EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1516 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
Ehdotus: 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS 
eurooppalaisista riskipääomarahastoista 
{KOM(2011) 860 lopullinen} 
{SEK(2011) 1515 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. JOHDANTO  
Riskipääomarahastoista saavat useimmiten pääoma rahoitusta yritykset, jotka ovat tyypillisesti 
hyvin pieniä ja yritystoimintansa alkuvaiheessa. Yrit ykset ovat yleensä innovatiivisia, ja niillä on 
selkeitä kasvu- ja laajentumismahdollisuuksia. EU :ssa olisi riskipääomarahoituksella huomattavaa 
potentiaalia pienten ja keskis uurten yritysten (pk-yritysten)1 kehittämisessä, mutta se jää suureksi 
osaksi hyödyntämättä. Riskipääomarahoitukseen turvautuvat pk-yritykset menestyvät paremmin 
kuin ne, jotka eivät saa riskipääomatukea. Risk ipääomarahoitusta saavat pk-yritykset pystyvät 
luomaan laadukkaita työpaikkoja, sillä riskip ääomalla tuetaan sellaisen innovatiivisen 
liiketoiminnan syntymistä, jossa kasvu on nop eampaa kuin perinteisemmillä toimialoilla. 
Viimeaikaisten tutkimusten mukaan riskipääomasijo itusten lisääntyminen ja BKT:n kasvu liittyvät 
yhteen, ja pk-yrityksille varhaisessa vaiheessa a nnetun rahoituksen vaikutus on vielä selkeämpi. 
Riskipääomalla voidaan siis t ukea reaalitalouden kasvua.  
Euroopassa riskipääomarahoitustarkoituksiin kerä tyt varat ovat pienemmät kuin niiden pitäisi 
parhaassa tapauksessa olla. Keskimääräisen eurooppalaisen riskipääomarahaston pieni koko 
(60 miljoonaa euroa) haittaa resurssien jakamista parhaalla mahdollisella tavalla. Koska eurooppalaiset riskipääomarahastot ovat suhteel lisen pieniä, ei niissä pääse syntymään 
mittakaavaetuja, jotka ovat välttämätön edellytys menestyvän riskipääomarahaston toiminnan 
kannalta tarpeelliselle erikoistumiselle.  
Vaikutustenarvioinnissa k iinnitettiin huomiota erity isesti sopiviin sääntelytoimiin, joiden avulla 
riskipääomarahastot voisivat hankkia pääomaa laajemmalta ja joiden avulla eurooppalaiset 
riskipääomarahastot voisivat lisätä hallinnoimi aan varoja. Perimmäisenä tavoitteena on lisätä 
näiden rahastojen merkitystä i nnovatiivisten uusyritysten rahoitusvä lineenä. Tätä tarkoitusta varten 
vaikutustenarvioinnissa keskityttiin erityisesti riskipääomarahastojen mahdollisille sijoittajille 
osoittamiin suunnattuihin anteihin.  
2. O
NGELMAN MÄÄRITTELY  
Syy 1: Säädösten hajanaisuus.  Kilpaileviin korkean teknologian ja innovaation maailmanlaajuisiin 
keskuksiin ja erityisesti Yhdysva ltoihin verrattuna ri skipääomasijoitusten markkinointia ohjaavat 
säädökset ovat sirpaloituneita  ja hajanaisia. Yhdeksässä  27 jäsenvaltiosta on erityissäädöksiä, jotka 
koskevat riskipääomarahastojen toimintaa, sijo itussalkun koostumusta, vaatimukset täyttäviä 
sijoitusinstrumentteja, vaatimukset täyttäviä s ijoituskohteita, sijoituskoht eiden maantieteellistä 
sijaintia sekä sijoittajatyyppejä, joille kyseisiin  rahastoihin sijoittaminen on mahdollista. Kaikki 
säädökset ovat sisällöltään erilaisia ainakin os assa mainituista seikoist a. Seurauksena on, ettei 
yhdenmukaista riskipääomarahaston käsitettä ol e kyetty saamaan aikaan. Kahdeksassatoista 
jäsenvaltiossa  ei ole olemassa riskipääoma-alan varain hankintaa koskevia erityissäädöksiä. Näissä 
jäsenvaltioissa sovelletaan yrity slainsäädännön yleisiä säännöksiä sekä sijoittajaesitteitä koskevia 
velvoitteita rahastoihin, jotka haluavat markkinoida suunnattuja riskipääoma-anteja2. Näiden 
toisistaan poikkeavien säädösten noudattamine n aiheuttaa lisäkustannuks ia ja hankaluuksia.  
                                                 
1 Pk-yritykset on määritelty komission 6 päivänä toukokuuta 2003 antamassa suosituksessa mikroyritysten sekä 
pienten ja keskisuurten yritysten määritelmästä (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36). 
2 Suunnatuksi anniksi nimitetään yleensä tilannetta, jossa (tässä tapauksessa) sijoitusrahaston osakkeita tai 
osuuksia myydään pienelle yleensä ammattimaisten sijoittajien ryhmälle tai rajatulle joukolle. Suunnatun 
annin vastakohta on julkinen varainhankinta tai osakkeiden liikkeeseen lasku julkisille markkinoille. 
 
FI 3   FI Syy 2: Riskipääomarahoituksen hankintaan ulkoma ilta kuuluu useita vaiheita, joita kotimaisessa 
varainhankinnassa ei tarvita.  Koska lainsäädäntö on hajanaista ja riskipääomarahastoja 
markkinoivien tahojen on noudatettava  useita toisistaan poikkeavia säädöksiä, tulevat riskipääoman 
hankinnassa välttämättömät menettelyt ja valmistelu vaiheet (paikallisten säädösten selvittäminen, 
lainopillisten neuvojen hankkiminen, markkinoinnin al oittamista edeltävä kustannus-hyötyanalyysi) 
sitä monimutkaisemmiksi, mitä useamman lainsäädännön piirissä toimitaan.   
Syy 3: Riskipääomarahoituksen hankintaan ulkomailta liittyy kustannuksia, joita kotimaisessa 
varainhankinnassa ei ole.  Riskipääomarahaston hoitajan on varmistettava, että erilaisia rahastojen 
markkinointia koskevia lainsäädännöllisiä vaatimuksia noudatetaan, minkä vuoksi sen on huolehdittava, että kaikista sovellet tavista säännöksistä ja vaatimuks ista on otettu riittävästi selvää. 
Oikeudellisten asiakirjojen muokkaamisesta erilaist en kansallisten suunna ttuja anteja koskevien 
säännösten mukaiseksi saattaa aiheutua 500–1 000 euron kulut oikeudenkä yttöaluetta kohti. Jos 
riskipääomarahaston pääomasijoitu syhtiö (sponsori) haluaa ul ottaa varainkeruun koko EU:n 
alueelle, ovat tästä koituvat kus tannukset 13 500–27 000 euroa.  
Syy 4: Useilla oikeudenkäyttöalueilla riskipääomasijoituksiin sovelletaan tarjousesitteitä koskevia 
säädöksiä.  Kansallisten tarjousesitte itä koskevien säännösten noudattamisesta koituu huomattavia 
kuluja. Jäsenvaltioilla ja niiden lainsäädäntövi ranomaisilla on esimerkiksi erilaisia näkemyksiä 
siitä, ovatko kommandiittiyhtiöiden (joita riskipääomarahastot usei n ovat) osuudet arvopapereita ja 
kuuluvatko ne siis tarjousesited irektiivin soveltamisalaan.  Perusesitteen laatiminen vain yhtä 
jäsenvaltiota (Saksaa) varten maksaa noin 40 000 euroa . Tarjousesitteitä ja  etukäteishyväksyntää 
koskevia säännöksiä on Alankomaissa, Belgiass a, Itävallassa, Ranskassa, Ruotsissa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa.  
Syy 5: Useilla oikeudenkäyttöalue illa edellytetään paikallista re kisteröitymistä ja paikallista 
läsnäoloa markkinointia varten.  Useissa jäsenvaltioissa riskip ääomarahaston markkinointi niiden 
alueella edellyttää paikallise n, hyväksytyn markkinointiasiam iehen (eli rahoituslaitoksen) 
käyttämistä. Vaihtoehtoisesti riskipääomara haston hoitajan on itse hankittava lupa toimia 
markkinointiasiamiehenä. Markkinoint iluvan hankkiminen maksaa 20 000–40 000 euroa3. 
Sääntöjen mukaisen paikallisen läsnäolon yl läpitäminen maksaa esimerkiksi Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa vuosittain vähintään 25 000 euroa . Tämä summa ei sisä llä henkilöstökuluja.  
Vuonna 2007 julkaistussa, pääomasijoitusrahastojen ra jatylittävien s ijoitusten esteiden poistamista 
käsitelleessä asiantuntijaryhmän raportissa tarkaste ltiin tilannetta, jossa pääomia hankittiin neljältä 
eri oikeudenkäyttöalueelta ja tätä varten ylläpide ttiin samanaikaisesti nelj ää eri rahastorakennetta. 
