EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 08.04.1997 
KOM(97) 139 lopull. 
97/ 0013 (CNS) 
Ehdotus 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY^ 
tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säilyttämis-
toimenpiteistä 
(kodifioitu toisinto) 
(komission esittämä) 

PERUSTELUT 
1. Osana "kansalaisten Eurooppaa" komissio pitää tärkeänä yhteisön oikeuden yksinker­
taistamista ja selventämistä, jotta kansalaiset voisivat paremmin hyödyntää ja 
ymmärtää sitä ja saisivat näin uusia mahdollisuuksia ja erityisiä oikeuksia, joihin he 
voisivat vedota. 
Kyseistä tavoitetta ei voi saavuttaa niin kauan kuin on olemassa hyvin suuri määrä 
säännöksiä, joita on muutettu useita kertoja ja usein huomattavastikin ja jotka on siro­
teltu osittain alkuperäiseen säädökseen ja osittain myöhempiin muutossäädöksiin. Suu­
reen määrään säädöksiä kohdistuva tutkimus- ja vertailutyö on sen vuoksi tarpeen voi­
massa olevien säännösten selville saamiseksi 
Tästä syystä yhteisön oikeuden selvyys ja avoimuus riippuu myös sellaisten säädösten 
kodifioinnista, joita on muutettu usein. 
2. Komissio on 1 päivänä huhtikuuta 1987 tekemällään päätöksellä antanut yksiköilleen 
ohjeet toteuttaa säädösten virallinen kodifiointi viimeistään sen jälkeen, kun niitä on 
muutettu kymmenennen kerran. Lisäksi komissio on korostanut sitä, että tämä on 
vähimmäissääntö, sillä yhteisön oikeuden selvyyden ja ymmärrettävyyden edistämisek­
si yksiköiden olisi pyrittävä kodifioimaan niiden vastuulla olevat tekstit mahdollisim­
man h/hyin väliajoin. 
3. Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghin huippukokouksessa joulukuussa 
1992 esittämissä päätelmissä vahvistetaan nämä välttämättömät seikat ja korostetaan 
virallisen kodifioinnin merkitystä, koska "sillä taataan oikeusvarmuus tiettynä ajankoh­
tana tiettyyn kysymykseen sovellettavan lainsäädännön suhteen". 
Tämä kodifiointi on toteutettava kunnioittaen kokonaisuudessaan yhteisön tavanomais­
ta lainsäädäntömenettelyä. 
Koska virallisessa kodifioinnissa ei voi muuttaa kodifioitavien säädösten asiasisältöä, 
Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio ovat sopineet 20 päivänä joulukuuta 1994 
tehdyllä toimielinten välisellä sopimuksella nopeutetusta käsittelymenettelystä, jolla py­
ritään kodifioitujen säädösten antamiseen nopeasti. 
4. Tällä tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä 
säityttämistoimenpiteistä 12 päivänä kesäkuuta 1986 annetun neuvoston asetuksen 
(ETY) N:o 1866/86 kodifiointia (l) koskevalla ehdotuksella on tarkoitus toteuttaa seu­
raavanlainen kodifiointi: uusi asetus korvaa kodifioinnin kohteena olevat eri asetuk­
set (2); siinä on täysin kunnioitettu kodifioinnin kohteena olevien tekstien asiasisältöä 
ja siinä rajoitutaan niiden uudelleenryhmittelyyn tekemällä niihin ainoastaan kodifioin­
nin vaatimat muodolliset muutokset. 
5. Tämä kodifiointiehdotus on laadittu Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimis­
ton tietojenkäsittelyjärjestelmää käyttäen kaikilla virallisilla kielillä tehdyn asetuksen 
(ETY) N:o 1866/86 ja sen muutosasetusten aiemman koontamisen perusteella Euroop­
pa-neuvoston puheenjohtajan Edinburghissa esittämien päätelmien mukaisesti. Artiklo­
jen aiempi numerointi on säilytetty ehdotuksen luettavuuden parantamiseksi: se on 
mainittu marginaalissa ja uusi numerointi on artiklojen edellä; molemmat numeroinnit 
on esitetty myös kodifioidun direktiivin liitteessä VT olevassa A osassa vastaavuus­
taulukossa. 
(*) Sisällytetty vuoden 19% lainsäädäntöohjelmaan. 
(2) Tämän ehdotuksen liite VI, B osa. 
I 
EHDOTUS 
NEUVOSTON ASETUKSEKSI (EY) 
annettu, 
tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden kalavarojen teknisistä säi­
lyt tämistoimenpiteistä 
1) 
2) 
3) 
4) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuk­
sen ja erityisesti sen 43 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen, 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon^), 
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon^), 
sekä katsoo, että 
tietyistä Itämeren, Belttien ja Juutinrauman vesialueiden 
kalavarojen teknisistä säilyttämistoimenpiteistä 12 
päivänä kesäkuuta 1986 annettua neuvoston asetusta 
(ETY) N:o 1866/86 on muutettu useita kertoja ja huo­
mattavilta osin; sen vuoksi olisi selkeyden ia järkeistämi­
sen takia kodifioitava mainittu direktiivi^), 
yhteisön kalastus- ja vesiviljelyjärjestelmän perustamises­
ta 20 päivänä joulukuuta 1992 annetun neuvoston ase­
tuksen (ETY) N:o 3760/92(4) 2 ja 4 artiklan mukaisesti 
neuvosto toteuttaa saatavissa olevien tieteellisten lausun­
tojen perusteella tarvittavat säilyttämistoimenpiteet me­
ren elollisten kalavarojen järkiperäisen ja vastuullisen hy­
väksikäytön varmistamiseksi kestävällä pohjalla; tätä tar­
koitusta varten neuvosto voi vahvistaa pyydyksiä ja nii­
den käyttötapoja koskevia teknisiä toimenpiteitä, 
on tarpeen vahvistaa periaatteet ja tietyt yksityiskohtaiset 
säännöt mainittujen teknisten toimenpiteiden vahvistami­
sesta yhteisön tasolla, jotta jokainen jäsenvaltio voisi var­
mistaa lainkäyttövaltaansa tai suvereniteettiinsa kuuluvil­
la merialueilla harjoitettavan kalastustoiminnan hallin­
non, 
neuvoston päätöksellä 83/414/ETY(5) on hyväksytty yhtei­
sön liittyminen Itämeren ja Belttien kalastusta ja elollisten 
luonnonvarojen säilyttämistä koskevaan yleissopimukseen, 
jäljempänä 'Gdanskin yleissopimus', sellaisena kuin se on 
muutettuna sopimusvaltioiden edustajien kokouspöytäkir­
jalla, 2250/95 
1866/86 
(mukautettu) 
() 
() 
(3) 
(5) EYVL N:o L 162, 18.6.1986, s. 1, sellaisena kuin se on 
viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1821/% 
(EYVL N:o L 241, 21.9.1996, s. 8). 
