Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (Tempus III) (2000-2006) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/311/EY muuttamisesta /* KOM/2000/0184 lopull. - CNS 2000/0074 */



Virallinen lehti nro C 248 E , 29/08/2000 s. 0119 - 0119



Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/311/EY muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT I TAUSTA Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksen 2 artiklassa määritellään tukikelpoiset maat. Artiklan mukaan "TEMPUS III -ohjelma koskee niitä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, jotka asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare-ohjelma) mukaisesti voivat saada taloudellista tukea ...". Artiklaan liittyy alaviite, jonka mukaan "[t]ällä hetkellä" osallistuvia Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita ovat "Albania, Bosnia ja Hertsegovina sekä entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia". TEMPUS-ohjelmaan liittyvillä päätöksillä on haluttu luoda joustavat oikeudelliset puitteet, jotka mukautuvat ohjelmasta tukea saavien alueiden poliittiseen kehitykseen. Artiklan muotoilulla ei pyritty tekemään päätöksestä aiempaa rajoittavampaa. Alaviitteen päätarkoituksena oli täsmentää toimijalle ohjelman maantieteellinen kattavuus päätöksen tekohetkellä. On kuitenkin käynyt ilmi, että alaviitteen oikeudellinen tulkinta ei salli ulottaa ohjelmaa muihin kuin siinä nimeltä mainittuihin Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomiin maihin. II EHDOTETUN NEUVOSTON PÄÄTÖKSEN TAVOITTEET Koska yleisten asioiden neuvosto pyysi ottamaan TEMPUS-ohjelman piiriin Kroatian, on syytä ehdottaa neuvostolle TEMPUS III -ohjelman hyväksymisestä tehdyn päätöksen muuttamista 2 artiklan alaviitteen poistamiseksi. III OHJELMAN KUVAUS TEMPUS-ohjelman tavoitteena on uudistaa korkeakouluopetusta tukemalla aloitteita, jotka koskevat tähän liittyviä perusongelmia, kuten koulutusohjelmien kehittämistä, henkilöstön (erityisesti uudelleen- ja täydennyskoulutusjaksot) ja opiskelijoiden liikkuvuuden järjestämistä sekä opetusta ja yhteydenpitoa varten tarvittavien välineiden hankintaa. Toimet toteutetaan eurooppalaisina yhteishankkeina, jotka ovat tärkeimmät TEMPUS-ohjelman yhteydessä käytetyt korkeakoulujen yhteistyön välineet. Eurooppalaisissa yhteistyöhankkeissa on vähintään kolme yhteistyökumppania: yhden edunsaajamaan korkeakoulu ja Euroopan yhteisön kahdessa jäsenvaltiossa sijaitsevat kumppanuuslaitokset, joista toisen on oltava korkeakoulu. Eurooppalaisten yhteishankkeiden ohella TEMPUS-ohjelmasta tuetaan liikkuvuutta myöntämällä apurahoja korkeakoulujen opettajille, kouluttajille ja hallintohenkilöstölle, ministeriöiden korkeille virkamiehille ja koulutussuunnittelijoille. Vierailuilla on tarkoitus edistää korkeakouluopetusta kumppanuusmaissa yleensä ja ohjelmaan osallistuvassa kyseisen maan korkeakoulussa erityisesti. Apurahoja myönnetään myös TEMPUS-ohjelmaa kokonaisuudessaan täydentäviin toimiin. Näillä toimilla pyritään tukemaan ohjelman kokonaistavoitetta, korkeakoulujärjestelmien kehittämistä ja uudistamista kumppanuusmaissa, vahvistamalla strategista suunnittelua ja korkeakoulujen institutionaalista kehittämistä, tukemalla TEMPUS-ohjelman tulosten levittämistä ja edistämällä kumppanuusmaissa kansallisen strategian laatimista jonkin korkeakoulutukseen liittyvän erityisalueen kehittämiseksi. Komissio ja kunkin kumppanuusmaan viranomaiset määrittävät yhdessä vuosittain TEMPUS-ohjelmasta tuettavat ensisijaiset alat. Näiden on liityttävä kyseisten maiden talouden uudistuksiin ja demokratisoitumiseen, ja niissä otetaan huomioon TEMPUS-ohjelmaa tukevien Phare- ja Tacis-ohjelmien omat painopistealat. Komissio valvoo lisäksi TEMPUS-ohjelman ja muiden Phare- ja Tacis-ohjelmien yhteydessä toteutettujen toimien keskinäistä täydentävyyttä. 