Ehdotus neuvoston asetus lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa /* KOM/2000/0195 lopull. */





Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa (komission esittämä) PERUSTELUT 1. Komissio pani 12. helmikuuta 1999 vireille polkumyyntitutkimuksen, joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuontia. 2. Tutkimus kohdistuu kolmeen keskeiseen televisiokamerajärjestelmien osaan. Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa määriteltyä tuotevalikoimaa pienennettiin tutkimuksen tulosten perusteella. 3. Väliaikaisia toimenpiteitä ei otettu käyttöön, mutta tutkimusta päätettiin jatkaa lopullisten toimenpiteiden ehdottamiseksi. 4. Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskeviin lopullisiin päätelmiin, joiden perusteella lopulliset polkumyyntitoimenpiteet ovat perusteltuja. 5. Komissio ehdottaa, että neuvosto hyväksyisi liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä viimeistään 12. toukokuuta 2000. Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisten polkumyyntitullien käyttöönotosta tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuonnissa EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [1] ja erityisesti sen 9 artiklan, [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 27 päivänä huhtikuuta 1998 annetulla asetuksella (EY) N:o 905/98, EYVL L 128, 30.4.1998, s.18. ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. YLEISTÄ 1. Taustaa ja menettelyn aloittaminen (1) Huhtikuussa 1994 neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1015/94 [2] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuonnissa. Lopullinen polkumyyntitulli oli 62,6 prosenttia Sony Corporation -yrityksen osalta, jäljempänä 'Sony', 82,9 prosenttia Ikegami Tsushinki Co Ltd -yrityksen osalta, jäljempänä 'Ikegami', 52,7 prosenttia Hitachi Denshi Ltd -yrityksen osalta ja 96,8 prosenttia kaikkien muiden tuottajien osalta. [2] EYVL L 111, 30.4.1994, s. 106, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1952 (EYVL L 276, 9.10.1997, s. 20). (2) Neuvosto muutti lokakuussa 1997 asetuksella (EY) N:o 1952/97 [3] neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 [4], jäljempänä 'perusasetus', 12 artiklan mukaisen absorptiotutkimuksen perusteella edellä mainittua asetusta ja korotti lopullisen polkumyyntitullin 108,3 prosenttiin Sonyn osalta ja 200,3 prosenttiin Ikegamin osalta. [3] EYVL L 276, 9.10.1997, s. 20. [4] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30.4.1998, s. 18). (3) Kesäkuussa 1998 pantiin vireille tutkimus, joka koski edellä mainitun lopullisen polkumyyntitullin väitettyä kiertämistä Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien moduulien, rakennussarjojen, rakenneyhdistelmien ja osien tuonnissa; näitä osia väitettiin käytettävän televisiokamerajärjestelmien kokoonpanoon yhteisössä. Tutkimus rajoittui kahteen japanilaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, Sonyyn ja Ikegamiin, koska valituksen tekijä esitti ainoastaan näitä kahta yritystä koskevia todisteita kiertämisestä. (4) Tammikuussa 1999 komissio aloitti polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koski Yhdysvalloista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontia. Menettelyn aloittamisen jälkeen ainoa vientiä harjoittanut tuottaja, Sony, lopetti kuitenkin televisiokamerajärjestelmien valmistuksen Yhdysvalloissa. Koska maassa ei ole muita televisiokamerajärjestelmien tuottajia, menettely päätettiin helmikuussa 2000, eikä mitään toimenpiteitä otettu käyttöön. (5) Polkumyyntitullin kiertämistä koskenut tutkimus päätettiin helmikuussa 1999 ottamatta käyttöön toimenpiteitä, koska valitus vedettiin pois. Samanaikaisesti komissio aloitti viran puolesta tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn, joka koskee televisiokamerajärjestelmien tiettyjen osien tuontia, ja se julkaisi perusasetuksen 5 artiklan 6 kohdan mukaisesti menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen [5]. Komissio päätti käynnistää tämän menettelyn polkumyyntiä koskevien todisteiden perusteella, jotka oli saatu edellä mainitun, toimenpiteiden kiertämistä koskeneen tutkimuksen yhteydessä, yhdessä niiden merkittävää vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevien todisteiden perusteella, jotka oli ennen menettelyn aloittamista toimittanut yhteisön tuottaja, jonka tuotanto muodostaa pääosan yhteisön televisiokamerajärjestelmien ja tämän menettelyn kohteena olevien kolmen osan kokonaistuotannosta. Todisteita pidettiin riittävinä menettelyn aloittamiseksi. [5] EYVL C 38, 12.2.1999, s. 2. 2. Asianomaisten osapuolten näkemykset menettelyn aloittamisesta 2.1. Toisessa polkumyynnin vastaisessa menettelyssä saatujen tietojen käyttäminen tämän menettelyn aloittamiseksi (6) Monet vientiä harjoittavat tuottajat asettivat kyseenalaiseksi edellä mainitussa, toimenpiteiden kiertämistä koskeneessa tutkimuksessa saatujen tietojen käyttämisen perusteena uudelle menettelylle, joka koskee tiettyjen Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien osien tuontia. (7) Perusasetuksessa ei suljeta pois mahdollisuutta käyttää yhdessä polkumyynnin vastaisessa menettelyssä saatuja tietoja myös muissa menettelyissä. Perusasetuksen 19 artiklan 6 kohdassa kielletään ainoastaan tietojen käyttäminen muihin kuin niihin tarkoituksiin, joihin ne on pyydetty. Komissio katsoo tässä yhteydessä, että yhden polkumyynnin vastaisen menettelyn yhteydessä kerättyjä ja tarkistettuja tietoja voidaan käyttää perusteena toisen, olennaisesti samoja tuottajia koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamiselle. 2.2 Riittävät todisteet vahingollisesta polkumyynnistä tämän menettelyn aloittamiseksi (8) Tämän polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisen jälkeen eräät asianomaiset osapuolet kiistivät polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevien todisteiden riittävyyden tutkimuksen aloittamiseksi. (9) Tässä yhteydessä viitataan useisiin edellä mainittuihin televisiokamerajärjestelmiä koskeviin tutkimuksiin. Japanilaisia vientiä harjoittavia televisiokamerajärjestelmien tuottajia koskevia tutkimuksia on tehty useita vuodesta 1992. Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että viejät ovat harjoittaneet huomattavaa polkumyyntiä ja tullien absorptiota, ja ne ovat myös johtaneet perusasetuksen 13 artiklan mukaiseen tutkimukseen polkumyyntitullin kiertämisestä. (10) Tämä menettely aloitettiin aiemman, toimenpiteiden kiertämistä koskeneen tutkimuksen yhteydessä polkumyynnistä kerättyjen tietojen perusteella. Molempien menettelyjen kohteena ovat suureksi osaksi samat japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat. (11) Menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa mainitut riittävät todisteet vahingosta ja syy-yhteydestä toimitti ennen menettelyn aloittamista eräs yhteisön tuottaja, jonka tuotanto muodostaa pääosan televisiokamerajärjestelmien osien koko yhteisön tuotannosta. Näin ollen komissio päätteli olevan olemassa riittävää näyttöä polkumyynnistä, vahingosta ja niiden välisestä syy-yhteydestä tutkimuksen avaamisen oikeuttamiseksi. 3. Tutkimusajanjakso (12) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä 'tutkimusajanjakso'. Vahinkoanalyysiin liittyvä kehityssuuntien tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 1995 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson. 4. Menettelyn osapuolet (13) Komissio lähetti kyselylomakkeen tiedossa oleville yhteisön tuottajille ja kaikille tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille. Vastaukset saatiin molemmilta yhteisön tuottajilta ja kahdelta japanilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta. (14) Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin, vahingon ja yhteisön edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkastuskäynnit seuraavien yritysten toimitiloihin: Yhteisön tuottajat - Philips BTS Broadcast Television Systems b.v., jäljempänä 'Philips' - Thomson Broadcast Systems, jäljempänä 'Thomson' Japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat - Matsushita Electronics Corporation, Kioto - Sony Corporation, Tokio (etuyhteydessä oleva tuoja Sony UK (Basingstoke)). Muut tiedossa olevat japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät osallistuneet yhteistyöhön tämän menettelyn yhteydessä. (15) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus suosittaa lopullisten toimenpiteiden ottamista käyttöön Japanista peräisin olevassa tuonnissa. Osapuolille annettiin tämän ilmoituksen jälkeen tilaisuus esittää näkökantansa asetetussa määräajassa. Osapuolten esittämiä huomautuksia tarkasteltiin ja niiden perusteella tehtiin tarvittaessa muutoksia tehtyihin päätelmiin. 5. Yhteistyön laajuus (16) Polkumyynnin määrittämisen osalta vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyö tässä menettelyssä oli erityisen vähäistä, sillä ainoastaan yksi japanilainen yritys toimi täysin yhteistyössä koko tutkimuksen ajan. Toinen yritys antoi tietoja, jotka otettiin huomioon polkumyyntiä arvioitaessa. Tämä yritys toimitti kuitenkin myös tietoja, joiden tueksi ei esitetty todisteita, eikä niitä siten voitu käyttää. Eräät muut tiedossa olevat japanilaiset tuottajat eivät toimineet lainkaan yhteistyössä. Näissä tapauksissa komissio perusti lopulliset päätelmänsä kokonaan tai osittain käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (17) Vahingon määrittämisen osalta vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien yhteistyö oli myös hyvin vähäistä. Yksi japanilainen yritys toimitti vain rajoitetusti tietoja joistakin vahingon arvioimiseen liittyvistä tekijöistä, kuten jäljempänä esitetään. Tälle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin, miksi näitä rajallisia tietoja ei hyväksytty, ja sille annettiin mahdollisuus esittää lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin riittämättöminä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä olleisiin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Eräät muut tiedossa olevat japanilaiset tuottajat eivät osallistuneet lainkaan yhteistyöhön, joten komissio turvautui käytettävissä olleisiin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 1. Menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen tuotekuvaus (18) Tarkasteltavana olevan tuotteen muodostavat tietyt keskeiset osat, joita käytetään televisiokamerajärjestelmissä, jotka on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1015/94 [6], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 2474/95 [7] ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 193/99 [8]. [6] EYVL L 111, 30.4.1994, s. 106. [7] EYVL L 255, 25.10.1995, s. 11. [8] EYVL L 22, 29.1.1999, s. 10. (19) Tämän menettelyn kohteena oleva tuote on määritelty menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa seuraavasti: - värijaottimet, joihin on kiinnitetty vähintään kolme varaussiirto- eli CCD-anturia, mukaan lukien elektroniset rakenneyhdistelmät ja niiden osat, myös ilman suodatinkiekkoa, jäljempänä 'CCD-lohko', joko yhdessä tai erikseen tuotuina, - ainoastaan televisiokameran rungoissa, ohjaus- ja käyttöpaneeleissa, pääohjauspaneeleissa ja televisiokameroiden tukiasemissa käytettävät sovelluskohtaiset integroidut piirit, jäljempänä 'ASIC-piirit', - painopiirilevyt, jotka sisältävät edellä mainitut ASIC-piirit. (20) Vaikka edellä mainitut tuotteen osat ovat fyysisiltä ominaisuuksiltaan erilaisia, tämän tutkimuksen yhteydessä niiden on katsottu muodostavan yhden tuotteen, sillä ne on tarkoitettu käytettäviksi televisiokamerajärjestelmissä, ja yhdessä ne muodostavat televisiokameran rungon ja siis myös televisiokamerajärjestelmän keskeisen teknologisen osan. Ne määräävät myös televisiokamerajärjestelmän keskeiset tekniset määritykset ja vastaavat yhdessä televisiokamerajärjestelmän keskeisestä toiminnasta. Nämä kolme osaa eivät esiinny aina yhdessä, mutta niitä ei voida käyttää muihin tarkoituksiin kuin televisiokamerajärjestelmiin, ja lisäksi ainoastaan sen valmistajan televisiokamerajärjestelmiin, joita varten ne on valmistettu. Vaikka näitä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kolmea osaa olisi tarkasteltu erikseen, lopputulos olisi ollut suurelta osin sama, sillä kutakin erillistä osaa koskevat päätelmät muodostaisivat yhdessä myös koko tuotetta koskevat päätelmät. (21) Nämä osat luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88, ex 8542 13 80. 2. Tuotemääritelmän täsmennys (22) Edellä esitetyn tuotemääritelmän monimutkaisuuden vuoksi tutkittiin sitä, pitäisikö tutkimuksessa keskittyä tuotteen kolmeen keskeiseen osaan ja luopua komponentteja koskevasta tutkimuksesta. 2.1 CCD-lohko (23) Yhden tarkasteltavana olevan tuotteen osan, CCD-lohkon, osalta tutkimus kattoi aluksi, kuten edellä mainittiin, itse CCD-lohkon ja sen komponentit, joko yhdessä tai erikseen tuotuina. (24) CCD-lohko muodostuu värijaottimesta (jota kutsutaan myös sädejaottimeksi tai prismaksi), vähintään kolmesta varaussiirto- eli CCD-anturista, joistakin väliosista, joilla CCD-anturit liitetään värijaottimeen, sekä joistakin muista sähköisistä komponenteista. (25) Tutkimuksessa osoittautui, ettei millään CCD-lohkon komponenteista ole itsessään niitä keskeisiä optisia ja sähköisiä ominaisuuksia, jotka ovat CCD-lohkolle ja siten myös tutkimuksen kohteena olevalle tuotteelle tunnusomaisia, eli ne eivät kerää valoa ja muunna sitä videosignaaleiksi. CCD-lohkon ja siten tutkimuksen kohteena olevan tuotteen valmistaminen näistä komponenteista merkitsee huomattavaa arvon lisäystä valmistusvaiheessa. (26) Tutkimuksessa paljastui myös, että joidenkin CCD-lohkon komponenttien käyttö ei rajoitu televisiokamerajärjestelmiin, eivätkä niitä valmista aina samat yritykset, jotka valmistavat televisiokamerajärjestelmiä. CCD-lohkon komponenttien suuren määrän ja niiden tutkimiseen - yhdessä tai erikseen - liittyvien vaikeuksien vuoksi tällainen tutkimus todettiin liian raskaaksi. Näin ollen CCD-lohkoa ja sen komponentteja pidetään fyysisiltä piirteiltään ja ominaisuuksiltaan eri tuotteina. Niitä ei tämän vuoksi voida pitää yhtenä ainoana tuotteena. Erikseen tuodut CCD-lohkon komponentit eivät siis kuulu tämän tutkimuksen piiriin. (27) Värijaottimella, johon on kiinnitetty vähintään kolme CCD-anturia, on kuitenkin samat keskeiset ominaispiirteet kuin yhdellä tutkimuksen kohteena olevan tuotteen kolmesta osasta (kokonaisella CCD-lohkolla), sillä se voi suorittaa CCD-lohkon optisia ja sähköisiä perustoimintoja. Tällaista puolivalmista CCD-lohkoa pidetään siten yhtenä ja samana tuotteena valmiin CCD-lohkon kanssa ja siis myös tämän tutkimuksen kohteena olevana tuotteena. 2.2. ASIC-piirit ja painopiirilevyt (28) Kahden muun tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osan eli ASIC-piirien ja painopiirilevyjen osalta tutkimuksessa on vahvistettu menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa esitetty määritelmä. 3. Päätelmät tuotemääritelmästä (29) Edellä todetun perusteella esitetään päätelmänä, että tässä tutkimuksessa kolmea mainittua osaa (CCD-lohkoa, ASIC-piirejä ja painopiirilevyjä) pidetään yhtenä tuotteena ja siten tutkimuksen kohteena olevana tuotteena, joko yhdessä tai erikseen tuotuina. 4. Samankaltainen tuote (30) Japanin kotimarkkinoita varten tuotetulla ja siellä myytävällä sekä Japanista yhteisöön vietävällä tutkimuksen kohteena olevalla tuotteella ja yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoille tuottamalla ja siellä myymällä vastaavalla tuotteella todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi niitä pidetään samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. C. POLKUMYYNTI 1. Alustavat huomautukset (31) Tutkimuksissa todettiin, etteivät yhteistyöhön osallistuneet tuottajat olleet myyneet kyseistä tuotetta Japanin kotimarkkinoilla, minkä vuoksi pidettiin kohtuullisena laskea polkumyynti kyseisten kolmen osan osalta erikseen. Tuloksista laskettiin keskiarvo, jonka perusteella saatiin kyseisen tuotteen polkumyyntimarginaali. 2. Normaaliarvo (32) Normaaliarvon määrittämistä varten komissio tutki ensin kunkin vientiä harjoittavan tuottajan osalta, oliko sen asianomaisen tuotteen kokonaismyynti kotimarkkinoilla sen koko yhteisöön vietäväksi tarkoitettuun myyntiin verrattuna edustavaa. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti kotimarkkinamyyntiä pidetään edustavana, kun kunkin vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä on vähintään viisi prosenttia sen yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Tilanne oli tällainen molempien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. (33) Komissio määritti kunkin sellaisen tutkimuksen kohteena olevan tuotteen eri mallin (CCD-lohkon, ASIC-piirien ja painopiirilevyjen) osalta, joita vientiä harjoittavat tuottajat myyvät kotimarkkinoillaan ja joiden todettiin vastaavan yhteisöön vietäväksi myytyjä malleja, voidaanko kotimarkkinamyyntiä pitää edustavana perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tietyn mallin myyntiä kotimarkkinoilla pidettiin edustavana, jos kyseisen myynnin määrä tutkimusjakson aikana oli vähintään viisi prosenttia suoraan verrattavissa olevan mallin yhteisöön suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. (34) Tämän jälkeen komissio tarkasteli, voidaanko kunkin mallin kotimarkkinamyynnin riippumattomille asiakkaille katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, selvittämällä kannattavan kotimarkkinamyynnin osuus kyseisen mallin koko kotimarkkinamyynnistä. Tapauksissa, joissa vähintään laskennallisia tuotantokustannuksia vastaavalla nettohinnalla myytyjen (kannattava myynti) osien määrä oli vähintään 80 prosenttia koko myynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin todellista kotimaassa sovellettavaa hintaa, joka laskettiin määrittämällä kaiken tutkimusajanjakson aikana tapahtuneen kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo. Tapauksissa, joissa kunkin osan kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin todellista kotimarkkinoiden hintaa, joka laskettiin määrittämällä ainoastaan kannattavan myynnin hintojen painotettu keskiarvo. (35) Tapauksissa, joissa kotimarkkinoiden myyntihinnat eivät tarjonneet riittävää perustaa normaaliarvon määrittämiselle, tarkasteltiin mahdollisuutta käyttää toisen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoiden myyntihintoja perustana normaaliarvon määrittämiselle. (36) Eri mallien teknisten erojen vuoksi ei ollut kuitenkaan mahdollista löytää samanlaista tai vastaavaa mallia toisen japanilaisen vientiä harjoittavan tuottajan valikoimasta. Näissä tapauksissa vahvistettiin laskennallinen normaaliarvo. (37) Laskennalliset normaaliarvot määritettiin lisäämällä vientiin myytyjen mallien tuotantokustannuksiin kohtuullinen osuus myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksista sekä kohtuullinen voittomarginaali. Tätä varten komissio tutki, olivatko kummallekin vientiä harjoittavalle tuottajalle kotimarkkinoilla aiheutuneita myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä niiden kotimarkkinoilla saamaa voittoa koskevat tiedot luotettavia. Kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta käytettiin todellisia kotimaan myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia, koska kotimarkkinamyynnin määrä oli edustava (ks. edellä). Kotimarkkinoiden voittomarginaali määritettiin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen edustavan myynnin perusteella. Näin tehtiin kummankin vientiä harjoittavan tuottajan osalta. (38) Toisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todettiin, että toimitetut tuotteen kotimarkkinamyyntiä koskevat tiedot olivat huomattavan puutteelliset. Koska komissio ei voinut määrittää puuttuvien tietojen laajuutta, päätettiin turvautua käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Muiden todennettavissa olevien tietojen puutteessa päätettiin käyttää yrityksen ilmoittamia kotimarkkinoiden myyntihintoja kaikkien mallien osalta riippumatta siitä, olivatko ilmoitetut myyntimäärät edustavia verrattuna saman mallin vientimäärään. 3. Vientihinta (39) Kaikissa tapauksissa, joissa kyseistä tuotetta vietiin yhteisön riippumattomille asiakkaille, vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti eli tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien vientihintojen perusteella. (40) Toinen tuottajista harjoitti vientiä siihen etuyhteydessä olevalle osapuolelle. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti sen hinnan perusteella, jolla maahantuodut tuotteet jälleenmyytiin ensimmäisen kerran riippumattomalle ostajalle. Kyseisissä tapauksissa tehtiin oikaisuja kaikenlaisten tuonnin ja jälleenmyynnin välisten aikana syntyneiden kustannusten sekä kertyneiden voittojen huomioon ottamiseksi luotettavan vientihinnan määrittämiseksi yhteisön rajalla. Voittomarginaaliksi arvioitiin 5 prosenttia liikevaihdosta, mitä komissio piti kohtuullisena, kun yhteisön riippumattomilta tuojilta ei saatu mitään asiaa koskevia tietoja. 4. Vertailu (41) Normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin asianmukaisesti huomioon, oikaisujen muodossa, hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. (42) Oikaisuja tehtiin fyysisten ominaisuuksien, kuljetus- ja käsittelykustannusten, hyvitysten sekä pakkaus- ja luottokustannusten eroavuuksien mukaisesti tapauksissa, joissa voitiin osoittaa, että eroavuuksilla oli vaikutusta hintoihin ja hintojen vertailukelpoisuuteen. (43) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua kaupan portaan erojen mukaan vedoten siihen, että kotimarkkinoiden ja vientimarkkinoiden ostajien erilaiset toiminnot vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen. Väitetysti eri kaupan portaassa toimivilta asiakkailta laskutetuissa hinnoissa ei kuitenkaan ollut huomattavaa eroa, joten tällaista oikaisua ei tehty. (44) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua hyvitysten perusteella. Komission selvitysten perusteella vaaditun oikaisun määrää ei ollut esitetty asianmukaisesti eikä vaatimus liittynyt suoraan tarkastelevana olleeseen myyntiin. Näin ollen kyseinen vaatimus hylättiin. (45) Yksi vientiä harjoittava tuottaja vaati oikaisua vakuuskustannusten erojen mukaisesti. Yrityksessä tehdyt selvitykset paljastivat kuitenkin, että useimmat ilmoitetuista vakuuskustannuksista eivät liittyneet asianomaisen tuotteen myyntiin. Näin ollen kyseinen vaatimus voitiin hyväksyä ainoastaan osittain. 5. Polkumyyntimarginaali 5.1. Yhteistyöhön osallistuneiden yritysten polkumyyntimarginaali (46) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti mallikohtaista painotettuun keskiarvoon perustuvaa normaaliarvoa verrattiin vastaavan mallin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. (47) Vertailu osoitti polkumyyntiä esiintyvän. Polkumyyntimarginaalit ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla ovat seuraavat: - Matsushita Electronics Corporation: 0,2 prosenttia (vähimmäistaso) - Sony Corporation: 17,6 prosenttia 5.2. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali (48) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella. (49) Japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien vähäisen yhteistyöhön osallistumisen vuoksi katsottiin asianmukaiseksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien yritysten polkumyyntimarginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyöhön osallistuneelle yritykselle määritetty polkumyyntitulli. Jäännöspolkumyyntimarginaali vahvistettiin korkeimman yhteistyöhön osallistuneen tuottajan edustavalle mallille ja edustavalle kaupankäynnille määritetyn marginaalin mukaisesti. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. (50) Polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta yhteisön rajalla on 40,2 prosenttia. D. YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITTELEMINEN (51) Tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat yhteisössä Philips ja Thomson. Komissio tarkasteli, voidaanko Philipsiä ja Thomsonia pitää perusasetuksessa tarkoitettuina yhteisön tuottajina, koska tiettyjä tarkasteltavana olevan tuotteen komponentteja tuodaan asianomaisesta viejämaasta eivätkä ne siis ole Philipsin tai Thomsonin valmistamia. (52) Tutkimus osoitti kuitenkin, että molemmat yritykset valmistavat tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisössä ja että niiden keskussuunnittelu- ja hallinto-osastot sekä televisiokamerajärjestelmien tutkimus- ja kehitysosastot sijaitsevat yhteisössä. Tämän vuoksi yhteisön toimielinten vakiintuneen käytännön mukaan ei pidetty olennaisena sitä, että tiettyjä tarkasteltavana olevan tuotteen komponentteja ei valmisteta yhteisössä. Philipsiä ja Thomsonia pidetään siten yhteisön tuottajina. (53) Lisäksi nämä yhteisön tuottajat täyttävät selvästi perusasetuksen 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut edustavuuden vaatimukset, koska ne vastaavat yhdessä kyseisen tuotteen koko yhteisön tuotannosta, ja niiden katsotaan tämän vuoksi muodostavan yhteisön tuotannonalan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. E. VAHINKO [9] [9] Koska markkinoilla toimii niin harvoja yrityksiä, tarkkoja niitä koskevia lukuja ei ole voitu antaa, ja muissa yhteyksissä tiedot on indeksoitu luottamuksellisuussyistä. 1. Alustavat huomautukset (54) Tutkimus osoitti, että kyseistä tuotetta ei myydä avoimilla markkinoilla (eli riippumattomille osapuolille) yhteisössä, lukuun ottamatta vähäistä varaosien myyntiä. Tämä on ymmärrettävää tuotteen luonteen vuoksi; sitä käyttävät ainoastaan yhteisön tuotannonala ja vientiä harjoittavat tuottajat televisiokamerajärjestelmiinsä. Tämän vuoksi ei ollut mahdollista erotella useimpia kyseistä tuotetta koskevia tietoja. (55) Vahinkoa arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkastelemalla sellaista mahdollisimman suppeaa tuoteryhmää tai -valikoimaa, johon samankaltainen tuote sisältyy ja jonka osalta kaikki olennaiset tiedot olivat käytettävissä. (56) Tutkimus osoitti, että televisiokameran runkoa [10] koskevat tiedot muodostavat tarkoituksenmukaisimman perustan vahingon analysoimiselle, sillä televisiokameran runko on suppein vapailla markkinoilla myytävä tuote, johon tarkasteltavana olevaa tuotetta käytetään. On tärkeää huomata myös, että tarkasteltavana olevan tuotteen ja televisiokameran rungon välillä on suora yhteys, koska televisiokameran runko sisältää aina yhden CCD-lohkon, yhden ASIC-piirin ja vähintään yhden painopiirilevyn, kuten edellä on esitetty. Koska sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittavat tuottajat myyvät yhteisössä kyseistä tuotetta varaosaksi vain hyvin pieniä määriä, yhden CCD-lohkon, yhden ASIC-piirin ja yhden tai useamman painopiirilevyn voidaan katsoa vastaavan yhtä televisiokameran runkoa. Lisäksi, koska kyseinen tuote vastaa 65 prosentista sekä yhteisön tuotannonalalle että vientiä harjoittaville tuottajille aiheutuvista televisiokameran rungon tuotantokustannuksista, voidaan katsoa, että televisiokameran runkojen perusteella tehtävät päätelmät aiheutuneesta vahingosta ovat edustavia myös tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osalta. [10] Televisiokameran runko voidaan liittää tallennuslaitteeseen, joka ei ole saman ulkokuoren sisällä (esim. videokamerat), tai triax-sovittimeen. 2. Yhteisön kulutus (57) Kuten on jo mainittu, vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien osallistuminen yhteistyöhön oli vähäistä. Sony, joka oli ainoa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jolle vahvistettiin yrityskohtainen polkumyyntimarginaali, jäljempänä 'yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja', toimitti vain rajoitetusti tietoja televisiokameran runkojen tuontimääristä. Tälle yhteistyöhön osallistuneelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin niistä syistä, joiden vuoksi näitä rajallisia tietoja ei hyväksytty, ja sille annettiin mahdollisuus toimittaa lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin epätyydyttävinä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (58) Televisiokameran runkojen kulutusta yhteisössä arvioitiin siten seuraavin perustein: - yhteisön tuotannonalan ilmoittama myynnin määrä yhteisössä ja - yhteisön tuotannonalan ilmoittamat tiedot vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien myynnin määrästä yhteisössä vientiä harjoittaville japanilaisille tuottajille yhteisön markkinoilla hävittyjen sopimusten ja tarjouskilpailujen perusteella. Näitä tietoja voidaan pitää luotettavina kun otetaan huomioon markkinoiden avoimuus niiden koon ja toimijoiden lukumäärän suhteen, sillä hankinnat tapahtuvat pääasiassa tarjouskilpailuin. Lisäksi käyttäjien toimittamat tiedot vahvistivat yhteisön tuotannonalan ilmoittamat tiedot vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien toiminnasta. (59) Tutkimus on osoittanut, että kulutus pysyi vakaana vuosina 1995 ja 1996, mutta kasvoi kokonaisuutena ottaen vuonna 1997 ja kasvu jatkui tutkimusajanjaksolla. Tämä johtui muun muassa televisiokameran runkojen myynnistä Ranskassa vuonna 1998 järjestetyn jalkapallon maailmancupin kuvaamiseksi ja uuden televisiokameran runkotyypin, videokameran, tulosta markkinoille vuonna 1997. Kaiken kaikkiaan vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon asti televisiokameran runkojen kulutus yhteisössä kasvoi 54 prosenttia ja oli noin 1 500 yksikköä tutkimusajanjaksona. 3. Tarkasteltavana oleva tuonti (60) Polkumyyntitoimenpiteiden vuonna 1994 tapahtuneen käyttöön ottamisen jälkeen televisiokameran runkojen tuonti on vähentynyt merkittävästi. Runkojen tuonnin on korvannut niiden erillisten osien tuonti ja erityisesti tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen tuonti. Tällä perusteella ja perusasetuksen 3 artiklan 8 kohdan mukaisesti on havaittu seuraavia kehityssuuntauksia Japanista peräisin olevien, tarkasteltavana olevan tuotteen sisältävien televisiokameran runkojen osalta. Mukaan on laskettu Yhdysvalloista tuodut puolivalmiit televisiokameran rungot, jotka kootaan valmiiksi liittämällä niihin Japanista peräisin oleva CCD-lohko. 3.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä (61) Tuonnin määrä kasvoi huomattavasti - 157 prosenttia - vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon ja oli noin 600 yksikköä tutkimusajanjaksona. 3.2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin markkinaosuus (62) Markkinaosuus on kasvanut jatkuvasti ja huomattavasti - 16 prosenttiyksikköä - vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon, ja oli tutkimusajanjaksolla noin 40 prosenttia. 3.3. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus (63) Myyntihintojen kehitys ja analyysi osoittavat, että tarjouskilpailujen perusteella tapahtunut myynti muodosti tutkimusajanjaksolla merkittävän osan kokonaismyynnistä (noin 40 prosenttia). Sekä yhteisön tuotannonala että vientiä harjoittavat japanilaiset tuottajat ovat myyneet tuotteitaan tarjouskilpailujen kautta. Näissä olosuhteissa päätettiin arvioida tarkastelujakson myyntihintojen kehityksen sijasta vientiä harjoittavien japanilaisten tuottajien hinnoittelukäytäntöä tutkimusajanjaksolla. (64) Tällä perusteella on määritetty hinnan alittavuus analysoimalla tarjouskilpailuista käytettävissä olevia tietoja ja vertaamalla yhteisön tuotannonalan todellisia myyntihintoja vientiä harjoittavien tuottajien myyntihintoihin, kuten jäljempänä selostetaan. 3.3.1 Hinnan alittavuus tarjouskilpailujen perusteella (65) Tarjouskilpailujen perusteellisen arvioinnin tekemiseksi pyydettiin tietoja yhteisön tuotannonalalta, vientiä harjoittavilta tuottajilta ja käyttäjiltä. Useista pyynnöistä huolimatta komissio sai kuitenkin vain hyvin vähän tietoja yhteistyöhön osallistuneelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, joka toimitti rajoitetusti tietoja kahdesta tarjouskilpailusta, vaikka niitä järjestettiin tutkimusajanjaksolla yli 30. Tälle yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle ilmoitettiin niistä syistä, joiden vuoksi näitä rajallisia tietoja ei voitu hyväksyä, ja sille annettiin mahdollisuus toimittaa lisäselvityksiä. Koska myös näitä lisäselvityksiä pidettiin epätyydyttävinä, komissio joutui turvautumaan käytettävissä oleviin tietoihin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. (66) Yhteisön tuotannonalan ja yhteistyössä toimineiden käyttäjien toimittamien tietojen perusteella todettiin, että vientiä harjoittavien tuottajien hinnat olivat yleensä alhaisempia kuin yhteisön tuotannonalan hinnat sekä koko tarjouksen [11] että erikseen televisiokameran runkojen osalta. Yhdessä analysoiduista tarjouskilpailuista japanilaisen tuottajan tarjoama kokonaishinta oli 37 prosenttia alhaisempi kuin tarjouskilpailuun osallistuneen yhteisön tuottajan hinta. Kyseisessä tarjouskilpailussa yhteisön tuottajan oli myönnettävä yli 40 prosentin ylimääräinen alennus voittaakseen kilpailun. Toisessa jäsenvaltiossa järjestetyn tarjouskilpailun toisella neuvottelukierroksella japanilaisen tuottajan lopullinen tarjous oli edelleen noin 20 prosenttia alhaisempi kuin yhteisön tuottajan, vaikka yhteisön tuottaja oli myöntänyt huomattavan alennuksen ensimmäisen ja toisen kierroksen välillä. Tämä hävisikin kilpailun. [11] Tarjouspyynnöt koskevat yleensä kokonaisia televisiokamerajärjestelmiä eivätkä ainoastaan televisiokameran runkoja. (67) Tarjouskilpailujen analysointi on osoittanut paitsi sen, missä määrin vientiä harjoittavat tuottajat ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan tarjoamat hinnat tarjouskilpailujen yhteydessä (jopa 37 prosentilla), myös sen, miten polkumyynnillä tapahtuva tuonti laskee yhteisön tuotannonalan myyntihintoja. On todettu, että tarjouskilpailussa tarjotut alhaiset hinnat vaikuttavat väistämättä kaikkiin myöhemmän kaupankäynnin yhteydessä neuvoteltaviin hintoihin ja myöhempiin samassa jäsenvaltiossa järjestettäviin tarjouskilpailuihin. Tässä mielessä tarjouskilpailujen hinnoittelu on vaikuttanut huomattavasti suurempaan osaan yhteisön markkinoista kuin niiden suoraan 40 prosentin osuuteen. 3.3.2 Hinnan alittavuus todellisten myyntihintojen perusteella Menetelmä (68) Edellä olevan perusteella määritettiin myös, missä määrin vientiä harjoittavien tuottajien todelliset myyntihinnat ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan todelliset myyntihinnat. Tätä varten verrattiin yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan vientihintoja ensimmäisille yhteisön asiakkaille, jotka eivät olleet siihen etuyhteydessä, yhteisön tuotannonalan vientihintoihin samassa kaupan portaassa. Vertailu tehtiin televisiokameran runkojen osalta. (69) Yhteisön tuotannonalan ja yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat yksityiskohtaiset tiedot yksittäisten televisiokameran runkojen myynnistä antoivat komissiolle mahdollisuuden verrata yksittäisiä televisiokameran runkojen myyntihintoja. Koska sekä yhteisön tuotannonala että yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja myivät televisiokameran runkoja tarjouskilpailun perusteella samassa suhteessa kokonaismyyntiin nähden, hintojen katsottiin heijastavan markkinoiden tosiasiallista tilannetta ja olosuhteita. (70) Yhteisön tuotannonalan keskimääräisiä yksittäisten televisiokameran runkomallien myyntihintoja verrattiin vientiä harjoittavan tuottajan vastaavien mallien keskimääräisiin myyntihintoihin. Tätä varten televisiokameran rungot jaettiin eri ryhmiin eli kannettaviin tai studiossa käytettäviin televisiokameran runkoihin ja nämä edelleen alaryhmiin niiden CCD-lohkossa käytetyn kuvateknologian perusteella. Tällä lähestymistavalla varmistettiin, että sekä yhteisön tuotannonalan että vientiä harjoittavan tuottajan myynti tuli edustavasti huomioon otetuksi. (71) Yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja väitti, että tarjouskilpailujen vuoksi todellisiin myyntihintoihin perustuvan hinnan alittavuuden marginaalin laskemiseen käytetyt hinnat eivät ole luotettavia, koska tarjouskilpailut koskevat yleensä täydellisiä televisiokamerajärjestelmiä ja myynnin jälkeisiä palveluja. (72) Yhteisön tuotannonalalta saatujen tietojen perusteella komissio pystyi tarkastelemaan erikseen televisiokameran runkojen todellisia myyntihintoja yhteisön markkinoilla ja vertaamaan niitä yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan samassa kaupan portaassa myymien televisiokameran runkojen todellisiin myyntihintoihin. Hinnan alittavuuden suuruus (73) Yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osalta todellisten myyntihintojen vertailun perusteella todettu hinnan alittavuus on ilmaistu prosentteina yhteisön tuotannonalan keskimääräisestä mallikohtaisesta myyntihinnasta. Todellisten myyntihintojen perusteella laskettu hinnan alittavuus oli siten 0-24 prosenttia ja keskimäärin 3,4 prosenttia. (74) Vaikka hinnan alittavuus saattaa vaikuttaa vähäiseltä, tätä selittää tarjouskilpailujen hintoja alentava vaikutus avoimilla ja hintavaihteluille alttiilla markkinoilla, joilla toimii vain harvoja yrityksiä. Hintoja alentavaa vaikutusta korostaa selvästi se, että - kuten jäljempänä selostetaan - yhteisön tuotannonalalle koitui noin 10 prosentin tappiot tällä korkean teknologian alalla, jolla noin 15 prosentin voitto on tarpeen investointien rahoittamiseksi. 3.3.3 Hinnan alittavuuden marginaali yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta (75) Koska vientiä harjoittavien tuottajien osallistuminen yhteistyöhön oli niin vähäistä, katsottiin asianmukaiseksi vahvistaa yhteistyöhön osallistumattomien yritysten hinnan alittavuuden marginaali korkeammaksi kuin korkein yhteistyöhön osallistuneelle yritykselle vahvistettu hinnan alittavuuden marginaali. Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten hinnan alittavuuden marginaali asetettiin samalle tasolle kuin korkein yhteistyössä toimineelle vientiä harjoittavalle tuottajalle määritetty hinnan alittavuuden marginaali. Tämän todettiin olevan 37 prosenttia. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. 3.3.4 Päätelmä (76) Tutkimusajanjaksona järjestetyistä tarjouskilpailuista käytettävissä olevien tietojen analysointi on osoittanut, että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien tarjoamat hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 20-37 prosentin marginaalilla. (77) Vertailtaessa todellisia myyntihintoja, jotka perustuivat yhteisön tuotannonalan ja yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan ilmoittamiin yksittäisiä myyntitapahtumia koskeviin yksityiskohtaisiin tietoihin, todettiin, että kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta hinnan alittavuuden marginaali oli 0-24 prosenttia ja keskimäärin 3,4 prosenttia. On syytä huomata, että tarjouskilpailujen perusteella arvioituna tämän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan todettiin alittaneen yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa 37 prosentilla). Siten edellä mainittua keskimääräistä hinnan alittavuuden marginaalia (3,4 prosenttia) olisi pidettävä vähimmäistasona tämän yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan osalta. (78) Vähäisen yhteistyöhön osallistumisen vuoksi hinnan alittavuuden marginaali vahvistettiin yhteistyöhön osallistumattomien vientiä harjoittavien tuottajien osalta korkeimman yhteistyöhön osallistuneelle yritykselle määritetyn hinnan alittavuuden marginaalin perusteella, jotta vältyttäisiin palkitsemasta yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. Marginaaliksi vahvistettiin siten 37 prosenttia. 4. Yhteisön tuotannonalan tilanne (79) Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. (80) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevia taloudellisia osoittimia on tarkasteltava ottaen huomioon aiemmat Japanista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä koskevat menettelyt eli polkumyyntitullin käyttöönotto vuonna 1994 ja absorption vastaisen menettelyn tulokset, jotka johtivat kyseisen polkumyyntitullin korottamiseen vuodesta 1997. Tutkimuksissa on osoittautunut, että jälkimmäisellä toimenpiteellä oli myönteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Jäljempänä esitettyihin osoittimiin on ollut vaikutusta myös kahdella muulla, teknologiseen kehitykseen liittyvällä tekijällä, nimittäin uudenlaisen televisiokameran rungon - videokameran - tulolla markkinoille vuonna 1997 ja digitaalisten televisiokameran runkojen uuden sukupolven kehittämisellä, joka alkoi myös vuonna 1997. 4.1. Tuotanto (81) Yhteisön tuotannonalan televisiokameran runkojen kokonaistuotanto väheni huomattavasti - 32 prosenttia - vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta kasvoi sitten tasaisesti vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon yltämättä kuitenkaan vuoden 1995 tasolle. Tältä osin tuotanto on noudattanut yhteisön markkinoiden kehitystä vuodesta 1997, ja se heijastaa edellä kuvatun tilanteen vaikutuksia. 4.2. Kapasiteetin käyttöaste (82) Televisiokameran runkojen tuotantokapasiteetin käyttöaste supistui 32 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1996 ja kasvoi jälleen tutkimusajanjaksoa kohti. Tämä kehitys heijastaa edellä mainittua tuotantomäärän lisäystä vuodesta 1997. 4.3. Myynnin määrä (83) Yhteisön tuotannonalan myynti väheni 10 prosenttia vuodesta 1995 vuoteen 1996 mutta kasvoi sitten vuodesta 1997 tutkimusajanjaksoon. Yhteensä kasvua oli 21 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon, ja tuotantomäärä oli tällöin noin 850 yksikköä. Tämä ei kuitenkaan vastannut yhteisön kulutusta, joka kasvoi samana aikana 54 prosenttia. 4.4. Markkinaosuudet (84) Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui tasaisesti yli 16 prosenttiyksikköä vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon ja oli tutkimusajanjaksona noin 60 prosenttia, mikä osoittaa, ettei yhteisön tuotannonala hyötynyt yhteisön kulutuksen kasvusta tai vuodesta 1997 alkaen vallinneesta suotuisasta markkinatilanteesta, joka oli seurausta absorptiotutkimuksen päättämisestä. 4.5. Työllisyys (85) Alan työllisyys on pysynyt vakaana vuodesta 1996, jolloin se kasvoi nopeasti eli 20 prosenttia videokameroiden ja uuden sukupolven digitaalisten televisiokameran runkojen markkinoille tulon myötä. 4.6. Investoinnit (86) Investoinnit vähenivät huomattavasti - 21 prosenttia - vuodesta 1995 vuoteen 1996 yhteisön tuotannonalan tuotantomäärän ja myynnin supistumisen seurauksena. Vuonna 1997 ne lisääntyivät huomattavasti, noin 100 prosenttia, muun muassa uuden sukupolven digitaalisten tuotteiden kehittämiseen liittyvien tutkimus- ja kehitysinvestointien ansiosta, mutta tutkimusajanjaksona investoinnit vähenivät uudelleen. 4.7. Kannattavuus (87) Vuosina 1995 ja erityisesti 1996 yhteisön tuotannonala kärsi huomattavia tappioita, joiden määrä väheni vasta vuodesta 1997 muun muassa Japanista peräisin oleville televisiokamerajärjestelmille määrätyn polkumyyntitullin tuolloisen korottamisen ja videokameroiden onnistuneen markkinoille saattamisen ansiosta. Koko jakson ajan yhteisön tuotannonalan myynti pysyi kuitenkin tappiollisena. Tappiot olivat tutkimusajanjaksona edelleen noin 10 prosenttia nettomyynnistä. 5. Vahinkoa koskeva päätelmä (88) Vuoden 1995 ja tutkimusajanjakson välillä yhteisön tuotannonalan televisiokameran runkojen myynnin määrä ja markkinaosuus eivät noudattaneet markkinoiden kasvua. Yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui 16 prosenttiyksikköä. Vaikka myynnin määrä kasvoi absoluuttisesti 21 prosenttia, on otettava huomioon, että samaan aikaan yhteisön kulutus kasvoi 54 prosenttia. Lisäksi yhteisön tuotannonala kärsi noin 10 prosentin tappiot, vaikka teknologisen kehityksen edellyttämien investointien rahoittamiseen tarvittaisiin 15 prosentin voitto. (89) Vuodesta 1997 tapahtunut investointien ja tuotantomäärän kasvu heijastaa sitä, että yhteisön tuotannonala on pyrkinyt pysymään mukana teknologian kehityksessä säilyttääkseen asemansa merkittävästi kasvavilla markkinoilla. Vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon asti yhteisön tuotannonala kärsi kuitenkin jatkuvasti taloudellisia tappioita. Tappiot pienenivät tutkimusajanjaksoa kohti, mutta ne ovat edelleen merkittäviä, erityisesti kun otetaan huomioon tämän korkean teknologian alan edellyttämät merkittävät tutkimus- ja kehitysinvestoinnit. (90) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä kasvoi 157 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon ja sen markkinaosuus 16 prosenttiyksikköä. On voitu todeta myös, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat ovat alittaneet yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa 37 prosentilla). (91) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa. F. SYY-YHTEYS 1. Alustava huomautus (92) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista ja olisiko vahinko voinut aiheutua osittain tai kokonaan muista tekijöistä, jotta mahdollisesti muista tekijöistä aiheutuneen vahingon ei katsottaisi johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. 2. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus (93) Sen selvittämiseksi, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista, komissio arvioi, olivatko tarkasteltavana olevan Japanista peräisin olevan tuotteen sisältävät televisiokameran rungot syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon. (94) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu 157 prosentilla ja sen markkinaosuuden kasvu 16 prosenttiyksiköllä vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon sekä yhteisön tuotannonalan hintojen alittaminen (jopa 37 prosentilla) osui yhteen yhteisön tuotannonalan tilanteen heikkenemisen (markkinaosuuden menettämisen, hinnankorotusten estymisen ja tuotannon tappiollisuuden) kanssa. (95) Yhteisön tuotannonalan myynnin määrä laski vuodesta 1995 vuoteen 1996, mutta kasvoi sitten tasaisesti vuodesta 1997 nousten yhteensä 21 prosenttia vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon. Vaikka se hyötyikin jonkin verran absorption vastaisen menettelyn tuloksista ja uusien tuotteiden saattamisesta yhteisön markkinoille, se ei hyötynyt yhteisön kulutuksen huomattavasta 54 prosentin kasvusta vaan menetti markkinaosuudestaan yli 16 prosenttiyksikköä. (96) Lisäksi tarjouskilpailujen analysoiminen on osoittanut, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat merkittävässä määrin (jopa 37 prosentilla) ja että japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien myyntihinnat vaikuttivat alentavasti myös yhteisön tuotannonalan myyntihintoihin. (97) Koska televisiokameran runkojen markkinat ovat herkkiä hintojen muutoksille, koska markkinoilla toimii vain harvoja yrityksiä ja koska vuosittain myyty yksikkömäärä on suhteellisen vähäinen, eri yritysten tarjoamat hinnat ovat lähellä toisiaan ja vaikuttavat aina toisten yritysten hintoihin. Se että hintojen alittamista tapahtui markkinoilla, joilla yhteisön tuotannonalan myyntihintoja oli jo jouduttu laskemaan, on osoitus japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien aggressiivisesta hinnoittelupolitiikasta yhteisön markkinoilla. 3. Muut tekijät (98) Perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan mukaisesti tutkittiin lisäksi, olisivatko yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon voineet vaikuttaa muut tekijät kuin polkumyynnillä tapahtunut tuonti Japanista, erityisesti tuonti muista kolmansista maista, teknologian kehitys ja yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ja tuottavuus. Muista kolmansista maista peräisin oleva tuonti (99) Tutkimusajanjaksona yhteisön televisiokameran runkojen markkinat jakautuivat japanilaisten vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuotannonalan kesken. Kaikissa yhteistyöhön osallistuneen vientiä harjoittavan tuottajan yhteisön markkinoilla myymissä televisiokameran rungoissa todettiin olevan Japanista peräisin oleva tarkasteltavana oleva tuote (CCD-lohko). Vaikka sama vientiä harjoittava tuottaja toi puolivalmiita televisiokameran runkoja Yhdysvalloista, tutkimuksessa vahvistui, että ne olivat puolivalmiita ja sisälsivät oletettavasti ainoastaan ASIC-piirejä ja painopiirilevyjä, kun taas näissä televisiokameran rungoissa käytetyt CCD-lohkot olivat peräisin Japanista. ASIC-piirien ja painopiirilevyjen arvo on paljon CCD-lohkoja vähäisempi eikä niiden alkuperää ole koskaan selvitetty. Koska tämän tutkimuksen yhteydessä yhteistyöhön osallistunut vientiä harjoittava tuottaja ei osallistunut yhteistyöhön rinnakkaisessa polkumyyntitutkimuksessa, joka koski Yhdysvalloista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä, tältä osin ei ole käytettävissä tutkimustuloksia. (100) Edellä todetun perusteella Yhdysvalloista peräisin olevien televisiokameran runkojen tuontia ei pidetä tämän tutkimuksen kannalta olennaisena, ja päätelmänä on, ettei se ole vaikuttanut yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon sellaisessa määrin, joka katkaisisi syy-yhteyden tutkimuksen kohteena olevan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan sen johdosta kärsimän vahingon välillä. Yhteisön tuotannonalan kilpailukyky ja vientitoiminta (101) Teknologian kehityksen ja tuottavuuden osalta voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala on vuodesta 1995 tutkimusajanjaksoon säilyttänyt tuotantonsa ja myyntinsä määrän ennallaan ja on jopa lisännyt investointejaan ja kehittänyt uusia digitaalisia tuotteita, jottei se menettäisi markkinaosuuttaan ja kilpailukykyään. (102) Tutkimusajanjaksona yhteisön tuotannonalan myynti vientimarkkinoille on pysynyt ennallaan, ja se kilpailee näillä markkinoilla suoraan tämän tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Yhteisön tuotannonala on merkittävä toimija Yhdysvaltain markkinoilla ja on myynyt tuotteitaan muihinkin kolmansiin maihin. (103) Tämän perusteella heikkoa vientitoimintaa tai kilpailukykyä ei voida pitää syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon. 4. Syy-yhteyttä koskeva päätelmä (104) Edellä todetun perusteella päätellään, että polkumyynnillä tapahtunut tuonti on aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. (105) Japanista peräisin oleviin televisiokameran runkoihin on sovellettu polkumyyntitoimenpiteitä vuodesta 1994. Tästä huolimatta yhteisön tuotannonalan, joka valmistaa sekä televisiokameran runkoja että tämän tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, on todettu kärsivän merkittävää vahinkoa. Koska tarkasteltavana oleva tuote muodostaa jopa 65 prosenttia televisiokameran rungon tuotantokustannuksista, koska sekä televisiokameran runkoja että tarkasteltavana olevaa tuotetta valmistavat ainoastaan japanilaiset tuottajat ja yhteisön tuotannonala ja koska ei ole todettu muita tekijöitä, jotka olisivat voineet vaikuttaa yhteisön tuotannonalan kärsimään merkittävään vahinkoon, päätelmänä on, että yhteisön tuotannonalan kärsimän merkittävän vahingon syynä on tarkastellun Japanista peräisin olevan tuotteen tuonti. F. YHTEISÖN ETU 1. Alustava huomautus (106) Komissio on tarkastellut toimenpiteiden toteuttamisen tai toteuttamatta jättämisen mahdollisia vaikutuksia. Erityistä huomiota kiinnitettiin polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisiin vaikutuksiin yhteisön tuotannonalaan ja käyttäjiin. (107) Koska tutkimuksen kohteena olevan tuotteen suorana käyttäjänä on yhteisön tuotannonala itse, päätettiin arvioida polkumyyntitullin vaikutusta televisiokamerajärjestelmien (toisin sanoen televisiokameran runkojen) käyttäjiin eli tuotantoketjun seuraavaan tasoon. 2. Yhteisön tuotannonala ja muut yhteisön tuottajat 2.1. Yleistä (108) Yhteisön tuotannonala vastaa tutkimuksen kohteena olevan tuotteen koko yhteisön tuotannosta. Tuotantoprosessi on automatisoitu, mutta edellyttää kuitenkin merkittävästi ammattitaitoista työvoimaa tuotannossa sekä tutkimus- ja kehitystehtävissä. (109) Yhteisön tuotannonala on osoittanut olevansa rakenteeltaan elinvoimainen ja menestyksekäs, ja se on kyennyt mukauttamaan tuotevalikoimansa markkinoiden muuttuvaan kilpailutilanteeseen ja jopa saavuttamaan jonkinasteisen etumatkan digitaalisen teknologian kehittämisessä. (110) Ei voida kuitenkaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että yhteisön tuotannonala vähentää tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoaan yhteisössä, jollei polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia vastaan oteta käyttöön toimenpiteitä. Tämä päätelmä on perusteltu, kun otetaan huomioon polkumyynnin jatkuminen alalla pitkään ja polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista aiheutuneet liiketaloudelliset tappiot. Ilman toimenpiteiden käyttöön ottamista polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alentava vaikutus tekee edelleen turhiksi yhteisön tuotannonalan ponnistukset saavuttaa tyydyttävä voittomarginaali, jota tarvittaisiin ehdottomasti pysymiseksi mukana teknologian kehityksessä kohti kevyempiä ja erittäin suorituskykyisiä digitaalikameroita. Koska televisiokamerajärjestelmien tuotannon tietyt vaiheet edellyttävät lisäksi paljon työvoimaa, on täysin mahdollista, että ne siirretään maihin, joissa työvoimakustannukset ovat alhaisemmat. 2.2. Työllisyys (111) Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne on heikentynyt tasaisesti vuodesta 1996. Jos tämä suuntaus jatkuu, yhteisön tuotannonala voi joutua vähentämään tuotantoaan yhteisön alueella, jolloin noin 250 tarkasteltavana olevan tuotteen ja siten myös televisiokamerajärjestelmien valmistukseen suoraan liittyvää yhteisön työpaikkaa olisi vaarassa. Jos taas toimenpiteet otettaisiin käyttöön, tuotannonala voisi jatkaa ja kehittää toimintaansa yhteisössä. Lisäksi polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ottaminen käyttöön auttaisi säilyttämään televisiokamerajärjestelmien tuotantoon välillisesti, lähinnä tutkimus- ja kehitystoiminnan kautta liittyviä työpaikkoja. Siten televisiokamerajärjestelmien tuotantoon liittyvien työpaikkojen määrä yhteisössä turvattaisiin, ja se voisi jopa nousta. 2.3. Tutkimus ja kehitys (T&K) (112) Televisiokamerajärjestelmien tuotannolla on vaikutuksia muuhunkin tuotantoon, erityisesti CCD-lohkon kehittämiseen, sillä sen komponentteja käytetään myös muihin sovelluksiin kuten lääketieteellisiin tarkoituksiin ja turvajärjestelmiin. (113) Lisäksi tarkasteltavana olevaa tuotetta ja televisiokamerajärjestelmiä valmistavalla yhteisön tuotannonalalla on vaikutusta koko televisioalaan lähetyslaitteiden kehittämisestä ja valmistuksesta televisiovastaanottimien ja tallentimien tuotantoon, ja se voi vaikuttaa myös EU:n televisioalalle tulevaisuudessa vahvistettaviin standardeihin. 3. Etuyhteydessä olevat tuojat ja taloudelliset toimijat yhteisössä (114) Tarkasteltavana olevan maan vientiä harjoittaviin tuottajiin etuyhteydessä olevien yhteisön tuojien ja taloudellisten toimijoiden osalta voidaan olettaa, että toimenpiteiden käyttöönotolla olisi myönteisiä vaikutuksia EU:n tuotantoon ja työllisyyteen, sillä osa tutkimusajanjaksona Japanissa tapahtuneesta tuotantotoiminnasta saatetaan siirtää yhteisöön ja yhteisössä tähänkin asti tapahtuneen tuotantotoiminnan merkitys kasvaisi entisestään. Tällainen vaikutus on ollut Yhdysvalloista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä koskevan polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisella. 4. Käyttäjät (115) Tarkasteltavana olevan tuotteen suora käyttäjä on yhteisön tuotannonala. Markkinoiden luonteen vuoksi on kuitenkin arvioitava polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia vaikutuksia televisiokamerajärjestelmien käyttäjiin (jotka ovat samalla televisiokameran runkojen käyttäjiä). Televisiokamerajärjestelmien käyttäjiä ovat lähinnä toimiluvan saaneet televisioyhtiöt, jotka lähettävät omia ohjelmiaan omilla laitteillaan, jotka ne ostavat yleensä suoraan televisiokamerajärjestelmien tuottajilta. Käyttäjinä on myös toimiluvan saaneita televisioyhtiöitä, jotka eivät lähetä omia ohjelmiaan, tuotantoyhtiöitä, jotka toimittavat asiakkailleen laitteita (mukaan lukien kamerajärjestelmiä) ja henkilöstöä, sekä vuokrausyhtiöitä, jotka vuokraavat kameroita ja muita laitteita erilaisille asiakkaille. (116) Yhteisön etua koskeva kyselylomake lähetettiin yli 60 käyttäjälle. Niistä 15 vastasi kyselyyn ja osallistui yhteistyöhön osittain. Yhteistyöhön osallistuminen oli vähäistä, sillä useimmat vastanneista yrityksistä eivät toimittaneet alunperin pyydettyjä tietoja tai eivät vastanneet lisätietoja koskeneeseen pyyntöön. Komissio tarkasti joitakin saaduista vastauksista, mutta kaikkia ei voitu tarkastaa, koska käyttäjät eivät suostuneet tarkastuskäynteihin. (117) Vähäinen yhteistyöhalukkuus ja se, ettei yksikään käyttäjä ottanut komissioon yhteyttä menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen julkaisemisen jälkeen, oikeuttaa päätelmän, ettei polkumyynnin vastaisilla toimenpiteillä todennäköisesti ole ratkaisevaa vaikutusta televisiokamerajärjestelmien käyttäjiin. Päätelmä vastaa aiemmissa televisiokamerajärjestelmiä koskeneissa menettelyissä saatuja tuloksia, joiden mukaan televisiokamerajärjestelmät eivät ole merkittävä kustannustekijä käyttäjille, sillä niiden osuus ohjelmien tuotannon kokonaiskustannuksista on vähäinen. Jos tarkastellaan ainoastaan käyttäjien laitekustannuksia, televisiokamerajärjestelmistä aiheutuvat kustannukset ovat noin 10 prosenttia studiossa ja enimmillään 20 prosenttia pienessä lähetysajoneuvossa. Lisäksi tämän tutkimuksen kohteena olevan tuotteen osuus televisiokamerajärjestelmän kokonaiskustannuksista on vain noin 15 prosenttia. Jos kuitenkin tarkastellaan televisioyhtiön kokonaiskustannuksia eikä pelkästään laitekustannuksia, prosenttiosuus pienenee entisestään, sillä televisiokamerajärjestelmän kustannuksia paljon suurempia kustannuksia ovat esimerkiksi ohjelmien tuotantokustannukset, henkilöstömenot ja yleiskustannukset. (118) Yleisesti ottaen vaikutukset kumpaan tahansa käyttäjäluokkaan ovat melko vähäisiä, jos verrataan kustannuksia televisioyhtiöiden ja televisiokamerajärjestelmien kanssa tekemisissä olevien muiden yritysten koko toimintaan. Televisioyhtiöiden osalta vaikutus on noin 0,1 prosenttia ja tuotanto- ja vuokrausyhtiöiden osalta noin 1 prosentti. (119) Tutkimus osoitti myös, että televisiokamerajärjestelmien hinnat yhteisössä eivät nousseet merkittävästi edellä mainittujen, Japanista peräisin olevien televisiokamerajärjestelmien tuontia koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena. (120) Ottaen huomioon asianomaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta ehdotettujen polkumyyntitoimenpiteiden tason ja sen, että yhteisössäkin toimii televisiokamerajärjestelmien tuottajia, toimenpiteet eivät todennäköisesti aiheuta merkittävää televisiokamerajärjestelmien hintojen nousua yhteisössä. Käyttäjien kannalta mahdollisen polkumyyntitullin vaikutus olisi siten vähäinen. Eräät käyttäjistä ovat hankkineet televisiokamerajärjestelmänsä edelleen asianomaisilta vientiä harjoittavilta tuottajilta, vaikka Japanista peräisin olevia televisiokamerajärjestelmiä koskeva polkumyyntitulli on ollut voimassa vuodesta 1994 (ja vaikka sitä korotettiin vuonna 1997), ja jotkin käyttäjät tekevät näin luultavasti jatkossakin. 5. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset (121) Yhteisön tuotannonala vie televisiokamerajärjestelmiä muihin kolmansiin maihin muttei Japaniin. (122) Mahdollisten toimenpiteiden yhteisön kilpailutilanteeseen kohdistuvien vaikutusten osalta mainittakoon, että eräät asianomaiset osapuolet ovat väittäneet, että tullien käyttöönotto johtaisi kyseisten vientiä harjoittavien tuottajien häviämiseen yhteisön markkinoilta, mikä heikentäisi huomattavasti kilpailua ja nostaisi televisiokamerajärjestelmien hintoja. (123) Vaikuttaa kuitenkin todennäköisemmältä, että japanilaiset vientiä harjoittavat tuottajat jatkavat televisiokamerajärjestelmien myyntiä hinnoilla, jotka eivät aiheuta vahinkoa, sillä niillä on luja teknologinen perusta, vahva asema markkinoilla ja tuotantolaitoksia yhteisössä. Tätä päätelmää tukevat havainnot polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta vuonna 1994 ja korottamisesta vuonna 1997: näillä toimenpiteillä ei ollut haitallista vaikutusta yhteisön markkinoihin. (124) Alan nopean teknologisen kehityksen vuoksi kilpailu säilyy epäilyksettä kovana mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamisen jälkeenkin. Koska monet televisiokamerajärjestelmien markkinoilla toimivat yritykset ovat perustaneet tuotantolaitoksia yhteisön alueelle, ne pystyvät vastaamaan käyttäjien kysyntään ja tarjoamaan laajan tuotevalikoiman. Polkumyyntitullien käyttöön ottaminen ei siten rajoita käyttäjien valinnanvaraa tai rajoita kilpailua. 6. Yhteisön etua koskeva päätelmä (125) Näin ollen katsotaan, ettei polkumyyntitullien käyttöön ottamiselle ole pakottavia esteitä. H. EHDOTETUT TOIMENPITEET 1. Vahingon korjaava taso (126) Edellä esitetyt polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät edellyttävät lopullisten toimenpiteiden ottamista käyttöön. Tätä varten on tarkasteltu sitä, millaisia lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden pitäisi olla muodoltaan ja tasoltaan, jotta niillä poistettaisiin mahdollisimman hyvin vahingollisen polkumyynnin kauppaa vääristävät vaikutukset ja autettaisiin palauttamaan todellinen kilpailu yhteisön markkinoille. (127) Tullin tason määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä se tullin määrä, joka on tarpeen yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Koska yhteistyöhön osallistuminen on ollut riittämätöntä vahingon arvioimiseksi, hinnankorotus määritettiin lisäämällä todettuun hinnan alittavuuteen yhteisön tuotannonalalta saamatta jäänyt tuotto ja voittomarginaali, joka on 15 prosenttia liikevaihdosta. Tämä voittomarginaali vastaa sitä aiemmissa yhteyksissä todettua vähimmäismarginaalia, joka on tarpeen suuria T&K-menoja edellyttävillä tuotannonaloilla erityisesti kehitettäessä uusia tuotteita, ja samoin se vastaa marginaalia, joka olisi kohtuudella saavutettavissa ilman vahingollista polkumyyntiä. Tämän vertailun tuloksena saatu erotus ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuontiarvosta. (128) Yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettiin seuraavaa menetelmää: vahinkomarginaali laskettiin lisäämällä suurimpaan todettuun hinnan alittavuuteen saamatta jäänyt tuotto ja kohtuullinen voitto, kuten edellä on esitetty. Tätä lähestymistapaa pidettiin tarpeellisena, jotta ei palkittaisi tiedossa olevia ja tarkoituksella yhteistyöhön osallistumattomia tuottajia. Jäännöstulli vahvistettiin tämän jälkeen alhaisemman tullin periaatteen mukaisesti, kuten seuraavassa kohdassa selostetaan. (129) Koska todetut polkumyyntimarginaalit olivat kaikissa tapauksissa alhaisempia kuin edellä mainittu vahingon korjaava taso, lopullisten tullien pitäisi perustua määritettyyn polkumyyntimarginaaliin. 2. Ehdotettava polkumyyntitulli (130) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että perusasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyyntitullit, jotka vastaavat tasoltaan todettuja polkumyyntimarginaaleja, jotka olivat vahinkomarginaaleja alhaisempia. (131) Edellä todetun perusteella lopulliset tullit ovat prosentteina CIF yhteisön rajalla tullaamattomana -hinnasta ilmaistuna seuraavat: Yritys // Polkumyyntitulli (%) Matsushita // 0 Sony Corporation // 17,6 Kaikki muut japanilaiset yritykset // 40,2 (132) Yhteistyöhön osallistumattomien yritysten jäännöstulliksi on edellä esitettyjen menetelmien perusteella määritetty 40,2 prosenttia. (133) Tässä asetuksessa yrityksille vahvistetut yksilölliset tullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia, "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin japanilaisiin yrityksiin" sovellettavaa tullia. (134) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle [12] ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyntiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. [12] Euroopan komissio, Kauppapolitiikan pääosasto, Linja C, DM 24 - 8/38, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel, Belgia. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tiettyjen Japanista peräisin olevien, CN-koodeihin ex 8529 90 72, ex 8538 90 91, ex 8529 90 81, ex 8529 90 88, ex 8542 13 80 (TARIC-koodit ........ ) kuuluvien televisiokamerajärjestelmän (TCS) osien tuonnissa. Nämä osat määritellään seuraavasti: - värijaottimet, joihin on kiinnitetty vähintään kolme varaussiirto- eli CCD-anturia, mukaan lukien elektroniset rakenneyhdistelmät ja niiden osat, myös ilman suodatinkiekkoa, - sellaiset sovelluskohtaiset integroidut piirit (ASIC-piirit), joita käytetään ainoastaan TCS:n televisiokameran rungoissa, ohjaus- ja käyttöpaneeleissa, pääohjauspaneeleissa ja televisiokameroiden tukiasemissa, - painopiirilevyt, jotka sisältävät edellä mainitut ASIC-piirit. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: >TAULUKON PAIKKA> 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...]