EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.1.2018 COM(2018) 8 final 2018/0003(NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta {SWD(2018) 5 final}

{SWD(2018) 6 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Käsitteellä ’suurteholaskenta’ (High Performance Computing, HPC) viitataan tehokkaiden supertietokoneiden teknologioihin, joissa liitetään yhteen yhdessä järjestelmässä tai lähellä toisiaan satojatuhansia tai miljoonia rinnakkain toimivia laskentayksiköitä, ja näiden koneiden käyttöön sellaisten massiivisten ja nopeiden laskutoimitusten suorittamiseen, jotka ovat niin vaativia, ettei niitä voida suorittaa yleistietokoneilla. Suurteholaskennan menetelmiin lukeutuvat mallintaminen ja simulointi, kehittynyt data-analytiikka ja visualisointi, joita käytetään suurta laskentatehoa vaativissa tai dataintensiivisissä tehtävissä hyvin monissa tieteellisissä, teknisissä, teollisissa, kaupallisissa ja julkisen sektorin sovelluksissa. Suurteholaskenta luo pohjan merkittäville edistysaskelille ja innovaatioille digitaalisella aikakaudella, jolla suurempi laskentateho merkitsee kilpailuetua. Se on keskeinen tekniikka tutkimukselle, teollisuudelle ja koko yhteiskunnalle: –Suurteholaskenta on olennainen väline, kun pyritään vastaamaan suuriin tieteellisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin, joista voidaan esimerkkeinä mainita tautien varhainen havaitseminen ja hoito sekä yksilölliseen lääketieteeseen ja täsmälääketieteeseen perustuvat uudet hoitomuodot; ihmisaivojen toiminnan selvittäminen; ilmaston kehityksen ennustaminen; avaruuden havainnointi; laaja-alaisten luonnonkatastrofien ehkäiseminen ja hallinta sekä uusien materiaalien suunnittelun nopeuttaminen. –Suurteholaskennan käytöllä on entistä ratkaisevampi merkitys teollisuudelle ja yrityksille, sillä se lyhentää suunnittelu- ja tuotantosyklejä, minimoi kustannuksia, parantaa resurssitehokkuutta sekä nopeuttaa ja optimoi päätöksentekoprosesseja. –Suuteholaskennalla on suuri merkitys myös kansalliselle turvallisuudelle ja puolustukselle. Sitä käytetään esimerkiksi monimutkaisten salaustekniikoiden kehittämiseen sekä kyberhyökkäysten jäljittämiseen ja niihin vastaamiseen ja tehokkaaseen rikostutkintaan. Sen avulla tehdään myös ydinturvallisuuteen liittyviä simulaatioita. Euroopan tutkimusvalmiudet, teollisuuden kilpailukyky ja suvereniteetti riippuvat olennaisesti mahdollisuudesta käyttää maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuureja, jotta voidaan vastata alati kasvavaan kysyntään ja aina monimutkaisemmiksi käyviin ongelmin. Vaikka unioni tehosti vuonna 2012 toimiaan johtoaseman turvaamiseksi suurteholaskentajärjestelmien ja -palvelujen tarjonnassa ja käytössä, tämä ei vielä riitä. Tämän seurauksena: (a)unionilla ei ole käytössään maailman parhaita supertietokoneita, ja ne jotka sillä on, ovat riippuvaisia ulkomaisista suurteholaskennan toimitusketjuista, mikä altistaa unionin entistä suuremmalle riskille siitä, että se jää paitsi innovoinnin ja kilpailukyvyn kannalta tärkeästä strategisesta tai teknologisesta taitotiedosta; (b)unionissa saatavilla olevat supertietokoneet eivät riitä vastaamaan kysyntään. Tämän vajeen täyttämiseksi Euroopan tutkijat ja teollisuus pyrkivät käyttämään tietojenkäsittelyynsä unionin ulkopuolella sijaitsevia huippukoneita. Tämä saattaa aiheuttaa ongelmia, jotka liittyvät erityisesti henkilötietojen ja arkaluonteisten tietojen (esim. kaupallisten tietojen tai liikesalaisuuksien) suojaan sekä datan omistukseen, etenkin terveydenhuollon kaltaisissa arkaluonteisissa sovelluksissa; (c)jäsenvaltioiden ja unionin investointeja suurteholaskentaan ei juurikaan koordinoida, ja suurteholaskentatekniikan kehitysaskelten teollinen käyttöönotto on vähäistä. Unioni ja sen jäsenvaltiot investoivat selvästi liian vähän suurteholaskentaan Yhdysvalloista, Kiinasta ja Japanista tuleviin kilpailijoihinsa verrattuna. Rahoitusvajeen arvioidaan olevan 500–750 miljoonaa euroa vuodessa; (d)unioni ei onnistu muuttamaan teknologian kehittämiseen tekemiään investointeja eurooppalaiseen teknologiaan perustuviksi suurteholaskentajärjestelmiksi, joita se voisi hankkia, eli se ei ole onnistunut luomaan toimivaa yhteyttä teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja järjestelmien yhteisen hankinnan välille; ja (e)epäonnistuminen suurteholaskennan edelläkävijämarkkinoiden luomisessa merkitsee epäonnistumista suurteholaskennan kilpailukykyisen eurooppalaisen toimitusteollisuuden luomisessa markkinoilla, joiden arvon odotetaan olevan noin 1 biljoona euroa seuraavien 10 vuoden aikana. Vastatakseen näihin ongelmiin seitsemän jäsenvaltiota – Ranska, Saksa, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali ja Espanja – allekirjoittivat Rooman Digital Day -tapahtumassa (joka järjestettiin 23. maaliskuuta 2017 Rooman sopimuksen 60-vuotisjuhlallisuuksien yhteydessä) EuroHPC-julistuksen. Julistuksen allekirjoittivat myöhemmin myös Belgia, Slovenia, Bulgaria, Sveitsi, Kreikka ja Kroatia. Nämä 13 maata ovat sopineet tekevänsä yhteistyötä keskenään ja komission kanssa hankkiakseen ja ottaakseen käyttöön vuosiin 2022–2023 mennessä yleiseurooppalaisen integroidun eksa-luokan supertietokoneinfrastruktuurin (EuroHPC). Muut jäsenvaltiot ja assosioituneet maat kutsuttiin allekirjoittamaan EuroHPC-julistus. Unioni on asettanut tavoitteeksi saavuttaa vuoteen 2022 tai 2023 mennessä eksa-luokan suorituskyky eli laskentajärjestelmien kyky suorittaa 1018 laskutoimitusta sekunnista. Laskentatehon kasvattaminen eksa-luokkaa suuremmaksi vaatisi jälki-eksa-luokan teknologioita ja todennäköisesti kvanttitietokoneita. Nämä ovat laskentalaitteita, joissa hyödynnetään kvanttifysiikan ilmiöitä eikä perinteisiä transistoreja. Välivaiheena eksa-luokan suorituskyvyn saavuttamiselle vuoteen 2019 mennessä pitäisi saavuttaa esi-eksa-luokan suorituskyky, eli 20–50 prosenttia eksa-luokan suorituskyvystä. EuroHPC-julistuksen allekirjoittaneet maat tunnustivat, että niillä ja unionilla on kiireellinen tarve investoida yhdessä, jotta ne voivat hankkia ja tarjota Euroopan tutkijoiden ja teollisten käyttäjien käyttöön huipputason suurteholaskentainfrastruktuurin, joka vastaa niiden vaativia sovellusvaatimuksia, ja kehittää Euroopassa maailmanluokan eksa-luokan suurteholaskentainfrastruktuuri vuoteen 2022 tai 2023 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää uutta lainsäädäntö- ja rahoitusvälinettä, joka mahdollistaa kahden muutaman sadan petaflopsin3 tehoisen maailmanluokan esi-eksa-luokan koneen hankkimisen (vuosina 2019–2020) ja asettamisen julkisten ja yksityisten käyttäjien käyttöön sellaisten johtavien tieteellisten ja teollisten sovellusten kehittämiseksi, jotka edistävät laajan esi-eksa-luokan ekosysteemin kehittämistä Euroopassa. Välineellä on tuettava myös kilpailukykyisten eurooppalaisten eksa-luokan koneiden kehittämiseksi tarvittavaa t&k-toimintaa ja teknologian kehittämistä. Tähän sisältyy myös eurooppalaisen pientehomikroprosessoriteknologian ensimmäinen sukupolvi; se on keskeinen teknologia, jota tarvitaan eksa-luokan suorituskyvyn saavuttamiseksi vuosina 2022–2023. Eksa-luokan järjestelmien hankinta ei kuitenkaan ole osa nyt esitettävää ehdotusta. Komissio teki vuoden 2017 kesänä ja syksynä vaikutustenarvioinnin, jossa pyrittiin määrittelemään paras väline näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, samalla kun taataan parhaat taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristövaikutukset ja turvataan unionin edut. Yhteisyrityksen todettiin olevan paras vaihtoehto. Yhteisyritys tarjoaa yhteiset oikeudelliset, sopimukselliset ja organisatoriset puitteet, joissa voidaan jäsentää osallistuvien osapuolten tekemät yhteiset sitoumukset. Se tarjoaa myös osakkailleen vankan hallintorakenteen ja budjettivarmuuden. Se voi toteuttaa maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien yhteisen hankinnan ja käytön edistämällä (etenkin eurooppalaista) teknologiaa. Se voi toimia osakkaidensa yhdessä rahoittamien esi-eksa-luokan supertietokoneiden omistajana ja siten helpottaa niiden syrjimätöntä käyttöä. Se voi myös käynnistää tutkimus-, kehitys- ja innovointiohjelmia teknologioiden kehittämiseksi ja niiden integroimiseksi eurooppalaisiin eksa-luokan supertietokonejärjestelmiin. Tällä tavoin voidaan täydentää kehityskaari t&k-toimista eksa-luokan järjestelmien toimittamiseen ja käyttöön. Tämä tukee myös kilpailukykyisen eurooppalaisen teknologiateollisuuden kehittämistä. EuroHPC-yhteisyritys rahoitetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen talousarvioista, jotka on jo sidottu suurteholaskentaa koskeviin toimiin Horisontti 2020 -puiteohjelman kahden viimeisen toteutusvuoden ja Verkkojen Eurooppa -välineen työohjelmissa. EuroHPC-yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttaminen ei ole riippuvainen seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä annettavasta lisärahoituksesta. Jos varoja tulee saataville seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, EuroHPC-yhteisyrityksen perustamisasetusta olisi muutettava sellaisen uuden toimeksiannon määrittelemiseksi, joka kattaa eksa-luokan infrastruktuurin hankinnan ja käytön, eksa-luokkaa seuraavan suurteholaskentateknologian kehittämisen sekä jälki-eksa-luokan infrastruktuurin hankinnan ja käytön, mukaan lukien sen mahdollinen integrointi kvanttilaskentateknologioihin. Muutetun ja laajennetun toimeksiannon olisi perustuttava suhteelliseen vaikutustenarviointiin paremman sääntelyn vaatimusten mukaisesti.

Kuinka EuroHPC-yhteisyritys toimii? Yhteisyrityksen toimet ryhmitellään kahteen keskeiseen pilariin: (1)suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurien hankinta ja käyttö: maailmanluokan supertietokone- ja datainfrastruktuurien hankinta, käyttöönotto, yhteenliittäminen ja käyttö; pääsyn tarjoaminen näihin infrastruktuureihin erilaisille julkisille ja yksityisille käyttäjille ja tämän pääsyn hallinnointi, ja (2)suurteholaskennan tutkimus- ja innovointiohjelma: eurooppalaisen suurteholaskentateknologian ja -tietämyksen kehittämistä koskevan tutkimus- ja innovointistrategian tukeminen; sovellusten ja taitojen kehittäminen ja suurteholaskennan laaja käyttö. Yhteisyrityksen osakkaina ovat: –julkiset osakkaat: unioni (jota edustaa komissio) sekä jäsenvaltiot ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneet maat, jotka haluavat osallistua (osallistujavaltiot). Tällä hetkellä osallistujavaltioita ovat EuroHPC-julistuksen 13 allekirjoittajamaata: Ranska, Saksa, Italia, Luxemburg, Alankomaat, Portugali, Espanja, Belgia, Slovenia, Bulgaria, Kreikka, Kroatia ja Sveitsi, mutta muut jäsenvaltiot ja assosioituneet maat voivat vielä liittyä niihin, ja –yksityiset osakkaat: suurteholaskenta- ja massadata-alan sidosryhmien edustajat, mukaan lukien korkeakoulut ja teollisuus. Sopimussuhteisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin osallistuvia yksityisiä tahoja edustavat yhteenliittymät ETP4HPC ja BDVA ovat toimittaneet EuroHPC-yhteisyrityksen toteuttamista tukevat kirjeet ja ilmaisseet kiinnostuksensa osallistua yhteisyrityksen toimiin. Yhteisyrityksen hallinto rakentuu seuraavasti: –hallintoneuvosto (joka koostuu yhteisyrityksen julkisten osakkaiden edustajista) vastaa strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen hankinta- ja t&i-toimiin liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä. Osakkaiden äänioikeudet ja menettelyt vastaavat periaatteessa niiden rahoitusosuuksia, ja –neuvoa-antava teollisuus- ja tiedekomitea (joka koostuu yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden edustajista). Jotta voidaan välttää suuritehoisen teknologian toimittajien eturistiriidat etenkin esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankinnassa, komitealla on ainoastaan neuvoa-antava asema ja siihen sisältyy kaksi neuvoa-antavaa ryhmää: ·tutkimuksen ja innovoinnin neuvoa-antava ryhmä, johon kuuluu korkeakoulujen, teollisuuskäyttäjien ja teknologian toimittajien edustajia ja joka vastaa teknologiaa ja sovelluksia koskevan keskipitkän ja pitkän aikavälin tutkimus- ja innovointistrategian laatimisesta; se kattaa tutkimukseen, innovointiin ja sovellusten ja taitojen kehittämiseen liittyvät toimet, joita tuetaan yhteisyrityksen tutkimus- ja innovointiohjelmalla, ja ·neuvoa-antava infrastruktuuriryhmä, johon kuuluu hallintoneuvoston valitsemia kokeneita korkeakoulumaailman ja teollisuuskäyttäjien asiantuntijoita ja joka antaa hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankinnasta ja käytöstä. EuroHPC-yhteisyritys aloittaa toimintansa vuonna 2019. Se käynnistää vuosina 2019–2020 tutkimus- ja innovointitoimia koskevat avoimet ehdotuspyynnöt suurteholaskentateknologian ja -sovellusten kehittämistoimien rahoittamiseksi. Lisäksi se hankkii kaksi muutaman sadan petaflopsin tehoista maailmanluokan esi-eksa-tason konetta ja yhteisrahoittaa vähintään kahden muun teholtaan muutaman kymmenen petaflopsin koneen hankintaa. Yhteisyritys hankkii ja omistaa suurteholaskentakoneet, jotka rahoittaa pääasiassa unioni. Osallistujavaltiot hankkivat ja omistavat koneet, jotka ne rahoittavat pääasiassa itse. Yhteisyritys hankkii esi-eksa-luokan supertietokoneensa kahdessa vaiheessa: –Se valitsee ensin jostain yhteisyritykseen osallistuvasta jäsenvaltiosta isäntälaitoksen, joka tarjoaa supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot (tyypillisesti supertietokonekeskus). Hallintoneuvosto vahvistaa isäntälaitoksen valintaperusteet. Yhteisyritys ja isäntälaitos allekirjoittavat vastaanottosopimuksen, jossa määritellään suurteholaskentakoneiden asentamiseen ja käyttöön liittyvät laitoksen vastuut. Esi-eksa-luokan supertietokoneet sijoitetaan johonkin jäsenvaltioon, koska yleisenä tavoitteena on tukea integroidun suurteholaskentaekosysteemin kehittämistä unionissa. –Toiseksi yhteisyritys käynnistää valittuun isäntälaitokseen asennettavan ja siellä käytettävän supertietokoneen hankintamenettelyn. Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen unionin rahoitusosuus on 486 miljoonaa euroa, jota täydennetään osallistujavaltioiden ja EuroHPC-yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden yhtä suurilla osuuksilla. Yhteisyritys käyttää nämä varat pääasiassa edellä mainittuihin kahteen pilariin sisältyvien toimiensa toteuttamiseen. Etenkin toisessa pilarissa (suurteholaskennan tutkimus- ja innovointiohjelma) puututaan komissiota nykyisin vaivaavaan tehottomaan ohjelmakoordinointiin, joka on seurausta siitä, että se joutuu toteuttamaan suurteholaskentaa koskevaa strategiaa eri työohjelmien kautta (Horisontti 2020 ja Verkkojen Eurooppa -väline). Hallintoneuvoston tehtävänä on ·sovittaa eri ehdotuspyyntöjen sisältö ja ajoitus suurteholaskennan strategiseen agendaan;

·varmistaa ehdotuspyyntöjen aiheiden johdonmukaisuus; ja ·ottaa käyttöön asianmukaiset rahoitusvälineet tavoitteiden saavuttamiseksi, erityisesti innovaatioiden julkiset hankinnat, joilla tuetaan etenemistä eurooppalaisen suurteholaskentateknologian kehittämisestä eurooppalaisten koneiden hankintaan. Yhteisyritys soveltaa Horisontti 2020 -puiteohjelman sääntöjä, ja näin se voi ottaa käyttöön säännöksiä, joilla suojellaan unionin taloudellisia ja strategisia etuja. Tämä koskee unionissa tuotetun henkisen omaisuuden suojelemista ja sitä, että kaiken EU:n rahoittaman tutkimuksen ja innovoinnin tuloksia käytetään ensin unionissa. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Vuonna 2012 annetussa tiedonannossa Suurteholaskenta: Euroopan asema globaalissa kilpajuoksussa1 korostetaan suurteholaskennan strategista luonnetta EU:n innovointivalmiuksien keskeisenä voimavarana. Komissio hyväksyi 19. huhtikuuta 2016 eurooppalaisen pilvipalvelualoitteen osana Euroopan teollisuuden digitalisointistrategiaansa. Aloitteen mukaan komission ja jäsenvaltioiden olisi luotava johtava eurooppalainen suurteholaskenta- ja massadataekosysteemi, jonka perustana on maailmanluokan suurteholaskenta-, data- ja verkkoinfrastruktuuri. Tällainen infrastruktuuri auttaisi EU:ta nousemaan vuosiin 2022–2023 mennessä yhdeksi superlaskennan suurvallaksi eurooppalaiseen teknologiaan perustuvien eksa-luokan supertietokoneiden ansiosta. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Komissio hyväksyi 10. toukokuuta 2017 digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnin, jossa se ilmoitti aikovansa ehdottaa vuoden 2017 loppuun mennessä säädöstä, jossa vahvistetaan hankintakehys integroitua yleiseurooppalaista eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuuria varten. Politiikkatoimen pohjana on myös Euroopan teollisuuden digitalisointia koskeva toimenpidepaketti (ks. edellä). 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta EuroHPC-yhteisyritystä koskevan aloitteen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artikla ja 188 artiklan ensimmäinen kohta. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Suurteholaskennan merkitys tutkimuksessa ja julkisella ja yksityisellä sektorilla on kasvanut viime vuosina, mutta samaan aikaan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ylläpitämiseksi tarvittavien investointien taso on noussut eksponentiaalisesti. Tämän seurauksena on yleisesti tunnustettu, että tämän alan ’eurooppalaistaminen’ jaetun infrastruktuurin ja olemassa olevien valmiuksien yhteisen käytön kautta hyödyttäisi kaikkia. Tämä pätee myös niihin jäsenvaltioihin, joilla voi olla vaikeuksia luoda omia kansallisia suurteholaskentainfrastruktuureja, mutta jotka voisivat kuitenkin antaa tärkeän panoksen EU-tason yhteisiin ja yhteenliitettyihin suurteholaskentavalmiuksiin ja hyötyä niistä. Kestävän maailmanluokan suurteholaskentainfrastruktuurin ja -ekosysteemin toteuttamiseksi tarvittavien resurssien mittaluokka ylittää yksittäisten jäsenvaltioiden voimavarat. Yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole varaa hankkia eksa-luokan laskentakapasiteettia ja kehittää, hankkia ja käyttää tarvittavaa eksa-luokan suurteholaskentaekosysteemiä yksinään ja kilpailukykyisessä aikataulussa alan johtaviin maihin verrattuna (Yhdysvallat, Kiina ja Japani). Jotta unionin suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurit olisivat globaalien kilpailijoiden tasolla, unionissa saatavilla oleva tietämys ja voimavarat on koottava yhteen alan viimeisintä kehitystä edustavan suurteholaskentaekosysteemin rakentamiseksi arvoketjun kaikissa osissa huolehtien samalla EU-tason investointien ja niiden tuloksena syntyvien palvelujen koordinoinnista. Jäsenvaltioiden, teollisuuden ja tutkimusyhteisön keskuudessa on jo olemassa yhteistyötä joillain aloilla. Esimerkkeinä voidaan mainita PRACE-yhteenliittymä, suurteholaskennan sopimussuhteinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus ETP4HPC, massadatan sopimussuhteinen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus BDVA sekä GÉANT. EuroHPC-yhteisyritys rakentuu näille hankkeille, sillä EuroHPC-julistuksen allekirjoittajamaiden keskeiset sijoittajat ovat jo edustettuina niissä. Neuvosto, EuroHPC-julistuksen allekirjoittajamaat ja Euroopan parlamentti ovat jo nimenomaisesti antaneet poliittisen tukensa EuroHPC-yhteisyritykselle. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä se koostuu tehokkaasta yhteistyökehyksestä, joka soveltuu tämän aloitteen kaikille toiminta-aloille, eikä siinä ylitetä sitä, mikä on tarpeen havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi, ja se on oikeassa suhteessa tavoitteisiin. Tarkemmin sanoen: ·Siinä luodaan Eurooppaan yhteinen hankintakehys integroitua maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuuria varten, mikä poistaa kansallisten suurteholaskentaa koskevien investointisuunnitelmien hajanaisuuden ja eurooppalaiseen teknologian perustuvien supertietokoneiden hankintaan liittyvät vaikeudet. Se kokoaa yhteen unionin, osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden voimavarat. EuroHPC-yhteisyrityksen rahoitus on jo saatavilla unionin talousarviossa (suurteholaskentaa koskevat sitoumukset Horisontti 2020 puiteohjelman kahtena viimeisenä toteutusvuonna ja Verkkojen Eurooppa välineessä). Osallistujavaltioilta ja yksityisiltä osakkailta saatavan lisärahoituksen tarve on rajallinen, sillä ehdotus pohjautuu suurelta osin sitoumuksiin tai investointisuunnitelmiin, jotka ne ovat jo tehneet tuleville vuosille.

·Rahoitusvälineet, eli Horisontti 2020 -puiteohjelma ja Verkkojen Eurooppa -väline, ovat jo käytössä. Tuensaajille ja osallistujille ei aiheudu ylimääräistä hallinnollista taakkaa nykytilanteeseen verrattuna. ·Aloite pohjautuu olemassa oleviin aloitteisiin, kuten PRACE, sopimussuhteiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet ETP4HPC ja BDVA ja suurteholaskennan osaamiskeskukset. Niillä on jatkossakin ratkaiseva merkitys yhteisyrityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Yhteisyritys käyttää niitä tulevaisuudessa pääsyn tarjoamiseen Euroopan suurteholaskentavalmiuksiin ja käyttäjäyhteisöjen tukemiseen niiden sovellusten kehittämisessä ja mukauttamisessa supertietokoneiden toimintaympäristöön. •Sääntelytavan valinta Sellaisen yhteisyrityksen perustaminen ja toiminta, johon unioni osallistuu, edellyttää neuvoston asetusta. 3.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Eurooppalaisesta pilvipalvelualoitteesta annetussa tiedonannossa hahmoteltiin suurteholaskentaa koskevan EU:n strategian tavoitteet. Tiedonannon julkaisemisen jälkeen on toteutettu erilaisia toimia näiden tavoitteiden saattamiseksi sidosryhmien tietoon, ja sidosryhmiä on myös pyydetty osallistumaan strategian muotoiluun. Komissio on järjestänyt useita seminaareja, muun muassa Digital Day -tapahtuman Roomassa (23. maaliskuuta 2017). Samoin ovat tehneet sidosryhmien organisaatiot, kuten ETP4HPC, PRACE ja eurooppalainen tieteen pilvipalvelu. Komissio on järjestänyt säännöllisesti epävirallisia kokouksia EuroHPC-julistuksen maaliskuussa 2017 allekirjoittaneiden jäsenvaltioiden ydinryhmän kanssa. Kokouksissa on keskusteltu yhteisen eurooppalaisen suurteholaskenta-aloitteen etenemissuunnitelmasta ja toteuttamisesta. Se järjesti myös kaksi seminaaria (5. ja 26. lokakuuta 2017), joihin kutsuttiin kaikki jäsenvaltiot. Komissio esitteli seminaareissa aloitteen tavoitteita ja ehdotti sille toteutusmallia (yhteisyritys) sekä pyysi jäsenvaltioilta palautetta ja kommentteja. Komissio julkaisi elokuussa 2017 yhteistä eurooppalaista suurteholaskenta-aloitetta koskevan kohdennetun kuulemisen. Sitä mainostettiin sosiaalisessa mediassa, verkkosivulla ja kohdennetuilla sähköpostikutsuilla. Näkemyksiä haettiin sidosryhmiltä, joiden katsottiin edustavan mahdollisimman laajalti Euroopan suurteholaskentayhteisöä. Näitä olivat muun muassa suurteholaskentainfrastruktuurien tieteelliset käyttäjäyhteisöt (esim. Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) 29 suurta tutkimusinfrastruktuuria, PRACE-hankkeen tieteelliset käyttäjät, Euroopan datainfrastruktuuri (EUDAT) ja Euroopan verkkoinfrastruktuuri (EGI)), suurteholaskentasovellusten osaamiskeskukset, supertietokonekeskukset, suurteholaskennan palveluntarjoajat, suurteholaskennan pääsyn tarjoajat, suurteholaskennan tutkimus- ja innovointiyhteenliittymät sekä kansalliset ja EU-rahoitteiset suurteholaskentahankkeet. Vastauksia saatiin lähes sata. Jotkin niistä olivat sidosryhmäjärjestöjen yhdistettyjä lausuntoja. Kuulemisen tulokset osoittavat, että yhteistä eurooppalaista aloitetta tuetaan voimakkaasti. Ne osoittivat myös, että useimmista suurteholaskentaan liittyvistä kysymyksistä ja niiden käsittelyn prioriteeteista vallitsee Euroopassa laaja yksimielisyys, kun tieteelliset käyttäjät, teolliset käyttäjät, supertietokonekeskukset ja teknologiateollisuus esittävät kaikki samanlaisia kantoja. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Komissiolla on kokemusta yhteisyritysten perustamisesta ja hallinnoinnista. Se voi erityisesti hyödyntää kokemuksia, joita on saatu elektroniset komponentit ja järjestelmät Euroopan johtoasemaa varten -yhteisyrityksen (ECSEL) toteuttamisesta suurteholaskentaan liittyvällä alalla eli mikro- ja nanoelektroniikassa. Näihin kahteen yhteisyritykseen liittyy joitain samoja teollisia toimijoita. Lisäksi odotetaan, että pitkälle erikoistuneilla suurteholaskentamarkkinoilla saavutettava teknologinen kehitys levittäytyy myös massamarkkinoille, joilla ECSEL-yhteisyritys toimii. •Vaikutustenarviointi Komissio on tehnyt vaikutustenarvioinnin seuraavista toimintavaihtoehdosta: –perusskenaario (ei poliittisia toimia), mukaan lukien nykyisten välineiden tarkistaminen Euroopan suurteholaskentastrategian tavoitteiden saavuttamiseksi –eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio (ERIC) ja –yhteisyritys. Muut vaihtoehdot, kuten eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä (ETEY), hallitustenvälinen organisaatio ja Galileon kaltainen rakenne, hylättiin, koska oli ilmeistä, ettei niiden oikeusperusta täyttäisi yhteisen eurooppalaisen suurteholaskenta-aloitteen toteuttamiselle asetettavia perusvaatimuksia. Komissio tarkasteli lähempään tarkasteluun otettujen kolmen vaihtoehdon osalta, missä määrin ·niillä voitaisiin tehokkaasti saavuttaa yhteisen eurooppalaisen aloitteen tavoitteet;

·ne täyttäisivät oikeudellisen ja rahoitusvälineen toiminnalliset vaatimukset; ·ne turvaisivat unionin edut; ja ·niillä olisi myönteinen vaikutus talouteen, kilpailukykyyn, yhteiskuntaan ja ympäristöön. Päätelmänä todettiin, että yhteisyrityksellä olisi suurin myönteinen vaikutus näissä kaikissa näkökohdissa. EuroHPC-yhteisyritys vähentäisi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden luonteesta johtuvaa riskiä seuraavin tavoin: –hankinnat: kaikista yhteisyrityksen hankintaoperaatiosta vastaa yksinomaisesti hallintoneuvosto (joka koostuu ainoastaan yhteisyrityksen julkisista osakkaista). Tämä takaa, että perusteltuja hankintapäätöksiä voidaan tehdä ilman, että yksityiset osakkaat (etenkin suurteholaskennan teknologiateollisuus) vaikuttavat joko esi-eksa-luokan koneiden yhteiseen julkiseen hankintaprosessiin tai päätöksiin siitä, kuinka julkisia varoja käytetään; –toimien moitteeton ja oikea-aikainen toteuttaminen: yhteisyrityksen tavoitteet ja tehtävät määritellään selkeästi ja niiden toteuttamista seurataan säännöllisesti suhteessa tarkoin määriteltyihin tuotoksiin ja vuosittain asetettaviin keskeisiin suorituskykyindikaattoreihin. Muihin toimenpiteisiin sisältyvät toimien jälkiarviointi joka toinen vuosi ja tarvittaessa korjaavien toimenpiteiden toteuttaminen; ·hankintaohjelma: yhteisyritys voi hyödyntää monien julkisten osakkaidensa kokemusta supertietokonejärjestelmien hankinnasta. Lisäksi ohjelma suunnitellaan ja sitä seurataan neuvoa-antavan infrastruktuuriryhmän jäsenten avustuksella. Hallintoneuvosto valitsee jäsenet huolellisesti siten, että heihin lukeutuu asiantuntijoita, joilla on kokemusta kansallisten suurteholaskentalaitteiden hankinnasta ja toiminnan seurannasta; ·tutkimus- ja innovointiohjelma: ohjelma suunnitellaan ja toteutetaan samalla tavoin kuin Horisontti 2020 -puiteohjelman nykyinen suurteholaskentaohjelma. Se perustuu yhteisyrityksen neuvoa-antavaan tiedekomiteaan osallistuvien yksityisten osakkaiden (mukaan lukien kahden sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden ETP4HPC ja BDVA edustajat) laatimiin tutkimus- ja innovointistrategioihin; –investointiriskit: unionin talousarviosta yhteisyritykseen osoitettavat varat ovat jo saatavilla, ja useimmat osallistujavaltiot ovat jo tehneet suurteholaskentaan liittyvät sitoumuksensa tai investointisuunnitelmansa tuleville vuosille. ECSEL-yhteisyrityksellä oli samankaltaiset tavoitteet, ja sen väliarviointi osoittaa, että yhteisyrityksellä on ollut suuri vipuvaikutus yksityisiin sijoituksiin: yhteisillä toimilla kerättiin 4,26 euroa yksityisiä lisäinvestointeja jokaista julkisten investointien euroa kohti. Sääntelyntarkastelulautakunta antoi vaikutustenarvioinnista 25. lokakuuta 2017 myönteisen lausunnon tietyin varauksin. Ehdotuksessa otetaan huomioon lautakunnan suositus toteamalla 4 artiklassa, että yhteisyritys toimii nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen kuuluvista ohjelmista annettavalla rahoituksella, ja kuvailemalla 3 artiklassa tavoitteet ja liitteen (yhtiöjärjestys) 1 artiklassa tehtävät, jotka yhteisyrityksen olisi täytettävä. Huomioon on otettu olemassa olevien yhteisyritysten perustamisesta ja hallinnoinnista saadut kokemukset, etenkin ECSEL-yhteisyrityksestä hiljattain tehdyn väliarvioinnin kautta. Molemmat yhteisyritykset ovat rakenteeltaan ja tavoitteiltaan samankaltaisia; suurin ero ovat EuroHPC-yhteisyrityksen mittavat hankintatoimet, joita ECSEL-yhteisyrityksellä ei ole. Tämä ero selittää äänioikeuksien jakamisen suhteessa osallistujien rahoitusosuuksiin, mikä käy ilmi EuroHPC-ehdotuksen johdanto-osan 25 kappaleesta ja sen liitteen (yhtiöjärjestys) 6 artiklasta. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Tämä yhteisyrityksen perustamista koskeva asetusehdotus on komission paremman sääntelyn suuntaviivojen mukainen, etenkin siksi, että siinä ehdotetaan sääntelyä vain tarvittaessa ja oikeasuhteisella tavalla. Siinä noudatetaan mahdollisimman pitkälle ECSEL-yhteisyrityksen mallia ja hyödynnetään sen yhteydessä saatuja kokemuksia. Siinä otetaan myös huomioon ECSEL-yhteisyrityksen väliarvioinnissa annetut suositukset. EuroHPC-yhteisyrityksen perustaminen auttaisi yksinkertaistamaan niiden suurteholaskentaan liittyvien toimien toteuttamista, joita komissio toteuttaa nykyisin Horisontti 2020 puiteohjelmassa. Komissio siirtäisi yhteisyritykselle vallan toteuttaa unionin suurteholaskentatoimet, jotka sisältyvät kahteen eri ohjelmaan (Horisontti 2020 ja Verkkojen Eurooppa -väline) ja Horisontti 2020 -työohjelmassa kolmeen eri osaan (’Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat’ (FET), ’Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa – tieto- ja viestintäteknologiat’ (LEIT-ICT) ja ’Tutkimusinfrastruktuurit’). Tämä lähestymistapa helpottaisi toimien synkronointia ja koordinointia Euroopan suurteholaskentastrategian tavoitteiden saavuttamiseksi ja vähentäisi neljän eri ohjelmakomiteakokoonpanon kanssa käytävät neuvottelut neuvotteluihin yhden hallintoneuvoston kanssa. Ehdotus hyödyttää jäsenvaltioita, suurteholaskennan tieteellisiä käyttäjiä, teollisuutta (myös pk-yrityksiä), supertietokonekeskuksia ja viime kädessä kansalaisia. Yhteisyritys nostaa Euroopan suurteholaskentavalmiudet maailmanluokkaan. Sillä on välitön myönteinen vaikutus yhteiskunnallisiin haasteisiin (esim. terveydenhuolto, ympäristö ja ilmasto), valmistukseen ja suunnitteluun, perustutkimukseen ja kansalliseen turvallisuuteen, ja se edistää digitaalitekniikoita tarjoavaa eurooppalaista teollisuutta. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen ei kohdistu ylimääräisiä talousarviovaikutuksia, koska EuroHPC-yhteisyritys saisi varansa talousarvioista, jotka on jo sidottu suurteholaskentaa koskeviin toimiin Horisontti 2020 -puiteohjelman kahden viimeisen toteutusvuoden ja Verkkojen Eurooppa -välineen työohjelmissa. Molemmista ohjelmista olisi saatavilla yhteensä 486 miljoonaa euroa. Osallistujavaltiot lisäävät tähän yhtä suuren määrän osana niiden kansallisten suurteholaskentainfrastruktuurien parantamiseen tähtääviä ohjelmia. Yksityisten tahojen olisi tarjottava yhtä suuri määrä Horisontti 2020 -puiteohjelman loppuaikana osana niiden nykyistä sitoutumista sopimussuhteisiin julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin ETP4HPC ja BDVA. 5.LISÄTIEDOT

•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Kahden esi-eksa-luokan supertietokoneen tultua käyttöön tehdään väliarviointi, jossa määritetään, onko yhteisyritys toimiva oikeudellinen ja rahoitusväline Euroopan suurteholaskentastrategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Siinä arvioidaan erityisesti osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden osallistumisen ja osuuksien taso yhteisyrityksen toimissa. Yhteisyritys julkaisee vuotuisen toimintakertomuksen, jossa kuvataan toteutettuja toimia, niihin liittyviä menoja ja yhteisyrityksen hankkiman ja omistaman suurteholaskenta- ja datainfrastruktuurin hankintaa ja toimintaa. Yleisten tavoitteiden saavuttamista arvioidaan suhteessa Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettujen yhteisyritysten yleisiin keskeisiin suorituskykyindikaattoreihin ja EuroHPC-yhteisyrityksen omiin keskeisiin suorituskykyindikaattoreihin. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1 artiklassa perustetaan EuroHPC-yhteisyritys ja määritellään sen toiminnan kesto ja kotipaikka. 2 artiklassa annetaan seuraavat määritelmät: ’peta-luokka’, ’esi-eksa-luokka’, ’eksaluokka’, ’supertietokone’, ’isäntälaitos’, ’vastaanottosopimus’, ’käyttöaika’, ’hyväksymistarkastus’, ’osallistujavaltio’, ’yksityinen osakas’, ’liitännäisosallistuja’, ’osakkaaseen kuuluva oikeussubjekti’ ja ’käyttäjä’. 3 artiklassa määritellään EuroHPC-yhteisyrityksen yleiset ja erityiset tavoitteet ja toimet. 4 artiklassa määritellään unionin rahoitusosuus EuroHPC-yhteisyrityksen hallinto- ja toimintamenoihin; se rahoitetaan Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa -välineestä. 5 artiklassa määritellään osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden rahoitusosuudet hallinto- ja toimintamenoihin. 6 artiklassa viitataan isäntälaitokseen, jonka tehtäväksi yhteisyritys antaa esi-eksa-luokan supertietokoneiden käytön, ja määritellään sen valintaprosessi. 7 artiklassa esitetään vastaanottosopimuksen sisältö; sopimuksessa vahvistetaan isäntälaitoksen tehtävät ja vastuut. 8 artiklassa säädetään, että yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa esi-eksa-luokan supertietokoneet niiden taloudellisen käyttöajan loppuun saakka, kun ne on siirretty isäntälaitokseen. 9 artiklassa vahvistetaan supertietokoneiden käyttäjien käyttöehdot. 10 artiklassa määritellään, kuinka Euroopan komissiolle ja EuroHPC-osallistujavaltioille korvataan niiden rahoitusosuus esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintaan: kullekin rahoittajalle annetaan osuus kokonaiskäyttöajasta suhteessa sen rahoitusosuuteen. 11 artiklassa vahvistetaan yhteisyrityksen varainhoitosäännöt; ne vastaavat varainhoitoasetusta. 12 artiklassa määritellään ehdot, joiden mukaisesti yhteisyritys tarjoaa kaupallisia palveluja. 2018/0003 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS Euroopan suurteholaskennan yhteisyrityksen perustamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 187 artiklan ja 188 artiklan ensimmäisen kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1)Yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa toteutettavista julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista säädettiin alun perin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 1982/2006/EY. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustetaan tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma (2014–2020) ”Horisontti 2020”, jäljempänä ’Horisontti 2020 -puiteohjelma’. Sillä pyritään aikaansaamaan nykyistä suurempi vaikutus tutkimukseen ja innovointiin yhdistämällä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta ja yksityiseltä sektorilta saatavaa rahoitusta julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien puitteissa keskeisillä aloilla, joilla tutkimus ja innovointi voivat edistää unionin laajempia kilpailukykytavoitteita, lisätä yksityisiä investointeja ja auttaa vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Tällaisten kumppanuuksien olisi perustuttava pitkäaikaiseen sitoutumiseen, kaikkien kumppanien tasapuolinen rahoitusosuus mukaan lukien, niiden pitäisi olla vastuussa omien tavoitteidensa saavuttamisesta ja ne olisi sovitettava yhteen unionin strategisten tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotavoitteiden kanssa. Tällaisten kumppanuuksien hallinnon ja toteutuksen olisi oltava avointa, läpinäkyvää, vaikuttavaa ja tehokasta ja annettava monenlaisille erityisaloillaan aktiivisille sidosryhmille mahdollisuus osallistua. (3)Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja neuvoston päätöksen 2013/743/EY mukaisesti tukea voidaan myöntää Horisontti 2020 -puiteohjelman yhteydessä perustetuille yhteisyrityksille mainitussa päätöksessä määriteltyjen edellytysten mukaisesti. (4)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetaan Verkkojen Eurooppa -väline. Verkkojen Eurooppa -välineen olisi mahdollistettava Euroopan laajuisia verkkoja koskevan politiikan mukaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden valmistelu ja toteuttaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa-välineellä olisi erityisesti tuettava sellaisten yhteistä etua koskevien hankkeiden toteuttamista, joiden tavoitteena on uusien infrastruktuurien ja palveluiden kehittäminen ja rakentaminen tai olemassa olevien infrastruktuurien ja palveluiden parantaminen liikenne-, televiestintä- ja energia-aloilla. Verkkojen Eurooppa -välineellä olisi tuettava hankkeita, jotka tuottavat Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa ja hyödyttävät yhteiskuntaa merkittävästi ja joille ei ole saatavissa markkinoilta riittävää rahoitusta. (5)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 283/2014 vahvistetaan Euroopan laajuisia verkkoja koskevat suuntaviivat televiestintäinfrastruktuurien alalla ja vahvistetaan televiestintäalan alakohtaiset ehdot. (6)Suurteholaskenta voidaan katsoa yhteistä etua koskevaksi hankkeeksi, sillä se liittyy etenkin asetuksessa (EU) N:o 283/2014 määriteltyyn digitaalipalvelujen infrastruktuuriin ”Julkisen sektorin uudelleen käytettävissä olevan tiedon saanti – julkinen avoin data”. Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 6 artiklan 3 kohdan mukaan komissio voi antaa osan Verkkojen Eurooppa -välineen täytäntöönpanosta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetuille elimille. (7)Komission tiedonannossa ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia”, jolle Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat antaneet tukensa, jäljempänä ’Eurooppa 2020 -strategia’, korostetaan tarvetta luoda suotuisat olosuhteet osaamiseen ja innovointiin kohdistuville investoinneille älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun aikaansaamiseksi unionissa. (8)Huhtikuun 19 päivänä 2016 julkaistussa komission tiedonannossa ”Eurooppalainen pilvipalvelualoite – Kilpailukykyisen tieto- ja osaamistalouden rakentaminen Eurooppaan” peräänkuulutetaan maailmanluokan suurteholaskentavalmiuksiin perustuvan eurooppalaisen datainfrastruktuurin luomista ja sellaisen täydellisen eurooppalaisen suurteholaskentaekosysteemin kehittämistä, joka pystyy kehittämään uutta eurooppalaista teknologiaa ja toteuttamaan eksa-luokan supertietokoneita. Alan merkitys ja sidosryhmien unionissa kohtaamat haasteet edellyttävät kiireellisiä toimia niiden resurssien ja valmiuksien kokoamiseksi, jotka tarvitaan, jotta tutkimuksesta ja kehittämisestä lähtevä kehityskaari ulottuisi eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamiseen ja käyttöön. Siksi olisi luotava unionin tasolla mekanismi, joka kokoaa yhteen ja keskittää maailmanluokan eurooppalaisen suurteholaskentainfrastruktuurin luomiselle ja jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin suurteholaskennan alalla tekemälle tutkimukselle ja innovoinnille annettavan tuen. Tämä infrastruktuuri olisi annettava julkisen sektorin käyttäjien, teollisuuden käyttäjien ja korkeakoulujen käyttäjien käyttöön, mukaan lukien tiedeyhteisöt, jotka ovat osa eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja. (9)Toukokuun 10 päivänä 2017 julkaistussa komission tiedonannossa ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian täytäntöönpanon väliarviointi – Yhdennetyt digitaaliset sisämarkkinat kaikille” suurteholaskenta mainitaan yhtenä teollisuuden digitalisoinnin ja datavetoisen talouden kannalta kriittisenä tekijänä. Tarvitaan huomattavia investointeja sellaisten supertietokoneiden kehittämiseksi, hankkimiseksi ja käyttämiseksi, jotka kuuluvat maailman kolmen parhaimman joukkoon. Yksikään Euroopan maa ei kykene kehittämään täydellistä eurooppalaista suurteholaskentaekosysteemiä omin resurssein. Jäsenvaltioiden, unionin ja yksityisen sektorin on koordinoitava toimiaan ja jaettava resurssinsa suurteholaskennan kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi ja vahvan suurteholaskentateollisuuden rakentamiseksi unioniin. Tiedonannossa ehdotetaan sellaisen oikeudellisen välineen luomista, joka muodostaa hankintakehyksen integroidulle eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurille. (10)Jotta unioni saisi käyttöönsä laskentatehon, jota se tarvitsee tutkimuksensa huipputason ylläpitämiseksi, jäsenvaltioiden suurteholaskentaan tekemiä investointeja olisi koordinoitava ja suurteholaskentateknologian teollista käyttöönottoa olisi tehostettava. Unionin olisi pyrittävä tehokkaammin muuttamaan teknologian kehittäminen suurteholaskentajärjestelmiksi, joita voidaan hankkia Euroopassa, ja luotava toimiva yhteys teknologian tarjonnan, käyttäjälähtöisen suunnittelun ja maailmanluokan järjestelmien yhteisen hankinnan välille. (11)Yhteisyritys on paras väline eurooppalaisessa pilvipalvelualoitteessa määriteltyjen eurooppalaisen suurteholaskentastrategian päämäärien toteuttamiseksi ja nykyisten rajoitusten poistamiseksi, ja se takaa samalla suurimman taloudellisen, yhteiskunnallisen ja ympäristövaikutuksen ja unionin etujen parhaan suojelun. Se voi koota yhteen unionin, jäsenvaltioiden ja yksityisen sektorin voimavaroja. Se voi toteuttaa maailmanluokan suurteholaskentajärjestelmien hankintakehyksen ja käytön edistämällä etenkin eurooppalaista teknologiaa. Se voi myös käynnistää tutkimus- ja innovointiohjelmia teknologioiden kehittämiseksi ja niiden integroimiseksi eurooppalaisiin eksa-luokan supertietokonejärjestelmiin ja edistää kilpailukykyisen eurooppalaisen teknologiateollisuuden kehittämistä. (12)Yhteisyritys olisi perustettava ja sen olisi aloitettava toimintansa vuonna 2019, jotta unionin käytössä olisi tavoitteen mukaisesti esi-eksa-luokan infrastruktuuri vuoteen 2020 mennessä ja jotta voidaan kehittää tarvittavat teknologiat eksa-luokan suorituskyvyn saavuttamiseksi tavoitteena oleviin vuosiin 2022/2023 mennessä. Koska teknologian uuden sukupolven kehityssykli on tyypillisesti 4–5 vuotta, toimet tämän tavoitteen saavuttamiseksi on aloitettava heti, jotta kilpailukyky kansainvälisillä markkinoilla voidaan säilyttää. (13)Yhteisyrityksen muotoisella julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudella olisi yhdistettävä rahoitusvarat ja tekniset resurssit, jotka ovat välttämättömiä, jotta alan yhä nopeammin etenevässä innovaatiokehityksessä voidaan pysyä mukana. Yhteisyrityksen osakkaina olisi siksi oltava unioni, jäsenvaltiot ja assosioituneet maat, jäljempänä ’osallistujavaltiot’, jotka sopivat suurteholaskentaa koskevasta yhteisestä eurooppalaisesta aloitteesta, sekä yhteenliittymät, jäljempänä ’yksityiset osakkaat’, jotka edustavat niihin kuuluvia oikeussubjekteja, ja muut organisaatiot, jotka ovat nimenomaisesti ja aktiivisesti sitoutuneet tuottamaan tutkimus- ja innovointituloksia ja säilyttämään suurteholaskennan alan taitotiedon Euroopassa. Yhteisyrityksen olisi oltava avoin uusille osakkaille sillä edellytyksellä, että ne maksavat rahoitusosuuden, myös hallintomenoihin, ja hyväksyvät yhteisyrityksen yhtiöjärjestyksen. (14)Unionin, osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden olisi kunkin maksettava rahoitusosuus yhteisyrityksen hallintomenoihin. Koska vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen mukaan unionin osuus hallintomenoihin voidaan maksaa etupainotteisesti siten, että se kattaa hallintomenot ainoastaan vuoteen 2023, yhteisyrityksen osallistujavaltioiden ja yksityisten osakkaiden olisi katettava hallintomenot kokonaisuudessaan vuodesta 2024.

(15)Yksityiseen ETP4HPC-yhteenliittymään osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on palauttaa johtava asema suurteholaskentateknologioiden alalla ja kehittää unionille täysimittainen suurteholaskentaekosysteemi. Kumppanuuden tarkoituksena on rakentaa eurooppalainen maailmanluokan suurteholaskentateknologian arvoketju, jonka olisi oltava maailmanlaajuisesti kilpailukykyinen ja luotava synergioita suurteholaskentaekosysteemin kolmen pilarin välillä (teknologian kehittäminen, sovellukset ja laskentainfrastruktuuri). Kun otetaan huomioon yksityisen ETP4HPC-yhteenliittymän asiantuntemus ja se, että se kokoaa yhteen asianomaisia suurteholaskenta-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi. (16)Yksityiseen BDVA-yhteenliittymään osallistuvat teollisuuden ja tutkimuksen sidosryhmät perustivat vuonna 2014 unionin kanssa sopimussuhteisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden, jonka tavoitteena on lujittaa datan arvoketjua, tukea dataan erikoistuneiden yhteisöjen rakentamista ja luoda pohja kukoistavalle datavetoiselle taloudelle unionissa. Kun otetaan huomioon yksityisen BDVA-yhteenliittymän asiantuntemus ja se, että se kokoaa yhteen asianomaisia massadata-alan yksityisiä sidosryhmiä, sen olisi voitava tulla yhteisyrityksen osakkaaksi. (17)Yksityiset yhteenliittymät ETP4HPC ja BDVA ovat ilmoittaneet kirjallisesti olevansa halukkaita edistämään yhteisyrityksen teknologiastrategiaa ja käyttämään asiantuntemustaan yhteisyrityksen tavoitteiden toteuttamiseen. Yksityisten yhteenliittymien olisi hyväksyttävä tämän asetuksen liitteenä oleva yhtiöjärjestys kirjallisella vahvistuksella. (18)Yhteisyrityksen olisi käsiteltävä selvästi määritettyjä aihealueita, joiden avulla tiedelaitoksissa ja eurooppalaisessa teollisuudessa voitaisiin yleisesti suunnitella, kehittää ja käyttää innovatiivisinta teknologiaa suurteholaskennan alalla ja luoda koko unioniin integroitu infrastruktuuri, joka tarjoaa tutkijoille ja muille teollisuuden, mukaan lukien pk-yritykset, ja julkisen sektorin johtaville käyttäjille maailmanluokan suurteholaskentavalmiudet, nopeat tietoliikenneyhteydet ja huipputason sovellukset ja data- ja ohjelmistopalvelut. Yhteisyrityksen olisi pyrittävä vähentämään erityisesti suurteholaskentaan liittyvää osaamisvajetta. Yhteisyrityksen olisi valmisteltava polku kohti sellaisen ensimmäisen suurteholaskennan hybridi-infrastruktuurin rakentamista Euroopassa, jossa yhdistetään perinteisiä laskenta-arkkitehtuureja ja kvanttilaskentalaitteita, esimerkiksi hyödyntämällä kvanttitietokonetta suurteholaskentaketjujen nopeuttajana. Euroopan tasolla annettava jäsennelty ja koordinoitu rahoitustuki on tarpeen, jotta tutkimusryhmät ja eurooppalaiset teollisuudenalat voivat säilyttää johtoasemansa vahvasti kilpailluissa kansainvälisissä puitteissa tuottamalla maailmanluokan tuloksia ja integroimalla ne kilpailukykyisiin järjestelmiin ja jotta voidaan varmistaa eurooppalaisen teknologian nopea ja laaja teollinen hyödyntäminen koko unionissa, minkä oheisvaikutukset hyödyttävät myös yhteiskuntaa, ja jakaa riskejä ja yhdistää voimavaroja mukauttamalla strategioita ja kohdentamalla investointeja Euroopan yhteisen edun mukaisesti. Komissio voisi asianomaisen jäsenvaltion tai jäsenvaltioiden ryhmän ilmoituksesta katsoa, että yhteisyrityksen aloitteet ovat Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita, jos kaikki olennaiset ehdot täyttyvät tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön puitteiden mukaisesti. (19)Saavuttaakseen suurteholaskennan alan innovatiivisimman teknologian suunnitteluun, kehittämiseen ja käyttöön liittyvät tavoitteensa yhteisyrityksen olisi annettava rahoitustukea erityisesti avustusten ja hankintojen muodossa avointen ja kilpailuun perustuvien ehdotus- ja tarjouspyyntöjen perusteella. Tällainen rahoitustuki olisi kohdennettava erityisesti todistettuihin markkinoiden toimintapuutteisiin, jotka estävät kyseisen ohjelman kehittämisen, ja sillä olisi kannustettava tuen saajaa muuttamaan toimintatapojaan. (20)Tavoitteensa saavuttamiseksi yhteisyrityksen olisi luotava kehys integroidun maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuuri hankinnalle unionissa, jotta käyttäjille voidaan tarjota ne strategiset laskentaresurssit, joita ne tarvitsevat pysyäkseen kilpailukykyisinä ja pystyäkseen ratkaisemaan yhteiskunnallisia, taloudellisia sekä ympäristöön ja turvallisuuteen liittyviä haasteita. (21)Yhteisyrityksen olisi omistettava hankkimansa esi-eksa-luokan supertietokoneet. Esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttö olisi annettava isäntälaitoksen vastuulle; se on jossain yhteisyritykseen osallistuvassa jäsenvaltiossa sijaitseva oikeussubjekti, joka tarjoaa supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot. Isäntälaitoksen olisi mahdollisuuksien mukaan varmistettava yhteisyrityksen esi-eksa-luokan supertietokoneiden ja laitoksen mahdollisesti käyttämien muiden kansallisten tai alueellisten laskentajärjestelmien fyysinen ja toiminnallinen eriyttäminen. Yhteisyrityksen hallintoneuvoston olisi valittava isäntälaitos. Esi-eksa-luokan supertietokoneiden olisi pysyttävä yhteisyrityksen omistuksessa siihen saakka kunnes niitä koskevat poistot on tehty (tyypillisesti 4–5 käyttövuoden jälkeen). Omistus olisi siirrettävä isäntälaitokselle käytöstä poistamista, hävittämistä tai mitä tahansa muuta käyttöä varten, ja isäntälaitoksen olisi korvattava yhteisyritykselle supertietokoneiden jäännösarvo. (22)Esi-eksa-luokan ja peta-luokan supertietokoneita olisi käytettävä pääasiassa kaikkien akateemisten, teollisten tai julkisen sektorin käyttäjien julkisiin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin. Yhteisyrityksen olisi voitava harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa yksityisiin tarkoituksiin. Käyttöoikeus olisi myönnettävä käyttäjille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai johonkin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan. Käyttöoikeuksien olisi oltava tasapuolisia kaikille käyttäjille ja ne olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. Hallintoneuvoston olisi määriteltävä käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta kunkin supertietokoneen käyttöajasta. (23)Yhteisyrityksen olisi tuettava peta-luokan tietokoneiden hankintaa osallistujavaltioissa asianmukaisilla välineillä (kuten innovatiivisten ratkaisujen julkiset hankinnat). Tämän välineen tuensaajien olisi oltava peta-luokan tietokoneen omistajia. Unionin osuuden kunkin peta-luokan tietokoneen käyttöajasta olisi oltava suorassa suhteessa yhteisyrityksen maksamaan rahoitusosuuteen tuensaajille aiheutuneista tukikelpoisista hankintakustannuksista. (24)Taloudellista toimintaa harjoittavien käyttäjien olisi voitava käyttää supertietokoneita rajoitetusti muihin kuin tutkimussovelluksiin. Käyttöaikaa olisi pääasiassa myönnettävä käyttäjille, jotka ovat sijoittautuneet unioniin tai johonkin Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneeseen maahan. Käyttöoikeudet olisi myönnettävä läpinäkyvällä tavalla. (25)Yhteisyrityksen hallinnoinnin olisi kuuluttava kahdelle elimelle: hallintoneuvostolle ja neuvoa-antavalle teollisuus- ja tiedekomitealle. Hallintoneuvoston olisi koostuttava unionin ja osallistujavaltioiden edustajista. Sen olisi vastattava strategisten toimintalinjojen määrittelystä ja yhteisyrityksen toimintaan liittyvien rahoituspäätösten tekemisestä, etenkin kaikkien julkisten hankintatoimien osalta. Neuvoa-antavaan teollisuus- ja tiedekomiteaan olisi kuuluttava tiedeyhteisöä ja teollisuutta edustavia käyttäjiä ja teknologian toimittajia. Sen olisi annettava hallintoneuvostolle riippumattomia neuvoja strategisesta tutkimusohjelmasta ja yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden hankinnasta ja käytöstä. (26)Äänioikeuksien olisi periaatteessa oltava suhteessa yhteisyrityksen osakkaiden rahoitusosuuksiin ja luontoissuorituksiin. Osallistujavaltioilla olisi oltava äänioikeus yhteisyrityksen hankintoihin liittyvissä toimissa ainoastaan, jos ne suorittavat osuuden hankintatoimiin, ja niiden olisi samoin äänestettävä epäsuoriin toimiin liittyvistä toimista ainoastaan, jos ne suorittavat osuuden näihin toimiin. Äänioikeudet olisi laskettava vuosittain tosiasiallisesti suoritettujen osuuksien perusteella. (27)Unionin rahoitusosuuden hallinnoinnissa olisi noudatettava moitteettoman varainhoidon periaatetta ja välillistä hallinnointia koskevia sääntöjä, jotka on vahvistettu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 966/2012 sekä komission delegoidussa asetuksessa (EU) N:o 1268/2012. Säännöt, joiden mukaisesti yhteisyritys voi järjestää julkisen hankintamenettelyn, olisi vahvistettava sen varainhoitosäännöissä. (28)Yhteisyrityksen olisi edistettävä eurooppalaista suurteholaskentaekosysteemiä käyttämällä asiamukaisesti hankinta- ja avustusvälineitä, kuten käyttämällä soveltuvissa tapauksissa esikaupallisia hankintoja ja innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja. (29)Yhteisyrityksen kokonaisvaikutusta arvioitaessa huomioon olisi otettava yksityisten osakkaiden investoinnit luontoissuorituksina, jotka vastaavat niille toimien toteuttamisesta aiheutuvia kuluja, vähennettynä yhteisyrityksen osuudella. Näiden kokonaisinvestointien ennakoidaan olevan vähintään 420 000 000 euroa. (30)Jotta voidaan säilyttää tasavertaiset toimintaedellytykset kaikille sisämarkkinoilla toimiville yrityksille, unionin puiteohjelmista myönnettävän rahoituksen olisi oltava sopusoinnussa valtiontukia koskevien periaatteiden kanssa, jotta voidaan varmistaa julkisten menojen tehokkuus ja estää sellaiset markkinavääristymät kuin yksityisten varojen syrjäyttäminen, tehottomien markkinarakenteiden syntyminen ja tehottomien yritysten toiminnassa pysyminen. (31)Yhteisyrityksen rahoittamiin epäsuoriin toimiin osallistumisessa olisi noudatettava asetusta (EU) N:o 1290/2013. Yhteisyrityksen olisi lisäksi varmistettava näiden sääntöjen johdonmukainen soveltaminen komission hyväksymien toimenpiteiden mukaisesti. (32)Rahoitusten antamisessa toimille Verkkojen Eurooppa -välineestä olisi noudatettava kyseisen ohjelman sääntöjä. (33)Unionin ja yhteisyrityksen muiden osakkaiden taloudellisia etuja olisi asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 mukaisesti menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja tarvittaessa hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset. (34)Yhteisyrityksen olisi toimittava avoimella ja läpinäkyvällä tavalla ja annettava ajoissa kaikki asianmukaiset tiedot, ja sen olisi edistettävä toimiensa näkyvyyttä, mukaan lukien suurelle yleisölle suunnatuin tiedotusta ja tulosten levittämistä koskevin toimin. Yhteisyrityksen elinten työjärjestys olisi asetettava julkisesti saataville.

(35)Yhteisyrityksen perustamisen helpottamiseksi komission olisi vastattava sen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa täytäntöönpanoon. (36)Menettelyjen yksinkertaistamiseksi hallinnollista rasitetta olisi vähennettävä kaikilta osapuolilta. Päällekkäisiä tarkastuksia ja suhteetonta asiakirjojen ja raporttien laatimista olisi vältettävä. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettavien toimien tapauksessa tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tarkastukset olisi suoritettava asetuksen (EU) N:o 1291/2013 mukaisesti. Verkkojen Eurooppa välineestä rahoitettavien toimien tapauksessa tämän asetuksen nojalla unionin rahoitusta saavien tahojen tarkastukset olisi suoritettava asetuksen (EU) N:o 1316/2013 mukaisesti. (37)Komission sisäisellä tarkastajalla olisi oltava yhteisyritykseen nähden samat toimivaltuudet kuin komissioon nähden. (38)Komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin olisi saatava käyttöönsä kaikki tarvittavat tiedot ja niillä olisi oltava pääsy kaikkiin tiloihin yhteisyrityksen allekirjoittamia avustuksia ja sopimuksia koskevien tarkastusten ja tutkimusten tekemiseksi. (39)Horisontti 2020 -puiteohjelmalla olisi kavennettava unionissa vallitsevaa tutkimus- ja innovointikuilua edistämällä synergioita Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) kanssa. Sen vuoksi yhteisyrityksen olisi pyrittävä tiiviiseen vuorovaikutukseen ERI-rahastojen kanssa, sillä ne voivat erityisesti edistää paikallisten, alueellisten ja kansallisten tutkimus- ja innovointivalmiuksien vahvistamista. (40)Kaikissa yhteisyritykseen liittyvissä ehdotuspyynnöissä ja tarjouspyynnöissä olisi otettava huomioon Horisontti 2020 -puiteohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen kesto, tapauksen mukaan, asianmukaisesti perusteltuja tapauksia lukuun ottamatta. (41)Yhteisyrityksen olisi myös käytettävä komission hallinnoimia sähköisiä keinoja avoimuuden ja läpinäkyvyyden varmistamiseksi ja yhteisyritykseen osallistumisen helpottamiseksi. Yhteisyrityksen Horisontti 2020 -puiteohjelman mukaisesti julkistamat ehdotuspyynnöt olisi sen vuoksi julkaistava myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä Horisontti 2020 tulostenlevitysvälineissä. Lisäksi yhteisyrityksen olisi asetettava saataville muun muassa ehdotuksia, hakijoita, avustuksia ja osallistujia koskevia asiaankuuluvia tietoja, jotta ne voidaan sisällyttää komission hallinnoimiin sähköisiin Horisontti 2020 -raportointi- ja tulostenlevitysjärjestelmiin, tarkoituksenmukaisessa muodossa ja komission raportointivelvollisuuksia vastaavin määräajoin. (42)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on teollisen tutkimuksen ja innovoinnin lujittaminen, esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankkiminen ja pääsyn tarjoaminen suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuriin kaikkialla unionissa yhteisyrityksen avulla, vaan se voidaan tarpeettoman päällekkäisyyden välttämiseksi, kriittisen massan ylläpitämiseksi ja julkisen rahoituksen optimaalisen käytön varmistamiseksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Perustaminen (1)Perustetaan eurooppalaista suurteholaskentaa koskevan aloitteen toteuttamiseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklassa tarkoitettu yhteisyritys (’eurooppalaisen suurteholaskennan yhteisyritys’, jäljempänä ’yhteisyritys’) 31 päivään joulukuuta 2026 kestäväksi ajaksi. (2)Asetuksella (EU) N:o 1291/2013 perustetun tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelman (Horisontti 2020) ja asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetun Verkkojen Eurooppa -välineen keston huomioon ottamiseksi yhteisyrityksen puitteissa toteutettavat ehdotuspyynnöt ja tarjouspyynnöt on julkistettava viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa ehdotuspyyntöjä tai tarjouspyyntöjä voidaan julkistaa 31 päivään joulukuuta 2021 saakka. (3)Yhteisyritys on elin, jonka tehtävänä on panna täytäntöön asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettu julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuus. (4)Yhteisyritys on oikeushenkilö. Sillä on kussakin jäsenvaltiossa laajin kansallisen lainsäädännön mukaan oikeushenkilöllä oleva oikeuskelpoisuus. Se voi erityisesti hankkia ja luovuttaa irtainta ja kiinteää omaisuutta sekä esiintyä kantajana ja vastaajana oikeudenkäynneissä. (5)Yhteisyrityksen kotipaikka on Luxemburg. (6)Yhteisyrityksen yhtiöjärjestys on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan:

(1)’hyväksymistarkastuksella’ sen tarkastamista, täyttyvätkö järjestelmäspesifikaation vaatimukset; (2)’käyttöajalla’ supertietokoneen laskenta-aikaa, joka annetaan käyttäjän tai käyttäjäryhmän käyttöön sen ohjelmien ajamiseksi; (3)’liitännäisosallistujalla’ asetuksen (EU) N:o 1290/2013 2 artikla 1 kohdan 2 alakohdassa määriteltyä oikeussubjektia; (4)’osakkaaseen kuuluvilla oikeussubjekteilla’ oikeussubjekteja, jotka muodostavat yhteisyrityksen kunkin yksityisen osakkaan siten kuin asianomaisen yksityisen osakkaan yhtiöjärjestyksessä määritellään; (5)’eksa-luokalla’ laskentajärjestelmien suorituskykytasoa, jolla ne pystyvät suorittamaan 1018 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 eksaflops); (6)’vastaanottosopimuksella’ yhteisyrityksen ja isäntälaitoksen välillä yhteisyrityksen hankkimien esi-eksa-luokan supertietokoneiden käytöstä tehtyä sopimusta, joka voi olla muodoltaan palvelusopimus tai muu sopimus; (7)’isäntälaitoksella’ yhteisyritykseen osallistuvaan jäsenvaltioon sijoittautunutta oikeussubjektia, johon sisältyvät esi-eksa-tason supertietokoneen vastaanottamiseen ja käyttöön tarvittavat tilat ja laitteistot; (8)’osallistujavaltioilla’ maita, jotka ovat yhteisyrityksen osakkaita; (9)’peta-luokalla’ laskentajärjestelmien suorituskykytasoa, jolla ne pystyvät suorittamaan 1015 laskutoimitusta sekunnissa (eli 1 petaflops); (10)’esi-eksa-luokalla’ laskentajärjestelmien suorituskykytasoa, joka on suurempi kuin 100 petaflopsia mutta pienempi kuin 1 eksaflops; (11)’yksityisillä osakkailla’ yksityisiä organisaatioita, jotka ovat yhteisyrityksen osakkaita; (12)’supertietokoneella’ laskentajärjestelmää, jolla on vähintään peta-luokan laskentateho; (13)’käyttäjällä’ luonnollista tai oikeushenkilöä, elintä tai kansainvälistä organisaatiota, jolle on annettu käyttöaikaa yhteisyrityksen supertietokoneella. 3 artikla Tavoitteet (1)Yhteisyrityksen yleisinä tavoitteina on: (a)tarjota unionin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden tutkijoille, teollisuudelle ja julkiselle sektorille viimeisintä kehitystä edustava suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri ja tukea sen teknologioiden ja sovellusten kehittämistä laajasti eri aloilla; (b)luoda kehys integroidun maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuurin hankinnalle unionissa; (c)järjestää unionin tason koordinointi ja riittävät taloudelliset resurssit, joilla tuetaan tällaisen infrastruktuurin kehittämistä ja hankintaa, joka on julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien saatavilla pääasiassa tutkimus- ja innovointitarkoituksiin; (d)tukea sellaisen integroidun suurteholaskentaekosysteemin kehittämistä unionissa, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, erityisesti laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, suunnittelun, yhteenliitännät, taitotiedon ja osaamisen.

(2)Yhteisyrityksen erityisinä tavoitteina on: (a)edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja päätöksen 2013/743/EU, erityisesti sen II osan, sekä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU) N:o 283/2014 täytäntöönpanoa; (b)yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ja unionin strategioita koordinoidulla eurooppalaisella suurteholaskentastrategialla ja parantaa julkisen tuen vaikuttavuutta välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista; (c)koota yhteen unionin resursseja, kansallisia resursseja ja yksityisiä investointeja ja kasvattaa suurteholaskentaan tehtävät investoinnit vertailukelpoiselle tasolle maailmanlaajuisten kilpailijoiden kanssa; (d)rakentaa unioniin huippuluokan integroitu supertietokone- ja datainfrastruktuuri ja käyttää sitä olennaisena osatekijänä tieteellisessä huippuosaamisessa, teollisuuden ja julkisen sektorin digitalisoinnissa ja innovointivalmiuksien ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamisessa talouskasvun ja työpaikkojen luomiseksi unionissa; (e)tarjota tutkimus- ja tiedeyhteisön ja teollisuuden, myös pk-yritysten, sekä julkisen sektorin monille erilaisille käyttäjille mahdollisuus käyttää suurteholaskentaan perustuvia infrastruktuureja ja palveluja uusissa ja kehitteillä olevissa data- ja laskentaintensiivisissä sovelluksissa ja palveluissa; (f)kaventaa kuilua tutkimuksen ja kehittämisen ja eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamisen välillä vahvistamalla digitaaliteknologian toimitusketjua unionissa ja mahdollistamalla huippuluokan supertietokoneiden hankinta yhteisyritykselle; (g)saavuttaa huippuosaaminen suurteholaskentasovelluksissa maailmanluokan suorituskykyä varten kehittämällä ja optimoimalla ohjelmakoodeja ja sovelluksia yhteisen suunnittelun pohjalta ja tukemalla suurteholaskentasovellusten osaamiskeskuksia ja suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia massadatasovellusten ja -palvelujen koedemonstraatiota ja testausalustoja erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla; (h)verkottaa ja yhdistää toisiinsa alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset supertietokoneet ja muut laskentajärjestelmät ja datakeskukset ja niihin liittyvät ohjelmistot ja sovellukset; (i)kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia käyttämällä kehittyneitä suurteholaskentainfrastruktuureja ja -palveluja; (j)parantaa suurteholaskennan ymmärrystä ja vähentää suurteholaskentaan liittyviä osaamisvajeita unionissa; (k)laajentaa suurteholaskennan käyttöalaa. 4 artikla Unionin rahoitusosuus (1)Unionin rahoitusosuus yhteisyritykseen, EFTAn määrärahat mukaan luettuina, on enintään 486 000 000 euroa, joka jakautuu seuraavasti: (a)386 000 000 euroa Horisontti 2020 -puiteohjelmasta, mukaan lukien enintään 10 000 000 euroa hallintomenoihin; (b)100 000 000 euroa Verkkojen Eurooppa -välineestä. (2)Edellä 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan Horisontti 2020 -ohjelman täytäntöönpanoa koskevalle, päätöksellä 2013/743/EU perustetulle erityisohjelmalle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista. (3)Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus suoritetaan asetuksella (EU) N:o 1316/2013 perustetulle Verkkojen Eurooppa -välineelle osoitetuista unionin yleisen talousarvion määrärahoista, ja se varataan yksinomaan infrastruktuuriin hankintaan. (4)Talousarvion toteuttaminen unionin rahoitusosuuden osalta uskotaan asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklassa tarkoitettuna elimenä toimivalle yhteisyritykselle mainitun asetuksen 58 artiklan 1 kohdan c alakohdan iv alakohdan ja 60 ja 61 artiklan mukaisesti.

(5)Unionin rahoitusosuutta koskevat järjestelyt vahvistetaan valtuutussopimuksessa ja vuotuisissa määrärahojen siirtoja koskevissa sopimuksissa, jotka unionin puolesta toimiva komissio ja yhteisyritys tekevät. (6)Edellä 5 kohdassa tarkoitetulla valtuutussopimuksella säännellään asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 58 artiklan 3 kohdassa ja 60 ja 61 artiklassa sekä delegoidun asetuksen (EU) N:o 1268/2012 40 artiklassa säädettyjä näkökohtia ja muun muassa seuraavia näkökohtia: (a)vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä II tarkoitettuihin asianmukaisiin suorituskykyindikaattoreihin; (b)vaatimukset, jotka koskevat yhteisyrityksen osallistumista päätöksen 2013/743/EU liitteessä III tarkoitettuun seurantaan; (c)yhteisyrityksen toimintaan liittyvät erityiset suorituskykyindikaattorit; (d)tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 28 artiklassa ja asetuksen (EU) N:o 1316/2013 28 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa sekä keskitetyssä osallistujaportaalissa että muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tulostenlevitysvälineissä; (e)tietojen toimittamiseen liittyvät järjestelyt sen varmistamiseksi, että komissio voi täyttää asetuksen (EU) N:o 283/2014 8 artiklassa tarkoitetut tulosten levittämistä ja raportointia koskevat velvoitteensa; (f)säännökset yhteisyritykseen liittyvien ehdotuspyyntöjen julkaisemisesta myös keskitetyssä osallistujaportaalissa ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä; (g)säännökset yhteisyritykseen liittyvien tarjouspyyntöjen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja muissa komission hallinnoimissa sähköisissä tiedonlevitysvälineissä; (h)henkilöstöresurssien käyttö ja niihin tehtävät muutokset, erityisesti palvelukseen otto tehtäväryhmän, palkkaluokan ja ura-alueen mukaan, uudelleenluokittelu ja henkilöstön määrän muutokset. 5 artikla Muiden osakkaiden kuin unionin rahoitusosuudet (1)Osallistujavaltioiden on osallistuttava yhteisyrityksen toiminta- ja hallintomenoihin vähintään 486 000 000 euron osuudella, mukaan lukien 10 000 000 euroa hallintomenoihin. (2)Yhteisyrityksen yksityisten osakkaiden on suoritettava rahoitusosuuksia yhteisyritykselle tai huolehdittava, että niihin kuuluvat oikeussubjektit ja niiden liitännäisosallistujat suorittavat yhteisyritykselle rahoitusosuuksia, joiden määrä on vähintään 422 000 000 euroa, mukaan lukien 2 000 000 euroa hallintomenoihin. (3)Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet koostuvat yhteisyritykselle myönnettävistä osuuksista, joista säädetään yhtiöjärjestyksen 15 artiklassa. (4)Yhteisyrityksen muiden osakkaiden kuin unionin on ilmoitettava hallintoneuvostolle vuosittain viimeistään tammikuun 31 päivänä kunakin edellisenä varainhoitovuotena suoritettujen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen osuuksien arvo. (5)Yhtiöjärjestyksen 15 artiklan 3 kohdan d, e ja f alakohdassa tarkoitettujen osuuksien arvon määrittämiseksi kustannukset määritetään asianomaisten oikeussubjektien tavanomaisten kustannuslaskentakäytäntöjen, kunkin oikeussubjektin sijoittautumismaassa sovellettavien kirjanpitosääntöjen ja sovellettavien kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IAS- ja IFRS-standardit) mukaisesti. Asianomaisen oikeussubjektin nimittämä riippumaton ulkoinen tilintarkastaja varmentaa menot. Yhteisyritys voi tarkistaa arvon määrityksessä käytetyn menettelyn, jos varmennuksen osalta on epävarmuutta. Jos asiasta on edelleen epävarmuutta, yhteisyritys voi suorittaa oman tilintarkastuksen. (6)Komissio voi lakkauttaa unionin yhteisyritykselle suorittaman rahoitusosuuden, vähentää sitä suhteellisesti tai keskeyttää sen suorittamisen tai panna alulle yhtiöjärjestyksen 25 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn, jos muut osakkaat kuin unioni, mukaan lukien niihin kuuluvat oikeussubjektit tai niiden liitännäisosallistujat, eivät suorita tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuja osuuksia, suorittavat ne ainoastaan osittain tai suorittavat ne myöhässä. 6 artikla Isäntälaitos

(1)Yhteisyritys antaa kunkin omistamansa yksittäisen esi-eksa-luokan supertietokoneen käytön 3 kohdan ja 11 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti valitun isäntälaitoksen tehtäväksi. (2)Esi-eksa-luokan supertietokoneet sijoitetaan osallistujavaltioon, joka on unionin jäsenvaltio. Jäsenvaltio voi toimia isäntänä vain yhdelle esi-eksa-luokan supertietokoneelle. (3)Isäntälaitoksen valitsee hallintoneuvosto muun muassa seuraavien kriteerien perusteella: (a)valintamenettelyssä määriteltyjen yleisten järjestelmäspesifikaatioiden noudattaminen; (b)esi-eksa-luokan supertietokoneen hankinnan, käytön ja ylläpidon kokonaiskustannukset, jaoteltuna pääomamenoihin (CAPEX) ja toimintamenoihin (OPEX); (c)isäntälaitoksen kokemus vastaavien järjestelmien asentamisesta ja käytöstä; (d)isäntälaitoksen fyysisen ja tietotekniikkainfrastruktuurin laatu, sen turvallisuus ja yhteydet muuhun unioniin; (e)käyttäjille tarjottavan palvelun laatu, etenkin kyky noudattaa palvelutasosopimusta, joka sisältyy valintamenettelyyn liittyviin asiakirjoihin; (f)isäntälaitoksen etukäteen antama hyväksyntä vastaanottosopimuksen luonnoksessa esitetyille keskeisille ehdoille ja edellytyksille, mukaan lukien erityisesti 7 artiklan 1 kohdassa esitetyt ja valintamenettelyssä määritellyt osatekijät; (g)asiakirjan esittäminen sen tueksi, että jäsenvaltio, johon isäntälaitos on sijoittautunut, sitoutuu kattamaan kaikki esi-eksa-luokan supertietokoneen käyttöön liittyvät kustannukset siihen saakka kunnes yhteisyritys siirtää sen omistuksen kyseiselle isäntälaitokselle. (4)Yhteisyritys tekee vastaanottosopimuksen kunkin valitun isäntälaitoksen kanssa ennen esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintamenettelyn aloittamista. 7 artikla Vastaanottosopimus (1)Vastaanottosopimuksessa käsitellään erityisesti seuraavia näkökohtia: (a)isäntälaitoksen velvollisuudet esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankintamenettelyn aikana, mukaan lukien kyseisten supertietokoneiden hyväksymistarkastus; (b)yhteisyrityksen hankkimien esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttöä koskevat vastuuvaatimukset; (c)käyttäjille tarjottavan palvelun laatu esi-eksa-luokan supertietokonetta käytettäessä, siten kuin se on määritelty palvelutasosopimuksessa; (d)esi-eksa-luokan supertietokoneiden käyttöehdot, joista hallintoneuvosto päättää 9 artiklan mukaisesti; (e)käyttöajan laskentaa koskevat säännöt; (f)osallistujavaltioiden kattamat käyttö- ja ylläpitokustannukset;

