EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 15.12.2020 COM(2020) 842 final 2020/0374(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2020) 437 final} - {SWD(2020) 363 final} - {SWD(2020) 364 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Digitaaliset palvelut ovat tuoneet merkittäviä innovatiivisia hyötyjä käyttäjille ja edistäneet sisämarkkinoita avaamalla uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja helpottamalla rajatylittävää kauppaa. Nykyään digitaaliset palvelut kattavat monenlaisia päivittäisiä toimintoja. Esimerkkejä ovat verkossa toimivat välityspalvelut, kuten markkinapaikat, sekä verkkoyhteisöpalvelut, verkossa toimivat hakukoneet, käyttöjärjestelmät ja sovelluskaupat. Ne lisäävät kuluttajien valinnanvaraa, tehostavat teollisuuden toimintakykyä ja parantavat sen kilpailukykyä ja voivat lisätä kansalaisosallistumista yhteiskunnassa. Euroopan digitaalitaloudessa toimii yli 10 000 verkkoalustaa, useimmat niistä pk-yrityksiä. Suurin osa alustojen tuottamasta kokonaisarvosta on kuitenkin pienellä määrällä suuria verkkoalustoja. Hallitseviksi nousseet suuret alustat hyötyvät alan ominaispiirteistä, kuten vahvasta verkostovaikutuksesta, usein niiden omissa alustaekosysteemeissä. Nämä alustat ovat nykypäivän digitaalitalouden keskeisiä rakenneosia, joiden kautta tapahtuu suurin osa loppukäyttäjien ja yrityskäyttäjien välisestä vuorovaikutuksesta. Monet näistä yrityksistä harjoittavat myös laajaa loppukäyttäjien seurantaa ja profilointia. Muutamat suuret alustat toimivat yhä laajemmin yhdyskäytävinä tai portinvartijoina yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien välillä hyötyen vakiintuneesta ja kestävästä asemasta, joka usein johtuu monialayritysten ekosysteemien muodostumisesta niiden tarjoamien ydinalustapalvelujen ympärille, mikä vahvistaa markkinoille pääsyn esteitä. Portinvartijoilla on siksi suuri vaikutus digitaalimarkkinoihin, merkittävä määräysvalta näille markkinoille pääsyssä ja vakiintunut asema näillä markkinoilla, mikä johtaa monien yrityskäyttäjien merkittävään riippuvuuteen portinvartijoista ja tietyissä tapauksissa epäoikeudenmukaiseen toimintaan näitä yrityskäyttäjiä kohtaan. Sillä on myös kielteisiä vaikutuksia ydinalustapalvelujen kilpailullisuuteen. Näihin vaikutuksiin ei voida tarpeeksi hyvin puuttua jäsenvaltioiden omilla sääntelyaloitteilla, jotka ilman EU:n tason toimia voisivat johtaa hajanaisuuteen sisämarkkinoilla. Hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ja kilpailullisuuden puute johtavat tehottomiin tuloksiin digitaalialalla, mikä näkyy korkeampina hintoina, heikompana laatuna, suppeampana tarjontana ja vähäisempänä innovointina. Tämä kaikki on vastoin eurooppalaisten kuluttajien etuja. On erittäin tärkeää puuttua näihin ongelmiin, kun otetaan huomioon digitaalitalouden koko (arviolta 4,5–15,5 % maailman BKT:stä vuonna 2019 nousten koko ajan) ja verkkoalustojen tärkeä rooli digitaalisilla markkinoilla tähän liittyvine yhteiskunnallisine ja taloudellisine vaikutuksineen. Vaikka eräitä näistä digialalle ja ydinalustapalveluille ominaisista ilmiöistä havaitaan jossain määrin myös muilla aloilla ja markkinoilla, ehdotuksen soveltamisala rajoittuu digitaalialaan, sillä tällä alalla ongelmat ovat sisämarkkinoiden näkökulmasta kiireellisimmät. Heikko kilpailullisuus ja hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ovat digitaalialalla yleisempiä ja näkyvämpiä joidenkin tiettyjen digitaalisten palvelujen kohdalla. Tämä koskee erityisesti laajalle levinneitä ja yleisesti käytettyjä digitaalisia palveluja ja infrastruktuureja, jotka enimmäkseen toimivat suorina välittäjinä yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien välillä. EU:n kilpailusääntöjen soveltamisesta saadut kokemukset, lukuisat asiantuntijaraportit ja tutkimukset sekä avoimen kuulemisen tulokset osoittavat, että jotkin digitaaliset palvelut tarjotaan i) erittäin keskittyneillä monisuuntaisilla alustoilla, jolloin yleensä yksi tai hyvin harva suuri digitaalinen alusta asettaa kaupalliset ehdot huomattavan itsenäisesti, ii) muutamilla suurilla yhdyskäytävinä toimivilla digitaalisilla alustoilla, joiden kautta yrityskäyttäjät voivat tavoittaa asiakkaansa ja päinvastoin, ja iii) suurilla digitaalisilla alustoilla, joiden portinvartijavoimaa käytetään usein väärin ja epäoikeudenmukaisesti suhteessa taloudellisesti riippuvaisiin yrityskäyttäjiin ja asiakkaisiin. Ehdotus rajoittuu nimenomaan sellaisiin ydinalustapalveluihin, joissa havaitut ongelmat ovat ilmeisimpiä ja näkyvimpiä ja joissa muutamien yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille palveluväylän tarjoavien suurten verkkoalustojen toiminta on johtanut tai todennäköisesti johtaa näiden palvelujen ja markkinoiden heikkoon kilpailullisuuteen. Näitä ydinalustapalveluja ovat muun muassa i) verkossa toimivat välityspalvelut (esim. markkinapaikat, sovelluskaupat ja verkossa toimivat välityspalvelut muilla aloilla, esimerkkeinä liikkuvuus, liikenne ja energia), ii) verkossa toimivat hakukoneet, iii) verkkoyhteisöpalvelut, iv) videonjakoalustapalvelut, v) numeroista riippumattomat henkilöiden väliset sähköiset viestintäpalvelut, vi) käyttöjärjestelmät, vii) pilvipalvelut ja viii) mainontapalvelut, kuten mainosverkot, mainospörssit ja muut mainonnan välityspalvelut, jos nämä mainontapalvelut liittyvät yhteen tai useampaan muista edellä mainituista ydinalustapalveluista. Se, että digitaalista palvelua voidaan pitää ydinalustapalveluna, ei tarkoita sitä, että jokaiseen näiden ydinalustapalvelujen tarjoajaan liittyisi kilpailullisuuteen ja epäoikeudenmukaisiin käytäntöihin liittyviä ongelmia. Ongelmat näyttävät olevan erityisen vakavia nimenomaan silloin, kun ydinalustapalvelua ylläpitää portinvartija. Ydinalustapalvelujen tarjoajia voidaan pitää portinvartijoina, jos i) niillä on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin, ii) ne ylläpitävät yhtä tai useampaa tärkeää palveluväylää asiakkaille ja iii) niillä on tai niillä ennakoidaan olevan vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan. Tällainen portinvartija-asema voidaan määrittää joko viittaamalla selkeästi rajattuihin ja asianmukaisiin määrällisiin mittareihin, joita voidaan käyttää kumottavissa olettavina olettamuksina yksittäisten palveluntarjoajien asemasta portinvartijana, tai se voidaan määrittää tapauskohtaisen laadullisen arvioinnin perusteella markkinatutkimuksen pohjalta. Havaittuihin portinvartija-asemaan liittyviin ongelmiin ei tällä hetkellä puututa (tai ei puututa tehokkaasti) voimassa olevassa EU:n lainsäädännössä tai jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä. Vaikka useissa jäsenvaltioissa on tehty tai harkitaan lainsäädäntöaloitteita, ne eivät riitä ongelmien ratkaisemiseksi. Tällaiset aloitteet rajoittuvat kansalliseen alueeseen, mutta portinvartijat toimivat tyypillisesti rajojen yli, usein maailmanlaajuisesti, ja monesti käyttävät myös liiketoimintamallejaan maailmanlaajuisesti. Jos EU:n tasolla ei ryhdytä toimiin, nykyinen ja valmisteilla oleva kansallinen lainsäädäntö voi entisestään lisätä verkkoalustojen sääntelyn hajanaisuutta. Tämän vuoksi ehdotuksen tavoitteena on antaa alustoille mahdollisuus hyödyntää koko potentiaaliaan puuttumalla EU:n tasolla merkittävimpiin hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin ja heikkoon kilpailullisuuteen, jotta sekä loppukäyttäjät että yrityskäyttäjät voivat saada täyden hyödyn alustataloudesta ja digitaalitaloudesta yleensä kilpailullisessa ja oikeudenmukaisessa ympäristössä. Tarvetta puuttua näihin digitaalitaloudessa esiintyviin ongelmiin painotettiin komission tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa”, jonka mukaan ”sisämarkkinoiden logiikkaan perustuvat lisäsäännöt voivat olla tarpeen kilpailullisuuden, oikeudenmukaisuuden ja innovoinnin sekä markkinoille pääsyn mahdollisuuden varmistamiseksi sekä myös kilpailu- tai talousnäkökohtia pidemmälle menevien yleisten etujen varmistamiseksi”. Tiedonannossa todettiin, että komissio ”harkitsee (...) ennakkosääntöjä sen varmistamiseksi, että markkinat, joille ovat luonteenomaisia portinvartijoina toimivat suuret verkkoalustat, joilla on merkittäviä verkostovaikutuksia, pysyvät oikeudenmukaisina ja kilpailtuina innovoijien, yritysten ja uusien markkinoille tulijoiden kannalta”. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Käsillä oleva ehdotus perustuu voimassa olevaan P2B-asetukseen sisältämättä säännöksiä, jotka olisivat ristiriidassa sen kanssa. Ehdotuksessa käytetyt määritelmät kuten ”verkossa toimivien välityspalvelujen” ja ”verkossa toimivien hakukoneiden” määritelmät ovat kyseisen asetuksen mukaisia. Sen lisäksi, että kaikkiin verkkoalustoihin sovelletaan niiden koosta tai asemasta riippumatta P2B-asetuksella käyttöönotettuja perustason sääntöjä läpinäkyvyydestä ja oikeudenmukaisuudesta, tässä ehdotuksessa selkeästi määriteltyjä velvoitteita sovellettaisiin hyvin pieneen määrään rajat ylittävien ydinalustapalvelujen tarjoajia, jotka toimivat tärkeinä väylinä yrityskäyttäjille loppukäyttäjien tavoittamiseksi. Komissio voi näiden velvoitteiden täytäntöönpanossa hyötyä läpinäkyvyydestä, josta verkossa toimivien välityspalvelujen ja verkossa toimivien hakukoneiden on P2B-asetuksen nojalla huolehdittava suhteessa käytäntöihin, jotka voivat velvoiteluettelon nojalla olla laittomia, jos niitä harjoittavat portinvartijat. Ehdotus on myös digitaalisia palveluja koskevan säädösehdotuksen (digipalvelusäädöksen) mukainen. Digipalvelusäädös on horisontaalinen aloite, jossa keskitytään sellaisiin kysymyksiin kuin verkossa toimivien välittäjien vastuu kolmannen osapuolen sisällöstä, käyttäjien turvallisuus verkossa tai eri tietoyhteiskunnan palvelujen tarjoajien eritasoiset huolellisuusvelvoitteet riippuen tällaisten palvelujen yhteiskunnallisten riskien luonteesta. Tämä ehdotus sitä vastoin koskee taloudellisia epätasapainotilanteita, portinvartijoiden epäoikeudenmukaisia toimintakäytäntöjä ja niiden kielteisiä seurauksia, kuten alustamarkkinoiden heikkoa kilpailua. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on komission digitaalistrategian mukainen, koska sillä edistetään oikeudenmukaista ja kilpailukykyistä digitaalitaloutta, joka on yksi tiedonannossa ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” esitettyjen poliittisten suuntaviivojen ja tavoitteiden kolmesta pääpilarista. Se muodostaa johdonmukaisen, tehokkaan ja oikeasuhteisen kehyksen sellaisten ongelmien ratkaisemiseksi digitaalitaloudessa, joihin ei tällä hetkellä voida puuttua tai joihin ei voida puuttua tehokkaasti.

Ehdotus täydentää voimassa olevia EU:n (ja kansallisia) kilpailusääntöjä. Sillä puututaan portinvartijoiden harjoittamiin epäoikeudenmukaisiin käytäntöihin, jotka joko eivät kuulu EU:n voimassa olevien kilpailusääntöjen soveltamisalaan tai joihin ei voida puuttua yhtä tehokkaasti näillä säännöillä, kun otetaan huomioon, että kilpailuoikeuden täytäntöönpano koskee yksittäisten markkinoiden tilannetta, tapahtuu vasta sen jälkeen, kun rajoittava käyttäytyminen tai väärinkäytös on tapahtunut, ja edellyttää rikkomuksen toteamiseksi tutkintamenettelyjä, jotka vievät aikaa. Tällä ehdotuksella minimoidaan epäterveiden käytäntöjen kielteiset rakenteelliset vaikutukset etukäteen rajoittamatta kuitenkaan mahdollisuutta puuttua asiaan jälkikäteen EU:n ja kansallisten kilpailusääntöjen nojalla. Ehdotus on linjassa EU:n muiden välineiden kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen, yleisen tietosuoja-asetuksen ja EU:n kuluttajansuojasäännöstön kanssa. Ehdotus täydentää tietosuojalainsäädäntöä. Syvään kuluttajaprofilointiin liittyvät läpinäkyvyysvelvoitteet osaltaan tukevat yleisen tietosuoja-asetuksen täytäntöönpanoa, ja pakollisesti annettava mahdollisuus olla suostumatta tietojen yhdistämiseen ydinalustapalvelujen välillä täydentää tietosuoja-asetuksen tarjoamaa nykyistä suojaa. Ehdotuksessa selvennetään, että portinvartijoiden tehtävänä on varmistaa, että asetuksessa säädettyjä velvoitteita noudatetaan noudattaen kaikilta osin muuta EU:n lainsäädäntöä, kuten henkilötietojen suojaa, yksityisyyden suojaa ja kuluttajansuojaa. Ehdotus on yhteensopiva yksittäisten alojen kohdennetun ja räätälöidyn ennakkosääntelyn kuten sähköisiin viestintäpalveluihin tai lyhyeksimyyntiin sovellettavien sääntöjen kanssa. Se on myös johdonmukainen suhteessa nykyisiin aloitteisiin, joilla puututaan haitallisiin kauppatapoihin verkon ulkopuolella. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Jäsenvaltiot soveltavat tai harkitsevat soveltavansa keskenään erilaisia kansallisia sääntöjä ratkaistakseen ongelmia, joiden syynä on yrityskäyttäjien huomattava riippuvuus portinvartijoiden tarjoamista ydinalustapalveluista, sekä tähän liittyviä ongelmia, jotka johtuvat niiden epäoikeudenmukaisesta toiminnasta yrityskäyttäjiinsä nähden. Tämä tilanne johtaa hajanaiseen sääntelyyn siltä osin kuin säännöt, joilla pyritään korjaamaan hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä tällaisissa riippuvuussuhteissa ja näiden palvelujen kilpailullisuutta, eroavat toisistaan muun muassa väliintulon edellytysten ja laajuuden osalta ja lisäävät sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia sisämarkkinoilla toimiville yrityksille. Jos EU:n tasolla ei ryhdytä toimiin, tilanne tulee entisestään pahenemaan, kun useissa jäsenvaltioissa vireillä olevat uudet aloitteet hyväksytään. Toisaalta on jäsenvaltioita, joissa portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen epäoikeudenmukaisuuteen ja heikkoon kilpailullisuuteen ei puututa lainkaan. Koska portinvartijoiden tarjoamat ydinalustapalvelut ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, sääntelyn hajanaisuus heikentäisi vakavasti digitaalisten palvelujen sisämarkkinoiden toimintaa ja digitaalisten markkinoiden toimintaa yleensä. Yhdenmukaistaminen EU:n tasolla on sen vuoksi tarpeen, ja tämän aloitteen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 114 artikla. •Toissijaisuusperiaate Ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa pelkästään jäsenvaltioiden toimin, koska ongelmat ovat luonteeltaan rajat ylittäviä eivätkä rajoitu vain yhteen jäsenvaltioon tai vain joihinkin jäsenvaltioihin. Digitaaliala ylipäänsä ja erityisesti portinvartijoiden tarjoamat ydinalustapalvelut ovat luonteeltaan rajat ylittäviä, mikä näkyy rajatylittävän kaupan määrässä ja vielä hyödyntämättöminä tulevaisuuden kasvumahdollisuuksina, kun tarkastellaan digitaalisten alustojen välittämän rajatylittävän kaupan rakennetta ja volyymia. Lähes 24 prosenttia kaikesta verkkokaupasta Euroopassa tapahtuu yli rajojen. Digitoimijat tarjoavat palvelujaan tyypillisesti useissa jäsenvaltioissa, ellei EU:n laajuisesti, erityisesti kun kyseessä ovat verkkomainonta, verkkoyhteisöpalvelut, verkossa toimivat markkinapaikat, pilvipalvelut, verkossa toimivat hakupalvelut, videonjakoalustapalvelut, numeroista riippumattomat henkilöiden väliset viestintäpalvelut tai käyttöjärjestelmät. Havaitut ongelmat ovat merkityksellisiä koko unionin kannalta, koska ne ulottuvat valtioiden rajojen yli ja vaikuttavat useisiin EU-maihin rajoittumatta pelkästään yhden jäsenvaltion alueelle. Tämä koskee erityisesti portinvartijoiden tarjoamia ydinalustapalveluja. Myös ne jäsenvaltiot, jotka eivät ole vielä antaneet lainsäädäntöä portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen epäoikeudenmukaisuuden ja heikon kilpailullisuuden korjaamiseksi, kaavailevat enenevässä määrin kansallisia toimenpiteitä tätä varten. Sen lisäksi, että jäsenvaltioiden keskenään erilaiset kansalliset säädökset eivät ole riittävän tehokkaita, ne voivat lisätä hajanaisuutta ja sääntöjen noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia suurille markkinatoimijoille ja niistä riippuvaisille yrityskäyttäjille. Samaan aikaan tilanne vaikuttaa kielteisesti myös startup-yrityksiin ja pienempiin yrityksiin, koska se estää niitä laajentumasta ja kehittämästä toimintaansa rajojen yli uusille markkinoille, tarjoamasta parempia ja monipuolisia tuotteita kilpailukykyisemmin hinnoin ja mahdollisuuksiensa mukaan kasvamasta digitaalialan vakiintuneiden toimijoiden haastajiksi. Kun hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin, joita portinvartijoiden ylläpitämiin ydinalustapalveluihin liittyy, puututaan unionin tasolla, sisämarkkinoiden toimintaa voidaan parantaa selkeillä käyttäytymissäännöillä, jotka tuovat kaikille sidosryhmille oikeudellista selkeyttä, ja EU:n laajuisella toimintakehyksellä, jotta haitallisiin käytäntöihin voidaan puuttua tehokkaasti ja oikea-aikaisesti. Yksi portinvartijaksi nimeämisen edellytyksistä on se, että ydinalustapalvelujen tarjoajalla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin. •Suhteellisuusperiaate Ehdotuksella pyritään edistämään digitaalisten palvelujen sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa varmistamalla, että markkinat kaikkialla unionissa ovat kilpailulliset ja oikeudenmukaiset, kun markkinoilla toimii portinvartijoita. Tämän pitäisi edistää innovointia, digitaalisten tuotteiden ja palvelujen korkeaa laatua, kohtuullisia ja kilpailukykyisiä hintoja sekä käyttäjien valinnanvapautta digitaalialalla. Ehdotuksessa keskitytään vain niihin digitaalisiin palveluihin, joita yrityskäyttäjät ja loppukäyttäjät eniten käyttävät (eli ydinalustapalveluihin) ja joiden osalta huoli portinvartijoiden heikosta kilpailullisuudesta ja epäoikeudenmukaisista käytännöistä on nykyisissä olosuhteissa selvempi ja kiireellisempi sisämarkkinoiden näkökulmasta. Soveltamisalaan kuuluvat vain sellaiset ydinalustapalvelut, joihin liittyy vahvaa näyttöä i) suuresta keskittymisestä, jolloin yleensä yksi tai hyvin harva suuri verkkoalusta asettaa kaupalliset ehdot huomattavan itsenäisesti suhteessa (potentiaalisiin) haastajiinsa, asiakkaisiinsa tai kuluttajiinsa, ii) riippuvuudesta muutamien suurten yhdyskäytävinä toimivien verkkoalustojen palveluista, jotta yrityskäyttäjät voivat tavoittaa asiakkaansa ja olla vuorovaikutuksessa asiakkaidensa kanssa, ja iii) siitä, että ydinalustapalvelujen tarjoajat usein käyttävät valtaansa väärin toimimalla epäoikeudenmukaisesti suhteessa taloudellisesti riippuvaisiin yrityskäyttäjiin ja asiakkaisiin. Ehdotus koskee vain niitä palveluntarjoajia, jotka täyttävät edellä esitetyt selkeästi määritellyt edellytykset portinvartijaksi nimeämiselle. Määrällisten kynnysarvojen käyttöä kumottavissa olevan olettaman perustana täydennetään ehdotuksessa määriteltyjen laadullisten kriteerien käytöllä. Näin komissio voi nimetä portinvartijoiksi ne ydinalustapalvelujen tarjoajat, joihin liittyy samoja tai samankaltaisia markkinoiden oikeudenmukaisuuteen ja kilpailullisuuteen liittyviä riskejä, ja näin voidaan taata, että velvoitteita sovelletaan ainoastaan kyseeseen tuleviin ydinalustapalvelujen tarjoajiin. Ehdotuksessa esitetty velvoitteiden luettelo on rajattu sellaisiin käytäntöihin, i) jotka ovat erityisen epäoikeudenmukaisia tai haitallisia, ii) jotka voidaan tunnistaa selkeästi ja yksiselitteisesti tarvittavan oikeusvarmuuden takaamiseksi portinvartijoille ja muille asianomaisille osapuolille ja iii) joista on riittävästi kokemusta. Ehdotuksessa säädetään mahdollisuudesta soveltaa tiettyjä velvoitteita kohdennetusti komission ja asianomaisten portinvartijoiden välisen vuoropuhelun kautta. Lisäksi voidaan ottaa joustavasti huomioon sellaiset uudet käytännöt, jotka ovat vastaavalla tavoin hyvän kauppatavan vastaisia tai jotka vastaavalla tavoin vaarantavat oikeudenmukaisuuden tai kilpailullisuuden. Tämä edellyttää perusteellisen markkinatutkimuksen tekemistä kyseisten käytäntöjen vaikutuksista. Tämä mekanismi takaa, ettei ylisääntelyä esiinny, ja samalla voidaan välttää se, ettei vastaaviin samojen portinvartijoiden käytäntöihin puututa silloin, kun ovat voineet kehittyä ja muuttua ajan mittaan. Ehdotetut toimenpiteet ovat oikeasuhteisia, koska niillä saavutetaan niille asetettu tavoite pelkästään asettamalla velvoitteita digitaalialan yrityksille kohdennetusti. Ehdotus edellyttää tutkimuksen kohteena olevien yritysten yhteistyötä, mutta hallinnolliset kustannukset olisivat oikeasuhteisia ja merkittäviä lisäkustannuksia ei todennäköisesti aiheutuisi, kun otetaan huomioon jo olemassa olevat, muiden EU:n säädösten (esim. EU:n sulautuma-asetuksen ja kuluttajansuojaa koskevasta yhteistyöstä annetun asetuksen) soveltamisesta johtuvat sääntelyrakenteet. Portinvartijoille aiheutuisi säännösten noudattamisesta vain kohtuulliset kustannukset, koska näiden säännösten ansiosta paljolti poistuisivat sellaiset korkeat kustannukset, joita suurille ydinalustapalvelujen tarjoajille aiheutuisi erilaisten asteittain käyttöönotettavien tai todennäköisesti käyttöön tulevien sääntelytoimenpiteiden noudattamisesta eri jäsenvaltioissa. Säännösten noudattamisesta aiheutuvia kustannuksia liittyisi toimenhaltijoihin, jotka tarkastavat yritysten toimintaperiaatteet uusia sääntöjä vasten ja ovat yhteydessä komissioon ja vastaavat tietopyyntöihin. •Toimintatavan valinta Havaittuihin ongelmiin voidaan puuttua tehokkaasti vain säädöksellä. Säädöksen on tarpeen olla asetus, koska sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa, siinä vahvistetaan yksityisille osapuolille samantasoiset oikeudet ja velvollisuudet ja se mahdollistaa, että sääntöjä voidaan soveltaa johdonmukaisesti ja tehokkaasti luonteeltaan rajatylittävään kaupankäyntiin, jota verkkopohjaisessa alustataloudessa harjoitetaan verkossa toimivien välittäjien kautta. Tämä on paras toimintamalli käsitellä havaittuja oikeudenmukaisuuteen ja kilpailullisuuteen liittyviä ongelmia ja estää sisämarkkinoiden hajaantuminen portinvartijan tarjoamissa ydinalustapalveluissa. 3.SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Sidosryhmien kuuleminen Komissio on kuullut sidostahoja laajasti erilaisista verkkoalustoihin liittyvistä kysymyksistä, muun muassa koskien portinvartija-asemassa olevien hyvin suurten verkkoalustojen taloudellista voimaa. Ensivaiheessa komissio järjesti 2. kesäkuuta – 8. syyskuuta 2020 kaksi avointa julkista kuulemista, jotka liittyivät kahteen erilliseen alustavaan vaikutustenarviointiin i) digitaalisia palveluja koskevasta lainsäädäntöpaketista: Euroopan unionin sisämarkkinoilla portinvartijoina vahvoin verkostovaikutuksin toimivien suurten verkkoalustojen ennakkosääntelyväline – ja ii) uudesta kilpailusäännöstöstä. Toiseksi komissio järjesti sidosryhmäkuulemisen verkkopohjaisen alustatalouden seurantakeskuksen väliraporteista, jotka tukivat käsillä olevaa aloitetta. Kolmanneksi JRC:n workshopit, konferenssit ja tutkimukset tarkensivat ongelman määrittelyä ja auttoivat yksilöimään alustavia toimintavaihtoehtoja. Järjestettyjen kuulemisten lisäksi komission yksiköt tapasivat myös kahdenvälisesti sidosryhmien kanssa julkisten kuulemisten ja alustavien vaikutustenarviointien palautejakson aikana. Myös jäsennelty vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä käsittelevän asiantuntijaryhmän kautta, sekä kahden- ja monenväliset keskustelut ja konferenssit tukivat toimintavaihtoehtojen suunnittelua. Kaiken kaikkiaan julkiset kuulemiset antoivat vahvaa tukea toimille, joilla puututtaisiin portinvartijoiden harjoittamiin hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin. Suuri enemmistö julkisiin kuulemisiin ja kansallisille kilpailuviranomaisille osoitettuun erilliseen kyselyyn vastanneista oli yhtä mieltä siitä, että markkinoilla on rakenteellisia ongelmia, joihin ei voida puuttua nykyisten kilpailusääntöjen turvin. Sama enemmistö katsoi, että komissiolla tulisi olla mahdollisuus väliintuloon markkinoilla, joilla toimii portinvartijoita. Tämän näkemyksen esitti suuri valtaosa yrityksistä ja elinkeinoelämän järjestöistä, ja sitä puolsivat kaikki kansalaisyhteiskunnan organisaatiot (ml. kansalaisjärjestöt ja ammattiliitot) ja kaikki viranomaiset. Kuluttajajärjestöt, kuten Euroopan kuluttajaliitto BEUC, ovat myös painokkaasti tuoneet esille verkkoalustoihin ja digitaalisiin markkinoihin liittyviä erityisiä huolenaiheita. Vastaajat katsoivat, että näihin ongelmiin puuttuminen sekä loisi oikeanlaisia innovointikannustimia että lisäisi kuluttajien valinnanvaraa ja tasoittaisi tietä uusille alustoille ja innovatiivisille ja yksityisyyttä paremmin suojaaville palveluille. Verkkoalustojen mielipiteet jakautuivat. Useimmat suuret verkkoalustat ja niitä edustavat järjestöt kyseenalaistivat uuden portinvartijasäännöstön tarpeen. Sitä vastoin monet pienet ja keskisuuret alustat, erityisesti suurten verkkoalustojen yrityskäyttäjät, ilmaisivat tukensa uudelle portinvartijasäännöstölle. Uusia sääntöjä vastustaneet vetosivat siihen, että portinvartijan käsite on liian laaja ja asiaa olisi sen sijaan arvioitava tapauskohtaisesti ja että komissio voi jo puuttua asiaan, jos portinvartija toimii SEUT-sopimuksen 102 artiklan vastaisesti. Komissio katsoi kuitenkin, että SEUT-sopimuksen 102 artikla ei ratkaise kaikkia portinvartijoihin liittyviä ongelmia, koska portinvartija ei välttämättä ole hallitseva markkinatoimija eivätkä sen käytännöt välttämättä kuulu SEUT-sopimuksen 102 artiklan piiriin, mikäli osoitettavissa ei ole vaikutusta kilpailuun selkeästi määritellyillä merkityksellisillä markkinoilla. SEUT-sopimuksen 102 artikla ei myöskään aina mahdollista sitä, että kiireellisiä toimia edellyttäviin käytäntöihin voidaan puuttua tarvittavalla nopeudella ja mahdollisimman tehokkaasti. Suuri valtaosa vastaajista katsoi myös, että alustoja koskevien erityisten sääntöjen olisi sisällettävä portinvartija-alustoille asetettavat kiellot ja velvoitteet. Ne ehdottivat myös, että korjaustoimet voisivat olla luonteeltaan pikemminkin menettelyllisiä sen sijaan, että määrättäisiin noudatettava käyttäytymismalli. Sidosryhmien suuri enemmistö katsoi, että ehdotettu ongelmallisten käytäntöjen luettelo eli ”musta lista” olisi laadittava siten, että siinä keskitytään selvästi epäoikeudenmukaisiin ja haitallisiin portinvartija-alustojen käytäntöihin. Sidosryhmien näkemykset jakautuivat portinvartija-aseman määrittelystä. Jotkin alustat katsoivat, että erilaisten palvelujen sisältyminen yhden alustayrityksen tarjontaan ei kerro paljonkaan alustan vahvuudesta, kuten ei myöskään kyky hyödyntää yhdellä osa-alueella saavutettuja vahvuuksia toisilla osa-alueilla. Ehdotettiin, että portinvartijaksi nimeäminen ei saisi riippua liiketoimintamallista, portinvartijasta tehtävää arviointia olisi tarkistettava säännöllisesti, portinvartijaksi nimeämistä olisi sovellettava yksilöityihin toimintoihin ja joitakin säännöistä tulisi soveltaa koko alan laajuisesti. Yleisesti ottaen kaikki eri sidosryhmät painottivat tarvetta varmistaa pitkälle menevä johdonmukaisuus ja oikeusvarmuus samoin kuin taata, että portinvartijoiden tunnistamisessa käytettävät kriteerit ovat läpinäkyviä, objektiivisia ja helposti mitattavissa olevia. Käyttäjät useimmiten viittasivat määrällisten ja laadullisten kriteerien yhdistelmään. Kansalliset viranomaiset ilmaisivat tukensa uudelle portinvartijasäännöstölle ja EU-tason lähestymistavalle sääntelyn hajanaisuuden välttämiseksi ja korostivat samalla, että on tärkeää ottaa vastaavat kansallisten hallintojen edustajat mukaan lainsäädäntöhankkeeseen etukäteen. Kansalaisyhteiskunta ja mediakustantajat samoin kannattivat vahvasti uutta portinvartijasäännöstöä. Molemmat vaativat riittävää läpinäkyvyyttä markkinoilla ja takeita tietynasteiselle tiedotusvälineiden moninaisuudelle samoin kuin kuluttajien itsenäisyyden ja valinnanvapauden kunnioittamista. • Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Tämän aloitteen tueksi on tehty vaikutustenarviointi ja useita ulkoisia tutkimuksia. Lisäksi komissio ja ulkopuoliset toimeksisaajat järjestivät julkisia kuulemisia ja tekivät tutkimuksia ja selvityksiä vuosina 2018–2020. Verkkopohjaisen alustatalouden seurantakeskus, tukenaan 15 akateemisesta asiantuntijasta muodostuva asiantuntijaryhmä sekä laaja taustaselvitys, laati useita raportteja ja analyysiselvityksiä tueksi ongelmien määrittelyä koskevalle työlle. Tämän aloitteen pohjana olevaan vaikutusten arviointiin saatiin tietoa komission omasta taloudellisesta tutkimuksesta sekä Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) politiikan suunnittelun tuesta. Lisäksi jäsenvaltioita kuultiin verkkopohjaisen kuulemisen kautta. Sen tuloksia käsiteltiin sähköistä kaupankäyntiä käsittelevän asiantuntijaryhmän kokouksessa. Lisäksi komissio järjesti konferensseja, seminaareja ja kokouksia tiedeyhteisön edustajien kanssa. Heidän näkemyksensä on otettu huomioon ongelman määrittelyssä ja näytön keräämiseen liittyvässä strategiassa. Ehdotuksen muotoiluun vaikuttivat myös useat jäsenvaltioiden positiopaperit portinvartija-alustoista sekä lukuisat EU:n ulkopuolisissa maissa laaditut raportit ja tutkimukset. •Vaikutustenarviointi Komission sääntelyntarkastelulautakunta tarkasteli ehdotuksen pohjana olevaa vaikutustenarviointia ja antoi siitä puoltavan lausunnon 10. joulukuuta 2020. Lautakunnan lausunto ja suositukset sekä selvitys siitä, miten ne on otettu huomioon, on sisällytetty tähän ehdotukseen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteeseen 1. Liitteessä 3 esitetään yleiskatsaus siitä, mihin tahoihin ehdotus vaikuttaisi ja miten. Komissio tarkasteli eri toimintavaihtoehtoja, joilla voitaisiin saavuttaa tämän aloitteen yleinen tavoite eli varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta edistämällä toimivaa kilpailua digitaalisilla markkinoilla ja erityisesti kilpailullista ja oikeudenmukaista verkkoalustaympäristöä. Ongelmallisista portinvartijakäytännöistä johtuvien epäkohtien ratkaisemiseksi vertailtiin kolmea keskeistä toimintavaihtoehtoa: vaihtoehto 1 – ennalta määritelty luettelo portinvartijoista ja sellaisenaan voimassa olevat velvoitteet; vaihtoehto 2 – osittain joustava kehys nimeämistä ja velvoitteiden päivittämistä varten, mihin joidenkin velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi sisältyy sääntelyyn liittyvä vuoropuhelu; ja vaihtoehto 3 – yksinomaan laadullisesti rajaaviin kynnysarvoihin perustuva joustava vaihtoehto. Kukin näistä vaihtoehdoista jättää yksityiskohtaisemmat valinnat poliittiseen harkintaan jättämällä avoimeksi esimerkiksi käytettävien määrällisesti rajaavien kynnysarvojen tarkan yhdistelmän ja tason tai käytettävissä olevien korjaustoimien täsmällisen soveltamisalan silloin, kun portinvartijaksi nimetty yritys jättää järjestelmällisesti noudattamatta velvollisuuksiaan.

Kaikissa vaihtoehdoissa komission on määrä huolehtia EU:n tasolla täytäntöönpanosta ja valvonnasta toimivaltaisena sääntelyelimenä. Hajautettu täytäntöönpanomalli ei ehdotuksen kohteena olevien yritysten yleiseurooppalaisen ulottuvuuden vuoksi vaikuta toimivalta vaihtoehdolta. Se muun muassa uhkaisi lisätä sääntelyn hajanaisuutta, johon aloitteella on tarkoitus puuttua, eikä se olisi oikeasuhteinen, koska ehdotuksen alaan kuuluvien portinvartijoiden määrä on vähäinen. Alustatalouteen liittyvän kansallisen asiantuntemuksen hyödyntämiseksi on kuitenkin tarkoitus, että komissio ennen tiettyjen päätösten tekemistä (esim. vaatimusten noudattamatta jättämisestä ja sakoista) kuulee jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa komiteaa eli digitaalisten markkinoiden neuvoa-antavaa komiteaa. Parhaaksi arvioituun vaihtoehtoon (vaihtoehtoon 2) sisältyvät a) suljettu luettelo ydinalustapalveluista, b) yhdistelmä määrällisiä ja laadullisia kriteerejä, joiden perusteella ydinalustapalvelujen tarjoajat nimetään portinvartijoiksi, c) sellaisenaan sovellettavat velvoitteet, myös tietyt velvoitteet, joiden tehokasta täytäntöönpanoa voidaan helpottaa sääntelyyn liittyvällä vuoropuhelulla, ja d) komissiolle annettava mahdollisuus päivittää sääntöjä markkinatutkimuksen pohjalta portinvartijoita koskevien velvoitteiden osalta antamalla delegoituja säädöksiä, jos havaitaan uusia käytäntöjä, jotka ovat vastaavalla tavoin hyvän kauppatavan vastaisia ja todennäköisesti heikentävät kilpailullisuutta, ja tekemällä muutosehdotuksia muissa tapauksissa. Markkinatutkimukset voivat myös tuoda esiin tarpeen muuttaa ydinalustapalvelujen luetteloa. Tämä vaihtoehto katsottiin tehokkaimmaksi tavaksi vastata aloitteen tavoitteisiin. Se tarjoaa keinot puuttua oikea-aikaisesti kaikkiin havaittuihin ongelmallisiin käytäntöihin ja mahdollistaa joidenkin käytäntöjen osalta myös sääntelyyn liittyvän vuoropuhelun toimenpiteistä, joilla portinvartijaksi nimetty yritys noudattaa velvoitteita. Sen avulla voidaan puuttua uusiin hyvän kauppatavan vastaisiin käytäntöihin ja näin korjata markkinoiden toimintapuutteet dynaamisesti muuttuvassa digitaalisessa ympäristössä. Samalla sellaisille portinvartijoille, joilla ennakoidaan olevan lähitulevaisuudessa vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan mutta joilla ei vielä ole tällaista asemaa, on tarkoitus asettaa oikeasuhteisesti vain sellaiset velvoitteet, jotka ovat erityisen tärkeitä kilpailullisuuden turvaamiseksi ja tehostamiseksi. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto lisää ydinalustapalvelujen ja koko digitaalialan kilpailullisuutta ja auttaa yrityksiä voittamaan esteet, jotka johtuvat markkinoiden toimintapuutteista tai portinvartijoiden epäreiluista toimintakäytänteistä. Tämä edistää sellaisten vaihtoehtoisten alustojen syntymistä, jotka voisivat tarjota laadukkaita innovatiivisia tuotteita ja palveluja kohtuullisin hinnoin. Oikeudenmukaisemmat ja tasapuolisemmat edellytykset antaisivat kaikille digitaalialan toimijoille mahdollisuuden hyödyntää paremmin alustatalouden kasvupotentiaalia. Hyötyjen voidaan ennakoida lisäävän pienten yritysten innovaatiopotentiaalia ja parantavan palvelun laatua, mikä puolestaan lisää kuluttajien hyvinvointia. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto tarjoaa mahdollisuudet parantaa ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta ja tuottaa arviolta 13 miljardin euron kuluttajaylijäämän eli noin 6 prosenttia enemmän kuin perusskenaariossa. Suurimmat kustannukset aiheutuvat portinvartijoille kaavailtujen uusien sääntöjen noudattamisesta. Muille yrityksille kuin portinvartija-alustoille voi aiheutua tiettyjä hallinnollisia kustannuksia, kun ne vastaavat tietopyyntöihin. Viime mainitut eivät kuitenkaan todennäköisesti ole merkittävästi niitä kustannuksia suuremmat, joita yrityksille muutoin aiheutuisi EU:n kilpailulainsäädännön tai erilaisten kansallisten sääntöjen nojalla esitettyjen tietopyyntöjen vuoksi. Toimintavaihtoehtojen vaikutuksia eri sidosryhmiin (portinvartijoihin, kilpailijoihin, yrityskäyttäjiin, kuluttajiin ja sääntelyviranomaisiin) tarkastellaan yksityiskohtaisesti tähän aloitteeseen liittyvän vaikutustenarvioinnin liitteessä 3. Liitteessä arvioidaan myös kunkin velvoitteen vaikutusta sidosryhmittäin. Vaikutuksia arvioidaan mahdollisuuksien mukaan sekä määrällisesti että laadullisesti. Aloitteen vaikutuksista pk-yrityksiin voidaan todeta, että koska on hyvin epätodennäköistä, että niitä pidettäisiin portinvartijoina ja että luettelon velvoitteet koskisivat niitä, aloite ei aiheuttaisi niille lisärasitetta. Sen sijaan uudet toimintaedellytyksiä tasoittavat säännöt antaisivat pk-yrityksille (myös yrityskäyttäjille ja muille ydinalustapalvelujen tarjoajille) mahdollisuuden kasvaa kaikkialla sisämarkkinoilla, kun markkinoille pääsyn ja laajentumisen merkittäviä esteitä poistuu. Odotettavissa on, että suunnitellut toimenpiteet lisäisivät myös alustojen välistä kilpailua yrityskäyttäjistä. Tämän odotetaan johtavan laadukkaampiin palveluihin ja kilpailukykyisempiin hintoihin sekä parempaan tuottavuuteen. Yrityskäyttäjillä olisi myös enemmän luottamusta verkkomyyntiin, koska niitä suojeltaisiin epäreiluilta käytännöiltä. Kattavampi täytäntöönpanon välineistö antaa yrityksille mahdollisuuden menestyä omilla kyvyillään ja ansioillaan. Tämä johtaa talouskasvuun, mikä puolestaan lisää kansallisten hallintojen verotuloja. Komissiolle tämän aloitteen täytäntöönpanosta aiheutuva rasite on pieni (lähinnä nykyisten työtehtävien uudelleenjärjestelyä) verrattuna taloudelle koituvaan hyötyyn. Kansallisille viranomaisille koituisi joitakin vähäisiä hallinnollisia kustannuksia. Oikeudenmukaisuus ja kilpailun lisääntyminen digitaalialalla johtaisi tuottavuuden kasvuun, mikä puolestaan lisäisi talouskasvua. Ydinalustapalvelujen ja digitaalisten markkinoiden kilpailullisuuden parantaminen on myös erityisen tärkeää kauppa- ja investointivirtojen lisäämiseksi. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Tässä ehdotuksessa esitettyjä toimenpiteitä sovelletaan suuriin ydinalustapalvelujen tarjoajiin, jotka täyttävät edellytykset portinvartijoiksi nimeämiselle. Muut ydinalustapalvelujen ja oheispalvelujen tarjoajat, yrityskäyttäjät ja loppukäyttäjät hyötyvät ehdotuksen sisältämistä selkeästi määritellyistä ja rajatuista velvoitteista. Ehdotuksella pyritään myös nimenomaisesti helpottamaan ydinalustapalvelujen ja koko alustatalouden kestävää kasvua, ja se on suunniteltu täysin teknologianeutraaliksi. •Perusoikeudet Ehdotus on Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja yleisen tietosuoja-asetuksen mukainen. Luetteloa hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä päivitetään dynaamisesti huolehtien kuitenkin siitä, että perusoikeuksia oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja hyvään hallintoon kunnioitetaan sellaisina kuin nämä oikeudet on vahvistettu Euroopan ihmisoikeussopimuksessa, joka sitoo EU:n toimielimiä. Komission käyttäessä uuden säännöstön nojalla tutkintavaltuuksiaan sovellettaisiin täysimääräisesti oikeuksia oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, kuten oikeutta tulla kuulluksi, oikeutta perusteltuun päätökseen ja oikeutta muutoksenhakuun, kuten mahdollisuutta riitauttaa täytäntöönpano- ja seuraamustoimenpiteet. Näitä oikeuksia sovelletaan hallinnollisten menettelyjen tapauksessa. Lisäksi oikeudenmukainen ja luottamusta nauttiva oikeudellinen ympäristö, joka tällä ehdotuksella on tarkoitus luoda, edistää sitä, että turvataan asianmukainen tasapaino ydinalustapalvelujen tarjoajien elinkeinovapauden ja niiden yrityskäyttäjien elinkeinovapauden välillä (Euroopan unionin perusoikeuskirjan 16 artikla). 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Jotta tämän aloitteen tavoitteet saavutettaisiin parhaalla mahdollisella tavalla, tarvitaan rahoitus sekä komissiossa, jonne kaavaillaan 80 kokoaikaista tointa uudelleensijoituksen kautta, että jäsenvaltioissa, jotka osallistuvat aktiivisesti jäsenvaltioiden edustajista koostuvaan digitaalisten markkinoiden neuvoa-antavaan komiteaan. Ehdotuksen täytäntöönpanoon vuosina 2021–2027 tarvittavat kokonaismäärärahat ovat 81,090 miljoonaa euroa, mistä 50,640 miljoonaa euroa tulee hallintomäärärahoista ja 30,450 miljoonaa euroa monivuotiseen rahoituskehykseen 2021–2027 otetuista sisämarkkinaohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman määrärahoista. Rahoituksella tuetaan muun muassa ydinalustapalvelujen tarjoajien nimeämiseen liittyviä toimintoja, markkinatutkimusten tekemistä ja muiden tutkimus-, täytäntöönpano- ja seurantatoimien toteuttamista. Rahoituksella tuetaan myös asetuksen tiettyjen osatekijöiden säännöllistä uudelleentarkastelua ja asetuksen arviointia, toteutettujen toimenpiteiden tuloksellisuuden ja tehokkuuden jatkuvaa arviointia sekä keskustietojärjestelmän kehittämiseen, ylläpitoon, toimintaan ja tukemiseen liittyviä kustannuksia. Yksityiskohtainen erittely kustannuksista esitetään tähän aloitteeseen liittyvässä rahoitusselvityksessä. 5.LISÄTIEDOT

•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Alustatalouden dynaamisen luonteen vuoksi aloitteen seuranta ja arviointi on tärkeä osa ehdotusta. Se vastaa myös sidosryhmien, kuten jäsenvaltioiden, nimenomaisiin pyyntöihin erityisestä seurantatoiminnosta ja ilmentää merkitystä, joka alustavassa vaikutustenarvioinnissa liitettiin itsenäisen seurannan käsittävälle toimintavaihtoehdolle. Seuranta käsittää seuraavat kaksi elementtiä: i) jatkuva seuranta, jossa raportoidaan markkinoiden viimeaikaisesta kehityksestä joka toinen vuosi ja johon mahdollisesti osallistuu verkkopohjaisen alustatalouden seurantakeskus, ja ii) toiminnalliset tavoitteet ja erityiset indikaattorit niiden mittaamiseksi. Säännöllinen ja jatkuva seuranta kattaa seuraavat keskeiset näkökohdat: i) soveltamisalaan liittyvien kysymysten seuranta (esim. portinvartijoiden nimeämisperusteet, portinvartijoiden nimeämisten kehitys, laadullisen arvioinnin käyttö nimeämisprosessissa), ii) hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen seuranta (säännösten noudattaminen, täytäntöönpanon valvontatavat, kehitys) ja iii) seuranta käynnistäjänä markkinatutkimukselle, jossa on määrä tarkastella uusia ydinalustapalveluja ja käytäntöjä digitaalialalla. Seurannassa otetaan myös asianmukaisesti huomioon verkkopohjaisen alustatalouden asiantuntijaryhmän käsitteellinen työ, jota se on vienyt eteenpäin mittausindikaattoreiden ja taloudellisten indikaattoreiden työlinjallaan. Lisäksi ehdotuksen tuloksellisuutta ja tehokkuutta seurataan ennalta määriteltyjen indikaattoreiden avulla, jotta voidaan selvittää, tarvitaanko muun muassa täytäntöönpanon valvontaan liittyen lisäsääntöjä, jotta voidaan varmistaa digitaalisten markkinoiden kilpailullisuus ja oikeudenmukaisuus kaikkialla EU:ssa. Toimenpiteiden vaikutuksista tehdään arviointi, jolloin komissio voi uudelleentarkastelulausekkeen nojalla tarvittaessa ryhtyä asianmukaisiin toimenpiteisiin, mukaan lukien lainsäädäntöehdotukset. Jäsenvaltioiden on myös toimitettava kaikki hallussaan olevat merkitykselliset tiedot, joita komissio voi tarvita arviointia varten. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset I luku sisältää yleiset säännökset muun muassa asetuksen kohteesta, tarkoituksesta ja soveltamisalasta, mukaan lukien sen yhdenmukaistava vaikutus suhteessa tiettyihin kansallisiin lakeihin (1 artikla), ehdotuksessa käytettyjen termien määritelmät sekä ehdotuksen tavoitteet (2 artikla). II luku sisältää portinvartijoiden nimeämistä koskevat säännökset. Siinä vahvistetaan, millä edellytyksin ydinalustapalvelujen tarjoajat olisi nimettävä portinvartijoiksi joko määrällisin perustein (perustuen olettamaan, joka voidaan kumota esittämällä vastanäyttöä) tai tapauskohtaisen arvioinnin pohjalta markkinatutkimuksen yhteydessä (3 artikla). Lisäksi siinä säädetään edellytyksistä, joiden täyttyessä portinvartijan nimeämistä voidaan harkita uudelleen, sekä velvollisuudesta tarkastella tällaista nimeämistä säännöllisesti uudelleen (4 artikla). III luvussa esitetään portinvartijoiden käytännöt, jotka rajoittavat kilpailua ja ovat hyvän kauppatavan vastaisia. Siinä säädetään sellaisenaan voimassa olevista velvoitteista (5 artikla) ja velvoitteista, joita voidaan vielä tarkentaa (6 artikla). Portinvartijaksi nimettyjen yritysten tulisi noudattaa näitä velvoitteita kunkin nimeämispäätöksessä mainitun ydinalustapalvelunsa osalta. Lisäksi siinä vahvistetaan puitteet mahdolliselle portinvartijan ja komission väliselle vuoropuhelulle toimenpiteistä, jotka portinvartijaksi nimetty yritys toteuttaa tai aikoo toteuttaa 6 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamiseksi (7 artikla). Siinä vahvistetaan myös edellytykset, joiden täyttyessä yksittäisen ydinalustapalvelun velvoitteet voidaan poikkeuksellisissa olosuhteissa keskeyttää (8 artikla) tai myöntää niistä vapautus yleisen edun perusteella (9 artikla). Muilla tämän luvun säännöksillä luodaan mekanismi velvoitteiden päivittämiseksi (10 artikla), selvennetään, että asetuksessa säädettyjä velvoitteita sovelletaan riippumatta siitä, onko kyseessä oleva portinvartijakäytäntö luonteeltaan sopimusperusteinen, kaupallinen, tekninen vai muunlainen (11 artikla), asetetaan velvollisuus ilmoittaa suunnitellusta keskittymästä EU:n sulautuma-asetuksen mukaisesti (12 artikla) ja velvoitetaan portinvartijaksi nimetty yritys toimittamaan riippumattomasti tarkastettu kuvaus mahdollisista kuluttajien profilointitekniikoista, joita portinvartija soveltaa ydinalustapalveluihinsa tai niiden kautta (13 artikla). IV luku sisältää markkinatutkimuksia koskevat säännöt, muun muassa markkinatutkimuksen aloittamista koskevat menettelyvaatimukset (14 artikla) ja erityyppisten markkinatutkimusten suorittamista koskevat säännöt: i) portinvartijan nimeäminen (15 artikla), ii) velvoitteiden järjestelmällisen noudattamatta jättämisen tutkiminen (16 artikla) ja iii) uusien ydinalustapalvelujen ja uusien käytäntöjen tutkiminen (17 artikla). V luku sisältää asetuksen täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa koskevat säännökset. Siinä säädetään menettelyn aloittamista koskevista menettelyvaatimuksista (18 artikla). Se sisältää säännöt eri välineistä, joita voidaan käyttää asetuksen mukaisissa markkinatutkimuksissa tai menettelyissä. Näihin kuuluu komission mahdollisuus pyytää tietoja (19 artikla), kuulla henkilöitä ja kirjata lausuntoja (20 artikla), tehdä tarkastuksia paikan päällä (21 artikla), hyväksyä välitoimia (22 artikla), tehdä vapaaehtoiset toimenpiteet portinvartijoita velvoittaviksi (23 artikla) ja seurata, että nämä noudattavat asetusta (24 artikla). Jos sääntöjä ei noudateta, komissio voi tehdä päätöksiä noudattamatta jättämisestä (25 artikla) sekä määrätä sakkoja (26 artikla) ja uhkasakkoja (27 artikla) asetuksen rikkomisista ja virheellisten, epätäydellisten tai harhaanjohtavien tietojen toimittamisesta tutkinnan yhteydessä. Asetuksessa säädetään myös seuraamusten määräämisen ja täytäntöönpanon vanhentumisajoista (28 ja 29 artikla). Luvussa on säännökset komission antamista menettelyllisistä takeista, erityisesti oikeudesta tulla kuulluksi ja tutustua asiakirjoihin (30 artikla) ja salassapitovelvollisuudesta (31 artikla). Siinä säädetään myös tällä asetuksella perustettavan digitaalisten markkinoiden neuvoa-antavan komitean kuulemisesta ennen portinvartijoille osoitettujen yksittäisten päätösten tekemistä (32 artikla). Lisäksi säädetään kolmen tai useamman jäsenvaltion mahdollisuudesta pyytää komissiota aloittamaan markkinatutkimus 15 artiklan nojalla (33 artikla). VI luku sisältää yleiset säännökset, kuten velvoitteen julkaista tietyt asetuksen nojalla tehdyt yksittäiset päätökset (34 artikla), täsmennyksen, jonka mukaan Euroopan unionin tuomioistuimella on täysi harkintavalta sakkojen ja uhkasakkojen osalta (35 artikla), sekä mahdollisuuden antaa täytäntöönpanosäädöksiä (36 artikla) ja delegoituja säädöksiä (37 artikla). Tämä luku sisältää myös uudelleentarkastelulausekkeen (38 artikla) ja säännökset asetuksen voimaantulopäivästä ja soveltamisen alkamispäivästä (39 artikla). 2020/0374 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kilpailullisista ja oikeudenmukaisista markkinoista digitaalialalla (digimarkkinasäädös)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 114 artiklan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, ottavat huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: 1)Digitaalisilla palveluilla yleensä ja verkkoalustoilla erityisesti on yhä tärkeämpi rooli taloudessa ja varsinkin sisämarkkinoilla, koska ne tarjoavat uusia liiketoimintamahdollisuuksia unionissa ja helpottavat rajatylittävää kauppaa. 2)Ydinalustapalveluilla on samaan aikaan useita ominaisuuksia, joita niitä tarjoavat yritykset voivat käyttää hyväkseen. Niihin kuuluvat muun muassa äärimmäiset hyvät mittakaavaedut, usein johtuen siitä, että uusista yrityskäyttäjistä ja loppukäyttäjistä aiheutuvat marginaalikustannukset ovat lähes nolla. Muita ydinalustapalvelujen ominaispiirteitä ovat erittäin vahvat verkostovaikutukset, kyky yhdistää monia yrityskäyttäjiä moniin loppukäyttäjiin näiden palvelujen monipuolisuuden kautta, sekä yrityskäyttäjien että loppukäyttäjien huomattava riippuvuusaste, lukkiutumisvaikutukset, loppukäyttäjien rajoitettu monikotisuus (multi-homing) samaan tarkoitukseen, vertikaalinen integraatio ja datavetoiset edut. Kaikki nämä ominaisuudet silloin, kun niihin yhdistyy näiden palvelujen tarjoajien epäoikeudenmukainen kaupallinen toiminta, voivat heikentää merkittävästi ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta ja vaikuttaa tällaisten palvelujen tarjoajien ja niiden yritys- ja loppukäyttäjien välisen kaupallisen suhteen oikeudenmukaisuuteen, mikä johtaa sekä yritys- että loppukäyttäjien käytännön valinnanvaran nopeaan vähenemiseen potentiaalisesti laajakantoisin seurauksin. Tämän vuoksi se voi antaa näiden palvelujen tarjoajalle niin kutsutun portinvartijan aseman. 3)Muutamilla suurilla ydinalustapalvelujen tarjoajilla on huomattava taloudellinen voima. Ne voivat tyypillisesti yhdistää monia yrityskäyttäjiä moniin loppukäyttäjiin palvelujensa kautta, mikä antaa niille mahdollisuuden hyödyntää yhdellä toimialalla saavuttamiaan etuja, kuten pääsyään suuriin datamääriin, myös muilla aloilla. Joillakin näistä palveluntarjoajista on määräysvallassaan kokonaisia digitaalitalouden alustaekosysteemejä, ja nykyisten tai uusien markkinatoimijoiden, olivatpa ne kuinka innovatiivisia tai tehokkaita tahansa, on rakenteellisesti erittäin vaikea haastaa niitä tai kilpailla niiden kanssa. Kilpailullisuutta vähentävät hyvin suuret esteet, jotka haittaavat markkinoille tuloa tai markkinoilta lähtemistä, kuten korkeat investointikustannukset, joita ei markkinoilla lähtemisen yhteydessä voida saada takaisin ainakaan helposti, samoin kuin eräiden digitaalitalouden keskeisten tuotantotekijöiden, kuten datan, puuttuminen (tai rajallinen saatavuus). Tämä lisää todennäköisyyttä sille, etteivät markkinat toimi hyvin ainakaan pitkään. 4)Yhdessä nämä portinvartijaominaisuudet todennäköisesti johtavat monissa tapauksissa vakavaan epätasapainoon neuvotteluvoimassa ja sitä kautta epäreiluihin käytäntöihin ja ehtoihin portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille, millä on kielteinen vaikutus hintoihin, laatuun, valinnanvaraan ja yleisesti innovointiin. 5)Tästä seuraa, etteivät markkinaprosessit useinkaan pysty varmistamaan oikeudenmukaisia taloudellisia tuloksia ydinalustapalveluissa. Portinvartijoiden toimintaan sovelletaan SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklaa, mutta niiden soveltamisala rajoittuu tiettyihin tapauksiin, jotka liittyvät markkinavoimaan (esim. määräävään markkina-asemaan tietyillä markkinoilla) ja kilpailunvastaiseen toimintaan, ja täytäntöönpano tapahtuu jälkikäteen ja edellyttää usein monimutkaisten tosiseikkojen laajamittaista tutkimista tapauskohtaisesti. Voimassa olevassa unionin lainsäädännössä ei myöskään oteta huomioon haasteita, joita portinvartijoiden toiminnan on havaittu muodostavan sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan kannalta, tai näihin haasteisiin ei voida puuttua tehokkaasti, koska portinvartijat eivät välttämättä ole määräävässä asemassa kilpailuoikeuden termein. 6)Portinvartijoilla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin, sillä ne tarjoavat palveluväyliä suurelle määrälle yrityskäyttäjiä loppukäyttäjien tavoittamiseksi kaikkialla unionissa ja eri markkinoilla. Hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen kielteiset vaikutukset sisämarkkinoihin ja erityisesti ydinalustapalvelujen heikko kilpailullisuus, mukaan lukien tähän liittyvät kielteiset yhteiskunnalliset ja taloudelliset seuraukset, ovat saaneet kansalliset lainsäätäjät ja eri alojen sääntelyviranomaiset toimimaan. Kansallisia sääntelyratkaisuja on jo hyväksytty tai esitetty, jotta epäterveisiin kauppatapoihin ja digitaalisten palvelujen kilpailullisuuteen voidaan puuttua ainakin joidenkin palvelujen osalta. Tähän liittyy vaara toisistaan poikkeavista sääntelyratkaisuista ja sisämarkkinoiden hajaantumisesta, mikä on lisännyt riskiä siitä, että vaatimusten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset nousevat keskenään erilaisten kansallisten sääntelyvaatimusten vuoksi. 7)Portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille olisi sen vuoksi turvattava asianmukaiset sääntelytakeet koko unionissa portinvartijoiden epäoikeudenmukaisen toiminnan varalta, jotta voidaan helpottaa rajat ylittävää liiketoimintaa unionissa ja siten parantaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja puuttua tämänhetkiseen tai todennäköiseen hajanaisuuteen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvilla yksittäisillä aloilla. Vaikka portinvartijat yleensä käyttävät maailmanlaajuisia tai ainakin yleiseurooppalaisia liiketoimintamalleja ja algoritmisia rakenteita, ne voivat omaksua ja joissakin tapauksissa ovat jo omaksuneet erilaisia liiketoimintaedellytyksiä ja käytäntöjä eri jäsenvaltioissa, mikä voi johtaa eroihin kilpailuedellytyksissä portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen käyttäjille. Tämä haittaa yhdentymistä sisämarkkinoilla. 8)Toisistaan poikkeavien kansallisten lakien lähentäminen poistaisi esteitä, jotka rajoittavat vapautta tarjota ja vastaanottaa palveluja sisämarkkinoilla, vähittäispalvelut mukaan luettuina. Siksi unionin tasolla olisi säädettävä kohdennetusti yhdenmukaistetuista ja pakottavista säännöistä, jotta sisämarkkinoilla voidaan turvata kilpailulliset ja oikeudenmukaiset digitaaliset markkinat, kun markkinoilla toimii portinvartijoita. 9)Hajanaisuus sisämarkkinoilla voidaan tehokkaasti välttää vain, jos jäsenvaltioita estetään soveltamasta kansallisia sääntöjä, joiden kohteena ovat tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat yritys- ja palvelutyypit. Koska tämän asetuksen tavoitteena on samalla täydentää kilpailuoikeuden täytäntöönpanoa, olisi täsmennettävä, ettei tämä asetus rajoita SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan ja vastaavien kansallisten kilpailusääntöjen eikä muiden yksipuolista toimintaa koskevien kansallisten kilpailusääntöjen soveltamista, jotka perustuvat markkina-aseman ja -käyttäytymisen yksilölliseen arviointiin, mukaan lukien todennäköiset vaikutukset ja kielletyn käyttäytymisen tarkka laajuus, ja antavat yrityksille mahdollisuuden esittää tehokkaita ja objektiivisia perusteluja kyseiselle toiminnalle. Viimeksi mainittujen sääntöjen soveltaminen ei kuitenkaan saisi vaikuttaa portinvartijoille tämän asetuksen nojalla asetettuihin velvoitteisiin eikä niiden yhdenmukaiseen ja tehokkaaseen soveltamiseen sisämarkkinoilla. 10)SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklalla ja vastaavilla kansallisilla kilpailusäännöillä, jotka koskevat kilpailunvastaista monenkeskistä ja yksipuolista toimintaa sekä yrityskeskittymien valvontaa, pyritään suojelemaan vääristymätöntä kilpailua markkinoilla. Tavoitteeltaan tämä asetus täydentää vääristymättömän kilpailun suojelua millä tahansa markkinoilla kilpailulainsäädännön termein määriteltynä, mutta poikkeaa tästä tavoitteesta pyrkiessään varmistamaan, että markkinat, joilla toimii portinvartijoita, ovat kilpailullisia ja oikeudenmukaisia nyt ja tulevaisuudessa riippumatta yksittäisen tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvan portinvartijan toiminnan tosiasiallisista, todennäköisistä tai oletetuista vaikutuksista kilpailuun tietyillä markkinoilla. Tällä asetuksella pyritään suojelemaan muuta oikeudellista etua kuin kyseisillä säännöillä, eikä se saisi vaikuttaa niiden soveltamiseen.

11)Tämän asetuksen olisi myös täydennettävä muista unionin oikeuden säädöksistä, joilla säännellään tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien palvelujen tarjoamisen tiettyjä näkökohtia, johtuvia sääntöjä rajoittamatta niiden soveltamista. Kyseisiä säädöksiä ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1150, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) xx/xx/EU, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/2366 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2010/13 sekä kansalliset säännöt, joiden tarkoituksena on kyseisen unionin lainsäädännön noudattaminen tai tapauksen mukaan täytäntöönpano. 12)Heikko kilpailullisuus ja hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ovat digitaalialalla yleisempiä ja näkyvämpiä joidenkin tiettyjen digitaalisten palvelujen kohdalla. Tämä koskee erityisesti laajalle levinneitä ja yleisesti käytettyjä digitaalisia palveluja, jotka enimmäkseen toimivat suorina välittäjäpalveluina yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien välillä ja joiden tyypillisimpiä piirteitä ovat äärimmäiset hyvät mittakaavaedut, erittäin vahvat verkostovaikutukset, kyky yhdistää monia yrityskäyttäjiä moniin loppukäyttäjiin näiden palvelujen monipuolisuuden kautta, lukkiutumisvaikutukset, monikotisuuden rajoittaminen ja vertikaalinen integraatio. Näitä digitaalisia palveluja tarjoaa usein vain yksi tai hyvin harva suuri palveluntarjoaja. Näistä ydinalustapalvelujen tarjoajista on useimmiten tullut portinvartijoita yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille laajakantoisin vaikutuksin, minkä vuoksi niillä on mahdollisuus asettaa kaupalliset ehdot ja edellytykset helposti ja yksipuolisesti tavalla, josta on haittaa niiden yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille. Näin ollen on tarpeen keskittyä vain niihin digitaalisiin palveluihin, joita yrityskäyttäjät ja loppukäyttäjät eniten käyttävät ja joiden osalta huoli portinvartijoiden heikosta kilpailullisuudesta ja epäoikeudenmukaisista käytännöistä on nykyisissä markkinaolosuhteissa selvempi ja polttavampi sisämarkkinoiden näkökulmasta. 13)Verkossa toimivat välityspalvelut, verkossa toimivat hakukoneet, käyttöjärjestelmät, verkkoyhteisöpalvelut, videonjakoalustapalvelut, numeroista riippumattomat henkilöiden väliset viestintäpalvelut, pilvipalvelut ja verkkomainontapalvelut voivat vaikuttaa suureen määrään sekä loppukäyttäjiä että yrityksiä, mihin liittyy riski epäoikeudenmukaisista liiketoimintakäytännöistä. Sen vuoksi ne olisi sisällytettävä ydinalustapalvelujen määritelmään ja tämän asetuksen soveltamisalaan. Verkossa toimivat välityspalvelut voivat toimia myös rahoituspalvelualalla, jolloin ne voivat olla luonteeltaan välittäviä tai niitä voidaan käyttää tarjoamaan palveluja, joista on ei-tyhjentävä luettelo Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/1535 liitteessä II. Tietyissä olosuhteissa loppukäyttäjien käsitteen tulisi kattaa myös käyttäjät, joita perinteisesti pidetään yrityskäyttäjinä, mutta jotka yksittäisessä tilanteessa eivät käytä ydinalustapalveluja tavaroiden tai palvelujen tarjoamiseksi muille loppukäyttäjille, esimerkiksi silloin, kun yritykset käyttävät pilvipalveluja omiin tarkoituksiinsa. 14)Portinvartijat voivat yhdessä ydinalustapalvelujensa kanssa tarjota useita muita oheispalveluja, kuten tunnistus- tai maksupalveluja sekä maksupalvelujen tarjoamista tukevia teknisiä palveluja. Koska portinvartijat tarjoavat usein palveluvalikoimaansa osana integroitua ekosysteemiä, johon tällaisten oheispalvelujen ulkopuolisilla tarjoajilla ei ole pääsyä ainakaan yhtäläisin ehdoin, ja koska ne voivat kytkeä ydinalustapalvelun käyttöön myös yhden tai useamman oheispalvelun, portinvartijoilla on todennäköisesti suurempi kyky ja kannustin käyttää ydinalustapalvelujensa antamaa portinvartijavoimaa näissä oheispalveluissa, mikä heikentää valinnanvaraa ja kilpailullisuutta näissä palveluissa. 15)Se, että digitaalista palvelua voidaan pitää ydinalustapalveluna ottaen huomioon sen laajamittainen ja yleinen käyttö ja sen merkitys yrityskäyttäjien yhdistämisessä loppukäyttäjiin, ei sinänsä muodosta riittävän vakavaa huolenaihetta kilpailullisuudesta ja hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä. Tällainen huolenaihe syntyy silloin, kun ydinalustapalvelu muodostaa tärkeän palveluväylän ja sitä ylläpitää palveluntarjoaja, jolla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin ja vakiintunut ja kestävä asema tai jolla saattaa lähitulevaisuudessa olla tällainen asema. Tässä asetuksessa vahvistettuja kohdennettuja yhdenmukaistettuja sääntöjä tulisi siksi soveltaa ainoastaan yrityksiin, jotka on nimetty näiden kolmen objektiivisen kriteerin perusteella, ja tällöinkin vain sellaisiin ydinalustapalveluihin, jotka erikseen tarkasteltuina muodostavat yrityskäyttäjille tärkeän palveluväylän loppukäyttäjien tavoittamiseksi. 16)Jotta tätä asetusta voidaan soveltaa tehokkaasti sellaisiin ydinalustapalvelujen tarjoajiin, jotka todennäköisimmin täyttävät nämä objektiiviset vaatimukset ja joiden tapauksessa kilpailullisuutta heikentävä epäoikeudenmukainen toiminta on yleisintä ja sen vaikutus suurin, komission olisi voitava suoraan nimetä portinvartijoiksi ne ydinalustapalvelujen tarjoajat, jotka täyttävät tietyt määrälliset kynnysarvot. Tällaisiin yrityksiin olisi joka tapauksessa sovellettava nopeaa nimeämismenettelyä, jonka olisi käynnistyttävä tämän asetuksen tullessa voimaan. 17)Hyvin merkittävä liikevaihto unionissa ja ydinalustapalvelun tarjoaminen vähintään kolmessa jäsenvaltiossa ovat todennäköisiä merkkejä siitä, että ydinalustapalvelun tarjoajalla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin. Näin on myös silloin, kun ydinalustapalvelun tarjoajalla on vähintään kolmessa jäsenvaltiossa hyvin merkittävä pörssiarvo tai vastaava käypä markkina-arvo. Siksi tulisi olettaa, että ydinalustapalvelun tarjoajalla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin, jos se tarjoaa ydinalustapalvelua vähintään kolmessa jäsenvaltiossa ja jos joko sen konsernin, johon se kuuluu, toteutunut liikevaihto ETA:ssa on yhtä suuri tai suurempi kuin tietty korkea kynnysarvo tai konsernin markkina-arvo on yhtä suuri tai suurempi kuin tietty korkea absoluuttinen arvo. Jos ydinalustapalvelujen tarjoaja kuuluu yritykseen, jota ei ole julkisesti noteerattu, tulisi viitata vastaavaan käypään markkina-arvoon, joka ylittää tietyn korkean absoluuttisen arvon. Komission olisi käytettävä valtaansa antaa delegoituja säädöksiä laatiakseen objektiivisen menetelmän kyseisen arvon laskemiseksi. Suuri konsernin liikevaihto ETA:ssa yhdessä ydinalustapalvelujen käyttäjämäärän kynnysarvon kanssa unionissa on merkkinä suhteellisen vahvasta kyvystä muuntaa nämä käyttäjät rahaksi. Suuri markkina-arvo samaan käyttäjämäärän kynnysarvoon nähden unionissa ilmentää suhteellisen merkittävää potentiaalia muuntaa nämä käyttäjät rahaksi lähitulevaisuudessa. Tämä rahaksi muuntamisen mahdollisuus puolestaan heijastaa periaatteessa asianomaisten yritysten asemaa yhdyskäytävänä. Molemmat indikaattorit ilmentävät lisäksi yritysten rahoituskapasiteettia, kuten niiden kykyä hyödyntää pääsyään rahoitusmarkkinoille asemansa vahvistamiseksi. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun tätä laajempaa pääsyä rahoitusmarkkinoille käytetään yritysostoihin, millä mahdollisuudella on puolestaan todettu olevan potentiaalisesti kielteisiä vaikutuksia innovointiin. Markkina-arvon perusteella voidaan myös ennakoida asianomaisten palveluntarjoajien tulevaa asemaa ja vaikutusta sisämarkkinoihin huolimatta siitä, että nykyinen liikevaihto voi olla suhteellisen alhainen. Markkina-arvo voi perustua tasoon, joka vastaa unionin suurimpien julkisesti noteerattujen yritysten keskimääräistä markkina-arvoa asianmukaisena ajanjaksona. 18)Jos ydinalustapalvelujen tarjoajalla on vähintään kolmen vuoden ajan kestävä markkina-arvo kynnysarvon tasolla tai sen yläpuolella, tämän olisi katsottava vahvistavan oletusta, jonka mukaan ydinalustapalvelujen tarjoajalla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin. 19)Markkina-arvoihin saattaa liittyä useita tekijöitä, jotka edellyttäisivät perusteellista arviointia sen määrittämiseksi, olisiko ydinalustapalvelujen tarjoajalla katsottava olevan merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin. Näin voi olla silloin, kun ydinalustapalvelujen tarjoajan markkina-arvo aiempina tilikausina oli huomattavasti pienempi kuin osakemarkkinoiden keskiarvo, sen markkina-arvon volatiliteetti oli tarkastelujakson aikana suhteeton osakemarkkinoiden yleiseen volatiliteettiin nähden tai sen markkina-arvokehitys ei vastannut markkinasuuntausten kehitystä nopean ja yksisuuntaisen kasvun vuoksi. 20)Erittäin suuri määrä yrityskäyttäjiä, jotka ovat riippuvaisia ydinalustapalvelusta saavuttaakseen erittäin suuren kuukausittaisen määrän aktiivisia loppukäyttäjiä, antaa kyseisen palvelun tarjoajalle mahdollisuuden vaikuttaa merkittävässä määrin yrityskäyttäjien toimintaan oman etunsa mukaisesti ja periaatteessa viittaa siihen, että palveluntarjoaja toimii tärkeänä yhdyskäytävänä. Kyseiset luvut olisi asetettava sellaiselle tasolle, että ne edustavat merkittävää prosenttiosuutta unionin koko väestöstä loppukäyttäjien osalta ja alustoja käyttävien yritysten koko populaatiota yrityskäyttäjiä koskevan kynnysarvon määrittämiseksi. 21)Ydinalustapalvelun tarjoajalla voidaan katsoa olevan vakiintunut ja kestävä asema toiminnassaan tai sen voidaan ennakoida saavuttavan tällaisen aseman tulevaisuudessa erityisesti silloin, kun sen aseman kilpailullisuus on rajallinen. Näin on todennäköisesti silloin, kun palveluntarjoaja on tarjonnut ydinalustapalvelua vähintään kolmessa jäsenvaltiossa erittäin suurelle määrälle yrityskäyttäjiä ja loppukäyttäjiä vähintään kolmen vuoden ajan. 22)Markkinoiden ja tekniikan kehitys voi vaikuttaa näihin kynnysarvoihin. Komissiolle olisi sen vuoksi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa täsmennetään menetelmä sen määrittämiseksi, saavutetaanko määrälliset kynnysarvot, ja mukautetaan sitä tarvittaessa säännöllisesti markkinoiden ja teknologian kehitykseen. Tämä on erityisen tärkeää markkina-arvoja koskevan kynnysarvon osalta, johon olisi tehtävä indeksitarkistukset tarkoituksenmukaisin väliajoin. 23)Jos ydinalustapalvelujen tarjoaja, joka täyttää määrälliset raja-arvot mutta pystyy esittämään riittävän pätevät perustelut osoittaakseen, ettei se olosuhteissa, joissa asianomainen ydinalustapalvelu toimii, täytä portinvartijalle asetettuja objektiivisia vaatimuksia, sitä ei pitäisi nimetä suoraan, vaan siitä olisi tehtävä lisätutkimus. Todistustaakka siitä, että määrällisten kynnysarvojen täyttymisestä johtuvaa olettamaa ei pitäisi soveltaa tiettyyn palveluntarjoajaan, tulisi olla kyseisellä palveluntarjoajalla. Komission olisi arvioinnissaan otettava huomioon ainoastaan ne tekijät, jotka liittyvät suoraan portinvartija-aseman olemassaoloa koskeviin vaatimuksiin, eli siihen, onko kyseessä tärkeä yhdyskäytävä, jota ylläpitää palveluntarjoaja, jolla on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin ja jolla on joko tosiasiallinen tai ennakoitavissa oleva vakiintunut ja kestävä asema. Kaikki taloudellisiin syihin perustuvat perustelut, joilla pyritään osoittamaan ydinalustapalvelujen tarjoajan tietyntyyppisestä toiminnasta johtuvat tehokkuusedut, olisi hylättävä, koska niillä ei ole merkitystä portinvartijaksi nimeämisen kannalta. Komission olisi voitava tehdä päätös määrällisten kynnysarvojen perusteella, jos palveluntarjoaja hankaloittaa merkittävästi tutkimusta jättämällä noudattamatta komission tutkintatoimia. 24)Olisi myös säädettävä sellaisten ydinalustapalvelujen tarjoajien portinvartijaroolin arvioinnista, jotka eivät täytä kaikkia määrällisiä kynnysarvoja ottaen huomioon yleiset objektiiviset vaatimukset siitä, että niillä on merkittävä vaikutus sisämarkkinoihin, ne toimivat tärkeänä väylänä yrityskäyttäjille loppukäyttäjien tavoittamiseksi ja niillä on tai niillä voidaan ennakoida lähitulevaisuudessa olevan kestävä ja vakiintunut asema toiminnassaan. 25)Tällainen arviointi voidaan tehdä ainoastaan markkinatutkimuksen perusteella määrälliset kynnysarvot huomioon ottaen. Komission arvioinnissa olisi pyrittävä tavoitteisiin ylläpitää ja edistää innovoinnin tasoa, digitaalisten tuotteiden ja palvelujen laatua, hintojen oikeudenmukaisuuden ja kilpailullisuuden astetta sekä sitä, yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien saatavilla oleva laatu tai valinnanvapaus on tasoltaan korkea tai pysyy korkeana. Huomioon voidaan ottaa osatekijöitä, jotka liittyvät erityisesti kyseisten ydinalustapalvelujen tarjoajiin, kuten äärimmäisen hyvät mittakaavaedut, erittäin vahvat verkostovaikutukset, kyky yhdistää monia yrityskäyttäjiä moniin loppukäyttäjiin näiden palvelujen monipuolisuuden kautta, lukkiutumisvaikutukset, monikotisuuden rajoittaminen ja vertikaalinen integraatio. Lisäksi erittäin suuri markkina-arvo, erittäin korkea oman pääoman arvo suhteessa voittoon tai erittäin suuri yksittäisen ydinalustapalvelun loppukäyttäjiltä saatava liikevaihto voivat viitata markkinoiden valumiseen tietylle toimijalle (ns. tipping-ilmiöön) tai tällaisten tarjoajien vipuvaikutuspotentiaaliin. Markkina-arvon ohella nopea kasvu taikka hidastuva kasvu yhdessä kannattavuuden kasvun kanssa ovat esimerkkejä dynaamisista muuttujista, joilla on erityinen merkitys tunnistettaessa sellaisia ydinalustapalvelujen tarjoajia, joille ennakoidaan vakiintunutta asemaa. Komission olisi voitava tehdä päätös tekemällä epäedullisia päätelmiä käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella, jos palveluntarjoaja hankaloittaa merkittävästi tutkimusta jättämällä noudattamatta komission tutkintatoimia. 26)Erityisiä sääntöjä olisi sovellettava niihin ydinalustapalvelujen tarjoajiin, joille ennakoidaan vakiintunutta ja kestävää asemaa lähitulevaisuudessa. Samat ydinalustapalvelujen erityispiirteet altistavat tällöinkin sille, että markkinat valuvat tietylle toimijalle (tipping): kun palveluntarjoaja on saanut tietyn edun kilpailijoihinsa tai potentiaalisiin haastajiinsa nähden mittakaavassa tai välittäjävoimassa, sen asema voi muuttua ylivoimaiseksi ja tilanne voi kehittyä niin, että sen asemasta todennäköisesti tulee lähitulevaisuudessa kestävä ja vakiintunut. Yritykset voivat yrittää pyrkiä tällaiseen tipping-tilanteeseen ja portinvartijan asemaan käyttämällä joitakin tällä asetuksessa säänneltäviä epäoikeudenmukaisia ehtoja ja käytäntöjä. Tällaisessa tilanteessa vaikuttaa tarkoituksenmukaiselta puuttua asiaan ennen kuin markkinat valuvat tietylle toimijalle peruuttamattomasti. 27)Tällaisessa varhaisessa puuttumisessa olisi kuitenkin rajoituttava asettamaan vain sellaisia velvoitteita, jotka ovat välttämättömiä ja tarkoituksenmukaisia, jotta palvelut pysyvät edelleen kilpailullisina ja jotta määritetty epäoikeudenmukaisiin ehtoihin ja käytäntöihin liittyvä riski voidaan välttää. Tähän tarkoitukseen tähtäävät suoraan velvoitteet, jotka estävät ydinalustapalvelujen tarjoajaa saavuttamasta vakiintunutta ja kestävää asemaa toiminnassaan, kuten epäoikeudenmukaisen vipuvaikutuksen estävät ja palveluntarjoajan vaihtamista ja monikotisuutta helpottavat velvoitteet. Oikeasuhteisuuden varmistamiseksi komission olisi lisäksi sovellettava kyseisten velvoitteiden joukosta ainoastaan niitä, jotka ovat välttämättömiä ja oikeasuhteisia tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi, ja tarkasteltava säännöllisesti, olisiko tällaiset velvoitteet pidettävä voimassa, onko ne poistettava tai onko niitä mukautettava. 28)Tämän pitäisi antaa komissiolle mahdollisuus puuttua asiaan ajoissa ja tehokkaasti pitäen samalla täysin huolta tarkasteltavien toimenpiteiden oikeasuhteisuudesta. Se myös vakuuttaisi tosiasialliset ja mahdolliset markkinatoimijat kyseisten palvelujen oikeudenmukaisuudesta ja kilpailullisuudesta. 29)Nimettyjen portinvartijoiden tulisi noudattaa tässä asetuksessa säädettyjä velvoitteita kunkin nimeämispäätöksessä mainitun ydinalustapalvelun osalta. Pakollisia sääntöjä olisi sovellettava ottaen tarvittaessa huomioon portinvartijan asema monialayrityksenä. Lisäksi täytäntöönpanotoimenpiteet, joita komissio voi päätöksellä määrätä portinvartijalle sääntelyyn liittyvän vuoropuhelun jälkeen, olisi suunniteltava tehokkaasti ottaen huomioon ydinalustapalvelujen ominaisuudet ja mahdollinen toimenpiteiden kiertämisen riski sekä noudattaen suhteellisuusperiaatetta ja asianomaisten yritysten ja kolmansien osapuolten perusoikeuksia. 30)Ydinalustapalvelujen hyvin nopeasti muuttuva ja monimutkainen teknologinen luonne edellyttää portinvartijoiden aseman säännöllistä uudelleentarkastelua, mukaan lukien portinvartijat, joille ennakoidaan lähitulevaisuudessa kestävää ja vakiintunutta asemaa toiminnassaan. Jotta kaikki markkinatoimijat, myös portinvartijat, saisivat tarvittavan varmuuden sovellettavista oikeudellisista velvoitteista, tällaisille säännöllisille uudelleentarkasteluille on tarpeen asettaa määräaika. On myös tärkeää tehdä uudelleentarkastelut säännöllisesti ja vähintään kahden vuoden välein.

31)Jotta portinvartija-aseman uudelleentarkastelu voidaan tehdä tehokkaasti ja jotta portinvartijan tarjoamien ydinalustapalvelujen luetteloa voidaan mukauttaa, portinvartijoiden olisi ilmoitettava komissiolle kaikista suunnitelluista ja tehdyistä hankinnoistaan, joiden kohteena ovat muut ydinalustapalvelujen tai muiden digitaalialalla tarjottavien palvelujen tarjoajat. Tällaiset tiedot paitsi palvelevat edellä mainittua yksittäisten portinvartijoiden aseman uudelleentarkasteluprosessia myös tarjoavat ratkaisevan tärkeää tietoa laajemman kilpailukehityksen seuraamiseksi digitaalialalla, minkä vuoksi niitä voi olla hyödyllistä tarkastella tässä asetuksessa säädettyjen markkinatutkimusten yhteydessä. 32)Portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen oikeudenmukaisuuden ja kilpailullisuuden turvaamiseksi on tarpeen säätää selkeästi ja yksiselitteisesti kyseisiä palveluja koskevista yhdenmukaistetuista velvoitteista. Tällaiset säännöt ovat tarpeen, jotta voidaan puuttua riskiin portinvartijoiden epäoikeudenmukaisten käytäntöjen haitallisista vaikutuksista ja tällä tavoin hyödyttää kyseisten palvelujen liiketoimintaympäristöä, käyttäjiä ja viime kädessä koko yhteiskuntaa. Ottaen huomioon digitaalisten markkinoiden nopea ja dynaaminen luonne ja portinvartijoiden huomattava taloudellinen voima näitä velvoitteita on tärkeää soveltaa tehokkaasti vailla mahdollisuutta, että niitä kierretään. Tätä varten velvoitteita olisi sovellettava kaikkiin portinvartijan käytäntöihin riippumatta niiden muodosta ja riippumatta siitä, onko kyseessä sopimusperusteinen, kaupallinen, tekninen vai muu käytäntö, siltä osin kuin se vastaa tyypiltään käytäntöä, johon sovelletaan jotain tässä asetuksessa säädettyä velvoitetta. 33)Tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet rajoittuvat siihen, mikä on tarpeen ja perusteltua portinvartijoiden yksilöityjen käytäntöjen epäoikeudenmukaisuuden korjaamiseksi ja portinvartijoiden tarjoamien ydinalustapalvelujen kilpailullisuuden takaamiseksi. Sen vuoksi velvoitteilla olisi vastattava käytäntöihin, joita pidetään hyvän kauppatavan vastaisina ottaen huomioon digitaalialan erityispiirteet ja joiden osalta esimerkiksi EU:n kilpailusääntöjen täytäntöönpanosta saadut kokemukset osoittavat, että niillä on erityisen kielteinen suora vaikutus yrityskäyttäjiin ja loppukäyttäjiin. Lisäksi on tarpeen säätää mahdollisuudesta käydä sääntelyyn liittyvää vuoropuhelua portinvartijoiden kanssa sellaisten velvoitteiden mukauttamiseksi, jotka todennäköisesti edellyttävät erityisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä ollakseen tehokkaita ja oikeasuhteisia. Velvoitteita olisi päivitettävä vasta sen jälkeen, kun on tehty kattava tutkimus sellaisten tiettyjen käytäntöjen luonteesta ja vaikutuksista, jotka on saatettu vastikään perusteellisen tutkimuksen pohjalta todeta epäoikeudenmukaisiksi tai kilpailullisuutta rajoittaviksi samalla tavoin kuin tämän asetuksen kattamat hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ja jotka saattavat jäädä nykyisten velvoitteiden soveltamisalan ulkopuolelle. 34)Nämä erilaiset velvoitteiden asettamista ja mukauttamista koskevat mekanismit varmistaisivat, etteivät velvoitteet ulotu havaittuja hyvän kauppatavan vastaisia käytäntöjä pidemmälle, ja samalla takaisivat, että uusiin tai kehittyviin käytäntöihin voidaan tarvittaessa puuttua perustelluissa tapauksissa. 35)Tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet ovat tarpeen, jotta voidaan puuttua havaittuihin julkispoliittisiin huolenaiheisiin, sillä käytettävissä ei ole vaihtoehtoisia ja vähemmän rajoittavia toimenpiteitä, joilla käytännössä päästäisiin samaan tulokseen ottaen huomioon tarve turvata yleinen järjestys, suojella yksityisyyttä ja torjua petollisia ja vilpillisiä kaupallisia käytäntöjä. 36)Eri lähteistä peräisin olevan loppukäyttäjädatan yhdistäminen tai käyttäjien sisäänkirjaaminen portinvartijoiden eri palveluihin antaa niille potentiaalisia etuja datankeruun muodossa ja lisää siten markkinoille pääsyn esteitä. Jotta varmistetaan, että portinvartijat eivät heikennä epäoikeudenmukaisesti ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta, niiden olisi annettava loppukäyttäjilleen mahdollisuus vapaasti päättää osallisuudestaan tällaisiin toimintakäytäntöihin tarjoamalla vähemmän yksilöllistetty vaihtoehto. Mahdollisuuden olisi katettava kaikki mahdolliset henkilötietojen lähteet, mukaan lukien portinvartijan omat palvelut ja kolmansien osapuolten verkkosivustot, ja se olisi esitettävä loppukäyttäjälle proaktiivisesti nimenomaisella, selkeällä ja yksinkertaisella tavalla. 37)Asemansa vuoksi portinvartijat saattavat tietyissä tapauksissa rajoittaa verkossa toimivien välityspalvelujensa yrityskäyttäjien mahdollisuutta tarjota tavaroitaan tai palvelujaan loppukäyttäjille suotuisammin ehdoin, myös hinnan osalta, muiden verkossa toimivien välityspalvelujen kautta. Näillä rajoituksilla on portinvartijoiden yrityskäyttäjiin merkittävä ehkäisevä vaikutus, joka estää niitä käyttämästä vaihtoehtoisia verkossa toimivia välityspalveluja. Tämä rajoittaa alustojen välistä kilpailua, mikä puolestaan rajoittaa loppukäyttäjien valinnanvaraa vaihtoehtoisista verkossa toimivista välityskanavista. Jotta varmistettaisiin, että portinvartijoiden verkossa toimivien välityspalvelujen yrityskäyttäjät voivat vapaasti valita vaihtoehtoisia verkossa toimivia välityspalveluja ja tarjota tuotteitaan tai palvelujaan loppukäyttäjilleen eriytetyin ehdoin, ei pitäisi sallia sitä, että portinvartijat rajoittavat yrityskäyttäjien mahdollisuutta soveltaa eriytettyjä kaupallisia ehtoja, kuten hintoja. Tätä vaatimusta olisi sovellettava kaikkiin vaikutukseltaan vastaaviin toimenpiteisiin, kuten välityspalkkioiden korottamiseen tai yrityskäyttäjien tarjousten poistamiseen tuotevalikoimasta. 38)Jotta portinvartijoiden yrityskäyttäjät eivät lisäisi riippuvuuttaan portinvartijoiden ydinalustapalveluista, niiden olisi voitava vapaasti edistää ja käyttää jakelukanavaa, jota ne pitävät tarkoituksenmukaisimpana vuorovaikutuksessa loppukäyttäjiensä kanssa, jotka nämä yrityskäyttäjät ovat jo hankkineet portinvartijan tarjoamien ydinalustapalvelujen kautta. Vastaavasti myös loppukäyttäjillä tulisi olla vapaus valita tällaisten yrityskäyttäjien tarjouksia ja tehdä niiden kanssa sopimuksia soveltuvin osin joko portinvartijan ydinalustapalvelujen kautta tai yrityskäyttäjän suoralta jakelukanavalta tai joltakin muulta epäsuoralta jakelukanavalta, jota kyseinen yrityskäyttäjä voi käyttää. Tätä olisi sovellettava myynninedistämiseen ja sopimusten tekemiseen yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien välillä. Loppukäyttäjien mahdollisuutta hankkia vapaasti sisältöä, tilauksia, ominaisuuksia tai muita tuotteita portinvartijan ydinalustapalvelujen ulkopuolelta ei myöskään saisi heikentää tai rajoittaa. Erityisesti olisi vältettävä se, että portinvartijat estävät loppukäyttäjiä pääsemästä tällaisiin palveluihin ja käyttämästä niitä ydinalustapalvelussaan toimivan ohjelmistosovelluksen kautta. Esimerkiksi ladatun ohjelmistosovelluksen ulkopuolelta tai sovelluskaupasta ostetun verkkosisällön tilaajia ei saisi estää saamasta tällaista verkkosisältöä ohjelmistosovellukseen portinvartijan ydinalustapalvelussa pelkästään siitä syystä, että se ostettiin tällaisen ohjelmistosovelluksen ulkopuolelta tai sovelluskaupasta. 39)Oikeudenmukaisen kaupallisen toimintaympäristön turvaamiseksi ja digitaalialan kilpailullisuuden suojaamiseksi on tärkeää turvata yrityskäyttäjien oikeus tehdä valituksia portinvartijoiden epäoikeudenmukaisesta käyttäytymisestä kaikille asiaankuuluville hallintoviranomaisille tai muille viranomaisille. Yrityskäyttäjät saattavat esimerkiksi haluta valittaa erityyppisistä hyvän kauppatavan vastaisista käytännöistä, kuten syrjivistä pääsyehdoista, yrityskäyttäjätilien perusteettomasta sulkemisesta tai epäselvistä perusteista tuotteiden poistamiselle tuotevalikoimasta. Sen vuoksi olisi kiellettävä kaikki käytännöt, jotka jollakin tavalla estäisivät mahdollisuuden tehdä valituksia tai hyödyntää käytettävissä olevia muutoksenhakukeinoja esimerkiksi sopimuksiin tai muihin kirjallisiin ehtoihin sisältyvien luottamuksellisuuslausekkeiden vuoksi. Tämä ei saisi vaikuttaa yrityskäyttäjien ja portinvartijoiden oikeuteen vahvistaa sopimuksissaan käyttöehdot, mukaan lukien laillisten valitusmekanismien käyttö, kuten vaihtoehtoisten riidanratkaisumekanismien tai tiettyjen tuomioistuinten toimivallan käyttö sovellettavan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Tämä ei saisi myöskään vaikuttaa portinvartijoiden rooliin laittoman verkkosisällön torjunnassa. 40)Tunnistuspalvelut ovat yrityskäyttäjille olennaisia palveluja liiketoiminnan harjoittamiseksi, sillä niiden avulla ne voivat paitsi optimoida palvelut asetuksen (EU) 2016/679 ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen direktiivin 2002/58/EY sallimissa rajoissa myös lisätä luottamusta verkkokauppaan unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Portinvartijat eivät sen vuoksi saisi käyttää asemaansa ydinalustapalvelujen tarjoajana vaatiakseen, että niistä riippuvaiset yrityskäyttäjät sisällyttävät mahdolliset portinvartijan itsensä tarjoamat tunnistuspalvelut osaksi yrityskäyttäjien loppukäyttäjilleen tarjoamia palveluja tai tuotteita, jos yrityskäyttäjien saatavilla on muita tunnistuspalveluja. 41)Portinvartijat eivät saisi rajoittaa loppukäyttäjien valinnanvapautta estämällä teknisesti ohjelmistosovellusten ja -palvelujen vaihtamisen tai muiden ohjelmistosovellusten ja -palvelujen tilaamisen. Portinvartijoiden olisi taattava vapaa valinta riippumatta siitä, ovatko ne sellaisten laitteiden valmistajia, joiden kautta tällaiset ohjelmistosovellukset tai -palvelut ovat saatavilla, eivätkä ne saisi luoda keinotekoisia teknisiä esteitä, jotka tekevät vaihtamisen mahdottomaksi tai tehottomaksi. Pelkkä tietyn tuotteen tai palvelun tarjoaminen loppukäyttäjille, myös esiasennettuna, tai loppukäyttäjien tarjonnan parantaminen esimerkiksi parempien hintojen tai laadun muodossa, ei sellaisenaan muodosta estettä vaihtamiselle. 42)Edellytykset, joiden mukaisesti portinvartijat tarjoavat verkkomainontapalveluja yrityskäyttäjille, mukaan lukien sekä mainostajat että julkaisijat, ovat usein läpinäkymättömiä ja vaikeatulkintaisia. Läpinäkymättömyys liittyy osittain muutamien alustojen käytäntöihin, mutta se ylipäänsä johtuu myös nykyaikaisen ohjelmallisen mainonnan monimutkaisuudesta. Alan läpinäkyvyyden katsotaan heikentyneen uuden yksityisyyttä koskevan lainsäädännön käyttöönoton myötä, ja sen odotetaan heikentyvän edelleen, kun kolmansien osapuolten evästeet poistetaan. Tämä johtaa usein siihen, etteivät mainostajat ja julkaisijat saa riittävästi tietoa ostamiensa mainospalvelujen ehdoista, ja heikentää niiden mahdollisuuksia siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia verkkomainontapalvelujen tarjoajia. Lisäksi verkkomainonnan kustannukset ovat todennäköisesti korkeammat kuin oikeudenmukaisemmassa, läpinäkyvämmässä ja kilpailullisemmassa alustaympäristössä. Korkeammat kustannukset näkyvät todennäköisesti hinnoissa, joita loppukäyttäjät maksavat monista verkkomainontaa hyödyntävistä päivittäisistä tuotteista ja palveluista. Läpinäkyvyysvelvoitteissa olisi sen vuoksi edellytettävä, että portinvartijat antavat mainostajille ja julkaisijoille, joille ne tarjoavat verkkomainontapalveluja, pyynnöstä ja mahdollisuuksien mukaan tietoja, jotta molemmat osapuolet voivat ymmärtää kustakin tarjotusta eri mainospalvelusta maksettavan hinnan kulloisessakin mainonnan arvoketjussa. 43)Portinvartijalla voi tietyissä olosuhteissa olla kaksoisrooli ydinalustapalvelujen tarjoajana, jolloin se tarjoaa ydinalustapalvelua yrityskäyttäjilleen ja samalla kilpailee samojen yrityskäyttäjien kanssa samojen tai samankaltaisten palvelujen tai tuotteiden tarjoamisessa samoille loppukäyttäjille. Näissä olosuhteissa portinvartija voi hyödyntää kaksoisrooliaan käyttääkseen yrityskäyttäjiensä transaktioista ydinalustalla tuotettua dataa omien palvelujensa tarkoituksiin tarjotessaan samankaltaisia palveluja kuin sen yrityskäyttäjät. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun portinvartija tarjoaa yrityskäyttäjille verkossa toimivaa markkinapaikkaa tai sovelluskauppaa ja samalla palveluja verkossa toimivana ohjelmistosovellusten vähittäismyyjänä tai tarjoajana kilpaillen kyseisten yrityskäyttäjien kanssa. Jotta portinvartijat eivät hyötyisi epäoikeudenmukaisesti kaksoisroolistaan, olisi varmistettava, että ne pidättäytyvät käyttämästä yhdistettyjä tai yhdistämättömiä tietoja, jotka voivat sisältää julkistamattomia anonymisoituja tietoja ja henkilötietoja, tarjotakseen samankaltaisia palveluja kuin niiden yrityskäyttäjät. Tätä velvoitetta olisi sovellettava portinvartijaan kokonaisuudessaan, muun muassa mutta ei yksinomaan sen liiketoimintayksikköön, joka kilpailee ydinalustapalvelun yrityskäyttäjien kanssa. 44)Yrityskäyttäjät voivat myös ostaa mainontapalveluja ydinalustapalvelujen tarjoajalta tavaroiden ja palvelujen tarjoamiseksi loppukäyttäjille. Tässä tapauksessa voi olla niin, että tietoja ei tuoteta ydinalustapalvelussa vaan yrityskäyttäjä toimittaa ne ydinalustapalvelulle tai ne tuotetaan sen toiminnalla kyseisen ydinalustapalvelun kautta. Tietyissä tapauksissa mainontaa tarjoavalla ydinalustapalvelulla voi olla kaksoisrooli välittäjänä ja mainontapalvelujen tarjoajana. Näin ollen velvoitetta, jolla kielletään kahden roolin portinvartijaa käyttämästä yrityskäyttäjien tietoja, olisi sovellettava myös tietoihin, jotka ydinalustapalvelu on saanut yrityksiltä kyseiseen ydinalustapalveluun liittyvien mainontapalvelujen tarjoamiseksi. 45)Pilvipalvelujen osalta tämä velvoite olisi ulotettava koskemaan tietoja, jotka portinvartijan yrityskäyttäjät toimittavat tai tuottavat käyttäessään portinvartijan pilvipalvelupalvelua tai portinvartijan sovelluskaupan kautta, josta pilvipalvelujen loppukäyttäjillä on pääsy ohjelmistosovelluksiin. Velvoite ei saisi vaikuttaa portinvartijoiden oikeuteen käyttää yhdistettyjä tietoja data-analyysia koskevien oheispalvelujen tarjoamiseen edellyttäen, että noudatetaan asetusta 2016/679 ja direktiiviä 2002/58/EY sekä oheispalveluihin sovellettavia tämän asetuksen velvoitteita. 46)Portinvartija voi käyttää eri keinoja suosiakseen omia palvelujaan tai tuotteitaan ydinalustapalvelussaan sellaisten samojen tai samankaltaisten palvelujen kustannuksella, joita loppukäyttäjät voisivat saada kolmansien osapuolten kautta. Näin voi olla esimerkiksi silloin, kun portinvartija asentaa etukäteen tietyt ohjelmistosovellukset tai -palvelut. Jotta loppukäyttäjillä olisi valinnanvapaus, portinvartijat eivät saisi estää loppukäyttäjiä poistamasta valmiiksi asennettuja ohjelmistosovelluksia ydinalustapalvelussaan ja tällä tavoin suosia omia ohjelmistosovelluksiaan. 47)Portinvartijoiden ohjelmistosovellusten jakelulle asettamat säännöt voivat tietyissä olosuhteissa rajoittaa loppukäyttäjien mahdollisuuksia asentaa ja käytännössä käyttää kolmannen osapuolen ohjelmistosovelluksia tai sovelluskauppoja asianomaisen portinvartijan käyttöjärjestelmissä tai laitteistoissa ja rajoittaa loppukäyttäjien pääsyä näihin ohjelmistosovelluksiin tai sovelluskauppoihin kyseisen portinvartijan ydinalustapalvelujen ulkopuolella. Tällaiset säännöt voivat rajoittaa ohjelmistosovellusten kehittäjien mahdollisuutta käyttää vaihtoehtoisia jakelukanavia ja loppukäyttäjien mahdollisuutta valita eri ohjelmistosovellusten välillä eri jakelukanavista, ja ne olisi kiellettävä hyvän kauppatavan vastaisina rajoituksina, jotka ovat omiaan heikentämään ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta. Jotta kolmannen osapuolen ohjelmistosovellukset tai sovelluskaupat eivät vaarantaisi portinvartijan tarjoamien laitteiden tai käyttöjärjestelmien eheyttä, asianomainen portinvartija voi toteuttaa oikeasuhteisia teknisiä tai sopimusperusteisia toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi, jos se osoittaa, että tällaiset toimenpiteet ovat tarpeellisia ja perusteltuja ja että laitteiston tai käyttöjärjestelmän eheyden turvaamiseksi ei ole vähemmän rajoittavia keinoja. 48)Portinvartijat ovat usein vertikaalisesti integroituneita ja ne tarjoavat tiettyjä tuotteita tai palveluja loppukäyttäjille omien ydinalustapalvelujensa kautta tai määräysvallassaan olevan yrityskäyttäjän kautta, mikä johtaa usein eturistiriitoihin. Tällöin voi vallita tilanne, jossa portinvartija tarjoaa omia verkossa toimivia välityspalvelujaan verkossa toimivan hakukoneen kautta. Kun portinvartijat tarjoavat näitä tuotteita tai palveluja ydinalustapalvelussa, ne voivat varata omalle tarjoukselleen paremman sijoituksen hakutulosten järjestyksessä verrattuna sellaisten kolmansien osapuolten tuotteisiin, jotka myös toimivat kyseisessä verkkoalustapalvelussa. Tästä ovat esimerkkinä tuotteet tai palvelut, myös muut ydinalustapalvelut, jotka on asetettu järjestykseen verkossa toimivien hakukoneiden tuloksissa tai jotka on osittain tai kokonaan sisällytetty hakutuloksiin tai aihekohtaisten erikoishakujen tulosryhmiin, jotka esitetään verkossa toimivan hakukoneen tulosten rinnalla ja joita tietyt loppukäyttäjät tarkastelevat tai käyttävät verkossa toimivan hakukoneen erillisenä palveluna tai lisäpalveluna. Muita esimerkkejä ovat ne ohjelmistosovellukset, joiden jakelu tapahtuu sovelluskauppojen kautta, tai tuotteet tai palvelut, joille annetaan hallitsevuutta ja näkyvyyttä verkkoyhteisön uutissyötteessä, taikka tuotteet tai palvelut, jotka asetetaan järjestykseen hakutuloksissa tai pannaan esille verkossa toimivalla markkinapaikalla. Tässä tilanteessa portinvartija on kaksoisroolissa toimimalla välittäjänä kolmansille palveluntarjoajille ja portinvartijan tuotteiden tai palvelujen suorana tarjoajana. Näin ollen nämä portinvartijat voivat suoraan heikentää kyseisten tuotteiden tai palvelujen kilpailullisuutta ydinalustapalveluissa sellaisten yrityskäyttäjien vahingoksi, joiden suhteen portinvartijalle ei ole määräysvaltaa. 49)Tällaisissa tilanteissa portinvartija ei saisi soveltaa minkäänlaista erityis- tai etuuskohtelua järjestykseen asettamisessa ydinalustapalvelussa oikeudellisin, kaupallisin tai teknisin keinoin sellaisten tuotteiden tai palvelujen hyväksi, joita se tarjoaa itse tai määräysvallassaan olevan yrityskäyttäjän kautta. Tämän velvoitteen tehokkuuden varmistamiseksi olisi myös huolehdittava siitä, että järjestykseen asettamiseen sovellettavat ehdot ovat myös yleisesti oikeudenmukaiset. Järjestyksen olisi tässä yhteydessä katettava kaikki suhteellisen sijoituksen muodot, mukaan lukien tulosten esitys, luokitus, linkitys sekä äänihakutulokset. Sen varmistamiseksi, että velvoite on tehokas eikä sitä voida kiertää, sitä olisi sovellettava myös kaikkiin toimenpiteisiin, joilla voi olla vastaava vaikutus kuin erityis- tai etuuskohtelulla järjestykseen asettamisessa. Asetuksen (EU) 2019/1150 5 artiklan nojalla hyväksyttyjen suuntaviivojen olisi helpotettava tämän velvoitteen täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa. 50)Portinvartijat eivät saisi rajoittaa tai estää loppukäyttäjien valinnanvapautta estämällä teknisesti eri ohjelmistosovellusten ja -palvelujen vaihtamisen tai tilaamisen. Tämä antaisi useammille palveluntarjoajille mahdollisuuden tarjota palvelujaan ja viime kädessä loppukäyttäjälle enemmän valinnanvaraa. Portinvartijoiden olisi taattava vapaa valinta riippumatta siitä, ovatko ne sellaisten laitteiden valmistajia, joiden kautta tällaiset ohjelmistosovellukset tai -palvelut ovat saatavilla, eivätkä ne saisi luoda keinotekoisia teknisiä esteitä, jotka tekevät vaihtamisen mahdottomaksi tai tehottomaksi. Pelkkää tietyn tuotteen tai palvelun tarjoamista kuluttajille, myös esiasennettuna, tai loppukäyttäjien tarjonnan parantamista esimerkiksi hinnanalennuksina tai laatuparannuksina, ei pitäisi katsoa esteeksi vaihtamiselle.

51)Portinvartijat voivat estää loppukäyttäjiä käyttämästä verkkosisältöjä ja -palveluja, myös ohjelmistosovelluksia. Sen vuoksi olisi vahvistettava säännöt, joilla varmistetaan, että portinvartijoiden toiminta ei vaaranna loppukäyttäjien oikeuksia päästä avoimeen internetiin. Portinvartijat voivat myös teknisesti rajoittaa loppukäyttäjien mahdollisuuksia vaihtaa tehokkaasti internetyhteyksien tarjoajaa, etenkin käyttöjärjestelmien tai laitteistojen hallinnallaan. Tämä vääristää internetyhteyspalvelujen tasapuolisia toimintaedellytyksiä viime kädessä loppukäyttäjien vahingoksi. Sen vuoksi olisi varmistettava, että portinvartijat eivät aiheettomasti rajoita loppukäyttäjien mahdollisuutta valita internetyhteyspalvelujen tarjoajansa. 52)Portinvartijoilla voi myös olla kaksoisrooli käyttöjärjestelmien kehittäjinä ja laitevalmistajina, mukaan lukien tällaisten laitteiden yksittäiset tekniset toiminnot. Esimerkiksi portinvartija, joka on laitteen valmistaja, voi rajoittaa pääsyä joihinkin laitteen toimintoihin, joita portinvartijan ja mahdollisten kolmansien osapuolten tarjoama oheispalvelu voi käytännössä edellyttää, kuten NFC-teknologiaan ja sen käyttämiseen tarvittaviin ohjelmistoihin. Tällaista käyttömahdollisuutta voivat myös vaatia oheispalveluihin liittyvät ohjelmistosovellukset, jotta voidaan käytännössä tarjota samanlaisia toimintoja kuin portinvartijat tarjoavat. Jos tällaista kaksoisroolia käytetään tavalla, joka estää vaihtoehtoisia oheispalvelujen tai ohjelmistosovellusten tarjoajia käyttämästä yhtäläisin ehdoin samoja käyttöjärjestelmän, laitteiston tai ohjelmiston ominaisuuksia, jotka ovat portinvartijan käytettävissä tai joita se käyttää tarjotessaan oheispalveluja, tämä voi merkittävästi heikentää tällaisten oheispalvelujen tarjoajien innovointia ja tällaisten oheispalvelujen loppukäyttäjien valinnanvapautta. Portinvartijat olisi sen vuoksi velvoitettava varmistamaan pääsy samoihin käyttöjärjestelmän, laitteiston tai ohjelmiston ominaisuuksiin, jotka ovat portinvartijan käytettävissä tai joita se käyttää tarjotessaan oheispalveluja, yhtäläisin edellytyksin ja yhteentoimivasti niiden kanssa. 53)Edellytykset, joiden mukaisesti portinvartijat tarjoavat verkkomainontapalveluja yrityskäyttäjille, mukaan lukien sekä mainostajat että julkaisijat, ovat usein läpinäkymättömiä ja vaikeatulkintaisia. Tämä johtaa usein siihen, että mainostajat ja julkaisijat eivät saa riittävästi tietoa tietyn mainoksen vaikutuksesta. Jotta voidaan edelleen parantaa tämän asetuksen mukaisesti nimettyjen verkkomainontapalvelujen ja saman palveluntarjoajan muihin ydinalustapalveluihin täysin yhdistettyjen verkkomainontapalvelujen oikeudenmukaisuutta, läpinäkyvyyttä ja kilpailullisuutta, nimettyjen portinvartijoiden olisi annettava mainostajille ja julkaisijoille pyydettäessä maksutta pääsy suorituskyvyn mittausvälineisiinsä sekä tiedot, joita mainostajat, mainontaa harjoittavan yrityksen puolesta toimivat mainostoimistot ja julkaisijat tarvitsevat, jotta ne voivat tehdä oman riippumattoman tarkastuksen verkkomainontapalvelujen tarjoamisesta. 54)Portinvartijat hyötyvät pääsystä valtaviin datamääriin, joita ne keräävät tarjotessaan ydinalustapalveluja ja muita digitaalisia palveluja. Jotta varmistetaan, että portinvartijat eivät heikennä ydinalustapalvelujen kilpailullisuutta eivätkä dynaamisen digitaalialan innovaatiopotentiaalia rajoittamalla yrityskäyttäjien mahdollisuutta siirtää tietonsa tehokkaasti, yrityskäyttäjille ja loppukäyttäjille olisi annettava tosiasiallinen ja välitön pääsy ydinalustapalvelujen käytön yhteydessä antamiinsa tai tuottamiinsa tietoihin jäsennellyssä, yleisesti käytetyssä ja koneellisesti luettavassa muodossa. Tätä olisi sovellettava myös kaikkiin muihin sellaisiin tietoihin eri aggregointitasoilla, jotka saattavat olla tarpeen tällaisen siirrettävyyden mahdollistamiseksi tehokkaasti. Olisi myös taattava, että yrityskäyttäjät ja loppukäyttäjät voivat käytännössä siirtää nämä tiedot reaaliajassa esimerkiksi korkealaatuisten sovellusrajapintojen avulla. Palvelutarjoajan vaihtamisen tai monikotisuuden helpottaminen puolestaan lisäisi yrityskäyttäjien ja loppukäyttäjien valinnanvaraa ja kannustaisi portinvartijoita ja yrityskäyttäjiä innovoimaan. 55)Portinvartijoiden tarjoamia suuria ydinalustapalveluja käyttävät yrityskäyttäjät ja tällaisten yrityskäyttäjien loppukäyttäjät toimittavat ja tuottavat valtavan määrän dataa, mukaan lukien tällaisesta käytöstä johdettu data. Jotta yrityskäyttäjillä olisi pääsy näin tuotettuihin merkityksellisiin tietoihin, portinvartijan olisi pyynnöstä annettava maksutta esteetön pääsy tällaisiin tietoihin. Tällainen pääsy olisi annettava myös yrityskäyttäjän kanssa sopimuksen tehneille kolmansille osapuolille, jotka toimivat yrityskäyttäjän datan käsittelijöinä. Tämä voi koskea myös samojen yrityskäyttäjien ja näiden yrityskäyttäjien samojen loppukäyttäjien saman portinvartijan tarjoamien muiden palvelujen yhteydessä toimittamia tai tuottamia tietoja, jotka kytkeytyvät erottamattomasti asianomaiseen pyyntöön. Tätä varten portinvartija ei saisi käyttää sopimusperusteisia tai muita rajoituksia estääkseen yrityskäyttäjiä pääsemästä asianomaisiin tietoihin, ja sen olisi annettava yrityskäyttäjille mahdollisuus saada loppukäyttäjiltään suostumus tällaiseen tietojen saantiin ja hakemiseen, jos tällaista suostumusta edellytetään asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin 2002/58/EY nojalla. Portinvartijoiden olisi myös helpotettava näiden tietojen reaaliaikaista saatavuutta asianmukaisilla teknisillä toimenpiteillä, kuten ottamalla käyttöön korkealaatuisia sovellusrajapintoja. 56)Verkossa toimivien hakukoneiden arvo yrityskäyttäjilleen ja loppukäyttäjilleen kasvaa, kun tällaisten käyttäjien kokonaismäärä kasvaa. Verkossa toimivien hakukoneiden tarjoajat keräävät ja tallentavat yhdistettyjä data-aineistoja siitä, mitä käyttäjät ovat etsineet ja miten he ovat olleet vuorovaikutuksessa heille tarjottujen tulosten kanssa. Hakukonepalvelujen tarjoajat keräävät nämä tiedot omassa hakukonepalvelussaan tehdyistä hauista ja soveltuvin osin niiden toimitusketjun loppupään kaupallisten kumppaneiden alustoilla tehdyistä hauista. Portinvartijoiden pääsy tällaiseen järjestys-, hakukysely-, klikkaus- ja näkymädataan muodostaa merkittävän esteen markkinapääsylle ja laajenemiselle, mikä heikentää verkossa toimivien hakukonepalveluiden kilpailullisuutta. Portinvartijat olisi sen vuoksi velvoitettava antamaan muille tällaisten palvelujen tarjoajille oikeudenmukaisin, kohtuullisin ja syrjimättömin ehdoin pääsy järjestys-, hakukysely-, klikkaus- ja näkymädataan, joka liittyy kuluttajien verkossa toimivissa hakukonepalveluissa tekemiin ilmaisiin ja maksullisiin hakuihin, jotta nämä kolmannet palveluntarjoajat voivat optimoida palvelunsa ja kilpailla vastaavien ydinalustapalvelujen kanssa. Tällainen pääsy olisi annettava myös hakukoneen tarjoajan kanssa sopimuksen tehneille kolmansille osapuolille, jotka toimivat hakukoneen tarjoajan datan käsittelijöinä. Kun portinvartija antaa pääsyn hakudataansa, sen olisi varmistettava loppukäyttäjien henkilötietojen suoja asianmukaisin keinoin heikentämättä merkittävästi datan laatua tai käyttökelpoisuutta. 57)Erityisesti sovelluskauppoja ylläpitävät portinvartijat toimivat tärkeänä palveluväylänä yrityskäyttäjille, jotka pyrkivät tavoittamaan loppukäyttäjät. Kun otetaan huomioon näiden portinvartijoiden neuvotteluvoiman epätasapaino suhteessa niiden sovelluskauppoja käyttäviin yrityskäyttäjiin, näiden portinvartijoiden ei pitäisi voida asettaa yleisiä ehtoja, hinnoitteluehdot mukaan luettuina, jotka olisivat kohtuuttomia tai johtaisivat perusteettomasti erilaiseen kohteluun. Hinnoittelu- tai muita yleisiä käyttöehtoja olisi pidettävä kohtuuttomina, jos ne johtavat yrityskäyttäjille asetettujen oikeuksien ja velvollisuuksien epätasapainoon tai antavat portinvartijalle edun, joka on suhteeton verrattuna portinvartijan yrityskäyttäjille tarjoamaan palveluun tai joka aiheuttaa yrityskäyttäjille haittaa niiden tarjotessa samoja tai samankaltaisia palveluja kuin portinvartija. Seuraavat vertailuarvot voivat toimia mittapuuna yleisten käyttöehtojen oikeudenmukaisuuden määrittämiselle: muiden sovelluskauppojen ylläpitäjien samoille tai samankaltaisille palveluille asettamat hinnat tai ehdot, sovelluskaupan ylläpitäjän erilaisille toisiinsa liittyville tai vastaaville palveluille tai erityyppisille loppukäyttäjille asettamat hinnat tai ehdot, sovelluskaupan ylläpitäjän samalle palvelulle eri maantieteellisillä alueilla asettamat hinnat tai ehdot sekä hinnat tai ehdot, jotka sovelluskaupan ylläpitäjä asettaa samalle palvelulle, jota p