FI Euroopan unionin virallinen lehti C 44/23

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Avoin koordinointimenetelmä ja sosiaalilauseke Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä” (valmisteleva lausunto)

2011/C 44/04

Yleisesittelijä: Jan OLSSON

Belgian varapääministeri ja sosiaali- ja terveysministeri Laurette Onkelinx pyysi 28. huhtikuuta 2010 päivätyllä kirjeellä tulevan puheenjohtajavaltion Belgian nimissä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa laatimaan valmistelevan lausunnon aiheesta

Avoin koordinointimenetelmä ja sosiaalilauseke Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean työvaliokunta päätti 25. toukokuuta 2010 antaa asian valmistelun ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisen luonteen vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 14.–15. heinäkuuta 2010 pitämässään 464. täysistunnossa (heinäkuun 15. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Jan Olssonin ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 61 ääntä puolesta, ei yhtään vastaan, ja 2 pidättyi äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK on tyytyväinen puheenjohtajavaltio Belgian aloitteeseen horisontaalisen sosiaalilausekkeen ja vahvistetun avoimen koordinointimenetelmän hyödyntämisestä, sillä tämä korostaa sitä tosiasiaa, että sosiaalisen koheesion on pysyttävä talouspolitiikan koordinoinnin vahvistamisen tahdissa, jotta kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet voitaisiin saavuttaa.

1.2 Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan todellinen osallistuminen kaikissa vaiheissa ja kaikilla tasoilla on oleellista horisontaalisen sosiaalilausekkeen ja vahvistetun avoimen koordinointimenetelmän tehokkaan hyödyntämisen varmistamiseksi. ETSK ehdottaa, että komissio laatii vuosittain ”hallinnointiraportin” kyseisestä osallistumisesta. ETSK voi auttaa komissiota tässä tehtävässä. Lisäksi komitea ehdottaa, että osallistumista edistävät kokeiluhankkeet rahoitetaan Progress-ohjelmasta ja että laaditaan avoimen koordinointimenetelmän osallistavaa hallinnointia koskevat käytännesäännöt.

1.3 ETSK korostaa, että tarvitaan ehdottomasti koordinointiprosessi, jossa huomioidaan kaikkien tavoitteiden ja politiikkojen vuorovaikutus. Tämän yleisperiaatteen tulisi ohjata sosiaalilausekkeen ja avoimen koordinointimenetelmän täytäntöönpanoa. Komissiolla tulisi sosiaalisen suojelun komitean ja työllisyyskomitean avustamana olla johtoasema tämän koordinoinnin toteuttamisessa. Näiden kahden komitean tulisi avata ovensa ulkopuolisten sidosryhmien edustajille.

1.4 Horisontaalisen sosiaalilausekkeen täytäntöönpanon on oltava tehokasta. Sosiaalisten vaikutusten arviointien olisi katettava kaikki kymmenen talous- ja työllisyyspolitiikan yhdennettyä suuntaviivaa. Ne olisi myös julkaistava, ja niitä olisi hyödynnettävä avoimen koordinaatiomenetelmän prosessissa. Arvioinneissa olisi keskityttävä työllisyysvaikutuksiin sekä köyhien määrään ja sosiaalisiin riskeihin kohdistuviin vaikutuksiin.

1.5 ETSK kannattaa vahvistettua avointa koordinointimenetelmää, jotteivät työllisyyttä, sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta koskevat kysymykset jää sivurooliin nykyisen kriisin aikana. Avointa koordinointimenetelmää olisi sovellettava nykyistä enemmän paikallistasolla yhdistämällä se myös Euroopan sosiaalirahaston puitteissa toteutettaviin kohdennettuihin toimenpiteisiin. Keskinäiseen oppimiseen perustuvien vertaisarviointien tuloksena olisi laadittava sosiaalista koheesiota koskevat kansalliset etenemissuunnitelmat. Indikaattoreiden olisi keskityttävä myös laadullisiin hyvinvointikriteereihin. ETSK kannattaa Euroopan köyhyydentorjuntafoorumia mutta katsoo, että avoimesta koordinointimenetelmästä ja horisontaalisesta sosiaalilausekkeesta voi olla apua myös muiden lippulaivahankkeiden kehittämisessä.

2. Taustaa

2.1 EU:n puheenjohtajavaltio Belgia on pyytänyt ETSK:ta laatimaan valmistelevan lausunnon siitä, miten Euroopan sosiaalista koheesiota voidaan edistää Eurooppa 2020 -strategian avulla ja avointa koordinointimenetelmää vahvistamalla, minkälainen käytännön rooli horisontaalisella sosiaalilausekkeella voi olla EU:n politiikkojen sosiaalisen ulottuvuuden varmistamisessa ja miten nämä tavoitteet voidaan toteuttaa.

2.2 Lausunto otetaan huomioon konferenssissa, jonka puheenjohtajavaltio Belgia järjestää 14.–15. syyskuuta 2010 aiheesta ”EU:n sosiaalialan koordinaatio Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä”.

2.3 Eurooppa 2020 -strategiaa koskevassa tiedonannossaan Euroopan komissio korostaa tarvetta varmistaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien osallistuminen kaikilla tasoilla. Komissio ehdottaa, että ”– – talous- ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean pitäisi olla tiiviimmin mukana”.

2.4 Kesäkuun 17. päivänä kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti Eurooppa 2020 -strategian toteuttamiseksi viisi yleistavoitetta (työllisyysaste, tutkimus- ja kehitystoiminta, kasvihuonekaasupäästöt, koulutus ja sosiaalinen osallisuus). Se totesi lisäksi näiden tavoitteiden liittyvän toisiinsa ja tukevan toisiaan. Asettamalla etusijalle ”talouspolitiikan koordinoinnin vahvistaminen” luodaan perusta ”paljon vahvemmalle talouden ohjaukselle ja hallinnalle”. Tavoitteiden menestyksekäs täytäntöönpano edellyttää tehokkaita valvontamekanismeja. Eurooppa-neuvosto vahvisti tavoitteeksi saada 20 miljoonaa ihmistä pois köyhyysriskin piiristä. Jäsenvaltiot saavat kuitenkin vapaasti asettaa kansalliset tavoitteensa käyttämällä vähintään yhtä kolmesta köyhyyttä mittaavasta indikaattorista (köyhyysriski, aineellinen puute, työttömät kotitaloudet).

2.5 Eurooppa 2020 -strategiassa viitataan EU- ja jäsenvaltiotason toimenpiteiden yhdistelmään ”älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun” saavuttamiseksi. Talous- ja työllisyyspolitiikan kymmenen yhdennettyä suuntaviivaa tukevat viittä yleistavoitetta. Lisäksi tarkoituksena on käynnistää seitsemän lippulaivahanketta. Jäsenvaltiot asettavat kansalliset tavoitteensa ja päättävät täytäntöönpanojärjestelyistä omien olosuhteittensa mukaisesti. Lisäksi ne laativat kansalliset uudistusohjelmat.

2.6 Lissabonin sopimukseen sisällytetyn sosiaalilausekkeen (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 9 artikla) mukaan ”unioni ottaa politiikkansa ja toimintansa määrittelyssä ja toteuttamisessa huomioon korkean työllisyystason edistämiseen, riittävän sosiaalisen suojelun takaamiseen, sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseen sekä korkeatasoiseen koulutukseen ja ihmisten terveyden korkeatasoiseen suojeluun liittyvät vaatimukset”.

2.7 Tämä liittyy perussopimuksen muihin horisontaalisiin lausekkeisiin (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 8, 10, 11 ja 12 artikla). Ne ovat jo Amsterdamin sopimukseen sisällytetyt miesten ja naisten välistä tasa-arvoa, ympäristönsuojelua ja kuluttajansuojaa koskevat lausekkeet sekä Lissabonin sopimukseen sisällytetty syrjinnän torjuntaa koskeva lauseke.

2.8 Avoin koordinointimenetelmä määritettiin vuonna 2000 Lissabonin strategiaa edistäväksi välineeksi. Tiivistäen voidaan todeta, että neuvosto asettaa tavoitteet, joiden toteuttamiseksi jäsenvaltiot laativat kansalliset toimintasuunnitelmat ja uudistusohjelmat, ja etenemistä seurataan vertailuanalyyseilla ja -arvioinneilla, indikaattoreilla sekä parhaita käytänteitä vaihtamalla. Avoimen koordinointimenetelmän käytölle tietyillä politiikanaloilla on lisäksi oikeusperusta Lissabonin sopimuksessa (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 149, 153, 156, 168, 173 ja 181 artikla).

3. Yleishuomiot

3.1 Varmistaakseen elpymisen nykyisestä vakavasta talous- ja sosiaalikriisistä Euroopan unioni on vahvistamassa talouspolitiikkojensa koordinointia. ETSK korostaa, että sosiaalisen kehityksen on pysyttävä talousuudistusten tahdissa, jos kaikki Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet aiotaan saavuttaa. Sen vuoksi on erittäin tärkeää liittää strategian taloudellinen, sosiaalinen ja ympäristöulottuvuus toisiinsa. Integroidut ja toisiaan tukevat politiikat vaativat kaikkien välineiden hyödyntämistä, koordinoimista ja vahvistamista.

3.2 Tätä taustaa vasten ETSK on tyytyväinen siihen, että Belgia keskittyy puheenjohtajuuskaudellaan ohjaukseen sekä sosiaalisen koheesioon korostamalla horisontaalista sosiaalilauseketta ja entistä vahvempaa avointa koordinointimenetelmää. Tämä painotus olisi säilytettävä myös pitkällä aikavälillä. Komitea kehottaakin vahvasti Unkaria ottamaan tämän näkökohdan tulevan puheenjohtajuuskautensa yhdeksi painopisteeksi.

3.3 Komitea korostaa kuitenkin lisäksi, että sosiaalista edistystä tukevia välineitä vahvistettaessa olisi otettava huomioon perusoikeuskirjan määräykset.

3.4 ETSK on johdonmukaisesti korostanut, että kansalaisten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan todellinen osallistuminen kaikissa vaiheissa ja kaikilla tasoilla on välttämätön osa ohjausprosessia. Taloudellisista ja sosiaalisista uudistuksista on päästävä yhteisymmärrykseen työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten sidosryhmien kanssa, sillä siten parannetaan mahdollisuuksia saavuttaa yleistavoitteet.

3.5 ETSK tähdentää, että on erittäin tärkeää varmistaa työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan edustajien tiivis osallistuminen kansallisten tavoitteiden asettamiseen ja kansallisten uudistusohjelmien suunnitteluun sekä avoimen koordinointimenetelmän vahvistamiseen ja horisontaalisen sosiaalilausekkeen täytäntöönpanoon. Järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan näkemykset olisi otettava huomioon myös silloin, kun komissio ja neuvosto validoivat tavoitteet ja arvioivat edistymistä niiden saavuttamisessa.

3.6 Eurooppa 2020 -strategia on pantava täytäntöön kaikilla alueellisilla tasoilla. Pantaessa täytäntöön EU:n sosiaalipolitiikkoja olisi ylhäältä alaspäin suuntautuvien EU:n aloitteiden yhteydessä sovellettava myös alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Sen vuoksi järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan on luotava todellinen ja tehokas kumppanuussuhde alueparlamentteihin ja paikallisviranomaisiin alueellisten tavoitteiden asettamiseksi ja asianmukaisten poliittisten toimenpiteiden määrittämiseksi. Tämä liittyy kumppanuusperiaatteen tehokkaaseen täytäntöönpanoon. Kyseisen periaatteen tulisi tulevaisuudessa ohjata EU:n rakennerahastovarojen käyttöä ja jakamista, mikä antaa mahdollisuuden hyödyntää Eurooppa 2020 -strategian ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) välisiä synergiaetuja (1).

3.7 ETSK kannattaa lisäksi jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja vastaavien elinten aktiivista osallistumista.

3.8 ETSK ehdottaa, että jäsenvaltioiden kansallisten uudistusohjelmien etenemistä koskevien vuosittaisten raporttien rinnalla Euroopan komission olisi laadittava myös avoimen koordinointimenetelmän ja horisontaalisen sosiaalilausekkeen osallistavaa hallinnointia tarkasteleva ”hallinnointiraportti”. Asiasta olisi tässä yhteydessä kuultava Euroopan parlamenttia, ETSK:ta ja AK:ta. ETSK voisi hyödyntää jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen sekä vastaavien elinten verkostoaan järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen seuraamiseksi. Komitea voisi jopa julkaista omia raporttejaan aiheesta.

3.9 Tarvitaan ehdottomasti koordinointiprosessi, jossa huomioidaan yleistavoitteiden, yhdennettyjen suuntaviivojen ja lippulaivahankkeiden keskinäinen vuorovaikutus. Komissiolla on strategisesti tärkeä rooli tämän ”koordinaation koordinoimisen” johtamisessa. Yhdennettyjen suuntaviivojen olisi oltava ”integroidut” sanan varsinaisessa merkityksessä, eli kaikkien politiikkojen olisi oltava keskenään johdonmukaisia ja ne olisi kohdennettava kaikkiin tavoitteisiin. Tämän yhdentämisen tulisi olla yleisperiaate, joka ohjaa horisontaalisen sosiaalilausekkeen täytäntöönpanomekanismien ja avoimen koordinointimenetelmän vahvistamismekanismien käyttöönottoa. Näiden kahden välineen yhteyksien vahvistamiseksi horisontaalisen sosiaalilausekkeen täytäntöönpanon tulokset olisi otettava huomioon avoimen koordinaatiomenetelmän prosessissa.

3.10 ETSK kannattaa siksi varauksetta ehdotuksia, jotka sosiaalisen suojelun komitea teki uutta Eurooppa 2020-strategiaa varten 21. toukokuuta 2010 antamassaan selvityksessä (2). Sosiaalisen suojelun komitea ehdottaa, että horisontaalinen sosiaalilauseke lisätään talouspolitiikan suuntaviivojen johdanto-osaan. Se toteaa lisäksi, että Eurooppa 2020 -strategia pohjautuu yhdennettyyn lähestymistapaan ja että sen vuoksi tarvitaan aihekohtaista arviointia ja raportointia siitä, miten sen sosiaalisen ulottuvuuden alalla on edistytty.

3.11 ETSK arvostaa sosiaalisen suojelun komitean ja työllisyyskomitean tekemää työtä ja katsoo, että niiden roolia olisi korostettava sosiaalista edistystä tukevia välineitä vahvistettaessa. ETSK ehdottaa, että jäsenvaltioiden hallitusten lisäksi myös työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tulisi olla edustettuina kyseisissä komiteoissa. ETSK ehdottaa myös, että komiteat kokoontuisivat nykyistä säännöllisemmin ja että kokouksiin osallistuisi kyseisten sidosryhmien edustajia sekä EU- että jäsenvaltiotasolta. Jäsenvaltioiden edustajat sosiaalisen suojelun komiteassa ja työllisyyskomiteassa ovat lisäksi vastuussa työmarkkinaosapuolten ja muiden asianomaisten kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kuulemisten järjestämisestä omissa maissaan sekä osallistumisesta kyseisiin kuulemisiin.

3.12 ETSK kannattaa komission ehdotusta viestintävälineiden kehittämisestä kansalaisten, työntekijöiden, yritysten ja niitä edustavien organisaatioiden osallistumisen edistämiseksi. Komission aloite yhteiskunnallisen tilanteen kartoittamisesta voi toimia yhtenä mallina. Kartoitus voitaisiin järjestää säännöllisemmältä pohjalta siten että otetaan huomioon myös alueellinen taso. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden on kuitenkin itse aktiivisesti tarkasteltava, miten horisontaalista sosiaalilauseketta ja avointa koordinointimenetelmää voitaisiin hyödyntää. ETSK ehdottaakin Progress-ohjelmasta rahoitettavien kokeiluhankkeiden käynnistämistä tätä tarkoitusta varten.

4. Erityishuomioita horisontaalisesta sosiaalilausekkeesta

4.1 Ympäristöä, sukupuolten tasa-arvoa ja kuluttajansuojaa koskevat näkökohdat sisällytettiin perussopimukseen jo yli kymmenen vuotta sitten. Horisontaalinen sosiaalilauseke vaikuttaa niihin pääasiassa epävirallisesti.

4.2 ETSK korostaa, että sosiaalisten vaikutusten arvioinnit ovat oleellinen osa Eurooppa 2020 -strategian seurantaa. Niiden avulla pitäisi voida luoda tehokkaita sosiaalisten riskien arviointimenetelmiä. Ne olisi myös julkaistava, ja niistä olisi voitava keskustella julkisesti. ETSK korostaa, että erityisesti olisi arvioitava työllisyysvaikutukset ja vaikutukset köyhyysvaarassa olevien määrään.

4.3 Komission olisi sosiaalisen suojelun komitean ja työllisyyskomitean avustamana otettava vastuu asiasta. Myös eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten ja muiden merkittävien sidosryhmien olisi osallistuttava aktiivisesti. Niiden näkemykset olisi julkaistava samaan aikaan arviointien kanssa (arviointien liitteinä). Tässä yhteydessä on syytä panna merkille, että komissio on jo luonut sosiaalisten vaikutusten arviointimekanismeja ottamalla käyttöön yhtenäiset vaikutustenarvioinnit. Niiden tunnettuudessa ja käytössä on kuitenkin vielä kehittämisen varaa.

4.4 ETSK:n mielestä on varmistettava, että talouspolitiikan ja julkisen talouden vakauttaminen parantaa työllisyyttä, vähentää köyhyydessä elävien määrää ja parantaa sosiaalisia oikeuksia. Sen vuoksi arviointien olisi erityisesti katettava kaikki kymmenen talous- ja työllisyyspolitiikan yhdennettyä suuntaviivaa. Myös viiden yleistavoitteen saavuttamiseksi toteutettavat muut toimenpiteet olisi kuitenkin tarvittaessa arvioitava.

4.5 Sosiaalisten vaikutusten arviointeja olisi tehtävä myös jäsenvaltio- ja aluetasolla.

4.6 Alustavan raportin pitäisi valmistua joulukuuhun 2010 mennessä, jotta se voitaisiin ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian ensimmäisessä vuosittaisessa tarkastelussa.

5. Erityishuomioita avoimesta koordinointimenetelmästä

5.1 ETSK on usein arvostellut avointa koordinointimenetelmää siitä, ettei sen käyttö ole johtanut toivottuihin tuloksiin. Se on tehoton ja näkymätön jäsenvaltiotasolla, eivätkä työmarkkinajärjestöt ja muut kansalaisyhteiskunnan organisaatiot osallistu riittävästi sen käyttöön.

5.2 Toisaalta parannuksia on ollut nähtävissä erityisesti sosiaalisen osallisuuden alalla, ja ETSK on useissa lausunnoissaan johdonmukaisesti kannattanut avoimen koordinointimenetelmän käyttöönottoa uusilla politiikanaloilla (esim. terveys-, nuoriso-, maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa ja väestönmuutoksen haasteisiin vastaamisessa).

5.3 ETSK on vakuuttunut siitä, että avointa koordinointimenetelmää olisi nykyisen kriisin aikana vahvistettava sen varmistamiseksi, etteivät sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevat politiikat jää sivurooliin.

5.4 ETSK kannattaa varauksetta Euroopan köyhyydentorjuntafoorumin perustamista. Foorumista olisi tehtävä väline, joka edistää yritysten, työntekijöiden ja suuren yleisön sitoutumista sosiaalisen syrjäytymisen vähentämiseen käytännön toimenpiteillä. Foorumi ja avoin koordinointimenetelmä hyödyttävät toisistaan. ETSK katsoo kuitenkin, että avoimesta koordinointimenetelmästä voi olla apua myös muiden lippulaivahankkeiden kehittämisessä, erityisesti jos sen tukena käytetään horisontaalisen sosiaalilausekkeen piiriin kuuluvia sosiaalisten vaikutusten arviointeja.

5.5 ETSK on ehdottanut, että avointa koordinointimenetelmää olisi vahvistettava asettamalla jäsenvaltiotasolla sitovat tavoitteet Eurooppa 2020 -strategian päämäärien saavuttamiseksi. Tätä näkemystä korostetaan useissa ETSK:n lausunnoissa, kuten komitean viimeisimmässä lausunnossa työllisyyspolitiikan suuntaviivoista (3), jossa kehotetaan asettamaan paljon nykyistä kunnianhimoisemmat työllisyyttä, koulutusta ja sosiaalista osallisuutta koskevat tavoitteet sekä tukemaan niitä parantamalla politiikkojen koordinointia. ETSK kannattaa lisäksi varauksetta komitean kahden vuoden välein järjestettävässä konferenssissa Firenzessä tehtyä ehdotusta, jonka mukaan Eurooppa 2020 -strategiaan olisi sisällytettävä erityisindikaattoreita sen mittaamiseksi, miten varhaiskasvatuksen avulla voidaan vähentää sosiaalista syrjäytymistä myöhemmässä elämässä.

5.6 ETSK korostaa kuitenkin, että silloin kun jäsenvaltiot voivat vapaasti valita niille parhaiten sopivat indikaattorit (ks. edellä kohta 2.4), asiaa olisi seurattava avoimen koordinointimenetelmän avulla tekemällä vertailuanalyysit kaikista olennaisista indikaattoreista. Jäsenvaltioille ei tulisi jättää mahdollisuutta välttää EU:n asettamat keskeiset tavoitteet. ETSK:n mielestä suhteellisella köyhyysmittarilla mitattu köyhyysvaarassa olevien ihmisten määrä (4) on kaikille jäsenvaltioille oleellinen asia. Lisäksi on tärkeää, että jäsenvaltioiden tavoitteet asetetaan sidosryhmien kanssa käytävän todellisen, osallistumiseen perustuvan vuoropuhelun pohjalta.

5.7 ETSK katsoo, että jäsenvaltioita olisi nykyistä paremmin kannustettava täyttämään sitoumuksensa esimerkiksi yhdistämällä asia selvästi rahoituksen saamiseen Euroopan sosiaalirahastosta. Tätä lähestymistapaa voidaan vahvistaa keskittymällä ESR:n toimintaohjelmissa entistäkin enemmän sosiaaliseen osallisuuteen hyödyntämällä tehokasta kumppanuutta työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa.

5.8 Avointa koordinointimenetelmää olisi sovellettava entistä enemmän paikallistasolla laatimalla yhdessä paikallisviranomaisten kanssa paikallisia ja alueellisia toimintasuunnitelmia, mikä heijastaisi alhaalta ylöspäin suuntautuvaa osallistavaa lähestymistapaa ja eri kumppanien ja politiikkojen koordinoimista myös rakennerahastotuen turvin. Menetelmän hajauttaminen tällä tavalla nostaa politiikkojen integroinnin profiilia erittäin tarpeellisella tavalla.

5.9 ETSK on vahvasti sitä mieltä, että avoimen koordinointimenetelmän osallistavasta hallinnoinnista olisi – erityisesti järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan osallistumisen näkökulmasta – tehtävä vertailuanalyysi indikaattorien, vertaisarviointien, keskinäisen oppimisen ja hyvien toimintatapojen vaihtamisen perusteella. ETSK ehdottaa, että komissio ja sosiaalisen suojelun komitea laativat yhteistyössä keskeisten eurooppalaisten sidosryhmien kanssa tällaisen vertailuanalyysin avulla käytännesäännöt. Ne voisivat perustua seuraaviin kriteereihin (5): — vuoropuhelun rakenne — kaikkien asianomaisten sidosryhmien olisi osallistuttava — vuoropuhelun toteutustapa – olisi kannustettava aitoa osallistumista eikä ainoastaan tiedottamista ja kuulemista — alue- ja paikallistason osallistuminen muun muassa osallistavien toimintasuunnitelmien avulla — jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen osallistuminen — sidosryhmien oikea-aikainen osallistuminen poliittisen prosessin kaikissa vaiheissa — vuoropuhelun dokumentoidut tulokset — valtakunnallisten ja alueellisten tavoitteiden asettaminen — indikaattorien määrittäminen ja seuranta — sidosryhmien osallistuminen vertaisarviointeihin, keskinäiseen oppimiseen ja parhaiden käytänteiden määrittämiseen — sidosryhmien osallistuminen työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta edistäviin käytännön toimenpiteisiin.

5.10 ”Yhteiset periaatteet” ja avoin koordinointimenetelmä olisi selvästi liitettävä toisiinsa. Yhteiset periaatteet ovat jäsenvaltioille annettavia suosituksia, joita on käytetty muun muassa joustoturvaa, aktiivista osallisuutta ja aktiivista ikääntymistä koskeviin teemakohtaisiin strategioihin liittyvien EU:n politiikkojen yhteydessä.

5.11 Avoimen koordinointimenetelmän tulisi lopulta johtaa ehdotuksiin muiden välineiden hyödyntämisestä, muun muassa ehdotuksiin jäsenvaltioiden yhteistyön tiivistämisestä tai yhteisömenetelmän käytöstä.

5.12 ETSK korostaa, että indikaattorien olisi mitattava myös muita asioita kuin pelkkää taloudellista suorituskykyä. Olisikin otettava käyttöön myös yhteiskunnallista hyvinvointia mittaavia indikaattoreita, kuten Stigliz-toimikunta (6) ehdottaa. ETSK on aikaisemmin yksilöinyt määrällisiä ja laadullisia yhteiskuntapoliittisia indikaattoreita, joiden kohteina ovat muun muassa sukupuolten tasa-arvo, nuorisotyöttömyys, työssäkäyvät köyhät, vammaisten tilanne, laadukkaat työpaikat, lasten ja nuorten köyhyys, tulonjako, minimipalkka- ja minimitulojärjestelmät sekä terveys- ja sosiaalipalveluiden saatavuus. Lisäksi on ehdotettu käyttökelpoista ”elämänlaatuindikaattoria” (7), joka kattaisi kuusi aihealuetta, sekä laatuindikaattoreita, joilla voidaan mitata saatavuutta ja laatua suhteessa odotuksiin sekä käyttäjien osallistumista ja käyttäjäystävällisyyttä.

5.13 Indikaattorit on määritettävä EU-, jäsenvaltio- ja aluetasolla. ETSK korostaa, että sidosryhmät olisi kutsuttava osallistumaan niiden muotoilemiseen ja arviointiin.

5.14 ETSK:n mielestä on tärkeää, että jäsenvaltiot raportoivat edistymisestään kunkin tavoitteen saavuttamisessa käyttäen vertailukelpoisia mutta tarkistettavissa olevia eurooppalaisia indikaattoreita, jotta voidaan laatia paremmuusjärjestyksen osoittava lista, kuten Kokin ryhmän raportissa (8) ehdotetaan, ja jotta jäsenvaltiot voivat hyödyntää tuloksia diagnosointivälineenä, joka antaa valtakunnallisille ja paikallisille toimijoille mahdollisuuden parantaa ja korjata itse toimintaansa.

5.15 Päätöksentekijöiden kaikilla tasoilla on oltava mukana keskinäistä oppimista, parhaiden käytänteiden siirtoa ja muiden kuin lainsäädäntötoimien hyödyntämistä edistävissä tehokkaissa järjestelmissä. Koska työmarkkinaosapuolilla ja muilla asianomaisilla kansalaisyhteiskunnan sidosryhmillä on ainutlaatuista tietoa ja laajaa kokemusta sosiaali- ja työllisyyspoliittisista kysymyksistä, ne on kutsuttava mukaan yksilöimään ja arvioimaan mahdollisuuksia edistää parhaiden kokemusten, erityisesti innovatiivisten toimenpiteiden siirtämistä.

5.16 Jäsenvaltioiden vertaisarviointia olisi tehostettava kutsumalla mukaan työmarkkinaosapuolet ja muut asianomaiset sidosryhmät. Keskinäiseen oppimiseen ja parhaisiin käytänteisiin perustuvien tarkastelujen olisi johdettava julkisten suositusten antamiseen jäsenvaltioille sosiaalista koheesiota koskevan etenemissuunnitelman laatimisesta.

Bryssel 15. heinäkuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Lausunto aiheesta ”Tehokkaat kumppanuudet koheesiopolitiikassa”, asiakokonaisuus ECO/258, esittelijä Jan Olsson.

(2) Neuvoston asiakirja 9964/10.

(3) ETSK:n 27. toukokuuta 2010 työllisyyspolitiikan suuntaviivoista antama lausunto, yleisesittelijä Wolfgang Greif, CESE 763/2010.

(4) Köyhyysrajaksi määritellään tulot, jotka ovat alle 60 prosenttia kansallisesta mediaanitulosta.

(5) Ks. myös esim. Jonathan Zeitlin, EU Policy Coordination Beyond 2010: Towards a New Governance Structure.

(6) Talouden suorituskyvyn ja sosiaalisen kehityksen mittaamista käsittelevä komitea (Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress).

(7) Ks. ETSK:n 22. lokakuuta 2008 aiheesta ”BKT:tä enemmän – kestävän kehityksen mittaaminen” antama lausunto, esittelijä Martin Siecker, (EUVL 100, 30.4.2009, ss. 53–59).

(8) Wim Kokin johtaman korkean tason työryhmän raportti ”Facing the Challenge – The Lisbon Strategy for Growth and Employment”, marraskuu 2004.