1. JOHDANTO

Tämä on järjestyksessä neljäs kertomus, jossa tarkastellaan sitä, miten EU ja sen jäsenvaltiot ovat edistyneet elintarvike- ja ravitsemusturvapolitiikkaa koskevien yhteisten sitoumusten täytäntöönpanossa. Kertomukseen on oheistettu komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD), joka sisältää tarkempia tietoja analyyseista ja tapaustutkimuksia.

Kertomuksessa keskitytään tärkeimpiin politiikkatoimiin, analysoidaan maksusuorituksiin liittyviä rahoituksellisia kehityssuuntauksia ja arvioidaan politiikan painopisteet. Lisäksi kertomuksessa tuodaan esiin tuloksia ja edistysaskeleita, joita EU ja sen jäsenvaltiot ovat saavuttaneet seuraavalla kahdella neuvoston vuonna 2018 määrittämällä temaattisen painotuksen alalla: i) naisten voimaannuttaminen elintarvike- ja ravitsemusturvan parantamiseksi ja ii) työpaikkojen luominen maaseudulle. Kertomuksen lopussa painotetaan kahdeksan politiikkalinjauksen merkitystä.

Kertomuksessa annetaan esimerkkejä siitä, miten EU ja sen jäsenvaltiot ovat tehostaneet elintarvike- ja ravitsemusturvaan ja kestävään maatalouteen liittyviä toimiaan.

2. MAAILMANLAAJUISET JA EUROOPPALAISET POLITIIKKATOIMET

Nälkä ja aliravitsemus ovat lisääntyneet jälleen vuodesta 2015 alkaen vähennyttyään ensin vuosikymmenten ajan. Vuonna 2018 arvioitiin, että maailmassa on 821 miljoonaa aliravittua ihmistä. Kun tähän lasketaan mukaan vielä puutteellisesta elintarviketurvasta kohtalaisella tai vakavalla tavalla kärsivien ihmisten määrä, arviolta 26,4 prosenttia maailman väestöstä (noin kaksi miljardia ihmistä) kärsii puutteellisesta elintarviketurvasta ja yli 135 miljoonaa ihmistä 55 maassa on kärsinyt akuutista nälästä ja tarvinnut kiireellisesti ruoka-, ravitsemus- ja toimeentuloapua. Tämä johtuu pitkälti konflikteista, luonnonkatastrofeista ja ilmastonmuutoksesta. Jos nykyinen kehitys jatkuu, vaarana on, että kestävän kehityksen tavoitetta nro 2 (ei nälkää) ja muita kestävän kehityksen tavoitteita ei saavuteta vuoteen 2030 mennessä.

Euroopan unionin neuvosto totesi vuonna 2018 olevansa huolissaan maailmanlaajuisesta elintarvike- ja ravitsemusturvasta jo valmiiksi hälyttävien lukujen ja elintarvike- ja ravitsemusturvapolitiikkaa koskevien EU:n sitoumusten täytäntöönpanosta ja komission ravitsemuspolitiikkaa koskevasta toimintasuunnitelmasta äskettäin annettujen kertomusten perusteella. Neuvosto kehotti komissiota jatkamaan ja tehostamaan toimiaan kestävän kehityksen tavoitteen nro 2 saavuttamiseksi ja kääntämään siten nykyisen kehityksen suunnan.

EU ja sen jäsenvaltiot auttoivat kertomuskauden aikana parantamaan merkittävästi maailmanlaajuista elintarviketurvaa tarjoamalla rahoitusta ja neuvontaa ja edistämällä keskeisten hallinnollisten kysymysten ratkaisemista.

Vuonna 2018 EU ja sen jäsenvaltiot keskittyivät panemaan täytäntöön kesäkuussa 2017 sovitun kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen. Konsensuksessa määritetään yhteinen lähestymistapa kansainväliseen yhteistyöhön ja kehitysyhteistyöpolitiikkaan ja kerrotaan, miten EU:n ulkoisilla toimilla voidaan edistää kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030:n onnistunutta täytäntöönpanoa. Konsensuksessa tunnustetaan, että elintarvike- ja ravitsemusturva ovat merkittäviä maailmanlaajuisia haasteita, ja määritellään kestävä maatalous ja kalastus keskeisiksi tekijöiksi köyhyyden ja lisääntyvän eriarvoisuuden torjunnassa. Siinä kehotetaan myös EU:ta ja sen jäsenvaltioita ryhtymään toimiin nälän ja aliravitsemuksen kaikkien eri muotojen poistamiseksi.

Maailmanlaajuisella tasolla EU ja sen jäsenvaltiot jatkoivat ponnistelujaan, joilla pyritään i) vahvistamaan elintarvike- ja ravitsemusturvan hallintaa muun muassa Maailman ruokaturvakomitean ja Scaling Up Nutrition (SUN) ‑liikkeen avulla ja ii) edistämään uutta maailmanlaajuista koordinointimekanismia elintarvikekriisien poistamiseksi. EU tuki Global Network against Food Crises ‑verkostoa ja toimi sen välityksellä edelleen johtavassa asemassa sekä noudatti sitoumustaan tehdä monenvälistä yhteistyötä humanitaarisen avun, kehityksen ja rauhan välisen yhteyden vahvistamiseksi (painopiste 6). Tämä yhdennetty lähestymistapa kokoaa yhteen kaikki keskeiset toimijat, ja sen avulla edistetään aktiivisesti kentällä tapahtuvaa koordinointia ja yhteistyötä. Vuotuinen Global Report on Food Crises ‑raportti kokoaa yhteen 16 johtavaa maailmanlaajuista ja alueellista instituutiota, jotka toimivat Food Security Information Network ‑verkoston alaisuudessa. Tämä raportti tunnustetaan nykyisin laajasti elintarvikekriisien konsensuspohjaisen analyysin viitekehykseksi. Global Network valmisteli vuonna 2018 konferenssin, jossa käsiteltiin elintarvikkeita ja maataloutta kriisiaikoina. Se järjestettiin Brysselissä vuoden 2019 alussa.

EU on tehnyt osana aliravitsemuksen torjumiseksi maailmanlaajuisesti toteutettavia ponnisteluja aktiivisesti työtä aliravitsemuksen ja erityisesti lasten kasvuhäiriöiden torjumiseksi. Komissio sitoutui hankkimaan 3,5 miljardia euroa rahoitusta vuoteen 2020 mennessä kasvuhäiriöistä kärsivien lasten määrän vähentämiseksi kumppanimaissa vähintään seitsemällä miljoonalla vuoteen 2025 mennessä. Neuvosto pani 26. marraskuuta 2018 antamissaan päätelmissä merkille komission toimet, joilla komissio pyrkii noudattamaan EU:n sitoumuksia ja saamaan kaikki asiaankuuluvat alat mukaan tukemaan ravitsemukseen liittyvää toimintaohjelmaa maailmanlaajuisella ja kumppanimaiden tasolla. Vuonna 2019 julkaistussa tilanneraportissa EU:n ravitsemuspolitiikkaa koskevasta toimintasuunnitelmasta vahvistettiin, että komissio oli täyttämässä EU:n poliittisen sitoumuksen ravitsemukseen liittyvissä investoinneissa. Kasvuhäiriöiden esiintyminen 42 kumppanimaassa väheni 39,2 prosentista vuonna 2012 yhteensä 34,9 prosenttiin vuonna 2019. Nykyisen kehityksen perusteella arviolta 4,7 miljoonaa näiden maiden lasta välttyy kasvuhäiriöiltä. Sitoumus 3,5 miljardin euron kohdentamisesta vuoteen 2020 mennessä saavutettiin etuajassa vuonna 2019.

Toimissa on noudatettu sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan EU:n toisen toimintasuunnitelman (GAP II) mukaisesti muutoksia aikaansaavaa lähestymistapaa sukupuolten tasa-arvon parantamiseen. Naisten kriittisen tärkeä rooli maatalous- ja elintarviketuotannon arvoketjuissa luonnonvarojen hallinnassa ja elintarvike- ja ravitsemusturvan varmistamisessa on pantu täysimääräisesti merkille. Sukupuolinäkökohdat huomioivien sopimusten määrä kasvoi 37 prosentista vuonna 2014 yhteensä 57 prosenttiin vuonna 2018.

EU lupasi vuonna 2017 järjestetyssä One Planet Summit ‑tapahtumassa 270 miljoonaa euroa ilmastokestävyyden ja kestävää maaseudun muutosta edesauttavien maatalouden innovaatioiden tukemiseen. Komissio käynnisti Ranskan taloudellisella tuella DeSIRA-aloitteen, jolla vahvistetaan ilmastokestäviä elintarvikejärjestelmiä koskevan tutkimuksen ja innovoinnin välisiä yhteyksiä ja kootaan näyttöä toimintapolitiikkojen tueksi alhaisen tulotason ja keskitulotason maissa. DeSIRA-aloitteella tuetaan tutkimus- ja innovointihankkeita Afrikassa, Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa ja vahvistetaan keskeisten kansallisten, alueellisten ja maailmanlaajuisten toimijoiden tutkimustyöhön liittyviä valmiuksia ja hallintoa. Aloitteessa on kolme pääpilaria: 1) maatalous- ja elintarvejärjestelmiä koskeva tutkimus ja innovointi, 2) innovointia edistävä tutkimusinfrastruktuuri ja 3) toimintapolitiikkojen suunnittelua tukeva tietämys ja näyttö. Vuoden 2018 jälkeen on hyväksytty yli 40 hanketta yli 31 maassa, ja kuusi jäsenvaltiota on sitoutunut tarjoamaan DeSIRA-aloitteelle lisärahoitusta synergiaetujen vahvistamiseksi niiden kahdenvälisten ja monenvälisten tutkimus- ja innovointitoimien kanssa maatalouden ja maaseudun kehittämisen aloilla.

EU:n ja Afrikan välisen elintarvike- ja ravitsemusturvaa sekä kestävää maataloutta koskevan tutkimus- ja innovaatiokumppanuuden puitteissa ollaan panemassa täytäntöön yhdessä sovittua EU:n ja Afrikan unionin välistä etenemissuunnitelmaa (2016–2020). Vuoden 2020 loppuun mennessä Horisontti 2020 ‑puiteohjelmasta on laitettu liikkeelle noin 190 miljoonaa euroa rahoitusta Afrikan unionin tutkimusapurahajärjestelmän ja 10 EU:n ja yhdeksän Afrikan unionin jäsenvaltion yhteisen rahoitusjärjestelyn (LEAP-AGRI ERANet) välityksellä. Rahoitettuja hankkeita on yhteensä lähes sata.

Kaksi tapahtumaa on vahvistanut Afrikan unionin ja EU:n välistä yhteistyötä. Vuonna 2019 järjestetyssä Afrikan unionin ja EU:n ministerikokouksessa sovittiin kymmenen toimintatavoitetta, joihin kuului muun muassa toimintapolitiikkojen taloudellisen analysoinnin Afrikan laajuisen verkoston (PANAP) perustaminen. Verkoston tarkoituksena on jakaa tietoja toimintapolitiikkojen vaikutusten analysoinnista Saharan eteläpuolisissa Afrikan maissa. Vuonna 2019 käynnistetyn Afrikan unionin ja EU:n välisen tiedettä, teknologiaa ja innovointia koskevan korkean tason poliittisen vuoropuhelun tavoitteena on hyödyntää paremmin tutkimustuloksia ja muuntaa ne tuotteiksi ja prosesseiksi, jotka lisäävät laadukkaiden elintarvikkeiden tuotantoa asianmukaisten tuotantopanosten avulla, tehostavat tulojen kasvua ja edistävät maaseudun kehittämistä molemmilla alueilla.

EU ja sen jäsenvaltiot ovat edistyneet pienviljelijöiden ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) välisten yhteyksien vahvistamisessa ja niiden investointien kohdentamisessa maaseudun työpaikkojen luomiseen erityisesti nuorille ja naisille. Komissio antoi vuonna 2018 tiedonannon uudesta Afrikan ja EU:n kestävien investointien ja työpaikkojen allianssista . Sen tavoitteena oli luoda työpaikkoja ja edistää kestävää ja osallistavaa kehitystä. Lisäksi perustettiin Afrikan maaseutualueen työryhmä tehostamaan työpaikkojen luomista maataloudessa ja maatalouselintarviketeollisuudessa. EU:n tärkeimpiä työkaluja Afrikkaan tehtävien investointien edistämiseksi (muun muassa edistämällä investointeja muista rahoituslähteistä maatalouden kehittämiseksi) ovat ulkoinen investointiohjelma ja Afrikka-hätärahasto.

Monenvälisen koordinoinnin osalta komissio ja viisi jäsenvaltiota jatkavat avunantajien maailmanlaajuisen maaseudun kehittämisfoorumin (GDPRD) hallituksen jäseninä. EU on osallistunut tämän foorumin puitteissa vahvasti maa-asioita käsittelevän avunantajien maailmanlaajuisen työryhmän toimintaan. EU ja 28 kumppanimaata ovat sitoutuneet lisäämään koordinointia ja tietämyksen vaihtoa maanhallinnan ohjelmista, ja ne tukevat yhdessä ratkaisuja maakysymyksiin poliittisissa prosesseissa. Vuonna 2018 EU hyväksyi maanhallintoa koskevan ohjelman, jonka tavoitteena on edistää maahan tehtäviä investointeja maataloustuotannon ja kestävän kehityksen lisäämiseksi.