[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 19.8.2010 KOM(2010) 439 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Jatkotoimet 10. kesäkuuta 2010 annetulle neuvoston päätökselle, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE Jatkotoimet 10. kesäkuuta 2010 annetulle neuvoston päätökselle, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi 1. Johdanto Tässä tiedonannossa arvioidaan toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut kesäkuun 2010 loppuun mennessä 10. toukokuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen 2010/320/EU[1] noudattamiseksi. Arviointi perustuu raporttiin[2], jonka Kreikka antoi 6. elokuuta 2010 neuvostolle ja komissiolle. Kreikan raportissa käsitellään paitsi finanssipoliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämää vuonna 2010, myös mittavia rakenneuudistuksia, joita Kreikan hallitus parhaillaan hyväksyy ja panee täytäntöön.[3] 2. Toukokuun 10. päivänä 2010 annettu neuvoston päätös Ecofin-neuvosto antoi 10. toukokuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla päätöksen 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi.[4] Neuvoston päätöksessä edellytetään, että Kreikka toteuttaa useita toimenpiteitä kesäkuun 2010 lopussa, syyskuun 2010 lopussa, joulukuun 2010 lopussa ja maaliskuun 2011 lopussa päättyviin määräaikoihin mennessä. Toimenpiteiden toteutuksella pyritään siihen, että julkisen talouden alijäämät ovat enintään - 18 508 miljoonaa euroa (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lähtökohtana käytetään toukokuussa laadittua nimellistä BKT:tä koskevaa ennustetta) vuonna 2010 - 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2011 - 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012 - 11 399 miljoonaa euroa (4,9 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja - 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014.[5] 3. Toimet, jotka Kreikka on toteuttanut neuvoston päätöksen mukaisesti kesäkuun 2010 loppuun mennessä Kreikka on toteuttanut vuoden 2010 aikana seuraavat neljä finanssipoliittista toimenpidepakettia: - tammikuussa vakausohjelman mukaisesti - helmikuussa hieman ennen komission vakausohjelmasta tekemää arviointia - maaliskuussa 16. helmikuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan nojalla annetun neuvoston päätöksen[6] mukaisesti - toukokuussa 10. toukokuuta 2010 annetun neuvoston päätöksen sekä talous- ja finanssipolitiikan muistiossa ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevassa yhteistyömuistiossa[7] vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Tässä tiedonannossa arvioidaan toukokuusta 2010 lukien toteutettuja toimenpiteitä.[8] Kreikka hyväksyi 6. toukokuuta 2010 lain 3845/2010 euroalueen ja IMF:n rahoituspaketin ehtoihin liittyvistä toimenpiteistä. Valtaosa kyseisessä laissa säädetyistä finanssipoliittisista ja rakenteellisista toimenpiteistä pantiin välittömästi täytäntöön. Tulopuolen toimenpiteitä olivat alv-kantojen korotukset, polttoaineesta, alkoholista ja tupakasta kannettavien valmisteverojen korotukset sekä mainosveron määrääminen. Menopuolella julkisen sektorin palkkoja alennettiin entisestään, minkä lisäksi tehtiin leikkauksia eläkkeisiin, joita sosiaaliturvarahastot maksavat julkisen ja yksityisen sektorin eläkeläisille. Kreikan 6. toukokuuta 2010 hyväksymien toimenpiteiden budjettivaikutus vuoden 2010 kirjanpitoon arvioidaan 2,5 prosentiksi suhteessa BKT:hen. Kyse on pysyvistä tuloja lisäävistä toimenpiteistä (vaikutus ½ prosenttia suhteessa BKT:hen tai 1,25 miljardia euroa) ja pysyvistä menoleikkauksista (vaikutus 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen tai 4,55 miljardia euroa). Toimenpiteillä on lisäksi vuoden 2011 kirjanpitoon alijäämää supistavia kerrannaisvaikutuksia, jotka ovat 1,1 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kreikan hyväksymät neljä finanssipoliittista toimenpidepakettia täydentävät vuoden 2010 alkuperäistä talousarviota, jonka hallitus esitteli lokakuussa 2009 ja jonka Kreikan parlamentti hyväksyi joulukuun 2009 lopulla. Toimenpidepakettien vaikutus arvioidaan noin 8 prosentiksi suhteessa BKT:hen (pois lukien alijäämää supistavat kerrannaisvaikutukset vuoden 2011 kirjanpitoon), ja niiden odotetaan supistavan julkisen talouden alijäämää vuosien 2009 ja 2010 välisenä aikana 13,6 prosentista 8 prosenttiin suhteessa BKT:hen.[9] Liitteessä I on yhteenveto 10. toukokuuta 2010 annetussa neuvoston päätöksessä vaadituista erityistoimenpiteistä, jotka Kreikan oli toteutettava kesäkuun 2010 loppuun mennessä. Liitteessä II käsitellään toimenpiteitä, joiden määräaika päättyy neuvoston päätöksen mukaisesti syyskuussa 2010.[10] 4. Talousarvion toteuttaminen kesäkuun 2010 loppuun ulottuneella jaksolla Julkisen talouden kehittyminen vuoden 2010 alkupuoliskolla on ollut myönteistä, ja alijäämä on supistunut suunniteltua nopeammin.[11] On kuitenkin otettava huomioon tiettyjä riskejä, joita käsitellään jäljempänä. Kirjanpitoviraston julkaisemat kassatiedot kesäkuun loppuun ulottuneelta jaksolta osoittavat, että valtion kassa-alijäämä on supistunut noin 46 prosenttia verrattuna vastaavaan jaksoon vuonna 2009. Alijäämän vuotuinen supistumistavoite on 40 prosenttia (ks. taulukko 1). Suunniteltua suurempi alijäämän supistuminen johtui pääasiassa odotettua pienemmistä menoista, jotka kompensoivat odotettua laimeampaa tulonkeruuta. Valtion kokonaiskassamenot supistuivat 16,9 prosenttia verrattuna vuoden 2009 alkupuoliskoon. (Virallisena tavoitteena on, että menot supistuvat 5,3 prosenttia koko vuoden aikana.) Valtion perusmenot ovat olleet 5,6 miljardia pienemmät kuin toukokuussa 2010 suunniteltiin. Tämä johtuu pääasiassa perusmenojen (muun muassa julkisen sektorin palkkojen) leikkauksista, mutta myös pääomamenojen supistumisesta. On kuitenkin otettava huomioon, että kaikkia toukokuussa päätettyjä menosäästöjä (esimerkiksi valtion virkamiehille ja eläkeläisille maksettujen joulubonusten leikkauksia) ei ole otettu saatavilla olevissa tiedoissa kokonaisuudessaan huomioon. Korkomenot (kassaperusteisina) alittavat talousarvion mukaiset tavoitteet niiden erityispiirteiden vuoksi, joita korkojen maksuaikatauluun liittyy tänä vuonna, mutta niiden odotetaan palaavan tavanomaiselle tasolleen seuraavien kuukausien aikana. Käteistulojen kokonaismäärä kasvoi 5,9 prosenttia vuoden alkupuoliskolla, ja tavoitteena on, että koko vuoden kasvu yltäisi 15,6 prosenttiin. Tulojen voidaan odottaa kasvavan olennaisesti vuoden jälkipuoliskolla, kun alv-kantojen ja valmisverojen korotusten vaikutukset alkavat tuntua täysimääräisesti. Erityisesti viimeisin alv-korotus, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 2010, ei näy vielä saatavilla olevissa tiedoissa. Vaikka kyseiset seikat otetaan huomioon, verotulot alittavat mitä todennäköisimmin toukokuussa 2010 laaditut ennusteet euroalueen ja IMF:n rahoituksen ehtona olevan talouden sopeutusohjelman vuoksi. Tulonmenetykset eivät ole täysin linjassa BKT:n suunniteltua suuremman nimelliskasvun kanssa. Jälkimmäinen johtuu odotettua suuremmasta inflaatiosta[12] ja verojen kannalta suhteellisen edullisesta kasvurakenteesta. Tulonmenetykset saattavatkin olla osoitus siitä, että veronkannon tehostamista, veronkierron torjuntaa ja verohallinnon parantamista koskevat toimenpiteet eivät ole vielä tuottaneet konkreettisia tuloksia ja kaipaavat vahvistamista. Taulukko 1: Valtion talousarvion toteuttaminen 2009 | 2010 | 2009 | 2010 | kassaperusteisena (miljoonaa euroa) | Tammikuu- kesäkuu | Tammikuu-kesäkuu | Muutos prosent-teina | Tulos | Viralliset arviot | Muutos prosent-teina | Kokonaistulot | 22 831 | 24 180 | 5,9 % | 50 509 | 58 382 | 15,6 % | Tulot ennen palautuksia | 24 639 | 26 062 | 5,8 % | 53 420 | 60 224 | 12,7 % | Veronpalautukset | 2 450 | 2 266 | -7,5 % | 4 952 | 5 100 | 3,0 % | Pääomatulot | 642 | 384 | -40,2 % | 2 041 | 3 258 | 59,6 % | Kokonaismenot | 40 697 | 33 824 | -16,9 % | 81 390 | 77 073 | -5,3 % | Perusmenot | 27 945 | 24 398 | -12,7 % | 57 975 | 54 611 | -5,8 % | Korko | 6 612 | 5 731 | -13,3 % | 12 325 | 13 017 | 5,6 % | Pääomamenot | 6 140 | 3 695 | -39,8 % | 9 588 | 9 200 | -4,0 % | Muut | 0 | 0 | 1 502 | 245 | -83,7 % | Valtiontalouden rahoitusasema | -17 866 | -9 644 | -46,0 % | -30 881 | -18 691 | -39,5 % | Lähde: Kreikan kirjanpitovirasto. Julkisen talouden rahoitusasema (joka kattaa valtion, paikallishallinnon ja sosiaaliturvarahastot, myös julkiset sairaalat) on saatavilla olevien tietojen mukaan toistaiseksi kehittynyt suurin piirtein suunnitellusti, koska kassaperusteiset tavoitteet on saavutettu keskushallinnon tasolla odotettua paremmin. Kreikan keskuspankin ensimmäiseltä vuosipuoliskolta toimittamien rahapoliittisten tilastotietojen mukaan i) paikallishallinnon rahoitusaseman ylijäämä (183 miljoonaa euroa) on hieman odotettua pienempi ja ii) sosiaaliturvarahastojen rahoitusasema on alijäämäinen (239 miljoonaa euroa), eikä ylijäämäinen, kuten odotettiin. Saatavilla ei ole numerotietoja vuotta lyhyemmältä aikaväliltä reaaliaikaisesta siirtymisestä julkisen talouden rahoitusasemasta EKT-tileihin. Tässä mukautuksessa olisi otettava huomioon alijäämää kasvattavat mukautukset, kuten maksamattomat menot, maksettavaksi lankeavat takaukset ja talousarvion ulkopuolisten varojen alijäämäisyys, sekä alijäämää supistavat mukautukset, kuten veronkannon viivästyminen ja EU:n talousarviosta rakennerahastoihin suoritettavien maksujen viivästyminen. Koko vuoden tasolla mukautusten odotetaan vaikuttavan yleisesti ottaen alijäämää kasvattavasti ja olevan suuruudeltaan noin 1 300 miljoonaa euroa. 5. VUODEN 2010 ALIJÄÄMÄTAVOITTEESEEN LIITTYVIEN RISKIEN ARVIOINTI Vaikka julkisen talouden vakauttaminen näyttää sujuneen suunnitelmien mukaan vuoden 2010 alkupuoliskolla, siinä on useita kriittisiä osatekijöitä, jotka on otettava huomioon talousarvion toteuttamisessa seuraavien kuukausien aikana. Näitä ovat muun muassa seuraavat: - Valtion tulot : Verotulot ovat jääneet tavoitteista vuoden alkupuoliskolla, vaikka toimia, joilla pyritään parantamaan verolakien noudattamista ja veronkierron torjuntaa, on tehostettu. Verotulojen odotetaan kasvavan vuoden jälkipuoliskolla jo annettuun lainsäädäntöön perustuvien, tuloja lisäävien toimenpiteiden toteutuksen myötä (kuten 1. heinäkuuta 2010 voimaan tullut alv-kannan korotus). Taantuman syveneminen vuoden jälkipuoliskolla aiheuttaa kuitenkin sen, että odotettavissa oleva elpyminen ei välttämättä riitä nostamaan valtion vuosituloja toukokuussa 2010 esitettyjen ennusteiden mukaiselle tasolle. [13] - Ostovelat ja maksurästit : Maksamattomat valtion menot (mukaan lukien menot, joiden maksuaika on päättynyt, eli maksurästit) ovat saattaneet vääristää julkisen talouden rahoitusasemaa, joka on ylittänyt asetetut tavoitteet viime kuukausien aikana. Kuten aiemminkin, riskit maksurästien kertymisestä kohdistuvat pääasiassa terveydenhoitomenoihin. Lisäksi julkishallinnon eri yksiköiden välisten määrärahasiirtojen viivästyminen saattaa vääristää monien julkisten sektoreiden (valtio, sosiaaliturvarahastot, paikallishallinto ja talousarvion ulkopuoliset rahastot) suhteellista suoritustasoa. - Maksettavaksi lankeavat takaukset : Vuonna 2009 maksettavaksi langenneiden (ja sen vuoksi alijäämää kasvattavaksi kirjattujen) takausten määrä oli 700 miljoonaa euroa. Kyse oli pääasiassa julkisten yritysten velkoihin liittyvistä takauksista. Lankeavien takausten määrä voi vielä kasvaa huomattavasti talouden ajautuessa yhä syvempään taantumaan ja monien julkisten yritysten (esim. ylivelkaantuneen rautatieyhtiön) kärsiessä vaikeuksista uudistaa velkojaan maksettavaksi. Kun maksettavaksi langenneiden takausten määrä oli kesäkuun loppuun ulottuneella jaksolla 300 miljoonaa euroa, niiden määrän voidaan odottaa kasvavan 1 500 miljoonaa euroon vuoden loppuun mennessä. - Paikallishallinto, sosiaaliturvarahastot ja talousarvion ulkopuoliset rahastot : Paikallishallinnon taloudellinen tulos on toistaiseksi jäänyt jälkeen ennusteista. Tilanne on sama sosiaaliturvarahastojen kohdalla. Tulossa olevat paikallisvaalit ja taantuman syveneminen saattavat aiheuttaa lisäpoikkeamia ennusteista. On kuitenkin huomattava, että saatavilla olevat tiedot koskevat paikallishallinnon ja sosiaaliturva-alan tasetta eikä niiden tuloja ja menoja, sillä tase on lähtöisin Kreikan keskuspankin antamista rahapoliittisista tilastoista.[14] Sen vuoksi tässä vaiheessa on mahdotonta laatia yksityiskohtaisempaa analyysia. Valtion talousarviosta maksettavien määrärahasiirtojen viivästyminen saattaa myös olla osasyynä kyseisten yksiköiden heikompaan suoritustasoon. Talousarvion ulkopuolisten rahastojen finanssipoliittisten tavoitteiden toteutumisesta ei toistaiseksi ole saatavilla tietoa. - Odotettavissa oleva kulujen kasvu : Kulujen odotetaan kasvavan vuoden jälkipuoliskolla, koska menot ovat supistuneet vuoden alkupuoliskolla ja jotkin maksut ovat viivästyneet. Vaikka kuukausikulut ovat olleet huomattavasti suunniteltua alhaisemmat vuoden 2010 alkupuoliskolla, hallituksen ponnistelut menojen hillitsemiseksi ja valtiovarainministeriön lisätarkastukset ovat luoneet velvoitteita, jotka aiheuttavat kassamenoja vuoden jälkipuoliskolla. Määrärahojen ennakoitua vähäisemmän käytön jatkaminen vuoden jälkipuoliskolla tulee olemaan haastava tehtävä, sillä ministeriöiden voidaan odottaa pyrkivän palauttamaan vuotuiset talousarviomäärärahansa niiden entiselle tasolle. - Julkiset yritykset: Hallituksen on vauhditettava toimia, joilla pyritään siihen, että julkiset yritykset pystyvät kattamaan kustannuksensa, pienentääkseen riskiä siitä, että avustusten tai muiden julkiseen talouteen kielteisesti vaikuttavien tilisiirtojen määrä kasvaa.[15] 6. RAKENNEUUDISTUSTEN EDISTYMINEN Finanssipoliittiset rakenneuudistukset, kuten uuden talousarviolakialoitteen valmistelu, veronkierron torjuntaa koskevat toimenpiteet, valtion virkamiesten laskenta[16] ja julkisen sektorin palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen perustaminen, ovat edistyneet merkittävästi. Eläkkeiden ja paikallishallinnon uudistus ovat edenneet suunniteltua nopeammin. Eläkelakeihin suunnitellaan lisämukautuksia vuodeksi 2011.