Suositus: NEUVOSTON SUOSITUS KREIKALLE julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Komissio julkisti 7. huhtikuuta 2004 kevään 2004 talousennusteensa [1]. Talousennusteessa otettiin huomioon Kreikan 30. maaliskuuta 2004 toimittamat korjatut tiedot, joita Eurostat ei kuitenkaan ole vahvistanut, ja sen mukaan vuonna 2003 julkisen talouden alijäämä oli 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen. Eurostat ja Kreikan viranomaiset olivat yhteydessä toisiinsa huhtikuun lopussa, minkä jälkeen Kreikan viranomaiset toimittivat 4. toukokuuta uuden tarkistetun ilmoituksen. Sen mukaan alijäämää oli vuonna 2003 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä ylittää perustamissopimuksessa asetetun kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen ja on huomattavasti vuoden 2002 alijäämää (1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) suurempi. Lisäksi julkisen velan määrä suhteessa BKT:hen oli 103,0 prosenttia, jolloin perustamissopimuksessa asetettu 60 prosentin viitearvo ylittyy selvästi. Komissio aloitti 19. toukokuuta 2004 näiden tietojen perusteella Kreikan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn hyväksymällä perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun kertomuksen [2].

[1] Komission kevään 2004 talousennuste on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf.

[2] Kertomuksen koko teksti on saatavilla Internetissä osoitteessa http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm.

Liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanoon sovelletaan EY:n perustamissopimuksen 104 artiklaa ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1467/97, joka on osa vakaus- ja kasvusopimusta [3].

[3] EYVL L 209, 2.8.1997.

Komission antamassa perustamissopimuksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisessa kertomuksessa todetaan, että se osa 3,2 prosentin suuruisesta julkisen talouden alijäämästä, joka ylitti perustamissopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen vuonna 2003, ei johtunut vakaus- ja kasvusopimuksessa tarkoitetusta epätavallisesta tapahtumasta, johon Kreikan viranomaiset eivät olisi voineet vaikuttaa. Se ei johtunut myöskään talouden jyrkästä laskusuhdanteesta, joka on määritelty kyseisessä sopimuksessa kokonaistuotannon vähintään 2 prosentin vuotuisena laskuna. Alijäämä syntyi päin vastoin erittäin voimakkaan kasvun tilanteessa, sillä kokonaistuotanto kasvoi 4,2 prosenttia vuonna 2003 ja positiivinen tuotantokuilu suhteessa BKT:hen oli noin 1,5 prosenttia. Julkisen talouden alijäämän kehitys poikkeaa vuonna 2003 joulukuussa 2002 julkaistusta tarkistetussa vakausohjelmassa vahvistetusta 0,9 prosentin tavoitteesta. Alijäämän huomattavan kasvun syynä ovat kertaluonteiset tekijät (olympiakisojen valmisteluun liittyvien menojen ylittyminen ja korvaukset säästä johtuvista vahingoista), suunniteltua suuremmat muut kuin korkomenot (tulonsiirrot ja julkisen sektorin palkat) ja valtion tulojen vaje (alv, tuloverot ja postisäästöpankin valtiolle suorittaman maksun uudelleenluokittelu rahoitustoimeksi). Kertomuksessa todetaan, että jos lisätoimenpiteitä ei toteuteta, julkisen talouden alijäämä todennäköisesti kasvaa vuonna 2004 ja pysyy yli kolmessa prosentissa suhteessa BKT:hen.

Komission kevään ennusteisiin perustuvassa kertomuksessa todettiin, että julkinen velka oli vuonna 2003 103 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi yli perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Lisäksi komissio arvioi velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Luku on suurempi kuin Kreikan viranomaisten 4. toukokuuta 2004 ilmoittama 98,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa todettiin, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.

EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 4 kohdassa määrätään, että "114 artiklassa tarkoitettu komitea (talous- ja rahoituskomitea) antaa lausunnon komission kertomuksesta". Komitea antoi 2. kesäkuuta 2004 lausuntonsa, jossa yhdyttiin komission kertomuksessaan esittämään arvioon. Komitea oli erityisesti sitä mieltä, että julkisen talouden kehitys Kreikassa vuonna 2003 osoitti sillä olevan liiallista alijäämää molempien 104 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen alijäämän arviointiperusteiden mukaan. Muiden merkityksellisten seikkojen, erityisesti keskipitkän aikavälin julkisen talouden rahoitusaseman ja julkisten investointien tarkastelu ei muuttanut itse arviointiperusteisiin perustuvaa arviota. Komitea katsoi myös, että nykyisen politiikan ja talouden kasvunäkymien perusteella julkisen talouden alijäämä ylittää perustamissopimuksessa asetetun viitearvon myös vuonna 2004 ja että julkinen velka ylittää edelleen selvästi perustamissopimuksessa asetetun viitearvon eli 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Komitea katsoi myös, että sekä suuri julkinen velka että sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiivinen tuotantokuilu kasvaa.

Tarkasteltuaan kaikkia kertomuksessaan esitettyjä näkökohtia ja ottaen huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon komissio katsoo, että Kreikassa on liiallinen julkisen talouden alijäämä. Tämä lausunto, jonka komissio antoi 24. kesäkuuta 2004, on toimitettu neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 5 kohdan mukaisesti. Komissio on suosittanut, että neuvosto tekee perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti komission lausunnon mukaisen päätöksen. Lisäksi komissio antaa neuvostolle perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan nojalla suosituksen Kreikalle osoitettavasta neuvoston suosituksesta liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi.

Suositus: NEUVOSTON SUOSITUS KREIKALLE julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 104 artiklan 7 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkistalouden alijäämiä.

(2) Vakaus- ja kasvusopimus perustuu terveen julkisen talouden tavoitteeseen, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu.

(3) Amsterdamissa 17 päivänä kesäkuuta 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa annetussa vakaus- ja kasvusopimusta koskevassa päätöslauselmassa kehotetaan kaikkia osapuolia eli jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota panemaan täytäntöön perustamissopimus ja vakaus- ja kasvusopimus tiukasti ja aikataulussa.

(4) Neuvosto päätti 5 päivänä heinäkuuta 2004 perustamissopimuksen 104 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kreikassa on liiallinen alijäämä.

(5) Päätettyään, että Kreikassa on liiallinen alijäämä, neuvoston on perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti annettava samaan aikaan suositukset kyseiselle jäsenvaltiolle julkistalouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi määräajassa. Neuvoston suosituksessa on asetettava enintään neljän kuukauden määräaika, jonka kuluessa Kreikan on toteutettava tehokkaita toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi, ja korjaaminen olisi saatettava päätökseen liiallisen alijäämän toteamista seuraavana vuonna, paitsi jos on olemassa asiaan vaikuttavia erityisiä seikkoja.

(6) Neuvosto katsoo, että julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä olisi varmistettava julkisen talouden rahoitusaseman kestävä parantuminen; lisäksi toimenpiteillä on pyrittävä parantamaan julkisen talouden laatua ja lisäämään talouden kasvupotentiaalia.

