FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 17.6.2015  
COM(2015) 297 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PA RLAMENTILLE JA  NEUVOSTOLLE 
jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastoj en toimittamisesta ja neuvoston asetuksen 
(EY) N:o 788/96 kumoamisesta 9 päi vänä heinäkuuta 2008 annetun Euroopan 
parlamentin ja neuvoston asetuksen  (EY) N:o 762/2008 t äytäntöönpanosta 
 
 
2 
 1. JOHDANTO  
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 9. heinäkuuta 2008 jäsenvaltioiden vesiviljelyä 
koskevien tilastojen toimittamista koskevan asetuksen (EY) N:o 762/20081. Asetuksen 11 
artiklassa säädetään seuraavaa: ” Komissio antaa viimeistään 31 päi vänä joulukuuta 2011 ja sen 
jälkeen joka kolmas vuosi Euroopan parlamentill e ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän 
asetuksen mukaisesti laadituista tilastoista ja erityisesti niiden merkityksestä ja laadusta. 
Kertomuksessa esitetään myös tilastotietojen keräämistä ja laatimista varten perustetun järjestelmän kustannustehokkuusan alyysi ja yksilöidään parhaita käytäntöjä jäsenvaltioiden 
työmäärän vähentämiseksi ja tietojen käyttökelpoisuuden ja laadun parantamiseksi. ” 
 2. K
ATTAVUUS JA SISÄLTÖ  
Asetuksessa edellytetään tietojen toimittamista neljältä alueelta, jotka ovat 
a) vuotuinen vesiviljelytuotan to (määrä ja yksikköarvo); 
b) siirtoviljelyn vuosittaiset tu lokset (määrä ja yksikköarvo); 
c) hautomoiden ja poikasl aitosten vuosituotanto; 
d) vesiviljelyalan rakenn etta koskevat tiedot. 
Tiedot on toimitettava vuosittain lukuun ottamatta rakennetta koskevi a tietoja, jotka toimitetaan 
kolmen vuoden välein. Vuosi 2008 oli ensimmäin en vuosi, jolta tiedo t oli toimitettava 
(viitevuosi), ja tietojen oli oltava perillä Euro statissa viimeistään 31. joulukuuta 2009. Asetuksen 
mukaan jäsenvaltiot voivat ly kätä sen täytäntöönpanoa tai n iille voidaan myöntää poikkeus 
joidenkin tai kaikkien vaatimusten soveltamis esta. Seitsemälle jäsenvaltiolle on myönnetty 
siirtymäkausi asetuksen täytäntöönpanoa varte n. Tšekin oli toimitettava tiedot ensimmäisen 
kerran viitevuodelta 2009, Portugali n viitevuodelta 2010 ja Saksan, Kreikan, Itävallan, Puolan ja 
Slovenian viitevuodelta 2011.2 Kolmelle jäsenvaltiolle (Itävalta, Tšekki ja Luxemburg) 
myönnettiin viitevuoteen 2011 asti poikkeuksia, joiden  mukaan ne joko eivät toimita lainkaan 
tietoja (Luxemburg) tai toimittava t ainoastaan estimaatit joidenkin tietoluokkien osalta kattavien 
validoitujen tilastotietojen sijasta.3 Vesiviljelytuotantoa koskev at tiedot Belgiasta (2010–2012), 
Tanskasta (2011), Saksasta (2011 ja 2012), Viro sta (2012), Liettuasta  (2010–2012), Itävallasta 
(2011 ja 2012), Sloveniasta (2011  ja 2012), Suomesta (2011 ja 2012) ja Islannista (2012) 
sisältävät monia luottamuksellisia osia. Maat voivat ilmoittaa tiedot luottamuksellisina, jos 
voidaan kohtuudella olettaa, että tietojen julk istaminen voisi mahdollistaa joidenkin yksittäisten 
yhteisöjen ominaisuuksien tunnistamisen. Tästä seur aa, että jos kansallisella tasolla aggregoidut 
vesiviljelyä koskevat tiedot voiva t paljastaa yksittäisten yritys ten tuotannon määrän tai arvon, 
kyseiset tiedot merkitään luottamuksellisiks i eikä Euroopan komissi o saa julkaista niitä. 
 
 
                                                 
1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 762/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, 
jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toim ittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 
kumoamisesta, EUVL L 218, 13.8.2008, s. 1. 
2 Komission päätös 2010/76/EU, annettu 9 päivänä helmikuuta 2010, siirtymäajan myöntämisestä asetuksen 
(EY) N:o 762/2008 täytäntöönpanoa varten. 
3 Komission täytäntöönpanopäätös 2011/626/EU, annettu 22 päivänä syyskuuta 2011, poikkeuksen 
myöntämisestä asetuksen (EY) N:o 762/2008 täytäntöönpanoa varten. 
 
