A.Toimenpiteen tarve

Miksi toimenpide toteutetaan? Mihin ongelmaan puututaan?

Työperäinen syöpä on merkittävin työperäisten kuolemantapausten syy EU:ssa. Sen tärkein aiheuttaja on altistuminen asbestin kaltaisille syöpää aiheuttaville aineille. Asbesti on erittäin vaarallinen, syöpää aiheuttava aine, ja vaikka sitä ei enää yleisesti käytetä EU:ssa , sitä on edelleen monissa vanhoissa rakennuksissa. Altistuminen asbestille saattaa aiheuttaa esimerkiksi mesoteliooman tai keuhkosyövän. Altistumisen ja ensimmäisten taudin oireiden välillä voi olla jopa 30 vuoden viive. Kaikista jäsenvaltioissa havaituista työperäisistä syövistä 78 prosenttia liittyy asbestiin.

Altistumisriski liittyy useimmiten asbestin käsittelyyn ja asbestikuitujen leviämiseen rakennustöiden, kuten kunnostus- ja purkutöiden, aikana. Asbestia poistetaan joissakin maissa nopeammin ja toisissa hitaammin rakennuskannan iästä ja asbestia kohtaan omaksutuista strategioista riippuen, mutta kysymys vaikuttaa yhä useampiin työntekijöihin sitä mukaa kun energiatehokkuuden parantamisen tarve kasvaa. Tarve on seurausta Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa asetetusta tavoitteesta, jonka mukaan Euroopasta tulee ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa vuoteen 2050 mennessä. Työntekijöiden altistumisen asbestille odotetaan siis lisääntyvän kaikissa EU-maissa, kun rakennusten perusparannusaallon toteuttaminen etenee. On arvioitu, että asbestille altistuu 4,1–7,3 miljoonaa työntekijää, joista 97 prosenttia työskentelee rakennusalalla.

EU:ssa työntekijöiden suojelua asbestille altistumiseen liittyviltä riskeiltä säännellään asbestialtistuksesta työssä annetulla direktiivillä 2009/148/EY. Direktiivi todettiin viimeisimmässä perusteellisessa arvioinnissa edelleen toimivaksi ja merkitykselliseksi. Arvioinnin tueksi laaditussa tutkimuksessa todetaan, että näyttö tukee työperäisen altistumisen raja-arvon (OEL-arvon) alentamista, mikä lisäisi direktiivin toimivuutta ja merkityksellisyyttä. OEL-arvon tarkistamiselle saadaan tukea myös EU:n työterveys- ja työturvallisuusdirektiivien täytäntöönpanon viimeisimmästä, kautta 2013–2017 koskevasta arvioinnista. Myös työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antava kolmikantainen komitea (ACSH) totesi marraskuussa 2021 yksimielisesti, että nykyistä OEL-arvoa on syytä alentaa.

Jos EU:n tasolla ei ryhdytä toimiin, EU:ssa ilmenee seuraavien 40 vuoden aikana arviolta 884 työperäisestä asbestialtistuksesta johtuvaa syöpätapausta, vaikka huomioon otetaan vain ne ammatit, joissa tällä hetkellä altistutaan asbestille. On myös arvioitu, että samalla ajanjaksolla työperäisestä asbestialtistuksesta johtuvaan syöpään kuolee 707 työntekijää. Näiden syöpätapausten kustannukset terveydenhuollolle ovat arviolta 228–438 miljoonaa euroa.

Altistuneiden työntekijöiden määrä Aiheutuvat terveysvaikutukset Oletus tapausten määrästä 2021–2061 Oletus kuolemantapausten määrästä 2021–2061 Arvioidut kustannukset terveydenhuollolle (nettonykyarvo) 4 100 000–7 300 000 Keuhkosyöpä

Mesoteliooma

Kurkunpääsyöpä

Munasarjasyöpä 884 707 228–438 milj. euroa

Mitä toimenpiteellä on tarkoitus saada aikaan?

Toimenpiteen tärkeimpänä yleisenä tavoitteena on vahvistaa työntekijöiden oikeutta työterveyden ja -turvallisuuden korkeatasoiseen suojeluun sekä ehkäistä sairastumisia ja työperäisten syöpien aiheuttamia kuolemantapauksia.

Tämän yleisen tavoitteen tukemiseksi toimenpiteellä on seuraavat erityistavoitteet:

·tehostaa asbestialtistuksesta työssä annetun direktiivin mukaisen OEL-arvon toimivuutta saattamalla se tieteellisen asiantuntemuksen perusteella ajan tasalle

·kohentaa ja yhtenäistää työntekijöiden asbestin vaaroilta suojelun tasoa koko EU:ssa.

Mitä lisäarvoa saadaan toimenpiteen toteuttamisesta EU:n tasolla?

Asbestialtistuksesta työssä annetun direktiivin ajan tasalle saattaminen uusinta saatavilla olevaa tieteellistä näyttöä vastaavaksi on tehokas keino varmistaa, että samalla myös ehkäisevät toimenpiteet saatetaan ajan tasalle kaikissa jäsenvaltioissa.

Asbestialtistuksesta työssä annetun direktiivin mukaisen OEL-arvon tarkistaminen ei riitä poistamaan kaikkia jäsenvaltioiden välisiä eroja, mutta sen myötä raja-arvoja saadaan yhtenäistettyä koko EU:ssa. EU:ssa käytössä olevan OEL-arvon tarkistamisella siis parannetaan ja yhdenmukaistetaan työntekijöiden suojaa ja tasapuolistetaan eri puolilla EU:ta toimivien yritysten toimintaedellytyksiä. Yrityksille, jotka toimivat useissa jäsenvaltioissa, on muutakin hyötyä sovellettavien raja-arvojen yhtenäistämisestä. Säästöä muodostuu, kun eri laitoksissa voidaan ottaa käyttöön samat ratkaisut sen sijaan, että yritykset joutuvat laatimaan laitoskohtaisia menettelytapoja täyttääkseen eri jäsenvaltioiden OEL-arvoja koskevat toisistaan poikkeavat vaatimukset.

EU:n tason toimien seurauksena saadaan todennäköisesti oikeudenmukaisemmat työolosuhteet työntekijöille, ja terveydenhuollon kustannukset jakautuvat tasapuolisemmin eri jäsenvaltioiden kesken ja niiden määrä laskee.

EU:n OEL-arvon tarkistamisen myötä jäsenvaltioiden ei enää tarvitse tehdä omia tieteellisiä analyysejaan, mistä koituu todennäköisesti merkittäviä säästöjä hallinnollisissa kuluissa. Asbestialtistuksesta työssä annetun direktiivin muuttaminen on mahdollista vain EU:n tason toimilla.