PERUSTELUT

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ’alv-direktiivi’, 395 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan soveltaa kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten taikka veron kiertämisen estämiseksi. Latvia on pyytänyt kirjeessä, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 9. huhtikuuta 2018, alv-direktiivin 193 artiklaa koskevaa poikkeusta, jotta se voisi soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksiin. Komissio antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Latvian pyynnön tiedoksi muille jäsenvaltioille 4. toukokuuta 2018 päivätyllä kirjeellä. Komissio ilmoitti 7. toukokuuta 2018 päivätyllä kirjeellä Latvialle saaneensa kaikki pyynnön arviointiin tarvittavat tiedot.

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Alv-direktiivin 193 artiklassa säädetään yleissääntönä, että tavaroita luovuttava tai palveluita suorittava verovelvollinen on tavallisesti velvollinen maksamaan arvonlisäveron.

Alv-direktiivin 199 a artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltiot voivat säätää, että henkilö, joka on velvollinen maksamaan arvonlisäveron kyseisessä artiklassa luetelluista luovutuksista tai suorituksista, on luovutuksen tai suorituksen vastaanottaja (käännetyn verovelvollisuuden mekanismi). Käännetyn verovelvollisuuden menettelyssä verovelvollisesta, joka on luovutuksen tai suorituksen kohteena, tulee arvonlisäverovelvollinen. Kyseinen verovelvollinen, edellyttäen että sillä on täysi vähennysoikeus, voi samanaikaisesti ilmoittaa ja vähentää luovutusta tai suoritusta koskevan arvonlisäveron. Arvonlisäveroa ei siis tosiasiallisesti makseta valtionkassaan. Rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutukset sisältyvät 199 a artiklan 1 kohdan j alakohtaan.

Latvia ei ole hyödyntänyt alv-direktiivin 199 a artiklan 1 kohdan j alakohdan mukaista mahdollisuutta eikä ole soveltanut käännetyn verovelvollisuuden mekanismia rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksiin. Koska näiden tuotteiden luovutuksissa on kuitenkin vastikään havaittu petollisia menettelyjä, Latvia haluaisi ottaa käyttöön käännetyn verovelvollisuuden mekanismin rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksissa kotimarkkinoilla.

Alv-direktiivin 199 a artiklan 1 kohdan mukaan käännetyn verovelvollisuuden mekanismia voidaan soveltaa 31. joulukuuta 2018 saakka ja vähintään kahden vuoden ajan. Koska kahden vuoden määräaikaa koskeva edellytys ei täyty, Latvia ei voi soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia tämän artiklan perusteella.

Tästä syystä Latvia pyytää poikkeusta alv-direktiivin 193 artiklasta saadakseen luvan soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksiin alv-direktiivin 395 artiklan perusteella.

Latvia toteaa, että verotarkastuksissa on todettu alv-petoksia metallituotteiden alalla. Arvioitaessa niitä verotarkastuksia, joiden pohjalta veropetoksia havaittiin metallituotteisiin liittyvissä liiketoimissa, Latvia havaitsi, että ne johtivat järjestelmällisesti huomattavien lisäverojen maksamiseen. Näiden ylimääräisten verosuoritusten määrä oli jopa kaksi kertaa enemmän kuin tarkastusten jälkeisten ylimääräisten verosuoritusten määrä keskimäärin. Latvian mukaan tämä on osoitus siitä, että petosten riski metallituotteisiin liittyvissä liiketoimissa on suuri.

Latvian toimittamien tietojen mukaan maassa toteutetaan useita toimenpiteitä alv-petosten vähentämiseksi ja torjumiseksi. Esimerkkeinä voidaan mainita seuraavat: kassakoneisiin sovelletaan uutta vaatimusta, jolla pyritään pääsemään täysin eroon jo kirjattujen liiketoimien poistamisesta petostarkoituksessa, liiketoimet on jaoteltava yksityiskohtaisesti alv-ilmoituksessa ja erityistä huomiota kiinnitetään lisäksi vakioluonteisiin tarkastuksiin ja hallinnollisiin toimenpiteisiin. Kaikista näistä toimenpiteistä huolimatta Latvia katsoo kuitenkin, että käännetyn verovelvollisuuden mekanismin käyttöönotto on tarpeen rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutusten osalta, jotta vältettäisiin talousarviossa arvonlisätulojen menetykset.

Rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden katsotaan olevan alttiita petoksille, ja ne sisältyvät tämän vuoksi arvonlisäverodirektiivin 199 a artiklan 1 kohdan j alakohtaan. Jos soveltamisen vähimmäiskestoa koskeva edellytys täyttyisi, Latvia olisi voinut turvautua mainittuun artiklaan käännetyn verovelvollisuuden mekanismin soveltamiseksi.

Tämän vuoksi ehdotetaan, että poikkeus hyväksytään alv-direktiivin 199 a artiklan voimassaoloajan loppuun asti. Poikkeuksen ehdotetaan näin olevan voimassa 31. päivään joulukuuta 2018 eli alv-direktiivin 199 a artiklan voimassaolon päättymispäivään asti.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Alv-direktiivin 199 a artiklan 1 kohdan j alakohdan mukaan käännetyn verovelvollisuuden mekanismia voidaan soveltaa rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksiin. Jotkin jäsenvaltiot soveltavat käännettyä verovelvollisuutta tämän säännöksen perusteella. Jos kahden vuoden vähimmäisaika täyttyisi, Latvia voisi soveltaa käännetyn verovelvollisuuden mekanismia rauta- ja ei-rautapitoisten puolivalmisteiden luovutuksiin pyytämättä poikkeusta alv-direktiivin 395 artiklan perusteella. Ehdotettu toimenpide on näin ollen yhdenmukainen nykyisen alv-direktiivin säännösten kanssa.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta