KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA Oheisasiakirja seuraavaan ehdotukseen: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista /* SWD/2014/0150 final */





KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTENARVIOINNISTA Oheisasiakirja seuraavaan ehdotukseen: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kaasumaisia polttoaineita käyttävistä laitteista 1. Ongelman määrittely Vaikka kaasulaitedirektiivi 2009/142/EY toimiikin hyvin, sen parantamistarpeesta ollaan laajasti yhtä mieltä. Tätä mieltä oli myös enemmistö vuosina 2011–2012 järjestettyyn julkiseen kuulemiseen vastanneista. Sekä julkisessa kuulemisessa että vaikutusten arvioinnissa (2012) korostettiin voimakkaasti mahdollisten todellisten ongelmien ja niiden syiden kartoittamista. Kaikkien käytettävissä olevien tietojen ja ehdotettujen muutosten perusteellinen analyysi osoitti, että saatavilla ei ollut näyttöä, joka olisi perusteena soveltamisalan laajentamiselle turvallisuussyistä. Sisämarkkinoiden toiminnan osalta ei todettu erityisongelmia, jotka liittyisivät kaupan esteisiin. Sen vuoksi ei ollut perusteita uusien tuotteiden lisäämiselle säädöksen soveltamisalaan. Parannettavat kohdat eivät edellytä suuria muutoksia. Lainsäädäntökehys säilyy ennallaan, ja muutoksilla on vain erittäin pieniä vaikutuksia, jos niitäkään. Seuraavat asiat vaativat kuitenkin huomiota: Asia 1: Kaasulaitedirektiivin mukauttaminen uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen N:o 768/2008/EY Monia uuden lainsäädäntökehyksen yhteydessä kartoitetuista yleisistä ongelmista on havaittu myös kaasulaitedirektiivin soveltamisen yhteydessä. Näitä ovat muun muassa erot ilmoitettujen laitosten tarjoamien palveluiden laadussa ja niiden arviointi- ja seurantakäytännöissä. Oikeudellisen kehyksen on myös koettu olevan monimutkainen ja epäjohdonmukainen. Uuteen lainsäädäntökehykseen sopeuttamista koskevassa vaikutustenarviointiraportissa on jo tarkasteltu eri vaihtoehtoja uutta lainsäädäntökehystä koskevan päätöksen soveltamiseksi. Koska vaihtoehdot ja niiden vaikutukset ovat täsmälleen samat kaasulaitedirektiivin tapauksessa, näitä kysymyksiä ei tarkasteltu kaasulaitedirektiivin vaikutustenarviointiraportissa. Asia 2: 105 oC:n lämpötilarajan poistaminen soveltamisalan määritelmästä Lämpötilaraja otettiin alun perin käyttöön siksi, että paineeseen liittyviin vaaroihin kyseisten tuotteiden osalta sovellettiin useimmissa jäsenvaltioissa kansallista lainsäädäntöä silloin, kun kaasulaitedirektiivi hyväksyttiin. Nykyisin nämä vaarat kuuluvat EU:n yhdenmukaistamislainsäädännön piiriin, joten ei ole vaaraa, että säädös olisi ristiriidassa kansallisen lainsäädännön kanssa. Tämän vuoksi lämpötilarajaan perustuva poissulkeminen ei enää ole tarpeen. Asia 3: Puuttuvien määritelmien lisääminen Soveltamisalan määritelmän nykyinen sanamuoto ei ole tarkka ja on aiheuttanut tulkintatarpeita. Tämä johtuu siitä, että soveltamisala määritellään antamalla luettelo tuotteiden käyttötarkoituksista, mutta käyttötarkoituksia ei ole määritelty. Soveltamisalan tulkintaan on aiemmin käytetty paljon voimavaroja, mutta tulkitseminen ei kuitenkaan tuo tarvittavaa oikeusvarmuutta ja sidosryhmien vaatimaa vakautta. Asia 4: kaasulajeja ja vastaavia käyttöpaineita koskevien ilmoitusten riittämätön sisältö Kaasulaitedirektiivillä ei yhdenmukaisteta kaasulajeja ja vastaavia käyttöpaineita. Jotta varmistettaisiin turvallisuuden ja suorituskyvyn kannalta merkityksellisten tietojen käytettävissä olo, direktiivin 2 artiklan 2 kohdassa vaaditaan, että jäsenvaltioiden on ilmoitettava alueellaan käytettävät kaasulajit ja vastaavat käyttöpaineet. Nykyisin ilmoitettavat kaasun jakeluedellytyksiä koskevat tiedot eivät riitä. Koska kaasulaitedirektiivissä ei määritellä, mitä tietoja tulisi ilmoittaa, eikä yhdenmukaisteta ilmoitusten muotoa, on tarpeen määritellä nämä parametrit ja yhteinen muoto, jotta varmistetaan tietojen riittävyys ja vertailukelpoisuus. Samalla varmistettaisiin, että biokaasun lisääntyvä käyttö otetaan asianmukaisella tavalla huomioon kaasulaitedirektiivissä. Asia 5: kaasulaitedirektiivin ja energiatehokkuutta koskevan EU-lainsäädännön välisen suhteen selkeyttäminen Energian järkevää käyttöä koskeva olennaisten vaatimusten kohta 3.5 on hyvin yleinen, kun taas ekosuunnitteludirektiivin ja sen täytäntöönpanotoimenpiteiden mukaiset vaatimukset ovat hyvin yksityiskohtaisia. Kaasulaitedirektiivissä käytetty terminologia on lisäksi vanhentunutta, ja se on linjattava EU:n uudessa energiatehokkuusdirektiivissä käytettyyn nykyaikaiseen terminologiaan. Koska EU:n energiatehokkuuslainsäädäntö kehittyy nopeasti ja käyttöön otetaan ekosuunnitteludirektiivin mukaisia uusia täytäntöönpanotoimenpiteitä, joita sovelletaan yhä useampiin kaasulaitetyyppeihin, kohdassa 3.5 esitetyn olennaisen vaatimuksen soveltamista on tarpeen selkeyttää, mikäli asiasta on annettu tarkempaa lainsäädäntöä. Asia 6: kaasulaitedirektiivin säännösten selkeys Kaasulaitedirektiivin säännösten osalta ei ole havaittu muita ongelmia. On käynyt ilmeiseksi, että olennaiset vaatimukset kattavat laitteiden ja varusteiden mahdollisesti aiheuttamat kaasuriskit. Tiedossa on joitakin laajempia turvallisuuteen liittyviä huolenaiheita, jotka liittyvät etenkin CO-myrkytykseen, joka on yleisin syy kaasulaitteisiin liittyvissä kuolemantapauksissa. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että tämä ongelma liittyy kaasulaitedirektiivin soveltamisalan ulkopuolelle jääviin seikkoihin, esimerkiksi asennusvirheisiin, huollon puuttumiseen ja laitteiden virheelliseen käyttöön. Kaasulaitedirektiivissä ei nykyisin yksilöidä yleisiä suunnitteluperiaatteita, joita on noudatettava laitteiden ja varusteiden turvallisuuden varmistamiseksi. Vaikka näiden periaatteiden sisällyttämistä olennaisiin vaatimuksiin on harkittu, olisi parempi säätää asiasta säädöstekstissä, jotta vältetään tapaukset, joissa vastuuttomat osapuolet käyttävät esimerkiksi ainoastaan varoituksia sen sijaan, että turvallisuus otettaisiin huomioon tuotteiden suunnittelussa. Turvallisuusperiaatteiden sisällyttäminen helottaisi myös markkinavalvontaa. Julkisten toimenpiteiden tarve EU:n toiminta tällä alalla pohjautuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artiklaan. Käsitellyistä asioista säädetään jo kaasulaitedirektiivissä. Kaasulaitedirektiivissä ei kuitenkaan puututa havaittuihin ongelmakysymyksiin tehokkaasti. Toteutettu tutkimus ja vaihtoehtojen tarkastelu ovat osoittaneet, että ongelmat säilyvät, ellei direktiiviä tarkisteta. 