2000/0074 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/311/EY muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 308 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C ... ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C ... ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [3], [3] EYVL C ... ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon [4], [4] EYVL C ... sekä katsoo seuraavaa: (1) Neuvosto hyväksyi 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyllä päätöksellä 1999/311/EY Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006). (2) TEMPUS III -ohjelma koskee niitä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, jotka asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare-ohjelma) tai sitä korvaamaan tarkoitetun ohjelman mukaisesti voivat saada taloudellista tukea, samoin kuin avun toimittamisesta Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanivaltioille 29 päivänä joulukuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 99/2000 [5] (jolla korvataan aiempi Tacis-ohjelma) tarkoitettuja entisen Neuvostoliiton uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa. [5] EYVL L 12, 18.1.2000, s. 1. (3) Päätöksen 2 artiklan alaviitteen mukaan ohjelma koskee "[t]ällä hetkellä" Albaniaa, Bosniaa ja Hertsegovinaa sekä entistä Jugoslavian tasavaltaa Makedoniaa. (4) TEMPUS III -ohjelman piiriin on tulevaisuudessa voitava ottaa muita alueen maita, erityisesti Kroatia, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Ainoa artikla Muutetaan päätös 1999/311/EY seuraavasti: Korvataan 2 artiklan "Tukikelpoiset maat" ensimmäinen kohta seuraavasti: "TEMPUS III -ohjelma koskee niitä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomia maita, jotka asetuksen (ETY) N:o 3906/89 (Phare-ohjelma) tai sitä korvaamaan tarkoitetun ohjelman mukaisesti voivat saada taloudellista tukea, samoin kuin asetuksessa (EY, Euratom) N:o 99/2000 (jolla korvataan aiempi Tacis-ohjelma) tarkoitettuja entisen Neuvostoliiton uusia itsenäisiä valtioita ja Mongoliaa. Näitä maita nimitetään jäljempänä 'tukikelpoisiksi maiksi'." Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. TOIMENPITEEN NIMI Ehdotus Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehdyn päätöksen 1999/311/EY muuttamisesta 2 artiklan "Tukikelpoiset maat" alaviitteen poistamiseksi. 2. BUDJETTIKOHDAT Budjettikohdat ovat: a) assosioitumattomien Keski- ja Itä-Euroopan maiden osalta B7-54 "Yhteistyö entisen Jugoslavian alueen tasavaltojen kanssa" b) uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian osalta B7-52 "Yhteistyö uusien itsenäisten valtioiden ja Mongolian kanssa". 3. TEMPUS-ohjelman oikeusperusta A. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 308 artikla - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3906/89, annettu 18 päivänä joulukuuta 1989, taloudellisen tuen myöntämisestä Unkarin tasavallalle ja Puolan kansantasavallalle - Neuvoston asetus (ETY) N:o 2698/90, annettu 17 päivänä syyskuuta 1990, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski- ja Itä-Euroopan maita (Bulgaria, Saksan demokraattinen tasavalta, Romania, Tsekkoslovakia, Jugoslavia) - Neuvoston asetus (ETY) N:o 3800/91, annettu 23 päivänä joulukuuta 1991, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi koskemaan muita Keski- ja Itä-Euroopan maita (Albania, Viro, Latvia, Liettua) - Neuvoston asetus (ETY) N:o 2334/92, annettu 7 päivänä elokuuta 1992, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen ulottamiseksi koskemaan Sloveniaa - Neuvoston asetus (ETY) N:o 1764/93, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1993, taloudellisen tuen myöntämisestä tietyille Keski- ja Itä-Euroopan maille annetun asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta (Slovakian tasavalta ja Tsekin tasavalta) - Neuvoston asetus (EY) N:o 1366/95, annettu 12 päivänä kesäkuuta 1995, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen laajentamiseksi Kroatiaan - Neuvoston asetus (EY) N:o 463/96, annettu 11 päivänä maaliskuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle - Neuvoston asetus (EY) N:o 753/96, annettu 22 päivänä huhtikuuta 1996, asetuksen (ETY) N:o 3906/89 muuttamisesta taloudellisen tuen myöntämiseksi Bosnialle ja Hertsegovinalle - Neuvoston asetus (Euratom, ETY) N:o 2053/93, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1993, teknisen avun toimittamisesta itsenäisille entisen Neuvostoliiton valtioille ja Mongolialle niiden talouden tervehdyttämiseksi ja vakiinnuttamiseksi - Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 1279/96, annettu 25 päivänä kesäkuuta 1996, avun toimittamisesta uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle niiden talouden uudistamiseksi ja elvyttämiseksi - Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 99/2000, annettu 29 päivänä joulukuuta 1999, avun toimittamisesta Itä-Euroopan ja Keski-Aasian kumppanivaltioille - Neuvoston päätös 90/233/ETY, tehty 7 päivänä toukokuuta 1990, jolla perustetaan liikkuvuutta koskeva korkeakoulutusalan Euroopan laajuinen ohjelma (TEMPUS) - Neuvoston päätös 92/240/ETY, tehty 28 päivänä huhtikuuta 1992, jolla muutetaan 7 päivänä toukokuuta 1990 tehtyä päätöstä - Neuvoston päätös 93/246/ETY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1993, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (TEMPUS II) (1994-1998) hyväksymisestä - Neuvoston päätös 96/663/EY, tehty 21 päivänä marraskuuta 1996, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman toisen vaiheen (TEMPUS II) (1994-1998) hyväksymisestä 29 päivänä huhtikuuta 1993 tehdyn päätöksen 93/246/ETY muuttamisesta, jolla ohjelman kestoa jatketaan kahdella vuodella (1998-2000) - Neuvoston päätös 1999/311/EY, tehty 29 päivänä huhtikuuta 1999, Euroopan laajuisen korkeakouluopetusta koskevan yhteistyöohjelman kolmannen vaiheen (TEMPUS III) (2000-2006) hyväksymisestä. 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4.1 Toimenpiteen yleistavoite TEMPUS III -ohjelman tavoitteena on edistää osana Phare- ja Tacis-ohjelmien suuntaviivoja ja yleisiä tavoitteita taloudellisen ja yhteiskunnallisen uudistuksen yhteydessä korkeakoulujärjestelmien kehittämistä Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomissa maissa sekä uusissa itsenäisissä valtioissa ja Mongoliassa mahdollisimman tasapainoisella yhteistyöllä Euroopan yhteisön kaikkia jäsenvaltioita edustavien osapuolten kanssa. Toimiin voivat osallistua G-24-valtioiden, Maltan ja Kyproksen tavoin myös Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat. [6] Täsmällisemmin TEMPUS III -ohjelman tarkoituksena on auttaa kumppanuusmaiden korkeakoulujärjestelmiä ratkaisemaan seuraaviin kysymyksiin liittyviä ongelmia: [6] Nämä valtiot voivat osallistua ohjelmaan omalla rahoitusosuudellaan. a) koulutusohjelmien kehittäminen ja uudistaminen ensisijaisina pidetyillä aloilla b) korkeakouluopetuksen rakenteiden ja korkeakoulujen sekä niiden hallinnon uudistus c) ammatillisen pätevyyden antavan koulutuksen kehittäminen siten, että olisi mahdollista kouluttaa enemmän talousuudistuksen yhteydessä tarvittavia korkea-asteen koulutuksen saaneita ammattihenkilöitä, erityisesti parantamalla ja lisäämällä yhteyksiä teollisuuteen. Komissio määrittää yhteisymmärryksessä kunkin tukikelpoisen maan toimivaltaisten viranomaisten kanssa TEMPUS III -ohjelmalle taloudellista ja yhteiskunnallista uudistusta koskevan kansallisen toimintasuunnitelman yhteydessä asetettavat painopistealat ja yksityiskohtaiset tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja liitteen säännösten perusteella ja erityisesti seuraavien seikkojen mukaisesti: a) Phare- ja Tacis-ohjelmien yleiset tavoitteet, erityisesti niiden aloittaiset näkökohdat b) kunkin tukikelpoisen maan taloudellista, yhteiskunnallista ja koulutukseen liittyvää uudistusta koskevat toimintalinjat c) tarve löytää tarkoituksenmukainen tasapaino valittujen ensisijaisten alojen ja TEMPUS III -ohjelmalle myönnettyjen varojen välillä. 4.2 Toimintakausi Lukuvuodet heinäkuun 1. päivästä 2000 kesäkuun 30. päivään 2006. 4.3 Koko ohjelman toiminnan kohderyhmät Opettajat, kouluttajat, korkeakoulujen hallintovirkamiehet, korkeakoulujen opiskelijat (arvio: 10 miljoonaa), keskushallinnon ja paikallishallinnon viranomaiset. 5. TULOJEN JA MENOJEN LUOKITTELU - Ei-pakolliset menot - Jaksotetut määrärahat 6. MENOLAJI Tuki 100 prosenttia ohjelman erityisluonteen mukaisesti (taloudellinen apu Keski- ja Itä-Euroopan kumppanuusmaille, uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle). 7. TALOUDELLISET VAIKUTUKSET 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Koska TEMPUS-ohjelma rahoitetaan Euroopan yhteisön asianomaisille kumppanuusmaille myöntämistä kokonaismäärärahoista, kumppanuusmaat päättävät, miten kokonaissumma jaetaan suunniteltujen eri toimien kesken. Tuensaajamaasta riippuen TEMPUS-ohjelman kautta korkeakoulutuksen uudistamiseen myönnetty osuus on useimmissa maissa vaihdellut 10 prosentista 15 prosenttiin myönnetyn avun kokonaismäärästä. Vuodeksi 2000 on varattu 1,5 miljoonaa EUR TEMPUS-ohjelman käynnistämiseen Kroatiassa. 7.2 Toimenpiteen osatekijöiden erittely TEMPUS-ohjelmasta myönnettävä rahoitus kohdistetaan kolmelle suurelle osa-alueelle: - Eurooppalaiset yhteishankkeet (JEP) : Rahoitusta myönnetään eurooppalaisille yhteishankkeille (JEP-hankkeet), joissa Keski- ja Itä-Euroopan maiden ja uusien itsenäisten valtioiden tai Mongolian korkeakoulut ja/tai yritykset toimivat yhdessä Euroopan yhteisöstä tulevien kumppanien kanssa. Edellytyksenä on, että JEP-hankkeisiin osallistuu vähintään yksi tuensaajamaan korkeakoulu ja kumppaneita vähintään kahdesta Euroopan yhteisön jäsenvaltiosta; yhden kumppaneista on oltava korkeakoulu. Tukea voidaan myöntää monenlaisille toimille, joita ovat esimerkiksi seuraavat: i) koulutusta koskevat yhteiset toimet, erityisesti uusien opetussuunnitelmien kehittäminen, nykyisten opetusohjelmien kehittäminen ja uudistaminen, korkeakoulujen kapasiteetin kehittäminen täydennyskoulutuksen ja uudelleenkoulutuksen aloilla, lyhyiden intensiivikurssien järjestäminen ja etäopetusjärjestelmien kehittäminen ii) korkeakouluopetuksen uudistuksen ja kehittämisen hyväksi toteutettavat toimenpiteet, erityisesti korkeakoulujärjestelmien ja korkeakoulujen hallinnon rakenteiden uudistamiseksi nykyaikaistamalla infrastruktuureja, hankkimalla eurooppalaisen yhteishankkeen toteuttamisessa tarvittava välineistö ja tarvittaessa antamalla teknistä ja taloudellista apua vastuullisille viranomaisille iii) sosioekonomisten toimijoiden, esimerkiksi teollisuuden, ja korkeakoulujen välisen yhteistyön edistäminen yhteisten toimien avulla iv) opettajien, korkeakoulujen hallintohenkilöstön ja opiskelijoiden vaihto-ohjelmien kehittäminen osana eurooppalaista yhteishanketta v) kahta tai useampaa kumppanuusmaata koskeva, eurooppalaista yhteishanketta edistävä toiminta. Myönnetty rahoitus annetaan korkeakoulukohtaisena tukena järjestävälle yhteenliittymälle. Myönnetty keskimääräinen tuki on 450 000 EUR kolmivuotista hanketta kohti. - Rakenteelliset ja/tai täydentävät toimet Rahoitusta myönnetään tietylle määrälle rakenteellisia ja/tai täydentäviä toimia (näihin kuuluvat erityisesti tekninen apu, seminaarit ja tutkimukset). Näillä toimilla pyritään tukemaan ohjelman tavoitteita, eli edistämään korkeakoulujärjestelmien rakenneuudistusta kumppanuusmaissa. - Yksilökohtaiset apurahat Euroopan yhteisö tukee eurooppalaisten yhteishankkeiden lisäksi myös yksilökohtaisten apurahojen myöntämistä yhteisön tai kumppanuusmaiden opettajille, kouluttajille, korkeakoulujen hallintovirkamiehille, ministeriöiden korkeille virkamiehille, koulutussuunnittelijoille ja muille koulutusalan asiantuntijoille vierailuja varten, joilla pyritään parantamaan korkeakoulutuksen laatua ja edistämään korkeakoulutuksen rakenteiden uudistamista ja kehittämistä kumppanuusmaissa. - Tekninen apu Neuvoston päätöksen liitteessä olevien säännösten mukaisesti komissio saa ohjelman täytäntöönpanoon liittyvää teknistä apua erikseen tehtävien sopimusten perusteella. 7.3 Menojen alustava jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden mukaan Eurooppalaisten yhteishankkeiden menot (noin 92 % TEMPUS-ohjelmalle myönnetystä kokonaisbudjetista) jaetaan kahteen ryhmään: a) rakenteellisiin toimiin liittyvät kulut ovat keskimäärin 47 % kokonaismenoista. Näihin kuuluvat - hallintohenkilöstöstä ja hankkeen kehittämisestä aiheutuneet menot (enintään 50 % toimintoon 1 varatusta kokonaismäärästä, kuitenkin enintään 50 000 EUR vuodessa) - kulut tuensaajamaille hankituista laitteista - sekalaiset kulut: matkat, käännökset, julkaisut, intensiivikurssit jne. - yleiskulut: enintään 10 % kulujen kokonaismäärästä. b) opettajien ja opiskelijoiden liikkuvuuden edistämiseen tarkoitetut apurahat. Nämä apurahat ovat keskimäärin 53 % kokonaismenoista. Arviolta 85 % tästä määrästä myönnetään tukikelpoisten maiden opettajille ja opiskelijoille Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa suoritettavia opintojaksoja tai koulutusta varten. 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu >TAULUKON PAIKKA> 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Rahoituksen valvonta: Komission yksiköiden suorittama kulujen ja talousarvion täytäntöönpanon valvonta Tieteellinen ja tekninen valvonta: Valvonnasta vastaavat komission vastuulliset yksiköt neuvoston päätöksellä perustetun TEMPUS-ohjelman komitean lausunnon perusteella. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 9.1 Erityistavoitteet TEMPUS-ohjelmasta myönnettävä rahoitus kohdistetaan kolmelle suurelle osa-alueelle (katso myös kohta 7.2): Eurooppalaiset yhteishankkeet - Opetusta ja koulutusta koskevat yhteiset toimet, henkilöstön ja opiskelijoiden vaihto-ohjelmien kehittäminen sekä tuensaajamaiden ja Euroopan yhteisön korkeakoulujen ja/tai yritysten välisten yhteistyömahdollisuuksien kehittäminen. Rakenteelliset toimet - Seminaarit, tutkimukset, tekninen apu ja apurahat, joilla pyritään edistämään seuraavien seikkojen suunnittelua ja toteuttamista: - strateginen suunnittelu - korkeakoulujen institutionaalinen kehittäminen korkeakoulun tai tiedekunnan tasolla. Yksilökohtaiset apurahat - Opettajien, kouluttajien, korkeakoulujen hallintovirkamiesten ja muiden koulutusalan asiantuntijoiden toisiin maihin suuntautuvien vierailumahdollisuuksien edistäminen. Vierailuihin voivat kuulua erityisesti seuraavat alat : - kurssien ja didaktisen materiaalin kehittäminen - henkilöstön kehittäminen, erityisesti uudelleenkoulutuksen ja yrityksissä suoritettujen harjoittelujaksojen avulla - opetustehtävät - korkeakoulutuksen kehittämistä tukevat toimet. - Eurooppalaisille yhdistyksille myönnetty tuki julkaisuihin ja muuhun tiedotustoimintaan sekä tutkimuksiin, analyyseihin ja tarkastuksiin. 9.2 Toimenpiteen perustelut Ohjelman tarkoituksena on antaa ulkopuolista apua tuensaajamaiden korkeakouluille Euroopan yhteisön ja sen ulkopuolisten maiden (G-24-ryhmän maat, Malta, Kypros ja Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat) vastaavien instituutioiden kanssa tehdyn yhteistyön kautta. Tämän lähestymistavan olennainen osa on ohjelmaan osallistuvien Euroopan yhteisön korkeakoulujen sitoutuminen samanaikaiseen rahoitukseen, joka ei toteutuisi, jos TEMPUS-ohjelman määrärahat kohdistettaisiin suoraan tuensaajamaihin. Lisäksi Euroopan yhteisön korkeakoulut tuovat ohjelmaan yhteydet, kokemuksen ja materiaalin, joita tarvitaan tuensaajamaiden korkeakoulujärjestelmien kehittämiseen, omien korkeakouluopetusta koskevien hankkeittensa mukaisesti. Tämä korkeakoulutuksen uudistamiseen tähtäävä yhteistyöohjelma on erittäin arvokas tuensaajamaille, joilla ei ole pitkään aikaan ollut suhteita länsimaiden korkeakouluihin. Niiden olisi mahdotonta rahoittaa yksin sellaisia uudistuksia, joita toteutetaan ohjelman yhteydessä. 9.2.1. Toimenpiteestä aiheutuvat menot a) Kansalliset hankkeet Phare-ohjelman (Keski- ja Itä-Euroopan assosioitumattomat maat) ja Tacis-ohjelman (uudet itsenäiset valtiot ja Mongolia) tuensaajamaat päättävät vuosittain TEMPUS-ohjelmalle osoitettavasta osuudesta käytettävissä olevien kokonaismäärärahojen puitteissa. b) Tekninen apu komissiolle Komissiolle teknistä apua varten myönnetty määräraha kattaa kaikki TEMPUS III -ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät toimet (julkaisut, kokoukset ja seminaarit, konferenssit, seurantakäynnit, arvioinnin jne.). 