FI

Bryssel 11.1.2006

SEK(2006) 24 lopullinen

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen

NEUVOSTON LAUSUNTO

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Taustaa

Heinäkuun 1 päivänä 1998 voimaan tulleen vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, johon pyrkimällä luodaan entistä paremmat edellytykset hintavakaudelle sekä vahvalle ja kestävälle kasvulle, jolla edistetään uusien työpaikkojen syntymistä. Sopimusta on muutettu kerran, vuonna 2005. Muuttamisen yhteydessä todettiin, että sopimuksesta on ollut hyötyä kurinalaisen budjettipolitiikan varmistamisessa. Muutoksilla pyritäänkin lähinnä lisäämään sopimuksen vaikuttavuutta ja vahvistamaan sen talousteoreettista perustaa sekä turvaamaan julkisen talouden kestävyys pitkällä aikavälillä.

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97 [1], joka on osa sopimusta, säädetään, että jäsenvaltioiden on toimitettava neuvostolle ja komissiolle vakaus- tai lähentymisohjelmat, minkä jälkeen niiden on toimitettava tarkistetut ohjelmat vuosittain (jäsenvaltiot, jotka ovat ottaneet käyttöön yhteisen rahan, toimittavat (tarkistetut) vakausohjelmat, ja jäsenvaltiot, jotka eivät vielä ole ottaneet käyttöön yhteistä rahaa, toimittavat (tarkistetut) lähentymisohjelmat). Unkari toimitti ensimmäisen lähentymisohjelmansa toukokuussa 2004. Asetuksen mukaisesti neuvosto antoi 5 päivänä heinäkuuta 2004 ohjelmasta lausunnon komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan. Asetuksessa säädetyn menettelyn mukaan komissio arvioi ja edellä mainittu komitea tutkii tarkistetut vakaus- ja lähentymisohjelmat, ja myös neuvosto voi tutkia ne.

Jäsenvaltioiden on näissä ohjelmissa ilmoitettava keskipitkän aikavälin tavoitteena oleva julkisen talouden rahoitusasema ja esitettävä sen saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi toteutettavat toimenpiteet sekä taustalla olevat taloutta koskevat oletukset. Keskipitkän aikavälin tavoite olisi tarkistetun sopimuksen mukaan eriytettävä jäsenvaltioittain, koska talouden tila ja julkisen talouden rahoitusasema ovat unionin eri jäsenvaltioissa erilaiset ja koska myös kestävyyteen kohdistuvat finanssipoliittiset riskit ovat erilaisia. Sopimukseen tehtyjen muiden tarkistusten mukaan olisi lisäksi saavutettava koko suhdannekierron ajaksi symmetrisempi lähestymistapa finanssipolitiikkaan tehostamalla budjettikuria taloudellisesti hyvinä aikoina. Samalla sellaiset suuret rakenneuudistukset, joilla on todennettavissa oleva vaikutus julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen, olisi otettava huomioon arvioitaessa, voidaanko keskipitkän aikavälin tavoitteesta tai siihen tähtäävästä sopeutusurasta väliaikaisesti poiketa.

Komissio on tutkinut Unkarin viimeksi toimittaman tarkistetun lähentymisohjelman. Se on tässä yhteydessä ottanut huomioon yksiköidensä syksyn 2005 talousennusteen, käytännesäännöt [2], yhteisesti sovitut menetelmät, joita käytetään potentiaalisen tuotannon ja suhdannetasoitettujen rahoitusasemien arvioinnissa, sekä vuosien 2005–2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin sisältyvät talouspolitiikan laajat suuntaviivat ja on jäljempänä esitetyn arvion perusteella antanut suosituksen ohjelmaa koskevaksi neuvoston lausunnoksi.

Arviointi

(1) Unkari toimitti lähentymisohjelmansa vuoden 2005 tarkistuksen neuvostolle ja komissiolle 1 päivänä joulukuuta. Ohjelma kattaa vuodet 2005–2008. Tarkistettu ohjelma noudattaa pitkälti uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille esitettyä mallirakennetta. Siinä esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Joitakin epäjohdonmukaisuuksia on kuitenkin Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (EKT-95) nähden välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) käsittelyssä ja puolustusmenojen kirjaamisessa. Ohjelmassa ei esitetä yksityiskohtaisia tietoja aiemmista ja suunnitelluista kertaluonteisista eristä. Siinä ei yksiselitteisesti esitetä, mikä on julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu keskipitkän aikavälin tavoite, kuten käytännesäännöissä edellytetään.

(2) Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Unkarilla oli liiallinen alijäämä, ja suositteli 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti tilanteen korjaamista. Se teki tammikuussa 2005 päätöksen, jonka mukaan Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston suositusten mukaisia toimia, ja antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti uudet suositukset, joissa jälleen todettiin, että liiallinen alijäämä on korjattava vuoteen 2008 mennessä. Unkarin viranomaiset ovat asettaneet kyseisen vuoden tavoitteeksi toukokuussa 2004 esittämässään lähentymisohjelmassa ja uudelleen joulukuun 2004 tarkistetussa ohjelmassa, ja tässä tarkistuksessa noudatetaan samoja linjauksia. Erityisesti neuvosto suositti, että Unkarin viranomaiset varmistaisivat tehokkailla toimilla vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen ja asettaisivat mahdollisten veronkevennysten ajankohdan ja toteuttamisen ehdoksi vuosien 2005–2008 alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Tämä heijastui lähentymisohjelman vuoden 2004 tarkistuksesta annetussa neuvoston lausunnossa, joka myös hyväksyttiin 8 päivänä maaliskuuta 2005. Neuvosto totesi 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti 8 päivänä marraskuuta 2005, että Unkari ei ollut noudattanut neuvoston maaliskuussa esittämiä suosituksia. Liiallisen alijäämän korjaamisesta on annettava 104 artiklan 7 kohdan mukainen uusi neuvoston suositus.

(3) Laajan 1990-luvun puolivälissä hyväksytyn talouden uudistuspaketin myötä ja vakaan talouspolitiikan ja tarkoituksenmukaisten rakenneuudistusten ansiosta kasvuluvut vakiintuivat korkealle ja inflaatio hidastui. Vuodesta 2001 julkiset menot ovat kuitenkin kasvaneet huomattavasti ja avokätiset palkkaratkaisut ovat johtaneet huomattavaan kansantalouden epätasapainoon. Vaikka kasvu on tasapainottunut ja inflaatio ja palkkakehitys hidastuneet vuodesta 2003, Unkarilla on edelleen ongelmia suuren budjettivajeen ja vaihtotaseen vajeen kanssa. Tarkistetussa ohjelmassa kokonaistuotannon kasvun arvioidaan vakiintuvan noin 4 prosenttiin ohjelmakaudella investointien ja viennin tukemana. Tämä kasvuskenaario vastaa suurin piirtein komission yksiköiden syksyn talousennustetta [3]. Viimeistä ohjelmavuotta koskevat arviot, jotka yhteisesti sovittujen menetelmien mukaisten komission laskelmien perusteella osoittavat positiivista tuotantokuilua, vaikuttavat kuitenkin optimistisilta. Tarkistetun ohjelman kasvuoletukset vaikuttavat täten realistisilta mutta melko myönteisiltä ohjelman loppupuolella. Tarkistetussa ohjelmassa vaihtotaseen alijäämälle esitetty keskipitkän aikavälin ennuste vaikuttaa realistiselta, vaikka alijäämän ennakoidun supistumisen edellytyksenä on, että finanssipolitiikkaa kiristetään tarkistetussa ohjelmassa suunnitellulla tavalla ja samalla toteutetaan potentiaalista tuotantoa kasvattavia rakenneuudistuksia. Tarkistetun ohjelman inflaatioennusteet vastaavat täysin komission ennusteita.

