ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Jäsenvaltioiden menot saattavat kasvaa lyhyellä aikavälillä, kun niiden on rahoitettava energiatehokkuuteen tehtäviä alkuinvestointeja, mutta pitkällä aikavälillä ne saavat hyötyä, kun polttoaineiden tuonnin kustannukset ja energiankulutuslaskut (esim. julkisten rakennusten) pienenevät ja budjettiin kohdistuu positiivisia vaikutuksia suuremman työllisyys- ja talouskasvun myötä. Koska kaikissa jäsenvaltioissa on jo toimenpiteitä käytössä, on epätodennäköistä, että 7 artiklan soveltamisajan jatkaminen vuoteen 2030 aiheuttaisi budjettiin tai hallintoon liittyviä lisäkustannuksia jäsenvaltioille ja velvoitetuille osapuolille (yleishyödylliset laitokset), koska sama vuotuinen 1,5 prosentin säästötaso säilyy edelleen vuosina 2021–2030. Hallinnollisten kustannusten pitäisi alentua rakennuksiin liittyvistä toimenpiteistä saatavien säästöjen laskemisen yksinkertaistuessa, kun voidaan käyttää rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin mukaista laskentamenetelmää.
Harkittavana on ollut neljä keskeistä vaihtoehtoa: 1.Perusskenaario – ei EU:n toimia maataloutta koskevien rakennetietojen alalla Tässä vaihtoehdossa tiedonkeruu jätettäisiin jäsenvaltioiden tehtäväksi, minkä tuloksena olisi joukko erilaisia lähestymistapoja ja vaihteleva laatu. 2.Maatilojen rakennetutkimusta koskevan asetuksen (EY) N:o 1166/2008 voimassaolon jatkaminen: Tällä vaihtoehdolla jatkettaisiin nykytilannetta. 3.Kaikkia maataloustilastoja koskevat yhdet oikeudelliset puitteet: Tässä vaihtoehdossa integroitaisiin kaikki maataloustilastojen tiedonkeruu yhteen uuteen puiteasetukseen. 4.Maataloustilastojen integrointi kahdessa vaiheessa: Tässä vaihtoehdossa säilytettäisiin vaihtoehdon 3 edut mutta lisättäisiin joustoa ja vähennettäisiin aikataulupaineita luomalla kaksi uutta puiteasetusta vaiheittain. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on 4, koska sillä on parhaat mahdollisuudet saavuttaa tavoitteet.
Parhaaksi arvioitu vaihtoehto parantaisi mahdollisuuksia toteuttaa enemmän rajat ylittävien yritysryhmien uudelleenjärjestelyjä, joiden kustannukset ovat tätä nykyä liian suuret. Tällä voisi olla merkittävät vaikutukset monissa jäsenvaltioissa (BG, DK, SK, SI, HR, CY, EE, IE, LT, LU, NL, PL, RO). Näin voitaisiin merkittävästi vähentää maksukyvyttömyyden vuoksi menetettävien työpaikkojen lukumäärää (tämänhetkisen arvion mukaan vuosittain 1,7 miljoonaa). Tehokkaat ennalta ehkäisevät menettelyt nopeuttaisivat järjestämättömien lainojen vähentämistä. Parhaaksi arvioidun vaihtoehdon haittapuolena on se, että yritysten velkaantuneisuuden vähentäminen heikentää merkittävästi BKT:n kasvua (kun yritysten velan suhde rahoitusvaroihin pienenee 1 prosenttiyksikön, BKT:n kasvu pienenee noin 0,4 prosenttiyksikköä). Toisaalta parhaaksi arvioitu vaihtoehto parantaa velkojen perintäastetta, mikä puolestaan alentaa lainanottomenoja (odotetun perintäasteen kasvu 10 prosenttiyksiköllä alentaisi joukkolainojen kustannuksia 37 peruspisteellä). Parhaaksi arvioitu vaihtoehto lisää itsenäistä ammatinharjoittamista, koska veloista vapautumiseen kuluvan ajan lyheneminen lisää itsenäistä ammatinharjoittamista tietyissä jäsenvaltioissa, muun muassa Unkarissa, Italiassa, Liettuassa, Maltassa, Portugalissa ja Romaniassa, joissa tämä aika on nyt yli kolme vuotta. Näin syntyy todennäköisesti kolme miljoonaa uutta työpaikkaa.

Joissakin jäsenvaltioissa on otettava käyttöön ennalta ehkäisevä menettely tai velasta vapauttamiseen johtava menettely tai on mukautettava menettelyä, joka on annettu komissiolle tiedoksi maksukyvyttömyysasetuksen liitteen A nojalla. Voi olla tarpeen muuttaa myös yhtiöoikeutta, jotta voidaan panna täytäntöön säännökset, jotka koskevat osakkeenomistajien asemaa uudelleenjärjestelyssä.
Sähköistä kauppaa harjoittavien vähittäismyyjien ja etenkin syrjäseudulla asuvien kuluttajien sekä pk-yritysten rajatylittävistä pakettipalveluista maksamat korkeat hinnat muodostavat esteen rajatylittävälle sähköiselle kaupalle. Korkeat hinnat johtuvat suhteellisen suurista markkinoillepääsyn esteistä, jotka voivat rajoittaa maantieteellisesti laajan kilpailun kehittymistä, ja siitä, että pienillä toimijoilla on pienet lähetysmäärät, mikä heikentää heidän neuvotteluvoimaansa, ja siksi pienten sähköistä kauppaa harjoittavien vähittäismyyjien ja yksityisten maksamat hinnat ovat korkeampia ja jakeluvaihtoehtoja on vähemmän. Lisäksi monilla kansallisilla sääntelyviranomaisilla on rajalliset valtuudet seurata rajatylittäviä pakettipalvelumarkkinoita, minkä vuoksi mahdollisten markkinahäiriöiden ja muiden sääntelyongelmien yksilöimiseksi tarvittavaa tietoa ei ole saatavilla. Vähittäismyyjillä ja kuluttajilla ei myöskään ole tietoa saatavilla olevista jakeluvaihtoehdoista. Jäsenvaltioiden yleispalveluvelvoitteen laajuudessa on eroja, eikä postipalveludirektiivi (97/67/EY) yksin riitä varmistamaan sähköisessä kaupassa käytettävien palvelujen kohtuuhintaisuutta.
EUROOPAN KOMISSIO

Bryssel 11.3.2016

SWD(2016) 56 final

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA



TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA



Oheisasiakirja

Ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi

kalavarojen säilyttämisestä ja meriekosysteemien suojelemisesta teknisten toimenpiteiden avulla, neuvoston asetusten (EY) N:o 1967/2006, (EY) N:o 1098/2007 ja (EY) N:o 1224/2009 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1343/2011 ja (EU) N:o 1380/2013 muuttamisesta sekä neuvoston asetusten (EY) N:o 894/97, (EY) N:o 850/98, (EY) N:o 2549/2000, (EY) N:o 254/2002, (EY) N:o 812/2004 ja (EY) N:o 2187/2005 kumoamisesta

{COM(2016) 134 final}

{SWD(2016) 57 final}
Vaikutusten arvioinnissa on tarkasteltu neljää vaihtoehtoa: Vaihtoehto 1: Nykyistä asetusta muutetaan rajoitetusti sen mukauttamiseksi Lissabonin sopimuksen määräyksiin. Vaihtoehto 2: Vaihtoehdon 1 lisäksi komissio voisi laatia tulkintaohjeet niille nykyisen kalastuslupa-asetuksen säännöksille, jotka eivät ole selkeitä tai riittävän tarkkoja. Vaihtoehto 3: Nykyistä asetusta muutetaan rajoitetusti voimassa olevassa lainsäädännössä olevien puutteiden ja epäselvyyksien korjaamiseksi. Näin saavutettaisiin tavoite siitä, että säännökset ovat jäsenvaltioiden ja yksityisten toimijoiden kannalta yksiselitteiset. Vaihtoehto 4: Annetaan uusi asetus, jonka soveltamisala on laajempi. Siihen sisältyisivät myös kelpoisuusehdot suorien lupien myöntämistä varten, ja sillä säänneltäisiin rahtausta. Lisäksi siihen sisältyisivät säännökset lippuvaltion vaihtoon liittyvien sääntöjenvastaisten tapausten ehkäisemiseksi. Vaihtoehdossa 4 oikeusvarmuus yhdistettäisiin laajempaan soveltamisalaan, jolloin tuloksena olisi EU:n ulkoisen laivaston toimintaa maailmanlaajuisesti sääntelevä kehys. Tästä syystä se on katsottu vaikutuksiltaan parhaaksi vaihtoehdoksi, jolla voidaan saavuttaa politiikan tavoitteet, parantaa unionin kansainvälistä uskottavuutta ja tuoda EU:n laivastolle pitkäaikaista hyötyä.
Komission yksiköiden valmisteluasiakirja - Oheisasiakirja Komission tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Opettajankoulutuksen laadun parantaminen - Tiivistelmä vaikutusten arvioinnista {KOM(2007) 392} {SEC(2007)931} /* SEK/2007/0933 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 3.8.2007 SEC(2007) 933 KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA Oheisasiakirja KOMISSION TIEDONANTOON NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Opettajankoulutuksen laadun parantaminen TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA {KOM(2007) 392} {SEC(2007)931} Tämä raportti edustaa ainoastaan sen laadintaan osallistuneiden komission yksiköiden kantaa. Se ei rajoita komission mahdollisesti tekemien päätösten lopullista muotoa. TIIVISTELMÄ Koulutuksen laatuun Euroopassa vaikuttaa suurelta osin annettavan opetuksen laatu, johon puolestaan vaikuttaa opettajankoulutuksen laatu. Kouluopetuksen parantamisessa edistytään hitaasti. Opettajien ammattitaidossa on havaittavissa puutteita. Tätä tilannetta on nykyään vaikea korjata, koska opettajankoulutuksen erilaiset ja usein erilliset osatekijät eivät ole keskenään johdonmukaiset ja niiden väliltä puuttuu jatkuvuus. Lisäksi ammatissa toimiville opettajille on tarjolla vain vähän täydennyskoulutusta. Tämän vuoksi näyttää olevan tarpeen parantaa opettajien ammattikunnan valmiuksia Euroopassa. Näin voidaan varmistaa laadukas opetus, jota tarvitaan Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Näihin kuuluvat muun muassa yhteiset tavoitteet koulutusjärjestelmille. Komission kanssa Koulutus 2010 -työohjelmassa yhteistyötä tekevät jäsenvaltioiden edustajat ovat määrittäneet joukon keskeisiä ehdotuksia, joilla voidaan parantaa opettajankoulutuksen laatua Euroopan unionissa. Yhtä mieltä ollaan erityisesti siitä, että - kaikilla opettajilla olisi oltava tasoltaan ja laajuudeltaan