Ehdotus: neuvoston asetus yksityisoikeuden alalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelman (yksityisoikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta /* KOM/2000/0516 lopull. - CNS 2000/0220 */



Virallinen lehti nro C 365 E , 19/12/2000 s. 0262 - 0263



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yksityisoikeuden alalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelman (yksityisoikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Grotius-ohjelman hyväksyminen ja täytäntöönpano Neuvosto on hyväksynyt 28 päivänä lokakuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisen K.3 artiklan perusteella yhteisen toiminnan oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta (Grotius) [1]. [1] EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3. Grotius-ohjelman tarkoituksena on helpottaa oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä edistämällä niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. Ohjelman avulla voidaan rahoittaa koulutusta, vaihto- ja harjoitteluohjelmia, tapaamisten järjestämistä, tutkimustyötä ja tietojenvaihtoa. Ohjelman kohderyhmään kuuluviksi "oikeusalan toimijoiksi" katsotaan tuomarit (tutkintatuomarit mukaan luettuina), syyttäjät, asianajajat, yliopistojen ja tutkimuslaitosten henkilöstö, ministeriöiden virkamiehet, rikospoliisin virkamiehet, haastemiehet ja ulosottomiehet, tuomioistuinten tulkit ja muut oikeuden hoitoon liittyvien ammattien harjoittajat. Ohjelman perustamisen taustaa komissio on selvittänyt laajemmin perusteluissa, jotka se on esittänyt 31 päivänä toukokuuta 1996 esittämänsä neuvoston päätöstä koskevan ehdotuksen yhteydessä [2]. [2] KOM(96) 253 lopullinen. Grotius-ohjelma laadittiin vuosiksi 1996-2000. Sen viimeinen vuotuinen työohjelma ja viimeinen ehdotuspyyntö edellä mainitun, 28 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytyn yhteisen toiminnan nojalla julkaistiin tammikuussa 2000 [3]. [3] EYVL C 12, 15.1.2000, s. 17. Komissio on toimittanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle Grotius-ohjelman täytäntöönpanosta tähän mennessä kaksi vuosikertomusta [4], jotka osoittavat, että ohjelman avulla voidaan merkittävästi vahvistaa oikeudellista yhteistyötä. Komissio katsoo, että oikeusalan toimijoiden on edelleen voitava hyödyntää tukea, jota tähän mennessä on myönnetty Grotius-ohjelman kautta. Siksi se on pohtinut, millä tavoin Grotius-ohjelman avulla toteutettavaa toimintaa olisi parasta jatkaa. [4] Kertomukset Grotius-, Sherlock-, Stop- ja Oisin-ohjelmien täytäntöönpanosta, SEC(98) 1048 ja SEC(99) 1955. Institutionaalisen kehyksen muuttuminen Grotius-ohjelma koskee oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja rikosoikeudellisissa asioissa. Ohjelma perustettiin vuonna 1996, jolloin tällaista yhteistyötä pidettiin yhtenä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisessä K.1 artiklassa tarkoitetuista yhteistä etua koskevista asioista. Neuvosto hyväksyi Grotius-ohjelman perustamista koskevan yhteisen toiminnan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisen K.3 artiklan nojalla. Amsterdamin sopimuksen voimaantulo 1. toukokuuta 1999 on aiheuttanut muutoksia oikeudellista yhteistyötä koskeviin perustamissopimusten määräyksiin. Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa mainitaan nyt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 61 artiklassa. Yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Grotius-ohjelma kuuluu siis tätä nykyä tämän artiklan soveltamisalaan. Oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa mainitaan puolestaan nyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa. Rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Grotius-ohjelma kuuluu siis tätä nykyä kyseisen artiklan soveltamisalaan. Komissio on alkanut tarkastella myös tähän ohjelman toiseen osaan liittyviä jatkotoimia sekä horisontaalisia näkökohtia. Näitä kysymyksiä ei kuitenkaan käsitellä tässä päätöksessä. Harkitessaan Grotius-ohjelman jatkamista yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta (jäljempänä 'yksityisoikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma') komissio on pohtinut erityisesti ohjelman suhdetta muihin ohjelmiin, joita rahoitetaan osana vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomista ja jotka perustuvat joko Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastoon (erityisesti ODYSSEUS [5]) tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon (erityisesti GROTIUS rikosoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta sekä STOP [6], OISIN [7] ja FALCONE [8]). Komissio on kiinnostunut myös yhteisvaikutuksista, joita voidaan saavuttaa nivomalla toiminta yhteen Robert Schuman -ohjelman kanssa. [5] Yhteinen toiminta 19 päivältä maaliskuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan sekä ulkorajojen ylittämisen aloilla toteutettavaa koulutus-, vaihto- ja yhteistyöohjelmaa koskevasta neuvoston yhteisestä toiminnasta (98/244/YOS) - EYVL L 99, 31.3.1998, s. 2. [6] Yhteinen toiminta 29 päivältä marraskuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, ihmisillä käytävän kaupan ja lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjunnasta vastaavien henkilöiden kannustus- ja vaihto-ohjelman perustamisesta (96/700/YOS) - EYVL L 322, 12.12.1996, s. 7. [7] Yhteinen toiminta 20 päivältä joulukuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, rikosten torjunnasta vastaavien viranomaisten välistä henkilöstövaihtoa ja koulutusta sekä näiden viranomaisten välistä yhteistyötä koskevasta yhteisestä ohjelmasta (97/12/YOS) - EYVL L 7, 10.1.1997, s. 5. [8] Yhteinen toiminta 19 päivältä maaliskuuta 1998, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan perusteella, järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaaville henkilöille tarkoitetun vaihto-, koulutus- ja yhteistyöohjelman perustamisesta (98/245/YOS) - EYVL L 99, 31.3.1998, s. 8. Yhteisvaikutukset Robert Schuman -ohjelman kanssa Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat tehneet 22 päivänä kesäkuuta 1998 EY:n perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan nojalla päätöksen toimintaohjelman laatimisesta yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi lakimiesten keskuudessa (Robert Schuman -ohjelma) [9]. [9] EYVL L 196, 14.7.1998, s. 24. Robert Schuman -ohjelmasta myönnettävällä rahoitustuella yhteisö kannustaa ja tukee koulutuksen ja tiedottamisen alalla toteutettavia aloitteita yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi jäsenvaltioiden oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien keskuudessa. Ohjelma on perustettu kolmen vuoden ajaksi. Siihen liittyvä viimeinen vuotuinen ehdotuspyyntö edellä mainitun, 22 päivänä kesäkuuta 1998 tehdyn päätöksen perusteella julkaistaan tammikuussa 2001. Komissio on analysoinut Robert Schuman -ohjelmaa ja esittänyt siitä alustavan arvion vuosien 1997-1998 kokeiluvaiheen perusteella. Tämän perusteella on voitu todeta, että toiminta on parantanut merkittävästi jäsenvaltioiden oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien eurooppaoikeuden tuntemusta. Komissio katsoo, että näiden oikeusalan ammattilaisten olisi edelleen voitava saada tukea, jota tähän mennessä on myönnetty tämän ohjelman kautta. Siksi se on alustavasti pohtinut, millä tavoin Robert Schuman -ohjelman avulla toteutettavaa toimintaa olisi parasta jatkaa. Edellä mainitun päätöksen 9 artiklassa säädetään, että "Komissio valvoo yhdessä jäsenvaltioiden kanssa [Robert Schuman] -ohjelman ja muiden koulutuksen ja tiedotuksen alalla toteutettavien yhteisön toimien välistä yleistä yhteensopivuutta; Robert Schuman -ohjelma täydentää toimintaa, joka toteutetaan muiden ohjelmien yhteydessä, erityisesti [...] Grotiuksen yhteydessä". Komissio toteaa, että nivomalla toimintaa yhteen Robert Schuman -ohjelman kanssa voidaan saavuttaa yhteisvaikutuksia, jotka se ottaa