KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Irakin jälleenrakennusta käsittelevä Madridin konferenssi: 24. lokakuuta 2003

1. JOHDANTO

Thessalonikissa 19. ja 20. kesäkuuta 2003 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa Euroopan unioni toisti sitoumuksensa vauraan ja vakaan Irakin kehittämiseen ja totesi olevansa valmis osallistumaan Irakin jälleenrakennukseen YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 mukaisesti. Heinäkuussa kokoontunut yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto vahvisti EU:n olevan valmis osallistumaan jälleenrakennukseen ja ottamaan keskeisen aseman monenvälisessä toiminnassa Irakin avunantajien konferenssia silmällä pitäen. Thessalonikissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota antamaan ehdotuksia EU:n osallistumisesta monenvälisiin toimiin Irakin siirtymävaiheen tukemiseksi. Nyt laaditulla tiedonannolla vastataan tähän pyyntöön.

Alustava kokous järjestettiin 24. kesäkuuta 2003 New Yorkissa YK:n isännöimänä. Kokouksessa päätettiin, että avunantajia pyydettäisiin myöntämään tukea Irakin kunnostamiseen ja jälleenrakennukseen liittyviin tarpeisiin seuraavien 12-15 kuukauden aikana. Espanjan hallitus on tarjoutunut isännöimään 23. ja 24. lokakuuta 2003 pidettävän kansainvälisen konferenssin, jossa käynnistetään monenväliset toimet Irakin kunnostamisen ja jälleenrakennuksen tukemiseksi sekä pyritään saamaan avunantajilta alustavat maksusitoumukset vuoden 2004 loppuun asti kestävälle ajanjaksolle.

Tämän tiedonannon tarkoituksena on ottaa täysin huomioon Irakin muuttuva tilanne erityisesti turvallisuuden ja poliittisen siirtymävaiheen toteuttamisen näkökulmasta. Viime aikojen väkivaltaisuudet, joissa on järkyttävällä tavalla saanut surmansa sekä irakilaisia että kansainvälisen yhteisön jäseniä, heidän joukossaan YK:n erityisedustaja Sergio Vieira de Mello, ovat vain korostaneet asian kiireellisyyttä. Irakilla on nyt ainutlaatuinen tilaisuus siirtyä autoritaarisesta järjestelmästä ja suunnitelmataloudesta edustukselliseen ja demokraattiseen poliittiseen järjestelmään, jossa edistetään ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamista sekä toimivaa markkinataloutta. Tämä tavoite ansaitsee Euroopan unionin ja koko kansainvälisen yhteisön varauksettoman tuen.

Nyt annettu tiedonanto on perustana yhteiselle lähestymistavalle, jonka puitteissa Euroopan unioni osallistuu Madridin konferenssiin. Lisäksi siinä esitetään ehdotuksia, jotka koskevat yhteisön osallistumista Irakin kunnostamiseen ja jälleenrakennukseen vuoden 2004 loppuun asti. Euroopan unionin on tämän jälkeen laadittava kattava keskipitkän aikavälin strategia suhteissaan Irakiin ottaen huomioon poliittisissa, sosiaalisissa, taloudellisissa ja kauppapoliittisissa kysymyksissä tänä aikana tapahtuvan kehityksen.

2. MADRIDIN KONFERENSSIN TOIMINTAYMPÄRISTÖ

Turvallisuusnäkökohdat

YK:n päämajaa vastaan 19. elokuuta 2003 tehty hyökkäys, Najafin moskeijan pommiräjähdys, kansainvälisiin humanitaarisiin järjestöihin kohdistuneet iskut sekä kansainvälisen liittouman joukkojen päivittäiset loukkaantumiset ja kaatumiset ovat johtaneet siihen, että kansainväliset järjestöt ja kansalaisjärjestöt ovat vähentäneet toimintaansa Irakissa. Monet kansalaisjärjestöt ovat vetäneet maasta ulkomaalaisia työntekijöitään, vähentäneet toimiaan pääkaupungin ympäristössä sekä lisänneet paikallisen henkilökunnan suojelua. YK on vähentänyt ulkomaisten työntekijöidensä määrää yli kahdella kolmanneksella.

Yleinen rikollisuuden lisääntyminen on rajoittanut liikkumista Bagdadissa ja sen ympäristössä - tämä koskee sekä kansainvälisiä toimijoita että irakilaisväestöä. Infrastruktuurin, erityisesti sähkönjakeluverkon sekä öljy- ja vesijohtojen, sabotointi vaikeuttaa yleishyödyllisten peruspalvelujen palauttamista ja tuotannon käynnistämistä uudelleen. Edellä esitetyn perusteella turvallisuutta on huomattavasti parannettava, jotta jälleenrakennustyö voitaisiin toteuttaa.

Poliittinen ja oikeudellinen kehys

Irakin hallintoa koskeva kansainvälinen kehys vahvistettiin 22. toukokuuta 2003 hyväksytyssä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1483. Päätöslauselmassa 1483 turvallisuusneuvosto toteaa, että liittouman tilapäisellä viranomaisella on erityisiä valtuuksia, tehtäviä ja velvoitteita, jotka kuuluvat sille kansainvälisen oikeuden perusteella nk. miehittäjävaltojen edustajana. Näihin sisältyy muun muassa vuonna 1949 tehdyn Geneven sopimuksen ja vuonna 1907 tehtyjen Haagin sopimusten noudattaminen. YK:lle on annettu erityisedustajansa kautta merkittävä tehtävä humanitaarisen ja jälleenrakennusavun koordinoimisessa sekä eri väestönosia edustavan hallituksen muodostamisessa Irakiin yhdessä liittouman tilapäisen viranomaisen kanssa. Elokuun 15 päivänä hyväksytyssä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1500 todetaan, että Irakin hallintaneuvoston perustaminen on merkittävä myönteinen askel kohti hallintovallan siirtämistä Irakin eri väestönosia edustavalle hallitukselle. Päätöslauselma 1500 perustettiin myös YK:n Irakin avustusoperaatio (United Nations Assistance Mission for Iraq, UNAMI), jonka tehtävänä on panna täytäntöön YK:lle päätöslauselmassa 1483 määrätyt tehtävät.

Päätöslauselman 1483 mukaisesti tarkoituksena on, että Irakin kansa muodostaa tulevaisuudessa eri väestönosia edustavan ja kansainvälisesti tunnustetun hallituksen, joka ottaa liittouman tilapäisen viranomaisen tehtävät. Siihen saakka irakilaisjohtoisena siirtymäkauden hallintona toimii Irakin väliaikaishallinto, jonka Irakin kansa perustaa liittouman tilapäisen viranomaisen avustuksella ja yhdessä YK:n erityisedustajan kanssa. Euroopan unioni ilmaisi 21. heinäkuuta 2003 olevansa tyytyväinen Irakin hallintaneuvoston perustamiseen, mikä oli ensimmäinen vaihe tässä prosessissa. Hallintaneuvosto nimitti 1. syyskuuta 2003 25 tilapäistä ministeriä, jotka astuivat virkaan 2. syyskuuta 2003.

Irakin hallintaneuvosto nimitti 13. elokuuta 2003 25-jäsenisen valmistelukomitean, jonka tehtävänä on sopia Irakin uuden perustuslain laadintaprosessista. Komitean on määrä antaa 15. syyskuuta selvitys suosituksineen. Tavoitteena on perustuslakiluonnoksen asettaminen hyväksyttäväksi kansanäänestyksellä, mikä valmistelee Irakin hallintovaaleja ja hallintovallan siirtoa.

Taloudellinen tilanne

Irakilla ei ole pulaa luonnonvaroista. Sillä on maailman toiseksi suurimmat tunnetut öljyvarat ja sen öljyntuotantokustannukset ovat alueen alhaisimmat. Sen tilannetta ovat kuitenkin vaikeuttaneet runsaat kaksi vuosikymmentä kestänyt talouden heikentyminen, tarkasti valvottu suunnitelmatalous sekä pitkään jatkuneet konfliktit ja niihin liittyvät pakotteet. Esimerkiksi vuosina 1990-2001 Irakin sijoitus YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä laski 76. sijalta 127. sijalle, ja sen BKT aleni vähintään kahdella kolmasosalla noin 750-1000 Yhdysvaltain dollariin asukasta kohti.

Irakin taloudessa on useita rakenteellisia vahvuuksia. Viljelykelpoisen maan ja vesivarojen runsaus voisivat edistää maatalouden elpymistä. Koulutukseen on investoitu huomattavasti vuoteen 1990 asti, mistä syystä tarjolla on runsaasti ammattitaitoista työvoimaa. Maassa on jo nyt 100 000 pienyritystä, jotka ovat pohjana Irakin yksityisen sektorin laajentumiselle. Irakin pitäisi kyetä keskipitkällä aikavälillä hyödyntämään nämä mahdollisuudet taloutensa monipuolistamiseksi ja vaihtoehtoisten tulonlähteiden kehittämiseksi.

Irakin lähitulevaisuuden talousnäkymät ovat voimakkaasti riippuvaiset sen kyvystä lisätä öljyntuotantoaan vuosina 2003 ja 2004. Öljyntuotannon lisääminen elokuun 2003 1,3 barrelista 2,5-3,0 barreliin päivässä vuoden 2004 loppuun mennessä, minkä liittouman tilanpäinen viranomainen on asettanut tavoitteeksi, vaatisi huomattavia investointeja sekä turvallisuustilanteen merkittävää paranemista. Seuraavien 12-15 kuukauden aikana öljytulot eivät riitä kattamaan Irakin kunnostamisesta ja jälleenrakennuksesta aiheutuvia kuluja. [1]

[1] YK, Kansainvälinen valuuttarahasto ja Maailmanpankki laativat parhaillaan yksityiskohtaisia arvioita Irakin taloudesta ja sen näkymistä tarvearviointiprosessiin yhteydessä. Yhteenvetoraportti julkistetaan ennen Madridin konferenssia.

Tämän lisäksi tarvitaan toimia useilla aloilla Irakin talouden saattamiseksi keskipitkällä aikavälillä kestävälle pohjalle. Esimerkkeinä mainittakoon edellisen hallituksen aikana kertyneiden huomattavien ulkoisten rahoitusvastuiden (velkojen ja korvausvaatimusten) hoito, taloushallinnon parantaminen muun muassa markkinasuuntautuneiden uudistusten avulla, sekä tehokkaan sosiaalisen turvaverkon luominen.

Jälleenrakennusta koskeva kehys

YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 1483 perustettiin Irakin kehitysrahasto (DFI) [2], jonka rahoitus on peräisin Irakista, pääasiassa öljytuloista, jäädytettyjen varojen kotiuttamisesta sekä YK:n hallinnoiman öljyä ruuasta -ohjelman käyttämättä jääneistä varoista [3]. Irakin öljyntuotantokapasiteetin väheneminen sekä valtion vaihtoehtoisten tulonlähteiden puute on vakavasti heikentänyt Irakin kykyä rahoittaa kunnostamis- ja jälleenrakennustoimia Irakin kehitysrahastosta vuosina 2003 ja 2004. Koska Irakin varat on sidottu valtion toistuvien hallinnollisten ja investointikustannusten kattamiseen, jälleenrakennukseen liittyvien investointikustannusten kattamiseen on saatava ulkopuolista apua.

[2] Liittouman väliaikainen viranomainen on hallintaviranomaisena vastuussa DFI:sta suoritetuista maksuista. DFI:n varainkäytön valvonnasta vastaa kansainvälinen neuvoa-antava seurantaelin, johon kuuluvat Kansainvälinen valuuttarahasto, Maailmanpankki, Arabien sosiaalisen ja taloudellisen kehityksen rahasto (Arab Fund for Social and Economic Development) sekä YK.

[3] YK:n on määrä siirtää öljyä ruuasta -ohjelman tehtävät liittouman väliaikaiselle viranomaiselle 21. marraskuuta 2003.

Tähän liittyen käytiin 24. kesäkuuta 2003 New Yorkissa tekniset neuvottelut, joita isännöi YK. Neuvottelujen yhteydessä perustettiin yhteysryhmä, johon kuuluu noin 50 valtiota, sekä ydinryhmä, jonka tehtävänä on tarkastella Irakin jälleenrakennusta varten myönnettävää kansainvälistä apua. Ydinryhmää pyydettiin koordinoimaan avunantajien konferenssin valmistelua [4]. Se sopi, että YK:n ja Maailmanpankin tulisi järjestää paikalla toteutettavia tarvearviointeja lokakuussa 2003 pidettävää avunantajien konferenssia varten.

