Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Komission vuoden 2001 toimintasuunnitelman tilannekatsaus 31. joulukuuta 2003 /* KOM/2004/0247 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Komission vuoden 2001 toimintasuunnitelman tilannekatsaus 31. joulukuuta 2003 SISÄLLYSLUETTELO JOHDANTO Komission toimintasuunnitelma: vastaus varainhoitovuotta 2001 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin suosituksiin - tilannekatsaus 31. joulukuuta 2003 Omat varat Yhteinen maatalouspolitiikka Rakennetoimet Sisäiset politiikat Ulkoiset toimet Laajentuminen Hallintomenot Rahoitusvälineet Vuoden 2001 tarkastuslausumasta johtuvat toimet Euroopan kehitysrahasto (EKR) Euroopan hiili- ja teräsyhteisö (EHTY) JOHDANTO Viimeisimmän vastuuvapausmenettelyn yhteydessä neuvosto ja Euroopan parlamentti pyysivät komissiota ryhtymään toimiin tilintarkastustuomioistuimen tekemien suositusten perusteella ja totesivat haluavansa seurata komission tekemiä sitoumuksia. Komissio laati vuonna 2001 toimintasuunnitelman, johon se sisällytti vastauksensa varainhoitovuotta 2001 koskevaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen sisältyviin suosituksiin. Toimintasuunnitelman esittämisestä on kulunut yli vuosi, ja komissio katsookin aiheelliseksi tarkastella ensimmäistä kertaa vuoden 2001 toimintasuunnitelman toteutumista ja tuloksia. Vuoden 2001 toimintasuunnitelma sisälsi 94 tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukseen perustuvaa suositusta, joista eräät sisältävät useita eri näkökulmia tai konkreettisia toimenpiteitä. Näistä 94 suosituksesta 54 on käsitelty loppuun (57 %), eli ne eivät enää vaadi lisätoimia komissiolta, ja 40:tä suositusta käsitellään yhä. Näistä 54 loppuunkäsitellystä suosituksesta voidaan erottaa useita eri tapauksia. Noin 44 prosentissa suosituksia (24) komissio katsoi, ettei uusia toimenpiteitä tarvinnut toteuttaa tai että se oli noudattanut voimassa olevaa lainsäädäntöä täydellisesti. Loppujen 55 prosentin osalta (30 suositusta) komissio katsoo toteuttaneensa esitettyyn kritiikkiin ja tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksiin vastaavia toimenpiteitä. Nämä viimeksi mainitut toimet kattavat useimmat rahoitusnäkymien osa-alueet, ja ne voidaan luokitella seuraavaan kahteen ryhmään erityistapauksia lukuun ottamatta: i) Säädöstekstien muuttaminen tai hyväksyminen: Tämä koskee erityisesti tutkimuspolitiikkaa ja kuudennen puiteohjelman hyväksymistä. Puiteohjelman sisältämillä säännöksillä vastataan suoraan suosituksiin, joita annettiin sopimuspuolille mahdollisesti asetettavista seuraamuksista, mallisopimusten määrittelystä ja perintämenettelystä. On kuitenkin todettava, ettei neuvosto hyväksynyt kaikkia komission ehdotuksia (erityisesti tukikelpoisten kustannusten osalta), minkä vuoksi komissio ei voinut toteuttaa kaikkia tilintarkastustuomioistuimen esittämään kritiikkiin vastaukseksi tarkoitettuja aloitteita. Useita yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevia suosituksia voitiin myös ottaa huomioon, kun yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta päätettiin kesäkuussa 2003. Näiden tärkeiden sääntelyehdotusten lisäksi komissio tarkisti myös muita säännöksiä, esimerkiksi alv-varoja koskevan hallinnollisen yhteistyön osalta. ii) Hallinnon, tarkastuksen ja valvonnan sisäisten järjestelmien mukauttaminen ja kehittäminen sekä tarkastusten tekeminen: Komissio tarkasteli uudelleen useita menettelyjään tai kehitti uusia välineitä vastatakseen sille osoitettuun kritiikkiin. Se esimerkiksi toteutti erityistoimenpiteitä yhdenmukaistaakseen pääjohtajien esittämiä vuosittaisia kertomuksia ja parantaakseen tiettyjen tietokonejärjestelmien toimintaa (maatalousalan CATS-tietokanta, sisäisten politiikkojen TEN-T-tietokanta). Myös uudelleenjärjestelyjä tehtiin esimerkiksi Sapard-ohjelman täytäntöönpanon ja AKT-valtioiden sihteeristön rahoituksen osalta. Kun vuoden 2001 toimintasuunnitelman toteutumista nyt tarkastellaan ensimmäisen kerran, 40 suosituksen täytäntöönpano on vielä kesken. Tämä ei kuitenkaan merkitse, etteikö komissio olisi jo ryhtynyt toimiin. Jotkin tilintarkastustuomioistuimen suosituksista vaativat itse asiassa komissiolta monivuotisia toimia. Tämä koskee esimerkiksi komission kirjanpitojärjestelmän uudenaikaistamista ja niiden ohjelmien sulkemista, jossa rakennerahastot ovat mukana. Tämän vuoksi komission esittelemässä kertomuksessa esitetään jokaisen vielä avoinna olevan 40 suosituksen osalta edistymisraportti, jossa kerrotaan jo toteutetuista toimenpiteistä ja myöhemmin toteutettavista lisätoimista. Komission toimintasuunnitelma: vastaus varainhoitovuotta 2001 koskevassa tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksessa esitettyihin suosituksiin - tilannekatsaus 31. joulukuuta 2003 Omat varat 1. Tilinpäätöksen (nide II, osa 1 ja nide IV) johdanto-osiin sisältyy erittäin tärkeä taulukko "talousarvion toteutuma". Taulukossa jätetään mainitsematta useita mielenkiintoisia tietoja, kun taas jotkin muut tiedot, kuten varainhoitovuoden saldo, esitetään turhaan useaan otteeseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo myös, että tilinpäätöksen (talousarvion toteuttaminen, nide II, osa 1) tuloja koskevaa osaa olisi myös selvennettävä erityisesti sen rakenteen ja sisällön osalta. Erityisesti olisi noudatettava yksityiskohtaisia budjettikohtia, varustettava nimikkeet koodilla, käytettävä säännöstekstien terminologiaa, esitettävä yhdessä arvioidut ja toteutuneet tulot sekä yleisemmin yhdenmukaistettava tulostilin eri osat keskenään ja yleisen talousarvion kanssa (1.17./1.18) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Vuoden 2002 tulostilin niteessä I komissio on parantanut huomattavasti tulojen ja menojen toteutumistietojen esitystapaa sekä esittänyt selkeämmin niiden yhteyden tulostaulukkoon. Tulotaulukko sisältää nyt tiedot vuoden n-1 tulojen toteutumisesta (erillinen taulukko) sekä tiedot siitä, mikä on toteutuneiden tulojen osuus talousarvioon verrattuna. Komissio pyrkii edelleen selkeyttämään tietojen esitystapaa tilintarkastustuomioistuimen toiveiden mukaisesti. 2. Tilintarkastustuomioistuimen mielestä alv:n määräytymisperusteita ja BKTL:a koskevat todelliset tiedot, joiden perusteella on laskettu saldot ja saldonmukautukset, on kirjattu tulostiliin samoin kuin niitä koskevat ennakkoarviotkin. Tulostilissä olisi kuitenkin esitettävä laskutoimenpiteet, joilla on määritelty jäsenvaltioiden varainhoitovuoden saldojen mukaisesti maksamat määrät. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävästä korjauksesta (luvut 15 ja 35) olisi laadittava oma taulukkonsa, jossa esitetään ne keskeiset perustiedot ja laskutoimenpiteet, joihin korjauksen lopullinen määrä ja sen rahoittaminen perustuvat (kohdat 1.19/1.20). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Vuoden 2002 tilinpäätöksestä alkaen esitetään yksityiskohtaiset tiedot kullekin jäsenvaltiolle lasketusta alv- ja BKTL-saldosta ja kultakin varainhoitovuodelta, jona korjauksia tehdään. Tulostiliin sisällytetään vuoden 2002 tilinpäätöksestä alkaen taulukot, jossa esitetään perustiedot kyseiselle vuodelle budjetoitujen, Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävien korjausten määristä. 3. Komissio laatii vuosittain valmisteluasiakirjan, jossa selitetään yksityiskohtaisesti lopullisen korjauksen laskentamenetelmä ja rahoittaminen varainhoitovuonna n-4. Tämä selittävä asiakirja ei ole osa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen ja sen rahoittamisen vahvistamista koskevaa talousarviomenettelyä, vaan se toimitetaan neuvostolle tiedoksi sen jälkeen, kun täydentävä ja korjaava talousarvio on vahvistettu. Vuonna 2001 asiakirja esitettiin neuvostolle 5. syyskuuta täydentävän ja korjaavan talousarvion nro 3/2002 vahvistamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon edellä mainitun asiakirjan tärkeys, tilintarkastustuomioistuimen mielestä se olisi suotavaa toimittaa ajoissa molemmille budjettivallan käyttäjille. Kun otetaan huomioon tarkastuksen sisällön rajoitukset, tilintarkastustuomioistuin sai kohtuullisen varmuuden siitä, että alv- ja BKTL-varat oli moitteettomasti määritetty ja kerätty. Komission olisi kuitenkin tehtävä ehdotuksia Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoittamista koskevien lopullisten laskelmien yksinkertaistamiseksi. (Kohdat 1.38/1.39/1.40) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Valmisteluasiakirjan alkuperäisenä ajatuksena oli antaa yksityiskohtainen selvitys lopullisesta laskelmasta ja käyttää jonkin tietyn vuoden korjausta esimerkkinä. Asiakirjaa ei ole myöskään aikaisemmin aina voitu toimittaa ennen asianomaisen korjaavan talousarvion hyväksymistä. Jotta budjettipääosaston resursseja voitaisiin käyttää tehokkaasti, on päätetty, ettei kyseistä asiakirjaa laadita, jollei laskentamenetelmä muutu. Seuraava valmisteluasiakirja laaditaan näin ollen vuoden 2001 lopullisesta korjauksesta, joka lasketaan ensimmäisen kerran omista varoista tehdyn uuden päätöksen (2000/597/EY, Euratom) ja sen liitteenä olevan laskentamenetelmän mukaisesti. Uusi valmisteluasiakirja esitetään siten vuonna 2005, jolloin vuoden 2001 lopullinen korjaus budjetoidaan. Kaikki kyseisen korjauksen lopullista laskelmaa koskevat perustiedot esitetään asianomaisen alustavan lisätalousarvioesityksen (ALTE) perusteluissa. Komissio tarkastelee lisätietojen esittämismahdollisuutta. Omista varoista tehty uusi päätös ja siihen liittyvä valmisteluasiakirja Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen laskennasta (laskentamenetelmä) antavat tilaisuuden yksinkertaistaa lopullisen korjauksen budjetointia. Samalla voidaan yksinkertaistaa korjauksen rahoittamisesta tehtävää lopullista laskelmaa. Komissio aikoo hyödyntää tätä tilaisuutta vuotta 2001 koskevassa korjauslaskelmassa, joka budjetoidaan vuonna 2005. 4. Varainhoitoasetuksessa säädetään, että budjettinimikkeistö vahvistetaan talousarviomenettelyn yhteydessä osastoihin, lukuihin ja momentteihin. Käytössä oleva luokittelu, jossa on otettava huomioon hyvin erityyppisten tulojen erilainen luonne, on epätasapainossa. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että olisi vältettävä perinteisten omien varojen, alv- ja BKTL-varojen sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen keskittyminen liiaksi osastoon 1 (98,3 % vuonna 2001) erottamalla perinteiset omat varat omaksi osastokseen. Edellisen varainhoitovuoden käytettävissä oleva ylijäämä (luku 30) olisi erotettava omaksi osastokseen, sillä se ei liity millään tavalla samassa osastossa mainittuja alv- ja BKTL-varoja sekä Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävää korjausta koskeviin saldoihin, korjauksiin ja palautuksiin (luvut 31, 32, 33 ja 35, kohta 1.21). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Tulopuolen budjettinimikkeistöä tarkasteltiin yksityiskohtaisesti vuonna 2003. Tulopuolen osastoihin 4, 5 ja 6 esitettiin useita muutoksia. Periaatteessa nämä muutokset huomioidaan vuoden 2005 ATE:ssa. 5. Useiden tarkastuksen kohteena olleiden varastojen tapauksessa fyysisiä tarkastuksia ei ollut tehty niin usein kuin kansallisissa ohjeissa vaadittiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että jäsenvaltioiden olisi parannettava kansallisia ohjeitaan tullivarastoinnin valvontajärjestelmän osalta niin, että niissä täsmennettäisiin valvonnan tyyppi, sisältö ja määrä. Ohjeissa olisi määriteltävä myös se, millä tullihallinnon tasolla yksityiskohtaisia valvontasääntöjä koskevat päätökset olisi tehtävä. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että ennalta sovitut tarkastukset toteutetaan. (Kohdat 1.32/1.36) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Tulli 2002 -ohjelman osana laadittiin luettelo tullivalvonnan kattamista alueista. Asiakirjassa esitetään tulliviranomaisille täydellinen luettelo tullivalvonnan eri alueista ja osa-alueista sekä yhteiset määritelmät valvontamenetelmille. Varastoja koskevien tilintarkastustuomioistuimen huomautusten osalta on ryhdytty toimiin jäsenvaltioiden kanssa ja varmistettu, että puutteet korjataan, jos yhteisön asetuksia ei ole noudatettu. Komissio myöntää, että valvonnasta on vaikea saada yhtenäistä kuvaa. Tullivalvonnan asiantuntijoista ja komission edustajista koostuva projektiryhmä kehittää parhaillaan Tulli 2007 -ohjelman osana yhteistä riskinhallintamallia sekä vakiokäytäntöä valvontatietojen vaihtamiseen ja riskiluokan valintaan (kohdat 1.30/1.31/1.35/1.36). 6. Useiden jäsenvaltioiden B-kirjanpidossa havaittiin vuonna 2001 ongelmia edellisvuosien tavoin. Saksassa ei voida tällä hetkellä vahvistaa B-kirjanpidon saldoa, sillä tietokannassa ei voida tarkastella yksittäisiä kirjauksia. Italiassa B-kirjanpito ei vielä ole yhdenmukaista ja laskuvirheitä voi tapahtua paikallis- ja aluetasolla ilman, että niitä havaitaan tarkastuksissa. B-kirjanpitoon viedyissä kirjauksissa havaittiin virheitä myös Belgiassa ja Ranskassa, ja komission tarkastuskertomuksissa viitattiin B-kirjanpidon virheisiin Irlannissa, Ruotsissa ja Suomessa. Vaikka kyseiset virheet ovat rahamääräisesti pieniä, ne ovat osoituksena omien varojen tilittämisen heikkouksista yhteisön passitusjärjestelmässä. (Kohta 1.27) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio on pyrkinyt muuttamaan asetusta (EY) N:o 1150/2000 parantaakseen järjestelmän rakennetta ja on kiinnittänyt asiaan erityistä huomiota jäsenvaltioissa tekemiensä tarkastuskäyntien yhteydessä. Se pyrkii myös varmistamaan, että jäsenvaltiot korjaavat havaitut järjestelmälliset rakenteelliset puutteet. Tarvittaessa on annettu perintämääräykset. 7. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että seuraavat toimet olisi toteutettava jäsenvaltioiden ja komission välisen hallinnollisen yhteistyön tehostamiseksi: a) SCAC:ssa ja SCAF:ssa voitaisiin komission ohjauksessa kehittää petostentorjuntastrategian parhaita käytäntöjä; b) jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa voitaisiin helpottaa kehittämällä edelleen VIES-järjestelmän käyttöä petosten torjunnassa, laatimalla kahden- tai monenvälisiä sopimuksia ja toteuttamalla korjaavia toimia silloin, kun jäsenvaltiot eivät toimita ajantasaisia tietoja; c) voitaisiin perustaa tiettyjen alv-petostapausten selvittämisestä vastaavia erityisiä tarkastusyksiköitä, jotta jäsenvaltiot pystyisivät paremmin torjumaan petoksia, edellyttäen, että yksiköt perustetaan keskustoimistojen yhteyteen tai että ne työskentelevät tiiviissä yhteistyössä keskustoimistojen kanssa OLAFin avustuksella; d) neuvoston asetuksen (ETY) N:o 218/92 11 ja 12 artiklassa tarkoitetun tietojenvaihdon laajuutta olisi selkeytettävä ja täsmennettävä, ja jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa voitaisiin tehostaa yhdenmukaistamalla jäsenvaltioiden keskustoimistoiden toimivaltuudet ja toimintamahdollisuudet (kohta 1.54). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. a) Komissio on tehnyt yhdessä jäsenvaltioiden kanssa perusteellisen selvityksen yhteisön sisäisessä kaupassa tapahtuvista alv-petoksista ja nimennyt ne jäsenvaltioiden jo suorittamat toimet, jotka ovat tuottaneet parhaat tulokset ketjupetosten torjunnassa. Nämä "parhaat käytänteet" perustuvat keskinäisen avunannon tehokkaampaan ja nopeampaan hyödyntämiseen sekä kansallisten valvontajärjestelmien mukauttamiseen siten, että niillä voidaan entistä paremmin estää ketjupetoksia. b) Neuvosto hyväksyi 7. lokakuuta 2003 asetuksen (EY) N:o 1798/2003 hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla. Asetuksella tiivistetään VIES-järjestelmän ulkopuolista kansainvälistä tietojenvaihtoa alv-petosten torjunnan tehostamiseksi. Lisäksi neuvostolle ja Euroopan parlamentille osoittamassaan tiedonannossa arvonlisäverostrategian painopistealueiden tarkistuksesta ja ajan tasalle saattamisesta (KOM/2003/614) komissio sitoutui korvaamaan nykyisen VIES-järjestelmän suorituskykyisemmällä ja joustavammalla järjestelmällä. Komissio aikoo aloittaa toteutettavuustutkimuksen, jonka tarkoituksena on luoda uusi VIES-järjestelmä Fiscalis 2003-2007 -ohjelman voimassaoloaikana. c) Komissio hyväksyy suosituksen. Alv-petoksia käsittelevien erityisten tarkastusyksiköiden tarvetta on korostettu useissa komission valmisteluasiakirjoissa ja kertomuksissa. Suurin osa jäsenvaltioista on jo perustanut alv-petoksiin erikoistuneet petostentorjuntayksiköt. d) Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 218/92 11 ja 12 artikla on korvattu hallinnollisesta yhteistyöstä arvonlisäverotuksen alalla annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1798/2003 35 artiklalla. Jäsenvaltioiden on lähetettävä komissiolle tietyt tiedot, joiden avulla voidaan arvioida hallinnollista yhteistyötä. Näitä tietoja kuvataan nyt tarkemmin, ja komitologiamenettelyllä päätetään yksityiskohtaisesti, mitä tietoja on lähetettävä. Uudella asetuksella vahvistetaan myös selkeä oikeusperusta, jonka perusteella jäsenvaltiot voivat lähettää komissiolle vapaaehtoisesti tietoja erityistapauksista. Lisäksi asetuksessa (EY) N:o 1798/2003 vahvistetaan oikeudellinen kehys, joilla voidaan kehittää hallinnollista yhteistyötä ja lieventää keskusyhteystoimistoihin kohdistuvaa rasitetta. Komissio jatkaa aktiivisesti ja läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toimia alv-petoksiin liittyvien kysymysten ratkaisemiseksi hallinnollisen yhteistyön pysyvässä komiteassa (SCAC) sekä Fiscalis 2007 -ohjelman avulla. Se esittää piakkoin neuvostolle ja Euroopan parlamentille uuden kertomuksen hallinnollisista yhteistyöjärjestelyistä alv-petosten torjunnassa. Tarkasteltaessa OLAFin operatiivista toimivaltaa arvonlisäverotuksen alalla voidaan todeta, että komissio on ottanut yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista ja petostentorjuntaa koskevassa toimintasuunnitelmassaan 2001-2003 ja vuoden 2001 työohjelmassaan tavoitteekseen laatia ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi. Asetuksen tarkoituksena on perustaa jäsenvaltioiden viranomaisten ja komission välille yhteistyöjärjestelmä Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi laittomalta toiminnalta arvonlisäveroon ja rahanpesuun liittyvät toimet mukaan luettuina. Komission yksiköissä valmistellaan EY:n perustamissopimuksen 280 artiklaan perustuvaa erillistä ehdotusta, jossa komissiolle annetaan hallinnollisen yhteistyön koordinointitehtävä (kohta 1.53). 8. Ranskan kuukausittain tilittämät maatalousmaksut olivat keskimäärin 4,7 miljoonaa euroa tammikuun ja huhtikuun 2001 väliseltä ajalta, mutta ne kasvoivat nopeasti 10,3 miljoonaan euroon toukokuussa 2001, jonka jälkeen ne pysyivät tällä tasolla. Koko vuotta 2001 tarkasteltaessa määrät kasvoivat 74 prosenttia vuoteen 2000 verrattuna, mikä poikkeaa tuontitulleissa havaitusta yleisestä suuntauksesta (kohta 1.7). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Tätä kohtaa käsiteltiin perinteisiä omia varoja koskevissa tarkastuksissa vuonna 2003. Taloudellisia seurauksia ei havaittu. Tämä johtui siitä, että omien varojen koko määrä oli tilitetty asianmukaisesti, vaikka maatalousmaksuihin liittyvä osuus oli ennen toukokuuta 2001 ilmoitettu liian pieneksi. 9. Osana varainhoitovuotta 1999 koskevaa vuosikertomusta tilintarkastustuomioistuin suositteli, että vero- ja tilastolähteistä saatujen tietojen keskinäistä vertailumenetelmää, jota on testattu Ranskassa ja Italiassa, sovellettaisiin myös muissa jäsenvaltioissa ja käytettäisiin mahdollisena petostentorjuntakeinona. Komissio sitoutui vastauksessaan keskustelemaan tästä menetelmästä jäsenvaltioiden kanssa. Suosituksessaan vastuuvapauden myöntämisestä komissiolle Euroopan unionin yleisen talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 1999 neuvosto suhtautuu myönteisesti tilintarkastustuomioistuimen suositukseen ja ehdottaa, että omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea tutkisi asiaa. Vaikka komissio on toteuttanut asianmukaiset toimet sitoumuksensa johdosta, jäsenvaltiot eivät ole päässeet asiasta sopimukseen. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa jälleen, että komissio jatkaisi toimiaan tässä erityisen tärkeässä asiassa. (Kohdat.1.42/1.43/1.44) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Asiasta keskusteltiin molemmissa omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksissa vuonna 2001. Italian ja Ranskan lopullinen kanta oli, että teoreettisia alv-tuloja koskevien tilastotietojen kerääminen vaatii valitettavasti niin paljon tietojen pirstomista, ettei siitä ole hyötyä verotarkastusten valinnalle. Niiden mielestä on muitakin riski-indikaattoreita, jotka ovat helpommin saatavilla, luotettavampia ja helppokäyttöisempiä. Jäsenvaltiot tulivat lisäksi siihen tulokseen, että omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea ei ole paras mahdollinen foorumi asian viemiseksi eteenpäin. Komitean työn tulokset ovat kuitenkin käytettävissä, jos jäsenvaltiot katsovat, että niistä on hyötyä niiden omille riskianalyysijärjestelmille. Komissio ottaa lisäksi asian esille alv-perusteisia omia varoja koskevilla tarkastuskäynneillään varmistaakseen, että kansalliset viranomaiset suhtautuvat vakavasti teoreettisen ja todellisen alv:n välisten erojen aiheuttamiin seurauksiin. Yhteinen maatalouspolitiikka 10. Tilien perustana olevien toimien laillisuutta ja asianmukaisuutta koskevan arvioinnin yhteydessä tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut 156 tapahtuman otoksen. Se vertasi tuloksia yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän (IACS) mukaisiin paikalla tehtyihin tarkastuksiin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastusten tulosten raportointia olisi parannettava ja kyettävä erityisesti erottamaan riskiin perustuvien tarkastusten ja satunnaisotannalla tehtyjen tarkastusten tulokset toisistaan (kohta 2.44). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Vuonna 2003 järjestettiin kolme IACS-asiantuntijakokousta, joissa keskusteltiin muun muassa tilintarkastustuomioistuimen esille tuomista seikoista. EMOTR-komitea äänesti 16. joulukuuta 2003 useista huomattavista muutoksista asetukseen (EY) N:o 2419/2001. Ne lisäävät entisestään vuotuisten tilastotietojen luotettavuutta ja avoimuutta vuodesta 2004 alkaen. Näiden sääntelymuutosten lisäksi pyrittiin myös varmistamaan tilastotietojen aiempaa suurempi selkeys ja yhdenmukaisuus sekä palkkiovuosien 2001 ja 2002 tilastotietojen nopeutunut keruu. Mahdollisia laiminlyöntejä tarkastellaan tavalliseen tapaan tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä. Asianmukaisten ja oikeiden tilastointitietojen toimittamatta jättämistä pidetään osoituksena hallintorakenteiden heikkoudesta, joka saattaa olla merkki rahastolle aiheutuneesta taloudellisesta riskistä. Jäsenvaltioiden on lähetettävä peltokasvien tukijärjestelmistä selvitys, jossa esitetään muun muassa tarkastusten tulokset. Tätä varten komissio on velvoittanut jäsenvaltiot ilmoittamaan peltokasvien osalta erikseen riskianalyysin ja satunnaisotannan perusteella valittujen tapausten tulokset. Velvoitus tuli voimaan vuonna 2000, ja ilmoitus tehdään komission yksiköissä laaditulla lomakkeella. Vaikka jäsenvaltioiden ei edellytetäkään raportoivan kotieläinpalkkioita koskevista tarkastustuloksistaan tilintarkastustuomioistuimen esittämällä tavalla, satunnaisotantaan ja riskiin perustuvien tarkastusten jakaumaa on tarkasteltu säännöllisesti siltä osin kuin se on ollut tarpeen komission yksiköiden suorittamien maatalousmenojen tarkastusten yhteydessä. Tavoitteena on ollut varmistaa, että paikalla tehtäviin tarkastuksiin valitaan edustava joukko maatalousyrittäjiä asetuksen (ETY) N:o 3887/92 mukaisesti. IACS-järjestelmää koskevaa lainsäädäntöä on tältä osin lisäksi tiukennettu 1. tammikuuta 2002 voimaantulleen asetuksen (EY) 2419/2001 19 artiklan 1 kohdalla, jossa säädetään, että jäsenvaltioiden "on valittava satunnaisesti 20-25 prosenttia niiden viljelijöiden vähimmäislukumäärästä, joille on tehtävä tarkastus paikalla". Tämä lakisääteinen vaatimus varmistaa riittävästi, että tilintarkastustuomioistuimen huomautuksessa mainitut tarkastusten tulokset on perusteltu asianmukaisesti (kohta 2.44). 11. Komissiolla on CATS-tietokanta (Clearance audit trail system), joka sisältää EMOTR:n tukiosastosta kaikissa 15 jäsenvaltiossa edellisen varainhoitovuoden aikana suoritettuja maksuja koskevat tiedot. Tilintarkastustuomioistuin on todennut, että useimmissa tiedoissa on paljon puutteita. Komission olisi toteutettava tarvittavat toimet CATS-tietokannan saamiseksi luotettavammaksi ja käyttökelpoisemmaksi. (Kohta 2.47) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Jäsenvaltioilla on käytössään ohjelma atk-tietojen lähettämiseksi komissiolle, ja siihen on lisätty tehokkaita laaduntarkastusmenetelmiä (esim. koodiluetteloiden käyttö) varainhoitovuodesta 2002 alkaen. Lisäksi EMOTR:n tukiosaston tarkastajilla on käytössään erityisiä ohjelmia, joilla voidaan käydä perusteellisesti läpi tarkastuksiin liittyvät atk-tiedot. 12. Todistuksen myöntävät elimet: eräät näistä elimistä nimettiin myöhään. Eräät maksajavirastoista eivät täytä hyväksymisperusteita. Komission olisi ryhdyttävä toimiin tilanteen korjaamiseksi (kohdat 2.53.-2.55). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Komissio on toistuvasti suositellut, että todistuksen myöntävät elimet nimettäisiin aikaisemmassa vaiheessa vuotta, ja se pyrkii jatkossakin varmistamaan kaikin mahdollisin ja kohtuullisin tavoin, että näin tehdään. Todistusten myöntämistä käsittelevien asiantuntijoiden 18. joulukuuta 2003 pidetyssä kokouksessa kaikkia valtuuskuntia pyydettiin vahvistamaan - minkä ne tekivätkin - että tätä suositusta oli seurattu vuonna 2003. On syytä muistaa, että aina kun todistuksen myöntävän elimen olisi syystä tai toisesta katsottava suoriutuneen tehtävistään riittämättömällä tavalla, harkitaan asianmukaisia toimia, myös maksajaviraston tilien jättämistä hyväksymispäätöksen ulkopuolelle. Komissio seuraa myös tiiviisti uusien maksajavirastojen hyväksymismenettelyä. 13. Tilintarkastustuomioistuin toistaa, että komission olisi toteutettava toimenpiteitä varmistaakseen, että korjauksia sovelletaan järjestelmän puutteisiin, jotka aiheuttavat taloudellisen riskin EMOTR:n talousarviolle. (Kohta 2.71) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Lisämaksuun on aiemmin tehty rahoituskorjauksia kahden seuraavan seikan vuoksi: perimättömien maksujen määrä ja maksun viivästymisestä kertyneet korot. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen viimeaikaisissa tuomioissa on kuitenkin todettu, ettei jäsenvaltioita voida vaatia maksamaan maksuja, joita ne eivät ole vielä perineet (varsinkin jos maksut on riitautettu kansallisissa tuomioistuimissa). Tuomioiden mukaan se, että joitakin maksettavaksi kuuluvia summia ei ole maksettu tai että ne on maksettu myöhässä, ei sinänsä ole vastoin jäsenvaltioille asetettuja velvollisuuksia. Komissio korostaa, että maksuja on jäänyt runsaasti perimättä lähinnä siksi, että tuottajat ovat kieltäytyneet maksujen maksamisesta ja vieneet asian kansallisiin tuomioistuimiin. On myös muistettava, että komissio on antanut kiintiöjärjestelmän täytäntöönpanosta uuden asetuksen (asetus (EY) N:o 1392/2001), jolla tiukennetaan merkittävästi sääntöjenvastaisuus- tai petostapauksiin sovellettavia seuraamuksia, joten tilintarkastustuomioistuimen suositusta on noudatettu. 14. Tilintarkastustuomioistuin toteaa vuoden 1997 kertomuksessa esitettyjen huomautusten seurantaraportissaan, että durumvehnän tuki ylittää selvästi tuottajien tulotason säilyttämiseen tarvittavan määrän. Yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksella olisi saatu aikaan merkittäviä säästöjä. Tilintarkastustuomioistuin katsookin, että sen aiemmat suositukset ovat vieläkin ajankohtaisia (kohdat 2.87-2.89). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Kun neuvosto päätti kesäkuussa 2003 YMP:n uudistuksesta, durumvehnän erityistuki sisällytettiin maatilan tulotukeen vuodesta 2005 alkaen (neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003). Tilintarkastustuomioistuimen durumvehnäalaa koskevan analyysin ja riippumattomien asiantuntijoiden arvion perusteella neuvosto päätti rajoittaa lisätuen vaikutuksen maatilan tulotukeen 291 euroon/ha vuonna 2005 ja 285 euroon/ha vuodesta 2006. Muiden kuin perinteisten tuotantoalueiden tukijärjestelmä poistetaan kokonaan vuodesta 2006 alkaen. Korkealaatuisen durumvehnän tuotannon lisäämiseksi joistakin laadukkaista lajikkeista maksetaan erityistukea 40 euroa/ha. Tukea maksetaan perinteisillä tuotantoalueilla taatun enimmäispinta-alan rajoissa. 15. Yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden saavuttamiseksi toteutetuissa toimenpiteissä on puutteita, ja lisäksi eräillä niistä on ollut ei-toivottuja seurauksia. Tilintarkastustuomioistuin esittää erityiskertomuksessaan useita suosituksia etenkin yhteisen markkinajärjestelyn tavoitteiden paremmasta määrittelystä ja tarkastusten tehostamisesta. Koska komissio on sitoutunut tekemään ensimmäisen mittavan arvioinnin noin vuonna 2004, on syytä huolehtia, että aikataulua noudatetaan ja että arviointi kattaa etenkin banaanialan eri tukimuotojen välisen synergian. (Kohdat 2.115- 2.117) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Banaanialan tavoitteet on määritelty ja määrät ilmaistu yhtä yksityiskohtaisesti kuin muissa yhteisissä markkinajärjestelyissä, ja niitä tarkastellaan perusteellisesti, kun markkinajärjestelyä arvioidaan asetuksen (ETY) N:o 404/93 32 artiklan mukaisesti. Banaanialan yhteistä markkinajärjestelyä arvioidaan vuonna 2004. Arviointitutkimuksesta käynnistettiin tarjouskilpailu vuonna 2003, ja sopimus on tarkoitus tehdä huhtikuuhun 2004 mennessä. Tuloksia odotetaan vuoden 2004 loppuun mennessä. Lisäksi yksinomaan tariffeihin perustuva järjestelmä otetaan käyttöön viimeistään 1. tammikuuta 2006 (asetuksen (ETY) N:o 404/93, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 216/2001, 16 artiklan 1 kohta). Erikseen on mainittava, että tuontitullimenettelyjä on yhä parannettava jäsenvaltioissa, ja komissio muistuttaa jatkossakin jäsenvaltioita asian tärkeydestä, jotta ongelma saataisiin lopullisesti ratkaistua (kohdat 2.115-2.117). 16. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että komission olisi tarkasteltava uudelleen tukea kasveille, joita voidaan viljellä öljykasvien asemesta (kohta 2.123). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Kun neuvosto päätti kesäkuussa 2003 YMP:n uudistuksesta, öljykasvit ja muut peltokasvit sisällytettiin maatilan tulotukeen vuodesta 2005 alkaen (neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003). 17. Tilintarkastustuomioistuin on havainnut joitakin puutteita palkkiojärjestelmän täytäntöönpanossa ja on varsinkin yrittänyt mitata palkkioiden todellisen kannustinvaikutuksen karjankasvatukseen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että vaikutus on vähäinen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin suosittaa tuen tehokkuuden arviointia (kohta 2.127). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komission vuoden 2004 arviointisuunnitelmaan kuuluu naudanlihan yhteisen markkinajärjestelyn arvioiminen vuoden 2004 puolivälistä vuoden 2006 loppuun mennessä. Vuonna 2004 keskitytään pääasiassa sisäisiin valmistelutöihin. Agenda 2000:ssa käyttöönotettua laajaperäistämispalkkiota arvioidaan myös, vaikka kyseistä toimenpidettä ei säilytetäkään. Kun neuvosto päätti kesäkuussa 2003 YMP:n uudistuksesta, laajaperäistämispalkkio sisällytettiin maatilan tulotukeen vuodesta 2005 alkaen (neuvoston asetus (EY) N:o 1782/2003). Laajaperäistämispalkkiojärjestelmän täytäntöönpanossa on ollut heikkouksia, ja useissa jäsenvaltioissa on havaittu puutteita, joiden vuoksi on ehdotettu rahoituskorjauksia komission toteuttaman tilien tarkastamis- ja hyväksymismenettelyn yhteydessä. 18. Komission olisi vuosittain toimitettava uudelleen ja varmennettava edustava otos yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän tarkastuksista. (Kohta 2.44) Komission vastaus: Komissio ei pane tätä suositusta täytäntöön. Komissio katsoo, että yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän avulla virheet voidaan suurelta osin estää. Lisäksi komissio parantaa jatkuvasti valvontajärjestelmän toimintaa muuttamalla asianomaisia asetuksia sekä kannustamalla niiden täysimittaiseen täytäntöönpanoon ja kehittämiseen jäsenvaltioissa. Tämä koskee esimerkiksi nautaeläinten tunnistusjärjestelmän käyttöä ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän käyttöönottoa viimeistään 1. tammikuuta 2005 (kohta 2.44). Tarkastusten uusiminen on ollut rutiininomainen osa lähes kaikkia IACS-järjestelmään liittyviä tarkastuskäyntejä jo useiden vuosien ajan ja on jatkossakin keskeinen osa komission yksiköiden paikalla tekemiä tarkastuksia. Tämä käy selvästi ilmi myös komission tarkastuskertomuksista. Rakennetoimet 19. Jäsenvaltioiden kanssa yhdessä käyttöönotetusta maksupyyntöjen ennakointijärjestelmästä huolimatta tarvittavien maksumäärärahojen arviointi on edelleen epäluotettavaa. Silloinkin kun käytettävissä olevien tietojen perusteella ilmenee, että kyseistä arviota olisi syytä muuttaa, budjettiennusteita ei ajantasaisteta näiden tietojen mukaan (oikaisukirjelmä, korjaava ja täydentävä talousarvio). Näin ollen maksumäärärahoja koskevat budjettiennusteet tehdään maksusitoumusmäärärahojen tavoin edelleen ilman tietoja tukitoimien hyväksymisprosessin etenemisestä ja tukitoimien edistymisestä. (Kohta 3.14) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Maksumäärärahojen toteutumista ei ole helppo ennustaa. Vuosittain julkaisemassaan analyysissä rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta komissio on tarkastellut laajalti jäsenvaltioiden kykyä laatia ennusteita ja tekee niin jatkossakin. Huomattavat virheet ennusteissa ovat yleisesti ottaen liittyneet jäsenvaltioiden taipumukseen arvioida maksut aivan liian suuriksi. Komissio on toteuttanut useita toimenpiteitä, joiden tavoitteena on yksinkertaistaa jäsenvaltioiden tehtävänä olevaa ennusteiden laatimista. Apunaan se on käyttänyt jäsenvaltioille tehdystä kyselystä saamiaan tietoja. Komissiolle toimitettavia lomakkeita on selkeytetty ja yksinkertaistettu. Viestintäkanavia on rationalisoitu, ja ennusteet lähetetään vastedes vain yhteen ainoaan ensisijaiseen yhteyspisteeseen. Vuotuiset muistutuskirjeet lähetetään jäsenvaltioiden pysyvien edustustojen lisäksi tästä lähtien myös kaikkien ohjelmien hallintoviranomaisille (tämän pitäisi helpottaa ja nopeuttaa tiedonlevitystä ja vähentää ennusteiden tekemisestä jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta). Lisäksi niille jäsenvaltiolle, jotka eivät ole toimittaneet ennusteitaan ajoissa, lähetetään nyt järjestelmällisesti muistutuskirjeet. Komissio lähettää vastedes budjettivallan käyttäjälle tiedot saaduista ennusteista jokaisen jäsenvaltion osalta erikseen eriteltynä. Se myös julkaisee vertaispaineen luomiseksi jäsenvaltioittain kattavan analyysin siitä, kuinka hyvin jäsenvaltiot ovat aiemmin onnistuneet ennusteiden laatimisessa. Komissio on siis toteuttanut ennusteiden kehittämiseksi merkittäviä toimia nykyisen oikeudellisen kehyksen rajoissa. Jotta näillä toimilla päästäisiin parempiin tuloksiin, jäsenvaltioiden on kuitenkin kehitettävä omia menettelyjään. Tähän mennessä jäsenvaltioiden kyky laatia ennusteita ei ole parantunut. Kauden 2000-2006 ohjelmista tehtyjen ennusteiden virheprosentti oli 46 vuonna 2002. Virheiden määrä kasvoi hieman vuonna 2003. Koska jäsenvaltioiden laatimien ennusteiden laatu on ollut huono, komission viimeisimmät talousarviot ovat perustuneet pikemminkin sen omiin arvioihin. Tämä on parantanut maksumäärärahojen toteutumisastetta. Vuonna 2002 maksumäärärahojen toteutumisaste oli vuosien 2000-2006 ohjelmien osalta 91 prosenttia. Vuoden 2003 toteutumisasteesta saatujen alustavien lukujen mukaan toteutumisaste nousi 97 prosenttiin vuonna 2003. Komissio toivoo, että sen pyrkimykset parantaa jäsenvaltioiden laatimien ennusteiden laatua olisivat tuloksekkaita keskipitkällä aikavälillä. Tällöin komissio pystyisi käyttämään näitä tietoja talousarviota laatiessaan. Maksusitoumusmäärärahojen osalta tilanne on täysin erilainen. Talousarviot ovat perustuneet viimeisimpään ohjelmatyöhön, ja toteutumisaste on ollut hyvin lähellä 100 prosenttia. Kauden 2000-2006 tukitoimiin liittyvien maksujen heikko toteutuminen vuosina 2000 ja 2001 johtui lähinnä tukitoimien myöhäisestä käynnistämisestä. Euroopan parlamentille ja neuvostolle esittämässään tiedonannossa "Rakennerahastojen talousarvion toteutuminen ja erityisesti maksamatta olevat määrät" (KOM(2002)528 lopullinen, 20.9.2002) komissio on jo tarkastellut yksityiskohtaisesti jäsenvaltioiden ennusteiden ja toteutuneen rahoituksen välisiä eroja. Samassa tiedonannossa komissio esittää maksunäkymät vuoden 2010 loppuun saakka. 20. Toisin kuin edellisenä varainhoitovuonna komission selvitykseen [tulostiliin] ei tällä kertaa sisälly kohtia, joissa analysoidaan saatuja kokemuksia. Viime varainhoitovuosina havaitut puutteet, jotka ovat laadultaan rakenteellisia, olisivat kuitenkin vaatineet paljon perusteellisempaa analyysiä, jonka perusteella olisi voitu ehdottaa tulevaisuutta varten ajoissa parannuksia varainhoitoon ja talousarvioon liittyviin menettelyihin (rahoitusnäkymät, määrärahaennusteiden laatimismenettelyt) sekä rakennetoimien ohjelmatyötä ja hallinnointia koskeviin säännöksiin. Komission olisi myös pitänyt miettiä, mikä osuus sillä itsellään oli siihen, että ohjelmatyö viivästyi, määrärahaennusteissa ilmeni puutteita ja toimet keskittyivät varainhoitovuoden loppuun. (Kohdat 3.18/3.19) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio esittää alustavassa talousarvioesityksessä menetelmän, jota se on käyttänyt rakennerahastoja koskevissa määrärahaesityksissään. Komissio tarkastelee laajalti jäsenvaltioiden maksuennusteiden onnistumista vuosittaisessa julkaisussaan rakennerahastojen talousarvion toteutumisesta, ja se tarkastelee myös, miten budjettitoimet ovat vuodelle jakautuneet. Tämä on tarkoitus tehdä jatkossakin. Saatujen kokemusten analysointia koskevien kohtien poistamisesta ei ole haittaa, sillä analyysien yksityiskohtaiset tiedot esitetään aina tulostilillä. 21. Yksi uuden säännösperustan tärkeimmistä tavoitteista oli ohjelmatyömenettelyjen nopeuttaminen ja yksinkertaistaminen. Ohjelmatyö etenee kuitenkin useina peräkkäisinä vaiheina, ja sen hallinnointi on osoittautunut erityisen raskaaksi. Komission ja jäsenvaltioiden keskinäisiä vastuualueita ei ole jaettu selvästi eikä ohjelmatyötä varten ole laadittu ennalta tarkkoja puitteita. Jäsenvaltioiden ja komission välillä on pitänyt käydä pitkiä neuvotteluja eikä tukitoimien toiminnallisia puitteita ole sittenkään pystytty määrittelemään täydellisesti. Tähän on useimmiten syynä se, että komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet ovat jatkuvasti epäselvät ja että ohjelmatyötä sekä menojen hallinnointia ja kirjanpitoon viemistä koskevat säännökset ovat edelleen monimutkaiset. Ohjelmatyövaiheen aloittamiseen liittyvistä ongelmista käy esimerkkinä tavoitteeseen 2 kuuluvien tukitoimien tukikelpoisten alueiden määrittely. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että toteutettaisiin tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan ajoissa asianmukaiset puitteet tulevaisuudessa - ja etenkin seuraavan laajentumisen yhteydessä - tehtävää ohjelmatyötä varten. (Kohdat 3.30, 3.33 ja 3.41). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio hyväksyi huhtikuussa 2003 toimenpidepaketin nykyisten ohjelmien hallinnon yksinkertaistamisesta (Tiedonanto rakennepolitiikan yksinkertaistamisesta, selventämisestä, koordinoinnista ja joustavasta hallinnoinnista - C(2003) 1255). Nämä toimenpiteet eivät vaatineet lainsäädännön muuttamista. Toimenpiteet koskevat tarkastustyön yhteensovittamista, joustavuutta menojen korvaamisessa ja määrärahojen vapauttamista vuonna n+2 koskevan säännön soveltamisessa, välivaiheen tarkastuksen keventämistä myös suoritusvarauksen jakamisen osalta sekä menettelyjen yksinkertaistamista ohjelmien mukauttamisen, kokousten, indikaattoreiden ja raportointivaatimusten osalta. Juoksevien asioiden hoitoon liittyvät toimenpiteet pantiin täytäntöön välittömästi ja muut toimenpiteet pannaan täytäntöön aikataulun mukaisesti. Varainhoidon valvontaa koskeviin erityistoimenpiteisiin sisältyi rakennerahastoja koskevan ajan tasalle saatetun tarkastuskäsikirjan julkaiseminen joulukuussa 2003 (Euroopan sosiaalirahastoa varten julkaistiin täydentävä tarkastuskäsikirja), ohjeiden antaminen pistokokein tapahtuvasta valvonnasta (ohjeet sisällytettiin tarkastuskäsikirjoihin) ja jäljitysketjun osana säilytettäviä asiakirjoja koskevien vaatimusten selventäminen (asetus (EY) No 2355/2002, jolla muutetaan asetusta (EY) N:o 438/2001). Komissio on myös keskustellut jäsenvaltioiden kanssa niin sanotuista luottamussopimuksista, joiden ansiosta komissio voisi vähentää omia tarkastustoimiaan jäsenvaltiossa. Useiden jäsenvaltioiden kanssa on ryhdytty neuvottelemaan luottamussopimuksista. Komissio odottaa yksinkertaistukseen tähtäävien toimenpiteiden nopeuttavan nykyisten ohjelmien toteuttamista. Tässä yhteydessä kannattaa panna merkille, että ohjelmakautta 2000-2006 koskevat rakennerahastojen maksut lisääntyivät vuonna 2003. Komissio sai vuonna 2003 päätökseen uusien jäsenvaltioiden kanssa käydyt neuvottelut ohjelmakauden 2004-2006 tärkeimmistä ohjelma-asiakirjoista (YTK:t ja tavoite 1-alueiden YOA:t). Tämän ansiosta ohjelmat voitaneen hyväksyä muodollisesti heti toukokuussa 2004 tapahtuvan liittymisen jälkeen, jolloin niiden täytäntöönpano voisi alkaa välittömästi. Vuonna 2007 alkavaan uuteen rakennerahastokauteen valmistautumiseksi tammikuussa 2003 julkaistiin toinen väliraportti taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevan vuoden 2002 kertomuksen perusteella. Lisäksi jäsenvaltioiden kanssa pidettiin seminaari maaliskuussa 2003. Taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva kolmas kertomus julkaistiin helmikuussa 2004. Siinä esitetään pääpiirteissään komission ehdotukset tulevalle ohjelmakaudelle. Tämän jälkeen järjestetään toukokuussa koheesiofoorumi. Komissio aikoo saada uutta ohjelmakautta koskevat asetusehdotukset valmiiksi vuonna 2004, ja sen tavoitteena on saada oikeudellinen kehys hyväksyttyä vuoden 2005 loppuun mennessä. 22. Ohjelmamenettelyyn liittyvien ongelmien lisäksi myös menoja koskevat säännökset ovat monimutkaisia ja joidenkin perusasioiden kuten tiettyjen menojen tukikelpoisuuden, tuloja tuottavien investointien tukiosuuden tai lopullisen tuensaajan määritelmän tulkinta aiheuttaa jatkuvasti hankaluuksia. (3.32) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Rakennerahastoista yhteisrahoitettujen toimien tukikelpoisuudesta annettua asetusta (EY) N:o 1685/2000 on muutettu asetuksella (EY) N:o 1145/2003 tiettyjen kohtien selventämiseksi. Tämä koskee esimerkiksi Interreg-ohjelmien pankkikuluja ja sitä, että riskipääomarahastoihin suoritetut maksut ovat tosiasiallisesti suoritettuja maksuja. Tuensaajille maksettavien ennakkomaksujen asemaan ei tehty muutoksia, sillä jäsenvaltiot hylkäsivät ehdotuksen katsoa nämä ennakkomaksut tukikelpoisiksi menoiksi yksinkertaistamispaketista käymissään keskusteluissa (tuomioistuinta on pyydetty kumoamaan asetus (EY) N:o 1145/2003 menettelytapaa koskevista syistä, ja komissio kumoaa asetuksen ja esittää sen uudestaan vuoden 2004 alussa). Toimintaohjeet annettiin sellaisten infrastruktuurihankkeiden rahoittamisesta, joista saadaan tuloja. Tämän lisäksi komissio päivitti EAKR-, koheesiorahasto- ja ISPA-hankkeiden kustannus-hyötyanalyyseja koskevan oppaan joulukuussa 2002. Kansallisten viranomaisten kanssa on pidetty useita kokouksia, joiden tavoitteena on ollut kustannus-hyötyanalyyseissä käytettävien menetelmien parantaminen. Oppaassa vahvistetaan periaatteet, joita sovelletaan rahoitusanalyyseissä rahoitusosuuksia määriteltäessä. Huomioon on otettava muun muassa tulot, jäännösarvo ja diskonttokorot. Huhtikuussa 2003 komissio lähetti jäsenvaltioille kirjeen, jossa muistutettiin näistä periaatteista ja vahvistettiin tietyt parametrit yhteisrahoitusosuuksien laskemista varten. 23. Rakennetoimien hallinnoinnin pilkkominen komission eri yksiköille vaikeutti edelleen kokonaistilanteen hahmottamista. Lisäksi kaikkia rakennerahastoja koskeva yhteinen tietokanta, joka mahdollistaisi sähköisen tietojenvaihdon, ei ollut toimintavalmis silloin kun ohjelmista neuvoteltiin. Vuoden 2001 lopussa puuttui edelleen joitakin, erityisesti KOR:ia koskevia tietoja. (Kohta 3.37) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Kalastuksen pääosasto merkitsi ohjelmakauden 2000-2006 KOR:n alustavat rahoitusosuudet yhteiseen SFC-tietokantaan heinä-elokuussa 2002 ja on tämän jälkeen päivittänyt näitä tietoja. Se ei kuitenkaan käytä järjestelmää maksupyyntöjen käsittelyyn. SFC-tietokanta tuottaa jo nyt tietynlaisia raportteja ja suoritusanalyysejä esimerkiksi n+2-sääntöä varten, mutta sitä parannetaan ja kehitetään parhaillaan lisätoimintoja varten. Tärkeisiin asiakirjoihin tehdään linkkejä, ja sähköinen allekirjoitus tulee mahdolliseksi. Parhaillaan kehitetään myös rakennerahastojen portaalia, jossa SFC:llä olisi merkittävä asema. Vuonna 2004 komissio määrittelee yhteydet, joita tarvitaan SFC-tietokannan ja sen uuden kirjanpitojärjestelmän rakenteen välillä. 24. Tarkastuksilla, joita jäsenvaltioilla on velvollisuus toimittaa ennen kunkin kauden 1994-1999 tukimuodon päättymistä, on olennainen merkitys jäsenvaltioiden järjestelmien luotettavuuden ja maksupyyntöjen asianmukaisuuden varmistamisessa. Huolimatta tietyistä parannuksista, joiden tavoitteena on säännösten yhdenmukainen soveltaminen, valvontajärjestelmät eivät vielä takaa, että lopullisten menoilmoitusten osalta toimitetaan riittävän tarkkoja ja luotettavia tarkastuksia. Komissio päätti vuonna 2001 yhteensä 53 tavoitteeseen 2 kuuluvaa tukitoimea, jotka oli toteutettu vuosina 1994-1996 (16 EAKR:n tukitoimea ja 37 ESR:n tukitoimea). Vuoden 2001 lopussa oli jäljellä vielä 53 päättämätöntä tukitoimea, joiden yhteyteen kuuluivat yhteensä 575 miljoonan euron maksattamattomat maksusitoumukset (44 EAKR:n tukitoimea, joiden kyseiset maksusitoumukset olivat 540 miljoonaa euroa, ja yhdeksän ESR:n tukitoimea, joiden maksattamattomat maksusitoumukset olivat 35 miljoonaa euroa). Tavoitteen 2 vuosina 1994-1996 toteutettuihin tukitoimiin ja koheesiorahaston hankkeisiin sovelletut päättämismenettelyt ovat olennaisesti samanlaiset kuin edellisellä kaudella. Kun otetaan huomioon vuodesta 2002 alkaen odotettavissa olevat tukitoimien päättämismenettelyt, komission on tehostettava aloitteitaan. Sen on muun muassa parannettava eri rakennetoimista vastaavien komission yksikköjen toiminnan koordinointia (kohdat 3.62 ja 3.81). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Vuonna 2003 komissio sulki pääosan ohjelmakauden 1994-1996 tavoite 2 -ohjelmista, jotka olivat vielä avoinna vuoden 2001 lopussa. Vuoden 2003 lopussa näistä ohjelmista oli päättämättä ainoastaan 8 ohjelmaa joko EAKR:n tai ESR:n osalta (viisi EAKR:n ja kolme ESR:n osalta). Asianomaisia maksusitoumuksia oli yhteensä 70 miljoonaa euroa (66 milj. euroa EAKR:n osalta ja 4,7 milj. euroa ESR:n osalta). Useimpien muiden ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmien osalta jäsenvaltiot lähettivät ohjelmien päättämisasiakirjat vasta juuri ennen kuin vuoden 2003 maaliskuun lopussa oleva määräaika päättyi. Vuoden 2003 loppuun mennessä rakennerahastoista vastaavat yksiköt olivat saaneet päätökseen näiden asiakirjojen, ohjelmien päättämismenettelyjen ja loppumaksujen tarkastelun. Samoin ne olivat vapauttaneet ohjelmamenot, joista ei ollut esitetty maksupyyntöä. Tämä oli 41 prosenttia vuoden 2002 lopussa maksattamatta olleista maksusitoumuksista. Kaikkiin neljään rahastoon sovellettiin samoja perusteellisia menettelyjä, joissa käytettiin apuna tarkastusluetteloita. Kaikkien epäselvien seikkojen ratkaisemisessa kuultiin kaikkia neljää yksikköä. Suunnilleen kahdessa kolmasosassa ohjelmia pyydettiin tarkennuksia ohjelmien päättämisilmoituksiin sisältyviin tarkastustietoihin ennen ohjelmien lopettamista tai selityksiä ehdollisiin tarkastuslausumiin. Rakennerahastoista vastaavat yksiköt ja OLAF tekivät läheistä yhteistyötä varmistaakseen, että kaikki esille tulleet sääntöjenvastaisuudet oli selvitetty. Lisäksi yksiköt tarkastivat paikalla useita jo päätettyjä ohjelmia. Jos näissä komission tekemissä tarkastuksissa tulee esille tarkastustyön puutteita tai itse päättämisilmoitukset on ehdollistettu, mikä viittaa ilmoitetuissa menoissa esiintyvien sääntöjenvastaisuuksien riskiin, jota ei voida ohittaa, komissio tekee rahoituskorjauksen. Tällöin voidaan tehdä kaikkien rahastojen hyväksymä kiinteämääräinen korjaus. Rakennerahastoista vastaavat yksiköt jatkavat ohjelmien päättämistä ja ohjelmakauden 1994-1999 päätettyjen ohjelmien tarkastuksia vuonna 2004. Tässä yhteydessä viitataan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2002 kertomuksen kohtiin 5.20-5.21 ja kohtaan 5.54 annettuihin komission vastauksiin (EYVL C 286, 28.11.2003, s. 1). 25. Loppumaksua koskevien pyyntöjen tarkastelu tapahtui aina yksiköiden keskinäisten konsultointien muodossa eikä eri osapuolten vastuualueita ollut selkeytetty. Loppumaksua koskevia pyyntöjä tarkasteltaessa pyritään ennen kaikkea toteamaan, onko mahdollisten paikalla aiemmin toimitettujen tarkastusten seurauksena havaitut tietyt poikkeamat korjattu. Tarkastushavaintojen seuranta perustui edelleen eri tietokantoihin, jotka oli otettu käyttöön ilman koordinointia. Lisäksi ainoa yhtenäinen tietokanta, josta komissio on ilmoittanut, on toimintavalmis vasta vuonna 2002 (kohta 3.48). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Kaikki rakennerahastoista vastaavat yksiköt sovelsivat ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmien päättämiseen tiukkoja yhteisiä menettelyjä. Tarkastusten hallinnointivälineen SYSAUDIT:n käyttöönotto kokonaisuudessaan viivästyi. Välineen avulla voidaan muun muassa seurata jatkotoimien tehokkuutta. Väline otetaan käyttöön vuoden 2004 alkupuoliskolla. Tällä välin rakennerahastoista vastaavat yksiköt ovat käyttäneet muita järjestelmiä tarkastustuloksia koskevien jatkotoimien seuraamiseksi. Esimerkiksi työllisyyden pääosasto seuraa kaikkia ohjelmakauden 2000-2006 järjestelmiä koskevia suosituksiaan tietokoneavusteisella tarkastusten hallinnointijärjestelmällä (GESAUDIT), jonka se kehitti vuonna 2002. 26. Hallintoa ja valvontaa koskevaa säännöstöä on vahvistettu kautta 2000-2006 varten. Säännöstön täytäntöönpano on kuitenkin huomattavasti viivästynyt, kaikki rakenteet eivät ole vielä toimintakelpoisia ja toimien riippumaton valvonta ei ole vielä alkanut. Tilintarkastustuomioistuin on havainnut välimaksuissa samantyyppisiä tukeen oikeuttamattomia menoja kuin aikaisemmilla ohjelmatyökausilla, mikä viittaa siihen, että kaikki osapuolet eivät tunne riittävän hyvin asiaa koskevia sääntöjä. Komission on tarkastettava säännöllisesti hallinto- ja valvontajärjestelmien toiminta varmistaakseen, että järjestelmät vastaavat säännösten mukaisia normeja. Tämä edellyttää paikan päällä toimitettuja tarkastuksia. Vuonna 2001 aluepolitiikan ja kalastuksen pääosastot tekivät kuitenkin vain hyvin vähän tarkastuskäyntejä, eivätkä työllisyyden ja maatalouden pääosasto tehneet niitä lainkaan. Komissio ei ole tämän vuoksi saanut riittävää varmuutta kyseisten järjestelmien luotettavuudesta. Joissakin jäsenvaltioissa menojen todenmukaisuuden ja tukikelpoisuuden valvontajärjestelmissä on puutteita, ja esimerkiksi maksettuja laskuja tai vastaavia asiakirjoja ei tarkasteta. Tämän seurauksena menoilmoitus laaditaan varmistamatta, että menot ovat todellisuudessa toteutuneet. Komission olisi siksi pyrittävä saamaan mahdollisimman nopeasti tarkastuksensa päätökseen jäsenvaltioissa ja varmistettava, että tarkastusnormit, tukikelpoisuutta koskevat säännöt sekä tiedot säännösten noudattamatta jättämisen seuraamuksista toimitetaan kaikille tasoille ja että ne tulevat myös ymmärretyksi. (Kohdat 3.66, 3.67 ja 3.82) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Rakennerahastoista vastaavat yksiköt jatkavat jäsenvaltioiden ohjelmakauden 2000-2006 ohjelmia varten käyttöönottamien hallinnointi- ja valvontajärjestelmien tarkastuksia paikalla. Rahasto oli tehnyt vuoden 2003 loppuun mennessä seuraavat tarkastukset: - EAKR: 37 - ESR: 68 - EMOTR:n ohjausosasto: 14 - KOR: 16 ohjelmasta on tarkastettu 13. Vuodelle 2004 aluepolitiikan pääosasto suunnittelee 15 uutta nykyisten ohjelmien järjestelmätarkastusta, ja työllisyyden pääosasto suunnittelee 40 tarkastusta. Kalastuksen pääosasto saa tehtyä kaikki KOR-ohjelmien tarkastukset maaliskuuhun 2004 mennessä. Maatalouden pääosaston helmikuuhun 2004 mennessä tekemät ohjelmatarkastukset kattavat 41 prosenttia EMOTR:n ohjausosaston menoista. Aluepolitiikan pääosasto teki 10 asetuksen (EY) N:o 1386/2002 mukaista koheesiorahastohankkeiden järjestelmätarkastusta vuonna 2003, ja sen vuoden 2004 tarkastusohjelma sisältää vielä viisi tällaista tarkastusta. 27. Tarkastettaessa komission suoraan rahoittamista innovatiivisista ja valmistelevista paikallisista työllisyystoimista koostuvaa otosta ilmeni, että komission varainhoitomenettelyt eivät olleet kaikissa tapauksissa riittävän tiukkoja. Lisäksi tällaisten hankkeiden kannattavuudesta ei voitu olla varmoja, sillä innovatiiviset toimet olivat osittain päällekkäisiä ja osa hankkeista hyväksyttiin myöhään. (Kohta 3.118) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio myöntää suoraa rahoitusta paikallisten työllisyystoimien kehittämiseen tähtääville toimille. Tätä yhteisön tukea on pyritty järkiperäistämään merkittävällä tavalla. Tämän vuoksi budjettikohdasta B5-503 ei enää rahoiteta uusia hankkeita vuodesta 2003 lähtien. Tarkoituksena on välttää päällekkäisyyttä 6 artiklan mukaisten toimien ja kyseisestä budjettikohdasta vuosina 2001 ja 2002 rahoitettujen, paikallistyöllisyyden hyväksi toteutettujen valmistelutoimien välillä. Komissio keskittyi tällä alalla vuonna 2003 ennen kaikkea hyvien käytänteiden vaihtoon ja levitykseen, metodologisten ja muiden menetelmien kehittämiseen asianomaisten toimijoiden avuksi sekä komission tähän mennessä tukemien toimien temaattiseen ja ohjelmakohtaiseen arviointiin. Komissio kannusti myös aktiivisesti jäsenvaltioita kehittämään harjoittamansa työllisyyspolitiikan alueellista ja paikallista ulottuvuutta eurooppalaisen työllisyysstrategian yhteydessä. Euroopan sosiaalirahastosta annetun asetuksen 6 artiklan nojalla osarahoitettavista innovatiivisista toimista on käynnistetty hyvin kohdennetut ehdotuspyynnöt ja käyttöön on otettu uusi tiukka hankkeiden valinta- ja hallinnointijärjestelmä. Hankkeiden taloushallintoa on myös parannettu. Samoin on tiukennettu tarkastuksia, paikalla tehtävät tarkastukset mukaan luettuina, käytettävissä olevien resurssien rajoissa. 28. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että yleisesti ottaen vuotta 1999 koskevan tarkastuslausuman yhteydessä esitettyjen huomautusten seurantatoimet on hoidettu komissiossa joutuisammin kuin aiempien tarkastuslausumien tapauksessa. On kuitenkin syytä huomata, että vaikka tilintarkastustuomioistuimen huomautuksissa tuodaan usein esiin monille ohjelmille yhteisiä hallinnoinnin ja valvonnan ongelmia, komissio ulottaa harvoin tutkimuksensa laajemmalle kuin tilintarkastustuomioistuimen tarkastamiin otoksiin, jotka ovat olosuhteiden pakosta rajallisia. Varsinkin kun on kyse päätetyistä tukitoimista, komission olisi arvioitava virheiden vaikutus koko asianomaiseen tukitoimeen eikä pelkästään kerättävä takaisin aiheettomasti maksetut määrät yksittäisissä tapauksissa, joita ei ole riitautettu. (Kohta 3.104) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Jos tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat virheet viittaavat selviin järjestelmällisiin ongelmiin, komissio soveltaa jatkotoimia myös muihin tapauksiin kuin niihin, joissa virheet havaittiin. Esimerkkinä voidaan mainita julkiset hankinnat Espanjassa. Vuonna 2003 aluepolitiikan pääosasto laajensi tutkimuksensa muihin tapauksiin ja ehdottaa yleisen kiinteämääräisen korjauksen tekemistä korvaamaan sääntöjen rikkominen ohjelmakauden 1994-1999 ohjelmissa. Samoin voidaan mainita eräs ESR:oon liittyä tapaus Ranskassa. Tilintarkastustuomioistuin teki vuonna 1998 Pariisissa tarkastuksen, joka koski erästä Ile de Francen käsityöläisyhdistyksen (Chambre des métiers) selkeärajaista hanketta, minkä jälkeen komissio ryhtyi perusteellisiin lisätarkastuksiin käsityöläis- ja pienyrityksistä vastaavassa Ranskan ministeriössä. Vuonna 2002 tavoitetta 3 koskevaan Ranskan vuoden 1994 yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan päätettiin tehdä 22 miljoonan euron nettomääräinen rahoituskorjaus koko järjestelmän osalta (päätös C(2002)44, 21.3.2002). Sisäiset politiikat 29. Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman osalta komission olisi lujitettava lainsäädäntö- ja valvontakehystä (esimerkiksi edellyttämällä tarjouskirjeiden käyttöä jäsenvaltioiden ja lopullisten edunsaajien kesken ja kehittämällä selvemmät säännöt kustannusten tukikelpoisuudesta sekä toteuttamalla niitä). Ehdotusten arviointia olisi parannettava käyttämällä useammin ulkopuolisia tarkastajia ja arviointi olisi dokumentoitava asianmukaisesti. Hallinnollisia menettelyitä ja atk-järjestelmiä olisi muutettava ottamalla huomioon Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman erityisvaatimukset. Päätökseen saatuja Euroopan laajuiset liikenneverkot -toimia olisi tarkastettava säännöllisesti (kohta 4.74). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio hyväksyi vuonna 2003 komission päätöksestä uuden toisinnon, jolla vahvistetaan jäsenvaltioiden asemaa (valvonta, ennakkoarviointi, seuranta, jälkiarviointi jne.) ja jossa määritellään kunkin tämän rahoitusosuuden käyttöön osallistuvan toimijan velvollisuudet. Vuonna 2004 kyseistä komission päätöstä tarkastellaan uudelleen, jotta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin liittyvät edellytykset voidaan määrittää tarkasti. Komissio osoittaa päätöksen muodollisesti sekä lopulliselle tuensaajalle että jäsenvaltiolle ja määrittelee selkeämmin kunkin aseman. Tehtävien ja tutkimusten määrittelyä on selkeytetty. Komission päätöksestä vuonna 2003 tehdyssä uudessa toisinnossa otetaan käyttöön vakiomuotoinen kustannusselvityslomake, joka on myös osa Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T) liittyvien menettelyjen vuoden 2003 yleistä uudistusta. Kyseisen uudistuksen yhteydessä laadittiin Euroopan laajuisista liikenneverkoista käsikirja, joka otetaan käyttöön vuoden 2004 alusta. Julkisuutta koskevista velvoitteista laaditaan tarkempia sääntöjä nykyisten rakennerahastoja koskevien käytänteiden perusteella. Komissio pohtii ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä hankkeiden arvioinnissa. 30. Komissiota kehotetaan suojelemaan yhteisön taloudellisia etuja asettamalla neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95 säädettyjä seuraamuksia. Perusteettomasti saatujen etujen takaisinperimisen lisäksi seuraamusten tulisi olla näkyviä ja niihin tulisi sisältyä asteittaisia hallinnollisia toimenpiteitä ja rangaistuksia, jotta ne olisivat sekä tehokkaita että varoittavia. Seuraamukset olisi määriteltävä mallisopimuksissa tai otettava käyttöön erityisillä alakohtaisilla säännöillä. (Kohta 4.51) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Kuudennen puiteohjelman sopimuksiin sisältyy sopimussakkona määrättäviä seuraamuksia (ks. jäljempänä). Lisäksi voidaan tehdä tarkastuksia ja harjoittaa valvontaa. Tähän sisältyvät tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset. Sopimuksissa on myös erityisiä määräyksiä aiheettomasti maksettujen summien takaisinperinnästä. Sopimussakot Sopimuspuolet suostuvat siihen, että yhteisöllä on taloudellisten etujensa suojaamiseksi oikeus periä sopimussakko sopimuspuolelta, jonka todetaan ilmoittaneen menonsa todellista suurempina ja joka on tämän johdosta saanut perusteettomasti rahoitustukea yhteisöltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta muiden rahoitustukisopimuksessa määrättyjen toimenpiteiden toteuttamista. Sopimussakko on suoritettava sopimuspuolelta takaisin perittävän perusteettoman rahoitustuen lisäksi. 1. Sopimussakon määrä suhteutetaan ilmoitettuun todellista suurempaan menomäärään sekä yhteisön rahoitustuen perusteettomaan osuuteen. Sopimussakko lasketaan käyttäen seuraavaa kaavaa: Sopimussakko = perusteeton rahoitustuki x (ilmoitettu todellista suurempi menomäärä/peritty kokonaismäärä) Sopimussakkoa laskettaessa otetaan huomioon ainoastaan se jakso, jonka osalta sopimuspuoli on perinyt kyseistä jaksoa varten tarkoitettua yhteisön rahoitustukea. Sopimussakkoa ei lasketa suhteessa yhteisön koko rahoitustukeen. 2. Komissio ilmoittaa sopimuspuolelle, jonka se katsoo velvolliseksi suorittamaan sopimussakon, kirjallisesti vaatimuksestaan lähettämällä tälle kirjatun kirjeen, johon on liitetty saantitodistus. Sopimuspuoli voi esittää huomautuksia yhteisön vaatimukseen 30 päivän kuluessa vaatimuksen saamisesta. 3. Perusteettomasti saadun rahoitustuen takaisinmaksua ja sopimussakon maksua koskeva menettely määritetään II.31 artiklan määräysten mukaisesti. 4. Komissiolla on 1-6 kohdan määräysten mukaisesti oikeus hyvitykseen kaikkien sellaisten todellista suurempina ilmoitettujen menojen osalta, jotka tulevat ilmi rahoitustukisopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen. 5. Nämä määräykset eivät rajoita sellaisten hallinnollisten tai taloudellisten seuraamusten soveltamista, joita komissio voi määrätä sopimusvelvoitteensa täyttämättä jättäneelle sopimuspuolelle varainhoitoasetuksen mukaisesti, taikka sellaisten muiden siviilioikeudellisten oikeussuojakeinojen käyttöä, joihin yhteisö tai jokin muu sopimuspuoli ovat oikeutettuja. Määräykset eivät myöskään rajoita rikosoikeudellista menettelyä, johon jäsenvaltion viranomaiset voivat ryhtyä. 6. Lisäksi varainhoitoasetuksen mukaisesti sopimuspuolelle, jonka on todettu rikkoneen vakavasti sopimusvelvoitteitaan, määrätään taloudellisia seuraamuksia, joiden määrä on 2-10 prosenttia kyseisen sopimuspuolen saaman yhteisön rahoitustuen arvosta. Taloudellisten seuraamusten määrä voidaan lisätä 4-20 prosenttiin, jos rikkominen toistuu ensimmäistä rikkomistapausta seuraavien viiden vuoden aikana. 31. Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskevien toimien seurannasta vastaavat komission virkamiehet toimittavat jo säännöllisesti paikalla tehtäviä tarkastuksia. Näiden täydentämiseksi olisi suotavaa toimittaa jälkikäteen rahoitusta ja teknisiä seikkoja koskevia tarkastuksia. (Kohta 4.33) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuimen suositusten mukaisesti tilintarkastuksista keskitetysti vastaava energian ja liikenteen pääosaston yksikkö tarkasti joitakin TEN-T-toimia vuonna 2003. Tarkastustoimintaa jatketaan vuonna 2004. Tilintarkastuksista vastaavan yksikön henkilöstöresurssit ovat kasvaneet ja ulkopuolisen tilintarkastustoimiston kanssa laaditaan parhaillaan uutta puitesopimusta, joten tarkastusten määrä lisääntyy entisestään. 32. Epäsuoria TTK-toimia koskevissa mallisopimuksissa olisi määrättävä osallistujien rajoittamattomasta yhteisestä vastuusta yhteisön rahoitusosuuden käytössä (lukuun ottamatta julkisten yliopistojen kaltaisia osallistujia). (Kohta 4.50) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Kuudennen puiteohjelman mallisopimuksiin sisältyy yhteisen vastuun periaate sopimuspuolille, jotka eivät ole julkisia laitoksia, kansainvälisiä järjestöjä tai järjestöjä, joiden osallistumisen jokin jäsenvaltio tai assosioitunut valtio takaa. Vastuu koskee kaikkia hankkeita, lukuun ottamatta Marie Curie -sopimuksia, pk-yrityksiä koskevia erityistoimia ja joitakin asianmukaisesti perusteltuja erityisiä tukitoimia. Taloudellinen yhteisvastuu 1. Jos rahoitustukisopimus irtisanotaan tai puretaan tai jonkin sopimuspuolen osallistuminen päätetään II.16 artiklan mukaisesti ja jokin sopimuspuoli ei palauta siltä takaisin perittävää määrää, konsortion on maksettava kyseinen komissiolle palautettava määrä. Komissiolle palautettava määrä ei saa ylittää 5 artiklan mukaista konsortiolle myönnettävää rahoitustuen määrää. 2. Takaisin perittävä määrä jaetaan jäljelle jäävien sopimuspuolten kesken, lukuun ottamatta 3 kohdassa tarkoitettuja sopimuspuolia, sen mukaan, mikä on niiden suhteellinen osuus koko hankkeessa. Jako perustuu muiden kuin 3 artiklassa mainittujen sopimuspuolten suhteelliseen painoarvoon, jota määritettäessä otetaan ennakkomaksujen takaisin perintää varten huomioon sopimuspuolten osuus liitteessä 1 esitetyistä alustavista kustannuksista ja varsinaisten maksujen takaisin perintää varten niiden osuus hyväksytyistä todennetuista kustannuksista. Yksittäiseltä sopimuspuolelta perittävä määrä ei saa ylittää sen rahoitustuen määrää, johon kyseinen sopimuspuoli on oikeutettu sovellettavien korvausosuuksien mukaisesti. Määrä, johon sopimuspuoli on oikeutettu, määräytyy ennakkomaksuja takaisin perittäessä liitteessä I esitettävien kyseisen sopimuspuolen alustavien kustannusten ja varsinaisia maksuja takaisin perittäessä sen komission hyväksymien todennettujen kustannusten perusteella. 3. Edellä olevaa 1 ja 2 kohtaa ei sovelleta, jos sopimusvelvoitteensa täyttämättä jättänyt sopimuspuoli on julkisyhteisö, kansainvälinen järjestö tai sopimuspuoli, jonka osallistumiseksi epäsuoraan toimeen jäsenvaltio tai assosioitunut valtio on antanut takuut. 4. Konsortio ei ole yhteisvastuussa: a) määristä, jotka peritään takaisin sopimusvelvoitteensa täyttämättä jättäneeltä sopimuspuolelta sellaisten sopimusrikkomusten johdosta, jotka havaitaan rahoitustukisopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen; b) sopimuspuolelta II.30 artiklan mukaisesti perittävistä sopimussakoista; c) jäljempänä II.30 artiklassa tarkoitetuista seuraamuksista, jotka määrätään sopimusvelvoitteensa täyttämättä jättäneelle sopimuspuolelle. 33. Olisi lisättävä pyrkimyksiä periä takaisin liian suurina maksetut yhteisön varat edunsaajilta. Tämä koskee erityisesti tutkimuksen, tietoyhteiskunnan sekä energian ja liikenteen pääosastoja. (Kohta 4.76) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Uuden varainhoitoasetuksen 73 artiklassa otetaan käyttöön kuittaamismenetelmä, joka helpottaa liian suurten maksujen takaisinperintää. Perinnän etenemistä koskevia ilmoitusmenettelyjä on lisäksi tiukennettu komissiossa. Nämä menettelyt on otettu eri pääosastoissa käyttöön niiden organisaatiorakenteen mukaisesti. Tietoyhteiskunnan pääosastossa on otettu käyttöön erityinen väline helpottamaan tarkastustulosten täytäntöönpanoa. Energian ja liikenteen pääosastossa on tiukennettu liian suurten maksujen takaisinperinnän seurantamenettelyjä, ja tarkastusten osalta toteutetut jatkotoimet ovat tätä nykyä säännöllisesti seurattu suoritusindikaattori. Helmikuussa 2003 tutkimuksen pääosaston varainhoidon keskusyksikköön perustettiin perintämääräyksissä auttava tukipalvelu. Tämän tukipalvelun pääasialliset tehtävät ovat: - yhteyshenkilöverkoston muodostaminen perintämääräyksiä varten, - perintämääräyksiä koskevien ohjeiden laatiminen ja päivittäminen (http://intranet-rtd/services/ f_procedures-ordres-recouvrements_fr.shtml ) - budjettipääosaston koulutuskursseja täydentävä valmennus, - perintämääräyksistä ja tavanomaisesta kenties poikkeavista, maksattamatta olevista määristä raportointi tavoitteena poistaa mahdolliset viivästykset perintämääräysten antamisessa (kohdennetut toimet mukaan luettuina) - tutkimuksen pääosasto laatii kuukausittain varainhoitoa koskevan tulostaulukon, joka on saatavilla pääosaston Intranet-sivuilla ja joka sisältää kaikki kesken olevat perintätapaukset (http://intranet-rtd/politique/ ics12_fr.shtml). Ennaltaehkäisevän lähestymistavan osalta voidaan mainita, että nykyisten toimenpiteiden lisäksi (esimerkiksi sopimuspuolten oikeudellisen ja rahoitustilanteen tarkastaminen, vakuuksien asettaminen tarvittaessa) kuudennessa puiteohjelmassa on otettu käyttöön seuraavat toimenpiteet: - sopimuspuolten yhteisvastuu - tilintarkastuslausunto - uusi ennakkomaksujärjestelmä (ennakkomaksut mukautetaan hankkeen aikana säännöllisesti todellisiin kustannuksiin). 34. Tilintarkastustuomioistuin antoi erityiskertomuksessaan nro 2/2002 (Sokrates- ja Nuorten Eurooppa -toimintaohjelmat) joitakin suosituksia näiden ohjelmien kehittämiseksi, jotka olisi otettava huomioon. Suosituksiin sisältyvät teknisen avun toimiston korvaaminen yhteisön omalla toimistolla, minkä yhteydessä on määriteltävä selkeästi komission ja kansallisten viranomaisten sopimussuhteet, sekä valvonnan ja seurannan tehostaminen kaikilla tasoilla ja tehokkaiden ja oikea-aikaisten arviointien toimittaminen (kohta 4.77). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komission suunnitelmissa on korvata sitä Socrates II- ja Nuoriso -ohjelmissa avustava väliaikaisen teknisen avun toimisto toimeenpanovirastolla. Viraston perustamispäätös hyväksyttäneen vuonna 2004, ja viraston pitäisi olla toiminnassa vuonna 2005. Viraston on tarkoitus huolehtia tiettyjen keskitetysti hallinnoitujen opetus- ja kulttuurialan ohjelmalohkojen hallinnosta. Uusien Socrates II- ja Nuoriso -ohjelmien käynnistyminen on antanut tilaisuuden vahvistaa säännöstä, joka koskee kansallisten virastojen verkoston käyttämistä kyseisten ohjelmien hajautettujen ohjelmalohkojen hallinnossa. Erityisesti on selkeytetty komission ja jäsenvaltioiden vastuunjakoa näiden virastojen toiminnan yhteydessä (virastoille osoitettavat resurssit ja tehtävät). Komissio pyrkii vahvistamaan opetus- ja kulttuurialan ohjelmien toteuttamisen seurantaa ja valvontaa (erityisesti Socrates II ja Nuoriso). Komissio julkaisi vuoden 2001 lopussa tarjouspyynnön tilintarkastustoimistojen tarjoamasta avusta. Näin se on voinut lisätä tarkastustoimintaansa. Tarkastettujen sopimusten määrä kasvoi noin 50 sopimuksesta vuonna 2002 lähes 200 sopimukseen vuonna 2003. Komission työohjelmaan sisältyy Socrates II- ja Nuoriso -ohjelmien (2000-2006) väliarviointi vuonna 2004. 35. Komission olisi pyrittävä Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman yhdenmukaiseen täytäntöönpanoon soveltamalla samoja säännöksiä kaikkiin edunsaajiin kaikissa jäsenvaltioissa. Ohjelman lainsäädäntökehystä olisi lujitettava yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen parantamiseksi. Jos lopullisten edunsaajien kanssa ei ole tehty sopimuksia, jäsenvaltioiden olisi käytettävä tarjouskirjeitä komission antamien ohjeiden mukaisesti. Tarjouskirjeissä, jotka edunsaajan on hyväksyttävä kirjallisesti, olisi määriteltävä avustusten säännöt ja edellytykset. Tämä velvoittaisi edunsaajat noudattamaan tiettyjä vaatimuksia toimien toteuttamisessa. (Kohta 4.31) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Vuodesta 2002 alkaen komissio on antanut päätöksensä suoraan tiedoksi jäsenvaltioille ja edunsaajalle. Jotta ohjelmatoteutus olisi yhdenmukaista, vuoden 2003 päätöksissä kuvataan yhdellä kattavalla asiakirjalla jäsenvaltioiden ja lopullisten tuensaajien asemaa ja vastuuta (tekniset yksityiskohdat ovat liitteessä I ja toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt liitteessä II). Koska tavoitteena on vahvistaa jäsenvaltioiden asemaa, erillisiä sopimuksia (joiden osapuolena jäsenvaltiot eivät ole) ei pitäisi tehdä eikä tarjouskirjeitä laatia, jottei vastuualueita hämärrettäisi erilaisilla osajärjestelyillä. Kun päätökset annetaan tiedoksi jäsenvaltioille ja lopullisille tuensaajille, niille kerrotaan niiden velvollisuuksista ja oikeuksista. Tämän sopimuksia koskevan oikeudellisen kehyksen mukaisesti komission uudessa vuoden 2003 päätöksessä säädetään myös, että kaikista komission päätökseen tehtävistä huomattavista muutoksista, vähennyksistä, keskeytyksistä ja peruutuksista on ilmoitettava ennen niiden toteuttamista lopullisille tuensaajille ja jäsenvaltioille. Asiasta laaditun käsikirjan tarkoituksena on selkeyttää TEN-T-ohjelman oikeudellista kehystä sekä jäsenvaltioiden ja lopullisten tuensaajien velvollisuuksia. 36. Energian ja liikenteen pääosaston olisi noudatettava tarkasti ehdotuksia koskevia kelpoisuusedellytyksiä (varsinkin saapumispäivien osalta), lujitettava arviointimenettelyä lisäämällä ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä ja dokumentoitava huolellisesti toimitetut tarkastukset. (Kohta 4.35) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Arviointi- ja päätöksentekoprosessin dokumentointia koskevat vaatimukset ovat selkeytyneet, sillä erityiset TEN-T-menettelyt on sisällytetty viralliseen käsikirjaan. Vuodesta 2003 lähtien komissio on julkaissut ehdotuspyyntöjä, joissa annetaan sitovat määräajat. Komissio pohtii ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttöä hankkeiden arvioinnissa. 37. Siirtymisen nykyisistä tietokannoista energian ja liikenteen pääosaston atk-järjestelmään olisi tapahduttava mahdollisimman pian Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman erityisvaatimukset huomioon ottaen. Olisi pyrittävä ratkaisemaan nykyisestä atk-järjestelmästä puuttuvien tai puutteellisten keskeisten sopimusten ja/tai hankkeiden hallinnointiin liittyvien toimintojen ongelma. (Kohta 4.36) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. TEN-T-tietokantojen integrointi energian ja liikenteen pääosaston keskitettyyn projektinhallintajärjestelmään on saatu päätökseen. 38. Komission sisäisen valvonnan standardien mukaisesti energian ja liikenteen pääosastoa kehotetaan myös soveltamaan sen pääjohtajan hyväksymiä menettelyitä, joita muutetaan tarvittaessa Euroopan laajuiset liikenneverkot -ohjelman hallinnoimiseksi sovellettavien nykyisten menettelyiden mukaisiksi. Tällöin olisi vastaavasti päivitettävä toiminnallisia menettelyitä. (Kohta 4.34) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Erityiset TEN-T-menettelyt on sisällytetty viralliseen käsikirjaan, ja niitä sovellettiin vuonna 2003. Säännöllisiä päivityksiä tehdään. 