eurooppalaisista riskipääomarahastoista annetun asetuksen (EU) N:o 345/2013 ja eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista annetun asetuksen (EU) N:o 346/2013 muuttamisesta

Tämä ehdotus täydentää myös tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaa ”Horisontti 2020”, jonka tärkeänä tehtävänä on edistää pk-yritysten rahoitusta InnovFin-hankkeen (EU Finance for Innovators) välityksellä. InnovFin koostuu joukosta integroituja ja täydentäviä rahoitusvälineitä ja neuvontapalveluja, jotka ovat Euroopan investointipankkiryhmän tarjoamia, ja se käsittää tutkimuksen ja innovoinnin koko arvoketjun. Komissio hallinnoi myös yritysten kilpailukykyä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskevaa ohjelmaa (COSME), joka antaa pk-yrityksille paremmat mahdollisuudet hankkia rahoitusta, tarjoaa yritystukipalveluja ja edistää yrittäjyyttä.

Tämä ehdotus on pääomamarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman keskeinen osa, jonka avulla monipuolistetaan rahoituslähteitä ja vapautetaan pääomaa, mikä helpottaa sijoittajien, rahastonhoitajien ja salkkuyritysten mahdollisuutta hyödyntää EuVECA- ja EuSEF-rahastoja. Pääomamarkkinoilla on tarjolla monia erilaisia rahoittajia, ja kyseiset markkinat tarjoavat irtautumismahdollisuuden riskipääomasijoittajille, yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneille sijoittajille, pääomasijoitusyrityksille ja bisnesenkeleille, jotka sijoittavat varhaisessa kehitysvaiheessa oleviin yrityksiin.

Tämä ehdotus on osa pääomamarkkinaunionia koskevaa toimintasuunnitelmaa. Toimintasuunnitelma on yksi komission ensisijaisista tavoitteista, ja se sisältää useita toimenpiteitä, joiden tavoitteena on poistaa pääomamarkkinoiden esteitä ja helpottaa pk-yritysten rahoittamista. Niihin kuuluvat erityisesti toimet, joiden tavoitteena on saada pankit antamaan parempaa palautetta pk-yrityksille niiden luottohakemusten hylkäämisestä sekä parantaa pk-yrityksiä koskevia luottotietoja ja tarkastella uudelleen verokannustimia ja verohelpotuksia, joita jäsenvaltiot tarjoavat pk-yrityksille ja niiden sijoittajille.

Komission tavoitteena on varmistaa, että EuVECA- ja EuSEF-kehykset toimivat mahdollisimman hyvin riskipääomasijoitusten ja yhteiskunnallisesti vastuullisten sijoitusten tukena, jotta näiden markkinoiden kehittymistä voitaisiin tukea enemmän. Sen vuoksi komissio päätti aikaistaa kummankin asetuksen uudelleentarkastelua, joka on kyseisten asetusten mukaan suoritettava vuonna 2017, käynnistämällä lainsäädännön uudelleentarkastelun vuonna 2016 toteutettavan, sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan ohjelman (”REFIT”) yhteydessä. Uudelleentarkastelussa pyrittiin arvioimaan, miten edellä mainitut kaksi kehystä ovat toimineet tähän saakka, ja tarkastelemaan erityisesti, onko niiden toiminta ollut tehokasta, tuloksekasta, johdonmukaista ja merkityksellistä ja ovatko ne tuoneet EU:lle lisäarvoa. Uudelleentarkastelussa havaittiin useita tekijöitä, jotka haittaavat näiden rahastojen kehitystä. Tällaisia esteitä ovat erityisesti säännöt, jotka määräävät sen, miten rahastot sijoittavat omaisuuseriin, sekä rahastonhoitajien tapa hoitaa rahastoja, molempien asetusten vuorovaikutus muun voimassa olevan sijoitusrahastoja koskevan lainsäädännön kanssa ja vaatimukset, jotka rahastojen on täytettävä voidakseen käyttää rahastopassia yli rajojen.

Rahoituksen saanti ja rahoituslähteet ovat tärkeitä tekijöitä, jotka vaikuttavat pk-yritysten kehitykseen, kasvuun ja menestymiseen. Uusyrityksiä, innovatiivisia pk-yrityksiä ja yhteiskunnallisia yrityksiä olisi tuettava tehostamalla uusia rahoituskeinoja, jotta voitaisiin edistää uusia kasvualoja ja siirtyä innovaatiovetoiseen talouteen. Koska tämäntyyppisen rahoituksen tarjoaminen ei ole yleensä pankkien vahvuusaluetta, riskipääoman saanti ja sosiaaliseen yrittäjyyteen tarvittavan pääoman saanti vaikuttavat ratkaisevasti kasvun rahoittamiseen tällä EU:n talouden segmentillä. Tällaisen rahoituksen puute on toistuvasti mainittu esteenä, johon on puututtava, jotta voitaisiin edistää EU:n talouskasvua. Lisäksi EU ei ole suinkaan saamassa Yhdysvaltoja kiinni riskipääomamarkkinoilla vaan jäämässä yhä enemmän jälkeen. Vaikka Yhdysvaltojen talous on samansuuruinen, se tarjoaa yrityksille enemmän riskipääomaa, pk-yritykset mukaan luettuina. Pääomamarkkinaunionia koskevassa toimintasuunnitelmassa todetaan, että jos EU:n riskipääomamarkkinat olisivat yhtä syvät kuin Yhdysvaltojen vastaavat markkinat, yritysten rahoittamiseen olisi ollut käytettävissä jopa 90 miljardia euroa vuosina 2009–2014. Vuonna 2014 noin 90 prosenttia EU:n kaikista riskipääomasijoituksista oli keskittynyt kahdeksaan jäsenvaltioon: Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, Saksaan, Ruotsiin, Tanskaan, Suomeen, Alankomaihin, Ranskaan ja Espanjaan. Mutta jopa näillä kehittyneemmillä markkinoilla riskipääoman osuus on alle 0,1 prosenttia BKT:stä.

Tätä ehdotusta olisi tarkasteltava laajemmassa yhteydessä osana pyrkimystä edistää investoimista kasvaviin ja innovatiivisiin yrityksiin. Euroopan investointiohjelma tarjoaa kattavan strategian, jolla edistetään työllisyyttä, kasvua ja investointeja. Tärkeä osa Euroopan investointiohjelmaa on pääomamarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma, jonka tavoitteena on vähentää pääomamarkkinoiden hajanaisuutta, poistaa sääntelystä johtuvia esteitä, jotka haittaavat talouden rahoitusta, sekä lisätä pääoman tarjontaa yrityksille perustamalla aidosti yhtenäiset pääomamarkkinat. Euroopan investointiohjelman tavoitteena on saada aikaan yksityisiä investointeja käyttämällä julkisia varoja Euroopan strategisten investointien rahaston (”EFSI-rahasto”) välityksellä. Tässä yhteydessä on perusteilla myös yleiseurooppalainen rahasto-osuusrahasto, joka tekee investointeja Euroopan riskipääomamarkkinoilla vauhdittaakseen yksityisiä investointeja näillä markkinoilla. Tällä tavoin yksityisen sektorin pääomaa yhdistetään EU:n tukeen, jotta voitaisiin houkutella suurten yhteisösijoittajien pääomaa eurooppalaisen riskipääoman muodostamaan omaisuuseräluokkaan ja lisätä EU:n tuen vaikutusta Euroopan riskipääoma-alalla.

Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa eurooppalaisista riskipääomarahastoista 17 päivänä huhtikuuta 2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 345/2013, jäljempänä ’asetus (EU) N:o 345/2013’, ja eurooppalaisista yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneista rahastoista 17 päivänä huhtikuuta 2013 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 346/2013, jäljempänä ’asetus (EU) N:o 346/2013’.

•Oikeusperusta

Tämän ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 114 artikla, joka on myös asetuksen (EU) N:o 345/2013 ja asetuksen (EU) N:o 346/2013 oikeusperusta. Vaikutustenarviointiraportin yhteydessä suoritetussa analyysissä todetaan, että asetukseen (EU) N:o 345/2013 ja asetukseen (EU) N:o 346/2013 on tehtävä muutoksia, joilla voidaan parantaa ja yksinkertaistaa EuVECA- ja EuSEF-rahastojen käyttöä. Ainostaan EU:n lainsäätäjillä on toimivalta tehdä tarvittavat muutokset.