[17] Valmistelut, jotka liittyvät maksusitoumusten seuranta- ja valvontajärjestelmän käyttöönottoon eri hallintotasoilla, eivät ole edenneet yhtä pitkälle. Talousarvion valvonnan kannalta olennaisten tietojen keruun ja käsittelyn parantamista koskevia toimia on tehostettava. Finanssipolitiikkaan liittyvien kysymysten lisäksi merkittävää edistymistä on tapahtunut myös kunnianhimoisen kattavamman rakenneuudistusohjelman alalla. Liiketoimintaympäristön uudistukset, rakenne- ja koheesiorahastovarojen käytön tehostamista koskevat toimenpiteet ja palveludirektiivin täytäntöönpanoa koskevan horisontaalisen lainsäädännön valmistelu ovat aikataulussa. Kunnianhimoiset työmarkkinalait on hyväksytty suunniteltua nopeammin, mutta ne edellyttävät vielä jatkotoimia. Valtion omistamien yritysten (erityisesti rautatieliikenne- ja energia-alojen yritysten) yksityistämistä ja rakenneuudistusta on nopeutettava. Rahoitusalan rakenneuudistuksia varten on perustettu rahoitusalan vakautta koskeva rahasto ja Kreikan keskuspankki vahvistaa parhaillaan pankkien valvontaa. 7. VAADITTUJEN TIETOJEN KATTAVUUS Kreikan antama raportti sisältää valtaosan neuvoston päätöksessä vaadituista tiedoista. Raportissa on erityisesti yksityiskohtaista tietoa konkreettisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu (ja tullaan toteuttamaan) päätöksen noudattamiseksi, ja kunkin toimenpiteen talousarviovaikutuksista. Kirjanpitovirasto on toimittanut määräaikaan mennessä tietoa valtion talousarvion toteuttamisesta kunkin kuukauden aikana. Raportissa on vaaditut tiedot myös velkakirjojen liikkeeseenlaskusta ja velkojen takaisinmaksusta sekä suurimpien julkisten yritysten taloudellisesta tilanteesta. Tiedot siitä, kuinka sosiaaliturvarahastot, paikallishallinto ja talousarvion ulkopuoliset rahastot toteuttavat talousarviota vuotta lyhyemmällä aikavälillä, ja tiedot julkisen sektorin työllisyydestä sekä maksamattomista menoista (mukaan lukien maksurästit) ovat kuitenkin yhä puutteellisia. Raportissa on lisäksi runsaasti tietoa 16. helmikuuta 2010 annetun neuvoston suosituksen[18] sekä talous- ja finanssipolitiikan muistion ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisten rakenneuudistusten toteuttamisesta. 8. PÄÄTELMÄT Kreikka noudattaa tyydyttävästi 10. toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä ja 16. helmikuuta 2010 annettua neuvoston suositusta sekä toteuttaa tyydyttävästi 3. toukokuuta 2010 annetun talous- ja finanssipolitiikan muistion ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisia toimenpiteitä. Kyseisen neuvoston päätöksen (4 artiklan 3 kohdan) mukaisesti ”komissio voi ilmoittaa toimenpiteet, jotka tarvitaan tässä päätöksessä liiallisen alijäämän korjaamiseksi esitetyn vakautusuran noudattamista varten”. Saatavilla olevien tietojen mukaan Kreikan toistaiseksi toteuttamat finanssipoliittiset toimenpiteet näyttävät riittäviltä 10. toukokuuta 2010 annetussa neuvoston päätöksessä säädettyjen vuoden 2010 talousarvion alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi sillä edellytyksellä, että menojen valvonta pysyy erittäin tiukkana, jotta valtion kokonaismenot jäisivät 4 miljardia euroa suunniteltua pienemmiksi muiden hallintosektoreiden tulovajeen ja menoylitysten kompensoimiseksi. Varoilla, jotka ovat säästyneet valtion talousarviomäärärahojen ennakoitua vähäisemmän käytön ansiosta, on katettava myös kassaperusteisen alijäämän ja EKT95:een perustuvan taseen välinen ennakoitu poikkeama. Edellyttäen, että suunnitellut toimenpiteet toteutetaan asianmukaisesti määräaikaan mennessä ja makrotaloudellinen skenaario etenee odotetusti, käytettävissä olevat ennusteet antavat aiheen olettaa, että vuosien 2011–2014 julkisen talouden alijäämä- ja velkasuhdetavoitteet sekä tavoite liiallisen alijäämän korjaamisesta viimeistään vuonna 2014 ovat saavutettavissa. LIITE I: NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ VAADITUT TOIMENPITEET, JOTKA ON TOTEUTETTAVA KESÄKUUN 2010 LOPPUUN MENNESSÄ Toimenpiteet (joista säädetään neuvoston päätöksen 2 artiklan 1 kohdassa) | Tilanne | ”Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet kesäkuun 2010 loppuun mennessä: | a) Sen on säädettävä laki, jolla otetaan käyttöön progressiivinen verotus kaikkien tulolähteiden osalta ja horisontaalisesti yhdennetty verotuskohtelu ansio- ja pääomatulojen osalta. | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi huhtikuussa 2010 lain 3842/2010. | b) Sen on säädettävä laki, jolla kumotaan verojärjestelmän kaikki poikkeukset ja itsenäiset verotusta koskevat säännökset, mukaan lukien valtion virkamiehille maksettavista erityislisistä saatavat tulot. | c) Sen on peruutettava talousarviossa ennakoimattomiin menoihin ohjatut määrärahat 700 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi. | Toteutettu. Ministeriön päätös. | d) Sen on lakkautettava valtaosa talousarviossa solidaarisuusavustuksiin ohjatuista määrärahoista (köyhyyden lieventämiseen liittyvää osaa lukuun ottamatta) 400 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi. | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi toukokuussa 2010 lain 3845/2010. | e) Sen on pienennettävä suurimpia eläkkeitä 500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (350 miljoonaa euroa vuonna 2010). | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi toukokuussa 2010 lait 3863/2010 ja 3865/2010. | f) Sen on pienennettävä valtion virkamiehille maksettavia pääsiäis-, kesä- ja joulubonuksia ja -korvauksia 1500 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1100 miljoonaa euroa vuonna 2010). | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi toukokuussa 2010 lain 3845/2010. | g) Sen on poistettava eläkeläisille maksettavat pääsiäis-, kesä- ja joulubonukset, kuitenkin siten, että pientä eläkettä saavien etuja suojellaan, 1900 miljoonan euron säästötavoitteen saavuttamiseksi kunakin täytenä vuonna (1500 miljoonaa euroa vuonna 2010). | h) Sen on korotettava arvonlisäverokantaa vähintään 1800 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (800 miljoonaa euroa vuonna 2010[19]). | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi toukokuussa 2010 lain 3845/2010. Uudet alv-kannat tulivat voimaan 1. heinäkuuta. Uudet valmisteverokannat tulivat voimaan 3. toukokuuta. | i) Sen on korotettava polttoaineen, tupakan ja alkoholin valmisteveroja vähintään 1050 miljoonan euron tuoton saamiseksi kunakin täytenä vuonna (450 miljoonaa euroa vuonna 2010). | j) Sen on annettava palveludirektiivin täytäntöönpaneva lainsäädäntö. | Toteutettu. Horisontaalinen lainsäädäntö (laki 3844/2010) on hyväksytty. Keskitettyä asiointipistettä koskeva työ on meneillään. | k) Sen on säädettävä laki julkishallinnon uudistamisesta ja yksinkertaistamisesta paikallistasolla toimintakustannusten pienentämiseksi. | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi 27. toukokuuta 2010 lain 3852/2010. Hyväksyttävinä on useita soveltamisasetuksia. | l) Sen on perustettava työryhmä rakenne- ja koheesiorahastovarojen käytön tehostamiseksi. | Meneillään. Kreikan varapääministerin johtaman työryhmän virallinen perustaminen ja sen jäsenten nimittäminen on meneillään. Kreikan hallitus teki 30. kesäkuuta 2010 ministeriön päätöksen projektituotannon nopeuttamiseksi. | m) Sen on säädettävä uusien yritysten perustamista yksinkertaistava laki. | Toteutettu. Parlamentti hyväksyi 17. kesäkuuta 2010 lain 3853/2010. | n) Sen on vähennettävä julkisia investointeja 500 miljoonaa euroa suunnitelluista. | Meneillään (ministeritason päätös 24687/DE2947). Täysimittainen arviointi on mahdollista suorittaa vasta vuoden lopulla. | o) Sen on ohjattava rakenne- ja koheesiorahastojen yhteisrahoitusosuuksiin varatut talousarviomäärärahat erityiselle keskustilille, jota ei voida käyttää mihinkään muuhun tarkoitukseen. | Toteutettu. Kyseinen pankkitili avattiin Kreikan keskuspankkiin 30. kesäkuuta 2010. | p) Sen on perustettava riippumaton rahoitusvakausrahasto käsittelemään mahdollisia pääoma-alijäämiä ja turvaamaan rahoitussektorin kestävyys, tarjoamalla tarvittaessa pankeille pääomatukea. | Toteutettu määräajan päätyttyä. Parlamentti hyväksyi 12. heinäkuuta 2010 lain 3864/2010. | q) Sen on vahvistettava pankkien valvontaa vahvistetuin henkilöresurssein, useammin toistuvalla raportoinnilla ja neljännesvuosittaisin stressitestein.” | Meneillään. Kreikan keskuspankki on tehostanut pankkien valvontaa . Pankkien tilintarkastajien ja kaikkien suurimpien pankkien merkittävien sisäisten komiteoiden kanssa pidetään vastedes säännöllisiä kokouksia (joissa käsitellään riskinhallintaa, sisäistä tarkastusta jne.). Pankeilta edellytetään vastedes tiettyjä valvontatietoja tiheämmin väliajoin. | LIITE II: NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ VAADITUT TOIMENPITEET, JOTKA ON TOTEUTETTAVA SYYSKUUN 2010 LOPPUUN MENNESSÄ Toimenpiteet (joista säädetään neuvoston päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa) | Tilanne | ”Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet syyskuun 2010 loppuun mennessä: | a) Vuoden 2011 talousarvioesitykseen on sisällytettävä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 3 prosenttia suhteessa BKT:hen (4,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, jos vuonna 2010 toteutettuihin toimenpiteisiin liittyvät määrärahasiirrot otetaan huomioon). Talousarvioon on sisällytettävä erityisesti seuraavat toimenpiteet (tai poikkeuksellisissa olosuhteissa toimenpiteet, joilla saavutetaan vastaavat säästöt): julkisyhteisöjen välituotekäytön vähentäminen vähintään 300 miljoonaa euroa verrattuna vuoden 2010 tasoon (tässä alakohdassa tarkoitetusta julkis- ja paikallishallinnon uudistuksesta saatavien säästöjen lisäksi), eläkkeiden indeksoinnin jäädytys (säästötavoite 100 miljoonaa euroa), hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot vuosina 2011, 2012 ja 2013), ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja vielä enemmän vuosina 2012 ja 2013), alv-määräytymisperusteen laajentaminen ulottamalla se tiettyihin tällä hetkellä alv-vapautuksen piiriin kuuluviin palveluihin ja siirtämällä 30 prosenttia tällä hetkellä alennetun alv-kannan piiriin kuuluvista tavaroista ja palveluista yleisen