KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden vuonna 2014 toimittamien julkistaloutta koskevien tietojen laadusta /* COM/2015/088 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE jäsenvaltioiden vuonna 2014 toimittamien julkistaloutta koskevien tietojen laadusta SISÄLLYSLUETTELO 1. Tausta. 3 2. Keskeiset havainnot julkistalouden alijäämää ja velkaa koskevien tietojen toimituksista vuonna 2014 3 2.1. Oikea-aikaisuus, luotettavuus ja täydellisyys. 3 2.1.1. Oikea-aikaisuus. 3 2.1.2. Luotettavuus. 4 2.1.3. Taulukoiden ja niitä tukevan aineiston täydellisyys. 5 2.1.4. Rahoituskriisiä koskevat lisätaulukot 6 2.1.5. Hallitustenvälistä lainanantoa koskeva kyselylomake. 7 2.2. Tilastotietojen kirjaussääntöjen mukaisuus ja yhtenäisyys. 7 2.2.1. Tietojenvaihto ja selvennykset 7 2.2.2. Konsultointikäynnit ja menetelmiä koskevat tarkastuskäynnit 7 2.2.3. Eurostatin erityiset neuvot 8 2.2.4. Julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 tarkoitetun tutkinnan käynnistäminen 8 2.2.5. Viime aikoina käsiteltyjä menetelmäkysymyksiä. 9 2.2.6. Perustana olevan julkisyhteisöjen tilinpidon yhtenäisyys. 9 2.3. Julkistaminen. 10 2.3.1. Keskeisten lukujen ja yksityiskohtaisten raportointitaulukoiden julkaiseminen. 10 2.3.2. Tietojen laatua koskevat varaumat 11 2.3.3. Toimitettujen tietojen muutokset 11 2.3.4. Metatietojen julkaiseminen (kuvaukset) 11 3. Päätelmät. 11 1. Tausta Euroopan yhteisön perustamissopimukseen[1] (sellaisena kuin se on muutettuna) liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan soveltamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 479/2009 8 artiklan 3 kohdassa säädetään, että komissio (Eurostat), jäljempänä ’Eurostat’, antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle säännöllisesti selvityksen jäsenvaltioiden toimittamien toteutuneiden tietojen laadusta. Tässä vuotuisessa selvityksessä arvioidaan yleisesti sitä, ovatko tiedot oikea-aikaisia, luotettavia, täydellisiä, kirjaussääntöjen mukaisia ja yhtenäisiä. Komissio hyväksyi edellisen kertomuksen (vuoden 2013 ilmoituksista) 7. maaliskuuta 2014[2]. Eurostat arvioi säännöllisesti jäsenvaltioiden toimittamien toteutuneiden tietojen laatua sekä niiden perustana olevaa julkisyhteisöjen sektorin tilinpitoa, joka laadittiin ensimmäisen kerran lokakuussa 2014 Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmästä unionissa (EKT 2010) 21. toukokuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 549/2013[3] mukaisesti. Tässä keskitytään tekijöihin, jotka selittävät julkisyhteisöjen alijäämän/ylijäämän ja julkista velkaa koskevat muutokset. Jäsenvaltiot lähettävät tiedot Eurostatille kahdesti vuodessa osana liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportointitaulukkoja sekä lisätietoina, jotka kuuluvat talouskriisiä koskevissa lisätaulukoissa olevia liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportointitaulukoihin liittyviin kyselyihin, ja myös jäsenvaltioiden kahdenvälisinä selvennyksinä. Eurostat käy lisäksi jatkuvaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa tekemällä niihin säännöllisiä konsultointikäyntejä. Tämä kertomus perustuu keskeisiin havaintoihin ja tuloksiin vuonna 2014 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaisesti toimitetuista tiedoista. Siinä keskitytään viimeisimpään tietojen toimitukseen lokakuussa 2014. Aiheellisissa tapauksissa sitä verrataan vuoden 2014 huhtikuun toimitukseen tai vuoden 2013 toimituksiin. 2. Keskeiset havainnot julkistalouden alijäämää ja velkaa koskevien tietojen toimituksista vuonna 2014 2.1. Oikea-aikaisuus, luotettavuus ja täydellisyys 2.1.1. Oikea-aikaisuus Jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille ennakoidut ja toteutuneet liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät tiedot kahdesti vuodessa, ennen 1. päivää huhtikuuta ja 1. päivää lokakuuta[4]. Vuonna 2014 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn mukaiset tietojen toimitukset kattoivat vuodet 2010–2014. Vuotta 2014 koskevat luvut ovat kansallisten viranomaisten ennakoimia, ja vuosia 2010–2013 koskevat luvut ovat toteutuneita[5]. Asetuksen (EY) N:o 479/2009 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti Eurostat arvioi jäsenvaltioiden toimittamat toteutuneet tiedot, mutta ei ennakoituja tietoja. Tietojen toimittamiselle asetettuja määräaikoja noudatetaan erittäin hyvin. Vuoden 2014 molemmissa toimituksissa kaikki jäsenvaltiot toimittivat toteutuneet tietonsa ennen määräajan umpeutumista. Ennakoiduista tiedoista todettakoon, että jotkin jäsenvaltiot toimittivat vuotta 2014 koskevat ennakoidut tiedot myöhemmin kuin toteutuneet tiedot. 2.1.2. Luotettavuus Huhtikuun 2014 ja lokakuun 2014 toimitusten välillä tehdyt tarkistukset johtuivat lähinnä uuden EKT 2010:n käyttöönotosta ja muista tilastollisista muutoksista. Toisin kuin aiempina vuosina velkasuhdetta tarkistettiin enemmän kuin alijäämää, mikä johtuu erityisesti julkisten yksiköiden uudelleenluokituksesta julkisyhteisöjen sektoriin sekä huomattavasta BKT:n kasvusta. Uudessa EKT 2010:ssa tehtiin kolme pääasiallista menetelmällistä muutosta: · Julkisyhteisöjen sektorin määrittämisessä käytettyjen kriteerien soveltamisalan muutos, joka voi johtaa yksiköiden uudelleenluokittelemiseen julkisyhteisöjen sektorille tai sen ulkopuolelle. · Eläkerahastoihin liittyvien valtiolle suoritettujen kertakorvausten kirjaamisessa tehty muutos. · Swap- ja korkotermiinijärjestelyihin liittyvien nettokorkovirtojen mukautuksen poistaminen. Lokakuun lehdistötiedotteen mukana toimitettiin yksityiskohtainen taulukko, jossa oli tiedot tärkeimmistä muutoksista jäsenvaltioittain ja vuosittain[6]. Suurimmat positiiviset muutokset[7] vuoden 2013 alijäämään prosenttiosuutena BKT:sta todettiin Irlannissa (+1,5 prosenttiyksikköä), Luxemburgissa (+0,6 prosenttiyksikköä), Kyproksessa (+0,5 prosenttiyksikköä) ja Kreikassa (+0,5 prosenttiyksikköä). Suurin negatiivinen alijäämän muutos[8] tapahtui Liettuassa (-0,5 prosenttiyksikköä), ja viidessä jäsenvaltiossa se oli -0,3 prosenttiyksikköä. Yleensä BKT:n muutokset eivät vaikuta merkittävästi julkisen talouden alijäämään, mutta EKT 2010:n ja muiden muutosten (joissakin tapauksissa vertailussa tapahtuneiden muutosten) seurauksena useat jäsenvaltiot ovat tarkistaneet huomattavasti BKT:taan (yleensä kasvattaneet sitä). BKT:n tarkistaminen ylöspäin on parantanut huomattavasti vuoden 2013 alijäämälukuja Kyproksessa (+0,5 prosenttiyksikköä), Irlannissa (+0,4 prosenttiyksikköä) ja Sloveniassa (+0,4 prosenttiyksikköä) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (+0,3 prosenttiyksikköä). Kun kyse on vuoden 2013 alijäämän tarkistuksista, jotka johtuvat EKT 2010:n käyttöönotosta, suurin myönteinen muutos havaitaan Irlannissa (+0,9 prosenttiyksikköä) ja Kreikassa (+0,3 prosenttiyksikköä), kun taas suurimmat kielteiset muutokset kirjattiin Liettuassa (-0,5 prosenttiyksikköä) ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa (-0,4 prosenttiyksikköä). Muita suuria muutoksia 2013 alijäämään (jotka eivät liity EKT 2010:n käyttöönottoon julkisen talouden tileillä tai BKT:n muutoksiin) havaittiin Luxemburgissa (+0,5 prosenttiyksikköä), Slovakiassa (+0,3 prosenttiyksikköä), Virossa (-0,3 prosenttiyksikköä) ja Belgiassa (-0,4 prosenttiyksikköä). Eräät jäsenvaltiot ovat tarkistaneet vuoden 2013 velkasuhdettaan huomattavasti. BKT:n tarkistusten nimittäjävaikutus on yleensä suurempi julkisen talouden velkasuhteeseen kuin julkisen talouden alijäämään. BKT:n tarkistus ylöspäin vaikuttaa alentaa velkasuhdetta merkittävästi (erityisesti silloin, kun velkataso on korkea). Yhdeksän jäsenvaltiota tarkisti vuoden 2013 velkasuhdettaan vähintään 2 prosenttiyksiköllä suhteessa BKT:hen: Kypros (-9,5 prosenttiyksikköä), Alankomaat (-4,9 prosenttiyksikköä), Italia (-4,8 prosenttiyksikköä), Yhdistynyt kuningaskunta (-3,3 prosenttiyksikköä), Malta (-3,2 prosenttiyksikköä), Ruotsi (-2,0 prosenttiyksikköä), Belgia (+3,0 prosenttiyksikköä), Itävalta (+6,7 prosenttiyksikköä) ja Kroatia (+8,6 prosenttiyksikköä). BKT:n muutosten vaikutus velkasuhteeseen oli erityisen huomattavaa Irlannissa ja Kyproksessa, joskin Irlannissa tämä korvautui suurelta osalta EKT 2010:n vaikutuksesta (näin oli myös Portugalissa). EKT 2010:n käyttöönotosta johtuva velan tarkistaminen (osoittaja) on selvästi merkittävämpi kuin tarkistukset, jotka liittyvät muihin syihin kaikissa EU-maissa Tanskaa lukuun ottamatta. Silti näillä muilla tarkistuksilla oli suhteellisen voimakas vaikutus Belgiassa (+1,7 prosenttiyksikköä), Tanskassa (+1,1 prosenttiyksikköä) ja Ranskassa (+0,9 prosenttiyksikköä). 2.1.3. Taulukoiden ja niitä tukevan aineiston täydellisyys Raportointitaulukoiden täyttäminen on lakisääteinen velvollisuus ja välttämätön edellytys sille, että Eurostat voi valvoa tietojen laatua. Asetuksen (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) 8 artiklan 2 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on toimitettava Eurostatille asiaankuuluvat tilastotiedot, joilla ”tarkoitetaan erityisesti seuraavia: a) kansantalouden tilinpidosta saatavat tiedot; b) kuvaukset; c) liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn lukuja koskevat taulukot; d) liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn puitteissa toimitettavia tietoja koskevat lisäkyselyt ja selvennykset.” Liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä varten on neljä raportointitaulukkoa. Taulukko 1 kattaa julkistalouden alijäämää/ylijäämää ja velkaa koskevien tietojen toimitukset, taulukoissa 2A–2D esitetään tiedot, jotka selittävät julkisen talouden rahoitusaseman kansallisten määritelmien ja kunkin julkistalouden alasektorin alijäämän/ylijäämän väliset erot ja taulukoissa 3A–3D esitetään tiedot, jotka selittävät julkisen talouden alijäämään/ylijäämän ja muiden olennaisten tekijöiden vaikutusta julkisen talouden velan määrän vaihteluun ja velkojen konsolidointiin. Taulukko 4 sisältää tietoja pääasiassa kauppaluotoista ja ennakoista[9]. Raportointitaulukkojen 1–3 täyttäminen on lakisääteinen velvollisuus. Taulukot 1 ja 2A (valtionhallinto) koskevat vuosia 2010–2014 ja muut taulukot vuosia 2010–2013[10]. Suurin osa jäsenvaltioista täytti kaikki liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät taulukot[11]. Taulukon 2 osalta lokakuun 2014 tietojen toimituksessa kaikki jäsenvaltiot määrittivät yhteyden tasapainoerien ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yli-/alijäämätietojen välillä kaikkien alasektorien osalta. Yhdistyneen kuningaskunnan tasapainoerien katsotaan perustuvan EKT 2010:een. Näin ollen on ilmoitettu hyvin harvoista mukautuksista, joilla tasapainoerät on muutettu alijäämäksi/ylijäämäksi EKT:n mukaisesti. Myös jotkin muut maat ilmoittivat ainoastaan vähäisistä oikaisuerien määristä. Taulukossa 3 kaikki jäsenvaltiot eivät tehneet kaikkia jaotteluja. Taulukossa ei aina annettu erityisesti lainoja ja osuuksia koskevia yksityiskohtaisia tietoja. Vaikka jotkin jäsenvaltiot ovat parantaneet toimiaan, liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn taulukon 4 yleinen kattavuus jättää monissa tapauksissa toivomisen varaa. Erityisesti on todettava, että monet maat eivät toimita täydellisiä tietoja kauppaluottoihin ja ennakoihin liittyvistä vastuista. Nämä tiedot antaisivat kokonaisemman kuvan julkisen talouden veloista. Taulukoiden täyttämistä voitaisiin vieläkin parantaa. Avoimilla kysymyksillä ei kuitenkaan liene suurta vaikutusta tietojen laatuun. Kaikki jäsenvaltiot toimittivat vastauksensa raportointitaulukoihin liittyvään kyselyyn[12]. Vaikka kattavuus ja vastausten laatu ovatkin edelleen parantuneet viime vuosista, tilannetta pitäisi vielä parantaa, sillä jotkin jäsenvaltiot eivät ilmoittaneet kaikkia kyselyssä pyydettyjä yksityiskohtia. Kyse on erityisesti tiedoista, jotka koskevat valtionhallinnon saatavia ja velkojen mitätöintiä, muiden saamisten ja velkojen jaottelua, valtiontakauksien kirjaamista (lähinnä paikallishallinnon alasektori) ja pääomanlisäyksiä. 