B4-1048, 1094, 1095 ja 1096/97

Päätöslauselma Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa 21. marraskuuta sekä 12. ja 13. joulukuuta 1997 pidettyjen kokousten päätelmistä ja Luxemburgin puheenjohtajuuskaudesta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon Madridin, Firenzen, Dublinin ja Amsterdamin Eurooppa-neuvostojen päätelmät,

- ottaa huomioon 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman Amsterdamin sopimuksesta ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 20.)),

- ottaa huomioon 4. joulukuuta 1997 antamansa päätöslauselmat komission Agenda 2000 -tiedonannosta: Kohti vahvempaa ja laajempaa unionia ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 3 a.)) ja Agenda 2000 - tiedonannosta: Euroopan unionin rahoituskehys vuosille 2000 - 2006 tuleva rahoitusjärjestelmä ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 3 b.)),

- ottaa huomioon Luxemburgin Eurooppa-neuvoston päätelmät,

- ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston Luxemburgissa 21. marraskuuta sekä 12. ja 13. joulukuuta pidettyjä kokouksia koskevan neuvoston kertomuksen ja komission julkilausuman;

1. Pitää myönteisenä sitä, että Luxemburgin Eurooppa-neuvosto on lopullisesti avannut tien Euroopan jaon päättämiselle ja että rauhaa ja vapautta edustava Euroopan unioni on avattu Keski- ja Itä-Euroopan maille sekä Kyprokselle;

2. Tunnustaa puheenjohtajamaa Luxemburgin osoittaman tehokkuuden ja sen saavuttamat tulokset työllisyyteen, laajentumiseen, talous- ja rahaliittoon liittyvissä kysymyksissä sekä oikeus- ja sisäasioissa;

3. Kiittää puheenjohtajamaa Luxemburgia siitä tavasta, jolla se on tehnyt yhteistyötä parlamentin kanssa edellä mainituilla alueilla sekä talousarviomenettelyssä;

EU:n perustamissopimuksen tarkistaminen

4. Panee tyytyväisenä merkille sen, että Eurooppa-neuvosto tekee toimielinuudistuksesta «ennakkoedellytyksen» laajenemiselle; pitää valitettavana, että Eurooppa-neuvosto ei täsmentänyt näiden laajentuneen unionin moitteettoman toiminnan varmistamiseksi toteutettavien uudistusten luonnetta ja laajuutta; kehottaa Eurooppa-neuvostoa aloittamaan aihetta koskevan työskentelyn Amsterdamin sopimusta koskevan päätöslauselmansa pohjalta ja aloittamaan siinä yhteydessä poliittisen vuoropuhelun Euroopan parlamentin kanssa;

Laajentuminen

5. Pitää myönteisenä Eurooppa-neuvoston päätöstä liittymis- ja neuvotteluprosessista, joka alkaa 30. maaliskuuta 1998 pidettävällä kokouksella, johon osallistuvat viidentoista jäsenvaltion, kymmenen Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltion sekä Kyproksen ulkoministerit;

6. Korostaa lisäksi yhdessä Eurooppa-neuvoston kanssa sitä, että kaikkien näiden maiden jäsenhakemukset käsitellään samoin perustein ja että ne osallistuvat liittymisprosessiin yhdenvertaisin ehdoin;

7. Pitää myönteisenä kunkin hakijavaltion «liittymistä valmistelevaa kumppanuutta», koska sen avulla voidaan koota yhteen toisaalta kunkin maan pyrkimykset omaksua ja toteuttaa yhteisön säännöstö ja täyttää Kööpenhaminan kriteerit ja toisaalta koko EU:n taloudellinen tuki, Phare-ohjelma mukaan lukien;

8. Pahoittelee sitä, että Eurooppa-neuvosto ei mainitse parlamentin kuulemista kumppanuuden yhteisestä viitekehyksestä ja yksittäisten kumppanuussopimusten sisällöstä;

9. On samaa mieltä Eurooppa-neuvoston kanssa siitä, mitkä maat ovat saavuttaneet eniten kehitystä jäsenyysehtojen täyttämisessä ja neuvotteluprosessissa, ja vaatii jälleen intensiivisten neuvottelujen aloittamista näiden maiden kanssa samalla, kun muiden maiden kanssa käytävien neuvottelujen valmisteluja vahvistetaan ja nopeutetaan;

10. Painottaa yhdessä Eurooppa-neuvoston kanssa sitä, että liittymis- ja neuvotteluprosessin käynnistäminen yhtä aikaa kaikkien hakijavaltioiden kanssa ja kahdenkeskisten neuvottelujen aloittaminen näistä kuuden kanssa ei merkitse automaattisesti sitä, että eri hakijavaltioiden kanssa käytävät neuvottelut saataisiin päätökseen samanaikaisesti;

11. Pyytää, että myös Slovakian tasavalta pääsee hyötymään vahvistetusta liittymistä edeltävästä strategiasta siten, että neuvottelut voidaan aloittaa heti kun Kööpenhaminan kriteerit on täytetty, ja sen edistämiseksi, että maa voi jatkaa taloutensa sopeuttamista yhtenäismarkkinoiden vaatimuksiin; vaatii erityisesti sitä, että tämän maan kanssa neuvotellaan liittymiskumppanuudesta, jonka avulla voidaan edistää maan demokratisointia - vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien - ja jonka avulla Phare-ohjelmaan demokratiaan liittyviä varoja voidaan käyttää tukemaan toimia, joista tällä alalla päätetään yhteisellä sopimuksella;

12. On samaa mieltä Eurooppa-neuvoston kanssa Kyproksen liittymisen erityismerkityksestä; pitää myönteisenä, että puheenjohtajamaa, komission ja Kyproksen hallitus ovat sitoutuneet takaamaan Kyproksen turkkilaisen yhteisön edustajien osallistumisen liittymisneuvotteluvaltuuskuntaan; kehottaa Turkkia pidättäytymään kaikista yksipuolisista toimista, jotka voivat vaarantaa liittymisprosessin;

13. Pitää tervetulleena päätöstä järjestää Eurooppa-konferenssi, johon kutsutaan Keski- ja Itä-Euroopan hakijavaltiot, Kypros ja Turkki tapaamaan EU:n jäsenvaltioita; pyytää Eurooppa-neuvostoa harkitsemaan uudestaan kieltäytymistään kutsua parlamentin puhemies valtionpäämiesten ja hallitusten kokoukseen, johon osallistuu komission puheenjohtaja;

14. Muistuttaa mieliin parlamentin kannan, jonka mukaan Turkin kanssa on luotava korkean tason erityissuhteet, jotka ulottuvat nykyistä tulliliittoa pitemmälle; pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvosto vahvisti Turkin hakukelpoisuuden ja että se on sitoutunut arvioimaan Turkkia samoilla perusteilla kuin muitakin hakijavaltioita, sekä sitä että se tunnusti liittymistä valmistelevan strategian tarpeellisuuden; pyytää Turkkia harkitsemaan uudelleen ensimmäistä reaktiotaan kutsuun osallistua Eurooppa- konferenssiin; kehottaa Turkkia arvioimaan uudelleen, mitä todellisia mahdollisuuksia nämä päätökset tarjoavat entistä läheisemmälle suhteelle;

15. Vaatii komissiota ja neuvostoa vahvistamaan yksityiskohtaisesti, että Euroopan unionin - erityisesti Lomén yleissopimuksin - harjoittama kehitysyhteistyö kuuluu unionin pysyviin poliittisiin valintoihin, ja sen rajaton jatkuvuus on varmistettava ja jäsenehdokkaat on saatava hyväksymään se;

Unionin toimien kehittäminen: Agenda 2000

16. Panee merkille Eurooppa-neuvoston vastauksen Agenda 2000 -ehdotuksiin, jotka koskivat unionin politiikan kehittämistä, ja muistuttaa mieliin kantansa, jonka se esitti edellä mainituissa 4. joulukuuta antamissaan päätöslauselmissa, ja odottaa mielenkiinnolla unionin ehdotuksia, joita neuvosto pyysi komissiota tekemään unionin politiikasta ja rahoituskehyksestä;

17. Kehottaa komissiota esittämään kaikki eri yhteismarkkinajärjestöjen uudistukset Agenda 2000 -tiedonannossa esitetyllä tavalla myös Välimeren tuotteiden osalta ja varmistamaan, että kaikilla aloilla noudatetaan johdonmukaista lähestymistapaa, ja ulottamaan vuoden 1992 YMP-uudistus kattamaan myös tärkeimmät Välimeren tuotteet; muistuttaa, että koheesion tavoitteet, maataloustuotteiden laatu ja turvallisuus sekä ympäristönäkökohtien parempi sisällyttäminen tuotantomenetelmiin ovat edelleen tulevaisuuden maatalouspolitiikan peruskiviä;

18. Muistuttaa mieliin, että omien varojen järjestelmän tarkistaminen on suotavaa;

19. Pitää myönteisenä päätöstä siitä, että taloudellinen apu laajentumisprosessissa mukana oleville valtioille perustuu tasaveroisen kohtelun periaatteeseen ja että erityistä huomiota kiinnitetään apua eniten tarvitseviin valtioihin;

20. Katsoo, että neuvoston ja komission on yhteisymmärryksessä Euroopan parlamentin kanssa taattava rakennerahastojen uudistaminen tavalla, jolla unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiopolitiikkaa parannetaan ja syvennetään; pitää myönteisenä sitä, että rakennerahastojen tärkeä asema työpaikkojen luomisessa on tunnustettu; korostaa alueellisen yhteistyön tarvetta unionin ja hakijavaltioiden välillä ja hakijavaltioiden kesken ja vaatii kaikkien aloitteiden vahvistamista tällä alalla;

21. Toteaa, että neuvoston päätelmät vastaavat parlamentin näkemyksiä siinä, että laajentumisen kustannukset on tuotava selvästi esiin tulevissa rahoitusnäkymissä, ja kehottaa komissiota tekemään asiasta ehdotuksia;

22. Pitää myönteisenä päätöstä pyytää komissiota laatimaan kertomus EU:n politiikan pohjoisesta ulottuvuudesta;

Talous- ja rahaliitto

23. Pitää tervetulleena jäsenvaltioiden talouspolitiikan entistä parempaa koordinointia (mikä laajenee kattamaan myös eurovyöhykkeen ulkopuoliset jäsenvaltiot) rahaliiton vahvistamiseksi ja kasvun ja työllisyyden takaamiseksi Eurooppa-neuvoston johtopäätösten liitteessä I olevan päätöslauselman mukaisesti; pitää myönteisenä myös Eurooppa-neuvoston pyrkimystä muuttaa nämä laajat taloudelliset suuntaviivat tehokkaaksi välineeksi, jolla voidaan taata jäsenvaltioiden talouspolitiikan jatkuva lähentyminen ja pyytää 4. joulukuuta 1997 antamassaan päätöslauselmassa talouspolitiikan yhteensovittamista EMU:n kolmannessa vaiheessa: yhteinen perusta ja tuleva menettely esittämiensä suuntaviivojen täytäntöönpanoa ((Kyseisen istunnon pöytäkirja, osa II, kohta 4.));

24. Pitää valitettavana sitä, että Eurooppa-neuvosto ei ottanut huomioon talouspolitiikan koordinointiprosessin avoimuutta; ilmaisee erityisen huolensa päätöksestä, jonka mukaan Ecofinin neuvoston kokoukset rajoitetaan kokoonpanoon «ministeri ja yksi virkamies»; korostaa sitä, että avoimuuden sisällyttäminen koordinointiprosessiin vaatii EY:n perustamissopimuksen 103 ja 104 artiklassa määrättyä parlamentin roolin vahvistamista;

25. Katsoo lisäksi, että tärkeällä eurohankkeella on oma integraatiodynamiikkansa;

26. Toivoo, että kaikki Maastrichtin kriteerit täyttävät maat ovat EMUun ensimmäiseksi liittyvien maiden joukossa;

27. Pitää tervetulleena neuvostolle ja Euroopan keskuspankille annettua valtuutusta edustaa yhteisöä ulospäin raha-asioissa kansainvälisiin laitoksiin nähden sekä suhteissa kolmansiin maihin;

28. Toistaa kantansa, jonka mukaan talous- ja rahoituskomitean on koostuttava edustajista, joiden valtuudet kattavat täysin komitean toimivaltaan kuuluvan talouspolitiikan; korostaa sitä, että komitean jäsenet on velvoitettava tulemaan säännöllisesti parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kokouksiin;

29. Pitää myönteisenä sen tunnustamista, että vaikka eurovyöhykkeen jäsenvaltioiden ministerit voivat kokoontua epävirallisiin tapaamisiin keskustellakseen asioista, jotka liittyvät heidän yhteisiin erityisvelvoitteisiinsa, yleiseen etuun liittyvistä asioista keskustelevat kaikkien jäsenvaltioiden ministerit; pitää erityisen myönteisenä sen tunnustamista, että talous- ja valtiovarainministerien neuvosto on ainoa elin, jolla on perustamissopimuksen antamat valtuudet muotoilla ja hyväksyä laajoja taloudellisia suuntaviivoja;

30. Pitää kuitenkin valitettavana, ettei Eurooppa-neuvosto pystynyt nimittämään Euroopan keskuspankin tulevaa pääjohtajaa, koska tässä asiassa esiintyvät viivästykset vaikuttavat väistämättä rahaliiton uskottavuuteen;

Sosiaali- ja työllisyysnäkökohdat

31. Kiittää puheenjohtajamaa Luxemburgia sen suuresta panoksesta työllisyyskokouksessa ja sen neuvottelutaidoista ja siitä, että se on onnistunut saamaan aikaan Euroopan parlamentin vaatimuksia heijastavia konkreettisia tuloksia;

32. Pitää Luxemburgin ylimääräisen työllisyysneuvoston tuloksia myönteisinä ja uskoo, että hyväksytyt mekanismit voivat olla tärkeä alku tehokkaammalle työttömyyden torjunnalle Euroopan unionissa; pyytää, että Amsterdamin sopimuksella perustetut taloutta ja työllisyyttä koskevien suuntaviivojen laatimismenettelyt toteutetaan rinnakkain, jotta voitaisiin varmistaa makrotaloudellisten ja rakenteellisten toimien parempi yhteensovittaminen; kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot ottavat huomioon suuntaviivojen toteuttamiseen tarvittavien toimenpiteiden korkean laatutason;

33. Vaatii, että perustamissopimuksen 103 artiklassa esitetyt menettelyt sekä tulevan 128 artiklan menettely synkronoidaan ja toteutetaan niin talous- ja valtiovarainministerien neuvoston kuin sosiaaliasiain neuvoston valvonnassa;

34. Uskoo, että hallitusten tulisi olla avain-asemassa luotaessa verotus- ja lainsäädäntöympäristöä, joka edistää työmarkkinaosapuolten neuvotteluja työajan lyhentämisestä;

35. Pitää tervetulleena sitä, että «työllisyyden suuntaviivoja» seurataan säännöllisesti yhteisellä menettelyllä ja että ne sisällytetään kansallisiin työllisyyden toimintasuunnitelmiin monivuotiselta pohjalta ensimmäisenä askeleena kohti koordinoitua eurooppalaista politiikkaa työttömyyden poistamiseksi;

36. Pyytää jäsenvaltioita yhteistyössä komission kanssa koordinoimaan paremmin henkilöresurssien kehittämisstrategioitaan; uskoo, että eurooppalaisen työvoiman laadun takaamiseksi on tähän tarkoitettuja kansallisia määrärahoja korotettava tuntuvasti;

37. Pitää tervetulleina erityisesti niitä Luxemburgin työllisyyskokouksen tuloksia, jotka koskevat yrittäjyyden tukemistarpeen, työllistymismahdollisuuksien parantamisen ja työmarkkinoiden joustavuuden välttämättömyyden sekä tasa-arvon toteuttamistarpeen tunnustamista;

38. Pyytää neuvostoa ja komissiota varmistamaan, että pk-yritysten saatavilla olevilla rahoituspalveluilla on pysyvä vaikutus uusien työpaikkojen syntymiseen ja tarjoamaan erityisesti kehitys- ja koulutussuunnitelmia sekä yritysten johtajille että työntekijöille;

39. Kehottaa komissiota perustamaan mahdollisimman pikaisesti korkean tason asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä on käsitellä teollisuuden muutoksen ongelmaa ja sen vaikutuksia työllisyyteen, ja takaamaan eturyhmien tasapainoisen edustuksen ryhmässä;

