ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.3

ETSK esittää EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille seuraavat suositukset: 1.3.1 Ihmisoikeudet: Sukupuolistunut perheväkivalta on käsitettävä ihmisoikeusasiana, jotta ongelmaan voidaan löytää kokonaisvaltainen ja monialainen ratkaisu. 1.3.2 Turvallisuuteen ja riskeihin liittyvät ajattelumallit: On toteutettava toimenpiteitä turvallisuuteen ja riskeihin liittyvien ajattelumallien muuttamiseksi siten, ettei naisiin kohdistuvaa perheväkivaltaa pidetä henkilökohtaisena ja yksittäisenä ongelmana, joka kuuluu yksityiselämän piiriin, vaan yleiseen turvallisuuteen ja järjestykseen liittyvänä asiana. 1.3.3 Ennaltaehkäisy: On kehiteltävä perheväkivallan ehkäisypolitiikkaa perustamalla monialaisia tukikeskuksia, joilla on riittävästi resursseja ja alaan erikoistunutta henkilökuntaa, ja laatimalla ministeriöiden välisiä toimintasuunnitelmia, joissa miehet ja nuoret sitoutetaan perheväkivallan kitkemiseen. 1.3.4 Suojelupolitiikka: Väkivallan uhreiksi joutuneille naisille on taattava etuoikeus asuntoon, taloudelliseen tukeen, koulutukseen sekä ihmisarvoiseen työhön, jossa noudatetaan "sama palkka samasta työstä" -periaatetta. 1.3.5 Tilastollisten kriteerien yhdenmukaistaminen: On jatkettava sukupuolistunutta väkivaltaa edustavien tapausten kirjaamiskriteerien yhdenmukaistamista kerättyjen tietojen vertailtavuuden varmistamiseksi. 1.3.6 Koulutus: On varmistettava, että koulutus auttaa osaltaan muuttamaan ajattelutapoja. Se edellyttää muun muassa todellisten yhteiskasvatusohjelmien toteuttamista, seksistisen kielenkäytön karsimista oppikirjoista ja sukupuolistuneen väkivallan ongelman, myös perheväkivallan, ottamista huomioon opettajien perus- ja jatkokoulutuksessa. 1.3.7 Tiedotusvälineet: On varmistettava audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin (2) tehokas noudattaminen tiedotusvälineiden ja erityisesti mainonnan välittämän kielteisen naiskuvan poistamiseksi. 1.3.8 Terveys: On vahvistettava käsitystä, jonka mukaan naisiin kohdistuva perheväkivalta on terveydellinen riskitekijä. 1.3.9 Yhteisvastuullistaminen: On lisättävä ja tuettava toimenpiteitä, joilla edistetään miesten ja naisten yhteisvastuuta lasten, iäkkäiden vanhempien tai erityistarpeita omaavien perheenjäsenten huollosta. 1.3.10 Kansalaisyhteiskunnan organisaatiot: On tuettava organisaatioita, jotka tekevät työtä perheväkivallan uhreiksi joutuneiden naisten hyväksi tai edistävät sukupuolistuneen väkivallan torjumiseen tähtääviä valistus- tai koulutustoimia. 1.3.11 Eurooppalainen sukupuolistuneen väkivallan torjunnan teemavuosi: Sukupuolistuneen väkivallan torjunnalle on omistettava eurooppalainen teemavuosi. 1.3.12 Euroopan neuvoston yleissopimus naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta: ETSK kehottaa Euroopan unionia ja kaikkia jäsenvaltioita allekirjoittamaan, ratifioimaan ja panemaan täytäntöön vuonna 2011 hyväksytyn yleissopimuksen viipymättä.
2.4

ETSK korostaa ja toteaa, että jäsenvaltioiden erilaisuus näkyy myös siinä, millä tavoin kuluttajajärjestöjen rooli on määritelty, miten ne ovat järjestäytyneet, minkälaisia välineitä, tietoa ja asiantuntemusta niillä on käytössään ja minkälainen niiden edustavuus on. Vaikka on olemassa unionitason organisaatioita (esim. BEUC, ANEC), kansallisten järjestöjen merkitys on kuluttajien ja yhtenäismarkkinoiden kannalta niin suuri, että ETSK:n mielestä on keskeisen tärkeää käsitellä niihin liittyviä ongelmia unionin näkökulmasta. Lisäksi ETSK haluaa edistää ammattialajärjestöjen ja kuluttajia edustavien järjestöjen välistä yhteistyötä ensisijaisena vuoropuhelun muotona, joka auttaa löytämään tasapainoisempia ratkaisuja markkinoiden kehittämiseen, sekä tukea jäsenvaltio- ja unionitason foorumeita, joissa pyritään tähän tavoitteeseen.
5.2

Kriisin vaikutukset tuntuvat koko alalla. Valmistajille myynnin taantuminen on merkinnyt tuoton voimakasta supistumista ja tuotantoleikkauksia ylijäämävarastojen purkamiseksi. Tuotantoleikkausten takia taas on lyhennetty työaikaa, pidetty tuotantoseisokkeja ja vähennetty kausityöntekijöiden käyttöä sekä tarkistettu lyhyen ja keskipitkän aikavälin liiketoimintasuunnitelmia. Joissakin tapauksissa on jouduttu vähentämään pysyvästi työntekijöiden määrää jopa 25 prosentilla. Jotkin pienehköt valmistajat ovat hakeutuneet valvotun hallinnon menettelyyn ja ovat parhaillaan myynnissä. Toiset taas ovat lopettaneet toimintansa. Tällainen kehitys enteilee uusia uudelleenjärjestelyjä, mutta vaikutuksia talousrakenteeseen ja sosiaalisiin oloihin sekä mahdollisiin tuotannon ulkoistamisiin pois Euroopasta on vaikea ennakoida.
4.6

Huomattava osa kaikista tavaroista ja palveluista eli vähintään 90 prosenttia kaupasta on sisällytettävä sopimusten piiriin. GATT-sopimuksen XXIV artiklassa määrätään, että kaupan rajoitukset on poistettava vapaakauppasopimuksen osapuolten väliltä. Joitakin poikkeuksia on kuitenkin tehtävä erityisesti silloin, kun on kyse maatalouden vähimmäistoimeentulotasoista. Tätä poikkeusta ei kuitenkaan voida soveltaa palvelualaan , jolla mahdollisimman suuren osan liittäminen sopimusten piiriin on ratkaisevan tärkeää. Kullakin neuvotteluosapuolella on mahdollisuus saada sopimuksista laajaa hyötyä — joka on ehkä parhaiten mitattavissa kaupan alalla. Pääoman ja rahoituksen vapaa liikkuvuus on luonnollisesti yksi avaintekijöistä pyrittäessä varmistamaan, että kaikki osapuolet saavat sopimuksista mahdollisimman suuren hyödyn. Etenkin henkilöiden liikkuvuuteen liittyy kuitenkin suuria ongelmia erityisesti palveluiden kolmannen ja neljännen toimitusmuodon osalta. Ratkaisujen löytäminen näihin ongelmiin on erittäin haasteellinen tehtävä. Tämä koskee etenkin vapaamman maahanpääsyn myöntämistä yksittäisten jäsenvaltioiden pätevälle henkilöstölle kustakin kauppakumppanimaasta vuorollaan. Kansalaisyhteiskunta haluaa seurata erittäin tarkasti tällä alalla tapahtuvaa kehitystä ja sopimusten täytäntöönpanoa. On selvää, että jokaisella osapuolella on omat erityisen herkät alansa, mutta keskenään ristiriitaisten tai yhteensopimattomien sopimusten tekemistä on pyrittävä kaikin keinoin välttämään. Komitea antaa kuitenkin tukensa komission suunnitelmalle sallittujen tuontitavaroiden luettelon ottamisesta työskentelyn lähtökohdaksi, kuten Dohan kehitysohjelmaa koskevissa neuvotteluissa. Tämä poikkeaa Yhdysvaltain omaksumasta lähestymistavasta, joka perustuu kiellettyjen tuontitavaroiden luetteloon.
4.3

Komitean mielestä jäsenyysehtojen muodollinen täyttyminen ei saa olla liittymisneuvottelujen ainoa tavoite. Laadullisesti ja määrällisesti edustavien järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan toimijoiden aktiivinen rooli ja panos vaikuttavat monilla aloilla juuri liittymistä edeltävässä vaiheessa merkittävästi siihen, miten Kroatian kansalaiset suhtautuvat unionin jäsenyyteen. Liittymisen jälkeen järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan edustajat taas osallistuvat sekä jo käynnissä olevaan työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun että kansalaisvuoropuheluun ja edistävät siten huomattavasti yhteisön säännöstön (Acquis communautaire) todellista voimaansaattamista ja soveltamista kaikilla aloilla. On myös syytä mainita, että vahvoilla ja pitkälläkin aikavälillä tehokkaasti toimivilla kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla on erityisesti Kroatian EU-jäsenyyden alkuvaiheessa tärkeitä tehtäviä niin yhteisön säännöstön täytäntöönpanossa kuin seurannassakin. Lisäksi niillä on niin ikään merkittävä rooli hallintotehtävissä, esimerkiksi yhteisön tukivarojen hallinnoinnissa. Muutamilla aloilla (esimerkiksi, kun kyse on pk-yrityksistä, vapaista ammateista tai maataloudesta) ei vielä ole tällaisia horisontaalisia ja pysyviksi tarkoitettuja rakenteita, jotka täyttävät asetetut vaatimukset. Näin ollen edustavuuskriteereiden mukaisten kansalaisyhteiskunnan toimijoiden aseman vahvistaminen ei ole pelkästään tavoite, johon on pyrittävä jäsenyysneuvottelujen aikana, vaan toimenpide, jolla on myönteisiä vaikutuksia myös Kroatian liityttyä unioniin.
3.14.7

Päästökauppa, vihreät ja valkoiset todistukset: Nämä ovat tehokkaita välineitä tavoitteiden saavuttamiseksi, jos ne suunnitellaan asianmukaisesti. Niiden kustannuksia on kuitenkin vaikea arvioida etukäteen ja ne voivat vaihdella huomattavasti. Mitä laajemmat markkinat ovat kyseessä ja mitä suurempi päästöoikeus- ja todistuskauppaa käyvien markkinatoimijoiden määrä on, sen parempi. Jos järjestelmää sovelletaan maailmanlaajuisilla markkinoilla kilpaileviin yrityksiin, myös sen on oltava maailmanlaajuinen, jotta vältetään kilpailun vääristyminen.
4.2.2

Kilpailupolitiikan ja kuluttajan valinnanvapauden välinen suhde on ollut yksi yhteisön lainsäädännön suurimmista huolenaiheista. Tämä todetaan sekä EY:n perustamissopimuksen entisessä 85 artiklan 3 kohdassa että nykyisessä 81 artiklassa, jossa määrätään, että kartellisopimukset ovat sallittuja ainoastaan silloin, kun niistä on kuluttajille hyötyä, vaikka ne rajoittaisivatkin kilpailua. Eräs tyypillinen esimerkki on se, että kilpailijat jakavat keskenään maantieteelliset alueet kattaakseen koko markkinat, vaikka se ei tietyillä alueilla olisikaan kannattavaa.
9.5

ETSK panee merkille yritysten yhteiskuntavastuusta 22. maaliskuuta 2006 annetun komission tiedonannon, jossa komissio korostaa työntekijöiden ja heitä edustavien ammattijärjestöjen roolia, kun on kyse yhteiskuntavastuun kantamisesta käytännössä (32). ”Tietoisuus yritysten yhteiskuntavastuusta ja sen ymmärtäminen ja omaksuminen on parantunut viime vuosina, mikä on osaksi seurausta yritysten yhteiskuntavastuuta käsittelevän sidosryhmäfoorumin toiminnasta ja muista komission tukemista toimista. Samanaikaisesti yritysten ja muiden sidosryhmien aloitteet ovat vieneet eteenpäin yritysten yhteiskuntavastuun kehittämistä Euroopassa ja koko maailmassa. Erityisesti toimialakohtainen työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu on ollut tehokas keino edistää yritysten yhteiskuntavastuuseen liittyviä aloitteita, ja eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on myös ollut rakentava merkitys yritysten yhteiskuntavastuun parhaiden käytänteiden kehittämisessä. Yritysten yhteiskuntavastuun omaksumista, toteuttamista ja huomioon ottamista strategioissa olisi edelleen kehitettävä eurooppalaisissa yrityksissä. Työntekijöiden, heidän edustajiensa ja ammattiliittojen tehtävää yritysten yhteiskuntavastuun käytänteiden kehittämisessä ja toteuttamisessa olisi vahvistettava. Ulkopuolisilla sidosryhmillä, myös valtiosta riippumattomilla järjestöillä, kuluttajilla ja sijoittajilla, olisi oltava suurempi merkitys vastuullisen yritystoiminnan kannustajina ja palkitsijoina. Viranomaisten kaikilla tasoilla oli entisestään parannettava toimintalinjojensa johdonmukaisuutta kestävän kehityksen, talouskasvun ja työpaikkojen syntymisen tukemiseksi. EU:n ihanne pitkän aikavälin vauraudesta, solidaarisuudesta ja turvallisuudesta ulottuu myös kansainväliselle kentälle. Komissio on tietoinen kytköksistä, jotka liittyvät yritysten yhteiskuntavastuun omaksumiseen EU:ssa ja kansainvälisellä tasolla. Se katsoo, että eurooppalaisten yritysten olisi toimittava vastuullisesti missä tahansa ne toimivatkaan ja noudatettava eurooppalaisia arvoja ja kansainvälisesti sovittuja normeja ja standardeja.”
3.5

Vetyä ei esiinny luonnossa vapaana vaan kemiallisissa yhdisteissä, kuten vedessä ja hiilivedyissä. Vedessä (H2O) on 11 prosenttia (2/18) H2-muotoista vetyä. Bensiini ja dieselöljy ovat hiilivetyseoksia. Metaani, joka on hiilivety, on maakaasun ja biokaasun pääainesosa. Koska H2-muotoista vetyä ei ole luonnossa, sitä on valmistettava. Sitä tuotetaan kaupallisesti kemian-, petrokemian-, öljynjalostus- ja muun teollisuuden käyttöön. Vedyn valmistamiseksi esim. vedestä elektrolyysin avulla tai maakaasusta höyryreformoinnin avulla tarvitaan energiaa: elektrolyysissä sähköä ja höyryreformoinnissa lämpöä. Polttoaineen tuotannon tehokkuutta mittaavan well-to-tank-analyysin (WTT) avulla voidaan määrittää, mitkä ovat energiankulutuksen ja kasvihuonekaasupäästöjen kannalta parhaita tapoja valmistaa raaka-aineesta H2-muotoista vetyä. Vety on ollut pitkään teollisuushyödyke, jota tuottavat ja myyvät teollisuuskaasuyritykset tai jota tuotetaan öljynjalostamoissa omaan tarpeeseen. Sen käyttö liikenteen polttoaineena on kuitenkin vielä lapsenkengissä. Tavoite, jonka mukaan sillä pitäisi vuonna 2015 korvata kaksi prosenttia ja vuonna 2020 jo viisi prosenttia polttoaineesta, on siis varsin haastava.
3.5

Eurooppalaisilla yritysneuvostoilla on tässä yhteydessä erityinen rooli. Muutamissa tapauksissa yritykset ovat jo tehneet eurooppalaisten yritysneuvostojen kanssa sopimuksia rakenneuudistustoimista, ja myös eurooppalaisten ammattiliittojen kanssa tehdyistä sopimuksista on esimerkkejä. Saatuja kokemuksia voidaan pitää myönteisinä, sillä nimenomaan kansainvälisissä konserneissa vaarana on se, että sosiaalisten vaikutusten lieventäminen yhdessä sijaintipaikassa tapahtuu toisen paikan kustannuksella.
3.13

Esimerkki teollisuudessa järkevien ja tarpeellisten toimenpiteiden siirtämisestä käsiteolliselle alalle on jo direktiiviin (EY) N:o 64/433 sisältyvä säännös sterilointilaitteesta. Nykyisissä teurastamoissa teurastustahti on yleensä nopea, eikä aikaa jää veitsen puhdistamiseen, jos se osuu esimerkiksi paiseeseen. Leikkaamon jokaisessa työpisteessä olevan sterilointilaitteen ansiosta työntekijä voi kuljetinta pysäyttämättä ottaa milloin tahansa käyttöönsä uuden ja steriilin veitsen. Käsiteollisissa teurastamoissa tilanne on toinen: Työntekijä leikkaa eläimen, ja tarvittaessa on aina riittävästi aikaa ottaa käyttöön uusi ja steriili veitsi. Veitsen steriloimiseksi riittää, kun työpisteessä on riittävästi edellisiltana steriloituja veitsiä. Sterilisointilaitetta ei tarvita jokaisessa työpisteessä. SANCO-asiakirjan N:o 1514 8. syyskuuta 2005 päivätyssä tarkistuksessa kyseinen ETSK:n huomautus on jo otettu huomioon, ja sen 5.3 kohdassa määrätään, että pienissä teurastamoissa riittää, kun työpisteessä on riittävä määrä ennen teurastuksen alkamista steriloituja veitsiä.
—

Yrityksiä koskevaa säännöstöä on muutettava byrokratian vähentämiseksi etenkin, kun kyse on uusien yritysten käynnistämisestä. Myös uusyritysten omistajilla on kuitenkin oltava perustason tiedot yritystaloudesta. On tärkeää, että he tietävät, millaisia lainsäädännöllisiä vaatimuksia yhteiskunta asettaa yritystoiminnalle muun muassa työoikeuden sekä työntekijöiden sosiaaliturvan osalta.
1.13

Viime vuosikymmeninä teräsalan toimintaympäristö EU:ssa on muuttunut huomattavasti niin poliittisesti, teknisesti kuin taloudellisesti. Öljykriisit, EU:n sisämarkkinoiden luominen, EU:n laajentuminen sekä maailmanlaajuistuminen ovat vaikuttaneet perinpohjaisesti teräsalaan, joka on merkittävä myös muille teollisuudenaloille. Kaikista syklisistä ja rakenteellisista suhdannevaihteluista huolimatta ensimmäisen kriisivuoden 1975 jälkeen EU:n terästuotanto on säilynyt jokseenkin vakaana. Terästä tuotetaan vielä nytkin lähes kaikissa maissa, jotka kuuluivat 15-jäseniseen yhteisöön. Teräsmäärän tuotantoon tarvitaan tekniikan kehittymisen ansiosta nykyään kuitenkin vain noin kolmannes vuonna 1975 vaaditusta työvoimasta. Valtioenemmistöisten teräsalan yritysten prosenttiosuus 15:n jäsenvaltion EU:ssa on tätä nykyä pudonnut vuonna 1985 tilastoidusta 53 prosentista alle kymmeneen prosenttiin. Lisäksi valtion hallitsemilla yrityksillä on nykyään samanlaiset taloudelliset perusedellytykset kuin yksityisyrityksillä.
4.6

Virheellisiä tietoja levitetään tietoisesti tai vahingossa useammin kuin uskotaan. ETSK:n tietoon on tullut tapauksia, joissa poliittisille päättäjille on väitetty, että EU:n säännökset eivät salli muuta mahdollisuutta kuin keskitetyn puhdistamon rakentamisen ja kaikkien kuntaosien liittämisen siihen. Vaikka kyseessä on tietenkin väärä tieto, niin se korostaa tiedonpuutteen ongelmaa.
m)

Euroopan on astuttava maailmanlaajuiselle pelikentälle huolehtimalla korkealaatuisesta teknisestä, teknologisesta ja henkiseen pääomaan liittyvästä asiantuntemuksesta. Euroopan on tarkistettava tutkimukseen ja etenkin henkiseen pääomaan myöntämäänsä tukea. On tunnettu tosiasia, että Yhdysvalloissa opiskelevista noin 14 000 eurooppalaisesta tutkijasta vain noin 3 000 aikoo palata Eurooppaan. Tilanne on erittäin vakava, ja siihen on puututtava välittömästi asianmukaisin toimenpitein. Oivallinen askel tähän suuntaan on Regions for Knowledge -aloite (KnowREG), jonka puitteissa päätettiin 27. huhtikuuta 2004 käynnistää 14 kokeiluhanketta edistämään osaamistaloutta paikallis- ja aluetasolla.
3.4.7

Yhtäaikainen väestön ikääntyminen, elinajanodotteen piteneminen ja työvoiman väheneminen merkitsevät sitä, että yhä suurempi joukko ikäihmisiä tulee olemaan taloudellisesti riippuvaisia, ellemme onnistu lisäämään työvoimaa siten, että työmarkkinoiden osallistavuutta parannetaan muun muassa aktivoimalla väestöryhmiä, jotka eivät ole tällä hetkellä työmarkkinoilla tai ovat niillä aliedustettuina. On ryhdyttävä toimiin jäsenvaltioiden sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmien haasteisiin vastaamiseksi. Eläkejärjestelmien riittävyys ja taloudellinen kestävyys kaikkien kannalta on ratkaisevan tärkeää kaikissa jäsenvaltioissa. ETSK suhtautuu myönteisesti komission ehdottamaan kattavaan lähestymistapaan miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien varmistamiseksi eläkeoikeuksien hankinnassa ja on samaa mieltä tarpeesta laatia aktiivisena ikääntymisen strategioita, joilla helpotetaan ikääntyneiden osallistumista työmarkkinoille ja kavennetaan sukupuolten välistä eläke-eroa. ETSK korostaa, että on tärkeää välttää ihmisten työuran aikaisten työssäolojaksojen hajanaisuutta, jotta sosiaaliturvajärjestelmille saadaan tukea sosiaaliturvamaksuista ja varmistetaan, että ihmiset saavat työuran päätyttyä riittävät eläketulot.
1.3

Eurooppalaista terveysdata-avaruutta koskeva ehdotus tarjoaa ETSK:n mielestä erinomaisen tilaisuuden lisätä yksilöiden mahdollisuutta tutustua henkilökohtaisiin terveystietoihinsa ja hallita niitä. Samoin ETSK katsoo, että strategia varmistaisi johdonmukaisen kehyksen yksilöiden terveystietojen käytölle tutkimus- ja kehityspolitiikkojen yhteydessä. Molempien tavoitteiden saavuttamiseksi prosessissa on erittäin tärkeää varmistaa luottamus ja turvallisuus. Tästä syystä ETSK kannattaa laajamittaisen viestintäkampanjan järjestämistä luottamuksen rakentamiseksi kansalaisten keskuudessa. Kansalaisten on oltava tietoisia tietojen jakamiseen liittyvistä hyödyistä. ETSK on sitä mieltä, että olisi aiheellista korostaa kansalaisille ja kuluttajille koituvia suoria hyötyjä, kuten on tehty muiden sidosryhmien kohdalla, mutta on tehtävä selväksi, että erityisesti lupia ja anonymiteettia varten on pakolliset laatuvaatimukset.
1.3

Rokottaminen on yksi ennaltaehkäisyn peruspilareista. Epidemiologisessa ketjussa (infektion lähde, tartuntareitti, vastaanottava organismi) se mahdollistaa kahden tärkeän lenkin (tartuntalähteen ja vastaanottavan organismin) samanaikaisen estämisen. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että strategiaa analysoidaan jatkuvasti ja että uudet elementit sisällytetään siihen samalla kun sitä pannaan täytäntöön. Alkuvaikeuksien jälkeen EU:lla ja useimmilla jäsenvaltioilla on nyt rokotusstrategia. EU:n rokotestrategian ansiosta turvallisia ja tehokkaita rokotteita on saatavilla riittävästi kaikille. Useissa jäsenvaltioissa rokotuskattavuuden kehitys on kuitenkin pysähdyksissä ja/tai jäänyt optimaalisen kynnysarvon alapuolelle on yksi ennaltaehkäisyn peruspilareista. Epidemiologisessa ketjussa (infektion lähde, tartuntareitti, vastaanottava organismi) se mahdollistaa kahden tärkeän lenkin (tartuntalähteen ja vastaanottavan organismin) samanaikaisen estämisen. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää, että strategiaa analysoidaan jatkuvasti ja että uudet elementit sisällytetään siihen samalla kun sitä pannaan täytäntöön. Alkuvaikeuksien jälkeen EU:lla ja useimmilla jäsenvaltioilla on nyt rokotusstrategia. EU:n rokotestrategian ansiosta turvallisia ja tehokkaita rokotteita on saatavilla riittävästi kaikille. Useissa jäsenvaltioissa rokotuskattavuuden kehitys on kuitenkin pysähdyksissä ja/tai jäänyt optimaalisen kynnysarvon alapuolelle ( 1 ) . Riskiä lisää myös se, että rokotteen teho on heikompi ihmisillä, jotka eivät ole vielä saaneet tehosteannosta (joihin lukeutuu noin 9 miljoonaa yli 60-vuotiasta!) ( 2 )
Yritysten olisi suunniteltava ihmisoikeuksia koskevat asianmukaisen huolellisuuden prosessinsa niin, että ne ovat riskiperusteisia ja oikeassa suhteessa niiden mahdollisiin ja todellisiin vaikutuksiin. ETSK katsookin, että soveltamisalaa on mukautettava vastaavasti ulottamalla se joko suoriin sopimuskumppaneihin tai välillisiin kumppaneihin, ja jälkimmäisessä tapauksessa vain jos tapaukseen liittyvissä olosuhteissa on kohtuullista odottaa, että ryhdytään riittäviin toimiin haittavaikutusten estämiseksi, lieventämiseksi tai lopettamiseksi tai niiden laajuuden minimoimiseksi, esimerkiksi tapauksissa, joissa vertikaalisen integroitumisen aste on korkea. Tämä hyväksi havaittu vastuunjakotapa löytyy jo olemassa olevasta lainsäädännöstä. Esimerkiksi jäljitettävyyden osalta siitä on säädetty EU:n perusasetuksessa (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002 ( 21 ) ). Siinä edellytetään lähinnä, että yritys ottaa käyttöön järjestelmiä ja menettelyjä, jotka perustuvat periaatteeseen ”yksi askel taaksepäin, yksi askel eteenpäin”, voidakseen määrittää, kuka on sen tuotteiden suora toimittaja ja suora ostaja (loppukuluttajaa lukuun ottamatta). Vakiintunut lähestymistapa on tarkoituksenmukainen, koska jokainen yksittäinen arvoketjun osapuoli voidaan selvästi katsoa vastuulliseksi prosesseista, joihin tämä voi tosiasiallisesti vaikuttaa.
2.1

