/* KOM/2011/0252 lopull. - NLE 2011/0109 */ NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Brasilian liittotasavallan välisen lentoliikennesopimuksen tekemisestä Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Brasilian liittotasavallan välisen lentoliikennesopimuksen tekemisestä





PERUSTELUT 1. Ehdotuksen tausta | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Komissio on neuvotellut neuvoston lokakuussa 2010 antaman valtuutuksen mukaisesti Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Brasilian liittotasavallan, jäljempänä ’Brasilia’, välisen lentoliikennesopimuksen. EU:n ja Brasilian välistä lentoliikennettä harjoitetaan tällä hetkellä yksittäisten jäsenvaltioiden ja Brasilian tekemien kahdenvälisten sopimusten nojalla. EU:n ulkoiseen ilmailupolitiikkaan kuuluu kattavien lentoliikennesopimusten neuvotteleminen keskeisten kumppanien kanssa silloin, kun on voitu osoittaa tällaisten sopimusten lisäarvo ja taloudelliset hyödyt. Sopimuksen tavoitteena on - markkinoiden asteittainen avaaminen reiteille pääsyn ja kapasiteetin osalta vastavuoroiselta pohjalta; - edistää lentoliikennepalveluja, jotka perustuvat lentoyhtiöiden keskinäiseen kilpailuun siten, että valtioiden osallistuminen ja sääntely on mahdollisimman vähäistä; - talouden toimijoiden syrjimättömyys ja tasapuoliset toimintaedellytykset; - edistää sääntely-yhteistyötä sekä yhdenmukaistaa sääntöjä ja lähestymistapoja mahdollisuuksien mukaan. | Yleinen tausta Neuvotteluohjeissa vahvistetaan yleiseksi tavoitteeksi sellaisen kattavan lentoliikennesopimuksen neuvotteleminen, jonka tavoitteena on asteittain ja vastavuoroisesti avata markkinoille pääsy ja varmistaa sääntelyn lähentäminen. Osapuolet parafoivat neuvotteluohjeiden mukaisesti sopimusluonnoksen Brasilian kanssa 17. maaliskuuta 2011. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Sopimuksen määräykset korvaavat jäsenvaltioiden ja Brasilian nykyisten kahdenvälisten sopimusten asiaa koskevat määräykset. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Kattavan lentoliikennesopimuksen tekeminen Brasilian kanssa on tärkeä tekijä EU:n ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisessä, kuten todetaan komission tiedonannossa ”Yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan kehittämisestä” (KOM (2005) 79 lopullinen). | 2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi Komissio on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 4 kohdan mukaisesti kuullut erityiskomiteaa neuvottelujen kuluessa. Lisäksi se on kuullut intressitahoja koko neuvottelujen ajan. | Intressitahojen kuuleminen | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Komissio on kuullut sidosryhmiä erityisesti lentoliikenteen harjoittajien, lentoasemien ja työntekijäjärjestöjen edustajista koostuvan neuvoa-antavan foorumin välityksellä. | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Kaikki sidosryhmien kommentit otettiin asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa unionin neuvottelukantaa. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. | Vaikutusten arviointi Sopimuksella varmistetaan EU:n ja Brasilian lentoliikennemarkkinoiden asteittainen avaaminen. Komissio teetti vuonna 2009 raportin ulkopuolisilla konsulteilla. Raportissa arvioitiin, että markkinoiden avaamiseen johtava EU:n ja Brasilian lentoliikennesopimus voisi tuoda 460 000 uutta matkustajaa ja aiheuttaa kuluttajille jopa 460 miljoonan euron hyödyt ensimmäisenä vuonna, jona markkinat on tosiasiallisesti avattu. EU:n ja Brasilian välisellä sopimuksella on arvioitu olevan positiivinen vaikutus työllisyyteen, ja sen odotetaan parantavan työllisyystilannetta useana vuonna. Vapauttamisen odotetaan johtavan yhteensä 980:n (tai vähintään 870:n ja enintään 1360:n) välittömän tai välillisen työpaikan syntymiseen. Raportti on asetettu jäsenvaltioiden ja sidosryhmien saataville CIRCA-tietokannan kautta. Sopimuksella perustetaan sekakomitea, joka on vastuussa sopimuksen täytäntöönpanon ja sen vaikutusten tarkastelusta. | 3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Sopimus koostuu päätekstistä, joka sisältää tärkeimmät periaatteet, ja kahdesta liitteestä: Liite I koskee reittejä, liikenneoikeuksia ja toiminnallista joustoa, ja liite II kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia. | Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohta yhdessä 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa. | Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta noudatetaan, koska ehdotus ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sopimuksen määräykset korvaavat yksittäisten jäsenvaltioiden tekemien voimassa olevien järjestelyjen vastaavat määräykset. Sopimuksella luodaan samanaikaisesti kaikille unionin lentoliikenteen harjoittajille tasavertaiset ja yhdenmukaiset markkinoille pääsyä koskevat ehdot. Siinä vahvistetaan uusia järjestelyjä Euroopan unionin ja Brasilian väliselle sääntely-yhteistyölle aloilla, jotka ovat tärkeitä lentoliikenteen turvalliselle, turvatulle ja tehokkaalle harjoittamiselle. Nämä järjestelyt voidaan toteuttaa ainoastaan unionin tasolla, koska niihin liittyy useita unionin yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia aloja. | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotuksen tavoitteita seuraavista syistä: | Sopimuksen määräyksiä sovelletaan samanaikaisesti 27 jäsenvaltioon, ja samoja sääntöjä sovelletaan syrjimättä kaikkiin unionin lentoliikenteen harjoittajiin kansallisuudesta riippumatta. Näille liikenteenharjoittajille avautuu mahdollisuus liikennöidä vapaasti mistä tahansa paikasta Euroopan unionissa mihin tahansa paikkaan Brasiliassa, mikä ei tähän saakka ole ollut mahdollista. | Kaikkien EU:n ja Brasilian välisten markkinoillepääsyä koskevien rajoitusten purkaminen houkuttelee markkinoille uusia toimijoita ja luo mahdollisuuksia liikennöidä myös alipalvelluille lentoasemille. Lisäksi se helpottaa EU:n lentoliikenteen harjoittajien yhdistymistä. | Sopimuksella varmistetaan kaikkien EU:n lentoliikenteen harjoittajien kaupalliset mahdollisuudet, kuten mahdollisuus päättää vapaasti hinnoista. Yksi neuvotteluvaltuutuksen tavoitteista on tasapuolisten toimintaedellytysten luominen kaikille EU:n ja Brasilian lentoliikenteen harjoittajille. Tämä edellyttää vahvaa sääntely-yhteistyötä, jota voidaan harjoittaa ainoastaan unionin tasolla. Lisäksi neuvotteluvaltuutuksen keskeisenä tavoitteena oli luoda puitteet EU:n liikenteenharjoittajien Brasiliassa kohtaamien liiketoiminnan esteiden käsittelylle ja ratkaisemiselle. Unionilla on kansallista tasoa enemmän painoarvoa tällaisten ongelmien ratkaisemisessa. | Tämän vuoksi ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä. | Sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien kysymysten käsittelemiseksi perustetaan sekakomitea. Sekakomiteassa vaihdetaan asiantuntijatason tietoja uusista lainsäädäntöaloitteista tai lainsäädännön kehityssuuntauksista sekä tarkastellaan mahdollisia aloja, joilla sopimusta voidaan kehittää edelleen. Sekakomitea koostuu komission ja jäsenvaltioiden edustajista. | Jäsenvaltiot hoitavat edelleen perinteisiä, kansainväliseen lentoliikenteeseen liittyviä hallinnollisia tehtäviään, kuitenkin soveltaen yhdenmukaisesti yhteisiä sääntöjä. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: kansainvälinen sopimus. | Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavasta syystä: ulkoisia ilmailusuhteita voidaan säännellä vain kansainvälisillä sopimuksilla. | 4. Talousarviovaikutukset | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. | 2011/0109 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Brasilian liittotasavallan välisen lentoliikennesopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 100 artiklan 2 kohdan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän, sekä katsoo seuraavaa: (1) Komissio on neuvotellut unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta Brasilian liittotasavallan kanssa lentoliikennesopimuksen, jäljempänä ’sopimus’. (2) Sopimus allekirjoitettiin (…) annetun neuvoston päätöksen 2011/xxx mukaisesti (…). (3) On tarpeen säätää asianmukaisista järjestelyistä, joilla koordinoidaan unionin ja sen jäsenvaltioiden toimia ja edustusta sopimuksen 21 artiklalla perustetussa sekakomiteassa. (4) Sopimus olisi tehtävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Sopimuksen tekeminen 1. Tehdään Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Brasilian liittotasavallan välinen lentoliikennesopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö, jolla on oikeus tehdä sopimuksen 27 artiklassa määrätyt ilmoitukset, joilla Euroopan unioni antaa suostumuksensa tulla sopimuksen sitomaksi. 2 artikla Sekakomitea 1. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden edustajat edustavat niitä sopimuksen 21 artiklalla perustetussa sekakomiteassa. 2. Euroopan unionia edustaa sekakomiteassa komissio. 3. Komissio vahvistaa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kannan sekakomiteassa sellaisten EU:n yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta, jotka eivät edellytä päätöstä, jolla on oikeusvaikutuksia, ja tämä kanta ilmoitetaan ennalta neuvostolle ja jäsenvaltioille. 4. Sellaisiin sekakomitean päätöksiin, jotka koskevat EU:n toimivaltaan kuuluvia asioita, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kannan hyväksyy neuvosto määräenemmistöllä komission ehdotuksesta, jolleivät EU:n perussopimuksissa määrätyt sovellettavat äänestysmenettelyt muuta edellytä. 5. Sellaisiin sekakomitean päätöksiin, jotka koskevat jäsenvaltioiden toimivaltaan kuuluvia asioita, Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden kannan hyväksyy neuvosto yksimielisesti komission tai jäsenvaltioiden ehdotuksesta, jollei jäsenvaltio ole ilmoittanut neuvoston pääsihteeristölle kuukauden kuluessa kyseisen kannan hyväksymisestä, että se voi hyväksyä sekakomitean päätöksen ainoastaan lainsäädäntöelintensä suostumuksella. 3 artikla Riitojen ratkaiseminen 1. Komissio edustaa unionia ja sen jäsenvaltioita sopimuksen 22 artiklan mukaisissa riitojenratkaisumenettelyissä. 2. Komissio päättää neuvoston nimeämää jäsenvaltioiden edustajien erityiskomiteaa kuullen kaikista sopimuksen 22 artiklan nojalla toteutettavista tarvittavista toimista asioissa, jotka kuuluvat unionin toimivaltaan. 4 artikla Ilmoittaminen komissiolle 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava ennalta komissiolle kaikista Brasilian liittotasavallan lentoyhtiön luvan epäämistä, kokonaan tai tilapäisesti peruuttamista taikka rajoittamista koskevista päätöksistä, joita ne aikovat tehdä sopimuksen 5 artiklan mukaisesti. 2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista pyynnöistä tai ilmoituksista, joita ne ovat tehneet tai jotka ne ovat vastaanottaneet sopimuksen 7 artiklan (Turvallisuus) mukaisesti. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava viipymättä komissiolle kaikista pyynnöistä tai ilmoituksista, joita ne ovat tehneet tai jotka ne ovat vastaanottaneet sopimuksen 8 artiklan (Ilmailun turvaaminen) mukaisesti. 5 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se annetaan. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä […] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] LIITE BRASILIAN LIITTOTASAVALLAN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLINEN LENTOLIIKENNESOPIMUS Sopimuksen sisällysluettelo Johdanto Määritelmät Oikeuksien myöntäminen 3. Lupien myöntäminen 4. Lentoliikenteen harjoittajien vaatimustenmukaisuutta ja kansalaisuutta koskevien viranomaisselvitysten vastavuoroinen tunnustaminen 5. Lupien peruuttaminen 6. Lakien soveltaminen 7. Turvallisuus 8. Ilmailun turvaaminen 9. Kaupalliset mahdollisuudet 10. Ulkomaiset investoinnit 11. Tullit ja maksut 12. Käyttömaksut 1 Hinnoittelu 1 Tilastot 1 Kilpailuedellytykset 16. Ympäristö 17. Ilmaliikenteen hallinta 18. Kuluttajansuoja 19. Työmarkkinakysymykset 20. Tietokonepohjaiset paikanvarausjärjestelmät 21. Sekakomitea 22. Riitojen ratkaiseminen 23. Suhde muihin sopimuksiin 24. Muuttaminen 25. Irtisanominen 26. Sopimuksen rekisteröinti 27. Voimaantulo LIITTEET Liite I Sovitut palvelut ja määrätyt reitit Liite II Kahdenväliset lentoliikennesopimukset ja järjestelyt BRASILIAN LIITTOTASAVALTA, jäljempänä ’Brasilia’, ja ITÄVALLAN TASAVALTA, BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, VIRON TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RANSKAN TASAVALTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, HELLEENIEN TASAVALTA, UNKARIN TASAVALTA, IRLANTI, ITALIAN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, MALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOAVAKIAN TASAVALTA, SLOVENIAN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, jotka ovat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimukset’, osapuolia ja Euroopan unionin jäsenvaltioita, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, sekä EUROOPAN UNIONI; Brasilia ja jäsenvaltiot, jotka ovat Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettavaksi avatun Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimuksen osapuolia, sekä Euroopan unioni, jotka HALUAVAT edistää sellaista ilmailujärjestelmää, joka perustuu lentoyhtiöiden keskinäiseen kilpailuun markkinoilla, joilla valtion osallistuminen ja sääntely on mahdollisimman vähäistä; HALUAVAT huolehtia lentoliikenteeseen liittyvistä eduistaan, TUNNUSTAVAT tehokkaan lentoliikenteen tärkeyden kaupankäynnin, matkailun ja investointien edistämisessä, HALUAVAT edistää lentoliikennepalveluja, HALUAVAT varmistaa lentoliikenteen korkeimman mahdollisen turvallisuus- ja turvatason, TAVOITTELEVAT PÄÄTTÄVÄISESTI sääntely-yhteistyöstä saatavia mahdollisia hyötyjä ja mahdollisuuksien mukaan sääntöjen ja lähestymistapojen yhdenmukaistamista, TUNNUSTAVAT, että kilpailuun perustuvasta lentoliikenteestä ja elinkelpoisesta ilmailuteollisuudesta voidaan saada merkittäviä hyötyjä, HALUAVAT tavoitella lentoliikenteen kilpailuympäristöä ja tunnustavat, että mahdolliset hyödyt voivat jäädä saamatta, jos lentoyhtiöillä ei ole tasapuolisia kilpailuedellytyksiä, HALUAVAT tarjota lentoyhtiöilleen yhtäläiset ja tasavertaiset mahdollisuudet tarjota tässä sopimuksessa määrätyt lentoliikennepalvelut, HALUAVAT turvata mahdollisimman suuren hyödyn matkustajille, rahdinlähettäjille, lentoliikenteen harjoittajille, lentoasemille ja niiden työntekijöille sekä muille, jotka hyötyvät välillisesti, VAHVISTAVAT ympäristönsuojelun merkityksen kehitettäessä kansainvälistä ilmailupolitiikkaa ja pantaessa sitä täytäntöön, TOTEAVAT kuluttajien suojelun olevan tärkeää ja kannustavat asianmukaiseen kuluttajansuojaan lentoliikenteessä, TOTEAVAT ilmailuelinkeinon tarvitsevan pääomaa lentoliikenteen kehittämiseksi entisestään, HALUAVAT tehdä edellä mainittua yleissopimusta täydentävän sopimuksen lentoliikenteestä, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Määritelmät Jollei toisin mainita, tässä sopimuksessa tarkoitetaan: 1. ’sopimuksella’ tätä sopimusta, sen liitteitä ja lisäyksiä sekä niiden muutoksia; 2. ’lentoliikenteellä’ yleisölle tarjottua matkustajien, matkatavaroiden, rahdin ja postin kuljettamista lentoteitse joko erikseen tai yhdessä maksua tai muuta korvausta vastaan; epäselvyyksien välttämiseksi tähän katsotaan sisältyvän sekä aikataulunmukainen että muu lentoliikenne; 3. ’kansalaisuuden selvittämisellä’ sen toteamista, että lentoliikenteen harjoittaja, joka haluaa harjoittaa liikennettä tämän sopimuksen nojalla, täyttää 3 artiklassa esitetyt omistusta, tosiasiallista määräysvaltaa ja päätoimipaikkaa koskevat vaatimukset; 4. ’yleissopimuksella’ Chicagossa 7 päivänä joulukuuta 1944 allekirjoitettavaksi avattua Kansainvälisen siviili-ilmailun yleissopimusta, mukaan luettuina: 1. kaikki muutokset, jotka ovat tulleet voimaan yleissopimuksen 94 artiklan a kohdan mukaisesti ja jotka sekä Brasilia että käsiteltävänä olevan kysymyksen kannalta asiaankuuluva jäsenvaltio tai asiaankuuluvat jäsenvaltiot ovat ratifioineet, ja 2. kaikki yleissopimuksen 90 artiklan mukaisesti hyväksytyt yleissopimuksen liitteet tai liitteisiin tehdyt muutokset sillä edellytyksellä, että tällaiset liitteet tai muutokset ovat voimassa sekä Brasiliassa että käsiteltävänä olevan kysymyksen kannalta asiaankuuluvassa jäsenvaltiossa tai asiaankuuluvissa jäsenvaltioissa; 5. ’vaatimustenmukaisuuden selvittämisellä’ sen toteamista, että lentoliikenteen harjoittajalla, joka haluaa harjoittaa liikennettä tämän sopimuksen nojalla, on riittävä vakavaraisuus ja riittävästi johtamisosaamista tällaisen liikenteen harjoittamiseen ja se pystyy noudattamaan tällaisen liikenteen harjoittamista sääteleviä lakeja, määräyksiä ja vaatimuksia; 6. ’täydellä korvauksella’ korvausta annetuista palveluista mukaan luettuina kohtuulliset hallinnolliset yleiskulut; 7. ’kansainvälisellä lentoliikenteellä’ lentoliikennettä useamman kuin yhden valtion alueen yläpuolella sijaitsevassa ilmatilassa; 8. ’Latinalaisen Amerikan siviili-ilmailukomission jäsenvaltioilla’ Argentiinaa, Arubaa, Belizeä, Boliviaa, Brasiliaa, Chileä, Costa Ricaa, Dominikaanista tasavaltaa, Ecuadoria, El Salvadoria, Guatemalaa, Hondurasia, Jamaikaa, Kolumbiaa, Kuubaa, Meksikoa, Nicaraguaa, Panamaa, Paraguayta, Perua, Uruguayta ja Venezuelaa. 9. ’osapuolella’ toisaalta Brasiliaa ja toisaalta Euroopan unionia tai sen jäsenvaltioita taikka Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita, kunkin toimivallan mukaisesti; 10. ’päätoimipaikalla’ lentoliikenteen harjoittajan pääkonttoria tai rekisteröityä toimipaikkaa sen osapuolen alueella, jossa lentoliikenteen harjoittajan keskeiset taloudelliset toiminnot ja lentotoiminnan valvonta, lentokelpoisuuden ylläpidon hallinnointi mukaan luettuna, tapahtuvat; 11. ’laskulla ilman kaupallista tarkoitusta’ muussa tarkoituksessa kuin lentoliikenteen matkustajien, matkatavaroiden, rahdin ja/tai postin ottamiseksi taikka jättämiseksi suoritettavaa laskua; 12. ’tuella’ hallituksen, alueellisen elimen tai muun julkisen organisaation myöntämää rahoitusta esimerkiksi silloin, kun 3. hallituksen, alueellisen elimen tai muun julkisen organisaation käytäntö käsittää varojen suoran siirron, esimerkiksi avustuksina, lainoina tai pääomasijoituksena, mahdollisen varojen suoran siirron yritykselle taikka yrityksen vastuiden, kuten lainatakausten, pääomalisäysten, omistuksen vakuutuksen tai konkurssisuojan vastattavaksi ottamisen; 4. saatavasta, joka on hallitukselle, alueelliselle elimelle tai muulle julkiselle organisaatiolle kuuluva tulo, luovutaan tai sitä ei kanneta; 5. hallitus, alueellinen elin tai muu julkinen organisaatio antaa käyttöön muita kuin yleiseen infrastruktuuriin kuuluvia tavaroita tai palveluita tai ostaa tavaroita tai palveluita; tai 6. hallitus, alueellinen elin tai muu julkinen organisaatio suorittaa maksuja rahoitusmekanismiin tai valtuuttaa tai ohjaa yksityisen tahon vastaamaan yhdestä tai useammasta a, b tai c alakohdassa kuvatusta tavanomaisesti julkiselle viranomaiselle kuuluvasta tehtävästä, joka ei tosiasiassa eroa julkisten viranomaisten tavanomaisesti noudattamasta käytännöstä; ja sitä kautta annetaan etua. 13. ’hinnalla’ lentoliikenteen harjoittajien ja niiden asiamiesten matkustajien, matkatavaroiden ja/tai rahdin (postia lukuun ottamatta) ilmakuljetuksesta, mukaan luettuna kansainväliseen lentoliikenteeseen liittyvä pintakuljetus, veloittamia hintoja, maksuja, korvauksia tai hyvityksiä sekä tällaisten hintojen, maksujen, korvausten tai hyvitysten ehtoja, mukaan luettuina asiamiespalvelujen ja muiden liitännäispalvelujen hinnat ja ehdot; 14. ’alueella’ Brasilian osalta sen suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvia maa-alueita (mannermaata ja saaria), sisävesiä ja aluemeriä sekä Euroopan unionin osalta maa-alueita (mannermaata ja saaria), sisävesiä ja aluemeriä, joihin sovelletaan Euroopan unionista tehtyä sopimusta ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyä sopimusta, mainituissa sopimuksissa tai ne korvaavassa oikeudellisessa välineessä määrättyjen edellytysten mukaisesti. Tämän sopimuksen soveltamisella Gibraltarin lentoasemaan ei katsota olevan vaikutusta Espanjan kuningaskunnan ja Yhdistyneen kuningaskunnan oikeudelliseen asemaan sen alueen suvereniteettia koskevassa riidassa, jolla kyseinen lentoasema sijaitsee, eikä Gibraltarin lentoaseman jättämiseen edelleen jäsenvaltioiden välillä 18 päivänä syyskuuta 2006 voimassa olleiden EU:n ilmailualan toimenpiteiden ulkopuolelle Cordobassa 18 päivänä syyskuuta 2006 annetun Gibraltarin lentoasemaa koskevan ministereiden julistuksen mukaisesti; ja 15. ’käyttömaksulla’ lentoliikenteen harjoittajilta perittäviä maksuja lentoasemien laitteiden ja palvelujen käytöstä sekä lentoasemien ympäristönsuojeluun, lennonvarmistukseen tai lentoliikenteen turvaamiseen liittyvien laitteiden tai palvelujen käytöstä, oheispalvelut ja -laitteet mukaan luettuina. 2 artikla Oikeuksien myöntäminen 1. Kumpikin osapuoli myöntää toiselle osapuolelle seuraavat oikeudet, joiden mukaisesti toisen osapuolen lentoyhtiöt voivat harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä: 7. oikeus lentää laskeutumatta toisen osapuolen alueen yli; 8. oikeus laskeutua toisen osapuolen alueelle ilman kaupallista tarkoitusta; 9. oikeus harjoittaa kansainvälistä lentoliikennettä liitteen I määräysten mukaisesti; ja 10. muut tässä sopimuksessa vahvistetut oikeudet. 