ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1.26

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on tiedonannossaan politiikan haasteista ja rahoitusmahdollisuuksista laajentuneessa unionissa 2007–2013 todennut vapauden, turvallisuuden ja oikeuden olevan keskeisiä arvoja, jotka muodostavat eurooppalaisen yhteiskuntamallin ytimen, ja nostanut Euroopan kansalaisuuden yhdeksi unionin tulevien rahoitusnäkymien painopisteeksi. Lisäksi komitea yhtyy komission näkemykseen, että Euroopan kansalaisuus poliittisena käsitteenä perustuu siihen, että saadaan aikaan alue, jolla vallitsee vapaus ja oikeus, joka on turvallinen ja jolla julkisten perushyödykkeiden saanti on turvattu.
86.

toteaa, että tämä kriisi on osoittanut ainakin sen, että kaikki maapallon ihmiset ovat riippuvaisia toisistaan ja että on tärkeää pysyä ajan tasalla todellisista ongelmista hyödyntäen paikallisen ja globaalin tason välisiä yhteyksiä. Olemme oppineet, että kyseessä on maailmanlaajuinen kriisi, joka edellyttää maailmanlaajuisia toimia ja solidaarisuutta. Tämä tarkoittaa kansainvälisen yhteistyön lisäämistä, jotta voidaan täyttää myös köyhimpien alueiden tarpeet ja estää viruksen vapaa leviäminen ja siihen liittyvä riski vaarallisempien mutaatioiden ilmaantumisesta. Alueiden ja kuntien hajautettu yhteistyö on osoittautunut tärkeäksi välineeksi unionin kansainvälisessä yhteistyössä epäsuotuisimmassa asemassa olevien alueiden haasteiden ratkaisemiseksi, jotta voidaan varmistaa julkisten palvelujen yleinen ja laadukas saatavuus, sillä niitä tarvitaan pyrittäessä saavuttamaan perimmäinen tavoite eli se, että selviämme kaikki yhdessä tästä maailmanlaajuisesta kriisistä.
1. Jäsenvaltion on nimettävä YMP:n strategiasuunnitelman, johon sisältyy tilannekohtaisesti alueellisia maaseudun kehittämisohjelmia, täytäntöönpanoa varten yksi tai useampi hallintoviranomainen.

1. Jäsenvaltion on nimettävä YMP:n strategiasuunnitelmaansa varten hallintoviranomainen.

Jäsenvaltion on varmistettava, että on perustettu hallinto- ja valvontajärjestelmä, jolla taataan selkeä tehtävien jako ja erottelu hallintoviranomaisen ja muiden elinten välillä. Jäsenvaltion on varmistettava, että järjestelmä toimii tehokkaasti koko strategiasuunnitelmakauden ajan.
Tiemerkintöjen ja liikennemerkkien suunnittelu ja ylläpito on tärkeä osa tieliikenneturvallisuuden varmistamista, erityisesti kun otetaan huomioon kuljettajaa avustavilla järjestelmillä varustettujen tai pitkälle automatisoitujen ajoneuvojen kehittäminen. Erityisesti on tarpeen varmistaa, että tällaiset ajoneuvot tunnistavat tiemerkinnät ja liikennemerkit helposti ja luotettavasti.

Tiemerkintöjen ja liikennemerkkien suunnittelu ja ylläpito on tärkeä osa tieliikenneturvallisuuden varmistamista, erityisesti kun otetaan huomioon kuljettajaa avustavilla järjestelmillä varustettujen tai pitkälle automatisoitujen ajoneuvojen kehittäminen. Erityisesti on tarpeen varmistaa, että tällaiset ajoneuvot tunnistavat tiemerkinnät ja liikennemerkit helposti ja luotettavasti. Vastaavasti älykkäät tiet, tiemerkinnät ja liikennemerkit tukevat liikenneturvallisuutta Euroopan alueilla ja kunnissa. Olisi myös kiinnitettävä huomiota alueiden ja kuntien ilmasto-olosuhteisiin, koska esimerkiksi anturien ja merkintöjen asentaminen päällysteeseen on riippuvaista paikallisilmastosta. Lisäksi on huolehdittava siitä, että tällaiset anturit havaitsevat myös suojattomat ja verkottumattomat tienkäyttäjät.
Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota, ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.

Rajatylittäviin hankkeisiin uusiutuvan energian alalla on osallistuttava vähintään kaksi jäsenvaltiota tai EAYY tai kaksi syrjäisintä aluetta , ja ne on sisällytettävä direktiivin 2009/28/EY 6, 7, 9 tai 11 artiklan mukaiseen jäsenvaltioiden tai paikallis- tai alueviranomaisten tai syrjäisimpien alueiden tai jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen yhteistyösopimukseen tai muuhun järjestelyyn. Nämä hankkeet on yksilöitävä tämän asetuksen liitteessä olevassa IV osassa esitettyjen perusteiden ja menettelyjen mukaisesti.
11.

on tyytyväinen tiedonantoon liittyvän valmisteluasiakirjan Key European action supporting the 2030 Agenda and the Sustainable Development Goals (SWD (2016) 390 final) laatimiseen. Valmisteluasiakirjassa ehdotetaan, että Eurooppa 2020 -strategiaa täydennetään Agenda 2030:n tavoitteilla ja vahvistetaan kolmen pilarin välisiä yhteyksiä, seitsemää lippulaivahanketta, Eurooppa 2020 -strategian painopisteisiin perustuvaa viittä tavoitetta sekä koheesiorahastoa varten ehdotettuja 11 temaattista tavoitetta koskevia painopisteitä.
53.

on tyytyväinen ehdotukseen, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmat olisi vapautettava valtiontukien ilmoittamisvelvoitteista. AK on aikaisemmin painottanut, että Euroopan alueellisen yhteistyön ohjelmissa tarvitaan yleisesti ottaen suhteettoman paljon työtä valtiontukisääntöjen noudattamiseksi verrattuna riskiin kilpailun vääristymisestä. Komitea on lisäksi kiinnittänyt huomiota vaikeuksiin, jotka liittyvät yhteisrahoitusosuuksia koskeviin rajoituksiin ja korvausvastuuseen (koska tämänkaltaisissa ohjelmissa on mukana useampi kuin yksi jäsenvaltio), ja korostanut yhteistyön logiikan ja kilpailun logiikan lähtökohtaista ristiriitaa kehottaen jättämään Euroopan alueellisen yhteistyön kokonaan valtiontukitarkastelun ulkopuolelle, kuten komission hallinnoimien yhteistyöohjelmien suhteen on jo asian laita (esim. Horisontti 2020 -puiteohjelma).
17.

tuo esiin, että kaukolämpö- ja kaukokylmäjärjestelmät voivat tiheään asutuilla alueilla olla erinomainen keino huolehtia lämmityksestä ja jäähdytyksestä, että kaikki toimenpiteet on tällaisissa tapauksissa suunnattava energiantuotannon tehokkuuden varmistamiseen ja että kuluttajille on annettava paremmat mahdollisuudet hiilineutraaleista lähteistä tuotetun sähkön ja lämmön käyttöön. On muistettava, että energiarakenteiden erot jäsenvaltioiden välillä ovat huomattavia ja ettei kaikille maille soveltuvaa yhtä yleispätevää mallia ole olemassa. On tärkeää, että uusien energiantuotannon muotojen kannustimet laaditaan sellaisiksi, että ne eivät heikennä hyvin toimivia järjestelmiä alue- tai paikallistasolla;
4.

kannattaa sen painottamista, että valtioilla on velvollisuus kunnioittaa, suojella ja edistää oikeutta mielipiteen ja ilmaisunvapauteen, taiteelliset ja kulttuuriset ilmaisumuodot mukaan luettuina. Kulttuuripoliittisella toiminnalla pyritään varmistamaan, että kulttuurilla on mahdollisuus olla vapaa, riippumaton ja haastava voima yhteiskunnassa. Tämän on oltava lähtökohta toiminnassa, jolla edistetään keskinäistä kunnioitusta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua.
1. Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti 18 kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso.

1. Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti 18 kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso.
Nykyinen kriisi on koetellut erityisen kovasti nuoria. Nuorisotyöttömyysaste on ollut viime vuosina ennätyksellisen korkea useissa jäsenvaltioissa, eikä se näytä alentuvan lyhyellä aikavälillä. Nuorten työllistymismahdollisuuksien ja tuottavuuden edistäminen on avaintekijä heidän työmarkkinoille pääsyssään.

Nykyinen kriisi on koetellut erityisen kovasti nuoria. Nuorisotyöttömyysaste on ollut viime vuosina ennätyksellisen korkea useissa jäsenvaltioissa, eikä se näytä alentuvan lyhyellä aikavälillä. Erittäin suuret erot alueiden välisissä työttömyysluvuissa ovat haitaksi sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskeville Euroopan unionin tavoitteille. Nuorten työllistymismahdollisuuksien ja tuottavuuden edistäminen on avaintekijä heidän työmarkkinoille pääsyssään.
8.

suhtautuu myönteisesti eurooppalaisia julkishallintoja, yrityksiä ja kansalaisia palvelevia yhteentoimivuusratkaisuja koskevaan ohjelmaan (ISA2) ja pitää sitä askeleena kohti Euroopan digitaalimarkkinoiden toteuttamista (5). Komitea korostaa kuitenkin, että on tärkeää huolehtia siitä, että ohjelma on samansuuntainen muiden asiaan liittyvien politiikanalojen ja niiden tulevien tarkistusten kanssa. Esimerkkeinä mainittakoon talouspolitiikan EU-ohjausjakso, Horisontti 2020 -ohjelma, Verkkojen Eurooppa -väline, Euroopan digitaalistrategian toinen pilari, joka koskee yhteentoimivuutta ja standardeja, sekä Euroopan yhteentoimivuusstrategia ja eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet. Samansuuntaisuus on tärkeää johdonmukaisuuden ja yhteisvaikutusten maksimoimiseksi.
Rahastosta maksettu tuki on käytettävä vuoden kuluessa siitä päivästä, jona komissio on maksanut avustuksen täyden määrän. Komissio perii tuensaajavaltiolta takaisin sen osan tuesta, jota ei ole käytetty kyseisen määräajan kuluessa tai joka on käytetty tukikelvottomiin toimiin.

Rahastosta maksettu tuki on käytettävä kahden vuoden kuluessa siitä päivästä, jona komissio on maksanut avustuksen täyden määrän. Komissio perii tuensaajavaltiolta takaisin sen osan tuesta, jota ei ole käytetty kyseisen määräajan kuluessa tai joka on käytetty tukikelvottomiin toimiin.
23.

on mielissään ehdotetusta säännöksestä, jonka nojalla jäsenvaltiot voivat kieltää kevyet muoviset kantokassit alueellaan direktiivin 94/62/EY 18 artiklasta poiketen. Tämä uusi säännös kuvastaa sitä, että yhä useampi maa, alue, kaupunki tai kunta maailmassa on kieltänyt kevyet muovikassit tai harkitsee kieltojen käyttöönottoa ja että tämä määrä on yhä kasvussa.
Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet.

Nykyisen erilaisten ilmoitusmallien käytön vuoksi valmistajien ja tuojien on vaikea täyttää ilmoitusvelvollisuutensa ja jäsenvaltioiden ja komission on hankala verrata ja analysoida toimitettuja tietoja ja tehdä niistä päätelmiä. Tämän vuoksi ainesosat ja päästöt olisi ilmoitettava yhteisen pakollisen mallin mukaisesti. On syytä varmistaa näitä tuotteita koskevien tietojen mahdollisimman suuri avoimuus kansalaisten kannalta ja samalla varmistaa, että otetaan asianmukaisesti huomioon tupakkatuotteiden valmistajien kaupalliset ja teollis- ja tekijänoikeudet ja noudatetaan Maailman kauppajärjestön WTO:n sopimuksia.
6.

huomauttaa, että tutkimus- ja kehittämistoiminnan (T&K) rahoitus on ratkaisevaa tuettaessa teknologista innovointia ja kehitystä. Komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että erityisesti valtameriteknologioita, energian varastointia ja uusiutuvan energian tuottamisessa tarvittavia edistyneitä materiaaleja koskevalla tutkimuksella sekä teknologian kehittämisellä uusiutuvan energian tarpeita vastaavia, hyödyntämättömiä biomassalajeja varten on tärkeä rooli. EU:n pääasiallinen panos tärkeimpien energiateknologioiden kehittämiseen on strateginen energiateknologiasuunnitelma (SET-suunnitelma) ja tuleva Horisontti 2020 -tutkimusohjelma. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten tärkeää roolia tutkimusinfrastruktuurin yhteistyökumppanina ja tukijana sekä julkisena investoijana. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä lisäksi, että EU:n tutkimusrahoituksen ratkaiseva merkitys tällä alalla tulisi ottaa riittävällä tavalla huomioon EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä parhaillaan käytävissä keskusteluissa.
24.

katsoo näin ollen – mikäli komission toiveen mukaisesti myös julkissektorin toiminnasta ja työlainsäädännöllisistä kysymyksistä säädetään asetuksella – seuraavaa: — Ehdotetun yleisen tietosuoja-asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua rajapintaa tietojenkäsittelyä koskevien velvoitteiden perusteiden kansalliseen sääntelyyn ei saa hankaloittaa soveltamalla perusoikeuskirjan 52 artiklan mukaisia rajoja, mikä ei kuulu sen varsinaiseen soveltamisalaan. — Sama pätee komissiolle annettaviin valtuuksiin, joiden nojalla se voi rajata delegoidussa säädöksessä vielä tarkemmin jäsenvaltioiden sääntelyvaltaan kuuluvat alat, joita ovat esimerkiksi terveystietojen tai työntekijöiden tietojen käsittely tai tietojen käsittely historiantutkimusta taikka tilastollisia tai tieteellisiä tutkimustarkoituksia varten. — On nimenomaisesti mainittava, että suostumuksenanto on mahdollista molemmilla aloilla. Tämä pätee viranomaisten suhteen myös tietosuojadirektiivin soveltamisalalla. — Komissiolla tulisi olla velvollisuus toteuttaa kaikkien delegoitujen säädösten osalta (86 artikla) kattava vaikutuksenarviointi ja kuulla neuvostoa, jäsenvaltioiden parlamentteja, suurta yleisöä, jota asia koskee, sekä SEUTin perusteella lainsäädännön laatimiseen osallistuvia komiteoita ja Euroopan tietosuojaneuvostoa, jotta muun muassa varmistetaan suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteiden noudattaminen. Myös täytäntöönpanosäädöksiä annettaessa on valittava menetelmät, joilla varmistetaan kaikkien asianosaisten osallistuminen kattavasti ja hyvissä ajoin. — Ehdotetun yleisen tietosuoja-asetuksen 21 artiklan lisäksi asetuksessa olisi jätettävä liikkumavaraa ainakin sellaiselle kansalliselle sääntelylle, jonka nojalla viranomaistehtävien hoitoon liittyvään tietojen käsittelyyn sovelletaan perusoikeuskirjan 8 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti eriytetympiä suojavaatimuksia kuin asetuksessa nyt säädetään. — Jo soveltamisalan määrittelyssä tulee lisäksi tehdä selväksi, että asetuksen säännökset koskevat vain sellaisia "unionin lainsäädännön soveltamisalaan" kuuluvia toimintoja, joiden alalla Euroopan unioni voi antaa sitovia säännöksiä, mutta ei sellaisia aloja, joilla jäsenvaltioilla on edelleen yksinomainen sääntelyvalta tai joilla – kuten koulutusjärjestelmää koskevissa asioissa – valtuudet lakien ja asetusten yhdenmukaistamiseen on suljettu nimenomaisesti pois perussopimuksissa (SEUTin 165 artiklan 4 kohta). — Ehdotetun asetuksen 82 artiklassa täsmennetään, että jäsenvaltiot voivat antaa erityissäännöksiä henkilötietojen käsittelystä työsuhteen yhteydessä työehtosopimuksiin liittyvissä asioissa. — Asetuksessa on varmistettava, että johtamisoikeutta ei rajoiteta esimerkiksi rekisterinpitäjän palvelukseenottamisen tai irtisanomisen osalta. — On varmistettava, että tietosuojarikkomusten seuraamusvaltuuksissa tehdään selvä ero yksityisten, voittoa tavoittelevien tahojen ja sellaisten muiden, etenkin julkishallinnon tahojen välillä, joiden kohdalla pyrkimys voiton takavarikointiin ei ole tarkoituksenmukaista ja poliittiset valvontamekanismit ovat sen sijaan tehokkaampia.
1. Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti.

1. Jäsenvaltioiden on laadittava tähän välineeseen perustuva kansallinen ohjelma yhdessä ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta osana sisäisen turvallisuuden rahastoa annettuun asetukseen (EU) N:o XXX/2012 perustuvan kansallisen ohjelman kanssa ja esitettävä ne komissiolle rahastosta rahoitettavana yhtenä kansallisena ohjelmana asetuksen (EU) N:o XXX/2012 [horisontaaliasetus] 14 artiklan mukaisesti.
Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.

Komissio laatii viimeistään vuoden 2018 puolivälissä toimenpiteiden uusimista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevan päätöksen tekemistä varten arviointikertomuksen, jossa käsitellään kaikkien toimenpiteiden tavoitteiden saavuttamista (tulosten ja vaikutusten tasolla), resurssien käytön tehokkuutta ja Euroopan tasolla saatavaa lisäarvoa. Arvioinnissa on lisäksi käsiteltävä yksinkertaistamisen laajuutta, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta, kaikkien tavoitteiden jatkuvaa merkityksellisyyttä sekä sitä, miten toimenpiteillä on osaltaan edistetty unionin painopisteiden eli älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun toteutumista. Siinä on otettava huomioon edeltävien toimenpiteiden pitkän aikavälin vaikutusten arvioinnin tulokset.
4.

antaa sääntelyn parantamista koskevaa yleistavoitetta ajatellen arvoa ehdotuksiin liitetyille vaikutusarvioinneille, jotka ovat komitean mielestä riittävän hyvin perusteltuja ja kattavia, kun otetaan lisäksi huomioon, että Euroopan komissio on kuullut valmisteluvaiheessa myös sidosryhmiä ja että kuulemisten tulokset on sisällytetty vaikutusarviointeihin. Vastaavia kuulemisia on järjestetty eri tasoilla myös paikallis- ja alueviranomaisille.
—

on komissio kanssa samaa mieltä siitä, että vaikka EU on antanut merkittävän panoksen vuosituhattavoitteiden toteuttamiseen, kyseisiä tavoitteita ei ole vielä läheskään saavutettu, joten EU:n tulevaa kehitysyhteistyöpolitiikkaa on sen vuoksi arvioitava uudelleen.
21.

toteaa, että oleellinen lisäarvo voidaan saavuttaa verkottamalla entistä tiheämmin jo olemassa olevia verkostoja, aloitteita ja järjestöjä, joita ovat esimerkiksi Tonavan kansainvälinen suojelukomissio (International Commission for the Protection of the Danube River, ICPDR), Tonavan suojelukomissio, alueellinen yhteistyöneuvosto, Tonavan yhteistyöprosessi, Tonavan alueen kaupunkien ja alueiden neuvosto (Council of Danube Cities and Regions), Tonavan alueen maiden yhteenliittymä (Working Community of the Danube Regions) sekä Tonavan alueen matkailukomissio (Danube Tourist Commission).
2.

toteaa, että on jo otettu käyttöön koko joukko yksinkertaistamistoimenpiteitä, jotka ovat kohentaneet seitsemättä tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmaa (PO7), ja ymmärtää, että eräät niistä kysyvät aikaa tuottaakseen konkreettista tulosta. Silti komitea painottaa, että PO7 on kaikesta huolimatta monisyinen ohjelma, jonka hallinnoinnille on ominaista liiallinen byrokratia, heikko riskinsietokyky, tehottomuus sekä tarpeettomat viivytykset.
54.

on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio on omaksunut komitean ehdotuksen pidentää monivuotisen rahoituskehyksen kautta kymmeneen vuoteen niin, että toteutetaan todellinen väliarviointi (”5 + 5”), sillä se on mahdollinen kompromissi vakauden, joustavuuden sekä EU:n julkisten menojen demokraattisen parlamentaarisen seurannan välillä. Väliarvioinnin yhteydessä on rajattava eri painopisteisiin osoitettavissa olevan rahoituksen määrää sen varmistamiseksi, että kyseessä on todellakin edelleen yksi kymmenvuotinen ohjelma eikä kaksi viisivuotisohjelmaa, koska tällainen tilanne olisi vähemmän toivottava kuin nykyiset, seitsemän vuoden pituiset ohjelmat.
52.

korostaa, että alalla toteutettavien monien yksittäisten toimenpiteiden yhteydessä Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden toimivaltuudet on rajattava huolellisesti ja että on noudatettava toissijaisuusperiaatetta. Lisäksi on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota toteutettujen toimien tehokkuuteen.
24.

on samaa mieltä Euroopan komission kanssa siitä, että päätavoitteena on osallistava yhteiskunta, ei uusi etnisen eristämisen muoto. Näin ollen on tärkeää, että politiikkojen nimenomaisena mutta ei ainoana kohderyhmänä on romaniväestö. Toimet on nivottava laajempiin politiikanaloihin sekä syrjäytymistä ja köyhyyttä EU:ssa torjuviin jäsenvaltioiden suunnitelmiin. Lähestymistavan on oltava integroitu ja monialainen, ja siinä on otettava huomioon romanien sosiaaliseen syrjäytymiseen ja köyhyyteen johtavien tekijöiden moninaisuus ja keskinäinen riippuvuus.
Tuenilmausten tarkastamista ja vahvistamista jäsenvaltioissa koskevat säännökset 1. Järjestäjän kerättyä vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta 5 ja 7 artiklan mukaisesti ja jos komissio on päättänyt 8 artiklan mukaisesti, että ehdotettu kansalaisaloite on hyväksyttävä, järjestäjä toimittaa tuenilmaukset paperilla tai sähköisesti 14 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille tarkastamista ja vahvistamista varten. Järjestäjän on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä VI vahvistettua lomaketta. Järjestäjän on toimitettava tuenilmaukset sille jäsenvaltiolle, joka on myöntänyt niissä mainitun henkilötodistuksen. 2. Toimivaltaisten viranomaisten on enintään kolmen kuukauden kuluessa tarkastettava tuenilmaukset ja toimitettava järjestäjälle todistus, joka on liitteessä VII vahvistetun mallin mukainen ja jossa vahvistetaan kyseisestä jäsenvaltiosta saatujen pätevien tuenilmausten määrä. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu todistus on annettava maksutta.

Tuenilmausten tarkastamista ja vahvistamista jäsenvaltioissa koskevat säännökset 1. Järjestäjän kerättyä vaadittavat tuenilmaukset allekirjoittajilta 5 ja 7 artiklan mukaisesti ja jos komissio on päättänyt 8 artiklan mukaisesti, että ehdotettu kansalaisaloite on hyväksyttävä, järjestäjä toimittaa tuenilmaukset paperilla tai sähköisesti 14 artiklassa tarkoitetuille toimivaltaisille viranomaisille tarkastamista ja vahvistamista varten. Järjestäjän on käytettävä tähän tarkoitukseen liitteessä VI vahvistettua lomaketta . Järjestäjän on toimitettava tuenilmaukset sille jäsenvaltiolle, joka on myöntänyt niissä mainitun henkilötodistuksen. 2. Toimivaltaisten viranomaisten on enintään kolmen kuukauden kuluessa tarkastettava tuenilmaukset ja toimitettava järjestäjälle todistus, joka on liitteessä VII vahvistetun mallin mukainen ja jossa vahvistetaan kyseisestä jäsenvaltiosta saatujen pätevien tuenilmausten määrä. 3. Tämän artiklan 2 kohdassa tarkoitettu todistus on annettava maksutta.