(4) Unkarin rahapolitiikassa yhdistyvät edelleen tavoiteinflaatio ja sidottu valuuttakurssi. Lähentymisohjelmassa vahvistetaan, että Unkari pitää tavoitteenaan liittymistä euroalueeseen vuonna 2010. Vuoden 2004 puolivälissä inflaatio oli korkeimmillaan yli 7 prosenttia vuositasolla, mutta se supistui nopeasti alle 4 prosenttiin vuoden 2005 ensimmäisellä puoliskolla. Reaalipalkkojen kasvun hidastuminen, kotimaisen kysynnän heikkeneminen ja tuontikilpailun kiristyminen Unkarin liityttyä EU:hun vakauttivat osaltaan inflaation alhaisemmalle tasolle. Forintin vahvistuttua euroon nähden suuntaus kääntyi päinvastaiseksi lokakuussa 2005, sillä budjettitavoitteiden täyttymättä jääminen huolestutti sijoittajia ja epävarmuus euron käyttöönoton ajankohdasta lisääntyi, mikä sai aikaan forintin asteittaisen heikkenemisen. Forintin arvo laski 3 prosenttia vuoden 2005 alusta joulukuun puoleenväliin mennessä. Pitkäaikaiset korot pysyttelivät Unkarissa huomattavasti korkeammalla kuin muissa uusissa jäsenvaltioissa. Velkakirjojen tuotto (ja tuottoerot) suhteessa euroalueeseen laski vähitellen tammikuun 7,2 prosentista syyskuun 2005 5,6 prosenttiin markkinoiden mieltäessä riskit pienemmiksi, mutta kasvoi huomattavasti lokakuussa ja on ollut noin 7 prosenttia siitä lähtien. Osittaisena syynä tähän oli sijoittajien kasvava huolestuminen budjettitavoitteiden täyttymättä jäämisen vuoksi.

(5) Tarkistetun ohjelman tavoitteena on edelleen liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Alijäämän arvioidaan olevan 6,1 prosenttia vuonna 2005, 4,7 prosenttia vuonna 2006, 3,3 prosenttia vuonna 2007 ja 1,9 prosenttia vuonna 2008 suhteessa BKT:hen, mikä merkitsee alijäämän vuotuista supistumista 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän kehitys on samankaltainen. Näihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin eivät sisälly kertaluonteiset erät (puolustustarvikehankinnat, joiden arvo on 0,3 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että vuonna 2007) eivätkä rahastoivien eläkerahastojen luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutukset, jotka ovat 1–1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Päätöstä aletaan soveltaa ennen kevään 2007 ilmoitusta [4]. Tulosuhteen huomattava aleneminen, noin 3 ½ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen, selittyy lähinnä hiljattain käyttöönotetulla viisivuotisella veronkevennysstrategialla, mutta sen arvioidaan vähintäänkin kompensoituvan menojen alentuessa suhteessa BKT:hen noin 7 ½ prosenttiyksikköä vuosina 2005–2008.

(6) Syyskuussa 2005 Unkarin viranomaiset nostivat kyseisen vuoden tavoitetta joulukuun 2004 tarkistukseen sisältyneestä 3,6 prosentista 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste osoitti, että tällainen tarkistettu tavoite vuodelle 2005 oli saavutettavissa. Viimeisimmät saatavilla olevat kassatiedot tukevat tätä näkemystä.

(7) Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan kohenevan -5,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 -2,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (eläkeuudistuksen ja kertaluonteisten erien vaikutukset poisluettuina). Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei voida päätellä ohjelmassa esitetyistä julkista taloutta koskevista ennusteista.

(8) Tarkistetussa ohjelmassa erityisesti julkisen sektorin, terveydenhuollon ja opetustoimen alalla esitetyistä rakennetoimenpiteistä ei anneta riittäviä määrällisiä arvioita, jotta niiden vaikutuksia julkiseen talouteen voitaisiin arvioida lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua paljon heikompi, kun otetaan huomioon, että aiemmat tavoitteet ovat kerta toisensa jälkeen jääneet saavuttamatta. Komission yksiköiden syksyn talousennusteessa arvioitiin vuoden 2005 alijäämäksi 6,7 prosenttia suhteessa BKT:hen (mihin sisältyy hävittäjäkoneiden hankinta), mikä saattaa merkitä, että trendin mukainen vuoden 2006 alijäämä voi olla ohjelmassa ennustettua suurempi. Vuonna 2006 menopuolen kiristäminen 4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen verrattuna vuoden 2005 talousarvioon ei perustu selkeästi määriteltyihin ja määrällisesti ilmaistuihin toimenpiteisiin. Ohjelmakauden loppuvuosina julkisten moottoritieinvestointien siirtäminen julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökehykseen saattaa aiheuttaa kirjanpidollisia ongelmia ja liitännäiskustannuksia. Korkotaso ei ehkä alenekaan ennakoidulla tavalla, ja verouudistuksen vaikutuksiin liittyy epävarmuustekijöitä, joiden vuoksi tulot saattavat jäädä ennustettua pienemmiksi.