(g)8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuun omistuksen siirtoon liittyvät ehdot; (h) isäntälaitoksen velvollisuus tarjota pääsy esi-eksa-luokan supertietokoneisiin ja varmistaa samalla esi-eksa-luokan supertietokoneiden turvallisuus, asetuksen (EU) 2016/679 mukainen henkilötietojen suoja, direktiivin 2002/58/EY mukainen sähköisen viestinnän tietosuoja ja direktiivin (EU) 2016/943 mukainen liikesalaisuuksien suoja sekä muiden salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvien tietojen luottamuksellisuuden suoja; (i)isäntälaitoksen velvollisuus ottaa käyttöön sertifioitu tilintarkastusmenettely, joka kattaa yhteisyrityksen supertietokoneen käyttökustannukset ja käyttäjien käyttöajan; (j)isäntälaitoksen velvollisuus toimittaa hallintoneuvostolle kerran vuodessa tilintarkastuskertomus ja käyttöaikaa koskevat tiedot. (2)Vastaanottosopimukseen sovelletaan unionin oikeutta ja tarvittaessa täydentävästi sen jäsenvaltion kansallisen oikeuden säännöksiä, jossa isäntälaitoksen kotipaikka sijaitsee. (3)Vastaanottosopimuksessa on oltava välityslauseke, jonka mukaan toimivalta on Euroopan unionin tuomioistuimella. (4)Kun vastaanottosopimus on tehty, yhteisyritys käynnistää valitun isäntälaitoksen tuella esi-eksa-luokan supertietokoneen hankintamenettelyt 11 artiklassa tarkoitettujen yhteisyrityksen varainhoitosääntöjen mukaisesti. 8 artikla Esi-eksa-luokan supertietokoneiden hankinta ja omistus (1)Edellä 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin rahoitusosuus kattaa ainoastaan supertietokoneiden hankintakustannukset, ei niiden käyttökustannuksia. (2)Yhteisyritys omistaa esi-eksa-luokan supertietokoneet ja niihin liittyvän infrastruktuurin. (3)Esi-eksa-luokan supertietokoneet voidaan hallintoneuvoston päätöksellä siirtää isäntälaitoksen omistukseen aikaisintaan neljän vuoden kuluttua siitä, kun isäntälaitokseen asennetut esi-eksa-luokan supertietokoneet ovat läpäisseet yhteisyrityksen tekemän hyväksyntätarkastuksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhtiöjärjestyksen 24 artiklan 4 kohdan soveltamista. Tässä tapauksessa isäntälaitoksen on korvattava yhteisyritykselle omistukseensa siirrettyjen supertietokoneiden jäännösarvo. 9 artikla Supertietokoneiden käyttö (1)Supertietokoneita voidaan käyttää pääasiassa julkisten rahoitusohjelmien kattamiin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin, ja ne ovat julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien käytettävissä. (2)Hallintoneuvosto määrittelee yleiset käyttöehdot ja se voi määritellä erityisiä käyttöehtoja erityyppisille käyttäjille tai sovelluksille. Palvelun laadun on oltava sama kaikille käyttäjille. (3)Rajoittamatta unionin tekemien kansainvälisten sopimusten soveltamista, käyttöaikaa myönnetään ainoastaan käyttäjille, jotka asuvat, ovat sijoittautuneet tai sijaitsevat jossain jäsenvaltiossa tai Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneessa maassa, jollei hallintoneuvosto toisin päätä asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa unionin edut huomioon ottaen. 10 artikla Supertietokoneiden käyttöaika (1)Käyttäjille annetaan mahdollisuus käyttää supertietokoneita tämän artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.

(2)Unionin osuuden kunkin esi-eksa-luokan tietokoneen käyttöajasta on oltava suorassa suhteessa unionin rahoitusosuuteen sen hankintakustannuksista laskettuna suhteessa esi-eksa-luokan supertietokoneen hankinnan ja käytön kokonaiskustannuksiin. Hallintoneuvosto määrittele käyttöoikeudet, jotka koskevat unionin osuutta käyttöajasta. Kullekin osallistujavaltiolle on annettava kunkin esi-eksa-luokan tietokoneen käyttöajasta osuus, joka on suorassa suhteessa sen esi-eksa-luokan supertietokoneen hankinta- ja käyttökustannuksiin suorittamien rahoitusosuuksien ja luontoissuoritusten kokonaisarvoon. Osallistujavaltiot vastaavat käyttöoikeuksien määrittelystä käyttäjille hallintoneuvoston 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti määrittelemien käyttöehtojen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 12 artiklan 3 kohdan soveltamista. 11 artikla Varainhoitosäännöt Yhteisyritys hyväksyy omat varainhoitosääntönsä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 209 artiklan ja komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 110/2014 mukaisesti. 12 artikla Kaupalliset palvelut (1)Teollisiin käyttäjiin, jotka hakevat käyttöoikeutta yksityisiin tutkimustarkoituksiin, muihin kuin tutkimus- ja innovointitarkoituksiin tai kaupallisiin tarkoituksiin, sovelletaan erityisehtoja. Tämän kaupallisen palvelun on oltava markkinahintoihin perustuva maksullinen palvelu. Hallintoneuvosto vahvistaa maksun suuruuden. (2)Saadut tulot ovat yhteisyrityksen talousarvioon otettavia tuloja, joita on käytettävä yksinomaan yhteisyrityksen toimintamenojen kattamiseen. (3)Kaupallisille palveluille annettu käyttöaika saa olla yhteensä enintään 10 prosenttia kunkin supertietokoneen käytettävissä olevasta kokonaiskäyttöajasta. Hallintoneuvosto päättää käyttöajan antamisesta kaupallisille palveluille. (4)Kaupallisten palvelujen laadun on oltava sama kaikille käyttäjille. 13 artikla Henkilöstö (1)Yhteisyrityksen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja, sellaisina kuin ne ovat vahvistettuina neuvoston asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’ ja ’palvelussuhteen ehdot’, sekä näiden henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosääntöjä, jotka unionin toimielimet ovat yhdessä hyväksyneet. (2)Hallintoneuvosto käyttää yhteisyrityksen henkilöstöön nähden sitä toimivaltaa, joka henkilöstösääntöjen mukaan kuuluu nimittävälle viranomaiselle ja palvelussuhteen ehtojen mukaan sopimusten tekemiseen toimivaltaiselle viranomaiselle, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’. Hallintoneuvosto hyväksyy henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta toimitusjohtajalle ja määritetään edellytykset, joiden mukaisesti toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Toimitusjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi päätöksellään tilapäisesti keskeyttää nimittävän viranomaisen toimivallan siirron toimitusjohtajalle ja hänen edelleen toteuttamansa tämän toimivallan siirron. Tässä tapauksessa hallintoneuvosto käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle yhteisyrityksen henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin toimitusjohtaja. (3)Hallintoneuvosto hyväksyy tarvittavat henkilöstösääntöjen ja palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti. (4)Henkilöresurssit määritellään yhteisyrityksen henkilöstötaulukossa, josta käy yrityksen vuotuisen talousarvion mukaisesti ilmi väliaikaisten toimien määrä tehtäväryhmittäin ja palkkaluokittain sekä sopimussuhteisen henkilöstön määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna. (5)Yhteisyrityksen henkilöstö koostuu väliaikaisista toimihenkilöistä ja sopimussuhteisista toimihenkilöistä.

(6)Yhteisyritys vastaa kaikista henkilöstöön liittyvistä kuluista. 14 artikla Tilapäisesti siirretyt kansalliset asiantuntijat ja harjoittelijat (1)Yhteisyritys voi käyttää tilapäisesti siirrettyjä kansallisia asiantuntijoita ja harjoittelijoita, jotka eivät ole yhteisyrityksen toimihenkilöitä. Tilapäisesti siirrettyjen kansallisten asiantuntijoiden määrä kokoaikaisina työntekijöinä ilmaistuna lisätään 13 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuihin henkilöstöä koskeviin tietoihin vuotuisen talousarvion mukaisesti. (2)Hallintoneuvosto hyväksyy päätöksen, jossa vahvistetaan yhteisyritykseen tilapäisesti siirrettävien kansallisten asiantuntijoiden palvelukseen ottoon sekä harjoittelijoiden käyttöön sovellettavat säännöt. 15 artikla Erioikeudet ja vapaudet Yhteisyritykseen ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä, Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa N:o 7. 16 artikla Yhteisyrityksen korvausvastuu (1)Yhteisyrityksen sopimusperusteinen korvausvastuu määritetään asiaa koskevissa sopimusmääräyksissä ja kulloiseenkin sopimukseen, päätökseen tai hankintasopimukseen sovellettavassa lainsäädännössä. (2)Muuta kuin sopimukseen perustuvaa vastuuta koskevissa asioissa yhteisyrityksen on korvattava henkilöstönsä tehtäviään suorittaessaan aiheuttamat vahingot jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteisten yleisten periaatteiden mukaisesti. (3)Kaikkien 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuun vastuuseen liittyvien yhteisyrityksen maksujen ja niihin liittyvien kulujen ja kustannusten katsotaan olevan yhteisyrityksen menoja, jotka katetaan sen varoista. (4)Yhteisyritys vastaa yksin velvoitteistaan. (5)Yhteisyritys ei vastaa isäntälaitoksen harjoittamasta yhteisyrityksen omistamien supertietokoneiden käytöstä. 17 artikla Arviointi (1)Komissio tekee riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2022 yhteisyrityksestä väliarvioinnin, jossa arvioidaan erityisesti osallistujavaltioiden, yksityisten osakkaiden ja niihin kuuluvien oikeussubjektien ja niiden liitännäisosallistujien sekä muiden oikeussubjektien osallistumisen ja osuuksien taso toimissa. Komissio laatii tästä arvioinnista kertomuksen, joka sisältää väliarvioinnin päätelmät ja komission huomautukset. Komissio toimittaa kertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2022. (2)Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetun väliarvioinnin päätelmien perusteella komissio voi toimia 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti tai toteuttaa muita asianmukaisia toimenpiteitä. (3)Komissio suorittaa yhteisyrityksen loppuarvioinnin kuuden kuukauden kuluessa yhteisyrityksen purkamisen jälkeen mutta viimeistään kahden vuoden kuluttua yhtiöjärjestyksen 24 artiklassa tarkoitetun purkamismenettelyn aloittamisesta. Loppuarvioinnin tulokset esitetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

18 artikla Euroopan unionin tuomioistuimen toimivalta ja sovellettava lainsäädäntö (1)Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta: (a)yhteisyrityksen tekemissä sopimuksissa tai hankintasopimuksissa taikka sen päätöksissä olevan välityslausekkeen nojalla; (b)riidoissa, jotka koskevat yhteisyrityksen henkilöstön tehtäviään suorittaessaan aiheuttamien vahinkojen korvaamista; (c)kaikissa yhteisyrityksen ja sen henkilöstön välisissä riidoissa henkilöstösäännöissä ja palvelussuhteen ehdoissa määrätyin rajoituksin tai edellytyksin. (2)Niihin kysymyksiin, joista ei säädetä tässä asetuksessa tai unionin muissa säädöksissä, sovelletaan sen valtion lainsäädäntöä, jossa yhteisyrityksen kotipaikka sijaitsee. 19 artikla Jälkitarkastukset (1)Yhteisyritys suorittaa Horisontti 2020 -puiteohjelman talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1291/2013 29 artiklan mukaisesti. (2)Yhteisyritys suorittaa Verkkojen Eurooppa -välineen talousarviosta rahoitettaviin toimiin liittyvien menojen jälkitarkastukset asetuksen (EU) N:o 1316/2013 24 artiklan mukaisesti osana Verkkojen Eurooppa -välineen toimia. (3)Komissio voi päättää suorittaa 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset itse. Komissio noudattaa tällöin voimassa olevia sääntöjä ja erityisesti asetuksia (EU, Euratom) N:o 966/2012, (EU) N:o 1290/2013, (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013. 20 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen (1)Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia seuraamuksia. (2)Yhteisyrityksen on annettava komission työntekijöille ja komission valtuuttamille muille henkilöille sekä tilintarkastustuomioistuimelle mahdollisuus päästä tiloihinsa ja tutustua kaikkiin tietoihin, myös sähköisessä muodossa oleviin, jotka ovat tarpeen tarkastusten suorittamiseksi. (3)Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi suorittaa tutkimuksia, muun muassa paikan päällä tehtäviä tarkastuksia ja todentamisia, neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti sen selvittämiseksi, onko johonkin tämän asetuksen mukaisesti suoraan tai välillisesti rahoitettuun avustussopimukseen tai hankintasopimukseen liittynyt unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia, korruptiota tai muuta laitonta toimintaa. (4)Tämän asetuksen täytäntöönpanosta johtuviin hankintasopimuksiin ja avustussopimuksiin on sisällyttävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan komissiolle, yhteisyritykselle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia kukin oman toimivaltansa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. Jos toimen toteuttaminen on ulkoistettu tai valtuudet sen toteuttamiseen on siirretty edelleen kokonaan tai osittain toiselle taholle tai jos toimi edellyttää hankintasopimuksen tai taloudellisen tuen myöntämistä kolmannelle osapuolelle, hankintasopimuksessa tai avustussopimuksessa on määrättävä, että toimeksisaajan tai tuensaajan on velvoitettava kolmas osapuoli nimenomaisesti hyväksymään komission, yhteisyrityksen, tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin kyseinen toimivalta. (5)Yhteisyrityksen on varmistettava, että sen osakkaiden taloudelliset edut suojataan asianmukaisesti suorittamalla tai teettämällä tarvittavat sisäiset ja ulkopuoliset tarkastukset. (6)Yhteisyritys liittyy Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 25 päivänä toukokuuta 1999 tekemään toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista. Yhteisyritys toteuttaa tarvittavat toimenpiteet OLAFin suorittamien sisäisten tutkimusten helpottamiseksi.

21 artikla Luottamuksellisuus Yhteisyrityksen on suojattava sellaiset arkaluonteiset tiedot, joiden paljastaminen voisi haitata sen osakkaiden tai yhteisyrityksen toimintaan osallistuvien etuja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 22 artiklan soveltamista. 22 artikla Avoimuus (1)Yhteisyrityksen hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001. (2)Yhteisyrityksen hallintoneuvosto voi hyväksyä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 täytäntöönpanoa koskevat käytännön järjestelyt. (3)Yhteisyrityksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 8 artiklan mukaisesti tekemistä päätöksistä voidaan tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 228 artiklassa määrättyjen edellytysten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän asetuksen 18 artiklan soveltamista. 23 artikla Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoitettaviin epäsuoriin toimiin sovellettavat osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt Yhteisyrityksen Horisontti 2020 -puiteohjelmasta rahoittamiin epäsuoriin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1290/2013. Mainitun asetuksen mukaisesti yhteisyritystä pidetään rahoituselimenä ja se myöntää rahoitustukea epäsuorille toimille yhtiöjärjestyksen 1 artiklassa määrätyin tavoin. 24 artikla Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoitettaviin toimiin sovellettavat säännöt Yhteisyrityksen Verkkojen Eurooppa -välineestä rahoittamiin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 1316/2013. 25 artikla Isäntäjäsenvaltion tarjoama tuki Yhteisyrityksen ja sen valtion välillä, jossa sen kotipaikka sijaitsee, voidaan tehdä hallinnollinen sopimus erioikeuksista ja vapauksista sekä muusta mainitun valtion yhteisyritykselle antamasta tuesta. 26 artikla Ensi vaiheen toimet (1)Komissio vastaa yhteisyrityksen perustamisesta ja alkuvaiheen toiminnasta siihen asti, kunnes yhteisyrityksellä on toiminnallinen valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Komissio toteuttaa unionin oikeuden mukaisesti kaikki tarpeelliset toimet yhteistyössä muiden osakkaiden ja yhteisyrityksen toimivaltaisten elinten kanssa.

(2)Edellä olevaa 1 kohtaa sovellettaessa (a) siihen asti, kunnes hallintoneuvoston yhtiöjärjestyksen 7 artiklan mukaisesti nimittämä toimitusjohtaja aloittaa tehtävänsä, komissio voi nimetä komission virkamiehen, joka toimii väliaikaisena toimitusjohtajana ja hoitaa toimitusjohtajalle kuuluvia tehtäviä ja jota voi avustaa rajattu määrä komission virkamiehiä; (b)poiketen siitä, mitä tämän asetuksen 13 artiklan 2 kohdassa säädetään, väliaikainen johtaja käyttää nimittävän viranomaisen toimivaltaa; (c)komissio voi väliaikaisesti nimittää tehtäviin rajoitetun määrän virkamiehiään. (3)Väliaikainen toimitusjohtaja voi antaa luvan hallintoneuvoston hyväksymiin yhteisyrityksen vuotuisista talousarviomäärärahoista maksettaviin maksuihin ja tehdä sopimuksia, päätöksiä ja hankintasopimuksia, muun muassa henkilöstön palvelukseenottoa koskevia sopimuksia, sen jälkeen, kun yhteisyrityksen henkilöstötaulukko on hyväksytty. (4)Väliaikainen toimitusjohtaja määrittää yhteisymmärryksessä yhteisyrityksen toimitusjohtajan kanssa ja hallintoneuvoston hyväksynnän saatuaan ajankohdan, jolloin yhteisyrityksellä on valmius oman talousarvionsa toteuttamiseen. Kyseisestä päivästä lähtien komissio pidättäytyy tekemästä maksusitoumuksia ja suorittamasta maksuja yhteisyrityksen toimien osalta. 27 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut

1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Suurteholaskentaa koskeva yhteinen eurooppalainen aloite – EuroHPC 1.2.Toimintalohko(t)

Toimintalohko: Digitaaliset sisämarkkinat Toiminto: Euroopan datainfrastruktuuri 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ⌧ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. EuroHPC-yhteisyritys rahoitetaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen talousarvioista, jotka on jo sidottu suurteholaskentaan liittyviin toimiin Horisontti 2020 -puiteohjelman kahden viimeisen toteutusvuoden ja Verkkojen Eurooppa -välineen eri työohjelmissa. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee a) Tarjota unionin ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan assosioituneiden maiden tutkijoille, teollisuudella ja julkiselle sektorille viimeisintä kehitystä edustava suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri ja tukea sen teknologioiden ja sovellusten kehittämistä laajasti eri aloilla. b) Luoda kehys integroidun maailmanluokan esi-eksa-luokan supertietokone- ja datainfrastruktuuri hankinnalle Euroopassa. c) Järjestää unionin tason koordinointi ja riittävät taloudelliset resurssit, joilla tuetaan tällaisen infrastruktuurin kehittämistä ja hankintaa, joka on julkisen ja yksityisen sektorin käyttäjien saatavilla pääasiassa tutkimus- ja innovointitarkoituksiin. d) Tukea sellaisen integroidun eurooppalaisen suurteholaskenta- ja massadatainfrastruktuurin ekosysteemin kehittämistä, joka kattaa kaikki tieteellisen ja teollisen arvoketjun osat, erityisesti laitteistot, ohjelmistot, sovellukset, palvelut, suunnittelun, yhteenliitännät, taitotiedon ja osaamisen. 1.4.2.Erityistavoite (Erityistavoitteet) a) Edistää asetuksen (EU) N:o 1291/2013 ja päätöksen 2013/743/EU, erityisesti sen II osan, sekä asetuksen (EU) N:o 1316/2013 ja asetuksen (EU) N:o 283/2014 täytäntöönpanoa. b) Yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden ja unionin strategioita koordinoidulla eurooppalaisella suurteholaskentastrategialla ja parantaa julkisen tuen vaikuttavuutta välttämällä toimien turhaa päällekkäisyyttä ja hajautumista. c) Koota yhteen unionin resursseja, kansallisia resursseja ja yksityisiä investointeja ja kasvattaa suurteholaskentaan tehtävät investoinnit vertailukelpoiselle tasolle maailmanlaajuisten kilpailijoiden kanssa. d) Rakentaa unioniin huippuluokan integroitu supertietokone- ja datainfrastruktuuri ja käyttää sitä olennaisena osatekijänä tieteellisessä huippuosaamisessa, Euroopan teollisuuden ja julkisen sektorin digitalisoinnissa ja innovointivalmiuksien ja maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamisessa talouskasvun ja työpaikkojen luomiseksi unionissa.

e) Tarjota tutkimus- ja tiedeyhteisön ja teollisuuden, myös pk-yritysten, sekä julkisen sektorin monille erilaisille käyttäjille mahdollisuus käyttää suurteholaskentaan perustuvia infrastruktuureja ja palveluja uusissa ja kehitteillä olevissa data- ja laskentaintensiivisissä sovelluksissa ja palveluissa. f) Kaventaa kuilua tutkimuksen ja kehittämisen ja eksa-luokan suurteholaskentajärjestelmien toimittamisen välillä vahvistamalla digitaaliteknologian toimitusketjua unionissa ja mahdollistamalla huippuluokan supertietokoneiden hankinta yhteisyritykselle. g) Saavuttaa huippuosaaminen suurteholaskentasovelluksissa maailmanluokan suorituskykyä varten kehittämällä ja optimoimalla ohjelmakoodeja ja sovelluksia yhteisen suunnittelun pohjalta ja tukemalla suurteholaskentasovellusten osaamiskeskuksia ja suurteholaskennan mahdollistamia suurimittaisia massadatasovellusten ja -palvelujen koedemonstraatiota ja testausalustoja erilaisilla tieteen- ja teollisuudenaloilla. h) Verkottaa ja yhdistää toisiinsa alueelliset, kansalliset ja eurooppalaiset supertietokoneet ja muut laskentajärjestelmät ja datakeskukset ja niihin liittyvät ohjelmistot ja sovellukset. i) Kasvattaa teollisuuden, etenkin pk-yritysten, innovointipotentiaalia käyttämällä kehittyneitä suurteholaskentainfrastruktuureja ja -palveluja. j) Parantaa suurteholaskennan ymmärrystä ja vähentää suurteholaskentaan liittyviä osaamisvajeita unionissa. k) Laajentaa suurteholaskennan käyttöalaa. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset EuroHPC-aloitteen myötä jäsenvaltiot voivat koordinoida suurteholaskentaan liittyviä investointejaan ja strategioitaan yhdessä komission kanssa. Lopullisena päämääränä on luoda EU:hun sellainen maailmanluokan suurteholaskenta- ja datainfrastruktuuri, johon jäsenvaltioilla yksin ei ole varaa, varsinkaan niillä, joilla on käytössään vain vähäisiä tai ei ollenkaan suurteholaskentaresursseja. Jäsenvaltiot hyötyvät maailmanluokan kilpailukykyisestä infrastruktuurista, jonka avulla voidaan parantaa julkisia palveluja ja tukea politiikan muotoilua keskeisillä aloilla, kuten energiaan, älykkäisiin kaupunkeihin, väestönsuojeluun, ilmastonmuutokseen, kansalliseen turvallisuuteen ja kyberrikollisuuteen liittyvää strategista päätöksentekoa. EuroHPC tarjoaa eurooppalaisten tutkijoiden käyttöön maailmanluokan infrastruktuurin ja varmistaa Euroopan laajuisen mahdollisuuden saada käyttöön supertietokoneita ja dataa taatulla korkealla kapasiteettitasolla. Tämä on olennaisen tärkeää, jotta tutkimus voi säilyä kilpailukykyisenä. Teollisuuden t&k-kustannukset pienenevät ja kehityssyklit lyhenevät ja ne voivat tuottaa korkealaatuisempia tuotteita ja palveluja. Tämä koskee esimerkiksi valmistus- ja teknologiateollisuutta (esim. autoteollisuus ja ilmailu- ja avaruusteollisuus), terveydenhuoltoa ja lääketeollisuutta (esim. lääkkeiden kehittäminen) ja energia-alaa (esim. öljy- ja kaasuvarojen etsintä ja uusiutuvan energian tuotanto ja jakelu). Aloite tasoittaa myös tietä uusille kaupallisille ja innovatiivisille sovelluksille suurta lisäarvoa tuottavilla aloilla (esim. yksilöllinen lääketiede, biotekniikka, älykkäät kaupungit / itseohjautuva liikenne) ja vahvistaa teollisuuden innovointivalmiuksia, etenkin pk-yrityksissä. EuroHPC-aloitteen tavoitteena on luoda eurooppalainen lähde suurteholaskentateknologialle, ja Euroopan laajuisen aloitteena sillä on tarvittava kriittinen massa ja katalyyttinen vaikutus eurooppalaisiin teknologian toimittajiin. EuroHPC tarjoaa selkeän tiekartan huipputason teknologioiden käyttöönotolle Euroopassa ja niiden integroinnille eurooppalaisiin järjestelmiin. Se tarjoaa teollisuudelle, myös pk-yrityksille, ainutlaatuisen tilaisuuden osallistua tällaisten uusien teknologioiden ja järjestelmien yhteiseen suunnitteluun ja kehittämiseen ja sellaisen henkisen omaisuuden ja ratkaisujen kehittämiseen, joita ne voivat hyödyntää edelleen liiketoiminnassaan. Tällaisen henkisen omaisuuden hyödyt eivät rajoitu suurteholaskentaan, vaan ne leviävät laajemmille sektoreille, kuten tieto- ja viestintätekniikan markkinoille, muutaman vuoden sisällä siitä, kun ne on otettu käyttöön huipputason suurteholaskennassa. Tämä tarjoaa kilpailuedun niille, jotka osallistuvat niiden kehittämiseen varhaisessa vaiheessa. EuroHPC-aloitteella olisi myönteinen vaikutus Euroopan komission toimintaan. Tällä hetkellä osaa toimista, jotka siirtyisivät Euro-HPC-yhteisyritykselle, toteutetaan neljässä eri työohjelman osassa (sähköiset infrastruktuurit, tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat (FET) ja johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (LEIT) Horisontti 2020 puiteohjelmassa sekä Verkkojen Eurooppa -välineen vuotuiset ehdotuspyynnöt). Suurteholaskentastrategian toteuttaminen tällä tavoin on erityisen monimutkaista (esim. neuvottelut neljässä komiteakokoonpanossa, budjettien ja toimien synkronointi erilaisiin budjetti- ja aikarajoihin jne.). EuroHPC muodostaa yhtenäisen rakenteen, jossa eri toimia voidaan koordinoida synergisesti, ja mikä tärkeämpää, se tarjoaa yhden foorumin strategisille keskusteluille jäsenvaltioiden kanssa ja sillä on vipuvaikutus EU:n ja osallistujavaltioiden toimiin ja resursseihin. EuroHPC tarjoaa sopivan kehyksen eurooppalaisten supertietokonekeskusten jatkokehityksen strategiselle suunnittelulle, kun esimerkiksi erilaisia Euroopassa käytössä olevia arkkitehtuureja voidaan suunnitella Euroopan laajuisesti (välttäen irrallisia ja koordinoimattomia hankintoja, jotka voivat johtaa riippuvuuteen yhdestä myyjästä ja teknologian toimittajasta). EuroHPC-aloite tukee lisäksi näiden huipputason keskusten yhdistämistä laajempiin kansallisiin (taso 1) ja alueellisiin (taso 2) keskuksiin. Tämä muodostaa todellisen yleiseurooppalaisen infrastruktuurin, joka pystyy vastaamaan tiedeyhteisön, teollisuuden ja julkisen sektorin käyttäjien ja muiden sidosryhmien kasvaviin tarpeisiin. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit - Vähintään kaksi esi-eksa-luokan tietokonetta hankitaan vuoteen 2019/2020 mennessä. - Eurooppalaisten tutkijoiden käyttöön annettavat laskentatunnit kasvavat verrattuna tunteihin, jotka ovat nykyisin käytössä PRACEn kautta. - Euroopan tasolla käytettävissä olevien järjeste