ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.4.4

Komissio toteaa tiedonannon johdannossa, että oman energiantuotannon ja -käytön estävät tekijät ovat ongelma, joka on ratkaistava. Sitä, missä ja miten nämä esteet käytännössä ilmenevät ja mitä niiden poistamiseksi pitää tehdä, ei kuitenkaan käsitellä riittävästi. Monista jäsenvaltioista saadut kokemukset osoittavat, että käytännössä kansalliset sääntelyviranomaiset usein estävät oman tuotannon ja käytön, omavaraisuuden tai suoran energiantoimituksen käsitteiden laajemmassa merkityksessä tai ainakin vaikeuttavat niitä taloudellisesti ja byrokraattisesti. Esimerkkeinä voidaan mainita Espanja ja Saksa. Komitea kehottaakin komissiota laatimaan tiedonantoon liittyvän valmisteluasiakirjan (16) pohjalta erillisen asiakirjan, joka otetaan mukaan kuulemisprosessiin ja jossa esitetään, mitä tahallisia ja tahattomia hankaluuksia tuottajakuluttajakeskeisten toimintamallien tiellä on, millaisia byrokraattisia esteitä on olemassa ja miten syrjintä on tarkoitus poistaa.
1.3

Kertomuksessa luodaan katsaus EU:n toimiin, joilla Euroopasta pyritään tekemään parempi paikka, mutta se on myös katsaus siinä yhteydessä esiin tulleisiin ongelmiin. Kriisi on kasvattanut taloudellisia ja sosiaalisia eroja ja johtanut jäsenvaltioiden välisten (ja niiden sisäisten) eroavuuksien kärjistymiseen sekä kasvun ja kehityksen keskittymiseen. Lähentymisessä aikaansaatu edistyminen on kriisin johdosta pysähtynyt, ja joissakin tapauksissa tilanne on jopa heikentynyt, ja taantuma on todellisuutta lähes koko euroalueella.
3.2

Maatalouden osuus bkt:sta on 19,5 prosenttia, ja se on edelleen suurin työllistäjä (44,6 prosenttia kaikista työpaikoista vuonna 2013). Albanian 3 03 802 maatilasta 98,2 prosenttia on perhetiloja, joiden tuottavuus on hyvin alhainen. Maatalouteen suuntautuvia investointeja hidastaa edelleen maanomistusoikeuksien epäselvyys.
2.4.1

Perusoikeuksien ja ”internetvapauksien” kunnioittaminen on johtanut väärentämisen vastaista kauppasopimusta (ACTA) koskevan ehdotuksen hylkäämiseen Euroopassa sekä verkkopiratismin vastaisen Stop Online Piracy Act -ehdotuksen (SOPA) ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojelua koskevan PROTECT IP Act -ehdotuksen (PIPA) hylkäämiseen Yhdysvalloissa. Nämä epäonnistumiset osoittavat, miten vaikeaa on saada yleinen mielipide ymmärtämään tarve kunnioittaa teollis- ja tekijänoikeuksia. Euroopassa on myös tahoja, joiden mielestä väärentäminen ja piratismi eivät ole rikoksia tai jotka eivät ymmärrä teollis- ja tekijänoikeusloukkauksiin liittyviä taloudellisia seurauksia. EU:n tavoitteita ja teollis- ja tekijänoikeusloukkauksien vaikutuksia on siksi selitettävä paremmin kolmansissa maissa, ja on perusteltava, miksi unioni pyrkii varmistamaan teollis- ja tekijänoikeuksien kunnioittamisen kyseisissä maissa, jotta luodaan keksijöiden oikeuksien puolustamiselle suotuisat olosuhteet.
1.7

Tämä on erityisen vakava ongelma toteutuksen kannalta, sillä taloudellisten ja kansalaisyhteiskuntaan kuuluvien sidosryhmien pitäisi saada eniten etua strategiasta. Tehokas ja tuloksekas toteutus on pitkälti sidoksissa kumppanien aiempaan osallistumiseen. Kumppaneille olisi annettava asianmukaisesti tietoa, niiden olisi annettava hyväksyntänsä, ja niiden kokemusta on hyödynnettävä strategiaa laadittaessa. On oikeutettua odottaa ”eurooppalaista lisäarvoa”, ja tästä näkökulmasta ehdotettu uusi malli vaikuttaa lupaavalta.
4.2

ETSK on tukenut toimia kilpailulainsäädännön alalla, sillä niillä on sen mielestä olennainen rooli kilpailupolitiikan kannalta. Komitea ilmaisee jälleen tukensa komission toimille, jotka ovat osaltaan estäneet sisämarkkinoiden keinotekoista pirstoutumista, ja pitää tervetulleena verkkomaksujen standardointiprosessia koskevan kilpailuoikeudellisen tutkinnan päätökseen saattamista. Komitea on myös tyytyväinen siihen, että yrityksille, jotka yhdessä estivät pörssejä tulemasta luottoriskinvaihtosopimusten (credit default swaps, CDS) markkinoille, on osoitettu väitetiedoksianto, sekä erityisesti siihen, että Libor-, Euribor- ja Tibor-viitekorkoihin liittyviä kilpailusääntöjen rikkomistapauksia koskeva tutkinta on saatettu päätökseen. Nämä toimet lisäävät entisestään turvallisuutta markkinoilla.
2.1

Eri aikoina on perustettu itsenäisiä eurooppalaisia koulujakeluohjelmia. Alun perin tavoitteena oli ennen kaikkea myynninedistäminen, mutta nykyisin painopisteenä on lasten terveellinen ravinto. Koulumaito-ohjelma otettiin käyttöön jo vuonna 1977 osana maidon markkinajärjestelyä. Ohjelmaan on osallistunut vuosittain noin 20 miljoonaa lasta. Kouluhedelmäohjelma puolestaan syntyi vuonna 2007 poliittisena sitoumuksena hedelmä- ja vihannesalan yhteisen markkinajärjestelyn uudistuksen yhteydessä, ja siitä on hyötynyt 8,6 miljoonaa lasta. Ohjelmilla on samanlaisista tavoitteista ja kohderyhmistä huolimatta ollut erilaiset oikeudelliset ja taloudelliset perusedellytykset, ja myös niiden suunnittelu ja toteutus ovat eronneet toisistaan. Kumpaakaan ohjelmaa ei ole hyödynnetty täysimääräisesti, ja niitä on käytetty hyvin eri tavoin jäsenvaltioissa.
2.2

Rakenneuudistus on jatkuva prosessi, joka on riippuvainen monenlaisista yritysten päivittäiseen toimintaan vaikuttavista tekijöistä. ”Luovan tuhoamisen” prosessi luo odottamattomia mahdollisuuksia. On kuitenkin myös selvää, että kriisi, vähäinen kasvu, kansantalouden suorituskyvyn kasvava riippuvuus maailmanlaajuisista markkinoista ja yhä monimutkaisemmat suhteet yritysten sekä niiden toimittajien ja asiakkaiden välillä aiheuttavat voimakasta painetta yrityksille ja niiden henkilöstölle. On oleellisen tärkeää säilyttää teollisuuden kriittinen massa.
4.1

Komissio on analysoinut asianmukaisesti kaikkia ongelmia, joskin vaikuttaa siltä, että ranskankieliseen toisintoon (ja kenties muihinkin kielitoisintoihin) liittyy termiongelma. On syytä muistuttaa termien espèce invasive ja espèce envahissante välisestä erosta: ensin mainitut lajit tulevat muilta alueilta, kun taas jälkimmäisellä lajityypillä tarkoitetaan esimerkiksi sellaista alkuperäiskasvia, joka voi yleistyä niin laajalti, että se valtaa jonkin ympäristön ja siten köyhdyttää sen. Jos määritelmä omaksutaan, on varmistettava, että tiedonannon ranskankielinen otsikko on kaikkien kannalta hyväksyttävä. Komissio on käyttänyt ilmaisua espèces allogènes envahissantes kansalaisille tarkoitetussa tiivistelmässä. On siis tarpeellista varmistaa, että usein (esimerkiksi Vallonian alueella) käytetty ilmaisu espèce exotique envahissante ei aiheuta kielteistä reaktiota eräiden asiaan perehtyneiden biologien keskuudessa. Ranskan kielen kohdalla esiin tullutta kysymystä on tarkasteltava myös EU:n muiden virallisten kielten kannalta.
2.2.3

Valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä on sovellettu hyväksyttäessä täytäntöönpanotoimenpiteitä, joilla muutetaan perussäädöksen muita kuin olennaisia osia. Tämä komitologiapäätöksen (6) 5 a artiklassa käytetty sanamuoto on hyvin lähellä delegoitujen säädösten määritelmää. Itse asiassa delegoitu säädös, sellaisena kuin se määritellään SEUT-sopimuksen 290 artiklassa, on lainsäädäntötyyppinen toimenpide, jonka komissio hyväksyy "säädöksen muiden kuin olennaisten osien" täydentämiseksi tai muuttamiseksi.
2.2

On tarkennettava, että tutkimuksen ja innovoinnin aloilla on olemassa useita kumppanuuden muotoja: — Institutionaaliset julkiset ja yksityisen sektorin kumppanuudet Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 187 artiklan (aiempi EY-sopimuksen 171 artikla) perusteella itsenäisiä yhteisyrityksiä varten: innovatiiviset lääkkeet, polttokenno- ja vetyteknologia, Clean Sky, bioteknologia, elektroniset komponentit ja järjestelmät, ilmaliikenteen hallinta. — Sopimusperusteiset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, jotka on perustettu sopimuksella (Memorandum of Understanding), jossa määritellään strategiset tavoitteet, alustavat talousarviot ja kuulemismekanismit: tulevaisuuden tehdas, energiatehokkaat rakennukset, vihreät ajoneuvot, tulevaisuuden internet, kestäväpohjaiset teollisuusprosessit, robotiikka, fotoniikka, suurtehotietokoneet. — Eurooppalaiset teknologiayhteisöt, jotka auttavat osaltaan määrittelemään eurooppalaisia innovaatiokumppanuuksia, eurooppalaisia teknologia-aloitteita, julkisen ja yksityisten sektorin kumppanuuksia sekä julkisen sektorin kumppanuuksia, Eranet-hankkeita sekä osaamis- ja innovointiyhteisöjä. — Julkisen sektorin kumppanuudet (P2P) 185 artiklan perusteella. Näissä kumppanuuksissa osallistutaan jäsenvaltioiden ja EU:n yhteisiin ohjelmiin, ja EU rahoittaa osuutensa Horisontti 2020 -ohjelmasta: terveysalan kehitysyhteistyö, metrologia, pk-yritykset, avustettu asuminen. — Eurooppalainen innovaatiokumppanuus, joka otettiin käyttöön Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeen ”innovaatiounioni” yhteydessä: yhteistyöfoorumi, jota ohjailee asianomaisista aloista vastaavan yhden tai useamman Euroopan komission jäsenen johtama ohjausryhmä. Kumppanuuksia on kolme: raaka-aineet; maatalouden kestävyys ja tuotanto; aktiivisena ja terveenä ikääntyminen. — Osaamis- ja innovointiyhteisöt, jotka on perustettu Euroopan teknologiainstituutin yhteydessä, huippuosaamisverkostot, jotka on perustettu eri alojen – akateeminen maailma, teknologia, tutkimus, teollisuus ja yrityselämä – välisten integroitujen kumppanuuksien yhteyteen. Osaamis- ja innovointiyhteisöjä on perustettu kolme: ilmastonmuutoksen osaamis- ja innovointiyhteisö Climate-KIC, kestävän energian osaamis- ja innovointiyhteisö KIC InnoEnergy ja tulevaisuuden tieto- ja viestintäyhteiskunnan osaamis- ja innovointiyhteisö EIT ICT Labs. Muita määriteltyjä temaattisia aloja ovat tuotantoteollisuus, tulevaisuuden ravinto, tervettä elämää ja aktiivisena ikääntymistä edistävät innovoinnit, raaka-aineet, turvalliset ja älykkäät yhteiskunnat, kaupunkiliikenne. — Älykkään erikoistumisen kumppanuudet (RIS3) EU:n aluepolitiikan ja rakennerahastojen ja etenkin alueellisen innovaatiostrategian yhteydessä tutkimuksen, innovoinnin (mukaan luettuina sosiaalinen ja teknologinen innovointi), teknologiansiirron ja tietotekniikan kehittämisen aloilla ajanjaksoa 2014–2020 koskevien uusien koheesiopolitiikan suuntaviivojen mukaisesti.
4.1

ETSK panee merkille ehdotuksen taustalla olevat strategiset tavoitteet, jotka ovat kunnianhimoiset ja ylittävät pitkälti ehdotuksen sisällön. Pyrkimyksenä on määrittää tosiasiallinen perusta tuleville neuvotteluille ja seuraaville edistysaskeleille sellaisten toimenpiteiden toteuttamiseksi, joilla vähennetään merkittävästi merenkulun hiilidioksidipäästöjä. ETSK pitää näitä strategisia tavoitteita tervetulleina ja panee tyytyväisenä merkille komission lähestymistavan, jolla pyritään ottamaan hiilidioksidipäästöjä ja niiden kehitystä koskeva tilanne haltuun avoimella ja uskottavalla tavalla ehdotetulla asetuksella perustettavan raportointi- ja todentamisjärjestelmän kautta. Komitea on myös samaa mieltä siitä, että tällainen tietopohja voi auttaa edistämään IMO:ssa meneillään olevaa työtä sopimuksen aikaansaamiseksi meriliikenteen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä koskevista pakollisista toimenpiteistä. Tässä yhteydessä ETSK viittaa myös lausuntoonsa (9) ehdotuksesta asetukseksi järjestelmästä kasvihuonekaasupäästöjen seuraamiseksi ja niistä raportoimiseksi sekä muista ilmastonmuutosta koskevista tiedoista raportoimiseksi kansallisella ja unionin tasolla sekä päätöksen N:o 280/2004/EY kumoamisesta, joka on sittemmin hyväksytty asetukseksi (EU) N:o 525/2013.
1.3

Jotta yhteistyö olisi tehokasta, se on järjestettävä paikallistasolla. Luontodirektiivin (Natura 2000) ja meriympäristöä koskevan direktiivin täytäntöönpano on osoittanut, että tarvitaan alueellista dynamiikkaa. On perustavan tärkeää, että merialueiden käyttäjät löytävät intressien moninaisuudesta huolimatta yhteisen kielen ja että niillä on yhteiset, selkeät ja saavutettavissa olevat tavoitteet. Käytettävät menetelmät ovat siis erittäin tärkeitä ryhmädynamiikan muodostumisen kannalta. Sellainen voi muodostua vain, jos ensin todetaan yksissä tuumin paikallisten realiteettien ja alueella harjoitettavien toimintojen ennakoitavissa olevan kehityksen pohjalta, mikä on vallitseva tilanne.
4.5

Uudet työpaikat tulee luoda ihmisarvoista työtä koskevan ILO:n ohjelman mukaisesti. Sen mukaan työpaikan valinnan tulee tapahtua vapaasti, työntekijällä on oltava oikeus sosiaaliturvaan, työnantajan on kunnioitettava työntekijöiden perusoikeuksia ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun on toteuduttava. On tärkeää, että kaikki investoijat – etenkin ne, jotka saavat julkista kehitysapua – noudattavat tarkasti näitä periaatteita hankkeidensa toteutuksessa sekä pyrkivät vaikuttamaan positiivisesti kumppaneihinsa näissä kysymyksissä.
2.3.2

Komission ehdotukset pohjautuvat lukuisiin tutkimuksiin, etenkin seuraaviin Euroopan ympäristökeskuksen laatimiin asiakirjoihin: — Towards efficient use of water ressources in Europe, kertomus nro 1/2012, 68 sivua — European waters – assessment of status and pressures, kertomus nro 8/2012, 96 sivua — European waters – current status and future challenges – tiivistelmä, 51 sivua — Water resources in Europe in the context of vulnerability, kertomus nro 11/2012, 92 sivua.
4.1.3

Voitaisiinko voimassa olevaan kaatopaikkalainsäädäntöön sisältyvien jätteenkäsittelyvaatimusten täysimääräisellä ja tehokkaalla täytäntöönpanolla vähentää riittävällä tavalla jätteen sijoittamista kaatopaikalle? Erityisen ongelman aiheuttaa ristiriita sen välillä, että pyritään vähentämään pakkausjätteen painoa ja toisaalta vaaditaan lisää kierrätystä. Kun pyritään vähentämään jätteen painoa mutta säilyttämään riittävät sulkuominaisuudet, on käytettävä monikerroksisia pakkauksia, jotka koostuvat erilaisista muoveista. Tällaisia pakkauksia on käytännössä mahdotonta kierrättää. Painon vähentämisen sijaan olisi noudatettava "Design for Recycling" -periaatetta eli kierrätykseen tähtäävää suunnittelua. Asiaa koskevia sääntöjä on muutettava, mutta ne on pidettävä mahdollisimman yksinkertaisina.
3.3

Jäsenvaltiot katsovat, ettei ESA anna riittävästi takuita luottamuksellisen datan käsittelyä varten, minkä vuoksi EUSKin olisi huolehdittava kyseisen datan käsittelystä. Yksittäisten valtioiden tasolla maat, joilla on valvonta- ja seurantapalvelu (kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Saksa), huolehtivat siitä avaruus- ja puolustusvirastojen välisessä yhteistyössä. Onkin tehtävä johtopäätös, että avaruus- ja puolustusvirastojen yhteistyömalli on käytännössä tehokas. Tämän vuoksi ei ole selvää, miksi ESA on jätetty tämänkaltaisen palvelun ulkopuolelle, kun ajatellaan, että ESA osallistuu jo kansainväliseen katastrofien hälytys- ja hallintapalveluun (International Charter on Space and Major Disasters).
1.2

Euroopan talous on kriisissä. Komission mukaan BKT pysyttelee 27 jäsenvaltion EU:ssa parhaassa tapauksessa ennallaan ja euroalueella se pienenee vuonna 2013 jälleen 0,25 prosenttia. Työttömyysaste nousi helmikuussa uusiin ennätyslukemiin, kun 27 jäsenvaltion EU:ssa oli työttömänä 10,9 prosenttia työvoimasta eli yli 26 miljoonaa ihmistä (1). Työttömyys on edelleen suurinta Kreikassa, jossa työttömyysaste on 26,4 prosenttia, ja Espanjassa, jossa vastaava luku on 26,3 prosenttia. Lisäksi nuorisotyöttömyysaste 27 jäsenvaltion EU:ssa on 23,5 prosenttia. ETSK on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että ”tällainen kohtuuttoman suuri työttömyys on tragedia ja että Euroopan on valjastettava kaikki käytettävissä olevat resurssit palvelemaan työpaikkojen luomista ja paluuta kestävän kasvun tielle” (2).
1.1

ETSK korostaa, että terveys on ensisijaisen tärkeä asia Euroopan kansalaisille, ja vahvistaa, että lääkinnällisillä laitteilla (1) and in vitro -diagnostiikkaan tarkoitetuilla lääkinnällisillä laitteilla (jäljempänä IVD-laitteet) (2) on keskeinen asema sairauksien ennaltaehkäisyssä, diagnosoinnissa ja hoidossa. Ne ovat keskeisiä terveydellemme sekä niiden henkilöiden elämänlaadulle, jotka kärsivät sairauksista ja vammoista ja käyttävät laitteita tullakseen toimeen niiden kanssa.
Kapasiteetin kasvattaminen tärkeillä lentoasemilla on ehdottoman välttämätöntä pitkällä aikavälillä, mutta tällä välin on tarpeen hyödyntää nykyistä kapasiteettia ja erityisesti lähtö- ja saapumisaikojen jakoa parhaalla mahdollisella tavalla. Lentoasemille on annettava edellytykset reagoida tarjonnan ja kysynnän muutoksiin ja valmiudet ohjata lähtö- ja saapumisaikojen käyttöä siten, että tulos on taloudellisesti optimaalinen. Tässä yhteydessä on tärkeää, että nykyisen lentoasemapaketin lähtö- ja saapumisaikojen jakoa käsittelevässä osiossa (4) pyritään edelleen helpottamaan lentoasemakapasiteetin parempaa hyödyntämistä ottamalla paikalliset olosuhteet huomioon lähtö- ja saapumisaikojen jaossa, sillä tämä on käytännössä ainoa tapa mahdollistaa eräiden lentoasemien kasvu tulevaisuudessa. Monien tärkeiden lentoasemien kiitoratoja käytetään täydellä kapasiteetilla, vaikka läheisillä alueellisilla lentoasemilla olisi runsaasti vapaata kapasiteettia.
3.2

Lokakuussa 2010 antamassaan lausunnossa komitea painotti uhrien suojelemista heti siitä lähtien, kun heidät on yksilöity. Ongelmana on yksilöiminen sekä todistustaakan kuuluminen heikossa asemassa oleville henkilöille, joita hyväksikäyttäjät valvovat ja jotka ovat peloissaan, eivät puhu paikallista kieltä, eivät tunne oikeuksiaan eivätkä tiedä, minne ottaa yhteyttä. Uhrien yksilöimisessä on edistyttävä, jotta heitä voidaan kuulla laajemmin. Eräät ammattijärjestöt ovat käynnistäneet pilottihankkeita, joissa koulutetaan työntekijöitä, jotka saattavat olla yhteydessä pakkotyön uhreihin. Tarkoituksena on, että työntekijät osaisivat havaita uhrit, lähestyä heitä sekä tarjota heille tukea ja suojelua. Viranomaisten ja järjestöjen olisi tehtävä samaa työtä niiden ihmisten parissa, jotka saattavat olla yhteydessä seksuaalista hyväksikäyttöä varten käytävän kaupan uhreihin (lähes 80 prosenttia ihmiskaupan uhreista). Olemassa olevia välineitä, koulutusta, suuntaviivoja ja toimintaoppaita on levitettävä paljon nykyistä laajemmin, jotta tiedettäisiin, kuinka ja mihin otetaan yhteyttä epäiltäessä ihmiskauppaa.
2.3

Euroopan unionin tasolla huumausaineiden lähtöaineiden laittomiin tarkoituksiin kulkeutumisen vähentäminen on tärkeä tavoite sekä EU:n huumausainestrategiassa (2005–2012) että EU:n huumeidenvastaisessa toimintasuunnitelmassa (2009–2012). EU:n sisäistä kauppaa koskevina puitteina on tällä hetkellä asetus (EY) N:o 273/2004, jota hallinnoi yritys- ja teollisuustoiminnan pääosasto, ja ulkomaankaupan osalta neuvoston asetus (EY) N:o 111/2005, jota hallinnoi verotuksen ja tulliliiton pääosasto. Komission asetus (EY) N:o 1277/2005 sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla (EY) N:o 297/2009 ja (EU) N:o 225/2011 sisältää yksityiskohtaiset täytäntöönpanosäännöt toimivaltaisille viranomaisille ja talouselämän toimijoille.
3.1.2

Katsastuspäivä ja -tiheys. Henkilöautojen (M1-luokka) (M-luokan ajoneuvot ovat vähintään nelipyöräisiä ajoneuvoja, joita käytetään matkustajien kuljetukseen. Nämä ajoneuvot jaetaan kolmeen ryhmään istuinten lukumäärän ja enimmäismassan mukaan: M1: 9 istuinta; M2: > 9 istuinta ja < 5 t; M3: > 9 istuinta ja > 5 t. N-luokan ajoneuvot ovat vähintään nelipyöräisiä ajoneuvoja, joita käytetään tavaroiden kuljetukseen. Nämäkin ajoneuvot jaetaan kolmeen ryhmään massan perusteella: N1: < 3,5 t; N2: < 12 t; N3: > 12 t. O-luokan ajoneuvot ovat perävaunullisia ja T-luokan ajoneuvot pyörillä varustettuja traktoreita.) ensimmäinen määräaikaiskatsastus on neljän vuoden kuluttua ajoneuvon rekisteröinnistä ja toinen kahden vuoden kuluttua. Sen jälkeen ajoneuvo on katsastettava joka vuosi. Henkilöautot ja kevyt hyötyajoneuvot (N1), joilla on ajettu ensimmäiseen katsastukseen mennessä yli 160 000 kilometriä, on katsastettava vuosittain (4 + 1 + 1 eikä 4 + 2 + 1). Sama pätee myös moottoripyöriin. Jäsenvaltiot, joilla katsastusvälit ovat lyhyemmät, voivat jatkaa niiden soveltamista. Lisäksi jäsenvaltioille jää valta päättää museoajoneuvojen – moottoripyörät mukaan luettuina – katsastusväleistä. Kyseiset ajoneuvot ovat joka tapauksessa uuden asetuksen soveltamisalan ulkopuolella. M2-, M3-, N2-, N3-, O3-, O4- ja T5-luokan ajoneuvojen ensimmäinen katsastus on sitä vastoin suoritettava vuoden kuluttua rekisteröinnistä. Sama pätee takseiksi tai ambulansseiksi rekisteröityihin M1-luokan ajoneuvoihin.
3.4

ETSK painottaa erityisesti seikkoja, jotka liittyvät eri järjestelmäalustojen (usein portaalien) väliseen yhteentoimivuuteen sekä menettelyiden ja hankintaprosessin eri vaiheissa vaihdettavien sähköisten asiakirjojen saatavuuteen. On aiheellista säätää avoimesta eurooppalaisesta (tai kansainvälisestä) standardista, joka on tarkoitettu julkisen sektorin sähköisiin hankintoihin käytettäviin (ohjelmisto)ratkaisuihin. Erilaisten järjestelmäalustojen, formaattien ja menettelyiden runsas määrä muodostaa esteen julkisten hankintojen automatisoinnille sekä vähentää välineen käyttöä toimittajien, erityisesti pk-yritysten, keskuudessa. Työ, jota on tehty Euroopan standardointikomitean työpajassa Business Interoperability Interfaces on Public Procurement in Europe, on tuottanut yhteentoimivia standardiprofiileja standardoitujen ohjelmistoratkaisujen käyttöönottoa varten.
3.12

Komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, ettei kuluneina vuosina ole ollut johdonmukaista kehystä ja että on toteutettu erityistavoitteisiin pyrkiviä toimia jakelukanavista erilaisiin teknologioihin. Näin ollen on ollut selvää, että tarvitaan ratkaiseva käänne, jotta edistetään sellaisten kooltaan merkittävien digitaalisten sisämarkkinoiden syntyä, jotka kykenevät kilpailemaan kansainvälisesti. ETSK on useissa antamissaan lausunnoissa tukenut komission toimia etenkin tässä asiassa.
2.6

Suurta huolta herättää myös se, että arvopaperitoimituksen sisämarkkinat eivät nykyisellään toimi tehokkaasti. Eurooppalaisilla kaupan jälkeisen toiminnan markkinoilla on yhä merkittäviä esteitä, joista voidaan mainita rajoitukset, joita on asetettu arvopapereiden liikkeeseenlaskijoiden oikeudelle käyttää arvopaperikeskusten palveluja, arvopaperikeskuksia koskevat erilaiset kansalliset toimilupajärjestelmät ja säännöt EU:ssa sekä kansallisten arvopaperikeskusten välisen kilpailun vähyys. Nämä esteet ovat aiheuttaneet markkinoiden hajanaisuuden. Sen seurauksena arvopaperitapahtumien rajatylittävässä toteutuksessa joudutaan käsittelemään tarpeettoman monimutkaisia hallussapitoketjuja, joissa on yleensä mukana monia arvopaperikeskuksia ja muita välittäjiä. Tällä on kielteinen vaikutus paitsi tehokkuuteen myös rajat ylittävien tapahtumien riskeihin.
1.1

ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio on antanut ehdotuksen, jolla jatketaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR). Komitea ei kuitenkaan ole vakuuttunut siitä, että kaikilla komission ehdotuksilla ratkaistaan rahastoon liittyvät ongelmat. Euroopan globalisaatiorahastoon tulleiden tukihakemusten määrä on ollut – ja on edelleen – hyvin alhainen, eikä ETSK usko, että rahaston soveltamisalan ulottaminen maatalouteen on oikea tapa vastata tähän puutteeseen. Komitea ehdottaa sen sijaan eräitä lisätoimia EGR:n hyödyntämisen parantamiseksi, esimerkiksi tuen edellyttämän irtisanottujen määrän alentamista ja menettelyjen nopeuttamista, sillä väline on sinällään toiminut suhteellisen hyvin tapauksissa, joissa sitä on hyödynnetty.
2.9

Tehokkaan eurooppalaisen veroalan verkoston rakentamisen suurimpana esteenä on jäsenvaltioiden yhteistyöhaluttomuus. Se ei rajoitu todellakaan tietotekniikkaan, mutta näkyy kaikkein selvimmin juuri tällä alalla. ETSK on arvostellut tällaista suhtautumista useissa lausunnoissa, joita se on antanut verotukseen liittyvistä EU:n aloitteista. (7) Se toivoo nykyisen kriisin osoittaneen, ettei mikään maa voi eristäytyä tapahtumista, joilla on kansainvälisiä vaikutuksia, ja että ainoana vastauksena on yhteistyö.