FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 18.9.2008 
SEC(2008) 2454 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja  
KOMISSION TIEDONANTOON NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE 
 
EU:n huumeidenvastaisesta toimintasuunnitelmasta (2009–2012) 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
{KOM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
FI 2   FI Tiivistelmä  
1.1. Johdanto 
Tämän vaikutusten arvioinnin avulla on tarkoitu s määrittää, mikä toimintavaihtoehto soveltuu 
parhaiten EU:n huumausainestrategian (2005–2012)1 toteuttamiseen. Strategialla pyritään 
yhteiskunnan ja yksilön hyvinvoinnin suojelem iseen ja parantamiseen sekä yleisön 
turvallisuuden korkean tason varmistamiseen omaksumalla tasapainoinen ja yhtenäinen lähestymistapa huumausaineongelmaan. Strategia ssa esitetään huumeisiin liittyvälle EU:n 
toiminnalle puitteet, tavoitteet ja painopisteet,  joita toteutetaan kahde n toisiaan seuraavan 
huumeidenvastaisen toimintasuunnitelman av ulla. EU:n ensimmäinen huumausaineita 
koskeva toimintasuunnitelma (vuosiksi 2005–2008)
2 hyväksyttiin vuonna 2005. Komissio 
järjesti vuoden 2008 alkupuoliskolla loppuarvioi nnin kartoittaakseen sen vaikutuksia ja 
voidakseen ehdottaa uutta EU:n huumeidenvastaista toimintasuunnitelmaa (2009–2012). 
Tämä vaikutusten arviointi perustuu pitkälti kyseisen kartoituksen tuloksiin.  
Komissio on kuullut keskeisiä sidosryhmiä sekä ed ellä mainittua loppuarviointia että tätä 
vaikutusten arviointia varte n. Neuvoston horisontaalista huumausainetyöryhmää on kuultu 
säännöllisesti ja sen kanssa on vaihdettu tietoja. Sen lisäksi komission yksiköt ovat 
osallistuneet vaikutusten arvi ointiin komission yksi köiden välisen ohjausryhmän välityksellä. 
Ohjausryhmä perustettiin asia ntuntijoiden kuulemiseksi e nnen huumausaineita koskevan 
EU:n toimintasuunnitelman (2005–2008) arvioin tiprosessia sekä sen aikana. Komissio kuuli 
huumausaineita käsittelevää kansalaisyht eiskunnan foorumiaan kahdesti. Lähinnä 
aikataulusyiden vuoksi tätä vaikut usten arviointia varten ei jä rjestetty avointa kuulemista.  
1.2. Ongelman määrittely 
EU:n huumausainestrategia (2005–2012) ja huumausaineita koskeva EU:n 
toimintasuunnitelma (2005–2008) perustuvat  huumepolitiikan kahteen keskeiseen 
ulottuvuuteen, jotka ovat huumeiden kysynnän vähentäminen  ja huumeiden tarjonnan 
vähentäminen . Niitä täydennetään kolmella monialaisella teemalla, jotka ovat koordinointi , 
kansainvälinen yhteistyö  ja tiedotus, tutkimus ja arviointi .  
Toimintasuunnitelma on ei-sitova lähinnä jäsenvaltioiden käyttöön suunnattu 
koordinointiväline. Jäsenvaltiot voivat vapaas ti toteuttaa sen tavoitteita. Pientä osaa 
tavoitteista ja toimista toteutetaan ainoastaan EU:n tasolla komission toimin. Toimintasuunnitelma tarjoaa opastusta kans alliselle huumepolitiikalle, mikä tekee sen 
välittömien vaikutusten arvioinnista hankalamp aa, sillä useimpia toimintasuunnitelman 
tavoitteita ja toimia to teutetaan välillisesti: toimintasuunn itelmalla pyritään vaikuttamaan 
muiden toimintaan.  
Huumausaineita koskevan EU:n toimintasuunnite lman (2005–2008) arviointi osoittaa, että sen 
tavoitteet on otettu huomioon kansallisessa politiikassa ja/tai ne olivat jo mukana 
toimintapoliittisissa asiakirjoissa. Arvioinnista kä y ilmi, että toimintasuunnitelman perusteella 
on käynnistetty runsaasti erilaisia toimia ja yhteistyötä. Kä ytännössä kaikkien tavoitteiden ja 
toimien suhteen on edistytty, vaikkakin edistymisa ste vaihtelee. Arvioinn issa havaittiin myös 
joitakin vakavia ongelmia. Toimintas uunnitelman ongelmana ovat sisäiset 
                                                
 
1 CORDROGUE 77, 22.11.2004. 
2 EUVL C 168, 8.7.2005. 
FI 3   FI epäjohdonmukaisuudet ja tavoitteiden ja toimie n runsaslukuisuus sekä priorisoinnin 
puuttuminen.  
Toimintasuunnitelman toteutuksen koordinointia  komission sisällä voitaisiin parantaa muun 
muassa asettamalla selvemmät painopisteet  ja parantamalla tiedottamista EU:n 
huumepolitiikan tavoitteista eri politiikanaloilla.  
Huumeiden kysynnän vähentämisen  osalta ainoastaan muutama jäsenvaltio on ottanut 
käyttöön yleisiä laatuohjeita huumeidenkäytön  ehkäisyä, huumehaittojen vähentämistä ja 
huumehoitoa varten. Lisäksi on painotettava huumehoitoon ja huumehaittojen vähentämiseen liittyvien palvelujen tehoavuutta, saatavuutta, tarjontaa ja kattavuutta . Jäsenvaltioiden on 
myös panostettava siihen, että ne pyst yvät sopeutumaan huumehoidon kysynnän uusiin 
suuntauksiin. Koska huumeisiin liittyvät tarttuvat taudit ja kuolemantapaukset ovat 
vankiloissa huomattavasti ylei sempiä kuin niiden ulkopuolella, on erittäin tärkeää, että 
vankiloissa tarjottavat huumeidenkäytön ehkäisyyn, huumehaittojen vähentämiseen ja huumehoitoon liittyvät palvelut vastaavat vankilan ulkopuolella tarjolla olev ia palveluita, jotta 
huumeisiin liittyvien tarttuvi en tautien ja kuolemantapauksie n määrää voitaisiin vähentää. 
Huumeiden tarjonnan vähentämiseen  tähtäävä jäsenvaltioiden vä linen lainvalvontayhteistyö 
lisääntyy koko ajan, mutta olemassa olevia väline itä, kuten yhteisiä tutkintaryhmiä ja yhteisiä 
tullioperaatioita ei hyödynnetä täysimääräisesti.  Jäsenvaltioiden osallistumisessa Europolin 
toimintaan on myös runsaasti parantamisen varaa esim. tietojen välittämisessä ja tiedustelutietojen hankkimisessa kansallisen taso n lainvalvontaviranomai sten työn tiiviimmän 
koordinoinnin avulla. Viimeaikaisis ta valtioiden rajat ylittävistä lainvalvontahankkeista (esim. 
huumausaineiden merikuljetusten analysointi- ja torjuntakesk us MAOC-N) saadut myönteiset 
tulokset osoittavat, kuinka tärk eää on vahvistaa tiedustelutie don hankkimista ja jakamista, 
sillä se on perusta paremmalle tiedus teluperusteiselle lainvalvonnalle. 
Huumausainestrategiassa on esitetty tavoitte eksi huumeiden tarjonnan vähentämisen ja 
lainvalvonnan tulosten mitatta vuuden ja selkeyden lisääminen. Tätä vaikeuttaa vakioitujen 
indikaattoreiden puuttuminen.  
Kansainvälisessä yhteistyössä  toimintasuunnitelma on jäsenvalt ioiden mukaan ollut tärkeä 
EU:n kantojen yhdenmukaisuuden ja konsensuksen  saavuttamiseksi kans ainvälisellä tasolla. 
EU on esiintynyt enenevässä määrin yksimie lisesti etenkin YK:n huumausainetoimikunnassa, 
mutta lisätyötä on tehtävä, jotta voidaan varmistaa, että EU puhuu huumausainetoimikunnan 
täysistunnoissa yhdellä äänellä. EU:n yhtenäi nen ja tasapainoinen huumeita koskeva 
lähestymistapa on ollut mallina ehdokasmaille ja monille naapuruuspolitiikan kohdemaille, kun ne ovat laatineet omia huumeidenvastaisia st rategioitaan ja toimintasuunnitelmiaan.  
Viime vuosina on tuettu monia ehdokasmaiden ja vakautus- ja assosiaatioprosessiin 
osallistuvien maiden avustushankkeita. Samaan ai kaan sekä EY:n että jäsenvaltioiden ulkoiset 
rahoitusohjelmat ja hankkeet olisi liitettävä selvemmin EU:n huumepolitiikan painopisteisiin. 
Uudet huumeiden kulkureitit edelly ttävät joustavaa ja laajaa yh teistyötä reittien varrella 
olevien maiden kanssa.  
Arvioinnissa todetaan tiedotuksesta, tutkimuksesta ja arvioinnista , että Euroopan 
huumetilanteesta saatavilla olevan tiedon laatu on viime vuosina parantunut, mutta voitaisiin 
harkita lisätoimia, jotta kansallisen ja EU:n ta son tutkimus ja tutkimuksen rahoitusrakenteet 
olisivat paremmin koordinoitu ja ja täydentäisivät toisiaan. Kansallisten hallitusten 
kansallisille yhteyspisteille antaman tuen mahdollinen väheneminen on kasvava huolenaihe, 
FI 4   FI sillä yhteyspisteet ovat EHNVS:n tiedotusinfr astruktuurin kulmakivi. Huumepolitiikkojen 
arvioinnin tarve on edelleen merkittävä.  
1.3. Nykytilanne 
Kannabis on edelleen EU:ssa yleisimmin  käytetty huume. Viime vuonna 17,5 miljoonaa 
eurooppalaista käytti sitä. Kokaiinia käy tti viime vuonna 4,5 miljoonaa eurooppalaista, ja 
joissakin jäsenvaltioissa määrä on lisääntynyt dramaattisesti. Ekstaasin käyttö sen sijaan 
näyttää kaiken kaikkiaan hieman vähentyneen. He roiinin ja suonensisäisten huumeiden käyttö 
näyttää vakaalta. Ensikokeiluiän alenem inen nuorten keskuudessa ja sekakäytön 
lisääntyminen on merkittävä haaste huum eidenkäytön ehkäisylle ja huumehoidolle. 
EU:ssa on tuhatta asukasta kohti 1–8 huumeid en ongelmakäyttäjää. Huumeisiin liittyviä 
kuolemantapauksia on vuosittain 7 500–8 000. Ar violta 100 000–200 000 eurooppalaisella, 
jotka ovat joskus käyttäneet suonensisäisiä  huumeita, on hi-virus ja noin miljoonalla 
hepatiitti C. Tartuntavaara on erit yisen suuri olosuhteissa, joissa  käytetään yhtei siä neuloja, 
kuten vankiloissa. Vuonna 2005 huumehoitoon tuli 21 EU-maan ilmoittamien tietojen mukaan 326 000 uutta asiakasta. Noin 525 000 huumeidenkäyttäjää saa EU:ssa 
korvaushoitoa. 
Huumeiden viljely, valmistus ja kauppa ova t edelleen toimintansa Euroopan unioniin 
kohdistavien ja Euroopan unioniss a toimivien järjestä ytyneiden rikollisve rkostojen keskeistä 
toimintaa. EU:n huumetuotanto moninaistuu, ja  huumeiden kulkureittejä ja saapumispisteitä 
on entistä enemmän. Myös EU:n sisällä  käydään laajamittaista huumekauppaa. 
Opiaattien salakuljetuksen pääväylät tulevat EU :hun Afganistanista Keski-Aasian valtioiden 
läpi. Suurin osa Länsi-Euroopan heroiinista saapuu Balkanin reittejä pitkin Turkista. Turkista 
Balkanin maiden kautta Ital iaan tai Sloveniaan kulkevan keskisen Balkanin reitin  käyttö on 
lisääntynyt. Myös Ukrainan ja Romanian kautta kulkevan reitin merkitys kasvaa. Kokaiinia 
saapuu Eurooppaan meritse kolmea pääreittiä pitkin. Pohjoinen reitti  lähtee Karibian alueelta 
ja kulkee Azorien kautta Portugaliin ja Espanjaan. Keskinen reitti  lähtee Etelä-Amerikasta ja 
kulkee Kap Verden tai Madeiran ja Kanariansaarten kautta Eurooppaan. Afrikan reitti , joka 
kulkee Etelä-Amerikasta Länsi-Afrikkaan ja sieltä Portugaliin ja Espanjaan, on ollut 
vähemmän aikaa käytössä. Eur oopan unioni on merkittävä synteet tisten huumeiden, erityisesti 
amfetamiinien ja MDMA:n (ekstaasin) tuotantoalue.  
