[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 28.11.2005

KOM(2005) 604 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE

Vammaisten tilanne laajentuneessa Euroopan unionissa: eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006–2007

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Nykytilanne 4

2.1 Yleiskatsaus 4

2.2 Työllisyyden edistäminen 6

2.3 Vammaisten integroiminen yhteiskuntaan 7

3. EU:n vammaistoimintasuunnitelma 8

3.1 Toisen vaiheen ensisijaiset toimintakohteet (2006–2007) 9

4. Päätelmä 12

LIITTEET

1. Johdanto

Euroopan unionin pitkän aikavälin vammaisstrategian tavoitteena on yhtäläiset mahdollisuudet vammaisille. Strategialla pyritään siihen, että vammaiset voisivat nauttia oikeudestaan ihmisarvoon, yhtäläiseen kohteluun, itsenäiseen elämään ja yhteiskuntaelämään osallistumiseen. Euroopan unionin toteuttamilla toimilla korostetaan EU:n yhteisiä taloudellisia ja sosiaalisia arvoja ja annetaan vammaisille mahdollisuus käyttää kaikkia kykyjään ja osallistua talous- ja yhteiskuntaelämään.

EU:n strategia rakentuu kolmeen pilariin: (1) syrjinnän vastainen EU:n lainsäädäntö ja toimenpiteet, joilla varmistetaan henkilökohtaisten oikeuksien toteutuminen; (2) sellaisten esteiden poistaminen ympäristöstä, jotka estävät vammaisia käyttämästä kykyjään, ja (3) vammaiskysymysten valtavirtaistaminen yhteisön eri toiminta-alueilla, jotta vammaisten aktiivista osallistumista voidaan helpottaa.

EU:n vammaistoimintasuunnitelma – jonka Euroopan komissio laati[1] varmistamaan johdonmukaiset jatkotoimet Euroopan vammaisten teemavuodelle laajentuneessa Euroopan unionissa – tarjoaa dynaamisen kehyksen EU:n vammaisstrategian kehittämiseen.

EU:n muuttuvassa taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa ympäristössä on välttämätöntä valtavirtaistaa vammaiskysymykset jäsennellysti. Vammaispolitiikka kuuluu lähinnä jäsenvaltioiden vastuualueeseen, mutta yhteisön politiikalla ja toimilla voidaan vaikuttaa monin tavoin vammaisten tilanteeseen. Neuvosto on todennut tämän[2] ja suosittanut, että jäsenvaltiot ottaisivat EU:n vammaistoimintasuunnitelman täysimääräisesti huomioon kehittäessään kansallista vammaispolitiikkaansa.

Tiedonannossa luetellaan ensisijaiset tavoitteet ja toimet EU:n vammaistoimintasuunnitelman toista vaihetta varten (2006–2007). Ne keskittyvät vammaisten aktiiviseen osallisuuteen. Kun otetaan huomioon nykyinen demografinen tilanne, vammaisten mahdollisuuksia osallistua taloudelliseen toimintaan ja talouden ja työllisyyden kasvuun on entisestään aktivoitava sosiaalipoliittisen ohjelman (2005–2010)[3] pohjalta. Lisäksi tällä tiedonannolla tuetaan uudelleen kohdennettua Lissabonin strategiaa, ja jäsenvaltioita kehotetaan edistämään vammaisten osallisuutta tulevissa uudistusohjelmissaan kasvun ja työllisyyden edistämiseksi[4]. Tämä tiedonanto on myös ensimmäinen komission raporteista, jotka koskevat vammaisten yleistä tilannetta ja jotka annetaan joka toinen vuosi Euroopan vammaisten päivänä[5]. Se on apuväline vammaispolitiikasta vastaaville päättäjille eri puolilla Eurooppaa, ja se täydentää heidän toimintalinjojaan ja toimiaan ja tuo niihin lisäarvoa.

2. Nykytilanne

2.1 Yleiskatsaus

Vammaisten tilanteen kartoittaminen koko Euroopassa on vaikeaa. Vammaisuuden määritelmät ja kriteerit vaihtelevat politiikan tavoitteiden, lainsäädännön ja hallintokäytänteiden mukaan[6]. Väestötutkimukset tarjoavat subjektiivista tietoa, johon vaikuttavat erilaiset kulttuurinäkemykset eri jäsenvaltioissa[7]. Lisäksi tiedot keskittyvät työikäiseen väestöön, ja ulkopuolelle jäävät lapset ja laitoksissa elävät ihmiset.

EU:n yhdenmukaistettua tiedonkeruun menetelmää[8] käytetään tulo- ja elinolotilastoissa (EU-SILC) ja yhteisön työvoimatutkimuksen vammaisten työllisyyttä koskevissa vuoden 2002 lisäkysymyksissä[9], ja niiden avulla saadaan hyödyllisiä tietoja edistymisestä[10].

Noin 44,6 miljoonaa 16–64-vuotiasta katsoo, että heillä on pitkäaikainen terveysongelma tai vamma (Long-Standing Health Problem or Disability, LSHPD)[11]. Tämä on noin 16 prosenttia koko EU:n työikäisestä väestöstä. Näissä luvuissa ei tehdä eroa vammaisten ja pitkäaikaisesta terveysongelmasta kärsivien välillä. Lisäksi niitä on tulkittava varoen: ne perustuvat kyselytutkimukseen eivätkä hallinnollisiin tietoihin. Koska vammaiset tarvitsevat hoitajia ja palveluntarjoajia, he muodostavat talouden kannalta merkittävän väestönosan, ja monet vammaiset kykenevät työskentelemään, minkä vuoksi työolojen mukauttaminen on ensiarvoisen tärkeää.

Vammaisuus ja iän karttuminen korreloivat voimakkaasti. Vuonna 2002 lähes 30 prosenttia ikäryhmään 55–64 kuuluvista ilmoitti, että heillä on pitkäaikainen terveysongelma tai vamma[12]. Pitkäaikainen terveysongelma tai vamma asettaa uusia vaatimuksia perheyksiköille ja herättää hälyttäviä kysymyksiä vammaisille, myös ikääntyneille vammaisille ja pitkäaikaissairaille, tarkoitettujen hoito- ja tukipalvelujen tehokkuudesta ja hallinnoimisesta. Lisäksi Share-tutkimus[13] osoittaa, että työkyvyttömyyssäännökset vaikuttavat varhaiseläkkeelle siirtymiseen. Tarvitaan vammaistoimia, jotta voidaan tukea työmarkkinoille osallistumista ja edistää aktiivisena ikääntymistä erityisesti varhaisen eläkkeelle siirtymisen torjumiseksi.

Luvut osoittavat myös kuilun vammaisten ja muiden ihmisten työllisyysasteen välillä: vuonna 2003 vammaisista oli työllisiä 40 prosenttia, kun muista ihmisistä työllisiä oli 64,2 prosenttia[14]. Niiden ihmisten osuus, joiden asteeltaan lievä vammaisuus rajoittaa päivittäistä elämää, oli 50 prosenttia[15]. Kaiken kaikkiaan alle puolet vammaisista oli työssä. Tämä suhteellisen alhainen työllisyysaste osoittaa, että vammaisten työttömyyteen on edelleen kiinnitettävä vakavaa huomiota.

[pic]

Taulukko 1: Työllisyysaste vammaisten ja muiden ihmisten keskuudessa[16]

Työmarkkinoiden ulkopuolella olevien osuus on vammaisten keskuudessa kaksinkertainen muihin ihmisiin verrattuna, mikä osoittaa sekä sen, että pitkäaikaisen terveysongelman tai vamman jälkeinen uudelleenintegroituminen työmarkkinoille on vähäistä, että sen, että yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen taso on alhainen. Huomattavan työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämisen syyt vaihtelevat maittain. Merkittäviä esteitä ovat etuusloukut ja työnteon aloittamiseen liittyvä riski etuuksien menettämisestä. Syynä voi olla myös työnantajien vastahakoisuus palkata vammaisia työntekijöitä pelosta joutua tekemään kalliita mukautuksia työpaikalla.

Tästä huolimatta 43,7 prosenttia vastaajista uskoo voivansa työskennellä riittävän avun turvin. Vaikka nämä luvut vaihtelevat jäsenvaltioittain ja työn tyypin mukaan, vain 15,9 prosenttia vammaisista, jotka tarvitsevat apua voidakseen työskennellä, tosiasiassa saavat sitä. Eurooppaa koskevien demografisten ennusteiden mukaan työikäisen väestön osuus kokonaisväestöstä on vähenemässä. Nyt on tärkeämpää kuin koskaan hyödyntää käytettävissä oleva työvoima täysimääräisesti vammaiset mukaan luettuina.

Tilastot kaikista jäsenvaltioista osoittavat myös korrelaation pitkäaikaisen terveysongelman tai vammaisuuden ja koulutustason välillä.[17]

[pic]Taulukko 2: Vammaisuuden jakautuminen koulutustason mukaan[18]

Lähde: yhteisön työvoimatutkimus (vammaisten työllisyyttä koskevat vuoden 2002 lisäkysymykset).

2.2 Työllisyyden edistäminen

EU:n vammaistoimintasuunnitelman ensimmäisessä vaiheessa keskityttiin vammaisten pääsyyn työmarkkinoille ja työllistyvyyteen liittyviin toimenpiteisiin, jotka koskevat elinikäistä oppimista, tietotekniikkaa ja vaivatonta pääsyä rakennuksiin. Tämän tuloksena saavutettiin jonkin verran edistymistä Euroopan tasolla toteutettujen toimien kautta.

EU:n syrjimättömyyslainsäädäntö tarjoaa yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat oikeudelliset puitteet[19]. Yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä kielletään välitön ja välillinen syrjintä sekä häirintä ja käskyt tai ohjeet harjoittaa syrjintää eri perusteilla, joihin myös vammaisuus kuuluu[20]. Lisäksi on erityissäännöksiä, joiden tarkoituksena on edistää vammaisten yhdenvertaista kohtelua. Yksityisen ja julkisen sektorin työnantajien ja muiden, joihin direktiiviä sovelletaan, kuten koulutusalan toimijoiden, on toteutettava kohtuullisia mukautuksia vammaisia varten. Heidän on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta vammainen voi päästä johonkin toimeen, harjoittaa sitä ja edetä urallaan tai saada koulutusta. Direktiivin tosiasiallinen täytäntöönpano on siten keskeisessä asemassa, kun vammaisten työllisyyttä edistetään. Kyseisessä direktiivissä otetaan käyttöön uusia oikeudellisia käsitteitä, joten sen täytäntöönpano on haastavaa[21].

Vammaisten työmarkkinatilanne on otettu kokonaisvaltaisesti huomioon Euroopan työllisyysstrategiassa[22]. Vuonna 2004 komission yksiköt toimittivat työllisyyskomitealle valmisteluasiakirjan[23], jossa analysoidaan vammaiskysymysten valtavirtaistamista Euroopan työllisyysstrategiassa.

Työllisyystukea koskeva komission asetus[24] antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden luoda kannustimia työnantajille ja suojatyöpaikkoja vammaisten työllistämiseen ja työssä pitämiseen.

EU:n sosiaalisen vuoropuhelun kautta komissio kannustaa työmarkkinaosapuolia erityisesti toimialojen välisellä tasolla panemaan täytäntöön suositukset, joita on annettu niiden julistuksissa vammaisten työllistämisestä.[25] Työmarkkinosapuolten toimia koskevassa vuoden 2004 raportissa mainitaan useita aloitteita, jotka liittyvät vammaisiin[26].

Yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla kansalaisten aktiivisuutta, yhtäläisiä mahdollisuuksia ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden tukemista käsittelevän työryhmän täydennettyyn tehtäväalueeseen kuuluu pyrkimys tuottaa toimintalinjoja koskevia suosituksia ja konkreettista materiaalia, joka on suunnattu muita heikommassa asemassa oleville ryhmille. Suositukset sisällytetään vuonna 2006 annettavaan tiedonantoon tehokkuutta ja tasapuolisuutta koskevista kysymyksistä koulutuksen alalla.

Toiminnallisella puolella syrjinnän torjumista koskevassa yhteisön toimintaohjelmassa tuetaan toimintaedellytysten kehittämistä ja lisätään tietoisuutta vammaisten oikeuksista esimerkiksi kommission toimintalinjoja esittelevän uuden konferenssikierroksen yhteydessä Euroopan vammaisten päivän merkeissä. Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja muista yhteisön aloitteista tuetaan jatkuvasti vammaisten integroimista työmarkkinoille.

2.3 Vammaisten integroiminen yhteiskuntaan

Euroopan vammaisten teemavuosi vauhditti edistymistä alueilla, jotka liittyvät vammaisten elinolojen parantamiseen ja yleisön tietoisuuteen vammaisten perusoikeuksista ja -tarpeista. Komissio on osaltaan edistänyt esteettömyyttä laajalla joukolla erilaisia aloitteita, kokeiluhankkeet ja tutkimukset mukaan luettuina.

Useissa komission osarahoittamissa hankkeissa keskitytään tietämyksen vaihtoon rakennusalan ammattilaisten välillä ja koulutusvälineiden kehittämiseen (Euroopan erityisopetuksen kehittämiskeskus).

