Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Naiset Länsi-Balkanilla”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2019/C 159/02)

Esittelijä: Dilyana SLAVOVA

Komitean täysistunnon päätös 15.2.2018 Oikeusperusta työjärjestyksen 29 artiklan 2 kohta oma-aloitteinen lausunto Vastaava erityisjaosto ”ulkosuhteet” Hyväksyminen erityisjaostossa 19.12.2018 Hyväksyminen täysistunnossa 23.1.2019 Täysistunnon nro 540 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 174/1/6

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 EU on lisännyt uutta vauhtia Länsi-Balkanin-politiikkaansa. Se on saanut lisää virtaa Bulgarian EU:n neuvoston puheenjohtajakaudesta, jonka aikana Länsi-Balkan oli yksi painopisteistä, sekä Euroopan komission tiedonannosta ”Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille”, joka julkaistiin 6. helmikuuta 2018.

1.2 Sofian huippukokouksessa ja kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä laajentumisesta sekä vakautus- ja assosiaatioprosessista vahvistettiin tämä sitoumus ja määritettiin seuraavat vaiheet alueen yhdentymisessä Eurooppaan. Albanialle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettiin ehdollinen ajankohta, kesäkuu 2019, liittymisneuvottelujen aloittamista varten. Huomion ja toimien kohteena oleminen todennäköisesti jatkuu ja tehostuu myös seuraavina puheenjohtajakausina, sillä vuorossa on jäsenvaltioita, jotka kiinnittävät muita enemmän huomiota Länsi-Balkaniin ja ovat sitoutuneet sen tukemiseen, eli Itävalta, Romania ja Kroatia.

1.3 ETSK kannattaa vahvasti laajentumista, sillä se on molempien osapuolten eli Länsi-Balkanin ja EU:n etujen mukaista. Laajentumispolitiikan menestyminen vaikuttaa keskeisesti EU:n maailmanlaajuiseen asemaan ja on Euroopan vakauden ja vaurauden kulmakivi. ETSK onkin vakuuttunut siitä, että liittymisprosessia tulisi jatkaa sekä tarmokkaasti että kurinalaisesti yhtenä EU:n tärkeimmistä painopisteistä. Siihen tulee soveltaa kaikkien laajentumisprosessien lähtökohtana olevia selkeitä, tiukkoja ehtoja – ei sen enempää eikä vähempää.

1.4 Sukupuolten tasa-arvo on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 ja 3 artiklassa ja EU:n perusoikeuskirjassa vahvistettu perusoikeus. Tässä lausunnossa ETSK tuo esiin naisten roolia demokratian vakiinnuttamista, ihmisoikeuksien ja vapauksien kunnioittamista ja taloudellista ja sosiaalista kehitystä edistävänä keskeisenä voimana. Lausunnon tarkoituksena on parantaa tietoisuutta naisten poliittisista, yhteiskunnallisista ja taloudellisista oikeuksista ja sukupuolten tasa-arvosta Länsi-Balkanilla ja edistää niitä. Tasa-arvon valtavirtaistaminen voi onnistua vain, jos on olemassa vahvaa poliittista tahtoa ja uskoa naisten ja miesten tasa-arvon yhteiskunnalle tuomiin etuihin.

1.5 Naiset ovat olleet ja ovat edelleen keskeisessä roolissa alueen sovitteluprosesseissa ja yhteiskunnallisessa ja taloudellisessa kehittämisessä. Erityisesti olosuhteissa, joissa taloudelliset rakenteet ovat kärsineet pahoin ja joissa esiintyy köyhyyttä ja sosiaalisten siteiden katkeamista, naiset pystyvät joustamaan ja tekemään aloitteita sosiaalisten verkostojen palauttamiseksi ja uusimiseksi ja uusien työskentelymuotojen kartoittamiseksi. Vaikka hyviä käytänteitä ja myönteistä kehitystä on saatu aikaan naisten voimaannuttamiseksi ja ohjelmia on ryhdytty toteuttamaan, naiset ovat silti edelleen heikommassa asemassa, kun ajatellaan heidän mahdollisuuksiaan käyttää täysimääräisesti poliittisia, sosiaalisia ja taloudellisia oikeuksiaan ja hyödyntää kaikkia sosioekonomisen kehityksen tarjoamia tilaisuuksia. Patriarkaalisessa kulttuurissa, jossa naisilla on sivurooli, naiset kärsivät ennakkoluuloista ja sukupuolittuneista stereotypioista, eriarvoisuudesta työmarkkinoilla ja koulutuksessa sekä paljon suuremmasta syrjinnän ja väkivallan riskistä, joka estää heidän etenemisensä johtoasemiin.

1.6 ETSK vaatii paitsi varmistamaan naisten tasavertaisen edustuksen ja osallistumisen sosioekonomisen ja poliittisen elämän kaikille tasoille myös toteuttamaan tehokasta lainsäädäntöä ja politiikkaa, jolla voidaan torjua naisiin, myös vähemmistöryhmiä (erityisesti romaneja ja hlbtiq-henkilöitä) edustaviin naisiin, nuoriin naisiin, iäkkäisiin naisiin, maaseudun naisiin ja vammaisiin naisiin sekä turvapaikkaa Länsi-Balkanilta hakeviin pakolaisnaisiin ja -tyttöihin, kohdistuvaa syrjintää ja syvään juurtunutta patriarkaalista suhtautumista.