Raportin mukaan tällaisen tilant een aiheuttamat kustannukset oliv at yli 0,4 prosenttia rahastoon 
sidottujen pääomien yhteissummasta.   
3. TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN TARKASTELU  
Jäsenvaltioiden toimiin perustuvaa ratkaisua on jo  kokeiltu, eikä sillä saatu aikaan toivottuja 
tuloksia. Vuonna 2007 komissio esitti toisessa jäsenvaltiossa laillis esti markkinoitavien 
riskipääomarahastojen vastavuoroista tu nnustamista. Joulukuussa 2009 julkaistussa 
kertomuksessaan komissio kuitenkin totesi, että pelkkä vastavuoroi nen tunnustaminen ei ole saanut 
aikaan isäntäjäsenvaltioiden ma rkkinoiden avautumista yhdellä oike udenkäyttöalueella laillisesti 
toimiville riskipääomarahastojen hoitajille. Raja tylittävä markkinointi toteutuu siis vain, jos 
                                                 
3 Arvio saatu EVCA-järjestön oikeudelliselta neuvonantajalta 25.10.2011.  
 
FI 4   FI riskipääomarahastoihin sovellet tavat keskeiset vaatimukset yhde nmukaistetaan kohdennetusti koko 
Euroopan tasolla.  
4. TAVOITTEET  
Yleistavoite – Euroopan pk-yri tysten kilpailukyvyn lisäämin en globaaleilla markkinoilla  
Kaikenkattavana tavoitteena on Euroopan pk-yri tysten kilpailukyvyn lis ääminen globaaleilla 
markkinoilla. Ideoista ja innovaattoreista ei Eur oopassa ole pulaa. Sen sijaan uusyrittäjyydessä ja 
uusyritysten rahoituksessa Eu rooppa tulee jälkijunassa.  
Erityistavoite – eurooppalaisen järjestelmän kehittäminen riskipääomarahastojen rajatylittävää 
varainhankintaa varten  
Riskipääoma on uusyritysten suosima rahoitusmuoto. Aloittelevat yrittäjät tarvitsevat 
pääomarahoituksen tuomaa vakautta kipeämmin kuin lainoja tai muita velkainstrumentteja. 
Ehdotetuilla toimilla pyritään siis saamaan aikaan entistä laajemmin hyödynnettävät pääomamarkkinat riskipääomarahastoja varten.  
Toiminnalliset tavoitteet
 
Vaatimukset täyttävän riskipääomar ahaston käsitteen vakiinnuttaminen.  Rajatylittävän 
varainhankinnan käytännön toiminnan helpottamise ksi tarvitaan yhteisymmärrystä siitä, mitä 
tarkoitetaan riskipääoman käsitteellä. Tästä syystä esitetäänkin riskipääomarahaston tärkeimpien 
ominaisuuksien  yhdenmukaistamista.  
Vaatimukset täyttäviä riskipääomarahastoja ja niiden hoitajia koskevan yhteisen sääntelyn 
aikaansaaminen. Kun riskipääomarahaston käsite on raja ttu riittävän tarkasti, on seuraavana 
toiminnallisena tavoitteena vaatimukset täyttävien riskipääomarahastojen markkinoinnissa yhteisön alueella sovellettavan yhdenmukaisen kehyksen luominen.  
Hallinnollisen yhteistyöver koston luominen vaatim ukset täyttävien riskipääomarahastojen hoitajien 
toimen tosiasiallista käytt öönottoa ja valvontaa varten. Rajatylittävän varainhankinnan käytännön 
toteutuksen kannalta välttämätön tavoite on ha llinnollisen yhteistyöverkoston perustaminen 
riskipääomarahastoja koskevien yhdenmukaiste n säännösten noudattamisen valvontaa varten.  
5. T
OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Konkreettisia toimintavaihtoehtoja  tarkasteltaessa vaikutustenarvioinnissa selvitettiin, miten 
riskipääomarahastolle tyypilliste n kohdeyritysten, salkkusijoitusten  kynnysarvojen ja vaatimukset 
täyttävien sijoitusinstrumenttien tärkeimmät  ominaisuudet on suositeltavinta määritellä. 
Arvioiduissa vaihtoehdoissa va atimukset täyttäviin kohdeyrityksiin (listautumattomiin pk-
yrityksiin) sidottujen pääomien kyn nysarvo asetettiin 50, 70 tai enintään 90 prosenttiin. Arvioidut 
sijoitusinstrumentit olivat muun muassa oman pääoman ehtoisia tai oman pääoman luonteisia 
instrumentteja. Vaatimukset täyttäviä sijoittajary hmiä tarkasteltaessa vaihtoehtoja olivat muun 
muassa (rahoitusmarkkinadirektiivissä tarkoitetuille)  ammattimaisille sijoittajille avoimet rahastot, 
family office -palveluita tarjoaville yrityksille, bisnesenkeleille, hallinnoijaryhmille ja varakkaille 
yksityishenkilöille avoimet rahastot tai kaik ille piensijoittajille avoimet rahastot.  
