EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 11.10.2022 COM(2022) 730 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE



EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta























































{SWD(2022) 730 final}



SISÄLTÖ I. Johdanto I.1 Kertomus I.2 Monenvälisiin ja kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien kansainvälisten kauppasitoumusten täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta – keskeinen kehitys II. EU:n kauppasopimusten tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen II.1 Kauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppaneiden kanssa – keskeinen kehitys vuonna 2021 II.2 EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanon edistäminen Aasiassa, Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa, EU:n naapurimaissa sekä Afrikan Karibian ja Tyynenmeren maissa III. Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen maailmankaupassa IV. Esteiden poistaminen ja ratkaisujen löytäminen IV.1 Kaupan esteiden ja niiden poistamisen tilanne IV.2 Keskitetty asiointipiste valituksia varten V. Kauppasitoumusten kahden- ja monenvälinen täytäntöönpano: riitojenratkaisu V.1 Riitojenratkaisun käyttö V.2 EU:n sopimuksiin perustuvia riita-asioita käsittelevien välimiesten luettelojen uusiminen



I.Johdanto

I.1 Kertomus Tämä on komission toinen vuosittainen yhteenvetokertomus täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevista toimista kaupan alalla. Siinä esitetään yleiskatsaus vuonna 2021 ja vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä toteutetuista EU:n kauppasopimusten valvojan ohjaamista tärkeimmistä toimista, joilla varmistetaan EU:n kauppasopimusten ja -järjestelyjen tehokas täytäntöönpano ja noudattaminen. Kertomus kattaa toimet neljällä painopistealueella: 1.EU:n kauppasopimusten tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräisen hyödyntämisen varmistaminen (II jakso) 2.pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen maailmankaupassa (III jakso) 3.kaupan esteiden poistaminen ja ongelmien ratkaiseminen virallisten riitojenratkaisumenettelyjen ulkopuolella (IV jakso) 4.kahdenvälisten tai monenvälisten riitojenratkaisumekanismien käyttäminen EU:n oikeuksien täytäntöön panemiseksi (V jakso). Liitteenä oleva komission yksiköiden valmisteluasiakirja sisältää kertomuksen II.2 jaksoa täydentäviä lisätietoja 38 tärkeästä EU:n kauppasopimuksesta, muun muassa ensimmäisen EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välistä kauppa- ja yhteistyösopimusta, jäljempänä ’EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus’, koskevan maataulukon. Komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa on myös tietoja, jotka täydentävät kertomuksen IV.1 jaksoa, kuten luettelo rekisteröidyistä uusista esteistä sekä vuonna 2021 kokonaan tai osittain poistetuista esteistä. Komission verkkosivustolla on tätä kertomusta täydentäviä tietoja EU:n ja etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppaneiden välisen kaupan kehityksestä vuonna 2021, tullietuuksien käytöstä EU:n viennissä ja tuonnissa kunkin etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvan kauppakumppanin kanssa niin EU:n kuin jäsenvaltioiden osalta sekä tariffikiintiöiden käyttöasteesta. Vaikka tässä kertomuksessa keskitytään kauppasopimusten mukaisilla toimilla tapahtuvaan täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan, sitä olisi tarkasteltava myös laajemmassa täytäntöönpanotoimien yhteydessä, joista komissio raportoi erikseen: ·Kaupan suojakeinojen (polkumyynnin vastaiset toimet, tukien vastaiset toimet ja suojatoimet) käyttöä EU:n etujen puolustamiseksi epäterveitä käytäntöjä vastaan käsitellään komission vuotuisissa kaupan suojatoimia koskevissa kertomuksissa. ·Toimet, joilla torjutaan väärennettyjä tavaroita tai muita EU:n yritysten teollis- ja tekijänoikeuksien loukkauksia, kuuluvat vuorovuosin julkaistavien väärennösten ja piratismin seurantalistan ja teollis- ja tekijänoikeuksia koskevan kertomuksen piiriin. ·Ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja kaksikäyttötuotteiden viennin valvontaa, jotka muodostavat strategisen kaupan ja investointien valvonnan Euroopan unionin turvallisuuden varmistamiseksi (STICS), käsitellään vuosittaisissa suorien ulkomaisten sijoitusten seurantaa ja vientivalvontaa koskevissa komission kertomuksissa.

·EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän (GSP-järjestelmän) soveltaminen, jonka avulla kehitysmaille tarjotaan kestävää kehitystä ja hyvää hallintoa edistävä erityinen kannustinjärjestely, kuuluu komission GSP-kertomuksen piiriin. I.2 Monenvälisiin ja kahdenvälisiin sopimuksiin perustuvien kansainvälisten kauppasitoumusten täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta – keskeinen kehitys Tässä toisessa kertomuksessa vahvistetaan komission päättäväinen aikomus varmistaa se, että yritykset, työntekijät ja sidosryhmät kaikkialla EU:ssa voivat täysimääräisesti hyötyä kansainvälisestä kaupasta, mutta myös se, että EU:n kauppakumppanit eri puolilla maailmaa noudattavat monenvälisesti tai kahdenvälisesti tekemiään sitoumuksia. Maailman kauppajärjestön (WTO) ministerikokouksessa Genevessä kesäkuussa 2022 saavutetut myönteiset tulokset, erityisesti järjestön ja myös sen riitojenratkaisumekanismin uudistamista koskeva sitoumus, osoittavat WTO:n merkityksen. WTO muodostaa EU:n eri puolilla maailmaa solmimien kauppakumppanuuksien perustan ja on EU:n täytäntöönpanoa koskevan suunnitelman kulmakivi suhteessa eräisiin EU:n suurimpiin kauppakumppaneihin sekä varajärjestely sellaisten kauppakumppanien osalta, joiden kanssa EU:lla on kahdenvälisiä kauppasopimuksia. Vuonna 2021 EU:lla oli 42 etuuskohtelukauppaa koskevaa sopimusta 74 kumppanin kanssa. Tällä sopimusverkostolla oli kertomuksen kattamalla jaksolla (eli vuonna 2021 ja vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä) edelleen tärkeä rooli, kun yritykset EU:ssa ja eri puolilla maailmaa olivat nousemassa covid-19-pandemiasta. Sopimusverkoston vaikutus riippuu kuitenkin siitä, että nämä sopimukset – kansainvälisten kauppasääntöjen ohella – pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja niiden noudattamista valvotaan. Covid-19-pandemian aiheuttamat häiriöt ovat vaikuttaneet myös kauppavirtoihin, niillä on ollut kerrannaisvaikutuksia elinkustannuksiin, ja ne ovat vaikeuttaneet kaikenkokoisten yritysten toimintaa ulkomaanmarkkinoilla. Kuten tämä kertomus osoittaa, tietyt kumppanit ovat jatkuvasti pyrkineet kääntymään sisäänpäin ja asettaneet syrjiviä kaupan rajoituksia, joiden tarkoituksena on suosia paikallista tuotantoa ja kotimaista teollisuutta. EU on ollut valmis toimimaan, kun tällaisia esteitä on ilmennyt. Vuoden 2022 ensimmäisten kuukausien tapahtumat ovat korostaneet tätä entisestään Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan seurauksena. Markkinoiden ja toimitusketjujen häiriintyminen, kun valtiot toteuttavat vastatoimia, korostaa avoimen kaupan, yhteisten arvojen ja vaihtoehtoisten mahdollisuuksien löytämisen merkitystä, jotta EU:hun ja EU:sta ulos suuntautuvat kauppavirrat voivat jatkua. Kun energian hinnat nousevat ja raaka-aineista, myös maataloustuotteista, on pulaa, EU:n kauppasopimusverkosto on merkittävä voimavara, joka pitää markkinat avoimina ja auttaa yrityksiä monipuolistamaan toimitusketjujaan. Lisäksi voidaan mainita kaksi muuta kertomuksen kattamalla jaksolla tapahtunutta merkittävää kehitysaskelta: ·EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä erosopimuksessa määrätyn siirtymäkauden päätyttyä ja EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen väliaikaisen soveltamisen alettua 1. tammikuuta 2021 Yhdistyneestä kuningaskunnasta (joka kuuluu tämän kertomuksen piiriin) on tullut EU:n tärkein etuuskohtelukaupan piiriin kuuluva kumppani. Tämä tarkoitti, että EU:n ja etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppaneiden välisen kaupan osuus kasvoi 32 prosentista 44 prosenttiin vuodesta 2020. Tämä vaikutti myös EU:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppaneiden kanssa käymän tavarakaupan ylijäämään, joka kasvoi 124 miljardista eurosta vuonna 2020 – määrä tosin oli covid-19-pandemian vuoksi paljon normaalia pienempi – 208 miljardiin euroon vuonna 2021. EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimus on sui generis -sopimus, joka asettaa varsin erityisiä haasteita, koska Yhdistyneen kuningaskunnan asema on muuttunut jäsenvaltiosta, jolla on täysimääräinen pääsy sisämarkkinoille, EU:n ulkopuoliseksi kumppanimaaksi. Komissio antoi 24. maaliskuuta 2022 erillisen kertomuksen EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpanosta ja soveltamisesta vuonna 2021. Täytäntöönpanossa keskityttiin vuonna 2021 auttamaan yrityksiä tässä siirtymässä muun muassa selventämällä joitakin Yhdistyneen kuningaskunnan sääntöihin ja järjestelmiin liittyviä näkökohtia ja vastaamalla kaupan esteisiin, jotka uhkaavat aiheuttaa haittaa EU:n sidosryhmille. ·Lisäksi transatlanttiset suhteet Yhdysvaltoihin paranivat vuonna 2021 merkittävästi, kun useita merkittäviä ja pitkäaikaisia kiistoja saatiin ratkaistua ja kauppa- ja teknologianeuvostoon liittyvässä yhteistyössä luotiin uutta dynaamisuutta. Kertomuksen kattamalla jaksolla EU jatkoi täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan liittyvän suunnitelmansa toteuttamista neljällä keskeisellä alalla, ja sen toimet ovat tuottaneet tuloksia, kuten seuraavat esimerkit osoittavat: Ensinnäkin komissio tehosti entisestään toimia, joilla autetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset) hyödyntämään kauppasopimusten tarjoamia konkreettisia etuja, ja puuttui markkinoille pääsyä ja kestävyyttä koskeviin ongelmiin: ·Yli kolme miljoonaa käyttäjää (joista 72 prosenttia EU:sta) on käynyt komission Access2Markets-portaalissa (joka kattaa 135 vientimarkkinaa sekä kaikki EU-maat). EU:n palvelukauppaa ja hankintoja koskeviin osiin on lisätty uutta sisältöä ja alkuperäsääntöjen itsearviointivälinettä (ROSA) on parannettu. ·Vuonna 2021 poistettiin kokonaan tai osittain 39 olemassa olevaa kaupan estettä (kuusi enemmän kuin vuonna 2020) pääasiassa EU:n ja asianomaisten 24 kauppakumppanin yhteistyöllä. Lisäksi vuonna 2021 EU:n vienti kolmansiin maihin kasvoi 7,2 miljardia euroa vuosina 2015–2020 esteiden poistamiseksi tehdyn työn ansiosta. Sidosryhmät ottivat keskitetyn asiointipisteen käyttöön, ja vuonna 2021 ja vuoden 2022 neljän ensimmäisen kuukauden aikana EU:n sidosryhmät ottivat siihen yhteyttä yli 60 kertaa ja markkinoille pääsyä koskevista kysymyksistä esitettiin 46 valitusta. ·Vuonna 2021 annetussa kertomuksessa mainittiin kaksi EU:n kaupan esteitä koskevaan asetukseen perustuvaa tapausta. Meksiko ratkaisi onnistuneesti tequilan vientiä koskevan tapauksen (komissio päätti tutkimuksensa 4. helmikuuta 2022), ja Saudi-Arabia on lähellä ratkaisua keraamisia laattoja koskevassa tapauksessa.

Toiseksi, komissio jatkoi oikeudellista täytäntöönpanoa koskevien asioiden käsittelyä tai vireillepanoa WTO:ssa ja kahdenvälisillä sopimuksilla: ·WTO:n riitojenratkaisu: EU oli 30. huhtikuuta 2022 mennessä käynnistänyt 110 niistä 612 WTO:n riita-asiasta, jotka oli aloitettu vuodesta 1995 alkaen. Komissio jatkoi käynnissä olevien asioiden ajamista ja puolustamista, ja vuoden 2022 alussa se pani vireille neljä uutta asiaa: kaksi Kiinaa vastaan, yhden Egyptiä vastaan ja yhden Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan. Viimeksi mainittu asia koski tuulivoima-alaa: jo 1. heinäkuuta eli alle neljä kuukautta sen jälkeen, kun EU oli pyytänyt WTO-neuvotteluja, osapuolet sopivat etenemistavasta, jolla ratkaistaan EU:n huolenaiheet syrjinnästä Yhdistyneen kuningaskunnan hinnanerosopimusjärjestelmässä, joka on Yhdistyneen kuningaskunnan tärkein mekanismi vähähiilisen sähköntuotannon tukemiseksi. ·Huhtikuun 30. päivään 2022 mennessä noin puolet riita-asioista, jotka on pantu vireille WTO:ssa välimiesmenettelyä koskevan väliaikaisjärjestelyn ollessa käytössä, on ollut välimiesmenettelyä koskevan väliaikaisjärjestelyn osallistujien välisiä, ja EU on sopinut Turkin kanssa erillisestä väliaikaisjärjestelystä mahdollisten valitusten käsittelemiseksi kahdessa asiassa (lisätietoja tästä on V jaksossa). ·EU jatkoi kahdenvälisten riitojenratkaisumenettelyjen käyttöä Etelä-Korean, Eteläisen Afrikan tulliliiton ja Algerian kanssa ilmenneiden ongelmien ratkaisemiseksi, kun taas Ukrainan kannalta kielteisen päätöksen täytäntöönpano on keskeytetty poliittisen tilanteen vuoksi. Kolmanneksi, täydentääkseen välineistöään ja vastatakseen nykyisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin useilla aloilla ja erityisesti tukeakseen vihreää ja kestävää siirtymää komissio ·saattoi päätökseen kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan 15-kohtaisen toimintasuunnitelmansa nopeutetun uudelleentarkastelun , jäljempänä ’kaupan ja kestävän kehityksen uudelleentarkastelu’, myös täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan liittyvien näkökohtien osalta, antamalla 22. kesäkuuta 2022 tiedonannon Kauppakumppanuuksien voima: yhdessä vihreän ja oikeudenmukaisen talouskasvun puolesta; ·on vienyt ehdotustaan yleisen tullietuusjärjestelmän uudistamisesta eteenpäin: komission 22. syyskuuta 2021 julkaisemaan ehdotukseen perustuvasta uudesta GSP-asetuksesta keskustellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa, ja tavoitteena on, että Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät lopullisen tekstin vuoden 2022 viimeisellä neljänneksellä. Neljänneksi, komissio on edistynyt myös muita tärkeitä uusia EU:n säädöksiä koskevassa työssä. Ne ovat tällä hetkellä käsiteltävänä tai ne on vastikään hyväksytty Euroopan parlamentissa ja neuvostossa, ja niiden tarkoituksena on varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset ja puolustaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita taloudelliselta pakottamiselta: ·Neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät 14. maaliskuuta 2022 poliittiseen yhteisymmärrykseen kaikista jäljellä olleista avoimista kysymyksistä, jotka liittyivät komission ehdotukseen kansainväliseksi julkisten hankintojen välineeksi. Tällä asetuksella EU voi viime kädessä rajoittaa sellaisten maiden tavarantoimittajien pääsyä EU:n hankintamarkkinoille, jotka eivät myönnä vastaavaa pääsyä niiden hankintoihin. Nämä rajoitukset voivat tarkoittaa kyseisestä maasta tulevien tarjouksien arviointitavan mukauttamista tai tiettyjen kyseisestä maasta tulevien tarjoajien poissulkemista. Asetus julkaistiin 30. kesäkuuta, ja se tuli voimaan 29. elokuuta 2022. ·Neuvosto ja Euroopan parlamentti pääsivät 30. kesäkuuta poliittiseen yhteisymmärrykseen 5. toukokuuta 2021 annetusta komission ehdotuksesta asetukseksi sisämarkkinoita vääristävistä ulkomaisista tuista, jolla korjataan EU:n kilpailuun, julkisiin hankintoihin ja kauppaan liittyvissä säännöissä oleva sääntelyvaje. Tämän säädöksen mukaan komissiolla on valtuudet tutkia EU:n ulkopuolisen maan viranomaisten myöntämää taloudellista tukea, joka hyödyttää EU:ssa taloudellista toimintaa harjoittavia (esimerkiksi hankintoja tai sulautumia toteuttavia) yrityksiä, ja puuttua sen kilpailua vääristäviin vaikutuksiin. Asetus tulee voimaan, kun neuvosto ja parlamentti ovat virallisesti hyväksyneet sen ja kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan sellaisenaan kaikkialla EU:ssa kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulosta. Ilmoitusvelvoitteita aletaan soveltaa yhdeksän kuukauden kuluttua voimaantulosta. ·Komissio teki 8. joulukuuta 2021 ehdotuksen pakottamiskeinojen vastaiseksi välineeksi, jolla varmistetaan EU:n ja jäsenvaltioiden etujen suojaaminen taloudellisen pakottamisen tapauksessa eli silloin, kun kolmas maa painostaa kauppaan tai investointeihin vaikuttavilla toimenpiteillä EU:ta tai jäsenvaltiota tekemään tietyn ratkaisun jollakin niiden toimivaltaan kuuluvalla alalla. Ehdotetun välineen ensisijaisena tavoitteena on estää kolmansia maita käyttämästä EU:hun tai jäsenvaltioon kohdistuvaa taloudellista pakottamista. Jos kolmas maa tästä huolimatta turvautuu pakottamiseen, ehdotuksessa säädetään vuoropuheluprosessista kolmannen maan kanssa pakottamisen lopettamiseksi ja tarjotaan viimeisenä keinona välineitä vastatoimiin. Ehdotus sisältää myös säännöksen taloudelliseen pakottamiseen liittyvästä kansainvälisestä yhteistyöstä. Neuvosto ja Euroopan parlamentti valmistelevat parhaillaan kantojaan aloittaakseen toimielinten väliset neuvottelut, joiden odotetaan alkavan syksyllä 2022.





Komissio edistää täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevia toimiaan tiiviissä yhteistyössä muiden EU:n toimielinten ja erityisesti jäsenvaltioiden kanssa. Vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä komissio on käynnistänyt puheenjohtajavaltio Ranskan tuella laajemman keskustelun siitä, miten jäsenvaltioiden ja sidosryhmien (kuten yritysten, kaupanedistämisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan ryhmien ja valtiosta riippumattomien järjestöjen) kanssa tehtävää täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevaa yhteistyötä voitaisiin vahvistaa sekä Brysselissä että paikan päällä jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa, joissa sijaitsevissa 58 EU:n edustustossa työskentelee yli 200 kauppapolitiikan pääosaston työntekijää kauppaa koskevien kysymysten parissa ympäri vuoden. Komissio on myös raportoinut säännöllisesti Euroopan parlamentille / kansainvälisen kaupan valiokunnalle ja pitänyt parlamentin jäsenet ajan tasalla täytäntöönpanoon ja noudattamisen valvontaan liittyvistä keskeisimmistä kysymyksistä sekä saanut heiltä palautetta. Se on myös tehnyt yhteistyötä talous- ja sosiaalikomitean kanssa ottaen erityisesti huomioon komitean roolin EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien tukemisessa. Tällaisia ryhmiä on perustettu 11:ssä EU:n kauppasopimuksessa.

II.EU:n kauppasopimusten tarjoamien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen II.1 Kauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppaneiden kanssa – keskeinen kehitys vuonna 2021 Vuonna 2021 etuuskohtelukauppaa koskevien sopimusten piiriin kuului 44 prosenttia EU:n kaupasta Etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien 74 kumppanin kanssa käydyn EU:n kaupan määrä oli 1 891 miljardia euroa vuonna 2021, ja tämän kaupan osuus unionin ulkomaankaupasta (lukuun ottamatta jäsenvaltioiden välistä kauppaa) oli 44 prosenttia. Vuonna 2021 etuuskohtelukaupan piiriin kuuluviin kumppanimaihin suuntautuneen EU:n viennin määrä oli 1 049 miljardia euroa, ja EU:n tuonnin määrä samoista maista oli 841 miljardia euroa. EU:n etuuskohtelukaupan osuus sen koko ulkomaankaupasta kasvaa 47,4 prosenttiin, jos otetaan huomioon kauppa niiden kumppanien kanssa, joiden kanssa EU on saanut päätökseen neuvottelut parhaillaan hyväksyttävänä tai ratifioitavana olevista sopimuksista (3,4 prosenttia). Kaavio 1: EU:n ulkomaankauppa (2021)

Lähde: Eurostat, Comext (tiedot haettu maaliskuussa 2022). Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta 2 käy ilmi, Yhdistynyt kuningaskunta on nyt EU:n suurin etuuskohtelukaupan piiriin kuuluva kumppani. Sen osuus etuuskohteluun oikeutettujen 74 kumppanin kanssa käydystä EU:n kaupasta on 22,8 prosenttia, ja seuraavina tulevat Sveitsi (14,8 prosenttia), Turkki (8,3 prosenttia), Norja (6,9 prosenttia) ja Japani (6,6 prosenttia). Näiden viiden kumppanin yhteenlaskettu osuus EU:n etuuskohtelukaupasta oli vuonna 2021 lähes 60 prosenttia. Yhdistynyt kuningaskunta on Kiinan ja Yhdysvaltojen jälkeen EU:n kolmanneksi suurin kauppakumppani, ja Sveitsi on neljännellä sijalla. Turkki, Japani, Norja ja Etelä-Korea ovat sijoilla 6.–9. Venäjän ja Intian välissä. Kaavio 2: EU:n tavarakauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien mukaan (2021) Lähde: Eurostat, Comext (tiedot haettu maaliskuussa 2022). EU:n tavarakauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien kanssa (Yhdistynyt kuningaskunta pois luettuna) kasvoi jälleen voimakkaammin kuin EU:n kansainvälinen kauppa kokonaisuudessaan Kuten vuosina 2019–2020, EU:n ja etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien välinen kauppa kasvoi vuosina 2020–2021 voimakkaammin (19,5 prosenttia) kuin EU:n ja kaikkien kauppakumppaneiden välinen kauppa (17,6 prosenttia). Kasvu oli kuitenkin vähäisempää, jos Yhdistynyt kuningaskunta luetaan mukaan Kuten kaaviosta 3 käy ilmi, EU:n ja sen etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien sekä Yhdistyneen kuningaskunnan välinen kauppa kasvoi 13,3 prosenttia eli vähemmän kuin EU:n ja kaikkien kolmansien maiden välinen kauppa (joka kasvoi 17,6 prosenttia) ja EU:n ja muiden kuin vapaakauppasopimusta soveltavien kumppanien välinen kauppa (joka kasvoi 21,3 prosenttia) samalla ajanjaksolla.

Kaavio 3: Kaupan vuotuinen kasvu kumppaneittain (2020–2021) – tavarat Lähde: Eurostat, Comext (tiedot haettu maaliskuussa 2022). Samoin kuin kaikkien tavaroiden vienti, EU:n maatalouselintarvikkeiden kauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien 74 kumppanin kanssa kasvoi 4,7 prosenttia vuonna 2021 eli vähemmän kuin EU:n ja kaikkien kauppakumppanien välinen maatalouselintarvikkeiden kauppa (joka kasvoi 7,2 prosenttia), vaikka EU:n vienti näihin kauppakumppanimaihin kasvoi hieman voimakkaammin (8,2 prosenttia) kuin EU:n maatalouselintarvikkeiden vienti kaikkiin kauppakumppanimaihin, joka kasvoi 7,3 prosenttia. Tämä kehitys johtui pääasiassa Yhdistyneestä kuningaskunnasta EU:hun suuntautuvasta maatalouselintarvikkeiden tuonnista, joka väheni jyrkästi vuonna 2021 (24,5 prosenttia) ja jonka tilanne heikkeni muiden kuin maataloustuotteiden tuontia enemmän. Tämä tuonti väheni samalla ajanjaksolla 12 prosenttia. Mahdollisia syitä tähän olivat muun muassa EU:n soveltamien terveys- ja kasvinsuojelutarkastusten käyttöönotto, mutta myös Yhdistyneen kuningaskunnan toimijoiden vaikeudet siirtyä sisämarkkinoiden järjestelmästä kolmansiin maihin sovellettavaan kauppajärjestelmään suuressa osassa vientiään. Samalla EU:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien kanssa käymän kaupan ylijäämäisyys kasvoi vuonna 2021 Toisaalta Yhdistyneen kuningaskunnan sisällyttäminen EU:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien joukkoon lisäsi myös EU:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien kanssa käymän tavarakaupan ylijäämäisyyttä. Ylijäämä kasvoi 124 miljardista eurosta 208 miljardiin euroon vuosina 2020–2021, vaikka kaupan määrä väheni huomattavasti covid-19-pandemian vuoksi. Noin 20 prosenttia EU:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien kanssa käymän tavarakaupan ylijäämästä johtuu maatalouselintarvikkeista. Komissio seurasi vuonna 2021 asianomaisten asetusten mukaisesti tiettyjen teollisuustuotteiden ja maatalouselintarvikkeiden tuontia EU:hun Korean ja Latinalaisen Amerikan kumppaneiden kanssa käytävää tavarakauppaa koskevat erityiset seurantavelvoitteet Komissio seurasi, kuten asetuksessa (EU) N:o 511/2011 edellytetään, Etelä-Korean keskeisten autonosien ja elektroniikan tuontia tärkeimmiltä EU:n ulkopuolisilta toimittajilta. Vuonna 2021 Korean polttomoottoreiden (bensiini- ja dieselmoottorien) ja osien tuonti lisääntyi vuoteen 2020 verrattuna (+8 prosenttia), kuten myös keskeisten autonosien tuonti (+11 prosenttia). Näiden kauppatilastojen perusteella ei ole mahdollista todeta yhteyttä tullinpalautuksen sallimisen ja Etelä-Koreasta EU:hun suuntautuvan autojen tuonnin lisääntymisen välillä. Komissio seurasi myös tuoreiden banaanien tuontia EU:hun Kolumbiasta, Ecuadorista ja Perusta sekä Keski-Amerikasta, kuten asetuksessa (EU) N:o 19/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 20/2013 edellytetään. Tuonnin kehitys vuonna 2021 pysyi aiemmin havaittujen vuotuisten keskimääräisten kehityssuuntausten rajoissa. Komissio analysoi edelleen säännöllisesti markkinoiden ja unionin banaanintuottajien tilannetta ja tarkastelee sitä tarvittaessa yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa.

Palvelukauppa väheni, mutta EU:n palvelukauppa pysyi ylijäämäisenä Viimeisimmät saatavilla olevat palvelukauppaa koskevat luvut ovat Eurostatin maksutasetilastoista poimitut luvut vuodelta 2020. Palvelukauppa 73:n etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvan kumppanin kanssa väheni 16,7 prosenttia vuonna 2020 vuoteen 2019 verrattuna, mikä on hieman enemmän kuin EU:n ulkopuolinen palvelukauppa kokonaisuudessaan (14,6 prosenttia).



Kaavio 4: EU:n palvelukauppa etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien mukaan (2020) EU:n ja etuuskohtelukaupan piiriin kuuluvien kumppanien välisen palvelukaupan ylijäämä oli 91 miljardia euroa vuonna 2020, kun se vuonna 2019 oli 106 miljardia euroa, mutta se oli silti lähes kolme kertaa suurempi kuin EU:n kaikkien kauppakumppanien kanssa käymän kaupan ylijäämä (33 miljardia euroa vuonna 2020, 50 miljardia euroa vuonna 2019). Monenvälinen sopimus palvelujen kotimaisesta sääntelystä EU on ollut johtavassa asemassa neuvotteluissa uraauurtavasta sopimuksesta, jolla pyritään vähentämään palvelualan liiallista byrokratiaa. Vuoden 2021 joulukuussa 67:stä WTO:n jäsenestä koostuva ryhmä, johon myös EU kuului, saattoi palvelujen kotimaista sääntelyä koskevaan yhteiseen aloitteeseen liittyvät neuvottelut menestyksekkäästi päätökseen. Neuvottelutuloksella yksinkertaistetaan tarpeettoman monimutkaisia säännöksiä ja helpotetaan palveluntarjoajien kohtaamia menettelyllisiä esteitä. OECD:n mukaan tämän tuloksen täytäntöönpano auttaa vähentämään maailmanlaajuisen palvelukaupan kustannuksia vuosittain yli 150 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Aloitteeseen osallistuvien jäsenten on tarkoitus aloittaa prosessi neuvottelutuloksen sisällyttämiseksi sitoumusluetteloihinsa vuoden 2022 loppuun mennessä. Kun tarkistetut sitoumusluettelot tulevat voimaan, kotimaista sääntelyä koskevia sitoumuksia sovelletaan erga omnes eli kaikkiin. II.2 EU:n kauppasopimusten täytäntöönpanon edistäminen Aasiassa, Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa, EU:n naapurimaissa sekä Afrikan Karibian ja Tyynenmeren maissa Tässä II.2 alajaksossa esitetään yleiskatsaus kolmesta keskeisestä täytäntöönpanotoimien klusterista, joita komissio toteuttaa varmistaakseen, että EU:n kauppasopimukset tuottavat tuloksia, ja joita havainnollistetaan esimerkeillä kyseisiltä neljältä maantieteelliseltä alueelta (ks. A–C kohta), sekä yleiskatsaus EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten täytäntöönpanon parantamiseen tähtäävistä toimista (D kohta) ja annetaan tietoja komission toteuttamasta EU:n sekä Kolumbian, Ecuadorin ja Perun välisen vapaakauppasopimuksen jälkiarvioinnista (D kohta). A.Kauppasopimuksista viestiminen ja yritysten auttaminen niiden hyödyntämisessä On tärkeää, että yrityksiä autetaan toimimaan uusilla markkinoilla, kun ne harkitsevat kansainvälistymistä ja EU:n vapaakauppasopimusten hyödyntämistä Sidosryhmien on perehdyttävä uuteen kauppajärjestelmään ennen sen voimaantuloa, mutta myös ensimmäisten yhden tai kahden vuoden aikana uuden kauppasopimuksen voimaantulon jälkeen. Tämä merkitsi vuonna 2021 haasteita erityisesti niille EU:n yrityksille, jotka käyvät kauppaa Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa ja joiden oli mukauduttava EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisiin uusiin kauppasuhteisiin. Hyvin kohdennettu ja oikea-aikainen viestintä osoittautui olennaiseksi: ·Helpottaakseen EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksen soveltamista 1. tammikuuta 2021 alkaen komissio pyrki kaikin tavoin auttamaan jäsenvaltioita ja EU:n yrityksiä siirtymään uuteen toimintaympäristöön

ojulkaisemalla verkkosivustollaan oikea-aikaista ja yksityiskohtaista tietoa tuontimuodollisuuksia koskevista sovellettavista säännöksistä unionitavaroiden viemiseksi Yhdistyneeseen kuningaskuntaan oantamalla kattavia ohjeita etuuskohtelusta, alkuperäsäännöistä ja tullimenettelyistä otekemällä yhteistyötä Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa selvennysten antamiseksi toimijoille tarvittaessa. Yleisemmin ottaen komissio auttaa – muun muassa EU:n rahoittamien hankkeiden avulla – yrityksiä hyödyntämään mahdollisuuksia ja varmistamaan ensimmäisen toimijan edun kunkin sopimuksen voimassaolon alkuaikoina: ·Vuonna 2021 käynnistettiin esimerkiksi EU:n hanke, jolla pyritään parantamaan EU:n yritysten (erityisesti pk-yritysten) kykyä lisätä kauppaa ja investointeja Vietnamissa tarjoamalla käytännön tietoa siitä, miten EU:n ja Vietnamin vapaakauppasopimusta voidaan hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla. Kauppaa ja investointeja Vietnamissa koskeva verkko-opas EU:n pk-yrityksille julkaistiin maaliskuussa 2022. Myös sopimuksissa, jotka ovat olleet voimassa jo jonkin aikaa, on kuitenkin edelleen hyödyntämätöntä potentiaalia muilla kuin tavarakaupan aloilla. EU:n rahoittamilla hankkeilla pyritään auttamaan yrityksiä saamaan tämä potentiaali käyttöön: ·Komissio toteutti vuonna 2021 esimerkiksi kumppanuusvälineen hankkeen, joka koski tiedonkeruuta Chilen julkisista hankinnoista, jotta saataisiin parempi käsitys Chilen julkisten hankintojen markkinoista muun muassa määrittämällä niiden koko sekä kuvailemalla niiden ominaisuuksia ja markkinoille pääsyn esteitä. Tutkimus osoittaa muun muassa, että Chilen julkisten hankintojen markkinoille osallistuu toistaiseksi vain 11 jäsenvaltiota 27 jäsenvaltiosta pääasiassa keskushallinnon hankintojen tasolla ja että EU:n yritysten markkinaosuudet kuntasektorilla ovat hyvin pieniä. Erityisesti infrastruktuurimenot näyttävät muodostavan markkinat, joilla EU:n yrityksillä on hyödyntämättömiä mahdollisuuksia. Hankkeesta saadut kokemukset auttavat keskittämään toimia eurooppalaisten yritysten osallistumisen lisäämiseen näillä markkinoilla. ·Elokuussa 2021 päättyneen tullietuuksien käyttöastetta koskevan kumppanuusvälinehankkeen avulla komissio arvioi Keski-Amerikan kanssa tehdyn kauppasopimuksen mukaisten EU:n vientiä koskevien tullietuuksien hyödyntämistä, yksilöi mahdollisia parannuskohteita sekä vahvisti kauppasopimusten täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa. Lisäksi EU osallistuu teknisiin yhteistyöhankkeisiin parantaakseen kauppasopimusten mukaisia kaupan ja investointien edellytyksiä ·EU ja Meksiko käyttivät vuonna 2021 esimerkiksi Latinalaisen Amerikan kanssa toteutettavan teollis- ja tekijänoikeuksien teknisen yhteistyöohjelman (IP Key Latin America) hanketta välineenä, jolla varmistetaan teollis- ja tekijänoikeuksien tehokas suojelu ja johon sisältyy useita teollis- ja tekijänoikeuksien alaan liittyviä toimia (esimerkiksi tuomareiden symposiumi ja patenttien tutkimista koskeva koulutus). IP Key Latin America ja Instituto Mexicano de la Propiedad Industrial (IMPI) julkaisivat vuonna 2021 tutkimuksen teollis- ja tekijänoikeuksien taloudellisesta panoksesta Meksikossa. ·Marraskuusta 2021 lähtien toteutetulla EU:n rahoittamalla 10 miljoonan euron tukiohjelmalla tuetaan EU:n ja eteläisen Afrikan kehitysyhteisön (SADC) välisen talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanoa Etelä-Afrikassa, jotta voidaan parantaa Etelä-Afrikan kauppa- ja liiketoimintamahdollisuuksia edistämällä EU:n ja SADC:n talouskumppanuussopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa ja samalla alueellista yhdentymistä painottaen erityisesti maataloustuotteita. Ohjelmassa keskitytään erityisesti i) ratkaisemaan maatalouden arvoketjujen laadunvalvonnan infrastruktuuriin sekä tekniseen kapasiteettiin liittyvät ja EU:hun suuntautuvaa vientiä rajoittavat haasteet; ja ii) lisäämään talouskumppanuussopimuksen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistä maataloustuotteiden uusien viejien ja sellaisten viejien keskuudessa, joilla on hyväksyttyjä maantieteellisiä merkintöjä. B.EU:n kauppasopimusten mukaisten sitoumusten seuranta

Paikan päällä tapahtuvan kehityksen seurannan avulla komissio voi kohdentaa täytäntöönpanotoimensa paremmin Komissio on useimmiten EU:n edustustojen henkilöstön avulla seurannut useissa kauppakumppanimaissa tapahtunutta kehitystä hankkiakseen tietoja täytäntöönpanotoimiaan varten. Toisinaan tätä seurantaa on tuettu EU:n rahoittamilla hankkeilla: ·Komissio on vuonna 2021 esimerkiksi seurannut tiiviisti Yhdistyneen kuningaskunnan sitoumusten täytäntöönpanoa koko sopimuksen osalta keskittyen erityisesti tasapuolisiin toimintaedellytyksiin ja kestävään kehitykseen, erityisesti Yhdistyneen kuningaskunnan tukisääntöjen, ympäristöön liittyvän kehityksen, kemianteollisuus mukaan luettuna, Yhdistyneen kuningaskunnan päästökauppajärjestelmän ja vapaasatamien suhteen. ·Komissio on myös seurannut tiiviisti tukia, joita myönnetään uusiutuvan energian tukemiseen Yhdistyneen kuningaskunnan hinnanerosopimusjärjestelmässä, mahdollisena mallina muille Yhdistyneen kuningaskunnan tukijärjestelmille.Tähän liittyvät huolenaiheet johtivat siihen, että vuoden 2022 alussa pantiin vireille WTO:n riitojenratkaisumenettely, jossa keskityttiin muun muassa ”Yhdistyneen kuningaskunnan peräisin olevan sisällön osuuden” sisällyttämiseen toimittajien valintaperusteisiin (ks. myös V.I jakso). On olennaisen tärkeää seurata tiiviisti EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten täytäntöönpanoa Komissio seuraa tiiviisti, että kauppakumppanit noudattavat EU:n kauppasopimuksiin sisältyviä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia sitoumuksia. Seurantaa edistetään kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien komiteoiden työllä, jota tuetaan kansalaisyhteiskunnan osallistamiseksi luoduilla rakenteilla. Vuonna 2021 ja vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä kaikki kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien komiteoiden kokoukset – Singaporea ja Moldovaa lukuun ottamatta – järjestettiin suunnitellusti, joskin useimmiten virtuaalisesti pääasiassa covid-19-pandemian vuoksi. Tähän sisältyivät uusien EU:n ja Vietnamin sekä EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien komiteoiden ensimmäiset kokoukset. Näissä kokouksissa käsiteltiin muun muassa pakkotyötä, yhdistymisvapautta, työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, työelämässä ilmenevää syrjintää ja muita keskeisten työelämän periaatteiden rajoituksia sekä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten, myös työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien yleissopimusten, ratifiointia ja tehokasta täytäntöönpanoa. Covid-19-pandemian vaikutukset työelämään ovat olleet kauaskantoisia ja pahentaneet köyhyyttä sekä sukupuolten välistä, taloudellista ja sosiaalista eriarvoisuutta, ja ne ovat vahvistaneet, että työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia koskevat sitoumukset on pantava tehokkaasti täytäntöön. EU ja sen kauppakumppanit seurasivat kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevissä komiteoissa myös monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa ja keskustelivat siitä, miten ympäristöhaasteisiin, erityisesti ilmastonmuutokseen, kiertotalouteen ja resurssitehokkuuteen (esimerkiksi muovin, jätteiden ja jäämien osalta), voidaan vastata yhdessä, sekä vaihtoivat näkemyksiä kansallisista ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevista toimintasuunnitelmista. EU hyödynsi näitä mahdollisuuksia tiedottaakseen EU:n vihreän kehityksen ohjelman toimintapolitiikoista (kuten hiilirajamekanismista, kiertotalouden toimintasuunnitelmasta ja metsästrategiasta, metsäkatoa koskeva aloite mukaan luettuna) ja pyrki edistämään tällaisia toimintapolitiikkoja lähimpien kauppakumppaneidensa keskuudessa, usein yhteisesti sovittujen yhteistyöaloitteiden tuella. Ilmastonmuutokseen ja Pariisin sopimuksen kansallisesti määriteltyihin panoksiin liittyviä kysymyksiä käsiteltiin erityisesti Vietnamin kanssa marraskuussa 2021 ja Japanin kanssa tammikuussa 2022 järjestetyissä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien komiteoiden kokouksissa. C.EU:n vapaakauppasopimusten institutionaalisen kehyksen käyttö markkinoille pääsemiseksi, ongelmien ratkaisemiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi EU:n kauppasopimuksilla perustetut komiteat ja työryhmät ovat tärkein edistävä tekijä sitoumusten täytäntöönpanossa ja kirjallisten sopimusten muuttamisessa käytännön eduiksi kummankin osapuolen sidosryhmille. Komiteat kokoontuvat yleensä kerran vuodessa, ja niiden yhteispuheenjohtajina toimivat osapuolten edustajat. Kaupan alan sekakomitea kokoontuu usein ministerien / komission jäsenten tasolla, ja tapauksen mukaan kokoukset valmistelee johtavien virkamiesten johtama alakomitea tai ne valmistellaan teknisellä tasolla. Tiedot esityslistoista ja raportit kokouksista julkaistaan kokousten jälkeen komission verkkosivustolla. Komiteoiden ja työryhmien työ on monitahoista, ja niitä käytetään ennakoivasti markkinoille pääsyn lisäämiseksi, kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten tai tasapuolisten toimintaedellytysten seuraamiseksi, kaupan esteiden estämiseksi tai poistamiseksi tai yhteistyön tehostamiseksi, ja ne tarjoavat samalla foorumin vuoropuhelulle sidosryhmien ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. Jäljempänä esitetään joitakin esimerkkejä tästä.

Institutionaalinen kehys auttoi avaamaan lisää vapaakauppasopimusten tarjoamia mahdollisuuksia palvelujen ja teollis- ja tekijänoikeuksien aloilla ·Japani ja EU päättivät helmikuussa 2021 kaupan alan sekakomitean kokouksessa lisätä 28 uutta EU:n maantieteellistä merkintää ja 28 Japanin maantieteellistä merkintää sopimuksen nojalla suojattujen maantieteellisten merkintöjen luetteloon. Tämä oli toinen tällainen maantieteellisten merkintöjen luettelon laajennus, ja EU ja Japani työskentelevät parhaillaan kolmannen laajennuksen aikaansaamiseksi. ·Kanada ja EU saivat maaliskuussa 2022 palveluita käsittelevässä CETA-komiteassa menestyksekkäästi päätökseen neuvottelut arkkitehtien ammattipätevyyden vastavuoroista tunnustamista koskevasta sopimuksesta, joka on ensimmäinen EU:n kolmannen maan kanssa allekirjoittama ammattipätevyyttä koskeva sopimus. Sopimuksen tultua voimaan EU:n ja Kanadan arkkitehdit, jotka täyttävät sopimuksessa asetetut kriteerit, voivat saada pätevyytensä tunnustetuksi ja siten tarjota palvelujaan helpommin toisen osapuolen alueella. Säännöllinen yhteydenpito kumppanimaihin komiteoiden kokousten välillä vahvisti osapuolten välistä luottamusta ja auttoi ehkäisemään esteiden syntymistä Vapaakauppasopimusten komiteat toimivat myös foorumeina, joissa osapuolet tiedottavat toisilleen tulevista sääntelyyn ja lainsäädäntöön liittyvistä lähestymistavoistaan ja aloitteistaan, jotta osapuolet voivat tuoda esiin mahdollisia esteitä ennen aloitteiden hyväksymistä osaksi lainsäädäntöä. Lisäksi komiteat vahvistavat keskinäistä luottamusta, ja niiden avulla on mahdollista löytää käytännön ratkaisuja säännöllisten vuosittaisten kokousten ulkopuolella. Komission, EU:n edustustojen, jäsenvaltioiden suurlähetystöjen ja kumppanimaiden elinkeinoelämän sidosryhmien välinen yhteistyö on osoittautunut tässä yhteydessä erittäin tärkeäksi: ·EU:n edustuston ja jäsenvaltioiden välisen yhteistyön avulla voitiin maaliskuussa 2022 välttää Marokon suunnittelemat valssilankojen ja betoniterästankojen sekä kylmävalssattujen teräslevyjen ja pinnoitettujen teräslevyjen tuontia koskevat suojatoimenpiteet. ·Vuonna 2021 EU:n ja jäsenvaltioiden koordinoitujen toimien sekä Egyptin viranomaisten tekemän yhteistyön avulla estettiin Egyptin suunnittelema EU:sta tuoduista autoista perittävien tullimaksujen palauttaminen. Vapaakauppasopimusten komiteoissa ja elimissä käytävä näkemystenvaihto on myös keino etsiä selvennyksiä ja lisätä avoimuutta sekä antaa panoksia julkisiin kuulemisprosesseihin: ·Esimerkiksi vuonna 2021 EU osallistui Vietnamin toteuttamaan julkiseen kuulemiseen lääkelainsäädäntöön tehtävistä muutoksista tuotuaan teknisellä ja poliittisella tasolla esiin huolenaiheita monimutkaisista säännöistä, jotka aiheuttivat syrjintää jäsenvaltioiden sääntelyviranomaisten välillä. ·Poliittisella tasolla käydyn yhteydenpidon ja EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksella perustetussa tavarakauppakomiteassa käytyjen keskustelujen perusteella Korea ilmoitti, että eurooppalaisilla sidosryhmillä on uusi tilaisuus ilmaista näkemyksensä uusista säännöistä, jotka koskevat joulukuussa 2021 julkistettuja merituulivoimamarkkinoiden paikallista sisältöä koskevia vaatimuksia.

EU:n kauppasopimusten institutionaalinen kehys auttoi jälleen poistamaan olemassa olevia esteitä kumppanimaissa Olemassa olevien esteiden poistaminen on usein vaikeaa, myös poliittisesta näkökulmasta, koska tämä edellyttää, että hallituksen tai lainsäätäjien on kumottava aiemmin hyväksymiään toimia. Lisäksi rajoittava lainsäädäntö voi vielä kumoamisen jälkeenkin vaikuttaa paikallisten viranomaisten käytäntöihin. Pyrittäessä vastaamaan näihin haasteisiin onnistumisen mahdollisuudet ovat yleensä parhaat silloin, kun toteutetaan komission, EU:n edustustojen, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien koordinoituja toimia: ·Esimerkiksi Kanada edistyi vuonna 2021 tiettyjen liittovaltion ja provinssien tasolla sovellettujen viinejä ja väkeviä alkoholijuomia koskevien syrjivien toimenpiteiden poistamisessa. Lisäksi Kanada hyväksyi useita vuosia kestäneiden neuvottelujen jälkeen siipikarjanlihaa koskevan EU:n yhdenmukaistetun todistuksen, joka helpottaa entisestään luvan saaneissa jäsenvaltioissa toimivien viejien harjoittamaa kauppaa. ·Turkki lopetti alkuperätodisteiden vaatimisen EU:n ulkopuolelta peräisin olevilta tuotteilta, ja komission vuonna 2021 toteuttamien toimenpiteiden jälkeen Turkin viranomaiset antoivat turkkilaisille tuojille lisäselvennyksiä. Vaadittujen alkuperätodisteiden kokonaismäärä on sen jälkeen vähentynyt vähitellen myös EU:sta peräisin olevien tuotteiden osalta. Assosiaatiosopimuksen lisäpöytäkirjan soveltaminen syrjimättömällä tavalla kaikkiin jäsenvaltioihin, myös Kyproksen tasavaltaan, on kuitenkin edelleen yksi EU:n keskeisistä vaatimuksista. ·Vietnam hyväksyi komission pyynnöstä ennakkoluettelon 35 laitoksesta, jotka ovat kiinnostuneita eläin- ja/tai kalastustuotteiden viennistä Vietnamiin. Nämä laitokset voivat nyt aloittaa kalastus- tai eläintuotteiden viennin Vietnamiin ilman tuotteiden tai asiakirjojen tarkastuksia. Vapaakauppasopimusten komiteat ja työryhmät tukivat myös osapuolten kahdenvälistä yhteistyötä kauppaan liittyvissä kysymyksissä, jotka usein liittyivät sääntelyyn EU:n vapaakauppasopimuksiin liittyvä yhteistyö on olennainen osa monien komiteoiden työtä, ja se tuotti tuloksia myös vuonna 2021, kuten seuraavat esimerkit osoittavat: ·EU ja Japani vaihtavat säännöllisesti tietoja ja keskustelevat muun muassa lääkinnällisiä laitteita koskevaan sääntelyyn liittyvistä avoimista kysymyksistä. Japanissa toteutettiin vuonna 2021 kahdenvälisten keskustelujen ja elinkeinoalan kanssa tehdyn yhteistyön perusteella sääntelyyn liittyviä parannuksia, jotka koskivat lääkinnällisten laitteiden sähköisiä käyttöohjeita ja yhteistyötä valmistajien kanssa myyntilupien myöntämisen nopeuttamiseksi mahdollisuuksien mukaan. ·EU ja Kanada tekevät sääntelyyn liittyvää yhteistyötä CETA-sopimuksen sääntely-yhteistyön foorumin avulla. EU:n RAPEX-järjestelmä ja Kanadan RADAR-järjestelmä, jotka koskevat kuluttajien turvallisuutta, vaihtoivat edelleen tietoja ja järjestivät koulutusta molempien osapuolten järjestelmien käyttäjille tietojen saatavuuden ja kohdennettujen hälytysten parantamiseksi. Lisäksi EU ja Kanada antoivat heinäkuussa 2021 eläinten hyvinvointia koskevan yhteisen julkilausuman ja keskustelivat eri aiheista, kuten eläinten suojelusta merikuljetusten aikana ja mahdollisista vaihtoehdoista eläinten hyvinvointia koskeviksi merkinnöiksi. ·Komission yksiköt ja Korean viranomaiset tekivät vuonna 2021 sähköisiä todistuksia ja terveystodistusten yhdenmukaistamista koskevaa pitkälle menevää teknistä yhteistyötä helpottaakseen edelleen useiden jalostettujen maatalouselintarvikkeiden kauppaa. Kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevät komiteat mahdollistivat kestävyyskysymyksiä koskevan täydentävän yhteistyön myös monenvälisillä foorumeilla ·EU ja Japani keskustelivat tammikuussa 2022 pidetyssä kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksessa yhteistyöstään monenvälisillä foorumeilla, esimerkiksi kansainvälisen ilmastonmuutossopimuksen puitteissa (metaania ja metsäkatoa koskevien aloitteiden yhteydessä), ja ilmoittivat olevansa valmiita tekemään yhteistyötä lisäedistyksen saavuttamiseksi COP27-kokousta silmällä pitäen.

·EU ja Kanada keskustelivat CETA-sopimuksen nojalla perustetun kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksessa helmikuussa 2022 kauppa- ja työkysymyksiä koskevasta yhteistyöstä useilla politiikan aloilla, muun muassa pakkotyön ja lapsityövoiman poistamisesta maailmanlaajuisista toimitusketjuista. Molemmat osapuolet korostivat tukevansa ILO:a ja tekevänsä tiivistä yhteistyötä sen kanssa. EU:n Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren kumppanivaltioiden kanssa tehdyt talouskumppanuussopimukset tarjosivat edelleen kannustimia uudistuksille kehitysyhteistyön avulla Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden kanssa tehdyissä talouskumppanuussopimuksissa on vahva kehitysulottuvuus, ja niillä tarjotaan kannustimia uudistuksille, jotka voivat toimia kehitysyhteistyön perustana jatkossa. Niiden onnistunut täytäntöönpano edellyttää, että näiden maiden sisäisiin kaupan rajoitteisiin puututaan kauppaa tukevan kehitysavun avulla. EU:n kauppaa tukevaa kehitysapua koskeva edistymiskertomus vuodelta 2021 osoittaa, että EU ja sen jäsenvaltiot olivat maailman suurin kauppaa tukevan kehitysavun antaja ja niiden osuus maailmanlaajuisesta kauppaa tukevasta kehitysavusta vuonna 2019 oli 38 prosenttia eli määrällisesti 17,9 miljardia euroa ja että samana vuonna 96 prosenttia EU:n kauppaa tukevasta kehitysavusta suuntautui maihin, joilla on etuuskohteluun perustuva pääsy EU:n markkinoille. Kertomuksessa on myös lisätietoja komission ja jäsenvaltioiden antamasta kauppaa tukevasta kehitysavusta, jolla esimerkiksi tuetaan pk-yritysten mahdollisuuksia hyödyntää kauppasopimusten tarjoamia mahdollisuuksia ja kehitetään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia seikkoja. EU:n kauppaa tukevaa kehitysapua koskevalla verkkosivustolla on interaktiivinen kartta edunsaajamaista ja tapauskohtaisia esimerkkejä kauppaa tukevan kehitysavun hankkeista. Talouskumppanuussopimusten puitteissa käytiin edelleen hedelmällistä keskustelua kestävyyskysymyksistä Osapuolet jatkoivat vuonna 2021 vuoropuhelua kaakaon arvoketjun kestävyydestä Ghanan ja Norsunluurannikon kanssa, ja Kamerun osallistuu vuoropuheluun tarkkailijana. ·Vuonna 2021 järjestettiin kahdeksan aihekohtaista pyöreän pöydän kokousta (”Cocoa Talks”), joissa tarkasteltiin kaakaon arvoketjun kestävyyden eri näkökohtia, kuten toimeentuloa, standardeja, lapsityövoimaan ja metsäkatoon liittyvää avoimuutta ja jäljitettävyyttä, asianmukaista huolellisuutta, peltometsätaloutta, kehitys- ja rahoitusapua ja kuluttajanäkökulmaa. ·Cocoa Talks -kokoukset päättyivät joulukuussa 2021 järjestettyyn tekniseen päätöskokoukseen, jossa arvioitiin aihekohtaisia kokouksia ja hahmoteltiin tulevat toimet (eli etenemissuunnitelma ja toimenpiteet), jotka vahvistettiin 28. kesäkuuta 2022 järjestetyssä korkean tason poliittisessa tapahtumassa. D.Painopiste kaupassa ja kestävässä kehityksessä Uudessa komission tiedonannossa esitetään, miten EU lisää kauppasopimusten kestävää kehitystä edistävää vaikutusta Komissio antoi 15-kohtaisen toimintasuunnitelman uudelleentarkastelun ja vuoden kestäneen kuulemisprosessin tuloksena kesäkuussa 2022 tiedonannon Kauppakumppanuuksien voima: yhdessä vihreän ja oikeudenmukaisen talouskasvun puolesta. Kuulemiseen saatiin paljon vastauksia työmarkkinaosapuolilta, yrityksiltä, ammattiliitoilta sekä ympäristö- ja ihmisoikeusryhmiltä, jotka edustivat monia erilaisia taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia intressejä. Lisäksi komissio kävi myös laajan keskustelun Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa. Saatujen tietojen ja suositusten perusteella komissio määritteli toimintapoliittiset painopisteet ja keskeiset toimet, joiden tarkoituksena on kokonaisuutena painottaa EU:n kauppasopimusten kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien määräysten tehokasta täytäntöönpanoa. Erityisesti kansalaisyhteiskunnan asemaa vahvistetaan Kaupan ja kestävän kehityksen uudelleentarkastelun tuloksena komissio varmistaa kansalaisyhteiskunnan osallistavamman kuulemisprosessin kauppasopimusten elinkaaren kaikissa vaiheissa. Se vahvistaa edelleen EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien roolia tarjoamalla resursseja niiden logistiseen tukeen ja toimintaan ja kutsuu EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien edustajia komission johtamiin kauppaa ja kestävää kehitystä käsitteleviin jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmiin. Sisäiset neuvoa-antavat ryhmät otetaan nyt tiiviimmin mukaan valmisteltaessa kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien komiteoiden kokouksia, erityisesti täytäntöönpanon painopisteiden määrittämisen ja seurannan osalta. Lisäksi komissio edistää ja helpottaa EU:n ja kumppanimaiden sisäisten neuvoa-antavien ryhmien välistä vuorovaikutusta ja lisää avoimuutta sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kokoonpanosta. EU:n sisäisiä neuvoa-antavia ryhmiä kuullaan myös EU:n kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista teknisen avun hankkeista ryhmien kattamien kumppanimaiden tai -alueiden osalta.

Tarvittaessa keskitytään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten tehokkaampaan täytäntöönpanoon Komission uuteen lähestymistapaan sisältyy tehostettu täytäntöönpanomekanismi, jota käytetään, kun yhteistyöhön perustuva vaikuttaminen epäonnistuu ja tarvitaan ratkaisuprosessilla toteutettavia toimia (asiantuntijapaneeli), jotta varmistetaan, että toinen osapuoli noudattaa sovittuja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia sitoumuksiaan. EU aikoo sisällyttää kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin menettelyihin noudattamisvaiheen, joka tarkoittaa ajanjaksoa, jonka kuluessa asian hävinneen osapuolen on pantava päätös täytäntöön. Näissä menettelyissä määrätään ajanjaksosta, jonka aikana hävinnyt osapuoli on aloitettava sitoumuksiensa noudattaminen, ja tämän avulla sekä asiantuntijapaneeli että toinen osapuoli voivat tarkistaa, tapahtuuko näin. Lisäksi EU aikoo ottaa käyttöön mahdollisuuden soveltaa kauppapakotteita vakavissa tapauksissa, joissa ILO:n työelämän perusperiaatteita ja -oikeuksia ei noudateta tai joissa toiminta vaarantaa tai tekee merkittäviltä osin tyhjäksi Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet ja tarkoituksen. Komissio on myös parantanut kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten rikkomista koskevaa valitusmekanismia Soveltaessaan kauppaa ja kehitystä koskevaan uudelleentarkasteluun perustuvaa uutta lähestymistapaa komissio tarkisti keskitettyä asiointipistettä koskevat toimintaohjeet vastatakseen sidosryhmien esittämiin erityisiin huolenaiheisiin ja pyyntöihin: ·Tarkistetuilla toimintaohjeilla parannetaan erityisesti avoimuutta ja ennakoitavuutta kaupan ja kestävän kehityksen sidosryhmien kannalta, sillä niihin on lisätty selvennyksiä siitä, ketkä voivat tehdä valituksia. Niissä mainitaan esimerkiksi nimenomaisesti, että sisäiset neuvoa-antavat ryhmät voivat tehdä valituksia ja että EU:ssa toimivat valituksen tekijät voivat myös edustaa EU:n kauppakumppanimaissa sijaitsevien osapuolten etuja. ·Toimintaohjeilla myös parannetaan valitusten käsittelyä erityisesti alustavan arvioinnin ajoituksen osalta. Lisäksi komissio julkaisee muita kuin luottamuksellisia tietoja kauppaa ja kestävää kehitystä koskevista valituksista lisätäkseen sidosryhmien tietoisuutta kolmansissa maissa havaituista rajoituksista, mikä vastaa markkinoillepääsyn suhteen sovellettavaa lähestymistapaa. ·Tarkistetuissa toimintaohjeissa esitetään määräajat, joita komissio noudattaa pääsääntöisesti käsitellessään kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia valituksia: valituksen vastaanottamisesta on ilmoitettava 10 työpäivän kuluessa; ensimmäinen seurantayhteydenotto valituksen tekijään on tehtävä 20 työpäivän kuluessa ja valituksen alustava arviointi on saatava päätökseen 120 työpäivän kuluessa. Kertomuksen kattamalla ajanjaksolla komissio on myös seurannut, miten Korea noudattaa paneelin päätöstä työoikeuksia koskevassa kahdenvälisessä kiistassa Komissio seurasi edelleen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän asiantuntijapaneelin 20. tammikuuta 2021 antaman päätöksen täytäntöönpanoa: ·ILO:n keskeisten yleissopimusten ratifioinnin osalta Koreassa saatettiin huhtikuussa 2022 voimaan kolme keskeistä ILO:n yleissopimusta: yleissopimus nro 87 järjestäytymisvapaudesta ja ammatillisen järjestäytymisoikeuden suojelusta, yleissopimus nro 98 järjestäytymisoikeuden ja kollektiivisen neuvotteluoikeuden periaatteiden soveltamisesta ja yleissopimus 29 pakkotyöstä. ·Kotimaisten parannusten osalta Korea hyväksyi muutoksia työmarkkinajärjestelmäänsä. Osapuolet järjestivät marraskuussa 2021 väliaikaisen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokouksen, jossa arvioitiin erityisesti Korean ammattiyhdistyslakiin tehtyjen lakimuutosten täytäntöönpanoa ja sen täytäntöönpanoa koskevia suuntaviivoja. ·Viimeisen ratifioimatta olevan ILO:n keskeisen yleissopimuksen, pakkotyön poistamista koskevan yleissopimuksen nro 105, ratifioinnin osalta Korea vahvisti sitoumuksensa pyrkiä edelleen ratifioimaan sopimuksen ja julkaisi sovitun tutkimuksen, jossa yksilöidään kansalliset säännökset, joita on muutettava, jotta ne olisivat ILO:n yleissopimuksen mukaisia. Osapuolet jatkavat keskusteluja ratifioinnin edistämiseksi.





Komissio on seurannut Vietnamin toimia kansalaisyhteiskunnan ottamiseksi mukaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun täytäntöönpanoon Vietnam perusti sisäisen neuvoa-antavan ryhmänsä hieman myöhässä 17. elokuuta 2021. Vietnam toteutti 30. joulukuuta 2021 myös lupauksensa laajentaa neuvoa-antavan ryhmän jäsenpohjaa. Ryhmän jäsenmäärää on lisätty kolmesta kuuteen, mutta yksikään riippumaton työntekijäjärjestö ei ole vielä sen jäsenenä. Sisäisen neuvoa-antavan ryhmän perustamisen jälkeen kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevä komitea ja yhteinen foorumi kokoontuivat ensimmäisen kerran marraskuussa 2021. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti, miten Vietnam noudattaa kaikkia kauppaa ja kestävää kehitystä koskevan luvun mukaisia velvoitteitaan, sisäiseen neuvoa-antavaan ryhmään liittyvät seikat mukaan luettuna. Komissio on tehnyt yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien ja sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa EU:n kauppasopimusten sisältämien kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten täytäntöönpanossa Komissiolla on vakiintunut menettely, jossa se järjestää tapaamisia EU:n kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa – niin kutsuttu kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelu – tiedottaakseen ja keskustellakseen kauppapoliittisista kysymyksistä. Kahdenvälisissä yhteyksissä komissio tekee säännöllisesti yhteistyötä sopimusten nojalla perustettujen sisäisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa vaihtaakseen tietoja ja antaakseen palautetta täytäntöönpanoprosessista. Lisäksi molempien osapuolten hallintojen ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välillä järjestetään säännöllisiä yhteisiä kokouksia kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean kokousten jälkeen, mikä osaltaan edistää täytäntöönpanoprosessia. ·Esimerkiksi Ecuadorin tapauksessa kansalaisyhteiskunnan edustajien yhteisissä huomautuksissa korostettiin, että yhden banaanialan työntekijäjärjestön rekisteröinti ammattiliitoksi oli vaikeaa. Komissio ilmaisi säännöllisessä tapaamisessaan hallinnon edustajien kanssa huolensa keskeisten työlainsäädäntöä koskevien sitoumusten rikkomisesta ja muistutti ILO:n antamista suosituksista. Vaikka Ecuadorin hallinto ei koskaan myöntänyt asian olevan ongelmallinen, yksi Ecuadorin paikallisista tuomioistuimista hyväksyi vaatimuksen ja pyysi hallintoa myöntämään kyseiselle järjestölle ammattiliiton aseman. ·Toisessa tapauksessa komissio toimi marraskuussa 2021 EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksella perustetun sisäisen neuvoa-antavan ryhmän toimittamien erityisten tietojen perusteella ja nosti esiin tapauksen, jossa Korean väitettiin syrjivän jakelutyöntekijöitä. Korea selvensi, että näiltä ei evätty työntekijöiden asemaa, mutta myönsi, että heidän kollektiivisen neuvotteluoikeutensa tunnustaminen oli ongelmallista. Asiaa tutkitaan edelleen. Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) teki aloitteen EU:n kaikkien sisäisten neuvoa-antavien ryhmien ensimmäisestä kokouksesta, joka järjestettiin 5. heinäkuuta 2021 ja johon osallistuivat EU:n kauppasopimusten nojalla perustettujen 11 yksittäisen sisäisen neuvoa-antavan ryhmän jäsenet. Kokoukseen kutsuttiin Euroopan parlamentin ja komission ylemmän tason edustajia. Keskustelujen perusteella laadittiin sisäisten neuvoa-antavien ryhmien toiminnan tehostamista ja parantamista koskeva epävirallinen asiakirja Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups, joka julkaistiin lokakuussa 2021. Useita esitetyistä ehdotuksista pidettiin osana komission kaupan ja kestävän kehityksen uudelleentarkastelua. Tämä koskee erityisesti ehdotuksia, joilla pyritään vahvistamaan sisäisten neuvoa-antavien ryhmien roolia tarjoamalla logistista tukea, kutsumaan EU:n sisäisten neuvoa-antavien ryhmien edustajia kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevien jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmien kokoukseen, ottamaan sisäiset neuvoa-antavat ryhmät tiiviisti mukaan täytäntöönpanon painopisteiden määrittämiseen ja seurantaan sekä lisäämään avoimuutta. Komissio puolestaan odottaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatiot toimittavat ajoissa hyvin perusteltuja ja näyttöön perustuvia tietoja, jotka ovat olennaisen tärkeitä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien kysymysten tunnistamiseksi ja priorisoimiseksi ja niihin puuttumiseksi. Komissio on jatkanut yhteistyötään ILO:n kanssa teknisen avun tarjoamiseksi useille kauppakumppaneille Komissio jatkoi vuonna 2021 tiivistä yhteistyötä ILO:n ja OECD:n kaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa kestävän kaupan edistämiseksi, kuten seuraavat esimerkit osoittavat: ·Komissio toteuttaa yhteistyössä OECD:n, ILO:n ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston kanssa vastuullista liiketoimintaa Latinalaisessa Amerikassa ja Karibian alueella koskevan nelivuotisen (2019–2022) hankkeen, jonka tavoitteena on edistää alueen älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua tukemalla vastuullista liiketoimintaa kansainvälisten sopimusten mukaisesti. Se toteutetaan yhteistyössä Chilen ja Meksikon, jotka molemmat ovat OECD:n jäseniä, ja Argentiinan, Brasilian, Kolumbian, Costa Rican ja Perun kanssa, jotka ovat noudattaneet OECD:n toimintaohjeita monikansallisille yrityksille ja perustaneet vastuullista liiketoimintaa koskevan kansallisen yhteyspisteen, sekä kahden muun kumppanitalouden, Ecuadorin ja Panaman, kanssa.

·Kuudessa Aasian maassa (Kiina, Japani, Myanmar, Thaimaa, Filippiinit ja Vietnam) toteutetaan toinen vastaava ohjelma (Vastuulliset toimitusketjut Aasiassa) kestävän ja osallistavan taloudellisen, sosiaalisen ja ympäristöön liittyvän kehityksen edistämiseksi sisällyttämällä vastuulliset liiketoimintakäytännöt monikansallisten yritysten ja niiden toimitusketjujen toimintaan. ·Sodan puhkeamiseen asti EU oli toteuttanut yhteistyössä ILO:n kanssa yhteistä hanketta Towards safe, healthy and declared work in Ukraine, jolla tuotettiin tietoja työmarkkinasuhteita, työterveyttä ja -turvallisuutta sekä työsuojelutarkastuksia koskevien lakiesitysten valmistelua varten. Hankkeen tavoitteena on edistää turvallista, terveellistä ja laillista työtä Ukrainassa. ·EU:n ja ILO:n ihmisarvoista työtä edistävää kauppaa koskeva hanke Trade for Decent Work jatkui vuosina 2021–2022 valituissa kauppakumppanimaissa Aasiassa ja Afrikassa, ja sillä tuettiin myös joitakin tilapäisiä erityistoimia tietyissä Latinalaisen Amerikan maissa. Hankkeen jatkoa vuodelle 2023 valmistellaan parhaillaan. Komissio käyttää myös kauppasopimuksia edistääkseen yhteistyötä ympäristöhaasteisiin vastaamiseksi ·EU tuki vuonna 2021 yhteistyöhankkeidensa avulla Kolumbian siirtymistä kohti kestävämpää ja ympäristöystävällisempää taloutta. Niihin sisältyi muun muassa pilottihanke, joka koskee kestävää kaivostoimintaa Kolumbian köyhyydestä kärsivällä Tyynenmeren rannikkoalueella. ·EU ja Japani järjestivät kesäkuussa 2021 yhdessä tapahtuman, jossa keskityttiin teknologioihin ja aloihin, jotka ovat olennaisen tärkeitä hiilineutraaliuden saavuttamiseksi vuoteen 2050 mennessä. Hyödyntämällä EU:n ja Japanin välisen yhteistyön vaikutusta määräyksiin ja standardeihin yritykset jakoivat vahvojen kahdenvälisten kauppasuhteiden pohjalta kokemuksia ja näkemyksiä vihreän kasvun mahdollisuuksista, jotka liittyvät uusiutuvaa energiaa, vetyä, puhdasta liikennettä ja kyseisten teollisuudenalojen tarvitsemia raaka-aineita koskevaan yhteistyöhön. E.Kauppasopimusten vaikutusten arviointi täytäntöönpanotyön tueksi Komissio kiinnittää edelleen erityistä huomiota kauppasopimustensa vaikutusten arviointiin joko yksittäisten sopimusten tai monialaisissa kysymyksissä useiden sopimusten osalta. Jälkiarvioinnit tuottavat tietoa tuleviin sopimuksiin tehtäviä parannuksia varten, mutta ne muodostavat myös vertailukohdan täytäntöönpanon ja noudattamisen valvonnan painopisteiden asettamiseksi. Jälkiarvioinnit EU:n ja Cariforumin talouskumppanuussopimuksesta sekä EU:n ja kuuden Välimeren maan välisistä vapaakauppasopimuksista julkaistiin tammi- ja maaliskuussa 2021, ja niitä käsiteltiin myös vuoden 2021 vuosikertomuksessa. Komissio sai huhtikuussa 2022 päätökseen EU:n sekä Kolumbian, Perun ja Ecuadorin välisen kauppasopimuksen jälkiarvioinnin. Kolumbian, Ecuadorin ja Perun kanssa tehdyn vapaakauppasopimuksen jälkiarviointi: tärkeimmät päätelmät ·Andien maissa sopimuksen taloudellinen vaikutus BKT:hen oli positiivinen, arviolta 728 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja kaikki osapuolet hyötyivät siitä. Myös arvioidut vaikutukset työllisyyteen, hyvinvointiin ja köyhyyden vähentämiseen olivat myönteisiä. ·Vaikka kokonaisvaikutukset ovat todennäköisesti rajalliset, sopimuksella ja EU:hun suuntautuvalla viennillä luotiin kuitenkin työpaikkoja Andien maiden maaseutualueille. Työpaikkoja luotiin erityisesti hedelmä-, sokeri-, vihannes- ja pähkinäalalla sekä kalastuksessa. Teollisuudessa sopimuksesta hyötyivät muun muassa elintarviketeollisuus, kemianteollisuus ja tekstiiliala (viimeksi mainittu Kolumbiassa ja Perussa). ·Tarve mukautua EU:n markkinoiden standardeihin on tiukentanut Andien maiden tuotantostandardeja, mikä on johtanut laadukkaampiin ja luonnonmukaisempiin tuotteisiin, joilla on kysyntää EU:ssa, maantieteellisten merkintöjen suojaan sekä työ- tai ympäristönormien parempaan noudattamiseen, kuten yksityisten standardien soveltamiseen ja sertifiointiin.