2.1.4. Rahoituskriisiä koskevat lisätaulukot Eurostat on koonnut 15. heinäkuuta 2009 lähtien rahoituskriisiä koskevia tietosarjoja lisätaulukkoon. Vuonna 2014 kerätyt tiedot koskevat vuosia 2007–2013. Kahdeksaa jäsenvaltiota (Bulgaria, Tšekki, Viro, Kroatia, Malta, Puola, Romania ja Slovakia) lukuun ottamatta kaikki jäsenvaltiot toimittivat tietoja vuosina 2007–2013 finanssikriisin vuoksi toteutetuista valtion tukitoimista. Eurostat julkaisi liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien lehdistötiedotteiden ohessa muistion, jossa se analysoi näitä tietoja[13]. 2.1.5. Hallitustenvälistä lainanantoa koskeva kyselylomake Jäsenvaltiot toimittavat tietoja myös hallitusten kahdenvälisestä lainanannosta, jota toteutetaan yleensä rahoitustukiohjelmien yhteydessä. Nämä tiedot samoin kuin tietoja hallitustenvälisestä lainanannosta Euroopan rahoitusvakausvälineen (ERVV) yhteydessä esitetään liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvissä tiedotteissa. Vuoden 2013 tiedot koskevat pääasiassa lainanantoa Kreikalle, Irlannille ja Portugalille. Tällainen hallitusten kahdenvälinen lainananto ja ERVV:n yhteydessä toteutunut hallitustenvälinen lainananto on lisääntynyt huomattavasti finanssikriisin yhteydessä. Nämä määrät vähennetään laskettaessa EMU-kriteerien mukaista velkaa koskevia EU28- ja euroalueaggregaatteja[14], jotka molemmat esitetään konsolidoinnin perusteella. Konsolidoinnin vuoksi EU28- ja euroalueaggregaatit eivät vastaa jäsenvaltioiden velan aritmeettista summaa (ts. edellä mainittu hallitustenvälinen lainananto ei ole niissä mukana kaksinkertaisen laskemisen välttämiseksi). Jäsenvaltioita koskevat vuosilta 2011, 2012 ja 2013 ilmoitetut luvut sisältävät näin ollen ERVV:hen liittyvät määrät. 2.2. Tilastotietojen kirjaussääntöjen mukaisuus ja yhtenäisyys 2.2.1. Tietojenvaihto ja selvennykset Tietojen toimitusjaksolla (tietojen toimittamisen määräajasta, joka oli 1. lokakuuta, tietojen julkaisemispäivään eli 21. lokakuuta 2014) Eurostat otti yhteyttä kaikkien jäsenvaltioiden kansallisiin tilastoviranomaisiin pyytääkseen lisätietoja ja saadakseen selvennyksiä kirjaussääntöjen soveltamiseen tiettyjen transaktioiden kohdalla. Tänä aikana Eurostat ja kansalliset viranomaiset kävivät vilkasta kirjeenvaihtoa. Ensimmäiset selvennyspyynnöt lähetettiin kaikille maille ennen 4. päivää lokakuuta. 21 maalle lähetettiin toiset pyynnöt ja viidelle maalle kolmas pyyntö. Yhdelle maalle lähetettiin vielä neljännet ja viidennet selvennyspyynnöt. Joiltakin mailta Eurostat pyysi tarkistettuja raportointitaulukoita. 2.2.2. Konsultointikäynnit ja menetelmiä koskevat tarkastuskäynnit Muutetussa asetuksessa (EY) N:o 479/2009 säädetään konsultointikäynneistä ja menetelmiä koskevista tarkastuskäynneistä. Jäsenvaltioihin tehdään säännöllisesti konsultointikäyntejä, joiden tarkoituksena on tarkastella toimitettuja tietoja ja menetelmällisiä kysymyksiä, keskustella tilastollisista lähteistä ja arvioida asiaankuuluvien kirjaussääntöjen noudattamista. Tällöin voidaan arvioida esimerkiksi julkisyhteisöjen rajaamista, kirjausajankohtaa ja julkisen talouden transaktioiden ja velkojen luokitusta. Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien säännöllisten konsultointikäyntien lukumäärä on kasvanut viime vuosina, ja niistä päätetään Eurostatissa kehitetyn riskinarviointimenettelyn pohjalta. Jos jonkin jäsenvaltion kohdalla nousee esiin erityinen tärkeä kysymys, jota ei voida ratkaista muutoin kuin fyysisellä tapaamisella kyseisten viranomaisten kanssa, tähän jäsenvaltioon järjestetään tapauskohtainen käynti lyhennetyn menettelyn mukaisesti. Vuoden 2014 marraskuuhun mennessä Eurostat teki liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyviä konsultointikäyntejä seuraavasti: Bulgaria (22.–23. tammikuuta), Belgia (3.–5. helmikuuta), Saksa (26.–27. helmikuuta), Kreikka (20.–21. maaliskuuta), Malta (20.–21. toukokuuta), Unkari (10.–11. kesäkuuta), Ranska (25.–26. kesäkuuta), Itävalta (7.–8. heinäkuuta), Kreikka (22.–23. syyskuuta), Kypros (24.–25. syyskuuta), Tanska (24.–25. syyskuuta), Portugali (10.–11. marraskuuta), Tšekki (19.–20. marraskuuta) ja Irlanti (26.–28. marraskuuta). Lisäksi tehtiin tapauskohtaisia käyntejä Belgiaan (13.–14. helmikuuta), Puolaan (2. syyskuuta), Romaniaan (8. syyskuuta) ja Luxemburgiin (18. syyskuuta). Eurostat teki teknisen vierailun Kroatiaan 2.–4. kesäkuuta, euron käyttöönottoa edeltävän käynnin Liettuaan 5.–6. maaliskuuta ja koulutuskäynnin Kroatiaan 8. – 9. syyskuuta. Kunkin konsultointikäynnin lopulliset tulokset samoin kuin kuvaus esitetyistä toimenpiteistä ja tilanteesta toimitetaan talous- ja rahoituskomitealle ja julkaistaan Eurostatin verkkosivustolla. Toimenpiteiden toteuttaminen parantaa tietojen laatua ajan mittaan. Menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä suoritetaan yleensä ainoastaan, jos Eurostat on havainnut tietojen laadussa merkittäviä riskejä tai mahdollisia ongelmia etenkin sovellettavien menetelmien, käsitteiden tai luokitusten osalta. Vuonna 2014 ei tehty menetelmiä koskevia tarkastuskäyntejä. 2.2.3. Eurostatin erityiset neuvot Jäsenvaltiot pyytävät Eurostatilta säännöllisesti lausuntoja suunnitteilla olevien tai jo suoritettujen transaktioiden kirjausta koskevista kysymyksistä. Eurostat antaa neuvontaa voimassa olevien ohjeiden mukaisesti. Noudattaakseen asetuksen (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) avoimuussäännöstä Eurostat julkaisee lausuntonsa[15], ellei kyseinen jäsenvaltio esitä vastalauseita. Eurostat julkaisi 16 ennakko-ohjetta vuonna 2014. 2.2.4. Julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 tarkoitetun tutkinnan käynnistäminen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 valtuutetaan komissio aloittamaan tutkinta, jos epäillään tapahtuneen tahallisesta väärien tietojen ilmoittamisesta tai törkeästä huolimattomuudesta johtuvaa tilastojen väärentämistä. Asetuksessa (EU) N:o 1173/2011 otetaan käyttöön tutkintamenettelyä koskevat säännöt ja säädetään tilastojen väärentämisestä johtuvista taloudellisista seuraamuksista (enimmillään 0,2 % BKT:sta). Euroopan komissio päätti 11. heinäkuuta 2014 aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn mahdollisesta tilastojen väärentämisestä Valencian alueella Espanjassa (Comunidad Valenciana)[16]. Tutkimuksessa selvitetään, onko tahallinen tai törkeän tuottamuksellinen kulujen väärä ilmoittaminen alueella aiheuttanut Espanjan kansallisten velka- ja alijäämätietojen vääristymisen vuosina 1988–2011. Tämä on ensimmäinen kerta, kun komissio käyttää talouspolitiikan ohjauspaketin (ns. six-pack-lainsäädännön) mukaisia uusia toimivaltuuksiaan tutkiakseen mahdollista jäsenvaltion velka- ja alijäämätietojen väärentämistä. Jos komissio katsoo, että tutkimus vahvistaa väärien tietojen antamisen, se voi suosittaa, että neuvosto määrää jäsenvaltion maksettavaksi sakkoa. Tarkastelu on edelleen käynnissä. Komissio ei aseta kyseenalaiseksi nykyisiä Espanjan liiallista alijäämää koskevan menettelyn tilastojen tarkkuutta. 2.2.5. Viime aikoina käsiteltyjä menetelmäkysymyksiä Tavanomaiseen tapaansa Eurostat arvioi EKT 2010:n sääntöjen asianmukaista noudattamista, erityisesti suhteessa tuoreimpiin asetuksen (EY) N:o 479/2009 10 artiklan 2 kohdan mukaisiin päätöksiinsä. Päätökset sisältyvät julkisen talouden alijäämää ja valtion velkaa käsittelevään käsikirjaan (”Manual on Government Deficit and Debt”), jonka viimeisin versio julkaistiin elokuussa 2014[17]. Uusi versio sisältää kahdeksan osaa, mutta vain jotkin luvut oli päivitettävä, jotta se olisi yhdenmukainen EKT 2010:n kanssa. Eurostat antaa lisää liiallista alijäämää koskevan menettelyn ja julkisyhteisöjen rahoitustilastojen kirjaussääntöjä koskevia menetelmällisiä ohjausasiakirjoja, jotka täydentävät EKT 2010:n yleisiä sääntöjä. Eurostat julkaisee ohjeet jäsenvaltioita kuultuaan. Eurostat julkaisi vuonna 2014 kolmet ohjeet: – Keskusvarastointiyksiköiden luokittelu EKT 2010:ssa. – Laskennalliset verosaamiset ja niihin liittyvien verohyvitysten kirjaaminen EKT 2010:ssa. – Takaisinperintälausekkeiden käsittely, kun kyse on julkisten omaisuuserien myynnistä kansantalouden tilinpidossa. Tammikuusta 2013 alkaen Eurostat on julkaissut verkkosivuillaan luetteloa liiallisia alijäämiä koskevista menettelyistä (Inventory of EDP processes). Siinä selostetaan menettelyjä ja periaatteita, joita Eurostat soveltaa liiallisia alijäämiä koskeviin menettelyihin liittyvien tietojen todentamisessa. 2.2.6. Perustana olevan julkisyhteisöjen tilinpidon yhtenäisyys Asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) vahvistetut tietojen toimittamisen määräajat, kunkin vuoden 1. huhtikuuta ja 1. lokakuuta, otettiin käyttöön, jotta varmistetaan yhtenäisyys perustana olevan julkisyhteisöjen sektorin vuosittaisen ja neljännesvuosittaisen tilinpidon kanssa. Nämä tilinpitotiedot toimitetaan Eurostatille useissa EKT:n mukaisissa taulukkolähetyksissä. Eurostat tarkastelee järjestelmällisesti ilmoitettujen lukujen yhtenäisyyttä suhteessa niiden perustana oleviin tilinpitotietoihin julkisyhteisöjen sektorista. Esimerkiksi julkisyhteisöjen kokonaismenojen ja -tulojen olisi vastattava toimitettuja alijäämälukuja. Neljännesvuosittaisten julkisyhteisöjen rahoitustilien osalta on kuitenkin ilmoitettava euroalueen maiden alustavat tiedot ennen liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaista ilmoitusta (t + 85 päivää). Liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen ja toimitettujen EKT 2010:n mukaisten julkisyhteisöjen tilinpitotietojen yhtenäisyys on parantunut viime vuosina. Yhtenäisyys on yleensä toteutunut paremmin muiden tilien kuin rahoitustilien osalta. Lokakuun 2014 toimituksen yhteydessä liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät luvut ja neljännesvuosittaiset julkisyhteisöjen pääaggregaatit olivat julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisen velan sekä muiden kuin rahoitustietojen (EKT-taulukot 2 ja 25) osalta täysin yhtenäiset. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vielä toteutettava toimia, joilla varmistetaan, että liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvät luvut ja EKT-taulukot ovat yhtenäisiä myös rahoitustietojen osalta. Lokakuun 2014 tietojen toimituksessa ilmeni huomattavia eroja liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvien tietojen ja neljännesvuosittaisten rahoitustilien välillä viidessä jäsenvaltiossa (Belgia, Saksa, Kreikka, Luxemburg ja Itävalta). Pienempiä eroja havaittiin neljässä maassa. 2.3. Julkistaminen 2.3.1. Keskeisten lukujen ja yksityiskohtaisten raportointitaulukoiden julkaiseminen Asetuksen (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) 14 artiklan 1 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Komissio (Eurostat) toimittaa tiedot toteutuneesta julkistalouden alijäämästä ja velasta liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä laaditun pöytäkirjan soveltamista varten kolmen viikon kuluessa […] ilmoittamisen määräajoista […]. Tiedot toimitetaan julkaisemalla ne.” Julkistalouden alijäämää ja velkaa koskevat tiedot julkaistiin 23. huhtikuuta[18] ja 21. lokakuuta[19] 2014 yhdessä raportointitaulukoiden kanssa sellaisina kuin jäsenvaltiot olivat ne toimittaneet. Eurostat on helmikuusta 2012 lähtien julkaissut säännöllisesti lehdistötiedotteen EMU-kriteerien mukaisesta julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisesta velasta. Julkaisun aikataulu on noin T + 115 päivää. Helmikuusta 2014 lähtien Eurostat on julkaissut lehdistötiedotteen julkisyhteisöjen neljännesvuosittaisesta alijäämästä. Asetuksen (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) mukaan jäsenvaltioiden on julkaistava toteutuneet alijäämä- ja velkatiedot. Kaikki jäsenvaltiot julkaisevat alijäämä- ja velkaluvut kansallisesti. Useimmat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Eurostatille, että ne julkaisevat kaikki raportointitaulukot. Kuusi jäsenvaltiota (Bulgaria, Italia, Luxemburg, Malta, Puola ja Slovakia) julkaisee vain osan raportointitaulukoista, ja yksi jäsenvaltio, Ranska, ei julkaise liiallista alijäämää koskevaan menettelyyn liittyviä taulukoita kansallisesti. 2.3.2. Tietojen laatua koskevat varaumat Eurostat esitti Alankomaiden toimittamien tietojen laatua koskevan varauman vuoden 2014 huhtikuun liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa, koska vuonna 2013 suoritettuun SNS Reaalin kansallistamiseen ja rakenneuudistukseen liittyvät hallituksen toimet aiheuttivat epävarmuustekijöitä tilastollisiin vaikutuksiin. Alankomaiden tilastoviranomaiset selvittivät asiaa, ja Eurostat peruutti varauman lokakuun 2014 liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisessa ilmoituksessa. Eurostat peruutti lisäksi huhtikuussa 2014 varauman, jonka se oli esittänyt Itävallan lokakuussa 2013 liiallisia alijäämiä koskevien tietojen toimituksessa toimittamien tietojen laadusta. Varauma johtui valtiontalouden tarkastusviraston Salzburgin osavaltiota koskevan raportin päätelmien tilastollisiin vaikutuksiin liittyvistä epävarmuustekijöistä. Itävallan tilastoviranomaisten tutkimusten jälkeen raportoituihin alijäämä- ja velkatietoihin sisällytettiin tarvittavia tarkistuksia. 2.3.3. Toimitettujen tietojen muutokset Eurostat ei muuttanut jäsenvaltioiden huhtikuun ja lokakuun 2014 liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn tietojen toimituksissa ilmoittamia tietoja. 2.3.4. Metatietojen julkaiseminen (kuvaukset[20]) Asetuksessa (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna) täsmennetään, että liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvaukset ovat niitä tilastotietoja, jotka jäsenvaltioiden on toimitettava, jotta Eurostat voi tarkistaa EKT:n sääntöjen noudattamisen. Lisäksi asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on julkistettava kuvauksensa. Eurostat on ottanut käyttöön liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvauksen päivitetyn mallin, joka sisältää rakenteellisia muutoksia ja edellyttää entistä yksityiskohtaisempia tietoja. Tarkistetut liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvaukset julkaistiin 12. joulukuuta 2013[21]. Uudet liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn kuvaukset 20 jäsenvaltiolle ovat saatavilla Eurostatin verkkosivustolla. Muiden jäsenvaltioiden eli Belgian, Kroatian, Irlannin, Luxemburgin, Alankomaiden, Itävallan ja Yhdistyneen kuningaskunnan osalta uusia kuvauksia koskeva työ on vielä kesken. Eurostat käy jatkuvaa täytäntöönpanosuunnitelmia koskevaa vuoropuhelua jäsenvaltioiden kanssa. Viiveet selittyvät EKT 2010:n täytäntöönpanon asettamisesta etusijalle. Uusi EKT 2010:n mukautettu kuvauksen malli on hyväksytty, ja se on määrä julkaista vuoden 2015 lopulla. 3. Päätelmät Eurostat panee merkille, että toimitettujen tietojen yhtenäisyys ja täydellisyys ovat yleisesti parantuneet. Joitakin ongelmia on kuitenkin edelleen, ja jäsenvaltioiden olisikin tehostettava toimiaan, jotta ne voisivat parantaa ilmoitettujen kauppaluottotietojen kattavuutta ja laatua ja saavuttaa sama laatutaso muita julkisen talouden velkoja laskettaessa. Tämä koskee erityisesti Belgiaa, Tanskaa, Saksaa, Irlantia, Kreikkaa, Ranskaa, Kroatiaa, Italiaa, Kyprosta, Maltaa, Alankomaita ja Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Eurostat esitti huhtikuun 2014 toimituksessa liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn yhteydessä toimitettujen tietojen laatua koskevan varauman Alankomaiden osalta. Varauma peruutettiin lokakuussa 2014. Muita varaumia tai toimitettujen tietojen muutoksia ei ollut lokakuun 2014 lehdistötiedotteessa, joka oli ensimmäinen EKT 2010:n mukainen liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukainen ilmoitus. Aiempien julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevien tietojen tarkistukset olivat täysin perusteltuja EKT 2010:n täytäntöönpanon vuoksi. Eurostatin mukaan julkistalouden tietojen toimittamisen laadun parantamisessa edistyttiin edelleen vuonna 2014. Jäsenvaltiot lähettivät Eurostatille aiempaa parempia tietoja niin liiallisia alijäämiä koskevaan menettelyyn liittyvissä raportointitaulukoissa kuin muissa asiaan liittyvissä tilastoissa. [1] EUVL L 145, 10.6.2009, s. 1. [2] COM(2014) 122 final. [3] EUVL L 174, 26.6.2013, s.1–727. [4] Asetuksen (EY) N:o 479/2009, sellaisena kuin se on muutettuna, 3 artiklan 1 ja 3 kohta. [5] Toteutuneet tiedot voivat olla lopullisia, osittain valmiita tai arvioituja lukuja. [6] Katso http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Revisions-gov-deficit-debt-2010-2013.pdf/e1fb4083-c18a-4f69-9dbc-138fb73ad9a5 [7] Alijäämä pienenee. [8] Alijäämä suurenee. [9] Ks. 22. marraskuuta 1993 pidetyn neuvoston kokouksen pöytäkirjaan merkityt lausumat. https://webgate.ec.europa.eu/fpfis/mwikis/gfs/images/e/e7/Statements_9817.en93.pdf [10] Muutetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 479/2009 ei nimenomaisesti vaadita toimittamaan liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn raportointitaulukkojen muiden taulukkojen kuin 1 ja 2A ennakoidut tiedot. [11] Jäsenvaltioiden toimittamat taulukot löytyvät Eurostatin verkkosivustolta. Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-notification-tables [12] Kyselylomake käsittää 13 osaa, joissa pyydetään määrällisiä ja toisinaan myös laadullisia tietoja esimerkiksi seuraavilta aloilta: veroihin ja sosiaaliturvamaksuihin ja EU:hun liittyvät transaktiot, sotilastarvikkeiden hankinnat, valtiontakaukset, velkojen mitätöinnit, julkishallinnon toteuttamat julkisten yritysten pääomanlisäykset, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet jne. [13] Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/1015035/2022675/Background-note-fin-crisis-Oct-2014-final.pdf [14] Perussopimuksiin liitetyn liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyn pöytäkirjan mukaan julkinen velka on koko julkisyhteisösektorin konsolidoitu bruttovelka vuoden lopussa (nimellisarvo). Asetuksen (EY) N:o 479/2009 (sellaisena kuin se on muutettuna komission asetuksella (EU) N:o 220/2014) mukaan siihen sisältyvät seuraavat luokat: käteisraha ja talletukset (AF.2), velkapaperit (AF.3) ja lainat (AF.4) EKT 2010:n määritelmien mukaisesti. [15] Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/methodology/advice-to-member-states [16] C(2014) 4856 final. [17] Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/web/products-manuals-and-guidelines/-/KS-GQ-14-010 [18] Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5178982/2-23042014-AP-EN.PDF/83e13609-68f7-4cac-9dd7-0ccf92663564?version=1.0 [19] Katso: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/5182258/2-21102014-AP-EN.PDF/497e3b55-dca0-482f-93e0-d82f81bc92d7?version=1.0 [20] Kuvaukset toteutunutta alijäämää ja velkaa koskevien tietojen keräämiseen käytettävistä menetelmistä, menettelyistä ja lähteistä sekä niiden taustalla olevista julkistalouden tileistä. [21] http://ec.europa.eu/eurostat/web/government-finance-statistics/excessive-deficit-procedure/edp-inventories