alv-kannan piiriin (tuotto 1 miljardi euroa), asteittain käyttöönotettava hiilidioksidipäästöistä kannettava ympäristövero (jonka tuotto on vähintään 300 miljoonaa euroa vuonna 2011); Kreikan hallitus panee täytäntöön lain julkishallinnon uudistamisesta ja paikallishallinnon uudelleenjärjestelystä (tavoitteena on alentaa kustannuksia vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011 sekä lisäksi 500 miljoonaa euroa vuodessa vuosina 2012 ja 2013), kotimaisin varoin rahoitettujen investointien vähentäminen (vähintään 1 miljardin euron arvosta) siten, että painopiste siirretään EU:n rakennerahastoista rahoitettaviin investointihankkeisiin, kannustimet maankäyttösääntöjä rikkovien rakennusten laillistamiseksi (tuotto vuosina 2011–2013 vähintään 1500 miljoonaa euroa, josta vähintään 500 miljoonaa euroa vuonna 2011), tulojen saaminen uhkapelien lisensoinnista (vähintään 500 miljoonaa euroa lisenssien myynnistä ja 200 miljoonaa euroa lisenssimaksuista), kiinteistöveron veropohjan laajentaminen omaisuusarvon ajantasaistamisen kautta (tästä kertyy vähintään 500 miljoonan euron lisätulot), luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto vähintään 150 miljoonaa euroa), ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa), luvattomista rakennushankkeista kannettava erityisvero (tuotto vähintään 800 miljoonaa euroa vuodessa) ja sääntö, jonka mukaan vain 20 prosenttia julkisen sektorin (keskushallinto, kunnat, julkiset yritykset, paikallishallinto, valtion virastot ja muut julkiset laitokset) eläkkeelle jäävistä työntekijöistä korvataan uusilla. | Suunnitelmissa. Vuoden 2011 talousarvio on tarkoitus jättää parlamentille lokakuun ensimmäisellä viikolla. Toteutettu osittain nopeammassa aikataulussa kuin on suunniteltu. Monista toimenpiteistä, jotka on neuvoston päätöksen mukaisesti toteutettava vuoden 2011 talousarvion puitteissa, on jo annettu lainsäädäntöä. Näitä ovat erityisesti seuraavat: i) hyvin kannattavilta yrityksiltä perittävä tilapäinen kriisimaksu (josta kertyy vuosittain vähintään 600 miljoonan euron lisätulot; laki 3845/2010); ii) ylellisyystuotteiden verotuksen kiristäminen (joka tuli voimaan 3. toukokuuta 2010; tuotto 100 miljoonaa euroa vuodessa; ks. edellinen kohta)[20]; iii) ammatinharjoittajien harkintaverotus (jonka tuotto on vähintään 400 miljoonaa euroa vuonna 2011 ja vielä enemmän vuosina 2012 ja 2013; laki 3842/2010); iv) luontoissuoritusten verotuksen kiristäminen muun muassa autojen leasingvuokramaksujen verottamisen kautta (tuotto 150 miljoonaa euroa; ks. edellinen kohta). | b) Sen on säädettävä eläkejärjestelmän uudistamista koskeva laki, jolla varmistetaan järjestelmän keskipitkän ja pitkän aikavälin kestävyys. Lailla olisi otettava käyttöön erityisesti yhtenäinen 65 vuoden lakisääteinen eläkeikä (myös naisille) ja siinä olisi säädettävä seuraavista: nykyisten eläkerahastojen sulauttaminen kolmeen rahastoon ja uuden yhtenäisen eläkejärjestelmän soveltaminen kaikkiin nykyisiin ja uusiin työntekijöihin (alkaen 1 päivästä tammikuuta 2013), eläkkeiden ylärajan alentaminen, täyteen eläkkeeseen oikeuttavan vähimmäismaksuajan nostaminen asteittain 37 vuodesta 40 vuoteen (vuoteen 2015 mennessä), 1 päivänä tammikuuta 2011 mennessä käyttöön otettava 60 vuoden vähimmäiseläkeikä (myös raskaissa ja rasittavissa ammateissa toimiville ja 40 maksuvuoden jälkeen), ennen vuotta 1993 vakuutettuja henkilöitä koskevien erityissääntöjen kumoaminen (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään), ja rasittaviksi ammateiksi luokiteltujen ammattien luettelon tuntuva lyhentäminen, eläke-etuuksien kaventaminen (6 prosenttia vuodessa) sellaisten henkilöiden tapauksessa, jotka jäävät eläkkeelle 60–65-vuotiaina ja alle 40 maksuvuoden jälkeen, automaattisen mukautusmekanismin luominen eläkeiän kytkemiseksi eliniänodotteen kasvuun (vuodesta 2020), tarveharkintaisen taatun vähimmäistulon käyttöönotto lakisääteisen eläkeiän ylittäneiden iäkkäiden henkilöiden osalta, työkyvyttömyyseläkkeelle pääsyä koskevien tiukempien ehtojen käyttöönotto ja säännöllinen uudelleentarkastelu, maksuperusteiseen järjestelmään sisältyvän eläkkeiden myöntämismallin muuttaminen siten, että suoritetut maksut ja saadut etuudet ovat tiukemmin kytköksissä toisiinsa (rajaamalla vuotuinen karttumisprosentti keskimäärin 1,2 prosenttiin), sekä eläkkeeseen oikeuttavien ansioiden laskennan ulottaminen koko eliniän aikaisiin ansioihin (kuitenkin siten, että hankitut oikeudet säilytetään). Kyseisen lain täytäntöönpanon odotetaan hillitsevän BKT:hen suhteutettujen eläkemenojen ennustettua kasvua siten, että ne supistuvat seuraavien vuosikymmenten aikana alle euroalueen keskitason; lisäksi kyseisen lain odotetaan mahdollistavan julkisen sektorin eläkemenojen kasvun rajaamisen alle 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuosien 2010–2060 aikana. | Toteutettu osittain nopeammassa aikataulussa kuin on suunniteltu. Eläkeuudistus on edistynyt merkittävästi ja etenee syyskuussa 2010 päättyvää määräaikaa nopeammassa aikataulussa. Parlamentti hyväksyi 8. heinäkuuta 2010 lain 3863/2010 (yksityinen sektori) ja 16. heinäkuuta 2010 lain 3865/2010 (julkinen sektori). Kyseiset lait sisältävät monia neuvoston päätöksessä edellytettyjä uudistuskohteita. Uudistusta on toistaiseksi mahdotonta arvioida kattavasti, sillä saatavilla ei ole pitkän aikavälin kokonaisennusteita. Eläkeuudistuslakia on mukautettava sen varmistamiseksi, että eläkemenojen pitkän aikavälin kehitys (vuosina 2009-2060) on enintään 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Mukautus perustuu kansallisen aktuaariviranomaisen laatimiin ja EU:n talouspoliittisen komitean validoimiin pitkän aikavälin ennusteisiin. | c) Sen on vahvistettava yleisen kirjanpitoviraston asemaa ja resursseja sekä otettava käyttöön varotoimet siltä varalta, että poliittiset tahot yrittävät puuttua tietojen esittämiseen ja kirjanpitoon. | Meneillään parlamentille 30. kesäkuuta 2010 jätetyn varainhoitoa ja vastuullisuutta koskevan lain puitteissa. | d) Sen on laadittava julkisen sektorin palkkalainsäädännön uudistusta koskeva luonnos, jossa säädetään erityisesti yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen perustamisesta sekä yhtenäisten periaatteiden ja yhtenäisen aikataulun vahvistamisesta yksinkertaistetun ja yhtenäistetyn julkisen sektorin palkkataulukon ottamiseksi käyttöön julkisella sektorilla, paikallishallinnossa ja muissa virastoissa. | Meneillään. Hallitus on edennyt yhden maksatusviranomaisen perustamisessa suunniteltua nopeammassa aikataulussa. Kyseinen viranomainen vastaa palkkojen maksamisesta jo lähes 80 prosentille keskushallinnon virkamiehistä. Julkisen sektorin työntekijämäärän laskenta mahdollistaa prosessin ulottamisen koko julkishallintoon vuoden loppuun mennessä. | e) Sen on annettava verohallintoa ja -valvontaa tehostavaa lainsäädäntöä. | Meneillään. Verohallinnon tehostamiseksi, veronkierron torjumiseksi ja verolakien noudattamisen parantamiseksi on tehty useita aloitteita. Hallitus on hyväksynyt uuden verolain, jossa säädetään tulo- ja arvonlisäverojen täyttö- ja maksuprosessien soveltamisen tiukemmasta valvonnasta ja jolla laajennetaan veropohjaa peruuttamalla vähennykset ja vapautukset ja otetaan käyttöön harkintaverotus. Hallitus on alkanut kehittää kehystä verolakien noudattamiseen liittyvien riskien hallintaa varten ja luoda strategista vero- ja tullihallintokapasiteettia vero- ja tullihallintoyksiköiden organisaatiouudistuksen kautta. Valtiovarainministeriöön ja verohallintoon ollaan myös perustamassa viittä asiantuntijaryhmää. | f) Sen on toteutettava julkishallintoa ja olemassa olevia sosiaalisia ohjelmia koskeva riippumaton selvitys. | Suunnitelmissa. Syyskuussa on tarkoitus pitää hankkeen käynnistämistä koskevia kokouksia. | g) Sen on julkaistava (kassaperusteisia) kuukausitilastoja julkis- ja aluehallinnon tuloista, menoista, rahoituksesta ja maksurästeistä. | Osittain toteutettu. Kreikka on julkaissut vuonna 2010 säännöllisin väliajoin yksityiskohtaisia kassatietoja tuloista, menoista ja valtion rahoittamisesta. Maksamattomia menoja koskevia tietoja ei ole vielä saatavilla. Varainhoitoa ja vastuullisuutta koskevaan lakiehdotukseen, joka jätettiin parlamentille 30. kesäkuuta 2010, sisältyy asiaa koskeva lakisääteinen velvoite. Laissa 3861/2010 edellytetään kaikkien sellaisten päätösten julkaisemista verkkosivuilla, joihin liittyy varojen sitomista julkishallintoon. | h) Sen on laadittava toimintasuunnitelma julkista taloutta koskevien tietojen keruun ja käsittelyn parantamiseksi erityisesti tehostamalla tilastoviranomaisten ja yleisen kirjanpitoviraston valvontamenetelmiä sekä varmistamalla henkilökohtaisen vastuun tosiasiallinen soveltaminen tapauksissa, joissa on ilmoitettu vääriä tietoja, sen varmistamiseksi, että asetuksissa (EY) N:o 2223/96, (EY) N:o 264/2000, (EY) N:o 1221/2002, (EY) N:o 501/2004, (EY) N:o 1222/2004, (EY) N:o 1161/2005, (EY) N:o 223/2009 ja (EY) N:o 479/2009 vaaditut julkista taloutta koskevat laadukkaat tiedot toimitetaan oikea-aikaisesti. | Meneillään. Toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta on sovittu Eurostatin kanssa. | i) Sen on julkaistava säännöllisesti tietoa taloudellisesta tilanteesta julkisissa yrityksissä ja muissa julkisissa elimissä, joita ei luokitella julkisyhteisöiksi (muun muassa yksityiskohtaiset tuloslaskelmat, taseet, työllistämistiedot ja palkkamenot).” | Osittain toteutettu. Elokuun 6. päivänä annetussa raportissa on jonkin verran tietoa. | [1] EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6. [2] Kreikan talouden sopeutusohjelma – Neuvoston päätöksen mukaisesti annettu raportti – Heinäkuu 2010 , annettu 6. elokuuta 2010. Raportin antajana on Kreikan hallitus. Siinä on Kreikan keskuspankin laatima liite pankkien valvonnasta. [3] Tätä tiedonantoa ja sen liitteenä olevaa komission yksiköiden kertomusta, joka on laadittu yhteistyössä EKP:n kanssa ( Kreikan talouden sopeutusohjelma – Ensimmäinen tarkistus , elokuu), käytetään myös arvioitaessa, noudattaako Kreikka toukokuussa laadittua yhteistyömuistiota, joka koskee Kreikan ja euroalueen jäsenvaltioiden lainajärjestelysopimukseen liittyviä talouspoliittisia erityisehtoja. [4] Komission Kreikan vakausohjelmasta tammikuussa 2010 laatimassa arvioinnissa (SEC(2010) 94 lopullinen, 3.2.2010) on tiivistelmä liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn ja vakaus- ja kasvuohjelman aiemmista täytäntöönpanovaiheista Kreikassa. [5] Päätöksen mukainen sopeuttamisura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen muutos on enintään 34 058 miljoonaa euroa (ja kokonaisvelka suhteessa BKT:hen on 133,2 prosenttia) vuonna 2010; 17 365 miljoonaa euroa (ja kokonaisvelka suhteessa BKT:hen on 145,2 prosenttia) vuonna 2011; 15 016 miljoonaa euroa (ja kokonaisvelka suhteessa BKT:hen on 148,8 prosenttia) vuonna 2012; 11 599 miljoonaa euroa (ja kokonaisvelka suhteessa BKT:hen on 149,6 prosenttia) vuonna 2013 ja 7 885 miljoonaa euroa (ja kokonaisvelka suhteessa BKT:hen on 148,4 prosenttia) vuonna 2014. [6] EUVL L 83, 30.3.2010, s. 13. [7] Kyseisistä muistioista sovittiin euroalueen jäsenvaltioiden tehdessä päätöksen rahoitusavun antamisesta Kreikalle IMF:n kanssa sovitun valmiusluottojärjestelyn yhteydessä. [8] Tammi-, helmi- ja maaliskuussa toteutettuja toimenpiteitä on arvioitu 9. maaliskuuta 2010 annetussa komission tiedonannossa (KOM(2010) 91 lopullinen). [9] On huomattava, että Eurostat ei ole vielä vahvistanut Kreikan toimittamia tietoja julkisen talouden alijäämästä ja velasta. Eurostat ilmoitti 22. huhtikuuta 2010 yhteistyössä EL.STATin kanssa monien eri seikkojen osalta (muun muassa monien julkisten yritysten toimialaluokitus, markkinoiden ulkopuolisten swap-sopimusten merkitseminen kirjanpitoon ja tarve saada yksityiskohtaisempaa ja paikkansa pitävää tietoa sosiaaliturvatuloista ja -menoista) tekemiensä tutkimusten valmistumisen jälkeen, että vuoden 2009 julkisen talouden alijäämäastetta voitaisiin tarkistaa ylöspäin 0,3 prosentista 0,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja velkasuhdetta 5 prosentista 7 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ks. Eurostatin lehdistötiedote nro 55/2010. [10] Raportissa, jonka Kreikka antoi 6. elokuuta 2010, on kattavampi luettelo toteutetuista toimenpiteistä. [11] Kuten liitteenä olevassa kertomuksessa todetaan, monet lainajärjestelysopimuksessa (euroalue) ja valmiusluottojärjestelyssä (IMF) asetetut julkisen talouden tilaa koskevat kriteerit on täytetty. [12] Vuotuinen YKHI-inflaatio oli 5,5 prosenttia heinäkuussa 2010. [13] Komission yksiköt arvioivat tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella, että koko vuoden tavoitteet saattavat jäädä saavuttamatta verrattuna toukokuun alussa laadittuihin ennusteisiin, joiden mukaan verotulot olivat enintään 1 500 miljoonaa euroa (tai 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). [14] Lisäksi monien sosiaaliturvarahastojen tuloja ja menoja koskevat tiedot ovat puutteellisia. [15] Ks. alaviite 9, jossa mainitaan julkisten yritysten (kuten OSE-rautatieyhtiön) mahdollinen uusi toimialaluokitus. [16] Julkisen sektorin työntekijämäärän laskennasta äskettäin julkaistujen tietojen mukaan valtion virkamiesten (keskus- ja paikallishallinnon, sosiaaliturvarahaston ja talousarvion ulkopuolisten rahastojen) lukumäärä on noin 768 000. Tämä merkitsee 17 prosentin osuutta Kreikan kokonaistyövoimasta. [17] Eläkeuudistusta on toistaiseksi mahdotonta arvioida kattavasti, sillä saatavilla ei ole pitkän aikavälin kokonaisennusteita. Tärkeimpiä eläkeparametreja on mukautettava vuoden 2011 aikana sen varmistamiseksi, että eläkemenojen pitkän aikavälin kasvu (vuosina 2009–2060) on enintään 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen. Mukautus perustuu kansallisen aktuaariviranomaisen laatimiin ja EU:n talouspoliittisen komitean validoimiin pitkän aikavälin ennusteisiin. [18] Neuvoston suositus Kreikalle (2010/190/EU), annettu 16 päivänä helmikuuta 2010, talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhteensopimattoman Kreikan talouspolitiikan saattamiseksi suuntaviivojen mukaiseksi sekä talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan vaarantumisen riskin poistamiseksi (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 63). [19] Elokuun 6. päivänä annetun raportin mukaan toimenpide voi tuottaa ennakoidun 800 miljoonan euron summan sijaan 900 miljoonan lisätulot vuonna 2010. [20] Elokuun 6. päivänä annetun raportin mukaan toimenpide voi vuottaa ennakoidun 100 miljoonan euron summan sijaan 120 miljoonan lisätulot vuonna 2010.