FI Euroopan unionin virallinen lehti C 24/34

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pohjoinen ulottuvuus ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma”

(2006/C 24/11)

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 10. helmikuuta 2005 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia lausunnon aiheesta Pohjoinen ulottuvuus ja siihen liittyvä toimintasuunnitelma.

Asian valmistelusta vastannut ”ulkosuhteet”-erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. syyskuuta 2005. Esittelijä oli Filip Hamro-Drotz.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28.–29. syyskuuta 2005 pitämässään 420. täysistunnossa (syyskuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 163 ääntä puolesta ja 2 vastaan 9:n pidättyessä äänestämästä.

Euroopan unionin pohjoinen ulottuvuus luotiin vuonna 1999. Pohjoinen ulottuvuus on osa EU:n ulkosuhteita, ja sen tavoitteena on parantaa alueellisen ja rajatylittävän yhteistyön avulla hyvinvointia Euroopan pohjoisosissa. Pohjoinen ulottuvuus koskee Itämeren aluetta ja arktisia alueita. Sitä sovelletaan Venäjän kanssa solmitun kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA — Norja ja Islanti) puitteissa. Venäjän kanssa toteutettavia toimia on pohjoisen ulottuvuuden ansiosta lisätty EU:n laajentumisen jälkeen etenkin maan luoteisosissa.

EU:n ja Venäjän suhteet ovat vahvistuneet ”neljän yhteisen alueen” hyväksymisen myötä. Toukokuussa 2005 päästiin yhteisymmärrykseen (etenemissuunnitelmat) siitä, miten ”yhteiset alueet” on määrä perustaa. Venäjä neuvottelee myös Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsenyydestä, joka helpottaisi EU:n ja Venäjän välistä kauppaa ja taloudellista yhteistyötä. EU:n ja Venäjän suhteiden yleiskehitys edistää myös pohjoista ulottuvuutta.

Parhaillaan kaavaillaan pohjoisen ulottuvuuden nivomista entistä tiiviimmin EU:n ja Venäjän väliseen yhteistyöhön. Tämä näkökanta on tuotu esiin Eurooppa-neuvoston 16.–17. kesäkuuta 2005 pitämän kokouksen päätelmissä: ”Eurooppa-neuvosto on tyytyväinen 10. toukokuuta 2005 järjestetyn viidennentoista EU:n ja Venäjän huippukokouksen tuloksiin ja erityisesti etenemissuunnitelmien hyväksymiseen yhteisen alueen luomiseksi neljällä alalla — –. Niiden toteuttaminen tekee mahdolliseksi vahvistaa EU:n ja Venäjän välistä strategista kumppanuutta sekä alueellista yhteistyötä erityisesti pohjoisen ulottuvuuden puitteissa.”

Pohjoiseen ulottuvuuteen viitataan myös EU:n ja Venäjän ”yhteisiä alueita” koskevissa etenemissuunnitelmissa etenkin yhteistä talousaluetta koskevan otsakkeen alla: ”– — Yhteiseen talousalueeseen liittyviä toimia toteutettaessa otetaan huomioon painopisteet, jotka on määritelty yhteisesti alueellisissa organisaatioissa ja aloitteissa, kuten Itämeren valtioiden neuvoston ja pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä.”

ETSK päätti keväällä 2005 valmistella lausunnon, jolla jatketaan pohjoista ulottuvuutta koskevaa komitean työtä ja annetaan ETSK:n panos pohjoisesta ulottuvuudesta järjestettävään ministerikokoukseen, joka pidetään marraskuussa vuonna 2005.

1. Pohjoisen ulottuvuuden toisen toimintaohjelman (NDAPII) tavoitteet ja painopistealat vuosiksi 2004–2006

1.1 Pohjoisen ulottuvuuden toinen toimintaohjelma (NDAPII) (1) tuli voimaan tammikuussa 2004.

1.2 NDAPII kattaa viisi ensisijaista alaa: — talous, liiketoiminta ja perusrakenteet — henkilöresurssit, koulutus, tieteellinen tutkimus ja kansanterveys — ympäristö, ydinturvallisuus ja luonnonvarat — rajatylittävä yhteistyö ja aluekehitys — oikeus- ja sisäasiat.

1.3 NDAPII-toimintaohjelmassa kiinnitetään huomiota myös erityisalueisiin, kuten Kaliningradiin ja arktisiin alueisiin. Toimintaohjelmassa kannustetaan kaikkia osapuolia yhteistoimiin talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikan vahvistamiseksi.

1.4 NDAPII-toimintaohjelmassa kuvataan erilaisia toimintamahdollisuuksia edellä mainituilla aloilla mutta jätetään toimenpiteiden käytännön toteuttaminen asianomaisille sidosryhmille. Pohjoisella ulottuvuudella ei ole erillistä talousarviota, vaan sen rahoitus on peräisin EU:n eri ohjelmista (esimerkiksi Tacis-ohjelmasta), asianomaisten maiden hallituksilta sekä kansainvälisiltä rahoituslaitoksilta (kuten Pohjoismaiselta investointipankilta ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankilta).

1.5 Euroopan komissio laatii vuosittain edistymisraportit NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanosta. Vuoden 2004 edistymisraportissa mainitaan suuri määrä viidellä painopistealalla toteutettuja toimia. Lisäksi raportissa viitataan ETSK:n päätelmiin, joiden mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät ole riittävän tietoisia pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvistä toimista, ja kehotetaan parantamaan pohjoista ulottuvuutta koskevaa tiedotusta sekä kutsumaan alueellisia organisaatioita osallistumaan pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvien toimien toteutukseen ja seurantaan.

1.6 NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanoa seurataan vuosittain. Korkeiden virkamiesten kokous järjestettiin vuonna 2004, ministerikokous järjestetään vuonna 2005 ja korkeiden virkamiesten kokous vuoden 2006 jälkipuoliskolla.

2. Pohjoinen ulottuvuus ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea

2.1 NDAPII-toimintaohjelmassa toivotaan Euroopan talous- ja sosiaalikomitean panosta toimintaohjelman täytäntöönpanoon: ”Jotta kansalaisyhteiskuntaryhmät voisivat osallistua laajasti toimintaohjelman täytäntöönpanon edistymisen arviointiin, olisi hyvä, jos Euroopan talous- ja sosiaalikomitea järjestäisi vuosittain toimintaohjelman täytäntöönpanoa käsittelevän foorumin, joka kokoaisi yhteen komiteassa edustettuina olevien sosiaalisten ja taloudellisten järjestöjen edustajat.” (2)

2.2 Kehotus perustuu ETSK:n aiempina vuosina antamaan panokseen. Mainittakoon komitean lausunnot aiheista ”Euroopan unionin ja Itämeren rannikkovaltioiden väliset suhteet” (3), ”EU:n pohjoinen ulottuvuus, suhteet Venäjään mukaan lukien” (4), ”Pohjoinen ulottuvuus: EU:n ulkoisen ja rajatylittävän politiikan pohjoista ulottuvuutta koskeva toimintaohjelma vuosiksi 2000–2003” (5) ja ”EU:n ja Venäjän välinen strateginen kumppanuus: Mitkä ovat seuraavat virstanpylväät?” (6), vuosina 1999, 2001 ja 2002 järjestettyjen, pohjoista ulottuvuutta käsitelleitä ministerikokouksia varten esitetyt kannanotot sekä komitean vuosina 2001 ja 2003 EU:n pohjoisesta ulottuvuudesta järjestämien kahden foorumin päätelmät.

2.3 ETSK on suhtautunut myönteisesti komission toivomukseen ja päättänyt kerätä tietoja seuraavia seikkoja koskevista kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksistä: — Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tietoisuus NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanosta ja osallistuminen siihen joko pyynnöstä toteutetuin tai oma-aloitteisin toimin — NDAPII-toimintaohjelman sisältöä ja täytäntöönpanoa koskevat kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mielipiteet ja suositukset.

2.4 Kerättäessä kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksiä vuonna 2004 hyödynnettiin kyselylomaketta, jota jaettiin laajalti kansalaisyhteiskunnan organisaatioille kaikissa asianomaisissa maissa, sekä Gdańskiin, Kaliningradiin ja Riikan tehtyjä tiedonkeruumatkoja.

3. ETSK:n vuonna 2004 tekemät päätelmät ja suositukset

3.1 ETSK oli edustettuna lokakuussa 2004 järjestetyssä korkeiden virkamiesten kokouksessa, jolle se toimitti valmistelemaansa selvitykseen sisältyvät päätelmät ja suositukset (7).

3.2 Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumisesta pohjoisen ulottuvuuden toiseen toimintaohjelmaan voitiin yleisesti ottaen päätellä, että ne — ovat yleensä heikosti tietoisia pohjoisesta ulottuvuudesta — ovat vain rajallisesti mukana NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanossa — eivät ole (ETSK:n toimintaa lukuun ottamatta) mukana täytäntöönpanon seurannassa. Tilanne edellä mainittujen kolmen näkökohdan osalta näyttää EU:n vanhoissa jäsenvaltioissa olevan myönteisempi kuin muissa valtioissa. Ne kansalaisyhteiskunnan organisaatiot, joihin komitea oli yhteydessä, olivat yleisesti ottaen kiinnostuneita saamaan lisätietoa pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta sekä osallistumaan toimintaohjelmaan liittyviin hankkeisiin ja sen seurantaan niin jäsenvaltio- kuin unionitasolla. ETSK ehdotti, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioille tiedotettaisiin NDAPII-toimintaohjelmasta nykyistä enemmän ja että ne kutsuttaisiin entistä useammin osallistumaan toimintaohjelman täytäntöönpanoon ja seurantaan. ETSK tarjosi apuaan unionitasolla toteutettavissa tiedotus- ja seurantatoimissa mutta korosti samalla, että pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvät toimet tulisi ensisijaisesti toteuttaa jäsenvaltio-, seutu- ja paikallistasolla ja että viranomaiset ja asianomaiset kansalaisyhteiskunnan organisaatiot tulisi nivoa toimiin rakentavassa vuorovaikutuksessa. ETSK kannatti NDAPII-toimintaohjelmassa vahvistettua periaatetta (8), jonka mukaan kansalaisyhteiskunnan edustajia tulisi kannustaa osallistumaan vuosittain järjestettävään korkeiden virkamiesten kokoukseen. Lisäksi komitea esitti, että EU:n tulisi NDAPII-toimintaohjelmaa toteuttaessaan pohtia seuraavia näkökohtia: — Nostetaan pohjoisen ulottuvuuden profiilia EU:n ja Venäjän suhteissa sekä EU:n naapuruuspolitiikan kehittämisen yhteydessä. — Järjestetään pohjoista ulottuvuutta koskeva kokous kyseisellä alueella, Kaliningrad mukaan luettuna (alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatiot hyötyisivät tästä suuresti). — Parannetaan järjestelyjä siten, että helpotetaan pienten hankkeiden rahoitusta tavoitteena kannustaa alueen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden välisiä rajatylittäviä yhteyksiä. — Selvitetään käytettävissä olevat EU:n varat pohjoista ulottuvuutta koskevien hankkeiden rahoittamiseksi (kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on vaikeuksia löytää rahoituslähteitä). — Levitetään kyseisellä alueella, Kaliningrad mukaan luettuna, tietoa Euroopan investointipankista ja muista rahoituslähteistä, jotka voivat toimia kumppaneina mahdollisissa pohjoista ulottuvuutta koskevissa hankkeissa. — Otetaan pohjoinen ulottuvuus asianmukaisesti huomioon valmisteltaessa EU:n uutta rahoituskehystä vuosiksi 2007–2013.

3.3 Edellä mainitut suositukset ovat edelleen voimassa.

4. ETSK:n pysyvät suhteet pohjoiseen ulottuvuuteen sidoksissa oleviin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin

4.1 ETSK ilmoitti vuonna 2004 antamassaan selvityksessä aikovansa antaa panoksen vuonna 2005 järjestettävään ministerikokoukseen sekä vuonna 2006 järjestettävään korkeiden virkamiesten kokoukseen samoin perustein kuin vuonna 2004.

4.2 ETSK on äskettäin perustetussa Itä-Euroopan yhteysryhmässä (Eastern Europe Contact Group, EECG) jatkanut toimiaan pohjoisen ulottuvuuden alalla. Itä-Euroopan yhteysryhmä koostuu ETSK:n jäsenistä, ja se käsittelee Itä-Euroopan maita koskevia komitean toimia. Kyseisten toimien tarkoituksena on tukea EU:n politiikkoja ja samalla parantaa suhteita Itä-Euroopan maihin, tuoda tässä yhteydessä esiin kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemykset sekä luoda suorat yhteydet Itä-Euroopan maiden kansalaisyhteiskunnan toimijoihin.

4.3 ETSK on levittänyt tietoa pohjoisesta ulottuvuudesta omien yhteyksiensä kautta sekä hyödyntämällä komission luomaa pohjoisen ulottuvuuden tiedotusjärjestelmää (Northern Dimension Information System, NDIS).

4.4 ETSK on käsillä olevaa lausuntoaan laatiessaan toimittanut kesäkuussa 2005 kyselylomakkeen noin sadalle kansalaisyhteiskunnan organisaatiolle. Komitea on myös keskustellut pohjoisesta ulottuvuudesta Venäjän kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa laatiessaan EU:n ja Venäjän suhteita koskevaa lausuntoaan. Käsillä olevan lausunnon päätelmät heijastavat näin ollen myös kumppanuusmaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden näkemyksiä.

5. Vuonna 2005 toteutettuun ETSK:n kyselyyn perustuvat päätelmät

5.1 Yleinen tietämys pohjoisesta ulottuvuudesta

5.1.1 NDAPII-toimintaohjelmaa koskevaa yleistä tietämystä kartoittava kysely toteutettiin kesäkuussa 2005. Kyselylomakkeet lähetettiin niiden maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioille, joita toimintaohjelman toimet pääasiassa koskevat (Baltian maat, Pohjoismaat, Saksa, Venäjä — Kaliningrad mukaan luettuna — ja Puola). Lomakkeessa kysyttiin mielipiteitä samoista asioista kuin edellisvuonna: a) kansalaisyhteiskunnan toimijoiden tietoisuus pohjoisesta ulottuvuudesta ja pohjoisen ulottuvuuden toisesta toimintaohjelmasta b) kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mielipide pohjoisesta ulottuvuudesta ja c) kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistuminen NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanoon ja seurantaan.

5.1.2 Kyselyyn saatiin vain 20 vastausta — osoitus siitä, että yleinen tietoisuus pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta on vielä erittäin vähäinen. Tätä päätelmää tukevat myös kyselyn tulokset. Useimmat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot vastasivat olevansa jossain määrin tietoisia pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta, mutta vain muutamassa tapauksessa oli selvää, että organisaatiolla oli todellista tietoa kyseisestä toimintaohjelmasta. Kolmannes kansalaisyhteiskunnan organisaatioista vastasi kuulleensa jotain pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta, mutta ne eivät selvästikään tienneet paljoa sen tavoitteista tai sisällöstä.

5.1.3 Eräät toimijat näyttävät olevan tietoisia muutamista pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä etenkin ympäristöalalla tehdyistä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyösopimuksista (Northern Dimension Environmental Partnership, NDEP). Useat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat lisäksi panneet pohjoisen ulottuvuuden merkille Itämeren alueella toimivissa alueellisissa organisaatioissa, ennen kaikkea Itämeren valtioiden neuvostossa. Elinkeinoelämän neuvoa-antava elin (Business Advisory Council, BAC) ja Itämeren alueen AY-verkosto (Baltic Sea Trade Union Network, BASTUN) ovat myös edistäneet tietoisuutta pohjoisesta ulottuvuudesta jäsentensä keskuudessa.

5.1.4 Jotkut toimijat eivät katso NDAPII-toimintaohjelman koskevan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita, vaan ne pitävät sitä pikemminkin hallitusten ja toimivaltaisten viranomaisten välisenä alueellista yhteistyötä edistävänä poliittisena hankkeena huolimatta komission ponnisteluista parantaa tiedotusta pohjoisen ulottuvuuden tiedotusjärjestelmän avulla.

5.2 Tiedottaminen paikallisviranomaisille pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvistä toimista ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kutsuminen osallistumaan kyseisiin toimiin

5.2.1 Kyselyn tulokset osoittavat selkeästi, että hallitukset, viranomaiset tai muut järjestöt ovat erittäin harvoin tiedottaneet kansalaisyhteiskunnan organisaatioille NDAPII-toimintaohjelmasta tai kutsuneet ne osallistumaan kyseiseen toimintaohjelmaan. Vain harvoissa vastauksissa vahvistettiin tällaiset toimet. Toimivaltaiset viranomaiset ovat kuitenkin eräissä maissa järjestäneet seminaareja ja perustaneet työryhmiä, joissa on tarkasteltu NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanoa. Myös aluetason elimet ovat järjestäneet tällaista toimintaa.

5.2.2 Vain harvat kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat osallistuneet oma-aloitteisesti NDAPII-toimintaohjelman toimiin. Kyseessä ovat toimet, jotka koskevat investointiedellytysten vahvistamista pohjoisen ulottuvuuden kattamalla alueella, yhteistyötä muiden järjestöjen kanssa pohjoisen ulottuvuuden piiriin kuuluvissa maissa, keskustelua pohjoisen ulottuvuuden tulevaisuudesta ja yleisesti pohjoisen ulottuvuuden kehittymisen seuraamista.

