Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta "Yliopistojen rooli paikallis- ja aluekehityksessä tietojen ja taitojen Euroopan näkökulmasta tarkasteltuna"



Virallinen lehti nro C 073 , 23/03/2004 s. 0022 - 0033



Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta "Yliopistojen rooli paikallis- ja aluekehityksessä tietojen ja taitojen Euroopan näkökulmasta tarkasteltuna" (2004/C 73/05) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon Euroopan komission varapuheenjohtajan Loyola de Palacion sekä komission jäsenten Philippe Busquinin ja Viviane Redingin alueiden komitean puheenjohtajalle Albert Borelle lähettämän 12. helmikuuta 2003 päivätyn kirjeen, jossa AK:ta pyydetään laatimaan aiheesta "Yliopistojen rooli paikallis- ja aluekehityksessä tietojen ja taitojen Euroopan näkökulmasta tarkasteltuna" suuntaa-antava lausunto Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla, ottaa huomioon puheenjohtajansa 19. maaliskuuta 2003 tekemän päätöksen antaa "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan tehtäväksi valmistella suuntaa-antava lausunto kyseisestä aiheesta, ottaa huomioon "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan lokakuun 2. päivänä 2003 antaman suuntaa-antavan lausunnon (CdR 89/2003 rev. 3), jonka esittelijä oli Mikkelin kaupunginjohtaja Jyrki Myllyvirta, (FI/EPP), ottaa huomioon Euroopan komission tiedonannon "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" (KOM(2003) 58 lopullinen), hyväksyi yksimielisesti 19. ja 20. marraskuuta 2003 pitämässään 52. täysistunnossa (marraskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean kanta Alueiden komitea 1.1. suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa". Komitean mielestä on tärkeää, että tiedonanto on laadittu koulutuksen ja kulttuurin pääosaston sekä tutkimuksen pääosaston yhteistyönä, koska tutkimus on korkeakoulutuksessa keskeinen toimintalohko. Eurooppa tarvitsee korkeakouluissaan huippuosaamista hyödyntääkseen osaamisyhteiskunnan prosesseja mahdollisimman tehokkaasti ja saavuttaakseen Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokouksessa asettaman päämäärän, jonka mukaan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous. 1.2. toteaa, että tiedonanto "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" on ajankohtainen. Nopeasti muuttuva toimintaympäristö, tietoon perustuva talous ja teknologian kiihtyvä kehitystahti luovat eurooppalaiselle korkeakoulutukselle ja tutkimukselle haasteita mutta tarjoavat myös uusia mahdollisuuksia, jotka on voitava tehokkaasti hyödyntää. 1.3. painottaa sitä, että Euroopan korkeakoulutuksen organisointi ja rahoitus vaihtelevat: eräissä maissa korkeakoulutuksesta vastaa valtio, toisissa taas alueet ja kunnat. 1.4. korostaa, että Euroopan kehittymismahdollisuuksien täysimittainen hyödyntäminen edellyttää korkeatasoista ja alueellisesti kattavaa korkeakouluverkostoa. 1.5. muistuttaa, että korkeakoulujen ja yliopistojen joukko on hyvin heterogeeninen. Tiedonannossa termi 'yliopisto' tarkoittaa kaikenlaisia korkeakouluja. Komitea toteaa, että Bolognassa käynnistetyssä prosessissa erilaiset käytännöt pyritään sovittamaan toisiinsa nykyistä johdonmukaisemmin ja asettamaan ne avoimiin eurooppalaisiin puitteisiin. 1.6. toteaa, että eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen kehittämiselle asetetaan konkreettisia ja tärkeitä tavoitteita Bolognan prosessissa, jolla pyritään luomaan vuoteen 2010 mennessä eurooppalainen korkeakoulutusalue. Tavoitteina on ottaa käyttöön vertailukelpoinen tutkintojärjestelmä, jonka lähtökohtana ovat kahdesta tutkinnosta koostuva opintoviikkojärjestelmä sekä liikkuvuus, laadunvarmistus ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäminen. 1.7. katsoo, että vaikka koulutus EU:ssa kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan, on tärkeää, että Euroopan unionin tasolla lisätään ponnisteluita eurooppalaisen korkeakoulutuksen laadun ja kilpailukyvyn parantamiseksi. 1.8. toteaa, että tiedonannon "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" tarkastelu on varsin talouselämäkeskeinen ja ettei siinä ole käsitelty riittävästi korkeakoulutuksen sivistystehtävää ja roolia kriittisenä tiedon tuottajana. 1.9. katsoo, että koko koulutusjärjestelmän kehittämisen ja laadun kannalta on tärkeää, että huomiota kiinnitetään toisen asteen koulutuksen ja korkeakoulutuksen tavoitteiden ja toimintatapojen yhteensovitukseen sekä Kööpenhaminan prosessiin. 1.10. huomauttaa, että vaikka eurooppalaisen korkeakoulutuksen vertaaminen Yhdysvaltoihin onkin hyödyllistä, tulisi erityisesti tunnistaa eurooppalaisen yhteiskunnan ja korkeakoulutuksen omat vahvuudet. Esimerkiksi amerikkalaisyliopistojen rahoitusjärjestelmää ei voida sellaisenaan soveltaa Euroopassa. Keskustelualoitteen tavoitteena tulee olla yhteinen näkemys siitä, minkälaista ja miten toteutettua korkeakoulutusta Euroopassa tulevaisuudessa halutaan. 1.11. painottaa, että unionin laajentumisnäkymät ja suhteiden syventäminen muihin Euroopan maihin ulottavat edellä esitetyt puitteet entistä laajemmalle. Alueiden komitea kehottaa uusia jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti unionin korkea-asteen koulutuksessa käynnissä oleviin prosesseihin. Korkeakoulujen alueellinen rooli: aluekehitys ja yhteistyö elinkeinoelämän kanssa Alueiden komitea 1.12. toteaa, että Lissabonin strategian tavoitteiden toteutuminen ja Euroopan kestävä kehitys edellyttävät, että kunnat ja alueet pystyvät menestyksellisesti kilpailemaan kansainvälisessä talousympäristössä. 1.13. toteaa, että tietoon perustuvassa taloudessa tieto, tutkimus ja innovaatiotoiminta ovat taloudellisen kilpailukyvyn edellytyksiä ja korostaa, että erityisesti korkeakoulut ovat yhä enemmän alueiden ja kaupunkien menestyksen moottoreita. 1.14. muistuttaa, että ammattitaitoinen työvoima on kuntien ja alueiden keskeinen kilpailuetu. Korkeakoulujärjestelmän tulee olla sillä tavoin joustava ja monimuotoinen, että koulutustarjonta kykenee vastaamaan kuntien ja alueiden elinkeino- ja työelämän nopeasti muuttuviin tarpeisiin. 1.15. toteaa, että korkeakoulut eivät ole vain oppimiskeskuksia. Korkeakoulut tukevat alueellista kehitystä toimimalla aktiivisesti alueellisissa innovaatioverkostoissa. 1.16. pitää sen vuoksi tärkeänä, että korkeakoulutuksen kehittäminen ja tavoitteet yhdistetään paikallis- ja aluekehityksen tavoitteisiin. Samalla myös korkeakoulujen osaamista ja innovatiivisuutta tulisi hyödyntää paikallis- ja aluekehityksen tavoitteita määriteltäessä. Vastuu pitkäjänteisestä ja strategisesta yhteistyöstä on molemminpuolinen. Korkeakoulujen on aktiivisesti arvioitava ja analysoitava alueellista vaikuttavuuttaan sekä kannustettava jatkuvasti muutokseen ja innovaatioon. Korkeakoulujen on toimittava tieteiden ja kansalaisten välisenä yhdyssiteenä, mutta samalla myös alue- ja paikallisviranomaisten on lisättävä ponnisteluita yhteistyön lujittamiseksi. 1.17. toteaa, että uuden tiedon levittäminen ja tutkimustulosten tunnetuksi tekeminen on tärkeää kuntien ja alueiden kannalta. Osaamistalouden yritykset sijoittuvat innovatiivisten korkeakoulujen läheisyyteen. 1.18. korostaa sitä, että juuri paikallis- ja alueviranomaiset tukevat toiminnallaan korkeakoulujen ja alueen pk-yritysten sekä muiden yritysten verkottumista. 1.19. korostaa lisäksi, että alue- ja paikallisviranomaiset koordinoivat myös paikallisia ja alueellisia yhteistyöverkostoja, kuten teknologiakeskuksia ja tiedepuistoja, ja luovat tällä tavoin edellytyksiä alueellisille innovaatiojärjestelmille. 1.20. toteaa, että korkea-asteen koulutuksen ja tutkimuksen rooli Euroopan kilpailukyvyn ja kasvun moottorina voi toteutua vain, jos korkeakoulujen ympärille luodaan innovaatioita edistävä ja innovaatiota aikaansaava ilmapiiri ja edellytykset. Tältä osin alueiden komitea viittaa komission tiedonantoon innovaatiopolitiikast(1). Korkeakoulujen kansainvälinen avautuminen ja huippuosaamisen vahvistaminen Alueiden komitea 1.21. korostaa, että eurooppalaista korkeakoulutusta, tutkimusta ja innovaatiota koskevan politiikan kehittämisessä onnistuminen riippuu siitä, miten korkea-asteen oppilaitokset kehittävät yhteistyötään ja -toimintaansa EU-tasolla ja unionin ulkopuolisissa maissa. 1.22. muistuttaa, että vain osa korkeakouluista voi olla maailmanluokan huippuyksiköitä, mutta kaikkien korkeakoulujen on pyrittävä mahdollisimman korkeaan laatuun tutkimuksessa ja opetuksessa. 1.23. painottaa, että korkeakoulutukselta edellytetään verkottumista kahteen suuntaan. Eurooppalaista korkeakoulutusta koskevissa tavoitteissa onnistuminen riippuu siitä, miten korkeakoulut kehittävät yhteistyötään ja toimintaansa EU-tasolla ja unionin ulkopuolisissa maissa. Samalla korkeakoulut ovat myös paikallisia ja alueellisia solmukohtia maailmanlaajuisessa verkostossa, jonka kautta kansainvälinen osaaminen siirtyy aluetasolle ja aluetasolta kansainvälisille foorumeille. Kansainvälisen ja alueellisen yhteistyön kehittämispyrkimyksiä tulee koordinoida tukemaan toisiaan. 1.24. muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaisten koordinoimien paikallisten ja alueellisten verkostojen toimintaa tulee kehittää, jotta verkostot yhdistäisivät yhtäältä paikalliset ja alueelliset talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat ja toisaalta korkea-asteen oppilaitokset. Alueiden komitea kehottaa EU:ta tukemaan tällaisten verkostojen kehittämistä. Komitea suhtautuu myönteisesti kokeiluhankkeeseen "Elinikäisen oppimisen paikallisia ja alueellisia näkökohtia edistävät Euroopan laajuiset verkot" (R3L-aloite) (EAC/41/02). Euroopan komissio käynnisti hiljattain hankkeen tiiviissä yhteistyössä alueiden komitean kanssa. Aloitteen puitteissa korkea-asteen oppilaitokset osallistuvat aktiivisesti useisiin yhteistyökumppanushankkeisiin paikallis- ja alueviranomaisten kanssa ja kehittävät niin kutsuttaja oppimisalueita. 1.25. suhtautuu erittäin myönteisesti "Tietämyksen alueet" -hankkeeseen sekä siihen sisältyvään "Aluekehityksen yliopistovetoiset toimet (UDARD)" -aloitteeseen. 1.26. pitää tärkeänä sitä, että opetus- ja tutkimushenkilöstön liikkuvuuteen sijoitetaan nykyistä enemmän. Alueiden komitea muistuttaa, että liikkuvuuden lisäämisessä ja kansainvälisessä verkostoitumisessa on kiinnitettävä huomiota siihen, että vastaanottavilla mailla, paikkakunnilla ja alueilla on riittävät edellytykset ulkomaalaisen opetus- ja tutkimushenkilöstön ja myös opiskelijoiden vastaanottamiseen. Korkeakoulutuksen monimuotoisuus Alueiden komitea 1.27. yhtyy tiedonannon "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" näkemykseen, jonka mukaan perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen välinen raja on hämärtymässä. Korkea-asteen oppilaitoksia ja tutkimuslaitoksia ei voida jakaa mekaanisesti kahteen eri lohkoon, vaan uutta tietoa voidaan tuottaa kaikkialla erikokoisissa ja tyyppisissä laitoksissa. Myös pienet yksiköt voivat tuottaa kapeilla erikoistumisaloilla maailmanlaajuisesti kiinnostavaa tietoa, varsinkin jos ne tekevät yhteistyötä huipputekniikan yritysten kanssa. 