[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.2.2005

SEK(2005) 229 lopullinen

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2008

(komission esittämä)

PERUSTELUT

Julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1466/97[1] säädetään, että jäsenvaltioiden, jotka eivät ole ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle lähentymisohjelmat. Asetuksen 9 artiklan mukaisesti neuvosto tutkii kunkin lähentymisohjelman komission ja perustamissopimuksen 114 artiklassa määrätyn komitean (talous- ja rahoituskomitea) arvioiden perusteella. Komission suosituksen perusteella ja talous- ja rahoituskomiteaa kuultuaan neuvosto antaa ohjelmaa tarkasteltuaan siitä lausunnon. Asetuksen mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava vuosittain tarkistetut lähentymisohjelmat, jotka neuvosto voi tutkia samaa menettelyä noudattaen.

Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 liittyneet jäsenvaltiot eivät ole vielä ottaneet yhteistä rahaa käyttöön, mutta niiden on määräajassa täytettävä lähentymiskriteerit, mukaan luettuna julkisen talouden kestävyyttä koskeva kriteeri, jotta ne voivat ottaa euron käyttöön. Julkisen talouden alijäämä oli vuonna 2004 Unkarissa 5,9 prosenttia[2] suhteessa BKT:hen. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Unkarilla oli liiallista alijäämää, ja antoi suosituksen, että se korjattaisiin viimeistään vuoteen 2008 mennessä toukokuun 2004 lähentymisohjelman mukaisesti. Erityisesti suositeltiin, että Unkarin olisi ”toteutettava tehokkaita toimia vuoden 2005 alijäämätavoitteen saavuttamiseen tähtäävien toimenpiteiden osalta” ja että viranomaisten ”olisi toteutettava tehokkaasti toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa suunnitellut toimenpiteet, ja erityisesti niiden olisi oltava valmiita toteuttamaan tarvittaessa lisätoimenpiteitä julkisen talouden alijäämän vuoden 2004 yleistavoitteen saavuttamiseksi”. Vaikka komissio totesi, että Unkarin hallitus oli toteuttanut joitakin toimenpiteitä heinäkuun ja marraskuun 2004 välisenä aikana, se katsoi, etteivät toimenpiteet olleet riittäviä välttämään huomattava poikkeama vuosien 2004 ja 2005 tavoitteista ja yleisemmin ottaen monivuotisesta sopeutusurasta, jonka on tarkoitus kestää vuoteen 2008 saakka. Sen vuoksi komissio antoi 22 päivänä joulukuuta 2004 suosituksen perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan mukaiseksi neuvoston päätökseksi, jossa todettaisiin, ettei neuvoston 5 päivänä heinäkuuta 2004 esittämien suositusten mukaisia tehokkaita toimia ollut toteutettu. Neuvosto teki asiasta päätöksen 18 päivänä tammikuuta 2005.

Unkari toimitti 13 päivänä toukokuuta 2004 ensimmäisen lähentymisohjelman, joka kattoi vuodet 2004–2008. Neuvosto antoi ohjelmasta lausunnon 5 päivänä heinäkuuta 2004. Tarkistettu ohjelma toimitettiin 1 päivänä joulukuuta 2004. Komission yksiköt ovat suorittaneet tarkistetun ohjelman teknisen arvioinnin ottaen huomioon komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteen, käytännesäännöt[3], yhteisesti sovitut potentiaalisen tuotannon arviointimenetelmät, vuosien 2003–2005 talouspolitiikan laajoissa suuntaviivoissa annetut suositukset sekä periaatteet, jotka esitetään finanssipolitiikan koordinoinnin tehostamisesta 27 päivänä marraskuuta 2002 neuvostolle ja Euroopan parlamentille annetussa komission tiedonannossa[4]. Arvioinnin tuloksena voidaan todeta seuraavaa:

- Unkari toimitti vuosien 2004–2008 lähentymisohjelmansa ensimmäisen tarkistuksen 1 päivänä joulukuuta 2004. Tarkistettu ohjelma vastaa pitkälti vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevissa käytännesäännöissä asetettuja tietovaatimuksia. Ohjelma sisältää kaikki pakolliset tiedot, mutta perusjäämää ei ole laskettu sovitun määritelmän mukaisesti. Myös jotkin valinnaiset tiedot, kuten pitkän aikavälin terveydenhoitomenoja koskevat tiedot, puuttuvat.

- Ohjelmassa esitetään melko suotuisa makrotalouden skenaario. Talouden toimeliaisuuden elpymisen odotetaan jatkuvan kokonaistuotannon kasvaessa asteittain 3,9 prosentista vuonna 2004 4,6 prosenttiin vuonna 2008. Tarkistetun ohjelman ennusteet vuosiksi 2005–2006 ovat hieman korkeammat kuin komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteen arviot, sillä kokonaistuotannon kasvun arvioidaan olevan 4,0 prosenttia vuonna 2005 ja 4,2 prosenttia vuonna 2006, kun taas komission arviot olivat 3,7 ja 3,8 prosenttia. Samoin tarkistetun ohjelman kasvuennusteet ohjelman loppuvuosille vaikuttavat optimistisilta, vaikka komissiolla ei ole niistä omia arvioita. Komission yksiköt ovat tehneet ohjelmassa esitettyihin lukuihin perustuvat, yhteisesti sovittujen menetelmien mukaiset laskelmat, jotka osoittavat kokonaistuotannon kasvun ylittävän potentiaalin vuosina 2007–2008. Vastaava tuotantokuilu hieman supistuu vähän yli -1 prosentista vähän alle -1 prosenttiin vuosina 2004–2006; vuosina 2007 ja 2008 se kaventuu jyrkästi lähes nollaan.

- Inflaation hidastuminen pääsi uudelleen vauhtiin vuoden 2004 jälkipuoliskolla, ja sen ennakoidaan jatkuvan ohjelmakaudella. Inflaation ennustetaan laskevan 3 prosenttiin vuoteen 2008 mennessä. Ohjelman korkoennusteet vaikuttavat melko suotuisilta. Niiden toteutuminen vaatisi talouden luottamuksen huomattavaa paranemista, mikä edellyttäisi nykyistä huomattavasti alhaisempaa inflaatiota, julkisen talouden ja vaihtotaseen tasapainon paranemista sekä markkinoiden toimijoiden luottamuksen palautumista euron käyttöönottostrategiaan. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään vuosi 2010 euron käyttöönoton tavoitevuonna.

- Eurostatin 23 päivänä syyskuuta 2004 tekemä päätös mahdollistaa toisen pilarin eläkerahastojen väliaikaisen luokittelun julkiseen talouteen kuuluviksi siihen asti kun julkista taloutta koskevat tiedot on määrä esittää maaliskuussa 2007. Unkarin viranomaiset ovat päättäneet käyttää tätä mahdollisuutta hyväkseen ja esittää julkisen talouden alijäämäluvut ilman vuoden 1998 eläkeuudistuksesta aiheutuvaa toisen pilarin rasitusta. Toukokuun 2004 ohjelmaan verrattuna tämä uudelleenluokittelu supistaa vuotuisia alijäämälukuja 0,8–1 prosenttiyksikköä vuosina 2004–2008. Jotta tietoja voitaisiin verrata edelliseen ohjelmaan ja komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen ja koska viimeisen ohjelmavuoden eli vuoden 2008 tavoitteessa ei voida hyödyntää uudelleenluokittelua, arvioinnissa esitetään sekä eläkeuudistuksesta aiheutuvan rasituksen sisältävät että sisältämättömät luvut.

- Tarkistetussa ohjelmassa julkisen talouden alijäämän arvioidaan kehittyvän seuraavasti: 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,8 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 2,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. (Jos eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite otetaan huomioon, julkisen talouden ennustettu alijäämäura olisi 5,3 prosenttia, 4,7 prosenttia, 4,1 prosenttia, 3,4 prosenttia ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004–2008. Täten ohjelmassa säilytetään liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu tavoiteajankohta.) Toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa vuodeksi 2004 asetettuun 4,6 prosentin alijäämätavoitteeseen suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna) muodostuu melko suuri poikkeama. Ohjelmatarkistuksessa toteutumaksi arvioidaan 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 5,3 prosenttia suhteessa BKT:hen), jonka perusteella tavoitetta on tarkistettu. Näin ollen toukokuun ohjelman etupainotettu sopeutusura on muutettu lineaarisemmaksi vakauttamiskehitykseksi ohjelmakauden loppuun saakka. Talouden arvioidaan vakautuneen 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Ohjelmatarkistuksessa vuotuisen sopeutuksen arvioidaan olevan noin 0,6–0,7 prosenttiyksikköä loppuvuosina, kun sen alun perin arvioitiin olevan vuosittain 0,5 prosenttiyksikköä. Tarkistetun ohjelman vakauttamisstrategia perustuu edelleen menosuhteen alenemiseen (44,8 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 43,4 prosenttiin vuonna 2008), jota on tarkoitus tukea rakenteellisilla uudistuksilla ja johon yhdistyy tulosuhteen lievempi aleneminen. Menojen pitäisi vähentyä eniten vuonna 2005 pääosin sillä perusteella, että korkorasitus pienenisi 0,5 prosenttiyksikköä ja julkisista investoinneista aiheutuvat menot alenisivat 1,7 prosenttiyksikköä. Tämä julkisten investointien huomattava väheneminen vuonna 2005 kompensoitunee osittain investointien lisääntymisenä seuraavina vuosina, mikä johtaisi julkisten investointien vähenemiseen 0,6 prosenttiyksikköä vuosina 2004–2008. Julkisista investoinneista aiheutuvien menojen laskua kompensoisi yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden lisääntyminen. Vuonna 2004 perusalijäämä supistui 1,2 prosenttiyksikköä, ja sen odotetaan supistuvan vuosittain noin 0,3–0,4 prosenttiyksikköä ohjelmakauden loppuvuosina niin, että – eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna – vuonna 2008 päästäisiin hienoiseen ylijäämään. Kyseisenä vuonna on jo päättynyt siirtymäkausi, jonka Eurostat sallii tällaisten erien kirjanpidossa siihen saakka, kun maaliskuussa 2007 esitetään julkista taloutta koskevat tiedot.

- Ohjelmassa kuvattua sopeutusuraa ja erityisesti vuodeksi 2005 asetettua uutta 3,8 prosentin alijäämätavoitetta suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) voidaan pitää tarkoituksenmukaisina korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä edellyttäen, että niitä tuetaan riittävin toimenpitein. Lopputavoite eli 2,8 prosenttia[5] suhteessa BKT:hen jättää kuitenkin vain kapean turvamarginaalin, joka saattaa kaventua entisestään, jos alkuasetelmat muuttuvat, sillä vuoden 2004 talousarvion toteutumaan liittyy edelleen joitakin epävarmuustekijöitä[6]. Lisäksi talousarvion toteutuma vuosina 2005–2008 voi olla ennakoitua huonompi. i) Melko suotuisa makrotalouden skenaario merkitsee, että tulot voivat osoittautua odotettua pienemmiksi ja menot suuremmiksi. Kuten komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteesta käy ilmi (komission arvioimat luvut olivat 5,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2006 eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna – 4,3 prosenttia ja 3,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ilman tätä rasitetta), vuosien 2005 ja 2006 julkisen talouden tavoitteiden saavuttamiseen vaikuttaa liittyvän joitakin riskejä. Vuoden 2005 osalta on otettu huomioon hallituksen luoma ”hätäapuvaraus”, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sillä varaudutaan vuoden 2005 tavoitteen mahdolliseen alittumiseen. Vaikka varauksen tekeminen on kannatettavaa, varauksen suuruus vaikuttaa kuitenkin riittämättömältä, kun otetaan huomioon vuoden 2005 talousarvioon liittyvät riskit. Lisäksi huolta aiheuttaa se, että varaus saatettaisiin vapauttaa liian aikaisessa vaiheessa vuotta, mikä vähentäisi kannustimia pitäytyä vuoden 2005 talousarvion tiukassa toteuttamisessa. Jos vuosien 2005 ja 2006 tavoitteita ei saavuteta, vuosina 2007 ja 2008 tarvitaan uusia sopeutustoimia. ii) Jos arvonlisäveroja leikataan käynnissä olevan verouudistuksen yhteydessä, tuloihin kohdistuvat riskit saattavat kasvaa, vaikka niitä kompensoitaisiin muita veroja korottamalla. Arvonlisäverojen leikkauksen toteutusajankohta vaatii sen vuoksi huolellista harkintaa ja edellytykseksi on asetettava alijäämätavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen. iii) Vielä ei ole varmaa, toteutuvatko suunnitellut uudistustoimenpiteet, jotka muodostavat tulevien menoleikkausten pohjan. Lisäksi suurinta osaa vuoden 2005 talousarvioon sisältyvistä menoja alentavista toimenpiteistä ei tueta kattavilla uudistuksilla. iv) Tarkistetun ohjelman korko-oletusten toteutuminen riippuu luottamuksen palautumisesta. Korko-oletukset saattavatkin jäädä toteutumatta seuraavina vuosina näin suotuisaksi arvioidussa aikataulussa. v) Vaikutti myös siltä, että vuoden 2004 taloudelliseen toimintaan liittyviä alv-palautuksia ei saataisi kokonaisuudessaan maksettua ajoissa niin, että vältettäisiin vuoden 2005 (suoriteperusteisen) talousarvion rasittaminen. Viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet palautusten nopeuttamiseen tämän välttämiseksi. Toisaalta se seikka, että alv-palautusten valvontaa tiukennettiin vuoden 2004 lopulla, saattaa osaltaan auttaa pienentämään alv-tulojen odotettua laskua, eli tältä osin kehitys saattaa olla myönteistä.

