Reinin vesiliikenteestä tehdyssä tarkistetussa yleissopimuksessa, joka allekirjoitettiin Mannheimissa 17. lokakuuta 1868, määritellään oikeudelliset puitteet Reinin käyttöön sisävesiliikenteessä ja RNKK:n tehtävät. Tällä hetkellä sovellettava yleissopimus perustuu 20. marraskuuta 1963 tehtyyn ja 14. huhtikuuta 1967 voimaan tulleeseen yleissopimukseen, jolla muutetaan Reinin vesiliikenteestä tehtyä tarkistettua yleissopimusta. Täysistunnot pidetään kahdesti vuodessa. Niihin osallistuu RNKK:n jäsenmaiden edustajia. Täysistunto on RNKK:n päätöksentekoelin. Se hyväksyy keskuskomission päätöslauselmat. Kullakin valtiolla on yksi ääni, ja päätökset tehdään yksimielisesti. Päätöslauselmat ovat oikeudellisesti sitovia. EU ei ole RNKK:n jäsen.

Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) on kansainvälinen järjestö, jolla on sääntelyvaltaa sisävesiliikenteeseen liittyvissä kysymyksissä Reinillä. RNKK:n osapuolia ovat neljä jäsenvaltiota (Belgia, Ranska, Saksa ja Alankomaat) sekä Sveitsi.

Kokouksessaan 13. huhtikuuta 2022 CESNI päätti ottaa standardin ES-TRIN 2023/1 hyväksymisen 13. lokakuuta 2022 pidettävän kokouksen asialistalle. On odotettavissa, että standardin luonnostekstiin tehdään ainoastaan muodollisia ja vähäisiä muutoksia ennen 13. lokakuuta 2022 pidettävää kokousta. Standardi ES-TRIN 2023/1 julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu). Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on (suojatut) käyttöoikeudet edellä mainittuihin standardiluonnoksiin.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Lisäksi se kattaa välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Teknisten ES-TRIN- ja ES-RIS-standardien päivitystä on valmisteltu intensiivisesti CESNI:ssä asiantuntijatasolla. Julkisen ja yksityisen sektorin asiantuntijoita on kuultu laajasti. CESNI:n tasolla pidettiin standardin kehittämisen aikana seuraavat tekniset kokoukset:

Päätös unionin kannan vahvistamisesta on tarpeen, koska annettavilla säädöksillä on SEUT 218 artiklan 9 kohdassa tarkoitettuja oikeusvaikutuksia, erityisesti kun otetaan huomioon niiden vaikutus sellaiseen EU:n lainsäädännön alaan, joka kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan SEUT-sopimuksen 3 artiklan 2 kohdan nojalla.

Kokouksessaan 13. huhtikuuta 2022 CESNI päätti ottaa standardin ES-RIS 2023/1 hyväksymisen 13. lokakuuta 2022 pidettävän kokouksen asialistalle. On odotettavissa, että standardiluonnokseen tehdään ainoastaan vähäisiä muutoksia ennen 13. lokakuuta 2022 pidettävää kokousta. ES-RIS 2023/1 julkaistaan asiaa koskevalla verkkosivustolla (cesni.eu). Kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on (suojatut) käyttöoikeudet edellä mainittuihin standardiluonnoksiin.

Sekä CESNI että RNKK ovat elimiä, jotka on perustettu kansainvälisellä sopimuksella eli Reinin vesiliikenteestä tehdyllä tarkistetulla yleissopimuksella (Mannheimin yleissopimus).

Vaikka CESNI:n vahvistamat säännöt eivät sinällään ole sitovia, niistä tulee RNKK:n jäsenten kannalta sitovia heti, kun RNKK muuttaa lainsäädäntökehystään (Reinillä liikennöivien alusten tarkastamista koskevat määräykset, Reinin navigaation poliisimääräys) niin, että siinä viitataan CESNI:n hyväksymiin standardeihin, jolloin niistä tulee pakollisia Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen soveltamisessa. Tällaisen määräyksen sitova luonne RNKK:n jäsenten keskuudessa vahvistetaankin Mannheimin yleissopimuksessa.

Mannheimin yleissopimuksen 22 artiklan mukaan RNKK:lla on valtuudet vahvistaa sitovia teknisiä vaatimuksia sisävesialuksille. RNKK:n hyväksymä päätöslauselma, jolla muutetaan RNKK:n määräyksiä lisäämällä niihin viittaus standardiin ES-TRIN 2023/1, on siten RNKK:n osapuolia oikeudellisesti sitova asiakirja.

Toisaalta RNKK voi Mannheimin yleissopimuksen 1 artiklan mukaan muuttaa jokitiedotuspalveluihin (RIS) liittyvää sääntelykehystään yhdenmukaistaakseen jokitiedotuspalveluihin sovellettavat tekniset eritelmät standardin ES-RIS 2023/1 kanssa. RNKK:n hyväksymä päätöslauselma, jolla muutetaan RNKK:n määräyksiä lisäämällä niihin viittaus standardiin ES-RIS 2023/1, on RNKK:n osapuolia oikeudellisesti sitova asiakirja. Sillä ei kuitenkaan täydennetä eikä muuteta Mannheimin yleissopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Suunnitellut säädökset sitovat näin sopimuspuolia kansainvälisen oikeuden nojalla Mannheimin yleissopimuksen 1 ja 22 artiklan mukaisesti.

Lisäksi ES-TRIN 2023/1 ja ES-RIS 2023/1 ovat SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohtaa sovellettaessa säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, koska ne voivat vaikuttaa ratkaisevasti unionin oikeuden sisältöön, eli direktiiviin (EU) 2016/1629 ja direktiiviin 2005/44/EY.

ES-TRIN-standardin osalta tämä johtuu siitä, että Reinin vesiliikenteestä tehdyn tarkistetun yleissopimuksen nojalla sovellettava kehys on otettava huomioon direktiiviin (EU) 2016/1629 tehtävissä muutoksissa ja että CESNI:n hyväksymät tekniset standardit sisältyvät direktiivin (EU) 2016/1629 liitteeseen II ja ne on saatettava ajan tasalle delegoiduilla säädöksillä.

Direktiivin 2005/44/EY 5 artiklassa komissiolle annetaan jokitiedotuspalvelujen osalta valtuudet hyväksyä teknisiä suuntaviivoja ja teknisiä eritelmiä jokitiedotuspalvelujen tukemiseksi ja näiden palvelujen yhteentoimivuuden varmistamiseksi. Sen johdanto-osan 3 kappaleessa todetaan, että turvallisuuteen liittyvistä syistä ja yleiseurooppalaisen yhdenmukaistamisen mahdollistamiseksi näiden yhteisten vaatimusten ja teknisten eritelmien sisällön olisi perustuttava työhön, jota alalla ovat tehneet asiaan liittyvät kansainväliset organisaatiot, kuten Reinin navigaation keskuskomissio (RNKK) sekä YK:n Euroopan talouskomissio (UNECE). ES-RIS 2023/1 sisältää tekniset eritelmät, jotka on hyväksyttävä direktiivin 2005/44/EY 5 artiklan puitteissa. Hyväksyntäprosessi yhdennetään parhaillaan käynnissä olevaan direktiivin 2005/44/EY tarkistukseen, joka on tarkoitus hyväksyä vuoden 2023 puolivälissä.

Tätä varten on vahvistettava unionin puolesta CESNI:ssä ja RNKK:ssa otettava kanta sisävesialusten teknisiä vaatimuksia ja yhdenmukaistettuja jokitiedotuspalveluja koskevien standardien hyväksymiseen.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunniteltujen säädösten pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen liikennepolitiikkaan.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 91 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.