Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Saksa perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä. Velkakriteeriä voidaan katsoa noudatetun, koska velkasuhde on vuonna 2019 alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Yhteenvetona voidaan todeta, että vuodeksi 2020 ennakoitu alijäämä ylittää perussopimuksen 3 prosentin viitearvon eikä ole sitä lähellä. Ennakoitua ylittymistä pidetään perussopimuksessa ja vakaus- ja kasvusopimuksessa määriteltynä poikkeuksellisena ylittymisenä, mutta ylityksen katsotaan tällä hetkellä olevan luonteeltaan väliaikainen. Näin ollen analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/97 tarkoitettua alijäämäkriteeriä ei lähtökohtaisesti noudateta.

3. Merkitykselliset tekijät

Perussopimuksen 126 artiklan 3 kohdassa määrätään, että jos jäsenvaltio ei täytä jommankumman tai kummankaan arviointiperusteen mukaisia vaatimuksia, komissio laatii asiasta kertomuksen. Kertomuksessa on otettava ”huomioon myös se, ylittääkö julkistalouden alijäämä julkiset investointimenot, sekä muut merkitykselliset tekijät, jäsenvaltion keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne ja talousarviotilanne mukaan luettuina”.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Kuten asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 4 kohdassa säädetään, alijäämäkriteerin noudattamisesta vuonna 2020 on todettava, että koska julkisen velan suhteessa BKT:hen ennakoidaan ylittävän 60 prosentin viitearvon vuonna 2020 eivätkä kaksi edellytystä – alijäämä pysyy lähellä viitearvoa ja viitearvon ylitys on väliaikaista – täyty, näitä merkityksellisiä tekijöitä ei voida Saksan osalta ottaa huomioon liiallisen alijäämän olemassaoloa koskevaan päätökseen johtavissa vaiheissa, kun noudattamista arvioidaan alijäämäkriteeriä soveltaen.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

3.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset ovat toteuttaneet ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille ihmisille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

3.2. Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Talouskasvu oli 0,6 prosenttia vuonna 2019, mikä johtui pääasiassa kotimaisen kysynnän vahvasta kehityksestä. Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT kuitenkin supistuu covid-19-pandemian vuoksi 6,5 prosenttia vuonna 2020, mikä johtuu sulkutoimenpiteiden aiheuttamista taloudellisen toiminnan häiriöistä ja ulkoisen kysynnän ennennäkemättömästä vähenemisestä vuoden 2020 alkupuoliskolla. Yksityisen kulutuksen ennustetaan kärsivän pahasti kuluttajien epävarmuuden lisääntymisen, työttömyyden kasvun ja palkkojen nousun jyrkän hidastumisen takia. Myös yritysten investointien odotetaan vähenevän huomattavasti vuonna 2020, kun epävarmuus lisääntyy ja kysynnän supistumista koskevat odotukset vaikuttavat todennäköisesti yritysten investointisuunnitelmiin. Lisäksi makrotalouden näkymät ovat poikkeuksellisen epävarmat covid-19-pandemian keston ja siitä seuraavien taloudellisten vaikutusten osalta. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako jäsenvaltio alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

3.3. Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Toteutumatietojen ja komission kevään 2020 talousennusteen perusteella Saksa saavutti julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteensa vuonna 2019.

Saksan parlamentti hyväksyi 25. maaliskuuta 2020 vuotta 2020 koskevan lisätalousarvion, jolla rahoitetaan erilaisia mittavia toimenpiteitä talouden suojaamiseksi covid-19-pandemian vaikutuksilta sekä kompensoidaan talouden toiminnan laskusuhdanteesta johtuvaa verotulojen vajetta. Näihin toimenpiteisiin kuuluu terveydenhuoltoalan tukeminen ja rokotteen kehittäminen covid-19-virusta vastaan, mutta niissä keskitytään pääasiassa talouden vakauttamiseen tarjoamalla maksuvalmiustukea yrityksille ja avustuksia pienille yrityksille ja itsenäisille ammatinharjoittajille sekä työntekijöiden pitämiseen työllistettyinä työajan lyhentämisjärjestelyjen avulla.

Vakausohjelmassa luetellaan käyttöön otetut toimenpiteet, joiden kokonaismäärä on yli 450 miljardia euroa (14 % suhteessa BKT:hen) suorina tukitoimenpiteinä ja 800 miljardia euroa (25 % suhteessa BKT:hen) lainojen lisätakauksina. Julkiseen talouteen kohdistuva odotettu vaikutus, johon sisältyy automaattisista vakauttajista ja myönnetyistä veronmaksun lykkäyksistä johtuva verotulojen vaje, on –7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Todelliset vaikutukset julkiseen talouteen riippuvat myös tukitoimenpiteiden toteutuksesta ja maksettavaksi lankeavista takauksista. Julkisen talouden näkymiin liittyy näin ollen covid-19-pandemian aiheuttama suuri epävarmuus.