B4-0966/98/korj.

Päätöslauselma Euroopan unionin tulevaa politiikkaa käsittelevän, lokakuussa 1998 pidettävän valtion ja hallitusten päämiesten kokouksen valmistelusta

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon 15. ja 16. kesäkuuta 1998 kokoontuneen Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmät,

- ottaa huomioon 5. kesäkuuta 1998 päivätyn Kohlin ja Chiracin kirjeen,

- ottaa huomioon 19. marraskuuta 1997 antamansa päätöslauselman Amsterdamin sopimuksesta (CONF 4007/97 - C4-0538/97) ((EYVL C 371, 8.12.1997, s. 99.)),

A. ottaa huomioon, että lokakuussa pidettävän valtion ja hallitusten päämiesten kokouksen tehtävänä on käynnistää uudelleen keskustelu Euroopan unionin kehittämisestä niin, että pystyttäisiin tuomaan unioni lähemmäs kansalaisia vahvistamalla sen demokraattista oikeutusta ja noudattamalla toissijaisuusperiaatetta,

B. ottaa huomioon, että Euroopan kansalaisten tuki voidaan tulevaisuudessakin saavuttaa ainoastaan, jos Euroopan rakentamiseen liittyvä valta ja vastuu on avointa, ja jos Euroopan rakentaminen tarjoaa kansalaisille tosiasiallisia oikeuksia eurooppalaisella vapauteen ja turvallisuuteen perustuvalla alueella,

C. katsoo, että talouskriisit, jotka horjuttavat rahamarkkinoiden vakautta ja sen seurauksena maailmantaloutta, edellyttävät, että Euroopan unionin on otettava näkyvämpi poliittinen rooli, joka soveltuu paremmin sen uuteen talous- ja rahaulottuvuuteen,

D. muistuttaa, että Euroopan unionin on poliittisen tulevaisuutensa varmistamiseksi:

- esiinnyttävä kansainvälisellä areenalla muutoin kuin enemmän tai vähemmän erimielisenä joukkona, joka satunnaisesti kokoaa rivit yhteen

- edettävä sisämarkkinoiden toteutumisen ja yhtenäisvaluutan käyttöönoton lisäksi kohti aitoa poliittista unionia

- onnistuttava laajentumisessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin sekä Maltaan ja Kyprokseen siten, ettei se rajoitu yksinomaan uusien markkinoiden avautumiseen, vaan vahvistaa «tulevaisuuden yhteisöämme»

- saatava käyttöönsä tämän vastuun edellyttämä toimivalta;

Euroopan unionin poliittinen tulevaisuus

1. Toteaa painokkaasti, että

- jo historiallisen ja taloudellisen painoarvonsa vuoksi Euroopan unionin on omaksuttava keskeinen poliittinen rooli yhtäältä rauhan ja kansainvälisen vakauden ylläpitämisessä toteuttamalla todellista yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa ja toisaalta suurissa kansainvälisissä taloudellisissa ja rahoituksellisissa kysymyksissä taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen edistämiseksi

- tämä yhä läheisempi Euroopan kansojen välinen liitto edellyttää, että sisämarkkinoiden ja yhtenäisvaluutan lisäksi kehitetään eurooppalainen yhteiskuntamalli ja saadaan aikaan täystyöllisyyteen ja terveelliseen ympäristöön perustuva alue, josta Euroopan kansalaiset voivat saada suoria etuja, ja luodaan vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuva alue, jossa tunnustetaan perustavanlaatuiset oikeudet ja lujitetaan yhteistyömenettelyjä ja -rakenteita oikeus- ja poliisiasioissa

- laajentumisen onnistumiseksi - joka on historiallinen välttämättömyys ja jota on edistettävä määrätietoisesti - on ponnisteltava konkreettisesti solidaarisuuden aikaansaamiseksi ja koheesion ylläpitämiseksi entisten ja uusien jäsenvaltioiden välillä;

2. Korostaa, ettei mitään näistä voida toteuttaa kunnolla ilman toimielinuudistusta, johon Amsterdamin sopimus ei antanut mahdollisuutta huomattavista edistysaskelista huolimatta;

3. Huomauttaa, että Euroopan unionin rahoitus on ongelma, jota on käsiteltävä perustamissopimuksessa asetetun taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteen mukaisesti; tuomitsee siten «oikeudenmukaisen hyödyn» periaatteen omien varojen yhteydessä; katsoo, että on otettava huomioon kaikki Euroopan rakentamiseen osallistumisesta koituvat taloudelliset ja muut kuin taloudelliset hyödyt;

4. Pyytää, että - ottaen huomioon Euroopan talous- ja rahaliiton vaikutukset toimielimiin ja jäsenvaltioihin - talouspolitiikkojen koordinointi sekä talous- ja rahapolitiikan demokraattinen valvonta muodostavat toimielinuudistuksen haasteen;

5. Korostaa, että EMUn täytäntöönpano edellyttää tyydyttävien ratkaisujen löytämistä ajatellen unionin näkyvyyttä ja tehokkuutta sekä esillä oloa talous- ja raha-asioiden yhteydessä kansainvälisellä näyttämöllä; toivoo erityisesti, että joulukuussa Wienissä kokoontuvan Eurooppa-neuvoston kokouksessa kyettäisiin saamaan aikaan sopimus EMUn jäsenmaiden yksimielisestä osallistumisesta G7:n kaltaisiin kansainvälisiin elimiin;

6. Katsoo, että lokakuussa pidettävän valtion ja hallitusten päämiesten kokouksen esityslistalla on oltava yhtenä ensisijaisena asiana yhdentymisen tavoitteiden ja niiden saavuttamiseksi tarvittavien institutionaalisten ja rahoituksellisten keinojen välinen suhde;

7. On samaa mieltä Cardiffin Eurooppa-neuvoston päätelmissä esille tuodusta huolenaiheesta eli siitä, että unionin demokraattista oikeutusta on vahvistettava ja että toissijaisuusperiaatteen soveltamiseen liittyviä seikkoja on pohdittava tarkemmin; muistuttaa kuitenkin, että Euroopan unionin on ryhdyttävä kokonaisvaltaiseen toimielinuudistukseen;

Toissijaisuusperiaatteen noudattaminen

8. Katsoo, että toimielinjärjestelmän ollessa vielä vasta muotoutumassa toissijaisuus ja yhteisvastuullisuus muodostavat merkittävät perusteet demokratian järjestämiselle ja toimivallan käyttämiselle perustamissopimuksen tavoitteiden toteuttamista ajatellen;

9. Katsoo, että toissijaisuuden ja yhteisvastuullisuuden tasapainoisen soveltamisen on johdettava poliittisen toiminnan eri tasojen väliseen synergiaan taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi;

10. Varoittaa Eurooppa-neuvostoa antamasta periksi houkutukselle käyttää toissijaisuutta alibina yhteisöpolitiikkojen kansallistamiselle uudelleen; toteaa, että jos toimielinten toiminnassa on voitu havaita rikotun toissijaisuusperiaatetta, siitä ovat vastuussa kaikki jäsenvaltiot ja toimielimet, jotka osallistuvat lainsäädäntöprosessiin;

11. Korostaa, että pelot Euroopan unionin liiallisesta keskittymisestä ovat liioiteltuja, kun otetaan huomioon, että unioni voi toimia vain perustamissopimusten rajaamilla alueilla ja silloinkin noudattaen toissijaisuusperiaatetta ja että jäsenvaltioiden ministerit osallistuvat päätöksentekoon; panee merkille, että vain 3 % julkisista menoista toteutetaan EU:n talousarvion kautta ja että komissiolla on kokonaisuudessaan vähemmän henkilökuntaa kuin useimpien suurten kaupunkien hallinnossa;

12. Toteaa, että tähän epäkohtaan voidaan nykyisten perustamissopimusten perusteella tarjota joitakin hyödyllisiä lääkkeitä:

- laajempi yhteistyö jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa

- komission ehdotusten välittäminen ripeästi jäsenvaltioiden parlamenteille, kuten kansallisten kansanedustuslaitosten asemaa koskevassa pöytäkirjassa määrätään

- toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanosta toimielinten toiminnassa tehdyn toimielinten välisen sopimuksen tarkka soveltaminen

- toimielinten ja jäsenvaltioiden kääntyminen tuomioistuimen puoleen riitatapauksissa, joissa mahdollisesti on rikottu toissijaisuusperiaatetta;

13. Ehdottaa kuitenkin, että joidenkin perustamissopimukseen tehtyjen muutosten olisi täydennettävä tätä pyrkimystä parantaa toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanoa:

- perustuslainomaisten, lainsäädännöllisten ja toimeenpanevien asiakirjojen välisen hierarkian luominen

- lakiasäätävien (parlamentti ja neuvosto) ja toimeenpanevien (komissio) toimielinten välisen toimivallan jaon selkeyttäminen

- työllisyyspolitiikkojen ja talouspolitiikkojen koordinoinnin lujittaminen ja yhdenmukaistaminen yhteishengen ja yhteistyön edistämiseksi yhteisten sosiaalisten tavoitteiden ja kehitystavoitteiden yhteydessä

- oikeudellisen valvonnan tehokkuuden ja ripeyden parantaminen toissijaisuutta koskevissa asioissa;

14. Kannattaa sitä, että päävastuu yhteisön säädösten saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä on edelleen jäsenvaltioilla ja että tehostetaan komission ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen suorittamaa valvontaa, joka liittyy säädösten saattamiseen kokonaisuudessaan ja annetussa määräajassa osaksi kansallista lainsäädäntöä;

15. Sitoutuu Amsterdamin sopimukseen liitetyn pöytäkirjan nro 13 hengessä käymään poliittista vuoropuhelua ja tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa toissijaisuusperiaatteen täytäntöönpanoa koskevien kysymysten käsittelemiseksi sekä mahdollisesti asianomaisten paikallisten elinten kanssa sen mukaan, millainen hallintomuoto kussakin jäsenvaltiossa on käytössä;

16. Ei tue uuden, toissijaisuuden noudattamista valvovan uuden toimielimen tai elimen luomista, koska tämä monimutkaistaisi tarpeettomasti toimielinjärjestelmää, jossa EU:n lainsäädäntöehdotukset on jo nyt tarkistutettava kansallisilla ministereillä neuvostossa, suoraan valituilla Euroopan parlamentin jäsenillä, alueellisilla ja paikallisilla edustajilla alueiden komiteassa sekä työmarkkinaosapuolilla ja muilla osapuolilla talous- ja sosiaalikomiteassa;

Demokraattisen oikeutuksen ja tehokkuuden lisääminen

17. Muistuttaa ensinnäkin, että eurooppalaiseen demokratiakehitykseen kuuluu olennaisena osana kansallisten parlamenttien harjoittama kansallisten elinten demokraattinen valvonta;

18. Katsoo, että pyrittäessä vahvistamaan yhteisön toimielinten demokraattista oikeutusta olisi tukeuduttava seuraaviin periaatteisiin:

- neuvoston on lainsäätäjänä toimiessaan pidettävä käsittelynsä julkisina ja tehtävä päätöksensä määräenemmistöllä, ja päätöskokousten pöytäkirjat on julkistettava

- komission on oltava tosiasiallisesti vastuuvelvollinen Euroopan parlamentille ja avoin toiminnassaan

- parlamentilla on oltava valta toimia toisena päätöksentekijänä kaikkien säädösten ja talousarvioon liittyvien asiakirjojen yhteydessä harjoittaen tosiasiallista valvontavaltaa komissioon nähden, ja kansainvälisille sopimuksille on saatava sen hyväksyntä

- kansalaisten on voitava helposti kääntyä tuomioistuimen puoleen, ja sen lainkäyttövallan on ulotuttava kaikille EU:n toimivallan alueille, erityisesti sisä- ja oikeusasioihin

- alueiden komitea ja talous- ja sosiaalikomitea edustavat paikallishallintoa ja taloudellisia ja sosiaalisia vaikuttajia, joita Euroopan parlamentti kuuntelee tarkasti;

19. Korostaa, että Euroopan laajuisten poliittisten puolueiden perustaminen lisäisi huomattavasti unionin demokraattista oikeutusta;

20. Korostaa, että Euroopan kansalaisuuden sisällön kehittäminen edelleen on ratkaiseva tekijä, mikäli halutaan saada kansalaiset tukemaan Eurooppa-projektia; uskoo, että olisi laadittava julistus Euroopan kansalaisten oikeuksista;

21. Katsoo, että toimielinten tehokkuutta voitaisiin lisätä seuraavin parannuksin:

neuvosto

- yleisten asioiden neuvosto on muutettava todelliseksi Eurooppa-politiikan koordinointi- ja ohjausneuvostoksi, ja ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa varten on perustettava oma neuvostonsa

- seuraavan perustamissopimuksen muuttamisen ensisijaisena tavoitteena on oltava määräenemmistöpäätösten ulottaminen kaikkiin säädöksiin ja nimityksiin; tämä on aivan välttämätöntä ja menee ehdottomasti äänten painottamisen tai neuvoston puheenjohtajuuskierron edelle

komissio

- sen poliittisen toimivallan lisääminen on väistämätöntä

- on vahvistettava, että sen ensisijainen tehtävä on poliittinen aloitteenteko

- on varmistettava todellisen poliittisen riippumattomuuden ja kollegiaalisuuden periaatteiden noudattaminen

- sen rakennetta on uudistettava siten, että aloitteentekoon liittyvät tehtävät erotetaan selvemmin hallinnointi- ja valvontatehtävistä

- sen poliittinen edustavuus on taattava, etenkin sen puheenjohtajan osalta

- on järjestelmällisesti tarkistettava, ovatko lainsäädännölliset toimenpiteet oikeassa suhteessa tavoitteisiin nähden

tuomioistuin

- olisi suotavaa ottaa käyttöön mekanismeja, jotka mahdollistavat nopeiden päätösten tekemisen nopeutettuja menettelyjä käyttäen, erityisesti kun on kysymys siitä, ovatko toimielimet ja jäsenvaltiot noudattaneet perustamissopimusta;

Euroopan parlamentti

- on annettava selkeästi ensisijainen asema kaikille Amsterdamin sopimuksesta peräisin oleville lainsäätäjän ja budjettivallan käyttäjän tehtäville sekä valvontatehtäville

- parlamentin on pystyttävä arvioimaan riippumattomia asiantuntijalausuntoja

- yhteistyön jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa on oltava jatkuvaa

- Euroopan parlamentin jäsenten tehtäviä ja velvollisuuksia koskevien sääntöjen hyväksyminen on myös parlamentin paremman toimivuuden edellytys;

22. Katsoo, että unionin ulkopolitiikan uskottavuus edellyttää eurooppalaisen puolustusulottuvuuden esittämistä selkeämmin; pyytää valtioiden ja hallitusten päämiehiä luomaan perustan Länsi-Euroopan unionin valtuuksien integroimiselle Euroopan unioniin;

23. Pyytää, että yhteisön menetelmää käytetään perustamissopimusten seuraavan tarkistamisen valmistelemiseksi ja mahdollistetaan Euroopan parlamentin täysimittainen osallistuminen valmistelutyöhön; kehottaa neuvostoa pyytämään komissiota antamaan parlamentin edellä mainitun 19. marraskuuta 1997 antaman päätöslauselman perusteella perustamissopimuksia koskevan muutosehdotuksen, josta Euroopan parlamentti keskustelee jäsenvaltioiden parlamenttien kanssa tavoitteenaan yhteisen luonnoksen antaminen jäsenvaltioiden hallituksille, jotka käsittelevät sitä ja mahdollisesti hyväksyvät sen;

24. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman neuvoston puheenjohtajavaltiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamentille sekä komissiolle ja muille yhteisön toimielimille.