EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1513 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Ehdotus: 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista 
{KOM(2011) 862 lopullinen} 
{SEK(2011) 1512 lopullinen}  
 
 1    1. JOHDANTO  
Tämä vaikutusten arviointi kä sittelee yhteiskunnallisia yrit yksiä ja niiden rahoitusta 
yksityisistä sijoitusrahastoista. 
Yhteiskunnalliset yritykset ovat yrityksiä, joid en päätavoitteena on yhteiskunnallisten 
vaikutusten aikaansaaminen. Ne pyrkivät kehittämään innovatiivisia ratkaisuja 
yhteiskunnallisiin tai ympäristöonge lmiin. Taloudelliset tuotot pa lautetaan yrityksen käyttöön, 
mutta liiketoiminnan ansiosta yritys voi käyttää yksityistä rahoitusta ja sen toiminnalla on kestävä perusta. Yhteiskunnallis ten yritysten johtaminenkin on yl eensä vastuullista ja avointa 
ja siinä ovat erityisesti mukana työntekijät, asiakkaat ja m uut asianosaiset, joihin yrityksen 
liiketoiminta vaikuttaa.  
Yhteiskunnalliset yritykset ovat me rkittävässä kasvussa: laajasti  määriteltynä tähän luokkaan 
kuuluu jo 10 prosenttia EU:n liikeyrityksis tä, ja yrityksissä on 11 miljoonaa palkattua 
työntekijää. Koska yritykset keskittyvät nime nomaan yhteiskunnallisiin ja ympäristöalan 
innovaatioihin, niillä on jo lähtökohtaisesti avainasema älykkäässä, kestävässä ja 
osallistavassa kasvussa. J uuri tällaisen kasvun olennainen merkitys kävi ilmi 
sisämarkkinoiden toimenpidepakettia koskeva sta kuulemisesta, jossa yhteiskunnalliset 
yritykset nimettiin yhdeksi sisämarkkinoiden tehokkaan uudelleenkäynnistämisen kahdestatoista kehitysmoottorista.  
Sijoitusrahastot ovat eräs yhteiskunnallisten yritysten tärkeimmistä rahoituskanavista, sillä 
niiden kautta saatavilla olevaa rahoituspoh jaa voidaan laajentaa ja syventää, mutta 
asianosaisten kuulemiset ovat osoittaneet, et tä rahastojen mahdollisuuksia ei hyödynnetä 
täysimääräisesti. Kansallisten säännösten haja naisuus sekä selkeän EU :n laajuisen rahastoja 
koskevan lähestymistavan puute haittaa rahast ojen syntymistä ja estää näin vakaan 
yhteiskunnallisten yritysten toimialan muotoutum isen, jolloin ala kehittyy epätasaisesti. 
Tästä syystä tässä vaikutusten arvioinnissa tutkitaan erilaisia vaihtoehtoja, joilla voidaan 
varmistaa, että kyseisten rahastojen mahdo llisuudet hyödynnetään tehokkaasti ja toimivasti. 
EU:n omaisuudenhoitoalan hallinnoimat vara t vuonna 2010 ylittivät 8 000 miljardia euroa: 
jos ala saataisiin osallistumaan voimakkaammi n yhteiskunnallisten yr itysten rahoitukseen, 
olisi mahdollista saavuttaa mittavaa hyötyä tulevaisuudessa.  
2. O
NGELMAN NIMEÄMINEN  
Yhteiskunnalliset yritykset ovat usein riippuvai sia avustuksista. Näitä yrityksiä auttavat 
sijoitusrahastot ovat kuitenkin yleensä pien iä (kooltaan noin 10–20 miljoonaa euroa) ja 
toimivat voimavarojensa äärirajoilla, ja lisäksi niiden maantieteellinen jakauma EU:n alueella 
on epätasaista (rahastoja on vähän ja ne ovat keskittyneet muutamaan harvaan jäsenvaltioon). 
