Alueiden komitean lausunto aiheista:

- "Komission tiedonanto - Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002-2006", ja

- "Ehdotus: neuvoston suositus työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin"

(2002/C 287/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission tiedonannon "Työn ja yhteiskunnan muutoksiin sopeutuminen: Yhteisön uusi työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2002-2006", KOM(2002) 118 lopullinen, sekä ehdotuksen neuvoston suositukseksi työturvallisuus- ja työterveyslainsäädännön soveltamisesta itsenäisiin ammatinharjoittajiin, KOM(2002) 166 lopullinen - 2002/0079 CNS,

ottaa huomioon Euroopan komission 3. tammikuuta 2002 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto,

ottaa huomioon työvaliokuntansa 6. helmikuuta 2002 tekemän päätöksen antaa lausunnon laatiminen "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan tehtäväksi,

ottaa huomioon lausuntonsa komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi kansanterveyden alalla toteutettavasta terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta, CdR 246/94(1),

ottaa huomioon lausuntonsa komission valkoisesta kirjasta "Euroopan sosiaalipolitiikka - menettelytapa unionille", CdR 243/94(2),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Keskipitkän ajan sosiaalinen toimintaohjelma (1995-1997)", CdR 297/95(3),

ottaa huomioon lausuntonsa komission ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveysalan toimintakehyksen yhteydessä, CdR 456/96 fin(4),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Sosiaalialan toimintaohjelma vuosiksi 1998-2000", CdR 277/98 fin(5),

ottaa huomioon lausuntonsa läheisyysperiaatteesta "Kohti todellista subsidiariteetin kulttuuria - Alueiden komitean vetoomus", CdR 302/98 fin(6),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Yrittäjyyden ja kilpailukyvyn edistäminen - Komission vastaus BEST-ryhmän kertomukseen ja suosituksiin", CdR 387/1999 fin(7),

ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Euroopan yritysten kilpailukyky ja maailmanlaajuistumisen haaste - Kannustuskeinot", CdR 134/1999 fin(8),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Sosiaalipoliittinen ohjelma", CdR 300/2000 fin(9),

ottaa huomioon lausuntonsa komission tiedonannosta "Työllisyys- ja sosiaalipolitiikka: investoiminen laatuun", CdR 270/2001 fin(10),

ottaa huomioon lausuntonsa komission vihreästä kirjasta yritysten sosiaalisen vastuun eurooppalaisten puitteiden edistämisestä, CdR 345/2001 fin(11),

ottaa huomioon "talous- ja sosiaalipolitiikka" -valiokunnan lausuntoluonnoksen CdR 168/2002 rev., joka hyväksyttiin 11. kesäkuuta 2002 (esittelijä: Derek Boden, UK/PSE, North Westin aluevaltuuston puheenjohtaja),

ottaa huomioon että tiedonannossa painotetaan voimassa olevan lainsäädännön kodifioimista ja parantamista eikä uusien säännösten kehittämistä nykytilanteessa,

hyväksyi 3. ja 4. heinäkuuta 2002 pitämässään 45. täysistunnossa (heinäkuun 3. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

Alueiden komitean näkemykset ja suositukset

Alueiden komitea

1. pitää Euroopan komission laaja-alaista lähestymistapaa strategian laatimiseksi tervetulleena. Erityisen mainittavana komitea pitää, että komissio on omaksunut Kansainvälisen työjärjestön (ILO) tavoitteen fyysisen, henkisen ja sosiaalisen työviihtyvyyden lisäämiseksi laajassa yhteiskunnallisessa kontekstissa ja todennut, että todella kestävä kilpailukyky edellyttää kyseisen tavoitteen saavuttamista. Alueiden komitea on kuitenkin sitä mieltä, että työviihtyvyyden luominen ei voi olla yksinomaan työnantajan vastuulla.

2. pitää tässä yhteydessä tervetulleena myös ehdotusta neuvoston suositukseksi, jolla pyritään varmistamaan, että työsuojelua koskevaa lainsäädäntöä sovelletaan myös itsenäisiin ammatinharjoittajiin kaikkialla unionin alueella. AK on samaa mieltä siitä, että itsenäisillä ammatinharjoittajilla - jotka harjoittavat ammatillista toimintaansa muuten kuin työsuhteessa työnantajaan tai yleisesti ottaen kaikkinaisen työsuhteen ulkopuolella ja olematta muiden henkilöiden alaisuudessa - on kuitenkin usein työssään samat turvallisuus- ja terveysriskit kuin palkatuilla työntekijöillä. Tästä syystä heillä tulisi olla samat oikeudet.

3. toteaa yleisellä tasolla, että jatkuvasti kasvava työtaakka voi aiheuttaa stressiä. Lisäksi työpaikoilla ilmenee uusia sekä todellisia että havaittavissa olevia työterveys- ja työturvallisuusriskejä. AK suosittelee näin ollen, että työnantajia ja heidän yhteistyötahojaan autetaan ja kannustetaan osallistumaan laajoihin tutkimustoimiin, joilla selvitetään uusien onnettomuus- ja sairausriskien syyt ja ehkäisykeinot. Lisäksi tarvitaan etenkin ammattitautien suhteen lisää sukupuolijakaumiin ja muihin yhteiskunnallisiin ryhmityksiin liittyvää tutkimusta.

4. suosittelee, että strategialla pyritään takaamaan se, että työnantajien edellytetään hyödyntävän pätevää työterveys- ja työturvallisuusneuvontaa, jotta otettaisiin käyttöön tehokkaita työturvallisuus- ja työterveyshallintajärjestelmiä.

5. pitää välttämättömänä sitä, että työntekijät pätevöitetään ja että he saavat asianmukaisen koulutuksen, jotta vaaditun työn suorittaminen on turvallista.

6. on sitä mieltä, että termi "riskien ehkäisy" liittyy liian läheisesti vakuutusalan käsitteeseen "vakuutetut riskit", jossa toimitaan korvauksilla, eli vakuutusmaksujen maksamisella. Kansainvälisesti tähän yhteyteen sopisi paremmin "onnettomuuksien ennaltaehkäisy" ja "sairauksien ennaltaehkäisy".

7. pitää tärkeänä, että uudessa strategiassa otetaan huomioon työ- ja yksityiselämän vuorovaikutus ja yhteensovittaminen niin naisten kuin miesten osalta sekä tunnustetaan näin niiden tasapainottamisen edut.

8. katsoo, ettei tiedonannossa korosteta riittävästi seuraavia kahta näkökohtaa:

- Työntekijöitä on koulutettava ja valistettava, mutta he ovat myös itse vastuussa siitä, että turvallisuussääntöjä noudatetaan tiukasti.

- Koska työhön liittymättömistä sairauksista ja tapaturmista voi aiheutua poissaoloja, tiedonannossa olisi ehdotettava useampia toimia, joilla edistetään terveellisiä elämäntapoja ja riskien ehkäisemistä.

9. pahoittelee, että tiedonannossa ei mainita paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevaa, etenkin pk-yritysten toimintaan liittyvää, roolia strategian kehittämisessä ja toteuttamisessa. Paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat - yhdessä valtiotason viranomaisten sekä työnantajien ja työntekijöiden paikallisten ja alueellisten edustajien kanssa - tiedonannossa esitettyjen säännösten seurantaan, kehittämiseen ja toimeenpanoon. Lisäksi ne ovat itsekin huomattavia työnantajia.

10. pitää näin ollen tärkeänä, että paikallis- ja alueviranomaisten rooli työturvallisuuden ja työterveyden toimeenpanossa, edistämisessä, seurannassa ja valvonnassa tunnustetaan ja tähän liittyviä toimia tuetaan. Erityisen tärkeää tämä on pk-yrityksiin liittyvän toiminnan kohdalla, sillä näillä yrityksillä on kasvava merkitys EU:n taloudessa ja selkeä tarve saada tukea työterveyden ja työturvallisuuden parantamisessa.

11. on huolissaan siitä, että tiedonannossa ei mainita ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien roolia työturvallisuuden ja työterveyden varmistamisessa, vaikka niillä on eniten suoraa henkilö- ja yhteisökohtaista kokemusta työterveys- ja työturvallisuusriskien aiheuttamista todellisista haitoista.

12. vaatii siksi, että ammattijärjestöjen ja työntekijöiden edustajien rooli otetaan huomioon ja heidän osallistumistaan työterveys- ja työturvallisuusyhteistyöhön helpotetaan.

13. hyväksyy periaatteessa yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan työturvallisuuden ja työterveyden alalla, mutta pitää kuitenkin tarpeellisena antaa puitesääntöjen avulla strategialle tarvittavat välineet, joilla voidaan varmistaa niiden tahojen yhteistyö, jotka eivät muuten siihen suostu.

14. pitää tarpeellisena osoittaa riittäviä varoja strategian kehittämiseen ja toteuttamiseen yhteisön, jäsenvaltioiden sekä alueellisella ja paikallisella tasolla. On asetettava tavoitteet työtapaturmien, loukkaantumisten ja sairauksien aiheuttamien poissaolojen sekä terveys- ja turvallisuusongelmien vähentämiseksi. Tarkoitusta varten on rakennerahastoihin luotava tukijärjestelmä. Alueiden komitea suhtautuu kuitenkin epäilevästi ehdotukseen, jonka mukaan työympäristöpolitiikka ja erityisesti työperäiseen stressiin liittyvät kysymykset ratkaistaisiin EU:n työllisyyspolitiikan avulla.

15. pyytää näin ollen komissiota yhdessä asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten kanssa yhtenäistämään, yksinkertaistamaan ja vahvistamaan säännös- ja valvontapuitteita ja tukemaan aina tarvittaessa yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa työturvallisuuden ja työterveyden alalla.

16. suosittelee, että tunnustetaan ENSHPOn (European Network of Safety and Health Practitioner Organisations) kaltaisten elinten työ. Niiden tavoitteina on hyvien käytänteiden levittäminen koko Euroopan alueella ja pätevyystasojen määritteleminen ja vakiinnuttaminen eurooppalaisille alan toimijoille.

Bryssel 3. heinäkuuta 2002.

Alueiden komitean

puheenjohtaja

Albert Bore

(1) EYVL C 210, 14.8.1995, s. 81.

(2) EYVL C 210, 14.8.1995, s. 67.

(3) EYVL C 100, 2.4.1996, s. 91.

(4) EYVL C 19, 21.1.1998, s. 1.

(5) EYVL C 93, 6.4.1999, s. 56.

(6) EYVL C 198, 14.7.1999, s. 73.

(7) EYVL C 293, 13.10.1999, s. 48.

(8) EYVL C 57, 29.2.2000, s. 23.

(9) EYVL C 144, 16.5.2001, s. 55.

(10) EYVL C 107, 3.5.2002, s. 98.

(11) EYVL C 192, 12.8.2002, s. 1.