9.2.2. Välilliset vaikutukset TEMPUS-ohjelman keskeisenä tehtävänä on korkeakouluopetuksen kehittäminen. Ohjelmalla on kuitenkin huomattava vaikutus myös korkeakoulujen muuhun toimintaan. Tutkimustoiminta hyötyy merkittävästi TEMPUS-ohjelmasta, ja lisäksi ohjelmalla on vaikutusta myös uusien opetusrakenteiden ja korkeakoulujen tutkintojärjestelmien kehittämiseen ja tutkintojen keskinäiseen tunnustamiseen. Ohjelman arviointi on myös osoittanut, että jäsenvaltioiden asianomaiset korkeakoulut ovat saaneet merkittävää hyötyä erityisesti uudistaessaan omia koulutusohjelmiaan. Kumppanuusmaiden ja Euroopan yhteisön välinen keskinäinen ymmärtämys on selvästi lisääntynyt, mikä muodostaa vankan pohjan uusille yhteyksille ja yhteistyölle, erityisesti talouden kannalta. 9.2.3. Kerrannaisvaikutukset TEMPUS-ohjelman talousarviosta voidaan kattaa mukana olevista hankkeista aiheutuneet kulut kokonaisuudessaan. Monet tekijät ovat kuitenkin edistäneet eurooppalaisten yhteishankkeiden rahoitusta, erityisesti seuraavat seikat: - Euroopan yhteisön korkeakoulut eivät monissa tapauksissa vaadi korvausta infrastruktuurin kustannuksista eivätkä kaikista henkilöstökuluistaan - riittävän rahoituksen puuttuessa hakemuksia on hylätty runsaasti, minkä vuoksi korkeakoulut ovat tehneet ehdotuksia yhteisrahoituksesta; tämä osoittaa, että ohjelmaan osallistuvat korkeakoulut ovat todella sitoutuneet hankkeisiin - Euroopan yhteisön ulkopuolisten G-24-maiden osallistuminen tuo mukanaan uusia rahoituslähteitä, koska nämä maat korvaavat kokonaan osallistumisestaan aiheutuneet kustannukset. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 9.3.1. Suoritusten indikaattoreita Arvioinnissa käytettyjä suoritusten indikaattoreita ovat ne muuttujat, joita on käytetty kutakin eurooppalaista yhteishanketta (JEP-hanketta) määriteltäessä. Niiden lisäksi käytetään erityisiä indikaattoreita, jotta otetaan huomioon ne hyvin erilaiset olosuhteet, joissa JEP-hankkeita toteutetaan kumppanuusmaissa. 9.3.2 Arviointia koskevat yksityiskohtaiset ohjeet ja arvioinnin aikataulu TEMPUS-ohjelmasta on laadittu useita arviointeja: - TEMPUS-ohjelman ensimmäisen vaiheen väliarviointi, joka perustui ulkopuoliseen arviointiin, esitettiin yhteisön toimielimille helmikuussa 1993 (KOM(93) 29 lopullinen) - TEMPUS-ohjelman ensimmäisen vaiheen loppuarviointi, joka perustui samaten ulkopuoliseen arviointiin, julkaistiin syyskuussa 1996 (KOM(96) 428 lopullinen) - TEMPUS-ohjelman toisen vaiheen väliarviointi, joka perustui Phare-maiden osalta ulkopuoliseen arviointiin ja Tacis-maiden osalta komission tutkimuksiin, valmistui toukokuussa 1996 (KOM(96) 197 lopullinen). - TEMPUS-ohjelman toisen vaiheen väliraportti, joka julkaistiin heinäkuussa 1998 (KOM(1998) 379 lopullinen). Ohjelman jatkuva seuranta on olennainen osa ohjelmaa. Seurantaan kuuluvat sopimukseen perustuva sopimusosapuolten suorittama raportointi, vierailut paikan päällä sekä joukko konferensseja ja seminaareja, joissa käsitellään TEMPUS-ohjelman täytäntöönpanoon liittyviä erityisiä kysymyksiä. Päätösluonnoksessa ehdotetaan myös, että TEMPUS III -ohjelman välivaiheen arviointiraportti toimitetaan neuvostolle 30. huhtikuuta 2004 mennessä. 10. HALLINNOLLISET KULUT Tämä ehdotus ei vaikuta ohjelman täytäntöönpanoon osoitettujen työpaikkojen lukumäärään. Määrärahat otetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston nykyisistä varoista.