2. Tämän sopimuksen määräykset eivät missään tapauksessa oikeuta 11. Brasilian lentoliikenteen harjoittajia ottamaan jäsenvaltion alueella matkustajia, matkatavaroita, rahtia ja/tai postia kuljetettavaksi korvausta tai maksua vastaan johonkin toiseen paikkaan kyseisen jäsenvaltion alueella, tai 12. Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajia ottamaan Brasilian alueella matkustajia, matkatavaroita, rahtia tai postia kuljetettavaksi korvausta tai maksua vastaan johonkin toiseen paikkaan Brasilian alueella. 3 artikla Lupien myöntäminen Saatuaan osapuolelta hakemuksen toisen osapuolen on myönnettävä asianmukaiset liikennöintiluvat ja muut luvat mahdollisimman pienellä menettelyihin liittyvällä viiveellä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät: a) Brasilian lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa lentoliikenteen harjoittaja on Brasilian tai Latinalaisen Amerikan siviili-ilmailukomission jäsenvaltioiden, joilla on erityisesti oltava tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus (niin sanottu horisontaalisopimus) Euroopan unionin kanssa, tai kyseisen valtion tai valtioiden kansalaisten taikka kummankin enemmistöomistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa, ja lentoliikenteen harjoittaja on sille lentotoimintaluvan myöntäneen Brasilian jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on Brasilian alueella; b) Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa lentoliikenteen harjoittaja on Euroopan unionin jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden tai Sveitsin tai Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen allekirjoittajien taikka kyseisen valtion tai valtioiden kansalaisten tai kummankin enemmistöomistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa ja lentoliikenteen harjoittaja on sille lentotoimintaluvan myöntäneen jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on Euroopan unionin alueella; c) lentoliikenteen harjoittaja täyttää niihin lakeihin ja määräyksiin perustuvat ehdot, joita hakemuksen käsittelevä osapuoli tavallisesti soveltaa kansainvälisen lentoliikenteen harjoittamiseen; ja d) tämän sopimuksen 7 artiklan (Turvallisuus) ja 8 artiklan (Ilmailun turvaaminen) määräykset täytetään ja niitä sovelletaan. 2. Osapuolet sopivat edistävänsä tämän sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien lupien myöntämistä koskevien menettelyjen yksinkertaistamista ja yhdenmukaistamista. Jäljempänä 21 artiklalla perustettu sekakomitea laatii tätä koskevan yhteistyömenettelyn vuoden kuluessa tämän sopimuksen allekirjoittamisesta. 4 artikla Lentoliikenteen harjoittajien vaatimustenmukaisuutta ja kansalaisuutta koskevien viranomaisselvitysten vastavuoroinen tunnustaminen Saatuaan jonkin osapuolen lentoliikenteen harjoittajalta lupahakemuksen toisen osapuolen toimivaltaisten viranomaisten on tunnustettava ensin mainitun osapuolen toimivaltaisten viranomaisten kyseisestä lentoliikenteen harjoittajasta tekemät vaatimustenmukaisuutta ja/tai kansalaisuutta koskevat selvitykset aivan kuin tällaiset selvitykset olisivat sen omien toimivaltaisten viranomaisten tekemiä eivätkä ne saa tehdä asiassa muita lisäselvityksiä kuin jäljempänä a ja b alakohdassa määrätään. 13. Jos saatuaan lentoliikenteen harjoittajalta lupahakemuksen tai annettuaan tällaisen luvan vastaanottavan osapuolen toimivaltaisilla viranomaisilla on erityinen syy epäillä, että toisen osapuolen toimivaltaisten viranomaisten tekemästä selvityksestä huolimatta tämän sopimuksen 3 artiklassa (Lupien myöntäminen) asianmukaisten lupien myöntämiselle asetettuja ehtoja ei ole noudatettu, mukaan luettuina syyt, jotka liittyvät jommankumman osapuolen nimeämien lentoliikenteen harjoittajien omistusta koskeviin viranomaisselvityksiin, niiden on viipymättä ilmoitettava asiasta toisen osapuolen viranomaisille ja perusteltava epäilynsä. Tällaisessa tapauksessa kumpi tahansa osapuoli voi pyytää neuvotteluja, joihin voi osallistua asianomaisten toimivaltaisten viranomaisten edustajia, ja/tai pyytää tämän epäilyn kannalta merkityksellisiä lisätietoja. Näihin pyyntöihin on vastattava mahdollisimman nopeasti. Jos asiassa ei löydetä ratkaisua, kumpi tahansa osapuoli voi antaa sen tämän sopimuksen 22 artiklalla (Sekakomitea) perustetun sekakomitean ratkaistavaksi. Jos sekakomitea ei kykene ratkaisemaan asiaa, osapuolilla säilyy mahdollisuus evätä liikennöintiluvat tai peruuttaa ne kokonaan tai tilapäisesti taikka rajoittaa niitä tai muulla tavoin keskeyttää asianomaisten lentoliikenteen harjoittajien toiminta tai rajoittaa sitä. 14. Tämä artikla ei koske sellaisten selvitysten tunnustamista, jotka liittyvät 15. turvallisuustodistuksiin tai -lupiin 16. turvajärjestelyihin tai 17. vakuutusturvaan. 5 artikla Lupien peruuttaminen 1. Kumpikin osapuoli voi peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai tekniset luvat tai rajoittaa niitä taikka muutoin rajoittaa toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan toimintaa, jos 18. Brasilian lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa lentoliikenteen harjoittaja ei ole Brasilian tai Latinalaisen Amerikan siviili-ilmailukomission jäsenvaltioiden, joilla on erityisesti tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus (niin sanottu horisontaalisopimus) Euroopan unionin kanssa, tai kyseisen valtion tai valtioiden kansalaisten taikka kummankin enemmistöomistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa tai lentoliikenteen harjoittaja ei ole sille lentotoimintaluvan myöntäneen Brasilian jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole Brasilian alueella; 19. Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa lentoliikenteen harjoittaja ei ole Euroopan unionin jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden tai Sveitsin tai Euroopan talousalueesta (ETA) tehdyn sopimuksen allekirjoittajien taikka kyseisen valtion tai valtioiden kansalaisten tai kummankin enemmistöomistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa tai lentoliikenteen harjoittaja ei ole sille lentotoimintaluvan myöntäneen jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole Euroopan unionin alueella; 20. kyseinen lentoliikenteen harjoittaja ei ole noudattanut tämän sopimuksen 6 artiklassa (Lakien soveltaminen) tarkoitettuja lakeja ja määräyksiä; tai 21. jompikumpi osapuoli on tehnyt tämän sopimuksen 15 artiklan (Kilpailuympäristö) mukaisen selvityksen, jonka mukaan kilpailuympäristöä koskevia ehtoja ei ole täytetty. 2. Elleivät välittömät toimet ole tarpeen tämän artiklan 1 kohdan c tai d alakohdan tai 3 kohdan määräysten rikkomisen lopettamiseksi, tällä artiklalla myönnettyjä oikeuksia voidaan käyttää vasta, kun toisen osapuolen kanssa on neuvoteltu. 3. Tämän artiklan määräykset eivät rajoita kummankaan sopimuspuolen oikeutta kieltäytyä myöntämästä, peruuttaa tai rajoittaa toisen sopimuspuolen lentoliikenteen harjoittajan tai harjoittajien liikennöintilupia tai teknisiä lupia taikka asettaa niille ehtoja 7 artiklan (Turvallisuus) ja 8 artiklan (Ilmailun turvaaminen) määräysten mukaisesti. 6 artikla Lakien soveltaminen 1. Toisen osapuolen lakeja ja määräyksiä, jotka koskevat kansainvälisessä liikenteessä olevien ilma-alusten saapumista osapuolen alueelle tai lähtöä sieltä sekä liikennöimistä ja lentämistä sen alueella, sovelletaan toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajien ilma-aluksiin, ja tällaisten ilma-alusten on noudatettava niitä saapuessaan ensin mainitun osapuolen alueelle, lähtiessään sieltä tai siellä ollessaan. 2. Kun osapuolen lentoliikenteen harjoittajan ilma-alusten matkustajat, niiden henkilöstö tai rahti saapuvat toisen osapuolen alueelle, ovat siellä tai poistuvat sieltä, niiden osalta on, joko niiden omasta toimesta tai toisen toimiessa niiden puolesta, noudatettava niitä toisen osapuolen alueella voimassaolevia lakeja ja määräyksiä, jotka koskevat ilma-alusten matkustajien, henkilöstön tai rahdin saapumista toisen sopimuspuolen alueelle tai lähtöä sieltä (kuten maahantuloa, selvitystä, maahanmuuttoa, passeja, tulleja tai karanteenia koskevat säännökset, tai postin osalta postiasetukset). 7 artikla Turvallisuus 1. Osapuolet korostavat pitävänsä tärkeänä tiivistä yhteistyötä lentoturvallisuuden alalla. Tämän vuoksi osapuolet sitoutuvat jatkamaan yhteistyötä myös lentotoiminnan osalta, erityisesti mahdollistaakseen sellaisten tietojen jakamisen, joilla voi olla vaikutusta kansainvälisen ilmailun turvallisuuteen, sekä toistensa valvontatoimintaan osallistumisen tai yhteisen valvontatoiminnan harjoittamisen ilmailun turvallisuuden alalla sekä yhteisten hankkeiden ja aloitteiden kehittämisen, myös kolmansien maiden kanssa. Tätä yhteistyötä kehitetään Brasíliassa 14 päivänä heinäkuuta 2010 tehdyn Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välisen siviili-ilmailun turvallisuutta koskevan sopimuksen , jäljempänä ’turvallisuussopimus’, soveltamisalaan kuuluvien asioiden osalta kyseisen sopimuksen puitteissa. 2. Toinen osapuoli ja sen ilmailuviranomaiset kelpuuttavat lentoliikenteen harjoittamiseen lentokelpoisuustodistukset, pätevyystodistukset ja lupakirjat, jotka toinen osapuoli on antanut tai hyväksynyt turvallisuussopimuksen mukaisesti, jos tällaiset todistukset ja lupakirjat on annettu tai hyväksytty vähintään Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön vahvistamien standardien ja suositeltujen menettelytapojen mukaisesti ja niitä noudattaen. 3 . Osapuoli tai sen toimivaltaiset ilmailuviranomaiset voivat pyytää milloin tahansa toisen osapuolen tai sen toimivaltaisten ilmailuviranomaisten kanssa neuvotteluja niiden soveltamista turvallisuusstandardeista ja -vaatimuksista. Jos neuvotteluja pyytänyt osapuoli tai sen toimivaltaiset ilmailuviranomaiset toteavat tällaisten neuvottelujen tuloksena, että toinen osapuoli tai sen toimivaltaiset ilmailuviranomaiset eivät tosiasiallisesti sovella kyseisillä aloilla turvallisuusvaatimuksia, jotka, jollei muuta päätetä, vastaavat vähintään yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja vähimmäisvaatimuksia, toiselle osapuolelle tai sen toimivaltaisille ilmailuviranomaisille on ilmoitettava tällaisista huomioista sekä kyseisten vähimmäisvaatimusten noudattamisen edellyttämistä toimista. Jos toinen osapuoli tai sen toimivaltaiset ilmailuviranomaiset eivät toteuta asianmukaisia korjaavia toimia viidentoista (15) päivän tai muun mahdollisesti päätettävän ajan kuluessa, neuvotteluja pyytäneellä osapuolella tai sen toimivaltaisilla ilmailuviranomaisilla on oikeus peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai tekniset luvat tai rajoittaa niitä taikka keskeyttää muulla tavoin sellaisen lentoyhtiön toiminta, jonka turvallisuusvalvonta on toisen osapuolen tai sen toimivaltaisten ilmailuviranomaisten vastuulla, tai rajoittaa tätä toimintaa. 4. Kumpikin osapuoli hyväksyy sen, että toisen osapuolen ilmailuviranomaiset voivat tehdä mille tahansa osapuolen lentoliikenteen harjoittajan liikennöimälle tai sen puolesta liikennöidylle ilma-alukselle toisen osapuolen alueella asematasotarkastuksen tarkistaakseen ilma-aluksen ja sen miehistön jäsenten asiakirjojen voimassaolon sekä ilma-aluksen ja sen laitteiden silmämääräisesti havaittavan kunnon edellyttäen, että tällainen tarkastus ei aiheuta lentotoiminnalle kohtuutonta viivytystä. 5. Jos osapuolen ilmailuviranomaiset toteavat asematasotarkastuksen tehtyään, että ilma-alus tai lentotoiminta ei täytä yleissopimuksen mukaisesti vahvistettuja voimassa olevia vähimmäisvaatimuksia tai että yleissopimuksen mukaisesti vahvistettujen voimassa olevien vähimmäisvaatimusten tosiasiallisessa täyttämisessä ja soveltamisessa on puutteita, kyseisen osapuolen ilmailuviranomaiset ilmoittavat ilma-alusta käyttävän lentoliikenteen harjoittajan turvallisuusvalvonnasta vastaavan osapuolen ilmailuviranomaisille tällaisista huomioista sekä kyseisten vähimmäisvaatimusten noudattamisen edellyttämistä toimista. Jos korjaavia toimia ei toteuteta viidentoista (15) päivän kuluessa, liikennöintiluvat tai tekniset luvat voidaan peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti tai rajoittaa niitä taikka ilma-alusta käyttävän lentoliikenteen harjoittajan toiminta voidaan muutoin keskeyttää tai rajoittaa sitä. Samaan voidaan päätyä, jos asematasotarkastuksesta kieltäydytään. 6. Kummallakin osapuolella on toimivaltaisten ilmailuviranomaistensa välityksellä oikeus toteuttaa viipymättä toimia kuten peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai tekniset luvat tai rajoittaa niitä taikka muutoin keskeyttää toisen osapuolen lentoyhtiön toiminta tai rajoittaa sitä, jos viranomaiset katsovat, että se on ilmailun turvallisuudelle välittömästi aiheutuvan uhan vuoksi tarpeen. Jos se on käytännössä mahdollista, tällaisia toimenpiteitä toteuttavan osapuolen on pyrittävä kuulemaan toista osapuolta ennen toimiin ryhtymistä. 7. Tämän artiklan 3, 5 tai 6 kohdan mukaisesti toteutetut osapuolen tai sen toimivaltaisten ilmailuviranomaisten toimet on keskeytettävä heti, kun niille ei enää ole perusteita. 8 artikla Ilmailun turvaaminen 1. Osapuolet vakuuttavat kansainväliseen oikeuteen perustuvien oikeuksiensa ja velvoitteidensa mukaisesti, että niiden keskinäinen velvoite varmistaa siviili-ilmailun suojaaminen siihen kohdistuvilta laittomilta teoilta on olennainen osa tätä sopimusta. 2. Rajoittamatta osapuolten kansainväliseen oikeuteen perustuvia yleisiä oikeuksia ja velvoitteita osapuolten on noudatettava erityisesti seuraavien sopimusten määräyksiä: Tokiossa 14 päivänä syyskuuta 1963 allekirjoitettu yleissopimus rikoksista ja eräistä muista teoista ilma-aluksissa, Haagissa 16 päivänä joulukuuta 1970 allekirjoitettu yleissopimus ilma-alusten laittoman haltuunoton ehkäisemisestä, Montrealissa 23 päivänä syyskuuta 1971 allekirjoitettu siviili-ilmailun turvallisuuteen kohdistuvien laittomien tekojen ehkäisemistä koskeva yleissopimus, Montrealissa 24 päivänä helmikuuta 1988 allekirjoitettu kansainväliseen siviili-ilmailuun käytettävillä lentoasemilla tapahtuvien laittomien väkivallantekojen ehkäisemistä koskeva lisäpöytäkirja, Montrealissa 1 päivänä maaliskuuta 1991 allekirjoitettu yleissopimus muovailtavien räjähteiden merkitsemisestä tunnistamista varten ja muut osapuolia sitovat monenväliset sopimukset, jotka koskevat ilmailun turvaamista. 3. Osapuolet antavat pyynnöstä toisilleen kaikkea tarpeellista apua siviili-ilma-alusten laittoman haltuunoton ja muiden sellaisten laittomien tekojen torjumiseksi, jotka vaarantavat tällaisten ilma-alusten, niiden matkustajien ja miehistön jäsenten, lentoasemien ja lennonvarmistuksen turvallisuuden, sekä apua kaikkien muiden siviili-ilmailua uhkaavien vaaratekijöiden torjumiseksi. 4. Osapuolet noudattavat Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön vahvistamia ilmailun turvaamista koskevia standardeja ja suositeltuja menettelytapoja. ne edellyttävät, että niiden rekisterissä olevien ilma-alusten käyttäjät sekä sellaiset käyttäjät, joiden päätoimipaikka tai vakinainen kotipaikka on niiden alueella, ja niiden alueella olevien lentoasemien pitäjät toimivat kyseisten lentoliikenteen turvaamista koskevien määräysten mukaisesti. 5. Kumpikin osapuoli varmistaa, että sen alueella toteutetaan tehokkaita toimenpiteitä ilma-alusten suojaamiseksi ja matkustajien, miehistön, matkatavaroiden, käsimatkatavaroiden, rahdin ja ilma-aluksen varastojen tarkastamiseksi ennen ilma-alukseen nousua tai ilma-aluksen lastaamista sekä näiden tapahtumien aikana; näitä toimia on mukautettava siviili-ilmailun lisääntyneisiin turvallisuusuhkiin vastaamiseksi. Kumpikin osapuoli hyväksyy, että toisen osapuolen edellyttämiä turvamääräyksiä on noudatettava ilma-aluksen lähtiessä kyseisen toisen osapuolen alueelta tai ollessa siellä. Kumpikin osapuoli suhtautuu myönteisesti kaikkiin toisen osapuolen pyyntöihin, jotka liittyvät tietyn uhan torjumiseen liittyviin erityisiin turvatoimiin. 6. Osapuoli voi hyväksyä alueellensa pääsyä koskevia turvatoimenpiteitä ottaen täysimääräisesti huomioon molempien osapuolten suvereniteetin ja sitä kunnioittaen; tällaisista toimenpiteistä on ilmoitettava toiselle osapuolelle viipymättä. Osapuolet ottavat huomioon toisen osapuolen jo soveltamat turvatoimenpiteet ja sen niitä koskevat näkemykset. Kumpikin osapuoli tunnustaa kuitenkin, että tämän artiklan määräyksillä ei rajoiteta osapuolen mahdollisuutta kieltää sellaisen lennon tai sellaisten lentojen pääsy alueelleen, jonka tai joiden se katsoo uhkaavan turvallisuuttaan. 7. Osapuoli voi toteuttaa hätätoimia ja muuttaa niitä tiettyyn turvallisuusuhkaan vastaamiseksi. Tällaisista toimenpiteistä on ilmoitettava viipymättä toisen osapuolen toimivaltaisille viranomaisille. 8. Osapuolet vahvistavat, että harkitessaan turvatoimia osapuolen on arvioitava mahdolliset kielteiset vaikutukset kansainväliseen lentoliikenteeseen, ja ellei lainsäädäntö sitä rajoita, otettava tällaiset tekijät huomioon määritellessään, mitkä toimenpiteet ovat tarpeen ja aiheellisia kyseisten turvanäkökohtien käsittelemiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta toteuttaa välittömiä liikenteen turvatoimia. 9. Jos siviili-ilma-alukseen kohdistuu tai sitä uhkaa laiton haltuunotto tai ilma-aluksen turvallisuuteen, sen matkustajiin tai miehistön jäseniin, lentoasemiin tai lennonvarmistuslaitteisiin kohdistuu muu laiton teko, osapuolet avustavat toisiaan helpottamalla yhteyksiä ja toteuttamalla muita asianmukaisia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on nopeasti ja turvallisesti saattaa päätökseen tällainen tapaus tai sen uhka. 10. Kumpikin osapuoli toteuttaa kaikki käytännössä toteutettavina pitämänsä toimenpiteet varmistaakseen, että ilma-alus, joka otettu laittomasti haltuun tai joutunut jonkin muun laittoman teon kohteeksi ja on maassa osapuolen alueella, pidetään maassa, paitsi jos sen lähdön salliminen on välttämätöntä ihmishenkien suojelemiseksi. Tällaisista toimenpiteistä on päätettävä yhteisten neuvottelujen pohjalta aina kun se on mahdollista. 11. Jos osapuolella on perusteltua syytä uskoa, että toinen osapuoli on poikennut tämän artiklan määräyksistä, osapuolen toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää viipymättä neuvotteluja toisen osapuolen toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Tällaiset neuvottelut on aloitettava viidentoista (15) päivän kuluessa pyynnöstä. Jos tyydyttävään sopimukseen ei päästä viidentoista (15) päivän kuluessa neuvottelujen aloittamisesta, neuvotteluja pyytäneellä osapuolella on oikeus ryhtyä toimiin kieltäytyäkseen myöntämästä toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajalle tai harjoittajille liikennöintilupia ja teknisiä lupia tai peruuttaakseen tällaiset luvat, rajoittaakseen niiden soveltamista tai asettaakseen niille aiheellisia ehtoja. Hätätilassa tai estääkseen sen, että tämän artiklan määräysten noudattamatta jättäminen jatkuu, osapuoli voi toteuttaa tilapäisiä toimia. 9 artikla Kaupalliset mahdollisuudet Liiketoiminta 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että kaupallisten toimijoiden liiketoiminnan esteet haittaisivat tämän sopimuksen myötä toteutuvien hyötyjen saavuttamista. Sen vuoksi osapuolet sopivat aloittavansa tämän sopimuksen allekirjoittamisesta lähtien tehokkaan ja vastavuoroisen toiminnan kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajien liiketoimintaa haittaavien esteiden poistamiseksi, jos tällaiset esteet voivat haitata kaupallista toimintaa, vääristää kilpailua tai estää tasapuolisten toimintaedellytysten kehittämistä. 2. Jos tämän artiklan soveltamisalaan kuuluvien kaupallisten mahdollisuuksien yhteydessä viitataan kansallisiin lakeihin ja määräyksiin, osapuolet varmistavat, että kyseiset kansalliset lait ja määräykset eivät aiheettomasti haittaa kaupallista toimintaa. 3. Jäljempänä 21 artiklalla perustettu sekakomitea laatii liiketoimintaa ja kaupallisia mahdollisuuksia koskevan yhteistyömenettelyn, seuraa kaupallisten toimijoiden liiketoiminnan esteiden tehokkaan käsittelyn edistymistä sekä tarkastelee säännöllisesti kehityssuuntia, myös lakien ja määräysten muuttamisen osalta. Osapuoli voi pyytää 21 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti sekakomiteaa kokoontumaan tämän kohdan soveltamiseen liittyvien mahdollisten kysymysten ratkaisemiseksi. Lentoliikenteen harjoittajien edustajat 4. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus perustaa toisen osapuolen alueelle toimistoja lentoliikennepalvelujen ja niihin liittyvien toimintojen myymiseksi ja myynnin edistämiseksi. 5. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajilla on toisen osapuolen maahantulo-, oleskelu- ja työlupiin liittyvien lakien ja määräysten mukaisesti oikeus kuljettaa toisen osapuolen alueelle ja ylläpitää siellä omaa lentoliikenteen harjoittamisen tukemiseen vaadittavaa johto-, myynti-, teknistä, toiminnallista ja muuta asiantuntijahenkilökuntaa. Kumpikin osapuoli helpottaa ja nopeuttaa tarvittaessa työlupien myöntämistä asiaa koskevien voimassa olevien lakien ja määräysten mukaisesti tässä kohdassa tarkoitettujen toimistojen henkilöstölle, enintään yhdeksänkymmentä (90) päivää kestäviä eräitä tilapäisiä tehtäviä suorittava henkilöstö mukaan luettuna. Maahuolinta 6. a) Rajoittamatta jäljempänä olevan b alakohdan soveltamista, kullakin lentoliikenteen harjoittajalla on toisen osapuolen alueella maahuolinnan osalta: i) oikeus hoitaa itse oma maahuolintansa (”omahuolinta”) tai ii) oikeus valita palveluntarjoaja sellaisten kilpailevien maahuolintaa kokonaisuudessaan tai osittain tarjoavien yritysten, myös toisten lentoliikenteen harjoittajien joukosta, joilla on pääsy markkinoille kummankin osapuolen lakien ja määräysten mukaisesti, jos tällaisia palveluntarjoajia on markkinoilla. b) Edellä a alakohdan i ja ii alakohdassa tarkoitettuihin oikeuksiin voidaan soveltaa ainoastaan toisen sopimuspuolen alueella sovellettavien lakien ja määräysten mukaisia rajoituksia. Jos tällaiset rajoitukset estävät omahuolinnan ja jos maahuolintapalveluja tarjoavien yritysten välillä ei ole tehokasta kilpailua, asianomainen osapuoli varmistaa, että kaikkia tällaisia palveluja on saatavissa samoilla ja yhtäläisillä perusteilla kaikille lentoyhtiöille; tällaisten palvelujen hinnat on vahvistettava asianmukaisin, puolueettomin, läpinäkyvin ja syrjimättömin perustein. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen lentoasemilla 7. Lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen osapuolten alueella sijaitsevilla lentoasemilla on toteutettava riippumattomasti, läpinäkyvästi ja syrjimättömästi ja ripeästi. Lentoliikenteen harjoittajan on saatava käyttää jaettuja aikoja ilman aikataulujen, ohjelmien tai toimintasuunnitelmien lisähyväksyntää. Toimintasuunnitelmat, ohjelmat ja aikataulut 8. Osapuoli saa vaatia tämän sopimuksen mukaisesti harjoitettavien lentoliikennepalvelujen toimintasuunnitelmien, ohjelmien tai aikataulujen ilmoittamista ainoastaan tiedoksi. Jos osapuoli vaatii tällaista ilmoittamista, sen on huolehdittava siitä, että ilmoitusvaatimuksista ja -menettelyistä aiheutuu lentoliikenteen asiamiehille ja lentoliikenteen harjoittajille mahdollisimman vähän hallinnollisia rasitteita. Myynti, paikalliset kulut ja varojen siirto 9. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittaja saa myydä osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti lentokuljetuksia ja niihin liittyviä palveluja toisen osapuolen alueella suoraan ja/tai lentoliikenteen harjoittajan harkinnan mukaan sen nimeämien myyntiedustajien tai muiden asiamiesten välityksellä tai muilla keinoin. Kullakin lentoliikenteen harjoittajalla on oikeus myydä tällaisia lentokuljetuksia ja niihin liittyviä palveluja sopimuspuolten lakien ja määräysten mukaisesti ja kaikilla henkilöillä on oikeus niitä ostaa alueen valuutalla tai vapaasti vaihdettavilla valuutoilla. 10. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus maksaa paikalliset kulunsa, mukaan luettuna polttoaineostot, toisen osapuolen alueella paikallisessa valuutassa. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajat voivat niin halutessaan maksaa tällaiset kustannukset toisen osapuolen alueella vapaasti vaihdettavissa valuutoissa paikallisten valuuttalakien ja -määräysten mukaisesti. 11. Kumpikin osapuoli antaa kaikille toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajille oikeuden vaihtaa vapaasti vaihdettavaksi valuutaksi ja lähettää toisen osapuolen alueelta kotimaahansa, ja ellei se ole kansallisten valuuttalakien ja -määräysten vastaista, haluamaansa maahan tai maihin, paikallisia tuloja, jotka ylittävät paikalliset maksut. Valuutan vaihto ja lähettäminen on luvallista ilman rajoituksia tai lähetysveroa käyttäen sitä vaihtokurssia, jota sovelletaan juokseviin rahasiirtoihin ja -lähetyksiin sinä päivänä, jona lentoliikenteen harjoittaja tekee ensimmäisen lähettämistä koskevan hakemuksensa. Tällaisten tulojen vaihtamisesta ja lähettämisestä ei saa periä muita hallinnollisia tai valuutanvaihtomaksuja kuin pankkien tavallisesti tällaisesta vaihtamisesta ja lähettämisestä veloittamat maksut. Tämän artiklan määräykset eivät vapauta osapuolten lentoliikenteen harjoittajia tulleista, veroista ja maksuista, jotka niille muutoin kuuluvat. Jos EU:n jäsenvaltion ja Brasilian välillä on erityissopimus kaksinkertaisen verotuksen välttämisestä tai muu tulojen ja voittojen verotusta koskeva kahdenvälinen erityinen sopimus tai järjestely, jolla säännellään varojen siirtoa kyseisen EU:n jäsenvaltion ja Brasilia välillä, sovelletaan ensisijaisesti kyseistä sopimusta tai järjestelyä. Yhteistyöjärjestelyt 12. Tämän sopimuksen mukaisia palveluja liikennöidessään tai tarjotessaan osapuolten lentoliikenteen harjoittajat voivat osallistua markkinointiyhteistyöjärjestelyihin kuten kiintiövarauksia koskeviin sopimuksiin tai yhteisten reittitunnusten käyttöä koskeviin järjestelyihin 22. saman osapuolen lentoliikenteen harjoittajan tai harjoittajien kanssa; 23. toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan tai harjoittajien kanssa; 24. kolmannen maan lentoliikenteen harjoittajien tai harjoittajien kanssa; sekä 25. minkä tahansa maan pintakuljetuksia (maa- ja vesikuljetukset) tarjoavien yritysten kanssa, sillä edellytyksellä, että i) kuljetuksesta vastaavalla lentoliikenteen harjoittajalla on asianmukaiset liikenneoikeudet ja että ii) järjestelyt ovat sellaisten lakien ja määräysten mukaisia, joita osapuolet soveltavat tavanomaisesti kansainvälisen lentoliikenteen harjoittamiseen tai tarjoamiseen. Osapuolet voivat vaatia lentoliikenteen harjoittajia ilmoittamaan tämän sopimuksen mukaiset markkinointiyhteistyöjärjestelyt toimivaltaisille viranomaisille ainoastaan tiedoksi. 13. Markkinointiyhteistyöjärjestelyjen piiriin kuuluvia matkustajaliikennepalveluja myytäessä ostajalle on myyntitilanteessa tai viimeistään ennen koneeseen nousua ilmoitettava, mitkä yhtiöt liikennöivät kutakin matkan osuutta. 14. Kun kyse on matkustajaliikenteestä, pintakuljetusta tarjoaviin yrityksiin ei sovelleta lentoliikennettä sääteleviä lakeja ja määräyksiä pelkästään sillä perusteella, että lentoliikenteen harjoittaja tarjoaa tätä pintakuljetusta omalla nimellään. Pintakuljetusten tarjoajien harkinnassa on päättää, osallistuvatko ne yhteistyöjärjestelyihin. Päättäessään tietystä järjestelystä pintakuljetuksia tarjoavat yritykset voivat ottaa huomioon muun muassa kuluttajien edut, tekniset ja taloudelliset rajoitukset ja rajoitukset, jotka liittyvät tilaan ja kapasiteettiin. 15. Sen estämättä, mitä muualla tässä sopimuksessa määrätään, molempien osapuolten lentoliikenteen harjoittajien ja välillisten rahtikuljetusten tarjoajien on rajoituksetta sallittava käyttää kansainvälisten ilmakuljetusten yhteydessä mitä tahansa rahdin pintakuljetusta mihin tahansa paikkaan tai mistä tahansa paikasta osapuolten alueilla tai kolmansissa maissa, mukaan luettuina kuljetukset kaikille tullipalveluja tarjoaville lentoasemille ja lentoasemilta, ja tarvittaessa oikeus kuljettaa tullaamatonta rahtia voimassa olevien lakien ja määräysten mukaisesti. Lentoasemien tullipalvelujen on oltava käytettävissä tällaista rahtia varten riippumatta siitä, kuljetetaanko rahti pinta- vai lentokuljetuksena. Lentoliikenteen harjoittajat voivat katsoa parhaaksi suorittaa itse omat pintakuljetuksensa tai sopia niistä muiden pintakuljetusta harjoittavien yritysten kanssa, mukaan luettuina muiden lentoliikenteen harjoittajien tai lentorahtikuljetuksia epäsuorasti tarjoavien yritysten suorittamat pintakuljetukset. Tällaisia yhdistettyjä rahtikuljetuksia voidaan tarjota yhteen sekä ilma- että maakuljetuksen käsittävään hintaan edellyttäen, että rahdinantajia ei harhaanjohdeta tällaisen kuljetuksen suhteen. Luvakkeet ja tuotemerkit 16. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajilla on oikeus tehdä kummankin osapuolen tai kolmansien maiden yritysten, myös lentoliikenteen harjoittajien, kanssa luvake- ja tuotemerkkijärjestelyjä sillä edellytyksellä, että lentoliikenteen harjoittajilla on asianmukaiset luvat ja että järjestelyt ovat sellaisten lakien ja määräysten mukaisia, joita osapuolet tavanomaisesti soveltavat tällaisiin järjestelyihin; mukaan lukien tämän sopimuksen 7 artiklaan (Turvallisuus) ja 8 artiklaan (Ilmailun turvaaminen) liittyvät määräykset. Vuokraus 17. Osapuolten lentoliikenteen harjoittajat voivat tehdä asianomaisten osapuolten lakien ja määräysten mukaisesti järjestelyjä, joilla tarjotaan kansainväliseen lentoliikenteeseen ilma-aluksia joko miehistöineen tai ilman miehistöä, 26. osapuolten kaikkien lentoyhtiöiden kanssa; sekä 27. kolmannen maan kaikkien lentoyhtiöiden kanssa; sillä edellytyksellä, että kaikilla tällaisiin järjestelyihin osallistuvilla on asianmukaiset luvat ja että ne noudattavat sellaisia lakeja ja määräyksiä, joita osapuolet soveltavat tavanomaisesti kyseisiin järjestelyihin. Kumpikaan osapuoli ei saa edellyttää ilma-alusta tarjoavalta lentoliikenteen harjoittajalta tämän sopimuksen mukaisia liikenneoikeuksia reiteille, joilla ilma-alusta käytetään. Osapuolet voivat vaatia tällaisille järjestelyille toimivaltaisten viranomaistensa hyväksyntää. Jos osapuoli vaatii tällaista hyväksyntää, sen on huolehdittava siitä, että hyväksyntämenettelyistä aiheutuu lentoliikenteen harjoittajille mahdollisimman vähän hallinnollisia rasitteita. 10 artikla Ulkomaiset investoinnit Kumpikin osapuoli antaa toisen osapuolen kansalaisten omistaa tai pitää määräysvallassaan enintään 49 prosenttia lentoliikenteen harjoittajiensa äänioikeuksista. 11 artikla Tullit ja maksut 1. Saapuessaan kansainvälisessä liikenteessä osapuolen alueelle toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajien ilma-alukset, niiden vakiovarusteet, poltto- ja voiteluaineet, tekniset kulutustarvikkeet, maalaitteet, varaosat (mukaan lukien moottorit), ilma-alusten varastot (mukaan lukien mutta eivät ainoastaan elintarvikkeet, juomat ja alkoholi, tupakka ja muut tuotteet, jotka on tarkoitettu myytäviksi matkustajille tai heidän kulutettavakseen lennon aikana rajoitettuina määrinä) sekä muut tarvikkeet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi tai käytetty yksinomaan kansainvälisessä liikenteessä liikennöivän ilma-aluksen toimintaa tai huoltoa varten, ovat vastavuoroisuuden perusteella vapaita kaikista tuontirajoituksista, omaisuusveroista, tulleista, valmisteveroista ja muista sen kaltaisista korvauksista ja maksuista, joita osapuolten valtiolliset, kansalliset tai paikalliset viranomaiset asettavat ja jotka eivät perustu annettujen palvelujen kustannuksiin, edellyttäen, että nämä varusteet ja varastot pysyvät ilma-aluksessa. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista veroista, tulleista ja maksuista, lukuun ottamatta annetun palvelun kustannuksiin perustuvia maksuja, on vapautettava vastavuoroisesti myös: 28. ilma-alukseen kohtuullisissa rajoissa otetut osapuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut ilma-aluksen varastot, jotka on tarkoitettu käytettäväksi toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä liikennöivässä ilma-aluksessa maasta ulos suuntautuvalla lennolla silloinkin, kun näitä varastoja käytetään lennettäessä sen osapuolen alueen yllä tapahtuvalla matkaosuudella, jossa ne on otettu ilma-alukseen; 29. osapuolen alueelle tuodut maalaitteet ja varaosat (mukaan lukien moottorit), jotka on tarkoitettu toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä liikenteessä käytettävän ilma-aluksen huoltoa tai korjausta varten; 30. osapuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut poltto- ja voiteluaineet ja tekniset kulutustarvikkeet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä liikennöivässä ilma-aluksessa silloinkin, kun näitä varastoja käytetään lennettäessä sen osapuolen alueen yllä tapahtuvalla matkaosuudella, jossa ne on otettu ilma-alukseen; sekä 31. osapuolen alueelle tuodut tai sieltä hankitut, osapuolten tullilainsäädännön mukaiset painotuotteet, joita on otettu ilma-alukseen tarkoituksena käyttää niitä toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajan kansainvälisessä lentoliikenteessä liikennöivässä ilma-aluksessa maasta ulos suuntautuvalla lennolla silloinkin, kun näitä varastoja käytetään lennettäessä sen osapuolen alueen yllä tapahtuvalla matkaosuudella, jossa ne on otettu ilma-alukseen. 3. Mahdollisista päinvastaisista määräyksistä riippumatta tämän sopimuksen määräykset eivät estä osapuolta määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään sellaisen lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kahden sen alueella sijaitsevan paikan välillä. 4. Tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja tarvikkeita ja varastoja voidaan edellyttää pidettäväksi asianmukaisten viranomaisten valvonnassa. 5. Tässä artiklassa tarkoitettuja vapautuksia on sovellettava myös silloin, kun osapuolen lentoliikenteen harjoittajat ovat tehneet sopimuksen toisen lentoliikenteen harjoittajan kanssa, jolle toinen osapuoli on myöntänyt vastaavat vapautukset, tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tarvikkeiden lainaamisesta tai siirtämisestä toisen osapuolen alueella. 6. Tämän sopimuksen määräykset eivät estä kumpaakaan osapuolta määräämästä veroja, tulleja tai maksuja tavaroille, jotka on myyty muuhun tarkoitukseen kuin matkustajien kulutettavaksi ilma-aluksessa liikennöitäessä niiden alueella kahden sellaisen paikan välillä, joissa ilma-alukseen nouseminen tai siitä poistuminen on sallittua. 7. Jos tämän artiklan 1 ja 2 kohdan määräysten noudattamisen varmistaminen sitä edellyttää, osapuoli voi pyytää toisen osapuolen apua lentoliikenteen harjoittajansa tai harjoittajiensa puolesta, jotta valtion tai paikallishallinnon tai niiden viranomaisten tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetuille tuotteille määräämistä veroista, tulleista ja maksuista sekä polttoaineen toimitusmaksusta vapauttaminen voitaisiin varmistaa tämän artiklan mukaisissa olosuhteissa, paitsi siltä osin kuin maksut perustuvat palvelun tarjoamisesta aiheutuviin kustannuksiin. Vastauksena tällaiseen pyyntöön toinen osapuoli toimittaa pyynnön tehneen osapuolen näkemykset asianomaisen hallintoyksikön tai viranomaisen tietoon ja toteuttaa tarvittaessa aiheellisia toimia varmistaakseen tämän artiklan 1 ja 2 kohdan asianmukaisen soveltamisen. 8. Osapuolen alueen kautta suorassa kauttakulussa olevat matkatavarat ja rahti vapautetaan veroista, tulleista ja muista saman kaltaisista maksuista, jotka eivät perustu annettujen palvelujen kustannuksiin. 9. Osapuolen lentoyhtiön käyttämässä ilma-aluksessa olevia vakiovarusteita tai siinä tavallisesti säilytettäviä varusteita tai tarvikkeita saa purkaa toisen osapuolen alueella ainoastaan kyseisen alueen tulliviranomaisten luvalla. Tällaisessa tapauksessa nämä varusteet ja tarvikkeet voidaan asettaa mainittujen viranomaisten valvontaan siihen asti, kun ne viedään uudelleen maasta tai toimitetaan muulla tavoin pois tullimääräysten mukaisesti. 10. Tämän sopimuksen määräykset eivät vaikuta arvonlisäveroasioihin lukuun ottamatta tuonnista kannettavaa arvonlisäveroa. Tämä sopimus ei vaikuta jonkin jäsenvaltion ja Brasilian välillä voimassa olevien tulojen ja pääoman kaksinkertaisen verotuksen välttämistä koskevien yleissopimusten määräyksiin. 12 artikla Käyttömaksut 1. Käyttömaksujen, joita maksuja perivät osapuolten toimivaltaiset viranomaiset tai elimet voivat periä toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajilta, on oltava oikeantasoisia, kohtuullisia ja syrjimättömiä. Kaikki tällaiset käyttömaksut toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajalle on joka tapauksessa asetettava ehdoin, jotka eivät saa olla epäsuotuisampia kuin minkä tahansa muun lentoliikenteen harjoittajan saatavilla olevat suotuisimmat ehdot silloin, kun maksuja asetetaan. 2. Toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajille määrättyjen käyttömaksujen on oltava läpinäkyviä, ja ne eivät saa ylittää, maksuja perivien toimivaltaisten viranomaisten tai elimien lentoasemalla tai lentoasemajärjestelmässä tarjoamien asiallisten lentoasema-, ympäristö- ja lennonvarmistuspalvelujen sekä lentoliikenteen turvatoimenpiteiden kustannuksia. Tällaisiin maksuihin voi sisältyä kohtuullinen tuotto poistojen jälkeen. Laitteiden ja palvelujen, joista maksut peritään, on oltava tehokkaita ja taloudellisia. 3. Kumpikin osapuoli kannustaa maksuja periviä toimivaltaisia viranomaisia tai elimiä ja palveluja ja laitteita käyttäviä lentoliikenteen harjoittajia neuvottelemaan keskenään. Kumpikin osapuoli kannustaa maksuja periviä toimivaltaisia viranomaisia tai elimiä ja lentoliikenteen harjoittajia vaihtamaan keskenään tietoja, jotka voivat olla tarpeen maksujen kohtuullisen määrittämiseksi tämän artiklan 1 ja 2 kohdan periaatteiden mukaisesti. Maksuja perivien toimivaltaisten viranomaisten on annettava käyttäjille kohtuullisessa ajassa tietoa kaikista käyttömaksuihin kohdistuvista muutosehdotuksista, jotta ne voivat esittää näkemyksiään ja huomioitaan ennen muutosten tekemistä. 13 artikla Hinnoittelu 1. Osapuolet antavat lentoliikenteen harjoittajien määritellä hintansa vapaasti ja vapaan ja vääristymättömän kilpailun ehdoilla. 2. Kumpikin osapuoli voi vaatia syrjimättömin perustein, että sen ilmailuviranomaisille ilmoitetaan kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajan kyseisen osapuolen alueelta tarjoamien palvelujen hinnat yksinkertaistetussa muodossa ja ainoastaan tiedoksi. Lentoliikenteen harjoittajia ei saa vaatia tekemään tällaista ilmoitusta ennen kuin hintaa aletaan soveltaa. 3. Ilmailuviranomaiset voivat olla yhteydessä toisiinsa keskustellakseen esimerkiksi, mutta ei yksinomaan, hintojen ilmoittamisen vaatimuksista ja menettelyistä sekä perusteettomilta, kohtuuttomilta tai syrjiviltä vaikuttavista hinnoista. 14 artikla Tilastot 1. Osapuolen ilmailuviranomaiset voivat vaatia syrjimättömin perustein toisen osapuolen ilmailuviranomaisia antamaan käyttöön sellaiset kohtuudella saatavilla olevat tilastotiedot tämän sopimuksen mukaisesta liikenteestä ja palveluista siten kuin kansallisissa laeissa ja määräyksissä säädetään. 2. Osapuolet tekevät sekakomiteassa yhteistyötä, jolla helpotetaan niiden välistä tilastotietojen vaihtoa lentoliikenteen kehittymisen seuraamiseksi. 15 artikla Kilpailuedellytykset 1. Kumpikin osapuoli antaa molempien osapuolten lentoliikenteen harjoittajille oikeudenmukaiset ja yhtäläiset mahdollisuudet kilpailla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan kansainvälisen lentoliikenteen harjoittamisesta. Osapuolten kilpailulakeja, sellaisina kuin ne ovat aika ajoin muutettuina, sovelletaan lentoliikenteen harjoittajan toimintaan asianomaisen osapuolen alueella. Osapuolten yhteisenä tavoitteena on kilpailulainsäädännön yhteensopivuus ja lähentäminen, ja ne tekevät tarvittaessa kilpailulainsäädännön soveltamiseen liittyvää yhteistyötä. 2. Osapuolet vahvistavat, että vapaa ja vääristymätön kilpailu on tärkeää tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, sekä panevat merkille, että osapuolten kilpailulakien asianmukainen ja tehokas soveltaminen edistää lentoliikennepalvelujen tehokasta tarjoamista osapuolten välillä. Osapuolet toteavat, että osapuolten kilpailuviranomaisten välinen yhteistyö ja koordinointi auttavat edistämään kilpailua ja kilpailukysymysten tehokasta ratkaisemista sekä vähentämään eroavuuksia osapuolten kilpailulakien soveltamisessa tai minimoimaan tällaisten erojen vaikutukset. 3. Kumpikin osapuoli varmistaa, että toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajilla on ilman syrjintää mahdollisuus käyttää lentoasemia, lentoväyliä, lennonjohto- ja lennonvarmistuspalveluja sekä ilmailun turvaamiseen ja muihin edellä mainittuihin liittyviin toimintoihin tarkoitettuja laitteita ja palveluja sen alueella. 4. Sopimuspuolet tunnustavat, että valtion avustukset ja tuki voivat vaikuttaa kielteisesti lentoyhtiöiden oikeudenmukaisiin ja yhtäläisiin mahdollisuuksiin kilpailla tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvan kansainvälisen lentoliikenteen harjoittamisessa. Tällaisia voivat rajoituksetta olla minkä tahansa valtiollisen tahon myöntämät pääomasijoitukset, ristikkäistuet, avustukset, takuut, verohelpotukset tai -vapautukset, konkurssisuoja tai vakuutus. 5. Jos osapuoli katsoo, että sen lentoliikenteen harjoittajiin kohdistuu toisen osapuolen taholta syrjintää tai epäoikeudenmukaisia toimintatapoja tai että toisen osapuolen suunnittelema tai antama tuki tai avustus voisi haitata tai haittaa ensin mainitun osapuolen lentoliikenteen harjoittajien oikeudenmukaisia ja tasavertaisia mahdollisuuksia vääristymättömään kilpailuun, se voi huomauttaa tästä toiselle osapuolelle. Lisäksi kumpikin osapuoli voi tällaisessa tapauksessa pyytää sekakomiteaa kokoontumaan tämän sopimuksen 21 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti käsittelemään asiaa. 6. Jos osapuoli katsoo sekakomiteassa käytyjen neuvottelujen jälkeen, että 5 kohdassa tarkoitetut olosuhteet ovat edelleen olemassa ja omiaan aiheuttamaan korjaamatonta vahinkoa sen lentoliikenteen harjoittajalle tai harjoittajille, osapuoli voi toteuttaa toimia 21 artiklan (Sekakomitea) mukaisen sekakomitean vahvistamien menettelyjen ja perusteiden mukaisesti. Tällaisten toimien on oltava asianmukaisia ja oikeasuhteisia ja ne on rajoitettava kestoltaan ja soveltamisalaltaan välttämättömiin. Toimet on kohdistettava ainoastaan 5 kohdassa tarkoitetuista olosuhteista hyötyviin tahoihin ja niiden toteuttaminen ei saa rajoittaa kummankaan osapuolen oikeutta ryhtyä 22 artiklan (Riitojen ratkaiseminen) mukaisiin toimiin. 