5.3 Yleinen mielipide pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta

Mielipiteet pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta ovat yleisesti ottaen myönteisiä eräitä poikkeuksia lukuun ottamatta. Useimmilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on myönteinen tai melko myönteinen näkemys pohjoisesta ulottuvuudesta ja NDAPII-toimintaohjelmasta. Muutamat arvioivat niitä kuitenkin kielteisesti, ja eräillä ei ole asiasta mielipidettä lähinnä siksi, että ne eivät tunne pohjoiseen ulottuvuuteen ja NDAPII-toimintaohjelmaan liittyviä toimia.

5.4 NDAPII-toimintaohjelman tärkeimmät alat

Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ovat kaiken kaikkiaan samaa mieltä NDAPII-toimintaohjelman tärkeimmistä aloista kyseisissä valtioissa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden mukaan NDAPII-toimintaohjelman tärkeimmät alat ovat talous, liiketoiminta ja perusrakenteet, ympäristö, ydinturvallisuus ja luonnonvarat sekä rajatylittävä yhteistyö ja aluekehitys. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden harvemmin mainitsemia aloja ovat oikeus- ja sisäasiat, Kaliningrad sekä arktisten alueiden yhteistyö.

NDAPII-toimintaohjelman alat Mainintojen lukumäärä talous, liiketoiminta ja perusrakenteet ************** henkilöresurssit, koulutus, tieteellinen tutkimus ja kansanterveys ****** ympäristö, ydinturvallisuus ja luonnonvarat ************ rajatylittävä yhteistyö ja aluekehitys ********** oikeus- ja sisäasiat *** Kaliningrad ***** arktinen yhteistyö ****

5.5 Tärkeimmät toimet

Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot katsoivat, että edellä mainituilla aloilla tulisi painottaa seuraavia toimia:

— työmarkkina-asiat, työllisyys ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu

— pienten ja keskisuurten yritysten edistäminen

— kauppa- ja taloussuhteiden helpottaminen

— rajatylittävien investointien edellytysten parantaminen

— perusrakenteiden yhteenliittäminen ja liikenneverkkojen parantaminen.

Lisäksi kansalaisyhteiskunnan organisaatiot korostivat lisätoimien tarvetta seuraavissa yhteyksissä:

— kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistuminen NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanoon

— NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanorakenteiden luominen

— riittävien resurssien myöntäminen NDAPII-toimintaohjelmalle

— NDAPII-toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevien edistymisraporttien levittäminen.

6. Pohjoista ulottuvuutta koskevat suositukset

6.1 ETSK kannattaa alueellisen yhteistyön jatkamista Pohjois-Euroopassa järjestelmällisenä, monenvälisenä ja rajatylittävänä yhteistyönä, jonka piiriin kuuluvat myös alueella sijaitsevat unionin ulkopuoliset valtiot. Pohjoinen ulottuvuus näyttää soveltuvan hyvin tähän tarkoitukseen.

6.2 ETSK kannattaa suunnitelmia nivoa pohjoinen ulottuvuus EU:n ja Venäjän väliseen yhteistyöhön ja ”neljään yhteiseen alueeseen”. ETSK toteaa aiheesta ”Kansalaisyhteiskunnan panos EU:n ja Venäjän välisiin suhteisiin” äskettäin antamansa lausunnon (9) kohdassa 3.2.5 seuraavaa: ”Myös alueellista yhteistyötä — ’Pohjoista ulottuvuutta’ — – tulee uudistaa vastaavanlaisesti yhdessä Venäjän kanssa. ETSK panee tyytyväisenä merkille, että tämä on otettu etenemissuunnitelmissa asianmukaisesti huomioon, ja kannustaa lisätoimiin alueellisen yhteistyön kehittämiseksi osana EU:n ja Venäjän suhteita.”

6.3 Pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä toteutettava onnistunut alueyhteistyö edellyttää, että Venäjä osallistuu asianmukaisesti pohjoista ulottuvuutta koskevan tulevan politiikan valmisteluun ja toteutukseen. Tässä yhteydessä tulisi pohtia yhteistyömekanismeja, esimerkiksi yhteistä ohjauskomiteaa, ja ottaa huomioon myös kyseisellä alueella sijaitsevat muut unionin ulkopuoliset maat.

6.4 ETSK painottaa EU:n ja Venäjän välisistä suhteista antamansa lausunnon suosituksissa, että kansalaisyhteiskuntaan liittyviä seikkoja tulisi vahvistaa EU:n ja Venäjän yhteistyötä koskevissa etenemissuunnitelmissa ja että kansalaisyhteiskunnan toimijat tulisi kutsua osallistumaan EU:n ja Venäjän väliseen yhteistyöhön. Lisäksi tulisi pohtia tapoja ottaa käyttöön järjestelmällinen kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kuuleminen tulevissa pohjoisen ulottuvuuden mekanismeissa.

6.5 Pohjoisen ulottuvuuden viisi yhteistyöalaa ovat tulevaisuutta ajatellen merkittäviä. Ennen kaikkea tulisi hyödyntää pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä toteutetuista kumppanuuksista (ympäristönsuojelun, sosiaali- ja kansanterveysasioiden sekä tietotekniikan aloilla) saatuja myönteisiä kokemuksia. Tässä yhteydessä tulisi vakavasti harkita kumppanuuksien luomista seuraavilla aloilla: — perusrakenteet ja logistiikka — työllisyys, henkilöresurssit ja sosiaaliasiat, kansalaiskeskustelu mukaan luettuna — rajatylittävä ja henkilöiden välinen yhteistyö, nuoriso-, koulutus- ja kulttuuriasiat mukaan luettuina.

6.6 Itämeren alueen nykyisillä alueellisilla elimillä, etenkin Itämeren valtioiden neuvostolla, tulisi olla keskeinen rooli pohjoiseen ulottuvuuteen liittyvissä tulevissa toimissa. Kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla olisi tässä yhteydessä asianmukainen mahdollisuus osallistua ja vaikuttaa pohjoiseen ulottuvuuteen alueellisten yhteistyöverkkojensa sekä edellä mainittuihin elimiin luomiensa suhteiden kautta.

6.7 ETSK toistaa vuonna 2004 esittämänsä suosituksen, jonka mukaan pohjoista ulottuvuutta koskevan yleisen tiedon levittämistä olisi parannettava. Tätä varten tulisi vahvistaa pohjoisen ulottuvuuden tiedotusjärjestelmää. Lisäksi ETSK painottaa, että tietoa tulisi ennen kaikkea levittää valtio- ja paikallistasolla, sillä se on kyseisten valtioiden hallitusten ja toimivaltaisten viranomaisten velvollisuus. Nykyistä parempi tiedotus lisäisi pohjoista ulottuvuutta kohtaan tunnettua kiinnostusta ja kannustaisi kansalaisyhteiskunnan toimijoita lisäämään osallistumistaan ja panostaan.

6.8 Pohjoisen ulottuvuuden yhteydessä toteutettujen kumppanuuksien rahoitus tulisi määritellä tapauskohtaisesti. Myös hallituksilla ja kansainvälisillä rahoituslaitoksilla tulisi tässä yhteydessä olla keskeinen rooli. Norjan ja ETAn rahoitusjärjestelmät olisivat myös hyödyllisiä etenkin yhteisiä rajatylittäviä pohjoisen ulottuvuuden piiriin kuuluvia toimia edistettäessä. Euroopan naapuruus- ja kumppanuusväline (European Neighbourhood and Partnership Instrument, ENPI) on määrä ottaa käyttöön vuoden 2007 alussa.

6.9 ETSK jatkaa pohjoiseen ulottuvuuteen liittyviä toimiaan ja aikoo antaa panoksensa vuonna 2006 järjestettävään korkeiden virkamiesten kokoukseen. Komitean panokseen saattavat myös heijastua päätelmät, jotka perustuvat komitean käymiin keskusteluihin kumppanuusmaiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa. ETSK on myös valmis osallistumaan pohjoisen ulottuvuuden tulevaa täytäntöönpanoa koskeviin pohdintoihin.

Bryssel 28. syyskuuta 2005 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Anne-Marie SIGMUND

(1) Pohjoisen ulottuvuuden toinen toimintaohjelma (NDAPII) saatavana Internet-sivulta http://europa.eu.int/comm/external_relations/north_dim/ndap/com03_343.pdf.

(2) KOM(2003) 343 lopullinen, 10.6.2003 s. 17.

(3) EYVL C 73, 9.3.1998, s.57.

(4) EYVL C 368, 20.12.1999, s.39.

(5) EYVL C 139, 11.5.2001, s.42.

(6) EYVL C 125, 27.5.2002, s.39.

(7) ETSK:n vuonna 2004 laatima selvitys EU:n pohjoisen ulottuvuuden toisesta toimintaohjelmasta (NDAPII).

(8) KOM(2003) 343 lopullinen, s. 17.

(9) EUVL C 294, 25.10.2005, s. 21.