(9)Katastrofialue sekä hakemuksessa ilmoitettu katastrofin vaikutuksista kärsineen väestön kokonaismäärä on vahvistettu komission yksiköiden suorittamassa riippumattomassa arvioinnissa. Euroopan komission Copernicuksen hätätilanteiden hallintapalvelun nopean kartoituksen aktivointi mahdollisti erittäin korkean resoluution satelliittikuvien analysoinnin. Analyysi vahvisti Petrinjan, Sisakin ja Glinan kaupunkien rakennuksille aiheutuneet vahingot ja hakemuksessa ilmoitetun vahinkojen alueellisen jakautumisen. Yhteisen tutkimuskeskuksen Petrinjan maanjäristyksestä tekemässä analyysissä todettiin, että verrattuna 22. maaliskuuta 2020 tapahtuneeseen maanjäristykseen, jonka keskus sijaitsi lähempänä Zagrebia, Petrinjan maanjäristyksen vaikutus oli huomattavasti suurempi (lähes kaksinkertainen), kun tarkastellaan järistyksen vaikutusalueella olleen väestön määrää ja rakennetun alueen pinta-alaa. Petrinjan järistyksen aiheuttamien välittömien vahinkojen kokonaismäärä on analyysin mukaan tästä huolimatta kuitenkin huomattavasti pienempi kuin maaliskuussa tapahtuneen järistyksen, koska jälleenrakennuskustannukset ovat pienemmät ja alueella on vähemmän historiallisesti arvokkaita rakennuksia. Komission arvio vahvisti, että välittömien vahinkojen kokonaismäärä oli Kroatian viranomaisten välittömien vahinkojen kokonaismäärästä tekemän arvion suuruusluokkaa.

(8)Maanjäristykset aiheuttivat huomattavia vahinkoja koulutusinfrastruktuurille (yhteensä 271 rakennusta vaurioitui) sekä järistysalueen hallintoyksikköjen alueilla sijaitsevalle arkkitehtoniselle perinnölle ja kulttuuri-infrastruktuurille. Vakavimmat vahingot aiheutuivat Sisak-Moslavinan maakunnan keskussairaalalle, joka on alueen tärkein terveydenhoitopalvelujen tarjoaja. Lähes kaikki Sisakin ja Petrinjan kaupungeissa sijaitsevat sairaalarakennukset kärsivät merkittäviä vaurioita, minkä vuoksi ne eivät enää olleet turvallisia potilaille. Yhteensä 324 valtionhallinnon elinten ja muiden laitosten käytössä olevaa rakennusta vaurioitui. Vaurioituneista rakennuksista kuusi on luokiteltu kulttuuriperintörakennuksiksi.

(7)Joulukuussa 2020 tapahtuneet maanjäristykset ja niitä seuranneet jälkijäristykset aiheuttivat merkittäviä vahinkoja arviolta 1,55 miljoonalle ihmiselle (yli kolmannes Kroatian koko väestöstä). Suurin osa vaurioituneista asuinrakennuksista oli perheasuntoja, koska niiden osuus asuntokannasta on suurin. Kaikista vaurioituneista rakennuksista 72 prosenttia oli asuinrakennuksia ja loput 28 prosenttia muita rakennuksia. Vaurioituneista asunnoista 85,25 prosenttia sijaitsee Sisak-Moslavinan maakunnassa. Monet ihmiset menettivät kotinsa, sillä asuntosektorille aiheutuneet vahingot olivat suuremmat kuin kaikkien muiden alojen kärsimät vahingot yhteensä.

(6)Kroatian viranomaiset kuvasivat hakemuksessaan yksityiskohtaisesti tapahtumaa ja vahinkojen laajuutta. Petrinjassa ja sen lähialueilla 29. joulukuuta 2020 tapahtunut maanjäristys oli magnitudiltaan 6,2 , ja se aiheutti mittavia vahinkoja. Järistyksen seurauksena kuoli seitsemän ihmistä, ja kymmeniä ihmisiä loukkaantui. Järistys tuntui hyvin laajalla alueella, joka kattoi osia Sloveniasta, Bosnia ja Hertsegovinasta ja Unkarista. Se aiheutti vahinkoa rakennuksille paitsi järistyksen keskuksessa myös paljon laajemmin koko Kroatian alueella. Järistys vahingoitti myös sellaisia rakennuksia, jotka olivat jo aikaisemmin vaurioituneet Zagrebin maanjäristyksessä 22. maaliskuuta 2020. Tämän vuoksi oli selvitettävä, oliko jo aikaisemmin vahingoittuneille rakennuksille aiheutunut uusia vahinkoja, minkä seurauksena vahinkojen arviointi oli hankalaa ja työlästä. Petrinjan maanjäristys on yhdessä siihen liittyneiden 4 000 jälkijäristyksen kanssa Kroatian lähihistorian suurin maanjäristyskatastrofi. Kroatian hallitus julisti 4. tammikuuta 2021 Sisak-Moslavinan, Zagrebin ja Karlovacin maakunnat luonnonkatastrofialueiksi (maanjäristys).

(4)Kroatian viranomaiset arvioivat välittömien vahinkojen kokonaismääräksi 5 508 740 811 euroa. Määrä on 10,21 prosenttia suhteessa Kroatian bruttokansantuloon (BKTL) ja ylittää suurkatastrofien osalta EUSR:n varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon, joka on 323,774 miljoonaa euroa (0,6 % Kroatian BKTL:sta vuonna 2021). Näin ollen Kroatian katastrofi täyttää suuren luonnonkatastrofin kriteerit ja kuuluu siten asetuksen pääasialliseen soveltamisalaan.

(3)Maanjäristys on luonnonkatastrofi, joten se kuuluu EUSR:n soveltamisalaan.

Tähän varojen käyttöönottoa koskevaan ehdotukseen liittyy määrärahasiirtoesitys DEC 28/2021, jossa ehdotetaan, että solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta, jäljempänä ’SEAR-varaus’ siirretään 277 866 852 euroa EUSR:n toimintamäärärahojen budjettikohtaan sekä maksusitoumus- että maksumäärärahoina. Nämä määrärahat käytetään kattamaan Kroatialle suoritettava maksu, josta on vähennetty jo maksettu 41 325 507 euron ennakkomaksu.

Tämä päätös koskee varojen käyttöön ottamista Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, jäljempänä ’EUSR’, neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002, jäljempänä ’asetus’, mukaisesti. Käyttöön otettavalla 319 192 359 euron määrällä on tarkoitus kattaa tuki Kroatialle maassa 28. joulukuuta 2020 ja 21. helmikuuta 2021 välisenä aikana tapahtuneiden maanjäristysten johdosta.

(11)Kroatian viranomaiset ovat vahvistaneet, että tukikelpoiset vahingot eivät kuulu vakuutusturvan piiriin.

(12)Kroatia pyysi 18. maaliskuuta 2021 esittämässään hakemuksessa asetuksen 4 a artiklassa tarkoitettua ennakkomaksua. Komissio antoi 23. kesäkuuta 2021 täytäntöönpanopäätöksen C(2021) 4648, jonka nojalla Kroatialle maksettiin EUSR:sta 41 325 507 euron ennakkomaksu.

(13)Katastrofiriskin ehkäisyä ja hallintaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanon osalta ei tällä hetkellä ole vireillä rikkomisesta johtuvia menettelyjä.

(14)Joulukuun 28. päivänä 2019 voimaan tulleiden Kroatian rakennuslain muutosten 47a §:ssä säädetään velvoitteesta laatia pitkän aikavälin strategia kansallisen rakennuskannan peruskorjausta varten. Strategian olisi sisällettävä toimintatapoja ja toimenpiteitä, joilla edistetään rakennuskannan parempaa suojelua maanjäristyksiin liittyviltä riskeiltä, jotka vaikuttavat rakennusten elinkaareen.

2.2Päätelmät

Edellä esitetyistä syistä katastrofi, johon Kroatia viittaa hakemuksessaan, täyttää asetuksessa säädetyt edellytykset.

3.Rahoitus EUSR:n/SEAR-varauksen vuoden 2021 määrärahoista

Vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17 päivänä joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093, jäljempänä ’rahoituskehysasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan nojalla EUSR:n puitteissa voidaan ottaa käyttöön varoja SEAR-varauksesta. Määräykset, jotka koskevat EUSR:n varojen käyttöönottoa SEAR-varauksen yhteydessä, sisältyvät 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen 10 kohtaan (Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi).

Koska EUSR on perustettu solidaarisuuden tukemiseksi, komissio katsoo, että tuen olisi oltava porrasteista. Tämä tarkoittaa, että ”suurten luonnonkatastrofien” osalta sovelletun, EUSR:n varojen käyttöönotolle asetetun kynnysarvon (0,6 % suhteessa bruttokansantuloon tai 3 miljardia euroa vuoden 2011 hintoina sen mukaan, kumpi näistä on pienempi) ylittävän vahingon osalta olisi vakiintuneen käytännön mukaisesti sovellettava suurempaa tuki-intensiteettiä kuin kynnysarvon alle jäävän vahingon osalta. Suurkatastrofien perusteella myönnettävä tuki on kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 2,5 prosenttia ja kynnysarvon ylittävältä osuudelta 6 prosenttia kaikista välittömistä vahingoista.

Rahoitustuen määrä ei saa ylittää tukikelpoisten toimien arvioituja kokonaiskustannuksia. EUSR:sta myönnettävän tuen laskutapa on määritetty rahaston vuosikertomuksessa (2002–2003), ja neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat hyväksyneet sen.

Seuraavassa esitetään Kroatian hakemukseen ja välittömien vahinkojen kokonaismäärää koskevaan arvioon perustuva laskelma EUSR:sta myönnettävästä rahoitustuesta:

Katastrofin luokitus Välittömät vahingot yhteensä (euroa) Sovellettava suurkatastrofin kynnysarvo



(euroa) 2,5 % välittömistä vahingoista suurkatastrofiin sovellettavan kynnysarvon alle jäävältä osuudelta 6 % välittömistä vahingoista suurkatastrofiin sovellettavan kynnysarvon ylittävältä osuudelta Ehdotettu tuen kokonaismäärä Maksettu ennakko Suurkatastrofi 5 508 740 811 323 774 000 8 094 350 311 098 009 319 192 359 41 325 507

Rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 2 kohdan mukaan SEAR-varauksen vuotuinen enimmäismäärä on 1 200 000 000 euroa vuoden 2018 hintoina ja 1 273 450 000 euroa käypinä hintoina. Rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 4 kohdassa säädetään, että kunkin vuoden syyskuun 1 päivästä alkaen SEAR-varauksen puitteissa käytettävissä olevasta määrästä jäljellä oleva osuus voidaan käyttää mistä tahansa SEAR-varauksen osasta myönnettävään apuun. Lisäksi rahoituskehysasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaan SEAR-varauksen vuoden 2021 kokonaismäärärahoista 25 prosenttia (318 362 500 euroa käypinä hintoina) on säilytettävä varauksessa 1. lokakuuta 2021 asti, minkä jälkeen tämä osuus on käytettävissä SEAR-varauksen kaikkia osia varten.

Aiemmin vuonna 2021 tehdyn varojen käyttöönottoa koskevan päätöksen seurauksena EUSR:sta on jo otettu käyttöön yhteensä 484 199 841 euroa luonnonkatastrofeihin liittyvän avun antamiseksi Kreikalle ja Ranskalle sekä avun antamiseksi 20 jäsenvaltiolle ja liittymisneuvotteluja käyvälle maalle kansanterveysuhan vuoksi.

Näin ollen EUSR:sta käytettävissä oleva enimmäismäärä on tässä vaiheessa 359 968 632 euroa. Määrä riittää kattamaan tämän käyttöönottopäätöksen mukaiset tarpeet.

EUSR:sta tällä hetkellä käytettävissä oleva määrä: SEAR-varauksen vuoden 2021 määrärahat 1 273 450 000 euroa Plus vuodelle 2021 siirretyt käyttämättä jääneet EUSR:n vuoden 2020 määrärahat 47 981 598 euroa Miinus EUSR:sta vuonna 2021 jo käyttöön otettu määrä –484 199 841 euroa Miinus SEAR-varauksen muista osista jo käyttöön otettu määrä –477 263 125 euroa SEAR-varauksessa käytettävissä oleva määrä 359 968 632 euroa Kroatiaa varten käyttöön otettavaksi ehdotettu kokonaismäärä 319 192 359 euroa Jäljellä olevat SEAR-varauksen varat vuoden 2021 loppuun saakka 40 776 273 euroa

2021/0359 (BUD)

Ehdotus