1.28. toteaa, että korkeakoulutuksen monimuotoisuus mahdollistaa erikoistumisen. Omiin vahvuuksiinsa erikoistuneet korkeakoulut pystyvät verkottumalla tehokkaasti täydentämään toisiaan. Myös opiskelijoiden määrän lisääntyminen sekä kasvava heterogeenisuus ja työelämän nopeasti muuttuvat osaamisvaatimukset edellyttävät monipuolista ja monimuotoista korkeakoulutusjärjestelmää. 1.29. toteaa, että erilaisilla korkeakouluilla on erilaisia tehtäviä ja erilaisia painotuksia. Alueiden komitea pitää korkeakoulutuksen monimuotoisuutta eurooppalaisen korkeakoulujärjestelmän vahvuutena, joka muun muassa parantaa tutkimus- ja koulutusjärjestelmän reagointikykyä. 1.30. toteaa, että korkeakoulutuksen monimuotoisuus, autonomia ja alueellinen hajauttaminen ovat tärkeitä korkeakoulutuksen alueellista vaikuttavuutta lisättäessä. Alueiden komitean mielestä kuntien ja alueiden hallintojärjestelmien kehittäminen tukee myös alueellisten korkeakoulujen kehitystä. Tämä on erityisen tärkeää unioniin liittyvissä uusissa jäsenvaltioissa, sillä niissä hajautettujen hallintorakenteiden kehittäminen sekä paikallis- ja aluehallinnon lujittaminen ovat ratkaisevia tekijöitä varmistettaessa kestävän kehityksen vakiintuminen paikallis- ja aluetasolle. 1.31. muistuttaa, että korkeakouluopiskelijoiden määrän kasvu, korkeakoulujen alueellinen kehittämistehtävä sekä elinikäisen oppimisen tavoitteet edellyttävät korkeakoulujärjestelmältä alueellista kattavuutta. 1.32. korostaa, että korkeakoulutuksen monimuotoisuus edellyttää korkeakoulujärjestelmältä avoimuutta ja selkeää profiloitumista. Korkeakoulujärjestelmien yhteensopivuus, avoimuus ja tutkintojen tunnustaminen ovat keskeisiä tavoitteita, jotta samanaikaisesti olisi mahdollista säilyttää korkeakoulutuksen monimuotoisuus ja vahvistaa eurooppalaisen korkeakoulutuksen kansainvälistä kilpailukykyä. Korkeakoulut, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja elinikäinen oppiminen Alueiden komitea 1.33. toteaa, että korkeakoulujen panos paikallis- ja aluetasolla ulottuu myös sosiaalisiin ja kulttuurisiin tekijöihin. Korkeakouluilla on keskeinen rooli vahvistettaessa paikkakuntien ja alueiden sosiaalista pääomaa, kulttuurin elinvoimaisuutta ja edistettäessä sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 1.34. muistuttaa, että elinikäinen oppiminen kattaa kaikki koulutusmuodot, ja siksi myös korkea-asteen koulutuksen tulee kuulua elinikäisten oppimisstrategioiden piiriin. Ammatillisten valmiuksien lisäksi elinikäinen oppiminen tukee yksilön henkilökohtaista kehitystä. 1.35. toteaa, että avoin korkeakouluopetus ja täydennyskoulutus tarjoavat aikuisille perinteistä tutkintoon johtavaa koulutusta joustavamman mahdollisuuden ajantasaistaa tietojaan ja taitojaan. Rahoitus ja resurssien tehokas käyttö Alueiden komitea 1.36. katsoo, että tavoite nostaa tutkimus- ja kehittämisinvestoinnit Euroopassa 3 prosenttiin BKT:sta on tärkeä. Vaikka tavoite on joillekin maille haastava, sen saavuttamiseen on osoitettava tarvittavat määrärahat. Alueiden komitea katsoo, että myös EU:n rahoitusta tutkimus- ja kehitystoimintaan tulee lisätä. Yhteisö on jo vuonna 1985 päättänyt, että tutkimuksen puiteohjelmaan kohdennettaisiin 6 prosenttia kokonaisbudjetista, mutta tavoitetta ei ole saavutettu. 1.37. panee merkille komission toteavan tiedonannossaan "Tehokas investoiminen koulutukseen tärkeää Euroopalle"(2), että EU investoi kaiken kaikkiaan huomattavasti vähemmän korkea-asteen koulutukseen kuin Yhdysvallat. Komitea on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että on kiinnitettävä huomiota siihen, miten yksityisiä korkea-asteen koulutusinvestointeja voidaan lisätä ja korkeakoulujen rahoitusmuotoja monipuolistaa pitäen samalla mielessä se, että rahoituksessa päävastuu kuuluu valtiolle. 1.38. muistuttaa, että innovaatiotoiminnan kaupallisen hyödyntämisen lisääminen ja rahoitusmuotojen monipuolistaminen ei saa muodostaa uhkaa korkeakoulujen perustutkimukselle. Perustutkimuksen yhteiskunnalliset ja taloudelliset vaikutukset voivat olla ennakoimattomia ja merkittäviä mutta toteutua vasta pidemmän ajan kuluttua. 1.39. kannattaa tavoitetta varmistaa, että eurooppalaisilla korkeakouluilla on riittävästi ja kestävästi resursseja ja että niitä käytetään tehokkaasti. Samalla on tärkeää todeta, että eräissä Euroopan maissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat vastuussa korkea-asteen koulutuksen rahoituksesta. 1.40. korostaa, että opintojen korkea keskeyttämisaste ja opintokokonaisuuksien paisuminen heikentävät merkittävästi voimavarojen käytön tehokkuutta. Olisi tuettava ongelman ratkaisemiseen tehonneiden parhaiden käytäntöjen, esimerkiksi tutor-toiminnan, tunnetuksi tekemistä. 