EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 8.7.2021 COM(2021) 375 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta vuonna 2020 {SWD(2021) 178 final}



SISÄLLYS 1 Johdanto 2 Makrotalouden kehitys kumppanimaissa 2.1 Itäinen naapurialue 2.2 Eteläinen naapurialue 2.3 Länsi-Balkan 3 Makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat vuonna 2020() 3.1 Itäinen naapurialue  Georgia: Kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Moldova: Makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Ukraina: Neljäs makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-IV) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma 3.2 Eteläinen naapurialue  Jordania: Kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Tunisia: Covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma 3.3 Länsi-Balkan  Covid-19-pandemiaan liittyvä Albanian makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Covid-19-pandemiaan liittyvä Bosnia ja Hertsegovinan makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma

 Covid-19-pandemiaan liittyvä Kosovon makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Covid-19-pandemiaan liittyvä Montenegron makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma  Covid-19-pandemiaan liittyvä Pohjois-Makedonian makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma 4 Makrotaloudellisten rahoitusapuvarojen asianmukaisen käytön varmistaminen: operatiiviset arvioinnit, jälkiarvioinnit ja tarkastukset 4.1 Operatiiviset arvioinnit 4.2 Jälkiarvioinnit 5 Makrotaloudelliseen rahoitusapuvälineeseen liittyvä yleinen kehitys 5.1 Makrotaloudellisen rahoitusapuvälineen toiminta 5.2 Makrotaloudellinen rahoitusapu vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä 6 Tulevaisuudennäkymät – makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat ja vuoden 2021 talousarviotilanne KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE kolmansille maille myönnetyn makrotaloudellisen rahoitusavun toteutuksesta vuonna 2020() 1Johdanto Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline(), jolla autetaan kumppanimaita, joita on kohdannut maksutasekriisi. Makrotaloudellinen rahoitusapu kehitettiin vuonna 1990, ja se on siitä lähtien auttanut parantamaan makrotalouden ja rahoitusjärjestelmän vakautta EU:n naapurimaissa tai maantieteellisesti lähellä sijaitsevissa maissa ja edistänyt samalla rakenneuudistusten toteuttamista. Sillä täydennetään Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) kanssa sovittua muuta kuin ennalta varautuvaa luottojärjestelyä, joka on myös sen käyttöönoton edellytys. Kun kumppanimaan maksutaseongelmien ratkaisemiseen liittyviä paineita helpotetaan, maa saa lisää julkisen talouden liikkumavaraa, sen velkakestävyys paranee ja se voi keskittyä tarvittavien uudistusten toteuttamiseen. Makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat tasoittavat makrotalouden sopeutusuraa, ja näin niillä voidaan edistää sosiaalista kehitystä ja antaa maalle enemmän aikaa ja liikkumavaraa puuttua sitä koettelevan kriisin perimmäisiin syihin. Makrotaloudellinen rahoitusapu toteutetaan useimmiten lainoina, jotka komissio rahoittaa lainaamalla varat pääomamarkkinoilta, minkä jälkeen se lainaa varat edelleen edunsaajamaalle. Joissakin tapauksissa rahoitusapu voidaan toteuttaa EU:n talousarviosta rahoitettavina avustuksina tai lainojen ja avustusten yhdistelmänä. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan erissä ja vain, jos tietyt – kyseisen maan kanssa sovitut – rakenneuudistuksia koskevat ehdot täyttyvät. Tämä tukee sellaisten vahvojen sopeutus- ja uudistustoimenpiteiden toteuttamista, joilla pyritään vahvistamaan julkisen talouden järjestelmiä sekä tukemaan kestävää ja osallistavaa kasvua ja uusien työpaikkojen luomista. Lisäksi makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisen ennakkoedellytyksenä on, että edunsaajamaassa noudatetaan toimivia demokraattisia mekanismeja, kuten parlamentaarista monipuoluejärjestelmää ja oikeusvaltioperiaatetta, ja varmistetaan ihmisoikeuksien kunnioittaminen. Tällä tavoin makrotaloudellinen rahoitusapu täydentää EU:n tavanomaista kehitysapua ja tukee laajempaa vakauden ja hyvinvoinnin edistämistavoitetta unionin rajojen ulkopuolella. Makrotaloudellinen rahoitusapu on laajalti tunnustettu toimivaksi kriisinhallintavälineeksi, jonka avulla unioni voi toimia näkyvästi ja joustavasti ja jolla on huomattava vipuvaikutus politiikkaan.() Tämä on havaittu useissa päätökseen saatettuja makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskevissa riippumattomissa jälkiarvioinneissa.() Makrotaloudellinen rahoitusapu on kriisiväline, ja toisin kuin muista EU:n ulkoisen toiminnan rahoitusvälineistä, siitä ei myönnetä säännöllistä ja ohjelmoitavaa rahoitustukea. Tästä syystä makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat käynnistetään vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa edelleen tapauskohtaisilla päätöksillä. Silloin kun päätökset perustuvat SEUT-sopimuksen 212 artiklaan, niihin sovelletaan tavallista lainsäätämisjärjestystä, jolloin kukin ohjelma edellyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksyntää (ne voivat myös hyväksyä useita ohjelmia yhtä aikaa, kuten toukokuussa 2020 hyväksyttyjen covid-19-pandemiaan liittyvien makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien tapauksessa). Tämä vuosittain annettava kertomus on laadittu noudattaen komission tiedonantovelvoitteita, jotka perustuvat makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskeviin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksiin. Kertomukseen liittyy komission yksiköiden valmisteluasiakirja, jossa on yksityiskohtaisempi analyysi makrotaloudellisesta kontekstista ja yksittäisten makrotaloudellisten rahoitusohjelmien toteutuksesta. 2Makrotalouden kehitys kumppanimaissa

Covid-19-pandemia on levinnyt laajalle ympäri maailmaa, ja se syöksi useimmat laajentumis- ja naapuruuspolitiikan kumppanit taantumaan vuonna 2020. Taantuman kesto ja vakavuus kuitenkin vaihtelevat, mikä johtuu paitsi pandemian kehityksestä myös kumppaneiden talouden rakenteista ja niiden kyvystä toteuttaa tehokkaita vastatoimia. Tässä osiossa tarkastellaan EU:n naapurialueiden ja Länsi-Balkanin alueellisia haasteita, kun taas alueiden talouden suorituskykyä arvioidaan maakohtaisesti kertomukseen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa. 2.1Itäinen naapurialue Covid-19-pandemia iski lujaa itäisten naapurimaiden talouksiin. Talouden tuotanto supistui kaikissa niissä vuonna 2020, mikä johtui tiukoista sulkutoimista (Valko-Venäjää lukuun ottamatta) ja niiden aiheuttamasta kotimaisen kulutuksen heikkenemisestä sekä vähäisemmässä määrin ulkomaisen kysynnän vähenemisestä. Yrityksiä ja työpaikkoja tukevien finanssipoliittisten pakettien sekä kasvua tukevan rahapolitiikan muodossa toteutetut kansalliset toimet lievensivät jonkin verran iskun vaikutuksia. Myös kansainvälinen tuki oli monien näiden maiden kannalta ratkaisevassa asemassa, jotta ne pystyivät vastaamaan kasvaviin rahoitustarpeisiin. Kaikki nämä toimet auttoivat rajoittamaan työttömyyden kasvua useimmissa näistä maista. Kysynnän aiheuttaman paineen puuttuessa ja öljyn hintojen ollessa alhaisella tasolla kuluttajahintojen inflaatio joko hidastui tai pysytteli suhteellisen alhaisella tasolla suurimman osan vuotta 2020. Tämän seurauksena useimmat keskuspankit jatkoivat rahapolitiikan höllentämistä, vaikkakin hieman maltillisemmin niissä maissa, joissa esiintyi merkittävää valuutan arvon heikkenemistä. Rahapolitiikan höllentäminen kuitenkin päättyi (ja joissakin tapauksissa suunta jopa kääntyi päinvastaiseksi) vuoden lopussa tuontihintojen (elintarvikkeet ja polttoaine) aiheuttamien inflaatiopaineiden ja heikompien valuuttojen muutosten vuoksi. Julkisten talouksien rahoitusasema, joka oli parantunut merkittävästi edellisvuosien aikana, on heikentynyt huomattavasti vuoden 2020 alusta. Tulot vähenivät taantuman myötä, kun taas menot kasvoivat huomattavasti, jotta yrityksiä ja työpaikkoja voitiin tukea ja jotta voitiin varmistaa, että uusiin, kiireellisiin terveydenhuollon tarpeisiin kyettiin vastaamaan. Tämä yhdessä heikompien kansallisten valuuttojen ja alhaisemman nimellisen BKT:n kanssa johti julkista velkaa kuvaavien indikaattoreiden heikkenemiseen. Ulkomaan kaupan tarkastelu paljastaa, että vaihtotaseiden kehityksessä oli vaihtelua. Vaikka pandemia johti tuonnin voimakkaaseen vähenemiseen kysynnän heikentyessä ja raaka-aineiden (erityisesti energian) hintojen laskiessa, tämä ei kuitenkaan kompensoinut kriisin vaikutuksia niissä valtioissa, joissa on merkittävä matkailuala (Georgia) tai jotka ovat erittäin riippuvaisia perushyödykkeistä (Azerbaidžan). Rahoituspuolella epävarmuuden lisääntymiseen liittyvän alkuvaiheen pääomapaon vaikutuksia lievensi kansainvälisten rahoituslaitosten, erityisesti IMF:n, antama merkittävä rahoitustuki, jota maksettiin etupainotteisesti. Myös lainanotto markkinoilta jatkui alkuvaiheen sokin jälkeen. 2.2Eteläinen naapurialue Covid-19-pandemia on aiheuttanut vakavan häiriön eteläisten naapurimaiden taloudelliseen toimintaan ja suistanut alueen taantumaan. Talouden voimakas supistuminen vuonna 2020 johtui kansallisten rajoittamistoimenpiteiden kielteisestä vaikutuksesta kulutukseen ja investointeihin sekä alueen tärkeimpien kauppakumppaneiden kysynnän huomattavasta vähenemisestä. Maailmanlaajuisen taloudellisen toiminnan hidastuminen vaikutti kielteisesti ulkomaisten investointien virtoihin, rahalähetyksiin ja matkailuun. Oikea-aikaiset finanssipoliittiset elvytyspaketit ja kasvun tukeminen yhä voimakkaammin rahapolitiikan keinoin ovat osittain lieventäneet talouteen kohdistunutta sokkia, tosin samalla tämä on johtanut julkisen talouden alijäämien ja velkasuhteen merkittävään kasvuun. Julkisten talouksien rahoitusaseman heikkenemisen syynä on sekä tulojen väheneminen, joka liittyy toiminnan hiipumiseen, että menojen lisääntyminen, joka on ollut välttämätöntä terveyskriisiin vastaamiseksi ja yritysten ja työllisyyden tukemiseksi. Myös inflaatio on hidastunut, kun energian hinnat ovat olleet alhaisemmalla tasolla ja kysyntä on vähentynyt. Ulkomaan kaupan tarkastelu paljastaa, että vaihtotaseissa on havaittavissa tuonnin voimakasta vähenemistä, joka johtuu kysynnän hiipumisesta ja – perushyödykkeiden tuojien näkökulmasta – perushyödykkeiden (erityisesti energian) hintojen laskusta. Lisäksi maailmanlaajuisen kysynnän heikkeneminen ja terveyteen liittyvät matkustusrajoitukset ovat vaikuttaneet merkittävästi vientiin ja matkailuun. Ulkoiset kumppanit ja kansainväliset rahoituslaitokset ovat antaneet haastavissa rahoitusmarkkinaolosuhteissa kipeästi kaivattua rahoitustukea kasvaviin rahoitustarpeisiin vastaamiseksi, likviditeetin vahvistamiseksi ja alueen vakauden turvaamiseksi. Haasteet alueella jatkuvat, sillä talouden laskusuhdannetta on yhä vaikeampi korjata poliittisin keinoin. Poliittinen tilanne on useissa maissa epävakaa, minkä vuoksi talousnäkymät ovat edelleen epävarmat ja kiinteästi kytköksissä pandemian kehitykseen ja maailmanlaajuisen taloudellisen toiminnan elpymisvauhtiin. 2.3Länsi-Balkan Covid-19-pandemian puhkeaminen maaliskuun 2020 alussa keskeytti äkillisesti Länsi-Balkanin kasvusuuntauksen. Alueen hallitukset pyrkivät pysäyttämään viruksen leviämisen rajoittamistoimenpiteillä, joihin kuuluivat muun muassa rajojen sulkeminen, sosiaalisen kanssakäymisen välttäminen ja tiettyjen talouden alojen sulkeminen. Kriisin haitalliset vaikutukset johtivat tuotannon merkittävään vähenemiseen, sillä kaikki taloudet kärsivät kotitalouksien kulutuksen supistumisesta ja viennin ja investointien romahtamisesta. Tuonnin hiipuminen ja julkisen kulutuksen kasvu olivat keskeisiä lieventäviä tekijöitä, mutta ne eivät riittäneet kompensoimaan muiden menojen kielteistä kehitystä. Taloudellisen toiminnan vähenemisen myötä uusien työpaikkojen määrä väheni, mutta koska myös työvoimaosuus pieneni, työttömyysasteen nousu on toistaiseksi jäänyt maltilliseksi. Inflaatio oli kaikissa Länsi-Balkanin maissa vuonna 2020 hyvin alhaisella tasolla ja välillä negatiivinen, mikä johtui heikosta kokonaiskysynnästä ja alhaisista energian hinnoista. Inflaation hidastumisen ja runsaan maailmanlaajuisen likviditeetin myötä niissä Länsi-Balkanin maissa, jotka harjoittavat itsenäistä rahapolitiikkaa, toteutettiin lisää kasvua tukevia rahapoliittisia toimia. Kotitalouksille ja yrityksille kohdennettu laajamittainen finanssipoliittinen tuki, jolla niitä autettiin selviytymään kriisin kielteisistä vaikutuksista, sekä tulojen merkittävä väheneminen johtivat julkisen talouden alijäämän jyrkkään kasvuun kaikissa alueen maissa. Kun BKT samalla pieneni, oli tuloksena julkisen talouden velkasuhteen merkittävä kasvu vuoden 2019 loppuun verrattuna. Ulkomaankaupan osalta vaihtotaseen alijäämät kasvoivat edelliseen vuoteen verrattuna, mikä johtui palveluviennin, kuten matkailun, hiipumisen aiheuttamista suurista menetyksistä ja useimmissa tapauksissa myös rahalähetysten vähenemisestä. Talouden tulevaisuudennäkymiin liittyy suurta epävarmuutta, sillä taloudellisen toiminnan elpyminen riippuu pandemian kehityksestä, joka puolestaan kulkee käsi kädessä rokotustahdin kanssa. 3 Makrotaloudelliset rahoitusapuohjelmat vuonna 2020() Vuosi 2020 oli poikkeuksellinen vuosi makrotaloudellisen rahoitusapuvälineen 30-vuotisessa historiassa. Ensinnäkin vuonna 2020 saatiin päätökseen kolme makrotaloudellista rahoitusaputoimea: Ukrainan neljäs makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-IV), Georgian kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III) ja Moldovan makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma. Näiden lisäksi hyväksyttiin uusi rahoitusaputoimi, Jordanialle myönnettävä makrotaloudellinen lisärahoitusapu (kolmas rahoitusapuohjelma MFA-III). Lisäksi komissio ehdotti covid-19-pandemian valossa 22. huhtikuuta 2020 kolmen miljardin euron makrotaloudellista rahoitusapupakettia kymmenelle laajentumis- ja naapuruuskumppanille niiden auttamiseksi koronaviruspandemian taloudellisten seurausten rajoittamisessa. Ehdotus täydensi Team Europe ‑pakettia, joka on EU:n kohdennettu reagointistrategia, jolla tuetaan kumppanimaiden toimia koronaviruspandemiasta selviämiseksi. Vaikka ehdotus oli suuruusluokaltaan ennennäkemätön – se koski suurta määrää maita, ja myös ehdotetun tuen määrä oli ennennäkemättömän suuri –, Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät tämän covid-19-pandemiaan liittyvän makrotaloudellisen rahoitusapupaketin ennätysajassa jo 25. toukokuuta 2020. Osana tätä pakettia EU sopi lainoina myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun jakamisesta seuraavasti: Albanian tasavalta (180 miljoonaa euroa), Bosnia ja Hertsegovina (250 miljoonaa euroa), Georgia (150 miljoonaa euroa), Jordanian hašemiittinen kuningaskunta (200 miljoonaa euroa), Kosovo (100 miljoonaa euroa), Moldovan tasavalta (100 miljoonaa euroa), Montenegro (60 miljoonaa euroa), Pohjois-Makedonian tasavalta (160 miljoonaa euroa), Tunisian tasavalta (600 miljoonaa euroa) ja Ukraina (1,2 miljardia euroa). Makrotaloudelliset rahoitusapuvarat jaetaan erittäin suotuisin ehdoin myönnettävinä lainoina, joilla kumppaneita autetaan kattamaan kiireelliset rahoitustarpeet. Varat asetetaan saataville yhteisymmärryspöytäkirjan voimaantulon jälkeen 12 kuukauden ajaksi, ja ne maksetaan kahdessa erässä. Varat ovat saatavilla lyhyemmän ajan kuin tavallisesti (normaalisti ne on käytettävä 2,5 vuoden kuluessa), mikä kuvastaa pandemian aiheuttamaa kiireellistä avuntarvetta ja kertoo siitä, että varat on haluttu asettaa saataville nopeasti ja joustavammin. Ensimmäinen erä asetetaan saataville yhteisymmärryspöytäkirjan ja lainasopimuksen tultua voimaan ja sillä edellytyksellä, että makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset (toimivat demokraattiset mekanismit, mikä tarkoittaa muun muassa parlamentaarista monipuoluejärjestelmää sekä oikeusvaltioperiaatteen ja ihmisoikeuksien noudattamista) täyttyvät ja IMF:n ohjelma etenee aikataulussa (soveltuvissa tapauksissa). Toisen erän maksamisen ehtona on lisäksi yhteisymmärryspöytäkirjassa sovittujen politiikkatoimenpiteiden toteuttaminen. IMF:n tuki ja makrotaloudellinen rahoitusapu voivat yhdessä auttaa vakauttamaan makrotaloutta, ja ne antavat liikkumavaraa kohdentaa varoja kansalaisten suojelemiseen ja pandemian sosioekonomisten seurausten lieventämiseen. Tämä makrotaloudellinen rahoitusapupaketti ja sen nopea hyväksyminen Euroopan parlamentissa ja neuvostossa ovat merkittävä osoitus EU:n solidaarisuudesta kumppanimaita kohtaan ennennäkemättömän kriisin aikana. Vuonna 2020 maksettiin yhteensä 1 690 miljoonaa euroa (1 675 miljoonaa euroa lainoina ja 15 miljoonaa euroa avustuksina). Taulukossa 1 annetaan yksityiskohtaisempia tietoja kullekin maalle vuoden 2020 loppuun mennessä suoritetuista maksuista. Makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien toteutustilanne vuonna 2020 (alueittain): 3 3.1Itäinen naapurialue ·Georgia: Kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Vuonna 2018 käynnistetty Georgian kolmas makrotaloudellinen rahoitusaputoimi (MFA-III) saatiin onnistuneesti päätökseen marraskuussa 2020, jolloin maksettiin toinen ja samalla viimeinen erä. Toinen erä oli suuruudeltaan 25 miljoonaa euroa, josta 5 miljoonaa euroa myönnettiin avustuksina ja 20 miljoonaa euroa lainoina.

Georgia pyysi virallisesti uutta makrotaloudellista rahoitusapua covid-19-pandemian yhteydessä, ja toukokuussa 2020 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät covid-19-pandemiaan liittyvän rahoitusapupaketin, johon sisältyi uusi 150 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Georgian tukemiseksi. Georgian parlamentti allekirjoitti ja ratifioi tätä makrotaloudellista rahoitusaputoimea koskevan yhteisymmärryspöytäkirjan ja lainasopimuksen 30. syyskuuta 2020, eli ohjelma on voimassa syyskuuhun 2021 asti. Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisesti avustus maksetaan kahdessa 75 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset ja IMF:n ohjelman eteneminen aikataulussa. Ensimmäinen erä maksettiin 25. marraskuuta 2020. Toisen erän edellytyksenä on lisäksi useiden yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täyttyminen. Nämä ehdot liittyvät julkisiin hankintoihin, eläkejärjestelmään, yhtiöoikeuteen, valtion omistamien yritysten hallintoon, oikeusjärjestelmään, energiatehokkuuteen ja työmarkkinoihin. Näiden makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetty apu annetaan kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten avunantajien myöntämien varojen yhteydessä. Esimerkiksi IMF:n ja Georgian välillä on voimassa nelivuotinen laajennettuun rahoitusjärjestelyyn liittyvä ohjelma, joka hyväksyttiin huhtikuussa 2017 ja jota laajennettiin vuonna 2020 (yhteensä noin 690 miljoonaan euroon). IMF:n johtokunta on hyväksynyt kaikkien tätä ohjelmaa koskevien tarkastelujen tulokset, myös viimeisimmän, huhtikuussa 2021 tehdyn tarkastelun tulokset. ·Moldova: Makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Eurooppa-neuvosto ja Euroopan parlamentti allekirjoittivat syyskuussa 2017 päätöksen 100 miljoonan euron makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Moldovalle. Makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma tuli voimaan yhteisymmärryspöytäkirjan ratifioinnin jälkeen tammikuussa 2018. Ohjelman kesto on kaksi ja puoli vuotta, ja ensimmäinen erä (30 miljoonaa euroa, josta 10 miljoonaa euroa on avustuksia) maksettiin lokakuussa 2019. Toisen erän maksamisesta päätettiin 9. kesäkuuta 2020 poliittisia ennakkoedellytyksiä koskevien keskustelujen jälkeen. Poliittisten ennakkoedellytysten arvioinnin helpottamiseksi Moldovan pääministerille toimitettiin helmikuussa 2020 kirje, jossa esitettiin kahdeksan lyhyen aikavälin erityisehtoa lisäuudistusten edistämiseksi. Kun näiden ehtojen todettiin täyttyneen, toinen erä maksettiin kahdessa osassa, 16. heinäkuuta 20 miljoonaa euroa lainoina ja 1. elokuuta 10 miljoonaa euroa avustuksina. Makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman kolmas eli viimeinen erä peruutettiin, koska kaikki siihen liittyvät ehdot eivät olleet täyttyneet ohjelman päättymiseen eli 18. heinäkuuta 2020 mennessä. Makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma oli sidoksissa IMF:n laajennettuun luotto- ja rahoitusjärjestelyyn liittyvään nelivuotiseen ohjelmaan, joka oli suuruudeltaan 129,4 miljoonaa erityisnosto-oikeutta (noin 178,7 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria). Ohjelman kuudes eli viimeinen tarkastelu saatiin onnistuneesti päätökseen maaliskuussa 2020. Osana toukokuussa 2020 hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää makrotaloudellista rahoitusapupakettia EU sopi vuonna 2020 Moldovalle suunnatusta uudesta 100 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta, joka täydentää 235 miljoonan Yhdysvaltain dollarin suuruista IMF:n hätärahoitusohjelmaa (hyväksytty huhtikuussa 2020). Moldovan parlamentti allekirjoitti ja ratifioi yhteisymmärryspöytäkirjan ja lainasopimuksen 18. syyskuuta 2020, joten makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma kestää syyskuuhun 2021 asti. Tämä makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 50 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 25. marraskuuta 2020. Myös toisen erän edellytyksenä on useiden yhteisymmärryspöytäkirjassa vahvistettujen politiikkaa koskevien ehtojen täyttyminen. Ohjelman ehdoissa keskitytään julkisen varainhoidon uudistuksiin, hyvään hallintotapaan ja korruption torjuntaan sekä liiketoimintaympäristön parantamiseen. Toinen erä voidaan maksaa, kun nämä ehdot täyttyvät. IMF ja Moldova pääsivät 27. heinäkuuta 2020 virkamiestason sopimukseen uudesta kolmivuotisesta, laajennettuun luotto- ja rahoitusjärjestelyyn liittyvästä uudistusohjelmasta, joka on arvoltaan 558 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. IMF:n johtokunta kuitenkin keskeytti ohjelman hyväksymisprosessin maassa vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen tapahtuneen poliittisen kehityksen seurauksena. ·Ukraina: Neljäs makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-IV) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Euroopan komissio antoi 9. maaliskuuta 2018 Ukrainan virallisen pyynnön johdosta ehdotuksen päätökseksi Ukrainalle myönnetään 1 miljardi euroa makrotaloudellista lisärahoitusapua lainojen muodossa. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 4. heinäkuuta 2018. Kyseessä oli neljäs Ukrainaa koskeva makrotaloudellinen rahoitusaputoimi (ensimmäinen niistä toteutettiin vuonna 2014). Ensimmäinen 500 miljoonan euron suuruinen erä maksettiin 30. marraskuuta 2018. Myös toinen erä oli arvoltaan 500 miljoonaa euroa, ja se maksettiin 29. toukokuuta 2020 sen jälkeen, kun Ukraina oli toteuttanut kaikki 12 rakennepoliittista toimenpidettä, joihin se oli sitoutunut. Vuonna 2020 Ukraina täytti viidennen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman tukikelpoisuusedellytykset. Tämä ohjelma on osa saman vuoden toukokuussa hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää rahoitusapupakettia, ja se on suuruudeltaan 1,2 miljardia euroa. Yhteisymmärryspöytäkirjasta neuvoteltiin kesän aikana, ja se tuli voimaan 14. syyskuuta 2020 maan parlamentin ratifioinnin ja presidentin allekirjoituksen jälkeen. Ohjelman mukainen rahoitusapu on saatavilla 12 kuukauden ajan eli syyskuuhun 2021 asti. Ohjelman rakennepoliittiset ehdot pohjautuvat makrotaloudellisella rahoitusavulla saavutettuihin aiempiin tuloksiin, ja ne kattavat seuraavat neljä alaa: julkinen varainhoito, korruption torjunta, liiketoimintaympäristön parantaminen sekä alakohtaiset toimintapolitiikat ja valtion omistamien yritysten hallinto. Tämä makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 600 miljoonan euron erässä. Ensimmäisen erän maksamisen ehdoiksi asetettiin makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset ja IMF:n ohjelman eteneminen aikataulussa. Ensimmäinen erä maksettiin 9. joulukuuta 2020. Sen myötä EU on lainannut Ukrainalle vuosien 2014 ja 2020 välisenä aikana yhteensä 4,4 miljardia euroa viiden peräkkäisen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman kautta. Toisen erän maksamisen ehtona on, että Ukraina panee onnistuneesti täytäntöön kahdeksan rakennepoliittista toimenpidettä, joihin se on sitoutunut yhteisymmärryspöytäkirjassa. Ukrainalle myönnetty covid-19-pandemiaan liittyvä rahoitusapu annetaan muiden, kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten avunantajien myöntämien varojen yhteydessä. Näistä voidaan mainita erityisesti IMF, jonka viiden miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoinen, puolitoista vuotta voimassa oleva valmiusluottojärjestely hyväksyttiin 9. kesäkuuta 2020. Ensimmäiset 2,1 miljardia dollaria maksettiin välittömästi. Ensimmäinen IMF:n suorittama ohjelman tarkastelu aloitettiin joulukuussa 2020; se on edelleen kesken. Jotta tarkastelu voidaan saattaa loppuun virkamiestasolla ja IMF:n johtokunta hyväksyä sen, Ukrainan on toteutettava ensin ratkaisevan tärkeitä toimia, joiden tarkoituksena on vahvistaa korruption vastaisten elinten oikeusperustaa. Kuten kaikkien makrotaloudellista rahoitusapua saavien kumppanimaiden kohdalla, makrotaloudellisen rahoitusavun maksamisen yleisenä ehtona on aina IMF:n ohjelman eteneminen aikataulussa. 3.2Eteläinen naapurialue ·Jordania: Kolmas makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma (MFA-III) ja covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Saatuaan toisen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman onnistuneesti päätökseen Jordania esitti heinäkuussa 2019 makrotaloudellista lisärahoitusapua koskevan pyynnön. Pyynnön taustalla olivat julkisen talouden haasteet ja Jordanian kohtaama poikkeuksellinen tilanne sen otettua vastaan suuren määrän syyrialaisia pakolaisia. Komissio vastasi pyyntöön antamalla 6. syyskuuta 2019 ehdotuksen, joka koski kolmatta Jordanialle myönnettävää makrotaloudellista rahoitusapuohjelmaa, joka käsitti 500 miljoonaa euroa lainoina myönnettävää rahoitusapua (MFA-III). Lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyivät ehdotuksen 15. tammikuuta 2020. Rahoitusapu maksetaan kolmessa erässä. Myöhemmin vuonna 2020, kun covid-19-pandemia iski jo ennestään vaikeuksissa olleeseen Jordanian talouteen, viranomaiset pyysivät lisää makrotaloudellista rahoitusapua huhtikuussa 2020. EU puolestaan sopi toukokuussa 2020 hyväksytyn covid-19-pandemiaan liittyvän makrotaloudellisen rahoitusapupaketin yhteydessä 200 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta lisärahoitusapuohjelmasta Jordanian tukemiseksi (näillä varoilla täydennettiin kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman määrärahoja). Yhteisymmärryspöytäkirja tuli voimaan 2. lokakuuta ja lainasopimus 7. lokakuuta 2020, ja niillä säännellään molempia makrotaloudellisia rahoitusaputoimia. Covid-19-pandemiaan liittyvän ohjelman varat ovat saatavilla 12 kuukauden ajan eli lokakuuhun 2021 asti ja kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman varat huhtikuuhun 2023 asti. Ohjelman politiikkaa koskevissa ehdoissa keskitytään ensisijaisesti julkisen varainhoidon parantamiseen, korruption torjuntaan, yleishyödyllisten palvelujen alalla tehtäviin uudistuksiin, sosiaali- ja työmarkkinapolitiikkaan sekä hallintoon. Ensimmäisen erän (250 miljoonaa euroa lainoina) ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset sekä IMF:n ohjelman eteneminen aikataulussa. Se maksettiin 25. marraskuuta 2020. Toisen erän (250 miljoonaa euroa lainoina) ja kolmannen erän (200 miljoonaa euroa lainoina) ehtona ovat lisäksi Jordanian ja EU:n yhteisymmärryspöytäkirjassa sopimat politiikkaa koskevat erityiset ehdot. Erät on määrä maksaa, kun nämä ehdot täyttyvät. Näiden makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetty apu annetaan kansainvälisten rahoituslaitosten ja kahdenvälisten avunantajien myöntämien varojen yhteydessä. Esimerkiksi IMF tukee Jordaniaa 25. maaliskuuta 2020 hyväksytyn, laajennettuun rahoitusjärjestelyyn liittyvän nelivuotisen ohjelman puitteissa (ohjelma on arvoltaan 1,2 miljardia euroa eli 270 prosenttia kiintiöstä). Tämän ohjelman lisäksi IMF myönsi Jordanialle 20. toukokuuta 2020 nopeasta rahoitusvälineestä 366 miljoonaa euroa hätärahoitusapua auttaakseen maata selviytymään covid-19-pandemian vaikutuksista. IMF:n johtokunta sai ensimmäisen laajennettua rahoitusjärjestelyä koskevan tarkastelun päätökseen joulukuussa 2020 ja maksoi Jordanialle välittömästi noin 148 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Tämä mukaan luettuna IMF maksoi Jordanialle vuonna 2020 yhteensä 689 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Maaliskuussa 2021 päästiin virkamiestason sopimukseen toisesta tarkastelusta, jonka yhteydessä IMF totesi, että ohjelma on hyvin aikataulussa ja keskeiset uudistukset ovat edistyneet erinomaisesti. Tämän tarkastelun yhteydessä viranomaiset pyysivät lisäämään rahoitusjärjestelyn kautta saatavilla olevaa määrää 200 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla. Sopimus edellyttää IMF:n johtokunnan hyväksyntää.

·Tunisia: Covid-19-pandemiaan liittyvä makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma EU sopi osana toukokuussa 2020 hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää makrotaloudellista rahoitusapupakettia 600 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta Tunisian tukemiseksi. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin 24. marraskuuta 2020, ja Tunisian parlamentti ratifioi ne 15. huhtikuuta 2021. Ne tulivat voimaan 11. toukokuuta 2021, kun ne julkaistiin Tunisian virallisessa lehdessä. Ohjelman varat ovat saatavilla 12 kuukauden ajan eli toukokuuhun 2022 asti. Ohjelman politiikkaa koskevissa ehdoissa keskitytään ensisijaisesti seuraaviin neljään aihealueeseen: julkinen varainhoito ja kansalaisyhteiskunnan uudistukset, valtion omistamiin yrityksiin liittyvät uudistukset, sosiaaliturva ja investointiympäristö. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 300 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 1. kesäkuuta 2021. Toinen erä on määrä maksaa vuoden 2021 jälkipuoliskolla, kun politiikkaa koskevat ehdot täyttyvät. Tuen on tarkoitus täydentää muiden avunantajien saataville asettamia varoja. Esimerkiksi IMF rahoittaa Tunisiaa 685 miljoonalla eurolla nopeasta rahoitusvälineestä, joka hyväksyttiin 10. huhtikuuta 2020. 3.3Länsi-Balkan ·Covid-19-pandemiaan liittyvä Albanian makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Albania pyysi virallisesti makrotaloudellista rahoitusapua 15. huhtikuuta 2020 kärsittyään marraskuussa 2019 tuhoisista maanjäristyksistä ja kohdattuaan covid-19-pandemian aiheuttamia haasteita. EU vastasi pyyntöön sopimalla 180 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta Albanian tukemiseksi osana toukokuussa 2020 hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää makrotaloudellista rahoitusapupakettia. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin 3. marraskuuta 2020. Yhteisymmärryspöytäkirja tuli voimaan 3. marraskuuta 2020 ja lainasopimus 26. tammikuuta 2021. Ohjelman varat ovat saatavilla 12 kuukauden ajan eli marraskuuhun 2021 asti. Ohjelman politiikkaa koskevilla ehdoilla pyritään korjaamaan joitakin julkisen varainhoidon, rahoitusalan, hallintotavan, korruption vastaisten toimien ja sosiaaliturvapolitiikan heikkouksia. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 90 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 31. maaliskuuta 2021. Toinen erä on määrä maksaa vuoden 2021 jälkipuoliskolla, kun politiikkaa koskevat ehdot täyttyvät. Rahoitusavun on tarkoitus täydentää muiden avunantajien saataville asettamia varoja. Esimerkiksi IMF myöntää Albanialle 174 miljoonaa euroa nopeasta rahoitusvälineestä, joka hyväksyttiin 10. huhtikuuta 2020. ·Covid-19-pandemiaan liittyvä Bosnia ja Hertsegovinan makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Bosnia ja Hertsegovina pyysi virallisesti makrotaloudellista rahoitusapua covid-19-pandemian yhteydessä 14. huhtikuuta 2020, ja toukokuussa 2020 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät covid-19-pandemiaan liittyvän makrotaloudellisen rahoitusapupaketin, johon sisältyi uusi 250 miljoonan euron suuruinen makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Bosnia ja Hertsegovinan tukemiseksi. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin 15. tammikuuta 2021, ja ne tulevat voimaan, kun ratifiointiprosessi maassa on saatu päätökseen ja ne on julkaistu virallisessa lehdessä. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 125 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona ovat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksetaan yhteisymmärryspöytäkirjan tultua voimaan. Toinen erä maksetaan aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua ensimmäisestä erästä, ja maksamisen edellytyksenä on tiettyjen politiikkaa koskevien ehtojen täyttäminen. Nämä politiikkatoimet koskevat seuraavia neljää aihealuetta: talouden ohjausjärjestelmä ja instituutioiden kehittäminen, rahoitusalan vakaus, läpinäkyvyys ja korruption torjunta sekä työmarkkinoiden parempi toiminta. Rahoitusavun on tarkoitus täydentää muiden avunantajien saataville asettamia varoja. Esimerkiksi IMF myöntää Bosnia ja Hertsegovinalle 330 miljoonaa euroa nopeasta rahoitusvälineestä, joka hyväksyttiin 9. huhtikuuta 2020. ·Covid-19-pandemiaan liittyvä Kosovon makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Kosovo pyysi virallisesti makrotaloudellista rahoitusapua covid-19-pandemian yhteydessä 8. huhtikuuta 2020, ja toukokuussa 2020 Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät covid-19-pandemiaan liittyvän makrotaloudellisen rahoitusapupaketin, johon sisältyi uusi 100 miljoonan euron suuruinen makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Kosovon tukemiseksi. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus tulivat voimaan 8. syyskuuta 2020. Ohjelman politiikkaa koskevissa ehdoissa keskitytään ensisijaisesti julkisen talouden vahvistamiseen, rahoitusvakauden parantamiseen, epävirallisen talouden torjumiseen, oikeusvaltiostrategian edistämiseen ja nuorten työllisyysnäkymien parantamiseen. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 50 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 6. lokakuuta 2020. Toinen eli viimeinen erä maksettiin 1. kesäkuuta 2021 Kosovon täytettyä siihen liittyvät politiikkaa koskevat ehdot. Rahoitusavun on tarkoitus täydentää IMF:n nopeasta rahoitusvälineestä myöntämiä varoja (52 miljoonaa euroa eli 50 prosenttia Kosovon kiintiöstä). Väline hyväksyttiin 10. huhtikuuta 2020. ·Covid-19-pandemiaan liittyvä Montenegron makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Montenegron pyydettyä virallisesti makrotaloudellista rahoitusapua 15. huhtikuuta 2020 EU sopi Montenegrolle lainojen muodossa myönnettävästä 60 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta osana toukokuussa 2020 hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää makrotaloudellista rahoitusapupakettia. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin 28. elokuuta 2020. Yhteisymmärryspöytäkirja tuli voimaan 28. elokuuta 2020 ja lainasopimus 15. syyskuuta 2020. Ohjelman politiikkaa koskevissa ehdoissa keskitytään ensisijaisesti julkisen talouden vahvistamiseen, korruption torjuntaan, rahoitusvakauden ja liiketoimintaympäristön parantamiseen sekä sosiaaliturvan uudistamiseen. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 30 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 6. lokakuuta 2020. Toinen eli viimeinen erä maksettiin 1. kesäkuuta 2021 Montenegron täytettyä siihen liittyvät politiikkaa koskevat ehdot.

