FI Euroopan unionin virallinen lehti C 207/61

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Alkoholiin liittyviä kysymyksiä koskevan EU:n strategian tarve ja toteuttamisväylä”

(2017/C 207/12)

Esittelijä: Ewa May KARLSSON (SE, ALDE), Vindelnin kunnanvaltuutettu

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

ALKOHOLIKYSYMYKSIÄ KOSKEVAN EU:N TOIMINNAN EDELLYTYKSET

Toissijaisuusperiaate, konteksti ja työpaikat on otettava huomioon

1. katsoo yleisellä tasolla, että käsitteet ”liiallinen” käyttö, ”haitallinen” käyttö ja ”väärinkäyttö” on määriteltävä tieteellisin kriteerein.

2. toteaa, että haitallinen alkoholin kulutus aiheuttaa suuria yhteiskunnallisia kustannuksia. Komitea korostaa, että EU:n kansalaisten hyvinvointi ja terveys tulee asettaa taloudellisten intressien edelle.

3. toteaa, että perussopimuksen mukaan tervepolitiikan alalla toteutettavilla toimilla tähdätään kansanterveyden parantamiseen, tutkimuksen edistämiseen sekä sairauksien ja terveysriskien ehkäisemiseen, elintapoihin ja alkoholin väärinkäyttöön liittyvät riskit mukaan luettuina.

4. on tietoinen alkoholille altistumisen aiheuttamasta erityisestä haavoittuvuudesta raskauden, lapsuuden ja nuoruuden aikana sekä neurologisten kehityshäiriöiden aiheuttamista neurologisista vaurioista.

5. katsoo, että alkoholikysymyksiä koskevassa toiminnassa on noudatettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita, ja sen tavoitteena tulee olla jäsenvaltioiden alaa koskevien toimintalinjojen ja kansanterveystyön täydentäminen sekä kannustaminen jäsenvaltioiden väliseen yhteistyöhön.

6. korostaa, että on otettava huomioon kansalliset alkoholin kulutustottumukset, terveystilanne ja sitä koskevat jakaumat sekä kulttuuriset, maantieteelliset ja historialliset tavat ja taustat. On tärkeää huomioida Euroopan eri alueiden ja kuntien erilaiset olosuhteet ja tarpeet.

7. korostaa, että EU:n toimielinten tärkeänä tehtävänä on tukea jäsenvaltioita eri tavoin tutkimuksen edistämisessä sekä arvioida toimintalinjoja, toimenpiteitä, toimia sekä muutettujen lakien ja rajoitusten vaikutuksia.

8. panee merkille 3 miljoonaa henkeä työllistävän viinialan (1), 2,3 miljoonaa työpaikkaa koko tuotantoketjussa käsittävän olutteollisuuden (2) ja tuotannossa ja myynnissä yli miljoona henkeä työllistävän väkevien alkoholijuomien alan (3) merkityksen. Lisäksi tuotanto hyödyttää matkailuelinkeinoa ja myötävaikuttaa siten lisätyöpaikkojen syntymiseen.

Alkoholin väärinkäytön yhteiskunnalliset, sosiaaliset ja taloudelliset seuraukset

9. toteaa, että alkoholi on 15–49-vuotiaiden keskuudessa sairauksien kokonaismäärän kannalta tupakoinnin jälkeen suurin riskitekijä (4). Jäsenvaltioiden tilastot osoittavat, että 15–64-vuotiaiden ikäryhmässä alkoholin kulutus on taustalla yhdessä kuolemantapauksessa seitsemästä, kun on kyse miehistä, ja yhdessä kuolemantapauksessa 13:sta, kun on kyse naisista (5).

10. on tietoinen siitä, että alkoholin riski- ja väärinkäyttö sekä alkoholiriippuvuus aiheuttavat suuria taloudellisia kustannuksia tuotannonmenetysten (11,3 miljardia euroa) ja työttömyyden (17,6 miljardia euroa) muodossa (6).