1.41. katsoo, että korkeakouluissa harjoitettavan tutkimuksen laatua ja tehokkuutta sekä tieteellistä ja yhteiskunnallista merkittävyyttä voidaan lisätä muun muassa käynnistämällä erilaisia verkkoyhteistyöhankkeita ja kilpailuttamalla tutkimuksen rahoitusta laatuperustein. Tutkimusorganisaatioille on kuitenkin varmistettava kestävä perusrahoitus. 1.42. katsoo, että koulutuksen alueellista ulottuvuutta voidaan vahvistaa, kun tutkimuksen, korkeakoulutuksen sekä muun koulutuksen kehittäminen liitetään tiiviisti alueellisiin strategioihin. 1.43. katsoo, että eurooppalaisten hankkeiden ja ohjelmien tulee osaltaan parantaa alueellisten osaamisklustereiden kehitysmahdollisuuksia muun muassa tukemalla yritysten ja julkisten tietoa tuottavien tahojen verkottumista sekä viimeksi mainittujen kansainvälisiä verkostoja. 1.44. toteaa, että resurssien käyttöä voidaan tehostaa ja koulutuksen ja tutkimuksen laatua parantaa lisäämällä korkeakoulujen riippumatonta arviointia alueellisella, valtakunnallisella ja EU-tasolla. 2. Alueiden komitean suositukset Alueiden komitea 2.1. korostaa, että Bolognan prosessin jatkotoimien yhteydessä päätettävissä tulevissa suuntaviivoissa on painotettava korkea-asteen koulutuksen roolia paikallis- ja aluekehityksessä sekä yhtäältä korkeakoulujen ja toisaalta paikallis- ja alueviranomaisten välisen yhteistyön edistämistä siten, että myös kuntien ja alueiden talous- ja yhteiskuntaelämän toimijat osallistuvat yhteistyöhön. 2.2. pitää tärkeänä paikallis- ja alueviranomaisten osallistumista korkea-asteen koulutuspolitiikan suunnitteluun jäsenvaltioissa ja EU:n tasolla. 2.3. pahoittelee sitä, että tiedonannossa eurooppalaisen "Yliopistojen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa" korkeakoulutuksen moninaisuutta ei ole otettu riittävästi huomioon, vaikka kansalliset koulutus- ja varsinkin tutkimuspolitiikat ja painotukset ovat kovin erilaisia. Muun muassa alue- ja paikallistason rooli jää tiedonannossa liian vähälle huomiolle. 2.4. katsoo, että korkea-asteen oppilaitoksia olisi kehotettava osallistumaan taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan, mm. aluekehityssuunnitelmien luomiseen sekä alueiden innovaatiostrategioiden toteuttamiseen. 2.5. painottaa, että koulutus-, tutkimus- ja korkeakoulutuspolitiikka tulee sovittaa yhteen aluekehityspolitiikan kanssa sekä jäsenvaltioissa että EU:ssa. 2.6. korostaa, että Euroopan menestymismahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysimääräisesti, ellei korkea-asteen opetus ja tutkimustoiminta ole kohtuullisesti saavutettavissa Euroopan kaikissa osissa ja kaikilla alueilla. 2.7. katsoo, että hajautettu korkeakoululaitos parantaa eurooppalaisten tasa-arvoisia edellytyksiä korkeakouluopiskeluun. 2.8. korostaa, että tieteellisen luovuuden täysimittainen toteutuminen edellyttää myös sisäistä motivaatiota: tarvitaan uteliaisuutta, epäilyä ja kannustavaa ympäristöä, jossa annetaan tunnustusta tieteellisille suorituksille. 2.9. korostaa rakennerahastojen merkitystä kehitettäessä elinkeinoelämän keskusten ja korkeakoulujen liepeille huippuosaamisen keskuksia, suunniteltaessa korkeakoulujen, aikuiskoulutuskeskusten sekä muiden oppilaitosten käyttöön uusia opetusvälineitä sekä perustettaessa tutkimus- ja teknologiansiirtokeskuksia, jotka mahdollistavat tutkijoiden liikkuvuuden lisääntymisen. Rakennerahastovaroja voidaan myös kohdentaa korkeakoulujen infrastruktuuri-investointien tukemiseen sekä korkeakoulutuksen ja tutkimuksen suunnittelu- ja käynnistysvaiheeseen. 2.10. katsoo, että rakennerahastorahoitusta tulee käyttää myös teknologiakeskusten ja tiedepuistojen kansainvälisen yhteistyön edistämiseen. 2.11. katsoo, että "Elinikäisen oppimisen paikallisia ja alueellisia näkökohtia edistävät Euroopan laajuiset verkostot" (R3L-aloite) -aloitteelle olisi osoitettava nykyistä enemmän tukea ja se olisi liitettävä EU:n valtavirtaisiin Sokrates- ja Leonardo-puiteohjelmiin hankkeen jatkuvuuden varmistamiseksi. 2.12. korostaa, että on tärkeää kartoittaa sekä työmarkkinoiden että opiskelijoiden tarpeet kehitettäessä laadukasta korkea-asteen koulutusta sekä tiedottaa olemassa olevista koulutus- ja työmahdollisuuksista, jolloin voidaan helpottaa suuntautumista. Osa-aikaisten ja aikuisten opiskelijoiden tarpeita ei tule jättää huomiotta etenkään elinikäisen oppimisen ollessa kyseessä, jolloin haasteet voivat koskea saavutettavuutta, kustannustekijöitä sekä käytännön tukea. 2.13. katsoo, että nykyaikaisia interaktiivisia viestintämuotoja on hyödynnettävä etäopiskelun helpottamiseksi etenkin maaseutualueilla, ja kehottaa asettamaan tarvittavat infrastruktuurit etusijalle (etenkin laajakaista). 2.14. pitää tärkeänä sitä, että kiinnitetään nykyistä enemmän huomiota epäsuhtaan taitojen tarjonnan ja pätevän työvoiman kysynnän välillä. Pätevän työvoiman kysyntää ennakoitaessa paikallis- ja alueviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa että EU:n laajuisesti. 2.15. katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisten on kannustettava tutkimuskeskuksia, korkeakouluja ja elinkeinoelämää solmimaan alueellisia, alueidenvälisiä ja rajatylittäviä yhteyksiä vaihtaakseen keskenään tietoja. 2.16. kehottaa tukemaan korkeakouluja niiden osallistuessa erilaisiin yhteisön tutkimus- ja kehittämisaloitteisiin. Kuudennessa tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelmassa (2002-2006) on keskityttävä edistämään kansainvälisesti kilpailukykyistä tutkimusta kaikkialla unionin kaupungeissa ja alueilla. 