Sopimuspuolten kokouksessa päätökset tehdään yleensä yksimielisesti. Jos kaikki keinot yksimielisyyden saavuttamiseksi on käytetty, asiakysymyksiä koskevat päätökset tehdään läsnä olevien ja äänestävien sopimuspuolten äänten kolmen neljäsosan enemmistöllä. EU:lla on 27 ääntä 46 äänen kokonaismäärästä, jos kaikki sopimuspuolet ovat läsnä.

Komissio antoi 14. lokakuuta 2020 ehdotuksen Århus-asetuksen muuttamisesta ja tiedonannon muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta vastauksena komitean asiassa ACCC/C/2008/32 esittämiin päätelmiin. Kyseessä oli vastaus neuvoston komissiolle esittämään kehotukseen antaa lainsäädäntöehdotus ja komission Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa koskevassa tiedonannossa antamiin sitoumuksiin.

Lainsäädäntöprosessin lopullisena tuloksena kolmikantaneuvotteluissa päästiin 12. heinäkuuta 2021 poliittiseen yhteisymmärrykseen, joka koski kaikkia valvontakomitean asiassa ACCC/C/2008/32 esille ottamia ongelmakysymyksiä. Asia ACCC/C/2015/128 liittyy Århus-asetukseen sisältyviin valtiontukia koskeviin poikkeuksiin, joita edellä mainittu komission lainsäädäntöehdotus ei kattanut. Komissio antoi kuitenkin 12. heinäkuuta 2021 pidetyissä kolmikantaneuvotteluissa osana tarkistetun Århus-asetuksen hyväksymiseen johtanutta kompromissia lausuman, jossa se sitoutui arvioimaan tässä asiassa tehdyt päätelmät ja julkaisemaan tulokset vuoden 2022 loppuun mennessä. Komissio totesi myös, että se aikoo tarvittaessa esittää vuoden 2023 loppuun mennessä toimenpiteitä kysymyksen ratkaisemiseksi ottaen huomioon Århusin yleissopimuksen mukaiset EU:n ja sen jäsenvaltioiden velvoitteet ja valtiontukia koskevat unionin oikeuden säännöt.

Tämä aloite koskee luonnosta neuvoston päätökseksi, joka kattaa nämä kaksi asiaa. Näin ollen EU voi ilmaista yhtenäisen kannan sopimuspuolten kokouksessa 18.–20. lokakuuta 2021.

Asian ACCC/C/2008/32 osalta EU odottaa sopimuspuolten kokouksen olevan yhtä mieltä siitä, että sen jälkeen kun EU:n toimenpiteet on hyväksytty ja ne ovat tulleet voimaan, niillä varmistetaan Århusin yleissopimuksen määräysten noudattaminen. Koska luonnos sopimuspuolten kokouksen päätökseksi on laadittu ennen Århus-asetusta koskevan lainsäädäntömenettelyn virallista päättymistä, EU:n voi olla tarpeen pyytää sopimuspuolten kokouksen päätösluonnoksen saattamista ajan tasalle, jotta se vastaa täysin tätä EU:ssa tapahtunutta erittäin merkittävää kehitystä.

Valtiontukea koskevan asian osalta EU hyväksyy päätöksen, jossa päätelmät pannaan merkille, mutta niitä ei hyväksytä. Se aikoo palata asiaan sopimuspuolten seuraavassa kokouksessa, joka on määrä pitää vuonna 2025, ja huolehtia yleissopimukseen liittyvästä raportoinnista komission lausumassa asetettuihin määräaikoihin mennessä.

Edellä esitetyn perusteella EU:n olisi tulevassa sopimuspuolten seitsemännessä kokouksessa hyväksyttävä asiaa ACCC/C/2008/32 koskevat päätelmät, jollei tämän neuvoston päätösluonnoksen säännöksistä muuta johdu. Lisäksi EU:n olisi todettava panneensa merkille asiaa ACCC/C/2015/128 koskevat päätelmät mutta pyydettävä, että näiden päätelmien hyväksyminen lykätään sopimuspuolten kahdeksanteen kokoukseen.

Lisäksi on olennaisen tärkeää, että yleissopimuksessa tunnustetaan EU:n kansallisten tuomioistuinten keskeinen asema unionin oikeuden yleisinä tuomioistuimina ja SEUT-sopimuksen 267 artiklan mukainen ennakkoratkaisumenettely pätevänä vireillepano- ja muutoksenhakukeinona ympäristöasioissa. Tämä olisi otettava huomioon sopimuspuolten kokouksessa hyväksytyn päätöksen tekstissä.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Århusin yleissopimus on Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission puitteissa tehdyllä sopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka sopimuspuolten kokouksen on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Århusin yleissopimuksen 15 artiklan ja yleissopimuksen määräysten noudattamisen arviointia koskevan päätöksen I/7 säännösten ja erityisesti sen säännön 37 mukaisesti.

Sen sijaan suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet