EU:n tasoiset vähimmäisvaatimukset, jotka koskevat työntekijöiden suojelua altistumiselta kemikaaleille työssä, on vahvistettu syöpäsairauden vaaraa ja perimän muutoksia koskevassa direktiivissä (2004/37/EY), kemiallisia tekijöitä koskevassa direktiivissä (98/24/EY) ja asbestidirektiivissä (2009/148/EY). Nämä direktiivit koskevat tiettyjä työhön liittyviä tilanteita ja täydentävät siten kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH) annetun asetuksen (EY) N:o 1907/2006 ja muiden kemikaaleja koskevien säädösten mukaisia toimia.

Yksityiskohtainen jälkiarviointi osoitti selvästi, että EU:n on edelleen investoitava työterveyteen ja turvallisuuteen, jotta se säilyttäisi edelläkävijän asemansa ja työntekijöitä voitaisiin suojella tehokkaasti myös uusilta riskeiltä ja työn luonteen muuttuessa. Työsuojelutoimenpiteiden pitäisi kattaa mahdollisimman suuri määrä työntekijöitä työsuhteen luonteesta tai työnantajayrityksen koosta riippumatta. Työsuojelusääntöjen noudattamisen pitäisi olla mahdollista kaikenkokoisille yrityksille, ja sitä pitäisi seurata tehokkaasti työpaikoilla. Toimenpiteiden on oltava tulos- eikä byrokratiakeskeisiä, ja uusilla digitaalisilla välineillä olisi kaikin tavoin helpotettava niiden toteuttamista.

Arvioinnin perusteella EU:n työterveys- ja työturvallisuussäännöstö, joka koostuu tavoitekeskeisestä puitedirektiivistä ja sitä täydentävistä erityisdirektiiveistä, on yleisesti ottaen tehokas ja tarkoituksenmukainen. Arvioinnissa todettiin kuitenkin myös, että yksittäisten direktiivien tietyt säännökset ovat vanhentuneet tai muuttuneet tarpeettomiksi, ja korostettiin, että on löydettävä tehokkaita tapoja puuttua uusiin riskeihin. Jäsenvaltiot ovat saattaneet EU:n työterveys- ja työturvallisuusdirektiivit osaksi kansallista lainsäädäntöään monin eri tavoin. Tästä syystä säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustannukset vaihtelevat, eikä niitä ole helppo erottaa yksityiskohtaisemmista kansallisista vaatimuksista. Arvioinnissa kävi kuitenkin kaikkiaan selvästi ilmi, että työterveys- ja työturvallisuusdirektiivien noudattaminen on haasteellisempaa pk-yrityksille kuin suurille yrityksille. Pk-yrityksissä aiheutuu myös enemmän vakavia ja kuolemaan johtavia vammoja. Tarvitaan siis erityisiä tukitoimenpiteitä pk-yritysten tavoittamiseksi ja niiden auttamiseksi noudattamaan työsuojelusäännöksiä tehokkaasti ja tuloksekkaasti.

Työsuojeluun sijoittaminen on erittäin järkevää. Sillä parannetaan ihmisten elämää ehkäisemällä työperäisiä sairauksia ja tapaturmia, ja sillä on myös kouraantuntuvia myönteisiä vaikutuksia EU:n jäsenvaltioiden talouteen. Työsuojelu johtaa yritysten tuottavuuden ja tulosten paranemiseen. Makrotalouden tasolla se parantaa valtioiden kilpailukykyä. Eri tutkimukset osoittavat, että työnantaja saa työsuojeluun sijoittamansa eurot kaksinkertaisina takaisin.

EU on 25 vuoden ajan toiminut edelläkävijänä työsuojelun alalla. EU:n alueelle on asetettu maailman tiukimmat vaatimukset työntekijöiden suojelusta työterveys- ja työturvallisuusriskeiltä, ja EU on myös pyrkinyt parantamaan työsuojelua kolmansissa maissa. Työterveys- ja työturvallisuuspolitiikan tavoitteena on parantaa työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä EU:ssa. Tuoreimpien saatavissa olevien tietojen mukaan työtapaturmissa kuolleiden työntekijöiden määrä laski lähes neljänneksellä vuoteen 2008 verrattuna, mutta suuntaukset vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. Niiden EU:n työntekijöiden osuus, jotka ilmoittivat vähintään yhden terveysongelmansa aiheutuneen tai pahentuneen työn vuoksi, laski lähes 10 prosenttia.

Arvioinnista kävi ilmi, että mikro- ja pk-yrityksillä on vaikeuksia toteuttaa tarvittavat työsuojelutoimenpiteet. EU:n yrityksistä lähes 93 prosenttia on mikroyrityksiä. Vain 69 prosenttia mikroyrityksistä ilmoittaa toteuttavansa säännöllisiä työterveyttä ja turvallisuutta koskevia riskinarviointeja (vastaava osuus suuremmista yrityksistä on 96 prosenttia). Tämä ei johdu siitä, etteivät ne olisi yhtä valmiita suojelemaan työntekijöitään, vaan liittyy rajallisempiin taloudellisiin ja teknisiin resursseihin ja henkilöstöresursseihin sekä vähäiseen tietoon ja asiantuntemukseen verrattuna suurempiin yrityksiin.

Työntekijöiden suojelua altistukselta vaarallisille kemikaaleille edistetään työterveyttä ja turvallisuutta koskevilla kemikaalidirektiiveillä, ja sitä vahvistetaan merkittävästi REACH-asetuksella ja muilla kemikaaleja koskevilla säädöksillä. REFIT-foorumin tuoreessa lausunnossa tunnustetaan näiden kahden järjestelmän keskinäinen täydentävyys mutta suositellaan, että komissio tiedottaisi ja antaisi ohjeistusta niiden täytäntöönpanosta, jotta REACH-asetuksen ja työterveys- ja työturvallisuussäännöstön väliset rajapinnat vahvistettaisiin selvästi. Tämän vuoksi käynnissä on sekä tieteellinen että hallinnollinen lisätyö epäselvyyksien ja päällekkäisyyksien poistamiseksi näiden vaarallisia kemikaaleja koskevien EU:n yhteisten puitteiden rakenteessa ja käytännön soveltamisessa. Komissio on sitoutunut esittämään yhteisen lähestymistavan vuonna 2017.

Vuoden 2017 alussa perustetaan joidenkin vaarallisten kemikaalien työperäistä altistumista koskeva tietokanta, joka perustuu komission tilaaman HazChem@Work-tutkimuksen tuloksiin. Näin lisätään merkittävästi tärkeimpien vaarallisten aineiden terveysvaikutuksia, altistuspotentiaalia ja työperäisen altistuksen mahdollisia kansallisia raja-arvoja koskevan tiedon saatavuutta ja jakamista. Lisäksi komissio aikoo tehostaa ja edelleen tarkentaa keskeisistä tietolähteistä saatavien tietojen analyysia sekä aktiivisesti edistää Euroopan ammattitautitilastoja (EODS) koskevaa tietojenkeruuta . Ihmisen biomonitorointia koskeva aloite (European Human Biomonitoring Initiative) on myös lupaava. Se on merkittävä uusi yhteinen aloite, joka saa rahoitusta sekä Horisontti 2020 -puiteohjelmasta että 26 jäsenvaltiolta ja jossa on tarkoitus tuottaa uutta tieteellistä näyttöä kemikaaleille altistumista ja terveyttä koskevien yhdenmukaistettujen tietojen perusteella.

Syöpäsairauden vaaraa ja perimän muutoksia koskevaa direktiiviä on tarkoitus muuttaa myöhemmin esimerkiksi seuraavien aineiden osalta: formaldehydi, beryllium, kadmium, kromi(VI)yhdisteet ja nikkeliyhdisteet. Työ uuden komission ehdotuksen laatimiseksi on aloitettu, ja ehdotus on tarkoitus antaa vuoden 2018 alussa.

Altistuminen ergonomisille riskitekijöille on nykyisin yksi EU:n suurimmista työterveys- ja työturvallisuusongelmista. Toistuva altistuminen näille riskeille voi johtaa työperäisiin tuki- ja liikuntaelinten sairauksiin, jotka ovat yksi vakavimpia ja yleisimpiä työperäisiä sairauksia ja aiheuttavat valtavia kustannuksia ihmisille, yrityksille ja koko yhteiskunnalle. Vuonna 2013 toteutetun työvoimatutkimuksen tulosten mukaan tuki- ja liikuntaelinten sairaudet ovat tätä nykyä yleisin työperäinen terveysongelma ja merkittävin työhön liittyvien poissaolojen syy. Niiden osuus kaikista työperäisistä terveysongelmista EU:ssa on 60 prosenttia, ja ne ovat syynä 60 prosenttiin sairauspoissaoloista ja pysyvistä työkyvyttömyystapauksista.

Jotta työntekijöiden suojelua voitaisiin parantaa käytännössä, työnantajien on saatava lisää tietoa ja heille on laadittava lisää ohjeita ja välineitä. Tänään julkaistavassa komission oppaassa todetaan, että voimassa olevissa EU:n säännöksissä työnantajat velvoitetaan suojelemaan työntekijöitä psykososiaalisilta riskeiltä ja että nämä riskit on otettava asianmukaisesti huomioon riskinarviointiprosessissa. Asiakirja sisältää konkreettisia ei-sitovia välineitä ja resursseja, joiden avulla työnantajat voivat puuttua tehokkaasti psykososiaalisiin riskeihin riskinarvioinneissaan. Komissio kartoittaa yhteistyössä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston sekä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kanssa edistämistä ja levittämistä koskevia hyviä käytäntöjä. Lisäksi se aikoo antaa johtavien työsuojelutarkastajien komitealle tehtäväksi laatia psykososiaalisia riskejä koskevien riskinarviointien ja riskinhallintatoimenpiteiden laadun arviointia käsittelevän oppaan.

Lähestymistavat vaihtelevat eri jäsenvaltioissa. On jäsenvaltioita, joiden työsuojelulainsäädännössä psykososiaalisia riskejä ei mainita lainkaan, ja jäsenvaltioita, joissa niiden hallintaa pidetään tärkeänä osana työsuojelua. Joissakin jäsenvaltioissa edellytetään psykososiaalisten riskien arviointia, ja muutamissa kehotetaan turvautumaan asiantuntijaan. Yhdessä jäsenvaltiossa on vahvistettu psykososiaalisten riskien ehkäisemistä koskevat sitovat suuntaviivat. Jäsenvaltioissa on myös käytössä muita kuin sääntelyyn perustuvia toimintatapoja (esimerkiksi kolmikantaelimet, ohjeistus, tiedotus ja riskinhallintastandardit).

Puitedirektiivin mukaisesti työnantajien on suojeltava työntekijöitä kaikilta työhön liittyviltä riskeiltä. Joihinkin työterveyttä ja turvallisuutta koskeviin erityisdirektiiveihin (esimerkiksi näyttöpäätetyötä koskevaan direktiiviin) sisältyy säännöksiä, jotka liittyvät välillisesti psykososiaalisten riskien ennaltaehkäisyyn. EU:n tason työmarkkinaosapuolten hyväksymässä työperäistä stressiä koskevassa eurooppalaisessa puitesopimuksessa korostetaan puitedirektiivin merkitystä. Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto järjestää tiedotuskampanjoita, ja se on julkaissut psykososiaalisten riskien hallintaa koskevan käytännöllisen sähköisen oppaan vuosina 2014–2015 toteutetun, Euroopan laajuisen stressinhallintaa ja psykososiaalisia riskejä koskevan kampanjan yhteydessä. Oppaalla pyritään vastaamaan työnantajien ja pienissä yrityksissä työskentelevien henkilöiden tarpeisiin.

Tähän mennessä on julkaistu 93 sähköistä interaktiivista riskinarviointivälinettä (OiRA) ja 30 välinettä on kehitteillä. Niiden avulla on toistaiseksi suoritettu 44 614 riskinarviointia.

Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto tekee merkittävää työtä riskejä koskevilla tiedotuskampanjoillaan ja kehittämällä ja levittämällä sähköisiä interaktiivisia riskinarviointivälineitä. Sen sähköinen interaktiivinen riskinarviointiväline (OiRA) ja vastaavat kansalliset internetpohjaiset välineet (joita on kehitetty muun muassa Alankomaissa, Irlannissa ja Puolassa) ovat erityisen hyödyllisiä, koska ne tarjoavat maksutta alakohtaista tietoa ja ohjaavat työnantajaa riskinarviointiprosessin jokaisessa vaiheessa. Lisäksi välineet tuottavat automaattisesti asiakirjan, joka toimii todisteena säännösten noudattamisesta ja jonka avulla voi seurata riskinhallintasuunnitelman tehokkuutta. Tällaisia välineitä on laajennettava huomattavasti, ja niiden käyttö olisi hyväksyttävä näytöksi riskinarviointivelvoitteiden noudattamisesta. Ne olisi myös sisällytettävä kansallisiin riskinarviointivelvoitteiden noudattamisvaatimuksiin.

Tavat, joilla jäsenvaltiot ovat saattaneet EU:n nykyisen työterveys- ja työturvallisuussäännöstön osaksi kansallista lainsäädäntöään (ja panneet sen täytäntöön), vaihtelevat. Esimerkiksi direktiivin 90/269/ETY osalta joissakin jäsenvaltioissa on asetettu oikeudellisesti sitovia raja- tai kynnysarvoja, kun toisissa nämä raja-arvot sisältyvät lainsäädäntöön liittyvään ohjeistukseen, suosituksiin tai muihin indikaattoreihin. Jäsenvaltioissa on myös käytössä muita kuin sääntelyyn perustuvia toimintatapoja (esimerkiksi ohjeistus, tiedotus ja riskinhallintastandardit).

Tässäkin tapauksessa komissio haluaa parantaa suojelua työpaikoilla tekemällä työnantajille selväksi, että ne ovat velvollisia suojelemaan työntekijöitään tämäntyyppisiltä riskeiltä ja ottamaan ne huomioon riskinarviointiprosessissa, sekä auttamalla työnantajia täyttämään velvollisuutensa. Komissio alkaa myös yhteistyössä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston ja työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean kanssa kartoittaa edistämistä ja levittämistä koskevia hyviä käytäntöjä. Se aikoo myös käynnistää työn johtavien työsuojelutarkastajien komitean oppaan laatimiseksi ergonomisia riskejä koskevien riskinarviointien ja riskinhallintatoimenpiteiden laadun arvioimisesta.

Monimuotoisuuden huomioon ottava riskinarviointi

Puitedirektiivissä säädetään, että työnantajien on toteutettava kaikkien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun edellyttämät toimenpiteet. Erityisen alttiita riskiryhmiä on sen mukaan suojeltava erityisesti heitä uhkaavilta vaaroilta.

Riskinhallintatoimenpiteissä on siksi otettava huomioon naisia, miehiä, nuoria työntekijöitä, ikääntyviä työntekijöitä, maahanmuuttajia tai vammaisia erityisesti uhkaavat riskit. Näitä työntekijäryhmiä varten on myös otettava käyttöön erityisiä ennaltaehkäiseviä ja suojaavia toimenpiteitä. Arvioinnissa todettiin, että etenkin iän huomioon ottavaa riskinarviointia on lisättävä, mutta samoja periaatteita voidaan soveltaa kaikkiin erityisen alttiisiin työntekijöihin.

Yli 60-vuotiaiden määrä EU:ssa lisääntyy parhaillaan noin kahdella miljoonalla joka vuosi, eli kaksi kertaa nopeammin kuin ennen vuotta 2007. Vuoteen 2030 mennessä ikääntyvät työntekijät muodostavat lähes neljänneksen kokonaistyövoimasta. Tällä hetkellä monet ikääntyvät työntekijät poistuvat työmarkkinoilta ennenaikaisesti. Usein syynä ovat terveysongelmat, jotka voivat liittyä kehnoihin työoloihin.

Työterveyttä ja työturvallisuutta koskevassa EU:n strategiakehyksessä kaudelle 2014–2020 pidetään väestörakenteen muutosta ja työntekijöiden ikääntymistä yhtenä keskeisistä haasteista ja ehdotetaan toimia, joita kehitetään parhaillaan. Käynnissä oleva Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston tiedotuskampanja (2016–2017) ”Terveellinen työ – Elämän eri vaiheissa” on EU:n laajuinen ja uraauurtava koko maailmassa.

EU:n jäsenvaltiot ovat erilaisia niin väestörakenteeltaan kuin oikeudellisilta ja institutionaalisilta puitteiltaan. Yhtenäinen poliittinen kehys on käytössä vain joissakin jäsenvaltioissa. Väestön ja työvoiman ikääntyminen on useimmissa jäsenvaltioissa kuitenkin asetettu painopisteeksi, ja niissä on siksi suunniteltu erinäisiä toimenpiteitä (myös työsuojeluun liittyviä toimenpiteitä), joilla pyritään lisäämään ikääntyvien osallistumista työelämään. Kaikissa jäsenvaltioissa on toteutettu eläkeuudistus. Jäsenvaltioissa, joiden väestö on ikääntyneempää, on nostettu eläkeikää, rajoitettu varhaiseläkkeelle pääsyä ja otettu käyttöön taloudellisia kannustimia ikääntyvien työllistämiseksi.

On saatu näyttöä siitä, että naisten turvallisuutta ja terveyttä koskevia työperäisiä riskejä on aliarvioitu ja sukupuolineutraalin lähestymistavan vuoksi naisiin kohdistuvien työperäisten riskien ennaltaehkäisyyn on kiinnitetty vähemmän huomiota ja panostettu vähemmän resursseja.

Käytännön oppaassa vastataan näihin kasvaviin työsuojeluhaasteisiin kiinnittämällä huomiota siihen, että riskinarvioinneissa on otettava huomioon monimuotoisuus ja ikään, sukupuoleen ja muihin demografisiin piirteisiin liittyvät erityiset seikat. Oppaassa kuitenkin huomautetaan, ettei pelkästään tällaisten piirteiden perusteella pidä tehdä oletuksia. Riskinarvioinnissa olisi otettava huomioon työn vaatimukset suhteessa kyseisen henkilön kykyihin ja terveydentilaan. Asiakirjassa annetaan myös käytännön välineitä, joilla työnantajat voivat ottaa ikään ja sukupuoleen liittyvät riskit huomioon riskinarvioinneissa.



Nopeasti lisääntyviä työterveys- ja työturvallisuusriskejä koskevat toimet Psykososiaalisten ja ergonomisten riskien hallinnan parhaita käytäntöjä käsittelevä julkaisu. Iän huomioon ottavaa riskinarviointia koskevien periaatteiden kehittäminen työsuojelutarkastajia varten.

Elämäntapaan liittyvät riskitekijät, kuten epäterveellinen ruokavalio, liikunnan vähäisyys, tupakointi ja alkoholin haitallinen käyttö, kasvattavat kroonisten sairauksien raskasta taakkaa kaikkialla Euroopassa. Ne uhkaavat suoraan työntekijöiden terveyttä ja vaikuttavat sekä heidän että yritysten tuottavuuteen. Lisäksi niillä on vaikutuksia talouteen sekä tehokkaiden, helposti saavutettavien ja sopeutumiskykyisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyteen. Terveyteen vaikuttavia tekijöitä koskevat työpaikkakohtaiset aloitteet ovat tärkeitä tapoja edistää työntekijöiden hyvinvointia.

3.Vanhentuneiden sääntöjen ajantasaistaminen ja poistaminen sekä toimien keskittäminen sääntöjen noudattamisen helpottamiseen, työsuojelun kattavuuden laajentamiseen ja täytäntöönpanon valvonnan sekä seurannan parantamiseen 3.1.EU:n lainsäädännön ajantasaistaminen ja vanhentuneiden säännösten poistaminen

Yksityiskohtaisessa jälkiarvioinnissa vahvistui, että EU:n työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntö, joka muodostuu puitedirektiivistä ja siihen liittyvistä erityisdirektiiveistä, on yleisesti ottaen tehokas ja tarkoituksenmukainen. Arvioinnissa todettiin kuitenkin myös, että useita vanhentuneita säännöksiä voidaan poistaa tai ajantasaistaa.

Tämän työn ensimmäisessä vaiheessa komissio käynnistää ja saattaa kahden vuoden kuluessa päätökseen ohjelman direktiivien vanhentuneiden säännösten poistamiseksi tai ajantasaistamiseksi. Ohjelman tavoitteena on saada aikaan selkeämpiä, johdonmukaisempia ja tarkoituksenmukaisempia sääntöjä sekä mahdollisuuksien mukaan keventää ja vähentää yritysten ja valvontaviranomaisten hallinnollisia rasitteita. Työsuojelun tason on kuitenkin säilyttävä ennallaan tai parannuttava. Työssä hyödynnetään kansallisella ja EU:n tasolla käytävien, työterveyttä ja turvallisuutta koskevien kolmikantaneuvottelujen vankkaa perinnettä. Direktiivien mahdollisia muutoksia koskevat lainsäädäntöehdotukset laaditaan tiiviissä yhteistyössä työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavassa komiteassa kokoontuvien työmarkkinaosapuolten ja hallitusten asiantuntijoiden kanssa.

Komissio on jälkiarvioinnin perusteella määrittänyt ensisijaisiksi seuraavat kuusi direktiiviä: