Ehdotus neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätelmiksi korruption torjunnasta urheilussa

(2019/C 416/03)

NEUVOSTO JA NEUVOSTOSSA KOKOONTUNEET JÄSENVALTIOIDEN HALLITUSTEN EDUSTAJAT, jotka

TOTEAVAT SEURAAVAA:

1. Urheilu perustuu pohjimmiltaan ponnistelun tuottamaan iloon, koulutukselliseen arvoon, jonka hyvänä esimerkkinä toimiminen muodostaa, sosiaaliseen vastuullisuuteen ja universaalien eettisten perusperiaatteiden kunnioittamiseen ( 1 )

2. Korruptio urheilussa ei ole uusi ilmiö. Viimeisten 20 vuoden aikana on tullut esiin yhä enemmän tapauksia, mikä selittyy urheilualalla tapahtuneilla merkittävillä muutoksilla, jotka liittyvät pääasiassa urheilun yhä suurempaan kaupallistumiseen ja medianäkyvyyteen, joiden seurauksena tulot ja rahoitusvirrat kasvavat.

3. Urheilussa esiintyvän korruption torjuntaa on harjoitettu monissa muodoissa eri toimijoiden voimin, ja vuosien mittaan on saatu aikaan joitakin hyviä tuloksia.

4. Korkean tason korruptiotapaukset ovat osoittaneet, miten korruptio voi vahingoittaa urheilun mainetta rehellisyyden ja reilun pelin osalta. Lisäksi korruptio mahdollistaa taloudellisen tehottomuuden sekä heikentää yleisesti luottamusta hallituksiin, julkisiin instituutioihin ja demokratiaan.

5. Urheiluun liittyy sekä kilpailun että johdon korruptiota ( 2 ) . Urheiluun liittyvää korruptiota esiintyy monessa eri muodossa, kuten lahjonnan, vaikutusvallan tai aseman väärinkäytön, urheilukilpailujen manipuloinnin sekä rahanpesun muodossa. Korruption toteutumista helpottaa sääntöjen puute tai se, että eturistiriitoja koskevien nykyisten sääntöjen täytäntöönpano on puutteellista, tai julkisen ja yksityisen sektorin välillä esiintyy pyöröovikäytäntöjä. Lisäksi korruptio voi liittyä dopingiin.

6. Urheiluun liittyvää korruptiota on havaittu eri yhteyksissä, voittoa tavoittelemattomasta toiminnasta aina merkittäviä kansainvälisiä tapahtumia käsittäviin toimintoihin. Koska urheilualan korruptio on monimutkaista, urheilujohdolla ja poliittisilla päättäjillä on ollut huomattavia haasteita sen tunnistamisessa, missä ongelmat ovat, ja toimien kehittämisessä näiden ongelmien ratkaisemiseksi ja urheilun rehellisyyden turvaamiseksi.

7. Yhdistyneiden kansakuntien tasolla ja erityisesti kestävän kehityksen toimintaohjelmassa Agenda 2030:ssa kansainvälinen yhteisö on tunnustanut sekä urheilun aseman kestävän kehityksen merkittävänä mahdollistajana ( 3 ) että korruption haitalliset vaikutukset taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, ja se on vedonnut korruption ja lahjonnan kaikkien muotojen huomattavan vähentämisen puolesta ( 4 ) . Korruption torjunta ja yhteistyö kumppanimaiden kanssa korruption vastaisten toimien edistämiseksi ovat osa EU:n ja sen jäsenvaltioiden kehitysyhteistyöpolitiikkaa ( 5 )

KATSOVAT SEURAAVAA:

8. Vaikka tietyt urheilussa esiintyvät korruption muodot ovat olleet EU:n tason yhteistyön asialistalla useiden vuosien ajan, ei ole olemassa EU:n yleistä lähestymistapaa urheilun piirissä esiintyvän korruption torjuntaan.

9. Onnistunut reagointi tähän urheilun alalla esiintyvään monimutkaiseen kysymykseen edellyttää pitkän aikavälin strategiaa, johon olisi sisällyttävä EU:n yhteinen lähestymistapa urheiluun liittyvän korruption torjuntaan sekä korruptioriskien ja niiden perimmäisten syiden tunnistaminen sekä olemassa olevat oikeudelliset kehykset ja mekanismit.

KOROSTAVAT SEURAAVAA:

10. Korruption torjunta urheilussa on kaikkien urheilun alan sidosryhmien yhteisellä vastuulla ja niiden kaikkien edun mukaista. Tämä koskee muun muassa kansallisia, eurooppalaisia ja kansainvälisiä urheilujärjestöjä, urheiluseuroja, muita asiaankuuluvia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, viranomaisia, lainvalvontaviranomaisia, urheiluagentteja, urheilijoita ja heidän lähipiiriään, vedonlyöntiteollisuutta, laboratorioita, sponsoreita ja tiedotusvälineitä.

11. Puutteet urheilujärjestöjen hallinnossa sekä julkisella sektorilla voivat heikentää niiden kykyä ehkäistä ja torjua korruptiota ja näin vaarantaa urheilijoiden osallistumisen ja työolosuhteet.

12. Väärinkäytösten paljastajien suojelu on keskeinen tekijä korruption torjunnassa, erityisesti urheilun alan korruption tunnistamisessa ja havaitsemisessa.

13. Urheilun alalla hyvän hallinnon perusperiaatteisiin kuuluvat vähimmäisvaatimuksena demokraattiset rakenteet, säännölliset ja avoimet vaalijärjestelyt, asiantunteva ja eettinen organisaatio ja hallinto, päätöksenteon ja rahoituksen vastuullisuus ja avoimuus sekä oikeudenmukaisuus jäsenyyden suhteen, myös sukupuolten tasa-arvon ja yhteisvastuun osalta ( 6 )

14. , laittoman huumausainekaupan, rahanpesun sekä järjestäytyneen rikollisuuden katsotaan kuuluvan erityisen vakavan rikollisuuden alaan, joka on rajatylittävää joko rikosten luonteen tai vaikutusten johdosta tai sen vuoksi, että niiden torjuminen yhteisin perustein on erityisesti tarpeen, ja jonka osalta voidaan säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä Perussopimuksissa korruptionlaittoman huumausainekaupan, rahanpesun sekä järjestäytyneen rikollisuuden katsotaan kuuluvan erityisen vakavan rikollisuuden alaan, joka on rajatylittävää joko rikosten luonteen tai vaikutusten johdosta tai sen vuoksi, että niiden torjuminen yhteisin perustein on erityisesti tarpeen, ja jonka osalta voidaan säätää rikosten ja seuraamusten määrittelyä koskevista vähimmäissäännöistä ( 7 ) . On yhteisen edun mukaista varmistaa, että kaikilla jäsenvaltioilla on tehokkaat korruptiontorjuntaa koskevat toimintapolitiikat, ja EU tukee jäsenvaltioita tämän työn toteuttamisessa, myös urheilun alalla.

15. Urheilun hallintoelinten olisi voitava huolehtia riippumattomasti tehtävistään kaikilla urheilun osa-alueilla. Tässä yhteydessä lähdetään siitä, että tällainen riippumattomuus on saavutettava hyvän hallintotavan ja sen kautta, että niiden edustamassa urheilussa ei tingitä rehellisyysvaatimuksista ( 8 ) . Urheiluliikkeen piirissä on jo vuosien ajan käynnistetty hankkeita, verkostoja ja muita aloitteita alan korruption torjumiseksi. Harkittaessa tulevia toimia tämä työ olisi otettava huomioon ja sitä olisi kehitettävä edelleen.

16. Eurooppalaiset ja kansainväliset järjestöt, kuten Yhdistyneet kansakunnat, OECD, Euroopan neuvosto, Interpol ja Europol sekä G20-maat ( 9 ) , ovat ottaneet käyttöön toimenpiteitä korruption torjumiseksi yleensä ja kohdennetummin urheilun piirissä. EU:n toimien olisi perustuttava jo olemassa olevaan kansainväliseen yhteistyöhön sekä edistettävä ja täydennettävä tällaista yhteistyötä tilanteissa, joissa ne tuottavat lisäarvoa.

17. Olemassa olevilla ja uudenmuotoisilla verkostoilla voidaan edistää yhteistä pyrkimystä ehkäistä korruptiota ja edistää hyvää hallintotapaa sillä, että hallitusten väliset järjestöt, kansainväliset urheiluorganisaatiot ja hallitukset tuodaan yhteen ja että eri sidosryhmien toimet korruption torjumiseksi urheilussa yhdistetään. Kansainvälinen kumppanuus korruption torjumiseksi urheilussa (International Partnership Against Corruption in Sport, IPACS) on eräs mahdollinen esimerkki tällaisesta epävirallisesta tulevasta yhteistyöstä.