2. Toissijaisuusperiaatteen soveltaminen Sisämarkkinoiden moitteeton ja tehokas toiminta edellyttää kaasulaitteisiin sovellettavia yhteisiä sääntöjä, jotka koskevat kaasun käytöstä aiheutuvia terveys- ja turvallisuusriskejä sekä laitteiden energiatehokkuutta. Jotta voidaan ehkäistä kansallisella tasolla toteutettavat toimet, jotka loisivat esteitä laitteiden vapaalle liikkuvuudelle, mahdolliset soveltamisalan, menettelyjen tai vaatimusten muutokset on tehtävä EU:n tasolla. Samalla lisättäisiin oikeudellista selkeyttä, vähennettäisiin osaltaan valmistajille aiheutuvia kustannuksia ja varmistettaisiin yhteiset eurooppalaiset puitteet laitteiden ja varusteiden markkinoille saattamiselle. Toissijaisuusperiaate otetaan huomioon myös niissä tarkistetun säädöksen uusissa säännöksissä, jotka koskevat säädöksen mukauttamista uutta lainsäädäntökehystä koskevaan päätökseen. Kokemukset ovat osoittaneet, että kansallisella tasolla toteutetut toimenpiteet ovat johtaneet erilaisiin lähestymistapoihin, jotka heikentävät sisämarkkinoiden tavoitteita. Koordinoidulla EU-tason toiminnalla voidaan myös paljon paremmin saavuttaa asetetut tavoitteet, ja niillä tehostetaan erityisesti markkinavalvontaa. 3. Tavoitteet Aloitteen tavoitteet esitetään taulukossa 1. Taulukko 1: Yleiset, erityiset ja toiminnalliset tavoitteet YLEISET TAVOITTEET || ERITYISET TAVOITTEET || TOIMINNALLISET TAVOITTEET Suojellaan paremmin kaasulaitteiden ja niiden varusteiden käyttäjien terveyttä ja turvallisuutta sekä varmistetaan laitteiden ja varusteiden asianmukainen toiminta. || Varmistetaan, että saatavilla on riittävät turvallisuutta ja suorituskykyä koskevat tiedot viiteolosuhteista. || Määritetään jäsenvaltioissa käytettäviä kaasulajeja ja vastaavia käyttöpaineita koskevien ilmoitusten sisältö. Varmistetaan vaatimusten selkeys. || Selkeytetään säännöksiä. Parannetaan talouden toimijoiden tasapuolisia toimintaedellytyksiä alalla. || Varmistetaan oikeudellinen selkeys EU:n erityislainsäädännön soveltamisen osalta. || Sisällytetään säädökseen uusi yleinen artikla, jossa käsitellään EU:n erityislainsäädäntöä. Selkeytetään energian järkevää käyttöä koskevaa kohdan 3.5 olennaista vaatimusta. Selkeytetään EU:n sääntely-ympäristöä kaasulaitteiden ja niiden varusteiden alalla. || Varmistetaan lainsäädännön ajantasaisuus. || Poistetaan vanhentunut säännös, joka koskee sellaisten laitteiden jättämistä soveltamisalan ulkopuolelle, joissa veden normaalilämpötila on enemmän kuin 105 oC. Varmistetaan soveltamisalan selkeys. || Selkeytetään soveltamisalaa säätämällä alakohtaisista määritelmistä. 4. Toimintavaihtoehdot Arvioinnissa on tarkasteltu kolmea eri toimintavaihtoehtoa: (a) perusvaihtoehto: ei toimenpiteitä, (b) ei-sitova säädös (ei-sitova säännösten tulkintaa koskeva asiakirja) ja (c) säädöksen antaminen (nykyisen säädöksen muuttaminen). Eri toimintavaihtoehtojen vaikutukset analysoitiin erikseen kunkin ongelma-alan osalta. Ensin laadittiin erikseen kunkin toimintavaihtoehdon ja ongelma-alan kvalitatiivinen analyysi. Seuraavaksi analysoitiin perusteellisesti kaikkien vaihtoehtojen sosiaalistaloudelliset vaikutukset. 5. Vaikutusten arviointi Tarkistuksen kannalta merkityksellisimmiksi arvioidut vaikutukset esitetään taulukossa 2. Taulukko 2: Kaasulaitedirektiivin tarkistuksen kannalta merkityksellisimmät vaikutukset Vaikutusten merkityksellisyyden alustava arviointi Vaikutuksen tyyppi || Merkityksellisyys Taloudelliset vaikutukset Sisämarkkinoiden toiminta ja kilpailu || Merkityksellinen Kilpailukyky, kauppa ja investointivirrat || Mahdollisesti merkityksellinen Toimintakustannukset ja liiketoiminta/pk-yritykset || Merkityksellinen Yrityksille aiheutuva hallinnollinen rasitus || Merkityksellinen Viranomaiset || Merkityksellinen Innovaatio ja tutkimus || Mahdollisesti merkityksellinen Kuluttajat ja kotitaloudet || Merkityksellinen Kolmannet maat ja kansainväliset suhteet || Mahdollisesti merkityksellinen Sosiaaliset vaikutukset Työllisyys ja työmarkkinat || Mahdollisesti merkityksellinen Työn laatuun liittyvät vaatimukset ja oikeudet || Mahdollisesti merkityksellinen Kansanterveys ja turvallisuus || Merkityksellinen Koska soveltamisalan muuttamiselle ei ole perusteita, kaasulaitedirektiivin oikeudellinen kehys pysyy muuttumattomana. Näin ollen vaikutukset kohdistuvat samoihin talouden toimijoihin ja muihin sidosryhmiin kuin nykyisinkin, ja ehdotetuilla muutoksilla pyritään pikemminkin lisäämään soveltamisalan, olennaisten vaatimusten ja muiden säännösten ymmärrettävyyttä ja selkeyttä. Se, ettei esiin ole tullut erityisiä konkreettisia ongelmia, joihin olisi löydettävä ratkaisu, viittaa siihen, ettei ehdotetuilla muutoksilla ole merkittäviä taloudellisia, sosiaalisia tai ympäristöön kohdistuvia vaikutuksia. Pieniä vaikutuksia aiheutuu selkeytyksistä, jotka kuitenkin helpottavat huomattavasti kaasulaitedirektiivin soveltamista. Näin ollen määrällisten tietojen hankkiminen tietyistä vaikutuksista ei ole mahdollista. Odotettavissa olevat marginaaliset edut on otettu huomioon suhteutettuina tehtäessä laadullista arviointia, ja näin on kyetty valitsemaan soveltuvin vaihtoehto. On esimerkiksi mahdollista arvioida, lisäävätkö ehdotetut muutokset turvallisuutta ja tuovatko vaihtoehdon vaikutukset pysyvän ratkaisun havaittuun ongelmakohtaan. Mahdollisuuksien mukaan arvioitiin, aiheutuuko ehdotetun muutoksen täytäntöönpanosta kustannuksia valmistajille ja viranomaisille. Olisi kuitenkin huomattava, ettei rahallisia vaikutuksia kyetty arvioimaan, koska ehdotetut muutokset eivät käytännössä muuta oikeudellista kehystä. Sosiaaliset vaikutukset ovat kaasulaitteiden asentajien ja käyttäjien terveyteen ja turvallisuuteen kohdistuvia myönteisiä vaikutuksia. Lisääntyneellä oikeudellisella selkeydellä ja turvallisten ja energiatehokkaiden tuotteiden varmistamisen kannalta merkityksellisten tietojen saatavuudella voi kuitenkin olla pieniä myönteisiä vaikutuksia työllisyyteen ja eräiden tavoitteiden – esimerkiksi Eurooppa 2020 -strategiassa esitetyn energiatehokkuuden lisääntymistä koskevan 20 prosentin tavoitteen – saavuttamiseen. Tiivistelmä tärkeimpien vaikutusten tuloksista ja niiden laajuudesta esitetään jäljempänä taulukossa 3. Taulukko 3: Kaasulaitedirektiivin tarkistuksen merkityksellisimmät vaikutukset Parhaiksi arvioitujen vaihtoehtojen vaikutukset || Asia 2 || Asia 3 || Asia 4 || Asia 5 || Asia 6 Sosiaaliset vaikutukset || Varmistetaan sellaisten tuotteiden turvallisuus, joissa veden normaalilämpötila on yli 105 oC; ei muita vaikutuksia. || Vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää vähenee hiukan. || Käyttäjien ja asentajien turvallisuus paranee. || Edistää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteen saavuttamista, vaatimustenvastaisten tuotteiden väheneminen. || Käyttäjäturvallisuuden paraneminen, vaatimusten­vastaisten tuotteiden väheneminen. Taloudelliset vaikutukset || Vaikutukset kustannuskilpailukykyyn || Ei ole. || Selkeämpi soveltamisala helpottaa tulkintaa. || Tekninen ja oikeudellinen selkeys tuo säästöjä. || Tekninen ja oikeudellinen selkeys tuo säästöjä. || Oikeudel­linen