 
FI 5   FI Arvioitavana oli myös useita oikeudellisia muotoja . Vaihtoehtoina oli m uun muassa erityisten 
riskipääomarahastoja koskevien säännösten yhdist äminen vaihtoehtoiste n sijoitusrahastojen 
hoitajista annettuun direktiiviin, säännösten voimaan tulo osana vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen 
hoitajista annetun direktiivin täytäntöönpanoa (taso 2), erillisen, kohdennetun oikeudellisen 
välineen hyväksyminen sekä sellaisen oikeudellisen välineen hyväksyminen, jossa säädettäisiin yksityiskohtaisesti kansallisten riskipääomaa (tai suunnattuja an teja) koskevien järjestelmien 
vastavuoroisen tunnustamisen ehdoista.  
6. V
AIKUTUSTEN ARVIOINTI  
Vaikutuksia arvioitaessa havaittiin, että kynnysar vo on edullista sijoittaa ääripäiden puoliväliin. 
Vaihtoehdossa, jossa sidotuista pääomista 70 prosen ttia on sijoitettava v aatimukset täyttävien pk-
yritysten liikkeeseen laskemiin oman pääoma n ehtoisiin tai oman pääoman luonteisiin 
instrumentteihin, on suurin todennäköisyys muista erottuvan, vahvan eurooppalaisen 
riskipääomarahaston tuotemerkin syntymiselle. Vaatimukset täyttäviä sijoittajia tarkasteltaessa 
suositeltavin vaihtoehto on luoda ammattimaisille sijoitta jille rajattu järjeste lmä, johon tietyissä 
olosuhteissa voivat sijoittaa myös family office -p alveluita tarjoavat yrit ykset, bisnesenkelit, 
hallinnoijaryhmät ja varakkaat yk sityishenkilöt, mutta eivät piens ijoittajat. Näin  tavoitettaisiin 
tavanomaisimmat riskipääomasijoittajaryhmät ilman  että kuitenkaan tarvitt aisiin täysimittaista 
piensijoittajajärjestelmää.  
Oikeudellisista välineistä vaikutusten arvioinnissa suositellaan erillistä välinettä. Jos 
riskipääomarahastoja koskevat yhdenmukaiset s äännökset otettaisiin käy ttöön voimassa olevan 
vaihtoehtoisten sijoitusrahastojen hoitajista a nnetun direktiivin osana,  katsottaisiin tämän 
aiheuttavan direktiiviin sisäistä  ristiriitaa, kun tiukat valvont aa koskevat määräykset olisi 
laajennettava koskemaan vaihtoehtoisten sijo itusrahastojen hoitajien kirjavaa joukkoa. Kun 
jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ei lisäksi ole y hdenmukaistettu yleisemmällä tasolla, laillisesti 
markkinoitujen riskipääomarahasto jen vastavuoroiseen tunnustamis een perustuvan vaihtoehdon ei 
uskota olevan riittävän tehokas pyrittäessä ensimmäiseen toiminnalliseen tavoitteeseen 
(yhteisymmärrykseen riskipääomarahaston käsitteestä  ja yhdenmukaisten ma rkkinointiedellytysten 
luomiseen).  
7. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU JA VALITTU TOIMINTATAPA  
Kaikkien konkreettisten menettel yvaihtoehtojen lopullisen vert ailevan analyysin tuloksena 
suositeltavimmaksi vaihtoehdoksi yhdenmukaistamista varten todettiin erillinen oikeudellinen 
väline, jolla yhdenmukaistettaisiin ehdot, joita noudattaen vaatim ukset täyttävien 
riskipääomarahastojen hoitajat markki noivat rahastoja yhteisön alueella.  
Valitun vaihtoehdon uskotaan olevan toimivin, sillä  kaikki ehdotetussa säädöksessä esitetyt 
yhdenmukaiset vaatimukset täyttävä rahastonhoitaj a voisi käytännössä mar kkinoida yhdenmukaisia 
rahastoja koko yhteisön alueella ilman, että i)  direktiivin 2011/61/EU la insäädäntökehys koskee 
häntä tai ii) hänen täytyy noudattaa  riskipääomarahastoja, suunnattuj a anteja, tarjous esitteitä tai 
paikallista läsnäoloa koskevia, toisistaan huomattavasti poikkeav ia kansallisia säännöksiä.  
 
FI 6   FI 8. KUSTANNUKSET JA HYÖDYT  
Yhdenmukaisten kriteerien noudattamisesta ei odot eta koituvan merkittävää hallinnollista taakkaa 
tai kustannuksia. Riskipääomarahastoja koske vien laatuvaatimusten yhdenmukaistaminen 
vähentäisi huomattavasti niitä kustannuksia, joita nykyään ai heutuu erilaisten, toisistaan 
huomattavasti poikkeavien kansallisten säännösten noudattamisesta. Näiden säännösten soveltaminen jatkuisi edelleen, jos yhdenmukaistaminen jäisi tekemättä.  
On toki todennäköistä, että riskipääomarahasto ille koituu jonkin verran kustannuksia rahastojen 
raportointi- ja tiedonjulkistamismallien mukautta misesta yhdenmukaisia säännöksiä vastaaviksi. 
Nämä kustannukset ovat kuitenkin luultavasti vain mu rto-osa niistä toiminta kuluista, joita syntyy, 
jos muutoksia ei tehdä, vaan rahastojen olisi ed elleen noudatettava lukuisi a erilaisia kansallisia 
raportointi- ja tiedonjulkistamissääntöjä.  
Yhdenmukaisen kehyksen noudattamisen va lvonnasta ei odoteta syntyvän merkittäviä 
kustannuksia, sillä vaihtoehtoisten sijoitusrahasto jen hoitajista annetun direktiivin 3 artiklan 
3 kohdan yleiset rekisteröintiä ja tietojen julk istamista koskevat säännökset koskevat kaikkia 
vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, va ikka niitä ei tarvitsis ikaan rekisteröidä nyt  ehdotettavan kehyksen 
puitteissa.  
Muutamat vaatimukset saattavat nostaa vaatimuks et täyttävien riskipääomarahastojen kohteena 
olevien salkkuyritysten kustannuksia. Kustannuksia  saattaa aiheutua er ityisesti rahastojen 
velvollisuudesta laatia säännöllise sti vuosikertomuksia. Ei ole kuite nkaan todennäköistä, että nämä 
kustannukset olisivat merkittävästi s uurempia kuin ne, joita koituisi, jos muutoksia ei tehtäisi, sillä 
riskipääomarahoitusta hakevien salkkuyritysten ed ellytetään olevan valmiita ottamaan vastaan 
sijoituksia.  
Yhteiselle vaatimukset täyttä vän riskipääomarahaston käsittee lle perustuvan eurooppalaisen 
riskipääomakehyksen luomisen uskotaan parant avan rajatylittävän va rainhankinnan tehokkuutta, 
lisäävän riskipääomarahastojen hoitajien välistä  kilpailua sekä antavan lisää mahdollisuuksia 
erikoistumiselle. Sijoittajien näkökulmasta yhdenm ukaiset riskipääomarahastoja koskevat säännöt 
tekisivät näistä sijoituskohteist a entistä luotettavampia sekä – varainsaannin helpottuessa – 
auttaisivat sijoit tajia kohdistamaan pääomansa te hokkaammin. Yhdenmukaisen 
riskipääomarahastoja koskevan kehyksen avulla pystytään myös suuntaamaan enemmän pääomia 
innovatiivisille ja kasvupotentiaal iltaan merkittäville yrityksille. 
9. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Komission valitseman toimintatavan taustalla ol evien tavoitteiden mukais esti seurannassa ja 
arvioinnissa säädöksen hyväksymis en jälkeen keskitytään kolm een kysymykseen: 1) onko uudella 
kehyksellä saatu aikaan käsitys siitä, mitä vaatim ukset täyttävä riskipääoma rahasto tarkoittaa, 2) 
onko uudella kehyksellä edistetty vaatimukset täyt täviä riskipääomarahastoja koskevan yhteisen 
sääntelyn syntymistä sekä 3) onko uudella kehyksellä edistetty hallinnollisen yhteistyöverkoston syntymistä eurooppalaisten riskip ääomarahastojen hoitajien toim en käyttöönottoa ja valvontaa 
varten.  
Näitä seikkoja seurataan läheisessä yhteistyössä EAMV:n kanssa. Sen tehtäväksi tulee ylläpitää 
keskitettyä, internetissä  julkisesti saatavilla olevaa rekister iä, jossa luetellaan kaikki ehdotetun 
asetuksen mukaisesti unionin alu eella rekisteröidyt, vaatimukset täyttävät riskipääomarahastojen 
hoitajat.