Euroopan meri- ja kalastusrahastoa koskevan asetuksen 108 artiklan mukaisesti yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän tavoitteena on

Tämä on toinen kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän täytäntöönpanosta. Kertomuksessa keskitytään edellisen kertomuksen jälkeen tapahtuneeseen kehitykseen, esitellään täytäntöönpanon aikana saatuja kokemuksia ja tarkastellaan, miten ne on otettu huomioon kehitettäessä Euroopan meri-, kalastus- ja vesiviljelyrahaston (EMKVR) puitteita vuosiksi 2021–2027. Tässä kertomuksessa ei esitetä yksityiskohtaisesti EMKR:n saavutuksia. Ne esitetään EMKR:n täytäntöönpanokertomuksissa, jotka ovat saatavilla MARE- pääosaston verkkosivustolla.

Yhteistyössä hallinnoitavien EMKR:n toimien seurantaa varten perustettiin yhteinen seuranta- ja arviointijärjestelmä. Se auttaa kirjaamaan ja seuraamaan näiden toimien saavutuksia. Se lisää näin julkisten varojen käytön avoimuutta ja mahdollistaa EMKR:n tuen arvioinnin. Yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän perustana on komission ja jäsenvaltioiden välisen jatkuvan vuoropuhelun, ylläpidon, tuen ja kokemusten jakamisen kehys. Kehyksen tavoitteena on tarjota yhteisiä ja vertailukelpoisia tietoja, jotka voidaan koota ja analysoida eri kriteerien perusteella eri jäsenvaltioissa.

Euroopan meri- ja kalatalousrahastosta (EMKR) tuettiin EU:n meri- ja kalastuspolitiikkaa vuosina 2014–2020. Rahastosta on käytettävissä yhteensä 6,4 miljardia euroa, josta jäsenvaltiot ja komissio hallinnoivat yhdessä (yhteistyössä toteutettava hallinnointi) 5,96:ta miljardia euroa. Tämä kertomus koskee ainoastaan yhteistyössä toteutettavan hallinnoinnin piiriin kuuluvia määrärahoja. Määrärahoja käytetään kalastuksen ja vesiviljelyn kestävyyden edistämiseen, kalastus- ja vesiviljelytuotteiden tehokkaan ja kestävän kaupan pitämisen ja jalostuksen edistämiseen, kalastuksen valvonnan tehostamiseen ja kalastuksenhoitoon liittyvän tieteellisen tiedon keräämisen parantamiseen. Määrärahoilla autetaan rannikkoyhteisöjä monipuolistamaan sinistä talouttaan ja lisätään EU:n rannikkojen houkuttelevuutta. Lisäksi niillä tuetaan ympäristönsuojelua ja vesiympäristön biologisen monimuotoisuuden rikastamista.

Täytäntöönpanon aikana oli tarpeen analysoida, miten EMKR:n toimenpiteet ja kustakin toimenpiteestä tuettujen toimien luonne auttoivat YKP:n tavoitteiden saavuttamisessa. Tätä varten työpajoissa kehitettiin tapauskohtaisia menetelmiä ja hyödynnettiin teknistä asiantuntemusta. Yksityiskohtaisten toimintatason tietojen saatavuus helpotti tätä analyysia. Esimerkiksi havaittiin, että 11 EMKR:n toimenpiteen puitteissa toteutetut toimet (esim. 47 artiklassa tarkoitettu innovointi, 48 artiklan 1 kohdan a–d ja f–h alakohdassa tarkoitetut vesiviljelyyn tehtävät tuottavat investoinnit ja 54 artiklassa tarkoitettu ympäristöpalveluja tarjoava vesiviljely) auttoivat saavuttamaan YKP:n kestävän vesiviljelytoiminnan kehittämistä koskevan tavoitteen. Tämäntyyppinen analyysi osoitti, miten tärkeää on, että kustakin toimesta on saatavilla yksityiskohtaisia tietoja.

Komission delegoidulla asetuksella (EU) N:o 1014/2014 luotiin yhteys EU:n painopisteiden ja yhteisten tulosindikaattoreiden välille. Jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet otetaan huomioon tulosindikaattoreissa. Jäljempänä 2.2 jaksossa esitetään ohjelman täytäntöönpanon aikana tehdyt havainnot yleisistä tulosindikaattoreista.

Euroopan meri- ja kalastusrahastoa koskevan asetuksen 5 artiklassa vahvistetaan EMKR:ään liittyvät EU:n tavoitteet. Politiikan tasolla ne on jaoteltu EU:n painopisteisiin ja erityistavoitteisiin Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen 6 artiklan mukaisesti. Kukin EMKR:n täytäntöönpanosta vastaava jäsenvaltio suunnittelee toimenpideohjelman. Toimenpideohjelmassa vastataan kyseisen jäsenvaltion tukitarpeisiin valitsemalla käytettävissä olevista 51 toimenpiteestä. Jäsenvaltiot analysoivat vahvuuksiaan, heikkouksiaan, mahdollisuuksiaan ja uhkiaan (SWOT-analyysi) tarpeidensa määrittämiseksi. Analyysin avulla ne voivat päättää asianmukaisista toimenpiteistä ja niiden voimakkuudesta. Jäsenvaltiot valitsevat myös asianmukaiset tulos- ja tuotosindikaattorit ja asettavat tavoitearvot ja välitavoitteet taloudellisille indikaattoreille ja tuotos- ja tulosindikaattoreille. Niitä käytetään edistymisen seuraamiseen ja arvioinnin helpottamiseen. Komissio hyväksyy toimenpideohjelman. Jäsenvaltiot voivat muuttaa ohjelmiaan muuttuvien tarpeiden mukaan koko täytäntöönpanokauden ajan sen jälkeen, kun komissio on hyväksynyt ohjelman.

toimintalogiikka kuvaa, miten poliittiset päätökset, toteutetut toimenpiteet ja toivotut tulokset vaikuttavat toisiinsa. Se on seurannan ja arvioinnin selkäranka politiikan tasolta aina yksittäisten ohjelmien ja toimien tasolle.

Kukin esitetyistä esimerkeistä voidaan jaotella edelleen jäsenvaltion mukaan. Luvut liittyvät EMKR:n täytäntöönpanotilanteeseen 31. joulukuuta 2020. Lisätietoja ja esimerkkejä on saatavilla EMKR:ää koskevissa täytäntöönpanokertomuksissa MARE-pääosaston verkkosivustolla4.

·Menoja voidaan arvioida suhteessa Euroopan meri- ja kalastusrahastoa koskevan asetuksen toimenpiteisiin, joihin ne on sidottu. Esimerkiksi noin 33 prosenttia EMKR:n kokonaisrahoituksesta sidottiin biologista monimuotoisuutta tukeviin toimenpiteisiin (1 637 miljoonaa euroa).

Sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot soveltavat yhteistä seuranta- ja arviointijärjestelmää johdonmukaisesti, komissio perusti kalastuksen ja vesiviljelyn seurantaa ja arviointia varten teknisen tuen yksikön, joka tunnetaan nimellä FAME (fisheries and aquaculture monitoring and evaluation). Tukipalvelusta vastasi ulkopuolinen toimeksisaaja seitsemän vuoden ohjelmakauden ajan. Hallintoviranomaisilta kerättiin palautetta, kokemusta ja tietämystä, ja niitä kehitettiin FAMEn tukiyksikön kanssa. FAMEn laatimat työasiakirjat ja raportit ovat saatavilla Europa-sivustolla. FAME auttoi komissiota ja jäsenvaltioita kunkin tässä luvussa esitetyn näkökohdan kehittämisessä, täytäntöönpanossa ja analysoinnissa.

Näitä näkökohtia on kuvattu yksityiskohtaisesti edellisessä EMKR:n yhteisen seuranta- ja arviointijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevassa kertomuksessa. Tässä kertomuksessa keskitytään edellisen kertomuksen jälkeen esiin tulleisiin uusiin näkökohtiin.

·Käytännössä havaittiin, että yhteiset tulosindikaattorit, jotka on määritelty ja tarkoitettu käytettäviksi vain tietyissä toimenpiteissä, ovat saattaneet soveltua yhtä hyvin käytettäviksi muissa toimenpiteissä. Täytäntöönpanon aikana kävi ilmi, että joustavampi lähestymistapa olisi ollut toimivampi.

Infosys on hyvin jäsennelty, yhteinen ja johdonmukainen tapa tallentaa tietoja. Näin ollen Infosysiä voidaan käyttää edistymisen seurantaan, arviointiin ja vertailuanalyysiin jäsenvaltioiden tasolla. EU:n tasolla siitä on tullut korvaamaton väline luotettavien tietojen toimittamiseksi raportointia ja päätöksentekoa varten.

Mitä Infosys voi kertoa hankkeesta? Toimen tasolla kirjatut tiedot auttavat komissiota ymmärtämään sen taustan. Esimerkiksi Almeríassa (Espanja) mikroyrityksenä toimiva kalastaja toteuttaa monipuolistamiseen ja uusiin tulomuotoihin liittyvää EMKR:n toimea kehittämällä avomerikalastukseen liittyvää matkailua aluksellaan. Alus voidaan tunnistaa kalastuslaivastorekisterin tunnistenumerolla, johon on liitetty tiedot aluksen koosta, konetehosta, luokasta ja tärkeimmistä pyydyksistä. Toimen alkamis- ja päättymispäivät ilmoitetaan. Toimen kokonaiskustannukset ja rahoitustiedot ilmoitetaan. Esimerkiksi puolet rahoituksesta tulee EMKR:n määrärahoista ja loput julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistelmästä. Yritykselle annetaan yhteisen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) koodi, ja toimen kattama paikallinen alue ilmoitetaan. Tiedot voivat myös osoittaa, miten merkityksellinen toimi on sukupuolten tasa-arvon edistämisen kannalta kalastusalalla. Toimi toteutetaan Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen 30 artiklan (tulonlähteiden monipuolistaminen ja uudet muodot) mukaisesti. Tulos mitataan yhteisellä indikaattorilla ”nettotuloksen muutos”.

Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen 97 artiklassa edellytetään, että hallintoviranomaiset toimittavat komissiolle kumulatiiviset tiedot rahoitettaviksi valituista toimista. Kunkin vuoden maaliskuun lopussa toimitettavat tiedot kattavat täytäntöönpanon edellisen kalenterivuoden loppuun asti. Aiempien rahoitusvälineiden (kalatalouden ohjauksen rahoitusväline ja EKTR) raportointijärjestelmien tavoin tätä raportointijärjestelmää kutsutaan yleisesti Infosysiksi.

Infosys-raportoinnin avulla annetut EMKR:n toiminnallisen tason tiedot ovat ainutlaatuisen yksityiskohtaisia. Kahdessa täytäntöönpanoasetuksessa kuvataan yksityiskohtaisesti vaaditut tiedot ja tietokannan rakenne. Tiedoissa kuvataan edistyminen ja saavutukset toimen tasolla ja kerrotaan näin, mitä tapahtuu paikan päällä. Tietoihin sisältyy keskeiset tiedot tuensaajasta (esimerkiksi yrityksen koko tai sukupuoli) ja toimesta (esimerkiksi toiminnan tyyppi, talousarvio, toimeen osallistuvien kalastajien määrä ja kohteena oleva kokonaisalue). Hallintoviranomaisten ja tuensaajien hallinnollisen rasitteen keventämiseksi suurin osa Infosys-tiedoista on jo tallennettu kansallisiin tietokantoihin, jotka on luotu kutakin toimea koskevien tietojen tallentamista ja säilyttämistä koskevien vaatimusten täyttämistä varten.

2.4.Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset

Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevan asetuksen 114 artiklan ja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 50 artiklan mukaan kunkin ohjelman vuotuinen täytäntöönpanokertomus on toimitettava komissiolle viimeistään kunkin vuoden toukokuun 31. päivänä. Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa esitetään yhteenveto toimintaohjelmien täytäntöönpanoon liittyvistä tärkeimmistä saavutuksista ja haasteista. Infosysin tavoin vuotuiset täytäntöönpanokertomukset kattavat täytäntöönpanon edellisen kalenterivuoden loppuun asti. Komissio ja jäsenvaltiot käyttävät vuotuisten täytäntöönpanokertomusten täytäntöönpanoa koskevaa yhteenvetoa ja arvioivat saavutuksia ja tekevät tarvittaessa mukautuksia.

Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa annetaan kahdentyyppistä tietoa: kvalitatiiviset tiedot, joissa kuvataan tärkeimmät saavutukset ja haasteet, ja kvantitatiiviset tiedot, jotka sisältävät kootut tiedot taulukkomuodossa. Ne sisältävät myös ohjeelliset määrärahat toimenpiteiden tasolla.

Vuotuiset täytäntöönpanokertomukset ovat arvokkaita tietolähteitä erityisesti sen osalta, miten ohjelman täytäntöönpano on kehittynyt ohjelmakauden aikana, mikä on ollut menestyksekästä ja missä on ongelmia ja haasteita.

Vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa olevat tiedot koskevat täytäntöönpanotilannetta edellisen joulukuun lopussa. Kun otetaan huomioon kertomuksen laatimiseen, toimittamiseen ja hyväksymiseen sekä tarvittavien korjausten tekemiseen tarvittava aika, sen sisältämät tiedot ovat julkaisuhetkellä yleensä noin yhdeksän kuukautta vanhoja.

Vuotuisten täytäntöönpanokertomusten tietoja käytetään myös tietojen kokoamiseen ERI-rahastojen tasolla, ja ne asetetaan julkisesti saataville avoimen datan portaalissa. Infosysia puolestaan käytetään teknisempiin ja yksityiskohtaisempiin analyyseihin. Kaksi erillistä kvantitatiivisten tietojen raportointivirtaa on tehnyt analyysista monimutkaisempaa. Tämä johtuu siitä, että tuloksena saatuja tietojoukkoja on vertailtava eroavaisuuksien ja virheiden havaitsemiseksi.

Mitä vuotuiset täytäntöönpanokertomukset voivat kertoa täytäntöönpanosta? Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa annetaan tietoa ohjelman täytäntöönpanoon ja tuloksellisuuteen vaikuttavista seikoista kuvaamalla kansallista taloudellista ja oikeudellista ympäristöä. Tämä on tärkeää, jotta komissio voi esittää havaintoja ja tehdä jäsenvaltioiden kanssa niiden erityisiin haasteisiin liittyvää yhteistyötä täytäntöönpanon parantamiseksi. Kertomuksissa annetaan yksityiskohtaisia tietoja pienimuotoisen rannikkokalastuksen tukemisesta, esimerkiksi pää- tai apumoottorien korvaamisesta tai nykyaikaistamisesta. Vuotuisissa täytäntöönpanokertomuksissa kuvataan myös ohjelman arviointisuunnitelmaan kuuluvat toimet ja esitetään yhteenveto suoritetuista arvioinneista. Vuosien 2017 ja 2019 kertomuksiin sisältyi erityisiä osioita, joissa annettiin lisätietoja ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden ja älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tukemisesta.

2.5.Arvioinnit

Jäsenvaltiot suorittivat ennakkoarviointeja ohjelmien suunnittelun perustaksi. Nämä arvioinnit toimitettiin komissiolle yhdessä toimintaohjelmien kanssa. Komissio laati yhteenvedon ennakkoarvioinneista. Yhteenveto osoitti, että ennakkoarvioinnin suurin hyöty oli tuki, jota siitä saatiin SWOT-analyysien tekemiseen, ohjelmien erityisten toimintatarpeiden tunnistamiseen ja indikaattoritavoitteiden määrittämiseen.

Kuhunkin ohjelmaan sisältyy myös arviointisuunnitelma säännöllisten arviointien ja asianmukaisten jatkotoimien varmistamiseksi. Arvioinneissa olisi tarkasteltava EMKR:n vaikuttavuutta, tehokkuutta ja vaikutusta. Ohjelmakauden aikana on vähintään kerran tehtävä arviointi, jossa tarkastellaan, miten EMKR-rahastoista maksettu tuki on edistänyt kunkin EU:n painopisteen mukaisia tavoitteita. Nämä arvioinnit otetaan huomioon EMKR:n jälkiarvioinnissa, joka on määrä tehdä vuoden 2024 loppuun mennessä.

Jäsenvaltioiden yleisimpiä arviointityyppejä ovat prosessien ja menettelyjen arvioinnit. Useimmat niistä oli jäsennelty siten, että niissä arvioitiin prosessien vaikuttavuutta ja tehokkuutta toimenpideohjelman tasolla erityistavoitteiden ja toimenpiteiden mukaan. Erityisarviointeja tehtiin muun muassa seuraavista aiheista:

·yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen täytäntöönpanon arviointi