Suositus: neuvoston päätös sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Kreikka toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia /* SEK/2004/1622 lopull. */





Bryssel 22.12.2004 SEK(2004) 1622 lopullinen Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Kreikka toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia (komission esittämä) PERUSTELUT Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annettua asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta. Menettelyä täydennetään lisäksi poliittisilla sitoumuksilla, jotka Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontunut Eurooppa-neuvosto antoi vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassaan. Kreikan viranomaiset toimittivat 4 päivänä toukokuuta liiallisia alijäämiä koskevan tarkistetun ilmoituksen, jonka mukaan alijäämä oli 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2003. Komissio oli tietoinen, ettei luku ollut lopullinen, koska Eurostat ei ollut vielä varmistanut sitä, mutta katsoi kuitenkin 7 päivänä huhtikuuta 2004 julkaisemansa kevään 2004 ennusteen perusteella, että kyseinen ilmoitus on alustava näyttö perustamissopimuksen 104 artiklassa tarkoitetun liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa. Komissio aloitti Kreikan osalta liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn 19 päivänä toukokuuta 2004 hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen. Tarkasteltuaan kertomuksessa huomioon otettuja tekijöitä ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean 2 päivänä kesäkuuta 2004 antaman lausunnon komissio antoi 24 päivänä kesäkuuta 2004 lausunnon liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla päätöksen liiallisen alijäämän olemassaolosta Kreikassa. Neuvosto antoi samanaikaisesti Kreikalle 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti suosituksen liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi. Neuvosto suositti, että Kreikan viranomaiset ”poistavat nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämäisyyden mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuoteen 2005 mennessä”. Neuvosto asetti ” Kreikan hallitukselle määräajaksi 5. marraskuuta 2004 tehokkaiden toimien toteuttamiseksi tätä varten ”. Neuvosto suositti myös, että ” Kreikan viranomaiset toteutettavat tehokkaita toimia, jotka ovat luonteeltaan ensi sijassa rakenteellisia ja vähintään yhden prosenttiyksikön suuruisia suhteessa BKT:hen. Toimien olisi jakauduttava vuosille 2004–2005 siten, että niitä on mieluiten yhtä paljon molempina vuosina. ” Lisäksi neuvosto suositti, että ” Kreikan viranomaiset varmistavat myös, että julkinen velka vähenee riittävästi suhteessa BKT:hen ja lähestyy viitearvoa riittävällä vauhdilla ” ja että ” erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tekijöihin (muihin kuin nettoluotonottoon), jotka muuttavat velan määrää ”. Lopuksi Kreikan viranomaisia kehotettiin varmistamaan ” kiireellisesti, että budjettitilastoissa havaitut vakavat puutteet korjataan parantamalla julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä ”. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, että harkitessaan, onko sen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten johdosta toteutettu tuloksellisia toimia, neuvosto tekee päätöksensä kyseisen jäsenvaltion hallituksen julkistamien päätösten perusteella. 1. Julkista taloutta koskevat tarkistetut tiedot syyskuulta 2004 Arvioitaessa Kreikan viranomaisten toteuttamia toimia neuvoston suositusten perusteella on otettava huomioon, että syyskuussa 2004 toimitetussa ilmoituksessa aiempien vuosien julkisen talouden alijäämää ja julkista velkaa koskevia määriä oli muutettu huomattavasti.[1] Erityisesti taulukossa 1 esitettyjä nimellistä alijäämää koskevia lukuja oli tarkistettu ylöspäin 1,5 prosenttiyksiköstä 2 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen vuosina 2000–2003 samoin kuin velkaa koskevia lukuja 7 prosenttiyksiköstä 9 prosenttiyksikköön suhteessa BKT:hen. Muutos alijäämää koskevissa luvuissa toukokuusta syyskuuhun 2004 johtui lähinnä sotilasmenoja ja korkomenoja sekä sosiaaliturvan ylijäämää koskevista tarkistuksista. Menot oli aikaisemmin ilmoitettu alakanttiin ja sosiaaliturvan ylijäämä oli yliarvioitu. Julkista velkaa koskevien lukujen tarkistus koski joukkovelkakirjoja, joihin oli liitetty aktivoidut korot ja jotka oli aikaisemmin ilmoitettu alakanttiin, sekä sosiaaliturvan konsolidoituja varoja, jotka oli yliarvioitu. Liiallisia alijäämiä koskevasta syyskuussa annetusta ilmoituksesta kävi ilmi, että Kreikassa oli ollut liiallinen alijäämä jo ainakin vuodesta 2000. Näitä kysymyksiä on tarkasteltu ja niistä on keskusteltu komissiossa ja neuvostossa[2]. Taulukko 1. Eurostatin julkaisemat vuosia 2000–2003 koskevat tilastolliset tarkistukset Julkisen talouden alijäämä (% suhteessa BKT:hen) | Julkinen velka (% suhteessa BKT:hen) | Kertomus 104(3) | Liiallisia alijäämiä koskeva ilmoitus syyskuu 2004 | Kertomus 104(3) | Liiallisia alijäämiä koskeva ilmoitus syyskuu 2004 | 2000 | -2,0 | -4,1 | 106,2 | 114 | 2001 | -1,4 | -3,7 | 106,9 | 114,7 | 2002 | -1,5 | -3,7 | 104,7 | 112,5 | 2003 | -3,2 | -4,6 | 103,0 | 109,9 | Syyskuussa annetun liiallisia alijäämiä koskevan ilmoituksen mukaan tilastollisten tarkistusten vaikutus vuoden 2004 tulokseen on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Se koostuu pienemmästä sosiaaliturvarahaston ylijäämästä (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja sotilasmenojen kirjaamisesta oikein (0,8 prosenttia). Kreikan viranomaiset ennakoivat alijäämän nousevan vuonna 2004 5,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Velan odotetaan olevan vuonna 2004 huomattavasti suurempi (112,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) kuin vuonna 2003 (109,9 prosenttia suhteessa BKT:hen). 2. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaiseen suositukseen vastauksena ilmoitetut toimenpiteet Vuonna 2004 ilmoitetut toimenpiteet Kreikan viranomaiset ilmoittivat useista vuonna 2004 toteutettavista toimenpiteistä ennen 104 artiklan 7 kohdan mukaisessa neuvoston suosituksessa asetettua määräaikaa, joka oli 5 marraskuuta. Ne ehdottivat seuraavia toimenpiteitä: i) annetaan anteeksi verovuosilta 1999–2002 saamatta oleviin veroilmoituksiin liittyvät verot, ii) annetaan ohjeet kaikille ministeriöille rajoittaa harkinnanvaraisia menoja 3 prosentilla ja iii) toteutetaan toimenpiteitä kulujen hillitsemiseksi julkisella sektorilla sekä valtion tukien ja takausten vähentämiseksi[3]. Kyseiset toimenpiteet ovat luonteeltaan sellaisia, että niiden vaikutusta talousarvioon on vaikea tunnistaa ja eritellä. Edellä ii ja iii kohdissa mainitut toimenpiteet eivät liity mihinkään yksittäiseen budjettikohtaan vaan niiden vaikutus on yleinen. Edellä i kohdassa mainitusta toimenpiteestä Kreikan valtiovarainministeri Alogoskoufis totesi 5 päivänä marraskuuta 2004 päivätyssä komissaari Almunialle