Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Pellolta pöytään: paikallinen ja alueellinen ulottuvuus”

(2021/C 37/04)

Esittelijä: Guido MILANA (IT, PES), Olevano Romanon (Rooma) kunnanvaltuutettu

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

1. suhtautuu erittäin myönteisesti Pellolta pöytään -strategiaan (jäljempänä ”strategia”), joka on vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian ( 1 ) ohella keskeinen osa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ( 2 ) ja välttämätön, jotta Euroopasta voi tulla ensimmäisenä maanosana hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä. Komitea korostaa, että näiden strategioiden on oltava täysin yhdenmukaisia, jotta voidaan rajoittaa elintarvikejärjestelmien vaikutuksia ilmastoon, kestävään ympäristöön ja biologiseen monimuotoisuuteen ja edistää maaperän terveyttä, pölyttäjien suojelua sekä biologisten resurssien hyödyntämistä integroidun tuholaistorjunnan, vesivarojen ja ekosysteemien hyväksi ja varmistaa samanaikaisesti elintarvikkeiden turvallisuus ja terveellisyys. Strategioiden on myös autettava torjumaan maaseudun väestökatoa. Komitea katsoo, että elintarvikeomavaraisuus on yhtä lailla strateginen tavoite ja että se edellyttää tuotantokapasiteetin säilyttämistä, joten EU:lta tarvitaan riittävää tukea talousarviosta.

2. korostaa, että on tarpeen parantaa johdonmukaisuutta elintarvikkeisiin liittyvien eri alojen, kuten maatalouden, karjatalouden, metsänhoidon, kalatalouden ja meriasioiden, sekä ympäristöä, energiaa ja terveyttä, kuluttajia, tuotantoa, työllisyyttä, maaseudun kehittämistä ja metsätaloutta koskevien toimintapolitiikkojen välillä monitasoisella hallintotavalla, jotta Euroopan tasolla sovituilla toimenpiteillä voidaan tukea kunnianhimoisiin ja yhteisiin uudistustavoitteisiin pyrkivän strategian täytäntöönpanoa. Paikallis- ja maaseutuyhteisöjen panos on otettava paremmin huomioon ja sisällytettävä toimintapolitiikkoihin. Alueiden kulttuuri-identiteetin sitominen ekosysteemeihin on olennaisen tärkeää.

3. korostaa, että covid-19-pandemia on lisännyt voimakkaasti tietoisuutta oman terveytemme, ekosysteemien, toimitusketjujen, kulutusmallien ja maapallon kestävyyden rajojen välisistä suhteista. Tämänhetkinen pandemia on vain esimerkki: kuivuuden, tulvien ja maastopalojen yleistyminen ja uusien kasvintuhoojien lisääntyminen muistuttaa meitä jatkuvasti siitä, että elintarvikejärjestelmä on uhattuna ja että sen kestävyyttä ja sietokykyä on parannettava, jotta se voi toimia missä tahansa olosuhteissa ja jotta voidaan taata, että kansalaisille on tarjolla riittävästi terveellisiä ja kohtuuhintaisia elintarvikkeita.

4. toteaa, että kestäväpohjaisen maatalouden kehittäminen ei ole mahdollista, jos EU tuo jatkossakin muualta halpoja maataloustuotteita, jotka eivät noudata unionin tuotantovaatimuksia, kilpailemaan epäreiluin ehdoin eurooppalaisen tuotannon kanssa ja vie omia tuotantoylijäämiään eurooppalaisia tuotantokustannuksia halvemmalla. Komitea vaatii ottamaan pikaisesti käyttöön uudet, nykyistä oikeudenmukaisemmat ja solidaarisemmat monenväliset säännöt, jottei vaaranneta EU:n maatilojen taloudellista kannattavuutta. Komitea toivoo, että tällaisella uudella toimintamallilla vahvistetaan tuottajien talousnäkymiä sekä tuottajien ja kuluttajien välisiä suhteita ja tuetaan monimuotoisia ja vaihtoehtoisia elintarvikejärjestelmiä, jotka voivat täydentää perinteisiä tuotantojärjestelmiä. Komitea toivoo arvon tasapuolisempaa jakautumista siten, että laadukkaita julkishyödykkeitä ja ekosysteemipalveluja tarjoavat tuottajat saavat paremman korvauksen.

5. kehottaa Euroopan komissiota käyttämään johdonmukaisesti olemassa olevia indikaattoreita (esimerkiksi kestävän kehityksen tavoitteiden indikaattoreita), jotta voidaan seurata edistystä kestäväpohjaisen elintarviketuotannon, ekosysteemipalvelujen ja maataloustuottajien ja -työntekijöiden oikeudenmukaisten talousnäkymien yhteensovittamisessa eri politiikanaloilla. Uusia indikaattoreita tulisi ottaa käyttöön vain aloilla, joita ei ole vielä otettu riittävästi huomioon. Komitea toivoo, että kaikki elintarvikejärjestelmän toimijat osallistuvat aktiivisesti strategian seurantaan ja sen toteuttamisen arviointiin.

6. toivoo, että kaupunkien ja alueiden rooli elintarvikesiirtymän tärkeinä toimijoina tunnustetaan ja että tätä roolia tuetaan. Euroopan alueiden komitea toimii muiden tehtäviensä ohella Euroopan kuntien ja alueiden käytäntöjä koskevien tietojen lähteenä, ja se voi näin ollen palvella tärkeänä välittäjänä eri hallintotasojen välisessä viestinnässä ja vastavuoroisessa oppimisessa. Tulevan yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) täytäntöönpanon ja määrittämisen yhteydessä Euroopan alueiden on voitava säilyttää roolinsa hallintoviranomaisina, jotta voidaan tukea Pellolta pöytään -strategiassa mainittuja siirtymiä mahdollisimman lähellä paikallistasoa ja varmistaa, että tulevat strategiasuunnitelmat vastaavat paikallisiin tarpeisiin. Komitea pitää tässä yhteydessä erittäin tärkeänä ensimmäisen pilarin alueellistamista strategiasuunnitelmissa, jotta ympäristöohjelmia, jotka ovat tärkeitä strategian täytäntöönpanoon liittyviä välineitä, voidaan hallinnoida kunkin alueen erityistarpeiden mukaisesti.

Tuottajien tukeminen, lyhyiden ja avointen toimitusketjujen edistäminen

7. kehottaa valvomaan aiempaa tarkemmin maatalousteollisuutta hyödyttäviä maanomistuksen keskittymissuuntauksia, maapohjan hintojen nousua, maatalousmaasta luopumista syrjäisillä alueilla ja tästä johtuvia pienten ja keskisuurten tuottajien ja uusien maataloustuottajien maatalousmaiden menetyksiä. Komitea suosittelee näin ollen, että yhteisen maatalouspolitiikan nykyisiin välineisiin tehdään muutoksia – esimerkiksi suorien tilakohtaisten tukien mahdollinen rajoittaminen –, kun pyritään helpottamaan yksittäisten tai yhteenliittyneiden paikallisten pienten ja keskisuurten maataloustuottajien ja uusien agroekologisia käytäntöjä noudattavien maataloustuottajien mahdollisuuksia saada maatalousmaata, jotta vältytään aktiiviviljelijöiden määrän vähenemiseltä. Komitea suosittaa, että YMP:ssä säilytetään talouden ja ekologian välinen tasapaino. Lisäksi se kehottaa käyttämään uusiovettä kasteluvetenä sellaisilla tuotantoalueilla, missä tarve sitä vaatii, ja edistämään peltometsätaloutta.

8. on tyytyväinen siihen, että komissio suunnittelee luonnonmukaisen maatalouden vahvistamista ja pyrkii etukäteen tehtävän vaikutustenarvioinnin mukaisesti siihen, että luonnonmukaiseen maatalouteen osoitetaan vähintään 25 prosenttia EU:n maatalousmaasta vuoteen 2030 mennessä ja luonnonmukaista vesiviljelyä lisätään merkittävästi. Komitea kehottaa komissiota arvioimaan muitakin viljely- ja tuotantojärjestelmiä, jotka tuottavat ympäristöhyötyjä. Komitea suosittelee tässä yhteydessä, että otetaan huomioon paikallisen ja alueellisen tason aluepolitiikan rooli ja vahvistetaan sitä keinona säilyttää ja lisätä ympäristöresursseja säästävään luomutuotantoon, täsmäviljelyyn ja integroituun viljelyyn tarkoitettuja maatalousmaita erilaisilla ohjelmilla, kuten elintarvikkeisiin liittyvillä toimintapolitiikoilla (mukaan luettuina luonnonmukaisen tuotannon alueet ja ekoalueet ( 3 ) ) ja koulutusprosesseilla. Komitea toivoo, että YMP:ssä siirtymä on luonnonmukaisten tuotteiden kulutuskehityksen mukainen. Lisäksi komitea suosittaa toimia, joilla voidaan tukea koko luonnonmukaisen tuotannon alaa pelkän tuotannon kehittämisen sijasta, kyseisen tuotanto- ja jalostusmenetelmän lisäarvon säilyttämiseksi erilaisilla alueilla, mukaan luettuina kannustimet sellaisten vesiverkkojen toteuttamiseksi, joiden avulla luomutuottajille voidaan toimittaa luonnonmukaisen maatalouden vaatimusten mukaista vettä.

9. kehottaa keskittymään entistä enemmän lyhyisiin toimitusketjuihin ja ottamaan huomioon sellaisten eurooppalaisten tuotantojärjestelmien, myös vaihtoehtoisten tuotantojärjestelmien, monimuotoisuuden, joilla pyritään edistämään paikallisia ja alueellisia tuotannon, jalostuksen ja kaupan pitämisen muotoja ja jotka perustuvat ravitsemukselliseen laatuun, eläinten hyvinvointiin ja ympäristönsuojeluun. Komitea kehottaa luomaan eurooppalaisen kehyksen lyhyiden toimitusketjujen edistämiseksi ja vahvistamiseksi innovatiivisten ja menestyksekkäiden paikallisten käytäntöjen avulla. Komitea pyytää helpottamaan tuen myöntämistä yhteisille alueellisille ja paikallisille hankkeille, joihin osallistuu paikallisia jalostajia, paikallisviranomaisia, maatiloja, metsätiloja, kauppiaita ja kuluttajia, paikallisen elintarviketarjonnan kehittämiseksi. Lisäksi komitea pyytää tukea sellaisen paikallisen ja alueellisen tuotannon ja jalostuksen monipuolistamista ja sellaisten uusien alojen (esimerkiksi kasviproteiinit, erityisesti palkokasvit ja laatutuotanto, kuten marjat, pähkinät jne.) kehittämistä varten, joilla pyritään edistämään myös sivu- ja jätevirtoihin liittyviä toissijaisia toimitusketjuja lisäarvon luomiseksi elintarvikeketjun eri vaiheissa. Samalla tulisi arvioida mahdollisuutta ottaa käyttöön kestävän tuotannon sertifiointeja, jotka kattavat veden ja maaperän käsittelyn. Tässä yhteydessä komitea toteaa, että sellaisia käsitteitä kuin paikallinen tai alueellinen tulisi tarkastella kulloisenkin tuotteen kannalta. Lähtökohtana on oltava tuotteen pieni ympäristöjalanjälki, tarpeettomien kuljetusten välttäminen sekä tuottajien ja kuluttajien välisen suhteen parantaminen.

10. toteaa, että elintarvikkeiden tuotanto, jalostus, vähittäismyynti, pakkaaminen ja kuljetus lisäävät ilman, maaperän ja veden saastumista ja kasvihuonekaasupäästöjä ja että niillä on merkittävä vaikutus biologiseen monimuotoisuuteen. Komitea toivookin, että edistetään sivuvirtoja, jotta voidaan siirtyä kohti kiertotalousmallia, ja katsoo Euroopan komission tavoin, että seuraavat toimenpiteet ovat kiireellisiä: a) kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentäminen 50 prosentilla ja tavanomaista haitallisempien torjunta-aineiden (4) käytön vähentäminen 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä varmistaen, että maataloustuottajille tarjotaan todellisia, heidän tuotantoaan rajoittamattomia vaihtoehtoja sekä käytetyille torjunta-aineille että viljelymenetelmille lisäämällä alan tutkimusresursseja ja vauhdittamalla markkinoille pääsyä b) ravinnehävikin vähentäminen vähintään 50 prosentilla varmistaen samalla, että maaperän hedelmällisyys ei heikkene c) lannoitteiden käytön vähentäminen vähintään 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä d) tuotantoeläimille tarkoitettujen ja vesiviljelyssä käytettävien mikrobilääkkeiden myynnin vähentäminen 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä e) maatalousalan ja maankäytön kasvihuonekaasupäästöjen, erityisesti typpioksidipäästöjen ja metaanipäästöjen, joista viimeksi mainitut ovat peräisin karjankasvatuksesta sekä suoalueiden maatalouskäytöstä, vähentäminen edelleen ja eurooppalaisessa ilmastolaissa suunnitellun prosessin edistäminen riittävällä tavalla; tätä varten komitea pyytää komissiota julkaisemaan mahdollisimman pian vuoteen 2030 ulottuvia ilmastotavoitteita koskevan suunnitelman, jolla pyritään korottamaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitetta 55 prosenttiin vuoden 1990 tasoihin verrattuna (5) panemalla täytäntöön johdonmukainen suunnitelma, joka sisältää riittävät taloudelliset sitoumukset f) nurmialan ja valkuaisrehun tuotannon lisääminen Euroopassa vähentämällä sellaisen rehun ja valkuaisen tuontia, joka ei vastaa eurooppalaisia ilmasto- ja ympäristönormeja.

11. kehottaa komissiota tulevassa työssään toteuttamaan vaikutustenarviointeja määrällisten tavoitteiden muotoilemiseksi. On tärkeää, että maita, joissa käytetään paljon antibiootteja, kemiallisia kasvinsuojeluaineita ja kasviravinteita, kannustetaan suuremmassa määrin niiden käytön vähentämiseen kuin maita, joissa käyttö on jo vähäistä.

12. ehdottaa avoimien ja helposti viestittävien vaikutustenarviointien toteuttamista keskipitkällä aikavälillä toteutettujen tavoitteiden toteutumisen seuraamiseksi ja tarvittavista mukautuksista neuvottelemiseksi yhdessä jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten ja maatalousteollisuuden toimijoiden kanssa.

13. suosittelee, että otetaan käyttöön tiukempia toimenpiteitä teollisesta tehokasvatuksesta aiheutuvien ympäristövaikutusten torjumiseksi. Komitea katsoo, että strategiassa pohditusta eläinten hyvinvointia koskevasta virallisesti vahvistetusta merkinnästä olisi tehtävä EU:n tasolla pakollinen. Komitea suosittaa, että otetaan käyttöön pakollinen selkeä maininta kasvatusmenetelmästä ja eläimen elämänkaaresta, jotta tuottajat pystyvät tuomaan esiin menetelmiinsä tehdyt parannukset ja jotta kuluttajat voivat valita tuotteita toiveidensa perusteella. Komitea ehdottaa häkkikasvatuksen asteittaista ja suunnitelmallista vähentämistä koko Euroopan unionissa myös asettamalla kyseisille tiloille eläintiheyden yläraja sekä laajaperäisen vesiviljelykasvatuksen tukemista. Komitea vaatii, että tilakohtaisen enimmäiseläintiheyden noudattaminen asetetaan YMP:n tukien saamisen ehdoksi ja että YMP:n ehtoja tiukennetaan eläinten hyvinvointia koskevien sääntöjen osalta.

14. pyytää, että uusissa ekojärjestelmissä osoitetaan tasapuolisesti velvoittavin ehdoin tehokasta ja yhä merkittävämpää rahoitusta sellaisten maa- ja metsätalouden kestävien tuotantokäytäntöjen edistämiseen, joilla parannetaan merkittävästi muun muassa hiilen sitomista (hiiliviljely, carbon farming) sekä biologista monimuotoisuutta. Komitea muistuttaa kuitenkin, että YMP:n toiseen pilariin kuuluvat maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteet ovat osoittautuneet YMP:n ylivoimaisesti tehokkaimmiksi viherryttämistoimenpiteiksi sen ansiosta, että niiden määrittämisessä sovelletaan alueellisen hallinnoinnin yhteydessä alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa. Komitea pyytääkin, että käytetään mahdollisuutta kohdentaa määrärahoja uudelleen YMP:n ensimmäisestä pilarista toiseen pilariin ja että alueviranomaiset osallistetaan ympäristöohjelmien määrittämiseen sekä Euroopan tasolla että kansallisella tasolla, jotta voidaan varmistaa parempi johdonmukaisuus ja täydentävyys ympäristöohjelmien ja maatalouden ympäristö- ja ilmastotoimenpiteiden välillä ja ottaa paremmin huomioon alueiden tarpeet. Lisäksi komitea suosittelee, että tuetaan laajaperäistä karjankasvatusta, joka kuormittaa ympäristöä nykyistä vähemmän. Maataloustuottajille on ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden välisen tasapainon mukaisesti oltava mahdollista korvata eurooppalaisista tai kansallisista varoista maataloustuotantoon liittyvät lisäkustannukset.

15. komitea katsoo, että maatalouden alan muutosten lisäksi on tarpeen vauhdittaa siirtymistä kestävään kalantuotantoon. Komitea suosittelee toimenpiteitä pienimuotoisen kalastuksen harjoittajien, muun muassa syrjäisimmillä alueilla pienimuotoista kestävää kalastusta harjoittavien kalastajien, suojelemiseksi ja arvostuksen lisäämiseksi sekä intensiivisen häkkikasvatuksen, kalastusteollisuuden laittomien käytäntöjen ja ylikalastuksen torjumiseksi, muun muassa tarkoituksenmukaisempien toimenpiteiden käyttöön ottamista yhteisen kalastuspolitiikan (YKP) tarkistamisen ja kauppasopimusten yhteydessä.