2.17. katsoo, että olisi pyrittävä varmistamaan asianmukaisin keinoin (yrityshautomot, teknologiakeskukset, tiedepuistot, alkavien yritysten riskirahoitus, jne.), että tiedeyhteisöt vahvistavat rooliaan innovatiivisia yrityksiä perustettaessa. 2.18. korostaa, että on selvitettävä, mikä estää hyödyntämästä korkeakouluissa tehtävän tutkimuksen tuloksia nykyistä paremmin, jotta hyödyntämisen tiellä olevat esteet voidaan poistaa tehokkaasti. 2.19. suosittaa, että opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden liikkuvuutta lisätään niin Euroopassa kuin muuallakin maailmassa Sokrates-ohjelmaan kuuluvan Erasmus-vaihdon avulla ja ryhdytään muihin Leonardo-ohjelman ja tutkimuksen kuudennen puiteohjelman yhteydessä toteutettaviin asianmukaisiin toimenpiteisiin. 2.20. kannattaa Euroopan komission ehdotusta laatia selvitys eurooppalaisten yliopistojen rahoituksesta, jotta saadaan selville alan tärkeimmät suuntaukset ja kerätään esimerkkejä parhaista käytännöistä. Alueiden komitea kehottaa laatimaan kyseisen tutkimuksen suuntaviivat yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa. 2.21. viittaa komission eurooppalaisen tutkimusalueen alueellista ulottuvuutta koskevaan selvitysaineistoon ja kehottaa komissiota valmistelemaan selvityksen korkeakoulujen roolista alue- ja paikalliskehityksessä. Alueiden komitea kehottaa komissiota huomioimaan suuntaa-antavan lausunnon liitteenä olevat parhaita käytäntöjä koskevat kuvaukset. 2.22. kannustaa EU:n jäsenmaita hyödyntämään parhaita käytäntöjä kuvaavia esimerkkejä korkeakoulutuksen alueellista vaikuttavuutta vahvistettessa. 2.23. kehottaa EU:n jäsenmaiden hallituksia, korkeakouluja sekä paikallis- ja alueviranomaisia tukemaan korkeakoulutuksen ja alue- ja paikallisviranomaisten vuorovaikutusta, jotta korkeakoulutuksen rooli tietojen ja taitojen Euroopassa vahvistuisi. Bryssel, 20. marraskuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) KOM(2003) 112 lopullinen. (2) KOM(2002) 779 lopullinen. LIITE talous- ja alueiden komitean suuntaa-antavaan lausuntoon (Esimerkkejä ja parhaita käytäntöjä koskevaan tiedusteluun saatujen vastausten tiivistelmä) KORKEAKOULUJEN ROOLI PAIKALLIS- JA ALUEKEHITYKSESSÄ Alueiden komitean koskevaa suuntaa-antavaa lausuntoa valmisteltaessa alueiden komitean jäseniltä pyydettiin esimerkkejä parhaista käytännöistä, jotka kuvaisivat yliopistojen roolia paikallis- ja aluekehityksessä. Parhaita käytäntöjä kuvaavat esimerkit voidaan esitellä vain tiiviisti ja luetellen. Kuvaukset parhaista käytännöistä toimitetaan kuitenkin kokonaisuudessaan komission tietoon. Paikallis- ja alueviranomaisten ja korkeakoulujen strateginen yhteistyö Korkeakoulujen ja paikallis- ja alueviranomaisten välistä pitkän aikavälin strategista yhteistyötä toteutetaan mm. kutsumalla korkeakoulujen edustajia jäseniksi paikallis- ja aluehallinnon toimielimiin, perustamalla yhteistyöfoorumeita tai jonkin elinkeinon tai tieteenalan kehittämiseen tähtääviä aluekehityshankkeita ja projekteja. Kansallisella tasolla yhteistyöhön voidaan kannustaa lainsäädännöllä, kutsumalla korkeakoulut mukaan aluekehityspolitiikkaa toteutettaessa ja kannustamalla taloudellisesti alueelliseen vaikuttamiseen. Alueen korkeakoulut voivat myös laatia yhteisen aluestrategian. - Kööpenhaminan yliopisto on jäsenenä Kööpenhaminan kunnan elinkeinoneuvostossa, mikä antaa mahdollisuuden vuoropuheluun kaupunginhallinnon, yritysten, työmarkkinaosapuolten sekä muiden tutkimus- ja koulutuslaitosten kanssa. - Tukholman alueen alue- ja paikallisviranomaisten, yritysten ja yliopistojen yhteistyöelimenä toimii Södertörnin neuvottelukunta. Södertörnin kehityskeskus ja alueen yliopistot ja korkeakoulut ovat panostaneet tavoitteiden saavuttamiseksi hankkeissa, joita neuvottelukunnassa toimivat paikallispoliitikot ovat ajaneet. - Gävlen korkeakoulu ja alue- ja paikallisviranomaiset tekevät strategista yhteistyötä osana alueellisia kasvusopimuksia (-ohjelmia). Gävlen korkeakoulu on myös perustanut yhteyksien toriksi kutsutun yhteysorganisaation. Kuntiin on vastaavasti perustettu korkeakoulun ja kuntien yhteistyötä edistäviä ja luovia keskuksia ns. "risteyskohtia". - Innova Gotland on korkeakoulun ja yhteiskunnan välinen linkki, joka ylläpitää ja kehittää korkeakoulun ja yhteiskunnan yhteistoimintaa. Viking Plus -hanke on alueellisten kasvusopimusten osana syntynyt viikinkiteemainen matkailuhanke. Gotland Interactive Park -hankkeessa pyritään luomaan tiedon, ideoiden vaihdon ja yritystoiminnan kehittämisen keskus. - Murcian aluehallitus on kehittänyt Lorcan ammattiyliopistohankkeen eri instituutioiden välisen yhteistyön pohjalta. Alueen kaksi julkista korkeakoulua osallistuvat Murcian aluehallinnon, Lorcan kaupungin ja yritysten kanssa yliopistokeskusta hallinnoivaan yhteenliittymään. - Suomessa ammattikorkeakouluilla on lakiin perustuva alueellinen kehittämistehtävä. Korkeakoulujen arviointineuvosto valitsee joka toinen vuosi ammattikorkeakoulujen aluekehitysvaikutuksen huippuyksiköt. Huippuyksikköesityksiä käytetään mm. opetusministeriön jakaman tuloksellisuusmäärärahan jaon yhtenä perusteena. - Italiassa on käynnistetty Campus One -hanke, jonka tarkoituksena on vahvistaa korkeakoulujen