osoitetussa kirjeessä, että vaikutuksen odotetaan vuonna 2004 olevan 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä odotettu vaikutus on mahdollisesti sisällytetty verotuloista annettuun kokonaislukuun, joka vastaa syyskuussa ilmoitettua arviota. Varsinainen vaikutus selviää kuitenkin aikaisintaan maaliskuussa 2005, jolloin annetaan seuraava liiallisia alijäämiä koskeva ilmoitus. Näiden epävarmojen tekijöiden lisäksi on tarkasteltava tilastollisten tarkistusten vaikutusta, jotta voidaan arvioida, millainen vaikutus on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan perustuvan neuvoston suosituksen mukaisilla Kreikan viranomaisten toteuttamilla julkisen talouden sopeuttamistoimilla. Vuoden 2004 lopullinen alijäämä on suurempi kuin 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen antamisajankohtana arvioitiin, osittain tämän vuoden syyskuussa Eurostatin kanssa sovittujen tilastollisten tarkistusten vuoksi. Niiden vaikutus on 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 2). Tätä 104 artiklan 7 kohdan mukaisen suosituksen antamisen aikaan tuntematonta tekijää voidaan pitää sellaisena, ettei se ollut täysin Kreikan hallituksen hallinnassa silloin, kun hallitus suunnitteli julkisen talouden korjaustoimia vuodelle 2004. Tästä syystä Kreikan viranomaisten neuvoston suosituksesta vuonna 2004 toteuttamien toimien tehokkuutta on arvioitava siten, että mainittujen tilastollisten tarkistusten sekä kevään ja syksyn välillä mahdollisesti yllättäneiden kasvutekijöiden vaikutukset jätetään pois laskuista. Taulukko 2. Vuoden 2004 alijäämään vaikuttaneet päätekijät (*) | Vaikutus alijäämään (°) | Alijäämä vuonna 2004 | Edellisen hallituksen esittämä alkuperäinen talousarvio | 1.2 | Uuden hallituksen maaliskuun 2004 loppuun mennessä tekemät tärkeimmät korjaukset | Välilliset verot | +0,4 | Sosiaaliturvamaksut | -1,1 | Saadut pääomansiirrot | +1,4 | Kulutus (josta julkisen sektorin palkat) | +0,8 (+0,5) | Tulonsiirrot | +0,4 | Uuden hallituksen maaliskuun lopussa lähettämä ilmoitus (1) | 3,0 | Tilastolliset tarkistukset (2)+(3) | Sosiaaliturvarahastot (2) | +0,3 | Sotilasmenot (3) | +0,8 | Välisumma (4)=(1)+(2)+(3) | 4,1 | Syyskuussa 2004 annettu ilmoitus (5) | 5,3 | Ylitykset (6)=(5)-(4) | 1,2 | Erot korkojen maksuissa (7) | +0,2 | Komission syysennusteet (5)+(7) | 5,5 | (*) Taulukossa esitetään yhteenvetona (prosentteina suhteessa BKT:hen) tärkeimmät tarkistukset, korjaukset ja erot vuoden 2004 talousarviossa siitä lähtien, kun Kreikan (edellinen) hallitus hyväksyi sen vuoden 2003 lopussa, sekä komission ennusteet. (°) ‘+’ osoittaa alijäämän kasvua, ‘–‘ alijäämän pienentymistä. | Syyskuussa annetun ilmoituksen mukaan Kreikan viranomaiset arvioivat vuoden 2004 alijäämäksi 5,3 prosenttia (komissio 5,5 prosenttia, ks. taulukko 2).[4] Maaliskuun lopussa annetussa ilmoituksessa alijäämä oli arvioitu 3 prosentiksi[5], mistä se oli noussut syyskuussa annetussa ilmoituksessa jo 5,3 prosenttiin (komission kevät- ja syysennusteissa nousua oli 3,2 prosentista 5,5 prosenttiin). Tästä syystä tilastollisilla tarkistuksilla (1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen) ei voida täysin selittää julkisen talouden heikkenemistä 2,3 prosentilla suhteessa BKT:hen. Lisäksi jäljelle jäävän 1,2 prosentin ei voida katsoa johtuvan heikommasta kasvusta. Kevään (4,0 prosenttia) ja syksyn (3,8 prosenttia) reaalikasvuennusteiden välinen ero on vain 0,2 prosenttia, mikä saattaa lisätä