[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 14.6.2005

SEK(2005) 827 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE

EMOTR:n tukiosaston menojen kehityksestä Varojärjestelmä nro 1–5/2005

SISÄLLYSLUETTELO

1. VODEN 2005 TALOUSARVIOMENETTELY 3

2. KVAUS VUODEN 2005 TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA 4

3. PÄTELMÄT 6

1. VUODEN 2005 TALOUSARVIOMENETTELY

Liitteessä 1 esitetään vuoden 2005 talousarviomenettely otsakkeen 1 osalta sekä kuhunkin vaiheeseen liittyvien määrärahojen vastaavat määrät.

Komissio hyväksyi 28. huhtikuuta 2004 alustavan talousarvioesityksen (ATE), jossa otsakkeen 1 maksusitoumusmäärärahat olivat 50 675,5 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 50 113,9 miljoonaa euroa. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen välinen 561,6 euron ero johtuu uusien jäsenvaltioiden siirtymäkauden tukivälineestä, joka toisin kuin kaikki muut EMOTR:n tukiosaston toimenpiteet pannaan täytäntöön jaksotettujen määrärahojen avulla. Vuoden 2005 ATE:n alaotsakkeessa 1a ennakoitujen määrärahojen määrä perustui erinäisiä asiaan liittyviä tuotteita koskevien sisäisten ja ulkoisten markkinaolosuhteiden arviointiin sekä useiden muiden asiaan liittyvien toimenpiteiden arvioituihin vaatimuksiin. Vuoden 2005 ATE:n alaotsakkeessa 1b ennakoitujen määrärahojen määräksi vahvistettiin kyseisen alaotsakkeen enimmäismäärä.

Talous-, rahoitus- ja budjettiasioita käsittelevä neuvosto hyväksyi 16. heinäkuuta 2004 talousarvioesityksen edellyttäen, että kaikista ATE:n alaotsakkeen 1a (maatalous) momentteihin pyydetyistä, 800 miljoonaa euroa ylittävistä määrärahoista leikataan yhteensä 1 000 miljoonaa euroa. Euroopan parlamentti vähensi kuitenkin ATE:n ensimmäisen käsittelyn jälkeen komission ATE:ssa esittämiä määrärahoja saman alaotsakkeen osalta noin 4,0 miljoonalla eurolla.

Komissio ehdotti lokakuussa 2004 vuoden 2005 ATE:hen oikaisukirjelmää, jossa otsakkeen 1 maksusitoumusmäärärahoiksi ehdotettiin 50 451,5:tä miljoonaa euroa ja maksumäärärahoiksi 49 889,9:ää miljoonaa euroa. Erinäisiä asiaan liittyviä tuotteita koskevien sisäisten ja ulkoisten markkinaolosuhteiden arvioinnin perusteella komissio pyysi otsakkeeseen 1a 43 289,3 miljoonan euron maksusitoumusmäärärahoja ja alensi näin pyyntöään ATE:n tasoon verrattuna noin 224,0 miljoonalla eurolla. Alaotsaketta 1b koskevia määriä ei muutettu vuoden 2005 ATE:hen sisältyvistä määristä.

Talous-, rahoitus- ja budjettiasioita käsittelevä neuvosto otti vuoden 2005 ATE:ta koskevan oikaisukirjelmän toiseen käsittelyyn 26. marraskuuta 2004 ja säilytti otsakkeeseen 1 kuuluvat maatalousmäärärahat tasolla, jonka se oli vahvistanut heinäkuussa 2004 pidetyssä ensimmäisessä käsittelyssään. Neuvosto jätti pääosin huomiotta komission lokakuussa 2004 esittämän oikaisukirjelmän, jossa ennakoituja määrärahatarpeita oli korjattu ehdottamalla 224,0 miljoonan euron kokonaisvähennystä. Euroopan parlamentti hyväksyi vuoden 2005 talousarvion 16. joulukuuta 2004.

EMOTR:n tukiosaston vuoden 2005 talousarvion otsaketta 1 koskevat maksusitoumusmäärärahat olivat 49 676,0 miljoonaa euroa ja maksumäärärahat 49 114,4 miljoonaa euroa. Budjettimäärärahat ovat samansuuruiset kuin määrärahat, jotka vahvistettiin neuvoston heinäkuun 2004 ensimmäisen käsittelyn jälkeen hyväksymässä talousarvioesityksessä. Erityisesti:

- alaotsakkeessa 1a : maksusitoumusmäärärahat ovat 42 835,0 miljoonaa euroa eli noin 776,0 miljoonaa euroa lokakuun 2004 oikaisukirjelmässä ehdotettuja määrärahoja alhaisemmat. Kyseiset määrärahat liittyvät kaikkiin kolmeen tähän alaotsakkeeseen sisältyvään komission toimeen eli maatalouteen (toimintalohko 05), kalastukseen (toimintalohko 11) sekä terveyteen ja kuluttajansuojaan (toimintalohko 17). Vuoden 2005 talousarvioon sisältyville määrärahoille on tyypillistä, että ne eivät perustu erinäisiä asiaan liittyviä tuotteita koskevien sisäisten ja ulkoisten markkinaolosuhteiden ajan tasalle saatettuun arviointiin ja analysointiin toisin kuin lokakuussa 2004 ehdotetussa oikaisukirjelmässä ennakoidut määrärahatarpeet. Tämän vuoksi maito- ja sokerialojen osalta sovitut määrärahat ovat suuremmat kuin oikaisukirjelmään sisältyvät, viimeisimpien määrärahatarpeiden mukaisesti pyydetyt määrärahat. Samanaikaisesti vilja- sekä hedelmä- ja vihannesalojen osalta sovitut määrärahat ovat alhaisemmat kuin määrä, jota pyydettiin viimeisimpien määrärahatarpeiden mukaisesti oikaisukirjelmässä, jossa oli otettu huomioon epäedulliset vaikutukset kuten runsas viljasato, maailmanmarkkinahintojen viimeisin taso sekä dollarin heikkeneminen suhteessa euroon;

- alaotsakkeessa 1b : talousarviomäärärahoja ei muutettu, sillä ne oli alun perin vahvistettu tämän alaotsakkeen enimmäismäärän tasolle.

2. KUVAUS VUODEN 2005 TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA

Liitteessä 2 esitetään talousarvion tosiasiallisen toteutumisen taso 16. lokakuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana suhteessa indikaattorin osoittamaan menoprofiiliin. Toteutumisen taso on määritelty talousarvion kurinalaisuudesta 26. syyskuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2040/2000 [1] säännösten perusteella. Seuraavassa on lyhyt kuvaus tosiasiallisen ja odotetun toteutumistason välisistä merkittävimmistä eroavaisuuksista vuoden 2005 talousarvion eri alojen osalta.

2.1. Valuuttoihin vaikuttavat tekijät

Dollarin pariteetti euroon nähden

Edellä mainitulla kaudella aiheutuneissa menoissa on otettu huomioon dollarin kurssikehitys euroon nähden. Useimpien maataloustuotteiden vientitukien (erityisesti viljat ja sokeri) sekä eräiden yhteisön sisäisten tukien (esim. puuvillatuki) menoihin vaikuttaa euron ja dollarin välinen kurssikehitys.

Budjettivallan käyttäjän hyväksymä talousarvio perustui määrärahoihin, joita pyydettiin vuoden 2005 ATE:ssa, jonka perustana oli puolestaan keskimääräinen dollarin pariteetti eli 1 € = 1,25 $. Olisi huomattava, että keskimääräinen pariteetti oli 1. elokuuta 2004 ja 31. maaliskuuta 2005 välisenä aikana noin 1 € = 1,28 $ eli noin 2 prosenttia vuoden 2005 ATE:n laatimisessa käytettyä kurssia korkeammalla.

2.2. Alaotsake 1a – Markkinoihin vaikuttavat tekijät

2.2.1. Viljan markkinatoimenpiteet

Vaikka toteutumisen ja täytäntöönpanon tasot olivat kyseisen kauden päätteeksi yhteneväiset, komissio pitää tätä tilannetta väliaikaisena. Kauden 2004/2005 liian runsas viljasato johti esimerkiksi viljan julkisen varastoinnin lisääntymiseen. Komissio pyysi tämän vuoksi vuoden 2004 oikaisukirjelmässään ylimääräisiä määrärahoja, joita budjettivallan käyttäjä ei kuitenkaan myöntänyt. Tässä vaiheessa, kun julkiseen varastointiin on tarjottu suuria viljamääriä, osaa näistä määristä ei ole vielä siirretty varastoihin, mikä johtuu uusien jäsenvaltioiden kapasiteettiongelmista. Nykyinen tilanne vaikeuttaa alan määrärahatarpeiden ennakoimista.

2.2.2. Suorat tuet peltokasvialalla

Komissio tutkii parhaillaan määrärahojen ylikäyttöä suhteessa indikaattorin osoittamaan tasoon. Menot, joiden komissio arvioi tulevan maksettaviksi eräissä jäsenvaltioissa, eivät ole yhteneväiset tosiasiallisesti maksettujen määrien tai kyseisten jäsenvaltioiden ennakoimien, vielä maksettaviksi tulevien määrien kanssa; komission arvio perustuu näiden samojen jäsenvaltioiden ilmoituksiin tämän järjestelmän toteuttamisen perustana olevista parametreista. Kun tutkinta on saatu päätökseen, komissio esittelee arvionsa tämän ohjelman lopullisista määrärahatarpeista.

2.2.3. Elintarvikeapuohjelmat

Tämän kauden määrärahojen ylikäytön odotetaan olevan väliaikaista ja lakkaavan varainhoitovuoden loppuun mennessä, koska kyseisen järjestelmän menot perustuvat hyväksyttyyn vuosisuunnitelmaan, jossa käytettävissä olevien määrärahojen määrä kytketään suunnitelmaan sisältyvien tuotteiden määriin ja niitä vastaavaan arvoon.