[4] Ydinryhmän alkuperäisiä jäseniä olivat EU (komissio ja puheenjohtajavaltio), Yhdysvallat, Japani, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, YK:n kehitystyöryhmä, Maailmanpankki, Kansainvälinen valuuttarahasto ja liittouman tilapäinen viranomainen. Espanja kutsuttiin ryhmään sen jälkeen, kun avunantajien konferenssi päätettiin pitää Madridissa.

Heinäkuun 16. päivänä 2003 liittouman tilapäinen viranomainen julkisti yhdessä Irakin valtiovarain- ja suunnitteluministerien kanssa talousarvion heinäkuun ja joulukuun 2003 väliselle ajalle. Sen pääkohtia olivat peruspalvelujen palauttaminen, pankkijärjestelmää, valtionyhtiöitä sekä maataloutta koskeva rakenneuudistus sekä turvallisuuteen ja oikeudenkäyttöön liittyvät toimet. Jälleenrakennuksen vuoden 2004 ensisijaiset tavoitteet määritetään tarvearvioinnissa, jonka toteutuksesta vastaavat YK ja Maailmanpankki ja johon komission asiantuntijat ovat osallistuneet.

Samanaikaisesti liittouman tilapäinen viranomainen laatii vuodelle 2004 Irakin talousarvioluonnoksen, josta ilmenevät odotetut tulot, joita saadaan erityisesti öljyn myynnistä sekä menot, joita aiheutuu Irakin hallinnon toimintakustannuksista ja jälleenrakennuksen investointitarpeista. Nämä kaksi prosessia on sovitettu yhteen sen varmistamiseksi, että potentiaaliset avunantajat voisivat saada Madridin konferenssissa kokonaiskäsityksen kunnostamisen ja jälleenrakentamisen ensisijaisista tavoitteista.

3. EUROOPAN UNIONIN KANTA MADRIDIN AVUNANTAJIEN KONFERENSSISSA JA SEN JÄLKEEN

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden aktiivinen osallistuminen Irakin jälleenrakennukseen Madridissa ja sen jälkeen edellyttää seuraavan kolmen pääedellytyksen täyttymistä:

* Turvallisuustilanteen parantamisen tarve

Irakin turvallisuustilannetta on parannettava, jotta jälleenrakennustoimet voitaisiin toteuttaa tehokkaasti ja ripeästi. Liittouman tilapäinen viranomainen on miehittäjävaltojen edustajana vastuussa sellaisten olosuhteiden luomisesta, joissa kansainvälisen avun toimittaminen ja täytäntöönpano on mahdollista. Tämä edellyttää tehokkaampia ja vallitseviin olosuhteisiin paremmin soveltuvia sotilaallisia toimia sekä lisätoimenpiteitä siviilivalvonnan vahvistamiseksi ja kehittämiseksi. Eräät avunantajat ovat ilmaisseet kiinnostuksensa ei-sotilaallisen turvallisuuden tukemiseen kuten esimerkiksi poliisikoulutuksen kehittämiseen sekä Irakissa toimivien kansainvälisten järjestöjen riippumattomaan suojeluun.

Euroopan unionin olisi edelleen korostettava, että liittouman tilapäisen viranomaisen on tehostettava toimia turvallisuusolosuhteiden parantamiseksi Irakissa. Nämä kysymykset on sisällytettävä Madridin konferenssin asialistalle.

* Selkeä sitoutuminen Irakin täysivaltaisen hallituksen muodostamiseen

YK:n pääsihteeri on painottanut, että Irakin kansan nopealla siirtymisellä kohti omaa hallintoa on tärkeä merkitys, jota ei voida korostaa liikaa [5]. Toimi- ja hallintovallan siirtämisessä Irakin kansalle on saavutettava konkreettisia tuloksia ja noudatettava selkeää aikataulua, jotta kansan keskuudessa heräisi osallisuus ja vastuuntunto maan jälleenrakentamista kohtaan. Tähän liittyen Irakin ministeritason ja kansalaisyhteiskunnan edustajia olisi kannustettava osallistumaan täysimääräisesti Madridin konferenssiin ja esittämään näkemyksensä jälleenrakennusprosessiin liittyvistä tarpeista ja ensisijaisista tavoitteista. Euroopan unionin olisi edelleen korostettava kansainvälisesti tunnustettuun ja eri väestönosia edustavaan hallitukseen siirtymisen tärkeyttä sekä YK:n keskeistä roolia tämän prosessin helpottamisessa.

[5] YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1483 kohdan 24 nojalla annettu pääsihteerin kertomus (S/2003/715, 17/7/03) kohta 23.

Irakin kansan on päästävä näkemään prosessi, joka on uskottava ja johtaa uuteen perustuslakiin ja vaaleihin. Demokraattisten toimielinten kehittäminen ja riippumattoman sekä voimakkaan kansalaisyhteiskunnan, joka kykenee ilmaisemaan kantojaan, edistäminen on ensiarvoisen tärkeää muodostettaessa moniarvoista ja eri väestönosia edustavaa hallitusta. Naisten aktiivisempi yhteiskunnallinen osallistuminen sekä vapaiden tiedotusvälineiden tukeminen ovat kaksi tärkeää ulottuvuutta tässä yhteydessä. On pyrittävä sovinnon edistämiseen käsittelemällä aikaisempia ihmisoikeuksien loukkauksia ja perustamalla asianmukaisesti toimiva oikeuslaitos, joka kykenee varmistamaan oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen. Euroopan unionin olisi tuettava YK:n toimia, joilla edistetään edustuksellisen hallintomallin mukaisten kansallisten ja paikallisten instituutioiden perustamista, ihmisoikeuksien kunnioittamista sekä oikeuslaitoksen ja lainsäädännön uudistusta.

* Avoimen ja toimintakykyisen monenvälisen jälleenrakennuskehyksen luominen

Yhtenäinen budjettikehys on avoimen ja toimivan jälleenrakennusohjelman varmistamisen ehdoton edellytys. Maailmanpankin ja YK:n johtamat paikalla toteutettavat tarvearvioinnit auttavat määrittämään avunantajille, Irakin tilapäiselle hallitukselle sekä liittouman tilapäiselle hallintaneuvostolle yhteiset ensisijaiset tavoitteet vuosille 2003 ja 2004. Liittouman tilapäisen viranomaisen siirtäessä yhä enemmän tehtäviä Irakin tilapäiselle viranomaiselle vuoropuhelun tulisi vähitellen muuttua avunantajien ja Irakin viranomaisten väliseksi.

Avunantajat haluavat kohdentaa tukensa jälleenrakennukseen, joka on riippumatonta liittouman tilapäisestä viranomaisesta ja Irakin kehitysrahastosta (DFI). Tätä tarkoitusta varten Maailmanpankki ja YK ovat parhaillaan kehittämässä usean rahoittajan muodostamaa rahastoa Irakin hyväksi. Komissio aikoo kohdentaa suurimman osan yhteisön rahoitusta kyseisen rahaston kautta antaen kuitenkin liikkumavaraa siten, että on mahdollista tukea YK:n elimiä ja kansalaisjärjestöjä, etenkin jälleenrakentamisen alkuvaiheessa. Niin ikään on otettava käyttöön mekanismi, jolla taataan kansainvälisen yhteisön, Irakin viranomaisten sekä liittouman tilapäisen viranomaisen yhteydenpito ja vuoropuhelu, joka koskee budjettimenojen ensisijaisuutta sekä jälleenrakennusstrategiaa. On otettava käyttöön avoimet ja syrjimättömät menettelyt, erityisesti julkisten hankintojen ja Irakin kehitysrahaston sekä usean rahoittajan muodostaman rahaston hallinnoinnin osalta.

Merkittävä tekijä Euroopan unionin toimien onnistumisen kannalta on myös:

* Irakin naapurimaiden osallistuminen

Siirtymävaiheen onnistuminen ja alueellinen vakaus riippuu myös Irakin ja sen naapureiden, kuten Turkin, Jordanian, Syyrian, Persianlahden yhteistyöneuvoston maiden ja Iranin, välisistä yhteistyösuhteista.

Euroopan unionin olisi tuettava ja edistettävä Irakin naapurimaiden osallistumista Irakin jälleenrakentamiseen Madridissa ja sen jälkeen.

4. EUROOPAN UNIONIN TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT VAIKUTUKSET

Euroopan unionin sitoutuminen Irakiin ei ole uusi asia. Yhteisö on vuodesta 1992 lähtien ollut humanitaarisen avun toimistonsa ECHO:n kautta YK:n hallinnoiman öljyä ruuasta -ohjelman jälkeen suurin ulkopuolinen humanitaarisen avun toimittaja Irakille. Maaliskuussa 2003 Irakia varten tarkoitetun humanitaarisen avun kokonaismäärä oli yhteensä 100 miljoonaa euroa. Tästä 69,5 miljoonaa euroa [6] on jo osoitettu humanitaariseen toimintaan sellaisilla aloilla kuten terveydenhuolto, vesi- ja viemärihuolto, miinanraivaus sekä Irakin humanitaaristen toimijoiden välisen koordinaation tukeminen.

[6] Syyskuun 30. päivästä 2003 alkaen.

Euroopan unioni on ilmaissut haluavansa osallistua kunnostamiseen ja jälleenrakennukseen merkittävällä osuudella. Sillä on hyvät edellytykset tukea tätä prosessia, koska se voi käyttää kokemustaan maista, jotka ovat toipumassa konfliktista tai ovat siirtymätalouksia. Jotta osallistumisesta olisi mahdollisimman paljon hyötyä, Euroopan unionin myöntämän tuen ja toisaalta sen jäsenvaltioiden myöntämän tuen olisi oltava läheisesti koordinoitua. Tästä syystä olisi Madridin kokouksessa pyrittävä antamaan yksi yhdistetty maksusitoumus. Komissio on koordinaation helpottamiseksi perustanut selvityskeskusjärjestelmän jälleenrakennustoimia koskevien tietojen keräämistä ja toimittamista varten.

YK:n ja Maailmanpankin johtamassa tarvearviointiprosessissa on tarkasteltu Irakin lyhyen ja keskipitkän aikavälin tarpeita ja ensisijaisia jälleenrakennustavoitteita 14 alalla, joita pyritään tukemaan Irakin hyväksi perustettavasta usean rahoittajan muodostamasta rahastosta [7]. Komission virkamiehet ovat osallistuneet arviointeihin, jotka ovat koskeneet kansantaloutta, terveydenhuoltoa, koulutusta, työpaikkojen luomista sekä paikallishallintoa.

[7] Paikalla toteutetuissa tarvearvioinneissa tarkasteltiin seuraavia aloja: terveydenhuolto, koulutus, vesivarat, maatalous, kastelu ja elintarvikevarmuus, humanitaariset miinanraivaustoimet, vesi- ja viemärihuolto, kansantalous, taloushallinto (myös julkisella sektorilla), kauppa, hintojen vapauttaminen, turvaverkostot, investointiolosuhteet ja valtionyhtiöt, pankki- ja rahoitustoiminta, liikenne ja viestintä, sähkö, elinkeinot, työpaikkojen luominen ja työelämään sopeutuminen, työ- ja sosiaaliturva, asuminen (kaupunkisuunnittelu ja omaisuuden palauttaminen mukaan luettuina), paikallishallinnon valmiuksien kehittäminen, kansalaisyhteiskunta, oikeusvaltioperiaate sekä tiedotusvälineet. Alakohtaisen tarkastelun lisäksi kutakin arvioitsijaryhmää pyydettiin arvioimaan tarpeita, jotka liittyvät monialaisiin kysymyksiin kuten sukupuolten väliseen tasa-arvoon ja naisten asemaan, ihmisoikeuksiin, ympäristöön ja valmiuksien kehittämiseen.

Yhteisön avun ensisijaisten tavoitteiden perustana ovat ECHO:n jo toteuttamat toimet, ja se sisältää tukea muun muassa sellaisille aloille kuten instituutioiden kehittäminen ja valmiuksien vahvistaminen, etenkin makrotalouden hoito kauppapolitiikka mukaan luettuna, sosiaaliturvaverkoston luominen, terveydenhuolto, vesi- ja viemärihuolto, koulutus, työllisyys, kansalaisyhteiskunnan vahvistaminen sekä ihmisoikeuksien ja demokratian suojelu ja edistäminen.

Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon yhteisön talousarvion otsakkeessa 4 käytettävissä olevat varat komissio ehdottaa budjettivallan käyttäjälle 200 miljoonan euron määrärahaa käytettäväksi Irakia varten vuoden 2004 loppuun mennessä. Koska Irakin kiireelliset jälleenrakennustarpeet ylittävät yhteisön talousarviossa käytettävissä olevat varat ja koska monet jäsenvaltiot ovat ilmaisseet halunsa osallistua kyseisiin toimiin, komissio ehdottaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta annetaan Madridin konferenssissa yksi yhteinen maksusitoumus.

5. PÄÄTELMÄT

Osana Madridin konferenssin valmisteluja Euroopan komissio pyytää neuvostoa:

* toistamaan Euroopan Unionin tuen vauraan, vakaan ja täysivaltaisen Irakin kehittämiselle;

* korostamaan YK:n turvallisuusneuvoston asianomaisten päätöslauselmien mukaisesti YK:n tärkeää roolia prosessissa, joka johtaa kansainvälisesti tunnustetun, eri väestönosia edustavan Irakin hallituksen muodostamiseen ja jossa kansainvälinen yhteisö myöntää tarvittavan tuen Irakin jälleenrakennusta varten;

* vahvistamaan, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden Irakin jälleenrakennusta varten antaman tuen tehokkuuden edellytyksenä on turvallisuustilanteen parantaminen, molempien osapuolten selkeä sitoutuminen sellaisten olosuhteiden luomiseen, joissa on mahdollista muodostaa täysivaltainen Irakin hallinto ja avoimen ja monenvälisen kehyksen luominen, jolla kansainvälisen yhteisön tuki ohjataan Irakin jälleenrakennukseen. Näiden edellytysten täyttyminen ratkaisee EU:n osallistumisen jälleenrakennusprosessiin Madridin konferenssin jälkeen;

* ottamaan huomioon, että on tärkeää edistää Irakin yhdentymistä alueelliseen ympäristöönsä, ja toistamaan Euroopan unionin Irakin naapurimaille esittämän vetoomuksen, jotta ne tukisivat Irakin ja koko alueen vakautta;

* ottamaan huomioon, että valmistelut ovat käynnissä riippumattoman, usean rahoittajan muodostaman rahaston perustamiseksi Irakin hyväksi; rahaston hallinnointi tulisi antaa YK:n ja Maailmanpankin tehtäväksi, jotta apu kohdistuisi YK:n, Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston määrittämiin ensisijaisiin tavoitteisiin Irakin yleisten jälleenrakennustarpeiden puitteissa;

* ottamaan huomioon, että tämän edellytyksenä on läheinen koordinaatio avunantajien ja Irakin asianomaisten viranomaisten välillä;

* vahvistamaan avoimien ja syrjimättömien menettelyjen tärkeys erityisesti julkisten hankintojen osalta sekä Irakin kehitysrahaston että usean rahoittajan muodostaman rahaston hallinnoinnissa;

* ottamaan huomioon, että Euroopan unionilta ja sen jäsenvaltioilta saatavaa tukea voidaan ohjata myös YK:n Irakissa toimiville elimille ja kansalaisjärjestöille;

* kehottamaan komissiota varmistamaan tarvittava koordinaatio, jotta Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot voisivat antaa Madridin konferenssissa yleisen maksusitoumuksen Irakin jälleenrakennusta varten vuosille 2003 ja 2004;

* vahvistamaan komission ehdotuksen, jonka mukaan Euroopan unioni antaa Madridissa ohjeellisen maksusitoumuksen. Tämä maksusitoumus käsittää tässä vaiheessa 200 miljoonaa euroa, joka myönnetään EU:n talousarviosta vuosille 2003 ja 2004, sekä jäsenvaltioiden rahoitusosuudet;

* ottamaan huomioon, että Euroopan unioni jatkaa jälleenrakennukseen liittyvien toimien rinnalla aktiivista ja merkittävää osallistumistaan humanitaarisen avun alalla;

* kehottamaan komissiota esittämään tarvittaessa selvityksen Madridin konferenssin valmisteluista ja sen seurannasta.

LIITE

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

1. //

BUDJETTIKOHTA

Kyseisen maksusitoumuksen tärkeys huomioon ottaen komissio esittää, että talousarvioon sisällytetään uusi budjettikohta Irakin kunnostamista ja jälleenrakennusta varten. Siten voitaisiin noudattaa budjettivallan käyttäjän, erityisesti Euroopan parlamentin, esittämiä suuntaviivoja, jotka koskevat avoimuutta yhteisön osallistuessa jälleenrakennustoimien rahoittamiseen (Afganistan, Kosovo, Itä-Timor).

* Esitetään, että ATE 2004:n oikaisukirjelmällä otetaan käyttöön seuraava nimike ja otsikko: Momentti 19 08 07 "Irakin kunnostamis- ja jälleenrakennusapu"

6.0 // MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA? EI

Vuonna 2003 tarvittava 40 miljoonan euron rahoitusosuus muodostuu seuraavasti:

I. Nykyiset välineet (11 miljoonaa euroa)

* Budjettikohdasta 19 02 05 "Nopean toiminnan järjestelmä"( [8]) saadaan enintään 8 miljoonaa euroa. Maksusitoumukset nopean toiminnan järjestelmään varatusta budjettikohdasta. Määrärahojen siirtoja ei tarvita.

[8] Vuonna 2003 suunnittelemattomia määrärahoja on käytettävissä 8 miljoonaa euroa 28. syyskuuta 2003 alkaen. Toiminta olisi riippuvainen komission määrittelemästä ensisijaisesta alasta.

* Budjettikohdasta 19 04 "Eurooppalainen ihmisoikeus- ja demokratia-aloite" saadaan 3 miljoonaa euroa. Hankkeet sidotaan eurooppalaisen ihmisoikeus- ja demokratia-aloitteen määrärahoihin. Määrärahojen siirtoja ei tarvita.

II. Otsakkeen 4 varaus ja käyttämättömät määrärahat (29 miljoonaa euroa)

* 6,4 miljoonaa euroa momentista B0-4011, alamomentista B7-6600 "Korean niemimaan energia-alan kehitysjärjestö (KEDO)"( [9]).

[9] KEDO:a varten varattujen määrärahojen käyttämistä osittain koskevan ehdotuksen osalta on esitettävä seuraavat huomautukset:

* 2,5 miljoonaa euroa momentista B0-4011, alamomentista B7-8000 "Kansainväliset kalastussopimukset".

* 20,1 miljoonaa euroa otsakkeessa 4 käytettävissä olevista määrärahoista.

Nämä maksusitoumusmäärärahoihin kuuluvat 29 miljoonan euron määrärahat siirretään budjettikohtaan B7-432 "Muut toimet Lähi-idän kehitysmaiden hyväksi" erityisellä budjettivallan käyttäjän määrärahasiirrolla. Myös vastaavat maksumäärärahat siirretään vuoden 2003 sitoumuksen ensimmäisten suoritusten kattamiseksi.

Vuonna 2004 tarvittava 160 miljoonan euron rahoitusosuus:

I. Uudet lisämäärärahat

* Otetaan käyttöön alustavan talousarvioesityksen otsakkeessa 4 käytettävissä oleva 86 miljoonan euron marginaali. Tarvitaan oikaisukirjelmä vuoden 2004 alustavan talousarvioesityksen lisäämiseksi.

* Otetaan käyttöön 74 miljoonaa euroa joustovälineeseen sisältyvistä määrärahoista. Tarvitaan oikaisukirjelmä vuoden 2004 alustavan talousarvioesityksen lisäämiseksi.

ECHO:n Irakille vuonna 2003 myöntämän humanitaarisen avun osalta todettakoon, että ECHO:n ohjelmasuunnittelun määrärahat vuonna 2003 ovat 100 miljoonaa euroa, josta 69,5 miljoonan euron osalta on jo tehty komission päätös tai annettu ennakkositoumus. ECHO on 5. syyskuuta 2003 mennessä allekirjoittanut sopimuksia 57,3 miljoonan euron arvosta. Jäljellä olevia määrärahoja, jotka sidotaan ja joista tehdään sopimukset, on 30,5 miljoonaa euroa. Rahoituspäätökset esitetään humanitaariselle komitealle todennäköisesti lokakuun 2003 aikana.