EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 7.9.2020 COM(2020) 484 final 2020/0232(NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen, kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen saldojen ja kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen hankkeista vapautuneiden varojen sitomisesta



PERUSTELUT EU ja sen jäsenvaltiot ovat maailman johtavia toimijoita kansainvälisessä kehitysyhteistyössä. Ne ovat perinteisesti olleet kansainvälisen kehitysyhteistyön eturintamassa avunantajina ja innovatiivisina kehitysrahoittajina. Vaikka kaikkein heikoimmassa asemassa olevien elinolot ovat parantuneet kaikkialla maailmassa, ratkaistavana on edelleen merkittäviä haasteita. Maailmanlaajuisista haasteista on tullut monitahoisempia ja moniulotteisempia, ja ne muuttuvat nopeasti. Jotta Euroopan unioni voisi puuttua näihin haasteisiin tuloksekkaasti, sen on lisättävä ulkoista toimintaansa ja käytettävä joustavia ja tehokkaita politiikka- ja rahoitusvälineitä. Haasteet ovat mittavia, eivätkä EU:n käytettävissä tällä hetkellä olevat resurssit riitä niihin vastaamiseen. EU etsii tämän vuoksi uusia, innovatiivisia ja toimivia tapoja rahoittaa kehitystä. Rahoituslaitosten ja yksityisen sektorin kumppaneiden tekemien investointien vipuvaikutuksen hyödyntäminen on tehokas keino varmistaa, että EU:n talousarviosta saadaan mahdollisimman suuri hyöty. Rahoitusvälineiden osuus EU:n ulkoisten toimien talousarviosta on kuitenkin edelleen hyvin pieni. Suurin osa kehitysmäärärahoista (noin 90 % vuodet 2014–2020 kattavalla monivuotisella rahoituskehyskaudella) käytetään perinteisiin kehitysavustuksiin, budjettitukeen ja muihin järjestelyihin, joiden kautta kumppanimaille tarjotaan suoraa ja välillistä rahoitusta. **** AKT-maiden investointikehys oli uraauurtava rahoitusväline. Se perustettiin vuonna 2003 osana neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäistä sopimusta Cotonoun kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta. Sen tavoitteena on edistää yksityisen sektorin kasvua ja auttaa saamaan liikkeelle kotimaista ja ulkomaista pääomaa tätä varten 78 maassa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ja Karibian ja Tyynenmeren alueella. Investointikehystä on tähän asti hallinnoinut Euroopan investointipankki (EIP), ja kehyksen varat ovat peräisin yhdeksännestä, kymmenennestä ja yhdennestätoista Euroopan kehitysrahastosta sekä EIP:n omista varoista. AKT-maiden investointikehyksen oikeudellisessa kehyksessä vahvistetaan (Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’EKR’, varojen osalta) seuraavat seikat: ·AKT-maiden investointikehyksen toimien tuotot ja tulot (takaisin saadut varat) käytetään uusiin toimiin (yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti), ja investointikehys toimii näin uudistuvana rahastona. ·Cotonoun kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan voimassaolon päättyessä (ja jos neuvosto ei ole tehnyt asiasta erityistä päätöstä) takaisin saatujen varojen kumulatiiviset nettomäärät siirretään seuraavaan pöytäkirjaan (Cotonoun kumppanuussopimuksen liitteessä II olevan 3 artiklan 2 kohta). ·Yhdennentoista EKR:n kokonaisvaroja ja takaisin saatuja varoja ei enää sidota 31. joulukuuta 2020 jälkeen, ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta toisin päätä (Cotonoun kumppanuussopimuksen liitteessä I c oleva 5 kohta ja yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohta). ·Yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 1 artiklan 5 kohdassa, luettuna yhdessä yhdennentoista EKR:n varainhoitoasetuksen 47 artiklan 2 kohdan kanssa, määrätään, että varat, jotka jäsenvaltiot ovat varanneet yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista EKR:n puitteissa investointikehyksen rahoittamiseen, ovat käytettävissä 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen 31 päivään joulukuuta 2030 asti. ·Yhdennentoista EKR:n sisäisen sopimuksen 14 artiklan 3 kohdassa määrätään lisäksi, että kyseinen sopimus on voimassa niin pitkään kuin on tarpeen kaikkien Cotonoun kumppanuussopimuksen ja vuodet 2014–2020 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen perusteella rahoitettujen toimien toteuttamiseksi kokonaisuudessaan (takaisinmaksuun ja toimien päättämiseen asti). Tässä esitetty ehdotus on tarpeen, jotta takaisin saatuja varoja voidaan sitoa 31. joulukuuta 2020 jälkeen. Jos neuvosto ei tee tarvittavaa päätöstä, takaisin saadut varat on palautettava jäsenvaltioille yhdennentoista EKR:n sisäiseen sopimukseen sisältyvässä taulukossa vahvistettujen osuuksien mukaisesti (1 artiklan 2 kohdan a alakohta). EIP:n tämänhetkisten arvioiden mukaan takaisin saatavien varojen määrä on noin 3,2 miljardia euroa (EU28:lta saatavat 3,6 miljardin euron kokonaisvarat vähennettynä hallinnointipalkkioilla ja -kuluilla).

**** Tämä ehdotus, jonka mukaan AKT-valtioiden investointikehyksessä takaisin saadut varat olisi käytettävä uusiin toimiin, ajoittuu politiikan suunnittelun kannalta ratkaisevaan vaiheeseen, sillä EU laatii parhaillaan tulevaa kehityspolitiikkaansa. (1)Komissio on ehdottanut, että ulkoisten toimien määrärahoja kasvatetaan EU:n seuraavassa vuodet 2021–2027 kattavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, myös Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavilla varoilla. Se on lisäksi ehdottanut ulkoisten toimien rahoitusrakenteen yksinkertaistamista, jotta sillä voitaisiin vastata maailmanlaajuisiin haasteisiin entistä joustavammin ja tuloksekkaammin. (2)Komissio on myös ehdottanut, että ulkoiseen toimintaan perustetaan yksi pääväline, joka on naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön väline, jäljempänä ’NDICI-väline’. Tässä uudessa välineessä on otettu käyttöön innovatiivinen ja yksinkertaistettu rahoitusrakenne EU:n ulkopuolelle tehtäviä investointeja varten. NDICI-väline perustuu Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussaan (jäljempänä ’EKKR+ -rahasto’), ja sen tueksi on luotu uusi ulkosuhdetoimien takuujärjestely. NDICI-välinettä koskevasta ehdotuksesta neuvotellaan parhaillaan lainsäätäjien kesken. Tässä esitettävä komission ehdotus perustuu kaikista edellä mainituista ehdotuksista käynnissä oleviin keskusteluihin ja edellä mainittuihin asiakirjoihin. Siinä on otettu huomioon myös vuonna 2019 julkaistun AKT-valtioiden investointikehyksen loppuarvioinnin tulokset ja suositukset. Loppuarvioinnissa todettiin, että vaikka AKT-maiden investointikehyksellä edistettiin Cotonoun kumppanuussopimuksen tavoitteiden mukaisesti köyhyyden vähentämistä AKT-maissa ja näiden maiden integroimista maailmantalouteen ja niiden kestävää kehitystä, sen panos näillä osa-alueilla ei ollut maksimaalinen. Investointikehyksen muodostamasta uudistuvasta rahastosta osoitettiin vuosina 2003–2017 hankkeisiin yhteensä 5,2 miljardia euroa, josta EKR rahoitti yli 4 miljardia euroa. Rahoituksella aikaansaatu vipuvaikutus (eli EU:n varojen käyttö sellaisten yksityisten lisäinvestointien houkuttelemiseksi, joita ei muuten olisi tehty) oli tyydyttävä, mutta sitä ei hyödynnetty täysimääräisesti. Tämä näkyy siinä, että kehyksen tarjoamaa rahoitusta käytettiin melko vähän alhaisen tulotason maissa ja hauraissa maissa, joissa lisäinvestoinneilla olisi ollut suurin vaikutus. Yli puolet AKT-maiden investointikehyksen toimista toteutettiin alemman keskitulotason maissa ja 30 prosenttia pienessä joukossa alhaisen tulotason maihin kuuluvia maita. Loppuarvioinnin tulosten perusteella investointikehyksessä keskityttiin enemmän rahoituksen kestävyyteen kuin kehitystavoitteisiin. Loppuarvioinnin yhteydessä annettiin myös useita suosituksia, joihin kuuluivat muun muassa seuraavat: kehitystavoitteiden ja rahoituksen kestävyyden välille olisi löydettävä parempi tasapaino, painopistettä olisi siirrettävä matalan tulotason maihin ja hauraisiin maihin, innovatiivisten rahoitusvälineiden, kuten takausten, käyttöä olisi lisättävä ja kehitystulosten seurantaa ja arviointia olisi parannettava ja kehyksen toimintamallia tarkistettava. Aiemmissa arvioinneissa, kuten ulkoiseen lainanantovaltuuteen liittyvästä takuusta vuonna 2010 tehdyssä väliarvioinnissa ja rahoitusta yhdistävistä toimista vuonna 2016 tehdyssä arvioinnissa, on lisäksi todettu, että EU:n uudet rahoitusmekanismit (rahoitusta yhdistävät toimet ja takaukset) toimivat, mutta niiden kehitystä edistävä vaikutus on läheisesti sidoksissa politiikan ohjaukseen. **** Tätä taustaa vasten komissio ehdottaa neuvostolle, että AKT-maiden investointikehyksestä takaisin saadut varat siirretään tulevaan NDICI-välineeseen kuuluvaan EKKR+ -rahastoon. Komissio aikoo investoida ne AKT-maihin EIP:n kautta. Kuten NDICI-välineestä käytyjen neuvottelujen yhteydessä vuonna 2019 laaditusta Euroopan komission ja EIP:n epävirallisesta asiakirjasta ilmenee AKT-maiden aiemman investointikehyksen osalta, EIP tukee sitä, että takaisin saatujen varojen käyttöä jatketaan useiden vuosien ajan ilman, että tästä aiheutuu kustannuksia EU:n talousarvioon, ja että tällaista käyttöä varten määritellään erilliset järjestelyt (jotka koskevat maantieteellisiä näkökohtia, tukikelpoisuutta ja riskiprofiilia). Lisäksi komissio ehdottaa EIP:tä kuultuaan, että takaisin saadut varat ohjataan EIP:n kautta ensisijaisesti sellaisiin kehitysrahoitusvälineisiin, joihin liittyy suuri taloudellinen riski, kuten vaikuttavaan rahoitukseen, pääomasijoitusrahastoihin ja vähiten kehittyneissä maissa toteutettaviin toimiin. Tämä ehdotus ei edellytä jäsenvaltioilta lisärahoitusosuuksia. **** Jotta EU voisi edistää Agenda 2030 -toimintaohjelmassa asetettujen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, sen on pyrittävä saamaan liikkeelle mahdollisimman paljon yksityistä pääomaa käyttämällä innovatiivisia rahoitusvälineitä perinteisen kehitysrahoituksen rinnalla. Koska haasteet ovat mittavia ja niitä varten tarvitaan huomattavasti enemmän resursseja kuin mitä on käytettävissä, ne on asetettava tärkeysjärjestykseen. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että kaikki ulkoisten toimien alalla käytettävissä olevat välineet kootaan yhteen hallintokehykseen. Tällä varmistetaan, että politiikan noudattaminen on rahastoissa etusijalla (politiikka ensin -periaate), millä puolestaan varmistetaan rahoituksen johdonmukaisuus ja täydentävyys ja sen mahdollisimman suuri kehitysvaikutus.

Tämän ehdotuksen tavoitteena on parantaa politiikan ohjausta ja vahvistaa AKT-valtioiden investointikehyksessä takaisin saatujen varojen vaikutusta kehitykseen. Näin edistetään AKT-maihin tehtäviä investointeja aiempaa strategisemmin ja tehokkaammin. Investoinnit perustuvat kumppanimaiden tarpeisiin ja EU:n ulkoisen toiminnan tavoitteisiin, ja ne toteutetaan käyttämällä parasta tarjolla olevaa rahoitusyhdistelmää, myös käytettäessä EKKR+ -rahastoa. **** Komissio on ehdottanut, että EKKR+ -rahasto sisällytetään NDICI-välineeseen. NDICI on kaikkialla maailmassa käytettävissä oleva kunnianhimoinen väline, jonka kautta pystytään tarjoamaan aiempaa enemmän rahoitusta. Politiikan ohjausta on parannettu ottamalla käyttöön ”politiikka ensin” -periaate. NDICI-väline tarjoaa optimaaliset toiminta- ja rahoituspuitteet, sillä se tarjoaa rahoitusta myös yhdistelmärahoituksen (rahoitusta yhdistävät toimet) ja takausten muodossa. Nämä rahoituslähteet otetaan välineessä osaksi yksinkertaista yhdistettyä hallintokehystä, ja niitä hallinnoidaan näin yhdessä muiden tukivälineiden (avustukset, tekninen apu, budjettituki jne.) kanssa. Kaikkiin EKKR+ -rahaston varoihin sovelletaan ohjelmasuunnittelun yhteydessä vahvistettuja painopisteitä, tavoitteita ja alustavia määrärahoja. Perimmäisenä tavoitteena on tukea strategisella ja johdonmukaisella tavalla investointeja, joita tehdään EU:n ulkopuolelle kestävän kehityksen edistämiseksi. EKKR+ -rahasto perustuu sen edeltäjästä eli Euroopan kestävän kehityksen rahastosta, jäljempänä ’EKKR’, saatuihin hyviin tuloksiin. EKKR on tämänhetkisen ulkoisen investointiohjelman (EIP) ja Afrikan ja EU:n allianssin rahoitusosion kulmakivi. Äskettäin tehdyssä riippumattomassa arvioinnissa todettiin, että EKKR:llä on erittäin tärkeä merkitys sen kattamien alueiden (Saharan eteläpuolinen Afrikka ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat) investointitarpeiden täyttämisen sekä EU:n painopisteiden ja sitoumusten kannalta. Rahoitusta yhdistävistä toimista (joissa yhdistetään julkista ja yksityistä rahoitusta) myönnettiin vuosina 2017–2019 yhteensä 3,1 miljardia euroa 154 hankkeen rahoittamiseen Afrikan mantereella ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa. Tämä EU:n panos on houkutellut muilta tahoilta lisärahoitusta, minkä seurauksena kokonaisinvestointien odotetaan olevan noin 30 miljardia euroa. Nämä investoinnit liittyvät pääasiassa energiaan ja liikenteeseen, mutta myös yksityisen sektorin kehittämiseen ja maatalouteen. Saharan eteläpuolisessa Afrikassa EKKR sai EU:n 1,8 miljardin euron rahoitusosuudella aikaan yhteensä 13,5 miljardin euron kokonaisinvestoinnit. Varoilla rahoitettiin 78 toimea. Naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvissa maissa EU:n 1,3 miljardin euron rahoitusosuudella saatiin aikaan yhteensä 16,2 miljardin euron kokonaisinvestoinnit. Varoilla rahoitettiin 76 toimea. Lisäksi EU on myöntänyt 1,55 miljardia euroa 22 ehdotetulle takausohjelmalle. Näiden ohjelmien odotetaan tuottavan yhteensä 17,5 miljardin euron investoinnit. **** Johdonmukaisuuden varmistamiseksi tämä ehdotus perustuu myös vuonna 2017 annettuun yhteiseen julkilausumaan uudesta kehityspolitiikkaa koskevasta eurooppalaisesta konsensuksesta, jonka EU antoi YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja siihen sisältyvien kestävän kehityksen tavoitteiden pohjalta. Kehityspolitiikkaa koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa katsottiin, että oli tarpeen yhdistää apu muihin resursseihin ja luoda yksilöllisempiä kumppanuuksia laajemman sidosryhmäjoukon kanssa. Siinä vahvistettiin lisäksi sitoutuminen kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuuteen . Lisäksi tällä ehdotuksella varmistetaan, että EU noudattaa periaatteita ja kriteerejä, jotka komissio on vahvistanut tiedonannossaan yksityisen sektorin roolista osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa. **** Komissio on tiedottanut EIP:lle tämän ehdotuksen sisällöstä. 2020/0232 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saatujen varojen, kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen saldojen ja kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen hankkeista vapautuneiden varojen sitomisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon neuvostossa kokoontuneiden Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen perustuvan Euroopan unionin avun rahoituksesta AKT–EU-kumppanuussopimuksen mukaisesti sekä rahoitustuen myöntämisestä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille, jäljempänä ’yhdennentoista EKR:n sisäinen sopimus’, ja erityisesti sen 1 artiklan 3, 4 ja 5 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: (1)Varoja, jotka saadaan takaisin AKT-maiden investointikehyksessä yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston, jäljempänä ’EKR’, toimista, ei voida sitoa 31 päivän joulukuuta 2020 jälkeen, ellei neuvosto yksimielisesti komission ehdotuksesta toisin päätä. (2)On vahvaa näyttöä siitä, että vaikka AKT-maiden investointikehyksellä on edistetty AKT–EU-kumppanuussopimuksen tavoitteita eli köyhyyden vähentämistä Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa ja näiden maiden integroimista maailmantalouteen ja niiden kestävää kehitystä, sen panos näillä osa-alueilla ei ollut maksimaalinen. Jos AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saadut varat käytettäisiin uuden toiminta- ja hallintokehyksen puitteissa, voitaisiin päästä parempiin kehitystuloksiin. (3)[Komissio hyväksyi 14 päivänä kesäkuuta 2018 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen, jäljempänä ’NDICI-väline’ , perustamisesta. Ehdotetussa asetuksessa perustetaan Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus, jäljempänä ’EKKR+ -rahasto’, jota tuetaan ulkosuhdetoimien takuujärjestelyllä ja johon jäsenvaltiot voivat osoittaa rahoitusta varattavaksi toimien käynnistämiseen tietyillä alueilla, tietyissä maissa tai tietyillä aloilla tai osana jo olemassa olevia investointi-ikkunoita.] (4)Euroopan kestävän kehityksen rahastolla, jäljempänä ’EKKR’, on katsottu olleen investointitarpeiden täyttämisen sekä unionin painopisteiden ja sitoumusten kannalta erittäin tärkeä merkitys alueilla, jotka se kattaa (Saharan eteläpuolinen Afrikka ja EU:n naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat). (5)Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja kehottivat yhteisessä tiedonannossaan ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” unionia tukemaan kestävää kasvua ja työllisyyttä koko Afrikan mantereella. Unioni haluaa tehdä Afrikan kumppanina yhteistyötä investointien edistämiseksi muun muassa lisäämällä innovatiivisten rahoitusmekanismien käyttöä. (6)Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja totesivat edellä mainitussa yhteisessä tiedonannossa, että rahoitusvälineillä olisi edistettävä investointeja, joilla on suuri kehitysvaikutus ja joilla pääosin tuetaan yksityistä sektoria. Tässä olisi noudatettava komission tiedonannossa ”Yksityissektorin roolin vahvistaminen kehitysmaiden osallistavan ja kestävän kasvun tavoittelussa” vahvistettuja kriteereitä, jotka ovat mitattavissa oleva kehitysvaikutus, täydentävyys, puolueettomuus, yhteinen etu ja yhteisrahoitus, demonstrointivaikutus ja sosiaali-, ympäristö- ja verotusnormien noudattaminen. (7)Näin ollen on tarpeen sallia, että tässä päätöksessä tarkoitetut takaisin saadut varat ja kassavarat ovat rahoitusosuuksia EKKR+ -rahastoon ja ulkosuhdetoimien takuujärjestelyyn, jäljempänä ’ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot’. NDICI-väline ei saa edellä tarkoitettuja takaisin saatuja varoja ja kassavaroja ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina enää 31 päivän joulukuuta 2027 jälkeen. Tämän päivämäärän jälkeen varojen saajina ovat myöhemmät vastaavat rahoitusmekanismit, kunnes kyseiset varat on käytetty loppuun. (8)AKT-maiden investointikehyksessä takaisin saadut varat olisi siirrettävä vuosittain lisävaroiksi NDICI-välineen maantieteellisiin budjettikohtiin investoitaviksi EKKR+ -rahaston kautta ohjelma-asiakirjojen mukaisesti. (9)Komissio kanavoi investoinnit Euroopan investointipankin kautta pyrkien maksimoimaan niiden kehitysvaikutuksen ja täydentävyyden ja ottaen huomioon myös velanhoitokykyyn liittyvät kysymykset. (10)[[Naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) XXX/XXXX mukaisesti] varat olisi ohjattava ensisijaisesti sellaisiin kehitysrahoitusvälineisiin, joihin liittyy suuria taloudellisia riskejä, kuten vaikuttavaan rahoitukseen, pääomasijoitusrahastoihin ja vähiten kehittyneissä maissa toteutettaviin toimiin. Toimilla olisi pyrittävä saamaan aikaan mahdollisimman suuri kehitysvaikutus.] (11)Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan eroamista Euroopan unionista ja Euroopan atomienergiayhteisöstä koskevan sopimuksen 152 artiklan 4 kohdan mukaan peräkkäisiltä EKR-kausilta kertynyt Yhdistyneen kuningaskunnan osuus EKR:n investointikehyksestä korvataan Yhdistyneelle kuningaskunnalle, kun investointi erääntyy. Ellei toisin sovita, Yhdistyneen kuningaskunnan pääomaosuutta ei sidota uudelleen yhdennentoista EKR:n sitoumuskauden päättymisen jälkeen eikä sitä siirretä myöhemmille kausille. (12)Tämän päätöksen voimaantulon ja soveltamisen edellytyksenä olisi oltava [naapuruus‑, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) XXXX/XXXX voimaantulo. Näin ollen tällä päätöksellä ja [naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta annetun] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) XXXX/XXXX on sama voimaantulopäivä ja sama soveltamispäivä, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1)Sellaiset yhdeksännen, kymmenennen ja yhdennentoista Euroopan kehitysrahaston toimista osana AKT-maiden investointikehystä takaisin saadut varat, kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen saldot ja kymmenennen ja sitä edeltäneiden Euroopan kehitysrahastojen hankkeista vapautuneet varat, jotka on saatu viimeistään .....[tämän päätöksen voimaantulopäivä], ovat rahoitusosuuksia [[naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamisesta] annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) XXX/XXXX 1 artiklassa tarkoitettuun Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussaan, jäljempänä ’EKKR+ ‑rahasto’, ja samassa artiklassa tarkoitettuun ulkosuhdetoimien takuujärjestelyyn, ja ne käytetään rahoituksen tarjoamiseen kyseisen asetuksen 23 artiklan 1 kohdan f alakohdassa tarkoitettujen talousarviotakuiden ja g alakohdassa tarkoitettujen rahoitusta yhdistävien toimien muodossa].