FI Euroopan unionin virallinen lehti C 41/13

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2010/C 41/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta asetuksen (EY) N:o 510/2006 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla (1). Vastaväitteet on toimitettava Euroopan komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”HESSISCHER APFELWEIN”

EY-N:o DE-PGI-0005-0620-16.07.2007

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Hessischer Apfelwein”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.8 ”Muut liitteeseen I kuuluvat tuotteet (mausteet jne.)”

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Hessischer Apfelwein on omenamehusta käymismenetelmällä saatava tuote. Sen hedelmäpitoisuus on 100 prosenttia. Hessischer Apfelwein fermentoidaan, kirkastetaan ja pullotetaan Hessenissä.

Hessischer Apfelwein on väriltään kullankeltainen. Se valmistetaan perinteisesti hedelmätarhaomenoista, joiden happopitoisuus on suuri (vähintään 6 g/l). Suuri happopitoisuus on tyypillistä myös vanhoille omenalajikkeille. Hessischer Apfelweinin valmistuksessa käytetään ainoastaan näiden vaatimusten mukaisia omenoita. Hessischer Apfelweinin kuivaan makuun vaikuttaa myös täydellinen käyminen, joka erottaa Hessischer Apfelweinin perusluonteisesti muiden alueiden siidereistä. Tuotteen helmeilyn aiheuttaa hiilihappo, jota muodostuu käymisen aikana.

Hessischer Apfelweinin vähimmäisalkoholipitoisuus on 5 tilavuusprosenttia, ja siinä on vähintään 18 g/l sokeritonta uutetta. Lisäksi siinä on vähintään 4 g/l kiinteitä happoja ja enintään 0,8 g/l haihtuvia happoja. Hessischer Apfelweinin valmistuksessa ei saa käyttää vettä eikä sokeria lisäaineena.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Hessischer Apfelwein valmistetaan 97-prosenttisesti omenoista, jotka pääosin ovat peräisin hedelmätarhoista.

Hessischer Apfelwein tehdään perinteisesti yksinomaan omenoista. Joskus valmistuksessa käytetään pihlajanmarjamehua, joka poistaa siideristä sameuden. Selkeästi yli 95 prosenttia Hessenissä valmistetusta siideristä valmistetaan pelkästään omenoista.

Hedelmätarhaviljelyssä sadon määrä vaihtelee voimakkaasti: yhtenä vuonna puut kantavat suuren sadon, toisena hyvin pienen. Siideripuristamot pyrkivät tekemään Hessischer Apfelweinin mahdollisimman pitkälle Hessenissä viljellyistä omenista. Jos omenoita on hankittava lisää muilta alueilta, niiden happopitoisuuden on oltava vähintään 6 g/l, jotta laatu säilyy.

Hedelmätarhoille on ominaista myös suuri määrä erilaisia omenalajikkeita. Hessenissä viljellään yhteensä yli 2 000:ta omenalajiketta. Lajikkeiden runsaus on Hessischer Apfelweinin erityispiirre: se valmistetaan useista eri omenalajikkeista, joita käytetään vaihtelevina osuuksina.

Hessischer Apfelweinin valmistuksessa käytetään muun muassa seuraavia lajikkeita:

Alkmene, Elstar, Holzapfel, Pilot, Ananasrenette, Glockenapfel, Idared, Rheinischer Bohnapfel, Berlepsch, Goldparmäne, Jacob Lebel, Schafsnase, Berner Rosenapfel, Gelber Edelapfel, James Grieve, Topaz, Bittenfelder, Gehrer Rambour, Jonagold, Weinapfel, Blenheimer, Gewürzluike, Kaiser Wilhelm, Winterrambour, Brettacher, Golden Delicious, Landsberger Renette, Zabergäu-Renette, Boskoop, Gravensteiner, Geheimrat Oldenburg, Cox Orange, Hauxapfel ja Ontario.

Nämä lajikkeet soveltuvat erinomaisesti Hessenin maaperä- ja ilmasto-oloihin, ja niitä käytetään perinteisesti Hessischer Apfelweinin valmistuksessa.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Omenamehu fermentoidaan ja kirkastetaan Hessenissä.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Hapettuminen, jota tapahtuu kuljetuksen tai tilapäisen varastoinnin aikana, vaikuttaa haitallisesti siiderin ominaispiirteisiin. Siksi Hessischer Apfelwein olisi pullotettava suoraan käymistankista.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Hessenin osavaltio

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Hessischer Apfelweinin raaka-aineena käytetään siideriomenoita, jotka pääosin ovat peräisin Hessenille tyypillisistä hedelmätarhoista.

Hedelmätarhat ovat jo pitkään olleet erottamaton osa viljelymaisemaa lähes kaikkialla Hessenissä. Ne ovat edelleen leimaa-antavia monin paikoin maaseutua. Hedelmätarhaviljelyn ansiosta Hessenissä on edelleenkin useita satoja sellaisia perinteisiä omenalajikkeita, jotka ovat sopeutuneet viljelyalueensa maaperä- ja ilmasto-oloihin ja ovat erittäin kestäviä. Ne ovat arvokas osa Hessenin viljelyperintöä, ja niitä on suojeltava ja kehitettävä edelleen. Hessenin siideripuristamot ovat varmistaneet, että Hessenin hedelmätarhoja voidaan hyödyntää taloudellisena tekijänä jatkossakin.

Siideriomenoita ei käytetä pöytäomenina. Ulkonäkö on niissä toissijainen asia: pieniä painaumia saa olla, muttei kuitenkaan virheitä. Siksi siideriomenat voidaan kerätä ravistamalla ne puusta maahan. Pöytäomenat sen sijaan poimitaan käsin.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Hessischer Apfelwein on hesseniläinen erikoisuus, jolla on pitkä perinne. Se tunnetaan myös Hessenin ulkopuolella, ja se on erittäin arvostettu tuote, erityisesti Hessenissä. Hessischer Apfelwein saa tyypillisen makunsa monista eri lajikkeista. Hessischer Apfelwein on kiinteä osa Hessenin kulttuuria (kansallisjuoma). Se on ”koko kansan juoma” Rein-Main-alueella ja siihen rajoittuvilla ylängöillä. Hessenin väestö samastuu Hessischer Apfelweiniin suuressa määrin.

Toisin kuin muualla Saksassa ja muissa maissa, Hessenissä siideri syntyy omenamehun täydellisen käymisen tuloksena, jolloin se on maultaan kuiva.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Hessischer Apfelwein on tunnettu ja arvostettu alueellinen erikoisuus. Menestyksen taustalla ovat hesseniläisiin raaka-aineisiin perustuva vuosisatoja vanha siiderinvalmistusperinne, siiderin vankka asema Hessenin kulttuurissa ja omaleimainen maku, joka on tulosta useista erilaisista siideriomenalajikkeista ja alkuperäalueelle tyypillisestä tuotantotavasta eli täydellisestä käymisestä.

Myös historia osoittaa, että Hessenin ja Hessischer Apfelweinin välillä on tiivis side. Kaarle Suuren vuonna 800 antamasta säädöskokoelmasta (Capitulare de villis) käy ilmi, että siiderinvalmistus oli hyvin todennäköisesti jo tuolloin ammattilaisten käsissä. Seuraavina vuosisatoina viini valtasi alaa siideriltä. Hessischer Apfelweinin menestystarina alkoi vasta 1500-luvulla Frankfurtista. Kun viiniköynnöstaudit tuhosivat viininviljelykset, ryhdyttiin viljelemään muita hedelmiä, erityisesti kestäviä omenalajikkeita. Alun perin omenoita puristettiin ensi sijassa omaan käyttöön. Siideri oli jo pidemmän aikaa ollut suosikkijuoma hedelmänviljelijöiden keskuudessa. Vuonna 1779 Hochstadtin alueelle (nykyään Main-Kinzig-piirikuntaa) perustettiin Zur goldenen Krone -kestikievari, joka on Hessenin vanhin vielä toiminnassa oleva siideripuristamo.

Vaikka Hessischer Apfelweinin historia liittyykin etupäässä Frankfurtin kaupunkiin, kirjallisista lähteistä käy kuitenkin selkeästi ilmi, että tällä juomalla on ollut suuri merkitys myös Frankfurtin ulkopuolella.

Hessischer Apfelwein saavutti nykyajalla suuren suosion 1960- ja 1970-luvuilla, erityisesti Hessenin yleisradion televisioiman Zum Blauen Bock -ohjelman ansiosta.

Hessischer Apfelwein tietystikin myös asetetaan tarjolle asiaankuuluvalla tavalla. Hessischer Apfelweinin tapaan myös perinteinen siiderikannu (der Bembel) ja perinteinen ruutukuvioinen siiderilasi (das Gerippte) yhdistetään välittömästi Hessenin osavaltioon.

Siiderin merkitys Hessenissä – verrattuna Saksan muihin alueisiin – käy ilmi siiderinkulutusluvuista. Hessenin siideri- ja hedelmämehupuristamojen liiton (Verband der Hessischen Apfelwein- und Fruchtsaft-Keltereien) sekä Saksan hedelmäviini- ja hedelmäkuohuviiniteollisuuden liiton (Verband der deutschen Fruchtwein- und Fruchtschaumwein-Industrie – Bonn) mukaan siiderin kulutus Hessenissä on noin 10 litraa henkilöä kohden, mikä on kymmenkertainen määrä muihin Saksan alueisiin verrattuna (noin 1 litra henkeä kohden).

Väestön tiivistä sidettä ja samastumista siideriin edistävät siideripuristamojen erilaiset säännöllisesti järjestettävät tapahtumat. Seuraavassa selostetaan asemansa vakiinnuttaneita siideriin liittyviä tapahtumia. 1990-luvun alussa Süßer-Feste-tapahtuma vakiintui kiinteäksi osaksi Hessenin siideripuristamojen suhdetoimintaa. Tapahtuman myötä paikalliselle väestölle tiedotetaan siiderinpuristamisen alkamisesta asianomaisella alueella. Tapahtuman aikana järjestetään säännöllisin väliajoin siiderinpuristamisnäytöksiä ja tutustumiskäyntejä sekä selostetaan kävijöille siiderinvalmistuksen vaiheita ja tekniikkaa. Tämä auttaa luomaan tiiviin siteen väestön ja siiderinvalmistuksen välille ja ylläpitämään sitä. Hessenin siideri- ja hedelmämehupuristamojen liitto ja Hessenin osavaltio käynnistivät vuonna 1995 Hessische Apfelwein- und Obstwiesenroute -aloitteen. Kyseessä on maatalousmatkailualan aloite, joka kattaa nykyään kuusi aluetta. Se auttaa ylläpitämään ja edistämään Hessischer Apfelweiniin liittyvää kulttuuria ja perinnettä Hessenille tyypillisillä hedelmätarha- ja siiderinpuristamoalueilla. Hessenin siideri- ja hedelmämehupuristamojen liitto on myös elvyttänyt perinteisen Apfelwein-Anstich -tapahtuman, joka järjestetään tammikuussa ja johon osallistuu Hessenin pääministeri. Väestön ja tiedotusvälineiden tapahtumaa kohtaan osoittama kiinnostus on lisätodiste siitä, että siideri on juurruttanut asemansa Hessenissä perinnejuomana.

Hesseniläisten kuluttajien keskuudessa tehty markkinatutkimus on vahvistanut, että hesseniläisille siideri on hyvin perinteinen juoma – johon liittyvät hyvin tiiviisti edellä mainitut der Bembel ja das Gerippte – ja että he samastavat sen Hesseniin.

Eritelmän julkaisutiedot:

Internet: http://publikationen.dpma.de/DPMApublikationen/fnd_tm_gd.do

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.