Virallinen lehti nro C 034 , 02/02/1998 s. 0149



A4-0405/97 Päätöslauselma komission kertomuksesta mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta Euroopan unionissa (KOM(97)0180 - C4-0208/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(97)0180 - C4-0208/97), - ottaa huomioon sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan kertomuksen ja naisten oikeuksien valiokunnan ja kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan lausunnot (A4-0405/97), A. katsoo, että komission kertomus mahdollisuuksista saada täydennyskoulutusta on ensimmäinen järjestelmällinen yritys analysoida ja vertailla jäsenvaltioiden tilanteita ja arvioida tällä alalla tapahtunutta kehitystä, B. katsoo, että kansalliset raportit, joihin komission kertomus perustuu, eivät kuitenkaan anna määrällisesti ja laadullisesti riittävää tietoa eri lähestymistavoista, suunnitelmista ja voimavaroista, joita jäsenvaltioissa voidaan käyttää edistämään työntekijöiden mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta, C. katsoo, että tilastotiedot vuodelta 1993 osoittavat, että tärkeimmät tekijät, jotka vaikuttavat työntekijöiden mahdollisuuksiin saada täydennyskoulutusta, ovat yrityksen koko, tuotantoala, ikä ja maa, D. pitää valitettavana sitä, että katsaus ei sisällä otantatutkimusta useilla merkittävillä työmarkkinoiden aloilla, kuten julkisen hallinnon, terveydenhuollon ja koulutuksen alalla, jotka ovat erityisesti naisten kannalta tärkeitä aloja monissa jäsenvaltioissa, E. katsoo, että komissio ei ole käyttänyt hyväkseen tätä tilaisuutta arvioida, miten EU:n ohjelmat ja aloitteet, erityisesti Adapt-aloite ja Euroopan elinikäisen oppimisen vuosi, parantavat mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta, F. katsoo, että täydennyskoulutusmahdollisuuksia tulisi myös tarkastella läheisesti sellaisten toimien yhteydessä, joilla pyritään parantamaan aktiiviväestön työllistettävyyttä, helpottamaan pätevyyden hankkimista, edistämään elinikäistä oppimista ja parantamaan yritysten kilpailukykyä, G. katsoo, että aloitteet, jotka edistävät mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta, on toteutettava osana laajempaa puitepolitiikkaa, jossa pyritään yhdistämään työssä olevien koulutusmahdollisuudet ja työttömien koulutukseen sisältyvä harjoitteluun liittyvä työkokemus, H. katsoo, että tämä vaatii yhteistyötä näistä eri toimista vastaavien tahojen välillä kaikilla tasoilla, Euroopan unioni mukaan lukien, I. katsoo, että kaikki osapuolet näyttävät olevan yksimielisiä siitä, että on tarpeen luoda täydennyskoulutusmahdollisuuksiin liittyvä pysyvä raportointijärjestelmä, J. panee tyytyväisenä merkille, että Euroopan tasolla toimivat työmarkkinaosapuolet ovat yhtä mieltä seuraavien tekijöiden merkityksestä, kun pyritään edistämään mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta: - opastusjärjestelmien tarjoaminen, - hyväksi todetun käytännön levittäminen, - hyvä ja laaja tietoperusta ja yleiset taidot, joiden pohjalta voidaan kehittää joustavia ja uusia taitoja, - tarve kiinnittää erityistä huomiota pienten ja keskisuurten yritysten ja heikon ammattipätevyyden omaavien yksilöiden avustamiseen, - koulutukseen liittyvän vastuun jakaminen työnantajien, työntekijöiden ja kansallisten hallitusten kesken, - uusien koulutusmenetelmien kehittäminen tieto- ja viestintätekniikkoja (ICT) käyttäen, - akkreditointi- ja tunnustamisjärjestelmien parantaminen ammatillisen ja maantieteellisen liikkuvuuden aikaansaamiseksi, - luotettavamman ja analyyttisemmän tiedon kerääminen jäsenvaltioista, - Euroopan voimavarojen tehokkaampi ja koordinoidumpi käyttö, K. katsoo, että työmarkkinaosapuolet ovat kuitenkin eri mieltä siitä, minkä tyyppistä toimintaa tulisi ryhtyä harjoittamaan näiden tekijöiden parantamiseksi ja millä tasolla tulisi toimia, L. katsoo, että tämä on vakava este komission esittämän ensimmäisen toimintalinjan täytäntöönpanolle, eli sille, että Euroopan työmarkkinaosapuolet loisivat yhteisön tasolla yhteiset ehdot täydennyskoulutukseen pääsyn helpottamiseksi, M. katsoo, että toista toimintalinjaa, eli että koulutusmahdollisuuksia koskevia kertomuksia laadittaisiin säännöllisesti, ei voida toteuttaa ilman että Euroopan unionin tasolla vahvistetaan yhteiset toteutumista koskevat indikaattorit, N. katsoo, että kolmatta toimintalinjaa, eli erityisesti koulutusmahdollisuuksia tarkastelevien pilottiprojektien rahoittamista, olisi tarkasteltava unionin koulutusohjelmien tulevaisuuteen liittyvän tulevan keskustelun puitteissa; 1. Kannattaa työmarkkinakehityksen seurannan jatkamista, jotta oltaisiin selvillä työntekijöiden ammattitaitoa koskevien vaatimusten muutoksista; panee merkille, että seuranta on ensiarvoisen tärkeää ammatillisen jatkokoulutuksen suunnittelulle; 2. Tukee yhteisten laadullisten ja määrällisten indikaattorien käyttöönottoa Euroopan unionin tasolla tarkoituksena luoda koulutusmahdollisuuksia koskeva pysyvä seuranta- ja raportointijärjestelmä ja ehdottaa, että Eurostat ja ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (CEDEFOP) voisivat osallistua toteutukseen; kehottaa komissiota esittämään tähän pyrkiviä ehdotuksia; 3. Toteaa, on määritelmien tarkkuuteen ja aiheenrajaukseen on kiinnitettävä enemmän huomiota, jotta eri maiden tuloksia voidaan verrata toisiinsa; 4. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään seuraavassa kertomuksessa erityistä huomiota täydennyskoulutuksen merkitykseen työssäkäyvien naisten kannalta; 5. Uskoo, että työttömien ja epäpätevien työntekijöiden, vanhemmat työntekijät mukaan lukien, saatavilla olevan koulutuksen määrään ja laatuun liittyviä toimia tulisi tutkia edelleen, ja kehottaa komissiota esittämään nämä tiedot mahdollisimman pian annettavassa tiedonannossa; 6. Kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia, joilla pyritään tunnistamaan ja laajemmin levittämään hyviä käytäntöjä, kokemusta ja tietotaitoa, jotka on kehitetty yhteisön varojen ja ohjelmien avulla tai jotka jäsenvaltiot ovat itse kehittäneet, erityisesti «koulutusmahdollisuusmessuilla», joita on tarkoitus järjestää koko unionissa kouluttajille, harjoittelijoille, työnantajille, ammattiyhdistyksille ja päättäjille; 7. Katsoo, että Euroopan ja kansallisella tasolla toimivien työmarkkinaosapuolten on osallistuttava edellä mainittujen messujen järjestämiseen, ottaen huomioon että ne jakavat viranomaisten kanssa vastuun täydennyskoulutuksen tarjoamisesta; 8. Kehottaa komissiota rahoittamaan yhtenäisellä ja koordinoidulla tavalla Euroopan sosiaalirahaston kautta, erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen 6 artiklan ja Adapt-aloitteen nojalla sekä Leonardo da Vinci -ohjelman puitteissa ensimmäisiä pilottiprojekteja, jotka liittyvät arviointi- ja opastusjärjestelmien tarjoamiseen ja tulevaisuudessa tarvittavien taitojen ennakointijärjestelmien kehittämiseen; 9. Katsoo, että ammatillisessa koulutuksessa on pyrittävä sukupuolten tasa-arvoiseen kohteluun työmarkkinoilla, että syrjimätön pääsy koulutukseen on taattava ja että naisten ammatillista monipuolistumista on edistettävä toteuttamalla myönteisiä toimia; 10. Vaatii, että naisten pääsyä ammattikoulutukseen helpotetaan ottamalla huomioon heidän erityiset olosuhteensa (hoivatyö, epätyypilliset työsuhteet, kausityö, erityisesti osa-aikatyö jne.), mihin voidaan päästä kohdentamalla koulutusta tehokkaammin ja järjestämällä naisten vaatimusten ja tarpeiden mukaisia erityiskursseja; 11. Vaatii erityisesti, että pk-yrityksissä työskentelevien naisten ja naispuolisten yrittäjien pääsyä ammatilliseen koulutukseen ja mahdollisuuksia elinikäiseen oppimiseen on parannettava, tavoitteena rohkaista naisia perustamaan omia yrityksiä ja oppimaan taidot, joita uuden tekniikan täysipainoinen hyödyntäminen työpaikoilla edellyttää. 12. Katsoo, että - kun otetaan huomioon komission laatimat alustavat työllisyyttä koskevat suuntaviivat sekä 21. marraskuuta 1997 pidetyn työllisyyshuippukokouksen päätelmät - mahdollisuuksia saada täydennyskoulutusta ei voida tarkastella erillään muista työllisyyteen liittyvistä kysymyksistä, kuten työajasta ja töiden järjestämisestä, ja kehottaa sen vuoksi komissiota tehostamaan pyrkimyksiään, jotka tähtäävät näistä kahdesta alasta vastaavien osastojen tekemien aloitteiden ja niiden harjoittamien toimien parempaan yhteensovittamiseen; 13. Katsoo, että tämän vuoksi myös työmarkkinoihin liittyvissä ohjelmissa (esim. Euroopan sosiaalirahasto) ja koulutukseen liittyvissä ohjelmissa (Leonardo) on käytettävä yhtenäisempää lähestymistapaa; 14. Kehottaa komissiota ottamaan edellä olevan vaatimuksen huomioon rakennerahastojen tulevaisuutta ja koulutusohjelmien jatkamista käsittelevässä keskustelussa; 15. Kehottaa työmarkkinaosapuolia sopimaan eräistä tässä päätöslauselmassa mainituista yleisen edun mukaisista seikoista ja uskoo, että mikäli sopimukseen ei päästä kohtuullisen ajan kuluessa, komission on esitettävä EY:n perustamissopimuksen 127 artiklaan perustuvia omia ehdotuksiaan; 16. Pitää myönteisenä sitä, että komissio kehottaa ehdottamissaan työllisyyttä koskevissa suuntaviivoissa työmarkkinaosapuolia tekemään mahdollisimman pian kehyssopimuksen, jolla pannaan alulle koulutus työpaikalla; katsoo kuitenkin, että tämä on suoraan yhdistettävä työn organisoinnin uudenaikaistamiseen tähtääviin aloitteisiin; 17. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, sosiaaliasioista vastaavalle neuvostolle, koulutusasioista vastaavalle neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan tasolla toimiville työmarkkinaosapuolille.