tilanne selkeytyy, markkinavalvonta helpottuu. Vaikutukset innovointikykyyn || Ei ole. || Ei ole. || Valmiudet tuotekehitykseen tehtäviin investointeihin paranevat, markkinoille pääsy helpottuu. || Tuotteiden kehittäminen on helpompaa. || Ei ole. Vaikutukset kansainväliseen kilpailukykyyn || Ei ole. || Ei ole. || Ei ole. || Kehittyneempi suunnittelu edistää kansainvälistä kilpailukykyä. || Ei ole. Vaikutukset pk-yrityksiin || Ei ole. || Ei ole. || Ei ole. || Ei ole. || Ei ole. 6. Vaihtoehtojen vertailu Vaihtoehtojen perusteellisen arvioinnin tulosten perusteella laadittiin vertailu sen määrittämiseksi, mistä vaihtoehdoista koituu nettohyötyjä. Seuraavaksi vertailujen tulokset koottiin taulukkoon, jotta vaikutukset voitiin nähdä ja valita parhaaksi katsottavat vaihtoehdot (taulukko 4). Vaihtoehtojen arviointikriteereinä käytettiin vaihtoehtojen vaikuttavuutta, tehokkuutta ja johdonmukaisuutta. Taulukko 4. Toimintavaihtoehtojen vertailu || Vaikuttavuus || Tehokkuus Kustannukset ja hyödyt || Johdonmukaisuus (se, edistääkö vaihtoehto parempaa sääntelyä ja sisämarkkinoiden toimenpidepakettia) Soveltamisala – säädöksen piiriin kuuluvat tuotteet a) Ei toimenpiteitä. || 0 || 0 || 0 || 0 b) Ei-sitova säädös || 0 Erityistavoitetta ei saavuteta, sillä 105o C:n lämpötilaraja säilyy ja sen avulla on mahdollista välttää kaasulaitedirektiivin soveltaminen. || - Tulkintatarpeista aiheutuu kustannuksia. || 0 Ei havaittuja vaikutuksia. || 0 Ei muutosta, ei vaikutusta. c) Säädös || ++ Erityistavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan; terveyden ja turvallisuuden kohentuminen; selkeä oikeudellinen tilanne || 0 Ei vaikutuksia, mutta teoriassa tasapuolisemmat toimintaedellytykset valmistajille || + Oikeudellinen selkeys vähentää hallinnollista rasitetta ja siten myös kustannuksia. || ++ Ihanteellisin vaihtoehto; selkeä oikeudellinen tilanne. Sektorikohtainen terminologia ja määritelmät a) 0 || 0 || 0 || 0 b) + Erityistavoitteet saavutetaan osittain, mutta oikeudellinen selkeys jää saavuttamatta; innovatiivisten tuotteiden tapauksessa esiin tulee uusia tulkintatarpeita. || - Tapauskohtaisista tulkintatarpeista aiheutuu kustannuksia. || + Vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää vähenee hiukan. || + Edistää tilannetta hiukan. c) ++ Erityistavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan, kun soveltamisalaa ja olennaisia vaatimuksia selkeytetään; selkeä oikeudellinen tilanne. || 0 Ei erityiskustannuksia; selkeytys helpottaa täytäntöönpanoa, mistä koituu säästöjä. || ++ Oikeudellinen selkeys vähentää hallinnollista rasitetta; vaatimustenvastaisten tuotteiden määrä vähenee, minkä seurauksena turvallisuus lisääntyy. || ++ Ihanteellisin vaihtoehto; selkeä oikeudellinen tilanne varmistetaan. Kaasulajeja ja vastaavia käyttöpaineita koskeva ilmoitus a) 0 || 0 || 0 || 0 b) - Erityistavoitteita ei saavuteta, sillä ohjeet voivat johtaa siihen, että luotetaan turvallisuustietoihin tekemättä tarkastuksia, ja näin ollen markkinoille saattaisi tulla vaarallisia tuotteita; ei takeita tietojen laadusta. || - Ohjeiden jatkuvasta päivitystarpeesta aiheutuvat kustannukset; kustannukset, jotka johtuvat siitä, että riittävien tietojen saanti on vaikeaa. || - Ei takeita vaatimustenvastaisten tuotteiden vähenemisestä, voi johtaa sidosryhmiä harhaan, kun nämä luottavat toimitettuihin tietoihin. || - Ei edistä tilannetta. c) ++ Erityistavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan; käyttöön saadaan riittävät terveyttä, turvallisuutta ja suorituskykyä koskevat tiedot; selkeä oikeudellinen tilanne. || ++ Luotettavien tietojen saatavuus tuo kustannussäästöjä; hallinnollinen rasite vähenee; tuotteiden vaatimustenmukaisuuden tarkastuskeinot helpottavat markkinoille pääsyä. || ++ Vaatimustenvastaisten tuotteiden väheneminen; oikeudellinen ja tekninen selkeys vähentää kustannuksia; tuotekehittely helpottuu. || ++ Ihanteellisin vaihtoehto; selkeä oikeudellinen tilanne varmistetaan. Energian järkevä käyttö a) 0 || 0 || 0 || 0 b) + Erityistavoitteet saavutetaan osittain, saavutetaan oikeudellinen selkeys erityislainsäädännön soveltamisen osalta, mutta edelleen vaikea yksilöidä, mitä määräyksiä olisi sovellettava. || - Ohjeiden kehittämisestä aiheutuvat kustannukset; valmistajille aiheutuu kustannuksia hallinnollisesta rasitteesta, joka liittyy sovellettavat lainsäädännön kartoittamiseen. || + Ohjeistus helpottaisi sovellettavan lainsäädännön kartoittamista hiukan; vaatimustenvastaisten tuotteiden määrä vähenisi hiukan. || 0 Edistää tilannetta hiukan; epäselvä oikeudellinen tilanne pysyy muuttumattomana. c) ++ Erityistavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan, koska EU-lainsäädäntö saadaan johdonmukaiseksi; oikeudellinen varmuus. || + Hallinnollinen rasite vähenee, sovellettavan lainsäädännön kartoittaminen helpottuu, vältetään päällekkäiset vaatimukset ja saadaan näin säästöjä. || ++ Vaatimustenvastaisten tuotteiden väheneminen; selkeytetty oikeudellinen tilanne edistää uusien tuotteiden kehittämistä. || ++ Ihanteellisin vaihtoehto; edistää energiatehokkuuden parantamista koskevaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitetta; lisää EU-lainsäädännön johdonmukaisuutta. Vaatimukset a) 0 || 0 || 0 || 0 b) 0 Ainoastaan marginaalisia vaikutuksia, koska nykyisissä vaatimuksissa ei havaittu puutteita. || - Ohjeiden laatimiseen liittyy pieniä kustannuksia. || + Vaatimustenvastaisten tuotteiden määrää vähenee hiukan. || + Edistää tilannetta hiukan. c) ++ Erityistavoitteet saavutetaan kokonaisuudessaan, oikeudellisten vaatimusten selkeys varmistetaan. || + Ei erityiskustannuksia; kustannussäästöjä markkinavalvonnan osalta. || + Vaatimusten ymmärrettävyyden paraneminen vähentää hallinnollista rasitetta; markkinavalvonta helpottuu. || + Edistää tilannetta hiukan. 7. Seuranta ja arviointi Lainsäädännön vaikuttavuuden seuranta ja arviointi perustuu palautteeseen, jota saadaan eri yhteistyömekanismien kautta. Näitä ovat esimerkiksi kaasulaitteita käsittelevä työryhmä ja kaasulaitedirektiiviä käsittelevä hallintoyhteistyöryhmä. Hallintoyhteistyöryhmä keskustelee kansallisista markkinavalvontaohjelmista ja niiden täytäntöönpanon tuloksista, havaittujen vaatimustenvastaisten tuotteiden lukumääristä, vaatimustenvastaisuuksien tyypeistä jne. Jäsenvaltioita kehotetaan käyttämään RAPEX-järjestelmää, ICSMS-tietokantaa sekä suojalauseketta koskevia ilmoitusmenettelyitä. Palautetta saadaan lisäksi uutta lainsäädäntökehystä koskevassa asetuksessa (EY) N:o 765/2008 säädettyjen yhteistyömekanismien kautta. Vaatimustenvastaisten tuotteiden vähenemistä arvioidaan viranomaisten toimittamiin tietoihin perustuvien indikaattoreiden perusteella. Järkevän sääntelyn periaatteen mukaisesti komissio arvioi kaasulaiteasetuksen vaikuttavuuden 5–10 vuoden kuluttua asetuksen soveltamispäivästä.