2.2.4. Sokeri

Komissio on havainnut, että vientitukien maksutahti on hidastunut aiempien varainhoitovuosien tilanteeseen verrattuna. Se tutkii parhaillaan, onko tämä tilanne väliaikainen vai voisiko se jatkua varainhoitovuoden loppuun saakka. Viimeksi mainitussa tapauksessa on odotettavissa tämän järjestelmän määrärahojen alikäyttö. Toisaalta alan nykyinen markkinatilanne on ensimmäisen kerran YMP:n historiassa johtanut sokerin julkiseen varastointiin, millä voi olla merkittäviä budjettivaikutuksia.

2.2.5. Kuitukasvit

Komission saatavilla ei ole mitään talousarvion toteutumista toteen näyttäviä tietoja, joten arvioiden esittäminen olisi tässä vaiheessa vaarallista. Puuvillatukea koskevat lopulliset menot riippuvatkin Kreikan ja Espanjan ilmoittamasta puuvillan kokonaistuotannosta. Tämä parametri vaikuttaa sovellettavaan tuen alentamisprosenttiin siinä tapauksessa, että kyseinen tuotanto ylittää taatun enimmäismäärän. Lisäksi puuvillan maailmanmarkkinahinta sekä euron ja dollarin välinen pariteettikurssi lopullisten tuotantolukujen ilmoittamisen vaiheessa vaikuttavat maksettavan tuen lopullisen määrän laskentaan. Laskenta suoritetaan arvioiden mukaan toukokuun lopun ja kesäkuun puolivälin välisenä aikana.

2.2.6. Horisontaaliset suorat tuet

Komissio arvioi, että yksinkertaistetun pinta-alatukijärjestelmän, johon kuuluu kahdeksan kymmenestä uudesta jäsenvaltiosta, mukaiset määrärahat ylittynevät vuoden lopussa. Ylikäytön syynä on kaksoiskurssin vaikutus, joka johtuu siitä, että jäsenvaltiot, jotka eivät ole siirtyneet yhteisen valuutan käyttöön, maksavat tuet kansallisessa valuutassa. Tästä vaikutuksesta johtuvan ylikäytön määrä on tiedossa vasta kun kaikki maksut on suoritettu ja ilmoitettu komissiolle.

2.2.7. Maito ja maitotuotteet

Komissio on yhtä mieltä indikaattorin kyseisellä alalla tässä vaiheessa osoittamasta alikäytöstä ja toteaa, että alikäyttö jatkuu luultavasti varainhoitovuoden loppuun asti, jos nykyiset suotuisat sisäiset ja ulkoiset markkinaolosuhteet pysyvät alalla samoina. Komissio on kyseisten olosuhteiden ansiosta voinut alentaa alan eri tuotteiden vientitukien ja sisämarkkinatukien kokonaistasoa.

2.2.8. Naudanliha

Indikaattori osoittaa tässä vaiheessa alikäyttöä. Komissio katsoo, että alikäyttö on väliaikaista, sillä se on arvioinut, että jos jäsenvaltiot maksavat kaikki vuonna 2004 maksettaviksi kuuluvat eläinpalkkiot, niiden kattamiseen tarvittaisiin lokakuun 2004 oikaisukirjelmästä leikatut määrärahat, joiden määrä on 226,0 miljoonaa euroa.

2.3. Alaotsake 1b – Maaseudun kehittäminen

Maaseudun kehittämistä (EU-15) ja uusien jäsenvaltioiden siirtymäkauden tukivälinettä koskevat määrärahat vahvistettiin tämän alaotsakkeen enimmäismäärän tasolle. Siirtymäkauden tukivälineen ylikäyttö on väliaikaista, koska vastaava indikaattori vahvistettiin olettaen, että kaikki kyseistä tukivälinettä koskevat maksusitoumukset toteutuvat huhtikuussa 2005. Komission yksiköiden oli kuitenkin mahdollista alkaa sitoa näitä määrärahoja jo aikaisemmin, mikä johti mainittuun ylikäyttöön, jonka odotetaan tasoittuvan huhtikuussa 2005.

3. PÄÄTELMÄT

Alaotsakkeessa 1a määrärahojen täytäntöönpano (jäsenvaltioiden menot 16.10.2004–31.3.2005) oli 32 902,6 miljoonaa euroa eli 76,8 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. Talousarviomäärärahojen alikäytön suuruudeksi indikaattoriin verrattuna arvioitiin yhteensä noin –261,2 miljoonaa euroa samalla kaudella. Tämä johtuu pääasiassa eläintuotteiden alasta, kun taas kasvituotteiden alalla oli havaittavissa budjettimäärärahojen ylikäyttöä. Komissio seuraa tilannetta tarkasti.

Alaotsakkeessa 1b määrärahojen täytäntöönpano (jäsenvaltioiden menot 16.10.2004–31.3.2005) oli 2 705,6 miljoonaa euroa eli 39,5 prosenttia käytettävissä olevista määrärahoista. Komissio arvioi tässä vaiheessa, että tämän alan määrärahat käytetään siten kuin vuoden 2005 talousarviossa esitetään.

[pic]

[pic]

[1] EYVL 244, 29.9.2000, s. 27.