PERUSTELUT

Yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä 28. marraskuuta 2006 annetun direktiivin 2006/112/EY, jäljempänä ’alv-direktiivi’, 395 artiklan 1 kohdan mukaan neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuksesta antaa jäsenvaltiolle luvan soveltaa kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten taikka veron kiertämisen estämiseksi.

Liettua pyysi kirjeessään, jonka komissio kirjasi saapuneeksi 18. kesäkuuta 2020, lupaa soveltaa 1. tammikuuta 2021 alkaen alv-direktiivin 287 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä, joka antaa Liettuan tasavallalle mahdollisuuden vapauttaa arvonlisäverosta sellaiset verovelvolliset, joiden vuosittainen liikevaihto on enintään 55 000 euroa. Komissio antoi alv-direktiivin 395 artiklan 2 kohdan mukaisesti Liettuan tasavallan hakemuksen tiedoksi muille jäsenvaltioille 10. ja 11. elokuuta 2020 päivätyillä kirjeillä. Komissio ilmoitti Liettuan tasavallalle 12. elokuuta 2020 päivätyllä kirjeellä saaneensa kaikki pyynnön arviointia varten tarvitsemansa tiedot.

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Alv-direktiivin XII osaston 1 luvussa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus soveltaa pieniin yrityksiin erityisjärjestelmiä, kuten mahdollisuutta myöntää verovapautus verovelvollisille, joiden vuosittainen liikevaihto jää tietyn raja-arvon alle. Tällainen verovapautus merkitsee sitä, ettei verovelvollisen tarvitse veloittaa arvonlisäveroa luovutuksistaan ja suorituksistaan, minkä vuoksi verovelvollinen ei voi vähentää arvonlisäveroa tuotantopanoksistaan.

Alv-direktiivin 287 artiklan 11 kohdan mukaan Liettua voi vapauttaa arvonlisäverosta verovelvolliset, joiden kansallisena valuuttana ilmaistu vuosittainen liikevaihto on Liettuan liittymispäivänä voimassa olleen muuntokurssin mukaan laskettuna enintään 29 000 euron suuruinen. Liettuan tasavalta liittyi euroon 1. tammikuuta 2015.

Kun henkilön alv-velvolliseksi määrittämisen raja-arvoa korotetaan 45 000 eurosta 55 000 euroon, on odotettavissa, että järjestelmän piiriin kuuluvien yritysten, erityisesti mikroyritysten, hallinnollinen rasitus pienenee toimenpiteen ansiosta merkittävästi, koska ne vapautetaan useista tavanomaiseen alv-järjestelmään kuuluvista alv-velvollisuuksista, kuten alv:tä koskevasta kirjanpidosta tai alv-ilmoitusten toimittamisesta.

Lisäksi veroviranomaisten työmäärä vähenee.

Liettuan viranomaisten mukaan on analysoitu kolmea tekijää. Ensimmäinen tekijä – ottaen huomioon arvonlisäverovelvollisiksi rekisteröidyt henkilöt – osoittaa, että arvonlisäverovelvollisten määrä Liettuan tasavallassa on kasvanut jatkuvasti vuodesta 2017 ja että valtaosa (noin 90 %) arvonlisäverovelvollisiksi rekisteröidyistä henkilöistä, jotka maksavat alv:n valtion talousarvioon, on valinnut vapaaehtoisen rekisteröitymisen.

Toinen tekijä liittyy siihen, miten liikevaihdon raja-arvon korottaminen 45 000 eurosta 55 000 euroon vaikuttaa valtion talousarviotuloihin. Liettuan viranomaisten toimittamien arvioiden mukaan tämä korotus johtaisi alv-tulojen vähentymiseen 6,4 miljoonalla eurolla vuodessa. Tällä hetkellä 45 000 euron raja-arvon vuoksi kantamatta jäävä alv:n määrä on 13,2 miljoonaa euroa vuodessa (vähimmäisraja-arvon ollessa 29 000 euroa). Vertailun vuoksi todettakoon, että arvonlisäverotulojen kokonaiskertymä oli 3,8 miljardia euroa vuonna 2019.

Kolmas tekijä liittyy niiden verovelvollisten lukumäärään, joita asia koskee. Liettua ilmoittaa, että 7 prosenttia Liettuassa taloudellista toimintaa harjoittavien verovelvollisten kokonaismäärästä vuonna 2019 on sellaisia, joihin järjestelmää voidaan soveltaa nykyisellä 45 000 euron raja-arvolla. Tästä 7 prosentista vain 1,8 prosenttia on rekisteröitynyt arvonlisäverovelvolliseksi. Kansallisten viranomaisten vuonna 2019 keräämien tietojen mukaan verovelvollisia, joiden liikevaihto on 45 000–55 000 euroa, on 5 463. Pk-yritysjärjestelmää voitaisiin soveltaa kaikkiin kyseisiin verovelvollisiin, jos raja-arvoa korotettaisiin.

Lisäksi Liettuan viranomaiset selittävät havainneensa viime vuosina, että 45 000 euron enimmäismäärällä ei ole ollut merkittävää vaikutusta arvonlisäverotuloihin.

Arvonlisäverovelvolliseksi rekisteröitymiselle asetettu 55 000 euron vuotuinen liikevaihtoraja hyödyttäisi pienyrityksiä, erityisesti luonnollisia henkilöitä, jotka toimivat pienissä yrityksissä, viljelijöitä, jotka kuuluvat alv:n huojennusjärjestelmän piiriin, sekä loppukuluttajille ja osapuolille palveluja tarjoavia henkilöitä, joilta vähennettäisiin pieni osa alv:sta. Tällaisten henkilöiden mahdollisuus olla rekisteröitymättä arvonlisäverovelvolliseksi 55 000 euron vuotuiseen liikevaihtoon saakka keventää huomattavasti heidän hallinnollista ja verotuksellista taakkaansa. Tämä toimenpide auttaisi myös pieniä yrityksiä, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut pahasti.

Toimenpide on luonteeltaan valinnainen. Sen vuoksi pienet yritykset, joiden liikevaihto ei ylitä raja-arvoa, voivat edelleen käyttää oikeuttaan soveltaa tavallista alv-järjestelmää. Poikkeukset myönnetään yleensä rajoitetuksi ajaksi, jotta voidaan arvioida, onko poikkeava toimenpide edelleen asianmukainen ja tehokas. Lisäksi alv-direktiivin 281–294 artiklan säännöksiä, jotka koskevat pienten yritysten erityisjärjestelmää, on tarkistettu hiljattain. Pienten yritysten alv-sääntöjen yksinkertaistamista koskevan uuden direktiivin mukaan jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava viimeistään 31. joulukuuta 2024 lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset, joita uusien sääntöjen noudattaminen edellyttää. Jäsenvaltioiden on sovellettava näitä kansallisia säännöksiä 1. tammikuuta 2025 alkaen.

Näin ollen pyydetään, että poikkeus sallittaisiin 31. joulukuuta 2024 saakka.