·Sopimus on tarjonnut kestävyyskysymyksissä tehtävälle yhteistyölle foorumin, kuten säännöllisesti kokoontuvat komiteat ja hankkeet, joiden avulla voidaan käsitellä ongelmakohtia, joita ovat esimerkiksi yhdistymisvapaus, ihmisarvoiset työpaikat ja lapsityövoima ja joiden osalta voitiin havaita parannuksia sopimuksen soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. ·Kaupan monipuolistaminen: Sopimuksella edistettiin erityisesti pk-yritysten viennin monipuolistamista ja lisäämistä. Arvioinnin toteuttaneen konsulttiyrityksen esittämät suositukset julkaistiin tammikuussa 2022. Komission / kauppapolitiikan pääosaston arviointi ja jatkotoimet esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka julkaistaan vuoden 2023 alkupuoliskolla. III. Pienten ja keskisuurten yritysten tukeminen maailmankaupassa Pk-yritykset ja perheyritykset, joiden osuus EU:n viejistä on 93 prosenttia, ovat edelleen keskeisessä asemassa komission toimissa, joilla tuodaan esiin EU:n kauppasopimusten etuja Taloudellisesti ja poliittisesti haastavista ajoista huolimatta maailmanmarkkinat ovat edelleen tärkeä kasvun lähde, mutta ne tarjoavat myös suuria mahdollisuuksia talouden elpymiselle. Komissio jatkoi vuonna 2021 toimiaan, joilla autetaan pk-yrityksiä hyödyntämään EU:n kauppasopimuksia. Pk-yritykset muodostavat lukumääräisesti suurimman osan viejistä, vaikka niiden osuus EU:n viennin arvosta on vain kolmannes. Komissio on myös jatkanut EU:n ”pienet ensin” -periaatteen tunnetuksi tekemistä monenvälisillä foorumeilla, kuten WTO:ssa ja G20-ryhmässä, ja se toimi aktiivisesti mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä käsittelevässä WTO:n epävirallisessa työryhmässä ennen WTO:n siirrettyä ministerikokousta, joka lopulta pidettiin kesäkuussa 2022. A.Access2Market-portaalin päivittäminen ja tunnetuksi tekeminen Lokakuussa 2020 avattu Access2Markets-portaali sisältää yksityiskohtaisia käytännön tietoja yrityksille, jotka haluavat tuoda tai viedä tavaroita, ja se on saatavilla maksutta kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Vientiä koskevat tiedot kattavat 135 eri vientimarkkinan tullit, verot, menettelyt ja muodollisuudet sekä alkuperäsäännöt, tilastot ja kaupan esteet. Portaalissa on saatavilla vastaavat tiedot EU:hun suuntautuvasta tuonnista, kuten tullit, verot, tuontia koskevat vaatimukset, alkuperäsäännöt ja tilastot kaikkialta maailmasta. Portaaliin on sisältynyt 1. tammikuuta 2021 lähtien täydelliset tiedot myös EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisestä kaupasta. Ukrainan tapahtumien myötä portaalia on vuonna 2022 päivitetty vastaamaan EU:n Venäjälle suuntautuvaan vientiin kohdistettuja rajoittavia toimenpiteitä, ja siinä on saatavilla yleisempää tietoa EU:n pakotteista sekä tuojille tarkoitettuja lisäohjeita Venäjän EU:hun suuntautuvaan vientiin kohdentamista toimenpiteistä. Access2Markets-portaalissa on käynyt sen avaamisen jälkeen yli kolme miljoonaa yksittäistä käyttäjää ja käynneistä 72 prosenttia on tehty EU:sta, ja sen ROSA-välineessä on vierailtu keskimäärin 500 kertaa päivässä. ROSA-välineen uusi versio opastaa yrityksiä myös niiden tuotteiden alkuperän dokumentoinnissa. Komissio on vuonna 2021 päivittänyt asteittain Access2Markets-portaalia ja lisännyt portaaliin käyttäjille tarjottavaa, erityisesti pk-yritysten kannalta tärkeää sisältöä sekä kehittänyt uusia interaktiivisia työkaluja: ·Komissio käynnisti syyskuussa 2021 Access2Procurement-välineen, jonka avulla yritykset voivat selvittää, kuuluuko kulloinenkin hankinta Kanadan ja Japanin niiden EU:n kanssa tekemien kauppasopimusten nojalla tekemän kansainvälisen sitoumuksen piiriin. Portaalin kahdeksan ensimmäisen käyttökuukauden aikana käyttäjät tekivät yli 2 700 arviointia, ja vuoden 2022 ensimmäisellä neljänneksellä arviointeja tehtiin 200–300 kuukaudessa. Tulevaisuudessa väline kattaa myös Yhdysvallat, ja sitä laajennetaan edelleen kattamaan useampia EU:n kauppakumppaneita. ·Tätä portaalia, jolla käsitellään lähinnä tavaroiden tuontia ja vientiä koskevia ehtoja, täydennettiin vuonna 2021 edelleen palvelukauppaa koskevilla lisätiedoilla, kuten välineistöllä ”Palvelukauppa – näin pääset alkuun: tuonti ja vienti” ja vuonna 2022 toiminnolla ”Palveluista ja investoinneista vastaava kaupallinen avustaja”, joka kattaa oikeusalan ja merenkulkualan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Kanadan kanssa tehtyjen sopimusten nojalla. Esimerkiksi EU:hun sijoittautunut yritys, joka on kiinnostunut tarjoamaan oikeudellisia palveluja Yhdistyneessä kuningaskunnassa harjoittaakseen joko kotimaiseen tai ulkomaiseen lainsäädäntöön perustuvaa asianajotoimintaa, voi hankkia toiminnon avulla tietoa erilaisista vaatimuksista, kuten lupa- ja toimilupavaatimuksista, tarvittavasta pätevyydestä, oikeudellisesta muodosta ja kansallisuutta tai asuinpaikkaa koskevista ehdoista. Tämän toiminnon kattavuutta laajennetaan asteittain muihin kolmansiin maihin ja muille aloille. Komissio tarjosi yrityksille, jäsenvaltioille ja muille välittäjille edelleen laajaa tukea ja koulutusta Access2Markets-portaalista sekä järjesti vuoden 2021 aikana kouluttajien koulutusohjelman, ja tätä on tarkoitus jatkaa. Tähän mennessä tapahtumilla on saavutettu yli 6 500 organisaatiota, ja niitä on järjestetty lähes kaikilla EU:n kielillä. Tapahtumia järjestettiin myös EU:n sisällä ja sen ulkopuolella toimivien kumppaneiden, kuten EU:n ja Japanin teollisen yhteistyökeskuksen, ICEX Españan ja Deutsche Gesellschaft für Internationale Zusammenarbeit GmbH:n (GIZ) kanssa. Portaalia tehtiin tunnetuksi erilaisissa tiedotusvälineissä ja erilaisilla alustoilla, muun muassa Twitterissä, sekä komission verkkosivustolla ja Youtubessa.

B.Kansainvälistyminen pk-yritysten hyödyksi – konkreettiset toimet vuonna 2021 Vaikka kaikilla EU:n kauppasopimuksilla pyritään auttamaan pk-yrityksiä lisäämään liiketoimintaansa ulkomaisilla markkinoilla ja niiden kanssa, kolmessa voimassa olevassa EU:n kauppasopimuksessa on erityisiä pk-yrityksiä koskevia määräyksiä: EU:n ja Kanadan välisessä laaja-alaisessa talous- ja kauppasopimuksessa (CETA) on pk-yrityksiä koskeva suositus, kun taas EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksessa ja EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksessa on pk-yrityksiä koskevia lukuja, joissa määrätään kummankin osapuolen erityisistä pk-yrityksille tarkoitetuista yhteyspisteistä, joiden tehtävänä on varmistaa, että pk-yritysten edut ja näkökulmat otetaan huomioon kyseisten sopimusten täytäntöönpanossa. Lisäksi pk-yrityksiä koskevissa luvuissa määrätään useista käytännön toimista, joilla lisätään edelleen avoimuutta pk-yritysten suuntaan etenkin jakamalla tietoja: esimerkiksi EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen pk-yrityksiä koskevan luvun mukaisesti Japani asettaa saataville (julkisella verkkosivustolla) tuotekohtaisia markkinoille pääsyä koskevia tietoja tullitariffikoodeittain tavaroiden tuontia varten sekä linkkejä viranomaisten verkkosivustoille yhteisesti sovituissa kauppaa koskevissa kysymyksissä. Osapuolten pk-yritysten yhteyspisteet keskustelevat keinoista yksinkertaistaa ja parantaa saatavilla olevia välineitä ja tietoja edelleen. Komissio jatkoi vuonna 2021 yhdessä kauppakumppaneiden, jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa CETA-sopimuksen ja EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen pk-yrityksiä koskevien säännösten täytäntöönpanoa: CETA-sopimus üPk-yritysten yhteyspisteet sopivat pk-yrityksiä koskevasta toimintasuunnitelmasta, jossa esitetään erityistoimet ja aikataulu pk-yrityksiä koskevan suosituksen täytäntöön panemiseksi. Toimintasuunnitelman painopisteiden mukaisesti komissio järjesti CETA-sopimuksen neljännen vuosipäivän yhteydessä syyskuussa 2021 pk-yrityksiä käsittelevän pyöreän pöydän kokouksen Euroopan unionin Kanadan kauppakamarin (EUCCAN) avustuksella. üLisäksi EU ja Kanada tekevät yhteistyötä pk-yritysten kansainvälistymisen tukemiseksi. Yksi merkittävä esimerkki on Kanadassa toimivan Yritys-Eurooppa-verkoston ja Euroopan unionin Kanadan kauppakamarin yhteistyö Euroopan ja Kanadan innovaatio- ja tutkimuskeskuksen kanssa sellaisten yritys- ja innovaatiotukipalvelujen tarjoamiseksi, joilla autetaan vahvistamaan eurooppalaisten ja kanadalaisten pk-yritysten kilpailukykyä ja kestävyyttä. EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimus üPk-yritysten yhteyspisteet saivat valmiiksi yhteisen toimintakertomuksen, ja EU ja Japani edistivät pk-yrityksille suunnattua tiedotusta EU:n ja Japanin teollisen yhteistyökeskuksen avulla, joka julkaisi myös vuonna 2021 kaksi opaskirjasta How to import from Japan to the EU using the EPA ja How to export from the EU to Japan using the EPA. üYhteistyökeskuksen talouskumppanuussopimusta koskeva neuvontapalvelu järjesti kertomuksen kattamalla jaksolla 47 koulutustilaisuutta ja vuorovaikutteista webinaaria yritysten kanssa ja laati tietosivuja EU:n ja Japanin talouskumppanuussopimuksen eri näkökohdista, kuten maantieteellisistä merkinnöistä, alkuperäsäännöistä, pk-yrityksiä koskevasta luvusta, kalastuksesta, maitotuotteista ja henkilöresurssien liikkuvuudesta. Keskus pitää myös yhteyttä jäsenvaltioiden kaupanedistämisjärjestöihin ja muihin eurooppalaisiin ja japanilaisiin verkostoihin, kuten Yritys-Eurooppa-verkostoon, talouskumppanuussopimuksen tuomiseksi lähemmäs pk-yrityksiä. Lisäksi komissio tukee edelleen eurooppalaisia pk-yrityksiä ja niiden toimintaa haastavilla markkinoilla erityisesti Kiinassa toimivan EU:n pk-yrityskeskuksen avulla. Keskuksella on edelleen keskeinen rooli autettaessa ja tuettaessa EU:n pk-yrityksiä pääsemään markkinoille ja/tai kehittämään liiketoimintaansa Kiinassa. Se auttaa EU:n pk-yrityksiä arvioimaan valmiuksiaan päästä Kiinan markkinoille, antaa neuvontaa mahdollisuuksista ja riskeistä, jotka liittyvät kaupallisen läsnäolon luomiseen ja kehittämiseen Kiinan markkinoilla (viennin, investointien tai molempien avulla), sekä opastaa pk-yrityksiä synergiavaikutusten kehittämisessä ja parhaiden käytäntöjen jakamisessa. Esimerkkinä voidaan mainita että vuonna 2021 keskus järjesti 62 koulutustilaisuutta Kiinassa ja EU:ssa yli 5 400 pk-yritykselle. C.Yhteistyö Yritys-Eurooppa-verkoston kanssa

Sisämarkkinaohjelmassa uudelleen käynnistetyn Yritys-Eurooppa-verkoston (Enterprise Europe Network, EEN) keskeisenä tehtävänä on auttaa EU:n yrityksiä hyödyntämään etuuskohtelujärjestelyjä eli alentaa/poistaa tariffeja tai muita sääntelyn yhdenmukaistamiseen liittyviä kustannuksia. Komissio käynnisti 4. elokuuta 2021 kiinnostuksenilmaisupyynnön kansainvälisille verkostokumppaneille, ja ehdotusten jättämiselle asetettiin useita määräaikoja. Pyynnön tavoitteena on tunnistaa asiakaslähtöiset yrityksiä tukevat organisaatiot nopeasti kasvavilla markkinoilla Pohjois-, Keski- ja Etelä-Amerikassa ja (Kaakkois-)Aasiassa. Painopiste on maissa ja kaupparyhmittymissä, joiden kanssa EU on tehnyt kattavia kauppasopimuksia: ·Kansainväliset ja eurooppalaiset verkostokumppanit tekevät yhteistyötä tehostaakseen kauppajärjestelyjen hyödyntämistä. Ne vaihtavat markkinatietoja eurooppalaisten pk-yritysten hyväksi. Tähän mennessä useat elinkeinoelämän järjestöt Yhdysvalloista, Yhdistyneestä kuningaskunnasta, Japanista, Sveitsistä, Kanadasta, Israelista, Etelä-Koreasta ja Intiasta ovat hakeneet Yritys-Eurooppa-verkoston jäsenyyttä. Maiden luettelo ei ole tyhjentävä, ja sitä laajennetaan sitä mukaa, kun muut hakemusten jättämistä koskevat määräajat umpeutuvat. ·Uudelleen käynnistetyssä Yritys-Eurooppa-verkostossa palvelut, joilla autetaan EU:n yrityksiä hyödyntämään ulkomaankaupan mahdollisuuksia, integroidaan täysin verkoston niin kutsuttuun asiakaspalvelumatkaan. Eurooppalaisten verkostokumppaneiden odotetaan tuottavan konkreettisia vaikutuksia asiakkailleen ja raportoivan ne saavutuksina Yritys-Eurooppa-verkoston tulostietokantaan. Yritys-Eurooppa-verkosto on perustanut vuonna 2022 uuden asiantuntijaryhmän edistämään verkoston sisäisten kansainvälistymispalvelujen laatua. Tämä kansainvälistymistä käsittelevä temaattinen ryhmä, joka koostuu noin 130 kokeneesta verkoston neuvonantajasta, jotka ovat päivittäin tekemisissä kaikissa jäsenvaltioissa ja kaikilla alueilla sijaitsevien yritysten kanssa, nimitti yhteispuheenjohtajan tehostamaan EU:n kauppasopimusten hyödyntämistä. Yhteispuheenjohtajan tärkein tehtävä on laatia verkoston neuvonantajien valmiuksien kehittämistä ja heidän kouluttamistaan koskeva toimintasuunnitelma, jotta eurooppalaisia pk-yrityksiä voidaan auttaa hyödyntämään kaupankäynnin mahdollisuuksia. Yksi ensimmäisistä hankkeista on yhteistyössä komission kanssa verkoston neuvonantajille järjestettävä kouluttajien koulutustilaisuus Access2Markets-portaalin hyödyntämisestä. Sen lisäksi, että komissio jatkoi yhteistyötään Yritys-Eurooppa-verkoston kanssa, se jatkoi myös vaihtoa eurooppalaisten ja kansallisten elinkeinoelämän järjestöjen, eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen maailmanlaajuisen verkoston (EBO WWN) ja jäsenvaltioiden kaupanedistämisjärjestöjen kanssa, jotka ovat eturintamassa tukemassa niin suuria kuin pieniä yrityksiä ja antamassa niille neuvontaa kauppasopimusten hyödyistä. D.Toimet pk-yritysten tukemiseksi monenvälisellä tasolla (WTO) EU johtaa monenvälisiä toimia Maailman kauppajärjestössä pk-yritysten tukemiseksi EU on ollut aktiivinen jäsen mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä käsittelevässä epävirallisessa työryhmässä, jäljempänä ’mikro- ja pk-yrityksiä käsittelevä työryhmä’, siitä lähtien, kun työryhmä perustettiin Buenos Airesissa vuonna 2017 järjestetyn WTO:n 11. ministerikokouksen jälkeen. Mikro- ja pk-yrityksiä käsittelevän työryhmän alkuperäisenä tehtävänä oli laatia työohjelma, joka oli tarkoitus hyväksyä WTO:n 12. ministerikokouksessa, mutta covid-19-pandemian vuoksi se antoi mikro- ja pk-yritysten merkitystä covid-19-pandemian aikana käsittelevän julkilausuman toukokuussa 2020, minkä jälkeen se hyväksyi nopeutetussa menettelyssä kuuden ei-sitovan suosituksen paketin (niin kutsuttu mikro- ja pk-yrityksiä koskeva paketti) joulukuussa 2020. EU:n on jo pitkään pyrkinyt edistämään mikro- ja pk-yritysten kansainvälistymistä ja niiden erityistarpeiden huomioon ottamista, ja tämän mukaisesti mikro- ja pk-yrityksiä koskevassa paketissa keskitytään parantamaan mikro- ja pk-yritysten tiedonsaantia, panemaan täytäntöön sopimus kaupan helpottamisesta, helpottamaan mikro- ja pk-yritysten kauppaa, kehittämään kauppapolitiikkoja koskeva integroitu tietokanta sekä yksinkertaistamaan mikro- ja pk-yritysten rahoituksen saantia ja rajatylittäviä maksuja vaihtamalla parhaita käytäntöjä ja tietoja. Työtä jatkettiin vuonna 2021, ja sen ensimmäinen tulos oli tietokanta, joka sisältää WTO:n kauppapoliittisissa maatutkinnoissa esitetyt tiedot mikro- ja pk-yrityksistä Mikro- ja pk-yrityksiä käsittelevä työryhmä kokoontui vuonna 2021 useita kertoja seuratakseen paketin täytäntöönpanoa. Työryhmän sihteeristö sai valmiiksi tietokannan, joka sisältää WTO:n kauppapoliittisissa maatutkinnoissa esitetyt viittaukset mikro- ja pk-yrityksiä koskeviin tietoihin. Meneillään olevan mikro- ja pk-yrityksiä koskevan työn näkyvyyttä lisättiin WTO:n 12. ministerikokouksessa mikro- ja pk-yrityksiä käsittelevän työryhmän puheenjohtajan julkilausumalla. IV. Esteiden poistaminen ja ratkaisujen löytäminen

IV.1 Kaupan esteiden ja niiden poistamisen tilanne Komission työ kaupan esteiden havaitsemiseksi, esiin tuomiseksi ja poistamiseksi jatkui vuonna 2021 edelleen covid-19-pandemian varjossa, joka oli saanut useita EU:n kauppakumppaneita lisäämään protektionistisia käytäntöjä. Tämä aiheutti logistiikka- ja toimitusketjuissa joitakin vaikeuksia, jotka liittyivät kuljetusten, hyödykkeiden ja energian hintojen nousuun. Tämä puolestaan kiihdytti inflaatiota vuoden edetessä. Tätä vaikeaa tilannetta pahensivat edelleen covid-19-viruksen omikronmuunnoksen ilmaantuminen vuoden 2021 jälkipuoliskolla ja sen uudet esiintymät Kiinassa vuonna 2022 sekä Venäjän Ukrainaa vastaan käymästä hyökkäyssodasta johtuva epävakaa geopoliittinen tilanne. Näistä vaikeista olosuhteista huolimatta EU jatkoi vuonna 2021 työtä kaupan esteiden havaitsemiseksi ja poistamiseksi. Komissio jatkoi tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin, jäsenvaltioiden ja elinkeinoelämän kanssa suoraa yhteistyötä kolmansien maiden kanssa muun muassa kumppanimaissa ja Genevessä sijaitsevien EU:n edustustojen verkoston kautta. Komissio pyrki aktiivisesti löytämään ratkaisuja nykyisiin ja uusiin kysymyksiin sekä paikan päällä kolmansissa maissa että EU:n kauppasopimusten ja WTO:n muodostaman institutionaalisen kehyksen avulla (esimerkiksi kaupan teknisiä esteitä sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia käsittelevissä WTO:n komiteoissa). Painopiste oli edelleen ennaltaehkäisevässä työssä, jolla pyritään havaitsemaan mahdolliset kaupan esteet ennen niiden toteutumista. Tämän työn keskiössä olivat EU:n yritysten ilmoittamat ongelmat, jotka liittyivät EU:n kauppakumppaneiden harjoittamaan epäoikeudenmukaiseen kohteluun tai niiden rajoittaviin toimenpiteisiin. Myös EU:n kauppasopimusten mukaisten kestävän kehityksen sitoumusten rikkomiseen kiinnitetään runsaasti huomiota. Uusien esteiden ja valitusten osalta vuosi 2021 oli ensimmäinen keskitetyn asiointipisteen kokonainen toimintavuosi. Keskitetty asiointipiste perustettiin tukemaan kauppasopimusten valvojaa, ja se tarjoaa Access2Markets-portaalissa saatavilla olevan keskitetyn palvelupisteen, johon voi tehdä valituksia (mahdollisista) kaupan esteistä tai kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien sitoumusten ja EU:n GSP-asetuksen noudattamatta jättämisestä.



A. Rekisteröityjen kaupan ja investointien esteiden määrä 31. joulukuuta 2021 Kuten seuraavasta taulukosta käy ilmi, komission Access2Markets-tietokannassa oli vuoden 2021 lopussa 455 aktiivista kaupan ja investointien estettä, joita esiintyi kaikkiaan 65 kolmannessa maassa: Toimenpidetyyppi Esteiden määrä Terveys- ja kasvinsuojelutoimet 102 Kaupan tekniset esteet 81 Tullit ja vastaavat sekä määrälliset rajoitukset 78 Hallinnolliset menettelyt 39 Palvelut ja investoinnit 37 Muut toimenpiteet* 39 Teollis- ja tekijänoikeudet 34 Julkiset hankinnat 29 Vientiverot ja -rajoitukset 16 Kaikki yhteensä 455 * Muita toimenpiteitä ovat esimerkiksi kaupan suojatoimiin ja tukiin liittyvät esteet, kilpailuun vaikuttavat toimenpiteet ja muut toimenpiteet, joita ei voida luokitella edellä mainittuihin luokkiin. Vientiä kolmansiin maihin harjoittavia EU:n yrityksiä haittaavien kaupan ja investointien esteiden määrä laski hieman vuonna 2020 rekisteröidyistä 462 aktiivisesta esteestä 455 esteeseen vuonna 2021 huolimatta siitä, että kaupankäynnissä tapahtui rakenteellinen muutos Yhdistyneessä kuningaskunnan erottua EU:sta. Ajanjaksolla 2016–2020 rekisteröityjen kaupan esteiden määrä kasvoi kuitenkin 372 esteestä, joita esiintyi 51 kolmannessa maassa, 462 esteeseen, joita esiintyi 66 maassa (eli lähes 25 prosenttia). Tarkasteltaessa vuonna 2021 rekisteröityjen kaupan esteiden määrää voidaan todeta, että suurin osa esteistä oli rekisteröity edeltävien viiden vuoden aikana (39 prosenttia), 34 prosenttia kaikista esteistä oli rekisteröity 6–10 vuotta aiemmin ja 27 prosenttia kaikista esteistä oli rekisteröity yli kymmenen vuotta aiemmin.

Kaavio 5: Esteiden lukumäärä rekisteröintiajankohdan mukaan Kun esteitä tarkastellaan niiden tyypin mukaan, jäljempänä olevasta kaaviosta 6 käy ilmi, että terveys- ja kasvinsuojelutoimet olivat vuonna 2021 edelleen luokka, jossa kaupan esteitä oli eniten (102), ja niiden osuus kaikista rekisteröidyistä esteistä oli lähes neljännes. Vaikka terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien esteiden kokonaismäärä jäi hieman alle vuoden 2020 määrän (107), terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvät rajoitukset ovat lisääntyneet tasaisesti vuosina 2016–2020 ja muodostavat edelleen suurimman luokan. Seuraavaksi useimmin rekisteröidyt estetyypit olivat vuonna 2021 kaupan teknisiä esteitä koskevat toimenpiteet (81 estettä) sekä tariffitoimenpiteet ja määrälliset rajoitukset (78 estettä), kuten myös vuonna 2020. Nämä kolme luokkaa muodostivat yhdessä lähes 60 prosenttia kaikista aktiivisista esteistä vuonna 2021. Tämä vastaa vuoden 2020 kehityssuuntausta.



Kaavio 6: Estetyypit vuonna 2021 EU:n yritykset kohtaavat tavaroiden ja palvelujen viennissä kaupan esteitä kaikkialla maailmassa, kuten jäljempänä olevasta kaaviosta 7 käy ilmi.



Kaavio 7: Esteiden maantieteellinen jakauma alueittain (vuoden 2021 lopussa) Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta 8 käy ilmi, Kiina oli vuonna 2021 edelleen maa, jolla oli eniten esteitä (39 estettä). Toisella sijalla oli Venäjä (32), ja sen jälkeen tulivat Yhdysvallat (27), Intia (26), Turkki (24) ja Indonesia (21). Muut maat, joilla oli vähintään kymmenen estettä, olivat Brasilia (19), Etelä-Korea (18), Australia (15), Algeria (14), Meksiko (12), Egypti (11), Malesia (10) ja Vietnam (10). Tietokantaan ei ole vielä lisätty Yhdistyneen kuningaskunnan esteitä, mikä johtuu siitä, että tilanne sen suhteen on hyvin uusi, ja kenties siitä, että monet nykyiset esteet muiden kumppaneiden kanssa ovat olleet olemassa useita vuosia. Kun tarkastellaan viiden vuoden ajanjaksoa 2016–2020, Venäjällä ja Kiinalla on ollut eniten kaupan esteitä, ja Kiina nousi Venäjän ohi ensimmäiselle sijalle vuonna 2018. Vaikka Venäjän kaupan esteiden määrä pysyi melko vakaana (keskimäärin 33), Kiinaan liittyvät esteet ovat lähes kaksinkertaistuneet tällä ajanjaksolla 23 esteestä vuonna 2016 peräti 40 esteeseen vuonna 2020.



Kaavio 8: Esteiden määrä kauppakumppaneittain (vuoden 2021 lopussa) B. Kaupan ja investointien esteiden kehitys vuonna 2021 Rekisteröidyt uudet esteet Tarkasteltaessa eri aloilla rekisteröityjä uusia kaupan esteitä voidaan todeta, että maatalous ja kalastus muodostivat suurimman luokan, jossa oli neljä estettä, ja seuraavana tuli palveluala, johon liittyi kolme uutta estettä. Kolmannella sijalla olivat keramiikka- ja lasiteollisuus sekä monialaisten toimenpiteiden luokka (eli toimenpiteet, jotka kattavat useamman kuin yhden alan tai vaikuttavat kaikkeen asianomaiseen kauppakumppanimaahan suuntautuvaan vientiin), joissa molemmissa oli kaksi uutta estettä.

Toimiala Uusien esteiden määrä Maatalous ja kalastus 4 Autoteollisuus 1 Keramiikka ja lasi 2 Kemikaalit 1 Elektroniikka 1 Monialaiset toimenpiteet 2 Muut alat 1 Palvelut 3 Tekstiilit ja nahka 1 Kaikki yhteensä 16 Viisivuotiskaudella 2016–2020 eniten uusia esteitä on rekisteröity maatalouden ja kalastuksen sekä viinien ja väkevien alkoholijuomien aloilla. Kun tarkastellaan vuonna 2021 rekisteröityjen uusien esteiden kokonaismäärää, jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi, että vuonna 2021 rekisteröitiin vähemmän uusia esteitä (16) kuin vuonna 2020 (41), mikä merkitsee 25 esteen nettovähennystä. Kun tarkastellaan rekisteröityjä uusia esteitä tyypeittäin, voidaan todeta muutos vuodesta 2020, jolloin terveys- ja kasvinsuojelutoimet olivat uusien esteiden suurin luokka: vuonna 2021 kaupan teknisiä esteitä oli eniten (kuusi uutta rekisteröityä estettä), kun taas terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyi vain kaksi uutta estettä, kun vuonna 2020 niitä oli 13. Tullien ja vastaavien sekä määrällisten rajoitusten, julkisten hankintojen ja muiden toimenpiteiden luokissa rekisteröitiin kussakin kaksi uutta kaupan estettä. Toimenpidetyyppi Uudet esteet vuonna 2021 Uudet esteet vuonna 2020 Terveys- ja kasvinsuojelutoimet 2 13 Kaupan tekniset esteet 6 5 Tullit ja vastaavat sekä määrälliset rajoitukset 2 5 Hallinnolliset menettelyt 1 5 Palvelut ja investoinnit 1 4 Muut toimenpiteet* 2 4 Teollis- ja tekijänoikeudet 0 3 Julkiset hankinnat 2 3 Vientiverot ja -rajoitukset 0 1 Kaikki yhteensä 16 41 * Muita toimenpiteitä ovat esimerkiksi kaupan suojatoimiin ja tukiin liittyvät esteet, kilpailuun vaikuttavat toimenpiteet ja muut toimenpiteet, joita ei voida luokitella edellä mainittuihin luokkiin. Uusien terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvien esteiden jyrkkä väheneminen saattaa johtua siitä, että afrikkalaista sikaruttoa ei esiintynyt vuonna 2021, ja yleisemmin ottaen epäsuotuisa taloudellinen tilanne on saattanut hidastaa esteiden raportointia covid-19-pandemian vuoksi, kun yritykset keskittävät niukat resurssinsa muuhun toimintaan.



C. Vuonna 2021 poistetut esteet Vuonna 2021 poistettiin 39 kaupan estettä eli kuusi enemmän kuin vuonna 2020: 16 estettä poistettiin kokonaan ja 23 poistettiin osittain. Toimenpidetyyppi Vuonna 2021 poistetut esteet Vuonna 2020 poistetut esteet Terveys- ja kasvinsuojelutoimet 15 17 Kaupan tekniset esteet 6 6 Tullit ja vastaavat sekä määrälliset rajoitukset 6 2 Hallinnolliset menettelyt 3 4 Palvelut ja investoinnit 2 1 Muut toimenpiteet* 1 1 Teollis- ja tekijänoikeudet 3 0 Julkiset hankinnat 1 1 Vientiverot ja -rajoitukset 2 1 Kaikki yhteensä 39 33 * Muita toimenpiteitä ovat esimerkiksi kaupan suojatoimiin ja tukiin liittyvät esteet, kilpailuun vaikuttavat toimenpiteet ja muut toimenpiteet, joita ei voida luokitella edellä mainittuihin luokkiin. Kun tarkastellaan poistettuja esteitä esteen tyypin mukaan, poistetut terveys- ja kasvinsuojelutoimiin liittyvät esteet, joita oli 15, muodostivat suurimman luokan, kuten myös vuonna 2020 (17). Näiden esteiden poistamisella oli jälleen suora myönteinen vaikutus myös EU:n viejiin monilla aloilla, erityisesti elintarvikealalla: ·Komission jäsenvaltioiden ja elinkeinoelämän kanssa tekemän yhteistyön tähän liittyviä konkreettisia tuloksia olivat vuonna 2021 esimerkiksi Kanadan antama hyväksyntä EU:n yhdenmukaistetulle siipikarjanlihan todistukselle, ja ·se, että Etelä-Korea poisti useita jäsenvaltioita koskevat aiemmat tuontikiellot, jotka oli määrätty korkeapatogeenisen lintuinfluenssan (HPAI) vuoksi. Toiseksi yleisimmät poistettujen esteiden tyypit liittyivät kaupan teknisiin esteisiin sekä tulleihin ja vastaaviin sekä määrällisiin rajoituksiin. Molemmissa luokissa oli kuusi osittain tai kokonaan poistettua estettä. Esimerkkejä kaupan teknisiin esteisiin liittyvien ongelmien onnistuneesta ratkaisemisesta vuonna 2021 olivat muun muassa seuraavat: ·Australia mukautti polttoaineen rikkipitoisuutta koskevia standardeja, joiden vuoksi polttoaineen laatu ei soveltunut EU:n valmistajien tuottamiin uusimpiin tehokkaisiin moottoreihin.

·Tunisia toteutti EU:n toteuttamien toimien perusteella parannuksia, joilla lievennetään maataloustuotteiden, esimerkiksi kiivien, pakastetun tonnikalan ja hunajan, osalta käyttöön otettujen ”muiden kuin välttämättömien” kulutustavaroiden tullien vaikutuksia. Kuten jäljempänä olevasta kaaviosta 9 käy ilmi, esteiden poistaminen kokonaan tai osittain koski 24:ää EU:n kauppakumppania. Kaavio 9: Kumppanien poistamien esteiden määrä (2021) Komissio soveltaa esteiden poistamiseksi monia erilaisia välineitä ja usein niiden yhdistelmiä Välineiden ja foorumien valinta riippuu tilanteesta: Komissio voi ottaa ongelmat esille kahdenvälisen kauppasopimuksen nojalla (esimerkiksi käyttämällä sillä perustettuja institutionaalisia rakenteita) tai jossakin WTO:n komiteassa tai käyttämällä diplomaattisia kanavia, kuten yhteisiä virallisia yhteydenottoja jäsenvaltioiden kanssa, taikka käymällä korkean tason vuoropuheluja kauppakumppaneidensa kanssa. Viimeisenä keinona, jos se on ongelman vuoksi aiheellista, komissio panee vireille riitojenratkaisumenettelyjä kahdenvälisten sopimustensa nojalla tai WTO:ssa (ks. jäljempänä V jakso) tai – toimialan pyynnöstä – käynnistää tutkimuksia kaupan esteitä koskevan EU:n asetuksen nojalla. Jotkin kaupan esteet poistettiin onnistuneesti kahdenvälisillä toimilla Näin tapahtui muun muassa Turkin kohdalla kosmetiikkaa koskevan esteen osalta: Turkki alkoi vuonna 2018 vaatia turvallisuusarviointiraporttien alustavaa toimittamista kaikista Turkin markkinoille saatettavista kosmeettisista valmisteista. Ankarassa sijaitsevan EU:n edustuston kauppaosasto otti yhdessä jäsenvaltioiden suurlähetystöjen kanssa yhteyttä paikallisiin viranomaisiin, jotta tätä käytäntöä muutettaisiin esteen poistamiseksi. Turvallisuusarviointiraportteja koskeva vaatimus poistettiin vuoden 2021 alussa, ja varmistaakseen täysimääräisen yhdenmukaistamisen EU:n kanssa Turkki laati uuden lakiesityksen, joka on toimitettu komissiolle arvioitavaksi. Lisäksi muita kaupan esteitä ratkaistiin WTO:n ja sen komiteoiden muodostamassa monenvälisessä kehyksessä EU, joka toimii 27 jäsenvaltion puolesta, on edelleen keskeinen tekijä WTO:ssa. Se osallistuu aktiivisesti kaikkiin komiteoihin (esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimia ja kaupan teknisiä esteitä käsitteleviin komiteoihin), joissa on usein mahdollista tuoda esiin muiden jäsenten asettamia sitkeitä markkinoillepääsyn esteitä ja pyrkiä ratkaisemaan ne sekä esittää terveys- ja kasvinsuojelutoimia ja kaupan teknisiä esteitä koskevissa ilmoitusmenettelyissä suoraan kolmansille maille huomioita uusista toimenpiteistä ennen kuin ne tulevat voimaan. Seuraavassa on esimerkkejä onnistuneesta vuorovaikutuksesta monenvälisellä tasolla vuonna 2021: ·Korea – painolastiveden käsittelyjärjestelmä: WTO:n kaupan teknisiä esteitä käsittelevässä komiteassa yli kahden vuoden ajan tehdyn työn jälkeen Korea myönsi eräälle EU:hun sijoittautuneelle painolastiveden käsittelyjärjestelmien valmistajalle tyyppihyväksyntätodistukset. Niiden perusteella yritys voi asentaa tällaisia järjestelmiä Korean lipun alla purjehtiviin aluksiin, jotta estetään haitallisten vieraslajien leviäminen ja varmistetaan siten meriturvallisuus ja ympäristönsuojelu. ·Saudi-Arabia – useiden elintarvikkeiden pakolliset viimeiset käyttöpäivät: Saudi-Arabia ilmoitti vuonna 2021 aikovansa asettaa pakolliset viimeiset käyttöpäivät syötäväksi tarkoitetuille munille (60 päivää) ja jäädytetyille siipikarjanlihatuotteille (3 kuukautta) WTO:n terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevien ilmoitusten avulla. EU esitti huomautuksia, joissa se pyysi Saudi-Arabiaa jättämään viimeisten käyttöpäivien asettamisen tietyn vaihteluvälin rajoissa alan toimijoiden vastuulle ja säilyttämään näin korkeatasoisen suojan luomatta kuitenkaan liian raskaita hallinnollisia menettelyjä. Saudi-Arabian viranomaiset keskeyttivät viimeisten käyttöpäivien täytäntöönpanon tutkiakseen asiaa tarkemmin. Erityistapauksissa kaupan esteitä koskeva asetus tarjosi oikeudellisen reitin kaupan esteiden poistamiseen Meksikossa ja Saudi-Arabiassa Kaupan esteitä koskeva asetus on oikeudellinen väline, jonka nojalla EU:n sidosryhmät (yritykset, teollisuus, järjestöt ja jäsenvaltiot) voivat tehdä valituksia kaupan esteistä kolmansissa maissa. Jos valitus täyttää käsiteltäväksi ottamisen edellytykset, komissio arvioi, onko väitetty este kansainvälisen kaupan sääntöjen vastainen ja olisiko EU:n toimittava. ·Komission yksiköiden tequilaa koskevassa raportissa todettiin, että koska Meksikon toimenpide herätti huolta WTO:n sääntöjen noudattamisesta, sitä olisi seurattava edelleen. Raportin perusteella löydettiin molempia osapuolia tyydyttävä ratkaisu, siinä käsitelty tequilan vienti alkoi uudelleen ja valituksen tekijä peruutti valituksen (kaupan esteitä koskevan asetuksen mukainen menettely päätettiin virallisesti helmikuussa 2022). Tapaus osoittaa, että nopeiden ja tehokkaiden kauppaa koskevien täytäntöönpanovälineiden käyttö voi edistää molempia osapuolia tyydyttävien ratkaisujen löytämistä kaupan esteisiin.

·Komission yksiköt saattoivat vuonna 2021 päätökseen myös tutkimuksensa Saudi-Arabian toimenpiteistä, joilla rajoitettiin EU:n keraamisten laattojen markkinoillepääsyä. Komission yksiköiden Saudi-Arabiaa koskevassa raportissa todettiin, että monet Saudi-Arabian uusien teknisten määräysten näkökohdat ja niiden täytäntöönpanotapa herättivät vakavaa huolta WTO:n oikeuden noudattamisesta ja että yksiköt tekisivät yhteistyötä Saudi-Arabian kanssa varmistaakseen näiden esteiden poistamisen nopeasti ja tehokkaasti. Tämä yhteistyö jatkui vielä vuoden 2021 lopussa ja johti siihen, että Saudi-Arabia teki maaliskuussa 2022 useita sitoumuksia, joilla se vastasi EU:n pyyntöihin. Komissio seuraa näiden sitoumusten täytäntöönpanoa. D. Markkinoillepääsyä koskeva kumppanuus ja sen vaikutus vuonna 2021 Komissio tekee kaupan esteiden osalta tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden ja eurooppalaisten elinkeinoelämän järjestöjen kanssa eri foorumeilla, joita ovat esimerkiksi seuraavat: ·Markkinoillepääsyä käsittelevä neuvoa-antava komitea: Tämä komitea on keskustelufoorumi, joka kokoontuu kuukausittain ja johon osallistuu komission yksiköitä, jäsenvaltioiden virkamiehiä ja yli 50:n EU:n elinkeinoelämän järjestön edustajia kaikilta aloilta. ·Alakohtaiset markkinoillepääsyä käsittelevät työryhmät: Nämä työryhmät kokoontuvat kerran vuodessa ja niiden rakenne on sama kuin markkinoillepääsyä käsittelevällä neuvoa-antavalla komitealla, mutta niiden keskustelut ovat alakohtaisia. Markkinoillepääsyä käsitteleviä työryhmiä on tällä hetkellä seitsemällä alalla (terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevat kysymykset, elektroniikka ja tieto- ja viestintätekniikka, lääkinnälliset laitteet, lääkkeet, viinit ja väkevät alkoholijuomat, tekstiilit, autot ja renkaat). Jäljempänä olevassa kaaviossa 10 esitetään useita eri aloja, jotka hyötyvät näillä ja muilla foorumeilla toteutetuista toimista, joilla pyritään vahvistamaan EU:n yritysten markkinoillepääsyä kolmansissa maissa. Vuosina 2016–2020 vallinneen suuntauksen mukaisesti maatalous ja kalastus olivat edelleen alat, joilla vuonna 2021 poistettiin eniten kaupan esteitä (17), ja niiden osuus kaikista poistetuista esteistä on lähes 40 prosenttia. Kaavio 10: Poistettujen esteiden määrä aloittain (2021) Toiseksi suurimman poistettujen esteiden luokan muodostivat vuonna 2021 horisontaaliset toimenpiteet eli useita aloja koskevat esteet, ja neljä estettä koski tekstiili- ja nahkateollisuutta. Muilla aloilla poistettujen esteiden määrä pysyi vuosina 2016–2020 sitä vastoin suhteellisen vakaana, ja niiden määrä vaihteli hieman vuodesta toiseen. Kaiken kaikkiaan kauppapolitiikan pääosaston tekemä ekonometrinen analyysi osoitti, että koska vuosina 2015–2020 onnistuttiin poistamaan useita esteitä, EU:n vienti vuonna 2021 oli 7,2 miljardia euroa suurempi kuin siinä tapauksessa, että esteet olisivat vielä olleet olemassa. Tämä on 1,8 miljardia euroa enemmän kuin vuonna 2020 (jolloin vuosina 2014–2019 tehty esteitä koskeva työ mahdollisti EU:n 5,4 miljardin euron lisäviennin), ja se on selkeä osoitus komission, jäsenvaltioiden ja yritysten markkinoille pääsyä koskevassa kumppanuudessa toteuttamien täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevien toimien tuottamista suorista hyödyistä. IV.2 Keskitetty asiointipiste valituksia varten Kauppapolitiikan pääosasto avasi 16. marraskuuta 2020 keskitetyn asiointipisteen, jolla helpotetaan ilmoittamista uusista (tai mahdollisista) kaupan esteistä tai (kauppaa ja kestävää kehitystä tai yleistä tullietuusjärjestelmää koskevien) kestävyyssitoumusten rikkomisista. Keskitetyllä asiointipisteellä on ensinnäkin luotu sidosryhmille yksi yhteyspiste. Lisäksi sillä on varmistettu uusien kysymysten tehokkaampi arviointi ja nopeutettu päätöksiä asianmukaisesta seurantaprosessista komissiossa. Keskitetty asiointipiste koordinoi kauppasopimusten valvojan ohjaamana valitusten arviointia ja perustaa komission yksiköissä tapauksia tutkivia työryhmiä. Keskitetty asiointipiste pitää tiiviisti yhteyttä mahdollisiin valitusten tekijöihin ennen valituksen virallista tekemistä. Valitukset voidaan tehdä verkossa käyttämällä jompaakumpaa kahdesta valituslomakkeesta, joista toinen liittyy markkinoillepääsyä koskeviin kysymyksiin ja toinen kauppaa ja kestävää kehitystä / GSP-järjestelmää koskeviin kysymyksiin. Lomakkeet löytyvät suoraan Access2Markets-portaalista, ja niiden tarkoituksena on antaa keskitetylle asiointipisteelle tarvittavat tiedot, jotta asiasta voidaan tehdä ensimmäinen arviointi yhdessä muiden komission yksiköiden ja EU:n edustustojen kaupparyhmien kanssa ja päättää jatkotoimista sen mukaisesti. Jos tarvitaan lisätietoja tai muiden kansainvälisten järjestöjen lausuntoja (esimerkiksi ILO:n lausunto kauppa- ja työmarkkinakysymyksistä), keskitetty asiointipiste seuraa asiaa suoraan valituksen tekijän kanssa. Valituksen tekijälle tiedotetaan asian etenemisestä. Kun valitus on valmis, nimetty tapausta tutkiva ryhmä arvioi sen ja ehdottaa asianmukaisia jatkotoimia ongelman ratkaisemiseksi. Jos keskitetty asiointipiste ei saa virallista valitusta, komissiolla on edelleen oikeus ryhtyä toimiin omasta aloitteestaan niin kutsutussa viran puolesta suoritettavassa menettelyssä. ESIMERKKI: Valitus EU:sta Intiaan suuntautuvan jalkineiden viennin rajoituksista Keskitetty asiointipiste sai vuoden 2021 alussa valituksen Intian jalkineita koskevista laadunvalvontamääräyksistä. Laadunvalvontamääräykset ovat tunnettu haaste EU:n yrityksille, jotka haluavat viedä tuotteitaan Intiaan, ja ne vaikuttavat moniin eri aloihin. Valituksen ansiosta komission tietoon tuli kuitenkin jälleen yhdellä alalla, asetettuja uusia laadunvalvontamääräyksiä, jotka koskivat jalkineita. Saatuaan valituksen keskitetty asiointipiste teki valituksen tekijän kanssa yhteistyötä kerätäkseen lisätietoja ja täyttääkseen alkuperäisessä valituslomakkeessa olleet puutteet. Sen jälkeen keskitetty asiointipiste perusti tapausta tutkivan ryhmän, joka koostui maantieteellisten ja alakohtaisten yksiköiden asiantuntijoista ja joka arvioi valituksen yksityiskohtaisesti. Myös EU:n edustusto New Delhissä osallistui tähän työhön. Päätelmä oli selvä: tultuaan voimaan jalkineiden laadunvalvontamääräykset muodostavat EU:n yrityksille kaupan esteen. Näin ollen este rekisteröitiin Access2Markets-portaalissa. Keväällä 2022 tapahtui myönteistä kehitystä, kun laadunvalvontamääräysten voimaantuloa lykättiin vuoteen 2023 asti EU:n viejien eduksi. Komissio työskentelee edelleen ongelman ratkaisemiseksi kokonaan.

Keskitetty asiointipiste lukuina Vuosi 2021 oli ensimmäinen kokonainen vuosi, jona keskitetty asiointipiste oli täysin toimintavalmis. Kaiken kaikkiaan keskitettyyn palvelupisteeseen otettiin yhteyttä 61 kertaa mahdollisista kaupan esteistä tai kolmansien maiden kestävyyssitoumusten mahdollisista rikkomisista. Nämä yhteydenotot johtivat 33:een Access2Markets-portaalin kautta tehtyyn valitukseen. Kaikki nämä valitukset koskivat markkinoillepääsyä. Vaikka kestävyyteen liittyviä kysymyksiä tuli esiin useissa valituksen tekemistä edeltävissä kokouksissa sidosryhmien kanssa, yhdestäkään niistä ei tehty virallista valitusta tämän kertomuksen kattamalla ajanjaksolla. Kun tarkastellaan valitusten lähteitä, suurin osa valituksen tekijöistä (3