(9) Kun otetaan huomioon edellä esitetty riskinarviointi, ohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa on selkeytettävä, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua vuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut.

(10) Velkasuhteen ennustetaan kasvavan 58,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2006 ja supistuvan sen jälkeen 56,2 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä julkisen talouden alijäämän supistuessa koko ajan. Kun huomioon otetaan eläkeuudistuksesta aiheutuva kumuloituva rasite, joka vaihtelee 3 prosentista vuonna 2004 6 prosenttiin vuonna 2008, velkataso todennäköisesti ylittää 60 prosentin viitearvon. Kun verrataan komission yksiköiden syksyn 2004 talousennustetta ja tarkistettua ohjelmaa, voidaan todeta, että suurimmat erot arvioissa velan kehittymisestä suhteessa BKT:hen johtuvat siitä, että tarkistetun ohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet ovat optimistisempia.

(11) Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen on tätä nykyä lähellä viitearvoa, ja sen arvioidaan kasvavan vuoteen 2050 ulottuvalla ajanjaksolla. Unkari uudisti eläkejärjestelmänsä 1990-luvun lopulla, ja tavoitteena oli hillitä eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa. Tämä on auttanut vähentämään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset eläkemenot saattavat kuitenkin olla tarkistetussa ohjelmassa arvioitua suurempia, joten on tärkeää seurata tarkkaan tekijöitä, joiden arvellaan tasapainottavan tällaisia huomattavia menoja. Lisäksi on seurattava eläkekehitystä ja muita ikääntymisestä aiheutuvia menoja. Nykyinen mittava rakenteellinen alijäämä lisää myös osaltaan julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi julkista taloutta on tarpeen vakauttaa huomattavasti keskipitkällä aikavälillä ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta voidaan vähentää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä [5].

(12) Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet eivät vastaa talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005─2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Neuvosto katsoi 8 päivänä marraskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, että Unkari ei ole noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia ja neuvoston toiseen kertaan 8 päivänä maaliskuuta 2005 esittämiä suosituksia. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä. Julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti kuitenkin ennakoitua huonompi, ja ohjelmaan ei sisälly tarvittavia yksityiskohtaisia erittelyjä ja määrällisiä arvioita, joiden perusteella voitaisiin arvioida rakenteellisten toimenpiteiden lyhyen ja keskipitkän aikavälin vaikutuksia julkiseen talouteen.

(13) Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukainen Unkarin kansallinen uudistusohjelma esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, ja siinä todetaan keskeiseksi haasteeksi julkisen sektorin koon ja alijäämän asteittainen ja jatkuva supistaminen. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien uudistustoimenpiteiden talousarviovaikutukset heijastuvat lähentymisohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin veronkevennysten osalta. Tarkistetussa ohjelmassa selitetään hiljattain hyväksyttyä viisivuotista veronkevennysohjelmaa ja esitellään julkisen sektorin uudistamissuunnitelmia esittämättä kuitenkaan tarvittavia yksityiskohtaisia erittelyjä ja määrällisiä arvioita. Suurimmalta osalta suunnitelmat vastaavat 14 päivänä lokakuuta 2005 esitettyä kansallista uudistusohjelmaa.

(14) Edellä esitetyn arvioinnin perusteella Unkarin olisi tarkoituksenmukaista esittää 1 päivään syyskuuta 2006 mennessä tarkistettu lähentymisohjelma, jossa esitellään konkreettiset ja rakenteelliset toimenpiteet, jotka kaikilta osiltaan noudattavat keskipitkän aikavälin sopeutusuraa. Tällä välin Unkarin olisi toteutettava toimet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi vuonna 2006 ja sen jälkeen.

Suositus:

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97

9 artiklan 3 kohdan mukainen

NEUVOSTON LAUSUNTO

Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2005-2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 [6] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ANTAA SEURAAVAN LAUSUNNON:

(1) Neuvosto tutki [24 päivänä tammikuuta 2006] Unkarin tarkistetun lähentymisohjelman, joka kattaa vuodet 2005–2008. Tarkistettu ohjelma noudattaa pitkälti uusissa käytännesäännöissä vakaus- ja lähentymisohjelmille esitettyä mallirakennetta. Siinä esitetään kaikki uusissa käytännesäännöissä edellytetyt pakolliset ja useimmat valinnaiset tiedot. Joitakin epäjohdonmukaisuuksia on kuitenkin Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmään (EKT-95) nähden välillisten rahoituspalveluiden (FISIM) käsittelyssä ja puolustusmenojen kirjaamisessa. Ohjelmassa ei esitetä tietoja aiemmista ja suunnitelluista kertaluonteisista eristä. Siinä ei yksiselitteisesti esitetä, mikä on julkisen talouden rahoitusasemalle asetettu keskipitkän aikavälin tavoite, kuten käytännesäännöissä edellytetään.

(2) Laajan 1990-luvun puolivälissä hyväksytyn talouden uudistuspaketin myötä ja vakaan talouspolitiikan ja tarkoituksenmukaisten rakenneuudistusten ansiosta kasvuluvut vakiintuivat korkealle ja inflaatio hidastui. Vuodesta 2001 julkiset menot ovat kuitenkin kasvaneet huomattavasti ja avokätinen palkkapolitiikka on johtanut huomattavaan kansantalouden epätasapainoon. Vaikka kasvu on tasapainottunut ja inflaatio ja palkkakehitys hidastuneet viime vuosina, Unkarilla on edelleen ongelmia budjettivajeen ja vaihtotaseen vajeen kanssa. Vuoden 2005 joulukuussa toimitetussa tarkistetussa ohjelmassa esitetty makrotalouden skenaario ennakoi kokonaistuotannon kasvun pysyvän vakaana noin 4 prosentissa jäljellä olevalla ohjelmakaudella investointien ja viennin tukemana. Tällä hetkellä saatavilla olevien tietojen perusteella skenaario vaikuttaa perustuvan realistisiin kasvuoletuksiin, vaikka se vaikuttaakin optimistiselta ohjelman loppuvuosien osalta. Vaihtotaseen vajeen ennakoidun supistumisen edellytyksenä on, että finanssipolitiikkaa kiristetään ja samalla toteutetaan potentiaalista tuotantoa kasvattavia rakenneuudistuksia. Ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat realistisilta.

(3) Neuvosto katsoi 5 päivänä heinäkuuta 2004, että Unkarilla on liiallinen alijämä, ja suositti 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti tilanteen korjaamista vuoteen 2008 mennessä siten, että Unkari seuraa toukokuussa esittämäänsä lähentymisohjelmaan sisältyvää sopeutusuraa. Neuvosto katsoi 104 artiklan 8 kohdan mukaisesti tammikuussa 2005, että Unkari ei ollut toteuttanut neuvoston suositusten mukaisia toimia, ja antoi 8 päivänä maaliskuuta 2005 toistamiseen 104 artiklan 7 kohdan mukaiset suositukset säilyttäen vuoden 2008 tavoitteena, johon mennessä liiallinen alijäämä olisi korjattava. Neuvosto suositti, että Unkarin viranomaiset tehokkailla toimilla varmistaisivat tarkistetussa lähentymisohjelmassa vahvistetun vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamisen ja asettaisivat mahdollisten veronkevennysten ajankohdan ja toteuttamisen ehdoksi kyseisessä tarkistetussa ohjelmassa asetettujen alijäämätavoitteiden saavuttamisen. Tämä heijastui lähentymisohjelman vuoden 2004 tarkistuksesta annetussa neuvoston lausunnossa, joka myös hyväksyttiin 8 päivänä maaliskuuta 2005. Tarkistetun ohjelman tavoitteena on edelleen liiallisen alijäämän korjaaminen vuoteen 2008 mennessä. Alijäämän arvioidaan olevan 6,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 4,7 prosenttia vuonna 2006, 3,3 prosenttia vuonna 2007 ja 1,9 prosenttia vuonna 2008, mikä merkitsee alijäämän vuotuista supistumista 1,4 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Perusylijäämän kehitys on samankaltainen. Näihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin eivät sisälly kertaluonteiset erät eivätkä rahastoivien eläkerahastojen luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutukset, jotka ovat 1–1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Päätöstä aletaan soveltaa ennen kevään 2007 ilmoitusta [7]. Syyskuussa 2005 Unkarin viranomaiset nostivat kyseisen vuoden tavoitetta joulukuun 2004 tarkistukseen sisältyneestä 3,6 prosentista 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste osoitti, että tällainen tarkistettu tavoite vuodelle 2005 oli saavutettavissa. Viimeisimmät saatavilla olevat kassatiedot tukevat tätä näkemystä.

(4) Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan paranevan -5,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2005 -2.1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (eläkeuudistuksen vaikutukset poisluettuina). Keskipitkän aikavälin tavoitetta ei voida päätellä ohjelmassa esitetyistä julkista taloutta koskevista ennusteista.

(5) Julkisen talouden toteutuma voi olla ohjelmassa ennustettua paljon heikompi, sillä menopuolen kiristäminen vuonna 2006 ja menojen rakenteellinen vähentäminen ohjelmakauden loppuvuosina eivät perustu selkeästi määriteltyihin ja määrällisesti ilmaistuihin toimenpiteisiin. Lisäksi monet strategiaan liittyvät riskit saattavat toteutua.

(6) Kun otetaan huomioon riskinarviointi, ohjelmassa esitettyä finanssipoliittista strategiaa on selkeytettävä, jotta liiallinen alijäämä saadaan korjattua ohjelman loppuvuoteen 2008 mennessä, kuten neuvosto on suosittanut.

(7) Julkisen velan arvioidaan kasvaneen 57,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan noin 1 ½ prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Edellä mainittujen julkisen talouden tavoitteisiin liittyvien riskien vuoksi velkasuhde ei kuitenkaan todennäköisesti kehity yhtä suotuisasti kuin ohjelmassa ennustetaan.

(8) Unkarin julkisen talouden kestävyyteen näyttää liittyvän huomattavia riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Julkinen bruttovelka suhteessa BKT:hen on tätä nykyä lähellä viitearvoa, ja sen arvioidaan kasvavan vuoteen 2050 ulottuvalla ajanjaksolla. Unkari uudisti eläkejärjestelmänsä 1990-luvun lopulla, ja tavoitteena oli hillitä eläkemenojen kasvua tulevaisuudessa. Tämä on auttanut vähentämään väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen. Julkiset eläkemenot saattavat kuitenkin olla tarkistetussa ohjelmassa arvioitua suurempia, joten on tärkeää seurata tarkkaan tekijöitä, joiden arvellaan tasapainottavan tällaisia huomattavia menoja. Lisäksi on seurattava eläkekehitystä ja muita ikääntymisestä aiheutuvia menoja. Nykyinen mittava rakenteellinen alijäämä lisää myös osaltaan julkisen talouden kestävyyteen liittyviä riskejä. Sen vuoksi julkista taloutta on tarpeen vakauttaa huomattavasti keskipitkällä aikavälillä ja parantaa edelleen julkisen talouden rahoitusasemaa, jotta voidaan vähentää julkisen talouden kestävyyteen kohdistuvia riskejä [8]. Suunnitellut julkista taloutta koskevat toimenpiteet eivät vastaa talouspolitiikan laajoja suuntaviivoja, jotka sisältyvät vuosien 2005─2008 yhdennettyihin suuntaviivoihin. Neuvosto katsoi 8 päivänä marraskuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, että Unkari ei ole noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia ja neuvoston toiseen kertaan 8 päivänä maaliskuuta 2005 esittämiä suosituksia. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, vaikka julkisen talouden toteutuma on todennäköisesti ennustettua huonompi.

(9) Uudistetun Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategian mukainen Unkarin kansallinen uudistusohjelma esitettiin 14 päivänä lokakuuta 2005, ja siinä todetaan keskeiseksi haasteeksi julkisen sektorin koon ja alijäämän asteittainen ja jatkuva supistaminen. Kansalliseen uudistusohjelmaan sisältyvien uudistustoimenpiteiden talousarviovaikutukset heijastuvat lähentymisohjelmassa esitettyihin julkista taloutta koskeviin ennusteisiin veronkevennysten osalta. Tarkistetussa ohjelmassa selitetään hiljattain hyväksyttyä viisivuotista verokevennysohjelmaa ja esitellään julkisen sektorin uudistamissuunnitelmia esittämättä kuitenkaan tarvittavia yksityiskohtaisia erittelyjä ja määrällisiä arvioita. Suurimmalta osalta suunnitelmat vastaavat kansallista uudistusohjelmaa.

Edellä esitetyn arvioinnin perusteella neuvosto katsoo, että Unkarin olisi esitettävä 1 päivään syyskuuta 2006 mennessä tarkistettu lähentymisohjelma, jossa esitellään konkreettiset ja rakenteelliset toimenpiteet, jotka kaikilta osiltaan noudattavat keskipitkän aikavälin sopeutusuraa. Tällä välin Unkarin olisi toteutettava toimet, jotka ovat tarpeen julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseksi vuonna 2006 ja sen jälkeen.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu1

| 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä(muutos, %) | LO joulukuu 20056 | 4,2 | 4.0 | 4.1 | 4.0 | 4.0 |

| KOM marraskuu 2005 | 4,2 | 3.7 | 3.9 | 3.9 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | 3,9 | 4.0 | 4.2 | 4.3 | 4.6 |

YKHI-inflaatio(%) | LO joulukuu 2005 | 6,8 | 3.5 | 2.1 | 3.0 | 2.4 |

| KOM marraskuu 2005 | 6,8 | 3.7 | 2.0 | 3.0 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | 6,8 | 4.5 | 4.0 | 3.5 | 3.0 |

Tuotantokuilu(% suhteessa potentiaaliseen BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -1,3 | -1.0 | -0.5 | -0.1 | 0.4 |

| KOM marraskuu 20057 | -0,9 | -0.7 | -0.3 | 0.2 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 20042 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkisen talouden rahoitusasema(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -5,4 | -6,1 | -4,78 | -3,38 | -1,9 |

| KOM marraskuu 2005 | -5,4 | -6,1 | -6,7 | -6,9 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | -4,5 | -3,6 | -2,9 | -2,2 | -1,6 |

Perusjäämä(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | -1,1 | -2,5 | -1,5 | -0,3 | +0,8 |

| KOM marraskuu 2005 | -1,5 | -2,2 | -3,0 | -3,4 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | -0,5 | 0,0 | 0,2 | 0,6 | 1,0 |

Suhdannetasoitettu rahoitusasema(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20052 | -4,8 | -5,7 | -4,5 | -3,3 | -2,2 |

| KOM marraskuu 2005 | -5,3 | -5,8 | -6,6 | -7,0 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 20042 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Rakenteellinen rahoitusasema3(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 20054 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

| KOM marraskuu 20055 | -5,3 | -6,3 | -7,6 | -8,5 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu | tieto puuttuu |

Julkisen velan bruttomäärä(% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2005 | 57,2 | 57,7 | 58,48 | 57,98 | 56,28 |

| KOM marraskuu 2005 | 57,4 | 57,2 | 58,0 | 59,2 | tieto puuttuu |

| LO joulukuu 2004 | 57,3 | 55,5 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

