FI Euroopan unionin virallinen lehti C 251/8

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

2013/C 251/06

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa rekisteröintihakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annettu

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006 (2)

”DAUJĖNŲ NAMINĖ DUONA”

EY-N:o: LT-PGI-0005-01059-28.11.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi

”Daujėnų naminė duona”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Liettua

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1 Tuotelaji

Luokka 2.4 – Leipomo-, konditoria-, makeis- ja keksituotteet

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

SMM-tuote ”Daujėnų naminė duona” on tumma ruisleipä, jota valmistetaan täysin kotiteollisesti perinteisen menetelmän mukaan. Ruisjauhoista valmistettu taikina hapatetaan luonnollisesti spontaanisella käymisellä kokonaan tammipuusta valmistetussa kaukalossa tai kaukalossa, jonka pohja ja sivut on tehty tammesta. Leipä paistetaan hiilloksella tai kuumassa uunissa.

Muoto

soikea tai suorakaiteen muotoinen.

Paino

soikea leipä: 4–4,5 kg

suorakaiteen muotoinen leipä: 4,5–10 kg.

Ulkonäkö

Vaihtelee käyttötarkoituksen mukaan. Arkikäyttöön tarkoitetut leivät ovat sileäpintaisia, mutta juhlia tai erityistilaisuuksia varten leivät koristellaan ruistaikinasta valmistetuin erityistekstein, koristekuvioin tai kukka-aihein.

Pinta voidaan paistaa hyvinkin tummaksi, jolloin siinä on näkyviä halkeamia.

Kuoren paksuus on sama kaikilla muodoilla, päältä enintään 6 mm ja alapuolelta enintään 4 mm. Kuoren väri vaihtelee ruskeasta tummanruskeaan.

Paistetun jäähdytetyn leivän sisus on väriltään vaaleanruskea ja rakenteeltaan joustava, huokoinen, tasaisen yhtenäinen, vailla koloja tai tiivistymiä ja melko tahmea; paikoitellen siinä on näkyvissä kuminansiemeniä.

Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet

sisuksen kosteuspitoisuus enintään 43 %

sisuksen happamuus enintään 11 astetta (kokonaishappopitoisuus)

sisuksen huokoisuus vähintään 57 %.

Maku, aromi

Miellyttävä, tämäntyyppiselle leivälle ominainen täyteläinen aromi ja hapanimelä maku.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet)

— ruissihtijauho, lämpötila 20–22 °C,

— juomavesi,

— sokeri,

— ruokasuola,

— kumina,

— taikinakaukalon sisältämä luontainen hapate.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet)

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Kaikkien jäljempänä lueteltujen tuotantovaiheiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— taikinan sekoittaminen,

— taikinan hapattaminen,

— taikinan vaivaaminen,

— leipien muotoilu käsin,

— leipien paistaminen hiilloksella tai puu-uunissa,

— leipien jäähdyttäminen (vähintään 12 tunnin ajan).

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt

Erikokoiset jäähdytetyt Daujėnų naminė duona -leivät pakataan kokonaisina tai viipaloituina. Soikeat leivät leikataan puolikkaiksi tai neljänneksiksi. Suorakaiteen muotoiset leivät leikataan paloiksi, joiden paino on 400 g/4,5 kg. Kokonaiset tai paloiksi leikatut leivät pakataan elintarvikekelmuun tai leivän pakkaamista varten suunniteltuihin paperipusseihin.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt

Julkaistun eritelmän mukaisesti tämän tuotteen valmistajat saavat käyttää nimeä ”Daujėnų naminė duona” päällysmerkinnöissä sekä mainonta- ja markkinointitarkoituksessa.

Etiketissä on oltava seuraavat tiedot:

— valmistajan tarkka nimi ja osoite;

— ilmaisu ”saugoma geografinė nuoroda” (suojattu maantieteellinen merkintä) ja/tai EU:n tunnus.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Daujėnain kunnan hallinnollinen alue.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys

Daujėnain leivinuuneissa on paistettu ruisleipää 1600-luvulta lähtien. Kaikki viljelijät leipoivat sitä perheensä tarpeisiin, ja heillä oli myös kaikki tarvittavat välineet sitä varten: myllynkivet viljan jauhamiseen, puusta (tammesta) valmistetut kaukalot taikinan hapattamiseen, savesta valmistetut leivinuunit ja puiset leipälapiot. Kaikki tapahtui kotona, ja taidot siirtyivät perheessä sukupolvelta toiselle. Kodeissa ja museoissa on yhä säilynyt leivän valmistukseen liittyvää esineistöä (leivinuuneja, puisia taikinakaukaloita ja leipälapioita). Aikojen myötä kodeissa kehittyneet leivänvalmistuksen syvään juurtuneet perinteet ovat säilyneet tähän päivään asti, eikä 1800-luvun lopulla ja 1900-luvulla nopeasti yleistynyt teollinen leiväntuotanto ole vaikuttanut niihin. Kun tämän kotiteollisesti valmistetun kulutushyödykkeen vähittäismyynnin edellytykset olivat syntyneet 1900-luvun lopulla, sitä alettiin vuonna 1995 pitää kaupan. Kotona tapahtunut Daujėnų naminė duona -leivän valmistus siirtyi perheyrityksiin, mutta tuotteen kotiteollinen luonne on yhä säilynyt.

Nimessä ilmaisu ”naminė” tarkoittaa kotitekoista ja ”Daujėnų” sen kunnan nimeä, jossa leipä valmistetaan.

Daujėnų naminė duona -leivän erityiset laatuominaisuudet ovat vuosien mittaan kehittyneet yhä paremmiksi tuotannon myötä. Vaikkei opaskirjoista ja muusta kirjallisuudesta löydykään kuvauksia tämän 4 kohdassa yksilöityyn alueeseen läheisesti liittyvän tuotteen valmistuksesta, siihen liittyvät yksityiskohdat ja käytännön taidot ovat siirtyneet yksittäisissä perheissä sukupolvelta toiselle.

Kyseisellä paikkakunnalla valmistetun leivän ainutlaatuisuus on perheenemäntien keräämän tiedon sekä vanhojen reseptien ja kodeissa säilyneiden alkuperäisen välineistön käyttöön perustuvien perinteisten tuotantomenetelmien ansiota. Nämä tarkkaan varjellut salaisuudet takaavat leivän laadun ja maun. Yksi tärkeimmistä tekijöistä tasaisen laadun kannalta on taikinan vaivaaminen puukaukaloissa, joissa on jäljellä taikinanjuurta. Tästä on syntynyt perinne, jonka mukaan kaukaloita ei koskaan lainata toisille, jolloin kussakin taloudessa säilyy oma alkuperäinen taikinanjuuri. Toinen salaisuus on taikinan sekoitus- ja käymisaika, jonka kukin valmistaja päättää omien taitojensa ja kokemustensa perusteella.

Tähän päivään saakka kaikki tämän leivän valmistukseen osallistuvat polveutuvat suvuista, jotka ovat aina asuneet 4 kohdassa mainitulla alueella ja leiponeet kotona tällaista leipää.

5.2 Tuotteen erityisyys

Daujėnų naminė duona -leivän erityisyys johtuu lähes muuttumattomana säilyneestä vanhasta tuotantomenetelmästä, joka perustuu huolelliseen käsityöhön, yksityiskohtien tarkkaan huomioimiseen, kokemukseen ja asiantuntemukseen. Koko tuotantoprosessi tapahtuu perinteisten menetelmien mukaan: ruisjauhotaikina hapatetaan hitaasti spontaanin käymisen avulla kokonaan tammipuusta valmistetussa kaukalossa tai kaukalossa, jonka pohja ja sivut on tehty tammesta. Tammi varmistaa happojen tarttumisen sekoituskaukalon puupintaan, mikä antaa leivälle sen erityisen maun. Siksi sukupolvesta toiseen on jo yli sadan vuoden ajan käytetty tammipuusta valmistettuja työvälineitä.

Daujėnų naminė duona erottuu muista leivistä kokonsa (paino 4–10 kg) ja erityisten laatuominaisuuksiensa perusteella.

Toinen tämän leivän erityispiirre on, että se valmistetaan yksinomaan tammisessa taikinakaukalossa hapatetusta ruisjauhotaikinasta, mikä varmistaa leivän säilymisen pitkään (kaksi viikkoa) tuoreena kuivumatta. Pitkä säilytysaika ei vaikuta leivän makuun, joka tulee esiin leipomista seuraavana toisena päivänä.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM)

Daujėnų naminė duonan ja maantieteellisen alueen välinen yhteys perustuu tuotteen maineeseen ja toimijoiden taitoon valmistaa leipää, jolla on 5.2 kohdassa mainitut ominaisuudet.

Tuotteen maine johtuu ensisijaisesti alueella sukupolvelta toiselle sellaisenaan siirtyneestä leivänvalmistusperinteestä. Näin varmistetaan ainutlaatuisen tuotteen tasainen laatu ja kuluttajien sitä kohtaan tuntema luottamus.

Daujėnų naminė duonan maine ilmenee sen säännöllisestä mukanaolosta näyttelyissä, messuilla ja muissa tapahtumissa, sen saamista palkinnoista ja tunnustuksista sekä sitä koskevista maininnoista lehdistössä ja muissa tiedotusvälineissä:

— leipä on edustanut Liettuaa monilla messuilla ympäri maailmaa: vuonna 2002 Saksassa Nürnbergin Biofach-messuilla; vuodesta 2003 lähtien Berliinin Grüne Woche -elintarvikemessuilla; vuonna 2004 Italiassa Milanon kansainvälisessä Expo dei Sapori -näyttelyssä; vuonna 2005 Puolan Poznańissa Polagra-elintarvikenäyttelyssä; vuonna 2006 Moskovan kansainvälisessä Zolotaja Osen -maatalous- ja elintarvikenäyttelyssä jne.;

— juhlallisilla erityisteksteillä tai muilla koristekuvioilla kauniisti koristellut Daujėnų naminė duona -leivät koristavat usein Daujėnain alueen juhlapöytiä esimerkiksi kyläjuhlissa, kouluissa, kirkoissa tai helluntain aikaan;

— myös häissä, ristiäisissä, syntymäpäivillä ja muissa perhejuhlissa koristeelliset Daujėnų naminė duona -leivät kaunistavat juhlapöytiä symboloiden perheyhteyttä, uskollisuutta, hedelmällisyyttä ja nöyryyttä;

— Daujėnų namine duona -leipiä tarjotaan kävijöille myös erilaisilla markkinoilla, kansanjuhlissa jne.

Daujėnų naminė duona tunnustettiin vuonna 2002 osaksi ruokakulttuuriperintöä, ja sillä on valtiollisen VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas -ruokakulttuuriperintösäätiön myöntämä todistus. Vuonna 2008 se palkittiin kultamitalilla Agrobalt-messuilla ja valittiin samana vuonna parhaaksi liettualaiseksi leiväksi Kaunasin teknisen korkeakoulun elintarviketeknologian laitoksen ja maatalousministeriön järjestämässä kilpailussa. Vuotta myöhemmin maatalousministeriö myönsi sille todistuksen kuulumisesta kansallisten perinnetuotteiden joukkoon.

Daujėnų naminė duonan maineesta ja arvostuksesta kertovat myös alueellisessa, kansallisessa ja kansainvälisessä lehdistössä julkaistut artikkelit ja maininnat: Namai, kvepiantys duona ir moliu (Kotona saviuunissa paistettua leipää), Darbas, 1995, nro 88; Jauki gėlių kaimynystė (Kukkiva maa), Darbas, 1996, nro 92; Saimetos duona gardžiuosis ir prancūzai (Saimetan leipä maistuu ranskalaisillekin), Darbas, 1997, nro 59; Ūkininkė, įklimpusi į verslą (Naisviljelijä siirtyy liikeyrittäjäksi), Panevėžio rytas, 1998, nro 160; Saimetoje visada kvepia švente (Saimetassa tuoksuu aina leipä), Darbas, 1999, nro 11); Karves pardavusi kepa duoną (Lehmät myytiin, nyt tehdään leipää), Panevėžio rytas, 2000, nro 39; Kaimiška duona gardesnė? (Onko maalaisleipä maukkaampaa?), Geras skonis. Gastronomija, gėrimai, vartojimo kultūra, 2000, nro 1); Klestinčios Daujėnų kaimo kepyklos savininkė Vita Stankevičienė siūlo kelias dešimtis rūšių grūdų gaminių (Daujėnain kylän kukoistavan leipomon omistaja Vita Stankevičienė tarjoaa tusinoittain erilaisia viljatuotteita), Alytaus naujienos, 2000, nro 2008; Daujėnų duona susidomėjo švedai (Daujėnain leipä kiinnostaa ruotsalaisia), Lietuvos aidas, 2000, nro 104; Gula ir keliasi su nerimu (Käy levolle ja nousee ylös huolestuneena), Lietuvos aidas, 2001, nro 262; Parduotuvėje Saimeta – duona ir konditerijos gaminiai be cheminių priedų (Saimetan leipomosta leipää ja konditoriatuotteita ilman lisäaineita), Santarvė, 2001, nro 144; Daujėnus išgarsino duona (Leipä tuo Daujėnaille mainetta), Respublika, 2002, nro 68; Mamos receptas išgarsino dukterį (Äidin resepti teki tyttärestä kuuluisan), Lietuvos žinios, 2003, nro 36; Daujėnų duonoje – dar gyvas javas (Daujėnain leivässä tuntuu aito vilja), Laikas, 21 päivänä marraskuuta 2003; Tarptautinėje parodoje Žalioji savaitė Lietuva nustebino pačius išrankiausius lankytojus (Liettua yllättää vaativimmatkin vieraat Grüne Woche -elintarvikemessuilla), Ūkininko patarėjas, 2003, nro 10; Prezidentas gyrė sodžiuje keptą duoną (Presidentti ylistää maalaisleipää), XXI Amžius, 2003, nro 40; Firmos veiklos variklis – fanatizmas (Yrityksen johtaminen vaatii intomielisyyttä), Aukštaitijos verslo balsas, 2004, nro 24; Berlyno šturmas – pavyko (Menestystulva Berliinissä), Darbas, 2004, nro 19; Daujėnų naminei duonai – aukso medalis (Kultaa Daujėnain leivälle), Darbas, 2008, nro 115; Naujas parodos AgroBalt etapas: tarp Vakarų ir Rytų (AgroBalt-elintarvimessut lännen ja idän välissä), Ūkininko patarėjas, 2008, nro 114; AgroBalt šventė gamintojams ir vartotojams (AgroBalt, tuottajien ja kuluttajien juhlaa), Valstietis, 7 päivänä lokakuuta 2008; Kaip Vitalija Stankevičienė išgarsino Daujėnus? (Kuinka Vitalija Stankevičienė vei Daujėnain maailmankartalle?, Respublika, 2010, nro 85; Lietuvą išgarsinusi Daujėnų duona – šeimos tradicija (Leipä, joka teki Liettuan tunnetuksi, on perinteistä kotileipää), Ūkininko patarėjas, 2011, nro 40; Žalioji savaitė: pasaulio kvapai ir skoniai (Grüne Woche, makuja ja aromeja maailmalta), Voruta, 21 päivänä tammikuuta 2011.

Daujėnų naminė duona -leivän valmistus mainitaan maantieteellisen alueen erikoisuutena matkailijoille suunnatuissa oppaissa ja esitteissä (Путешествуем по Пасвальскому краю. Туристическая карта района; Lithuanian food export, toukokuu 1998; Brown Bread from Daujėnai, LŽ. Trademark Lithuania, Lietuviškas ženklas, 2000, nro 2). Daujėnų naminė duonan suosio ilmenee myös maataloutta käsittelevissä televisiolähetyksissä, kuten BTV:n Tarp miesto ir kaimo (Kaupungin ja maaseudun välissä), 7 päivänä joulukuuta 2008, ja TV3:n Apie ūkį ir bites (Maatiloja ja mehiläishoitoa), 31 päivänä tammikuuta 2009.

Vuonna 2010 tehdyn kuluttajatutkimuksen mukaan neljä viidestä vastaajasta yhdisti Daujėnaun paikkakunnan Daujėnų namine duona -leipään (VŠĮ Kulinarijos paveldo fondas -säätiön vuonna 2010 tekemä tutkimus). Tutkimus osoitti, että kuluttajat tunnistavat Daujėnų naminę duonąn, ostavat sitä ja nauttivat sitä päivittäin. Koristeellisia leipiä hankitaan myös mielellään juhliin, lahjoiksi ja matkamuistoiksi ulkomaille.

Eritelmän julkaisutiedot

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 (3) 5 artiklan 7 kohta)

http://www.zum.lt/l.php?tmpl_into[0]=index&tmpl_name[0]=m_site_index163&tmpl_into[1]=middle&tmpl_id[1]=2945

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.

(2) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12. Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.

(3) Korvattu asetuksella (EU) N:o 1151/2012.