- Arvioinnin perusteella näyttää siltä, että tarkistetun ohjelman julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi. Vaikka ohjelman sopeutusura näyttää riittävältä, ohjelmassa esitellyt toimenpiteet eivät vaikuta tämän sopeuttamisuran mukaisilta, eivätkä ne ehkä riitä varmistamaan, että alijäämä (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna) supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Tällaisen sopeutusuran seuraamiseksi tarvitaan lisätoimenpiteitä. Erityisesti vuoden 2005 uuden tavoitteen saavuttaminen vaikuttaa ensiarvoisen tärkeältä. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella tämä merkitsisi, että on toteutettava lisätoimenpiteitä vähintään 0,5 prosenttiyksikön edestä.

- Velkasuhde kasvoi 57,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2004 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 59,9 prosenttia suhteessa BKT:hen), mutta sen odotetaan supistuvan jälleen vähitellen vuodesta 2005 lähtien, sillä julkisen talouden alijäämä supistuu koko ajan ja velkakantaan kohdistuva korkorasite pienenee. Velkasuhteen odotetaan laskevan alle 50 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (tai olevan hieman yli 53 prosenttia suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna). Velkasuhteen supistumisen tueksi suunnitellaan velanhoitostrategian muutosta, mikä johtaisi säästöihin korkomenoissa. Velkasuhteeseen kohdistuu samankaltaisia riskejä kuin alijäämäennusteisiin.

- Toukokuun 2004 lähentymisohjelmassa ilmoitettiin rakenteellisista uudistuksista (pääasiassa julkishallinnon, koulutuksen ja terveydenhuollon alalla), joilla on tarkoitus tukea strategian perustana olevaa menojen hallintaa. Vuoden 2005 talousarvio sisältää toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on parantaa valtionhallinnon tehokkuutta. Ne eivät kuitenkaan vastaa toukokuun ohjelman kunnianhimoisia suunnitelmia. Vaikka tarkistetussa ohjelmassa esitetään enemmän yksityiskohtaista tietoa suunnitteilla olevista uudistuksista, siinä ei esitetä määrällistä arviota niiden odotetusta vaikutuksesta eikä tietoja niiden täytäntöönpanoasteesta. Tämä viittaa siihen, että terveys- ja koulutusalan kattavampia uudistuksia lykätään vuoden 2006 vaalien jälkeiseen aikaan, kuten hallitus on hiljattain antanut ymmärtää.

- Unkarin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän joitakin riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Riskit ovat osittain seurausta julkisen talouden pitkän aikavälin kehitykseen liittyvistä epävarmuustekijöistä, jotka johtuvat terveydenhoidon menoennusteita koskevien tietojen puuttumisesta. Uudistettu eläkejärjestelmä, rahastoitavan toisen pilarin käyttöönotto mukaan luettuna, vähentää johdonmukaisesti väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen ja alentaa riskiä julkisen talouden kestämättömästä perustasta. Muiden uudistusten jatkaminen on kuitenkin ehdottoman tärkeää erityisesti terveydenhoitoalalla. Samoin on määrätietoisesti toteutettava suunnitellut julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttamistoimet.

- Tarkistuksessa esitetyt talouspoliittiset linjat ovat osittain yhdenmukaiset maakohtaisten talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa julkisen talouden osalta. Julkisen talouden alijäämää oli tarkoitus supistaa ”uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissa puitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaan valvontaan liittyen”. Kuten neuvosto katsoi 18 päivänä tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, Unkari ei ole kuitenkaan noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia suosituksia, jotka neuvosto esitti 5 päivänä heinäkuuta 2004. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, vaikka julkisen talouden toteutuma on vaarassa jäädä ennustettua huonommaksi.

- Edellä esitetyn arvion ja neuvoston EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti antamien suositusten perusteella on suotavaa, että Unkari i) toteuttaa keskipitkän aikavälin toimia supistaakseen alijäämän (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna) alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla ja erityisesti toteuttaa lisätoimenpiteitä uuden sopeutusuran saavuttamiseksi, mukaan luettuna uusi alijäämätavoite eli 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), sekä käyttää hyväkseen kaikki mahdollisuudet nopeuttaa julkisen talouden sopeuttamista; ii) asettaa mahdollisten veroleikkausten ajankohdan ja toteuttamisen edellytykseksi joulukuussa 2004 esitetyn tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttamisen sekä iii) jatkaa julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia sitoumusten mukaisesti parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä.

Tämän arvion perusteella komissio on hyväksynyt oheisen suosituksen neuvoston lausunnoksi Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta ja esittää sen edelleen neuvostolle.

Suositus

NEUVOSTON LAUSUNTO

7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 9 artiklan 3 kohdan mukainen Unkarin tarkistetusta lähentymisohjelmasta vuosiksi 2004–2008

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97[7] ja erityisesti sen 9 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon komission suosituksen,

on kuullut talous- ja rahoituskomiteaa,

ON ANTANUT TÄMÄN LAUSUNNON:

1. Neuvosto tarkasteli [8 päivänä maaliskuuta 2005] Unkarin tarkistettua lähentymisohjelmaa, joka kattaa vuodet 2004–2008. Ohjelma vastaa pitkälti vakaus- ja lähentymisohjelmien sisältöä ja muotoa koskevien käytännesääntöjen tietovaatimuksia. Ohjelma sisältää kaikki pakolliset tiedot, mutta perusjäämää ei ole laskettu sovitun määritelmän mukaisesti. Myös jotkin valinnaiset tiedot, kuten pitkän aikavälin terveydenhoitomenoja koskevat tiedot, puuttuvat. Unkaria kehotetaan sen vuoksi täyttämään tietovaatimukset kaikilta osin.

2. Tarkistetun ohjelman perustana olevassa makrotalouden skenaariossa oletetaan, että kokonaistuotannon kasvu kiihtyy vähitellen 3,9 prosentista vuonna 2004 4,6 prosenttiin ohjelmakauden loppuun mennessä. Skenaario vaikuttaa käytettävissä olevien tietojen perusteella heijastavan melko myönteisiä kasvuoletuksia. Sekä vuosien 2005 ja 2006 ennakoitu kasvu että keskipitkän aikavälin ennakoitu kasvukehitys vaikuttavat optimistisilta. Tarkistetun ohjelman inflaatioennusteet vaikuttavat laajasti ottaen realistisilta.

3. Neuvosto teki 5 päivänä heinäkuuta 2004 päätöksen, jonka mukaan Unkarilla on liiallinen alijäämä, ja suositteli tilanteen korjaamista vuoteen 2008 mennessä. Tarkistetussa ohjelmassa alijäämän arvioidaan kehittyvän seuraavasti: 4,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004, 3,8 prosenttia vuonna 2005, 3,1 prosenttia vuonna 2006, 2,4 prosenttia vuonna 2007 ja 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008. Kyseisten lukujen laskennassa on noudatettu Eurostatin 23 päivänä syyskuuta 2004 tekemää päätöstä, joka sallii toisen pilarin eläkerahastojen väliaikaisen uudelleenluokittelun julkiseen talouteen kuuluviksi siihen asti kun julkista taloutta koskevat tiedot on määrä esittää maaliskuussa 2007. Unkarin viranomaiset ovat päättäneet käyttää tätä mahdollisuutta hyväkseen ja esittää julkisen talouden alijäämäluvut ilman vuoden 1998 eläkeuudistuksen luomaa toisen pilarin rasitusta. Eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite huomioon ottaen julkisen talouden alijäämäura olisi 5,3 prosenttia, 4,7 prosenttia, 4,1 prosenttia, 3,4 prosenttia ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuosina 2004–2008. Täten tarkistetussa ohjelmassa säilytetään liiallisen alijäämän korjaamiselle asetettu tavoiteajankohta. Jotta tietoja voitaisiin verrata toukokuun lähentymisohjelmaan ja komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen, tässä lausunnossa viitataan mukautettujen lukujen lisäksi lukuihin, joissa ei oteta huomioon eläkeuudistuksen luomaa rasitetta. Talouden arvioidaan vakautuneen 0,9 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2004. Tarkistetussa ohjelmassa vuotuisen sopeutuksen arvioidaan olevan noin 0,6–0,7 prosenttiyksikköä loppuvuosina. Tarkistetun ohjelman vakauttamisstrategia perustuu menosuhteen alenemiseen, jota on tarkoitus tukea rakenteellisilla uudistuksilla ja johon yhdistyy tulosuhteen lievempi aleneminen. Menojen odotetaan alenevan eniten vuonna 2005 pääosin sillä perusteella, että korkorasitus pienenee 0,5 prosenttiyksikköä ja julkisista investoinneista aiheutuvat menot alenevat 1,7 prosenttiyksikköä. Julkisista investoinneista aiheutuvien menojen aleneminen kompensoituisi yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuushankkeiden lisääntymisenä. Ohjelmassa ei esitetä yksityiskohtaisia tietoja ohjelman loppuvuosien menoja vähentävien toimenpiteiden suunnitellusta aikataulusta eikä määrällistä arviota niistä. Perusalijäämän sopeutusuran odotetaan olevan samankaltainen kuin julkisen talouden alijäämän supistamisura. Perusalijäämän kääntynee lievästi ylijäämäiseksi vuonna 2008.

4. Ohjelmassa kuvattua sopeutusuraa ja erityisesti vuoden 2005 uutta alijäämätavoitetta eli 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), ja vuoden 2008 tavoitetta eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen, voidaan pitää tarkoituksenmukaisina korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä edellyttäen, että niitä tuetaan riittävin toimenpitein. Lopputavoite eli 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna) jättää kuitenkin vain kapean turvamarginaalin, joka saattaa kaventua entisestään, jos alkuasetelmat muuttuvat, sillä vuoden 2004 talousarvion toteutumaan liittyy edelleen joitakin epävarmuustekijöitä[8]. Ohjelman julkista taloutta koskevat ennusteet vaikuttavat optimistisilta: i) Melko suotuisa makrotalouden skenaario merkitsee, että tulot voivat osoittautua odotettua pienemmiksi ja menot suuremmiksi. Komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteen perusteella vuoden 2005 ja 2006 alijäämätavoitteet vaikuttavat optimistisilta. Vuoden 2005 osalta on otettu huomioon hallituksen luoma ”hätäapuvaraus”, joka on 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Sillä varaudutaan siihen, että vuoden 2005 tavoite saattaa olla liian korkealla. Vaikka varauksen tekeminen on kannatettavaa, varauksen suuruus vaikuttaa riittämättömältä, kun otetaan huomioon vuoden 2005 talousarvioon liittyvät riskit. Lisäksi huolta aiheuttaa se, että varaus saatettaisiin vapauttaa liian aikaisessa vaiheessa vuotta, mikä vähentäisi kannustimia pitäytyä vuoden 2005 talousarvion tiukassa toteuttamisessa. Jos vuosien 2005 ja 2006 tavoitteita ei saavuteta, sopeuttamispaineet lisääntyvät vuosina 2007 ja 2008. ii) Menoleikkauksiin vuodesta 2005 lähtien kohdistuu riskejä, sillä vuoden 2005 talousarvioon sisältyviä uudistustoimenpiteitä ei ehkä toteuteta täydellisesti ja lisäksi niitä ei tueta kokonaisvaltaisella uudistusstrategialla. iii) Tarkistetun ohjelman suotuisien korko-oletusten toteutuminen riippuu luottamuksen palautumisesta, ja korko-oletukset muodostavatkin riskin julkiselle taloudelle. iv) On myös kyseenalaista, ovatko meno- ja tulotavoitteet realistisia, sillä edellisille vuosille asetetut tavoitteet jäivät selvästi saavuttamatta. Jos lisäksi arvonlisäveroja leikataan käynnissä olevan verouudistuksen yhteydessä, tuloihin kohdistuvat riskit saattavat kasvaa, vaikka tarkoituksena olisi kompensoida tätä muita veroja korottamalla. Arvonlisäverojen leikkauksen toteutusajankohta vaatii sen vuoksi huolellista harkintaa ja edellytykseksi on asetettava alijäämätavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen. v) Riskejä voi myös aiheutua vuoden 2004 taloudelliseen toimintaan liittyvien alv-palautusten viivästymisestä. Viranomaiset ovat kuitenkin sitoutuneet nopeuttamaan näitä palautuksia, jotta ne eivät rasita vuoden 2005 talousarviota. Toisaalta se seikka, että alv-palautusten valvontaa tiukennettiin vuoden 2004 lopulla, saattaa osaltaan auttaa pienentämään alv-tulojen odotettua laskua, eli tältä osin kehitys saattaa olla myönteistä.

5. Arvioinnin perusteella tarkistetun ohjelman julkisen talouden toteutuma voi jäädä ennustettua huonommaksi. Vaikka ohjelman sopeutusuraa ja erityisesti vuodeksi 2005 asetettua uutta alijäämätavoitetta, joka on 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen), voidaan pitää tarkoituksenmukaisina korjaamaan liiallinen alijäämä vuoteen 2008 mennessä, ohjelman finanssipolitiikan viritys ei kuitenkaan vaikuta riittävältä täydentämään tätä sopeutusuraa eikä ehkä riitä varmistamaan, että alijäämä supistuu alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoteen 2008 mennessä. Jotta sopeutusura olisi uskottava, tarvitaan lisätoimenpiteitä. Erityisesti on ensiarvoisen tärkeää päästä vuoden 2005 uuteen tavoitteeseen. Edellä esitetyn arvioinnin perusteella olisi aiheellista toteuttaa lisätoimenpiteitä vähintään ½ prosenttiyksikön edestä.

6. Velkasuhteen arvioidaan olevan 57,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2004 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna se olisi 59,9 prosenttia suhteessa BKT:hen eli juuri alle perustamissopimuksessa asetetun 60 prosentin viitearvon). Ohjelmassa velkasuhteen ennustetaan supistuvan noin 7 prosenttiyksikköä ohjelmakaudella. Velkasuhteeseen kohdistuu samankaltaisia riskejä kuin alijäämäennusteisiin.

7. Unkarin julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyteen näyttää liittyvän joitakin riskejä, jotka johtuvat väestön ikääntymisestä aiheutuviksi ennustetuista julkisista menoista. Osittain riskit ovat seurausta julkisen talouden pitkän aikavälin kehitykseen liittyvistä epävarmuustekijöistä, jotka johtuvat tietojen puuttumisesta terveydenhoidon menoennusteista. Ohjelman strategia perustuu pääosin julkisen talouden vakauttamiseen seuraavien muutaman vuoden aikana ja tulevaisuudessa toteutettaviin lisäuudistuksiin. Uudistettu eläkejärjestelmä, rahastoitavan toisen pilarin käyttöönotto mukaan luettuna, vähentää johdonmukaisesti väestön ikääntymisen vaikutuksia julkiseen talouteen ja alentaa riskiä julkisen talouden kestämättömästä perustasta. Muiden uudistusten jatkaminen on kuitenkin tärkeää erityisesti terveydenhoitoalalla. Samoin on määrätietoisesti toteutettava suunnitellut julkisen talouden keskipitkän aikavälin vakauttamistoimet.

8. Ohjelmassa esitetty talouspolitiikka on osittain johdonmukaista talouspolitiikan laajojen maakohtaisten suuntaviivojen kanssa julkisen talouden alalla. Julkisen talouden alijäämää oli tarkoitus supistaa ”uskottavalla ja kestävällä tavalla monivuotisissa puitteissa niiden päätösten mukaisesti, joita neuvosto tekee julkisen talouden tulevaan valvontaan liittyen”. Kuten neuvosto katsoi 18 päivänä tammikuuta 2005 perustamissopimuksen 104 artiklan 8 kohdan perusteella, Unkari ei ole kuitenkaan noudattanut liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia, perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohtaan perustuvia suosituksia, jotka neuvosto esitti 5 päivänä heinäkuuta 2004. Tarkistetussa ohjelmassa säilytetään monivuotiset puitteet liiallisen alijäämän korjaamiseksi vuoteen 2008 mennessä, vaikka julkisen talouden toteutuma on vaarassa jäädä ennustettua huonommaksi.

* * *

Edellä esitetyn arvion ja EY:n perustamissopimuksen 104 artiklan 7 kohdan mukaisesti [8 päivänä maaliskuuta 2005] antamiensa suositusten perusteella neuvosto katsoo, että Unkarin olisi:

(i) toteutettava keskipitkän aikavälin toimia supistaakseen alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna vuoteen 2008 mennessä uskottavalla ja kestävällä tavalla ja erityisesti toteutettava lisätoimenpiteitä uuden sopeutusuran saavuttamiseksi, mukaan luettuna uudet alijäämätavoitteet eli 3,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna 4,7 prosenttia suhteessa BKT:hen) ja 2,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2008 (eläkeuudistuksesta aiheutuva rasite mukaan luettuna), sekä käytettävä hyväkseen kaikki mahdollisuudet nopeuttaa julkisen talouden sopeuttamista;

(ii) asetettava mahdollisten veroleikkausten ajankohdan ja toteuttamisen edellytykseksi joulukuussa 2004 esitetyn tarkistetun lähentymisohjelman alijäämätavoitteiden saavuttaminen;

(iii) jatkettava julkishallinnon sekä terveydenhoito- ja koulutusjärjestelmien suunniteltuja uudistuksia sitoumusten mukaisesti parantaakseen julkisen talouden kestävyyttä pitkällä aikavälillä.

Keskeisten makrotaloutta ja julkista taloutta koskevien ennusteiden vertailu

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 |

BKT:n määrä (% muutos) | LO joulukuu 2004 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | 4,3 | 4,6 |

KOM | 3,9 | 3,7 | 3,8 | - | - |

LO toukokuu 2004 | 3,3-3,5 | 3,5-4,0 | n. 4 | n. 3,5 | n. 3,0 |

YKHI-inflaatio (%) | LO joulukuu 2004 | 6,8 | 4,5 | 4,0 | 3,5 | 3,0 |

KOM | 6,9 | 4,6 | 4,2 | - | - |

LO toukokuu 2004 | n .6,5 | n. 4,5 | n. 4 | n. 3,5 | n. 3 |

Julkisen talouden rahoitusasema (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 mukautettu1 | -4,5 | -3,8 | -3,1 | -2,4 | -1,8 |

mukaut-tamaton | -5,3 | -4,7 | -4,1 | -3,4 | -2,8 |

KOM | -5,5 | -5,2 | -4,7 | - | - |

LO toukokuu 2004 | -4,6 | -4,1 | -3,6 | -3,1 | -2,7 |

Perusjäämä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 mukautettu1 mukaut-tamaton | -0,3 -1,1 | 0,0 -0,9 | 0,3 -0,7 | 0,7 -0,3 | 1,1 0,1 |

KOM | -1,1 | -1,2 | -1,1 | - | - |

LO toukokuu 2004 | -0,5 | -0,2 | 0,1 | 0,3 | 0,4 |

Julkisen velan bruttomäärä (% suhteessa BKT:hen) | LO joulukuu 2004 mukautettu1 | 57,3 | 55,3 | 53,0 | 50,6 | 48,3 |

mukaut-tamaton | 59,9 | 58,6 | 56,8 | 54,9 | 53,2 |

KOM | 59,7 | 59,5 | 58,9 | - | - |

LO toukokuu 2004 | 59,4 | 57,9 | 56,8 | 55,6 | 53,7 |

Huom: 1 Eurostatin 23 päivänä syyskuuta 2004 tekemä päätös sallii toisen pilarin eläkerahastojen väliaikaisen uudelleenluokittelun julkiseen talouteen kuuluviksi siihen asti kun julkista taloutta koskevat tiedot on määrä esittää maaliskuussa 2007. Unkarin viranomaiset ovat päättäneet käyttää tätä mahdollisuutta hyväkseen ja esittää alijäämäluvut vähentämällä vuoden 1998 eläkeuudistuksen aiheuttaman rasituksen julkisen talouden alijäämästä. Toukokuun 2004 ohjelmaan verrattuna tämä supistaa vuotuisia alijäämälukuja 0,8–1 prosenttiyksikköä vuosina 2004–2008. Jotta tietoja voitaisiin verrata edelliseen ohjelmaan ja komission yksiköiden syksyn 2004 talousennusteeseen ja koska viimeisen ohjelmavuoden eli vuoden 2008 tavoitteessa ei voida hyödyntää uudelleenluokittelua, esitetään sekä mukautetut että mukauttamattomat luvut. Lähteet: Lähentymisohjelma (LO), komission yksiköiden syksyn 2004 talousennuste (KOM); komission yksiköiden laskelmat. |

[1] EYVL L 209, 2.8.1997. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Tämä perustui komission keväällä 2004 laatimaan talousennusteeseen, jossa otettiin huomioon Unkarin maaliskuussa 2004 ilmoittamat tiedot. Syyskuussa 2004 Unkari ilmoitti oikaistut tiedot, ja julkisen talouden alijäämäksi vuonna 2003 korjattiin 5,9 prosentin sijaan 6,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

[3] Talous- ja rahoituskomitean tarkistettu lausunto vakaus- ja lähentymisohjelmien sisällöstä ja muodosta, hyväksytty Ecofin-neuvostossa 10.7.2001.

[4] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[5] Tämä luku sisältää eläkeuudistuksesta aiheutuvan rasituksen, sillä erän poissulkeminen on mahdollista ainoastaan siihen saakka, kun julkista taloutta koskevat tiedot on määrä esittää maaliskuussa 2007.

[6] Kassaperusteisten ja suoriteperusteisten tietojen välinen ero ei ole vielä tiedossa. EU:hun liittymisestä johtuvien vaikutusten vuoksi, erityisesti koska alv:n kantaminen EU:n sisäisessä tuonnissa on muuttunut, eron arvioitiin olevan epätavallisen suuri vuonna 2004 eli 1,2–1,4 prosenttiyksikköä. Maatalouden tukimaksuihin ja julkisen sektorin toimihenkilöiden 13. palkkaan liittyy kuitenkin kirjanpidollisia epävarmuustekijöitä. Kassaperusteisen ja suoriteperusteisen kirjanpidon välinen ero saattaa sen vuoksi osoittautua arvioitua pienemmäksi, mikä lisäisi suoriteperusteista alijäämää vuonna 2004. Jos alv-palautuksia nopeutetaan, kuten Unkarin viranomaiset ovat antaneet olettaa, vuoden 2004 (suoriteperusteinen) alijäämä saattaa kasvaa lähes 0,7 prosenttiyksikköä.

[7] EYVL L 209, 2.8.1997, s. 1. Kaikki asiakirjat, joihin tässä lausunnossa viitataan, on julkaistu seuraavilla Internet-sivuilla: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[8] Maatalouden tukimaksuihin ja julkisen sektorin toimihenkilöiden 13. palkkaan liittyy kuitenkin kirjanpidollisia epävarmuustekijöitä, jotka saattavat alentaa kassaperusteisen ja suoriteperusteisen alijäämän välistä eroa, mikä lisäisi suoriteperusteista alijäämää vuonna 2004. Jos alv-palautuksia nopeutetaan, kuten Unkarin viranomaiset ovat antaneet olettaa, vuoden 2004 alijäämä saattaa kasvaa lähes 0,7 prosenttiyksikköä.