Toisaalta sijoittajien, jotka haluaisivat keskitty ä nimenomaan yhteiskunna llisiin yrityksiin tai 
EU:n yhteisötalouteen, saattaa olla vaikeaa tunnis taa mahdollisia sijoitusrahastoja ja luottaa 
niihin, sillä oman ilmoituksensa mukaan yht eiskunnalliseen yrittä jyyteen sijoittamista 
tarjoavien rahastojen tunnusmerkkien ja ni mitysten kirjo on hämmentävä. Rahastoille 
sijoittajien tavoittaminen rajojen yli on kal lista säännösten hajanais uuden vuoksi: rahastot 
ovat paikallisia, ja pienemm illä markkinoilla niiden kunnollinen käynnistäminen ja riittävän 
suureksi kasvaminen on vaikeaa. Tällä hetkellä rajat ylittävä varainhankinta onkin vähäistä 
(erään arvion mukaan sen osuus  on alle neljä prosenttia). 
 
 2    Kaikki mainitut ongelmat johtuvat poh jimmiltaan yhteiskunnallisten yritysten 
erityisluonteesta. Niiden pyrki mys yhteiskunnallisiin tavoitteis iin liiketoiminnan keinojen 
avulla tuottaa uusia haasteita niin sijoittajille,  rahastojen ja rahoituspalveluiden välittäjille 
kuin sääntelystä vastaaville tahoi llekin. Vaikutustenarvioinni ssa on todettu ongelmille kolme 
keskeistä syytä.  
Keskeinen ongelma 1: Selkeän ja vertailukelpoisen tiedon puute   
Sijoittajien on vaikea hyödyntää yhteiskunnallis ista sijoituksista ja yhteiskunnallisiin 
yrityksiin suuntautuneista  rahastoista saatavaa tietoa. Sijoitusvaihtoehtojen ymmärtäminen ja 
vertailu on tarpeettoman monimutkaista, kun käy ttöön on tullut kilpailevaa, ristiriitaista ja 
päällekkäistä sanastoa, merkintöjä ja käsitteitä . Itsesääntelyyn perustuv at merkinnät eivät ole 
käytössä koko EU:n alueella, jo lloin ne eivät auta erityises ti yhteiskunnallisiin yrityksiin 
suuntautuvia sijoittajia tunnistamaan omalta  kannaltaan merkityksellisiä rahastoja tai 
ymmärtämään näiden rahastoj en tarjoamia sijoituskohteita  ja vertailemaan niitä. 
Keskeinen ongelma 2: Yhteiskunnallisen tuoton mittaam inen tai arvioi nti on vaikeaa  
Tiedon tarjoaminen sijoittajille yhteiskunnalli sista vaikutuksista on  yhteiskunnallisten 
yritysten tehtävään keskeise sti liittyvä haaste. Yhteis kunnallisten vaikutusten ja 
yhteiskunnallisen vaikuttavuuden arvi ointia ja analysoin tia varten on jo käytössä monenlaisia 
työkaluja. Kilpailevat, ristiri itaiset ja päällekkäiset lähest ymistavat nostavat yritysten ja 
rahastojen kustannuksia ja tekevät sijoittajill e vaikeammaksi vertailla erilaisia rahastoja tai 
seurata investoinneilla aikaansa ataviksi luvattujen yht eiskunnallisten vaikutusten syntymistä.  
Keskeinen ongelma 3: Rahastojen rakennetta ei ole muok attu yhteiskunnallisten yritysten 
tarpeita vastaaviksi   
Yhteiskunnallisiin yrityksiin suuntautuvien rahastojen  rakenteita ohjaavat kansalliset ja EU:n 
tason säännökset eivät aina sovi  riittävän hyvin tällai sten rahastojen tarpeisiin, ja säännösten 
hajanaisuus haittaa rajat ylittävää toimintaa. Seurauksena on epävarmuutta rahaston hoitajille 
ja erilaisten rahastomuotojen ja -konseptien lisääntyminen kaikkialla EU:ssa, mikä vähentää 
näiden rahastojen EU:n laajuisten markkinoiden tehokkuutta ja toimivuutta. 
3. PERUSTELUT EU: N TOIMINNALLE JA TOIMIMATTA JÄTTÄMISEN SEURAUKSET  
Ilman EU:n toimintaa ei yhteiskunnallisista yrityksistä välttämättä muodostuisi koko EU:n 
laajuista luotettua mallia. Yh teiskunnallisiin yrit yksiin suuntautuvat s ijoitusrahastot eivät 
kasvaisi riittävän suuriksi, jotta ne pystyis ivät todella vaikuttamaan asioihin, jolloin 
yhteiskunnalliset yritykset jäis ivät ilman monipuolista ja j oustavaa rahoitusta. Lisäksi 
rahastojen maantieteellinen jakauma jäisi hajanaiseksi.   
Kansallisilla valvonnasta vastaavil la tahoilla ei o lisi riittävästi ohjeistusta siitä, miten 
arvioidaan rahastoja, jotka oman ilmoituks ensa mukaan rahoittav at yhteiskunnallisia 
yrityksiä. Komission pitkäaikaisen sijoit usrahastoja koskevan kokemuksen sekä 
riskipääomarahastoista viime aikoina tehtyjen havaintojen perusteella vaikuttaa siltä, että EU:n laajuisen koordinaation puuttuessa ha vaittuja ongelmia yrit ettäisiin ratkaista 
vaihtelevilla tavoilla joko rahast ojen omilla toimilla tai kansalli silla säännöksillä. Näin kävisi 
erityisesti määriteltäessä yht eiskunnallisten sijoitusrahasto jen käsitettä sekä niille 
välttämättömiä avoimuuteen liittyviä toimenpiteitä.  
 
 3    Alalle saadaan koko EU:n laaj uiset yhteiset ja yhdenmukaise t kehykset ainoastaan EU:n 
tasolla toimimalla. Samalla s aadaan tehokkaasti lisää selkeyttä ja suunt aa alan kehityksen 
kannalta kriittisessä vaiheessa. Huolellisesti suunnatut toimenpiteet tässä vaiheessa ovat 
todennäköisesti tehokkaampia kuin myöhempi väliintulo. 
4. TAVOITTEET  
Yleisenä tavoitteena on varmis taa, että yhteiskunnalliset yr itykset ja yhteiskunnallinen 
yrittäjyys ovat täydellä panoks ella mukana EU:n työpaikkoja, sosiaalista osa llisuutta ja 
yhteenkuuluvuutta koskevissa kasvutavoitteissa . Yhteiskunnalliset yritykset ovat kasvun 
keskeisiä vetureita, ja niiden tukemisella varm istetaan, että EU:n ta lous on tulevaisuudessa 
entistä älykkäämpi, osallistavampi ja kestävämpi.  
Erityisenä tavoitteena sijoittajien olisi voitava luot taa yhteiskunnallisiin yrityksiin 
suuntautuviin sijoitusrah astoihin, näiden rahastojen pitäis i kyetä keräämään sijoituksia koko 
EU:n alueen sijoittajilta kustannustehokkaalla  tavalla, ja yhteisku nnallisten yritysten 
pääomien hankinnan olisi oltava tehokasta.  
Näiden erityistavoitteiden saavuttamiseksi nime tään seuraavat kolme toiminnallista tavoitetta, 
joilla puututaan edellä ma inittuihin ongelmiin:  
– parannetaan yhteiskunnallisten sijoitusma hdollisuuksien selkeyttä ja vertailtavuutta 
– kehitetään yhteiskunnallisten vaikutuste n arviointi- ja an alysointityökaluja 
– varmistetaan, että sääntelykehykset kaikki alla EU:ssa ovat oikeasuhteisia ja 
tehokkaita, jotta niillä voi daan maksimoida yhteisk unnalliseen yrittäjyyteen 
erikoistuneiden rahastojen varainkeruumahdollisuudet. 
5. VAIHTOEHDOT  
Kunkin toiminnallisen tavoitteen kohdalla on mahdo lliset vaihtoehdot selvitetty ja arvioitu 
erikseen, vaikka vaihtoehdot ova tkin kumulatiivisia ja jonkin verran riippuvaisia toisistaan. 
Alustavien vaihtoehtojen arvioinnissa on my ös pohdittu, mikä olisi paras tapa rajata 
sijoittajaryhmät, joita varten muut vaihtoehdot muokattaisiin. 
Yleistä – Vaatimukset täyttäviä sijoittajia koskevat vaihtoehdot 
Vaihtoehtojen kuvaus  
Y1 Ei toimenpiteitä. 
Y2 Sallitaan sijoitukset rahoitusmarkkinadire ktiivissä määritellyiltä tietyiltä varakkailta 
sijoittajilta ja muilta ammattimaisilta sijoittajilta. 
Y3 Noudatetaan rahoitusmarkkinadirektii vin ammattimaisia sijoittajia koskevia 
säännöksiä. 
Y4 Otetaan mukaan myös massamarkkinoiden piensijoittajat. 
 
 4    Yhteiskunnallisiin yrityksiin s uuntautuvat sijoitusmar kkinat ovat tällä hetkellä suurimmaksi 
osaksi yhteisörahastojen hallussa, ja suuri osa rahoituksesta tulee varakkailta 
yksityishenkilöiltä ja niin kutsutuilta bisnes enkeleiltä, kuten riskipääomamarkkinoillakin. 
Tämä johtuu suureksi osaksi tämäntyyppisten si joitusten riskiprofiilist a ja likviditeetistä: 
kyseessä ovat pitkäaikaista sitoutumista vaat ivat sijoitukset. Tästä huolimatta tulevasta 
kasvusta suurin osa saattaa hyvinkin tulla piensijoittajamarkkinoilta.   
Markkinoiden nykykehityksen huomioon o ttaen ja nykyisten sijoittajien tulon 
varmistamiseksi näille markkinoille sekä järjestelmän oikeasuhteisuuden varmistamiseksi suositeltavin vaihtoehto on tä ssä vaiheessa Y2. Myöhemmässä tarkastelussa olisi kuitenkin 
pohdittava mahdollisuuksia tuoda rahastot myös piensijoittajien ulottuville. 
A – Selkeyden ja vertailtavuuden par antamiseen tähtäävät vaihtoehdot 
Vaihtoehtojen kuvaus  
A1 Ei toimenpiteitä. 
A2  Kehitetään yhteiskunnallisiin yrityksiin s uuntautuvista sijoituksis ta annettavia tietoja 
koskeva ei-sitova järjestelmä. 
A3 Perustetaan yhteiskunnalliseen yrittäjyyt een erikoistuneita raha stoja varten EU:n 
laajuinen tunnus- tai tuotemerkki, johon yhdistetään myös avoimuutta koskevia 
edellytyksiä. 
Vaihtoehdoilla A2 ja A3 saatettaisiin para ntaa yhteiskunnallisiin yr ityksiin suuntautuneita 
yhteiskunnallisia sijoituks ia koskevan tiedon selkeyttä ja vertailtavuutta. Vaihtoehdossa A2 
tavoitteeseen pyrittäisiin muilla kuin sitovill a toimilla, ja pyrkimyksenä olisi helpottaa 
itsesääntelytoimien ja kansallisten toimien koordinointia. Sen sijaan vaihtoehdossa A3 omaksuttaisiin EU:n tason lähestymistapa  ja otettaisiin käyttöön tunnusmerkki 
(eurooppalainen yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistunut raha sto) sekä siihen liittyvät 
laatunormit. Tunnusmerkkiä saisivat käyttää vain rahastot, jotk a noudattavat yhteisiä 
tiedonantovelvoitteita sekä yhtei stä rahastoprofiilia, eli sijoittavat ennen kaikkea 
yhteiskunnallisiin yrityksiin. Va ihtoehdossa A3 voitaisiin o ttaa käyttöön yht eiset puitteet, 
jotka koskisivat tietoa siitä, millaisiin yhtei skunnallisiin yrityksiin yksittäiset rahastot 
sijoittavat ja millaista tukea ne antavat kohteen a oleville yhteiskunnallisille yrityksille. Myös 
sijoitusten mahdollisista vaikutuksista annettaisiin tietoa. 
Vaikka A3-vaihtoehdon mukainen tunnusmerkki edellyttää huolellisuutta tarkan valvonnan ja 
väärinkäytösten välttämisen varmistamisessa, s illä voitaisiin ehkä parhaiten parantaa tiedon 
selkeyttä ja vertailtavuutta se kä rakentaa luottamusta ja us koa yhteiskunnallisiin yrityksiin 
suuntautuvia sijoitusrahastoja kohtaan. Tunnusme rkki olisi yhteiskunnallisten yritysten 
toimialalle vahva hyväksymisleima.  Tästä syys tä suositeltavimmaksi vaihtoehdoksi katsotaan 
A3.  
B – Yhteiskunnallisten vaikutusten arviointi- ja analysointityökalujen parantamista koskevat 
vaihtoehdot 
Vaihtoehtojen kuvaus  
B1 Ei toimenpiteitä. 
 
 5    B2  Perustetaan foorumi tai intressita hoja edustava ryhmä, joka koordinoi 
yhteiskunnallisia vaikutuksia koske vien työkalujen kehitystyötä. 
B3 Käynnistetään sijoitusrahastojen yhteis kunnallisten vaikutus ten arviointi- ja 
analysointitapoja tark asteleva tutkimus. 
B4 Perustetaan saman tien yhteinen EU:n laajuinen yhteiskunnallisten vaikutusten 
mittausjärjestelmä. 
Vaihtoehto B4 hylättiin normien asettamiseen tä ssä vaiheessa liittyvien riskien vuoksi. Koska 
yhteiskunnallisten vaikutusten ar viointi- ja analysointityökalu ja vasta otetaan käyttöön ja 
kehitetään, vaikuttaa siltä, että  suositeltavimpia ovat vaihtoehdot , joilla edistetään työkaluja 
koskevia lisätutkimuksia ja -keskustelua. Suositeltavia vaihtoehtoja ovat sekä B2 että B3, jotka eivät sulje toisiaan pois. Merkille pantavaa on, että vaikka vaihtoehto A3 ei riipu näistä 
vaihtoehdoista, niiden suhteen saavutettu edis tys voisi jatkossa auttaa yhtenäistämään myös 
vaihtoehdossa A3 käsiteltyjä tiedonjulkistamisnormeja. 
C – Varmistetaan, että sääntelykeh ykset kaikkialla EU:ssa ovat oikeasuhteisia ja tehokkaita, 
jotta niillä voidaan maksimoida yhteiskunnal listen rahastojen varainkeruumahdollisuudet 
Vaihtoehtojen kuvaus  
C1 Ei toimenpiteitä. 
C2  Edistetään yhteiskunnalli siin yrityksiin suuntautuvien rahastojen kehitystä nykyisissä 
puitteissa. 
C3 Tehdään nykyisiin puitteisiin kohdennettuja muutoksia. 
C4 Luodaan itsenäinen EU:n laajuine n sääntelyjärjestelmä, johon kuuluu myös 
eurooppalaisille yhteiskunnalliseen  yrittäjyyteen erikoistuneil le rahastoille tarkoitettu 
passi. 
Vaihtoehto C2 hylättiin. Nykyisiä EU:n tason pu itteita ei ole suunniteltu yhteiskunnallisten 
yritysten kasvavia rahoitustarpeita varten, joten tämän kustannusvaik utuksiltaan maltillisen 
vaihtoehdon teho olisi myös er ittäin rajallinen. Vaihtoehtoa C4  pidettiin suositeltavampana 
kuin vaihtoehtoa C3, s illä se vaikuttaa yhteiskunnallisee n yrittäjyyteen erikoistuneiden 
rahastojen tukemisen kannalta tehokka ammalta. Näiden kahden vaihtoehdon 
kustannusvaikutukset eivät juuri poikkea tois istaan (eroa on pääasiassa toimenpiteiden 
oikeudellisessa muodossa, ei ni inkään niiden sisällössä). 
Yleinen yhteenveto esityksestä 
Vaihtoehdon C4 yhdenmukaiset säännökset yhdistettäisiin va ihtoehdossa A3 ehdotettuun 
tunnusmerkkiin ja avoimuutta koskeviin toim iin, jolloin tuloksena olisi koko EU:lle yhteinen 
yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen er ikoistuneiden rahastojen käsi te. Sijoittajien kiinnostuksen 
varmistamiseksi rahastojen hoitajat voisi vat yksinkertaisen reki steröintimenettelyn 
hoidettuaan markkinoida rahastoj a tällä nimikkeellä koko EU:n al ueella (näin tä tä tarkoitusta 
varten saisivat passin sellaisetkin rahastojen ho itajat, joille ei  myönnetä passia vaihtoehtoisten 
sijoitusrahastojen hoitajista a nnetun direktiivin nojalla). Ra hastojen olisi sijoitettava 
pääasiassa yhteiskunnallisiin yrityksiin ja välte ttävä lainarahoituksen käyttöä. Rahastojen 
hoitajien liiketoiminnan harjoittam isesta ja organisaatiosta annettaisiin muutamia yleisiä 
 
 6    sääntöjä, ja samalla toteutettaisiin toimenpite itä, jotka koskisivat raportointia ja avoimuutta, 
mukaan lukien tiedottamista ra hastojen yhteiskunnallisesta va ikuttavuudesta. Jäsenvaltioiden 
toimivaltaisilta viranomaisilta ed ellytettäisiin rahastojen val vomista sekä sääntöjä rikkovien 
rahastojen hoitajien rekist eröinnin peruuttamista.  
Lähestymistapa on vaiheittainen, ja se tarjoaa mahdollisuuden jatkossa yhdenmukaistaa 
yhteiskunnallisen vaikuttavuuden mittaustapoja se kä tuoda rahastot myös piensijoittajien 
ulottuville. Lisäksi on tarvittaessa mahdollis ta arvioida vaikutukset uudelleen ja lisätä 
avoimuutta koskevia toimenpiteitä. 
6. ESITETYN LÄHESTYMISTAVAN VAIKUTUKSET  
Hyödyt 
Vaiheittaisessa lähestymistavassa odotetaan kehittyvässä markkinasegmentissä aluksi 
tapahtuvan vähittäistä edistymistä, mutta markkinoiden kehittyessä myös merkittävämmät 
hyödyt ovat mahdollisia.  
Välittömien ja myöhemmin toteutuvien hyötyjen mittakaavaa on luonnollisesti vaikea 
arvioida. Alaa kohtaan tunnetun luottamuksen  lisääntyminen, tehokkaampi rajat ylittävä 
varainhankinta sekä yhteiskunn allisiin yrityksiin suuntaut uvien sijoitusten selkeämpi 
erottuminen muista sijoituksista tukisivat raha stoja, jolloin seurauksena olisivat pääoman 
runsas saanti, rahastojen parempi maantiete ellinen jakauma ja elinkelpoisuus sekä 
kehittyneempi ekosysteemi, jonka  avulla yhteiskunnall isten yritysten kust annuksia kyettäisiin 
vähentämään.   
Luottamuksen parantuminen sekä varojen saatavuuden ja sijoit usten vertailtavuuden 
lisääminen auttaisivat sijoittajia jakamaan pääomansa te hokkaasti ja vähentäisivät huonojen 
sijoitusneuvojen ja yhteiskunna llista sijoittamista kohtaan yleisesti tunnetun luottamuksen 
menettämisen mahdollisuuksia.  
Tällaiset rahastoihin ja sijo ittajiin kohdistuvat vaikutukset au ttaisivat yhteiskunnallisia 
yrityksiä selvästi ja tukisivat nä in alan jatkuvaa kehittymistä se kä lisäisivät saatavilla olevan 
rahoituksen monipuolisuutta ja kestävyy ttä. Koko EU:n laajuinen kukoistava 
yhteiskunnallisten yritysten sektori edistäisi m yös osaltaan entistä älykkäämpää, kestävämpää 
ja osallistavampaa kasvua. Lisääntynyt yksityin en sijoittaminen yhteiskunnallisiin yrityksiin 
vähentäisi myös julkiseen talouteen kohdist uvaa painetta muun muassa veroasioissa. 
Kustannukset 
Avoimuutta ja kertomusten laatimista koske vista vaatimuksista ai heutuu todennäköisesti 
rahastoalalle jonkin verran kustannuksia, jotka liittyvät tiedon keräämis- ja tuottamisjärjestelmiin sekä -menetelmiin  ja tiedon julkistamiseen. Rajat ylittävän 
varainhankinnan sujuvoittaminen vä hentäisi kuitenkin rajat ylittävään toimintaan pyrkivien 
rahastojen kustannuksia. Koska kustannuksia koit uu vain niille tahoille, jotka aikovat ottaa 
käyttöön uuden EU:n yhteis kunnallisten sijoitusrahastojen  merkin sekä hyödyntää siihen 
liittyviä passinkäyttöoikeuksia, ovat kustan nukset oikeasuhteisia uuden oikeudellisen 
kehyksen avaamiin liiketoimintamahdollisuuksiin verrattuna.  