16. toivoo ehdotusten laatimista merten aluesuunnitelmien toteuttamiseksi ja sellaisten alueiden verkoston luomiseksi, missä kaikki kalastusmuodot ovat kiellettyjä tarvittavan ajan, jotta pystytään tehostamaan kalavarojen hyödyntämisen ja merten kalakantojen elpymiskyvyn välistä tasapainoa koskevan tavoitteen saavuttamista. Komitea kehottaa myös määrätietoisiin ponnisteluihin kestäväpohjaisten kalastuksenhoitosuunnitelmien laadinnan tehostamiseksi ympäristön kannalta herkimmillä alueilla.

Ravitsemusympäristö, ylipainon torjuminen sekä vastuullisen ja kriittisen kulutuksen edistäminen

17. muistuttaa kuluttajien valintojen ja ruokailutottumusten merkityksestä, sillä ne ovat tärkeitä elintarvikejärjestelmän muutokseen vaikuttavia tekijöitä. Komitea tukee komission aikomusta helpottaa siirtymistä terveelliseen ja kestäväpohjaiseen ruokavalioon kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman tavoitteen 12 ( 6 ) mukaisesti. Komitea pyytääkin komissiota toteuttamaan johdonmukaisen toimenpidepaketin terveelliseksi todetun Välimeren alueen ruokavalion ja sellaisten terveellisten ruokavalioiden edistämiseksi, jotka ovat kasvispitoisempia ja joissa nautitaan vastuullisesti asianmukainen määrä rasvoja ja sokeria.

18. kehottaa komissiota määrittelemään tuotteiden ravintoarvomerkintöjä varten asianmukaisempia järjestelmiä, joista sovitaan unionin tasolla ja jotka perustuvat viimeisimpään tieteelliseen tutkimukseen. Komitea kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta perustaa ravintoarvojen eurooppalainen tietokanta ja toteuttaa ravintoarvomerkintöjä koskeva eurooppalainen ohjelma. Tietoisen kuluttamisen edistämiseksi tavoitteena olisi oltava avoimen, kattavan ja selkeän tiedon tarjoaminen ravitsemuksellisesta laadusta tuotteiden alkuperä, kuljetuksen ympäristövaikutus ja tuotantomenetelmät huomioon ottaen.

19. painottaa, että tietoa antaviin merkintöihin perustuvien toimenpiteiden lisäksi on tärkeää toteuttaa koulutus- ja kannustustoimia ja rakennetoimenpiteitä, joilla ohjataan kuluttajia kriittiseen ja vastuulliseen kuluttamiseen ja edistetään terveellisiä ja kaikille mahdollisia ravitsemusympäristöjä. Näin ollen komitea suosittelee terveellistä ravitsemusta ja kasvis- ja kuitupitoisia ruokavalioita koskevien tiedotuskampanjoiden ja valistusohjelmien toteuttamista. Komitea kannattaa sellaisten verokannustimien käyttöönottoa, joilla kuluttajia kannustetaan noudattamaan terveellistä ja kestävyysajattelun mukaista ruokavaliota. Lisäksi komitea kannattaa toimia, joilla vähennetään maatalousteollisuuden kannustimia pitää kaupan ja mainostaa pitkälle jalostettuja ja epäterveellisiä elintarvikkeita, jotka sisältävät runsaasti sokeria, suolaa ja tyydyttyneitä rasvoja.

20. kannattaa painokkaasti toimenpiteitä, joilla pyritään takaamaan, että elintarvikkeiden hinnat perustuvat todellisiin ympäristöön liittyviin ja sosiaalisiin kustannuksiin ja että alkutuottajat saavat työstään oikeudenmukaisen korvauksen. Komitea pyytää näin ollen komissiota neuvottelemaan jäsenvaltioiden kanssa toimenpiteistä, joilla rajoitetaan jalostusteollisuuden ja vähittäismyyjien ostovoimaa ja vahvistetaan alkutuottajien neuvotteluasemaa, ottaen huomioon tieteellisissä tutkimuksissa osoitetut ympäristöön ja kansanterveyteen liittyvät kustannukset. Jos tuotteiden oikeudenmukainen hinta edellyttää korkeampaa kuluttajahintaa, AK pitää sitä hyväksyttävänä ( 7 )

21. kehottaa komissiota tekemään oikeudesta ruokaan yhden strategian toteutuksen peruspilareista. Komitea kehottaa näin ollen tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa sellaisten lyhyen ja keskipitkän aikavälin toimenpiteiden (esimerkiksi taloudellinen tuki) ja pitkän aikavälin toimenpiteiden (rakenteellinen sosiaalipolitiikka) edistämiseksi, joiden avulla tuodaan kestäväpohjaisempi ja terveyttä edistävä elintarvikejärjestelmä heikossa asemassa olevien ryhmien ulottuville ylipainon ja aliravitsemuksen torjumiseksi. Komitea kehottaa laatimaan lasten ylipainon torjuntaa käsittelevän eurooppalaisen toimintasuunnitelman vuoden 2020 jälkeiselle ajalle. Komitea korostaa, että terveellisten elintarvikkeiden kohtuuhintaisuutta olisi tuettava mieluiten suoralla sosiaalipolitiikalla ja suorilla sosiaalipoliittisilla toimenpiteillä ja samaan aikaan olisi varmistettava oikeudenmukaiset tuotteiden hinnat maataloustuottajille ja työntekijöille.

Kestävät julkiset hankinnat, ympäristöä säästävät elintarvikehankinnat, valistusohjelmat

22. kehottaa painottamaan ympäristöä säästävien julkisten hankintojen ja ympäristöä säästävien elintarvikehankintojen merkitystä, sillä niillä voidaan tukea terveellisiä ja kestävyysperiaatteiden mukaisia ruokavalioita ja vahvistaa ja edistää paikallista ja alueen ominaispiirteisiin perustuvaa maataloutta sekä taata samalla markkinaosuudet paikallisille ja alueellisille tuottajille ( 8 )

23. kehottaa painokkaasti määrittämään kriteerit joustavammin, jotta paikallisia ja alueellisia tuotteita voidaan ottaa mukaan julkisiin hankintoihin. Erityisesti tulisi soveltaa nollakilometrin periaatetta kouluruokaloissa. Komitea kannattaa lisäksi vahvasti tehokkaan neuvontajärjestelmän tai yksinkertaistetun eurooppalaisen oppaan käyttöönottoa, jotta viranomaisille voidaan antaa selkeät ohjeet kestävyyden parantamista koskevien kriteerien soveltamista varten.

24. kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita ja paikallis- ja alueviranomaisia toteuttamaan maataloutta, ruokaa, ympäristöä ja ilmastoa koskevia valistusohjelmia oppilaitoksissa. Komitean mielestä on tärkeää edistää kriittistä kulutusta ja lisätä maataloutta, ravintokulttuuria ja ympäristötietoisuutta koskevaa koulutusta nuorten sukupolvien ja heikommassa asemassa olevien ryhmien keskuudessa.

Jätteen vähentäminen ja sen synnyn ehkäiseminen, kiertotalouden edistäminen

25. kehottaa komissiota esittämään kunnianhimoista lainsäädäntöä ja sitovia tavoitteita elintarvikejätteen vähentämiseksi ja sen synnyn ehkäisemiseksi. Komitea toivoo, että komissio pitää lujasti kiinni sitovasta tavoitteesta puolittaa elintarvikkeiden haaskaus vuoteen 2030 mennessä yhteistyössä EU:n ruokahävikki- ja elintarvikejätefoorumin kanssa tehdyn työn perusteella. Komitea kehottaa komissiota kiinnittämään paljon huomiota syrjäisimpiin alueisiin ja tukemaan niitä, sillä maatalouselintarvike- ja kalastusalan jätteiden ja sivutuotteiden hallinnan, kierrätyksen ja hyödyntämisen parantaminen on erittäin tärkeää kiertotalouden edistämiseksi näillä alueilla.

26. suosittelee, että säilytetään kokonaiskuva elintarvikeketjusta ja otetaan käyttöön toimenpiteitä jätteen rajoittamiseksi sekä ketjun alkupäässä (alkutuotanto) ja jalostusprosessissa että elintarvikkeiden kuljetuksessa, kaupan pitämisessä ja kulutuksessa kotitalouksissa ja niiden ulkopuolella. Komitea ehdottaa, että supermarketteja kannustetaan varastoimaan tuotteet tehokkaammin ja että niitä silmällä pitäen otetaan käyttöön ylijäämäelintarvikkeiden tehotonta käyttöä koskevia verotustoimenpiteitä. Komitea on hyvillään eräiden jäsenvaltioiden aloitteesta tehdä ylijäämäelintarvikkeiden lahjoittamisesta pakollista.

27. kehottaa antamaan tarkempaa tietoa tuotteiden käyttöajasta elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä arvioimalla sekä ”parasta ennen” -päivämäärän että ”viimeisen käyttöpäivän” ajankohtia. Komitea pitää tärkeinä myös kuluttajille suunnattuja viestintä- ja valveuttamiskampanjoita, joilla edistetään hyviä toimintamalleja elintarvikejätteen vähentämiseksi. Komitea suosittelee lisäksi alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintamallia, jolla pyritään tekemään tunnetuksi ja vahvistamaan monissa kaupungeissa, kunnissa ja alueilla syntyviä innovaatioita ja hyviä käytäntöjä.

28. kannattaa sellaisten toimien käyttöönottoa, joilla pyritään edistämään jätteettömyyteen, uudelleenkäyttöön ja kiertotalouteen perustuvien tuotantomallien ja alueellisen ja paikallisen kehityksen yleistymistä koko ketjussa, myös muovialalla. Komitea korostaa, että julkiset hankinnat ovat tehokas väline, jonka avulla paikallis- ja alueviranomaiset voivat asettaa vaatimuksia ja ohjata markkinoita kestäväpohjaisempien ja paikallisten tuotteiden ja palvelujen suuntaan. Komitea ehdottaa alhaalta ylöspäin suuntautuvaa toimintamallia sekä ohjelmia, joilla tuetaan tarkoituksenmukaisia kiertotaloustoimia kaupunki-, esikaupunki- ja maaseutualueilla sekä syrjäisimmillä alueilla ( 9 )

Kansainvälinen kauppa, solidaarisuus ja kestävä kehitys kolmansissa maissa

29. katsoo, että kestäviin maatalouselintarvikejärjestelmiin siirtymisessä on tarpeen soveltaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa tekemällä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa ja tukeutumalla kansainväliseen kauppapolitiikkaan. Komitea painottaa, että EU, joka on maailman johtava maataloustuotteiden tuoja ja viejä, on yhä riippuvaisempi kolmansista maista ja että EU:n kauppapolitiikka on kehittynyt sellaiseksi, että se on ristiriidassa unionin omien sosiaalisten ja ympäristöön liittyvien tavoitteiden kanssa. Komitea kehottaa komissiota etsimään aktiivisesti ratkaisuja tässä asiassa, erityisesti kun on kyse kansainvälisen maatalouskaupan säännöistä, hintojen kehityksestä EU:n ja kansainvälisillä markkinoilla sekä kysynnän ja tuotannon kestäväpohjaisesta tasapainosta liha- ja maitoalalla.

30. vaatii, että kauppasopimuksia arvioidaan kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteen valossa ja että niiden lähtökohtana on kestävä kehitys. Komitea kehottaa vahvistamaan kestäväpohjaista metsänhoitoa, metsäkadon torjuntaa, eläinten hyvinvointia ja ihmisoikeusrikkomusten torjuntaa käsitteleviä lukuja ( 10 )

31. katsoo, että ellei kauppapolitiikalla varmisteta, että unionin ulkopuolisilla markkinoilla noudatetaan tiukkoja eurooppalaisia normeja kestävän kehityksen ja elintarviketurvallisuuden osalta, saatetaan vakavasti heikentää sisämarkkinoita ja vaarantaa maatalousala. Komitea toteaa, että unionin kauppasopimukset ovat välineitä, joilla voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset sisämarkkinoiden ja ulkopuolisten markkinoiden välillä, turvata eurooppalaisten maataloustuottajien kilpailukyky ja taata heille oikeudenmukaiset tulot. Komitea vaatii neuvottelemaan kolmansien maiden kanssa tuotantostandardien tiukasta vastavuoroisuudesta niin, että asetetaan samantasoiset kasvinsuojelu- ja ympäristönsuojeluvaatimukset ja yksilöidään mahdolliset paikalliset laatutuotteet, ja vahvistamaan Euroopan sisämarkkinoille tulevien tuotteiden valvontaa. Komitea kannattaa rajoilla sovellettavaa hiiliveroa, joka estäisi EU:n yrityksiä siirtämästä tuotantoa maihin, joissa sovelletaan löyhempiä ympäristönormeja.

Hallinto, toteuttaminen, seuranta

32. suosittelee tulevan YMP:n, YKP:n, toimintaohjelmien ja kansallisten YMP-strategiasuunnitelmien johdonmukaista kohdentamista Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa, Pellolta pöytään -strategiassa ja vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa esitettyihin tavoitteisiin. Tässä yhteydessä komitea kehottaa sisällyttämään YMP-asetukseen unionin yhteiset määrälliset ja mitattavissa olevat tavoitteet kansallisia strategiasuunnitelmia varten. Komitea ehdottaa selkeiden indikaattorien käyttöönottoa tavoitteiden määrittämiseksi ja tulosten seuraamiseksi. Komitea pyytää, että alueet saisivat merkittävän roolin strategiasuunnitelmien hallinnoinnissa etenkin toisen pilarin yhteydessä ja toivoo, että alueellinen ulottuvuus säilyy YMP:n uudistamissuunnitelmissa.

33. pitää valitettavana, että vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä YMP:tä varten varattua osuutta pienennettiin heinäkuun Eurooppa-neuvostossa määritetyssä kannassa 6,4 prosentilla nykyiseen kauteen verrattuna. Euroopan maatalouden vihreän siirtymän toteuttamista koskevien kunnianhimoisten tavoitteiden rinnalla tarvitaan kunnianhimoinen budjetti YMP:tä ja erityisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa varten. Komitea pitää lisäksi valitettavana, että pyrkimyksiä muuttaa YMP:tä yleishyödyllisemmäksi, kestävämmäksi ja luonnonvaroja säästävämmäksi ei ole vielä otettu entistä selkeämmin huomioon asetusehdotuksissa ja että pitkät siirtymäajat viivästyttävät merkittävästi asetusehdotuksiin sisällytettyjen lähestymistapojen toteuttamista.

34. suhtautuu myönteisesti aikeeseen osallistaa kaikki elintarvikejärjestelmän toimijat strategian toteuttamiseen ja seurantaan unohtamatta kansalaisyhteiskuntaa ja paikallis- ja alueyhteisöjen edustajia. Komitean mielestä strategiassa on otettava käyttöön horisontaalisia ja monitasoisia hallintojärjestelmiä, joiden avulla mahdollistetaan monialainen toiminta komission asianomaisten pääosastojen kesken. Komitea toivoo, että esikuvana käytetään osallistavia malleja, esimerkkinä elintarvikepoliittiset neuvostot, joita on perustettu useissa paikallis- ja alueyhteisöissä.

35. ehdottaa, että komissio käynnistää tiiviin yhteistyön paitsi parlamentin myös Euroopan alueiden komitean ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean kanssa kyseisten kahden strategian toteuttamista ja seurantaa varten.

Bryssel 10. joulukuuta 2020. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Apostolos TZITZIKOSTAS

(1) COM(2020) 380 final.

(2) COM(2019) 640 final.

(3) Yksi esimerkki tästä on BioRegio Bayern 2012 -aloite, jonka tavoitteena on lisätä luonnonmukaiseen maatalouteen tarkoitettuja maita 30 prosenttia vuoteen 2030 mennessä (lähde: AK:n teettämä tutkimus The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable).

(4) Nämä torjunta-aineet ovat sellaisia tehoaineita sisältäviä kasvinsuojeluaineita, jotka täyttävät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1107/2009 (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1.) liitteessä II olevassa 3.6.2–3.6.5 kohdassa ja 3.8.2 kohdassa säädetyt poissulkemiskriteerit ja joiden katsotaan olevan korvattavia aineita kyseisessä liitteessä olevan 4 kohdan kriteerien mukaisesti.

(5) Tämä pyyntö esitetään myös lausunnossa aiheesta ”Eurooppalainen ilmastolaki: puitteiden vahvistaminen ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi”, COR-2020-01361 – esittelijä: Juan Moreno Bonilla (ES, EPP) (EUVL C 324, 1.10.2020, s. 58).

(6) Tavoite 12: vastuullinen kulutus ja tuotanto.

(7) Ks. esimerkiksi Willet, W. ym. (2019). ”Food in the Anthropocene: the EAT–Lancet Commission on healthy diets from sustainable food systems”, The Lancet Commissions, 393 (1170), s. 447–492. Ks. myös Howard, P. ym. Global Meat: Social and Environmental Consequences of the Expanding Meat Industry. MIT Press, 2019.

(8) Komitea viittaa tässä yhteydessä 113. täysistunnossa heinäkuussa 2015 antamansa päätöslauselman ”Kestävyysperiaatteiden mukaisesti tuotettu ruoka” (EUVL C 313, 22.9.2015, s. 5) kohtaan 19, jossa komitea ”suosittaa, että kestäväpohjaisesta tuotannosta ja vastuullisesta kuluttamisesta kiinnostuneille eri tahoille [– –] tiedotetaan mahdollisuuksista sisällyttää kestävyyskriteerejä tarjouspyyntöihinsä [– –]”.

(9) Yksi esimerkki tällaisesta on slovenialainen Mariborin kaupunki, jossa kaupungin ja maaseutuympäristön välillä on synergioita, jotka perustuvat orgaanisten jätteiden muuntamiseen lannoitteeksi (lähde: AK:n teettämä tutkimus The Role of Local and Regional Authorities in making food systems more sustainable).

(10) Tämä pyyntö esitetään myös lausunnossa aiheesta ”EU:n toimien tehostaminen maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi”, COR-2019-04601 – esittelijä: Roby Biwer (LU, PES) (EUVL C 324, 1.10.2020, s. 48).