ETSK tunnustaa ihmisarvon, perusoikeuksien ja tasa-arvon suojelemisen olevan erottamaton osa EU:ta ja jäsenvaltioiden demokraattisia järjestelmiä. Demokratia, ja EU itsessään, on mahdottomuus, jos ihmisten on elettävä pelossa ja häpeässä, jos he joutuvat häirinnän tai hyökkäysten kohteeksi arkielämässään, työssään, opintojensa yhteydessä tai osallistuessaan yhteiskuntaelämään ja politiikkaan. Sosiaalisen median yleistyessä viha ja leimaaminen saa helpommin ja nopeammin jalansijaa ja lapsiin ja nuoriin kohdistuva riski kasvaa jatkuvasti. Vihapuheen ja viharikosten leviämistä on ehkäistävä ja torjuttava aktiivisesti vahvoin ottein, muuta vaihtoehtoa ei ole.
C 290/154

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 1303/2013 ja asetuksen (EU) 223/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse koheesiopoliittisesta tukitoimesta Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE)”

(COM(2022) 109 final – 2022/0075 (COD))

(2022/C 290/28)

Lausuntopyyntö Euroopan parlamentti, 10.3.2022 neuvosto, 10.3.2022 Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 175 artiklan 3 kohta ja artiklat 177 ja 304 Vastaava jaosto työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus Hyväksyminen täysistunnossa 23.3.2022 Täysistunnon nro 568 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 199/0/6

Koska komitea katsoo, että asiakirjan sisältö on täysin hyväksyttävä, ja koska komitea on jo käsitellyt aihetta 17. lokakuuta 2018 antamissaan lausunnoissa SOC/597 – Euroopan sosiaalirahasto plus ja ECO/462 – EAKR- ja koheesiorahastoasetus sekä kannanotoissaan SOC/651 – EAKR- ja koheesiorahastoasetus sekä kannanotoissaan SOC/651 – Vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD) ja covid-19-kriisi ja ECO/517 – Covid-19: poikkeuksellinen joustavuus Euroopan rakenne- ja investointirahastojen käytössä, se päätti 23.–24. maaliskuuta 2022 pitämässään 568. täysistunnossa (maaliskuun 23. päivän kokouksessa) antaa esitetystä asiakirjasta myönteisen lausunnon ja viitata edellä mainituissa asiakirjoissa ilmaisemaansa kantaan. Äänestyksessä annettiin 199 ääntä puolesta eikä yhtään vastaan 6:n pidättyessä äänestämästä.