yhteyksiä työmarkkinoihin sekä niihin alueisiin, joilla korkeakoulut toimivat. Hankkeeseen osallistuu 70 Italian korkeakoulujen tiedekuntaa ja 270 koulutusohjelmaa. - The Student City -hankkeen tavoitteena on opiskelijayhteisöjen integroiminen kaupunkikehitykseen ja hyödyntäminen siinä. Hankkeessa on mukana useita eurooppalaisia kaupunkeja. - "Taitotieto Pohjois-Suomessa - alueellisen yhteistyön kehittäminen korkea-asteen koulutuksessa" on hanke kehittää ja tiivistää korkea-asteen oppilaitosten yhteistyötä Pohjois-Suomessa. Hanke toimii ohjenuorana kehitettäessä paikallistason korkea-asteen koulutusstrategioita sekä alueellisia kehityssuunnitelmia ja osaamiskeskusohjelmia Pohjois-Suomessa. - Lapin korkeakoulujen yhteinen aluevaikuttamisen strategia rakentuu alueen korkeakoulujen yhteiseen verkostopohjaiseen toimintamalliin, Lapin maakuntakorkeakouluun. Strategian tavoitteena on maakunnan tasapainoinen kehittäminen. - Mikkelin kaupungissa on neljän kaupungissa toimintaa harjoittavan valtiollisen yliopiston, kunnallisen kaupunkikonserniin kuuluvan Mikkelin ammattikorkeakoulun ja Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen kesken muodostettu opetusministeriön osin rahoittama yliopistokeskus, jonka tavoitteena on korkeakoulutuksen ja tutkimus- ja kehitystoiminnan alueellisen vaikuttavuuden parantaminen. Yliopistokeskuksella on tiivis yhteys Mikkelin teknologiakeskukseen ja yrityshautomotoimintaan. Eräällä kärkialalla, materiaalitekniikassa (komposiitit ja pinnoitteet) Mikkeli on mukana valtakunnallisessa osaamiskeskusohjelmassa. Muillakin aloilla yhteistyö seudulla toimivien huipputekniikan yritysten kanssa on tiivistä. - Tukholmassa Kuninkaallisen tiedeakatemian Yrittäjyys- ja pienyritystutkimusinstituutti kutsuu kuukausittain elinkeino-, koulutus-, tutkimus-, innovaatio- ja aluepolitiikasta vastaavat poliitikot ja virkamiehet kokoukseen, joihin kutsutaan professoreita ja tutkijoita ympäri maailmaa. Näissä kokouksissa välittyvät monet alueelliset kasvu- ja kehitysideat. - Skotlannin opintosuoritus- ja tutkintorekisteriä (SCQF) sovelletaan yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen kaikkialla Skotlannissa. Hankkeen kehittämiseen ovat osallistuneet yliopistot, Skotlannin hallitus, Skotlannin tutkintoasioista vastaava viranomainen sekä korkeakoulutuksen laadunvarmistusviraston Skotlannin yksikkö. - Blekingen alueella yliopisto ja Blekingen teknologiainstituutti BTH ovat tarjonneet alueviranomaisille mahdollisuuden osallistua "Development Officen" luomiseen. - Emilia-Romagnan alueella osaamiskeskuksia on vahvistettu luomalla korkeakoulujen, alueellisten virastojen, Italian teollisuusyhdistyksen Confindustrian, pk-yritysten sekä yritysryhmittymien yhteisiä tietokantoja. Emilia-Romagnassa on kaksi teknologiakeskusta tai tiedepuistoa, jotka sijaitsevat Parmassa ja Bolognassa. - Perugiassa pitkäaikaisen yhteistyön keskuksena toimii korkeakoulujen, yritysten paikallisviranomaisten ja alakohtaisten järjestöjen yhteinen yhdistys TUCEP. Lisäksi alueella voidaan myöntää yritysten pyynnöstä alueellisia avustuksia. - Sisiliassa sijaitsevan Catanian yliopiston mielestä yliopistot voisivat esimerkiksi edistää yrityksille ja paikallisviranomaisille asiantuntija-apua antavien erityisryhmien tai työryhmien perustamista. Erityisesti pienyrityksillä saattaa olla tarve lisätä taitotietoaan, jotta ne voivat tehdä osaamisesta kilpailukykyyn keskeisesti vaikuttavan tekijän. Paikalliset ja alueelliset innovaatioverkostot sekä alueiden väliset yhteistyöverkostot Innovaatioverkostojen avulla lisätään alueellista osaamista. Korkeakouluja ja yrityksiä yhdistävä verkosto voi toimia tiedonvaihtofoorumina tai keskittyä jonkin osaamisalueen / elinkeinoelämän sektorin kehittämiseen. Innovaatioiden kaupallistamista on mahdollista tukea mm. erillisin ohjelmin. - Gävleborgin läänissä hankitaan alueelle osaamista ja luodaan tiedonvaihtofoorumeja verkostoitumalla. Esimerkkejä tällaisista verkostoista ovat Gävlen GIS -instituutti, Creative Media Lab (CML), Interaktiivisen liiketoiminnan ryhmä sekä Pentaplus-yhteistyöhanke. - i10-hankkeella hyödynnetään mahdollisuuksia tiedon jakamiseen ja yhteistyöhön kymmenen Itä-Englannin kumppanikorkeakoulun ja alueen yritysten ja teollisuuden välillä. Hankkeen tarkoituksena on luoda innovaatioprosesseja sekä tekniikan-/tiedonsiirtoa ja yrittäjyyttä tukeva ympäristö. - Tiedekeskusta sovelletaan Söderteljessä pedagogisena metodina. "Tom Tits Experiment" on opettajankoulutusta ja tutkimusta koskeva pedagoginen hanke sekä kansainvälinen verkosto. - Skotlantiin on perustettu "ideoiden toimivuuden näyttörahasto" helpottamaan Skotlannissa vallitsevaa varhaisvaiheen rahoituksen puutetta, joka estää teknologian siirtymistä laboratorioista markkinoille. - Siljansutbildarna on Siljanin alueen kuntien perustama organisaatio, joka on mm. perustanut korkea-asteen oppimista varten oppimiskeskuksia. Kunnallisilla oppimiskeskuksilla on maanlaajuinen Nitus-verkosto. Koulutustarjonnan ja työvoimatarpeen yhteensovittaminen Työvoimatarpeen ennakointia tehdään alueellisissa toimielimissä paikallis- ja alueviranomaisten, elinkeinoelämän edustajien ja korkeakoulujen yhteistyönä. Paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisessä asemassa, kun alueen koulutustarjontaa sovitetaan elinkeinoelämän tarpeisiin. - Osaamiskeskuksissa voidaan Ruotsissa sopia alue- ja paikallisviranomaisten, työelämän edustajien sekä korkeakoulujen kesken koulutustarpeiden tyydyttämisestä. Gävleborgin läänissä koulutustarjonnan ja työvoimatarpeen yhteensovittaminen tapahtuu alueellisessa koulutusneuvostossa. Koulutusneuvostossa kehitetään varoitusjärjestelmää, jonka avulla pystytään ajoissa määrittämään koulutustarpeet tarvittavan koulutuksen järjestämiseksi. - Cornwallin yhdistyneet yliopistot (CUC) aloitteen tavoitteena on muuttaa Cornwallissa tarjottavaa korkeakoulutusta. CUC:n tavoitteena on tukea Cornwallissa toimivia tai siellä kehittyviä teollisuuden, yritystoiminnan ja ammatinharjoittamisen aloja tarjoamalla korkeakoulututkintoihin tähtäävää opetusta useissa paikoissa eri puolilla aluetta huolehtimalla tutkimuksen ja yritystoiminnan tukemisesta sekä tiedon ja teknologian siirrosta. CUC -aloitteen osana luodaan kolme uutta huippuosaamisen keskusta. - "Futureskills Scotland" -hanke auttaa kansalaisia, työnantajia ja muita tahoja tekemään päätöksiä, jotka perustuvat työmarkkinoista koottuun tietoon. Korkeakoulujen kansainvälistyminen ja huippuosaamisen vahvistaminen Korkeakoulujen kansainvälistymisessä paikallis- ja alueviranomaiset voivat mm. toimia tunnettavuuden lisäämistä edistävien toimien koordinoijina ja toisaalta suunnata kansainvälistymistä vastaamaan alueen tarpeita. - "Studying in Stockholm" -hankkeen tarkoituksena on mm. saada Baltian maista ja muista Itämeren maista tulevat opiskelijat ja tutkijat kiinnostumaan opiskelusta jossain Tukholman alueen yliopistossa tai korkeakoulussa. - Gävlen korkeakoulussa toimii kansainvälisten asiain sihteeristö. Sihteeristö tekee yhteistyötä mm. verkostossa, johon kuuluvat Örebron yliopisto, Mälardalenin korkeakoulu ja Taalainmaan korkeakoulu. Gävlen korkeakoulu toimii aktiivisena osapuolena kasvusopimuksiin liittyvässä kansainvälisessä toiminnassa. - Education UK Scotland koordinoi skotlantilaisen koulutuksen edistämistä ulkomailla. Education UK Scotland toimii yhteistyössä koulutuksen tarjoajien ja muiden elinten kanssa sen varmistamiseksi, että uudet markkinoille suunnatut aloitteet on räätälöity tehokkaasti vastaamaan markkinoiden tarpeisiin. - Scottish Networks International -ohjelma vahvistaa valikoitujen kansainvälisten jatko-opiskelijoiden koulutuksellista kokemusta, laajentaa heidän Skotlannin kokemuksiaan ja tuo kansainvälistä asiantuntemusta skotlantilaisiin yrityksiin ja organisaatioihin. - The Scottish Enrerprise/Royal Society of Edinburgh Enterprise Fellowships -ohjelman tavoitteena on edistää Skotlannin yliopistoissa ja julkisissa tutkimuslaitoksissa tehtävän huippututkimuksen tulosten kaupallista hyödyntämistä myöntämällä apurahoja kaupallisten mahdollisuuksien kehittämiseen. Osaamiskeskukset sekä korkeakoulujen ja tiedon tuotantoon ja siirtoon erikoistuneiden yritysten yhteistyö Osaamiskeskusten toiminnan tueksi voidaan perustaa erillisiä kehitysyhtiöitä tai yhteistyöelimiä, joiden tarkoituksena on liittää alueen korkeakoulut, paikallis- ja alueviranomaiset ja elinkeinoelämä tiiviiseen yhteistyöhön. - Osaamiskeskusohjelmalla tuetaan Suomessa alueellisia vahvuuksia, alueiden erikoistumista sekä yhteistyötä eri osaamiskeskusten välillä. Valtion myöntämän katalyyttiluonteisen perusrahoituksen saaminen edellyttää alueen panostusta ohjelman toteuttamiseen. Culminatum Ltd Oy on eräs osaamiskeskusohjelman toteuttajista. Culminatum Ltd Oy on Uudenmaan liiton, Helsingin, Espoon ja Vantaan kaupunkien sekä Uudenmaan yliopistojen, korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja elinkeinoelämän omistama kehitysyhtiö. - Univa Ab panee alulle kaupallisia tutkimus- ja kehittämistoimeksiantoja ja koordinoi niitä elinkeinoelämän ja Lundin yliopiston välillä. Univa Ab toimii meklarina yliopiston laitosten ja elinkeinoelämän välillä. - Juutinrauman yliopistossa (12:n alueella sijaitsevan yliopiston muodostama virtuaaliyliopisto) on perustettu neljä tiedeorganisaatiota, joista käytetään nimitystä "scientific platform" ja joihin osallistuu yliopistoja ja yrityksiä. - Intermediary Technology Institutes (ITIs) -hankkeen tavoitteena on lisätä teknologian alan yritysten perustamista ja edistää Skotlannissa jo toimivien yritysten kehittämistä. Hankkeeseen liittyvää tutkimusta tilataan mm. Skotlannin korkea-asteen koulusektorilta. - Helsingin yliopiston ja Helsingin teknillisen korkeakoulun kaupunkitutkimushankkeen tarkoituksena on tukea Suur-Helsingin kehittämistä sekä edistää kaupunkitutkimusta tieteellisenä tutkimusalueena. Hankkeessa on mukana opetusministeriö sekä alueen kaupunkeja. - Thüringenin osavaltion "Get up" -aloitteella edistetään teknologiaan suuntautuneiden yritysten perustamista. Jenan ammattikorkeakoulussa on teknologiansiirtotoimisto, joka on korkeakoulun ja yritysten välisten yhteydenottojen vastaanottokeskus. Osaamiskeskus "OphtalmoInnovation Thüringen" on yksi liittovaltion opetus- ja tutkimusministeriön valitsemista voittajahankkeista. Thüringenin korkeakoulujen koulutusportaali on alueen korkeakoulujen koulutussisältöä koskeva foorumi. - Ruotsissa Gävlen korkeakoulu panostaa mm. "exjobbpoolen" -järjestelmään, joka on tutkimusaiheiden etsimiseen ja välittämiseen kehitetty väline. Korkeakoulutuksen