Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla: YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen (Geneve) jatkotoimenpiteet (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) /* KOM/2004/0111 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE SEKÄ ALUEIDEN KOMITEALLE - Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla: YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen (Geneve) jatkotoimenpiteet (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. JOHDANTO YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen (WSIS) ensimmäinen istunto pidettiin Genevessä 10.-12. joulukuuta 2003. Mukana oli noin 11 000 osallistujaa, jotka edustivat yli 150 maata, eri organisaatioita, kansalaisyhteiskuntaa ja yksityistä sektoria. Toinen istunto järjestetään Tunisiassa 16.-18. marraskuuta 2005. Toukokuussa 2002 antamassaan YK:n tietoyhteiskuntahuippukokousta koskeneessa tiedonannossa komissio lupautui raportoimaan Geneven huippukokouksen tuloksista [1]. [1] Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla: EU:n näkökulma Yhdistyneiden kansakuntien tietoyhteiskuntahuippukokoukseen (WSIS), KOM(2003) 271 lopullinen, 19.5.2003. Tässä tiedonannossa arvioidaan kokouksen tärkeimmät tulokset, linjataan EU:n painopisteet ja tehdään ehdotuksia siitä, miten EU:n toimet pitäisi järjestää YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen seuraavaa istuntoa varten. Kun menettelyihin liittyvät seikat otetaan huomioon varhaisessa vaiheessa muun muassa koordinoimalla toimintaa jäsenvaltioiden kanssa, Euroopan komissio ja EU voivat jatkaa prosessin liikkeellepanevina voimina, kuten Geneven huippukokoukseen päättyneessä ensimmäisessäkin vaiheessa. 2. GENEVEN HUIPPUKOKOUKSEN ARVIOINTI Huippukokous hyväksyi 12. joulukuuta 2003 periaatejulistuksen ja toimintasuunnitelman. Näiden asiakirjojen pohjalta YK:n kaikkien jäsenvaltioiden on määrä muodostaa "yhteinen visio ja näkemys tietoyhteiskunnasta". [2] Sisältönsä puolesta kumpikin asiakirja ilmentää periaatteita, jotka ovat lähellä EU:n "Tietoyhteiskunta kaikille" -toimintamallia. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä, erityisesti jotta voitaisiin panna täytäntöön "strateginen toimintasuunnitelma, jotta tätä visiota voidaan ryhtyä toteuttamaan koordinoidusti". [3] [2] YK:n yleiskokouksen tammikuussa 2002 hyväksymä päätöslauselma 56/183 YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksesta. [3] YK:n yleiskokouksen tammikuussa 2002 hyväksymä päätöslauselma 56/183 YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksesta. Kuten Genevessä 11. joulukuussa 2003 pidetyssä EU:n ministeritason koordinointikokouksessa todettiin, Geneven huippukokous tuotti yleisesti ottaen hyviä tuloksia. Tämä on merkillepantavaa, kun otetaan huomioon valmisteluvaiheessa ja erityisesti neuvottelujen viimeisessä vaiheessa kohdatut vaikeudet: epävarmuustekijöitä oli ratkaisematta vielä aivan Geneven kokouksen kynnyksellä. Lisäksi huippukokous osoitti, että EU:n ajama monenvälinen lähestymistapa on toimiva. EU:n kannalta Geneven tulokset voidaan tiivistää seuraavasti: - YK:n tietoyhteiskuntahuippukokous oli ensimmäinen maailmanlaajuinen tietoyhteiskuntatapahtuma. Kokouksessa hyväksytty periaatejulistus ja toimintasuunnitelma muodostavat perustan YK:n kaikkien jäsenvaltioiden yhteiselle lähestymistavalle tietoyhteiskuntakysymyksissä. - Tämä on osa EU:n toimia, joilla pyritään kohti WTO:ssa ja muilla maailmanlaajuisilla foorumeilla tavoiteltua "säänneltyä globalisaatiota". - Hyväksytyt tekstit pohjautuvat vakaasti kansainvälisiin ihmisoikeusperiaatteisiin. Teksteissä tunnustetaan selkeästi keskeiset ihmisoikeusperiaatteet, erityisesti mielipiteen- ja sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus. - Kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin osallistuminen oli tuloksekasta, myös itse kokouksessa. Erityisen kansalaisyhteiskuntajaoston (Bureau of the Civil Society) perustaminen on tervetullutta kehitystä YK:n järjestelmässä. On kuitenkin vielä määriteltävä paremmin, miten kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin osallistuminen toteutetaan. 2.1. Periaatejulistus Periaatejulistus osoittaa, että huippukokouksessa edistyttiin tuntuvasti useissa keskeisissä kysymyksissä. Tämä koskee erityisesti ihmisoikeuksiin, tiedon saantiin ja tiedotusvälineisiin liittyviä periaatejulistuksen kohtia ja myös periaatetta, jonka mukaan kaikkien sidosryhmien on osallistuttava valmisteluprosessiin ja huippukokoukseen. Julistuksessa tunnustetaan solidaarisuusperiaate digitaalisen kahtiajaon torjunnassa ja tieto- ja viestintätekniikan mahdollisuudet kehitysyhteistyöpolitiikan välineinä erityisesti YK:n vuosituhannen julistuksessa asetettujen kehitystavoitteiden (Millennium Development Goals) saavuttamisen kannalta. EU näkee perusperiaatteiden merkitystä painottavat tulokset myönteisinä. Näitä perusperiaatteita ovat tiedon saannin vapaus, tiedotusvälineiden rooli, kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen ja edistäminen sekä hyvän hallintotavan käsite. Lisäksi julistuksessa tunnustetaan oikeutetusti oikeus- ja sääntelykehysten ratkaiseva merkitys kilpailua edistävän toimintaympäristön luomisessa, teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun tärkeys sekä tarve laatia tietoyhteiskuntastrategioita kaikilla asianomaisilla tasoilla. Rahoituksen osalta teksti heijastaa tasapainoisesti neuvottelujen aikana esitettyjä toisistaan eriäviä mielipiteitä. Sopimukseen päästiin tämänhetkisten rahoitusmekanismien arvioimisesta ja tutkimuksen tekemisestä siitä, onko aiheellista perustaa uusi digitaalinen solidaarisuusrahasto (Digital Solidarity Fund). Nämä tehtävät toteuttaa vuoden 2004 aikana Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin alaisuudessa toimiva Task Force -ryhmä. YK:n tietoyhteiskuntahuippukokous päätti käynnistää YK:n pääsihteerin alaisuudessa avoimen pohdintaprosessin, jonka tavoitteena on laatia vuoteen 2005 mennessä ehdotuksia Internetin hallintoa varten. Tämä prosessi takaa hallituksille, yksityiselle sektorille ja kansalaisyhteiskunnalle mahdollisuuden osallistua pohdintaan täysimääräisesti ja aktiivisesti. Kyseisessä työryhmässä kehitetään Internetin hallinnon määritelmää, yksilöidään Internetin hallinnon kannalta merkittäviä julkisen politiikan kysymyksiä ja raportoidaan Tunisian kokoukselle. 2.2. Toimintasuunnitelma Toimintasuunnitelma ilmentää julistuksen periaatteita. Se tarjoaa yhteisen viitekehyksen kaikille sidosryhmille ja erityisesti kansainvälisen talousyhteistyön ja kehitysavun keskeisille toimijoille. Sen täytäntöönpano on YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen toisen vaiheen merkittävä haaste. Sidosryhmien, kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin osallistuminen oli tärkeä tekijä Geneven huippukokouksen onnistumisessa. Sillä on vielä suurempi merkitys toimintasuunnitelman toteuttamisessa. YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen on siksi myös tarkasteltava keinoja edistää kansalaisyhteiskunnan ja yksityisen sektorin voimakkaampaa roolia. Samalla on kuitenkin painotettava hallitusten ja poliittisten päättäjien roolin merkitystä. EU on aina ajanut sitä, että toimintasuunnitelmassa keskityttäisiin muutamiin painopisteisiin verkko-opiskelun, sähköisen terveydenhuollon, sähköisen hallinnon ja sähköisen liiketoiminnan aloilla. Nämä painopisteet otetaan huomioon toimintasuunnitelmassa, ja nyt on tärkeää muuntaa ne käytännön toimiksi, joita varten määritellään selkeät tavoitteet, aikataulut ja resurssit. 3. TULEVA KEHITYS EU:SSA Geneven kokouksen jatkotoimien yhteydessä on syytä tuoda esiin komission ja EU:n huolenaiheet, jotka liittyvät huippukokouksen toisen istunnon isäntämaan eli Tunisian ihmisoikeustilanteeseen. Euroopan parlamentti on kiinnittänyt tähän huomiota useaan otteeseen, ja EU:n on oltava valmistautunut toimimaan voidakseen välttää kestämättömän tilanteen siinä tapauksessa, että huippukokouksen kenttätason valmistelu Tunisiassa ei etene tyydyttävällä tavalla. Geneven huippukokouksen varsinaiset jatkotoimet toteutetaan kahdella tasolla: - EU:n politiikkaa voidaan tarvittaessa mukauttaa julistuksen periaatteiden pohjalta siten, että tavoitteena on tukea toimintasuunnitelmaa tehokkaasti. - EU:n ja komission on määriteltävä osallistumisensa Tunisian kokouksen valmisteluprosessiin sekä YK:n pääsihteerin alaisuudessa toimivaan Internetin hallintoa käsittelevään työryhmään ja rahoitusta käsittelevään Task Force -ryhmään. Lisäksi jotkin kysymykset ovat edelleen auki ja kaipaavat käsittelyä. Näitä ovat erityisesti Tunisian kokouksen valmistelukomitean puheenjohtajan nimeäminen ja YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen uuden jaoston (Bureau of the Civil Society) koostumus. Kansainvälinen teleliiton (ITU) ja tietoyhteiskuntahuippukokoukseen osallistuvien YK:n muiden elinten rooli on selvennettävä. 3.1. Geneven sitoumusten vaikutukset nykyiseen politiikkaan Geneven sitoumusten vaikutukset tuntuvat tietoyhteiskuntapolitiikassa ja tietoyhteiskuntaan liittyvillä muilla politiikan aloilla, erityisesti ulko -, kauppa- ja talousyhteistyöpolitiikassa, sosiaali- ja työpolitiikassa, kehitysavun piirissä sekä t&k-ohjelmissa. Sitoumusten mukanaan tuomat toimet liittyvät nykyisiin mekanismeihin ja joihinkin uusiin aloitteisiin. Uusi tai tehokkaampi vuoropuhelu ja yhteistyö voitaisiin käynnistää esimerkiksi tietoyhteiskuntastrategioissa ja EU:n painopistealoilla, erityisesti sähköisen hallinnon, sähköisen terveydenhuollon, verkko-opiskelun ja sähköisen liiketoiminnan aloilla, sekä sähköiseen työvoimahallintoon ja tietoyhteiskunnan osallisuuteen liittyen. Tällöin on otettava huomioon naisten ja miesten tasavertaiset edellytykset osallistua tietoyhteiskuntaan kaikilla politiikan aloilla ja kaikissa aloitteissa. Lisäksi aloitteita voitaisiin suunnitella IST-ohjelmassa ("Tietoyhteiskunnan tekniikat") toteutettavan kansainvälisen yhteistyön muodossa sekä kansainvälisten tutkimus- ja koulutusverkkojen kehittämisessä. Tältä osin on myös tärkeää tarkastella uusia tapoja mobilisoida jo käytössä olevia järjestelyjä ja ohjelmia, muun muassa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien avulla. EU aikoo myös ottaa huomioon Lyonissa Ranskassa 4.-5. joulukuuta 2003 järjestetyn ensimmäisen kaupunkien huippukokouksen tulokset, kun se pohtii paikallisten viranomaisten roolia tietoyhteiskunnassa. Erityistä huomiota on kiinnitettävä vähiten kehittyneiden maiden pyyntöön luoda erityinen digitaalinen solidaarisuusrahasto. Nykyisten lahjoittajien välisiä synergioita pitäisi tehostaa ja varmistaa tieto- ja viestintätekniikan sisällyttäminen talousyhteistyön ja kehitysavun piiriin. EU:n pitäisi myös osallistua aktiivisesti rahoitusta käsittelevään YK:n Task Force -ryhmään. Geneven kokouksen liepeillä allekirjoitettiin tietoyhteiskuntaa ja kehitysyhteistyötä koskeva AKT-maiden ja EU:n yhteinen kanta, joka johtaa jatkotoimiin EU:n kehitysohjelmissa. Tämä antaa myönteisen viestin EU:n kumppanimaiden suuntaan. Tietoyhteiskunnasta tulee oma lukunsa Euroopan unionin ja YK:n välisissä suhteissa. Komissio aikoo antaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille myöhemmin kuluvana vuonna tiedonannon ja ehdottaa siinä, miten Geneven julistus ja toimintasuunnitelma voidaan ottaa huomioon EU:n politiikassa ja ohjelmissa. 3.2. Valmistautuminen Tunisian istuntoon Huippukokouksen toinen vaihe on haasteellinen sekä politiikan että logistiikan näkökulmasta. Se on teknisempi ja keskittyy pääasiallisesti erityisiin tietoyhteiskunnan kysymyksiin. Tämä pitäisi ottaa huomioon valmisteluprosessissa. Johdonmukainen toiminta EU:n tasolla voisi jälleen vaikuttaa myönteisesti Tunisian vaiheen lopputuloksiin. Erityisesti on tarpeen, että tuodaan viipymättä julki se EU:n näkökanta, että valmisteluprosessia pitäisi tehostaa. Tämän prosessin päätavoitteena pitäisi olla, että toimintasuunnitelmaan saadaan konkreettinen sisältö käytännön ohjelmina ja toimina. Valmistelukomitean kokousten, joista ensimmäinen pidetään huhtikuussa 2004, tulisi kulloinkin keskittyä vain joihinkin erityisiin aiheisiin. 3.2.1. EU:n koordinointi YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen ensimmäinen vaihe osoitti selvästi, että EU:n yhteinen kanta on tarpeellinen. Tämä osoittautui yhdeksi avaintekijäksi EU:n keskeisessä roolissa Geneven huippukokousta edeltäneissä neuvotteluissa. EU:n koordinointi toteutettiin Geneven kokouksen valmisteluprosessin alusta lähtien televiestintäneuvostossa, jota informoitiin säännöllisesti edistyksestä ja joka antoi komission tiedonannon [4] perusteella päätelmänsä kesäkuussa 2003 pitämässään kokouksessa [5]. Geneven vaiheen lopussa EU:n koordinointi hoidettiin Genevessä. Näin valmisteluprosessiin voitiin osallistua nopeasti paikan päällä lopullisten neuvottelujen aikana. [4] Kohti maailmanlaajuista kumppanuutta tietoyhteiskunnan alalla: EU:n näkökulma Yhdistyneiden kansakuntien tietoyhteiskuntahuippukokoukseen (WSIS), KOM(2003) 271 lopullinen, 19.5.2003. [5] Televiestintäneuvoston päätelmät, asiakirja 9776/03, 5.6.2003. Suurin osa Tunisian kokousta varten valmisteltavista asioista liittyy suoraan tietoyhteiskuntapolitiikkaan. Valmistelussa voitaisiin käyttää hyödyksi myös jäsenvaltioiden kanssa perustettujen virallisten ja epävirallisten työryhmien työtä, erityisesti eEurope-ohjauskomiteaa. Joitakin monialaisia kysymyksiä, kuten ihmisoikeuksia tai rahoitusta, on tarkasteltava kehitysyhteistyön tai ulkosuhteiden näkökulmasta. EU osallistuu Tunisian istunnon valmisteluprosessiin Genevessä ja New Yorkissa riippuen päätöksestä, jonka YK tekee valmisteluneuvottelujen paikasta. 3.2.2. Internetin hallinto Komissio aikoo tarkastella yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, miten voitaisiin tehokkaimmin osallistua YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen käynnistämään Internetin hallintoa pohtivaan prosessiin. Komissio aikoo perustaa korkean tason EU-työryhmän [6], joka tarjoaa komissiolle keskeistä apua EU:n kannan valmistelussa. [6] Komissio on aiemmin perustanut vastaavia työryhmiä esimerkiksi radiotaajuuksien ja turvallisuuden alalla. EU tunnustaa, että tarvitaan avoin YK:n työryhmä, johon osallistuvat kansalaisyhteiskunta ja yksityinen sektori. Tarvitaan kuitenkin tehokas mekanismi, jossa voidaan valmistella keskusteluja sisältöasioista. 3.2.3. Rahoitus Internetin hallinnon osalta esitetyt huomiot pätevät paljolti myös rahoituksen osalta: tarvitaan mekanismi, jonka avulla keskusteluja voidaan ohjata. Komissio voisi myös harkita osallistuvansa hyvin konkreettisesti rahoittamalla osan kaavaillusta tutkimuksesta, jonka tavoitteena on "tarkastella olemassa olevia mekanismeja sekä digitaalisen solidaarisuusrahaston toimivuutta ja toteutettavuutta". Lisäksi kehitysyhteistyötä käsittelevä jäsenvaltioiden asiantuntijaryhmä, jonka puheenjohtajana toimii komissio, voisi valmistella EU:n kannan rahoituskysymyksiin teknisellä tasolla. 4. PÄÄTELMÄT EU:lla oli tärkeä rooli YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen ensimmäisessä vaiheessa Genevessä. Sen pitäisi nyt pyrkiä hyödyntämään näitä lähtöasemia valmisteluissaan huippukokouksen toista vaihetta varten sekä ensisijaisissa tavoitteissaan, jotka liittyvät Genevessä hyväksytyn toimintasuunnitelman toteutukseen ja jatkotoimiin. Tässä tiedonannossa linjataan tietä eteenpäin siten, että tavoitteena ovat tehokkaat jatkotoimet, jotka liittyvät YK:n tietoyhteiskuntahuippukokouksen keskeisten kysymysten sisältöön. EU:n konkreettiset toimet valmistellaan Tunisian huippukokouksen valmisteluprosessin aikana.