PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Tässä ehdotuksessa säädetään poikkeuksellisista ja kohdennetuista muutoksista Euroopan rakenne- ja investointirahastoja ja vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahastoa, jäljempänä ’FEAD-rahasto’, varten kaudelle 2014–2020 luotuun oikeudelliseen kehykseen. Muutoksilla vastataan ensinnäkin Venäjän federaation hyökkäykseen Ukrainaan ja sen vaikutuksiin Euroopan unioniin ja etenkin useisiin sen itäisiin alueisiin ja toiseksi covid-19-pandemian pitkäkestoiseen vaikutukseen koko EU:ssa.

Venäjän provosoimattoman ja perusteettoman sotilaallisen hyökkäyksen seurauksena EU:hun ja erityisesti useisiin sen itäisiin alueisiin kohdistuu välittömiä muuttoliikkeeseen liittyviä haasteita, kuten kolmansien maiden kansalaisten muuttovirtoja. Sen vuoksi on tarpeen selventää, minkälaista tukea jäsenvaltioille ja alueille voidaan antaa tässä poikkeuksellisessa tilanteessa, ja estää se, että niiden käynnissä oleva työ kestävän covid-19-pandemiasta toipumisen eteen vaarantuu.

Tässä yhteydessä on tärkeää muistaa, että jäsenvaltiot ja alueet voivat jo tukea muuttoliikkeen haasteita koskevia toimia Euroopan aluekehitysrahaston, jäljempänä ’EAKR’, ja Euroopan sosiaalirahaston, jäljempänä ’ESR’, sekä koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun, jäljempänä ’REACT-EU-väline’, kautta saataville asetettujen lisämäärärahojen puitteissa. Tällaiseen tukeen voi sisältyä investointeja infrastruktuuriin, laitteisiin ja välineisiin, tuotteisiin ja palvelujen saatavuuteen sekä koulutukseen, työllisyyteen, sosiaaliseen osallisuuteen, terveyteen, hallinnollisiin valmiuksiin, yhteisöperustaisiin ja kotihoidon palveluihin sekä syrjinnän torjuntaan liittyviin toimiin. Lisäksi voidaan tukea vastaanottojärjestelmiä, joilla täydennetään AMIF-rahastosta ja muista rahoituslähteistä annettavaa tukea. On myös syytä muistaa, että FEAD-rahastoa voidaan käyttää elintarvike- ja perushyödykeavun antamiseen niille, joihin Venäjän sotilaallinen hyökkäys vaikuttaa, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset.

REACT-EU-välineen lisämäärärahojen käytössä voidaan jo hyödyntää monenlaisia joustomahdollisuuksia, mutta kaikkia niistä ei sovelleta monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020 EAKR:lle ja ESR:lle osoitettuihin määrärahoihin. On myös aiheellista vahvistaa FEAD-rahastoa koskevia erityistoimenpiteitä, erityisesti kun otetaan huomioon kiireellinen tarve antaa perushyödykeapua niille, joihin Venäjän sotilaallinen hyökkäys vaikuttaa. Koska Venäjän sotilaallisesta hyökkäyksestä johtuviin muuttoliikkeen haasteisiin on vastattava kiireellisesti, on tarpeen sallia, että asiaan liittyvät toimet ovat taannehtivasti tukikelpoisia kyseisen hyökkäyksen alkamispäivästä. Lisäksi tuen joustavuutta EAKR:n ja ESR:n välillä olisi lisättävä tällaisten toimien osalta, jotta ohjelmien käytettävissä olevat rahavarat voidaan ottaa käyttöön nopeasti. Jotta voidaan varmistaa myös, että FEAD-rahastoa voidaan käyttää nopeasti perushyödykeavun antamiseksi apua tarvitseville, myös kolmansien maiden kansalaisille, olisi aiheellista sallia, että jäsenvaltiot voivat muuttaa FEAD-rahastosta tuettujen ohjelmien tiettyjä osia ilman komission hyväksyntää.

Lisäksi covid-19-pandemian kesto on ollut pidempi kuin vuonna 2020 osattiin odottaa. Pandemian suorat ja välilliset vaikutukset jatkuvat edelleen kaikissa jäsenvaltioissa, ja jäsenvaltioiden on annettava pitkäaikaista julkista tukea kriisistä eniten kärsivien alueiden ja toimialojen elvyttämiseksi. Tämä aiheuttaa valtavia paineita jäsenvaltioiden talousarvioihin, minkä vuoksi näissä olosuhteissa on toteutettava lisää poikkeuksellisia toimia.

Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskevien investointialoitteiden (CRII ja CRII+) mukaisilla kahdella toimenpidepaketilla, jotka hyväksyttiin keväällä 2020 asetuksilla (EU) 2020/460 ja (EU) 2020/558, toteutettiin useita merkittäviä muutoksia, joiden avulla ennennäkemättömään tilanteeseen voitiin vastata tehokkaammin ja tarjota poikkeuksellista lisäjoustoa. Pandemiasta vähävaraisimmille aiheutuvien erityisten riskien vuoksi toiseen pakettiin sisältyi myös muutoksia asetukseen (EU) N:o 223/2014 (FEAD-asetus), jotka tehtiin asetuksella (EU) 2020/559, jolla otettiin käyttöön lisäjoustoa ja maksuvalmiutta koskevia erityistoimenpiteitä jäsenvaltioiden tukemiseksi, jotta nämä voivat torjua covid-19-pandemiaa vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahaston puitteissa.

Koheesiopolitiikkaan saatiin huomattavia lisämäärärahoja NextGenerationEU-välineestä REACT-EU:n kautta, josta tarjotaan apua covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen. Jäsenvaltiot voivat käyttää näitä lisävaroja myös kasvattaakseen FEAD-rahastosta tuettujen ohjelmien määrärahoja.

Uusilla joustomahdollisuuksilla ja lisävaroilla, mukaan lukien REACT-EU-välineen 50 miljardia euroa ”uutta rahaa” ja CRII- ja CRII+ -välineissä uudelleenkohdennetut 23 miljardia euroa, on ollut merkittävä myönteinen vaikutus. Esimerkiksi kiireellisiin henkilösuojainten, hengityskoneiden ja ambulanssien hankintoihin on kohdennettu uudelleen noin kahdeksan miljardia euroa. Yli 12 miljardia euroa on kohdennettu hätäavustuksiin ja matalakorkoisiin lainoihin pienyrityksille, jotta nämä voivat jatkaa toimintaansa. Siitä huolimatta pandemian kesto ja sen vaikutukset EU:n talouteen, ihmisiin, erityisesti vähävaraisimpiin, ja koko yhteiskuntaan ovat olleet laajemmat kuin alun perin osattiin odottaa. Jäsenvaltioiden talousarvioihin kohdistuvien valtavien paineiden vuoksi käytettävissä olevat varat ohjelmien kansallisen osarahoituksen takaamiseksi ovat vähentyneet.

Uusien koronavirusmuunnosten ilmaantuminen vuonna 2021, erityisesti omikronmuunnos vuoden jälkipuoliskolla, ja niistä johtunut rajoitusten laajamittainen tiukentaminen vuoden 2021 viimeisellä neljänneksellä lisäsivät jäsenvaltioiden talouksiin kohdistuvia kielteisiä vaikutuksia entisestään.

Jäsenvaltioiden talousarvioihin tulee kohdistumaan lisäpaineita, kun niiden on toteutettava huomattavia verotuksellisia toimia lieventääkseen energian hintojen viimeaikaisen nousun vaikutuksia vähävaraisimpiin, pieniin yrityksiin ja energiaintensiivisiin teollisuudenaloihin. Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen taloudelliset vaikutukset eivät ole vielä selvillä, mutta ne voivat heikentää merkittävästi jäsenvaltioiden talouksien elpymistä covid-19-pandemian jälkeen.

Rahastoista myönnettävä tuki olisi saatava liikkeelle nopeasti, jotta voidaan vähentää kansallisiin talousarvioihin kohdistuvaa rasitetta. Sen vuoksi on tarpeen väliaikaisena ja poikkeuksellisena toimenpiteenä ja tavanomaisissa olosuhteissa sovellettavista säännöistä poikkeamatta laajentaa väliaikainen mahdollisuus, jonka mukaan koheesiopolitiikan ohjelmien ja FEAD-rahastosta tuettujen ohjelmien täytäntöönpanon osarahoitusosuus EU:n talousarviosta voi olla 100 prosenttia, koskemaan myös meneillään olevaa tilivuotta 2021–2022.