(7) Alijäämän korjaamiseen tarkoitettuja suosituksia määriteltäessä olisi otettava huomioon seuraavat seikat: i) Komissio arvioi kevään 2004 talousennusteessaan, että julkisen talouden alijäämä on 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 2,8 prosenttia vuonna 2005. Komission ennuste vuodeksi 2005 perustui kuitenkin olettamukseen, että politiikka ei muutu ja että julkisen talouden alijäämä vuonna 2003 oli 2,95 prosenttia suhteessa BKT:hen kuten 30. maaliskuuta 2004 ilmoitettiin. Alijäämä kuitenkin tarkistettiin 4. toukokuuta 2004 3,2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. ii) Kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan 4 prosenttia vuonna 2004, mikä on vertailukelpoinen luku vuoden 2003 kokonaistuotannon eli 4,2 prosentin kanssa, ja hidastuvan vuonna 2005 3,3 prosenttiin, kun olympiakisoihin liittyvät työt vähenevät vuoden 2004 ensimmäisellä puoliskolla. Väliaikaisten kasvua edistävien tekijöiden vaikutus aiheuttanee talouden toimeliaisuuden hidastumista lähiaikoina. iii) Koska Kreikan talous kasvaa voimakkaasti ja sillä on positiivinen tuotantokuilu, suhdannetasoitetun alijäämän arvioidaan kasvavan vuonna 2004, mikä on merkki Kreikan finanssipolitiikan jatkuvasta myötäsyklisyydestä. iv) Komissio arvioi kevään 2004 talousennusteissaan julkisen velan vähenevän vuonna 2004 vain marginaalisesti 103 prosentista 102,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 ja 101,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Tämä ylittää edelleen selvästi perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon. Suuri julkinen velka ja sen hidas väheneminen ovat huolestuttavia, erityisesti aikana, jolloin nimellinen kasvu on nopeaa ja positiiviset tuotantokuilut kasvavat. v) Sen jälkeen, kun Kreikan uusi hallitus teki aloitteen laajasta julkistalouden tilinpidon tarkastuksesta, Kreikan viranomaiset ovat velvollisia ratkaisemaan julkista taloutta koskeviin tietoihin liittyvät avoimet kysymykset läheisessä yhteistyössä Eurostatin kanssa. On merkkejä siitä, että syyskuussa 2004 tavanomaista ilmoitusta tehtäessä vuotta 2003 ja sitä aiempia vuosia koskevia lukuja muutetaan uudelleen huomattavasti suuremmiksi. Muutoksilla on todennäköisesti vaikutusta vuosien 2004 ja 2005 alijäämää koskeviin arvioihin ja samalla liiallisen alijäämäisyyden poistamiseen vaadittujen toimenpiteiden laajuuteen.

(8) Jos julkinen talous kehittyy komission kevään 2004 talousennusteen mukaisesti, vuosille 2004-2005 jakaantuvat korjaavat toimenpiteet, jotka ovat luonteeltaan ensi sijassa rakenteellisia ja vähintään yhden prosenttiyksikön suuruisia suhteessa BKT:hen, johtaisivat alijäämään, joka alittaisi vuodesta 2005 alkaen perustamissopimuksessa määrätyn kolmen prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, kun otetaan huomioon myös alijäämää koskevien lukujen odotettavissa oleviin tarkistuksiin liittyvät riskit. Jos nämä odotetut tarkistukset eivät johda merkittäviin perusvaikutuksiin, korjaavat toimenpiteet, joiden osuus olisi 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen, vähentäisivät alijäämää alle kolmen prosentin viitearvon jo tänä vuonna,

SUOSITTELEE:

- Kreikan hallitus poistaa nykyisen julkisen talouden liiallisen alijäämäisyyden mahdollisimman nopeasti ja viimeistään vuoteen 2005 mennessä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Neuvosto asettaa Kreikan hallitukselle määräajaksi 5. marraskuuta 2004 tehokkaiden toimien toteuttamiseksi tätä varten.

- Jotta varmistetaan, että Kreikan liiallinen alijäämäisyys on korjattu viimeistään vuoteen 2005 mennessä, Kreikan viranomaiset toteutettavat tehokkaita toimia, jotka ovat luonteeltaan ensi sijassa rakenteellisia ja vähintään yhden prosenttiyksikön suuruisia suhteessa BKT:hen. Toimet jakautuvat vuosille 2004-2005 ja niitä on mieluiten yhtä paljon molempina vuosina.

- Kreikan viranomaiset varmistavat myös, että julkinen velka vähenee riittävästi suhteessa BKT:hen ja lähestyy viitearvoa riittävällä vauhdilla. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sellaisiin tekijöihin (muihin kuin nettoluotonottoon), jotka muuttavat velan määrää.

- Kreikan viranomaiset parantavat julkista taloutta koskevien tietojen keruuta ja käsittelyä korjatakseen tässä suhteessa havaitut vakavat puutteet.

Lisäksi neuvosto kehottaa Kreikan viranomaisia varmistamaan, että julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä kohti tasapainossa olevaa tai ylijäämäistä rahoitusasemaa jatketaan sen jälkeen, kun liiallinen alijäämä on korjattu, supistamalla julkisen talouden suhdannetasoitettua alijäämää vähintään 0,5 prosenttia vuodessa suhteessa BKT:hen.

Tämä suositus on osoitettu Helleenien tasavallalle.

Tehty Brysselissä 5 päivänä heinäkuuta 2004.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja ...