Johdanto

Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavista henkilöstösäännöistä annetun neuvoston asetuksen liitteessä XI oleva 10 artikla on poikkeuslauseke, johon sovelletaan oikeudellisia edellytyksiä. Lausekkeen käyttö johtaisi SEUT-sopimuksen 336 artiklan mukaiseen lainsäädäntömenettelyyn ja sen vuoksi on analysoitava, täyttyvätkö oikeudelliset edellytykset. Jos edellytykset eivät täyty, kaikki henkilöt ja toimielimet, joita lausekkeen käyttö koskee tai joihin se mahdollisesti vain vaikuttaa, voivat nostaa lausekkeen käytöstä kanteen tuomioistuimessa. Jos oikeusmenettely on menestyksellinen, se voi johtaa EU:n talousarvioon kohdistuvaan lisävelvoitteeseen maksaa korkoa maksujen myöhästymisen vuoksi niillä asemapaikoilla, joilla palkan tai eläkkeen mukautus on positiivinen.

On korostettava sitä, että vaikka 10 artiklan käyttöä (yhdessä SEUT-sopimuksen 336 artiklan kanssa) koskevat edellytykset eivät täyttyisi, 336 artiklaa voidaan soveltaa suoraan henkilöstösääntöjen muuttamiseksi, jos tämä katsotaan poliittisesti asianmukaiseksi.

Kuten heinäkuussa 2011 annetussa poikkeuslauseketta koskevassa kertomuksessa todettiin, poikkeuslausekkeessa vahvistetaan seuraavat edellytykset, joiden on kaikkien täytyttävä ennen toimenpiteisiin ryhtymistä:

- heikkenemisen on oltava sekä vakava että äkillinen;

- sen on vaikutettava unionin taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen;

- sitä on arvioitava komission toimittamien objektiivisten tietojen perusteella;

- ja heikkenemisen on oltava sellainen, ettei menetelmässä voitaisi ottaa asianmukaisesti huomioon sen poikkeuksellista luonnetta ajankohdan ja suuruuden suhteen. Unionin tuomioistuin katsoi ensiksikin, että poikkeuslauseketta voidaan soveltaa vain ” poikkeuksellisessa tilanteessa ” (tuomioistuimen asiassa C-40/10 antaman tuomion 74 kohta) ja toiseksi, että ” lausekkeen perusteella voidaan ottaa huomioon taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen heikkeneminen silloin, kun se on sekä vakava että äkillinen ja kun virkamiesten palkkojen mukauttaminen ”normaalia menetelmää” soveltamalla ei tapahtuisi riittävän nopeasti” (75 kohta) .

Vuoden 2010 vuotuisen mukautuksen puitteissa neuvosto pyysi komissiota toimittamaan poikkeuslausekkeen nojalla asianmukaiset ehdotukset, jotta Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat hyväksyä ne ennen vuoden 2011 loppua. Poikkeuslauseketta koskeva komission kertomusluonnos esitettiin epävirallisesti neuvoston työryhmälle 30. kesäkuuta 2011, ja komissio hyväksyi kertomuksen muodollisesti 13. heinäkuuta 2011 neuvoston asettamassa määräajassa.

Komission 13. heinäkuuta 2011 antamassa kertomuksessa poikkeuslausekkeesta käytettiin useita taloudellisia ja sosiaalisia indikaattoreita arvioitaessa, onko poikkeuslauseketta tarpeen käyttää vuonna 2011. Kertomus perustui talouden ja rahoituksen pääosaston 13. toukokuuta 2011 julkaisemiin EU:n taloutta koskeviin kevätennusteisiin. Kertomuksessa katsottiin, ettei unionissa ollut 1. heinäkuuta 2010 ja toukokuun puolivälin 2011 välisenä viiteaikana tapahtunut mitään vakavaa ja äkillistä taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen heikkenemistä.

Neuvoston 4. marraskuuta 2011 esittämän pyynnön johdosta tässä asiakirjassa otetaan huomioon Euroopan unionissa EU:n taloutta koskevien kevätennusteiden jälkeen tapahtunut kehitys.

Talouden ja rahoituksen pääosaston 10. marraskuuta 2011 julkaiseman ennusteen mukaan vuoden 2011 suuntaukset ovat taloudellisten ja sosiaalistenindikaattoreiden osalta kevätennustetta vähemmän optimistisia. Elpyminen on pysähtynyt ja Euroopan talouden näkymät ovat heikentyneet. Luottamuksen väheneminen ja rahoitusmarkkinoiden lisääntyneet paineet vaikuttavat sijoituksiin ja kulutukseen kun taas kiireelliset toimet julkisen talouden vakauttamiseksi painavat kotimaista kysyntää alas ja maailmantalouden heikkeneminen rajoittaa vientiä. Kahden viime vuoden aikana elpymisen aikaansaama työllisyyden kasvu on ollut hidasta.

Huolimatta siitä, että lyhyen aikavälin indikaattorien mukaan taloudellisen toiminnan hidastuminen EU:ssa jatkuu, kokonaisuutena tarkasteltuna talouden kasvu on kuluvana vuonna vielä suhteellisen vahvaa ensimmäisen neljänneksen hyvän alun ansiosta, ja BKT:n ennustetaankin kasvavan 1,6 prosenttia.

Vaikka talouskasvun odotetaankin hidastuvan voimakkaasti, taloudellista ja sosiaalista tilannetta ei voida katsoa niin poikkeukselliseksi, että olisi ryhdyttävä menetelmän ylittäviin toimenpiteisiin. Talouden synkät näkymät ovat vaikuttaneet myös jäsenvaltioiden julkisen sektorin palkkoihin, erityisesti jäsenvaltioiden talouden vakauttamistarpeen vuoksi, ja julkisen sektorin työntekijöiden palkkojen odotetaan nousevan varsin vähän verrattuna koko talouden palkansaajakorvausten korotuksiin tänä vuonna (3 prosenttia). Valtion virkamiesten ostovoiman väheneminen heinäkuuhun 2011 asti heijastuu myös EU:n virkamiehiin menetelmää sovellettaessa ja johtaa reaalipalkkojen 1,8 prosentin leikkauksiin kaikilla EU:n virkamiesten asemapaikoilla. Talousnäkymien heikkeneminen ei ole johtanut sellaiseen tilanteeseen, jossa normaali menetelmä ei voisi toimia eikä heijastaisi jäsenvaltioissa kansallisten virkamiesten osalta tehtyjä päätöksiä.

EU:n talouskasvun odotetaan pysähtyvän vuoden 2011 viimeisellä neljänneksellä ja vuodeksi 2012 ennustetaan hyvin vaatimatonta talouskasvua. Jos talouden tilanne heikkenee edelleen ja johtaa jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamiin toimiin, joita ei voida ottaa tarpeeksi nopeasti huomioon soveltamalla menetelmää tavanomaisesti, komissio ehdottaa unionin tuomioistuimen painottaman lojaalia yhteistyötä koskevan periaatteen mukaisesti poikkeuslausekkeen käyttöä, jotta voidaan ottaa huomioon kansallisen tason toimenpiteet ja vähentää näiden toimenpiteiden voimaantulon ja vuoden päästä tehtävän seuraavan vuosimukautuksen välistä aikaviivettä.

Komissio haluaisi muistuttaa, että jäsenvaltioissa suositellut, suunnitellut tai toteutetut säästötoimet ja uudistukset heijastuvat sen ehdotuksessa tarkistetuiksi henkilöstösäännöiksi. Ehdotus perustuu suoraan SEUT-sopimuksen 336 artiklaan ja johtaisi huomattaviin, yli miljardin euron säästöihin seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen aikana ja yli miljardin euron säästöihin vuodessa pitkällä aikavälillä.

SYKSYN 2011 EU:N TALOUSENNUSTE

EU:n talous on kasvanut vuosina 2010 ja 2011

Taantuma loppui syksyllä 2009 ja loi pohjaa elpymiselle vuonna 2010. Kaiken kaikkiaan BKT kasvoi vuonna 2010 EU:ssa 2,0 prosenttia ja euroalueella 1,9 prosenttia.[1]

Syksyn 2011 EU:n talousennusteen mukaan lyhyen aikavälin indikaattorit osoittavat, että taloudellisen toiminnan hidastuminen EU:ssa jatkuu. Ennusteessa kuitenkin vahvistetaan, että EU:n talous kasvaa edelleen vuonna 2011 ensimmäisen neljänneksen hyvän alun ansiosta. Koska vuoden 2011 kevätennustetta (kasvu olisi 1,6 prosenttia euroalueella ja 1,8 prosenttia koko EU:ssa) tarkistettiin alaspäin, EU:n talouskasvun ennustetaan jatkuvan ja olevan noin 1,5 prosenttia euroalueella ja 1,6 prosenttia koko EU:ssa vuonna 2011. BKT:n kasvun ennustetaan pysähtyvän vuoden 2011 viimeisellä neljänneksellä ja talouden palaavan hitaalle kasvu-uralle vuoden 2012 loppupuolella.

Talouden elpymisen hidastuminen vuonna 2011 ei ole kuitenkaan verrattavissa unionia vuosina 2008 ja 2009 koetelleeseen myllerrykseen, jolloin talouskasvu hidastui vuoden 2007 3,2 prosentista 0,3 prosenttiin vuonna 2008 ja heikkeni nopeasti suurelta osin negatiiviseksi ollen -4,2 prosenttia vuonna 2009.

[pic]

Vakaa työmarkkinatilanne vuosina 2010 ja 2011

Syksyn 2011 EU:n talousennusteessa todettiin, että työllisyysaste alkoi parantua hitaasti vuoden 2010 loppupuolella heti kun työtuntien määrän kasvu tasaantui. Se, että elpyminen näkyi työllisyystilanteen paranemisena viipeellä, oli vastapainoa taantuman aikaiselle työvoiman hamstraukselle ja siihen liittyi työn tuottavuuden huomattava paraneminen. Vaikka EU:n talouskasvu on piristynyt, työpaikkojen luominen on ollut heikkoa ja riittämätöntä, jotta työttömyysaste olisi merkittävästi alentunut. Sekä euroalueella että koko EU:ssa työttömyysaste vaihteli vain hieman vuosina 2010 ja 2011.

Vaikka työttömyyslukuja on hieman tarkistettu ylöspäin, syksyn talousennusteen mukaan EU:n työttömyysaste pysyy vakaana vuonna 2011 ja on 9,7 prosenttia kuten vuonna 2010 (ks. kuvio jäljempänä). Nämä luvut ovat kevään talousennusteen mukaisia, sillä siinä ennustettiin, että EU:n työttömyysaste supistuisi hieman vuonna 2011 ja olisi 9,5 prosenttia.

Tältä osin on erityisesti huomattava, että työllisyyskasvun ennustetaan olevan positiivinen vuonna 2011 (0,4 prosenttia) kahden vuoden supistumisen jälkeen (-1,8 prosenttia vuonna 2009 ja -0,5 prosenttia vuonna 2010).

[pic]

[pic]

Palkansaajakorvausten kasvu yksityissektorilla ja kokonaistaloudessa vuosina 2010 ja 2011

Komissio katsoo, että voi olla hyödyllistä verrata julkisen sektorin työntekijöiden tilannetta EU:n kokonaistalouteen. Tätä varten voidaan tarkastella palkansaajakorvauksia, joilla mitataan kaikista palkansaajista aiheutuvia kokonaistyövoimakustannuksia, joilla tarkoitetaan bruttopalkkoja, ylityökorvaukset ja bonukset mukaan luettuina, sekä luontoisetuuksia ja työnantajan sosiaaliturvamaksuja[2], niin julkisella sektorilla (julkisyhteisöissä[3]) kuin kokonaistaloudessa.

Syksyn 2011 EU:n talousennusteen mukaan palkansaajakorvaukset kokonaistaloudessa kasvavat 2–3 prosenttia vuodessa seuraavien vuosien aikana.

Aikaisempina vuosina palkansaajakorvaukset kasvoivat kokonaistaloudessa 5,2 prosenttia vuonna 2007 ja 4,4 prosenttia vuonna 2008 mutta laskivat 0,3 prosenttia vuonna 2009 keskellä talouden myllerrystä, kun BKT laski 4,2 prosenttia. Vuonna 2011 palkansaajakorvausten odotetaan kasvavan kokonaistaloudessa 3,0 prosenttia eli keväällä ennustettua (2,4 prosenttia) enemmän.

Julkisen sektorin palkansaajakorvausten vuosikasvu supistui 3,4 prosentista 1,2 prosenttiin vuosina 2009–2010. Syksyn talousennusteen mukaan tämän suuntauksen odotetaan jatkuvan vuonna 2011 (0,6 prosenttia). Julkisen sektorin palkansaajakorvausten ennustetaan olevan reaalisesti -2,2 prosenttia, mikä vastaa EU:n virkamiehiin sovellettavaa kansallisten virkamiesten ostovoiman menetystä (-1,8 prosenttia) menetelmän avulla mitattuna.

[pic]

[pic]

Julkinen talous on huolenaihe

Vuosi 2011 merkitsee siirtymistä julkisen talouden vakauttamisesta talouden vahvistamiseen. EU:n julkisen talouden alijäämä supistui 6,9 prosentista vuonna 2009 6,6 prosenttiin vuonna 2010, ja sen ennustetaan supistuvan entisestään. Julkisen talouden alijäämän ennustetaan vuonna 2011 olevan 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen koko EU:ssa ja 4,1 prosenttia euroalueella. Syksyn ennusteessa ei ole otettu huomioon vahvistamistoimenpiteitä, joita tullaan todennäköisesti toteuttamaan mutta joista ei ole vielä säädetty.

Jäsenvaltioiden kalliit toimenpiteet ovat vaikuttaneet merkittävästi julkiseen talouteen, vaikkakin useimpien jäsenvaltioiden velat on otettu ennen viimeisintä kriisiä. Kaiken kaikkiaan julkinen velka oli vuonna 2010 kasvanut EU:ssa 80,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Syksyn talousennusteen mukaan sen odotetaan pysyvän samalla tasolla vuonna 2011 (82,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) (katso kuvio jäljempänä). Julkista velkaa kuvaavat luvut ovat samat kuin kevään talousennusteessa (82,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011).

[pic]

Kaiken kaikkiaan julkisen talouden tilanne on suuri huolenaihe EU:ssa ja erityisesti euroalueella. Tämä huolenaihe sai alkunsa jo vuonna 2007, ellei aikaisemmin, ja sen vuoksi parhaillaan toteutetaan julkisen talouden mukautustoimenpiteitä. Vaikka julkisen talouden rahoitusasema on parantunut vähitellen näiden toimenpiteiden ansiosta, viimeaikainen kehitys on osoittanut, että kasvavan velan vaikutus julkisen talouden kestävyyteen ja niiden kerrannaisvaikutus valtionvelkamarkkinoihin on tärkein haaste. Heiveröinen talouskasvu on heikentänyt julkisen talouden rahoitusasemaa ja siirtänyt huomion julkisen talouden kestävyyteen. Tämä on tärkein syy odotetuille palkkojen jäädytyksille tai vain vähäisille palkankorotuksille Euroopan unionin julkisella sektorilla.

Julkisen talouden myllerrys vaikuttaa kuitenkin vielä pitkään jäsenvaltioiden virkamiehiin, sillä tulevina vuosina on toteutettava merkittäviä julkisen talouden säästötoimia. Tällä on epäilemättä suora vaikutus EU:n virkamiesten palkkoihin, jotka menetelmän soveltamisen johdosta noudattavat tarkkaan kansallisten virkamiesten palkkojen muutoksia.

Inflaatio pysyy kurissa

YKHI-kuluttajahintainflaatio nopeutui vuoden 2011 ensimmäisellä puoliskolla ensi sijassa energian ja elintarvikkeiden korkeiden hintojen vuoksi. Koska hyödykkeiden hinnat olivat korkeimmillaan vuoden 2011 ensimmäisellä puoliskolla ja öljyn futuurihinnat näyttävät edelleen alenevan asteittain, kuluttajahintainflaation odotetaan hidastuvan vähitellen alle 2 prosenttiin vuoden 2012 aikana. Hintapaineista voidaan todeta, että jatkuvat tuotantokuilut, joiden odotetaan suurenevan hieman useimmissa jäsenvaltioissa vuonna 2012, pidättelevät inflaatiota, kun taas palkkojen odotetaan kasvavan ainoastaan maltillisesti suuren työttömyyden vuoksi.

Syksyn talousennusteessa odotetaan YKHI-inflaation nousevan 3,0 prosenttiin vuonna 2011 (kevään talousennusteen mukaisesti).

[pic]

Talouden ilmapiiriä kuvaava indikaattori on alentunut

Talouden ilmapiiriä kuvaava indikaattori on erittäin epävakaa. Tämä indikaattori[4] saavutti maaliskuussa 2009 alhaisimman lukeman (66,9) sitten vuoden 1990, minkä jälkeen se ohitti huhtikuussa 2010 vuosien 1990–2010 keskimääräisen arvonsa (100). Se saavutti huippulukeman maaliskuussa 2011 (107,4), mutta on laskenut voimakkaasti viime kuukausina (ollen 93,8 lokakuussa 2011), vaikkakin se on edelleen vuonna 2009 kirjattujen alhaisimpien arvojen yläpuolella.

[pic]

PÄÄTELMÄT

Henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 10 artiklassa vahvistetun poikkeuslausekkeen mukaisesti komissio tarkastelee objektiivisten tietojen perusteella, onko kyse unionin taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen äkillisestä ja vakavasta heikkenemisestä.

Lisäksi unionin tuomioistuimen asiassa C-40/10 antaman tuomion mukaan komission on tarkasteltava, onko kyseinen taloudellinen ja sosiaalinen tilanne katsottava ” poikkeukselliseksi tilanteeksi”, jossa virkamiesten palkkojen mukauttaminen normaalia menetelmää soveltamalla ei tapahtuisi riittävän nopeasti .

Kuten komissio totesi 13. heinäkuuta 2011 julkaisemassaan kertomuksessa, taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen huononemisesta käytetään sanaa ”heikkeneminen”. Se, onko taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen heikkeneminen ”vakava”, pitäisi ratkaista taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten voimakkuuden ja keston perusteella . Sitä, onko taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen heikkeneminen ”äkillinen”, pitäisi tarkastella taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten nopeuden ja ennakoitavuuden valossa . Tässä yhteydessä on erityisen tärkeää erottaa toisistaan talouden normaalit suhdannevaihtelut ja ulkoisten tapahtumien aiheuttamat vaihtelut.

Talouden ja rahoituksen pääosaston 10. marraskuuta 2011 julkaisemien ennusteiden mukaan vuoden 2011 suuntaukset ovat taloudellisten ja sosiaalisten indikaattorien osalta heikkenemässä verrattuna kevään talousennusteeseen ja Euroopan talous on myllerryksessä.

Vaikka lyhyen aikavälin indikaattorien mukaan taloudellinen toiminta on hidastumassa EU:ssa, kokonaiskasvu on tänä vuonna kuitenkin suhteellisen vahvaa. Erityisesti BKT:n ennustetaan kasvavan vuonna 2011 noin 1,6 prosentin vauhtia eli suurin piirtein vuoden 2010 tasoa vastaavasti (2,0 prosenttia), kun vuonna 2009 se supistui 4,2 prosenttia. Vuoden 2011 viimeiselle neljännekselle ennustetun kasvun pysähtymisen odotetaan rajoittuvan kyseiseen neljännekseen ja BKT:n odotetaan palaavan hitaalle kasvu-uralle vuoden 2012 ensimmäisellä neljänneksellä.

Lisäksi työttömyysaste pysyy vakaana vuonna 2011 eli samalla tasolla kuin vuonna 2010 (9,7 prosenttia), kun taas työllisyyden odotetaan kasvavan ensimmäisen kerran vuonna 2011 (0,4 prosenttia) kahtena vuonna kirjatun vähenemisen jälkeen (-1,8 prosenttia vuonna 2009 ja -0,5 prosenttia vuonna 2010).

Palkansaajien korvauksen ennustetaan pysyttelevän kokonaistaloudessa korkeana (3,0 prosenttia vuonna 2011), kun taas julkisen sektorin luku on paljon alhaisempi (0,6 prosenttia) ja vastaa menetelmän mukaisesti laskettua EU:n virkamiesten ostovoiman menetystä (-1,8 prosenttia vuonna 2011).

EU:n julkisen talouden alijäämä oli lähes 7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2009 ja 2010, ja syksyn ja kevään talousennusteissa sen ennustetaan laskevan 4,7 prosenttiin vuonna 2011. Julkisen talouden vakauttamisen ennustetaan jatkuvan niin, että julkisen talouden alijäämä supistuu, vaikka EU:n julkinen velka on ollut EU:n talouden huolenaihe ainakin vuodesta 2007 alkaen.

Vaikka syksyn talousennusteessa kuvattu vuoden 2011 taloudellinen ja sosiaalinen tilanne ei ole yhtä suotuisa kuin kevään ennusteessa, henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevassa 10 artiklassa vahvistettujen perusteiden mukaisesti, sellaisina kuin unionin tuomioistuin on ne tulkinnut, voidaan todeta, ettei EU:hun kohdistu sellaista tuomioistuimen menetelmän osalta määrittämää poikkeuksellista tilannetta , jossa normaalin menetelmän puitteissa EU:n virkamiesten palkkoja ei mukautettaisi riittävän nopeasti, jotta jäsenvaltioiden toteuttamat kansallisiin virkamiehiin kohdistuvat toimenpiteet voitaisiin ottaa huomioon. Vaikka palkansaajakorvausten kasvu kokonaistaloudessa olisi suhteellisen suuri, julkisyhteisöjen palkansaajakorvausten lisäyksen odotetaan olevan vähäinen, mikä otetaan huomioon menetelmää sovellettaessa.

Julkisyhteisöjen palkansaajakorvausten osalta on todettava, että tämä parametri otetaan asianmukaisesti huomioon sovellettaessa menetelmää vuonna 2011. Julkisen sektorin työntekijöiden odotetaan menettävän 2,2 prosenttia ostovoimastaan, mikä vastaa jäsenvaltioiden toimittamia lukua valtion virkamiesten osalta (ostovoiman 1,8 prosentin menetys). Ostovoiman menetystä sovellettaisiin menetelmän johdosta EU:n virkamiehiin kaikilla asemapaikoilla ja heidän reaalipalkkaansa leikattaisiin samalla prosentilla.

Kansallisten ja EU:n virkamiesten ostovoiman menetys näyttää noudattelevan nykyistä taloudellista ja sosiaalista tilannetta, eikä tämä tilanne ole peruste ostovoiman menetyksen ylittäville toimenpiteille. Tämän vuoksi komissiolla ei ole syytä ottaa poikkeuslauseketta käyttöön rikkomatta henkilöstösääntöjen liitteessä XI olevaa 10 artiklaa ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.

Tämä ei kuitenkaan sulje pois suoraan SEUT-sopimuksen 336 artiklan nojalla toteutettavia EU:n virkamiehiin kohdistuvia rakenteellisia uudistuksia. Näin ollen komissio haluaa muistuttaa mieliin luonnosehdotuksensa tarkistetuiksi henkilöstösäännöiksi. Ehdotuksessa esitetään muun muassa seuraavia toimenpiteitä: henkilöstön viiden prosentin vähentäminen kaikissa toimielimissä ja erityisvirastoissa, EU:n virkamiesten viikoittaisen työajan pidentäminen 40 tuntiin ilman korvaavaa palkanmukautusta, normaalin eläkeiän nostaminen 65 vuoteen, varhaiseläkettä koskevien sääntöjen huomattava tiukentaminen sekä toimenpiteet, jotka koskevat urakehitykseen liittyviä sääntöjä, kuten eräistä tehtävistä maksettavien palkkojen huomattava alentaminen. Tämä noudattaa kansallisiin virkamiehiin kohdistuvia jo toteutettuja tai suunniteltuja toimenpiteitä ja johtaisi huomattaviin, yli miljardin euron säästöihin seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa ja vielä suurempiin säästöihin vuoden 2020 jälkeen.

Talouden viimeaikaisen myllerryksen sekä jäsenvaltioiden hallintoon ja talousarvioon kohdistuvien säästötarpeiden johdosta komissio on lisäksi päättänyt ehdottaa yhteisvastuumaksun korottamista 6 prosenttiin. Jos lainsäädäntövallan käyttäjät hyväksyvät maksun korotuksen, se vaikuttaisi EU:n virkamiesten palkkoihin niin kauan kuin ehdotettu palkkojen ja eläkkeiden mukautusta koskeva tarkistettu menetelmä olisi voimassa eli vuoden 2022 loppuun asti.

Komissio esittää tämän ehdotuksen muodollisesti joulukuussa 2011 heti sen jälkeen kun pakollinen henkilöstösääntökomitean muodollinen kuuleminen on saatu päätökseen.

Lopuksi komissio haluaisi vielä toistaa sen, että EU:n talouskasvun odotetaan pysähtyvän vuoden 2011 viimeisellä neljänneksellä ja vuodeksi 2012 ennustetaan hyvin vaatimatonta talouskasvua. Jos talouden tilanne heikkenee edelleen ja johtaa jäsenvaltioiden kansallisella tasolla toteuttamiin toimiin, joita ei voida ottaa tarpeeksi nopeasti huomioon soveltamalla menetelmää tavanomaisesti, komissio käyttää unionin tuomioistuimen painottaman lojaalia yhteistyötä koskevan periaatteen mukaisesti poikkeuslauseketta, jotta voidaan ottaa huomioon kansallisen tason toimenpiteet ja lyhentää näiden toimenpiteiden voimaantulon ja seuraavan vuosimukautuksen välistä aikaviivettä.

[1] Aikaisempien vuosien luvut voivat olla hieman erilaiset Eurostatin säännöllisesti tekemien tarkistusten vuoksi.

[2] Näin ollen ne heijastavat työllisyysasteen, hyvinvointipolitiikan ja palkkatason muutoksia.

[3] Julkisella sektorilla tarkoitetaan tässä jaksossa julkisyhteisöjä. Julkisyhteisöt käsittävät kaikki institutionaaliset yksiköt, jotka ovat markkinattomia tuottajia, joiden tuotos on tarkoitettu yksilölliseen ja kollektiiviseen kulutukseen, ja joiden toimintaa rahoitetaan pääasiassa muiden alojen yksikköjen suorittamilla pakollisilla maksuilla, ja/tai kaikki institutionaaliset yksiköt, jotka osallistuvat ensisijaisesti kansallisen tulon ja varallisuuden uudelleenjakoon. Institutionaalisiin yksikköihin kuuluvat valtiolliset elimet sekä jotkin voittoa tavoittelemattomat laitokset ja itsenäiset eläkerahastot. Julkisyhteisöjen sektori jakautuu neljään alasektoriin: keskushallintoon, valtionhallintoon, paikallishallintoon ja sosiaaliturvarahastoihin.

[4] Yritys- ja kuluttajatutkimuksista saadaan kuukausittaisia arvioita taloudellisen toiminnan eri puolista eri taloudenaloilla sekä tietoa niihin liittyvistä odotuksista. Tutkittavia aloja on viisi: teollisuus, palveluala, rakennusala, vähittäiskaupan ala ja kuluttajat. Kullekin alalle laaditaan ”luottamusindikaattorit”, jotka kertovat yleisistä käsityksistä ja odotuksista kyseisellä sektorilla yksiulotteisen indeksin muodossa. Yleisen taloudellisen toiminnan seuraamiseksi on vuodesta 1985 laskettu talouden ilmapiiriä kuvaava indikaattori (Economic Sentiment Indicator, ESI), joka on näiden viiden indikaattorin painotettu summa.