7. Edellä 5 ja 6 kohdassa tarkoitetuissa neuvotteluissa osapuolten on 32. koordinoitava toimintansa asianmukaisten viranomaisten kanssa; 33. harkittava vaihtoehtoisia keinoja, joilla yleisen kilpailu- ja kuluttajalainsäädännön mukaisuus voisi olla saavutettavissa; sekä 34. otettava huomioon toisen osapuolen näkemykset sekä toisen osapuolen kansainvälisten sopimusten mukaiset velvoitteet. 8. Sen estämättä, mitä 1–7 kohdassa määrätään, mikään tässä artiklassa ei rajoita kummankaan osapuolen kilpailuviranomaisten toimivaltaa, ja kaikki kilpailulainsäädännön noudattamisen valvontaan liittyvät kysymykset kuuluvat yksinomaan kyseisten viranomaisten toimivaltaan. 16 artikla Ympäristö 1. Osapuolet katsovat, että ympäristöä on tarpeen suojella edistämällä ilmailun kestävää kehittämistä. Osapuolet aikovat yhdessä selvittää kansainvälisen ilmailun ympäristövaikutuksiin liittyviä kysymyksiä. 2. Osapuolet toteavat, että on tärkeää toimia yhdessä ja tarkastella ja minimoida ilmailun vaikutuksia ympäristöön sekä varmistaa, että toteutettavat toimenpiteet ovat täysin yhdenmukaisia tämän sopimuksen tavoitteiden kanssa. 3. Osapuolet pyrkivät kannustamaan asiantuntijoiden välistä tietojen vaihtoa ja säännöllistä kanssakäymistä kansainvälisen ilmailun ympäristövaikutuksia koskevan yhteistyön lisäämiseksi, mukaan lukien yhteistyö seuraavissa asioissa: 35. ympäristöä vähemmän kuormittavaa ilmailuteknologiaa koskeva tutkimus ja kehittäminen; 36. ilmaliikenteen hallintaa koskevat innovaatiot, joilla pyritään vähentämään ilmailun ympäristövaikutuksia; 37. uusiutuvista lähteistä tuotettavaa ilmailupolttoainetta koskeva tutkimus ja kehittäminen; 38. näkemysten vaihtaminen kansainvälisen ilmailun ympäristövaikutuksiin liittyvistä kysymyksistä; sekä 39. melun seuranta ja vähentäminen ilmailun terveys- ja ympäristövaikutusten pienentämiseksi. 4. Lisäksi osapuolet noudattaen ympäristöön liittyviä monenvälisiä oikeuksiaan ja velvollisuuksiaan lujittavat yhteistyötään – myös rahoitusta ja teknologiaa koskevissa kysymyksissä – joka liittyy kansainvälisen ilmailun kasvihuonekaasupäästöjen osalta toteutettaviin toimenpiteisiin. 5. Minkään tässä sopimuksessa ei voi katsoa rajoittavan osapuolen toimivaltaisten viranomaisten valtuuksia ryhtyä kaikkiin asiaankuuluviin toimenpiteisiin lentoliikenteen ympäristövaikutusten ehkäisemiseksi tai niiden käsittelemiseksi muulla tavoin, edellyttäen, että nämä toimenpiteet ovat täysin osapuolten kansainväliseen oikeuteen perustuvien oikeuksien ja velvollisuuksien mukaisia. 17 artikla Ilmaliikenteen hallinta Osapuolet käsittelevät ilmaliikenteen hallintaa koskevia turvallisuusvalvonta- ja politiikkakysymyksiä tehokkaasti yhteistyössä optimoidakseen yleisen tehokkuuden, vähentääkseen kustannuksia ja parantaakseen olemassa olevien järjestelmien turvallisuutta ja kapasiteettia. Osapuolet kannustavat lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiaan jatkamaan yhteentoimivuutta koskevaa yhteistyötään jatkaakseen mahdollisuuksien mukaan osapuolten järjestelmien yhtenäistämistä, lieventääkseen ilmailun ympäristövaikutuksia ja jakaakseen tarvittaessa tietoja. 18 artikla Kuluttajansuoja 1. Osapuolet toteavat kuluttajien etujen suojelun tärkeyden. 2. Osapuolet tunnustavat, että on tärkeää edistää molemminpuolista yhteistyötä tällä alalla sekä välttää yhteensopimattomien vaatimusten asettaminen lentoliikenteen harjoittajille. Tässä tarkoituksessa osapuolet kuulevat toisiaan sekakomiteassa alan tulevasta kehityksestä ja sääntelyehdotuksista. 19 artikla Työmarkkinakysymykset 1. Osapuolet tunnustavat, että on tärkeää tarkastella tämän sopimuksen vaikutuksia työvoimaan, työllisyyteen ja työehtoihin. Osapuolet sitoutuvat tekemään yhteistyötä tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvissa työmarkkinakysymyksissä. 2. Osapuolet tunnustavat niiden etujen merkityksen, joita on saavutettavissa, kun avoimilta ja kilpailuun perustuvilta markkinoilta saatavat merkittävät taloudelliset hyödyt yhdistetään työehtoja koskeviin korkeatasoisiin normeihin. Osapuolet panevat sopimuksen määräykset täytäntöön siten, että niillä edistetään korkeatasoisia työehtonormeja riippumatta kyseeseen tulevien yritysten luonteesta tai omistussuhteista, sekä varmistavat, että niiden lainsäädännössä vahvistetut oikeudet ja periaatteet eivät vaarannu. 3. Kumpikin osapuoli voi pyytää sekakomitean kokousta käsittelemään tärkeänä pitämiään työmarkkinakysymyksiä. 20 artikla Tietokonepohjaiset paikanvarausjärjestelmät 1. Osapuolen alueella toimivilla tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien toimittajilla on oikeus tuoda, ylläpitää ja vapaasti tarjota tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiään matkatoimistoille tai matkailualan yrityksille, joiden pääasiallinen toiminta on matkailuun liittyvien tuotteiden jakelu toisen osapuolen alueella, mikäli kyseessä oleva tietokonepohjainen paikanvarausjärjestelmä on toisen osapuolen kaikkien asiaankuuluvien viranomaisvaatimusten mukainen. 2. Kumpikaan osapuoli ei saa alueellaan asettaa tai sallia asetettavan rajoittavampia vaatimuksia toisen osapuolen tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien toimittajille järjestelmien näytön (mukaan luettuina muokkaus- ja näyttöparametrit), toiminnan, myynnin tai omistuksen suhteen kuin se on asettanut omille tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmiensä toimittajille. 3. Osapuolen tietokonepohjaisten paikanvarausjärjestelmien, jotka noudattavat toisen osapuolen asiaankuuluvia viranomaisvaatimuksia, omistajilla tai käyttäjillä on oltava samanlaiset mahdollisuudet omistaa toisen sopimuspuolen alueella tietokonepohjaisia paikanvarausjärjestelmiä kuin kyseisen toisen sopimuspuolen omistajilla tai käyttäjillä on. 21 artikla Sekakomitea 1. Perustetaan kummankin osapuolen edustajista muodostuva sekakomitea, joka vastaa tämän sopimuksen hallinnosta ja asianmukaisesta täytäntöönpanosta. Sekakomitea kokoontuu tarvittaessa ja vähintään kerran vuodessa. Kumpikin osapuoli voi pyytää kokouksen koolle kutsumista. 2. Sekakomitea vahvistaa työjärjestyksensä. 3. Sekakomitea toimii ja tekee päätöksensä yksimielisesti. 4. Osapuoli voi pyytää sekakomitean koollekutsumista tämän sopimuksen tulkintaan tai soveltamiseen liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi. Tällainen kokous on järjestettävä mahdollisimman pian, mutta viimeistään kahden kuukauden kuluttua pyynnön esittämisestä, elleivät osapuolet toisin sovi. 5. Sekakomitea antaa suosituksia ja tekee päätöksiä, jos tässä sopimuksessa nimenomaisesti niin määrätään, sekä vahvistaa erityisesti 15 artiklan (Kilpailuedellytykset) 5 kohdassa tarkoitetut menettelyt ja perusteet. 6. Lisäksi sekakomitea kehittää yhteistyötä erityisesti, mutta ei yksinomaan, seuraavissa asioissa: 40. tämän sopimuksen mukaiseen lentoliikenteeseen vaikuttavien markkinaolosuhteiden tarkastelu; 41. sellaisten liiketoimintakysymysten käsittely ja, mikäli mahdollista, ratkaiseminen, jotka voivat muun muassa haitata markkinoille pääsyä ja tämän sopimuksen mukaisten palvelujen kitkatonta tarjoamista, jotta voitaisiin varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja sääntelyn lähentäminen sekä minimoida lentoliikennepalvelujen harjoittamisen hallinnolliset rasitteet; 42. tietojen vaihtaminen, mukaan lukien lausunnot kansallisen lainsäädännön tai politiikan sellaisista muutoksista, jotka voivat vaikuttaa tämän sopimuksen mukaisiin lentoliikennepalveluihin; 43. asiantuntijavaihdon edistäminen uusiin lainsäädäntö- ja määräysaloitteisiin ja tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien asioiden kehityssuuntiin liittyvissä kysymyksissä, kuten ympäristön ja kuluttajien suojelu, tavoitteena yhdenmukaistaa lähestymistapoja siinä määrin kuin mahdollista; 44. tämän sopimuksen mahdollisten kehittämiskohteiden käsittely, mukaan lukien sopimuksen muutoksia koskevat suositukset; 45. investointeihin, omistussuhteisiin ja määräysvaltaan liittyvät asiat; 46. sääntely-yhteistyön kehittäminen sekä yhteinen sitoutuminen vastavuoroiseen tunnustamiseen ja sääntöjen ja toimenpiteiden lähentämiseen; 47. neuvonpidon edistäminen tarvittaessa lentoliikennekysymyksissä, joita käsitellään kansainvälisissä järjestöissä, kolmansien maiden kanssa ja monenvälisissä järjestelyissä, mukaan lukien mahdollisuus hyväksyä yhteinen lähestymistapa; sekä 48. tilastotietojen vaihtamisen helpottaminen osapuolten välillä tämän sopimuksen mukaisten lentoliikennepalvelujen kehittymisen seuraamiseksi. 7. Jos osapuoli laatii tai panee täytäntöön ilmailupolitiikkaa koskevia toimenpiteitä tai muita toimenpiteitä, joilla voi olla huomattavia vaikutuksia ilmailuun, sen arvioi kyseisten toimenpiteiden mahdolliset vaikutukset tässä sopimuksessa vahvistettuihin oikeuksiin. Kumpikin osapuoli voi pyytää, että sekakomitea kokoontuu käsittelemään ilmailupolitiikkaa koskevien toimenpiteiden tai muiden toimenpiteiden, joilla voi olla huomattavia vaikutuksia ilmailuun, mahdollisia vaikutuksia sekä suosittelee asianmukaisia toimia, joita osapuolten olisi toteutettava tässä sopimuksessa vahvistettujen oikeuksien suhteen. Jos tällaisilla toimenpiteillä on kielteisiä vaikutuksia, sekakomitea toteuttaa toimivaltansa rajoissa aiheellisia toimia tällaisten kielteisten vaikutusten minimoimiseksi. 8. Tämä sopimus ei estä osapuolten toimivaltaisten viranomaisten sekakomitean ulkopuolista yhteistyötä ja yhteydenpitoa ilmailun turvaamiseen, turvallisuuteen, ympäristöön, ilmaliikenteen hallintaan, ilmailun infrastruktuuriin, kilpailuun ja kuluttajansuojaan liittyvissä asioissa. Osapuolet ilmoittavat sekakomitealle tällaisen yhteistyön ja yhteydenpidon tuloksista, joilla voi olla vaikutusta tämän sopimuksen täytäntöönpanoon. 22 artikla Riitojen ratkaiseminen Jos osapuolten kesken syntyy riitaa tämän sopimuksen soveltamisesta tai tulkinnasta muissa kuin 15 artiklassa tarkoitetuissa kysymyksissä, eikä asiaa saada ratkaistua sekakomitean kokouksessa, riita voidaan sopia diplomaattiteitse ja jos sekään ei tuota tulosta, riita voidaan osapuolten suostumuksella saattaa tietyn henkilön tai elimen ratkaistavaksi (sovittelu). Jos osapuolet eivät pääse tästä sopimukseen, riita on jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä saatettava välimiesmenettelyyn osapuolten sopimien menettelyjen mukaisesti. 23 artikla Suhde muihin sopimuksiin 1. Tämän sopimuksen tullessa voimaan 27 artiklan mukaisesti tämä sopimus korvaa liitteessä II olevassa 1 jaksossa lueteltujen kahdenvälisten sopimusten vastaavat määräykset, ellei liitteessä II olevassa 2 jaksossa toisin määrätä. 2. Jos osapuolet liittyvät johonkin monenväliseen sopimukseen tai hyväksyvät Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön tai jonkin muun kansainvälisen järjestön tekemän päätöksen, joka koskee tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvia asioita, niiden on otettava asia esille sekakomiteassa sen selvittämiseksi, olisiko tätä sopimusta tarkistettava tällaisten muutosten huomioon ottamiseksi. 24 artikla Muuttaminen Osapuolet voivat yhteisesti päättää tämän sopimuksen muutoksista sopimuksen 21 artiklan (Sekakomitea) mukaisesti pidettyjen neuvottelujen perusteella. Muutokset tulevat voimaan 27 artiklassa (Voimaantulo) määrätyin ehdoin. 25 artikla Irtisanominen Kumpikin osapuoli voi milloin tahansa ilmoittaa kirjallisesti diplomaattiteitse toiselle osapuolelle päätöksestään irtisanoa tämä sopimus. Tällainen ilmoitus on toimitettava samanaikaisesti Kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle. Tämän sopimuksen voimassaolo lakkaa keskiyöllä (GMT) sen kansainvälisen ilmakuljetusliiton (IATA) liikennekauden päättyessä, joka oli käynnissä vuoden kuluttua sopimuksen irtisanomista koskevan kirjallisen ilmoituksen päiväyksestä, jollei irtisanomisilmoitusta peruuteta sopimuspuolten sopimuksella ennen mainitun määräajan päättymistä. 26 artikla Sopimuksen rekisteröinti Tämä sopimus ja sen kaikki muutokset rekisteröidään Kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeristössä Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjan 102 artiklan mukaisesti sopimuksen tultua voimaan. 27 artikla Voimaantulo Tämä sopimus ja sen mahdolliset muutokset tulevat voimaan kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona on päivätty jälkimmäinen sopimuspuolten välisen diplomaattisen noottienvaihdon nooteista, joilla vahvistetaan, että kaikki tämän sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt on saatettu päätöksen. Tätä noottienvaihtoa varten Brasilia toimittaa Euroopan unionille ja sen jäsenvaltioille osoitetun diplomaattisen nootin Euroopan unionille ja Euroopan unioni toimittaa Brasilialle Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden diplomaattiset nootit. Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden nootin tai noottien on sisällettävä kunkin jäsenvaltion tiedonanto, jossa vahvistetaan, että jäsenvaltio on saattanut päätökseen tämän sopimuksen voimaantulon edellyttämät menettelyt. TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut täysivaltaiset edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen. Tehty […]ssa […] kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin ja viron kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Brasilian liittotasavallan puolesta Euroopan unionin puolesta Itävalta Belgia Bulgaria jne. LIITE I REITIT 1. Tämän sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja liitteessä II olevan 2 jakson soveltamiseksi kumpikin osapuoli sallii toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajien harjoittaa liikennettä seuraavilla reiteillä: 49. Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat: Aikaisemmat lähtöpaikat – paikat Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden alueella – välillä olevat paikat – paikat Brasiliassa – edelleen olevat paikat 50. Brasilian lentoliikenteen harjoittajat: Aikaisemmat lähtöpaikat – paikat Brasiliassa – välillä olevat paikat – paikat Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden alueella – edelleen olevat paikat LIIKENNEOIKEUDET 2. Kumpikin osapuoli myöntää toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajille seuraavat liikenneoikeudet määrätyillä reiteillä: Säännöllisen ja epäsäännöllinen yhdistelmäliikenne: - Brasilian lentoliikenteen harjoittajat: oikeus tarjota kansainvälisiä lentokuljetuksia minkä tahansa Brasiliassa olevan paikan ja minkä tahansa Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa olevan paikan välillä - Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat: oikeus tarjota kansainvälisiä lentokuljetuksia minkä tahansa Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa olevan paikan ja minkä tahansa Brasiliassa olevan paikan välillä Minkään tässä kohdassa määrätystä ei katsota antavan Brasilian lentoliikenteen harjoittajille oikeutta ottaa jäsenvaltion alueella matkustajia, matkatavaroita, rahtia ja/tai postia kuljetettavaksi korvausta tai maksua vastaan johonkin toiseen paikkaan kyseisen jäsenvaltion alueella; Rahtiliikenne: - Brasilian lentoliikenteen harjoittajat: oikeus tarjota kansainvälisiä lentokuljetuksia minkä tahansa Brasiliassa olevan paikan ja minkä tahansa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden alueella olevan paikan välillä rajoittamattomin liikenneoikeuksin välillä olevien paikkojen kautta ja/tai edelleen oleviin paikkoihin (viidennen vapauden oikeudet) - Euroopan unionin lentoliikenteen harjoittajat: oikeus tarjota kansainvälisiä lentokuljetuksia minkä tahansa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden alueella olevan paikan ja minkä tahansa Brasiliassa olevan paikan välillä rajoittamattomin liikenneoikeuksin välillä olevien paikkojen kautta ja/tai edelleen oleviin paikkoihin (viidennen vapauden oikeudet). Rahtiliikenteessä osapuolten lentoliikenteen harjoittajat voivat jättää pysähtymättä missä tahansa edellä tarkoitetuista paikoista sillä edellytyksellä, että sovittu palvelu reitillä alkaa tai päätyy kyseisen osapuolen alueella. TOIMINNALLINEN JOUSTO 3. Kummankin osapuolen lentoliikenteen harjoittajat saavat joillakin tai kaikilla lennoilla ja valintansa mukaan määrätyillä reiteillä 51. liikennöidä jompaankumpaan tai kumpaankin suuntaan; 52. yhdistää samaan lentoon eri lennonnumeroita; 53. liikennöidä missä yhdistelmässä ja missä järjestyksessä tahansa välillä oleviin ja edelleen oleviin paikkoihin, siten kuin tämän liitteen 1 ja 2 kohdassa täsmennetään ja tämän sopimuksen 9 artiklan 9 kohdassa tarkoitettujen markkinointiyhteistyöjärjestelyjen mukaisesti, sekä osapuolten alueilla oleviin paikkoihin; 54. jättää väliin minkä tahansa paikan tai mitkä tahansa paikat; 55. siirtää missä tahansa paikassa liikennettä mistä tahansa ilma-aluksestaan mihin tahansa toiseen ilma-alukseensa (koneen vaihto eli change of gauge ); 56. tehdä välilaskuja mihin tahansa paikkaan kummankin osapuolen alueella tai sen ulkopuolella; 57. harjoittaa kauttakulkuliikennettä toisen osapuolen alueen halki; 58. yhdistää liikennettä samaan ilma-alukseen riippumatta siitä, mistä tällainen liikenne on lähtöisin; 59. liikennöidä saman palvelun puitteissa useampaan kuin yhteen paikkaan (monikohdelennot) suunnasta riippumatta ja ilman maantieteellisiä rajoituksia, menettämättä oikeuttaan kuljettaa tämän sopimuksen mukaisesti muutoin sallittua liikennettä, sillä edellytyksellä, että palvelut alkavat tai päättyvät kyseisen osapuolen alueella. 4. Kumpikin osapuoli antaa lentoliikenteen harjoittajien määritellä tarjoamansa kansainvälisen lentoliikenteen vuorovälit ja kapasiteetti markkinoilla vallitsevien kaupallisten näkökohtien perusteella. Tämän oikeuden mukaisesti kumpikaan osapuoli ei yksipuolisesti rajoita liikenteen määrää, vuorovälejä tai palvelun säännöllisyyttä taikka toisen osapuolen lentoliikenteen harjoittajien käyttämien ilma-alusten tyyppiä tai tyyppejä. LIITE II KAHDENVÄLISET LENTOLIIKENNESOPIMUKSET 1 jakso Kuten tämän sopimuksen 23 artiklassa määrätään, tämä sopimus korvaa Brasilian ja jäsenvaltioiden seuraavien kahdenvälisten sopimusten vastaavat määräykset: 60. Brasilian liittotasavallan ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina tai korvattuina, jotka ovat voimassa tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä: 61. Saksan liittotasavallan ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus säännöllisestä lentoliikenteestä, allekirjoitettu Rio de Janeirossa 29 päivänä elokuuta 1957 62. Itävallan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Wienissä 16 päivänä heinäkuuta 1993 63. Tanskan kuningaskunnan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Rio de Janeirossa 18 päivänä maaliskuuta 1969 64. Espanjan hallituksen ja Brasilian yhdysvaltojen välinen sopimus säännöllisestä lentoliikenteestä, allekirjoitettu Rio de Janeirossa 28 päivänä marraskuuta 1949 65. Ranskan tasavallan ja Brasilian liittotasavallan välinen sopimus Pariisissa 29 päivänä lokakuuta 1965 allekirjoitettu sopimus lentoliikenteestä 66. Unkarin tasavallan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brasíliassa 3 päivänä huhtikuuta 1997 67. Italian ja Brasilian yhdysvaltojen välinen sopimus säännöllisestä lentoliikenteestä, allekirjoitettu Roomassa 23 päivänä tammikuuta 1951 68. Alankomaiden kuningaskunnan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Brasíliassa 6 päivänä heinäkuuta 1976 69. Portugalin tasavallan ja Brasilian liittotasavallan välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Lissabonissa 11 päivänä marraskuuta 2002 70. Ruotsin kuningaskunnan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Rio de Janeirossa 18 päivänä maaliskuuta 1969 71. Brasilian yhdysvaltojen hallituksen ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, tehty Rio de Janeirossa 31 päivänä lokakuuta 1946. 72. Brasilian liittotasavallan ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, sellaisina kuin ne ovat muutettuina, jotka ovat allekirjoitettuja tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä, mutta eivät ole vielä tulleet voimaan: 73. Belgian kuningaskunnan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen sopimus lentoliikenteestä, allekirjoitettu Brysselissä 4 päivänä lokakuuta 2009 74. Puolan tasavallan hallituksen ja Brasilian liittotasavallan hallituksen välinen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Rio de Janeirossa 13 päivänä maaliskuuta 2000. 2 jakso Sen estämättä, mitä tämän liitteen 1 jaksossa määrätään, nykyisiä ja uusia oikeuksia, mukaan luettuina oikeudet liikennöidä välillä oleviin paikkoihin ja edelleen oleviin paikkoihin, sekä edellä lueteltujen kahdenvälisten sopimusten tai Brasilian ja EU:n jäsenvaltioiden välisten muiden järjestelyjen mukaisia suotuisampia määräyksiä tai kohtelua, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen soveltamisalaan tai jotka ovat suotuisampia kuin tässä sopimuksessa määrätään, saa käyttää ja myöntää sillä edellytyksellä, että Euroopan unionin liikenteenharjoittajien välillä ei ole kansalaisuuteen perustuvaa syrjintää. 3 jakso Sen estämättä, mitä tämän liitteen 1 jaksossa määrätään, sellaisilla alueilla, jotka eivät kuulu tämän sopimuksen 1 artiklassa (Määritelmät) olevan ’alueen’ määritelmän soveltamisalaan, jatketaan 1 jaksossa lueteltujen Brasilian sekä Tanskan kuningaskunnan, Ranskan tasavallan, Alankomaiden kuningaskunnan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisten sopimusten soveltamista kyseisten sopimusten määräysten mukaisesti.