3 
 2.1 Tietojen kerääminen ja lähteet 
Useimmissa jäsenvaltioissa tie dot kerätään vuosittain kaikilta rekisteröi dyiltä vesiviljelyä 
harjoittavilta tuottajilt a käyttäen postitse ta i sähköisesti lähetettäviä kyselylomakkeita. Lähes 
kaikki maat ovat sisällyttäneet vesiviljelyt ietojen keruuta koskevat EU-vaatimukset osaksi 
kansallista lainsäädäntöään. Vaatimus vesiviljel yn tuotantoyritysten reki steröinnistä sisältyy 
eläinten terveyttä koskev aan EU:n lainsäädäntöön4. Vastaamatta jättämisen on todettu olevan 
yleisesti ottaen vähäistä monissa  jäsenvaltioissa, ja viranomaist en on suhteellisen helppoa ottaa 
tietojen toimittajiin yhteyttä myöhemmin. Jo tkin jäsenvaltiot ilmoittavat käyttävänsä 
toimialalähteistä saatavia halli nnollisia tietoja. Muutamissa mai ssa eläinlääkintälaitokset ja 
kalastusosastot tekevät yhteistyötä rekisteritietojen ja toimitettujen tietojen vertaamiseksi.  
2.2 Tiedonkeruujärjestelmät jäsenvaltioissa 
Seuraavat maakohtaiset jaksot on ot ettu vesiviljelytilastoja koske vista viimeisimmistä vuotuisista 
menetelmäraporteista (viitevuosilta 2011–2013), jo tka jäsenvaltiot ovat lähettäneet Euroopan 
komissiolle asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti. Ne eivä t edusta komission kantaa. 
Belgia 
Belgian tilastolaitos toimittaa vesiviljelyä kos kevat tiedot Eurostatille. Voimassa ei ole 
vesiviljelyä koskevia tilastoja sä äntelevää kansallista lainsääd äntöä. Otannan perusjoukko kattaa 
kaikki liittovaltion elintarvik eturvallisuusviraston (FAVV/AFSCA)  rekisteröimät yritykset. Suuri 
osa Belgian tuotannosta käytetään  istutustoimintaan tai virkisty skalastukseen. Koska sitä ei 
myydä, se ei sisälly Eurostatin tilastoihin. T uotantomäärän pienuuden vuoksi Belgia voi toimittaa 
yhteenvetotiedot, joissa ilmoitetaan estimoitu kokonaistuotanto.  
Bulgaria 
Bulgarian kalastus- ja vesiviljelyalan kansallinen virasto (National Agency for Fisheries and 
Aquaculture, NAFA) ylläpitää vesi viljelytilojen kansallista rekisteriä ja edellyttää yritysten 
toimittavan sille vuosittain tilast otietoja tuotannosta ja myynni stä. Tietolähteitä verrataan 
säännönmukaisesti toisiinsa niid en validiteetin varmistamise ksi. NAFA:n tarkastajat myös 
tarkistavat tietoja tarkastuskäynneillä. 
Tšekki 
Maatalousministeriö kerää vesiviljel yä harjoittavilta tuottajilta ja Tš ekin viehekalastajien liitolta 
tietoja asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti. M aatalousministeriö ja Tš ekin tilastotoimisto 
validoivat tiedot ja toimittavat ne Eu rostatille. Estimaatioita ei tehdä.  
Tanska  
Tanskan elintarvike-, maatalous- ja kalastusminist eriön alainen maa- ja kalatalousvirasto kerää 
tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Ensimyyntiä koskevat tuotantotiedot kerätään kaikilta kaupallisilta vesiviljelyalan  tuotantolaitoksilta. Tämä kattaa koko tuotannonalan, eikä 
                                                
 
4 Neuvoston direktiivi 2006/88/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 2006, vesiviljelyeläimiin ja niistä saataviin 
tuotteisiin sovellettavista eläinten terveyttä koskevista vaatimuksista sekä vesieläinten tiettyjen tautien ehkäisemisestä ja torjunnasta (EUVL L 328, 24.11.2006) ja komission päätös, tehty 30 päivänä huhtikuuta 
2008, neuvoston direktiivin 2006/88/EY täytäntöönpanosta siltä osin kuin kyse on internetpohjaisesta 
tietosivusta, jonka avulla saatetaan sähköisesti saataville tietoja vesiviljelyn tuotantoyrityksistä ja luvan saaneista jalostuslaitoksista (EUVL L 138, 28.5.2008, s. 12–20).  
 
4 
 otantamenetelmiä käytetä. Aiemmin ilmoitetut elopainoon perustuvat ar viot myytyjen nuorten 
kalojen lukumäärästä on korvattu vuo desta 2012 todellisilla määrillä. 
 
Saksa 
Tiedot toimitetaan liittovaltion tilastotoimistolle (D estatis) osavaltioiden t ilastotoimistojen kautta. 
Osavaltioiden tilastotoimistot laskevat kai kkien rekisteröityjen vesiviljely-yritysten 
tuotantomäärän täysimääräisesti ensimyynnin peru steella. Tuotannon arvo estimoidaan enintään 
500 yrityksen otannan perusteella. Puuttuvat tiedo t tuotantoarvoista es timoidaan käyttämällä 
lajiryhmien (esim. lohikalat ja sä rjet) painotettuja keskiarvoja. 
Viro  
Viron tilastotoimisto kerää tiedot ja toim ittaa ne Eurostatille. Tiedonkeruu edellyttää 
kyselytutkimuksen järjestämistä kaikkien sellai sten yritysten keskuude ssa, jotka harjoittavat 
kaupallista kalanviljelyä, kalojen istutusta ja ka lastusmatkailua pääasiallisena tai sivutoimintana. 
Kysely kattaa kaupallisen tuotannon, jalostuksen, myynnin ja välituotannon sekä kulutuksen. Tiedot validoidaan, ja niitä verrataan ympäri stöministeriöltä saatuihin tietoihin kalojen 
istutuksesta. Virossa on todettu erityisongelma, joka koskee tuotantotilojen välillä myydyn tuotannon kaksinkertaista laskentaa. 
Irlanti  
Irlannin merikalastuslautakunta (Bord Iascaigh Mhara) vastaa tietojen keruusta ja niiden 
toimittamisesta Eurostatille. Vastaamatta jättäneiden osuus on noin 20 prosenttia. Puuttuvat tiedot estimoidaan asiantuntijalausuntojen ja viiden  viime vuoden keskimääräisten tietojen sekä 
ajankohtaisten alueellisten kehi tyssuuntausten perusteella. Jos tietoja ei saada toistuvista 
pyynnöistä huolimatta, ne hankitaan epäsuorasti mu ilta virastoilta. Tietojen oikeellisuuden 
varmistaminen on vaikeampaa, kun kyse on us eammalla kuin yhdellä lainkäyttöalueella 
toimivista yrityksistä, joiden tapauksessa  on ilmennyt kaksinkertaista laskentaa. 
Kreikka 
Kreikan tilastoviranomainen (ELSTA T) kerää tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Ensimyyntiin 
perustuvat tuotantotiedot kerätään täysimääräisen laskennan kautta. Yritysrekisteri päivitetään 
vuosittain sen varmistamiseksi, että se kattaa koko alan. Vastaamatta jättä neiden osuus aleni 3 
prosentista 1,6 prosenttiin vuosien 2011 ja 2013 vä lisenä aikana. Puuttuvat arvot määritettiin 
laskennallisesti. 
Espanja  
Espanjan maatalous-, elintarvike- ja ympäri stöministeriön (MAGRAMA) tilasto-osasto kerää 
tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Kyselytutkimus ka ttaa kaikki aktiiviset ve siviljelylaitokset, ja 
sen luotettavuutta pidetään hyvänä. Lisäksi Ga lician simpukantuottajiin kohdistetaan ositettua 
otantaa, jonka luotettavuusas te on 95 prosenttia. Tietojen johdonmukaisuus aiempina vuosina 
toimitettujen tietojen kanssa tark istetaan. Espanjan erityisongelmana oli ai emmin hintojen ja 
asianmukaisten muuntokertoimien (yksilöiden lukumäärä elopainotonnia kohti) määrittäminen luonnosta pyydetyille tuotantoketjun panoks ille. Tämä ongelma ratkaistiin vuonna 2012.  
 
 
 
5 
 Ranska  
Ekologian, energian ja kestävän  kehityksen ministeriön merika lastus- ja vesiviljelyosasto 
(DPMA) kerää tiedot ja toimittaa ne Eurostatil le. Tiedonkeruu suoritetaan postitse toimitettavan 
kyselyn muodossa. Suunnitteilla on siirtymine n online-tiedonkeruuseen  vuodesta 2015 alkaen. 
Puuttuvia tietoja korvataan käyttämällä saman maantieteellisen alueen samanlaisia laitoksia 
koskevia tietoja. Tietojen va lidointiin kuuluu poikkeavien havain tojen haku, tietojen sisäinen 
vertailu ja vertaaminen aiemmin toimitettuihin tietoihin. 
Kroatia 
Maatalousministeriön kalastusosas to käyttää aluspäiväkirjoja vesiviljelytietojen vuotuisessa 
keruussa. Meriviljelyn alalla vastaamatta jättäminen on simpukanv iljelijöiden keskuudessa 
erittäin yleistä, joten tämän alasektorin puuttuvat arvot estimoidaan. Kroatia aikoo puuttua 
tietojen laatua koskeviin ongelmiin viljelijöille sekä makean veden että meren vesi viljelyn alalla 
järjestettävien työpajojen avulla.  
Italia  
Maatalousministeriö (Ministero delle Politiche ag ricole alimentari e forestali) toimittaa tiedot 
Eurostatille. Tiedot kerätään alueellises ti UNIMARin (kalastus- ja vesiviljelyalan 
tutkimusosuuskuntien yhteenliittymä) kautta. Kaikki  alueellisen koordinaattorin tiedossa olevat 
vesiviljelylaitokset kuuluvat vuotuisen laskenna n kohdeperusjoukkoon. Haastattelut järjestetään 
laitoksissa. Estimaatioita ei tehdä. 
Kypros 
Maatalous-, luonnonvara- ja ympäristöministeriön kalastus- ja merentutkimusosasto (DFMR) 
kerää tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Tiedot kerätään pääasiassa tilastollisen laskennan avulla, 
minkä lisäksi tehdään tarkastuksia paikan päällä ja  haastatellaan vesiviljely-yritysten johtajia tai 
omistajia. Lisätietoja saadaan hyväksynnöistä, jo ita tarvitaan kannan istuttamiseksi lammikoihin 
tai uoma-altaisiin, vientitiedoista sekä kalanrehun tuontitiedoista. Eri organi saatioille lä hetetyissä 
tiedoissa on havaittu joitakin epäjohdonmuka isuuksia, jotka on kuitenkin tarkoitus poistaa 
vuoteen 2014 mennessä. 
Latvia  
Tilastokeskus (Central Statistical Bureau, CSB) vastaa vesiviljel ytietojen keruusta. 
Maatalousministeriön kalastusos asto vastaa tietojen  johdonmukaisuuden varmistamisesta ja 
raportoinnista Euroopan komissiol le. Kyselylomake kattaa koko t uotannonalan, eikä estimointia 
käytetä. 
Liettua  
Maatalousalan tiedotuksesta ja  maaseudunyritystoiminnasta huoleh tiva keskus (Agricultural 
Information and Rural Business Center, AIRBC) ker ää tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Kaikki 
kaupalliset vesiviljelyn tuotan tolaitokset toimittavat tiedot puolivuosittain. Vastausaste on 100 
prosenttia. 
Luxemburg 
Luxemburgissa ei harjoiteta kalojen markkina tuotantoa. Ainoa kala-alan laitos on valtion 
omistama ja tuottaa kalaa ai noastaan päästettäväksi luontoon.  
 
 
6 
 Unkari 
Päävastuu vesiviljelyä koskevista  tiedoista kuuluu maatalousminist eriölle. Unkarin tilastokeskus 
toimittaa lopulliset tilastot Eurostatille. Tiedot  validoidaan vertaamalla niitä kunkin lajin ja 
ikäluokan vahvistettuihin vähimmäis- ja enim mäismääriin. Suhteellisen  pienen tilastoinnin 
perusjoukon vuoksi mahdollisia poikkeavuuksia voidaan selvittää ta rkemmin puhelimitse. 
Ensimmäisen myyntipisteen keskimääräisten myyntihintojen määritystä aiotaan parantaa. 
Malta  
Kansallinen tilastotoimisto (National Statistics  Office, NSO) kerää tiedot ja toimittaa ne 
Eurostatille. Maltan tuotannonala on pieni, sillä se käsittää vain  kuusi yritystä, joista viisi on 
erikoistunut tonnikalan li hotustoimintaan. Toimitetu t tiedot käydään huolellisesti lä pi, ja niitä 
verrataan elävien kalojen myyntiä ja kansainvälistä kauppaa koskeviin tietoihin. 
Alankomaat  
Alankomaiden tilastotoimisto (CBS) on ke rännyt viitevuodesta 2013 vesiviljelytiedot 
Alankomaiden kalankasvattajajärjestöltä (NeVeVi)  ja simpukkahuutokaupalta. Ostereiden arvo 
saadaan talousministeriöltä. Simpukanpoikas ille ei ole markkinahintaa, minkä vuoksi se 
ilmoitetaan Alankomaiden simpukantuottajajä rjestön alustavana estimaattina. Simpukoiden 
estimoitu tuotantoarvo on toimitettu kahden yrit yksen osalta salassapi tovaatimusten vuoksi. 
NeVeVi estimoi vesiviljelylaitosten rakennetta koskevat tiedot laji- ja 
tuotantomenetelmäkohtaisen kokonaistuotannon perusteella. 
Itävalta 
Itävallan tilastotoimisto kerää ti edot ja toimittaa ne Eurostatil le. Tiedot kerätään vuosittain 
kaikilta yrityksiltä. Kun ensimmäisen kysel yn käynnistämisestä on nyt kulunut kolme vuotta, 
vastausasteet ovat nousseet alun 90 prosenti sta 99 prosenttiin. Ruoka kalojen yksikköhinnoista 
laaditaan estimaatit 5–15 prosentissa niistä tapauksista, joissa hinnat eivät ole tiedossa sen vuoksi, että yritykset harjoittav at jalostetun kalan suoramyyntiä. 
Puola  
Olsztynissa sijaitseva sisävesikalastuslaitos kerää vesiviljelytuotantoa koskevat tiedot ja toimittaa 
ne maataloudesta ja maaseudun kehittämisestä vastaavalle ministeriölle, joka toimittaa ne 
edelleen tilastokeskukselle. Vesiviljelyä koskev aa kyselylomaketta jaetaan verkkosivustojen, 
tiedotuskampanjoiden ja postitu slistojen kautta. Ka ttavuus estimoidaan lähes 100 prosentiksi. 
Asetuksessa (EY) N:o 762/2008 vahvistetut tuota nnon ja viljelymenetelmien määritelmät, jotka 
poikkeavat Puolassa noudatetusta käytä nnöstä, vaikuttavat tietojen laatuun. 
Portugali 
Luonnonvarojen, turvallisuuden ja meripalvelujen pääosasto (DGRM) toimittaa tiedot 
Eurostatille. DGRM kerää murto- ja merivesien  vesiviljelytiedot s uoraan ja vastaanottaa 
sisämaan vesiviljelytiedot luonnon- ja  metsänsuojelula itokselta (ICNF).
 Vesiviljelyn 
tuotantoyksiköiden alue, tyyppi ja ympäristö saad aan hallinnollisesta rekisteristä. Kaikki muut 
muuttujat kerätään postitse toimitettavalla kys elylomakkeella ja tekemällä tarvittaessa 
henkilökohtaisia haasta tteluita. Vastausaste on korkea ka lankasvattamoiden osalta, mutta 
simpukoiden (isomattosimpukoiden) pohjatuo tannosta tarvitaan estimaatteja. 
 
 
7 
 Romania  
Kalastus- ja vesiviljelyalan kans allinen virasto (NAFA) kerää tie dot ja toimittaa ne Eurostatille. 
Kaikki vesiviljelyä harjoittavat  yksiköt rekisteröidään ja lis ensoidaan. Tuotannon määristä ja 
arvosta kerätään tiedot kuukausittain. 
Slovenia 
Maatalous-, metsätalous- ja elintarvikeministeriö (MAFF) ja Slovenian tilastotoimisto (SURS) 
keräävät tiedot ja toimittavat ne Eurostatille . Kaikki kaupalliset kalankasvattajat täyttävät 
vuosittain verkkokyselylomakkeen tai postitse toim itettavan kyselylomakkeen. Tämä kattaa myös 
viehekalastusjärjestöt, jotka osal listuvat kyselyihin ve siviljeltyjen kalojen markkinoilla toimivina 
vesiviljelyä harjoittavina tuottajina. Lopulliset tiedot määritetään laskennallisesti aiempien 
tietojen tai laitosten kapasiteetin perusteella. Joissakin tapauksissa käytetään muuntokertoimia perattujen tai fileoitujen kalojen painon muunta miseksi elopainoksi. Slovenia huomauttaa, että 
kalankasvattajilla on vaikeuksia raport oida kalanmädistä luotettavasti. 
Slovakia 
Slovakian tilastotoimisto kerää ti edot ja toimittaa ne Eurostatille. Tiedot kerätään aktiivisten 
lisensoitujen vesivilje lyalan tuottajien kes kuudessa tehtävän postikys elyn avulla. Kysely on 
täysin kattava, eikä estimointeja tehdä. Jatk uvat muutokset vaikeuttavat laitosten koon ja 
menetelmien kvantifiointia. 
Suomi  
Suomessa vesiviljelytilastot kuul uvat riista- ja kalatalouden tutk imuslaitoksen vastuualueeseen. 
Tiedot kerätään tilastollisella kys elylomakkeella, joka lähetetään kaikille vesivilj elyrekisterissä 
oleville tuotantoyksiköille. Vastausaste oli 93 prosenttia vuonna 2012 ja 90 prosenttia vuonna 
2013 (oltuaan aiempina vuosina noin 75 prosenttia).  Vastaamatta jättäneitä koskevat estimoinnit 
tehdään osittamalla tulokset ja soveltamalla os itekohtaisia kertoimia. Osa tuotantomäärästä 
perustuu perattuun painoon, joka on muunne ttu elopainoksi käyttämällä kiinteitä 
muuntokertoimia. Ruokakalantuotannon arvo lask etaan keskimääräisten tuottajahintojen 
perusteella. 
Ruotsi  
Kansallinen tilastolaitos kerää tiedot valtio n maatalousviraston puolesta ja toimittaa ne 
Eurostatille. Tiedot kerätään vuosittain posti kyselyllä. Vastaamatta jättäneiden määrä on 
alhainen. Puuttuvat arvot määrite tään laskennallisesti käyttämällä tietoja edellisiltä vuosilta. 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Vesiviljelytilastot kerä ä kukin aluehallinto erikseen: Engl annissa ja Walesissa Centre for 
Environment, Fisheries and Aquaculture (CEFAS),  Skotlannissa Marine Scotland Science (MSS) 
ja Pohjois-Irlannissa Department for Agricult ure and Rural Development (DARD). Centre for 
Environment, Fisheries and Aquaculture (CEF AS) kerää Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat 
aggregaatit. Tietojen toimittaminen riippuu alan e dustajien kanssa tehtävästä yhteistyöstä, jonka 
katsotaan sujuvan erittäin hyvin. Tuotantomääriä koskevat tiedot kerätään vuosittain kyselyllä, 
joka kattaa kaikki tuotta jat. Yksikköhintoja koske vat tiedot estimoidaan eri asiantuntijalähteistä 
saatujen lausuntojen perusteella. Painot ettu keskimääräinen yksikköhinta toimitetaan 
(kokonaisarvon perusteella), jos yksikköhinnat vaihte levat maittain ja laje ittain. Siirtoviljelyä 
 
8 
 koskevien tietojen keruuta ei ol e vielä yhtenäistetty kaikilta osin asetuksen (EY) N:o 762/2008 
vaatimusten kanssa. 
 
ETA-maat 
Islanti  
Islannin elintarvike- ja el äinlääkintäviranomainen on kerän nyt vuoden 2015 alusta vesiviljelyä 
koskevat tuotantotiedot, ja Islannin tilastolaitos toimittaa ne  Eurostatille. Tiedot kerätään vuosittain verkkokyselylomakkeella. Otantamenete lmiä ei käytetä. Islannin tapauksessa 
erityisongelmana ovat vesiviljelyal an rakennetta koskevat tiedot, jo ita ei ollut saatavilla ennen 
viitevuotta 2013. Vuotta 2011 koskevat tie dot on sen vuoksi estimoitu jälkikäteen 
kokonaistuotannon perusteella. Myös vastaamatta jättäminen on aiheuttanut ongelmia viime 
vuosina. Ongelmat pystytään toivottava sti ratkaisemaan uuden lainsäädännön ja 
vesiviljelylaitoksissa tehtävien tarkastusten avulla. 
Norja 
Kalastusosasto kerää tiedot ja toimittaa ne Eurostatille. Kaikkien kaupallisten tai 
tutkimustoimintaa harjoittavien vesiviljelytuo ttajien on toimitettava tiedot paperilomakkeella. 
Puuttuvat tuotantoarvot määritetään laskennal lisesti aiempien vuosien hintojen perusteella. 
Asetuksen (EY) N:o 762/2008 noudattamisesta aiheut uu vain vähän rasitusta, koska Norjan 
viranomaiset keräävät jo tietoja muihin tarkoituksiin. 
 
2.3 Tietojen laatu 
Suurin osa tietojen toimittajista ilmoittaa tuot annonalan kattavuuden olev an täydellinen ja 
tietojen laadun hyvä. Muutamat maat eivät kä sittele tietojen laat ua yksityiskohtaisesti 
raporteissaan (esimerkiksi Romania ja Latvia). Eräät muut maat tuovat esiin tietojen laatuun 
liittyviä erityisongelmia. Kroatia mainitsee, ette i se ole saanut vastausta simpukka-alalta. 
Portugalin ilmoituksen mukaan simpukoiden pohjatuotannon vastausast e on alhainen ja 
epäluotettava. Myös Irlanti ja Islanti ottavat raporteis saan esille tietojen puuttumiseen ja joissakin 
tapauksissa havaittuun heikkoon la atuun liittyviä kysymyksiä. Irla nti huomauttaa,  että korkea 
vastausprosentti ja toimitettujen tai estimoitujen tietojen hyvä laatu riippuvat alan edustajien 
yhteistyöhalukkuudesta. Tämä pitää todennäköisesti paikkansa myös yleisesti, vaikka monissa 
maissa on hyviä kokemuksia yhteistyöstä alan edustajien kanssa. Espanja ja Yhdistynyt 
kuningaskunta ovat huolissaan siirtoviljelyä koskevista tiedoista, joista on mahdollisesti 
saatavilla vain osa. Kaikki m aat, jotka ovat ilmaisseet huolensa jo idenkin tietojensa saatavuudesta 
tai laadusta, ovat valmiit pyrkimään jatkuvasti parantamaan tilannetta. 
Kokonaisuuden kannalta tarkasteltuna  eri vuosilta peräisin olevie n ihmisravinnoksi tarkoitettua 
vesiviljelytuotantoa koskevien tietojen johdonmukaisuus näytt ää erittäin hyvältä. Tietojen 
johdonmukaisuus näyttää kaiken kaikkiaan hyvältä myös  lajitasolla. Tiettyjen lajien tuotannossa 
tapahtuu harvoin äkillisiä vähenny ksiä tai lisäyksiä. Ilmeisiä tapauksia, joissa tietojen laatu 
todetaan heikoksi, on vähän. On melko yleistä, että  tiedoissa on puutteita, jo lloin myös aikasarjat 
jäävät epätäydellisiksi. Osasyynä tähän voivat olla vuoteen 2011 käytössä olleet 
siirtymäjärjestelyt ja myös se, että raportointi tehdään toisinaan suvuittain  tai lajiryhmittäin eikä 
yksityiskohtaisesti lajeittain. Joi ssakin tapauksissa on kuitenkin ilmeistä, että tietoja olisi 
 
9 
 hyödyllistä tarkistaa. Lisäksi monissa maissa vesi viljelyalan tuottajat näyttävät kokeilevan uusia 
lajeja hyvin pieninä määrinä. Näitä lajeja kos kevien tietojen käyttö on kyseenalaista. 
Eri vuosilta peräisin olevat ti edot ihmisravinnoksi tarkoitet un kalanmädin tuotannosta ovat 
erittäin johdonmukaisia lajeitta in ja maittain. Jotkin  aikasarjat ovat edelleen lyhyitä vuosina 
2008–2010 voimassa olleiden poikkeuksien vuoksi. 
Siirtoviljelyä koskevien tietojen laatua pidetään melko heikkona. Lähes kaikkia lajeja koskevissa 
tiedoissa on kaikissa maissa suurta vaihtelua. Va ikka tällaisen vaihtelun voidaan katsoa johtuvan 
osittain vaihtelusta luonnosta pe räisin olevien poikasten runsa udessa, eri vuosien väliset suuret 
erot eivät vaikuta täysin peruste lluilta. Monia tietoja myös puuttuu, ja jotkin aikasarjat ovat liian 
lyhyitä, jotta niiden perusteella voitaisiin arvi oida tietojen johdonmukaisuutta. Lisäohjeiden ja -
määritelmien antaminen siirtoviljelystä tarvittavista tiedoista voisi olla yksi tapa parantaa tietojen laatua. 
Hautomoissa tuotetun kalanmädin lajikohtaist a määrää koskevissa tie doissa on kaikissa 
tuottajamaissa hyvin usein puutteita ja erittäin suurta vaihtelua. Nuor ia kaloja koskevissa 
tiedoissa on suurta vaihtelua joidenkin lajien ja maiden tapauksessa, ja toisinaan taas tiedot ovat 
puutteellisia. Aikasarjat ovat useissa mai ssa liian lyhyitä tarkempaan analyysiin. 
3. T
IETOJEN KÄYTTÖ (TIETOJEN LEVITTÄMINEN ) 
Jäsenvaltioiden raportit ovat saatavilla Eu rostatin julkaisutietokannassa osoitteessa 
http://ec.europa.eu/eu rostat/data/database . Tietoja julkaistaan myös Eu rostatin tilastoesitteissä, 
kuten viimeksi julkaistuissa maatalous-, me tsänhoito- ja kalastustilastoissa vuodelta 2014 
(Agriculture, forestry  and fishery statistics, 2014 edition , ISBN 978-92-79-43201-9). Vesiviljelyä 
koskevista tilastoista annetun as etuksen nojalla kerätyt tiedot ova t olennaisessa asemassa, jotta 
sekä jäsenvaltioiden että EU:n tasolla voidaan tehdä tietoon ja näyttöön  perustuvia päätöksiä. 
Vesiviljelyn tuotantomääriä ja  kehityssuuntauksia koskevien tietojen merkitys kasvaa koko ajan, 
kun alaa pyritään jälleen kehitt ämään kestävällä tavalla osan a yhteistä kalastuspolitiikkaa. 
Määrälliset tiedot ovat erityisen  tärkeitä laadittaessa monivuo tisia kansallisia  suunnitelmia 
kestävän vesiviljelyn kehittämises tä. Asetuksen mukaisesti julkaissu t tiedot tarjoavat poliittisille 
päättäjille, alan edustajille ja kansalaisyhtei skunnalle sarjan hyväksytty jä viitelukuja, joita 
voidaan hyödyntää vesiviljelyt uotannon tulevaisuudesta käytävässä vuoropuhelussa. 
4. KUSTANNUSTEHOKKUUS 
Asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisen vesi viljelytietojen ker uun kustannustehokkuutta 
arvioitiin vuonna 2013 a nnetuissa maakohtaisissa menetelmär aporteissa, joissa  tarkasteltiin 
vuosia 2009–2013. Kustannustehokkuutta koskeviin kys ymyksiin saatiin vastaukset 27 maalta. 
Kuusi maata ilmoitti raha-arvona ilmaistut t uotantokustannukset alhaisiksi, kolme maata 
alhaisiksi tai keskisuuriksi, 12 maata keskisuuriksi , yksi maa keskisuuriksi tai korkeiksi ja kaksi 
maata korkeiksi. Useimmat maat käyttävät as etuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti koottuja 
vesiviljelytietoja myös kansallisiin tarpeisii n. Kattavuus on yli 50 prosenttia yhteensä 20 maassa, 
joista 15 yltää yli 80 prosentin ja seitsemän  95–100 prosentin kattavuusasteeseen. Seitsemän 
jäsenvaltiota ei vastannut tähän kysymykseen. 
Useat maat ovat ehdottaneet parannuksia, joil la pyritään keventämään asetuksen (EY) 
N:o 762/2008 noudattamisesta aiheutuvaa rasitust a. Tavoitteena on parantaa erityisesti 
yhteistyötä, jota harjoitetaan alan muiden si dosryhmien kanssa toimitettavia tietoja koskevien 
vaatimusten standardoinnin alalla pääasiassa F AO:n ja tietojen keruuta koskevista puitteista 
 
10 
 annetun asetuksen (EY) N:o 199/2008 osalta. Itäva lta haluaa erottaa viljelymenetelmiä koskevat 
tiedot eri lajeja koskevista tiedoista ja rajata  yksityiskohtaisten tieto jen keruun suurimpiin 
tuotantoyksikköihin. Tämän seurauksena pien et tuotantoyksiköt ilmoittaisivat vain 
kokonaistuotantonsa. 
Maakohtaisten raporttien perusteella näyttää siltä,  että maista noin puolet kerää tietoja suoraan 
laitoksilta tuotantoyksiköiden tasolla, kun taas toisissa mai ssa yritysjohtajat täyttävät 
kyselylomakkeet kaikkien tuotantolaitostensa puolesta. Vaikka tietojen keräämisellä yksittäisten yritysten tasolla helpotetaan samalla tietojen keruuta koskevista puittei sta annetun asetuksen 
(EY) N:o 199/2008
5 mukaista tiedonkeruuta, vain Bulgaria, Kypros, Suomi, Liettua ja Espanja 
ilmoittavat tekevänsä näin. Ajatusta molempien asetusten mukaisten vaatimusten täyttämisestä yhdellä tiedonkeruuprosessilla kann attaisi ehkä pohtia tarkemmin jäsenvaltioille aiheutuvan 
kokonaisrasituksen keventämiseksi.  
5. P
ÄÄTELMÄT  
Asetuksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti kerättyjen  tietojen analysoinnin perusteella näyttää 
siltä, että ihmisravinnoksi tarkoi tettua vesiviljelytuotan toa  (mukaan lukien kalanmäti) koskevien 
tietojen laatu on melko korkea kokonaisuutena tarkasteltuna ja  tärkeimpien lajien osalta, 
vaikkakin joissakin maissa yksittäisten lajien aika sarjat ovat puutteellisia ja niitä olisi suotavaa 
tarkistaa. Siirtoviljelyä sekä hautomoissa ja poikaslaitoksissa harjoitettavaa kalanmädin tuotantoa 
koskevat tiedot ovat melko hei kkolaatuisia. Nuorten kaloje n lukumäärää koskevat tiedot ovat 
johdonmukaisempia, vaikka asetuksessa oleva nuorte n kalojen määritelmä ei ole riittävän tarkka. 
Monet maat pitävät Eurostatille toimitettujen ka nsallisten vesiviljelytietojen laatua korkeana. 
Eräät maat eivät arvioi erikseen  tietojensa laatua mutteivät myöskään mainitse mitään puutteita. 
Vain muutamat maat myöntävät, että niiden tiedo issa on puutteita, joiden ne ilmoittavat johtuvan 
joko maan sisäisistä vaikeuksis ta tai asetuksen moniselitteis yydestä. Joissakin tapauksissa 
asetuksen katsotaan poikkeavan alan todellisesta luonteesta. 
Vesiviljelyä koskevien lukujen tuottamisessa käytetään melko vähän estimointia. Useimmissa 
jäsenvaltioissa käytetään vuotuista laskenta a, joka kattaa koko ka upallisen tuotannon. 
Vastaamatta jättämistä esiintyy yleisesti ottaen  vähän lukuun ottamatta joitakin erityistapauksia. 
On kuitenkin todettu, että tietojen  laatu ja kattavuus riippuvat suuressa määrin alan edustajien 
yhteistyöhalukkuudesta. 
Kustannustehokkuuden osalta viitevuonna 2013 vain ne ljä maata (Saksa, Irlanti, Kreikka ja 
Puola) ilmoitti asetuksen (EY)  N:o 762/2008 aiheuttaneen niille suurta rasitusta tietojen 
keruuseen, käsittelyyn ja toimituks een tarvitun ajan kannalta ja kaks i maata (Tanska ja Saksa) piti 
tuotantokustannuksia korkeina. Seitse män maata oli sitä vastoin sitä mieltä, että asetus aiheuttaa 
niille vain vähäistä ajallista ja taloudellista ra situsta. Nämä arviot eivät korreloi jäsenvaltioiden 
tuotantomäärien kanssa. Useimmat  maat täyttävät kansalliset ti etotarpeensa huomattavilta osin 
keräämällä vesiviljelytietoja aset uksen (EY) N:o 762/2008 mukaisesti. 
6. SUOSITUKSET  
Euroopan komissio pyrkii jatkuvas ti parantamaan Euroopassa kerä ttävien tilastojen laatua. 
Keskeisiin periaatteisiin kuuluu samalla jäsenvaltioihin kohdist uvan rasituksen keventäminen. 
                                                 
5 Neuvoston asetus (EY) N:o 199/2008, annettu 25 päivänä helmikuuta 2008, kalatalousalan tietojen keruuta, 
hallintaa ja käyttöä koskevista yhteisön puitteista se kä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten 
lausuntojen tukemisesta (EUVL L 60, 5.3.2008, s. 1). 
 
11 
 Tätä varten asetusta (EY) N:o 762/2008 saatet aan tarkastella uudell een aiempina vuosina 
harjoitetusta tiedonkeruusta saat ujen kokemusten pohjalta. Uude lleentarkastel ussa otetaan 
huomioon tarkistetun yhteisen kalastuspolitiikan  mukaiset tietotar peet ja asetuksen 
yhdenmukaistaminen tiedonkeruupuitteita koskevan m onivuotisen ohjelman kanssa. Erityisesti 
luottamuksellisten tietojen suureen määrään liit tyvään ongelmaan on löydettävä ratkaisu, jotta 
Euroopan tasolla voidaan tuottaa ja käyttää yhdenmukaistettuja vesi viljelytietoja. Tässä 
yhteydessä aiotaan hyödyntää synergiaetuja, joit a saadaan kalastustila stoja käsittelevän 
koordinointityöryhmän laatiman vesiviljel yä koskevan vakiolomakkeen käytöstä. 
Jäsenvaltioiden tasolla vesiviljelytietojen ke ruusta aiheutuvaa rasitu sta voidaan vähentää 
siirtymällä paperilomakkeista (osittain esitäytet tyihin) verkkolomakkeisiin ja automatisoimalla 
osa validointiprosessista. Bulgaria on ottanu t onnistuneesti käyttöön uusia tiedonkeruumuotoja, 
jotka kattavat sekä asetuksen (EY) N:o 762/ 2008 mukaiset tilastotietovaatimukset että 
vesiviljelyä koskevia sosiaalis-taloudellisia tietoja  koskevat vaatimukset, jotka johtuvat tietojen 
keruuta koskevista puitteista anne tusta asetuksesta (EY) N:o 199/2008.