Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikka" CdR 140/95



Virallinen lehti nro C 100 , 02/04/1996 s. 0014



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikka" (96/C 100/03) Alueiden komitean työvaliokunta päätti 15. marraskuuta 1994 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan mukaisesti antaa oma-aloitteisen lausunnon edellä mainitusta aiheesta. Asian valmistelusta vastannut valiokunta 1 "Alueellinen kehitys Taloudellinen kehitys Alueellinen ja paikallinen rahoitus" antoi lausuntonsa 17. maaliskuuta 1995. Esittelijänä oli Jean Kaltenbach. Alueiden komitea hyväksyi 20. ja 21. huhtikuuta 1995 pitämässään 7. täysistunnossa (huhtikuun 21. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. ALUEIDEN KOMITEA, joka viittaa Euroopan unionin perustamissopimuksen XIII osaston "Teollisuus" 130 artiklaan, jonka mukaan yhteisö ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että yhteisön teollisuuden kilpailukyvyn kannalta tarpeelliset edellytykset turvataan, ja erityisesti 3 kohtaan, jossa määrätään, että yhteisö myötävaikuttaa näiden tavoitteiden toteuttamiseen tämän sopimuksen muiden artiklojen nojalla harjoittamallaan politiikalla ja toiminnalla. ja palauttaa mieleen komission 1990 antaman tiedonannon "avoimessa ja kilpailuympäristössä harjoitettavan teollisuuspolitiikan" periaatteista; komission joulukuussa 1993 hyväksymän valkoisen kirjan kasvusta, kilpailukyvystä ja työllisyydestä sekä alueiden komitean sitä koskevan lausunnon (CdR 85/94); komission tiedonannon heinäkuulta 1994 "Kohti tietoyhteiskuntaa Euroopassa: toimintaohjelma" sekä alueiden komitean siitä antaman lausunnon (CdR 231/94); komission tiedonannon "Yhtenäinen ohjelma pk-yritysten ja käsityöalojen hyväksi" sekä alueiden komitean siitä antaman lausunnon (CdR 18/95); yhä korkean työttömyysasteen Euroopan unionin alueella; että ellei teollisuus ole kilpailukykyinen, on mahdotonta luoda riittävästi uusia työpaikkoja ja vastata yhteisön, jäsenvaltioiden ja alueiden kohtaamiin uusiin haasteisiin; että on välttämätöntä vahvistaa ja edistää Euroopan unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; että on välttämätöntä parantaa alueiden kilpailukykyä tämän politiikan puitteissa; on päättänyt antaa seuraavan lausunnon. JOHDANTO A. Euroopan teollisuus on huomattavasti parantanut kilpailukykyään viime vuosina. Tämä johtuu Euroopan unionin kauppataseen parantumisesta, työvoiman yksikkökustannusten suotuisasta kehityksestä ja siitä, että yritysten rahoitusrakenteet ovat vakaammalla ja terveemmällä pohjalla. Kaikki nämä tekijät kehittyvät myönteiseen suuntaan unionin sisällä etenkin verrattaessa niitä Yhdysvaltojen ja Japanin vastaaviin. B. Huolimatta näistä muutamista myönteisistä seikoista eurooppalaisilla yrityksillä on edessään uusia haasteita ja ne kärsivät pysyvistä heikkouksista tietyillä tärkeillä aloilla. Kansainvälinen kilpailu on yhä kovempaa, ja tähän liittyy erilaisia tekijöitä, kuten uuden teknologian yhä kasvava nousu, geopoliittisten mullistusten seurausten hallinta, eurooppalaisen teollisuuden riittämätön läsnäolo voimakkaasti kasvavilla markkinoilla. Kaikki nämä tekijät vaikeuttavat yritysten ja erityisesti pk-yritysten tilannetta ja työllisyyden hoitoa. Lisäksi unionin sisäinen tuottavuuden kasvu on hitaampaa kuin Yhdysvaltojen tai Japanin, ja tutkimuksen kehittäminen liian vaatimatonta, jotta markkinoiden tarpeisiin voitaisiin vastata. C. Vaikka yleisesti tunnustetaan se mikä jo vuoden 1990 tiedonannossa tuotiin julki, eli että yritysten on ensisijaisesti itse vahvistettava ja parannettava kilpailukykyään, julkisten viranomaisten velvollisuus on luoda teollisuuden kilpailukyvylle suotuisa ympäristö. Tämän toiminnan järjestämiseksi ja suuntaamiseksi kasvaville ja työpaikkoja luoville markkinoille komissio on määritellyt toiminnassaan neljä ensisijaista tavoitetta: investointi aineettomiin kohteisiin; teollisen yhteistyön kehittäminen; oikeudenmukaisen kilpailun turvaaminen; julkisten viranomaisten tehtäväkuvan ajanmukaistaminen teollisuudessa. YLEISTÄ ALUEIDEN KOMITEA 1. panee merkille komission analyysin Euroopan teollisuuden kilpailupolitiikasta, uudet haasteet ja kestävän kehityksen näkökulmasta ilmaistut toimintamahdollisuudet; 2. on tyytyväinen komission teollisuuden kilpailukykyä käsittelevän tiedonannon kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan ja hyväksyy ajatuksen, että kaikkien julkisten viranomaisten on täydentävällä toiminnallaan osaltaan edistettävä kilpailukyvylle suotuisan ympäristön luomista niin yhteisön, valtioiden kuin alueiden tasolla; 3. on sitä mieltä, että epäsuotuisassa asemassa oleville alueille annettavan tuen on edesautettava unionin yleisen kilpailukyvyn kasvua ja tukee teoriaa, jonka mukaan teollisuuden kilpailukyvyn ja taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden on vahvistettava toisiaan valiokunta 5:n unionin alueiden sosiaalis-taloudellista tilannetta käsittelevän raportin mukaisesti; 4. huomauttaa kuitenkin, että taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaatimukset eivät saa heikentää kilpailukykyä; 5. uskoo, että sosiaalirahaston vaikutukset alueiden talouksille ovat oleellisia Euroopan talous- ja rahaliiton toteutumiselle välttämättömän lähentymisen kannalta; 6. on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa kaikkien jäsenvaltioiden pysyvästi korkeaa työttömyystasoa pidetään erityisen vakavana ongelmana, joka haittaa yhteenkuuluvuutta, haittaa välttämättömien muutosten hyväksymistä ja estää innovaatiokapasiteettia, ja pyytää näin ollen, että työllisyyteen liittyvät asiat otetaan nykyistä paremmin huomioon Euroopan teollisuuspolitiikassa; 7. huomauttaa, että alueiden väliset taloudelliset erot sekä teollisuudessa tapahtuvat monimutkaiset ja hyvin erityyppiset muutokset, jotka tuovat mukanaan erilaisia mahdollisuuksia ja kehitystä, saattavat yhdessä johtaa uudenlaiseen sijoittautumiseen unionin alueella; 8. on tyytyväinen siihen, että tiedonannossa määritellyissä ensisijaisissa menettelytavoissa pyritään johdonmukaisesti noudattamaan mahdollisimman pitkälle markkinoiden tarpeita; 9. pahoittelee kuitenkin sitä, että ehdotettu menettelytapa muistuttaa tietyiltä osin periaatepäätöstä ja kehottaa komissiota valmistelemaan sen toteuttamisesta toimintaohjelman, jossa teollisuuden kilpailukyky liittyy Jacques Delorsin valkoisessa kirjassa ehdottamaan kestävän kehityksen malliin; 10. muistuttaa, että tämä menettelytapa on entistä välttämättömämpi yritysten, erityisesti pk-yritysten, ollessa yhä voimakkaammin riippuvaisia alueellisista ja paikallisista olosuhteista; alueelliset ja paikalliset viranomaiset ovat erittäin kiinnostuneita tästä politiikasta, koska pitkällä aikavälillä tämä on oleellista alueellisten ja paikallisten talouksien kehityksen onnistumisen kannalta. Investointi aineettomiin kohteisiin ALUEIDEN KOMITEA 11. hyväksyy teorian, jonka mukaan aineettomat investoinnit ovat tärkeimpiä tekijöitä teollisuuden kilpailukyvyn kannalta, koska niiden avulla teollisuus kykenee vastaamaan yritysten tarpeisiin ja markkinoiden kehitykseen, jopa ennakoimaan sitä; 12. on sitä mieltä, että aineettomiin kohteisiin tehtyjen investointien edistämistä on tuettava julkisella toiminnalla, erityisesti jäsenvaltioiden käytettävissä olevilla verotuskeinoilla; 13. on sitä mieltä, että taloudelliset muutokset, erityisesti uusien vaativien markkinoiden tuleminen ja uudet vaatimukset, kuten korkealaatuisten tuotteiden kysyntä ja ympäristönsuojelu, ovat muuttaneet sijoittamiskäyttäytymistä; ja on sitä mieltä, että julkisella toiminnalla, mukaan lukien alueiden toiminta, on autettava yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä ja pk-teollisuutta, tunnistamaan muutokset ja sopeutumaan näihin muutoksiin, erityisesti ennakoimalla koulutuksen ja tutkimuksen tarvetta; 14. panee kiinnostuneena merkille arvion, jonka mukaan työllisyysnäkymät ovat suotuisimmat niillä aloilla, joilla uutta teknologiaa käytetään järjestelmällisesti; 15. uskoo, että elinikäinen ammattikoulutus ja yleisen pätevyystason paraneminen ovat ensiarvoisen tärkeitä kilpailukyvyn kannalta ja korostaa, että alueilla on erityinen vastuu tällä alalla; 16. korostaa Euroopan rakennerahastojen ja erityisesti. tavoitteen 4 toteuttamisen merkitystä; 17. uskoo, että tutkimusponnisteluja on jatkuvasti lisättävä ja että näiden ponnistelujen kehitys koko unionin tasolla määrää suurelta osalta sen onnistumisen mahdollisuuksista kansainvälisessä kilpailussa; 18. suosittaa soveltavan tutkimuksen sekä tulosten optimaaliseen levittämiseen tähtäävien ponnistelujen keskittämistä erityisesti julkisten ja yksityisten alojen välisen yhteistyön kautta sekä kumppanuus- ja osaamisverkostojen mukaan lukien alueiden verkostojen kautta tapahtuvan siirtämisen kautta; 19. on sitä mieltä, että erityisesti eristyneiden ja epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden pk-yritykset ja pk-teollisuus voivat edesauttaa unionin yleistä kilpailukykyä osallistumalla täysipainoisesti kumppanuusverkostoihin ja osaamisen siirtoverkostoihin; 20. huomauttaa, että näiden, erityisesti tutkimustulosten, kehityksen ja osaamisen siirron levittämistä koskevien suositusten toteuttamisessa saatetaan kohdata huomattavia käytännön ongelmia erityisesti henkisen omaisuuden alalla ja yhteistyön oikeudellisissa puitteissa sekä huomauttaa, että komission tiedonanto ei sisällä yhtään ehdotusta tältä alalta; 21. muistuttaa jo valkoisessa kirjassa esitetystä ajatuksesta, jonka mukaan tutkimus- ja kehitysponnistelut teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi ovat hyödyllisiä vain siinä tapauksessa, että niissä otetaan huomioon yhteensopivuus ympäristön kanssa; 22. korostaa, että teknologista ja osaamista koskevaa tutkimusta on sovellettava sellaisiin ympäristökysymyksiin, jotka koskevat alueita voimakkaasti. Teollisen yhteistyön kehittäminen ALUEIDEN KOMITEA 23. jakaa näkemyksen, jonka mukaan teollinen yhteistyö on ennen kaikkea yritysten vastuulla, ja panee tyytyväisenä merkille, että huolimatta maailmanlaajuisesti vaikeasta taloudellisesta tilanteesta yritysten välinen teollinen yhteistyö on voimistunut yhteisön alueella; 24. korostaa kuitenkin, että yhteisön sekä kansallisten ja alueellisten viranomaisten on välttämätöntä voimistaa ponnistelujaan parhaiden mahdollisten olosuhteiden luomiseksi teollisuuden kehittämiselle ja teolliselle yhteistyölle; 25. jakaa näkemyksen, jonka mukaan tyydyttävien oikeudellisten, erityisesti teollisen yhteistyön oikeudellisten puitteiden määritykseen sekä henkisen omaisuuden suojaan liittyvien esteiden poistaminen vahvistaisi teollisen yhteistyön tehokkuutta ja lisäisi toimintaa tällä alalla; ja kehottaa näin ollen jäsenvaltioita omaksumaan rakentavan asenteen näissä asioissa; 26. hyväksyy mielellään komission aloitteen, jolla pyritään tukemaan markkinoita monikansallisten, rakennerahastoihin perustuvien aloitteiden kautta, ja korostaa, että tällainen toiminta koskee erityisesti alueita ja voi tapahtua esimerkiksi Interreg-ohjelman puitteissa; komission onkin kaikin keinoin rohkaistava jäsenvaltioita sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia käyttämään mahdollisimman paljon rakennerahastoja ja yhteisön (erityisesti monikansallisia) aloitteita teollisuuden kilpailukyvyn parantamiseksi; 27. pitää tervetulleena komission ehdotusta yhteistyön tiivistämiseksi KIE-maiden kanssa siten, että ponnistelut keskitetään erityisesti Phare-ohjelman puitteissa konkreettiseen taloudelliseen toimintaan kuten rahoituksen hallintatekniikoiden sekä yrityksen standardointi- ja sertifiointikäytäntöjen kehityksen tukemiseen ja on sitä mieltä, että nämä toimenpiteet ovat omiaan myöhemmin helpottamaan unioniin yhdentymistä; 28. uskoo, että teollista yhteistyötä edesauttavat toimenpiteet ovat entistä tehokkaampia, mikäli niihin kuuluu yrityksiä sekä KIE-maista että EU-maista, ja on sitä mieltä että komission ehdotukset KIE-maiden yritysten taloudellisen avun ohjelmien kehittämiseksi tiettyjen erityisten, nykyistä apua täydentävien ohjelmien puitteissa (Phare ja EIP:n myöntämät lainat) ovat myönteisiä; komitea panee myös tyytyväisenä merkille erityisesti sijoitusten osittaisiin takauksiin liittyvän hankkeen niiden unionin yritysten hyväksi, joiden on voitava käyttää hyväkseen näiden uusien markkinoiden kehitysmahdollisuuksia; 29. hyväksyy sen, että KIE-maiden yhteistyön edesauttamisessa aineellisin keinoin olisi keskityttävä mikrotaloudellisiin ja taloudellisiin näkökohtiin, mutta toivoo, ettei unohdettaisi aineettomia investointeja, erityisesti inhimillisten voimavarojen ja koulutuksen alalla eikä KIE-maiden ja unionin alueiden välisen sekä rajat ylittävän yhteistyön kehittämistä; 30. pitää tervetulleena ehdotusta ulottaa "Teollisuuden pyöreän pöydän" käytäntö, johon tietyt maat jo kuuluvat (Japani, Baltian maat), KIE-maihin, jotta niiden teollisuuden edustajat voisivat määritellä yhteiset etunsa; ja korostaa mahdollisen yhteistyön käytännöllistä, alakohtaista lähestymistapaa; 31. pitää tervetulleena komission ehdotuksia, joilla tähdätään jo olemassa olevien yhteistyön välineiden parempaan hyödyntämiseen Latinalaisen Amerikan ja Välimeren alueen sekä Aasian maiden kanssa, ja on sitä mieltä, että kaikki Euroopan unionin yritysten ja näiden maiden välistä yhteistyötä edistävien verkostojen vahvistamiseen tähtäävä toiminta on hyödyllistä; 32. huomauttaa, että Alamed-ohjelmaan kuuluvien maiden, KIE-maiden ja Aasian maiden kanssa harjoitettu teollinen yhteistyö hyötyisi kohdassa 22 esiin tuotujen oikeudellisten kysymysten analyysistä, ja panee merkille, että komission tiedonannossa ei lainkaan mainita näitä kysymyksiä. Oikeudenmukaisen kilpailun turvaaminen ALUEIDEN KOMITEA 33. panee erittäin kiinnostuneena merkille näkemyksen, jonka mukaan kansainvälinen talous keskittyy yhä enemmän vahvojen alueellisten kaupallisten liittoutumien ympärille, ja monenkeskisen kauppajärjestelmän vastaisiin "syrjiviin" kahdenvälisiin sopimuksiin turvaudutaan yhä useammin; 34. on huolestunut siitä, että tietyillä kolmansilla mailla samoin kuin tietyillä alueellisilla kaupallisilla liittoutumilla ei välttämättä ole riittäviä kilpailukäytäntöjä, jotka takaisivat tasavertaisen kohtelun kaikille, erityisesti eurooppalaisille yrityksille; 35. hyväksyy sen, että tasapainon saavuttaminen toisaalta kilpailun vaatimusten ja toisaalta strategisten liittoutumien tarjoamien etujen välillä on välttämätöntä erityisesti kilpailua suosivan teollisen yhteistyön puitteissa, mutta huomauttaa, että komissio ei tee yhtään täsmällistä suositusta sellaisista toteuttamiskelpoisista keinoista, joilla tähän tasapainoon päästäisiin; 36. pitää erittäin tervetulleena ehdotusta kauppasuhteiden vahvistamiseksi niiden maiden ja alueiden kanssa, jotka muodostavat Euroopan unionin kanssa kaupallisesti erityisen aktiivisen maantieteellisen alueen, kuten Välimeren maat ja KIE-maat, ja panee tyytyväisenä merkille konkreettiset toimenpiteet, joilla näiden alueen maiden taloudellista integraatiota voidaan edesauttaa; 37. korostaa välttämättömyyttä vahvistaa petosten vastaista taistelua kolmansien maiden ja unionin välisissä liikesuhteissa ja huomauttaa, että tiedonannossa käsitellään tätä ongelmaa lyhyesti; 38. hyväksyy käsityksen, jonka mukaan nykyistä avoimemman kansainvälisen kaupan edistäminen ja kilpailun kiristäminen unionin sisämarkkinoilla on nähtävä sekä toisiaan täydentävinä että teollisuuden kilpailukykyä ratkaisevasti parantavina tekijöinä; 39. on sitä mieltä, että valtion julkinen valvonta on täysin tarkoituksenmukaista sisämarkkinoiden mahdollisimman hyvän toiminnan kannalta, mutta korostaa, että sama tavoite edellyttäisi selkeää näkemystä alueiden tuesta yrityksille; 40. korostaa, että mikäli julkisen avun ankara valvonta takaa yritysten kilpailukyvyn ja suojaa alueita vaaralliselta tarjouskilpailulta, on paikallaan huolehtia siitä, että avun valvonta ei luo estettä sijoitustoiminnalle, joka on yhä yritysten kilpailukyvyn kannalta keskeinen tekijä; 41. korostaa näin ollen tarvetta: taata, että pk-yrityksiä ei syrjitä valvontajärjestelmissä suhteessa suuriin yrityksiin, jotka pk-yritysten hämmästykseksi joskus nauttivat erityiskohtelua; pitää yllä tai jopa rohkaista alueellisia ja paikallisia lainatakuujärjestelmiä, jotka tukevat pk-yritysten investointeja vääristämättä kilpailua; 42. valittaa, ettei tiedonannossa mainita yksityiskohtaisesti tulevia toimenpiteitä koskien avun valvontajärjestelmien mahdollisia sovelluksia, ja on sitä mieltä, että halu käsitellä näitä sovelluksia nopeasti ei saa estää syvällistä pohdintaa tällä alalla eikä ennalta vaikuttaa mahdollisista ylimenokausista määräämiseen; 43. pitää tervetulleena ponnisteluja, joilla tähdätään johdonmukaisuuteen valtion avun valvonnan ja niin rakennerahaston kuin yhteisön muidenkin rakennepolitiikkaan liittymättömien avustusten välillä. Julkisten viranomaisten tehtäväkuvan ajanmukaistaminen ALUEIDEN KOMITEA 44. jakaa näkemyksen, jonka mukaan nykyinen taloudellinen kehitys asettaa uusia vaatimuksia ei vain yrityksille vaan myös hallinnolle niin yhteisöjen kuin valtioiden ja alueiden tasolla sekä paikallistasolla, koska eurooppalaiset yritykset ovat liian usein riippuvaisia hallinnon kyvystä reagoida nopeasti ja sopeutua uusiin markkinaoloihin; 45. panee tyytyväisenä merkille, että yritysten kilpailukykyä tukevat toimet, kuten yhteisön ehdotukset, tarjoavat merkittäviä mahdollisuuksia yritysten välisten kumppanuusverkostojen luomiseksi erityisesti suurten ja pk-yritysten välillä; 46. korostaa sitä, että valtioiden ja alueiden välisiä kumppanuusverkostoja olisi välttämättä luotava erityisesti jäsenvaltioiden virkamiesten ja alueellisten viranomaisten kouluttamiseksi näissä uusissa hallinnollisissa menettelyissä; 47. on sitä mieltä, että unionin kauppa-alueella sijaitsevat maat, kuten KIE- ja Välimeren maat voisivat hyvinkin hyötyä näihin verkostoihin osallistumisesta; 48. on erityisen kiinnostunut todellisesta toiminnasta viranomaisten välisessä tietojenvaihdon ja tiedonsaannin alalla erityisesti telematiikkaverkkojen kehityksen kautta ja katsoo, että nämä verkostot voivat vaikuttaa myönteisesti tehokkuuteen ja alueellisten ja paikallisten hallintoviranomaisten reagointinopeuteen; 49. korostaa, että yhteisön aloiteohjelmat tarjoavat eritasoisille alue- ja paikallisviranomaisille huomattavia mahdollisuuksia yhdistää niiden paikallista taloutta koskeva ensi käden tieto aloitteenteko- ja innovaatiomahdollisuuksiin; ja että tämä aktiivinen, aloitteellinen ja yhteisön aloitteiden tarjoamista mahdollisuuksista täsmällistä tietoa tuottava tehtäväkuva sopii täydellisesti nykyaikaisen alue- tai paikallishallinnon käsitteeseen. Alueellisten ja paikallisten viranomaisten on suosittava kumppanuutta, joka mahdollistaa pk-yritysten tutkimus- ja kehitystyön sekä teknologisten innovaatioiden hyödyntämisen; 50. on sitä mieltä, että julkisten viranomaisten tehtäväkuvan ajanmukaistaminen edellyttää myös uutta, innovatiivisempaa arviointia siitä, miten kilpailukykyä parannetaan julkisella toiminnalla; esimerkiksi parantamalla alueiden houkuttelevuutta kulttuurin keinoin sekä väestölle tarjottavien palvelujen laadulla, koska näillä tekijöillä selvästikin on huomattava merkitys yritysten yleisen ympäristön parantamisen kannalta. Bryssel, 21. huhtikuuta 1995. Alueiden komitean puheenjohtaja Jacques BLANC