18. Jäsenvaltioilla on tärkeä rooli kansainvälisten sitoumusten täytäntöönpanossa. Niiden olisi edistettävä ja tuettava yhteistyössä urheilujärjestöjen kanssa hyvän hallintotavan periaatteiden täytäntöönpanoa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla erityisesti soveltamalla nollatoleranssia urheilussa esiintyvään korruptioon; valvomalla, että urheilussa noudatetaan kansallisella tasolla hyvän hallintotavan periaatteita; tai sisällyttämään hyvä hallintotapa urheilulle osoitettavien julkisten avustusten myöntämisperusteisiin.

19. Korruptionvastaisten toimenpiteiden onnistunut täytäntöönpano kaikilla tasoilla edellyttää tehokasta yhteistyötä asiaankuuluvien nykyisten rakenteiden välillä sekä resurssien yhdistelmää.

KEHOTTAVAT JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATTEEN MUKAISESTI JA ASIANMUKAISILLA TASOILLA

20. Vahvistamaan pyrkimyksiä estää ja torjua korruptiota urheilussa, mukaan lukien varmistamalla, että asianmukaiset lainsäädäntö- ja lainvalvontatoimet on otettu käyttöön.

21. Kannustamaan ja edistämään toimenpiteitä ja toimintaa kostotoimien estämiseksi ja kieltämiseksi ja ottamaan käyttöön suojatoimia väärinkäytösten paljastajien suojaamiseksi erottamiselta, siirtämiseltä alempiin tehtäviin tai pelottelulta tai vastatoimien muilta muodoilta kaikkien osapuolten oikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen.

22. Laatimaan tai tarkistamaan yhdessä urheilujärjestöjen kanssa kansallisia toimintasuunnitelmia ja/tai välineitä korruption estämiseksi ja torjumiseksi urheilussa ja nollatoleranssin käyttöönottamiseksi urheiluun liittyvässä korruptiossa.

23. Edistämään hyvän hallinnon periaatteiden asianmukaista täytäntöönpanoa ja seurantaa urheilun alalla korruption ehkäisemiseksi urheilussa.

24. Tutkimaan mahdolliset toimet julkisen rahoituksen myöntämiseksi sen perusteella, onko järjestö sitoutunut toteuttamaan hyvää hallintotapaa ja korruption vastaisia toimenpiteitä.

25. Tiedottamaan ja tarjoamaan perehdyttävää ja jatkokoulutusta asiaankuuluville virkamiehille, mukaan lukien lainvalvontaviranomaiset, ja sidosryhmille, jotka ovat osallisina urheilun kannalta keskeisissä toimintapolitiikoissa korruption torjumiseksi.

26. Tarkastelemaan yhdessä komission kanssa tapoja päästä yli umpikujasta urheilukilpailujen manipulointia koskevassa Euroopan neuvoston yleissopimuksessa, joka tuli voimaan 1. syyskuuta 2019, osalta. EU:n ja kaikkien sen jäsenvaltioiden olisi voitava saattaa loppuun ratifiointiprosessinsa ja liittyä yleissopimukseen mahdollisimman pian.

PYYTÄVÄT KOMISSIOTA

27. Alalla aiemmin tehdyn työn huomioon ottaen tekemään ehdotuksen johdonmukaiseksi monialaiseksi toimintasuunnitelmaksi, joka sisältää tarvittaessa ehdotuksen neuvoston suositukseksi kilpailun ja johdon korruptiosta urheilun alalla.

28. Edistämään yhteistyötä ja synergioita jäsenvaltioiden kanssa ja välillä samoin kuin muiden kansainvälisten järjestöjen ja verkostojen, erityisesti Euroopan neuvoston, kanssa, ja tiedottamaan tällaisesta yhteistyöstä ja sen tuloksista.

29. Huolehtimaan, että julkisten viranomaisten ja urheiluliikkeen välillä käydään vuoropuhelua korruption torjunnasta urheilussa, vahvistamaan tätä vuoropuhelua sekä tukemaan yhdessä kansainvälisten urheilujärjestöjen kanssa aloitteita korruption ehkäisemiseksi kansainvälisissä tapahtumissa ja rajatylittävissä kilpailuissa.

30. Arvioimaan, kuinka seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmilla ja välineillä voidaan tukea korruption vastaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa urheilussa.

31. Hyödyntämään Erasmus+-ohjelman urheiluun liittyvää rahoitusosuutta sekä muita asiaankuuluvia rahoitusohjelmia, edistämään ehkäiseviä toimenpiteitä korruption torjumiseksi ja hyvää hallintotapaa urheilun alalla samoin kuin hyvien käytäntöjen ja toimintapolitiikkojen vaihtamista jäsenvaltioiden ja sidosryhmien välillä.

32. Harkitsemaan urheilun alalla esiintyvän korruption sisällyttämistä korruption torjuntaa koskevaan EU:n kokemustenjako-ohjelmaan ( 10 ) ja urheilun valtavirtaistamista korruption torjuntaa koskeviin komission aloitteisiin.

33. Jatkamaan jäsenvaltioiden viranomaisten avustamista rakenneuudistusten tukipalvelun kautta korruption ehkäisemisen ja torjunnan parantamiseksi urheilun alalla.

PYYTÄVÄT URHEILULIIKETTÄ

34. Tehostamaan toimiaan urheilun rehellisyyden turvaamiseksi ja sitoutumaan urheilun alan korruption ehkäisemiseen ja torjuntaan tekemällä aloitteita tehokkaiksi korruptiontorjuntatoimiksi ja seuraamuksiksi riskinarvioinnin pohjalta ja toteuttamaan ne nollatoleranssiin pohjautuvan lähestymistavan avulla ruohonjuuritasolta huipputasolle.

35. Omaksumaan kestäviä toimintamalleja ja sitoutumaan hyvän hallintotavan käytännesääntöihin, joihin sisältyy vankka noudattamisen valvontajärjestelmä, joka kattaa seurannan, seuraamukset ja valmiuksien kehittämisen.

36. Tiedottamaan ja tarjoamaan perehdyttävää ja jatkokoulutusta sekä ottamaan käyttöön suosituksia ja levittämään parhaita käytäntöjä korruption ehkäisemisestä urheilussa, myös hyvän hallinnon osalta, kaikilla tasoilla.

37. Ottamaan käyttöön asianmukaiset kurinpitosäännöt ja -menettelyt seuraamusten määräämiseksi korruptioon osallistuneille sekä asianmukaiset menettelyt väärinkäytösten paljastajien suojaamiseksi kaikkien osapuolten oikeuksia täysimääräisesti kunnioittaen.

38. Julkisen rahoituksen tarkoituksia varten tekemään yhteistyötä julkisten viranomaisten kanssa standardien luomiseksi hyvälle hallintotavalle ja näiden standardien noudattamisen arvioimiseksi.

39. Tekemään yhteistyötä korruption torjunnasta vastaavien lainvalvontaviranomaisten, virastojen ja organisaatioiden kanssa.

(1) Olympia-aatteen perusperiaatteet, Kansainvälinen olympiakomitea, syyskuu 2015.

(2) Ks. liitteessä olevat määritelmät.

(3) Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselma 70/1: Transforming our World: the 2030 Agenda for Sustainable Development (37 kohta) ja 73/24 – Sport as an enabler of sustainable development.

(4) Kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030, tavoite 16 (alatavoite 16.5) https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld.

(5) Kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (2017) kohta 50 ja jakso 2.4.

(6) Ks. Euroopan neuvoston ministerikomitean suositus CM/Rec(2005)8 jäsenvaltioille.

(7) SEUT 83 artiklan 1 kohta.

(8) Future of Global Sport, 2019 ASOIF. Ks. myös COM(2011) 12 final: Urheilun eurooppalaisen ulottuvuuden kehittäminen

(9) Hampurissa vuonna 2017 pidetyssä huippukokouksessa G20-johtajat sitoutuivat jatkamaan työtään urheilun rehellisyyden käsittelemiseksi ja kehottivat kansainvälisiä urheilujärjestöjä tehostamaan toimiaan korruption torjumiseksi maailman tiukimmilla rehellisyys- ja korruptiontorjuntanormeilla. Tältä osin G20-johtajat sitoutuivat pyrkimään yhteisymmärrykseen korruptioriskeistä, joita liittyy tarjouksiin suurten urheilutapahtumien isännöimisestä.

(10) Euroopan komissio käynnisti kokemustenjako-ohjelman 2015 tukemaan jäsenvaltioita, paikallisia kansalaisjärjestöjä ja muita sidosryhmiä EU:n korruptiontorjuntakertomuksessa yksilöidyissä erityisissä haasteissa (komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille – EU:n korruptiontorjuntakertomus. COM(2014) 38 final, 3.2.2014).