Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä /* COM/2013/0230 final - 2013/0120 (NLE) */





PERUSTELUT Neuvosto valtuutti marraskuussa 2004 komission neuvottelemaan Thaimaan, Indonesian, Singaporen, Filippiinien, Malesian ja Brunein kanssa tehtävistä kumppanuutta ja yhteistyötä koskevista yksittäisistä puitesopimuksista. Neuvottelut Indonesian kanssa aloitettiin vuonna 2005 ja ne saatiin päätökseen kesäkuussa 2007. Komissio parafoi kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen heinäkuussa 2007 ja Indonesia heinäkuussa 2009. Osapuolet allekirjoittivat sopimuksen Jakartassa 9. marraskuuta 2009. Tämä kattava EU:n ja Indonesian välinen kumppanuus- ja yhteistyösopimus oli ensimmäinen EU:n ja Kaakkois-Aasian valtioiden liiton (ASEAN) maiden välinen tämäntyyppinen sopimus. Sopimus on osoitus siitä, kuinka nopeasti EU:n ja Indonesian suhteiden merkitys on kasvanut. Se avaa uuden aikakauden kahdenvälisissä suhteissa, jotka perustuvat yhteisiin periaatteisiin, kuten tasavertaisuuteen, keskinäiseen kunnioitukseen, molemminpuoliseen etuun, demokratiaan, oikeusvaltioperiaatteeseen ja ihmisoikeuksiin. Sopimus lujittaa poliittista, taloudellista ja alakohtaista yhteistyötä useilla aloilla, kuten kaupassa, ympäristö- ja energia-asioissa, tieteessä ja teknologiassa, hyvässä hallinnossa, matkailussa ja kulttuurissa, maahanmuuttoasioissa sekä terrorismin, korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnassa. Kumppanuus- ja yhteistyösopimus tehostaa yhteistyötä globaaleissa haasteissa, joihin vastattaessa sekä Indonesian että EU:n rooli tulee koko ajan tärkeämmäksi muun muassa G20-ryhmässä. Sopimuksen ansiosta EU voi saada lisää vastuuta ja vaikutusvaltaa alueella. EU aikoo kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen avulla edistää eurooppalaisia arvoja ja lisätä konkreettista yhteistyötä useilla yhteisen kiinnostuksen kohteena olevilla aloilla. Sopimus on myönteinen esimerkki kulttuurien ja uskontojen välisestä vuoropuhelusta, kun otetaan huomioon, että Indonesia on väkiluvultaan Aasian kolmanneksi suurin maa ja maailman suurin muslimivaltio. Kumppanuus- ja yhteistyösopimusta tehtäessä otetaan huomioon EU:n tavoitteena oleva kattava ja johdonmukainen taloudellinen ja poliittinen kehys EU:n ja ASEAN-maiden välisille suhteille. Komissio katsoo Euroopan unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti, että sen jälkeen kun Lissabonin sopimus oli tullut voimaan ja yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka integroitu unionin toimintapolitiikkaan, Indonesian kanssa tehtävän kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kaltaiset puitesopimukset ovat kuuluneet kokonaisuudessaan perussopimuksissa EU:lle annettuun toimivaltaan. Tämän vuoksi komissio katsoo, että kyseiset sopimukset ovat EU:n tekemiä kahdenvälisiä sopimuksia. Se, että komissio esittää, että sopimus tehdään unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian välisenä sopimuksena, johtuu yksinomaan siitä, että sopimus tehtiin niiden sääntöjen mukaisesti, jotka olivat voimassa ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa ja siitä unionille aiheutuvia kansainvälisiä velvoitteita. Komissio toteaa, että päätösasiakirjaan sisältyy seuraava Euroopan yhteisön yksipuolinen julistus: ”Sopimuksen ne määräykset, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Indonesian tasavallalle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.” Koska Indonesian kanssa tehtävää kumppanuus- ja yhteistyösopimusta koskeva ehdotus neuvoston päätökseksi ei perustu mihinkään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) kolmannen osan V osaston mukaiseen oikeusperustaan, komissio katsoo, että edellä mainittu yksipuolinen julistus on aiheeton. Tämän vuoksi komissio katsoo, että neuvoston antaessa päätöksen sopimuksen tekemisestä neuvoston ja komission olisi annettava seuraava yhteinen julistus: ”Neuvosto ja komissio toteavat, että Indonesian kanssa tehtävää kumppanuus- ja yhteistyösopimusta koskeva päätös annetaan SEUT-sopimuksen 207 ja 209 artiklan nojalla eikä ”SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osaston nojalla”. Tämän vuoksi päätösasiakirjan allekirjoittamisen yhteydessä annettu Euroopan yhteisön yksipuolinen julistus on aiheeton”. 2013/0120 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan ja 209 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin hyväksynnän, sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvoston 5 päivänä marraskuuta 2009 tekemän päätöksen[1] mukaisesti Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 9 päivänä marraskuuta 2009 sillä varauksella, että sopimus tehdään lopullisesti myöhemmin. (2) Sopimus olisi hyväksyttävä Euroopan unionin puolesta, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään unionin puolesta Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaista kumppanuutta ja yhteistyötä koskeva puitesopimus. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Sopimuksen 41 artiklassa tarkoitetun sekakomitean puheenjohtajana toimii unionin korkea edustaja / komission varapuheenjohtaja tai unionin korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan edustaja. 3 artikla Neuvoston puheenjohtaja nimeää henkilön, jolla on oikeus tehdä Euroopan unionin puolesta sopimuksen 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus. 4 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja PUITESOPIMUS EUROOPAN YHTEISÖN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN SEKÄ INDONESIAN TASAVALLAN KOKONAISVALTAISESTA KUMPPANUUDESTA JA YHTEISTYÖSTÄ EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä ’yhteisö’, sekä BELGIAN KUNINGASKUNTA, BULGARIAN TASAVALTA, TŠEKIN TASAVALTA, TANSKAN KUNINGASKUNTA, SAKSAN LIITTOTASAVALTA, VIRON TASAVALTA, IRLANTI, HELLEENIEN TASAVALTA, ESPANJAN KUNINGASKUNTA, RANSKAN TASAVALTA, ITALIAN TASAVALTA, KYPROKSEN TASAVALTA, LATVIAN TASAVALTA, LIETTUAN TASAVALTA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTA, UNKARIN TASAVALTA, MALTA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTA, ITÄVALLAN TASAVALTA, PUOLAN TASAVALTA, PORTUGALIN TASAVALTA, ROMANIA, SLOVENIAN TASAVALTA, SLOVAKIAN TASAVALTA, SUOMEN TASAVALTA, RUOTSIN KUNINGASKUNTA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen osapuolet, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, sekä INDONESIAN TASAVALLAN HALLITUS, jäljempänä ’osapuolet’, jotka OTTAVAT HUOMIOON Indonesian tasavallan ja yhteisön perinteiset ystävällismieliset suhteet sekä niitä yhdistävät läheiset historialliset, poliittiset ja taloudelliset siteet, KATSOVAT, että osapuolet pitävät erityisen tärkeänä keskinäisten suhteidensa kokonaisvaltaisuutta, VAHVISTAVAT osapuolten sitoutumisen Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa esitettyjen periaatteiden noudattamiseen, VAHVISTAVAT osapuolten sitoutumisen kunnioittamaan, edistämään ja suojelemaan demokratian periaatteita sekä perusluonteisia ihmisoikeuksia, oikeusvaltioperiaatetta, rauhaa ja kansainvälistä oikeutta sellaisina kuin ne vahvistetaan Yhdistyneiden Kansakuntien ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa, Rooman perussäännössä ja muissa kumpaankin osapuoleen sovellettavissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa, VAHVISTAVAT kunnioittavansa Indonesian tasavallan itsemääräämisoikeutta, alueellista koskemattomuutta ja kansallista yhtenäisyyttä, VAHVISTAVAT sitoutumisensa oikeusvaltion ja hyvän hallintotavan periaatteisiin ja toiveensa lisätä kansojensa taloudellista ja sosiaalista edistymistä ottaen huomioon kestävän kehityksen periaatteen ja ympäristönsuojelun vaatimukset, VAHVISTAVAT, etteivät vakavimmat kansainvälistä yhteisöä huolestuttavat rikokset saa jäädä rankaisematta ja että niistä syytetyt henkilöt olisi tuotava oikeuden eteen ja, jos heidät todetaan syyllisiksi, rangaistava heitä asianmukaisesti, ja että asianomaisia henkilöitä vastaan olisi kohdistettava tehokkaat syytetoimet toteuttamalla toimenpiteitä kansallisella tasolla ja lisäämällä maailmanlaajuista yhteistyötä, ILMAISEVAT täyden sitoutumisensa torjumaan kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin kaikkia muotoja kansainvälisen oikeuden, ihmisoikeuslainsäädäntö mukaan luettuna, maahanmuutto- ja pakolaiskysymyksiä koskevien humanitaaristen periaatteiden sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti ja kehittämään tehokkaan kansainvälisen yhteistyön ja välineet niiden kitkemiseksi, TUNNUSTAVAT, että asiaa koskevat kansainväliset yleissopimukset sekä Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston asianomaiset päätöslauselmat, nro 1540 mukaan luettuna, perustuvat koko kansainvälisen yhteisön sitoutumiseen torjua joukkotuhoaseiden leviämistä, TUNNUSTAVAT tarpeen tiukentaa sekä aseistariisuntaa että aseiden leviämisen estämistä koskevia velvoitteita kansainvälisessä oikeudessa muun muassa joukkotuhoaseiden aiheuttaman vaaran poissulkemiseksi, TUNNUSTAVAT Euroopan talousyhteisön sekä Indonesian, Malesian, Filippiinien, Singaporen ja Thaimaan eli Kaakkois-Aasian valtioiden liiton (ASEAN) jäsenvaltioiden välillä 7 päivänä maaliskuuta 1980 tehdyn yhteistyösopimuksen ja siihen myöhemmin lisättyjen liittymispöytäkirjojen tärkeyden, TUNNUSTAVAT osapuolten nykyisten suhteiden lujittamisen tärkeyden niiden keskinäisen yhteistyön lisäämiselle ja yhteisen tahtonsa vakiinnuttaa, syventää ja monipuolistaa suhteitaan molemminpuolisesti tärkeillä aloilla tasavertaisesti, syrjimättömästi, luonnonympäristöä suojellen ja molemminpuoliseksi eduksi, VAHVISTAVAT toiveensa edistää yhteisön ja Indonesian tasavallan välistä yhteistyötä yhteisten arvojen pohjalta molemminpuoliseksi eduksi ottaen huomioon alueellisessa toimintakehyksessä toteutetun toiminnan, NOUDATTAVAT omia lakejaan ja hallinnollisia määräyksiään, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: I OSASTO LUONNE JA SOVELTAMISALA 1 ARTIKLA Yleisperiaatteet 1. Demokratian periaatteiden ja perusihmisoikeuksien kunnioittaminen, sellaisina kuin ne vahvistetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa ja muissa molempiin osapuoliin sovellettavissa kansainvälisissä ihmisoikeusasiakirjoissa, on kummankin osapuolen sisä- ja ulkopolitiikan perusta ja olennainen osa tätä sopimusta. 2. Osapuolet vahvistavat yhteiset arvonsa sellaisina kuin ne esitetään Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa. 3. Osapuolet vahvistavat sitoutuneensa edistämään kestävää kehitystä, tekemään yhteistyötä ilmastonmuutoksen asettamaan haasteeseen vastaamiseksi ja edistämään kehityksen vuosituhattavoitteiden saavuttamista. 4. Osapuolet vahvistavat sitoumuksensa avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annettuun Pariisin julistukseen ja sopivat lujittavansa yhteistyötä kehityksen edistämiseksi. 5. Osapuolet vahvistavat sitoutumisensa hyvän hallintotavan ja oikeusvaltion periaatteisiin, oikeuslaitoksen riippumattomuus mukaan luettuna, sekä korruption torjuntaan. 6. Tämän kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen täytäntöönpano perustuu tasavertaisuuden ja molemminpuolisen edun periaatteisiin. 2 ARTIKLA Yhteistyön tavoitteet Lujittaakseen kahdenvälisiä suhteitaan osapuolet käyvät kokonaisvaltaista vuoropuhelua ja lisäävät keskinäistä yhteistyötä kaikilla molemminpuolisesti tärkeillä aloilla. Tavoitteina on erityisesti: a) kehittää kahdenvälistä yhteistyötä kaikilla asiaankuuluvilla alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja organisaatioissa, b) kehittää osapuolten välistä kauppaa ja niiden välisiä investointeja molempien eduksi, c) aloittaa yhteistyö kaikilla kauppaan ja investointeihin liittyvillä molemminpuolisesti tärkeillä aloilla kauppa- ja investointivirtojen helpottamiseksi sekä kaupan ja investointien esteiden ennaltaehkäisemiseksi ja poistamiseksi mukaan luettuina tarvittaessa nykyiset ja tulevat EY:tä ja ASEANia koskevat alueelliset aloitteet, d) aloittaa yhteistyö muilla molemminpuolisesti tärkeillä aloilla, joihin kuuluvat erityisesti matkailu, rahoituspalvelut, verotus ja tulli, makrotalouspolitiikka, teollisuuspolitiikka ja pk-yritykset, tietoyhteiskunta, tiede ja teknologia, energia, liikenne ja liikenneturvallisuus, koulutus ja kulttuuri, ihmisoikeudet, ympäristö ja luonnonvarat meriympäristö mukaan luettuna, metsätalous, maatalous ja maaseudun kehittäminen, merenkulku- ja kalastusyhteistyö, terveys, elintarviketurvallisuus, eläinten terveys, tilastointi, henkilötietojen suoja, valtion ja julkishallinnon nykyaikaistamista koskeva yhteistyö sekä teollis- ja tekijänoikeudet, e) aloittaa maahanmuuttoasioita käsittelevä vuoropuhelu, joka kattaa laillisen ja laittoman maahanmuuton sekä ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan, f) aloittaa ihmisoikeuksia ja oikeudellisia kysymyksiä käsittelevä yhteistyö, g) aloittaa yhteistyö joukkotuhoaseiden leviämisen estämiseksi, h) aloittaa yhteistyö terrorismin ja kansainvälisen rikollisuuden, kuten laittomien huumausaineiden ja niiden esiasteiden valmistuksen ja kaupan sekä rahanpesun, torjumiseksi, i) edistää kummankin osapuolen nykyistä ja mahdollista tulevaa osallistumista asiaankuuluviin alueellisiin ja osa-alueellisiin yhteistyöohjelmiin, j) kohottaa kummankin osapuolen näkyvyyttä toisen osapuolen alueella, k) edistää kansalaisten keskinäistä ymmärtämystä erilaisten valtiosta riippumattomien tahojen kuten ajatushautomojen, akateemisten piirien, kansalaisyhteiskunnan ja viestimien yhteistyöllä seminaarien, konferenssien ja nuoriso- ja muun toiminnan muodossa. 3 ARTIKLA Joukkotuhoaseiden leviämisen estäminen 1. Osapuolet katsovat, että joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviäminen niin valtiollisille kuin valtioista riippumattomille toimijoille on eräs vakavimmista kansainvälisen vakauden ja turvallisuuden uhkatekijöistä. 2. Tämän vuoksi osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja osallistuvansa joukkotuhoaseiden ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseen noudattamalla kaikilta osin monenvälisten aseistariisunta- ja asesulkusopimusten sekä muiden monenvälisesti neuvoteltujen sopimusten mukaisia velvoitteitaan ja Yhdistyneiden Kansakuntien peruskirjassa esitettyjä kansainvälisiä velvoitteita ja panemalla ne täytäntöön kansallisella tasolla. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tämä määräys on sopimuksen olennainen osa. 3. Osapuolet sopivat lisäksi tekevänsä yhteistyötä ja toteuttavansa toimenpiteitä tehostaakseen niihin kumpaankin sovellettavien aseistariisuntaa ja joukkotuhoaseiden leviämisen estämistä koskevien kansainvälisten sopimusten täytäntöönpanoa muun muassa jakamalla keskenään tietoja, asiantuntemusta ja kokemuksia. 4. Osapuolet sopivat myös tekevänsä yhteistyötä ja toimivansa joukkotuhoaseiden leviämisen ja niiden kantolaitteiden leviämisen estämiseksi toteuttamalla toimia tavoitteenaan allekirjoittaa ja ratifioida kaikki muut asian kannalta merkitykselliset kansainväliset asiakirjat tai tarvittaessa liittyä niihin sekä panna ne kokonaisuudessaan täytäntöön. 5. Osapuolet sopivat myös tekevänsä aseiden leviämisen estämiseksi yhteistyötä tehokkaan kansallisen vientivalvonnan perustamiseksi joukkotuhoaseiden viennin ja kauttakuljetuksen valvomista varten muun muassa valvomalla joukkotuhoaseiden käyttöä kaksikäyttöteknologioihin ja määräämällä vientivalvontamääräysten rikkomisesta tehokkaita pakotteita. 6. Osapuolet sopivat käyvänsä säännöllistä poliittista vuoropuhelua edellä kuvattujen sopimuksen osien täydentämiseksi ja vahvistamiseksi. Vuoropuhelua voidaan käydä alueellisella tasolla. 4 ARTIKLA Oikeudellinen yhteistyö 1. Osapuolet tekevät yhteistyötä oikeusjärjestelmänsä, lakiensa ja oikeudellisten instituutioidensa kehittämiseen ja niiden tehokkuuden parantamiseen liittyvissä kysymyksissä erityisesti näkemyksiä ja kokemuksia vaihtamalla ja valmiuksia kehittämällä. Osapuolet kehittävät rikosasioiden ja rikoksen johdosta tapahtuvan luovuttamisen yhteydessä annettavaa keskinäistä oikeusapua toimivaltansa rajoissa. 2. Osapuolet vahvistavat, etteivät vakavimmat kansainvälistä yhteisöä huolestuttavat rikokset saa jäädä rankaisematta ja että niistä syytetyt henkilöt olisi saatettava oikeuden eteen ja, jos heidät todetaan syyllisiksi, heitä olisi rangaistava asianmukaisesti. 3. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kansallista ihmisoikeustoimintasuunnitelmaa 2004–2009 koskevan presidentin asetuksen täytäntöönpanemiseksi mukaan luettuina kansainvälisten ihmisoikeusasiakirjojen, kuten joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemistä ja rankaisemista koskevan yleissopimuksen ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, ratifiointia ja täytäntöönpanoa varten tehtävät valmistelut. 4. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden olisi hyödyllistä käydä vuoropuhelua ihmisoikeuksista. 5 ARTIKLA Yhteistyö terrorismin torjunnassa 1. Osapuolet, jotka vahvistavat terrorismin torjunnan tärkeyden, sopivat tekevänsä yhteistyötä terroritekojen estämiseksi ja tukahduttamiseksi sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten, ihmisoikeusasiakirjat ja kansainvälinen humanitaarinen oikeus mukaan luettuina, omien lakiensa ja hallinnollisten määräystensä mukaisesti ja ottaen huomioon 8 päivänä syyskuuta 2006 annettuun YK:n yleiskokouksen päätöslauselmaan 60/288 sisältyvän YK:n maailmanlaajuisen terrorisminvastaisen strategian ja terrorismin torjuntaa koskevasta yhteistyöstä 28 päivänä tammikuuta 2003 annetun EU:n ja ASEANin yhteisen julistuksen. 2. Osapuolet tekevät terrorismin torjumiseksi yhteistyötä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1373 ja muiden molempiin osapuoliin sovellettavien asiaa koskevien YK:n päätöslauselmien, kansainvälisten yleissopimusten ja asiakirjojen täytäntöönpanon yhteydessä muun muassa: – vaihtamalla tietoja terroristiryhmistä ja niiden tukiverkostoista kansainvälisen oikeuden ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti, – vaihtamalla näkemyksiä terrorismin torjunnassa käytetyistä keinoista ja menetelmistä, esimerkiksi tekniikasta ja koulutuksesta, ja kokemuksia terrorismin ennaltaehkäisystä, – tekemällä lainvalvontayhteistyötä, lujittamalla oikeudellista kehystä ja puuttumalla terrorismin leviämistä edistäviin olosuhteisiin, – tekemällä yhteistyötä rajavalvonnan ja rajaturvallisuuden parantamiseksi tehostamalla valmiuksien kehittämistä verkottumisen ja koulutusohjelmien kautta sekä korkeiden virkamiesten, yliopisto-opettajien ja -tutkijoiden, analyytikkojen ja käytännön toimijoiden vierailuvaihdon avulla ja järjestämällä seminaareja ja konferensseja. II OSASTO YHTEISTYÖ ALUEELLISISSA JA KANSAINVÄLISISSÄ JÄRJESTÖISSÄ 6 ARTIKLA Osapuolet sitoutuvat vaihtamaan näkemyksiä ja tekemään yhteistyötä alueellisen ja kansainvälisen tason foorumeilla ja organisaatioissa, joista mainittakoon Yhdistyneet Kansakunnat, ASEANin ja EU:n vuoropuhelu, ASEANin alueellinen foorumi, Aasian ja Euroopan yhteistyöprosessi (ASEM), YK:n kauppa- ja kehityskonferenssi (UNCTAD) ja Maailman kauppajärjestö (WTO). III OSASTO KAHDENVÄLINEN JA ALUEELLINEN YHTEISTYÖ 7 ARTIKLA 1. Osapuolet sopivat, että samalla kun ne kiinnittävät asianmukaista huomiota kahdenvälisen yhteistyönsä puitteissa käsiteltäviin kysymyksiin, kumpikin osapuoli toteuttaa kuhunkin tämän sopimuksen kattamaan vuoropuhelu- ja yhteistyöalaan liittyviä toimia joko kahdenvälisellä tai alueellisella tasolla tai kummallakin. Sopivaa toimintakehystä valitessaan osapuolet pyrkivät varmistamaan, että kaikkiin asianomaisiin osapuoliin kohdistuvat mahdollisimman edulliset vaikutukset, ja lisäämään osapuolten osallistumista hyödyntäen mahdollisimman tarkasti käytettävissä olevat resurssit ja ottaen huomioon toteutettavuuden poliittiselta ja institutionaaliselta kannalta sekä tarvittaessa varmistaen, että toimet sopivat yhteen muiden sellaisten toimien kanssa, joihin yhteisö ja ASEAN-kumppanit osallistuvat. 2. Yhteisö ja Indonesia voivat tarvittaessa päättää myöntää sopimuksen kattamilla tai siihen liittyvillä aloilla toteutettaviin yhteistyötoimiin rahoitustukea omien rahoitusmenettelyjensä ja -varojensa puitteissa. Tähän yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa koulutusohjelmien, työpajojen ja seminaarien järjestämistä, asiantuntijavaihtoa, selvitysten laatimista ja muita osapuolten sopimia toimia. IV OSASTO KAUPPAAN JA INVESTOINTEIHIN LIITTYVÄ YHTEISTYÖ 8 ARTIKLA Yleiset periaatteet 1. Osapuolet aloittavat kahdenvälistä ja monenvälistä kauppaa ja siihen liittyviä näkökohtia koskevan vuoropuhelun lujittaakseen kahdenvälisiä kauppasuhteitaan ja kehittääkseen monenvälistä kauppajärjestelmää. 2. Osapuolet sitoutuvat kehittämään ja monipuolistamaan keskinäistä kauppaansa mahdollisimman korkealle tasolle ja molemminpuolisen edun mukaisesti. Ne sitoutuvat parantamaan markkinoillepääsyn edellytyksiä poistamalla kaupan esteet, mikä tapahtuu ennen kaikkea poistamalla oikea-aikaisesti muut esteet kuin tullit ja toteuttamalla toimenpiteitä avoimuuden lisäämiseksi ottaen tässä yhteydessä huomioon myös kansainvälisten järjestöjen tekemän työn. 3. Osapuolet tunnustavat kaupan keskeisen merkityksen kehitykselle ja sen, että tullietuusjärjestelmien muodossa annettu apu on auttanut kehitysmaita, ja pyrkivät sen vuoksi tehostamaan tällaista apua koskevia neuvottelujaan WTO:n vaatimukset huomioon ottaen. 4. Osapuolet pitävät toisensa ajan tasalla kehityksestä, jota tapahtuu kauppapolitiikassa ja siihen liittyvillä politiikan aloilla, kuten maatalouspolitiikassa, kuluttajapolitiikassa sekä elintarviketurvallisuuden, eläinten terveyden, vaarallisten kemiallisten aineiden ja jätehuollon toimintapolitiikoissa. 5. Osapuolet edistävät kaupan ja investointisuhteidensa kehittämiseksi vuoropuhelua ja yhteistyötä, johon sisältyy muun muassa teknisten valmiuksien kehittäminen ongelmien ratkaisemiseksi 9–16 artiklassa tarkoitetuilla aloilla. 9 ARTIKLA Terveyteen ja kasvinsuojeluun liittyvät kysymykset Osapuolet keskustelevat ja vaihtavat tietoja lainsäädännöstä ja todistus- ja tarkastusmenettelyistä erityisesti terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan WTO:n sopimuksen (SPS), kansainvälisen kasvinsuojeluyleissopimuksen (IPPC), Maailman eläintautijärjestön (OIE) ja Codex Alimentarius -komission (CAC) muodostamassa toimintakehyksessä. 10 ARTIKLA Kaupan tekniset esteet Osapuolet edistävät kansainvälisten standardien käyttöä ja tekevät yhteistyötä ja vaihtavat tietoja standardeista, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyistä ja teknisistä määräyksistä erityisesti kaupan teknisiä esteitä koskevan WTO:n sopimuksen (TBT-sopimus) puitteissa. 11 ARTIKLA Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja Osapuolet tekevät yhteistyötä parantaakseen teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa ja täytäntöönpanoa parhaiden käytäntöjen pohjalta ja edistävät tietojenvaihtoa asiasta. Yhteistyö voi käsittää tietojen ja kokemusten vaihtoa muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksien käytöstä, edistämisestä, levityksestä, selkeyttämisestä, hallinnoinnista, yhdenmukaistamisesta, suojasta ja tosiasiallisesta soveltamisesta, niiden väärinkäytön estämisestä sekä väärentämisen ja laittoman kopioinnin torjumisesta. 12 ARTIKLA Kaupan helpottaminen Osapuolet vaihtavat kokemuksia ja tutkivat mahdollisuuksia yksinkertaistaa tuonti-, vienti- ja muita tullimenettelyjä sekä lisätä kauppamääräysten avoimuutta ja kehittää tulliyhteistyötä, mukaan luettuina keskinäisen hallinnollisen avunannon mekanismit, ja lisäksi ne pyrkivät lähentämään näkemyksiä ja toimimaan yhdessä kansainvälisten aloitteiden yhteydessä. Ne pyrkivät erityisesti parantamaan kansainvälisen kaupan, myös liikennepalvelujen, turvallisuutta sekä varmistamaan, että kaupan helpottaminen ja petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunta toteutetaan tasapainoisesti. 13 ARTIKLA Tulliyhteistyö Estämättä muita tässä sopimuksessa tarkoitettujen yhteistyömuotojen käyttöä molemmat osapuolet ilmaisevat olevansa kiinnostuneita harkitsemaan mahdollisuutta tehdä tässä sopimuksessa vahvistetun institutionaalisen kehyksen puitteissa tulevaisuudessa tulliyhteistyöpöytäkirja, joka käsittäisi myös keskinäisen avunannon. 14 ARTIKLA Investoinnit Osapuolet edistävät houkuttelevan ja vakaan ympäristön kehittämistä vastavuoroisille investoinneille käymällä johdonmukaista vuoropuhelua tarkoituksin parantaa investointikysymysten ymmärtämystä ja niihin liittyvää yhteistyötä sekä selvittää, millaisilla hallinnollisilla järjestelmillä investointivirtoja voitaisiin helpottaa, ja edistää vakaiden, avoimien ja syrjimättömien investointisäännösten laatimista. 15 ARTIKLA Kilpailupolitiikka Osapuolet edistävät kilpailusääntöjen tosiasiallista käyttöönottoa ja soveltamista sekä tiedon levittämistä avoimuuden ja osapuolten markkinoilla toimivien yritysten oikeusvarmuuden lisäämiseksi. 16 ARTIKLA Palvelut Osapuolet käyvät johdonmukaista vuoropuhelua muun muassa vaihtaakseen tietoja sääntely-ympäristöistään, edistääkseen vastavuoroista markkinoillepääsyä, edistääkseen mahdollisuuksia pääoma- ja teknologialähteiden käyttöön ja lisätäkseen palvelukauppaa osapuolten alueiden välillä ja kolmansien maiden markkinoilla. V OSASTO YHTEISTYÖ MUILLA ALOILLA 17 ARTIKLA Matkailu 1. Osapuolet voivat tehdä yhteistyötä parantaakseen tietojenvaihtoa ja saadakseen aikaan parhaita käytäntöjä tavoitteena taata matkailualan tasapainoinen ja kestävä kehitys Maailman matkailujärjestön vahvistamien matkailun maailmanlaajuisten eettisten sääntöjen sekä paikallisen Agenda 21 -prosessin perustana olevien kestävän kehityksen periaatteiden mukaisesti. 2. Osapuolet voivat aloittaa yhteistyön luonnon- ja kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja tähän liittyvien mahdollisuuksien mahdollisimman tehokkaaksi hyödyntämiseksi, matkailun kielteisten vaikutusten vähentämiseksi ja matkailuelinkeinosta paikallisyhteisöjen kestävään kehitykseen kohdistuvien myönteisten vaikutusten lisäämiseksi muun muassa kehittämällä luontomatkailua, kunnioittamalla paikallisyhteisöjen koskemattomuutta ja etuja sekä parantamalla matkailuteollisuuteen liittyvää koulutusta. 18 ARTIKLA Rahoituspalvelut Osapuolet sopivat rahoituspalveluihin liittyvästä yhteistyöstä omien tarpeidensa, ohjelmiensa ja lainsäädäntönsä mukaisesti. 19 ARTIKLA Talouspolitiikkaa koskeva vuoropuhelu 1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä edistääkseen tietojen ja kokemusten vaihtoa taloutta koskevista suuntauksistaan ja politiikoistaan sekä talouspolitiikasta saamistaan kokemuksista, myös alueellisen taloudellisen yhteistyön ja integroitumisen yhteydessä. 2. Osapuolet pyrkivät myös syventämään viranomaistensa vuoropuhelua taloudellisista kysymyksistä, jotka sen mukaan, mitä osapuolet sopivat, voivat käsittää sellaisia aloja kuin raha- ja finanssipolitiikka veropolitiikka mukaan luettuna, julkinen talous, makrotalouden vakauttaminen tai ulkomaanvelka. 3. Osapuolet tunnustavat, että verojen välttämisen tai kiertämisen ehkäisemiseksi toteutettavien toimenpiteiden täytäntöönpanon helpottamiseksi on tärkeää lisätä avoimuutta ja vaihtaa tietoja osapuolten oikeudellisten kehysten puitteissa. Ne sopivat parantavansa keskinäistä yhteistyötään tällä alalla. 20 ARTIKLA Teollisuuspolitiikkaa ja pk-yrityksiä koskeva yhteistyö 1. Osapuolet, jotka ottavat vastavuoroisesti huomioon toistensa talouspolitiikan ja sen tavoitteet, sopivat edistävänsä yhteistyötä kaikilla soveltuvilla teollisuuspolitiikan aloilla tavoitteena pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) kilpailukyvyn parantaminen muun muassa seuraavasti: – tietojen ja kokemusten vaihto toiminnan kehysedellytysten luomisesta pienille ja keskisuurille yrityksille niiden kilpailukyvyn parantamiseksi, – taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien edistäminen, kannustaminen yhteisinvestointeihin ja yhteisyritysten ja yhteisten tietoverkkojen perustaminen esimerkiksi yhteisön nykyisten horisontaalisten ohjelmien avulla edistäen erityisesti pehmeän ja kovan teknologian siirtoa kumppanien välillä, – rahoituksen saannin ja markkinoillepääsyn helpottaminen, tiedottaminen ja innovoinnin edistäminen vaihtamalla erityisesti mikroyritysten ja pienten yritysten rahoituksen saantiin liittyviä hyviä käytäntöjä, – yhteiset tutkimushankkeet valituilla teollisuuden aloilla sekä standardeja, vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjä ja teknisiä määräyksiä koskeva yhteistyö yhteisesti sovitun mukaisesti. 2. Osapuolet helpottavat ja tukevat kummankin osapuolen yksityisen sektorin toteuttamaa toimintaa tällä alalla. 21 ARTIKLA Tietoyhteiskunta Osapuolet, jotka tunnustavat tieto- ja viestintäteknologioiden olevan nykyaikaisen elämän keskeisiä osatekijöitä ja ehdottoman tärkeitä taloudelliselle ja sosiaaliselle kehitykselle, pyrkivät tekemään yhteistyötä, jossa painotutaan muun muassa seuraaviin tavoitteisiin: a) helpotetaan kokonaisvaltaisen vuoropuhelun käymistä tietoyhteiskunnan eri osatekijöistä, joita ovat etenkin sähköisen viestinnän toimintaperiaatteet ja sääntely (yleispalvelu mukaan luettuna), lupien myöntäminen ja yleisvaltuutus, yksityisyyden ja henkilötietojen suoja sekä sääntelyviranomaisen riippumattomuus ja tehokkuus, b) yhteisön, Indonesian ja Kaakkois-Aasian verkostojen ja palvelujen yhteenliitettävyys ja yhteentoimivuus, c) uusien tieto- ja viestintäteknologioiden standardointi ja levittäminen, d) yhteisön ja Indonesian tieto- ja viestintäteknologia-alan tutkimusyhteistyön edistäminen, e) tieto- ja viestintäteknologioita koskevat yhteiset tutkimushankkeet, f) tieto- ja viestintäteknologioihin liittyvät turvallisuusnäkökohdat. 22 ARTIKLA Tiede ja teknologia 1. Osapuolet sopivat tekevänsä tiede- ja teknologiayhteistyötä kumpaakin osapuolta kiinnostavilla aloilla, joita ovat muun muassa energia, liikenne, ympäristö ja luonnonvarat sekä terveys, ottaen huomioon osapuolten kyseisillä aloilla toteuttaman toimintapolitiikan. 2. Yhteistyön tavoitteina on: a) edistää tieteeseen ja teknologiaan liittyvien tietojen ja osaamisen vaihtoa erityisesti politiikkojen ja ohjelmien toteuttamisen osalta, b) edistää kestäviä suhteita osapuolten tiedeyhteisöjen, tutkimuskeskusten, yliopistojen ja teollisuuden välillä, c) edistää henkilöresurssikoulutusta, d) edistää muita yhteisesti sovitun yhteistyön muotoja. 3. Yhteistyön muotoja voivat olla esimerkiksi yhteiset tutkimushankkeet sekä tutkijoiden vaihto, tapaamiset ja koulutus kansainvälisten vaihto-ohjelmien avulla tutkimustulosten levittämiseksi mahdollisimman laajalle. 4. Yhteistyössä osapuolet tukevat omien korkeakoulujensa, tutkimuskeskustensa ja tuotantoalojensa, erityisesti pk-yritysten, osallistumista. 23 ARTIKLA Energia Osapuolet pyrkivät edistämään energia-alan yhteistyötä. Tätä varten ne sopivat edistävänsä niitä vastavuoroisesti hyödyttäviä yhteyksiä tavoitteena: a) monipuolistaa energian tarjontaa toimitusvarmuuden parantamiseksi, kehittää uusia uusiutuvan energian muotoja ja tehdä yhteistyötä energiateollisuuden tuotantotoiminnan alku- ja loppuvaiheessa, b) saavuttaa energiankäytössä järkevä taso sekä tarjonnan että kysynnän suhteen ja lisätä yhteistyötä ilmastonmuutoksen torjumiseksi muun muassa Kioton pöytäkirjan puhtaan kehityksen mekanismin avulla, c) edistää energian kestävään tuotantoon ja käyttöön tarkoitetun teknologian siirtoa, d) käsitellä yhteyksiä kohtuuhintaan saatavilla olevan energian ja kestävän kehityksen välillä. 24 ARTIKLA Liikenne 1. Osapuolet pyrkivät tekemään yhteistyötä kaikilla liikennepolitiikan merkityksellisillä osa-alueilla helpottaakseen tavaroiden ja matkustajien liikkuvuutta sekä edistääkseen turvallisuutta, erityisesti meri- ja lentoturvallisuutta, inhimillisten voimavarojen kehittämistä, ympäristönsuojelua ja liikennejärjestelmiensä tehokkuutta. 2. Yhteistyömuotoina voivat olla muun muassa: a) tietojenvaihto osapuolten liikennepolitiikoista ja alan käytännöistä erityisesti kaupunki-, maaseutu- sisävesi- ja meriliikenteen osalta, logistiikka mukaan luettuna, samoin kuin multimodaalikuljetusten yhteenliitettävyyden ja yhteentoimivuuden sekä tie-, rautatie-, satama- ja lentokenttähallinnon osalta, b) maailmanlaajuisesti toimivan eurooppalaisen satelliittinavigointijärjestelmän (Galileo) mahdollinen käyttö keskittyen kumpaakin kiinnostaviin kysymyksiin, c) lentoliikennepalveluja koskeva vuoropuhelu osapuolten keskinäisten suhteiden kehittämiseksi edelleen kumpaakin kiinnostavilla aloilla, mikä käsittää Indonesian ja yksittäisten jäsenvaltioiden välillä voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennepalvelusopimusten tiettyjen osien muuttamisen sopimusten saattamiseksi osapuolten asianomaisten lakien ja määräysten mukaisiksi, ja lentoliikenteeseen liittyvän yhteistyön edelleen kehittämisen mahdollisuuksien selvittämiseksi, d) meriliikennepalveluja koskeva vuoropuhelu, jonka tavoitteina ovat turvata rajoittamaton pääsy kaupallisin perustein kansainvälisen meriliikenteen markkinoille ja kauppaan, pidättyminen lastinjakolausekkeista sekä kansallista kohtelua ja suosituimmuuskohtelua koskevista lausekkeista toisen osapuolen kansalaisten ja yritysten käyttämien alusten osalta, ja selventää ovelta ovelle -liikennepalveluihin liittyviä kysymyksiä, e) turvallisuutta ja pilaantumisen ehkäisemistä koskevien standardien ja määräysten täytäntöönpano erityisesti meriliikenteen ja lentoliikenteen osalta alan kansainvälisten yleissopimusten mukaisesti. 25 ARTIKLA Koulutus ja kulttuuri 1. Osapuolet sopivat edistävänsä koulutus- ja kulttuuriyhteistyötä niiden moninaisuutta kunnioittaen lisätäkseen molemminpuolista ymmärtämystä ja kulttuuriensa tuntemusta. 2. Osapuolet pyrkivät toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä kulttuurivaihdon edistämiseksi ja yhteisten aloitteiden käynnistämiseksi kulttuurin eri osa-alueilla esimerkiksi järjestämällä yhteisiä kulttuuritapahtumia. Osapuolet sopivat tukevansa edelleen Aasia–Eurooppa-säätiön toimia. 3. Osapuolet sopivat neuvottelevansa ja tekevänsä yhteistyötä kulttuurialan kansainvälisillä foorumeilla, esimerkiksi Unescon piirissä, ja vaihtavansa näkemyksiä kulttuurien moninaisuudesta ja alalla tapahtuvasta kehityksestä, kuten kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä tehdyn Unescon yleissopimuksen ratifioinnista ja täytäntöönpanosta. 4. Osapuolet panostavat lisäksi toimenpiteisiin, joilla pyritään luomaan yhteyksiä osapuolten erityisvirastojen välille sekä edistämään tietojen ja julkaisujen, osaamisen, opiskelijoiden, asiantuntijoiden ja teknisten valmiuksien vaihtoa sekä tieto- ja viestintätekniikoiden käyttöä opetuksessa käyttäen hyödyksi järjestelyjä, joita yhteisön ohjelmat tarjoavat koulutus- ja kulttuurialalla Kaakkois-Aasiassa, sekä osapuolten alalla hankkimia kokemuksia. Kumpikin osapuoli lupaa edistää Erasmus Mundus -ohjelman toteuttamista. 26 ARTIKLA Ihmisoikeudet 1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ihmisoikeuksien edistämiseksi ja suojelemiseksi. 2. Yhteistyöhön voi sisältyä muun muassa seuraavaa: a) tuetaan Indonesian kansallisen ihmisoikeustoimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, b) edistetään ihmisoikeuksien kunnioittamista ja alan koulutusta, c) lujitetaan ihmisoikeusalalla toimivia instituutioita, 3. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden olisi hyödyllistä käydä ihmisoikeusvuoropuhelua. 27 ARTIKLA Ympäristö ja luonnonvarat 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että luonnonvaroja ja biologista monimuotoisuutta on suojeltava ja hallinnoitava kestävällä tavalla, sillä ne ovat nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien kehityksen perusta. 2. Osapuolet ottavat kaikessa tämän sopimuksen nojalla toteuttamassaan toiminnassa huomioon maailman kestävän kehityksen huippukokouksen tulokset ja molempiin osapuoliin sovellettavien monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanon. 3. Osapuolet pyrkivät jatkamaan yhteistyötään alueellisissa ympäristöohjelmissa etenkin seuraavilla osa-alueilla: a) ympäristötietoisuus ja lainvalvontakapasiteetti, b) ilmastonmuutosta ja energiatehokkuutta koskevien valmiuksien kehittäminen painottuen ilmastonmuutosta ja kasvihuonevaikutusta koskevaan tutkimukseen ja kehittämiseen, niiden seurantaan ja analysointiin sekä niiden vähentämistä ja niihin sopeutumista koskeviin ohjelmiin, c) valmiuksien kehittäminen monenvälisiin ympäristösopimuksiin, mukaan luettuina biologista monimuotoisuutta ja bioturvallisuutta koskevat sopimukset ja CITES, osallistumista ja niiden täytäntöönpanoa varten, d) ympäristöteknologioiden, -tuotteiden ja -palvelujen edistäminen mukaan luettuna valmiuksien kehittäminen ympäristöasioiden hallintajärjestelmien ja ympäristömerkintöjen osalta, e) rajojen yli tapahtuvan vaarallisten aineiden sekä vaarallisten ja muussa muodossa olevien jätteiden laittoman kuljetuksen estäminen, f) rannikko- ja meriympäristön suojelu ja pilaantumisen torjunta, g) paikallistason osallistuminen ympäristönsuojeluun ja kestävän kehityksen edistämiseen, h) maaperä ja maankäytön suunnittelu, i) toimenpiteet rajat ylittävän savusumun aiheuttaman saastumisen torjumiseksi. 4. Osapuolet edistävät toistensa osallistumista omiin ympäristöohjelmiinsa ohjelmien erityisehtojen mukaisesti. 28 ARTIKLA Metsätalous 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että metsävaroja ja metsien biologista monimuotoisuutta on suojeltava ja hoidettava kestävällä tavalla nykyisen sukupolven ja tulevien sukupolvien eduksi. 2. Osapuolet pyrkivät jatkamaan yhteistyötään parantaakseen metsä- ja maapalojen hallintaa, laittomien hakkuiden ja niihin liittyvän kaupan torjuntaa ja metsähallintoa sekä edistääkseen kestävää metsänhoitoa. 3. Osapuolet laativat kehitysohjelmia muun muassa seuraavista aiheista: a) laittomia hakkuita ja niihin liittyvää kauppaa koskevien oikeudellisten välineiden vahvistamiseksi tehtävä yhteistyö asianomaisilla kansainvälisillä, alueellisilla ja kahdenvälisillä foorumeilla, b) valmiuksien kehittäminen, tutkimus ja kehittäminen, c) kestävän metsäalan kehittämisen tukeminen, d) metsäsertifioinnin kehittäminen. 29 ARTIKLA Maatalous ja maaseudun kehittäminen Osapuolet sopivat kehittävänsä maataloutta ja maaseudun kehittämistä koskevaa yhteistyötä. Aloja, joilla yhteistyötä voidaan edelleen kehittää, ovat muun muassa: a) maatalouspolitiikka ja maatalouden yleiset kansainväliset näkymät, b) mahdollisuudet poistaa esteet viljelykasvien, kotieläinten ja niistä saatavien tuotteiden kaupalta, c) maaseudun kehittämispolitiikka; d) kasvi- ja kotieläintuotteisiin sovellettava laatupolitiikka, suojatut maantieteelliset merkinnät, e) markkinakehitys ja kansainvälisten kauppasuhteiden edistäminen, f) kestävän maatalouden edistäminen. 30 ARTIKLA Merenkulku ja kalatalous Osapuolet edistävät merenkulku- ja kalastusalojen yhteistyötä sekä kahdenvälisellä että monenvälisellä tasolla erityisesti niiden kestävän kehityksen ja hallinnan tukemiseksi. Yhteistyöhön sopivia aloja ovat muun muassa: a) tietojenvaihto, b) kestävälle ja vastuulliselle pitkän aikavälin merenkulku- ja kalastuspolitiikalle annettava tuki, mukaan luettuna rannikon ja meren luonnonvarojen suojelu ja hoitoja kalastuspolitiikalle, mukaan luettuna rannikon ja meren luonnonvarojen suojelu ja hoito, c) toimet laittomien, ilmoittamattomien ja sääntelemättömien kalastuskäytäntöjen estämiseksi, ja d) markkinoiden ja toimintaedellytysten kehittäminen. 31 ARTIKLA Terveydenhuolto 1. Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä kumpaakin osapuolta kiinnostavilla terveydenhuollon osa-alueilla tavoitteena tehostaa toimia erityisesti seuraavilla aloilla: tutkimus, terveydenhuoltojärjestelmien hallinto, ravitsemus, lääkkeet, ennaltaehkäisevä lääketiede, merkittävät tartuntataudit kuten lintuinfluenssa, influenssapandemia, HI-virus/aids ja SARS, tarttumattomat taudit kuten syöpä ja sydäntaudit, liikennevammat sekä muut terveysuhat, esimerkiksi huumausaineriippuvuus. 2. Yhteistyö toteutetaan ensi sijassa seuraavin tavoin: a) tietojen ja kokemusten vaihto edellä mainituilla aloilla, b) epidemiologiaa, hajauttamista, terveydenhuollon rahoitusta, yhteisön vaikutusmahdollisuuksien lisäämistä ja terveyspalvelujen hallintoa koskevat ohjelmat, c) valmiuksien kehittäminen teknisen avun ja ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien avulla, d) terveyspalvelujen parantamista ja niihin liittyviä, muun muassa imeväis- ja äitiyskuolleisuuden vähentämiseen tähtääviä toimintoja tukevat ohjelmat. 32 ARTIKLA Tilastot Osapuolet sopivat edistävänsä tilastointimenetelmien ja -käytäntöjen yhdenmukaistamista yhteisön ja ASEANin tilastoyhteistyötä koskevien nykyisten toimien mukaisesti. Tähän sisältyvät muun muassa tilastotietojen keruu ja levitys, minkä ansiosta osapuolet voivat molemminpuolisesti hyväksyttävissä olevin perustein käyttää tavara- ja palvelukaupan tilastoja sekä yleisemmin muiden sellaisten tämän sopimuksen soveltamisalaan kuuluvien alojen tilastoja, joille tietojen tilastollinen käsittely, kuten keruu, analysointi ja levitys, soveltuu. 33 ARTIKLA Henkilötietojen suoja 1. Osapuolet sopivat tekevänsä tällä alalla yhteistyötä molemminpuolisena tavoitteena parantaa henkilötietojen suojaa parhaiden kansainvälisten käytäntöjen mukaisesti sellaisina kuin ne esitetään esimerkiksi tietokoneistettujen henkilötiedostojen sääntelyä koskevissa Yhdistyneiden Kansakuntien suuntaviivoissa (YK:n yleiskokouksen 14 päivänä joulukuuta 1990 antama päätöslauselma 45/95). 2. Tietosuojaa koskeva yhteistyö voi olla esimerkiksi tietojen ja asiantuntemuksen vaihtona annettavaa teknistä apua, jonka yhteydessä otetaan huomioon osapuolten lait ja hallinnolliset määräykset. 34 ARTIKLA Maahanmuutto 1. Osapuolet vahvistavat yhteisten ponnistelujen tärkeyden alueidensa välisten muuttovirtojen hallinnassa, ja yhteistyönsä lujittamiseksi ne käynnistävät kokonaisvaltaisen vuoropuhelun, joka kattaa kaikki muuttoliikkeeseen liittyvät kysymykset, kuten laittoman maahanmuuton, ihmisten salakuljetuksen ja ihmiskaupan sekä kansainvälistä suojelua tarvitsevien suojelun. Maahanmuuttoon liittyvät kysymykset sisällytetään osapuolten kansallisiin taloudellisen ja sosiaalisen kehittämisen strategioihin. Kumpikin osapuoli lupaa noudattaa humanitaarisia periaatteita maahanmuuttokysymyksiä käsitellessään. 2. Osapuolten yhteistyö olisi toteutettava osapuolten yhteisesti tekemän tarvearvioinnin mukaisesti ja noudattaen osapuolten voimassa olevaa lainsäädäntöä. Yhteistyössä keskitytään muun muassa seuraaviin asioihin: a) maahanmuuton perimmäiset syyt, b) kansallisen lainsäädännön laadinta ja täytäntöönpano molempiin osapuoliin sovellettavien alan kansainvälisten lakien mukaisesti erityisesti varmistaen palauttamiskieltoa koskevan periaatteen noudattaminen, c) viisumeihin, matkustusasiakirjoihin ja rajavalvontaan liittyvät kumpaakin osapuolta kiinnostavat seikat, d) maahanpääsyä koskevat säännöt, maahan päästettyjen henkilöiden oikeudet ja asema, maassa laillisesti asuvien ulkomaalaisten oikeudenmukainen kohtelu ja kotouttaminen, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaiset toimenpiteet; e) teknisten ja inhimillisten voimavarojen kehittäminen, f) tehokkaan ennaltaehkäisevän toimintapolitiikan vahvistaminen laitonta maahanmuuttoa, ihmisten salakuljetusta ja ihmiskauppaa vastaan mukaan luettuina salakuljettaja- ja ihmiskauppaverkostojen torjunta ja uhrien suojelu, g) maassa laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttaminen inhimillisellä ja kunnioittavalla tavalla, mukaan luettuna vapaaehtoisen paluun edistäminen, ja heidän takaisinottonsa 3 kohdan mukaisesti. 3. Laittoman maahanmuuton ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi tehtävän yhteistyön puitteissa ja ihmiskaupan uhrien suojelun tarpeeseen vaikuttamatta osapuolet sopivat lisäksi, että ne a) pyynnöstä tunnistavat jäsenvaltion tai Indonesian alueella oleskelevat kansalaisikseen väitetyt henkilöt ja ottavat takaisin toisen osapuolen alueella laittomasti oleskelevat kansalaisensa viipymättä ja ilman muodollisuuksia heti kun kansalaisuus on todettu, b) toimittavat takaisinotetuille kansalaisilleen asianmukaiset henkilöllisyysasiakirjat tätä tarkoitusta varten. 4. Osapuolet sopivat, että ne tehtävän pyynnön johdosta neuvottelevat sopimuksen, jolla säännellään niiden eritysvelvoitteita, jotka koskevat omien kansalaisensa ja muiden maiden kansalaisten takaisinottoa. Sen tarkoitus on käsitellä myös kansalaisuudettomien henkilöiden tilannetta. 35 ARTIKLA Järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjunta Osapuolet sopivat tekevänsä yhteistyötä ja toimivansa järjestäytyneen rikollisuuden, talousrikollisuuden ja korruption torjumiseksi täyttämällä kaikilta osin voimassa olevat keskinäiset kansainväliset velvoitteensa muun muassa tekemällä yhteistyötä korruption avulla saadun omaisuuden tai varojen takaisinsaamiseksi. Tämä määräys on tämän sopimuksen olennainen osa. 36 ARTIKLA Yhteistyö laittomien huumausaineiden torjunnassa 1. Osapuolet tekevät oikeudellisten kehystensä puitteissa yhteistyötä vähentääkseen mahdollisimman paljon laittomien huumausaineiden tarjontaa, kauppaa ja kysyntää sekä huumausaineista käyttäjille ja yhteiskunnalle aiheutuvia vaikutuksia yleisesti ja estääkseen tehokkaammin huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien kemiallisten esiasteiden kulkeutumisen toisaalle. Tähän pyritään kokonaisvaltaisella ja tasapainoisella politiikalla toteuttamalla tuloksellisia toimia ja varmistamalla tehokas koordinointi terveydenhuollosta, koulutuksesta, lainvalvonnasta tullipalvelut mukaan luettuina, sosiaali-, oikeus- ja sisäasioista ja laillisten markkinoiden sääntelystä vastaavien viranomaisten välillä. 2. Osapuolet sopivat näiden tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavista yhteistyötavoista. Toimien perustana ovat yhteisesti sovitut, alan kansainvälisten yleissopimusten ja Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen 20. huumeita käsittelevän erityisistunnon kesäkuussa 1998 antamien poliittisen julistuksen ja huumausaineiden kysynnän vähentämisen suuntaa-antavia periaatteita koskevan julistuksen mukaiset periaatteet. 3. Osapuolten yhteistyö voi käsittää näkemysten vaihtoa lainsäädännöstä ja parhaista käytännöistä sekä teknistä ja hallinnollista apua seuraavilla aloilla: huumausaineiden väärinkäytön ehkäisy ja käsittely monenlaisin toimin, esimerkiksi vähentämällä väärinkäytöstä aiheutuvia vahinkoja, tiedotus- ja seurantakeskukset, henkilöstön koulutus, huumausaineisiin liittyvä tutkimus, oikeudellinen yhteistyö ja poliisiyhteistyö ja huumausaineiden ja psykotrooppisten aineiden laittomaan valmistukseen käytettävien kemiallisten esiasteiden toisaalle suuntaamisen estäminen. Osapuolet voivat sopia sisällyttävänsä yhteistyöhön myös muita aloja. 4. Osapuolet voivat tehdä yhteistyötä edistääkseen kestävää vaihtoehtoista kehityspolitiikkaa, jolla pyritään vähentämään niin paljon kuin suinkin mahdollista laittomien huumausaineiden, erityisesti kannabiksen, perustana olevien kasvien viljelyä. 37 ARTIKLA Rahanpesun torjumista koskeva yhteistyö 1. Osapuolet ovat yhtä mieltä siitä, että niiden rahoitusjärjestelmien käytön estämiseksi kaiken rikollisen toiminnan, kuten huumausaineiden kaupan ja korruption, tuottoon liittyvän rahanpesun estämiseksi tarvitaan toimintaa ja yhteistyötä. 2. Molemmat osapuolet sopivat tekevänsä tekniseen ja hallinnolliseen apuun liittyvää yhteistyötä tavoitteena määräysten laadinta ja täytäntöönpano sekä hyvin toimivat mekanismit, joilla torjutaan rahanpesun ja terrorismin rahoitusta, mukaan luettuna rikosten tuottoon perustuvien omaisuuserien ja varojen takaisin saaminen. 3. Yhteistyöllä mahdollistetaan asiaan liittyvien tietojen vaihto osapuolten lainsäädännön mukaisesti sekä yhteisön ja alan kansainvälisten elinten, kuten rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF), hyväksymiä vaatimuksia vastaavien asianmukaisten rahanpesun torjuntaa ja terrorismin rahoitusta koskevien vaatimusten käyttöönotto. 38 ARTIKLA Kansalaisyhteiskunta 1. Osapuolet tunnustavat järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan, erityisesti akateemisten piirien, aseman tämän sopimuksen mukaisessa vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessissa ja sen antaman mahdollisen panoksen tähän prosessiin. Ne sopivat edistävänsä järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävää vilkasta vuoropuhelua ja sen tosiasiallista osallistumista vuoropuhelu- ja yhteistyöprosessiin. 2. Järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta voi, demokratian periaatteiden ja kummankin osapuolen lakien ja hallinnollisten määräysten mukaisesti a) osallistua päätöksentekomenettelyyn kansallisella tasolla, b) saada tietoja kehitys- ja yhteistyöstrategioista ja alakohtaisista politiikoista sekä osallistua niitä koskeviin neuvotteluihin kehitysprosessin kaikissa eri vaiheissa, erityisesti jos on kyse sitä koskevista aloista, c) hallinnoida avoimesti kaikkia sille sen toiminnan tukemiseksi myönnettyjä rahoitusvaroja, d) osallistua sitä koskevilla aloilla yhteistyöohjelmien täytäntöönpanoon, esimerkiksi valmiuksien kehittämiseen. 39 ARTIKLA Valtion ja julkishallinnon nykyaikaistamista koskeva yhteistyö Osapuolet sopivat tekevänsä yhteisesti tehdyn tarvearvioinnin pohjalta yhteistyötä julkishallintojensa nykyaikaistamiseksi muun muassa seuraavilla osa-alueilla: a) organisatorisen tehokkuuden parantaminen, b) hallintoelinten palvelutarjonnan tehostaminen, c) julkisten resurssien avoimen hallinnoinnin ja vastuuvelvollisuuden varmistaminen, d) lainsäädäntökehyksen ja institutionaalisen rakenteen parantaminen, e) valmiuksien kehittäminen politiikan suunnittelua ja toteuttamista varten (julkisten palvelujen tarjonta, talousarvion laatiminen ja toteuttaminen, korruption torjunta), f) oikeuslaitoksen kehittäminen, g) lainvalvontamekanismien ja -virastojen parantaminen. 40 ARTIKLA Yhteistyömuodot 1. Osapuolet sopivat antavansa omien valmiuksiensa ja säännöstensä sallimissa rajoissa käyttöön asianmukaiset resurssit, myös rahoituksen, tässä sopimuksessa määrättyjen yhteistyötavoitteiden saavuttamiseksi. 2. Osapuolet kannustavat Euroopan investointipankkia jatkamaan toimintaansa Indonesiassa omien menettelyjensä ja rahoitusvaatimustensa sekä Indonesian lakien ja hallinnollisten määräysten mukaisesti. VI OSASTO INSTITUTIONAALINEN RAKENNE 41 ARTIKLA Sekakomitea 1. Osapuolet sopivat perustavansa tämän sopimuksen nojalla sekakomitean, joka koostuu kummankin osapuolen mahdollisimman korkean tason edustajista. Sekakomitean tehtävänä on a) varmistaa tämän sopimuksen moitteeton toiminta ja täytäntöönpano, b) asettaa tämän sopimuksen tavoitteita koskevat painopisteet, c) ratkaista tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet, d) antaa suosituksia tämän sopimuksen allekirjoittaneille osapuolille sopimuksen tavoitteiden edistämiseksi ja tarvittaessa sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevien näkemyserojen ratkaisemiseksi. 2. Sekakomitea kokoontuu tavallisesti vähintään kahden vuoden välein vuorotellen Indonesiassa ja Brysselissä yhteisesti sovittavana päivänä. Myös ylimääräisiä sekakomitean kokouksia voidaan järjestää osapuolten niin sopiessa. Sekakomitean puheenjohtajana toimii vuorotellen kummankin osapuolen edustaja. Sekakomitean kokousten esityslistasta päätetään osapuolten yhteisellä sopimuksella. 3. Sekakomitea voi perustaa työryhmiä avukseen tehtäviensä hoidossa. Työryhmät raportoivat toiminnastaan yksityiskohtaisesti sekakomitealle sen kaikissa kokouksissa. 4. Osapuolet sopivat, että sekakomitean tehtävänä on myös varmistaa kaikkien yhteisön ja Indonesian välillä tehtyjen tai tehtävien alakohtaisten sopimusten tai pöytäkirjojen moitteeton toiminta. 5. Sekakomitea vahvistaa oman työjärjestyksensä tämän sopimuksen soveltamista varten. VII OSASTO LOPPUMÄÄRÄYKSET 42 ARTIKLA Tulevaa kehitystä koskeva lauseke 1. Yhteistyötä tehostaakseen osapuolet voivat keskinäisellä sopimuksella muuttaa, tarkistaa ja laajentaa tätä sopimusta esimerkiksi täydentämällä sitä tiettyjä aloja tai toimintoja koskevilla sopimuksilla tai pöytäkirjoilla. 2. Tämän sopimuksen täytäntöönpanon osalta kumpikin osapuoli voi tehdä ehdotuksia yhteistyön laajentamiseksi ottaen huomioon sopimuksen soveltamisesta saadut kokemukset. 43 ARTIKLA Muut sopimukset 1. Tämä sopimus ja sen nojalla toteutettavat toimet eivät rajoita jäsenvaltioiden valtuuksia tehdä kahdenvälistä yhteistyötä Indonesian kanssa tai tarvittaessa tehdä sen kanssa uusia kumppanuus- ja yhteistyösopimuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen asian kannalta merkityksellisten määräysten soveltamista. 2. Tämä sopimus ei vaikuta sellaisten sitoumusten soveltamiseen tai täytäntöönpanoon, joita osapuolet ovat tehneet suhteessa kolmansiin osapuoliin. 44 ARTIKLA Riitojenratkaisumekanismi 1. Kumpikin osapuoli voi saattaa sekakomitean käsiteltäväksi kaikki tämän sopimuksen soveltamista tai tulkintaa koskevat erimielisyydet. 2. Sekakomitea käsittelee erimielisyydet 41 artiklan 1 kohdan c ja d alakohdan mukaisesti. 3. Jos osapuoli katsoo, että toinen osapuoli on jättänyt täyttämättä jonkin tämän sopimuksen mukaisen velvoitteensa, se voi toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. Erityisen kiireellisiä tapauksia lukuun ottamatta se esittää ennen toimenpiteiden toteuttamista sekakomitealle kaikki tilanteen perinpohjaiseksi tutkimiseksi tarvittavat tiedot osapuolten kannalta hyväksyttävän ratkaisun saavuttamiseksi. 4. Osapuolet sopivat, että sopimusta tulkittaessa ja sovellettaessa tarkoitetaan 3 kohdassa olevalla ilmaisulla ’erityisen kiireelliset tapaukset’ tilanteita, joissa osapuoli on olennaisesti rikkonut sopimusta. Sopimuksen olennainen rikkominen tarkoittaa seuraavaa: i) sopimuksen purkaminen, joka ei ole kansainvälisen oikeuden yleisten säännösten sallima, tai ii) 1 artiklan 1 kohdassa, 3 artiklan 2 kohdassa ja 35 artiklassa tarkoitettujen sopimuksen olennaisten osien rikkominen. 5. Toimia valittaessa on etusijalle asetettava ne, joista on vähiten haittaa tämän sopimuksen toiminnalle. Toimista ilmoitetaan välittömästi toiselle osapuolelle, ja niistä neuvotellaan sekakomiteassa toisen osapuolen sitä pyytäessä. 45 ARTIKLA Apuvälineet Helpottaakseen tämän sopimuksen nojalla tehtävää yhteistyötä osapuolet sopivat järjestävänsä tarvittavat apuvälineet yhteistyön täytäntöönpanoon osallistuville ja asianmukaisesti valtuutetuille asiantuntijoille ja virkamiehille heidän tehtäviensä suorittamista varten kummankin osapuolen sisäisten sääntöjen ja hallinnollisten määräysten mukaisesti. 46 ARTIKLA Alueellinen soveltaminen Tätä sopimusta sovelletaan alueeseen, johon sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta siinä määrätyin edellytyksin, sekä Indonesian alueeseen. 47 ARTIKLA Osapuolten määrittely Tässä sopimuksessa ’osapuolilla’ tarkoitetaan yhteisöä tai sen jäsenvaltioita taikka yhteisöä ja sen jäsenvaltioita niiden toimivallan mukaisesti sekä Indonesian tasavaltaa. 48 ARTIKLA Sopimuksen voimaantulo ja kesto 1. Tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona jälkimmäinen osapuoli on ilmoittanut toiselle osapuolelle tätä varten tarvittavien oikeusmenettelyjen päätökseen saattamisesta. 2. Sopimus on voimassa viisi vuotta. Sen voimassaoloa jatketaan ilman eri toimenpiteitä aina vuodeksi kerrallaan, jollei kumpikaan osapuoli ilmoita kuusi kuukautta ennen kyseessä olevan yksivuotisen voimassaolojakson päättymistä toiselle osapuolelle kirjallisesti aikomuksestaan olla jatkamatta sopimuksen voimassaoloa. 3. Osapuolet sopivat sopimukseen mahdollisesti tehtävistä muutoksista. Muutokset tulevat voimaan sen jälkeen, kun viimeisenä sen tekevä osapuoli on ilmoittanut toiselle osapuolelle kaikkien tarvittavien muodollisuuksien täyttämisestä. 4. Osapuoli voi sanoa tämän sopimuksen irti antamalla toiselle osapuolelle kirjallisen irtisanomisilmoituksen. Sopimuksen voimassaolo päättyy kuusi kuukautta sen jälkeen, kun toinen osapuoli on vastaanottanut ilmoituksen. 49 ARTIKLA Ilmoittaminen Ilmoitukset toimitetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteerille ja Indonesian tasavallan ulkoasiainministerille. 50 ARTIKLA Todistusvoimaiset tekstit Tämä sopimus on laadittu bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakian, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja indonesian kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Tehty kahtena kappaleena ... [paikka] ... [päivä] ...kuuta 20.. PÄÄTÖSASIAKIRJA Täysivaltaiset edustajat, jotka edustavat EUROOPAN YHTEISÖÄ, jäljempänä ’yhteisö’, sekä BELGIAN KUNINGASKUNTAA, BULGARIAN TASAVALTAA, TŠEKIN TASAVALTAA, TANSKAN KUNINGASKUNTAA, SAKSAN LIITTOTASAVALTAA, VIRON TASAVALTAA, IRLANTIA, HELLEENIEN TASAVALTAA, ESPANJAN KUNINGASKUNTAA, RANSKAN TASAVALTAA, ITALIAN TASAVALTAA, KYPROKSEN TASAVALTAA, LATVIAN TASAVALTAA, LIETTUAN TASAVALTAA, LUXEMBURGIN SUURHERTTUAKUNTAA, UNKARIN TASAVALTAA, MALTAA, ALANKOMAIDEN KUNINGASKUNTAA, ITÄVALLAN TASAVALTAA, PUOLAN TASAVALTAA, PORTUGALIN TASAVALTAA, ROMANIAA, SLOVENIAN TASAVALTAA, SLOVAKIAN TASAVALTAA, SUOMEN TASAVALTAA, RUOTSIN KUNINGASKUNTAA, ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNYT KUNINGASKUNTAA, jotka ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sopimuspuolet, jäljempänä ’jäsenvaltiot’, sekä INDONESIAN TASAVALTAA, jotka kokoontuivat Jakartassa 9 päivänä marraskuuta 2009 allekirjoittamaan allekirjoittamaan puitesopimuksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Indonesian tasavallan kokonaisvaltaisesta kumppanuudesta ja yhteistyöstä, ovat hyväksyneet puitesopimuksen kokonaisvaltaisesta kumppanuudesta ja yhteistyöstä. Jäsenvaltioiden ja Indonesian tasavallan täysivaltaiset edustajat ottavat huomioon seuraavan Euroopan yhteisön yksipuolisen julistuksen: ”Sopimuksen ne määräykset, jotka kuuluvat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston soveltamisalaan, sitovat Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja Irlantia erillisinä sopimuspuolina eivätkä osana Euroopan yhteisöä, kunnes Yhdistynyt kuningaskunta tai Irlanti (tapauksen mukaan) ilmoittaa Indonesian tasavallalle, että määräykset sitovat sitä osana Euroopan yhteisöä Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti. Sama koskee myös Tanskaa mainittuihin sopimuksiin liitetyn Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti.” Tehty (...) (...) Euroopan yhteisö || Indonesian tasavalta, [1] Asiakirjat ST 14028, 21. lokakuuta 2009, ST 14032, 21. lokakuuta 2009, ja ST 14032 COR 1.