimuspuolten on määrä tarkastella sitä. 4.4.3. Vahingonkorvausvastuusta ydinvoiman alalla tehty Pariisin yleissopimus Euratomin mahdollista liittymistä Pariisin yleissopimukseen ryhdyttiin tarkastelemaan aloittamalla vaikutustenarviointi. Selvitystä varten laadittiin toimeksianto ja valittiin alihankkija. Kertomuksen on määrä valmistua vuonna 2008. 4.5. Yhteistyö IAEA:n kanssa Euratomin ja IAEA:n välisen yhteistyön parantamiseksi ryhdyttiin laatimaan asiaa koskevaa poliittista lausumaa. Toukokuun 7. päivänä 2008 allekirjoitettiin Euroopan komission ja IAEA:n yhteinen lausuma yhteistyön tehostamisesta ydinenergian rauhanomaisen käytön ja kehityksen alalla. Komissio hallinnoi yhteisön kirjanpito- ja valvontajärjestelmää IAEAn kanssa tehtyjen ydinmateriaalivalvonnan todentamissopimusten mukaisesti. Niiden mukaan IAEA suorittaa tarkastuksensa samanaikaisesti komission kanssa. IAEA täytti erinomaisesti EU:ta koskevat valvontatavoitteensa. IAEA:n kanssa pidetyissä ydinmateriaalivalvonnan todentamissopimuksia koskevissa korkean tason neuvotteluissa edistyttiin yhteisen ydinmateriaalivalvonnan todentamisjärjestelmän operatiivisen tason kehittämisessä merkittävästi. Komissio antoi neuvostolle tiedoksi komission yksiköiden työasiakirjan[52] tuesta, jota Euratom antaa ydinlaitosten turvallisuuteen liittyvien perusperiaatteiden kehittämiselle[53]. [1] Vuosikertomus on saatavilla pyynnöstä tai osoitteessa http://ec.europa.eu/euratom/anreport_en.html. [2] PO RTD. Tutkimus. [3] YTK: Yhteinen tutkimuskeskus. [4] RTD: http://ec.europa.eu/research/reports/2007/index_en.html YTK: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=2530&lang=en [5] PO RELEX: Ulkosuhteet. [6] PO AIDCO: Europe Aid ja yhteistyö. [7] PO ELARG: Laajentumisasiat. [8] PO ECFIN: Talous- ja rahoitusasiat. [9] Euratomin perustamissopimus 50 vuotta, KOM(2007) 124 lopullinen, 20.3.2007. [10] “Euratom, 50 years of nuclear energy serving Europe”. Teos on saatavilla komission julkaisutoimistosta. [11] KOM(2007) 1, 10.1.2007. [12] KOM(2007) 565, 4.10.2007. [13] TEN/283 - CESE 990/2007, 12.7.2007, ja teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kertomus A6-0348/2007, 26.9.2007. [14] www.snetp.eu. [15] KOM(2007) 723, 22.11.2007. [16] Komission päätös 2007/530/Euratom, 17.7.2007, EUVL L 195, 27.7.2007, s. 44. [17] http://circa.europa.eu/Public/irc/tren/nuclear_safety_and_waste/home. [18] http://ec.europa.eu/energy/nuclear/forum/bratislava_prague/index_en.htm. [19] Neuvoston direktiivi 2006/117/Euratom, 20.11.2006, EUVL L 337, 5.12.2006, s. 21. [20] KOM(2008) 793 lopullinen, 5.3.2008. [21] Neuvoston asetus (Euratom) N:o 549/2007, 14.5.2007, EUVL L 131, 23.5.2007. [22] Information Circular 193, Euroopan atomienergiayhteisön, sen ydinaseettomien jäsenvaltioiden ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön välinen sopimus vuoden 1977 ydinsulkusopimuksen III artiklan 1 ja 4 kohdan täytäntöönpanosta, sellaisena kuin se on täydennettynä sopimuksen lisäpöytäkirjalla. [23] Komission päätös 2006/626/Euratom, 15.2.2007. [24] Komissiolla voi 82 artiklan nojalla antaa direktiivin, jossa asianomaista jäsenvaltiota kehotetaan toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet havaitun rikkomuksen korjaamiseksi. Jos jäsenvaltio ei noudata komission direktiiviä, komissio voi saattaa asian yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi. [25] Asia C-155/06. [26] K(2007) 538. [27] KOM(2007) 794 lopullinen, 12.12.2007. Komission yksiköiden valmisteluasiakirja SEK(2007) 1654, 12.12.2007. [28] EUVL L 330, 28.11.2006, s. 31. [29] KOM(2004) 719 lopullinen, 26.10.2004. Komission tiedonanto Euroopan parlamentille ja neuvostolle, Ydinvoimaloiden käytöstäpoistoon tarkoitettujen varojen käyttöä koskeva kertomus. [30] KOM(2006) 102, 8.3.2006. [31] SEC(2007) 293 (EU RESTRICTED -luokiteltu asiakirja). [32] Kansainvälinen atomienergiajärjestö. [33] Liittymispäivämäärät: Puola 1.3.2007, Malta ja Unkari 1.7.2007 ja Liettua 1.1.2008. [34] Euratomin perustamissopimuksen 31 artikla. [35] ICRP, julkaisu nro 103, joulukuu 2007. [36] 35 artiklassa määrätään seuraavaa: ”Jokainen jäsenvaltio perustaa tarvittavat laitokset radioaktiivisuustason jatkuvaan valvontaan vesistöissä, ilmassa ja maaperässä sekä perusnormien noudattamisen valvontaa varten”. [37] KOM(2007) 847 lopullinen, 20.12.2007. [38] 37 artiklassa edellytetään, että komissio antaa lausuntonsa (asiantuntijaryhmää kuultuaan) kaikista tiedoista, jotka jäsenvaltiot ovat lähettäneet radioaktiivisen jätteen hävittämissuunnitelmistaan, jos näiden suunnitelmien toteuttaminen saattaisi aiheuttaa radioaktiivista saastumista toisten jäsenvaltioiden alueella. [39] Säteilyhätätilanteita koskeva nopean tietojenvaihdon järjestelmä. [40] EUropean Radiological Data Exchange Platform. [41] KOM(2007) 291 lopullinen, 4.6.2007, ja KOM(2007) 302 lopullinen, 5.6.2007. [42] Päätöslauselma 2006/2012(INI), 10.5.2007. [43] Tuomioistuimen tuomio, 12.4.2005, komissio vastaan Yhdistynyt kuningaskunta, asia C-61/03, Kok. 2005, s. I-2477, sellaisena kuin tuomioistuin on sen vahvistanut 9.3.2006, komissio vastaan Yhdistynyt kuningaskunta, asia C-65/04, Kok. 2006, s. I-2239. [44] Wienissä joulukuussa 1998 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, kohta 67, ja Helsingissä joulukuussa 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät, kohta 7. [45] Albania, Bosnia ja Hertsegovina, Montenegro, Serbia ja Kosovo (YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 mukaisesti). [46] KOM(2007) 663 lopullinen, 7.11.2007. [47] Neuvoston asetus (Euratom) N:o 300/2007, 19.2.2007. [48] EYVL N:o 59, 24.1.1959, s. 1165–1180. [49] Neuvoston päätös 2007/513/Euratom, 10.7.2007 (EUVL L 190, 21.7.2007, s. 12). [50] K(2007) 6385, 19.12.2007. [51] K(2007) 4492 lopullinen, 1.10.2007. [52] SEC(2007) 1443, 23.10.2007. [53] Safety Fundamentals No. SF-1, IAEA, Wien 2006.