• Toissijaisuusperiaate

Toimia olisi toteutettava EU:n tasolla vain, jos jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toimen tavoitteita omien kansallisten perustuslaillisten järjestelmiensä puitteissa.

Asetuksessa (EU) N:o 345/2013 ja asetuksessa (EU) N:o 346/2013 säädetyt riskipääomarahastojen ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen sisämarkkinat ovat yhä hajanaiset, ja näiden rahastojen rajatylittävää varainhankintaa on vahvistettava lisätoimin. Tällä ehdotuksella on tarkoitus jatkaa riskipääomarahastojen ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen sisämarkkinoiden lähentämistä ja lujittamista. Sen vuoksi tämän asetuksen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan unionin tason toimilla.

Havaitut ongelmat liittyvät rajoituksiin ja eroihin, joita esiintyy jäsenvaltioiden tavoissa soveltaa asetusta (EU) N:o 345/2013 ja asetusta (EU) N:o 346/2013. Jos näihin rajoituksiin ja eroihin ei puututa, vaarana on, että sisämarkkinoiden hajanaisuus lisääntyy, jolloin menetetään mahdollisuuksia. Ainoa tapa ratkaista nämä ongelmat on toteuttaa EU:n koordinoituja toimia tämän ehdotuksen mukaisesti. EU:n taso on ainoa asianmukainen taso, jolla ongelmiin voidaan puuttua sen varmistamiseksi, että kaikissa jäsenvaltioissa sovelletaan yhdenmukaisia sääntöjä johdonmukaisella tavalla.

•Suhteellisuusperiaate

Tällä ehdotuksella laajennetaan nimitysten ”EuVECA” ja ”EuSEF” käyttöä. Asetuksessa (EU) N:o 345/2013, asetuksessa (EU) N:o 346/2013 ja tässä ehdotuksessa ei myönnetä EuVECA- ja EuSEF-rahastoille yksinoikeutta riskipääomarahastojen ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneiden rahastojen alalla. Tässä asetuksessa vahvistetaan, että ainoastaan EuVECA- ja EuSEF-rahastot saavat käyttää ”EuVECA”- ja ”EuSEF”-nimityksiä. Jäsenvaltiot voivat vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajia koskevan direktiivin 2011/61/EU, jäljempänä ”AIFM-direktiivi”, nojalla vapaasti päättää riskipääomarahastoja ja yhteiskunnalliseen yrittäjyyteen erikoistuneita rahastoja koskevista kansallisista järjestelmistä.

Tässä ehdotuksessa tasapainotetaan yleinen etu, sijoittajansuoja, turvallisuus- ja luottamusnäkökohdat sekä toteuttamiskustannukset. Tarpeettomia rasitteita vältetään: ehdotuksen mukaan mahdollisuus hoitaa ja markkinoida asetuksen (EU) N:o 345/2013 ja asetuksen (EU) N:o 346/2013 soveltamisalaan kuuluvia rahastoja avataan uudelle ryhmälle rahastonhoitajia, joihin sovelletaan AIFM-direktiiviä ja ainoastaan niitä kyseisten asetusten alakohtaisia vaatimuksia, joista ei säädetä mainitussa direktiivissä. Lisäksi ehdotuksessa yksinkertaistetaan rahastojen rekisteröintiä ja täsmennetään, että isäntäjäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset eivät saa veloittaa palkkioita tai vastaavia maksuja.

•Toimintatavan valinta

Ehdotettu säädöstyyppi on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Voimassa olevan lainsäädännön uudelleentarkastelu

Asetus (EU) N:o 345/2013 ja asetus (EU) N:o 346/2013 on sisällytetty Euroopan komission REFIT-ohjelmaan. Tätä uudelleentarkastelua käsitellään tarkemmin jäljempänä olevassa jaksossa ”Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen”.

•Jälkiarviointi/toimivuustarkastus

Komissio päätti aikaistaa vuodeksi 2017 suunniteltua asetuksen (EU) N:o 345/2013 ja asetuksen (EU) N:o 346/2013 uudelleentarkastelua ja käynnistää lainsäädännön uudelleentarkastelun osana vuoden 2016 REFIT-työohjelmaa.

Asetuksesta (EU) N:o 345/2013 ja asetuksesta (EU) N:o 346/2013 ei ole kuitenkaan voitu tehdä täydellistä arviointia, koska niitä on sovellettu vasta vuoden 2013 puolivälistä, minkä vuoksi on ollut liian aikaista tehdä varmoja päätelmiä niiden pitkän aikavälin vaikutuksista. Arvioinnissa tarkastellaan sen sijaan asetusten alustavia vaikutuksia keskittymällä tekijöihin, jotka ovat voineet estää rahastojen laajemman käytön, ja verrataan näitä vaikutuksia alkuperäisiin odotuksiin. Uudelleentarkastelu on liitetty komission vaikutustenarviointiraporttiin, ja sen päätelmät esitetään seuraavassa.

Asetusten vaikuttavuudesta todetaan, että asetuksen (EU) N:o 345/2013 tarjoamien mahdollisuuksien käyttöä voitaisiin vielä parantaa, kun taas asetuksen (EU) N:o 346/2013 mukainen käyttö on ollut selvästi liian vähäistä ja sen vuoksi epätyydyttävää. Molempien asetusten käyttöä rajoittaa joukko esteitä, joihin kuuluvat erityisesti sellaisia suuria rahastonhoitajia koskevat rajoitukset, joiden salkkujen arvo ylittää 500 miljoonaa euroa ja jotka eivät näin ollen voi käyttää ”EuVECA”- tai ”EuSEF”-nimitystä, sekä ei-ammattimaisia sijoittajia koskeva 100 000 euron vähimmäisvaatimus ja sallittavia sijoituksia koskevat erityisrajoitukset (vaatimukset täyttävien salkkuyritysten määritelmä). Pienten rahastojen osalta 100 000 euron vähimmäisinvestointia koskeva vaatimus on mainittu mahdollisena esteenä, mutta ei-ammattimaisilla sijoittajilla on jo käytettävissään muita keinoja tehdä pienempiä sijoituksia pk-yritysten omaisuuseriin (esimerkiksi joukkorahoitus ja listautumisannit). EuSEF- ja EuVECA-rahastot ovat kuitenkin toisentyyppisiä välineitä, jotka on tarkoitettu pitkäaikaisempaan sijoittamiseen (esimerkiksi niiden myyntirajoitusjakso on vähintään viisi vuotta), mikä edellyttää suurempia kynnysarvoja ja suurempaa sijoittajansuojaa.

Huhtikuun 2016 alussa EAMV:n tietokantaan oli rekisteröity 70 EuVECA-rahastoa. Rekisteröityjä EuSEF-rahastoja on nykyään neljä, ja kaikki rekisteröinnit on tehty ainoastaan kahdessa maassa: yksi Ranskassa ja kolme Saksassa. Näiden rahastojen hoitamien sijoituskohteiden arvo on yhteensä 32 miljoonaa euroa.

Uudelleentarkastelussa todetaan asetusten tehokkuudesta, että eri lainkäyttöalueilla on voimassa erilaisia vaatimuksia, mikä koskee erityisesti perustamismaksuja, isäntäjäsenvaltioiden veloittamia lisäkustannuksia sekä vaadittuja omien varojen määriä, joita pidetään riittävinä. Joissakin tapauksissa tällaiset käytännöt merkitsevät ylisääntelyä, joka menee asetusten vaatimuksia pidemmälle, mikä haittaa puolestaan sekä EuVECA- että EuSEF-rahastojen perustamista ja markkinoimista rajojen yli. Asetuksen (EU) N:o 345/2013 ja asetuksen (EU) N:o 346/2013 merkityksestä todetaan, että asetukset ovat olennainen osa pääomamarkkinaunioniin liittyvää työtä. Nämä asetukset kuuluvat komission aloitteeseen, jonka tavoitteena on lisätä talouden rahoittamista pankkien ulkopuolisella rahoituksella, ja ne ovat linjassa Euroopan investointiohjelman kanssa, jossa pyritään lisäämään työllisyyttä parantamalla kilpailukykyä ja edistämällä investointeja.