39. Jotta lopulliset edunsaajat ilmoittaisivat vähemmän tukeen kelpaamattomia menoja tahattomasti tai tahallisesti ja jotta komission yksiköt voisivat toteuttaa epäsuorien TTK-toimien varainhoidon tarkemmin ja vaikuttavammin, suositellaan kustannusten korvausjärjestelmän perusteellista yksinkertaistamista tulevassa kuudennessa puiteohjelmassa (ajanjaksolla 2002-2006). Kolmen kustannusjärjestelmän malleista (lisäkustannusmalli, kokonaiskustannusmalli ja kiinteämääräisiin yleiskustannuksiin perustuva kokonaiskustannusmalli) olisi siirryttävä yhtenäiseen järjestelmään ja kymmenen menoluokkaa olisi supistettava kolmeen (henkilöstö-, koordinointi- ja erityiskustannuksiin) ja kiinteämääräisiä maksuja olisi käytettävä paljon enemmän. (Kohta 4.47) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Toiminta on päättynyt. Neuvosto ja Euroopan parlamentti eivät hyväksyneet tilintarkastustuomioistuimen ehdotusta, joten suositusta ei enää seurata. Sitä vastoin kuudennen puiteohjelman mallisopimuksia on yksinkertaistettu useilla muilla tavoilla. Muun muassa kustannusluokat on poistettu, osallistujat käyttävät kirjanpitojärjestelmiä, ulkopuoliset tarkastajat todentavat kustannukset ja kustannusarviomallit ja niiden käyttö on johdonmukaista. Ulkoiset toimet 40. Viisi vuotta ja sitä vanhempien maksattamatta olevien sitoumusten yhteenlaskettu arvo on noussut vuoden 1998 lopun 933,9 miljoonasta eurosta 1 589,6 miljoonaan euroon vuoden 2001 lopussa. Tällainen kehityssuunta osoittaa, että maksattamatta olevien maksusitoumusten määrää on jatkuvasti seurattava sitoumusten määrän hillitsemiseksi. On tärkeää, että komissio ottaa käyttöön keinot, joiden avulla se saa luotettavat ja kattavat tiedot kirjanpidosta ja hallinnoinnista, sillä tämä helpottaa rahoitettujen toimien hallinnointia. Tietojen avulla olisi voitava perusteellisesti analysoida maksattamatta olevien maksusitoumusten kehittymistä ja suoritettujen maksujen luonnetta (ennakko vai muu maksu), jotta tukien maksuvauhtia on mahdollista verrata asianomaisten toimien edistymiseen kentällä. (Kohta 5.10) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. EuropeAid-yhteistyötoimisto AIDCO tarkasteli järjestelmällisesti vuosina 2002 ja 2003 vanhoja ja lepääviä sitoumuksia. Se lisäsi tarkasteluhankkeeseensa kunakin vuonna uuden talousarviovuoden (viimeisin on talousarviovuosi 1997, joka lisättiin tarkasteluhankkeeseen vuonna 2003). Tarkastelun tuloksia on voinut seurata vuodesta 2000 (Excel-taulukot AIDCO:n Intranet-sivuilla), ja taulukoita päivitetään säännöllisesti. Vuonna 2003 tämä vanhojen ja lepäävien maksusitoumusten seuranta- ja raportointijärjestelmä pyrittiin yhdentämään kokonaisuudessaan CRIS-tietokantaan, joka on ulkoisen avun yleinen hallinnointiväline. Tämän ansiosta lähetystöt pystyvät muun muassa helpommin ilmoittamaan vanhoista tai lepäävistä maksusitoumuksista. Tarpeelliset analyysit ja ohjelmointi on tehty, ja uutta välinettä testataan parhaillaan, jotta se saataisiin toimintakuntoon vuoden 2004 alkupuoliskolla. Koska CRIS on ollut täysin toiminnassa vuoden 2003 alusta, käytössä on ollut yksi yhtenäinen tietokanta, johon kirjataan hankkeiden rahoitus- ja sopimustiedot. Tämän ansiosta vuonna 2003 oli mahdollista tarkastella hankkeita sisäisesti aiempaa kohdennetummin. Erityisesti tarkasteltiin riittämättömästi hyödynnettyjä maksusitoumuksia (vaikka ne eivät muodollisesti olisikaan lepääviä tai vanhoja), joissa sidotut määrät ovat vähäiset ja/tai maksatus on edennyt hitaasti ja/tai maksatusaste on ollut alhainen. Ylin johto tarkasteli esille tulleita maksusitoumuksia ja päätti oikaisutoimista, kuten toimenpiteiden nopeuttamisesta, toimintojen supistamisesta tai ohjelmien sulkemisesta. Suoritettujen maksujen luonteen perusteella tehtävän analyysin osalta on todettava, että kun kirjanpitojärjestelmä täyttää uuden, vuodesta 2003 voimassa olevan puiteasetuksen 81 artiklan säännökset, selvittämättömiä ennakkomaksuja voidaan vastedes käyttää yhtenä riskiperusteena automaattisesti ja järjestelmällisesti. CRIS:ssä on jo nyt moduuli, jonka avulla hankkeiden edistymistä kentällä voidaan seurata säännöllisesti. Moduulia laajennetaan vuonna 2004, jonka jälkeen se kattaa myös alakohtaiset ohjelmat ja talousarviotukitoimet. Lisäksi komissio ottaa vuonna 2004 käyttöön uuden moduulin hankkeiden valmisteluprosessin hallinnointia sekä rahoitussuunnittelua ja -ennusteita varten. Moduuliin voidaan kirjata keskeiset tapahtumat, ja sen avulla voidaan verrata ennusteita ja tosiasiallista toteutumista. 41. Komissio olisi käsiteltävä asiaa pian, jotta voidaan taata järjestelmällisten tarkastusohjelmien määrittäminen. Komissiossa olisi myös määriteltävä selkeästi tarkoituksenmukaiset sisäiset vastuualueet, niin että tarkastuskertomusten päätelmien perusteella ryhdyttäisiin toimiin. (Kohta 5.21) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Joulukuussa 2002 EuropeAid-yhteistyötoimisto hyväksyi varainhoitovuoden 2003 tarkastusohjelman tarkastuksista, jotka tehdään päätoimipaikkojen ja lähetystöjen suorassa valvonnassa. Tämän tarkastusohjelman toteutumista on seurattu tarkkaan. Toinen, varainhoitovuotta 2004 koskeva ohjelma hyväksyttiin joulukuussa 2003 riskinarvioinnin perusteella. Tarkastuskertomusten seuranta määritellään selkeästi tulojen ja menojen hyväksyjien ja edelleenvaltuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien vastuualueeksi. Uudistuksen toteuttamisesta lähtien ulkosuhteiden pääosasto on laatinut järjestelmällisesti vuotuisen sisäisen tarkastuksen ohjelman. Ohjelmassa muun muassa keskityttiin koko ulkomaanedustuksen tarkastukseen vuoden 2002 alkupuoliskolla. Hallinnonuudistuksen ja erityisesti sisäisen tarkastuksen standardin nro 2 seurannan yhteydessä kaikki tarkastuskertomukset luetteloidaan. Lisäksi seurataan tarkkaan, kuinka kertomuksissa esitetyt huomautukset ja suositukset toteutuvat toimintasuunnitelmissa. 42. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa: - Komission olisi toteutettava lisää toimia varmistaakseen, että EU:n varojen käsittelystä vastaavat organisaatiot tehostavat sisäisen valvonnan järjestelmiään erityisesti asiakirja-aineiston ja tarjouskilpailumenettelyjen asianmukaisuuden takaamiseksi. Komission olisi määritettävä vähimmäisvaatimukset nykyistä tarkemmin. - Komission olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että se tekee tai teettää asianmukaiset tarkastukset, niin että se voi arvioida, ovatko täytäntöönpanosta vastaavien kumppaneiden soveltamat sisäisen valvonnan menettelyt riittävät; tarvittaessa komission on huolehdittava korjaavista toimista. (Kohta 5.50) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. EU:n varoja käsittelevät humanitaarisen avun järjestöt ovat allekirjoittaneet kumppanuutta koskevan puitesopimuksen, jonka laatimisessa on kuultu kaikkia asianomaisia toimijoita. Sopimuksessa vahvistetaan vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat erityisesti tositteita ja tarjouskilpailumenettelyä ja joita järjestöjen on noudatettava. Uudistuksen edellyttämällä tavalla sekä uusien varainhoitoasetusten ja niiden täytäntöönpanosääntöjen mukaisesti hyväksyttiin vuonna 2003 uusi kumppanuutta koskeva puitesopimus, joka on nyt käytössä. Uudessa kumppanuutta koskevassa puitesopimuksessa ja erityisesti sen liitteessä V vahvistetaan humanitaarisen alan järjestöjen velvoitetta ottaa käyttöön hankintoja koskevat vakiomenettelyt ja ohjeet tarjouskilpailuasiakirjojen laatimiseksi. Komission kollegio hyväksyi puitesopimuksen 28. lokakuuta 2003 varainhoitoasetuksen 238 artiklan 2 kohdan perusteella. Menettelyt noudattavat parhaita kansainvälisiä käytänteitä. Komissio tekee tarkastuksia asiakirjojen perusteella ja paikalla varmentaakseen, että humanitaarisen alan järjestöjen menettelyt noudattavat hankintoja koskevia säännöksiä (kumppanuutta koskevan puitesopimuksen liitteessä V oleva 1.3.4 kohta). Humanitaarisen avun toimisto ECHO tekee useita tarkastuksia ja harjoittaa valvontaa. Tekniset avustajat laativat hankkeesta ennakkoarvioinnin, hanketta arvioivat operatiivisista ja rahoituskysymyksistä vastaavat virkamiehet sekä edelleenvaltuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä, minkä lisäksi hanketta arvioidaan, kun siihen liittyviä maksuja maksatetaan varainhoidosta vastaavassa yksikössä. ECHO:n virkamiehet ovat tehneet useita tarkastuksia viime vuosina. Kesäkuussa 2002 ECHO sopi laajan tarjouskilpailun jälkeen ulkopuolisen tilintarkastustoimiston kanssa tarkastusten tekemisestä. Tarkastuksia tehtiinkin vuosina 2002 ja 2003 huomattavasti aikaisempaa enemmän. ECHO:n kumppaneiden päätoimipaikoissa tehtiin 96 tarkastusta vuonna 2003. Lisäksi tehtiin 44 tarkastusta pitkälle edenneille hankkeille ja 16 kenttätarkastusta kolmelletoista käynnissä olevalle hankkeelle. Tarkastukset koskevat ECHO:n kumppaneiden harjoittamaa sisäistä valvontaa ja käyttöönottamia järjestelmiä, ja niissä todennetaan ECHO:lle esitettyjen maksupyyntöjen tositteet. Kaikki yhteistyökumppanit on tarkoitus tarkastaa tällä tavoin joka toinen vuosi. Lisäksi tarkastushenkilöstön määrä on kolminkertaistunut. 43. Seurantajärjestelmän avulla voidaan nyt yksilöidä hankkeiden puutteet, mutta lisätoimia on toteutettava puutteiden taustalla olevien syiden analysoimiseksi. Lisäksi komission tulisi säännöllisesti arvioida seurantajärjestelmän laatu, suorituskyky ja sen yhteydessä sovelletut menetelmät (kohta 5.77). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. 1. Tulosperusteinen seurantajärjestelmä (ROM) antaa reaaliaikaisen puolueettoman katsauksen hankkeiden edistymisestä ja todennäköisestä onnistumisesta. Onnistumisen tai epäonnistumisen syitä analysoidaan syvällisesti. Käytetyt kaksi välinettä (arviointi ja seuranta) ovat erilliset mutta ne täydentävät ja vahvistavat toisiaan. 2. Komissio on perustanut koordinaatiotoiminnon, jonka tehtäviin sisältyvät laaduntarkastus ja metodologian kehittäminen. Järjestelmän käyttökelpoisuutta on ryhdytty arvioimaan suunnitelmien mukaisesti (käyttäjäkyselyt). 44. Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavaa: - Arvonlisä, joka aiheutuu Euroopan unionin toimista suhteessa Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston toimiin, olisi määritettävä selkeämmin. Makrotaloudellisen rahoitusapuun ja rakennesopeutustukiin liittyviä menettelyitä olisi pyrittävä yhdenmukaistamaan siten, että keskenään samankaltaisessa tilanteessa olevia maita kohdellaan yhdenmukaisesti. - Komission olisi lisättävä päätöksenteon avoimuutta makrotaloudellisen tuen hallinnoinnin eri vaiheissa sekä erityisesti dokumentoitava perustelunsa ehdoista myönnettäville poikkeuksille. - Komission edunsaajamaissa suorittamaa varainhoidon laadun seurantaa olisi parannettava huomattavasti, ja kaikkien toimiin osallistuvien pääosastojen tulisi osallistua seurantaan. - Arviointien toimittamista olisi painotettava aiempaa enemmän (kohta 5.85). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. - Toimissa pyritään järjestelmällisesti varmistamaan riittävä täydentävyys Bretton Woodsin toimielinten ohjelmien kanssa. Talouden ja rahoituksen pääosasto (ECFIN) ja AIDCO kuulevat Bretton Woodsin toimielimiä säännöllisesti. - PO ECFIN ryhtyy kaiken makrotaloudellisen rahoitusavun (MFA) järjestelmälliseen ennakkoarviointiin pystyäkseen arvioimaan edunsaajamaiden jäljellä olevia rahoitustarpeita. Ennakkoarvioinnissa analysoidaan tästedes järjestelmällisesti täydentävyyttä Bretton Woodsin toimielinten ohjelmien kanssa. - Komissio on yhtä mieltä siitä, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun ja rakennesopeutustukeen (SAF) liittyviä menettelyitä on yhdenmukaistettava sikäli kuin se on eri rahoitusvälineiden ja eri oikeusperustojen erityispiirteiden kannalta mahdollista. Parhaillaan laaditaan käsikirjaa kolmansille maille myönnettävää talousarviotukea koskevista yhdenmukaistetuista ohjeista. - Yksiköiden välisessä väliaikaisessa työryhmässä tarkastellaan parhaillaan mahdollisuuksia lisätä asianomaisten pääosastojen välistä yhteistyötä. - Komissio varmistaa vastedes, että poikkeusten myöntämisperusteet dokumentoidaan riittävän hyvin (edunsaajamaassa tehtävistä tarkastuskäynneistä laadittavat raportit, yhteisymmärryspöytäkirjaan sisältyvien ehtojen analysointi, talous- ja rahoituskomitean kuulemisen tulokset). - Makrotaloudellista rahoitusapua koskevan käsikirjan ensimmäinen versio on valmis. Siihen sisältyy kuvaus talousprosessien kulusta PO ECFIN:ssa ja muissa komission yksiköissä. Käsikirjan lopullinen versio valmistuu pian. - Deloitten kanssa tehtiin joulukuussa 2003 nelivuotinen puitesopimus, jonka tavoitteena on tukea operatiivisten arviointien tekemistä. Kyseisten arviointien tarkoituksena on varmistaa, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät talousprosessit ja tarkastukset ovat edunsaajamaissa moitteettomia. Operatiiviset tarkastusmatkat aloitetaan pian. - Näissä operatiivisissa arvioinneissa havaittujen heikkouksien korjaaminen voitaisiin sisällyttää ehtona tai seurantaa vaativana seikkana yhteistyöpöytäkirjoihin. - Operatiivisten arviointien tulokset toimitetaan myös ulkosuhteiden pääosastoon ja EuropeAid-yhteistyötoimistoon. - Petostentorjuntaa koskevat säännökset sisällytetään vastedes kaikkiin komission ehdotuksiin neuvoston päätöksiksi. - Kaikkiin makrotaloudellisen rahoitustuen myöntämistä koskeviin yhteistyöpöytäkirjoihin sisällytetään vastedes tarkastus- ja takaisinperintälauseke. - Näiden toimien tuloksista keskustellaan ajallaan myös Bretton Woodsin toimielinten kanssa käsiteltäessä ohjelmia, joiden tavoitteena on poistaa varainhoidon heikkouksia edunsaajamaissa. - Arvioinnin merkitystä korostetaan jo osana yleisuudistusta. Suunnitteilla on tiettyjen MFA-ohjelmien arviointi vuodesta 2003 lähtien, ja kaikkiin vuodesta 2000 alkaen tehtyihin SAF-päätöksiin sisältyy rahoitusvaraus ohjelmien riippumattoman loppuarvioinnin teettämiseksi (kohta 5.85). - Vuonna 2003 käynnistetyn tarjouskilpailun jälkeen vuoden 2004 ensimmäisellä vuosineljänneksellä aloitetaan jälkiarviointi Armenian makrotaloudellisesta rahoitustuesta asiaan erikoistuneen yrityksen avustuksella. - Vuonna 2004 käynnistetään tarjouspyyntö, jonka tavoitteena on tehdä kolmivuotinen puitesopimus jonkin konsulttiyrityksen kanssa muiden MFA-ohjelmien jälkiarvioinnista. - Näistä arvioinneista tehdyt loppuraportit toimitetaan myös ulkosuhteiden pääosastoon ja EuropeAid-yhteistyötoimistoon. 45. Lähetystöille olisi annettava riittävästi aikaa arvioida valtioista riippumattomien järjestöjen hanke-esitykset. Komission olisi myös tutkittava vaihtoehtoisia menettelytapoja, jotta sopimukset voitaisiin tehdä nopeammin sen jälkeen, kun valtioista riippumattomaton järjestö on tehnyt esityksensä. (Kohta 5.78) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Komissio pitää myönteisinä huomautuksia, joita tilintarkastustuomioistuin on esittänyt toteutetuista toimista. Kuulemismenettelyyn osallistuu myös lähetystöjä, ja niille varataan riittävästi aikaa huomautusten esittämiseen (kohta 5.78). 46. Komission olisi harkittava, voidaanko entistä suurempi osa arviointityöstä antaa lähetystöjen tehtäväksi keskusyksiköiden ohjeiden ja neuvojen mukaan ja niiden valvonnassa. (Kohta 5.75) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Nykyisissä menettelyissä lähetystöt osallistuvat ehdotusten arviointiin aktiivisesti, ja komissio varmistaa, että ehdotukset saadaan ajoissa arviointia varten. 47. Olisi kehitettävä tieto- ja hallintojärjestelmä, jossa on tiedot asiantuntijoista ja sopimuspuolista (kohta 5.67). (Kohta 5.67) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Sopimuspuolia ja yksittäisiä asiantuntijoita koskevat tiedot kirjataan jo nyt CRIS-tietokannan erityistiedostoon "Opérateurs". AIDCO aikoo kirjata jatkossakin sopimuspuolet ja yksittäiset asiantuntijat tähän tiedostoon, sillä tietoja yrityksistä ja henkilöistä tarvitaan usein, vaikka sopimusta ei tehtäisikään (eli tarjouskilpailuun osallistuvat yritykset). Jotta komission kirjanpitojärjestelmän uudenaikaistamisvaatimukset täytettäisiin, EuropeAid-yhteistyötoimiston paikallistietojärjestelmällä (CRIS) on yhteys tietojen siirtämiseksi Opérateurs-tiedostosta ICON-DB-tietokantaan. EuropeAid aikoo luonnollisestikin mukauttaa paikallisjärjestelmänsä ABAC-hankkeen vaatimalla tavalla. Laajentuminen 48. Komission olisi hajautetun hallinnoinnin ehtojen noudattamista valvoessaan varmistettava, että tilintarkastustuomioistuimen havaitsemat puutteet otetaan riittävän perusteellisesti huomioon. Komission olisi myös tarkistettava, että sen omissa tarkastuskertomuksissa mainitut seikat korjataan (kohta 6.31). Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuimen julkaistua varainhoitovuotta 2001 koskevan vuosikertomuksen komissio on vaatinut ehdokasmaita ottamaan huomioon tilintarkastustuomioistuimen esittämät suositukset. Lisäksi syyskuussa 2003 käynnistettiin järjestelmällisten säännönmukaisuuden tarkastusten ohjelma. Ohjelmassa otetaan huomioon sekä tilintarkastustuomioistuimen suositukset että komission aiemmat suositukset. Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen esille tuomiin puutteisiin komissio toteutti myös joitakin toimia, joiden tavoitteena oli helpottaa ohjelmatoteutusta sekä ohjeistaa ja auttaa ehdokasmaiden henkilöstöä (esim. komission asetuksen (EY) N:o 2759/99 muuttaminen koulutustoimenpiteen laajuuden osalta, seurantakomiteoiden valmistelutöissä avustaminen, kehotus esittää ehdotuksia Sapard-ohjelman toteuttamisen helpottamiseksi, lukuisat vastaukset Sapard-ohjelmasta kiinnostuneiden tahojen esittämiin kysymyksiin, varainhoitoa koskevat neuvot jne.). Myös Sapard-ohjelman hallinnoinnista vastaavan henkilöstön pätevyyttä arvioidaan sekä ennakko- että jälkiarviointiin liittyvien tarkastuskäyntien aikana, haastattelujen yhteydessä, koulutustilaisuuksissa ja pyytämällä ansioluettelot ja työnkuvaukset. Hallintomenot 49. Hajautettujen erillisvirastojen tilinpäätösten esittämistä olisi yhdenmukaistettava. Tilinpäätöksen esittämistavassa olisi lisäksi otettava huomioon hajautettujen erillisvirastojen erityisluonne siten, että niiden taloudellinen tulos tulisi esiin entistä paremmin. (Kohta 7.26) Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Tammikuun 1. päivästä 2003 sovellettavassa varainhoitoasetuksessa konsolidointi laajennetaan koskemaan sellaisia yhteisöjen perustamia elimiä, joilla on oikeushenkilöllisyys ja jotka saavat avustuksia Euroopan yhteisöjen yleisestä talousarviosta. Siinä säädetään lisäksi, että näiden elinten on noudatettava samoja kirjanpitosääntöjä kuin toimielinten, jotta niiden tilinpäätökset voidaan yhdistää komission tilinpäätökseen viimeistään varainhoitovuoden 2005 osalta asetuksen siirtymäsäännösten mukaisesti. Jotta näin voitaisiin tehdä, komission tilinpitäjä hyväksyy kirjanpitosäännöt ja -menetelmät sekä yhdenmukaistetun tililuettelon, joita kaikkien toimielinten, virastojen ja erillisvirastojen on noudatettava. Näin voidaan yhdenmukaistaa tilinpäätösten esittämistapaa. Asiasta järjestettiin komission ja eri elinten edustajien välillä Brysselissä lokakuussa 2002 kaksipäiväinen kokous, jossa käsiteltiin kirjanpitojärjestelmän uudistusta. Toinen kokous, jossa käsiteltiin kirjanpitouudistuksen tarjoamia etuja, pidettiin Lissabonissa keväällä 2003. Viimeisin kokous, jossa kerrottiin hankkeen edistymisestä, pidettiin joulukuussa 2003. Näissä kokouksissa voidaan keskustella elinten rahoitustarpeista sekä kysymyksistä, joita niillä on varainhoitoasetuksen vaatimusten osalta. Lisäksi kyseiset elimet pystyvät vaikuttamaan uudenaikaistamishankkeeseen suoraan, sillä niillä on kaksi edustajaa kirjanpito- ja tilintarkastusstandardeja käsittelevässä komiteassa. 50. Koulujen tilinpäätösten esittämisen harmonisointiin liittyvää työtä olisi jatkettava, jotta tilien konsolidointi helpottuisi. Koulujen tilikartassa ei ole käyttöomaisuustilejä, eikä yleiseen kirjanpitoon ole kirjattu omaisuusluetteloon kuuluvia tavaroita; käyttöomaisuus ei siten ole mukana yksittäisten koulujen tai johtokunnan edustajan toimiston taseissa. Varainhoitovuotta 2000 koskevassa vuosikertomuksessaan tilintarkastustuomioistuin toi esiin omaisuusluettelon pidossa havaittuja puutteita (kohta 7.34). Komission vastaus: Komissio panee tämän suosituksen täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuimen esitettyä huomautuksensa koulujen tilinpäätöksen yhdenmukaistamisessa on edistytty. Taseessa on kuitenkin pyrittävä aiempaa suurempaan huolellisuuteen luokiteltaessa varat talousarviokirjanpidon ja muun kuin talousarviokirjanpidon mukaisesti. Vastauksena tilintarkastustuomioistuimen esittämiin huomautuksiin johtokunnan edustajan toimisto pyysi kouluja sisällyttämään käyttöomaisuuden taseeseen. Periaatteessa kaikki koulut ovat luvanneet noudattaa tätä suositusta. Komissio osallistuu hallintoneuvostojen kokouksiin. Se pyytää tällöin aina senhetkiset omaisuusluettelotiedot sekä kehottaa kouluja toimiin. Tämän vuoksi suurin osa Eurooppa-kouluista noudattaa jo tällä hetkellä tilintarkastustuomioistuimen esittämiä toiveita, ja komissio jatkaa edelleen kannustustoimiaan. Rahoitusvälineet 51. Koska tavoitteita ei ole määritelty tarkasti, on erityisen tärkeää, että järjestelmän täytäntöönpanoa koskevat kertomukset ovat luotettavia, keskeiset luvut tarkkoja ja järjestelmä täydentää muita EIR:n hallinnoimia rinnakkaisia toimenpiteitä. Tiedot sitoumuksista ja EIR:n riskipääomarahastoihin sijoittamista varten suorittamista nostoista saadaan koko vuodelta "n" seuraavan vuoden "n+1" ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Toisaalta pk-yritysten tiedot vuodelta "n" toimitetaan komissiolle riskipääomarahastojen ja EIR:n kautta kolmannella vuosineljänneksellä. Komissio pitää tarkoituksenmukaisena nykyisten määräaikojen noudattamista vastakin sen sijaan, että pk-yritykset joutuisivat joko muuttamaan taloudellisen raportointinsa aikataulua tai lähettämään kertomuksensa kahdessa osassa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että tietoja järjestelmän tilanteen kehittymisestä ei toimiteta budjettivallan käyttäjälle ennen talousarviota koskevien päätösten tekemistä vuonna "n+1". (Kohdat 8.14/8.15) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Tilintarkastustuomioistuimen tavoin komissio ja EIR pitävät hyvin tärkeänä järjestelmän täytäntöönpanosta esitettyjen lukujen luotettavuutta. EIR tarkastaa sitoumuksista, tehdyistä sopimuksista, nostoista ja takaisinmaksuista esitetyt luvut komission seurannassa. Komissio katsoo, että työllisyyttä koskevien ja muiden tilastotietojen kerääminen ja analysointi tapahtuu parhaiten arvioinnin yhteydessä. Neuvoston päätöksen mukaisesti jälkiarviointi tehtiin hiljattain. Jotta tilastotietojen ilmoittaminen nopeutuisi, komission yksiköt ovat toteuttaneet seuraavat toimenpiteet: ETF-käynnistysjärjestelmän osalta voidaan todeta, että vuodesta 2002 alkaen EIR on toimittanut tiedot työllisyystilanteesta sellaisena kuin se oli 30. kesäkuuta vuonna "n". Kyseinen vaatimus ulotetaan myös hiljattain hyväksyttyihin riskipääomarahastoihin erillisessä saatekirjeessä. Pk-yritysten takausjärjestelmän (lainatakausten) osalta EIR toimittaa tiedot työntekijöiden senhetkisestä määrästä sekä vuoden ja kahden vuoden kuluttua ennakoidusta määrästä 31. lokakuuta vuonna "n". Tiedot perustuvat tilanteeseen 30. kesäkuuta vuonna "n". Rahoituksenvälittäjät ilmoittavat tiedot yritysten liittyessä takausjärjestelmään. Uuden varojen hoito- ja hallinnointisopimuksen voimaantuloon asti EIR toimitti sitoumuksia ja nostoja koskevat tiedot kahdesti vuodessa. Uuden puitesopimuksen mukaisesti tiedot toimitetaan neljästi vuodessa. (Kohdat 8.14/8.15). Komission Euroopan parlamentille antamien kertomusten osalta on todettava, että vuoden 2001 viimeisestä vuosineljänneksestä alkaen komission yksiköt ovat toimittaneet kertomukset Euroopan parlamentin esittelijälle neljännesvuosittain koko sitoumuskauden ajan. Nämä kertomukset täydentävät budjettivallan käyttäjälle oikeusperustan mukaisesti toimitettuja kertomuksia. Ne sisältävät olennaisia rahoitukseen ja tilastoihin (työllisyys ja maantieteellinen jakautuminen) liittyviä tietoja. Komission vastaavat yksiköt katsovat, että näillä toimilla täytetään tilintarkastustuomioistuimen suositukset. 52. Tilintarkastustuomioistuin on tietoinen vaikeuksista, joita tarkastettujen järjestelmien toteuttamiseen liittyy niiden luonteen vuoksi. On löydettävä oikeanlainen tasapaino varojen potentiaalisesti tuottavan käytön ja niiden luonteesta johtuvien vaatimusten välillä - kyse on yleisen edun mukaisiin tavoitteisiin tarkoitetuista julkisista varoista. Tilintarkastustuomioistuin kuitenkin muistuttaa, että ETF-käynnistysjärjestelmän, ja vähemmässä määrin pk-yritysten takausjärjestelmän, ulottamiseen kaikkialle yhteisöön liittyviä ongelmia ei vielä ole ratkaistu. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita järjestelmien toteuttamisen aikatauluissa ja maantieteellisessä ulottuvuudessa. Edellä esittämiensä huomautusten perusteella tilintarkastustuomioistuin suosittelee, että komissio ja EIR selvittäisivät, miten nämä puutteet voitaisiin korjata. (Kohdat 8.31/8.32) Komission vastaus: Suositus on pantu täytäntöön. Pk-yritysten takausjärjestelmä on vakiinnuttanut asemansa tehokkaana välineenä, jota useat eri aloilla toimivat pk-yritykset voivat hyödyntää. Komissio havaitsi jo varhaisessa vaiheessa, että järjestelmien käytössä oli eroavuuksia, mikä otettiin suurelta osin huomioon määritettäessä yritystoimintaa ja yrittäjyyttä tukevan monivuotisen (Multi annual programme for enterprise and enterpreneurship) MAP-ohjelman täytäntöönpanokehystä. Uudessa MAP-ohjelmassa ehdotetaan ETF-käynnistysjärjestelmän ja pk-yritysten takausjärjestelmän muuttamista ja laajentamista sekä esitellään uusi toimenpide, siemenpääomatoimi. EIR hallinnoi kaikkia kolmea toimea, joiden tavoitteena on korjata markkinoilla havaittuja puutteita pk-yritysten rahoituksensaannin parantamiseksi (kohdat 8.30/8.31). Kasvua ja työllisyyttä koskevasta aloitteesta saatujen kokemusten perusteella katsottiin, että EIR:n olisi tarkoituksenmukaisempaa pyrkiä tasapainoiseen maantieteelliseen jakaumaan kaikkien EIR:n MAP-ohjelman yhteydessä hallinnoimien rahoitusvälineiden osalta. EIR:n kanssa tehtyä sopimusta päivitettiin vastaavasti ja uudistettuun varojen hoito- ja hallinnointisopimukseen on sisällytetty suuntaviivat maantieteellisestä jakautumasta. Suuntaviivoissa todetaan, että EIR pyrkii jakamaan yhteisön talousarviosta rahoitettavista rahoitusvälineistä saatavat varat mahdollisimman tasaisesti jäsenvaltioiden kesken. Näitä rahoitusvälineitä ovat ETF-käynnistysjärjestelmä, pk-yritysten takausjärjestelmä ja siemenpääomatoimi. Se ottaa huomioon seuraavat neljä perustetta asettamatta niitä erityiseen tärkeysjärjestykseen: - kaikkien kolmen rahoitusvälineen varojen kokonaisvaltainen ja tasapainoinen jakautuminen eri maihin - jokaisen jäsenvaltion pitäisi voida hyötyä ainakin yhdestä rahoitusvälineestä - toteuttamiskelpoiselta toimenpiteeltä edellytetty vähimmäislaajuus - eri markkinoide