11. toteaa, että alkoholiin liittyvistä haitoista on koko EU:n alueella laskettu aiheutuvan suoraan 155,8 miljardin euron sosiaaliset kustannukset, joista suurin osa (82,9 miljardia euroa) on terveydenhuoltojärjestelmien ulkopuolisia kustannuksia (7). Kun mukaan lasketaan välilliset haitat, joihin kuuluvat yhteiskuntaan sekä alaikäisiin henkilöihin ja alkoholia käyttäviä ympäröiviin henkilöihin kohdistuvat haitat, alkoholin aiheuttamat sosiaaliset kustannukset nousevat kaksinkertaisiksi (8).

12. painottaa, että on toteutettava väkivaltaa ennalta ehkäiseviä toimia kiinnittäen erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin ja erityisiin tilanteisiin, kuten seksuaaliseen hyväksikäyttöön yöelämänviettopaikoissa.

13. korostaa, että alkoholiin liittyvien yhteiskunnallisten kustannusten arvioidaan vastaavan keskimäärin 1,3:a prosenttia yksittäisen maan bruttokansantuotteesta (9).

14. toteaa, että alkoholin väärinkäyttö on riskitekijä yli 60 kroonisessa sairaudessa. Krooniset sairaudet lisääntyvät EU:ssa, ja terveydenhoitomenojen arvioidaan olevan suuruudeltaan 700 miljardia euroa vuodessa (10).

Alkoholikysymyksiä koskeva tuleva toiminta EU:n tasolla

15. peräänkuuluttaa EU:lle uutta alkoholistrategiaa ja haluaa varmistua siitä, että EU:n toimielimet toimivat jatkossakin jäsenvaltioiden kapasiteetin vahvistamiseksi ja tehokkaan koordinoinnin varmistamiseksi. Komitea kannattaa näin ollen sekä neuvoston (11) että Euroopan parlamentin vaatimusta vahvasta poliittisesta johtajuudesta tässä kysymyksessä.

16. huomauttaa, että EU:n tasolla toteutettavaan yhteiseen toimintaan tulee sisältyä suosituksia ja hyviä esimerkkejä siitä, miten voidaan vahvistaa valtakunnallista, alueellista ja paikallista toimintaa.

17. korostaa, että Euroopan komission ei pidä haitata vaan sen tulee edistää niiden jäsenvaltioiden työtä, jotka päättävät kehittää alkoholin väärinkäyttöä ehkäisevää toimintaansa.

18. painottaa pitävänsä tärkeänä, että paikallis- ja aluetason toimijoille annetaan mahdollisuus tuoda kokemuksillaan ja tietämyksellään panoksensa toimintaan, sillä ne tuntevat parhaiten haitallisen alkoholinkäytön estämistä ja yhteiskuntaan kohdistuvien haitallisten vaikutusten rajoittamista koskevat tarpeet ja edellytykset ja pystyvät vaikuttamaan niihin. Paikallistaso on erityisen tärkeä, koska se on lähimpänä ihmisiä ja heidän muodostamiaan yhteisöjä.

19. pitää kroonisten sairauksien torjuntaan tehtävien tulevien panostusten puitteissa toteutettavaa alkoholiongelmien ehkäisyyn tähtäävää komission toimintaa myönteisenä asiana, mutta katsoo, että se ei riitä, sillä siitä puuttuu ennaltaehkäisevä näkökulma ja välillisten haittojen (12) huomiointi.

20. katsoo, että EU:n yhteisiin toimiin olisi sisällytettävä suosituksia, joilla pyritään välttämään, että alkoholin väärinkäyttö siihen liittyvine riskeineen muodostuu houkuttimeksi matkailukohteiden myynninedistämisessä.

21. pitää tärkeänä, että alkoholikysymyksiin liittyvä strateginen työ tukee käynnissä olevaa kansainvälistä toimintaa ja että sitä koordinoidaan sen kanssa. Alueiden komitea korostaa näin ollen, että toiminnassa on jatkossa yhä enemmän pyrittävä aikaansaamaan WHO:n toimintasuunnitelmaan (13) ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin nivoutuvia yhteisvaikutuksia.

22. huomauttaa, että kansalaisjärjestöt ovat asiantuntemuksensa sekä kansainvälisellä, valtakunnallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla keräämänsä kokemuksen johdosta tärkeitä yhteistyötoimijoita.

ALKOHOLIKYSYMYKSIÄ KOSKEVAN TULEVAN TOIMINNAN SUUNTA EU:N TASOLLA

Yhteistyöfoorumien tarve EU-tasolla

23. toteaa, että aiemmin voimassa olleesta alkoholistrategiasta (2006–2012) kuluneiden neljän vuoden aikana toimintaa ja tuolloin perustettuja yhteistyöfoorumeja CNAPA:ta (kansallista alkoholipolitiikkaa ja alkoholihaittojen ehkäisytoimia käsittelevä komitea) ja EAHF:ää (EU:n alkoholi- ja terveysfoorumi) on osittain kehitetty edelleen (14). Tarve näille ja muille areenoille, joilla alkoholikysymyksiä voidaan käsitellä, on yhä olemassa, ja kertynyttä osaamista ja oppia on käytettävä hyväksi ja kehitettävä.

24. panee merkille, että sekä nuorten alkoholinkäyttöä ja humalajuomisen haittoja koskeva toimintasuunnitelma (Action Plan on Youth Drinking and on Heavy Episodic Drinking) että yhteinen toiminta alkoholiin liittyvien haittojen vähentämiseksi (Joint Action on Reducing Alcohol Related Harm) päättyy vuonna 2016. Komitea toteaa, että on välttämätöntä jatkaa toimintasuunnitelmaa ja/tai käynnistää uusi alaikäisten ja nuorten hyväksi suunnattu toimintasuunnitelma.

25. korostaa sen merkitystä, että EU tukee tutkimustoimintaa ja sitä, että tietoa pystytään soveltamaan nopeammin käytäntöön ja muuntamaan uusiksi toimintatavoiksi. On tärkeää selvittää, miten toimilla voidaan samanaikaisesti osaltaan vähentää terveyttä koskevaa eriarvoisuutta.

26. suhtautuu myönteisesti hyvien esimerkkien vaihtoon jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä. Se on strategisesti tärkeää ja kannustaa oppimiseen, tietämyksen syventämiseen ja yhteisten ongelmien kartoittamiseen. Toimenpiteiden ja toiminnan tulee perustua näyttöön ja kustannustehokkuuden kannalta parhaisiin toimintatapoihin.

27. korostaa alkoholipolitiikan kehityksen tarkoituksenmukaisen valvonnan merkitystä. On tärkeää kehittää edelleen nykyisiä tietokantoja vertailukelpoisten, luotettavien ja yhdenmukaisten indikaattoreiden käyttämiseksi seurannassa ja analyyseissä.

28. katsoo, että tieteellisen tiedonkeruuprosessin tueksi voitaisiin perustaa tieteellinen ryhmä.

Alkoholijuomien markkinointi ja mainonta

29. korostaa, että markkinointi ja mainonta ylittävät valtioiden rajat, joten yhteistoiminta jäsenvaltioiden välillä on ratkaisevan tärkeää.

30. katsoo, että toimien, joilla torjutaan lasten ja alaikäisten nuorten altistumista alkoholijuomien markkinoinnille ja mainonnalle, tulisi olla luonteeltaan rajoittavia ja pakottavia, toisin sanoen kieltää sekä alkoholin markkinoiminen että mainostaminen alaikäisille.

31. korostaa olevan tärkeää, että alkoholijuomien tuottajat ja jakelijat noudattavat tarkasti markkinointia ja mainontaa koskevia sääntöjä.

32. katsoo, että toiminnassa, jolla pyritään vähentämään lasten ja nuorten altistumista alkoholimarkkinoinnille ja -mainonnalle, on otettava huomioon sosiaalisen median ja internetin välityksellä tapahtuva mainonta sekä tuotesijoittelu ja alkoholin tuotemerkkeihin liittyvät muut tuotteet. Suomessa on vuodesta 2015 lähtien kielletty kilpailujen ja pelien käyttö alkoholin markkinoinnissa sekä alkoholimainonta yleisillä paikoilla ja sosiaalisessa mediassa (15).

33. panee merkille, että urheilu- ja kulttuuritapahtumien sponsorointi muodostaa kasvavan markkinalohkon ja on kustannustehokas markkinointistrategia. Nuoret ovat yksi ryhmä, joka saavutetaan tällä tapaa ja joka altistuu alkoholin markkinoinnille sekä tapahtumapaikalla että televisioitujen tapahtumien välityksellä.

34. huomauttaa, että alkoholijuomien kaikkeen markkinointiin ja mainontaan on tärkeää sisällyttää tietoa väärinkäytön riskeistä.

35. on tietoinen siitä, että EU:ssa alkoholin markkinoinnissa käytetään laajalti omavalvontaa ja itsesääntelyä siitäkin huolimatta, että a) menetelmän tehokkuudesta alkoholialalla ollaan erimielisiä (16) ja b) ettei se riitä suojelemaan raskaana olevia, lapsia ja nuoria alkoholin kielteisiltä vaikutuksilta (17).

Lasten ja nuorten oikeudet

36. huomauttaa, että aivan liian monet lapset ja nuoret kasvavat perheissä, joissa esiintyy alkoholiriippuvuutta ja alkoholin väärinkäyttöä. EU:ssa arvioidaan olevan 5–9 miljoonaa lasta, jotka elävät perheissä, joissa esiintyy haitallista alkoholinkäyttöä (18). Vaarana on, että kouluttautumisen ja hyvän terveyden edellytykset ovat näillä lapsilla muita huonommat.

37. pitää tärkeänä kartoittaa ne toiminta-alat, joita jäsenvaltioissa on kehitettävä nuorten runsaan alkoholinkäytön vähentämiseksi, jotta voidaan varmistaa turvallinen ja terveellinen ympäristö lapsille ja nuorille, ja pitää tässä yhteydessä erittäin tärkeänä sellaisten vapaa-ajanvietto- ja juhlimistapojen edistämistä, joihin ei liity alkoholinkäyttöä.

38. toteaa, että raskaus ja imetys ovat erityisen herkkiä vaiheita, sillä sikiön alkoholioireyhtymän häiriöt ilmenevät nimenomaan silloin. Alkoholi vaikuttaa sikiön kasvuun ja kehitykseen kaikissa raskauden vaiheissa, eikä voida sanoa, että olisi olemassa jokin turvallinen määrä alkoholia, joka voidaan nauttia raskauden aikana.

39. on yhtä mieltä siitä, että yleissopimus lapsen oikeuksista tarkoittaa, että lapsia ja nuoria on suojeltava alkoholin haitallisilta vaikutuksilta. Sopimuksen osapuolina olevien valtioiden on 33 artiklan mukaisesti toimittava lapsen edun mukaisesti sekä selvitettävä lapsen oma näkökulma ja otettava se huomioon kaikissa lasta koskevissa päätöksissä.

40. pitää raskauden, lapsuuden ja nuoruuden aikaisia ennaltaehkäiseviä toimia ensisijaisina ennaltaehkäisyn kulttuurin ja terveyden edistämiseksi.