EYVL N:o L 389, 31.12.1992, s. 1 
EYVL N:o L 237, 26.8.1983, s. 4 
5) Gdanskin yleissopimus tuli voimaan yhteisön osalta 18 
päivänä maaliskuuta 1984 ja yhteisö on hyväksynyt kaik­
ki siinä Tanskalle ja Saksan liittotasavallalle määrätyt 
oikeudet ja velvollisuudet, 
6) Gdanskin yleissopimuksella perustettu kansainvälinen 
Itämeren kalastuskomissio on perustamisensa jälkeen 
päättänyt Itämeren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa 
koskevasta toimenpidekokonaisuudesta, ja on kirjeillään 
20 päivältä syyskuuta 1985, 8 päivältä joulukuuta 1986, 
21 päivältä joulukuuta 1987, 29 päivältä lokakuuta 1988, 
20 päivältä syyskuuta 1993, 20 päivältä syyskuuta 1994 ja 
11 päivältä syyskuuta 1995 ilmoittanut sopimusvaltioille 
tietystä määrästä suosituksia, ja joilla pyritään muutta­
maan teknisiä toimenpiteitä, 
7) Gdanskin yleissopimuksesta johtuu, että yhteisön on saa­
tettava mainitut suositukset voimaan Itämeren, Belttien ja 
Juutinrauman vesialueilla, jollei yleissopimuksen XI 
artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti laadituista vas­
talauseista muuta johdu, ja 
8) tehokkain keino vähentää mahdollisimman paljon pieni­
kokoisten kalojen pyyntiä on kieltää kalastus niillä alueilla, 
joilla niitä esiintyy runsaimmin, 3. 1866/86 
(mukautettu) 
2250/95 
(mukautettu) 
1866/86 
2244/87 
2178/88 
887/89 
2250/95 
1821/96 
2250/95 
(mukautettu) 
2156/91 
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 
/ artikla 
Maantieteellisen alueen rajaaminen 
1. Tämä asetus koskee niillä Itämeren, Belttien ja Juu­
tinrauman vesialueilla, jotka lännessä rajoittuvat linjaan 
Hasenore Hovedista Gniben Oddeen, linjaan Korshagista 
Spodsbjergiin ja linjaan Gilbjerg Hovedista Kulleniin, olevi­
en kalavarojen pyyntiä ja aluksesta purkamista. Sitä ei so­
velleta perusviivojen sisäpuolella oleviin vesialueisiin. 
2. Tätä asetusta sovelletaan: 
— yhteisön kalastajiin 1 kohdassa esitetyllä maantieteelli­
sellä alueella, 
— kaikkiin kalastajiin kyseisellä alueella olevilla jäsenval­
tioiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvilla 
vesialueilla. 
3. Maantieteellinen alue jaetaan 11 osa-alueeseen, jotka 
on numeroitu 22:sta 32:een ja jotka määritellään liittees­
sä I. 
2 artikla 
Tiettyjä lajeja tiettyinä aikoina tietyillä maantieteellisillä 
alueilla koskevat pyyntikiellot 
1. Seuraavassa lueteltujen kalalajien, jotka on pyydetty 
seuraavilla maantieteellisillä alueilla ja seuraavina aikoina, 
säilyttäminen aluksella on kielletty: 1866/86 
(mukautettu) 
Laji Maantieteellinen alue PyyntUdellon voimassa­
oloaika 
Kampela (Platicthys osa-alue 26 1.2.-30.4. 
flesus) 
Kampela osa-alueet 28 ja 29 1.2.-30.4. 
linjan 59*30' pohjoista 
leveyttä eteläpuolella 
Kampela osa-alue 32 1.2.-30.6. 
Naaraskampela osa-alue 22 lukuun ot- 1.2.-30.4. 
tamatta liitteessä II 
määriteltyä maantie­
teellistä aluetta 
Punakampela (Pleuro- osa-alue 26 1.2.-30.4. 
nectes platessa) 
Punakampela osa-alueet 27, 28 ja 29 1.2.-30.4. 
linjan 59*30' pohjoista 
leveyttä eteläpuolella 
Naaraspunakarapela osa-alue 22 lukuun ot- 1.2.-30.4. 
tamatta liitteessä II 
määriteltyä maantie­
teellistä aluetta sekä 
osa-alueet 24 ja 25 887/89 1 artiklan 1 kohta 
(mukautettu) 
:—I ; .—: . . 
Laji Maantieteellinen alue Pyyntikiellon voimassa­
oloaika 
Piikkikampela (Psetta osa-alueet 22, 24, 25 ja 1.6.-31.7. 
maxima) 26 
Silokampela (Scoph- osa-alueet 22, 24, 25 ja 1.6.-31.7. 
thalmus rhombus) 26 887/89 1 artiklan 1 kohta 
2. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, on sallittua 
pitää aluksella turskan pyynnissä sivusaaliina saatuja kam­
peloita ja punakampeloita, jotka on pyydetty mainitussa 
kohdassa tarkoitettuina pyyntikieltoaikoina ja joiden paino 
on enintään 10 prosenttia aluksella olevan turskasaaliin ko­
konaispainosta. 
3 artikla 
Kalojen vahimmäismitta 
1. Kalaa pidetään alamittaisena, jos se ei täytä liitteessä 
III kyseiselle lajille ja maantieteelliselle alueelle vahvistet­
tuja vähimmäisvaatimuksia. 
2. Kalan koko on mitattava kuonon kärjestä (suu suljet­
tuna) pyrstöevän kärkeen. 
3. Kaloja, jotka eivät täytä säädettyä vähimmäismittaa, ei 
saa pitää aluksella, jälleenlaivata, purkaa aluksesta, kuljet­
taa, jalostaa, säilöä, myydä tai varastoida, asettaa näytteille 
tai saattaa myyntiin, vaikka kyseessä olisivat sivusaaliit. Ne 
on laskettava, jos suinkin mahdollista elävinä takaisin me­
reen heti pyynnin jälkeen. 
4. Poiketen siitä, mitä 3 kohdassa säädetään, on sallittua 
pitää aluksella alamittaisia turskia, joiden paino on enin­
tään viisi prosenttia aluksella olevan turskasaaliin painosta. 
5. Silliä ja kilohailia pyydettäessä turskan sivusaaliiden 
prosentuaalinen osuus saa olla enintään 10 prosenttia saa­
liiden kokonaispainosta. Tästä turskan sivusaaliiden prosen­
tuaalisesta osuudesta alamittaisia turskia aluksella saa olla 
enintään 5 prosenttia. 
4 artikla 
Sivusaaliin prosenttiosuuden määrittäminen 
1. Edellä 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen sivusaa 
liiden prosentuaalinen osuus on mitattava painona turskan 
kokonaismäärästä aluksella lajittelun jälkeen tai turskan 
kokonaismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa. 1866/86 2 artiklan 2 kohta 
2250/95 1 artiklan 2 kohta 
2250/95 1 artiklan 3 kohta 
1866/86 
2. Edellä 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettujen sivusaalii­
den prosenttiosuus on mitattava painona aluksella olevasta 
kalan kokonaismäärästä lajittelun jälkeen tai kalan koko­
naismäärästä ruumassa tai aluksesta purettaessa. 
3. Sivusaaliiden prosenttiosuuden määrittämistä koskevia 
yksityiskohtaisia sääntöjä voidaan antaa noudattaen 13 ar­
tiklassa tarkoitettua menettelyä. 
5 artikla 
Vähimmäissilmäkoko 
1. Sellaisten troolien, ankkuroitujen kierrenuottien tai 
vastaavien verkkopyydysten käyttö ja vetäminen kielletään, 
joiden silmäkoko on pienempi kuin kyseessä olevalle maan­
tieteelliselle alueelle ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä 
IV vahvistettu silmäkoko. 
2. Lohen kalastuksessa kielletään sellaisten ankkuroitu­
jen pintaverkkojen ja ajoverkkojen käyttö, joiden silmäko­
ko on pienempi kuin kyseiselle lajille liitteessä IV vahvis­
tettu silmäkoko. 
3. On kiellettyä käyttää verkkoja, joiden silmäkoko on 
pienempi kuin kyseessä olevalle maantieteelliselle alueelle 
ja kalalajille tai -lajiryhmälle liitteessä IV vahvistettu silmä­
koko. 
6 artikla 
Silmäkoon mittaaminen 
1. Verkkoja tarkastettaessa silmäkoot on mitattava lit­
teän, kahden millimetrin paksuisen tulkin avulla, joka on 
valmistettu kestävästä ja muotonsa säilyttävästä aineesta. 
Tulkeissa on oltava joko useampia suorareunaisia sivuja, 
jotka on yhdistetty viistoreunaisilla väliosilla ja joiden kal­
tevuus on joka sivulla yksi senttimetri kahdeksaa senttimet­
riä kohti, tai ainoastaan viistoreunaisia sivuja, joiden kalte­
vuus on sama kuin edellä määritelty. Kunkin tulkin 
mahdollisen suorareunaisen osan ja viiston osan päälle on 
merkittävä leveys millimetreinä mitattuna. Viistoihin osiin 
on tehtävä millimetriasteikko, ja leveys on merkittävä sään­
nöllisin välein. 
2. Silmäkoon mittaamiseksi tulkki pujotetaan kapeim-
masta kohdastaan silmään kohtisuorassa hapaan tasoon 
nähden siten, että voidaan mitata lävistäjän suuntaisesti pi­
tuussuuntaan vedetyn silmän pituusakseli. Tulkki pujotetaan 
käsin silmään, kunnes silmän vastus pysäyttää sen viistojen 
sivujen kohdalla. Silmän koko on sama kuin tulkin leveys 
sen pysäytyspisteessä. 1866/86 
887/89 1 artiklan 2 kohta 
(mukautettu) 
1866/86 
2250/95 1 artiklan 4 kohta 
1866/86 
3. Verkon silmäkoon on oltava verkon pituusakselilta va­
litun vähintään yhden 20 yhtäjaksoisen silmän sattumanva­
raisesti valitun sarjan keskimitta. Silmiä, joita on alle 10 
kappaletta ja 50 senttimetrin päässä jameista, nostoköydes-
tä tai sulkuköydestä, ei mitata. Kyseinen etäisyys mitataan 
kohtisuorassa jameita, nostoköyttä tai sulkuköyttä vasten 
hapaan ollessa vedettynä mittaussuunnassa. 
4. Silmäkoko mitataan ainoastaan verkkojen ollessa mär­
kiä. 
5. Silmän ei katsota olevan alle vaaditun vähimmäismi-
tan, jos se tulkin osa, joka vastaa liitteessä IV olevassa 
luettelossa kullekin kyseessä olevalle lajille, maantieteelli­
selle alueelle ja verkkolajille määritettyä vähimmäismittaa, 
menee helposti kyseisen silmän läpi. 
7 artikla 
Osien kiinnittäminen verkkoihin 
1. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, 
sallitaan mitä tahansa kangasta, havasta tai muuta ainetta 
olevan kaistaleen kiinnittäminen troolin, ankkuroidun kier-
renuotan tai muun vastaavan verkkopyydyksen perän alem­
man puoliskon ulkopuolelle, jos tarkoituksena on ehkäistä 
tai vähentää kulumista. Nämä kaistaleet voidaan kiinnittää 
ainoastaan troolin perän etu- ja sivureunoihin. 
2. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, 
sallitaan troolin perän suojuksen kiinnittäminen troolin pe­
rän ja perän jatko-osan ulkopuolelle. Suojus on lieriön 
muotoinen verkkokaistale, joka ympäröi kokonaan troolin 
perän ja perän jatko-osan. Se voi olla valmistettu samasta 
tai raskaammasta aineesta kuin perä tai perän jatko-osa. 
Troolin perän suojuksen silmäkoon on oltava vähintään sa­
mankokoinen tai kaksi kertaa niin suuri kuin troolin perän 
silmäkoko, eikä se saa missään tapauksessa olla alle 80 
millimetriä. 
Troolin perän suojus voidaan kiinnittää seuraavista kohdis­
ta: 
a) sen etummaisesta kohdasta 
ja 
b) sen takimmaisesta kohdasta 
ja, joko 
c) jamomalla erityisesti troolin perän ja perän jatko-osan 
ympärille silmäriviä seuraten, 
tai 
d) jamomalla pitkittäissuuntaisesi yhtä silmäriviä pitkin. 
3. Poiketen siitä, mitä 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, 
trooleissa, ankkuroiduissa kierrenuotissa ja vastaavissa 
verkkopyydyksissä sallitaan sellaisen nielun käyttö, jonka 
silmäkoko on pienempi kuin perän. 
Nielu voidaan kiinnittää joko perän sisäpuolelle tai perän 
etuosaan. 1866/86 
(mukautettu) 
2178/88 1 artiklan 2 alakohta 
(mukautettu) 
1866/86 
Nielun edessä olevan kiinnityspisteen ja perän perimmäisen 
osan välisen etäisyyden on oltava vähintään kolme kertaa 
niin pitkä kuin nielu. 
8 artikla 
Pyydysten käyttö 
1. Pyydykset, joiden käyttö on kielletty tietyllä maantie­
teellisellä alueella tai tiettynä ajanjaksona, on säilytettävä 
aluksella siten, että ne eivät ole toimintavalmiita sillä alu­
eella tai sinä ajanjaksona, jota kielto koskee. Varapyydykset 
on säilytettävä erikseen siten, että ne eivät ole käyttöval­
miita. 