Uusilla vaatimuksilla voi olla myös epäsuo ria vaikutuksia yhteiskunnallisiin yrityksiin 
itseensä: rahastojen suuremma n avoimuuden kannalta tarpeellist en selvitysten ja tietojen 
pyytämisestä aiheutuu kuluja, joih in voi sisältyä myös tietojen keräämiseen ja järjestelmiin 
liittyviä kustannuksia. Tällaiset kustannukset kuitenkin luulta vasti sulautuvat normaaleihin 
 
 7    liiketoiminnan kustannuksiin, joita syntyy rahaston valmistautuessa ottamaan vastaan 
sijoituksia. Toimenpiteiden paremman koordi noinnin koko EU:ssa pitäisi myös vähentää 
päällekkäisiä tai keskenään k ilpailevia vaiheita ja joht aa yhteiskunnallisten yritysten 
ekosysteemin rationalisointiin. 
On mahdollista, että uusien toimenpiteiden  myötä muuntyyppisistä yhteiskunnallisista 
rahastoista tehtyjä sijoituksia tai hyväntekeväisyyslahjoituksia  suunnattaisiin jossain määrin 
uudelleen, mutta tällaisten mahdolli sten vaikutusten mittakaavasta on tuskin mitään näyttöä. 
Seuranta ja arviointi 
Jatkossa tarvitaan seurantaa ja arviointia varten merkittäviä toimia erityisesti siksi, että 
toimenpiteiden vaikutukset näkyvät vasta vähitellen.  
Tässä mainittujen toimien vaikutus mar kkinoiden toimivuuteen myös uuden kehyksen 
käyttöönoton tasolla, rajat yl ittävään varainhankintaan se kä EU:n yhteiskunnalliseen 
yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen kokoon ja kustannuksiin kaipaa huolellista seurantaa, 
jotta kehystä voidaan jatkossa  kehittää edelleen. Jatkossa  on tarkastelta va uudelleen 
yhteiskunnallisille yrityksille aiheutuvia epäs uoria kustannuksia, mukaan  lukien vaikutukset 
toimista hyötyviin yrityksiin verrattuna niih in yrityksiin, joille hyötyjä ei koidu, sekä 
rahastojen maantieteellistä jakaumaa. Tärkeää on myös seurata, missä määrin toimenpiteitä 
noudatetaan kansallisella  ja EU:n tasolla.  
Yhteiskunnallisten ja ympäristövaikutusten m ittausmenetelmien arviointiin kohdistuvien 
toimenpiteiden hienosäätö on jatkotyöskentelyssä keskeistä. 
7. PÄÄTELMÄT  
Tällä vaikutusten arvioinnilla tuetaan EU:n toimia, joiden tavoitteena on saada aikaan 
koordinoidut ja yhdenmukaiset EU:n laajuiset puitteet yht eiskunnallisiin yrityksiin 
suuntautuville sijoitusrahastoille. Yhteiskunnal lisia sijoituksia koht aan tunnetun uskon ja 
luottamuksen puute hidastaa yhteiskunnallisia yrit yksiä tukevien rahastoj en kehittymistä, ja 
samalla heikosti kehittyneet rahastojen sääntelyjärjestelmät sekä tehokkuuden puute 
rahastojen tarjoamisessa muiden maiden sijoittajille estävät kasvua. 
Tämän arvion johtopäätös on, et tä tehokkain ja toimivin lähe stymistapa näiden ongelmien 
käsittelemiseksi on erityinen eurooppalainen yhteiskunnallisia sijoitusrahastoja koskeva 
oikeudellinen kehys, jossa kyseisten rahastoj en hoitajille annetaan  passinkäyttöoikeus. 
Rahastojen menestyksen kannalta on tärkeää, että  ne sijoittavat pääasi assa yhteiskunnallisiin 
yrityksiin ja että niiden tiedottaminen myös yhteiskunnallisesta vaikuttavuudestaan on selkeää 
ja tehokasta. 
Ryhtymällä heti toimenpiteisiin komissio voi tukea yhteiskunnallisten yritysten sektorin 
kasvua, parantaa ja laajentaa sijoitusmahdollisuuksia  koko EU:n alueella sekä laajentaa 
yhteiskunnallisiin yrityksiin sijoit tavien rahastojen käytössä ol evia pääomavarantoja. Näin 
ollaan osaltaan muodostamassa EU:ta, joka on  voimakkaasti sitoutunut  yhteiskunnalliseen 
yrittäjyyteen sekä sen mukanaan tuomaan äl ykkääseen, osallistavaan ja kestävään kasvuun.