huomioon harkitessaan näiden ohjelmien mahdollista jatkamista. Koska Robert Schuman -ohjelma päättyy vuoden 2001 lopussa, yksityisoikeuden alaa koskevan muutetun Grotius-ohjelman täytäntöönpano voi alkaa aikaisintaan vuonna 2002. On kuitenkin varmistettava, että sen jälkeen kun Grotius-ohjelma päättyy vuonna 2000 ja ennen kuin muutetun ohjelman täytäntöönpano alkaa vuonna 2002, oikeusalan toimijat voivat edelleen saada Euroopan yhteisön rahoitustukea, jolla helpotetaan oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä edistämällä niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. Yksityisoikeuden alaa koskevan Grotius-ohjelman voimassaoloa on siis jatkettava vuodeksi 2001. Ehdotuksen sisältö Ehdotuksen 1 artiklassa säädetään Grotius-ohjelman jatkamisesta yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta, mutta vain väliaikaisesti vuodeksi 2001. Tämä edellyttää erityisesti sitä, että ohjelman täytäntöönpanoa koskevien menettelymääräysten voimassaoloa jatketaan. Ehdotuksen 2 artiklassa määritellään ohjelman rahoituskehys vuodeksi 2001 ja asetetaan sen toteutumisen ehdoksi se, että budjettivallan käyttäjä ottaa nämä määrärahat varaukseen. Määrärahatarve on laskettu seuraavasti: Yhteisessä toiminnassa 28 päivältä lokakuuta 1996 määriteltiin ohjelman toteuttamiseen vuosiksi 1996-2000 tarvittavan rahoituksen määräksi 8,8 miljoonaa euroa. Jos ohjelmaa jatketaan pelkästään yksityisoikeudellisten asioiden osalta, vuodeksi 2001 tarvittava rahoitus voidaan laskea käyttäen perusteena ohjelman yksityisoikeudellisen osuuden toteuttamiskuluja yhden vuoden ajalta. Yhden vuoden rahoitus lasketaan jakamalla ohjelman kokonaismäärärahat toteuttamisvuosien lukumäärällä ja kertomalla näin saatu luku ohjelman yksityisoikeudellista osuutta varten myönnettyjen varojen prosenttiosuudella kokonaismäärärahoista. Ehdotuksen 3 artiklan tarkoituksena on varmistaa ohjelman täytäntöönpanon seuranta. 2000/0220 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS yksityisoikeuden alalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelman (yksityisoikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma) jatkamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 61 artiklan c alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [10], [10] EYVL ..., ..., s. ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [11], [11] EYVL ..., ..., s. ... ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [12], [12] EYVL ..., ..., s. ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto on hyväksynyt 28 päivänä lokakuuta 1996 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisen K.3 artiklan perusteella yhteisen toiminnan oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta (Grotius) [13]. Grotius-ohjelman tarkoituksena on helpottaa oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä edistämällä niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. Ohjelman avulla voidaan rahoittaa koulutusta, vaihto- ja harjoitteluohjelmia, tapaamisten järjestämistä, tutkimuksia ja tietojenvaihtoa. Sen kohderyhmänä ovat oikeusalan toimijat. [13] EYVL L 287, 8.11.1996, s. 3. (2) Grotius-ohjelma on laadittu vuosiksi 1996-2000. Sen viimeinen vuotuinen työohjelma ja viimeinen ehdotuspyyntö edellä mainitun, 28 päivänä lokakuuta 1996 hyväksytyn yhteisen toiminnan nojalla julkaistiin tammikuussa 2000 [14]. Komissio on toimittanut Euroopan parlamentille ja neuvostolle Grotius-ohjelman täytäntöönpanosta tähän mennessä kaksi vuosikertomusta [15], jotka osoittavat, että ohjelman avulla voidaan merkittävästi vahvistaa oikeudellista yhteistyötä. Oikeusalan toimijoiden on edelleen voitava saada tukea, jota tähän mennessä on myönnetty tämän ohjelman kautta. [14] EYVL C 12, 15.1.2000, s. 17. [15] Kertomukset Grotius-, Sherlock-, Stop- ja Oisin-ohjelmien täytäntöönpanosta, SEC(98) 1048 ja SEC(99) 1955. (3) Grotius-ohjelma koskee oikeudellista yhteistyötä yksityis- ja rikosoikeudellisissa asioissa. Oikeudellinen yhteistyö yksityisoikeudellisissa asioissa, jota pidettiin yhtenä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisessä K.1 artiklassa tarkoitetuista yhteistä etua koskevista asioista, mainitaan nyt Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 61 artiklassa. Yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Grotius-ohjelma kuuluu siis tätä nykyä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 61 artiklan soveltamisalaan. Oikeudellinen yhteistyö rikosoikeudellisissa asioissa, jota pidettiin yhtenä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisessä K.1 artiklassa tarkoitetuista yhteistä etua koskevista asioista, mainitaan nyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklassa. Rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta Grotius-ohjelma kuuluu siis tätä nykyä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 29 artiklan soveltamisalaan. Tässä asetuksessa ei käsitellä ohjelman tätä osaa. (4) Komissio on alkanut harkita Grotius-ohjelman jatkamista yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta (jäljempänä 'yksityisoikeuden alaa koskeva Grotius-ohjelma'). Tätä varten se ottaa huomioon erityisesti ohjelman suhteen muihin tällä alalla rahoitettaviin ohjelmiin eli Robert Schuman -ohjelmaan [16] sekä ohjelmiin, jotka ovat osa vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomista ja perustuvat joko Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osastoon tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon. [16] Robert Schuman -ohjelma on vuonna 1998 perustettu rahoitusväline (Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös, tehty 22 päivänä kesäkuuta 1998 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen entisen 100 a artiklan nojalla, toimintaohjelman laatimisesta yhteisön oikeuden tuntemuksen parantamiseksi lakimiesten keskuudessa, EYVL L 196, 14.7.1998, s. 24). Ohjelma on voimassa kolme vuotta, ja sen avulla pyritään kannustamaan ja tukemaan koulutuksen ja tiedottamisen alalla toteutettavia aloitteita, joiden tarkoituksena on parantaa yhteisön oikeuden tuntemusta jäsenvaltioiden oikeudenkäyttöön osallistuvien oikeusalan ammattilaisten eli tuomareiden, syyttäjien ja asianajajien keskuudessa. (5) Ennen kuin ohjelman jatkamisesta päätetään, on varmistettava, että oikeusalan toimijat voivat edelleen saada Euroopan yhteisön rahoitustukea, jolla helpotetaan oikeudellista yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä edistämällä niiden oikeusjärjestelmien ja oikeuslaitosten keskinäistä tuntemusta. Yksityisoikeuden alaa koskevan Grotius-ohjelman voimassaoloa on siis jatkettava vuodeksi 2001. (6) Tässä asetuksessa säädetään ohjelman voimassaolon ajaksi myönnettävän kokonaisrahoituksen määrä, jota budjettivallan käyttäjä pitää ensisijaisena ohjeenaan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välillä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn toimielinten sopimuksen [17] 33 kohdan mukaisesti, [17] EYVL C 172, 18.6.1999, s. 1. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Jatketaan Grotius-ohjelmaa vuodeksi 2001 yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön osalta; ohjelma on perustettu yhteisellä toiminnalla 28 päivältä lokakuuta 1996, jonka neuvosto on hyväksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen entisen K.3 artiklan perusteella, oikeusalalla toimivien tuki- ja vaihto-ohjelmasta (Grotius) (96/636/YOS). Ohjelman täytäntöönpanossa vuonna 2001 sovelletaan edelleen edellä mainitun yhteisen toiminnan säännöksiä erityisesti menettelytapojen osalta. 2 artikla Ohjelman täytäntöönpanon kokonaisrahoitukseksi vuonna 2001 vahvistetaan 650 000 euroa. Budjettivallan käyttäjä myöntää määrärahat rahoitusnäkymien sallimissa puitteissa. 3 artikla Komissio laatii Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta varainhoitovuoden 2001 päätyttyä. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja >TAULUKON PAIKKA>