2. Käyttövalmiina ei pidetä: 
— trooleja, ankkuroituja kierrenuottia ja muita vastaavia 
verkkopyydyksiä, jos: 
a) trooliovet on kiinnitetty reelingin tai trooli-
pukkien sisä- tai ulkopuolelle 
ja 
b) troolin troppuvaijerit on irrotettu trooliovista tai 
painoista, 
— lohenkalastukseen tarkoitettuja pyydyksiä, jos: 
a) verkot on ahdattu supjakankaan alle; 
b) siimat ja koukut pidetään suljetuissa laatikoissa, 
— kurenuottia, jos pää- tai alavaijeri on irrotettu nuotas­
ta. 
3. Kalastus trooleilla, ankkuroiduilla kierre nuotilla tai vas­
taavilla verkkopyydyksillä on kielletty koko vuoden maantie­
teellisellä alueella, jota rajoittaa seuraavat koordinaatit yhdis­
tävä linja: 
54* 23' N 
54* 14' N 
54* 17' N 
54* 24' N 
54* 27' N 
54* 23' N 14* 35' E 
14* 25' E 
14* 17' E 
14* 11' E 
14* 25' E 
14* 35' E. 
4. Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, pyydettäes­
sä turskaa aluksella saa pitää ainoastaan tämän lajin pyyn­
tiin sallittuja pyydyksiä tai pyydyksiä, joiden silmäkoko on 
suurempi kuin liitteessä IV vahvistetut silmäkoot. Jos aluk­
selta löytyy pyydyksiä, joita ei ole sallittu turskan pyyntiin, 
tursk aaliin purkaminen kielletään. 1866/86 
(mukautettu) 
2156/91 1 artikla 
2250/95 1 artiklan 5 alakohta 
(mukautettu) 
9 artikla 
Lohen ja meritaimenen pyyntirajoitukset 
1. Lohen (Salmo salar) ja meritaimenen (Salmo trutta) 
kalastuksessa on kiellettyä: 
— käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 15 
päivästä kesäkuuta 30 päivään syyskuuta osa-alueilla 
22—28 ja 29 linjan 59*30' pohjoista leveyttä etelä­
puolella sekä osa-alueella 32, 
— käyttää ajoverkkoa tai ankkuroitua verkkoa 1 päivästä 
kesäkuuta 15 päivään syyskuuta linjan 59*30' pohjois­
ta leveyttä pohjoispuolella olevilla osa-alueilla 29, 30 
ja 31, 
— käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä 
huhtikuuta 15 päivään marraskuuta osa-alueilla 
22—31, 
— käyttää ajosiimaa tai ankkuroitua siimaa 1 päivästä 
heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32. 
Pyyntikieltoaiue pyyntikieltoaikana on neljän meripeninkul­
man ulkopuolella perusviivoista mitattuna. Kuitenkin pyynti 
ajosiimoilla ja ankkuroiduilla siimoilla on kielletty 1 päiväs­
tä heinäkuuta 15 päivään syyskuuta osa-alueella 32 ja sillä 
alueella, joka on linjan 22*30' itäistä pituutta (Bengtskärin 
majakka) itäpuolella Suomen kalastusvyöhykkeellä. 
2. Lohen (Salmo salar) tai meritaimenen (Salmo trutta) 
kalastuksessa on kiellettyä: 
— käyttää kalastettaessa suorilla ankkuroiduilla verkoilla 
ja ajoverkoilla yli 600 verkkoa samanaikaisesti alusta 
kohti kunkin verkon ollessa enintään 35 metrin pitui­
nen yläpaulasta mitattuna. Pyynnissä käytettävien 
verkkojen sallitun enimmäismäärän lisäksi aluksella ei 
saa missään tapauksessa olla yli 100 varaverkkoa, 
— käyttää ajo- tai kiintosiimakalastuksessa yli 2 000 kouk­
kua samanaikaisesti alusta kohti. 
Ajo- ja kiintosiimoissa käytettävien koukkujen kärkivälin 
(pienin etäisyys koukun kärjen ja varren välillä) on oltava 
vähintään 19 millimetriä. 
Pyynnissä käytettävien koukkujen sallitun enimmäismäärän 
lisäksi aluksella saa olla enintään 200 varakoukkua. 
Yleiset säännökset 
10 artikla 
1. Turskan ja kampeloiden (Pleuronectidae) kohdennettu 
pyynti aluksesta purettavaksi muihin tarkoituksiin kuin ih­
misravinnoksi on kielletty. 2178/88 1 artiklan 3 kohta 
1821/96 1 artiklan 1 kohta 
2178/88 1 artiklan 3 kohta 
(mukautettu) 
1866/86 
10 
2. Kalojen pyynnissä ei saa käyttää räjähdysaineita, 
myrkkyjä tai huumaavia aineita. 
3. Sellaisten ankkuroitujen pyydysten tai ajopyydysten 
käyttö, joita ei ole merkitty poijuilla tai muilla tunnistamis-
merkeillä, on kielletty. 
4. vieraiden lajien päästäminen Itämereen, Beltteihin ja 
Juutinraumaan sekä vieraiden lajien ja sammen kalastus on 
kielletty, jollei sitä sallita 13 artiklassa tarkoitettua menet­
telyä noudattaen annetuissa ja Gdanskin yleissopimuksesta 
johtuvien velvoitteiden mukaisissa säännöissä. Vierailla la­
jeilla tarkoitetaan lajeja, jotka eivät esiinny luonnostaan 
Itämeressä, Belteissä ja Juutinraumassa 
11 artikla 
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota suorite­
taan yksinomaan tieteellisiin tutkimustarkoituksiin asian­
omaisen jäsenvaltion tai asianomaisten jäsenvaltioiden lu­
valla ja alaisuudessa, jos kyseisestä toiminnasta on annettu 
etukäteen tieto komissiolle ja niille jäsenvaltioille, joiden 
vesillä tutkimukset suoritetaan. 
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuihin tarkoituksiin pyy­
detyt kalat, äyriäiset ja nilviäiset voidaan myydä, varastoi­
da, asettaa näytteille tai saattaa myyntiin sillä edellytyksel­
lä, että: 
— ne täyttävät liitteessä II ja ITI vahvistetut vaatimukset 
sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3759/92(1) 2 ar­
tiklan mukaisesti annetut kaupan pitämistä koskevat 
vaatimukset 
tai 
— ne myydään välittömästi muihin tarkoituksiin kuin ih­
misravinnoksi. 
Ensimmäisessä kohdassa tarkoitettua toimintaa harjoittavil­
la aluksilla on oltava mukanaan sen jäsenvaltion myöntämä 
lupa, jonka lipun alla ne purjehtivat. 
12 artikla 
Tätä asetusta ei sovelleta kalastustoimintaan, jota harjoite­
taan kantojen keinotekoisen elvyttämisen tai kalojen, äyri­
äisten tai nilviäisten siirtoistutusten yhteydessä. 
Ensimmäisessä kohdassa mainittuihin tarkoituksiin pyydet­
tyjä kaloja, äyriäisiä tai nilviäisiä ei saa myydä ihmisravin­
noksi tämän asetuksen muiden säännösten vastaisesti. 
13 artikla 
1. Jr*- 'nvaltiot saavat toteuttaa kantojen säilyttämiseen ja 
hoitoon liittyviä toimenpiteitä, jotka koskevat: 1866/86 
(mukautettu) 
(mukautettu) 
(*) EYVL N:o L 388, 31.12.1992, s. 1 2178/88 1 artiklan 4 alakohta 
(mukautettu) 
1866/86 
11 
a) pelkästään paikallisia kantoja, joilla on merkitystä ai­
noastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajille 1866/86 
tai 
b) sellaisia edellytyksiä tai yksityiskohtaisia sääntöjä, joil­
la pyritään rajoittamaan pyyntiä teknisin toimenpitein: 
i) täydentämällä kalastusta koskevassa yhteisön 
sääntelyssä määriteltyjä edellytyksiä ja yksityis­
kohtaisia sääntöjä 
tai 
ii) antamalla kyseisessä sääntelyssä määriteltyjä 
vähimmäisvaatimuksia tiukempia vaatimuksia, 
sillä edellytyksellä, että kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan 
ainoastaan asianomaisen jäsenvaltion kalastajiin ja että ky­
seiset toimenpiteet ovat sopusoinnussa yhteisön oikeuden 
kanssa ja että ne ovat yhteisen kalastuspolitiikan tai 
Gdanskin yleissopimukseen kuuluvien velvoitteiden mukai­
set 
2. Komissiolle on annettava tieto kaikista kansallisten 
teknisten toimenpiteiden toteuttamiseksi tai muuttamiseksi 
tehdyistä ehdotuksista niin hyvissä ajoin, että se voi esittää 
huomautuksensa. 
Jos komissio esittää pyyntönsä kuukauden kuluessa kysei­
sestä ilmoituksesta, jäsenvaltion on lykättävä suunniteltujen 
toimenpiteiden täytäntöönpanoa kolmella kuukaudella il­
moituspäivästä lukien, jotta komissio voi kyseisessä mää­
räajassa päättää, ovatko kyseiset toimenpiteet 1 kohdan 
säännösten mukaiset 
Jos komissio toteaa päätöksessään, josta sen on ilmoitetta­
va muille jäsenvaltioille, että jokin suunniteltu toimenpide 
ei ole 1 kohdan mukainen, asianomainen jäsenvaltio ei saa 
soveltaa sitä tekemättä siihen tarvittavia muutoksia. 
Kyseisen jäsenvaltion on viipymättä annettava päätetyt toi­
menpiteet tiedoksi muille jäsenvaltioille ja komissiolle teh­
tyään tarvittaessa siihen tarvittavat muutokset. 
3. Jäsenvaltioiden on komission pyynnöstä toimitettava 
sille kaikki tarvittavat tiedot sen arvioimiseksi, ovatko jä­
senvaltioiden kansalliset tekniset toimenpiteet 1 kohdan 
mukaiset. 
4. Jäsenvaltion toteuttaman kansallisen teknisen 
toimenpiteen yhdenmukaisuutta 1 kohdan kanssa voidaan 
komission aloitteesta tai minkä tahansa jäsenvaltion pyyn­
nöstä tutkia (ETY) N:o 3760/92 17 artiklassa tarkoitetussa 
hallintokomiteassa, ja päätös voidaan tehdä mainitun ase­
tuksen 18 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Jos 
kyseinen päätös tehdään, sovelletaan 2 kohdan kolmatta ja 
neljättä alakohtaa soveltuvin osin. 
5. Jos komissio toteaa, että ilmoitettu toimenpide ei ole 
1 kohdan mukainen, se päättää vuoden kuluessa toimenpi­
teen iimoituspäivämäärästä, että jäsenvaltion on keskeytet­
tävä kyseinen toimenpide tai muutettava sitä komission 
asettamassa määräajassa. Soveltuvin osin sovelletaan 2 koh­
dan neljättä alakohtaa. (mukautettu) 
(mukautettu) 
12 
6. Vesiviljelyä ja rannalta tapahtuvaa kalastusta koskevat 
tiedot toimitetaan komissiolle ainoastaan tiedoksi. 
'Vesiviljelyllä' tarkoitetaan kalojen, äyriäisten ja nilviäisten 
kasvatusta suola- tai murtovedessä. 1866/86 
14 artikla 
Tämän asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset 
säännöt annetaan asetuksen (ETY) N:o 3760/92 18 ar­
tiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. (mukautettu) 
15 artikla 
Kumotaan asetus (ETY) N:o 1866/86. 
Viittauksia mainittuun asetukseen pidetään viittauksina tä­
hän asetukseen ja ne luetaan liitteessä VI olevassa A osas­
sa olevan vastaavuustaulukon mukaisesti 
16 artikla 
Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päi­
vänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen 
virallisessa lehdessä. 
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovel­
letaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. 
Tehty Brysselissä 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
13 
LUTE I 
EDELLÄ 1 ARTIKLASSA TARKOITETUN MAANTIE­
TEELLISEN ALUEEN OSA-ALUEET 
Osa-alue 22 
Vesialueet joita rajoittaa linja Hasen0re Hovedista 
(56* 09' pohjoista leveyttä, 10* 44' itäistä pituutta) Juutin-
maan itärannikolla Gniben Oddeen (56° 01' pohjoista le­
veyttä, 11* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin länsirannikolla; 
sieltä Sjaellandin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 
12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Falstersaarel-
le; sitten Falstersaaren itärannikkoa pitkin Gedser Oddeen 
(54*34' pohjoista leveyttä, 11*58' itäistä pituutta); sieltä 
suoraan itään 12* OO7 itäistä pituutta; sitten suoraan ete­
lään Saksan rannikolle: sieltä lounaissuunnassa Saksan 
rannikkoa pitkin ja Juutiiunaan itärannikkoa pitkin alkupi&i 
teesgen, 
Osa-alue 23 
Vesialueet, joita rajoittaa linja Gilbjerg Hovedista (56* 08' 
pohjoista leveyttä, 12* 18' itäistä pituutta) Sjaellandin poh­
joisrannikolla ja Kuileniin (56* 18' pohjoista leveyttä, 
12* 28' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolla; sieltä etelä­
suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin Paiste rbon majakalle 
(55* 23' pohjoista leveyttä, 12* 50* itäistä pituutta); sieltä 
Juutinrauman eteläisen suuaukon poikki Stevnsin majakalle 
(55* 19' pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) Sjaellan­
din rannikolla; sieltä pohjoissuunnassa Sjaellandin itärannik­
koa pitkin alkupisteeseen. 
Osa-alue 24 
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Stevnsin maja­
kalta (55* 19* pohjoista leveyttä, 12* 28' itäistä pituutta) 
Sjaellandin itärannikolta Juutinrauman eteläisen suuaukon 
kautta Falsterbon majakalle (55* 23' pohjoista leveyttä, 
12* 50' itäistä pituutta) Ruotsin rannikolle; sieltä Ruotsin 
etelärannikkoa pitkin Sandhammaren majakalle (55* 24' 
pohjoista leveyttä, 14* 12' itäistä pituutta); sieltä Hamme-
rodden majakalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä 
pituutta) Bornholmin pohjoisrannikolle; sieltä pitkin Born-
holmin länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 15° OO7 itäistä 
pituutta, sitten suoraan etelään Puolan rannikolle; sieltä 
länsisuunnassa Puolan ja Saksan rannikkoa pitkin linjaan 
12* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen pistee­
seen 54* 34' pohjoista leveyttä ja 12° Ob' itäistä pituutta; 
sieltä suoraan länteen Gedser Oddeen (54° 34' pohjoista 
leveyttä ja 11' 58' itäistä pituutta); sitten pitkin Falstersaa­
ren itä- ja pohjoisrannikkoa linjaan 12° 0& itäistä pituutta; 
sieltä suoraan pohjoiseen Sjaellandin etelärannikolle; sieltä 
länsi- ja pohjoissuunnassa Sjaellandin länsirannikkoa pitkin 
alkupisteeseen. 1866/86 
2250/95 1 artiklan 6 kohta 
(mukautettu) 
2250/95 1 artiklan 6 kohta 
(mukautettu) 
14 
Osa-alue 25 
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 56* 30' 
pohjoista leveyttä alkava linja ja jatkuu sitten suoraan itään 
Öölannin länsirannikolle; sieltä ohittaen etelästä Öölannin 
itärannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä, suoraan 
itään pisteeseen 18* 007 itäistä pituutta; sitten suoraan ete­
lään Puolan rannikolle; sitten länsisuunnassa Puolan ran­
nikkoa pitkin linjaan 15* Otf itäistä pituutta; sieltä suoraan 
pohjoiseen Bornholmin saarelle; sieltä Bornholmin saaren 
eteläisen osan länsirannikkoa pitkin Hammerodden maja­
kalle (55* 18' pohjoista leveyttä, 14* 47' itäistä pituutta); 
sieltä suoraan Sandhammarenin majakalle (55* 24' pohjois­
ta leveyttä, 14* 12/ itäistä pituutta) Ruotsin etelärannikolle; 
sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupis­
teeseen. 
Osa-alue 26 
Vesialueet, joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 56* 2XY 
pohjoista leveyttä ja 18° 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan 
itään entisen Neuvostoliiton länsirannikolle; sieltä etelä­
suunnassa entisen Neuvostoliiton ja Puolan rannikkoa pit­
kin linjaan 18* 00' itäistä pituutta Puolan rannikolle; sitten 
suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. 
Osa-alue 27 
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa Ruotsin itäiseltä 
mannerrannikolta pisteestä 59* 41' pohjoista leveyttä ja 
19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan etelään Godannin 
pohjoisrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Gotlannin länsiran­
nikkoa pitkin linjaan 57* 007 pohjoista leveyttä; sieltä suo­
raan länteen linjaan 18' 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan 
etelään linjaan 56* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan 
länteen Öölannin itärannikolle; sieltä ohitettuaan Öölannin 
etelästä sen länsirannikolle linjaan 56* 307 pohjoista leveyt­
tä; sieltä suoraan länteen Ruotsin rannikolle; sieltä pohjois­
suunnassa Ruotsin rannikkoa pitkin alkupisteeseen. 1866/86 
(mukautettu) 
(mukautettu) 
15 
Osa-alue 28 
Vesialueet joita rajoittaa linja, joka alkaa pisteestä 58* 307 
pohjoista leveyttä ja 19* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan 
itään Saarenmaan länsirannikolle; sieltä ohitettuaan Saa­
renmaan pohjoisesta sen itärannikolle linjaan 58* 3(Y poh­
joista leveyttä; sitten suoraan itään entisen Neuvostoliiton 
rannikolle; sitten eteläsuunnassa entisen Neuvostoliiton län­
sirannikkoa pitkin linjaan, joka sijaitsee 56* 30' pohjoista 
leveyttä; sieltä suoraan länteen 18* 007 itäistä pituutta, sit­
ten suoraan pohjoiseen 57* OO7 pohjoista leveyttä; sitten 
suoraan itään Gotlannin länsirannikolle; sieltä pohjoissuun­
nassa Gotlannin pohjoisrannikolle linjaan 19* 00' itäistä pi­
tuutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupisteeseen. 
Osa-alue 29 
Vesialueet, joita rajoittaa Ruotsin mannerrannikolla linjaan 
60* 30' pohjoista leveyttä alkava linja, sieltä suoraan itään 
Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suomen 
länsi- ja etelärannikkoa pitkin linjaan 23* 00* itäistä pituut­
ta mantereen eteläosassa; sieltä suoraan etelään linjaan 
59* 00' pohjoista leveyttä; sieltä suoraan itään entisen Neu­
vostoliiton mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa entisen 
Neuvostoliiton länsirannikkoa pitkin linjaan 58* 30* poh­
joista leveyttä; sieltä suoraan länteen Saarenmaan itäranni­
kolle; sitten ohitettuaan Saarenmaan pohjoisesta sen länsi­
rannikolle linjaan 58* 307 pohjoista leveyttä; sieltä suoraan 
länteen linjaan 19* 00" itäistä pituutta; sieltä suoraan poh­
joiseen Ruotsin itäiselle rannikolle linjaan 59* 41' pohjoista 
leveyttä; sieltä pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pit­
kin alkupisteeseen. 
Osa-alue 30 
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 63* 30' 
pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä suoraan 
itään Suomen mannerrannikolle; sieltä eteläsuunnassa Suo­
men rannikkoa pitkin linjaan 60* 30" pohjoista leveyttä; 
sieltä suoraan länteen Ruotsin mannerrannikolle; sitten 
pohjoissuunnassa Ruotsin itärannikkoa pitkin alkupistee­
seen. 1866/86 
(mukautettu) 
(mukautettu) 
16 
Osa-alue 31 | 1866/86 
Vesialueet joita rajoittaa Ruotsin itärannikolta 63* 30' 
pohjoista leveyttä alkava linja, joka alkaa sieltä, ohitettuaan 
Pohjanlahden pohjoisesta, Suomen mannerrannikon länti­
seen osaan linjaan 63* 307 pohjoista leveyttä, sieltä suoraan 
länteen alkupisteeseen. 
Osa-alue 32 
Vesialueet joita rajoittaa Suomen etelärannikolta 23* 00' | (mukautettu) 
itäistä pituutta alkava linja, sieltä ohitettuaan Suomenlah­
den idästä entisen Neuvostoliiton länsirannikolle linjaan 
59* 00' pohjoista leveyttä; sitten suoraan länteen linjaan 
23* 00' itäistä pituutta; sieltä suoraan pohjoiseen alkupis­
teeseen. 
17 
LIITE II 
TIETTYJEN 2 ARTIKLASSA TARKOITETTUJEN MAAN­
TIETEELLISTEN ALUEIDEN RAJAT 
Naaraskampeloiden ja naaraspunakampeloiden kalastusta 
koskevat maantieteellisten alueiden rajat Juutinrauman, 
Iso-Beltin ja Pikku-Beltin merensalmissa: 
— Falsterbon majakka — Stevnsin majakka 
— Jungshoved — Bogenaessand 
— Hestehovedin majakka — Maddes Klint 
— Skelby Kirke — Flinthorne Odde 
— Kappel Kirke — Gulstav 
— Ristingehale — j£r0hale 
— Skjoldnaes — P0ls Huk 
— Christian X:n silta S0nderborgissa 1866/86 
2244/87 1 artiklan 5 kohta 
18 
LIITE III 
EDELLÄ 3 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU 
VÄHIMMÄISMITTA 
Lajit Maantieteellinen alue 
1 mitta 
Turska (Gadus morhua) Kaikki osa-alueet linjan 35 cm 
59*30' pohjoista leveyttä ete­
läpuolella 
Kampela (Platichthys flesus) osa-alueet 22-25 25 cm 
osa-alueet 26-28 21 cm 
osa-alueet 29 ja 32 linjan 18 cm 
59*30' pohjoista leveyttä ete­
läpuolella 
Punakampela (Pleuronectes osa-alueet 22-25 25 cm 
platessa) 
osa-alueet 26-28 21 cm 
osa-alueet 29 ja 32 linjan 18 cm 
59*30' pohjoista leveyttä ete­
läpuolella 
Piikkikampela (Psetta maxi- osa-alueet 22-32 30 cm 
ma) 
Silokampela (Scophthalmus osa-alueet 22-32 30 cm 
rhombus) 
Ankerias (Anguilla anguilla) osa-alueet 22-32 35 cm 
Lohi (Salmo salar) osa-alueet 22-32 60 cm 2250/95 1 artiklan 7 kohta 
(mukautettu) 
19 
LIITE IV 
EDELLÄ 5 ARTIKLASSA SÄÄDETTY SILMÄKOON 
MITTA 
Lajit 
Turska (Ga-
dus morhua) 
Kampela 
(Pleuronecti-
dae) 
Silli (Clupea 
harengus) 
Kilohaili 
(Sprattus 
sprattus) Maantieteellinen alue 
osa-alueet 22-32 
osa-alueet 22-32 
osa-alueet 22-32 
osa-alueet 22-27 
osa-alue 28 
osa-alueet 29 ja 32 
linjan 59*30' poh­
joista leveyttä ete­
läpuolella 
osa-alueet 22-32 
osa-alueet 22-27 
osa-alueet 28 ja 29 
linjan 59*3œ poh­
joista leveyttä ete­
läpuolella 
osa-alueet 30-32 
ja osa-alue 29 lin­
jan 59*30' pohjois­
ta leveyttä pohjois­
puolella 
osa-alueet 22-32 Verkon tyyppi 
verkot 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset1) 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat, 
vastaavat verkko­
pyydykset ja verkot 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat 
vastaavat verkko­
pyydykset ja verkot 
verkot 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset^) 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset 
troolit, ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset 
troolit ankkuroi­
dut kierrenuotat ja 
vastaavat verkko­
pyydykset Silmäkoon vä-
himmäismitta 
Pitkittäislävistä-
jän pituus 
105 mm 
105 ram 
120 mirn?) 
120mm(2)(3) 
110 ram 
100 mm 
110 mm 
105 mm(4) 
32 ram 
28 mm 
16 mm 
16 mm 2250/95 1 artiklan 8 alakohta 
(mukautettu) 
20 
Lajit 
Lohi (Salmo 
salar) Maantieteellinen alue 
osa-alueet 22-32 Verkon tyyppi 
ankkuroidut pinta-
verkot ja ajoverkot Silmäkoon vä-
himmäismitta 
Pitkittäislävistä-
jän pituus 
157 mm 
(1) Verkot, joihin on kiinnitetty sellaisia välineitä, kuten valikointipaneeieita tai 
liitteessä V annettujen määräysten mukaisia rakenteita, joilla vähintään 38 
senttimetrin selektiopituudessa valikoivuudeksi voidaan varmistaa SO prosent­
tia. 
(2) Troolin perän 8 viimeisen metrin, sulkuköysistä mitattuna, kaikkiin silmiin 
sovellettava silmäkoko, kun silmät on vedetty suoriksi verkon pituusakselin 
mukaisesti. 
(3) Lukuun ottamatta osa-alueita 22 ja 23, joilla kielikampelan kohdennetussa 
kalastuksessa sallitaan 90 mm:n silmäkoon vähimraäismitta. 
(4) Lukuun ottamatta osa-alueita 22, 23 ja 24, joilla tavallisten troolien ja ank­
kuroitujen kierrenuottien sallittu silmäkoko on 90 mm. 2250/95 1 artiklan 8 alakohta 
(mukautettu) 
1821/96 1 artiklan 2 alakohta 
21 
LIITE V 
ERITYISET VAUKOIVUUTTA TEHOSTAVAT VÄLINEET 
Niiden troolien, ankkuroitujen kierrenuottien ja vastaavien 
verkkopyydysten valikoivuuden varmistamiseksi, joiden sil­
mäkoko on erikseen määritelty ja jotka on mainittu liittees­
sä IV, sallitaan seuraavat kaksi valikointipaneelia: 
Valikointipaneeli (malli 1) 
Kaksi valikointipaneelia, joiden auki pakotetut vinoneliösU-
mät on päällystetty muovilla, kiinnitetään troolien ja ank­
kuroitujen kierrenuottien perään turskan pyyntiä varten. 
Silmäkoon on oltava vähintään 105 millimetriä. Valikointi-
paneelit kiinnitetään erillistä havaskappaletta käyttäen (ta­
vallisten vinoneliösilmien ja valikointipaneelin silmien vä­
liin). Tämän erillisen havaskappaleen silmäkoko on yhtä 
suuri kuin valikointipaneelin silmätangon pituus kertaa 
kahden neliöjuuri. 
Valikontipaneeli kiinnitetään perän molemmille puolille, ja 
verkon takimmaisen kohdan ja valikointipaneelin välinen 
etäisyys on 40-50 senttimetriä. Paneelin pituus on 80 pro­
senttia perän kokonaispituudesta ja sen korkeus on 50 
senttimetriä. Paneeli kiinnitetään niin, että paneelin ylä- ja 
alajameen väliin jää 15-20 senttimetrin väli. 
Valikointipaneeli (malli 2) 
Paneelien tunnistus 
Paneelit ovat nelikulmaisia verkon perään kiinnitettyjä ha-
vaskappaleita. Perää kohti on kaksi paneelia. 
Paneelien koko 
Kaikki paneelit ovat vähintään 45 senttimetriä leveitä koko 
pituudeltaan. Kaikki paneelit ovat vähintään 3,5 metriä pit­
kiä niiden sivuja pitkin mitattuna (kaavion 2 kuva 1). 
Paneelien silmäkoko 
Paneelien silmien vähimmäiskoko on 105 millimetriä. Sil­
mät ovat neliösilmiä, toisin sanoen paneelihavaksen kaikki 
neljä reunaa muodostuvat silmistä, joiden molemmat silmä-
tangot on leikattu (''molempien siirnätankojen" leikkaus — 
kaavion 2 kuva 2). Havaskappale kiinnitetään niin, että sil­
mien reunat ovat perän pituussuuntaan nähden samansuun­
taisesti ja kohtisuorassa (kuva 2). Paneelin leveys on 8 auki 
pakotettua neliösilmää. Pituus on 57-62 neliösilmää (kaa­
vion 2 kuva 2). 
Paneelien sijainti 
Pyydyksen perä jaetaan ylempään ja alempaan paneeliin ja-
meilla, jotka ovat aluksen kulkusuuntaan nähden perän va­
semman ja oikean puoleisilla sivuilla (kaavion 2 kuva 1). 
Molemmat valikointipaneelit sijoitetaan alempaan paneeliin 
aivan jameiden viereen niiden alapuolelle (kaavion 2 kuva 
1). Valikointipaanelit sijoitetaan vähintään 2 metrin ja 
enintään 2,5 metrin päähän sulkuköysistä. 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
22 
Valikointipaneelin etuosa kiinnitetään 8 silmään, jotka ovat 
perän tavallisen havaksen levyisiä (kaavion 2 kuva 3). Yksi 
reuna kiinnitetään jameeseen tai aivan jameen viereen ja 
toinen reuna kiinnitetään perän alaosaan tavalliseen havak-
seen sellaisten silmien muodostamaa suoraa pitkin, joiden 
molemmat silmätangot on leikattu ('molempien silmätanko-
jen leikkaus'). 
Koko perän silmäkoko 
Pyydyksen perän kaikkien osien vähimmäissilmäkoko on 
105 millimetriä. 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
(mukautettu) 
23 
Kaavio 1 
Valikointipaneelin malli 1 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
40-50 cm 
H 
15-20 cm 50 cm 
24 
Kaavio 2 
Valikointipaneelin malli 2 
Kuva 1. Neliösilmäisten paneelien sijainti verkon perässä 
Ehdotettu eritelmä 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
(mukautettu) 
Rungon takaosa Nosropussin köysi 
JK. 
-I h 
0,3 m Paneelit 3,54 m •I I-
0,3 m 1,8 m 
Neliösilmäisten paneelien korkeus on 0,48 m. 
Troolin perän poikkileikkaus 
4 siimaa jänteessä 4 silmää jamccssa 
8 silmää 
neliösilmäistä 
paneelia varten 
25 
Kuva 2. Neliösilmäinen havas 
Ehdotettu eritelmä 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
(mukautettu) 
Neliösilmäinen paneeli 
8 x 59 neliösilmää 
60 mm:n solmuväli 
0 4 mm kaksinkertaista polyeteeniä 
silmän sisämitta 107 mm 
Jokainen sivu on vahvistettu 8 mm 
paksulla polypropeenijameella 
Ehdotettu eritelmä 
26 
Jame Perän etuosa Kuva 3. Paneelin kiinnittäminen troolin perään 
Ehdotettu eritelmä 2250/95 1 artiklan 9 alakohta 
(mukautettu) 
mm 
c:::::::) 
fffl+ro 
Neliösilmäinen paneeli 
:fflffl=F> molemmat 
silmitangot 
on leikattu 
molemmat 
on leikattu 354 cm 
Suoraksi 
vedetty pituus 
Nostopussin renkaat f 
; Troolin perän silmäkoko 120 mm 
j 100 solmuväliä, joiden leveys 60 mm 
J 49'h silmää (pituus) = 6 m 
; 04 mm kaksinkertaista polyeteeniä 
• silmän sisämitta 107 mm 
Ali 
Aukko neliösilmäiselle paneelille 
8 silmää leveä x 29 'A silmää pitkä 
Nostopussin peräosa Alaosan keskiviiva , 
1 1 
, 2% silmää 
-30 cm 
29'A silmää 
-354 cm 
, 2 % silmää 
— 30 cm 
15 siima* 
-180 cm 
27 
LIITE VI 
A osa 
VASTAAVUUSTAULUKKO 
Asetus 1866786 Tämä asetus 
1 artikla 
2 artiklan 1 kohta 
2 artiklan 1 a kohta 
2 artiklan 2 kohta 
3 artikla 
4 artikla 
5 artikla 
6 artikla 
7 artikla 
8 artikla 
9 artikla 
10 artikla 
11 artikla 
12 artikla 
13 artikla 
14 artikla 
Liite I 
Liiteli 
Liite in 
Liitteessä IV oleva a osa 
Liitteessä IV oleva b osa 
Liite V 1 artikla 
2 artiklan 1 kohta 
2 artiklan 2 kohta 
3 artikla 
4 artikla 
5 artikla 
6 artikla 
7 artikla 
8 artikla 
9 artikla 
10 artikla 
11 artikla 
12 artikla 
13 artikla 
14 artikla 
15 artikla 
16 artikla 
Liite I 
Liiteli 
Liite Hl 
Liite IV 
Liite V 
Liite VI 
28 
B osa 
Asetukset, joilla on muutettu asetusta (ETY) N:o 1866/86 
Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 
N:o sivu päivämäärä 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2244/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987 L 207 15 29.7.1987 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2178/88, annettu 18 päivänä heinäkuuta 1988 L 191 7 22.7.1988 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 887/89, annettu 5 päivänä huhtikuuta 1989 L94 4 7.4.1989 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 2156/91, annettu 15 päivänä heinäkuuta 1991 L201 1 24.7.1991 
Neuvoston asetus (EY) N:o 2250/95, annettu 18 päivänä syyskuuta 1995 L230 1 27.9.1995 
Neuvoston asetus (EY) N:o 1821/96, annettu 16 päivänä syyskuuta 1996 L 241 8 21.9.1996 
29 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 139 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 03 11 14 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-133-FI-C 
ISBN 92-78-17939-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
3o