1.7 ETSK korostaa, että on tärkeää laatia sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä etenemissuunnitelma ja toimenpiteitä, joiden avulla voidaan saavuttaa vallan ja resurssien tasa-arvoisempi jakautuminen Länsi-Balkanilla. Naisten oikeuksia ajavat ryhmät, yritysjärjestöt ja ammattiliitot ovat tehneet aktiivista työtä naisten aseman parantamiseksi alueella. Tarvitaan lisää määrätietoista ja päättäväistä työtä kansalaisyhteiskuntaa ja työmarkkinaosapuolia edustavien kumppaneiden kanssa, jotta naisten oikeuksien ajaminen ja puolustaminen olisi tuloksellista. EU:n toimielinten tulisi myöntää enemmän taloudellista tukea näille organisaatioille ja yhdistyksille laatimalla erityisiä suunnitelmia ja hankkeita, joilla tähdätään naisten voimaannuttamiseen kaikilla tasoilla, sekä ohjelmia tasa-arvojärjestöjen tukemiseksi ja yksityiskohtaisia toimintasuunnitelmia.

1.8 ETSK kehottaa EU:ta ja kansallisia viranomaisia tekemään enemmän yhteistyötä koulutukseen liittyvien stereotypioiden purkamiseksi, jotta nuoret tytöt ja naiset pääsisivät koko elämänkaarensa ajan kohtuuhintaiseen ja laadukkaaseen koulutukseen, jossa opetetaan tarvittavat taidot ja joka helpottaa heidän uraansa ja pääsyään laadukkaisiin työpaikkoihin työmarkkinoilla.

1.9 Koska naisiin kohdistuva väkivalta ja syrjintä kuuluvat vakavimpiin ihmisoikeusloukkauksiin ja niitä esiintyy tällä sodanjälkeisellä alueella yhä yleisemmin, ETSK kehottaa komissiota edistämään tiiviimmän alueellisen yhteistyön tekemistä perheväkivaltaan liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja lisäämään tarvittavaa rahoitusta ja asiantuntija-apua kaikille ponnisteluille, joiden tarkoituksena on vähentää tämän laajalle levinneen yhteiskunnallisen ongelman esiintymistä ja mahdollisuuksien mukaan kitkeä se kokonaan pois.

1.10 ETSK katsoo, että kansallisten viranomaisten tulisi panostaa huomattavasti pyrkimyksiin parantaa tiedotusvälineiden vapautta muun muassa tehostamalla lainsäädäntöä ja panemalla se johdonmukaisesti täytäntöön. Tämä on yksi niistä asioista, joka auttaa lisäämään tietoisuutta tasa-arvoasioista ja edistää turvallisempaa mediaympäristöä, jossa sukupuolistereotypioita voidaan purkaa julkisen keskustelun kautta ja jossa naiset eivät joudu seksismin, vihapuheen ja internetin mustamaalauskampanjoiden kohteeksi.

1.11 ETSK toistaa, että Länsi-Balkanin kumppanimaiden tulee sisällyttää tasa-arvonäkökulma kaikkiin liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (IPA II) rahoitettaviin ohjelmiin erityisesti toimintalohkossa 3, joka kattaa työllisyyden, sosiaalipolitiikan, koulutuksen, tasa-arvon edistämisen ja henkilövoimavarojen kehittämisen. Olisi kehitettävä temaattisia rahastoja, joilla torjutaan perheväkivaltaa ja tuetaan naisten kansalaistoimintaa ja media-aktivismia.

1.12 Sukupuolten tasa-arvoon EU:n perusarvona olisi sitouduttava selkeästi ja pysyvästi. ETSK kannustaa komissiota lisäämään liittymisneuvottelujen vertailuanalyyseihin kriittisiä tasa-arvoindikaattoreita, jotka laaditaan ja joita seurataan tiiviissä yhteistyössä naisten voimaannuttamiseen alueella ja kaikkialla EU:ssa sitoutuneiden työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan kumppanien kanssa. Sukupuolinäkökulman järjestelmällistä soveltamista tulisi pitää horisontaalisena vertailuarvona arvioitaessa lainsäädäntäprosessin hyväksyttävyyttä ja laatua liittymisneuvottelujen osana.

1.13 ETSK odottaa, että Länsi-Balkanilla toteutettavien tulevien toimien tavoitteena ei ole ainoastaan naisten ihmisoikeuksiin liittyvän lainsäädännön saattaminen EU:n säännöstön ja asiaankuuluvien kansainvälisten mekanismien ja välineiden mukaiseksi vaan myös ja ennen kaikkea olemassa olevan lainsäädännön ja sen asianmukaisen täytäntöönpanon välisen kuilun kurominen umpeen. Länsi-Balkanin maiden hallituksia pitäisi kannustaa ja tukea kehittämään toimivia julkisia rahoitusmekanismeja, joissa keskitytään naisten suojelemiseen väkivallalta, syrjinnältä ja taloudelliselta hyväksikäytöltä.

1.14 ETSK kehottaa niitä jäsenvaltioita ja Länsi-Balkanin kumppanimaita, jotka eivät vielä ole ratifioineet Istanbulin yleissopimusta, tekemään niin pikaisesti, sillä se on kattavin olemassa oleva toimintakehys perheväkivallan torjumiseksi, uhrien suojelemiseksi ja tekijöiden asettamiseksi syytteeseen. ETSK vaatii lisäksi kirkkoja ja muita uskonnollisia instituutioita ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioita vakaumuksesta riippumatta lopettamaan naisten oikeuksien loukkaamisen ja naisten lisääntymisoikeuksiin puuttumisen, sillä tämä on ratkaiseva edellytys naisten yhteiskunnalliselle ja taloudelliselle itsenäisyydelle ja voimaantumiselle.

1.15 ETSK painottaa jälleen, että on tärkeää luoda yhteys sukupuolitietoisen budjetoinnin ja yleisten tasa-arvotoimenpiteiden välille. Komitea kehottaa sisällyttämään sukupuolinäkökulman kaikkiin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin huolehtimalla resurssien jakamisesta paremmin sukupuolisidonnaisten tarpeiden mukaan. EU:n tulisi edellä mainitun ja seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen valossa suhtautua johdonmukaisemmin sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen neuvotteluissa Länsi-Balkanin maiden kanssa ja painottaa sukupuolitietoisen budjetoinnin ja sukupuolittain eriytettyjen tietojen keräämisen tärkeyttä, jotta voidaan varmistaa, että tasa-arvo ja naisten oikeuksien kunnioittaminen otetaan huomioon pysyvästi. Sitä varten Länsi-Balkanin kumppanimaita ja komissiota kannustetaan lisäämään naisten oikeuksia ajavien tahojen ja tasa-arvoasiantuntijoiden kuulemista laajentumiseen liittyvillä eri politiikka-aloilla.

1.16 ETSK korostaa, että erityistä huomiota tulee kiinnittää naisyrittäjyyteen, jolla on potentiaalia parantaa merkittävästi alueen kasvunäkymiä, ja kehottaa EU:ta vaikuttamaan tähän asiaan. Uusien yritysten perustamista voidaan tukea muun muassa varmistamalla taloudellisten ja institutionaalisten resurssien saatavuus, tarjoamalla startup-yrityksille ihanteellinen infrastruktuuri, jakamalla tarvittavaa tietoa yrityksen perustamisesta, herättämällä kiinnostusta naisyrittäjyyteen mediakampanjoiden avulla ja myöntämällä lainoja startup-yrityksille ja kasvuhankkeille. Naisyrittäjät ja heidän yrittäjäjärjestönsä olisi otettava järjestelmällisesti mukaan kaikkiin niihin toimintapolitiikkojen kehittämisprosesseihin, jotka liittyvät laajentumisen yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen ulottuvuuteen.

2. Taustaa

2.1 Naisten ja miesten tasa-arvo on EU:n tunnustama perusoikeus ja yhteinen arvo. EU:n perussopimuksissa ja kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa vahvistettu tasa-arvo on yksi liittymisen ehdoista, joka Länsi-Balkanin ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden (Albania, Bosnia ja Hertsegovina, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Kosovo ( 1 ) , Montenegro ja Serbia) tulee täyttää. Tasa-arvoon panostaminen on olennaisen tärkeää: se ei ole vain EU:n vaatimus, vaan myös tasa-arvoisen ja demokraattisen yhteiskunnan keskeinen mittari.

2.2 Länsi-Balkanin maat ovat viime vuosina ottaneet edistysaskeleita naisten oikeuksien parantamisessa osana EU-jäsenyyteen valmistautumista. Ne ovat hyväksyneet tai muuttaneet asiaan liittyvää lainsäädäntöä (esimerkiksi syrjinnän vastaista tai rikos- ja työlainsäädäntöä), laatineet kansallisia strategioita ja toimintasuunnitelmia sekä luoneet institutionaalisia mekanismeja poliittisten toimien toteuttamiseksi ja seuraamiseksi tällä alalla. Tasa-arvon edistäminen on silti usein vain pinnallista, sillä tämän alan toimista puuttuu todellista poliittista sitoutumista, osaamista ja rahoitusta, jolloin täytäntöönpano jää heikoksi ja satunnaiseksi.

2.3 Lontoossa heinäkuussa 2018 pidetyssä Länsi-Balkanin huippukokouksessa hukattiin valitettavasti mahdollisuus viedä alueen tasa-arvoasioita eteenpäin. Huippukokouksen valmisteluvaiheessa suunniteltu ehdotus johdonmukaiseksi toiminnaksi olisikin saatava pikaisesti vahvistettua poliittisesti ja pantava täytäntöön viipymättä ja pysyvällä tavalla.

2.4 Naisten ja miesten epätasa-arvo on edelleen ongelma Länsi-Balkanilla alueelle tyypillisten erittäin patriarkaalisten rakenteiden vuoksi. Ne näkyvät sukupuolistuneena väkivaltana, syrjintänä ja hyväksikäyttönä, naisiin kohdistuvina kaksinkertaisina työelämään ja perheeseen liittyvinä jatkuvina velvollisuuksina, lukuisina esteinä naisten ylöspäin suuntautuvalle sosiaaliselle liikkuvuudelle ja palkkatasa-arvolle sekä riittämättöminä sosiaali- ja lisääntymisterveyspalveluina ja rahoitusvälineinä. Naisten poliittisessa edustuksessa on tapahtunut hieman edistystä, mutta pysyvät vaikutukset poliittisen vallan tasapuoliseen jakautumiseen naisten ja miesten kesken ovat vähäisiä. Keskeisenä ongelmana on edistyksellisen politiikan heikko täytäntöönpano, joka johtuu todellisen poliittisen sitoutumisen, rahoituksen ja asiantuntemuksen puutteesta.

2.5 Naisten ja miesten tasa-arvo on ”keskeneräinen hanke” ( 2 ) alueella. ETSK haluaa tällä lausunnolla kiinnittää huomiota EU:n työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan ponnisteluihin tasa-arvon edistämiseksi osana EU:n laajentumispolitiikkaa ja tasa-arvon ottamiseksi monialaiseksi indikaattoriksi, jota sovelletaan kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla. Lausunnossa käsitellään myös suurimpia haasteita, joita naiset kohtaavat Länsi-Balkanilla: niitä ovat heikompi asema yhteiskunnassa, taloudessa ja politiikassa sekä yleinen sukupuolistunut väkivalta.

3. Sukupuolistunut väkivalta

3.1 Sukupuolistunut väkivalta, joka voi olla seksuaalista, lisääntymisoikeuksiin liittyvää tai perheväkivaltaa, on yleinen ongelma alueella. Vaikka läheskään kaikista perheväkivaltatapauksista ei ilmoiteta, ilmoitustenkin lukumäärät ovat korkeita. Tiedoista käy ilmi, että Albaniassa 56 prosenttia naisista altistuu ainakin yhdelle perheväkivallan muodolle. Kosovossa lähes 70 prosenttia naisista kokee perheväkivaltaa elämänsä aikana. Serbiassa puolestaan rekisteröitiin ainakin 26 naismurhaa vuonna 2017, ja niistä useimmissa tekijänä oli uhrin kumppani ( 3 ) . Perheväkivaltaan liittyvien palvelujen tarkastelu alueen maissa paljasti, että niillä on liian vähän määrärahoja ja henkilöstöä ja liikaa työtä ( 4 ) ja että raportointimekanismit toimivat yleensä hyvin heikosti.

3.2 Jokaisessa Länsi-Balkanin kumppanimaassa on kansallinen strategia perheväkivallan torjumiseksi ( 5 ) . Useimmiten naiset eivät ilmoita tapahtuneesta hyväksyttävyysnormien ja turvallisuus- ja oikeusviranomaisiin kohdistuvan epäluottamuksen vuoksi ja koska ilmoitetutkaan tapaukset eivät johda institutionaaliseen ratkaisuun. Taloudellisesti toimintakykyisten tukiverkostojen, turvatalojen ja väkivallasta ilmoittamaan uskaltautuneille naisille tarkoitettujen viranomaispalvelujen puuttuminen pahentaa heikoimmassa asemassa olevien naisten uhriutumista. Alueella ilmenee vertailukelpoisten tietojen keruuseen liittyviä puutteita, jotka olisi korjattava. Tavoitteena on hyvin laadittu, rahoitettu ja seurattava toimintapolitiikka, joka ehkäisee, suojelee ja asettaa tekijät vastuuseen. Tämä edellyttää kaikkien prosessiin osallistuvien asianmukaista kouluttamista, riittävää valistustyötä ja yhteiskunnan asenteiden muuttumista. ETSK katsoo, että ehkäiseminen on ensiarvoisen tärkeää, kuten muillakin aloilla, ja maksaa vähemmän kuin reagointi jälkikäteen.

3.3 Euroopan neuvoston yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) on pantava kokonaisuudessaan täytäntöön kaikkialla Länsi-Balkanin alueella. Useimmat Länsi-Balkanin kumppanimaat ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet yleissopimuksen, ja niiden tulisi tehostaa riittävän julkisen rahoituksen osoittamista, politiikan koordinointia ja käytännön toimenpiteiden toteuttamista naisiin kohdistuvan väkivallan kaikenlaisiin muotoihin puuttumiseksi. Lisäksi komission tulisi nostaa perheväkivaltaongelma etusijalle myönnettäessä liittymistä valmistelevaa tukea sekä kansalaisyhteiskunnalle että institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen. ETSK kehottaa komissiota edistämään tiiviimmän alueellisen yhteistyön tekemistä perheväkivaltaan liittyvien parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi yli EU:n jäsenvaltioiden ja laajentumismaiden jakolinjojen. Laajentumisen yhteydessä on tärkeää, että EU:n jäsenvaltiot näyttävät tässä suhteessa myönteistä esimerkkiä. Kaikkien julkisen ja yksityisen sektorin toimijoiden parempi sitoutuminen ja koordinointi sekä kansalaisjärjestöjen ottaminen laajemmin mukaan ja yhteistyö valtiollisten palvelujen ja kansalaisjärjestöjen välillä ovat ratkaisevan tärkeitä asioita lainsäädännön onnistuneelle täytäntöönpanolle ja poliittiselle toiminnalle kaikkien naisiin kohdistuvan väkivallan muotojen torjumiseksi.

3.4 Perheillä ja kouluilla on ratkaiseva rooli. Lasten kasvatuksessa ja opetuksessa tulisi ottaa huomioon sukupuolinäkökulma ja keskittyä kitkemään sukupuolistunutta väkivaltaa, joka kohdistuu erityisesti tyttöihin ja nuoriin naisiin. Sellaisen kehyksen luominen, johon sisältyy selkeitä toimintapolitiikkoja kouluille sukupuolistuneen väkivaltaan puuttumiseksi, auttaisi vähentämään tällaisia käytäntöjä ja loisi siten edellytykset uhrien paremmalle tukemiselle ja tasa-arvon edistämiselle yhteiskuntaa kantavana perusperiaatteena.

4. Ihmisoikeudet

4.1 Naisten ihmisoikeuksia heikentävät Länsi-Balkanin alueella järjestelmällisesti nationalistiset ja hengelliset tahot, jotka usein pitävät uskonnollisia oppeja ja kansallisia etuja, kuten perinteisiä patriarkaalisia perhearvoja ja väestönkasvun jatkumista, moraalisena perusteena naisten vapauksien, tasa-arvon ja turvallisuuden riistolle. Vaikka olemassa on kattavia ja yleisesti suojaavia ihmisoikeuslakeja, niiden toteuttamisessa ja noudattamisen valvontamekanismeissa on suuria puutteita. ETSK kehottaa tehostamaan yhteistyötä ja yhteistoimintaa kansallisten ihmisoikeusrakenteiden, työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja viranomaisten välillä ihmisoikeuksien edistämiseksi ja erityisen haavoittuvassa asemassa olevien auttamiseksi.

4.2 Perinteiset sukupuoliroolit ja asenteet naisten seksuaalisuuteen ovat edelleen vallalla. Äitiysajan terveydenhuoltopalveluja on kohtuullisesti saatavilla, mutta naiset eivät silti usein halua käydä lääkärissä. Työssäkäyvät naiset kohtaavat usein syrjintää äitiyteen liittyvien oikeuksien suhteen: heiltä esimerkiksi kysytään työhaastattelussa tietoja siviilisäädystä ja aikomuksista hankkia lapsia, vaikka tämä on lainsäädännössä kielletty. Säännöllisissä lääkärintarkastuksissa käymiseen olisi kannustettava ja sitä olisi edistettävä. Lisääntymisterveyspalveluihin liittyvälle tehokkaalle valistukselle on tarvetta.

4.3 ETSK pitää erityisen huolestuttavana sitä, että naisten lisääntymisterveys Länsi-Balkanin maissa on vaarassa hallitseviin uskonnollisiin yhteisöihin läheisesti liittyvien äärikonservatiivisten eturyhmien yleistyvien hyökkäyksien vuoksi. Fundamentalististen uskonnollisten näkemysten vaikutuksia naisten oikeuksiin ja erityisesti lisääntymisoikeuksiin alueella olisi analysoitava tarkemmin.

4.4 Hlbtiq-yhteisöön pitää kiinnittää erityistä huomiota, sillä heidän oikeutensa eivät ole läheskään vakiintuneita. Lisäksi heihin kohdistuu jatkuvaa painetta erilaisten konservatiivisten yhteiskuntaryhmien taholta.

5. Sosiaaliset oikeudet

5.1 Alueen maissa on edelleen puutteita taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien sekä syrjimättömyyden takaamisessa. Tämä vaikuttaa kaikkiin naisiin työmarkkinoilla mutta erityisesti naisiin ja tyttöihin, jotka kuuluvat haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten etnisiin vähemmistöihin (ennen kaikkea romaneihin), kotimaansa sisällä siirtymään joutuneihin, vammaisiin henkilöihin, maahanmuuttajiin ja pakolaisiin.

5.2 Näihin muita heikommassa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvilla naisilla ei useinkaan ole riittävästi tietoa sosiaalisista oikeuksista tai pääsyä sosiaalipalvelujen, koulutuksen, terveydenhuollon tai asumispalvelujen piiriin. Näistä aloista lain mukaan vastuussa olevat instituutiot eivät vielä ole kykeneviä antamaan kyseisille henkilöille tarvittavaa apua. ETSK uskoo, että sosiaalityökeskusten, paikallishallintojen ja valtioista riippumattomien organisaatioiden kaltaisten sidosryhmien tulisi parantaa haavoittuvien ryhmien yhdenvertaisten sosiaalisten oikeuksien toteutumisen edellytyksiä. EU:n tukemien sosiaalisten uudistusohjelmien laatua ja taloudellista toteutettavuutta tulisi kiireellisesti tarkastella uudelleen esimerkiksi laatimalla yhteinen osallisuusmuistio, jonka avulla edistetään sosiaalista osallisuutta, monimuotoistamista, demokratisointia ja sosiaalipalvelujen hajauttamista. Olisi tutkittava mahdollisuuksia sisällyttää Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari laajentumisprosessiin hyvissä ajoin.

5.3 Yksi huolestuttava sosiaalinen ilmiö on naisten radikalisoituminen eräissä muslimiyhteisöissä ja naisten osallistuminen väkivaltaisiin ääriliikkeisiin. Noin 20 prosenttia niistä 1 000 henkilöstä, jotka lähtivät vuosina 2012–2016 Länsi-Balkanin alueelta Syyrian ja Irakin konfliktialueille, oli naisia ( 6 ) . Hallitukset, instituutiot ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot eivät tee riittävästi naisten Lähi-itään suuntautuvan muuton myöntämiseksi julkisesti tai tasa-arvonäkökulman varmistamiseksi parhaillaan toteutettavissa ponnisteluissa väkivaltaisten ääriliikkeiden torjumiseksi. Kun voimaan on saatettu lainsäädäntöä, jolla kriminalisoidaan osallistuminen ulkomaisiin puolisotilaallisiin ryhmiin, niiden tukeminen aineellisesti ja rekrytointi niiden puolesta, on sen jälkeen toteutettava käytännön toimenpiteitä, joilla tuetaan naisten luopumista radikalismista ja kuntouttamista ja joissa naisia tulisi pitää ensisijaisesti ääriliikkeiden propagandan ja rekrytoinnin uhreina.

6. Naiset työmarkkinoilla

6.1 Naisten sulkeminen pois työmarkkinoilta on yleistä alueella ja huomattavasti laajamittaisempaa kuin EU:ssa keskimäärin ( 7 ) . Lähes kaksi kolmesta työikäisestä naisesta alueella on joko työelämän ulkopuolella tai työtön. Romaninaisten ja vammaisten naisten keskuudessa osuudet ovat tätäkin suurempia. Tilastot osoittavat, että naisten työssäkäyntiaste on alhaisempi kuin miesten, ja sukupuolten välisen työllisyyseron kaventamisessa on tapahtunut vain vähän edistystä.

6.2 Tämä ei merkitse vain perusihmisoikeuksien loukkausta vaan aiheuttaa myös suuria taloudellisia ja yhteiskunnallisia kustannuksia ja jarruttaa alueen potentiaalista talouskasvua. Joka vuosi Länsi-Balkanin maat menettävät keskimäärin 18 prosenttia BKT:staan työmarkkinoiden sukupuolikuilujen vuoksi ( 8 ) . Kolmannes tästä menetyksestä johtuu miesten ja naisten ammatinvalintavääristymästä. Loput kaksi kolmannesta vastaa kuluja, jotka aiheutuvat puutteellisesta työvoimaan osallistumisesta. Länsi-Balkanin maita olisi kannustettava käyttämään optimaalisesti olemassa olevat hyödyntämättömät henkilövoimavarat, tukemaan ja helpottamaan naisten osallistumista työmarkkinoille ja ratkaisemaan ongelma, joka liittyy naisten suureen osuuteen epävirallisessa taloudessa.

6.3 Sukupuolierot juontavat juurensa perheen rooleja koskevista syvään juurtuneista normeista ja riittämättömästä institutionaalisesta ponnistelusta näihin haasteisiin vastaamiseksi. Perhe-elämän tehtävät lankeavat yleensä naisille, ja joustavat työjärjestelyt ovat hyvin harvinaisia. Näin ollen naiset joutuvat valitsemaan perheen ja uran välillä. Naiset saavat muodollisen koulutuksen paljon harvemmin kuin miehet, ansaitsevat vähemmän ja nousevat harvoin johtopaikoille. On tärkeää, että miehet otetaan mukaan keskusteluun ja heitä kannustetaan ottamaan suurempi vastuu perhe-elämässä.

6.4 Kohtuuhintaisten lastenhoitopalvelujen saanti ja isien kannustaminen vanhempainvapaaseen on yksi ennakkoedellytyksistä sille, että naisten osuus työmarkkinoilla voi kasvaa. Erityistoimenpiteitä tarvitaan myös siihen, että työmarkkinoiden ja naistyöntekijöiden tarpeet kohtaavat: on esimerkiksi tarjottava julkisia päiväkoti- ja lastentarhapaikkoja pienille lapsille. Naisten ja miesten välistä palkka- ja eläke-eroa kasvattavat lisäksi muiden muassa etenkin tietyissä yhteisöissä stereotypiat vanhempien kasvatusmenetelmissä ja asenteissa poikien ja tyttöjen kasvatusta kohtaan sekä tyypillisten naisten tai miesten ammattien valitsemisessa.

6.5 Sukupuolten palkkaero, joka on alueella noin 20 prosenttia ( 9 ) , on itsepintainen ongelma. Se vaikuttaa myös sukupuolten eläke-eroon ja miesten ja naisten epätasa-arvoon eläkeiässä. Työssäkäyvien köyhien, joista monet ovat naisia, määrän mahdollinen kasvu on myös selkeä ongelma, joka kaipaa enemmän poliittista huomiota ja toimia hallituksilta, työnantajilta ja työmarkkinaosapuolilta: on toteutettava paitsi suoria toimenpiteitä, jotka koskevat sekä vähimmäispalkkaa että toimeentuloon riittävää palkkaa, progressiivista verotusta, etuuksia ja sosiaaliavustuksia, myös ja ennen kaikkea välillisiä toimenpiteitä, joita ovat joustavammat työjärjestelyt, asumispalvelut, täydennyskoulutus ja lastenhoito.

6.6 Taloudellinen tilanne ja työllistymismahdollisuuksien puuttuminen vaikuttavat kielteisesti naisiin ja erityisesti nuoriin naisiin, joiden on pakko lähteä kotimaastaan. Tämä pahentaa alueen aivovuotoa. Poliittisilla toimenpiteillä olisi pyrittävä hyödyntämään täysimääräisesti naisten kyvyt ja taidot muuttuvassa taloudellisessa ympäristössä. Olisikin harkittava naisasiantuntijoille tarkoitettujen etenemiskanavien luomista, jotta voitaisiin tuoda esiin heidän asiantuntemustaan eri aloilla. Naisille olisi myös turvattava paremmat mahdollisuudet elinikäiseen oppimiseen.

6.7 Koulutuksen stereotypioiden murtamiseksi on tarpeen johdonmukaisesti kannustaa tyttöjä ja naisia osallistumaan aktiivisemmin STEM-aloille (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet ja matematiikka), ammatilliseen koulutukseen ja oppisopimuskoulutukseen.

7. Naisten voimaannuttaminen

7.1 Naisten taloudellinen voimaannuttaminen

7.1.1 Naisyrittäjät ovat vielä hyödyntämätön resurssi yritysten ja työpaikkojen luomisessa ja tärkeä talouskasvun liikkeellepaneva voima. Naisyrittäjillä on omanlaisiaan haasteita ja esteitä yritystoiminnan aloittamisessa ja kasvattamisessa: näitä ovat liiketoimintaosaamisen ja yrittäjyystaitojen puute sekä pankkien ennakkoluulot naisten johtamien yritysten luottokelpoisuutta kohtaan. Naisyrittäjyydelle ei ole yhtä ainoaa määritelmää, ja tämän vuoksi tiedot tästä tärkeästä aiheesta ovat puutteellisia.

7.1.2 Muutokseen pyrkiminen perustuu vahvaan näyttöön siitä, että kaikissa Länsi-Balkanin maissa on tarjolla erittäin päteviä naisia, ja näin ollen tasapainoisen sukupuolijakauman perustelujen tulisi pohjautua ennemminkin ansio- ja etusijasääntöön kuin positiiviseen syrjintään. On kuitenkin vielä tekijöitä, jotka estävät naisia nousemasta johtoasemaan: muun muassa työ- ja perhe-elämän yhteensovittamiseen tähtäävien toimenpiteiden puuttuminen, rajoitettu pääsy verkostoihin, jotka ovat tärkeitä korkeammassa asemassa oleville, ja itseluottamuksen puute ( 10 )

7.1.3 ETSK kehottaa lisäksi poliittisia päättäjiä ja yrityksiä tarkastelemaan seuraavia asioita, joiden avulla voidaan varmistaa naisten pääsy ylemmille johtotasoille Länsi-Balkanin maissa ( 11 ) — ylemmissä tehtävissä olevien naisten nykyistä näkyvämpi asema — nykyistä avoimemmat kykyjenmetsästyskäytännöt — sukupuolirooleihin liittyvien stereotypioiden kyseenalaistaminen — johdossa tapahtuvien henkilövaihdosten suunnittelu — kykyjä kehittävien etenemispolkujen (nk. talent pipeline) luominen — hyvistä käytänteistä saatujen esimerkkien levittäminen — koordinoidun tietokannan luominen johtokuntien jäseniksi pätevistä naisista.

7.1.4 Naisten perustamille startup-yrityksille ja kasvuyrityksille olisi tarjottava yhdennetyssä paketissa koulutusta ja rahoitusmahdollisuuksia, myös mikrorahoitusta ( 12 ) . Naisyrittäjyyden edistäminen alueella johtaisi työpaikkojen luomiseen ja toisi taloudellista hyötyä kaikille. Tästä syystä yrityshautomoita, mentorointiohjelmia, innovointikeskuksia, teknologiapuistoja ja muita naisyrittäjille suunnattuja tukimuotoja tulisi käyttää aktiivisemmin.

7.1.5 Naisyrittäjien yhdistysten tulisi osallistua aktiivisesti päätöksentekoprosesseihin ja julkiseen vuoropuheluun paikallis- ja alueviranomaisten ja kumppaniorganisaatioiden kanssa. Tällä alalla toteutetuissa viimeaikaisissa hankkeissa on todettu, että asia saa nykyisin enemmän tunnustusta kuin aiemmin ja että naisyrittäjien tukemisessa on siirrytty hankepohjaisuudesta pysyvään prosessiin. Merkittävän lisäedistyksen saavuttaminen edellyttäisi muutosta ihmisten ajattelutavoissa.

7.1.6 Yhteisötalouden yrityksillä on tärkeä rooli naisyrittäjien välisten kontaktien luomisessa, ja niitä olisi tuettava koko alueella toiminnan koordinoimiseksi ja rahoituksen saannin helpottamiseksi.

7.1.7 Nuorten yrittäjyys on tärkeää alueelle. Digitaalisen kehityksen tason saavuttamiseksi tarvitaan uusi kasvumalli, jonka tulisi perustua innovointiin ja uuden Y-sukupolven yrittäjähenkisyyteen. Malliin tulisi sisällyttää muun muassa nuorten naisten ja miesten kohdennettu koulutus, joka valmentaa uuteen työmaailmaan ja tarjoaa turvallisia rahoitusratkaisuja.

7.2 Naisten poliittinen voimaannuttaminen

7.2.1 Kaikissa Länsi-Balkanin kumppanimaissa on käytössä sukupuolikiintiöt ja naisten edustusta pyritään parantamaan hyvinkin määrätietoisella politiikalla. Kiintiöjärjestelmä velvoittaa useimmissa kumppanimaissa poliittisia puolueita ottamaan listoilleen vähintään 30 prosenttia naisehdokkaita, paitsi Bosnia ja Hertsegovinassa ja entisessä Jugoslavian tasavallassa Makedoniassa, joissa vähimmäisvaatimus on 40 prosenttia.

7.2.2 Vaikka sukupuolikiintiöt kehittyvät ja edistävät myönteisiä muutoksia alueella, tätä politiikkaa ei harjoiteta johdonmukaisesti. Tämän vuoksi naisten asema politiikassa ja osallistuminen päätöksentekoprosesseihin ei ole parantunut merkittävästi eikä ole vieläkään kestävällä pohjalla.

7.2.3 Alueella ilmenee hierarkkista syrjäytymistä, mikä käy ilmi miesten suuremmasta määrästä korkeissa päätöksentekoasemissa. Naiset eivät edelleenkään pääse vallan huipulle. He osallistuvat usein poliittisiin elimiin, jotka vastaavat koulutuksesta, terveydestä, sosiaalipolitiikasta ja hallinnosta. Tämä voi johtaa horisontaaliseen eriytymiseen tietyille aloille. Naiset ovat kuitenkin paljon heikommin edustettuina muissa elimissä, joilla on enemmän päätöksentekovaltaa ja valtaa vaikuttaa politiikkaan ja lainsäädäntöön.

7.2.4 Naisten poliittisesta vaikuttamisesta alueella on hyviäkin esimerkkejä. Paikalliset järjestöt ovat onnistuneet saamaan naisia mukaan poliittisiin prosesseihin, ja poliittisten puolueiden naisille antama tuki on johtanut ensimmäisen naispuolisen kaupunginjohtajan valitsemiseen Kosovossa. Albaniassa kansalaisyhteiskuntaliittouman kumppanit ovat vaatineet kunnioittamaan sukupuolikiintiötä parlamentissa, ja tämä on nostanut naisten osallistumisastetta muutamissa viime vaaleissa. Naisten poliittista osallistumista alueella pyritään lisäämään monin suunnitelmin, mekanismein ja tukirakentein, ja huomattavia parannuksia on saatu aikaan ( 13 )

8. Työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden rooli

8.1 Länsi-Balkanin maiden työmarkkinaosapuolilla ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on tärkeä rooli viranomaisten vakuuttamisessa sitoutumaan sukupuolten tasa-arvoon. Ne saavat todistetusti aikaan positiivisia muutoksia ja rakentavat suvaitsevaista ja joustavaa yhteiskuntaa. Naiset ovat toteuttaneet monia onnistuneita aloitteita, hankkeita ja foorumeita, ja ETSK tukee vahvasti näitä myönteisiä ponnisteluja.

8.2 Kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin kuuluvat naisjärjestöt ovat erityisen hyödyllisiä tässä suhteessa, ja niillä on johtava rooli naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisyssä ja sovittelussa paikallis- ja aluetasoilla. Ne ovat keskeisenä osapuolena seuraamassa hallitusten työtä ja vaatimassa niitä vastuuseen politiikan täytäntöönpanon tehokkuudesta.

8.3 Vaikka käyttöön on otettu virallisia mekanismeja työmarkkinaosapuolten ja kansalaisjärjestöjen ottamiseksi mukaan kuulemisprosesseihin, viestintä ja yhteistyö hallitusten kanssa jättää runsaasti toivomisen varaa. Hiljattain kielteisemmäksi muuttunut suhtautuminen kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin vaikeuttaa niiden mahdollisuuksia esittää perusteltua kritiikkiä ja ehdottaa toimenpiteitä olemassa olevien ongelmien ratkaisemiseksi tehokkaasti. ETSK korostaa tarvetta turvata naisten oikeuksien ajamiseen ja naisten voimaannuttamiseen tarkoitettu tila kansalaisyhteiskunnassa ja tukea sitä.

8.4 Laajentumisprosessi ja Berliinin prosessi ovat edistäneet kansalaisyhteiskunnan osallistamista alueellisiin aloitteisiin ja poliittiseen päätöksentekoon. Merkkejä koko alan asemaan ja vaikutusmahdollisuuksiin liittyvästä edistyksestä on myös nähtävissä: lainsäädäntöön, politiikkaan ja talousarvioihin on tehty useita muutoksia, joissa otetaan huomioon kansalaisten tahto.

8.5 ETSK on kehittänyt kaksitahoisen lähestymistavan – sekä alueellinen että kahdenvälinen – suhteissaan Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan organisaatioihin. ETSK:n vuonna 2004 perustama Länsi-Balkanin seurantakomitea on tärkein väline, jolla koordinoidaan ETSK:n alueella toteuttamaa toimintaa ja seurataan Länsi-Balkanin kumppanimaissa tapahtuvia poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia sekä muutoksia EU:n ja Länsi-Balkanin suhteissa, myös naisten oikeuksien alalla. Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskuntafoorumi on osa seurantakomitean työtä. Heinäkuussa 2017 Sarajevossa pidetyssä kuudennessa foorumissa käsiteltiin ja hyväksyttiin suosituksia naisten oikeuksien ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämisen alalla.

8.6 Euroopan komission esittämässä vuoden 2018 laajentumistiedonannossa kehotetaan kansallisia viranomaisia yhteiskunnan tuella sitoutumaan hyvin tiedossa oleviin EU-jäsenyyden edellytyksiin ja niiden toteuttamiseen. Muutostoimien onnistuminen on aina suuressa määrin riippuvainen ensisijaisia uudistuskohteita käsittelevästä osallistavasta ja toimivasta järjestelmällisestä vuoropuhelusta, jossa on osallisena vaikutusvaltainen kansalaisyhteiskunta. EU:n tulisikin tehdä enemmän tällaisen vuoropuhelun edistämiseksi ja tukemiseksi.

Bryssel 23. tammikuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Tämä nimitys ei vaikuta Kosovon asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244 (1999) ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

(2) EPRS, Briefing on Women in the Western Balkans, heinäkuu 2018.

(3) Länsi-Balkanin huippukokouksen kansalaisyhteiskuntafoorumi, Gender Issues in the Western Balkans, Policy Brief No. 04, huhtikuu 2018, http://wb-csf.eu/wp-content/uploads/2018/04/CSF-PB-04-Gender-Issues-in-the-Western-Balkans.pdf.

(4) Hughson, 2014, Gender Country Profile of Bosnia and Herzegovina ja Brankovic, 2015, Multisectoral Cooperation: An Obligation or Wishful Thinking. Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma (UNDP).

(5) Petricevic, I. 2012, Women’s Rights in the Western Balkans in the Context of EU Integration.

(6) Alueellinen yhteistyöneuvosto, A Waiting Game: Assessing and Responding to the Threat from Returning Foreign Fighters in the Western Balkans, marraskuu 2017, https://www.rcc.int/pubs/54/a-waiting-game-assessing-and-responding-to-the-threat-from-returning-foreign-fighters-in-the-western-balkans.

(7) EPRS, Briefing on Women in the Western Balkans, heinäkuu 2018.

(8) http://blogs.worldbank.org/europeandcentralasia/key-unlocking-economic-potential-western-balkans-women.

(9) YK:n Women Regional Project.

(10) EUVL C 133, 9.5.2013, s. 68.

(11) EUVL C 133, 9.5.2013, s. 68.

(12) Euroopan komissio, SME Policy Index, Western Balkans and Turkey 2016, Assessing the implementation of the Small Business Act for Europe.

(13) UNDP, 2016.