FI Euroopan unionin virallinen lehti C 196/20

Neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön korostamisesta kaikissa EU:n politiikoissa

(2018/C 196/05)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA:

1. EU:n jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten johtajat esittivät 25. maaliskuuta 2017 annetussa Rooman julistuksessa vision unionista, joka tarjoaa kansalaisilleen uusia mahdollisuuksia kulttuuriseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja joka säilyttää eurooppalaisen kulttuuriperinnön ja edistää kulttuurista monimuotoisuutta ( 1 )

2. Eurooppa-neuvosto kehotti 14. joulukuuta 2017 antamissaan päätelmissä ( 2 ) jäsenvaltioita, neuvostoa ja komissiota kutakin oman toimivaltansa mukaisesti jatkamaan työtä kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 ( 3 ) tarjoaman mahdollisuuden hyödyntämiseksi niin, että lisätään tietoisuutta kulttuurin ja kulttuuriperinnön sosiaalisesta ja taloudellisesta merkityksestä;

TOTEAA SEURAAVAA:

3. Kulttuuria painotetaan nykyään EU:n poliittisessa ohjelmassa, kuten marraskuussa 2017 Göteborgissa kokoontuneiden johtajien keskusteluissakin vahvistettiin; johtajat totesivat näissä keskusteluissa, että kulttuuri on merkittävässä asemassa, kun rakennetaan osallistavia ja yhtenäisiä yhteiskuntia ja ylläpidetään Euroopan kilpailukykyä ( 4 )

4. Tämä kehitys vahvistaa, että kulttuuriperinnön alalla EU:n tasolla tehtävä hyvä yhteistyö on merkityksellistä ja että kulttuuriperintö on tärkeää ottaa huomioon muissa alakohtaisissa politiikoissa ja toimissa sen sosiaalisten ja taloudellisten hyötyjen maksimoimiseksi;

5. Euroopan unionin viime aikoina kohtaamat sosiaaliset ja taloudelliset haasteet edellyttävät toimia yhteiskuntiemme välisten ja niiden sisäisten siteiden lujittamiseksi. Kulttuuriperintö voi tietämyksen ja keskinäisen ymmärtämyksen lähteenä olla yksi vetävistä voimista tässä prosessissa, sillä se vahvistaa tunnetta kuulumisesta yhteiseen eurooppalaiseen alueeseen. Lisäksi tällaiset toimet voisivat muodostua perustaksi, jonka avulla ylläpidetään eurooppalaista yhteisvastuuta ja säilytetään Euroopan unionin integriteetti samalla kun edistetään ja suojellaan kulttuurista monimuotoisuutta;

6. Kulttuuriperintö on kaikessa monimuotoisuudessaan ja kaikissa muodoissaan – aineellisessa ja aineettomassa, kiinteässä ja irtaimessa, digitaalisessa ja digitoidussa ( 5 ) – arvo sinänsä. Se on perua menneisyydestämme ja strateginen resurssi Euroopan kestävää tulevaisuutta varten ja auttaa kohtaamaan sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristöön liittyvät haasteet eri tasoilla – paikallis-, kansallis- ja aluetasosta Euroopan ja jopa maailmanlaajuiseen tasoon asti.

7. Euroopan kulttuuriperintö on luonteeltaan dynaaminen ja siihen tuovat lisärikkautta Euroopan kansojen ja kansakuntien yhteinen menneisyys sekä jatkuvasti kehittyvät aloitteet ja ohjelmat. Kulttuuriperintö on näin ollen myös inspiraation lähde oman aikamme taiteelle ja luovalle työlle, joista voi puolestaan tulla huomisen kulttuuriperintöä;

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA JA KOMISSIOTA TOIMIVALTANSA PUITTEISSA JA TÄYSIN TOISSIJAISUUSPERIAATETTA NOUDATTAEN:

8. Korostamaan kulttuuriperintöä asiaankuuluvissa EU:n politiikoissa ja lisäämään sidosryhmien keskuudessa tietoisuutta valtavirtaistamisen muihin alakohtaisiin politiikkoihin tuomista keskinäisistä hyödyistä sekä kulttuuriperinnön rahoitusmahdollisuuksista ( 6 ) , myös antamalla sidosryhmille ajoissa tietoa kulttuuriperinnölle saatavilla olevasta EU:n rahoituksesta;

9. Tutkimaan mahdollisuuksia keskittyä tarvittaessa selvemmin Euroopan yhteisen kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja edistämiseen EU:n ohjelmissa, tämän rajoittamatta seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä käytäviä neuvotteluita. Tämä voitaisiin tehdä ottamalla kulttuuriperintö huomioon laadittaessa ja toteutettaessa ohjelmia mutta myös ottamalla kulttuuriperintö yhdeksi strategiseksi tavoitteeksi ohjelmien painopisteiden joukossa;

10. Edistämään innovointia, kestävyyttä ja sosiaalista osallisuutta sellaisten erityisesti kulttuuriperintöön suuntautuvien hankkeiden kautta, joilla on eurooppalainen ulottuvuus ja jotka tuovat sosiaalista lisäarvoa, ja ottaen huomioon myös sukupuolten tasa-arvoon liittyvät seikat;

11. Lisäämään eurooppalaisten tutkijoiden, alan ammattilaisten ja koulutuslaitosten yhteistyötä laadukkaiden taitojen, koulutuksen ja tietämyksen siirron edistämiseksi perinteisissä ja uusissa kulttuuriperintöalan ammateissa;

12. Tehostamaan entisestään periaatetta kulttuuriperinnön osallistavasta hallinnoinnista analysoimalla kulttuurihallinnon tämänhetkisiä käytäntöjä, määrittämällä tarvittaessa toimia, joilla kulttuurihallinto saadaan avoimemmaksi, osallistavammaksi, tehokkaammaksi ja johdonmukaisemmaksi, sekä jakamalla parhaita toimintatapoja;

13. Määrittämään hyviä kansallisia ja kansainvälisiä käytäntöjä ja helpottamaan niiden vaihtoa edistämällä Euroopan kulttuurialan ammattilaisten liikkuvuutta ( 7 )

14. Syventämään ja laajentamaan vuoropuhelua kansalaisjärjestöjen, Euroopan kansalaisten ja erityisesti Euroopan nuorison kanssa, jotta saadaan lisättyä ymmärrystä siitä, miten Euroopan kulttuuriperintö vaikuttaa yhteisen eurooppalaisen identiteetin vahvistamiseen kulttuurien, kielten ja kulttuuriperinnön moninaisuuden kautta;

15. Tukemaan edelleen kulttuuriperintöä, joka on tärkeä osa EU:n strategista lähestymistapaa kansainvälisissä kulttuurisuhteissa sekä edistettäessä kulttuurienvälistä vuoropuhelua;

16. Toteuttamaan yhteisiä ja koordinoituja kansainvälisiä toimia ( 8 ) kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta kulttuuriperintöä voidaan suojella ja säilyttää kestävällä tavalla ja kestävän kehityksen ohjelman 2030 mukaisesti ( 9 )

17. Edistämään tukea kulttuuriperinnön digitoimiselle, sillä se on keino tuoda kulttuuri ja tieto kaikkien saataville ja stimuloida näin innovointia, luovuutta ja kulttuuriperinnön osallistavaa hallinnointia;

18. Asettamaan EU-rahoitteisista kulttuuriperintöä koskevista aloitteista ja hankkeista saadut tulokset ja niistä tehdyt selvitykset ja arvioinnit saataville verkkoon nykyistä systemaattisemmin ja helppokäyttöisemmin;

19. Hyödyntämään kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 tuomaa mahdollisuutta laatia yhteinen ja kattava strateginen visio kulttuuriperinnöstä ja varmistaa sen tulokset kehittämällä konkreettisia toimia. Aina kun se on mahdollista, olisi pyrittävä löytämään synergioita Euroopan neuvoston laatiman 21. vuosisadan eurooppalaisen kulttuuriperintöstrategian kanssa;

20. Tukemaan näyttöön perustuvien politiikkojen laadintaa jatkamalla työtä Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten kanssa luotettavien tietojen keräämiseksi kulttuuriperinnön sosiaalisesta ja taloudellisesta merkityksestä sekä osallistumaan Unescon ja Euroopan neuvoston kaltaisten organisaatioiden kansainvälisellä tasolla toteuttamiin vastaaviin toimiin ( 10 )

KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA TOISSIJAISUUSPERIAATE TÄYSIN HUOMIOON OTTAEN

21. Tunnustamaan kulttuuriperinnön merkityksen asiaan liittyvissä kansallisissa alakohtaisissa ohjelmissa, joiden rahoitukseen EU osallistuu, tavoitteena säilyttää kulttuuriperinnön arvo ja merkitys paikallisväestölle ja tuleville sukupolville sekä kehittää täysimittaisesti kulttuuriperinnön potentiaalia talouskehityksen, sosiaalisen koheesion ja kulttuuri-identiteetin resurssina;

22. Jatkamaan yhteistyötään ottamalla huomioon vuoden 2019 jälkeiseksi ajaksi laaditun uuden kulttuuria koskevan työsuunnitelman painopisteet ja toimet, jotka liittyvät kulttuuriperinnön valtavirtaistamiseen muissa EU:n politiikoissa;

PYYTÄÄ KOMISSIOTA:

23. Ottamaan EU-politiikkojen suunnittelussa, toteutuksessa ja arvioinnissa edelleen huomioon niiden suoran ja epäsuoran vaikutuksen Euroopan kulttuuriperinnön lujittamiseen, säilyttämiseen ja turvaamiseen ja etenkin tarpeen laatia laatua koskevat suuntaviivat, joilla varmistetaan, että EU:n investoinnit eivät vahingoita tai heikennä kulttuuriperinnön arvoa;

24. Jatkamaan käynnissä olevaa vuoropuhelua ja yhteistyötä nykyisten kulttuuriperinnön alan verkostojen kanssa, joille on kertynyt arvokasta kokemusta ja jotka ovat osoittaneet pätevyytensä alalla ( 11 )

25. Kehittämään edelleen yhteistyötä Unescon ja Euroopan neuvoston kanssa kulttuuriperinnön toimintapolitiikoissa ja käytännöissä löytyvien yhteisten kiinnostuksenkohteiden parissa; tähän kuuluu myös kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjunta, etenkin konfliktialueilla;

26. Etsimään synergioita suhteessa Unescon ja Euroopan neuvoston yleissopimuksiin, joissa vahvistetaan kulttuuriperinnön säilyttämistä, turvaamista ja hallinnointia koskevat kansainväliset periaatteet, esimerkiksi suhteessa kulttuuriperinnön merkityksestä yhteiskunnalle tehtyyn Euroopan neuvoston puitesopimukseen (Faro 2005).

(1) http://www.consilium.europa.eu/fi/press/press-releases/2017/03/25/rome-declaration/pdf

(2) EUCO 19/1/17 REV 1.

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös (EU) 2017/864, annettu 17 päivänä toukokuuta 2017, kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) (EUVL L 131, 20.5.2017, s. 1).

(4) EUCO 19/1/17 REV 1 ja Euroopan komission panos EU-johtajien kokoukseen Göteborgissa 17. marraskuuta 2017 (Tiedonanto eurooppalaisen identiteetin vahvistamisesta koulutuksen ja kulttuurin avulla), asiak. 14436/17.

(5) Neuvoston päätelmät, annettu 21 päivänä toukokuuta 2014, kulttuuriperinnöstä Euroopan kestävän kehityksen strategisena voimavarana (EUVL C 183, 14.6.2014, s. 36).

(6) Mapping of Cultural Heritage actions in European Union policies, programmes and activities, http://ec.europa.eu/assets/eac/culture/library/reports/2014-heritage-mapping_en.pdf

(7) EUCO 19/1/17 REV 1.

(8) http://undocs.org/S/RES/2347(2017).

(9) YK:n kestävän kehityksen ohjelman 2030 mukaisesti, https://sustainabledevelopment.un.org/content/documents/21252030%20Agenda%20for%20Sustainable%20Development%20web.pdf

(10) Esim. The Compendium on Cultural Policies and Trends.

(11) Esimerkiksi European Heritage Heads Forum, European Heritage Legal Forum ja EU and cultural heritage -pohdintaryhmä.