Huom.1 Julkista taloutta koskevissa ennusteissa ei ole otettu huomioon rahastoivien eläkejärjestelmien luokittelusta 2 päivänä maaliskuuta 2004 tehdyn Eurostatin päätöksen vaikutusta. Päätös on pantava täytäntöön kevään 2007 ilmoitusajankohtaan mennessä. Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 7,4 prosenttia vuonna 2005, 6,1 prosenttia vuonna 2006, 4,7 prosenttia vuonna 2007 ja 3,4 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 60,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 61,5 prosenttia vuonna 2005, 63,0 prosenttia vuonna 2006, 63,2 prosenttia vuonna 2007 ja 62,3 prosenttia vuonna 2008 (ks. myös alaviite 8).2 Ohjelmassa esitettyihin tietoihin perustuvat komission yksiköiden laskelmat.3 (Edellisessä kohdassa tarkoitettu) suhdannetasoitettu rahoitusasema, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä.4 Ohjelmassa ei esitetä tietoja kertaluonteisista ja muista väliaikaisista toimenpiteistä. 5 Kertaluonteiset ja muut väliaikaiset toimenpiteet on otettu komission yksiköiden syksyn 2005 talousennusteesta.6 Ennen FISIMin kohdentamista (FISIMin kohdentamisen jälkeen 4,6 prosenttia vuonna 2004; 4,2 prosenttia vuonna 2005; 4,3 prosenttia vuonna 2006; 4,1 prosenttia vuonna 2007 ja 4,1 prosenttia vuonna 2008).7 Perustuu ennusteisiin, joiden mukaan potentiaalinen kasvu on 3,7 prosenttia vuonna 2004, 3,5 prosenttia vuosina 2005 ja 2006 sekä 3,4 prosenttia vuonna 2007.8 Ei sisällä puolustushankintoja, joiden arvo on 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen sekä vuona 2007 että vuonna 2008.Lähde: Lähentymisohjelma (LO); komission yksiköiden syksyn 2005 talousennuste (KOM) ja komission yksiköiden laskelmat. |

|

[1] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Talous- ja rahoituskomitean lausunto ”Specifications on the implementation of the Stability and Growth Pact and guidelines on the format and content of stability and convergence programmes”, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 11.10.2005.

[3] On pantava merkille, että komission talousennuste perustui aikasarjaan, jossa välillisiä rahoituspalveluita (FISIM) ei kohdennettu, kun taas tarkistetussa ohjelmassa esitetyssä kasvuerittelyssä FISIM kohdennetaan (vertailun vuoksi samaan aikaan esitetään myös kasvuluvut, joissa FISIMiä ei ole kohdennettu). Alijäämä- ja velkasuhteiden laskeminen perustuu BKT-sarjoihin ennen FISIMin kohdentamista.

[4] Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 6,1 prosenttia vuonna 2006, 4,7 prosenttia vuonna 2007 ja 3,4 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 60,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 61,5 prosenttia vuonna 2005, 63,0 prosenttia vuonna 2006, 63,2 prosenttia vuonna 2007 ja 62,3 prosenttia vuonna 2008. Näihin lukuihin ei kuitenkaan edelleenkään sisälly sotilaslentokoneiden hankinta (0,3 prosenttiyksikön lisäys suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että 2007).

[5] Yksityiskohtaista tietoa julkisen talouden kestävyydestä on komission yksiköiden ohjelmasta tekemässä teknisessä arviossa, joka julkaistaan Internetissä: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] EYVL 209, 2.8.1997, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1055/2005 (EUVL L 174, 7.7.2005, s. 1). Asiakirjat, joihin tässä tekstissä viitataan, ovat saatavilla Internetissä osoitteessa: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[7] Päätöksen vaikutukset huomioon ottaen julkisen talouden rahoitusasema olisi tarkistetun ohjelman mukaan 7,4 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, 6,1 prosenttia vuonna 2006, 4,7 prosenttia vuonna 2007 ja 3,4 prosenttia vuonna 2008, ja julkisen talouden bruttovelka olisi 60,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 61,5 prosenttia vuonna 2005, 63,0 prosenttia vuonna 2006, 63,2 prosenttia vuonna 2007 ja 62,3 prosenttia vuonna 2008. Näihin lukuihin ei kuitenkaan edelleenkään sisälly sotilaslentokoneiden hankinta (0,3 prosenttiyksikköön lisäys suhteessa BKT:hen sekä vuonna 2006 että 2007).

[8] Yksityiskohtaista tietoa julkisen talouden kestävyydestä on komission yksiköiden ohjelmasta tekemässä teknisessä arviossa, joka julkaistaan Internetissä: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

--------------------------------------------------