asianmukainen tietämys ja pätevyys, jotta he voisivat talouden ja yhteiskunnan nopeiden muutosten taustaa vasten auttaa kaikkia oppilaita hyödyntämään omia mahdollisuuksiaan täysipainoisesti; - kaikilla opettajilla olisi oltava asianmukainen korkeakoulututkinto; - opettajien peruskoulutus, valmennus ja täydennyskoulutus olisi koordinoitava yhtenäiseksi järjestelmäksi, jolle myönnetään riittävästi resursseja, ja - opettamisen ammattimaistamista olisi edistettävä. Kun käytettävissä olevia eri vaihtoehtoja oli analysoitu, tämän vaikutusten arvioinnin tuloksena todetaan, että Euroopan unionin toiminta on oikeutettua. Tällainen toiminta olisi toteutettava Euroopan parlamentin ja neuvoston lyhyen ja ytimekkään suosituksen muodossa. Suosituksen tavoitteena on antaa jäsenvaltioille erinäisiä laajoja suuntaviivoja jäsenvaltioiden itsensä määrittelemien parhaiden käytänteiden pohjalta. Tarkoituksena on vahvistaa yhteiset puitteet opettajankoulutuksen laadun parantamiseen tähtäävien jäsenvaltioiden strategioiden ja käytänteiden kehittämiseksi.
[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 23. toukokuuta 2005 SEC(2005) 658 lopullinen Luonnos: KOMISSION ASETUS asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamisesta toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta Luonnos: KOMISSION ASETUS asetuksen (EY) N:o 1653/2004 muuttamisesta toimeenpanovirastojen tilinpitäjien toimien osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003[1] ja erityisesti sen 15 artiklan, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon neuvoston lausunnon, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 58/2003 mukaisesta toimeenpanovirastojen varainhoitoa koskevasta malliasetuksesta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1653/2004[2] säädetään, että toimeenpanoviraston johtokunnan on nimettävä tilinpitäjä, joka on henkilöstösääntöjen alainen virkamies. (2) Toimeenpanoviraston tilinpitäjän velvollisuudet, jotka on määritelty 30 artiklassa, rajoittuvat toimeenpanoviraston hallintobudjettiin, kun taas komission tilinpitäjä on vastuussa kaikista toimeenpanovirastojen toimintabudjettien toteuttamiseen liittyvistä tehtävistä. (3) Komissiolla on ollut vaikeuksia löytää sopivia ehdokkaita siirrettäväksi toimeenpanoviraston tilinpitäjän toimeen. (4) Toimeenpanoviraston tilinpitäjän tehtävät voitaisiin hoitaa väliaikaisten toimihenkilöiden turvin neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68[3] määriteltyjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 a artiklan mukaisesti. (5) Tämän vuoksi asetus (EY) N:o 1653/2004 olisi muutettava vastaavasti, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 1653/2004 30 artiklan ensimmäisen kohdan johdantolause seuraavasti: ”Johtokunta nimeää tilinpitäjän, joka on kyseiseen toimeen siirretty virkamies tai viraston suoraan palvelukseen ottama väliaikainen toimihenkilö ja jolla on seuraavat tehtävät:”. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Komission puolesta Komission jäsen [1] EYVL 11, 16.1.2003, s. 1. [2] EUVL 297, 22.9.2004, s. 6. [3] EYVL 56, 4.3.1968, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 723/2004 (EUVL L 124, 27.4.2004, s. 1).
Sekakomitean puolesta Puheenjohtaja

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

PÖYTÄKIRJA nro 3

’PERÄISIN OLEVIEN TUOTTEIDEN’ (ALKUPERÄTUOTTEIDEN)



MÄÄRITTELYSTÄ JA



HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN MENETELMISTÄ

SISÄLLYSLUETTELO

I OSASTO YLEISET MÄÄRÄYKSET

1 artikla Määritelmät

II OSASTO ’ALKUPERÄTUOTTEIDEN’ MÄÄRITTELY

2 artikla Yleiset vaatimukset

3 artikla Kumulaatio yhteisössä

4 artikla Kumulaatio Islannissa
Komission tiedonanto Euroopan parlamentille EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 90/425/ETY ja neuvoston direktiivin 92/118/ETY muuttamisesta eläinten sivutuotteiden terveysvaatimusten osalta /* SEK/2001/1910 lopull. - COD 2000/0230 */





KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE EY:n perustamissopimuksen 251 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan mukaisesti neuvoston vahvistamasta yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 90/425/ETY ja neuvoston direktiivin 92/118/ETY muuttamisesta eläinten sivutuotteiden terveysvaatimusten osalta 1. TAUSTAA Ehdotus toimitettiin Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiak. KOM(2000) 573 lopullinen 2000/0230 COD): // 19.10.2000. Talous- ja sosiaalikomitea antoi lausuntonsa: // 26.4.2001. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa ensimmäisessä käsittelyssä: // 12.6.2001. Yhteinen kanta vahvistettiin: // 20.11.2001. 2. KOMISSION EHDOTUKSEN TARKOITUS Ehdotuksella tehdään muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinjätteitä koskevan asetuksen antamisen vuoksi tarvittavat muutokset direktiiveihin 90/425/ETY ja 92/118/ETY, jotta vältetään päällekkäisyydet asetuksen ja näiden kahden direktiivin välillä. 3. YHTEISTÄ KANTAA KOSKEVAT KOMMENTIT Koska neuvosto on Euroopan parlamentin kanssa samaa mieltä muuksi kuin ihmisravinnoksi tarkoitettuja eläinjätteitä koskevan asetuksen voimaantulon aikaistamisesta, yhteisessä kannassa todetaan, että tämän direktiivin voimaantulopäivän on vastattava asetuksen soveltamispäivää. Koska neuvosto myöntyy selkiyttämään eläinjätteitä koskevan asetuksen soveltamisalassa, että jäsenvaltiot voivat säännellä niiden tuotteiden maahantuontia ja markkinoille saattamista, joista asetuksen liitteissä ei ole annettu sääntöjä, yhteisellä kannalla muutetaan direktiivin 92/118/ETY 3 artiklaa samanlaisen säännön kumoamiseksi. Komissio ei vastusta edellä mainittua neuvoston kantaa. 4. PÄÄTELMÄT Komissio kannattaa yhteistä kantaa koskevaa puheenjohtajavaltion tekstiä.
/* SEK/2000/2167 lopull. */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS joustovälineen käyttöön ottamisesta (Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 24 kohta) (komission esittämä) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS joustovälineen käyttöön ottamisesta (Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen 24 kohta) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONION NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta [1] ja erityisesti sen 24 kohdan, [1] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. ottavat huomioon komission ehdotuksen [2], [2] SEC(2000).... lopullinen. ottavat huomioon päätelmät, jotka tehtiin neuvoston vuoden 2001 talousarviota koskevan toisen käsittelyn yhteydessä pidetyssä neuvoston ja parlamentin valtuuskunnan neuvottelukokouksessa 23 päivänä marraskuuta 2000 komission osallistuessa siihen, sekä katsovat seuraavaa: (1) Serbian tilanne on kehittynyt siten, että maa täyttää nykyään poliittiset edellytykset kuulua Länsi-Balkanin maille osoitetun jälleenrakennusta, kehitystä ja vakauttamista koskevan avustusohjelman piiriin. (2) Komission alustavassa talousarvioesityksessä vuodelle 2001 oli ehdotettu 40 miljoonan euron avustusta Serbialle demokraattisten voimien ja opposition hallitsemien kaupunkien tukemiseen. Avustusta on voitava käyttää myös jälleenrakennustoimien rahoittamiseen ja sen määrä vuodelle 2001 on korotettava 240 miljoonaan euroon. (3) Tarkasteltuaan rahoitusnäkymien otsakkeen 4 « Ulkoiset toimet » määrärahoja budjettivallan molemmat käyttäjät ovat yhtä mieltä siitä, että näitä lisämenoja ei voida rahoittaa vuonna 2001 otsakkeen enimmäismäärän rajoissa. (4) Edellä mainitun toimielinten sopimuksen 24 kohdassa tarkoitetut edellytykset joustovälineen käyttöön ottamiselle täyttyvät. OVAT TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Otetaan 200 miljoonan euron joustoväline käyttöön vuoden 2001 talousarviota varten. 2 artikla Määrä osoitetaan Serbian jälleenrakentamishankkeen rahoittamiseen, vuoden 2001 talousarvion lukuun B 7- 54. 3 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä samanaikaisesti vuoden 2001 talousarvion kanssa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja
COP26-kokouksessa marraskuussa 2021 käynnistetyllä Tyynenmeren aluetta ja Itä-Timoria koskevalla Team Europe -aloitteella Green Blue Alliance for the Pacific and Timor-Leste edistetään tasa-arvoisia yhteiskuntia, perusarvoja, inhimillistä kehitystä sekä rauhaa ja turvallisuutta 18 kumppanimaassa ja MMA:ssa.
Euroopan komissio ottaa huomioon

–Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

–Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053, joka tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2021,

–unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä [...] 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan,

–Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022, sellaisena kuin se hyväksyttiin 24 päivänä marraskuuta 2021,

–huhtikuun 5 päivänä 2022 hyväksytyn lisätalousarvion nro 1/2022,

ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 2 vuoden 2022 talousarvioon.

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset yleiseen tulotaulukkoon ja pääluokkaan III ovat saatavilla EUR-Lexissä ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ).

PERUSTELUT

Lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 2/2022 tarkoituksena on ottaa vuoden 2022 talousarvioon ylijäämä, joka on peräisin varainhoitovuoden 2021 talousarvion toteuttamisesta. Kuten unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen , jäljempänä ’varainhoitoasetus’, 18 artiklan 3 kohdassa säädetään, tämä lisätalousarvioesitys koskee pelkästään ylijäämää, ja se on laadittava 15 päivän kuluessa alustavan tilinpäätöksen esittämisestä. Alustava tilinpäätös esitettiin maaliskuun 2022 lopussa.

1.Varainhoitovuoden 2021 talousarvion toteutuksen ylijäämä on 3,2 miljardia euroa, joka otetaan tuloina vuoden 2022 talousarvioon.

(euroa)

Vuoden 2021 toteutuma Ylimääräiset tulot 2 574 755 747 Ylimääräiset menot 652 303 060 Ylijäämä yhteensä 3 227 058 807

2.Ylijäämän ottaminen talousarvioon pienentää vastaavasti jäsenvaltioiden yhteistä osuutta vuoden 2022 talousarvion rahoittamisesta. Jäsenvaltioiden rahoitusosuuksien kehitykseen vaikuttavat myös päivitetyt omia varoja koskevat ennusteet, jotka ovat saatavilla sen jälkeen, kun omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea on pitänyt kokouksensa myöhemmin toukokuussa 2022. Ne on tarkoitus sisällyttää seuraavaan lisätalousarvioesitykseen varainhoitoasetuksen 44 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti.

3.Seuraavassa taulukossa esitetään eriteltynä vuoden 2021 toteutuma tulojen osalta:

(euroa)
Euroopan komissio ottaa huomioon

–Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa,

–Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053, joka tuli voimaan 1 päivänä kesäkuuta 2021,

–unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan,

–Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2022, sellaisena kuin se hyväksyttiin 24 päivänä marraskuuta 2021,

ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 1 vuoden 2022 talousarvioon.

MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON

Muutokset yleiseen tulotaulukkoon ja pääluokkaan III ovat saatavilla EUR-Lexissä ( https://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ).

Sisällysluettelo

1. Johdanto

2. Pyynnöt eriteltyinä monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain ja ohjelmittain

2.1. Alaotsake 2a – Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen koheesio

2.2. Otsake 3 – Luonnonvarat ja ympäristö

2.3. Otsake 4 – Muuttoliike ja rajaturvallisuus

2.4. Otsake 5 – Turvallisuus ja puolustus

3. Rahoitus

4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain
·Toimintatavan valinta

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 165 ja 166 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi tässä sopimuksessa määrätään, että neuvosto antaa komission ehdotuksesta suosituksia.

Neuvoston suositus on asianmukainen väline yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla, jolla EU:lla on tukivastuu, ja se on väline, jota on usein käytetty EU:n toimissa näillä aloilla. Oikeudellisena välineenä se on osoitus jäsenvaltioiden sitoutumisesta esitettyihin toimenpiteisiin ja tarjoaa vahvemman poliittisen perustan tämän alan yhteistyölle kunnioittaen samalla täysin jäsenvaltioiden toimivaltaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen alalla.