monimuotoisuus ja paikallis- ja aluetason yhteistyö Korkeakoulut voivat tehdä yhteistyötä mm. tekemällä yhteistä kehitystyötä tai kokoamalla osaamista tai resursseja yhteiseen käyttöön. Voimavarojen kokoaminen antaa mahdollisuuden laajentaa koulutustarjontaa. Huippuosaamisen vahvistaminen edellyttää korkeakoulujen erikoistumista sekä koulutustarjonnan koordinointia. - Tukholman yliopisto ja Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu ovat rakentaneet Albanovan yliopistokeskukseen fysiikka-, astronomia- ja biotekniikkakeskuksen, jossa neljän eri instituution tutkijankoulutus ja peruskoulutus on koottu samaan rakennukseen. Tässä rakennuksessa yliopistot jakavat mm. tieteelliset kirjastot, laboratoriot, henkilökunnan ja tietoverkot. - Lundin yliopiston ja Skånen yliopiston välisenä yhteistyöelimenä toimii elintarvikekeskus, jonka tavoitteena on kyseisen elinkeinoalan kehittäminen. - Bremenin, Greifswaldin, Hampurin, Kielin, Oldenburgin ja Rostockin yliopistot ovat muodostaneet Pohjois-Saksan yliopistojen liiton. Toiminnan painopiste liitossa on yhdessä toteutettu opiskelun ja opetuksen arviointi. Jäsenyliopistojen multimedia-asiamiehet tapaavat säännöllisesti keskustellakseen osaamiskeskussuunnitelmista ja opetusohjelmiston kehittämisestä. Vastaavia tapaamisia on myös yliopistojen EU-asiamiesten kesken. Lisäesimerkkinä liiton yhteistyöstä ovat tieteidenväliset master-opinnot sovelletussa napaseutu- ja meritieteissä ("Pomor") Pietarin maantieteellisessä tiedekunnassa. - UHI Millenium Institute (UHI) on korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kumppanuushanke, jonka avulla yli 50 oppimiskeskuksen etäverkko tarjoaa yliopistotason kursseja Skotlannin ylämaalla ja Skotlannin saarilla. Universities Scotland on puolestaan jäsenyyteen perustuva korkea-asteen koulutuksen oppilaitosten yhteenliittymä. - Cartagenan teknillinen korkeakoulu on erikoistunut tekniseen koulutukseen, joka liittyy jo olemassa olleiden paikallisten koulutuskeskusten tarjoamaan teknisen alan opetukseen. Korkeakoulu sijaitsee Murcian perinteisellä teollisuusalueella ja sillä on yhteydet myös alueen maataloustoimintaan. Cartagenan koulutustarjontaa täydentää Murcian yliopisto. Aluehallinto koordinoi yliopistoja ja tukea niiden erikoistumista. - SLU Omvärld on Ruotsin maatalouskorkeakoulun (SLU) organisaatio, jonka tehtävänä on mm. aikaansaada yhteistyöprojekteja elinkeinoelämän kanssa. Ideo Agro Food -säätiö toimii tutkimusalalla yhteistyössä SLU:n ja Lundin yliopiston kanssa innovaatioiden kehittämiseksi. Alnarpin alueella on käynnistynyt myös "Innovointi raja-alueilla" niminen ohjelma. Resurssien käytön tehostaminen sekä paikallis- ja alueviranomaisten rooli korkeakoulutuksen rahoituksessa Vaikka valtio vastaa ensisijaisesti korkeakoulutuksen rahoituksesta, osallistuvat alue- ja paikallisviranomaiset monin tavoin rahoitukseen. Paikallinen rahoitus voi olla edellytys muulle rahoitukselle. Alueen yritysten ja/tai paikallisviranomaisten rahoittamien professuurien alueellinen vaikuttavuus voi olla huomattava. Rahoituksen perusteet voidaan myös suunnata niin, että ne kannustavat alueelliseen vaikuttavuuteen. - Suomessa professorien palkat katetaan pääasiassa valtion budjetista. Lahjoitusprofessuurit muodostavat tästä poikkeuksen. Lahjoitusprofessuureja on nykyisin Suomessa arvolta noin sata. Lahjoittajia ovat useimmiten yritykset ja kunnat. - Gävlen korkeakoulun kehitysaloja ovat rahoittaneet sekä lääninhallitus että muut sidosryhmät. Tämän ansiosta korkeakoulun on ollut helpompi saada rahoitusta EU:n rakennerahastoista. Maanmittausvirasto ja Gävlen korkeakoulu ovat aikanaan päättäneet palkata yhteisen geomatiikan professorin. Korkeakoulussa on kehitetty voimakkaasti etäopetusta tiiviissä yhteistyössä alueen oppimiskeskusten kanssa. Nykyään n. 25 % opiskelijoista suorittaa etäopintoja. - Tukholman läänin maakäräjät on tukenut tiedepuistojen kehittämistä ja uuden yliopiston perustamista Huddingen yliopistollisen sairaalan yhteyteen. Tukholman kaupunki on puolestaan tukenut toiminnan kehittämistä Kistassa. Molemmilla tutkimusaloilla on nykyään kattavaa koulutus- ja tutkimustoimintaa. - Murcian aluehallinto ja korkeakoulut saivat toukokuussa 2002 aikaan sopimuksen korkeakoulujen rahoitusmallista, joka koostuu yhdestä varainkeruujärjestelmistä ja useista varainkeruuvälineistä. Rahoituksen perustana on aluekehityksen kannalta merkityksellisten sosioekonomisten tavoitteiden saavuttaminen. Järjestelmä liittyy myös korkeakoulujen sisäisiin laatujärjestelmiin. Kyselyyn tulleet vastaukset - Alnarp, Ruotsi - Blekinge, Ruotsi - Cornwall, Yhdistynyt kuningaskunta - Emilia-Romagna, Italia - Gotlanti, Ruotsi - Greater London Enterprise, Yhdistynyt kuningaskunta - Gävleborgin lääni, Ruotsi - Hampuri, Saksa - Helsinki, Suomi - Itä-Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta - Kööpenhamina, Tanska - Lapin yliopisto, Suomi - Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta - Lund, Ruotsi - Malmö, Ruotsi - Mikkeli, Suomi - Murcia, Espanja - Oulu, Suomi - Perugia, Italia - Rotterdam, Alankomaat - Siljanin alue, Ruotsi - Sisilia, Italia - Skotlanti, Yhdistynyt kuningaskunta - South West Region, Yhdistynyt kuningaskunta - Thüringenin osavaltio, Saksa - Tukholma, Ruotsi - Örebro, Ruotsi