Syyskuussa 2005 annettu tiedonanto aiheesta ”eAccessibility”[27] edistää vapaaehtoiselta pohjalta johdonmukaista lähestymistapaa erilaisiin vammaisten tietoyhteiskuntaan osallistumisen helpottamiseen tähtääviin jäsenvaltioiden aloitteisiin, ja siinä kannustetaan toimialoja itsesääntelyyn. Kahden vuoden kuluttua tarkastellaan tilannetta eAccessibility-aloitteen kannalta jatkotoimia varten. Komissio voi silloin harkita lisätoimenpiteitä, tarvittaessa myös uutta lainsäädäntöä.

Parhaillaan on meneillään aloite, jonka tarkoituksena on yhdenmukaistaa EU:n tasolla vammaisten osallistumisen helpottamiseen liittyvät vaatimukset tieto- ja viestintätekniikan alalla toteutettavissa julkisissa hankinnoissa EU-standardin avulla. Lisäksi on edistytty verkkosivustojen esteettömyyttä koskevien suuntaviivojen testauksessa ja täytäntöönpanossa sekä ”Design for All” -periaatteeseen liittyvän eurooppalaisen opetussuunnitelman kehittämisessä.

Lisäksi kuudenteen tutkimuksen puiteohjelmaan kuuluvaan tietoyhteiskunnan teknologiaa koskevaan ensisijaiseen aihealueeseen[28] sisältyy useita hankkeita, joiden aiheena on ”eAccessibility”, ja niitä rahoitetaan 30 miljoonan euron budjetilla. Uusi ehdotuspyyntö on avattu vuonna 2005, ja sen budjetti on 29 miljoonaa euroa.

Tutkimusta on vauhditettu myös siltä osin kuin on kyse kustannustehokkaiden vaihtoehtojen kehittämisestä, jotta vammaiset voivat elää itsenäisesti yhteisössä tai perheessä suljettujen laitosten sijasta[29]. Laitosasumisen vähentäminen toimii parhaiten, kun siihen yhdistetään riittävä terveydenhoito ja pitkäaikaishoiva- ja lähipalvelut kasvavan kysynnän kattamiseksi.

Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuosi 2004 edisti osaltaan aktiivista sosiaalista osallisuutta.

Liitteessä 1 esitetään yleiskatsaus EU:n toimiin. Liitteessä 3 esitetään tilanne jäsenvaltioissa.

3. EU:n vammaistoimintasuunnitelma

EU:n vammaistoimintasuunnitelmassa on kolme keskeistä toimintatavoitetta: (1) yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin täysimääräinen soveltaminen; (2) vammaisuuteen liittyvien näkökohtien valtavirtaistaminen yhteisön politiikassa sen eri aloilla; ja (3) esteetön pääsy ja saavutettavuus kaikille.

EU:n vammaistoimintasuunnitelma kattaa vuodet 2004–2010 toisiaan seuraavissa vaiheissa, joista jokainen tuo esiin useita toisiinsa liittyviä ensisijaisia toimintakohteita . Vaihe 1 kattaa vuodet 2004–2005 ja vaihe 2 vuodet 2006–2007.

Ensimmäisen vaiheen alustava analyysi osoittaa, että vammaiskysymysten valtavirtaistaminen on onnistunut joillain alueilla, jotka koskevat erityisesti työllisyyttä, tieto- ja viestintätekniikkaa ja koulutusta (eLearning). Suuremmat vaikutukset ja vammaisten parempi työmarkkinoille integroituminen saadaan aikaan, kun yhdistetään valtavirtaistaminen ja vammaisiin kohdistuvat erityistoimet.

Perusoikeuksia, syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevä komission jäsenten ryhmä antaa vammaiskysymyksiä käsittelevän komission yksiköiden yhteisen ryhmän tukemana poliittista pontta EU:n vammaistoimintasuunnitelmalle. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävää yhteistyötä vahvistetaan käymällä tätä aihealuetta koskevaa vuoropuhelua EU:n vammaisasioita käsittelevän korkean tason työryhmän, Euroopan työllisyyskomitean ja sosiaalisen suojelun komitean kanssa. Puitestrategiallaan ”Syrjinnän torjuminen ja yhdenvertaiset mahdollisuudet kaikille”[30] komissio tukee ja seuraa tarkasti yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin[31] täytäntöönpanoa.

3.1 Toisen vaiheen ensisijaiset toimintakohteet (2006–2007)

EU:n vammaistoimintasuunnitelman seuraavassa vaiheessa keskitytään seuraaviin toimintakohteisiin: vammaisten aktiivinen osallisuus, Euroopan unionin perusoikeuskirjaan[32] sisältyvän vammaisten kansalaisuuskäsitteen tuominen esiin sekä niiden arvojen korostaminen, jotka sisältyvät tulevaan YK:n yleissopimukseen vammaisten oikeuksien ja ihmisarvon edistämisestä ja suojelemisesta.

Kansalaisuuskäsitteeseen sisältyy ajatus, että vammaisilla on oikeus samoihin henkilökohtaisiin valintoihin ja päätöksiin jokapäiväisessä elämässään kuin muilla ihmisillä. Tässä korostuu tarve luoda ympäristö, jossa vammaiset voivat olla itsenäisempiä. Vammaisten henkilökohtaiset tarpeet ovat siten keskeisiä järjestettäessä hoito- ja tukipalveluja.

Seuraavien neljän ensisijaisen toimintakohteen yhteydessä edistetään vammaisten itsenäistä elämää liitteessä 2 kuvatuin toimin:

- Aktiivisuuteen kannustaminen

Keskeisenä aihealueena tarkistetussa Lissabonin strategiassa työllisyyden edistämiseksi on se, että ”työelämään on houkuteltava ja työelämässä on pidettävä enemmän ihmisiä, työvoiman tarjontaa on lisättävä ja sosiaalisen suojelun järjestelmiä on uudistettava”. Vammaisten työllisyysasteen ja työvoimaosuuden kohottaminen on siten edelleen ensisijainen tavoite.

Komission yksiköiden valmisteluasiakirja vammaiskysymysten valtavirtaistamisesta Euroopan työllisyysstrategiassa tarjoaa arvokasta ohjausta siitä, miten vammaisia voidaan integroida avoimille työmarkkinoille. Uudet yhdennetyt suuntaviivat jättävät tilaa kansalliselle tavoitteiden asettelulle, mutta prosessia on kohdennettava ja tuettava tilastotietojen avulla. Asiakirjassa mainitaan muiden ongelmien ohella muun muassa niiden ihmisten vähäinen määrä, jotka palaavat työhön kärsittyään pitkäaikaisesta terveysongelmasta tai vammasta, mikä estää itsenäistä elämää. Lisäksi kannustetaan laatimaan ja toteuttamaan strategioita, joiden avulla työelämänsä aikana vammautuneet voivat mukautua ja integroitua uudelleen työelämään. Myös kuntoutuspalveluja, henkilökohtaista tukea ja työnteon tekemistä kannattavaksi edistetään.

ESR on tukenut ja tukee edelleen vammaisten aktiivista osallisuutta yhteiskuntaelämässä ja työmarkkinoilla. Seuraavalla ohjelmakaudella (2007–2013) yksi komission ehdottamista ensisijaisista toimintakohteista on ”työllistymisväylät ja uudelleentyöllistymisväylät” epäedullisessa asemassa oleville henkilöille, esimerkiksi vammaisille ja huollettavia henkilöitä hoitaville henkilöille.

- Laadukkaiden tuki- ja hoitopalvelujen saatavuuden edistäminen

EU:n valtavirtaistamistoimet painottuvat laadukkaiden, kohtuuhintaisten ja helposti saavutettavien sosiaalipalvelujen ja tuen tarjoamiseen vammaisille sosiaalista suojelua ja osallisuutta koskevien vakiintuneiden säännösten nojalla. Kun monet yhteiskunnalliset muutokset vaikuttavat kotitalouksien rakenteeseen ja asettavat uusia vaatimuksia perheyksiköille, nousee esiin monia kysymyksiä parhaista toimintatavoista ja toimista, joilla voidaan tarjota pitkäaikaisia hoito- ja tukipalveluja myös ikääntyville vammaisille.

Komissio ilmaisi valkoisessa kirjassa yleishyödyllisistä palveluista[33] aikomuksensa antaa vuonna 2005 tiedonanto yleishyödyllisistä terveys- ja sosiaalipalveluista, kartoittaa yleishyödyllisten terveys- ja sosiaalipalvelujen erityispiirteet ja selkeyttää niiden toimintaympäristöä. Lisäksi on määrä tarkastella vammaisille tarkoitettujen sosiaalipalvelujen laatunäkökohtia, mukaan luettuna tarvetta edistää koordinoitua palvelujen toteutusta.

Komissio esittää myös ehdotuksen siitä, miten voidaan virtaviivaistaa erilaisia avoimia koordinointimenetelmiä sosiaalisen suojelun ja sosiaalisen osallisuuden alalla, ja kehittää yhteistyötä terveyden- ja pitkäaikaishoidon toimintalinjojen alalla sosiaalisen osallisuuden edistämistä ja eläkkeitä koskevan työn rinnalla. Ehdotuksessa voidaan käsitellä asiaankuuluvia sosiaaliseen suojeluun liittyvän toiminnan näkökohtia kuten integroitujen hoito- ja tukijärjestelmien saatavuutta.

Pyrkimystä siirtää suuriin asuinlaitoksiin sijoitettuja vammaisia niistä pois tuetaan edelleen. Lisäksi kannustetaan tarjoamaan sellainen riittävä palvelun taso, jossa yhdistyvät tasapainoisesti turvallisuus, vapaus ja itsenäisyys.

- Tavaroiden ja palvelujen esteettömyyden edistäminen

Työ palvelujen, liikenteen ja tieto- ja viestintätekniikan esteettömyyden parantamiseksi, mukaan luettuna tukijärjestelmien uusi sukupolvi, tuo oman lisänsä meneillään oleviin toimiin, jotka koskevat esteetöntä pääsyä julkisiin rakennuksiin. Esteettömät liikennejärjestelmät ovat tärkeä osa itsenäisen elämän konseptia: esteetön julkinen liikenne ja esteetön julkinen ympäristö tukevat molemminpuolisesti kehitystä. Niitä edistetään sekä kaupunkialueilla että niiden välillä.

Kuljetuspalvelujen alalla vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeudet eivät voi rajoittua liikennevälineeseen pääsyyn, koska niihin sisältyy myös syrjimättömyys ja saumaton avustaminen. Euroopan komissio toteuttaa konkreettisia toimia näiden oikeuksien edistämiseksi hyväksymällä toimintalinjoja koskevia asiakirjoja ja lainsäädäntöehdotuksia. Valkoisessa kirjassaan ”Eurooppalainen liikennepolitiikka vuoteen 2010: valintojen aika”[34] komissio suunnittelee matkustajien oikeuksien vahvistamista kaikissa liikennemuodoissa. Komission 16. helmikuuta 2005 antamassa tiedonannossa matkustajien oikeuksien vahvistamisesta Euroopan unionissa[35] luetellaan joukko toiminta-aloja, joista ensisijaisena on liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjimättömyys ja avustaminen kaikissa liikennemuodoissa. Komission vuonna 2004 antama ehdotus asetukseksi kansainvälisen rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista[36] sisältää säännöksiä liikuntarajoitteisten henkilöiden syrjimättömyydestä rautateillä matkustettaessa sekä matkaa ennen ja sen aikana annettavasta avusta. Komission ehdotuksella asetukseksi liikuntarajoitteisten henkilöiden oikeuksista lentoliikenteessä[37] taataan pakollinen apu näille henkilöille lentoasemilla ja lentokoneissa sekä laatuvaatimukset lentoasemilla annettavalle avulle. Komissio tutkii parhaillaan, miten nämä matkustajien oikeudet voitaisiin ulottaa koskemaan meriliikennettä ja kansainvälistä linja-autoliikennettä. Tätä varten komissio käynnisti heinäkuussa 2005 julkisen kuulemismenettelyn, joka koskee kansainvälisen linja-autoliikenteen matkustajien oikeuksia, ja se aikoo käynnistää kuulemisen meriliikenteen matkustajien oikeuksista. Liikuntarajoitteisten henkilöiden hyväksi toteutettujen toimenpiteiden vaikuttavuus varmistetaan parhaiten toimivaltaisten kansallisten täytäntöönpanoelinten toiminnalla.

Uusi teknologia tarjoaa merkittävät mahdollisuudet luoda osallisuutta edistävä Eurooppa. Esteetön yleisessä käytössä oleva tieto- ja viestintäteknologia, eurooppalaisten standardien mukaiset yhteensopivat avustustekniikat, kulutuskysyntä ja muut kehitystyöhön liittyvät näkökohdat avaavat uusia markkinoita. Kun julkisten hankintojen välityksellä kannustetaan kehittämään tuotteita, jotka on suunniteltu mahdollisimman laajalle kuluttajasegmentille, voidaan avata uusia markkinoita ja päästä niille. Näin tapahtuu jo Yhdysvalloissa, ja sama kehitys on alkamassa Japanissa. Osallisuutta edistävän osaamisyhteiskunnan tukeminen on sen vuoksi keskeinen tavoite i2010-aloitteessa. Komission mukaan tähän tähdätään ”edistämistoimilla, joilla pyritään siihen, että useampien ihmisten olisi helpompi käyttää TVT-järjestelmiä”, ja se ”antaa poliittiset suuntaviivat sähköisestä saavutettavuudesta”. Se käsittelee itsenäistä elämää edistävää tekniikkaa ja viittaa ”eAccessibility”-tiedonantoon, jossa kannustetaan kolmeen lähestymistapaan, jotka eivät vielä ole laajalti käytössä Euroopassa: (julkiset hankinnat, sertifiointi, voimassa olevan lainsäädännön parempi hyödyntäminen samalla kun vahvistetaan ja jatketaan jo meneillään olevia toimia).

- EU:n analysointikyvyn parantaminen

Luotettavat ja vertailukelpoiset tiedot ovat välttämättömiä, jotta voidaan ymmärtää vammaisten muuttuvaa tilannetta ja sitä, kuinka vammaisia koskevat kehityskulut ovat vuorovaikutuksessa muita politiikanaloja koskevien kehityskulkujen kanssa. Tätä varten käynnistetään tutkimuksia, joissa analysoidaan tietoja aiemmista Eurostatin tutkimuksista ja työvoimatutkimukseen kuuluvista vammaisten työllisyyttä koskevista lisäkysymyksistä sekä tietoja jäsenvaltioiden hallinnollisista rekistereistä.

Euroopan tilastojärjestelmän ja yhteisön tilasto-ohjelman (2002–2007) yhteydessä laaditaan johdonmukaisia tilastoja vammaisten integroitumisesta yhteiskuntaan. Eurostat työstää parhaillaan erityisiä vammaisten yhteiskuntaan integroitumista koskevia lisäkysymyksiä terveyttä koskevan eurooppalaisen haastattelututkimuksen yhteyteen.

Kuudennesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (2002–2006) ja tulevasta seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta (2007–2013) rahoitetaan edelleen vammaisuuteen liittyvien näkökohtien tutkimusta. Kuudennessa puiteohjelmassa vammaispolitiikan tueksi tehtävän tutkimuksen aiheet on määritelty toimintalinjojen tasolla asetettujen painopisteiden mukaisesti.

EU:n uuden syrjinnän torjumista ja yhdenvertaisia mahdollisuuksia käsittelevän puitestrategian mukaisesti käsitellään myös vammaisiin kohdistuvaa moninkertaista syrjintää.

4. Päätelmä

Tässä tiedonannossa esitetään EU:ssa vallitseva laaja yksimielisyys siitä, että on tarpeen käsitellä vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä. Erityisesti korostetaan ihmisarvoa, perusoikeuksia, syrjinnän torjumista, oikeudenmukaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.

Vammaisuuteen liittyvät toimet kuuluvat pääasiassa jäsenvaltioiden vastuualueeseen, ja ne toteutetaan tehokkaimmin kansallisella tasolla. Vammaisuuteen liittyvien näkökohtien lisääntyvä valtavirtaistaminen EU:n vammaistoimintasuunnitelman mukaisesti ja Euroopan sosiaalirahaston antama toimintatuki edistää yhtäläisiä mahdollisuuksia laajentuneessa Euroopan unionissa. Myönteinen vuoropuhelu niin komission ja jäsenvaltioiden välillä kuin vammaisten ja tärkeimpien sidosryhmien kanssa antaa mahdollisuuden luoda entistä myönteisempi ilmapiiri, jolla tuetaan aktiivista osallisuutta yhteiskunta- ja talouselämässä. Niinpä nyt tunnustetaankin laajalti, että valtavirtaistaminen on avainasemassa, kun vammaisnäkökohtia pyritään edistämään. Uudelleen kohdennetussa Lissabonin strategiassa korostetaan aiempaa enemmän vammaisuuteen liittyvien näkökohtien valtavirtaistamista jäsenvaltioissa.

EU:n vammaistoimintasuunnitelman toiseen vaiheeseen suunnitellut uudet toimet kannustavat aktiivisuuteen ja edistävät sosiaalipalvelujen ja tavaroiden ja palvelujen saavutettavuutta. Lisäksi kootaan luotettavia ja vertailukelpoisia tilastotietoja vammaisuudesta ja tietoja moninkertaisesta syrjinnästä. Komissio seuraa ehdotettujen toimien täytäntöönpanoa käymällä jatkuvaa vuoropuhelua kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa. Toimintasuunnitelman väliarviointi toteutetaan suunnitelmien mukaisesti vuonna 2008.

[1] KOM(2003) 650 lopullinen, 30.10.2003.

[2] Neuvoston päätelmät 1.12.2003, neuvoston asiakirja 15 206/03.

[3] KOM(2005) 33 lopullinen, 9.2.2005.

[4] KOM(2005) 24.

[5] Ks. alaviite 1.

[6] Komission tutkimus ”Definitions of disability in Europe: a comparative analysis”, Brunel University, syyskuu 2002.

[7] Ihmisiä pyydetään kertomaan, onko heillä mielestään pitkäaikainen terveysongelma tai vamma.

[8] Komission asetus (EY) N:o 1566/2001, annettu 12.7.2001.

[9] Eurostat Statistics in Focus, 3-26/2003.

[10] Esitetty peruskysymys koski sitä, oliko henkilöllä yli kuusi kuukautta kestävä (tai kuusi kuukautta kestäväksi oletettu) pitkäaikainen terveysongelma tai vamma (Long-Standing Health Problem or Disability, LSHPD). Pitkäaikaisen terveysongelman tai vamman käsite kattaa kaikenasteiset henkilön toimintaan liittyvät vaikeudet, mutta periaatteessa niillä on ainakin jonkinlainen vaikutus vastaajan päivittäiseen toimintaan.

[11] Yhteisön työvoimatutkimus (European Labour Force Survey, LFS), vammaisten työllisyyttä koskevat vuoden 2002 lisäkysymykset.

[12] LFS, vammaisten työllisyyttä koskevat vuoden 2002 lisäkysymykset.

[13] Share-hanke: http://www.share-project.org.

[14] Kok-raportti 2003: ”jobs, jobs, jobs”.

[15] Ks. alaviite 9.

[16] ”Vammaisia” ja ”muita henkilöitä” kuvaavat käyrät vastaavat toisiaan, jos asianomaisessa maassa suhdeluku on kohoamassa muiden henkilöiden osalta, koska silloin se yleensä kohoaa myös vammaisten osalta.

[17] Vammautuminen syntymässä tai lapsuudessa/teini-iässä saattaa rajoittaa opiskelumahdollisuuksia. On myös mahdollista, että henkilöt, joiden koulutustaso on alhainen, tekevät vaarallisessa ympäristössä töitä, jotka eivät edellytä ammattitaitoa. Vielä ei ole mahdollista sanoa, onko jokin näistä tekijöistä muita tärkeämpi tai kumuloituvatko ne.

[18] Mitä alhaisempi koulutustaso, sitä suurempi on pitkäaikaisten terveysongelmien tai vammojen esiintyvyys. ISCED0_2 sisältää henkilöt, joilla on enintään ylemmän perusasteen koulutus, ISCED3_4 sisältää henkilöt, joilla on keskiasteen koulutus, ja ISCED5_6 sisältää henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus.

[19] Direktiivi 2000/78/EY, annettu 27. marraskuuta 2000.

[20] Tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskeva vuosittainen kertomus – 2005, s. 5–11.

[21] Tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskeva vuosittainen kertomus – 2005, s. 5–11.

[22] Neuvoston päätös, tehty 12. heinäkuuta 2005, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkojen suuntaviivoista.

[23] Vammaiskysymysten valtavirtaistaminen Euroopan työllisyysstrategiassa http://europa.eu.int/comm/dgs/employment_social/index_en.htm

[24] Komission asetus (EY) N:o 2204/2002.

[25] Työmarkkinaosapuolten julistus vammaisten työllistämisestä:http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1123&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null; sekä UNI-Europa Commerce and EUROCommerce: Statement on promoting employment and integration of disabled people in the European commerce and distribution sector: http://europa.eu.int/comm/employment_social/dsw/dspDetails.do?id=1088&d-1588-p=1&d-1588-s=&d-1588-o=null.

[26] CEEP, UNICE/UEAPME ja ETUC 2004: ”Report on social partners actions in Member States to implement employment guidelines”.

[27] KOM(2005) 425 lopullinen, 13.9.2005.

[28] Kuudes tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelma (2002–2006), tietoyhteiskunnan teknologiaa koskeva ensisijainen aihealue, 14 hanketta valittu ja käynnissä.

[29] Tarjouspyyntö VT/2005/0344.

[30] KOM(2005) kesäkuu 2005.

[31] Direktiivi 2000/78/EY, annettu 27. marraskuuta 2000 (EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16).

[32] Perusoikeuskirjan 26 artikla: ”Unioni tunnustaa vammaisten oikeuden päästä osallisiksi toimenpiteistä, joilla edistetään heidän itsenäistä elämäänsä, yhteiskunnallista ja ammatillista sopeutumistaan sekä osallistumistaan yhteiskuntaelämään, ja kunnioittaa tätä oikeutta.”

[33] KOM(2004) 374, 12.5.2004.

[34] KOM(2001) 370 lopullinen.

[35] KOM(2005) 46 lopullinen.

[36] KOM(2004) 143 lopullinen.

[37] KOM(2005) 47 lopullinen.