Osapuolten konferenssin työjärjestyksen 44 ja 45 artiklan mukaisesti kullakin osapuolella on yksi ääni. Alueelliset taloudellisen yhdentymisen järjestöt, kuten Euroopan unioni, käyttävät äänioikeuttaan siten, että niillä on yhtä monta ääntä kuin niillä on jäsenvaltioita, jotka ovat yleissopimuksen osapuolia.

Osapuolten konferenssi on perustettu yleissopimuksen 18 artiklan mukaisesti, ja se on Rotterdamin yleissopimuksen hallintoelin. Se kokoontuu yleensä kahden vuoden välein ja valvoo yleissopimuksen täytäntöönpanoa. Se myös arvioi kemikaaleja, joita kemikaalien arviointikomitea tuo sen käsiteltäväksi.

Lisäksi tällä aloitteella edistetään Junckerin tavoitetta, jonka mukaan unionista pitäisi tehdä vahvempi maailmanlaajuinen toimija, kestävän kehityksen tavoitteita, erityisesti hyvän terveyden (3) ja vastuullisen kuluttamisen ja tuotannon (12) tavoitteita, sekä seitsemättä ympäristöä koskevaa toimintaohjelmaa.

Unionin olisi sen vuoksi annettava tukensa ehdotetuille päätöksille lisätä liitteeseen III asetokloori, karbosulfaani, krysotiiliasbesti, fentioni (erittäin pieniä määriä sisältävät valmisteet, joissa vaikuttavaa ainetta vähintään 640 g/L), heksabromisyklododekaani, nestemäiset valmisteet (emulgoituva tiiviste ja liukoinen tiiviste), jotka sisältävät (vähintään 276 g/L) parakvattidikloridia, joka vastaa parakvatti-ionia (vähintään 200 g/L), ja foraatti. Näihin kemikaaleihin sovelletaan jo asetuksessa (EU) N:o 649/2012 säädettyjä vientirajoituksia, jotka ovat samankaltaisia kuin yleissopimuksessa määrätyt rajoitteet.

On aiheellista vahvistaa osapuolten konferenssissa unionin puolesta otettava kanta, koska liitteen III muutokset sitovat unionia oikeudellisesti ja koska ne on otettava huomioon asetuksessa (EU) N:o 649/2012, jolla Rotterdamin yleissopimus pannaan täytäntöön unionissa.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

Osapuolten konferenssi on perustettu sopimuksella eli kansainvälisen kaupan kohteina olevia tiettyjä vaarallisia kemikaaleja ja torjunta-aineita koskevan ilmoitetun ennakkosuostumuksen menettelystä tehdyllä Rotterdamin yleissopimuksella.

Säädös, joka osapuolten kokouksen olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Rotterdamin yleissopimuksen 22 artiklan 5 kohdan mukaisesti ja on otettava huomioon vaarallisten kemikaalien viennistä ja tuonnista 4 päivänä heinäkuuta 2012 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 649/2012. Tämä johtuu siitä, että kyseisen asetuksen 23 artiklan 1 kohdassa edellytetään asetuksen liitteessä I olevan kemikaaliluettelon tarkistamista yleissopimuksen mukaisen kehityksen perusteella.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on ainoastaan liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavalla päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

Kun suunnitellulla säädöksellä on samanaikaisesti useita tavoitteita tai kun siihen sisältyy useita osatekijöitä, joita ei voida erottaa toisistaan ja joista yksikään ei ole toisiin nähden liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellisessa oikeusperustassa on poikkeuksellisesti mainittava kaikki asianmukaiset oikeusperustat.

4.2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen

Suunnitellulla säädöksellä pyritään saavuttamaan ”ympäristöä” ja ”kauppaa” koskevia tavoitteita, ja siihen sisältyy osatekijöitä näiltä aloilta. Näitä suunnitellun säädöksen eri näkökohtia ei voida erottaa toisistaan eikä mikään niistä ole toiseen nähden liitännäinen.