FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.12.2008 
SEK(2008) 3048 
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
Oheisasiakirja   
 
KOMISSION TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ 
ALUEIDEN KOMITEALLE 
 
Ajantasaiset strategiset puitteet eurooppalaiselle koulutusyhteistyölle 
 
Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista  
{KOM(2008) 865 lopullinen} 
{SEK(2008) 3047} 
FI 2   FI KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
AJANTASAISET STRATEGISET PU ITTEET EUROOPPALAISELLE 
KOULUTUSYHTEISTYÖLLE – TIIVIST ELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Tämä vaikutustenarviointi liittyy komissi on tiedonantoon eurooppalaisen koulutusyhteistyön 
ajantasaisista strategisista puitteista. Tällaista ehdotusta oli pyytänyt komissiolta koulutusneuvosto, ja maaliskuussa 2008 kokoont unut Eurooppa-neuvosto vahvisti pyynnön.  
Koulutus on olennainen osa Lissabonin stra tegiaa, ja alalla sovellettava avoin 
koordinointimenetelmä (Koulutus 2010 -työohjelma ) on tuottanut konkreettisia tuloksia. Se 
on lisännyt maiden osallistumista Euroopan tason yhteistyöhön ja niiden siitä saamaa hyötyä sekä raivannut esteitä kansal aisten liikkuvuuden ja elinikäise n oppimisen tieltä. Olemassa on 
kuitenkin edelleen merkittäviä haasteita ja heikkouksia kansallisissa järjestelmissä, kuten 
työohjelman täytäntöönpanon edistymistä kos kevassa neuvoston ja komission yhteisessä 
raportissa 2008
1 kuvataan. Nykyisen avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä sovittujen 
viiden vertailuarvon saavuttamisessa ei myöskään ole edistytty tarpeeksi. Nämä tulokset sekä 
jäsenvaltioilta ja Euroopan tason sidosryhmilt ä saatu palaute, jota ne antoivat tämän 
vaikutustenarvioinnin yhteydessä jä rjestetyissä kuulemisissa, osoittavat, että kansallisen tason 
toteutusta ja koordinointimenetelmän vaikutuksia  on parannettava. Sitä varten on painotettava 
voimakkaammin välittömiä painopisteitä, vahvist ettava poliittista sitoutumista asiaan, 
parannettava toiminnan näkyvyyttä ja sidosr yhmien osallistumista sekä tehostettava 
keskinäistä oppimista ja elinikäiseen oppimis een liittyvää koordinointia koulutuksen eri osa-
alueilla. 
Koulutusjärjestelmiin kohdistuvista yleisistä tulevaisuudenhaasteista on todettava, että 
Lissabonin strategiassa esiin no stetut osaamistalouteen, väes törakenteen muutokseen ja 
globalisaatioon liittyvät haast eet ovat edelleen olemassa. Maahanmuuton ja toiminnan 
kestäväpohjaisuuden kaltaiset kysymykset ovat tu lleet lisäksi näkyvämmin esiin. On olemassa 
vakava vaara, etteivät ammattitaitoisen työvoiman kysyntä ja tarjonta kohtaa. Hyvin 
koulutetuista työntekijöistä voi tulla pulaa, ei kä vähän koulutettujen taitotaso välttämättä 
vastaa tarvetta. Siksi on välttämätöntä parantaa koko työvoiman – ja niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä – taitotasoa. Taloutta koskevat tie dot vahvistavat, että  koulutusinvestoinnit 
tuovat huomattavaa hyötyä taloudelle, yhteis kunnalle ja yksittäiselle ihmiselle. Se näkyy 
työllistettävyydessä, osaamisessa ja inno voinnissa, sosiaalisessa osallisuudessa ja 
kansalaisuudessa ja myös rikosten vähe nemisessä ja terveyden paranemisessa. 
Eri maiden, työmarkkinaosapuolten ja intres sitahojen näkemyksiä koulutusalan nykyisen 
avoimen koordinointimenetelmän tuloksista kart oitettiin laajassa kuulemismenettelyssä, jonka 
perusteella tuloksia pidetään pääosin myönteisinä. Koordinointim enetelmän yleiset haasteet ja 
tavoitteet ovat edelleen perusteltuja. Eri maat kuitenkin suosittelivat työskentelymenetelmien 
mukauttamista niiden kohdentamisen terävöit tämiseksi ja niiden tehokkuuden lisäämiseksi.  
Edellä esitettyjen haasteiden perusteella määriteltiin koulutusal an eurooppalaisen yhteistyön 
ajantasaistetuille strategisille puitteille kolme tavoitetta: parannetaan yleistä taitotasoa (pitkä 
aikaväli), tuetaan jäsenmaita niiden koulut usuudistuksissa (keskip itkä aikaväli) sekä 
parannetaan avoimen koordinointimenetelmä n tehokkuutta ja vaikuttavuutta puuttumalla 
                                                
 
1 Koulutus 2010 -työohjelman täytäntöönpanon edistymistä koskeva neuvoston ja komission yhteinen 
raportti vuonna 2008 – Tietoa, luovuutta ja innovointia elinikäisen oppimisen ansiosta , helmikuu 2008 
(EUVL C 86, 5.4.2008, s. 1). 
FI 3   FI tiettyihin osatekijöihin (lyhyt aikaväli). Viim eksi mainitun osalta parannetaan painotuksia, 
poliittista sitoutumista ja näkyvyyttä, sidosry hmien osallistumista, vertaisoppimista sekä 
koordinointia koulutuksen eri sektoreilla. 
Tarkasteltavaksi otettiin neljä toimintavaihtoehtoa: i) jatketaan  toimintaa Lissabon strategian 
pohjalta ilman erityistä koulutusalan avointa ko ordinointimenetelmää, ii)  jatketaan toimintaa 
nykyisellään (nykymuotoisen Koulutus 2010 -t yöohjelman puitteissa), iii) laaditaan 
ajantasaistetut strategiset toimintapuitteet ta i iv) laajennetaan ja  syvennetään avointa 
koordinointimenetelmää. Kukin vaihtoehto edelly ttää jäsenmailta erityyppistä sitoutumista ja 
erilaista panostusta vaativaa yhteistyötä, mu tta ne kaikki ovat toissijaisuusperiaatteen 
mukaisia ja oikeassa suhteessa niihin keskeisi in haasteisiin, joita koulutusalalla on edessään 
Lissabonin strategian ja uudistetun sosiaalipoliittisen ohjelma n laajemmassa asiayhteydessä.  
Yhdenkään vaihtoehdon osalta ei ole la inkaan helppoa arvioida, miten avoin 
koordinointimenetelmä vaikutta a kansalliseen politiikant ekoon ja toimintalinjojen 
lähentymiseen. Erityisen hankalaa on esittää vankkaa näyttöä siitä, että avoimella 
koordinointimenetelmän ja kansallis en politiikan määrällisten tulo sten välillä olisi syy-yhteys 
(esim. taitotasojen parantuminen mitatt una edistymisellä vertailuarvoihin nähden). 
Laadullisesta näkökulmasta taas tähänastiset ko kemukset ja kuulemisen tulokset vahvistavat, 
että jäsenvaltiot ja sidosr yhmät katsovat nykyisen avoimen koordinointimenetelmän selvästi 
edesauttavan kansallisen politiikan kehittämistä, vaikka joiltakin osin on parantamisenkin varaa. Jos avoimen koordinointimenetelmän vai kuttavuutta parannettaisii n joko ajantasaisilla 
strategisilla toimintapuitteilla tai menetelmää la ajentamalla ja syventäm ällä (vaihtoehto 3 tai 
4), voitaisiin siksi erittäin todennäköisesti tehostaa me netelmän kokonaisvaikutuksia 
kansallisten järjestelmien uudistamiseen, mi kä tukisi myös Lissabonin strategiaa ja 
uudistettua sosiaalipol iittista ohjelmaa. 
Vaikka kaikilla vaihtoehdoi lla on etunsa, ainoastaan ajan tasaisilla strategisilla 
toimintapuitteilla (vaihtoehto 3) voidaan  vaaditulla tavalla vahvistaa avoimen 
koordinointimenetelmän vaikutuks ia kansallisten koulutusjärj estelmien uudistamiseen ja 
tehdä menetelmästä tehokkaampi väline yhteistyöhön ja politiikan kehittämiseen. Sen myötä politiikan tavoitteet voidaan määritellä niin, e ttä ne sopivat kaikkiin jäsenvaltioiden ja 
sidosryhmien yksilöimiin haasteisiin, ja sama lla vastataan niihin muutospyyntöihin, jotka 
liittyvät koordinointimenetelmässä  käytettäviin työskentelyma lleihin. Lisäksi vaihtoehto on 
toteuttamiskelpoinen. 
Avoimen koordinointimenetelmän vaikutuksia kansallisten toimin talinjojen muotoiluun, 
lähentymiseen ja tuloksiin voidaan seurata ja arvioida jo käytössä olevilla välineillä: joka 
toinen vuosi laadittavilla edistymistä mittaav illa raporteilla sekä indikaattoreita ja 
vertailuarvoja käsittelevillä vuotuisilla kertomuk silla. Niitä voitaisiin tehostaa painottamalla 
temaattisia painopisteitä voimakkaammin yhteisissä raporteissa, ottamalla mukaan maakohtaisia arvioita, parantamalla jäsenvaltioilta s aatavaa palautetta 
koordinointimenetelmän toimivuudesta ja lis äämällä sidosryhmien osallistumista.