Huumetakavarikkojen määrä on vakiintunut viime vuosina lukuun otta matta kokaiinia, jonka 
takavarikoinnit ovat huomattava sti lisääntyneet. Kaikkien edellä mainittujen huumeiden 
inflaatiokorjatut hinnat katukaupassa laskivat vuosina 2000–2006. Samaan aikaan 
kannabiksen, amfetamiinien ja kokaiinin vahvuudet laskivat, mutta  muiden aineiden pysyivät 
samoina.  
Huumeiden väärinkäytöstä aiheutuu EU:n jäsenvaltioissa huomattavat kustannukset 
yhteiskunnalle. EHNVS:n äskettäin tekemästä,  kuutta EU:n jäsenva ltiota koskevasta 
selvityksestä käy ilmi, että huum eisiin liittyvät julkiset me not olivat näissä maissa 0,05–
0,46 prosenttia suhteessa BKT:hen. Näiden tietojen perusteella EHNVS arvioi, että 
huumeisiin liittyvät julkiset menot ovat EU:n  27 jäsenvaltiossa ja Norjassa 13–36 miljardia 
euroa vuodessa eli jopa 0,33 prosenttia suht eessa EU:n jäsenvaltioiden BKT:hen.  
FI 5   FI 1.4. Toissijaisuus ja lisäarvo 
EU:n jäsenvaltiot ovat huumei denvastaisessa työssä päätoim ijat, ja huumelainsäädäntö kuuluu 
pääasiassa kansalliseen toimivaltaan. Perussopim uksissa kuitenkin myönne tään tarve käsitellä 
huumeasioita EU:n tasolla, erityisesti oikeus- ja sisäasioiden aloilla3 ja kansanterveyden 
alalla4. EU:n huumausainestrategia (2005–2012) laadittiin Euroopan unionista tehdyn 
sopimuksen ja EY:n perustamissopim uksen muodostaman nykyisen oikeuskehyksen 
mukaisesti ja siinä noudatetaan unionin, yhteis ön ja yksittäisten jäsenvaltioiden toimivaltaa 
sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita. 
Huumausaineita koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2005–2008) arviointi osoittaa, että 
käytännössä kaikki jäsenvaltiot kats ovat EU:n tason huumeidenvastaisen 
toimintasuunnitelman tuovan lisäarvoa. Jäsenv altioiden mukaan toimintasuunnitelma antaa 
selvät Euroopan tason tavoitteet ja opastusta ka nsallisten painopisteiden asettamiseen. Tämä 
lisää eri maiden huumepolitiikan yhdenmukaisuutta  ja lähentymistä va paaehtoiselta pohjalta. 
Se ohjaa myös parhaiden käytäntöjen vaihtami sessa ja yhteisten normien kehittämisessä 
monilla keskeisillä huumeiden kysynnän ja  tarjonnan vähentämisen osa-alueilla. 
Toimintasuunnitelma tarjoaa huumepolitiikalle  kattavat puitteet, ja se on kannustanut 
laatimaan laajoja ja korkealaatuis ia kansallisia strate gioita ja toimintas uunnitelmia kaikkialla 
EU:ssa.  
Monien jäsenvaltioiden mukaan  EU:n toimintasuunnitelma on ollut kansainvälisen yhteistyön 
kannalta tärkeä ja EU on saanut huumekysym yksissä vaikutusvaltaa kansainvälisillä 
areenoilla, koska se voi toimia strategiaan ja toimintasuunnitelmaan kirjatun yksimielisyyden 
perusteella. EU:n toimintasuunnitelmalla on tärk eä tehtävä tasapainoiseen lähestymistapaan ja 
perusoikeuksiin pohjautuvan eurooppalaisen huumepolitiikkamallin esittelijänä. Näyttöön perustuvan päätöksenteon, seurannan, arvioinnin  ja tiedottamisen painottaminen on tuonut 
merkittävää lisäarvoa jäsenvaltioiden huumepolitiikal le ja johtanut siihen, että kansallisella 
tasolla on kiinnitetty enemmän huomiota va ikuttavuuteen ja tehokkuuteen ja että on 
määritetty ja vertailtu kehityssuuntauksia.  
1.5. Tavoitteet 
EU:n huumausainestrategia ( 2005–2012) määrittää edelleen EU :n uuden huumeidenvastaisen 
toimintasuunnitelman kehittämistä, ja strategi assa määritellyt tavoitteet  ja painopisteet ovat 
yhä voimassa. Huumausaineita koskeva EU:n toimintasuunnitelma (2005–2008) sisälsi 46 tavoitetta ja 86 toimea. Tämän vaikutusten arvioinnin rajat tulisi vat vastaan, jos uuden 
toimintasuunnitelman kaikkia mahdollisia uusia tavoitteita ja toimia pitäisi käsitellä tai jos pitäisi tutkia kaikki yli 30 ongelman  määrittelyssä esitettyä päätelmää.  
Sen sijaan tässä vaikutusten arvioinnissa  keskitytään vain joihinkin edellisen 
toimintasuunnitelman loppuarvioinnin päät elmiin uusien operatiivisten tavoitteiden 
näkökulmasta. Toimintasuunnitelman kokonaisuut ena aikaansaamaa vaikutusta ja kunkin 
valikoidun esimerkin vaikutusta  analysoidaan kunkin toimin tavaihtoehdon osalta. Tämän 
asiakirjan 3 kohdassa esitetään yleiset strategiset tavoitteet huumeiden kysynnän 
vähentämiselle ja huumeiden tarjonnan vähent ämiselle, jotka ovat to imintasuunnitelman 
pääulottuvuudet, sekä koordinoinnille, kansai nväliselle yhteistyölle  ja tiedotukselle, 
                                                
 
3 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston 29 artikla ja 31 artiklan 1 kohdan e alakohta. 
4 EY:n perustamissopimuksen 152 artikla. 
FI 6   FI tutkimukselle ja arvioinnille,  jotka ovat toimintasuunnitelman  monialaiset teemat. Kullekin 
strategiselle tavoitteelle on laadittu kaks i esimerkkiä operatiivisista tavoitteista.  
1.6. Toimintavaihtoehtojen määrittäminen ja arviointi 
Koska EU:lla on kattava voimassa oleva huumausainestrategia (2005–2012), mikään 
esitetyistä vaihtoehdoista ei merkitse suurta mu utosta politiikkaan. Tätä vaikutusten arviointia 
varten käsiteltiin kuutta toimintavaihtoehtoa. Se uraavat kolme todettiin toteutuskelpoisiksi.  
Vaihtoehto 1 – Ei toimenpiteitä (perusskenaario). Tämä vaihtoehto tarkoittaa, että EU:n 
huumausainestrategian (2005–2012) toteutta miselle ei esitetä  loppuvuosiksi 
toimintasuunnitelmaa. Strategia antaa edelle en yleiset puitteet huumeisiin liittyvälle 
toiminnalle EU:ssa, mutta m itään operatiivisia tavoitteit a tai toimia ei määritetä, 
toteutukselle ei anneta mitään indikaattore ita eikä toimille aseteta määräaikoja.  
Vaihtoehto 2 – Huumausaineita koske vaa EU:n toimintasuunnitelmaa (2005–2008) 
jatketaan toiset neljä vuotta. Tämä tarkoittaa, että huumausaineita koskevaa EU:n 
toimintasuunnitelmaa (2005–2008) jatketaan. Käynni ssä olevien toimien toteutusta jatketaan. 
Loppuun saatetut toimet poistet aan. Uusia toimia ei lisätä.  
Vaihtoehto 3.2 – Esitetään yksityis kohtainen EU:n huumeidenvastainen 
toimintasuunnitelma (2009–2012), jo ka kattaa operatiivis et tavoitteet ja toimet EU:n ja 
jäsenvaltioiden tasolla. Tämä vaihtoehto perustuu h uumausaineita koskevan EU:n 
toimintasuunnitelman (2005–2008) loppuarvioinnist a saatuihin keskeisiin opetuksiin. 
Ehdotuksessa uudeksi yksityiskohtaiseksi s ekä EU:n että jäsenvaltioiden tason 
toimintasuunnitelmaksi otetaan huomioon loppuarvioinnin havainnot ja se voidaan 
mukauttaa EU:n huumetilanteen viimeisimpii n muutoksiin ja tuoreimpiin tietoihin.  
1.7. Vaikutusten analysointi ja vertailu 
Huumausainestrategian ja toimintasuunnite lmien taustaolettamus on, että yhtenäinen 
monialainen lähestymistapa, jossa kootaan yhteen huumepolitiikan eri osa-alueet ja toteutetaan useita tavoitteita yhtä aikaa, j ohtaa synergiaetuihin ja  lisää vaikutusta.  
Vaihtoehtojen vertailu osoittaa, että vaihtoehdon 1  eli perusskenaarion valitseminen poistaisi 
EU:n tason huumepolitiikalta käyttövoiman ja dynamismin. EU:n huumausainestrategia 
(2005–2012) säilyy voimassa, mutta ilman sen toteuttamiseen  tarkoitettua 
toimintasuunnitelmaa poliittiset toimet olisivat lähinnä tapauskohtaisia vailla 
johdonmukaisuutta, eikä huumetilanteen uusia kehityssuuntauksia otettaisi huomioon. EU:n tason toimintakehyksen puuttuminen voi lisätä jä senvaltioiden politiik kojen eriytymistä ja 
EU:n tason toimet rajoittuisivat olem assa oleviin valtuuksiin ja ohjelmiin.  
Vaihtoehto 2  tarkoittaisi, että voimassa olev an huumausaineita koskevan EU:n 
toimintasuunnitelman (2005–2008) virheitä ja puutteita ei kä siteltäisi eikä 
toimintasuunnitelmassa otet taisi huomioon uusimpia kehity ssuuntauksia. Ajantasaisen 
yhteisen toimintakehyksen puuttuminen voisi johtaa huumeasioiden näkyvyyden ja tärkeyden 
vähentymiseen EU:ssa ja jäsenvaltioissa. Vaih toehtoa voidaan pitää turvallisena, koska 
tavoitteista ja toimista on jo sovittu.  
Vaihtoehdon 3.2 valitseminen kiinnittäi si huomiota ongelmii n, jotka huumausaineita 
koskevan EU:n toimintasuunnitelman (2005–2008)  loppuarvioinnin yhteydessä havaittiin. 
Uudessa toimintasuunnitelmassa voitaisii n ottaa huomioon viime vuosina tapahtuneet 
FI 7   FI muutokset ja siirtää toimintasuunnitelman ta voitteiden painopistettä  niin, että toimien 
vaikuttavuus ja mitattavuus lisääntyy. Tämä  vaihtoehto vastaa paremmin EU:n 
huumausainestrategiaa, jossa nimenomaisesti mainitaan kaksi  toistaan seuraavaa 
huumeidenvastaista toimintasuunnitelmaa, joilla  strategian tavoitt eita toteutetaan.  
Lyhyesti sanottuna vaihtoehto 1  olisi askel taaksepäin. Loppuarv iointi osoittaa selvästi, että 
tarvitaan tiiviimpää pr iorisoitua toimintasuunnitelmaa, jossa  otetaan huomioon uudet tiedot ja 
haasteet. Siksi vaihtoehto 2  ei ole suositeltava. Vaihtoehdossa 3.2 esitetty uusi EU:n 
huumeidenvastainen toimintasuunnitelma ( 2009–2012) tarjoaa tähän mahdollisuudet ja on 
siksi paras vaihtoehto.  
1.8. Seuranta ja arviointi 
Vaihtoehdossa 3.2  esitetyssä uudessa toim intasuunnitelmassa annetaan kullekin toimelle 
indikaattori ja aikataulu sekä mainitaan toteutuksesta vastaavat tahot. Komissio jatkaa vuosittaisten tilanneselvitysten antamista. V uonna 2012 suoritetaan EU:n huumeidenvastaisen 
toimintasuunnitelman (2009–2012) ja EU :n huumausainestrategian (2005–2012) 
kokonaisarviointi. 
EHNVS ja Europol laativat edelleen rapor tteja huumeongelman tilasta omilla toimivalta-
alueillaan. Ehdotetussa uudessa toimintasuunnitelmassa painotet aan erityisesti sitä, että on 
voitava paremmin mitata toimien vaikutusta huumetilanteeseen, ja ehdotetaan indikaattoreita 
huumeiden tarjonnan vähentämiselle ja lainvalvonnalle.