Rahoitusavun on tarkoitus täydentää muiden avunantajien saataville asettamia varoja. Esimerkiksi IMF myöntää Montenegrolle 75 miljoonaa euroa nopeasta rahoitusvälineestä, joka hyväksyttiin 24. kesäkuuta 2020. ·Covid-19-pandemiaan liittyvä Pohjois-Makedonian makrotaloudellinen rahoitusapuohjelma Pohjois-Makedonian talouskasvu pysähtyi äkillisesti vuonna 2020 pandemian iskiessä kotimaiseen ja ulkomaiseen kysyntään. Viranomaisten pyydettyä virallisesti makrotaloudellista rahoitusapua 15. huhtikuuta 2020 EU sopi Pohjois-Makedonialle lainojen muodossa myönnettävästä 160 miljoonan euron suuruisesta makrotaloudellisesta rahoitusapuohjelmasta osana toukokuussa 2020 hyväksyttyä covid-19-pandemiaan liittyvää makrotaloudellista rahoitusapupakettia. Yhteisymmärryspöytäkirja ja lainasopimus allekirjoitettiin 17. heinäkuuta 2020. Yhteisymmärryspöytäkirja tuli voimaan 20. heinäkuuta 2020 ja lainasopimus 15. syyskuuta 2020. Ohjelman politiikkaa koskevissa ehdoissa keskitytään ensisijaisesti julkisen talouden vahvistamiseen, korruption torjuntaan, rahoitusvakauden ja liiketoimintaympäristön parantamiseen sekä sosiaaliturvan uudistamiseen. Makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa 80 miljoonan euron suuruisessa erässä. Ensimmäisen erän ehtona olivat makrotaloudellisen rahoitusavun yleiset poliittiset ennakkoedellytykset, ja se maksettiin 6. lokakuuta 2020. Toinen eli viimeinen erä maksettiin 1. kesäkuuta 2021 Pohjois-Makedonian täytettyä siihen liittyvät politiikkaa koskevat ehdot. Rahoitusavun on tarkoitus täydentää muiden avunantajien saataville asettamia varoja. Esimerkiksi IMF myöntää Pohjois-Makedonialle 176 miljoonaa euroa nopeasta rahoitusvälineestä, joka hyväksyttiin 10. huhtikuuta 2020. 4Makrotaloudellisten rahoitusapuvarojen asianmukaisen käytön varmistaminen: operatiiviset arvioinnit, jälkiarvioinnit ja tarkastukset 4.1Operatiiviset arvioinnit Komissio toteuttaa Euroopan unionin varainhoitoasetuksen vaatimusten mukaisesti ulkopuolisten konsulttien tuella operatiivisia arviointeja saadakseen riittävät takeet siitä, että hallintomenettelyt ja rahoitusketjut toimivat edunsaajamaissa. Operatiivisissa arvioinneissa keskitytään julkisen varainhoidon järjestelmiin ja erityisesti valtiovarainministeriöiden ja keskuspankkien organisaatioon ja menettelyihin ja ennen kaikkea niiden tilien hoitoon, joille unionin varoja maksetaan. Arvioinneissa kiinnitetään lisäksi erityishuomiota ulkoisten tilintarkastuslaitosten työskentelytapaan, riippumattomuuteen, työohjelmiin ja niiden tekemien tarkastusten vaikuttavuuteen. Myös julkisiin hankintoihin keskushallinnon tasolla sovellettavia menettelyjä tarkastellaan. Vuonna 2020 uusien covid-19-pandemiaan liittyvien makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien sekä Jordanian uuden kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman yhteydessä toteutettiin yhteensä kymmenen operatiivista arviointia, joissa todettiin, että rahoitusketjut ja menettelyt kumppanimaissa toimivat moitteettomasti ja että niitä voidaan näin ollen pitää makrotaloudellisen rahoitusavun kannalta asianmukaisina. 4.2Jälkiarvioinnit Komissio tekee Euroopan unionin varainhoitoasetuksen ja kunkin makrotaloudellista rahoitusapua koskevan päätöksen mukaisesti makrotaloudellisten rahoitusapuohjelmien jälkiarviointeja ohjelmien vaikutusten arvioimiseksi. Arviointien kahtena päätavoitteena on I.analysoida makrotaloudellisen rahoitusavun vaikutuksia edunsaajamaan talouteen ja erityisesti sen ulkoisen rahoitusaseman kestävyyteen II.arvioida unionin toimien tuomaa lisäarvoa. Vuonna 2020 saatiin päätökseen sekä Tunisian ensimmäisen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman että Ukrainan kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman jälkiarvioinnit. Tunisian rahoitusapuohjelmaan liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja julkaistiin tammikuussa 2021 ja Ukrainan ohjelmaan liittyvä komission yksiköiden valmisteluasiakirja huhtikuussa 2021. ·Tunisian ensimmäisen makrotaloudellinen rahoitusapuohjelman arvioinnissa todettiin seuraavaa: ”Ensimmäinen makrotaloudellinen rahoitusaputoimi oli vaikuttava, koska se auttoi parantamaan Tunisian maksutasetta ja tuki julkisen talouden vakauttamista erittäin edullisin rahoitus- ja politiikkaehdoin. Makrotaloudellinen rahoitusapu kattoi noin 11,3 prosenttia jäljellä olevasta rahoitusvajeesta vuosina 2015–2016 ja lisäsi luottamusta Tunisian talouteen.” ·Ukrainan kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman arvioinnissa todettiin seuraavaa: Ukrainan kolmannen makrotaloudellisen rahoitusapuohjelman laajuus ja edulliset ehdot mahdollistivat julkisen talouden säästöjä, jotka ovat välttämättömiä rakenneuudistusten toteuttamiseksi. EU pystyi saamaan liikkeelle merkittäviä taloudellisia resursseja suhteellisen nopeasti ja koordinoimaan niitä. Tämä oli keskeinen peruste toimen toteuttamiselle, sillä Ukrainan rahoitustarve oli kyseisenä ajankohtana edelleen erittäin suuri. Makrotaloudellisen rahoitusavun ehdot saivat aikaan poliittisesti vahvistavan vaikutuksen, joka osaltaan edisti Ukrainan viranomaisten ryhtymistä keskeisiin uudistuksiin. Rahoitusaputoimi tuotti lisäarvoa myös lisäämällä luottamusta yksityistä sektoria kohtaan. Lisäksi komissio käynnisti vuonna 2020 meta-arvioinnin kaikista vuosina 2010–2020 toteutetuista makrotaloudellisista rahoitusapuohjelmista. Arvioinnissa tarkastellaan makrotaloudellista rahoitusapuvälinettä koskevia periaatteita ja ominaispiirteitä ja pyritään antamaan tietoa siitä, miten voidaan parantaa sen tarkoituksenmukaisuutta, vaikuttavuutta, tehokkuutta, lisäarvoa ja kykyä vastata EU:n ulkoisen toiminnan painopisteisiin sekä makrotaloudellisten rahoitusaputoimien päivittäistä hallinnointia. Meta-arvioinnin on määrä valmistua syksyllä 2021. 5Makrotaloudelliseen rahoitusapuvälineeseen liittyvä yleinen kehitys 5.1Makrotaloudellisen rahoitusapuvälineen toiminta