40. Muistuttaa neuvostoa ja komissiota alueellisten kokeiluhankkeiden strategisista eduista - myös kolmannella sektorilla - jotka liittyvät innovatiivisten työllistämismallien edistämiseen ja parhaiden käytäntöjen levittämiseen;

Sisämarkkinat

41. Pitää tervetulleena puheenjohtajamaina toimineiden Luxemburgin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Itävallan yhteistä työohjelmaa, joka takaa tavoitteeksi asetettuun sisämarkkinoiden valmiiksi saattamiseen tähtäävien toimien jatkuvuuden;

42. Pitää myönteisenä komission esittämää tulostaulukkoa (scoreboard), koska sen avulla jäsenvaltiot saadaan paremmin vastuuseen lainsäädännön siirtämisestä osaksi kansallista lainsäädäntöä ja jo hyväksyttyjen yhteisön direktiivien soveltamisesta säädetyissä määräajoissa; on iloinen erityisesti siitä, että saatiin päätökseen asianajajan ammatin harjoittamisen muissa kuin siinä jäsenvaltiossa, jossa pätevyys on hankittu, mahdollistavan direktiivin hyväksyminen;

Verotus

43. Pitää tervetulleena pyrkimystä vähentää jäsenvaltioiden välistä haitallista verokilpailua pienentämällä nykyisiä vääristymiä; pitää menettelytapasääntöjä asianmukaisena ensi askeleena haitallisen verokilpailun välttämisessä;

44. Panee tyytyväisenä merkille puheenjohtajavaltio Luxemburgin pyrkimykset neuvottelujen käynnistämiseksi uudelleen säästöjen verottamista koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamisesta ja pyytää neuvostoa päättämään mahdollisimman pian selkeästä lyhyen tähtäimen aikataulusta kaikkia päätöstä odottavia veroasioita varten;

Oikeus- ja sisäasiat

45. Arvostaa puheenjohtajamaa Luxemburgin käytäntöä toteuttaa ennakolta Amsterdamin sopimukseen sisältyvää kuulemismenettelyä, joka parantaa eurooppalaista yhteistyötä sisä- ja oikeusasioissa, ja kehottaa Iso- Britanniaa ja muita tulevia puheenjohtajamaita jatkamaan tätä käytäntöä, kunnes Amsterdamin sopimus astuu voimaan;

46. Pitää myönteisenä sitä edistymistä, jota viimeisen puolen vuoden aikana on saavutettu erityisesti tällä alalla ja pahoittelee yhdessä Eurooppa-neuvoston kanssa sitä, että tärkeä askel järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa taistelussa - Europol-yleissopimuksen ratifiointi - puuttuu vielä; pahoittelee sitä, että yhtään kolmanteen pilariin kuuluvista yleissopimuksista ei ole tähän mennessä ratifioitu kaikissa jäsenvaltioissa; pahoittelee myös neuvoston jatkuvaa jähmeyttä ihmisten vapaata liikkuvuutta koskevissa kysymyksissä;

Lähi-idän rauhanprosessi

47. On tyytyväinen neuvoston Lähi-idän rauhanprosessia koskevien päätelmien johdosta ja on Eurooppa-neuvoston tavoin hyvin huolestunut siitä, ettei väliaikaisten sopimusten ja Hebronin pöytäkirjan täytäntöönpanossa edistytä sekä jatkuvasti lukkiutuneesta tilanteesta Syyrian ja Libanonin alueella;

48. Katsoo, että kaikkien asianomaisten osapuolten olisi ryhdyttävä poikkeuksellisiin ponnistuksiin rauhanprosessin uudelleenkäynnistämiseksi ja edistääkseen neuvottelujen aloittamista Oslon sopimuksessa esitetyistä viimeisen vaiheen kysymyksistä;

49. Korostaa Euroopan unionin laatimien menettelysääntöjen pikaisen hyväksymisen ja kaikkien alueen maiden välisen tuloksekkaan vuoropuhelun jatkamisen tärkeyttä;

50. Pitää «People-to-people»-ohjelmia myönteisinä ja ratkaisevan tärkeänä keinona, jonka avulla voidaan vahvistaa vuoropuhelua ja palauttaa osapuolten välinen luottamus ennalleen kansalaisyhteiskunnan tasolla;

51. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.