alijäämää, tosin alle 0,1 prosentilla suhteessa BKT:hen. Kaiken kaikkiaan julkisen talouden sopeuttamistoimien vaikutus jää tavoitteesta nimellisarvona ilmaistuna yli 1 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden sopeuttamistoimien vaikutus vuonna 2004 verrattuna vuoteen 2003, jolloin havaittiin ensimmäisen kerran, että maa oli ylittänyt 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, on laskettava vertaamalla kyseisten vuosien suhdannetasoitettua julkisen talouden rahoitusasemaa keskenään niin, ettei oteta huomioon tilastollisten tarkistusten vaikutusta. Tämäkin laskutapa osoittaa, että julkisen talouden sopeuttamistoimet eivät suhdannetasoituksen jälkeen ole riittäviä. Kun ennakoimattomia tilastollisia tarkistuksia ei oteta huomioon, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2003 olisi ollut -3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (se oli tosiasiallisesti -5,1 prosenttia) ja vuonna 2004 -5,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (tosiasiallisesti -6,2 prosenttia). Tämä osoittaa, että julkisen talouden sopeuttamistoimien vaikutus vuonna 2004 on -1,4 prosenttia. Perusjäämän osaltakaan sopeuttamistoimilla ei ole päästy tavoitteeseen (vaikutus -1,6 prosenttia). Taulukko 3. Julkisen talouden sopeuttamistoimien vaikutukset vuonna 2004 Tilastollisten tarkistusten jättäminen pois laskuista (% suhteessa BKT:hen) | 2003 | 2004 | 'Vaikutus’ (*) | Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema | -5,1 | -6,2 | -1,1 | Suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema ilman tarkistuksia | -3,7 | -5,1 | -1,4 | Suhdannetasoitettu perusjäämä | 0,7 | -0,6 | -1,3 | Suhdannetasoitettu perusjäämä ilman tarkistuksia | 2,0 | 0,4 | -1,6 | (*) Julkisen talouden sopeuttamistoimien vaikutukset on laskettu vähentämällä sarakkeen ’2004’ luvusta sarakkeen ’2003’ luku; luvut on pyöristetty ensimmäiseen desimaaliin. Periaatteessa yhden tai useamman budjettikohdan ylitykset olisi tasapainotettava korvaavilla toimenpiteillä. Tämä pätee myös sellaisiin tapahtumiin kuin olympialaisten järjestämiseen Kreikassa. Vaikka tällaiset ylitykset sallittaisiinkin, julkisen talouden sopeuttamistoimilla ei kuluvana vuonna olisi vaikutusta. Kreikan viranomaisten toimittamien tietojen[6] mukaan olympialaisten järjestämiseen liittyvät ylitykset ovat 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen, ja ne jakautuvat julkisten investointien ohjelmiin (0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja julkiseen kulutukseen (0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen). Kun ei oteta huomioon tilastollisten tarkistusten vaikutusta eikä olympialaisten järjestämiseen liittyviä ylityksiä, suhdannetasoitettu julkisen talouden rahoitusasema vuonna 2004 olisi ollut -4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen (se oli -6,2 prosenttia). Kun tätä verrataan julkisen talouden rahoitusasemaan vuonna 2003 ilman tilastollisten tarkistusten vaikutuksia (-3,7 prosenttia), saadaan selville, että julkisen talouden sopeutustoimien vaikutus on -0,7 prosenttia. Perusjäämän osaltakaan sopeutustoimilla ei ole päästy tavoitteeseen (-0,9 prosenttia). Edellisen perusteella voidaan todeta, että vuonna 2004 toteutetuilla toimilla ei ole onnistuttu pienentämään vuoden 2004 alijäämää. Tilastollisia tarkistuksia huomioon ottamatta finanssipolitiikka on huonontunut entisestään, vaikka talouden toimeliaisuus oli vilkasta ja tuotantokuilut olivat suuria ja positiivisia[7]. Vuoden 2005 talousarvioesitys Syyskuussa annetussa valtion talousarvioesityksessä ilmoitettiin vuonna 2005 toteutettavista erityistoimenpiteistä. Tavoitteena on saada julkisen talouden alijäämä 2,8 prosenttiin vuonna 2005. Tämä merkitsisi nimellistä 2,5 prosentin mukautusta suhteessa BKT:hen verrattuna Kreikan viranomaisten vuonna 2004 arvioimaan 5,3 prosentin alijäämään. Taulukko 4. Mukautuksen arviointi vuoden 2005 talousarviossa % suhteessa BKT:hen | Virallinen (1) | Komissio (2) | Erotus (3)=(1)-(2) | Verot | 23,20 | 23,19 | 0,01 | Maksut | 16,33 | 16,26 | 0,07 | Julkinen kulutus (josta julkisen sektorin palkat) | 16,18 (12,10) | 16,44 (12,34) | 0,26 (0,24) | Tulonsiirrot | 18,43 | 18,55 | 0,12 | Korkomaksut | 5,07 | 5,27 | 0,20 | Saadut pääomansiirrot | 2,62 | 2,54 | 0,08 | Nettoluotonotto | -2,8 | -3,6 | 0,8 | Velka | 109,5 | 111,9 | 2,4 | muistio BKT:n reaalikasvu (%) BKT:n nimelliskasvu (%) | 3,9 7,3 | 3,3 6,5 | 0,6 0,8 | Komission syksyllä 2004 julkaisemien ennusteiden mukaan nimellinen alijäämä suhteessa BKT:hen on 3,6 prosenttia vuonna 2005. Virallisen talousarvioesityksen tavoitteen ja komission ennusteiden välinen ero johtuu kolmesta tekijästä (taulukko 4): 1) komission mukaan korkomaksujen määrä suhteessa BKT:hen on vuonna 2004 alun perin 0,2 prosenttia korkeampi kuin Kreikan viranomaisten arvioima määrä, 2) talousarvioesitys perustuu sellaiseen makrotaloudelliseen skenaarioon, jonka mukaan kokonaistuotannon kasvu on 3,9 prosenttia vuonna 2005, kun taas komission kasvuennuste (3,3 prosenttia) ei ole läheskään niin optimistinen, ja 3) Kreikan viranomaisten toteuttamien joidenkin toimien ennakoitua budjettivaikutusta on yliarvioitu. Tulopuolella tämä koskee erityisesti sosiaalimaksuja, jotka arvioitiin liian optimistisen työllisyyden kasvun (kaksi prosenttia, kun se komission ennusteissa oli yksi prosentti) ja liian suuriksi arvioitujen saatujen pääomasiirtojen perusteella. Myös julkisten investointien merkittävä väheneminen vähentää Kreikan jo ennestään heikkoa EU-varojen käyttöä. Talousarvioesityksen menopuolella palkkamenojen ja tulonsiirtojen arvioidaan vähenevän merkittävästi. Tämä poikkeaa huomattavasti lähimenneisyydessä vallinneesta tilanteesta. Komission syksyllä 2004 julkaiseman ennusteen mukaan julkistalouden sopeuttamistoimien vaikutus on 1,9 prosenttia (2,5 prosenttia vuoden 2005 talousarvioesityksen mukaan) laskettuna suhdannetasoitetun rahoitusaseman muutoksesta. Komissio katsoo, että näin ollen vuosina 2004 ja 2005 aikana toteutetun julkistalouden mukauttamisen vaikutus on vain 0,8 prosenttia (1,6 prosenttia vuoden 2005 talousarvioesityksen mukaan).[8] Talousarvioesityksessä esitetyt toimet vaikuttavat yleisesti ottaen riittämättömiltä nimellisen alijäämän vähentämiseksi alle 3 prosentin kynnyksen vuonna 2005 neuvoston heinäkuussa 2004 antaman suosituksen mukaisesti. Velkakehitys Kun otetaan huomioon velan määrän tarkistukset syyskuussa annetussa liiallisia alijäämiä koskevassa ilmoituksessa, velka suhteessa BKT:hen ei komission ennusteiden mukaan vähene merkittävästi vuonna 2005. Vuonna 2003 velka oli 109,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuonna 2004 sen odotetaan kasvavan 112,2 prosenttiin ja vähenevän vuonna 2005 vain hieman, 111,9 prosenttiin. Kun tilastollisten tarkistusten vaikutuksia ei oteta huomioon, vuosien 2004 ja 2005 velkakehitykseen ovat perusjäämän lisäksi vaikuttaneet myös muut tekijät. Vähäinen perusylijäämä ja voimakas BKT:n nimelliskasvu ovat tekijöitä, joiden pitäisi yhdessä vähentää velkaa huomattavasti. Vuosien 2004 ja 2005 ennusteet osoittavat kuitenkin, että velan määrään vaikuttavat myös suuret virta-varanto-korjauserät. Tämä osoittaa, että hallitus ei ole toteuttanut mitään tuloksellisia talousarvion ulkopuolisia rahoitustoimia. Julkista taloutta koskevien tietojen kerääminen ja käsittely Tietojen tarkistukset vuoden 2004 toukokuun ja syyskuun välillä johtuivat lähinnä korjauksista sellaisiin maksutapahtumiin, jotka Eurostat totesi tilinpitosääntöjen vastaisiksi. Kreikka on on ratkaissut monia Eurostatin havaitsemia ongelmia. Kuten komission Kreikalle lähettämässä Kreikkaa vastaan 1 päivänä joulukuuta aloitettua rikkomismenettelyä N:o 2004/2234 koskevassa virallisessa ilmoituksessa todetaan, komissio katsoo kuitenkin, että nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä vaadittujen tietojen oikea-aikaisen ja asianmukaisen toimittamisen varmistamiseksi noudatettavien menettelyjen riittävyydestä on epäilyjä. * * * Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 artiklan 1 kohdassa säädetään, että jos neuvosto toteaa, ettei 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen suositusten mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu asetetussa määräajassa eli 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä, sen on tehtävä asiasta päätös välittömästi kyseisen määräajan päätyttyä. Komissio katsoo näiden seikkojen perusteella, ettei 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu suosituksessa annetussa määräajassa, ja suosittelee, että neuvosto tekee asiasta tämän toteamuksen mukaisen päätöksen. Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään, että jos neuvosto toteaa, ettei sen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama suositus ole johtanut tuloksellisiin toimiin, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Kreikka julkisti kyseisen suosituksen kuitenkin jo heinäkuussa Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vakaus- ja kasvusopimuksesta antaman päätöslauselman mukaisesti.[9] Jos neuvosto katsoo, ettei sen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antamien suositusten mukaisia tuloksellisia toimia ole edelleenkään toteutettu, se voi menettelyn seuraavissa vaiheissa päättää 104 artiklan 9 kohdan mukaisesti komission suosituksesta vaatia Kreikkaa toteuttamaan määräajassa sellaisia alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita neuvosto pitää tarpeellisina tilanteen korjaamiseksi. Neuvoston päätös tällaisen vaatimuksen osoittamisesta Kreikalle on tehtävä kuukauden kuluessa neuvoston päätöksestä, jossa todetaan, ettei 104 artiklan 8 kohdan mukaisia tuloksellisia toimia ole toteutettu. Suositus: NEUVOSTON PÄÄTÖS sen toteamisesta EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti, onko Kreikka toteuttanut EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen neuvoston suositusten mukaisia tuloksellisia toimia EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 8 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: Jäsenvaltioiden on perustamissopimuksen 104 artiklan mukaisesti vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä talous- ja rahaliiton kolmannessa vaiheessa. Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva, kestävä kasvu. Vakaus- ja kasvusopimus sisältää perustamissopimuksen 104 artiklan määräysten mukaisen liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97[10], jonka tarkoituksena on edistää julkisen talouden liiallisten alijäämien pikaista korjaamista. Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassa[11] kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja aikataulussa. Perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan nojalla 5 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyssä neuvoston päätöksessä 2004/XXX/EY[12] todetaan, että Kreikassa on liiallinen alijäämä. Neuvosto on antanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan nojalla suosituksen, jossa Kreikkaa kehotetaan toteuttamaan 5 päivään marraskuuta 2004 mennessä toimia liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi vuoden 2005 loppuun mennessä. Samassa asiakirjassa neuvosto kehottaa Kreikkaa korjaamaan tilanteen mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuoteen 2005 mennessä niin, ettei liiallista alijäämää enää ole. Se kehotti Kreikkaa myös toteuttamaan tehokkaita toimia, jotka ovat luonteeltaan ensisijaisesti rakenteellisia ja vähintään yhden prosenttiyksikön suuruisia suhteessa BKT:hen. Toimien olisi jakauduttava vuosille 2004–2005 siten, että niitä on mieluiten yhtä paljon molempina vuosina. Lisäksi neuvosto suositti, että Kreikka varmistaa, että julkinen velka vähenee riittävästi suhteessa BKT:hen ja lähestyy viitearvoa riittävällä vauhdilla ja että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tekijöihin (muihin kuin nettoluotonottoon), jotka muuttavat velan määrää. Neuvosto kehotti Kreikkaa myös kiireellisesti korjaamaan budjettitilastoissa havaitut vakavat puutteet parantamalla julkista taloutta koskevien tietojen keräämistä ja käsittelyä. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 4 artiklan 2 kohdassa säädetään, että harkitessaan, onko 104 artiklan 7 kohdan nojalla annettujen suositusten perusteella toteutettu tuloksellisia toimia, neuvosto tekee päätöksensä kyseisen jäsenvaltion hallituksen julkistamien päätösten perusteella. Perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen mukaisesti julkistettujen ja ennen suosituksessa säädetyn määräajan päättymistä tehtyjen Kreikan päätösten arvioinnin perusteella voidaan päätellä seuraavaa: vuodeksi 2004 ilmoitetuista rajoittavista toimenpiteistä huolimatta finanssipolitiikka on ollut selvästi elvyttävää neuvoston vaatimuksen vastaisesti, mikä johtuu osaltaan olympialaisten järjestämisestä johtuvien kustannusten ylittymisestä; vaikka vuodeksi 2005 ilmoitetut julkista taloutta koskevat toimenpiteet kompensoivat reilusti vuonna 2004 tapahtuneen lipsumisen, ne eivät riitä varmistamaan julkisen talouden alijäämän supistumista alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005; bruttovelkasuhde ei vähene tyydyttävää vauhtia, ja lisäksi vuodeksi 2004 suunnitellut suuret virta-varanto-korjauserät osoittavat, että hallitus ei ole toteuttanut mitään tehokkaita talousarvion ulkopuolisia rahoitustoimia, joilla vähennettäisiin lisävelkaantumista; Kreikka on parantanut julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä. Tiedot koskevat erityisesti sotilasmenoja, korkomenoja ja sosiaaliturvamaksuja. Vielä tarvitaan kuitenkin parempia menettelyjä nykyisessä oikeudellisessa kehyksessä vaadittujen julkista taloutta koskevien tietojen oikea-aikaisen ja asianmukaisen toimittamisen varmistamiseksi. Perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdassa määrätään, että jos neuvosto toteaa, ettei sen 104 artiklan 7 kohdan nojalla antama suositus ole johtanut tuloksellisiin toimiin, se voi päättää julkistaa suosituksensa. Kreikka julkisti kuitenkin kyseisen suosituksen jo heinäkuussa Eurooppa-neuvoston vakaus- ja kasvusopimuksesta antaman päätöslauselman mukaisesti, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA 1 artikla Kreikka ei ole toteuttanut perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla sille 5 päivänä heinäkuuta 2003 osoitetun neuvoston suosituksen mukaisia tuloksellisia toimia suosituksessa asetetussa määräajassa. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Helleenien tasavallalle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta [1] Ks. Euro-Indicators News Release 117/2004, 23.9.2004. [2] Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 3605/93 mukaan jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot vuosilta t, t-1, t-2, t-3 ja t-4. Vastauksena neuvoston pyyntöön Eurostat tarkisti myös vuosien 1997, 1998 ja 1999 kirjanpitoaineistot. Eurostat totesi 22.11.2004 antamassaan kertomuksessa Revision of the Greek government deficit and debt figures , että kyseisinä vuosina tosiasiallinen alijäämä on ollut reilusti yli 3 % (ks. komission tiedonanto Report on the accountability issue related to the revision of Greek budgetary data , COM(2004)784, 1.12.2004). [3] Kreikan valtiovarainministeri Alogoskoufis ilmoitti 23. kesäkuuta 2004 päivätyllä kirjeellä nämä toimenpiteet komissaari Almunialle. Komissiolle ei ole myöhemmin ilmoitettu muista vuotta 2004 koskevista toimenpiteistä. [4] Luku on 0,2 prosenttia alempi suhteessa BKT:hen kuin komission ennuste (5,5 %), jossa suoritetut korkomaksut on arvioitu realistisemmin. [5] Täsmällinen luku oli 2,95 %, joka on tässä pyöristetty 3 %:iin. On pidettävä mielessä, että lukema 2,95 % on tulos uuden hallituksen maaliskuussa tekemästä merkittävästä vuoden 2004 talousarvioesityksen tarkistuksesta. Tarkistuksessa arvioitiin nykyiset tulot (alhaisemmat välittömän verotuksen tulot ja alhaisemmat EU:n tulonsiirrot mutta korkeammat sosiaalimaksutulot) ja menot (suuremmat julkisen sektorin palkkamenot ja sosiaaliset tulonsiirrot) realistisemmin niin, että arviot lähenivät komission syksyllä 2003 antamaa arviota, joka oli 2,4 %. Tarkistus sisältyi maaliskuun lopussa annettuun ilmoitukseen, jota Eurostat ei ole vahvistanut. [6] Kreikan viranomaiset esittivät nämä tiedot vuoden 2005 talousarvioesityksessään. Vuonna 2004 arvioitiin, että olympialaisiin liittyvien menojen vaikutus olisi 0,94 % suhteessa BKT:hen, kun lopullisen luvun pitäisi olla 1,6 %. [7] Vuoden 2004 ennusteissa tuotantokuilu itse asiassa laajeni kevään 1,2 prosentista syksyn 1,5 prosenttiin, ja tuotannon potentiaalinen kasvu pysytteli korkealla 3,4 prosentissa. [8] Olympialaisten päättyminen vaikuttaa automaattisesti julkisen talouden tilaan, sillä säästöt ovat 1,2 prosenttia (joista 0,7 prosenttia on ylityksiä vuonna 2004). Vuoteen 2005 siirtynyt olympialaisiin liittyvä vaikutus on vain 600 miljoonaa euroa (noin 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen). [9] Neuvoston asiakirja 11216/04, 6.7.2004. Asiakirja on saatavissa neuvoston asiakirjahakemistosta otsikolla ”Neuvoston suositus Kreikalle julkistalouden liiallisen alijäämäisyyden lopettamiseksi – perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan soveltaminen”. [10] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 6. [11] EYVL C 236, 2.8.1997, s. 1. [12] Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.