41. korostaa, että koulu on tärkeä foorumi, jossa voidaan edistää terveyttä vahvistamalla lasta ympäröiviä turvatekijöitä ja jossa alkoholin väärinkäyttö ja lasten vaikeuksiin ajautumisen vaara voidaan havaita varhaisessa vaiheessa. Kouluissa lapsille annettavan, alkoholin vaaroista kertovan koulutuksen tulee perustua tieteelliseen näyttöön, sillä pelkästään tiedottavilla ohjelmilla ja toimilla ei ole tarvittavaa tehokkuutta, ja niiden on katettava kokonaisvaltaisesti kouluyhteisön kaikki toimijat: oppilaat, perheet ja opettajat.

42. korostaa, että on tärkeää vähentää alkoholin väärinkäyttöä aikuisten keskuudessa muun muassa valistustoimenpitein, sillä aikuisten tarjoama esikuva on edellytys sille, että voidaan optimoida nuorille ja nuorille aikuisille suunnattujen ennaltaehkäisevien toimien vaikutukset. Sekä aikuisille että lapsille suunnatun valistusmateriaalin laadinnan tulee olla tieteelliseltä pohjalta toimivien riippumattomien elinten tehtävä. Tässä yhteydessä olisi tärkeää tehdä yhteistyötä majoitus- ja ravitsemisalan kanssa koulutuksen tarjoamiseksi vastuullisesta alkoholitarjoilusta, jotta vähennetään alkoholin väärinkäyttöä aikuisväestön keskuudessa.

43. pitää ensisijaisen tärkeinä perheille suunnattujen ennaltaehkäisevien ohjelmien toteuttamista, sillä perhe on lasten ensisijainen kasvatus- ja kouluttamisympäristö, jossa he oppivat toimintatapoja, arvoja, kykyjä ja taitoja.

Kuluttajatiedotus – ravintosisältöä ja kalorimääriä koskevaa tietoa sisältävä ainesosaluettelo

44. kehottaa EU:n toimielimiä parantamaan alkoholijuomien merkintöjä EU:n tasolla ja saattamaan valmiiksi kertomuksen siitä, miten alkoholipakkaukset tulee sisällyttää nykyisiin lakeihin, jotka koskevat ainesosaluetteloita ja niiden sisältämiä tietoja ainesosista, ravintosisällöstä ja kalorimääristä. Komitea korostaa, että kuluttajalla on oikeus tietää, mitä tuotteet sisältävät, jotta hän voi tehdä tietoon perustuvia valintoja.

45. katsoo, että erityinen raskaana oleville, lapsille, nuorille sekä ajoneuvon kuljettajille suunnattu varoitusteksti on olennainen täydentävä väline alkoholiin liittyvien riskien huomioon ottamisessa ja vähentämisessä. Varoitustekstejä on tärkeää mukauttaa kohderyhmän mukaan. Komitea on tyytyväinen eräiden tuottajien ja jakelijoiden alalla jo toteuttamiin toimiin.

46. suosittelee, että koulutuksessa ja tiedotuskampanjoissa keskitytään lisäämään tietoisuutta humalajuomisen vaaroista ja siitä, mistä saa neuvontaa, tukea ja hoitoa.

47. korostaa joukkoviestimien tärkeää roolia sen varmistamisessa, että alkoholin käytön riskeistä tiedotetaan asianmukaisesti.

Alkoholin saatavuus ja halvan alkoholin myynti

48. huomauttaa, että sosioekonomisesti haavoittuvassa asemassa olevat ryhmät ja nuoret kärsivät voimakkaammin terveysongelmista, ja haluaa estää terveyttä koskevan eriarvoisuuden lisääntymisen. Eräs ongelma on aivan liian edulliseksi hinnoiteltu ja liian helposti saatavilla oleva alkoholi, joka saattaa johtaa suureen alkoholinkulutukseen, joka puolestaan voi aiheuttaa maksavaurioita ja ennenaikaisia kuolemia (19). Jäsenvaltiot voivat harkita tutkimuksen kaltaisia yhteisiä toimia erittäin halvan alkoholin myynnin – internetin välityksellä tapahtuva myynti mukaan luettuna – estämiseksi.

49. toteaa, että alkoholin saatavuudella on merkitystä haitallisen alkoholinkäytön ja alkoholiin liittyvien haittojen laajuuden kannalta. Tutkimukset ovat osoittaneet, että alkoholin saatavuuden lisääntyminen johtaa suurempan kulutukseen ja sen seurauksena terveysongelmien ja haittojen lisääntymiseen (20).

50. katsoo, että jäsenvaltiot voivat tiukentaa rajoituksia ja myynnin ja oston valvontaa entisestään, vaikka useimmissa jäsenvaltioissa sovelletaan 18 vuoden ikärajaa. Muita mahdollisuuksia ovat myyntipaikkojen määrän supistaminen, alkoholinkäytön ja alkoholin myynnin kieltäminen julkisilla paikoilla tiettyinä kellonaikoina, aukioloaikojen ja anniskeluoikeuksien rajoittaminen sekä vastuullisen alkoholitarjoilun noudattaminen toteuttamalla ammattilaisille, jakelijoille sekä majoitus- ja ravitsemisalalle suunnattuja koulutustoimia. Rajoituksia tulee täydentää sääntöjen noudattamista koskevalla valvonnalla.

Ennaltaehkäisevä toiminta työpaikalla

51. toteaa, että alkoholin riski- ja väärinkäyttö sekä alkoholiriippuvuus lisäävät sekä sairauspoissaolojen että työpanoksen heikentymisen vaaraa ja vaikuttavat kielteisesti muihin henkilöihin. Alkoholin vaikutuksen alaiset henkilöt ovat turvallisuusriski: kaikista työtapaturmista 20–25 prosentissa on mukana alkoholin vaikutuksen alainen henkilö. Työpaikat ovat haitallisen käytön ennaltaehkäisyn kannalta tärkeä areena (21).

52. kehottaa tarkastelemaan mahdollisuutta, että vaihtoehtona sakoille tai muille sääntöjen noudattamista koskeville valvontatoimenpiteille rikkomuksen tekijä määrättäisiin osallistumaan valistus- ja koulutusohjelmiin, etenkin jos rikkomuksesta epäillyt ovat alaikäisiä.

53. korostaa, että alkoholin käyttöön tulisi puuttua työpaikalla (ns. varhainen puuttuminen). Työpaikalla tulisi olla ohjeet, miten tällaisessa tilanteessa tulisi toimia. Tämä olisi hyvää ennaltaehkäisevää työterveyshuoltoa.

54. korostaa, että julkinen sektori voi olla alkoholiin liittyvän ennaltaehkäisevän toiminnan alalla edelläkävijä vakaan ja turvallisen työympäristön luomisessa etenkin, koska monet julkisen sektorin työntekijät tarjoavat tärkeitä hyvinvointipalveluja kansalaisille.

Ennaltaehkäisevä toiminta terveydenhuollon alalla

55. katsoo, että apua ja hoitoa on voitava saada varhaisessa vaiheessa ja että alkoholiriippuvuuden ja alkoholin väärinkäytön vuoksi hoidossa olevien vanhempien lapset on otettava huomioon ja heille on tarjottava neuvontaa ja tukea. Yksi tapa ehkäistä sairauksia on terveellisten elintapojen edistäminen tarjoamalla tukea alkoholin riskikäytön muuttamiseen.

56. pitää tärkeänä, että työelämässä edistetään työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välisiä sopimuksia, joiden nojalla työnantajat osallistuvat suunniteltuihin ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin.

57. toteaa, että alkoholiin liittyvistä maksasairauksista kärsivät usein työikäiset ihmiset. Alkoholin väärinkäytöllä on lääketieteellinen yhteys myös moniin muihin vakaviin sairauksiin, kuten syöpään, sydän- ja verisuonitauteihin sekä psyykkisiin ongelmiin (22).

Liikenneturvallisuus

58. huomauttaa, että liikenteessä sovellettavat veren sallittua alkoholipitoisuutta koskevat rajat, tiedotustoimet ja koulutus sekä valvonta parantavat osaltaan liikenneturvallisuutta. Alkoholi on syynä 25 prosentissa kuolemaan johtavista auto-onnettomuuksista EU:ssa (23).

59. suhtautuu myönteisesti komission vuonna 2014 julkaisemaan tutkimukseen alkolukoista ja siitä, miten niiden avulla voidaan vähentää alkoholiin liittyviä tieliikenneonnettomuuksia (24).

60. katsoo, että vieläkin enemmän yhteistyötä on tehtävissä liikenneturvallisuuden parantamiseksi EU:ssa. Voidaan muun muassa toteuttaa alkoholiin liittyvien tieliikenneonnettomuuksien seurantaa ja jakaa jäsenvaltioiden välillä kokemuksia tehokkaista toimista tällä alalla. On tärkeää, että uusilla kuljettajilla on tietoa seurauksista, joita alkoholin vaikutuksen alaisena ajamisella on.

Bryssel 9. helmikuuta 2017. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Markku MARKKULA

(1) http://www.ceev.eu/about-the-eu-wine-sector

(2) http://www.brewersofeurope.org/uploads/mycms-files/documents/publications/2016/EU_economic_report_2016_web.pdf

(3) http://spirits.eu/spirits/a-spirit-of-growth/introduction-2

(4) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0008/178163/E96726.pdf?ua=1

(5) http://www.euro.who.int/__data/assets/pdf_file/0017/190430/Status-Report-on-Alcohol-and-Health-in-35-European-Countries.pdf

(6) Centre for Addiction and Mental Health (2012). Alcohol consumption, alcohol dependence and attributable burden of disease in Europe.

(7) Ks. edellä.

(8) Ks. alaviite 4.

(9) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf

Anderson P. & Baumberg B. (2006). Alcohol in Europe: A public health perspective. London: Institute of Alcohol Studies.

(10) http://ec.europa.eu/health/major_chronic_diseases/docs/reflection_process_cd_en.pdf

(11) http://eur-lex.europa.eu/legal-content/FI/TXT/?uri=CELEX%3A52015XG1216(01)

(12) Käsite ”välilliset haitat” viittaa haittoihin, jotka voivat kohdistua yhteiskuntaan sekä alkoholia käyttävään/käyttäviin yhteydessä oleviin henkilöihin. Vastaava englanninkielinen ilmaus on ”alcohol’s harm to others”.

(13) Ks. alaviite 4.

(14) Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisessä” (EUVL C 197, 24.8.2007).

(15) http://www.finlex.fi/fi/esitykset/he/2013/20130070.pdf

(16) Babor, T. F. (2010). Alcohol: No Ordinary Commodity – a summary of the second edition. Addiction.

(17) CAMY. (2003). Alcohol Advertising on Sports Television 2001 to 2003: Center on Alcohol Marketing ja Youth, Madden, P. A., & Grube, J. W. (1994). The frequency and nature of alcohol and tobacco advertising in televised sports, 1990 through 1992. Am J Public Health.

(18) http://ec.europa.eu/health/archive/ph_determinants/life_style/alcohol/documents/alcohol_europe_en.pdf, sivu 6.

(19) http://www.easl.eu/medias/EASLimg/News/3f9dd90221ef292_file.pdf

(20) Ks. alaviite 4.

(21) http://ec.europa.eu/health/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(22) http://www.eurocare.org/library/updates/eurocare_eu_alcohol_strategy2

(23) http://ec.europa.eu/transport/road_safety/topics/behaviour/fitness_to_drive/index_en.htm

(24) https://ec.europa.eu/transport/road_safety/sites/roadsafety/files/pdf/behavior/study_alcohol_interlock.pdf