Erityiskertomus Euroopan innovaatio-  
ja teknologiainstituutin  
on muutettava 
täytäntöönpanomekanis -
mejaan ja osittain 
suunnitteluaan  
odotetun vaikutuksen 
aikaansaamiseksiFI 2016  nro 04
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
P . +352 4398-1
Sähköposti: eca-info@eca.europa.eu  
Internet: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-4239-6 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/244779 QJ-AB-16-003-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-4206-8 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/70499 QJ-AB-16-003-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-4204-4 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/427851 QJ-AB-16-003-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Laatikossa 1 olevan kuvan (s. 10) käyttöön tai kopiointiin on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Euroopan innovaatio-  
ja teknologiainstituutin  
on muutettava  
täytäntöönpanomekanis -
mejaan ja osittain  
suunnitteluaan 
 odotetun vaikutuksen 
aikaansaamiseksi
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan mukaisesti)ErityiskertomusFI 2016  nro 04
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimitettujen 
tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja suunnittelee nämä 
tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa valinta- ja suunnitteluvaiheessa 
huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, asianomaisten tulojen tai menojen määrän, 
tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän tuloksellisuuden tarkastuksen toimitti IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsen Milan Martin Cvikl. Jaosto on erikoistunut tarkastuksiin, joiden aiheena ovat tulot, tutkimus ja sisäiset politiikat, ra -
hoitus- ja talousalan ohjaus sekä Euroopan unionin toimielimet ja elimet. Tarkastus toimitettiin tilintarkastustuomioistui -
men jäsenen Alex Brenninkmeijerin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipäällikkö Antonius Moonen, kabinettiavustaja 
Raphael Debets ja harjoittelija Michael Schuppan sekä toimialapäällikkö Paul Stafford, tehtävävastaava Maria Echanove ja 
tarkastajat Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt ja Juan Vazquez Rivera.
Vasemmalta oikealle : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Sisällys
Kohta
 Sanasto ja lyhenteet
I – IX Tiivistelmä
1 – 13 Johdanto
1 – 2 Eurooppa on jäänyt jälkeen innovoinnissa
3 – 6 EU:n toimintapoliittisen painopisteen siirtymä kohti innovointia
7 – 13 Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti
7 – 8 EIT:n tehtävä ja tavoite
9 – 13 Miten se toimii?
14 – 18 Tarkastuksen sisältö ja lähestymistapa
19 – 103  Huomautukset
19 – 23 EIT:n olemassaolo on perusteltua
24 – 68 Eräitä keskeisiä osatekijöitä ei ole suunniteltu asianmukaisesti
25 – 26 Osaamiskolmio ei näy riittävän hyvin komission tasolla
27 – 33 Täydentäviin toimiin perustuvan EIT-rahoituksen malli on määritelty huonosti
34 – 37 Väitettyä vipuvaikutusta ei ole osoitettu ja se on epäuskottava
38 – 39 Osaamis- ja innovaatioyhteisöt saavuttavat tuskin taloudellista kestävyyttä
40 EIT-säätiö ei onnistunut houkuttelemaan lisävaroja
41 – 50 Vuosittaisessa avustussopimusprosessissa ei kannusteta riittävästi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
innovointitoimia
04 Sisällys 
51 – 54 Nykyiset keskeiset tulosindikaattorit eivät sovellu tehokkaaseen seurantaan
55 – 57 Yritysten osallistumista voitaisiin lisätä
58 – 62 EIT-mallissa ei aseteta riittävästi tavoitteita pk-yritysten tukemiselle
63 – 64 Konkreettista synergiaa ja täydentävyyttä ei ole riittävästi
65 – 68 Jotkin EIT:n osatekijät ovat hyvin arvostettuja: keskittyminen markkinoihin, pitkän aikavälin perspektiivi, 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen autonomia ja yhteistoimintakeskittymät
69 – 95 EIT:n mallin täytäntöönpanoa on parannettava
69 EIT ei vielä ole täysin riippumaton
70 – 72 EIT ei ole täyttänyt tehtäväänsä vaikutuskeskeisenä sijoittajana
73 Kilpailuttamiseen perustuvassa rahoitusmekanismissa aliarvostetaan tuloksia
74 – 79 Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneille aiheutuu hallinnoinnista ja tarkastuksista merkittävä 
rasitus
80 – 84 EIT:n resurssit eivät riitä ja hallinnointi on aiemmin ollut heikkoa
85 – 86 EIT:n rahoitustuki on keskittynyttä
87 – 88 Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuus on puutteellista
89 – 95 Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat edistäneet innovaatioverkostoa ja yrittäjyyskulttuuria, mutta 
konkreettisista tuloksista tai vaikutuksesta on toistaiseksi vähän evidenssiä
96 – 103  Tulevaisuus
97 – 98 Taloudellisen kestävyyden periaatteet on otettu käyttöön
99 – 100  Osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien määritelmää on tarkistettu
101 Vastaisuudessa laaditaan merkityksellisempiä keskeisiä tulosindikaattoreita
102 EIT yrittää saada useampia maita osallistumaan
103 Parhaillaan keskustellaan uusista puitekumppanuussopimuksista
05 Sisällys 
104 – 111 Johtopäätökset ja suositukset
105 Tarkoitus
106 – 107  Suunnittelu
108 – 109  Täytäntöönpano ja vaikutus
 Liite  I — Alueelliset yhteistoimintakeskittymät eri puolilla Eurooppaa
 Liite  II — EIT:n tavoitteet
 Komission vastaukset
06
 Sanasto ja lyhenteet
ECA : Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
EIT: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti.
Eurooppa 2020 -strategia : Eurooppa 2020 -strategia on EU:n tulevan vuosikymmenen kasvustrategia, jolla pyritään 
tekemään EU:sta älykäs, kestävä ja osallistava talous.
Horisontti 2020 : Horisontti 2020 on seitsemännen puiteohjelman seuraaja. Sen alkuperäinen talousarvio kaudeksi 
2014–2020 on 77  miljardia  euroa, ja sen päätavoitteena on varmistaa, että Eurooppa tuottaa maailmanluokan 
tiedettä, poistaa innovoinnin esteitä ja helpottaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä innovaatioiden 
tuottamiseksi. EIT kuuluu Horisontti 2020 -ohjelmaan.
Keskeiset tulosindikaattorit : Keskeisiä tulosindikaattoreita käytetään organisaation menestyksen kannalta 
ratkaisevien tekijöiden mittaamiseen.
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto : Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosasto on koulutus-, 
kulttuuri-, nuoriso-, kieli- ja urheilualan politiikan toimeenpanovallan käyttäjä Euroopan unionissa. Koulutuksen ja 
kulttuurin pääosasto on EIT:tä valvova elin.
Osaamis- ja innovaatioyhteisö : Osaamis- ja innovaatioyhteisö on korkea-asteen oppilaitosten, 
tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden innovaatioprosessiin osallistuvien tahojen autonominen 
yhteistyöryhmä, joka vastaa yhteiskunnallisiin haasteisiin kehittämällä tuotteita, palveluja ja prosesseja sekä 
huolehtimalla innovatiivisista yrittäjistä.
Osaamiskolmio : Korkea-asteen koulutuksen panosta työpaikkojen ja kasvun luomiseen voidaan lisätä koulutuksen, 
tutkimuksen ja innovoinnin – osaamiskolmion kolmen sivun – välisten läheisten ja tehokkaiden yhteyksien avulla.
Perustutkimus : Perustutkimus on kokeellista tai teoreettista työtä, jolla pyritään pääasiassa hankkimaan uutta 
tietoa ilmiöiden tai havaittavissa olevien tosiseikkojen perusperiaatteista ja jolla ei ensisijaisesti pyritä mihinkään 
tiettyyn sovellukseen tai käyttötavoitteeseen.
Seitsemäs puiteohjelma : Seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma oli 
Euroopan unionin tärkein tutkimusta ja innovointia tukeva väline kaudella 2007–2013. EIT ei kuulunut seitsemänteen 
puiteohjelmaan.
Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosasto : Euroopan komission 
sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosaston tehtävänä on edistää 
eurooppalaisten yritysten kasvuystävällistä toimintaympäristöä. Sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja 
pk-yritystoiminnan pääosasto vastaa useista toimista, joilla pyritään parantamaan yritysten ja etenkin pk-yritysten 
liiketoimintaympäristöä ja tukemaan maailmanlaajuisesti kilpailukykyisen, vahvan ja kestävän teollisen perustan 
kehittämistä.
Tulos : Välittömät muutokset, jotka vaikuttavat tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin sen jälkeen kun heidän 
osallisuutensa tukitoimenpiteen toteuttamiseen on päättynyt.
Sanasto ja lyhenteet 07
Tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto : Euroopan komission tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto vastaa 
Euroopan unionin tutkimus- ja innovaatiopolitiikasta ja siihen liittyvien toimien koordinoinnista. Se rahoittaa 
innovatiivisia toimia puiteohjelmien avulla. Nykyinen puiteohjelma on Horisontti 2020.
Vaikutus : Pitkäaikaiset sosiaalis-taloudelliset seuraukset, jotka ovat havaittavissa tietyn ajan kuluttua 
tukitoimenpiteen päättymisestä. Ne voivat vaikuttaa sekä tukitoimenpiteen välittömiin kohteisiin että sen 
ulkopuolelle jääviin välillisiin kohteisiin.
Yhteistoimintakeskittymä : Osaamis- ja innovaatioyhteisön perustama ja hallinnoima yhteistoimintakeskittymä 
on osaamiskolmion käytännön integroinnin maantieteellinen keskus. Yhteistoimintakeskittymät tarjoavat 
toimistotiloja, joissa innovoijat voivat tavata fyysisesti ja tehdä yhteistyötä.
Yrityshautomo : Yrityshautomo on organisaatio, jonka tarkoituksena on tukea yritysten onnistunutta perustamista 
ja kehittämistä. Yrityshautomo tarjoaa usein mahdollisuuden fyysiseen yritysinfrastruktuuriin, yrityskohtaisesti 
räätälöityihin yritystoiminnan tukipalveluihin sekä verkostoitumiseen.
08
 Tiivistelmä
I
Koulutusalan, tiedeyhteisön ja talouselämän välisten yhteyksien heikkous mainitaan usein yhtenä tärkeimmistä 
syistä siihen, että Eurooppa on innovoinnissa jäljessä kilpailijoistaan. Vuonna 2008 perustetun Euroopan innovaa -
tio- ja teknologiainstituutin (EIT) kunnianhimoisena tavoitteena on tämän esteen poistaminen. EIT:n tehtävänä on 
vahvistaa EU:n innovointikykyä ”edistämällä korkealuokkaisimman korkea-asteen koulutus-, tutkimus- ja innovaatio -
toiminnan synergiaa ja yhteistyötä [...], myös kannustamalla yrittäjyyteen”.
II
EIT:n alkuperäinen talousarvio kaudeksi 2008–2020 on 3 miljardia euroa, ja sillä on keskeinen asema älykästä, kes -
tävää ja osallistavaa kasvua koskevassa Eurooppa 2020 -strategiassa. EIT kattaa EU:n tasolla koko innovointisyklin 
laboratoriosta markkinoille, ja sen tavoitteena on koota tiede-, tutkimus- ja yritysmaailman luovimmat ja innova -
tiivisimmat kumppanit tekemään yhteistyötä ratkaisujen löytämiseksi suuriin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten 
ilmastonmuutokseen, energiatehokkuuteen, digitaaliseen innovointiin, terveydenhuoltoon ja raaka-aineisiin.
III
EIT ei ole tutkimuskeskus eikä osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoittamiseen. Sen sijaan se antaa avustuk -
sia osaamis- ja innovaatioyhteisöille. Kilpailuttamisen perusteella valitut osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat yritys -
ten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen autonomisia yhteistyöryhmiä. Pääasiassa ne 1) toteuttavat koulutustoimia, 2) 
tekevät innovaatiokeskeistä tutkimusyhteistyötä sekä 3) perustavat ja kehittävät innovatiivisia yrityksiä.
IV
Tilintarkastustuomioistuin tutki, onko EIT tehokas väline innovoinnin edistämiseksi EU:ssa. Tilintarkastustuomiois -
tuin pohti, vastaako EIT:n tarkoitus ja suunnittelu innovaatioyhteisöjen tarpeita, ja arvioi EIT:n toimien täytäntöön -
panoa ja seurantaa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EIT:n olemassaolo on perusteltua, mutta sen yleistä 
vaikuttavuutta ovat heikentäneet monimutkainen toimintakehys ja hallinnointiongelmat.
V
EIT:n luomiselle on hyvät ja perusteet, jotka sidosryhmätkin hyväksyvät. Sen tarkoituksena on puuttua mm. seu -
raaviin ongelmiin: talouselämän, tutkimuslaitosten ja korkea-asteen koulutuksen yhteyksien heikkous, vaikeudet 
tutkimustulosten saamisessa markkinoille sekä yrittäjyyskulttuurin puute. Vuonna 2010 käynnistetyt kolme osaamis- 
ja innovaatioyhteisöä ovat EIT:n ansiosta koonneet yhteen yli 500 kumppania eri tieteenaloilta, maista ja sektoreilta. 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat autonomisia, mikä on osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien erityisesti 
arvostama EIT:n ominaisuus. EIT:n avulla osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat tarjonneet uusia mahdollisuuksia 
toteuttaa innovatiivisia toimia ja edistäneet yrittäjyyskulttuuria.
Tiivistelmä 09
VI
Tarkastuksessa havaittiin kuitenkin useita heikkouksia keskeisissä käsitteissä ja toimintaprosesseissa:
a) EIT:n rahoitusmalli sisältää osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien määritelmän, vaikka EIT ei 
rahoita niitä. Tämä rahoitusehto tuottaa hyvin vähän tai ei lainkaan lisäarvoa ja tekee EIT:n rahoitusosuutta kos -
kevasta seurannasta ja raportoinnista tarpeettoman monimutkaista.
b) EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen väliset käytännön järjestelyt, kuten EIT:n osaamis- ja innovaatioyhtei -
söille myöntämiä avustuksia koskevat menettelyt, sopivat huonosti niiden innovointitoimien luonteeseen, joita 
EIT:n on tarkoitus tukea.
c) Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellinen kestävyys on kyseenalainen. Yritykset eivät osallistu riittävästi 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimiin, vaikka niiden osallistuminen oli EIT:n onnistumisen ennakkoedel -
lytys. EIT:n rahoitus keskittyy vain harvoihin maihin ja rajalliseen määrään osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppaneita.
d) Tulosindikaattorit ja seuranta- ja raportointiprosessit eivät anna valaisevaa kuvaa tuloksista ja vaikutuksista.
VII
Seitsemän vuotta perustamisensa jälkeen EIT ei vieläkään ole toiminnallisesti täysin riippumaton Euroopan komis -
siosta. Tämä on haitannut sen päätöksentekoa. EIT ei ole pyrkimyksistä huolimatta vaikutuskeskeinen instituutti. 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksia ei oteta riittävästi huomioon, kun avustuksen loppumaksua käsitellään. 
EIT hylkäsi harvoin kuluja tuloksellisuussyistä ennen vuotta 2015.
VIII
Komission ja EIT:n vuonna 2015 toteuttamien korjaavien toimenpiteiden vaikutus jää nähtäväksi. Tilintarkastustuo -
mioistuimen johtopäätökset ja suositukset ovat olennaisia, ja niiden johdosta on toteutettava toimenpiteitä.
IX
Jos EIT haluaa tulla siksi uraauurtavaksi innovatiiviseksi instituutiksi, joksi se alun perin suunniteltiin, tarvitaan 
merkittäviä lainsäädännöllisiä ja toiminnallisia mukautuksia, jotta EU:n innovaatiopotentiaalia edistetään paremmin. 
Tilintarkastustuomioistuin esittää seuraavat suositukset:
1) Komission olisi tehtävä Euroopan parlamentille ja neuvostolle EIT:n oikeusperustaa ja rahoitusmallia muuttava 
ehdotus.
2) EIT:n avustussopimuksen a) olisi katettava kalenterivuotta pidempi ajanjakso ja b) se olisi allekirjoitettava ennen 
toimien aloittamista.
3) EIT:n olisi keskityttävä lähestymistavassaan uudelleen vaikutusten aikaansaamiseen. Tätä varten sen olisi pyrit -
tävä suurempaan autonomiaan ja hyödynnettävä Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperustan joustavuutta. Sen 
olisi erityisesti hyväksyttävä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneiden tarpeisiin räätälöityjä erityissään -
töjä. EIT:n olisi ratkaistava henkilöstöongelmansa, jotta se voi seurata jatkuvasti osaamis- ja innovaatioyhteisö -
jen tuloksellisuutta.
4) EIT:n olisi laadittava vaikutuksiin perustuva analyysi. Sen olisi myös yksinkertaistettava seuranta- ja 
raportointiprosessejaan.
10
 Johdanto
1 Tämä teoria esitettiin 
Euroopan komission vuonna 
1995 julkaisemassa vihreässä 
kirjassa innovaatiosta.
Euroopan paradoksi – grafeenin esimerkki
Grafeeni on hiilipohjainen rakennemateriaali, jonka Manchesterin yliopiston fysiikan professori Andre Geim 
löysi vuonna 2004. Monien poikkeuksellisten ominaisuuksiensa vuoksi (se on kevyempää mutta vahvempaa 
kuin teräs ja sen lämmön- ja sähkönjohtokyky on suuri) grafeeni tarjoaa valtavia mahdollisuuksia hyvin moniin 
erilaisiin sovelluksiin tehokkaista elektroniikkalaitteista energian varastointiin.Laatikko 1Eurooppa on jäänyt jälkeen innovoinnissa
01 
Komission tutkimukset ovat osoittaneet, että EU:lta puuttuu innovointikulttuuri, 
jossa hyvät ideat voidaan helposti muuntaa uusiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Se ei 
ole onnistunut muuntamaan huipputason perustutkimustaan markkinasuuntau -
tuneeksi innovoinniksi. Laatikossa 1  esitetään yksi esimerkki tästä epäonnistumi -
sesta, jota on kutsuttu ”Euroopan paradoksiksi”1.
Lähde : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014. Lisenssi: CC-BY
Grafeenin löytämisen jälkeen koko maailmassa on tehty yli 11 000 grafeeniin liittyvää patenttia ja patentti -
hakemusta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivan teknologiastrategiayrityksen Cambridfe IP:n mukaan 
Yhdistyneen kuningaskunnan osuus niistä jää kuitenkin alle prosenttiin, kun taas aasialaisten organisaatioiden 
osuus on lähes kaksi kolmannesta.
Lähde:  Sarah Gordon:  ”Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance ”, Financial times , joulukuu 2014.
11 Johdanto 
2 Innovaatiounioni, yksi 
Eurooppa 2020 -strategian 
aloitteista ( http://ec.europa.
eu/research/innovation-
union/index_en.cfm ).
Innovaation määritelmä
Innovaatiolla  tarkoitetaan uuden tai merkittävästi parannetun tuotteen (tavaran tai palvelun), prosessin, 
uuden markkinointimenetelmän tai uuden organisatorisen menetelmän toteuttamista liiketoimintatavoissa, 
työpaikkaorganisaatiossa tai ulkoisissa suhteissa. Innovaation vähimmäisvaatimuksena on, että tuotteen, 
prosessin, markkinointimenetelmän tai organisatorisen menetelmän täytyy olla yrityksen kannalta uusi (tai 
merkittävästi parannettu).
Innovointitoimilla  tarkoitetaan kaikkia tieteellisiä, teknisiä, organisatorisia, rahoitukseen liittyviä ja kaupal -
lisia toimia, jotka johtavat tai joiden on tarkoitus johtaa innovaatioiden toteuttamiseen. Innovointitoimiin 
sisältyvät myös T&K-toimet, jotka eivät liity suoraan jonkin tietyn innovaation kehittämiseen.
Lähde:  OECD / Euroopan yhteisöt,  ”Oslo manual - guidelines for collecting and interpreting innovation data ”, 2005.Laatikko 202 
Tämän ongelman ratkaisemiseksi EU pyrkii muuttumaan kunnianhimoisen tut -
kimuksen ja innovoinnin toimintasuunnitelman ympärille rakentuvaksi osaa -
mistaloudeksi. Euroopan unionin strategiana on luoda innovaatiomyönteinen 
ympäristö, jossa hyvät ideat on helpompi muuntaa tuotteiksi ja palveluiksi, jotka 
puolestaan luovat talouskasvua ja työpaikkoja2. Laatikossa 2  määritellään inno -
vaatio, joka on keskeinen talouskasvua ja työpaikkojen luomista edistävä tekijä.
EU:n toimintapoliittisen painopisteen siirtymä kohti 
innovointia
03 
Euroopan kyvyttömyys muuntaa keksintöjä myyntikelpoisiksi tuotteiksi ja palve -
luiksi on saanut EU:n pohtimaan uudelleen tutkimuspolitiikkaansa. EU:n poliit -
tisissa toimissa on perinteisesti keskitytty perustutkimukseen3, joka perustuu 
pikemmin uteliaisuuteen kuin mahdollisiin markkinasovelluksiin. Taustaoletuk -
sena oli, että perustutkimus vauhdittaisi soveltavaa tutkimusta, joka puolestaan 
johtaisi innovaatioihin ja kaupallistamiseen. Näissä toimissa jätettiin kuitenkin 
usein huomiotta markkinoiden vastaanottokyky ja yksityissektorin tarvitsema 
innovoinnin tuki.3 Aiempien EU:n tutkimuksen ja 
kehittämisen puiteohjelmien 
suurimpia edunsaajia olivat 
yrityselämän ulkopuoliset 
tutkijat (seitsemännen 
puiteohjelman väliarviointi – 
asiantuntijaryhmän kertomus 
12. marraskuuta 2012).
12 Johdanto 
4 Yhteiset teknologia-aloitteet 
otettiin käyttöön, jotta 
pystyttiin vastaamaan 
paremmin teollisuuden 
tarpeisiin erityisillä 
tutkimusaloilla. Ne ovat 
riippumattomia EU:n elimiä, ja 
elinkeinoelämä sekä joissain 
tapauksissa jäsenvaltiot 
osallistuvat niihin.
5 Riskinjakorahoitusväline (Risk 
Sharing Finance Facility, RSFF) 
käynnistettiin helpottamaan 
tutkimuksen harjoittajien 
velkarahoituksen saantia 
erityisesti suuririskisiin 
investointeihin, tutkimukseen, 
tekniseen kehittämiseen ja 
innovointiin.
6 Kilpailukyvyn ja innovoinnin 
ohjelmaan kuuluvasta 
kasvavien ja innovatiivisten 
pk-yritysten rahoitustuesta 
myönnetään riskipääomaa 
innovatiivisille ja suuren 
kasvupotentiaalin 
pk-yrityksille.
7 Yritysten heikko 
osallistuminen T&K-menoihin 
mainitaan usein yhtenä syynä 
siihen, että EU:n tulokset ovat 
heikkoja. Eurostatin mukaan 
yrityssektorilla toteutettu 
T&K-toiminta vastasi 
1,30 prosenttia EU-28:n BKT:stä 
vuonna 2012, kun vastaava 
osuus Japanissa oli 
2,49 prosenttia (vuoden 2010 
tietojen mukaan) ja 
Yhdysvalloissa 1,83 prosenttia 
(vuoden 2011 tietojen 
mukaan).04 
Euroopan komissio on painottanut voimakkaammin innovointisyklin loppua 
tutkimustulosten saamiseksi markkinoille. Edeltäjistään poiketen Horisontti 
2020 -ohjelmasta (nykyisestä tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta) rahoi -
tetaan nimenomaisesti innovaatioita. EU on ottanut käyttöön uusia julkisia väli -
neitä, kuten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia (esimerkiksi yhteisiä 
teknologia-aloitteita4), laina- ja takuujärjestelmiä (esimerkiksi RSFF-rahoitusväli -
ne5) ja riskipääomaa (esimerkiksi GIF-rahoitustuki6) tehostaakseen innovointia Eu -
roopassa ja kannustaakseen edelleen yritysten osallistumista innovointitoimiin7.
05 
Näissä innovatiivisissa EU:n aloitteissa kiinnitettiin kuitenkin vain vähän huomiota 
niin kutsuttuun osaamiskolmioon eli tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin 
väliseen vuorovaikutukseen (ks. kaavio 1 ) osallistuvien tärkeimpien sidosryh -
mien välisiin yhteyksiin. Talouskasvu perustuu laajempaan toimivaan ”osaamis- ja 
innovointijärjestelmään”, jossa tuottava vuorovaikutus kaikkien innovatiivisten 
toimijoiden välillä on ratkaisevan tärkeää. Näiden osaamiskolmion sisäisten suh -
teiden parempi ymmärtäminen on rohkaissut laatimaan uuden julkisen järjestel -
män, jolla on tarkoitus tukea koko innovaatioekosysteemiä. Kaavio 1Osaamiskolmio
Innovointi
Koulutus TutkimusUudet markkinat
Uudet taidot Uusi tietämys
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
13 Johdanto 
8 KOM(2005) 24, 2.2.2005, 
”Kasvua ja työtä Euroopan 
tulevaisuuden hyväksi – Uusi 
alku Lissabonin strategialle”.
9 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 
1312/2013/EU, annettu 11 
päivänä joulukuuta 2013, 
Euroopan innovaatio- ja 
teknologiainstituutin (EIT) 
strategisesta innovaatio-
ohjelmasta: EIT:n antama 
panos innovatiivisen 
Euroopan edistämiseen (EUVL 
L 347, 20.12.2013, s. 892).
10 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EU) N:o 
1292/2013, annettu 11 päivänä 
joulukuuta 2013, Euroopan 
innovaatio- ja 
teknologiainstituutin 
perustamisesta annetun 
asetuksen (EY) N:o 294/2008 
muuttamisesta (EUVL L 347, 
20.12.2013, s. 174), 3 artikla.
11 Horisontti 2020 -puiteohjelma 
perustettiin 11 päivänä 
joulukuuta 2013 annetulla 
Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetuksella 
(EU) N:o 1291/2013 (EUVL L 347, 
20.12.2013 s. 104). Se on 
seitsemännen puiteohjelman 
seuraaja. Horisontti 
2020 -puiteohjelmaa 
toteutetaan vuosina 
2014–2020, ja sen määrärahat 
ovat 77  miljardia  euroa.06 
Komissio esitteli EU:n laajapohjaisen innovaatiostrategian, jolla pyrittiin muun -
tamaan osaamiseen tehtävät investoinnit tuotteiksi ja palveluiksi, ja ehdotti 
erityisen elimen perustamista ”maailman huippuaivojen, -ideoiden ja -yritysten 
kohtaamispaikaksi”8: Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) perustet -
tiin vuonna 2008.
EIT:n alkuperäinen logo
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti
EIT:n tehtävä ja tavoite
07 
EIT pyrkii lyhentämään välimatkaa tutkimukseen keskittyvien yliopistojen ja 
markkinasuuntautuneiden yritysten välillä. EIT:n malli, joka perustuu osaamiskol -
miota koskevaan yhdennettyyn lähestymistapaan, on EU:n julkisten järjestelmien 
keskuudessa ainutlaatuinen tapa edistää innovointia ja yrittäjyyttä. Lisäksi EIT:n 
nimenomaisena tavoitteena on keskittyä selkeästi kouriintuntuviin tuloksiin ja 
yhteiskunnalle koituviin konkreettisiin hyötyihin muuntamalla ”tutkimuksen tuot -
tamat tulokset korkean lisäarvon tuotteiksi ja palveluiksi”9.
08 
EIT:n määrärahat kaudella 2008–2013 olivat 300  miljoonaa  euroa ja kaudelle 
2014–2020 suunnitellut määrärahat 2,7  miljardia  euroa, joten sillä on Eurooppa 
2020 -strategiassa merkittävä tehtävä ”edistää Euroopan kestävää talouskasvua 
ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja unionin innovaatiokapasiteettia, 
jotta voidaan vastata eurooppalaisen yhteiskunnan kohtaamiin merkittäviin haas -
teisiin. Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä korkealuokkaisimman 
korkea-asteen koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan synergiaa ja yhteis -
työtä ja niitä integroimalla, myös kannustamalla yrittäjyyteen”10. Nyttemmin EIT 
on sisällytetty nykyiseen tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan Horisontti 
2020:een11.
14 Johdanto 
Miten se toimii?
09 
EIT toimii Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosaston valvonnassa 
yhtenä EU:n hajautettuna elimenä. Sen päätoimipaikka sijaitsee Budapestissä. 
EIT ei ole tutkimuskeskus eikä osallistu suoraan yksittäisten hankkeiden rahoit -
tamiseen. Sen sijaan se myöntää avustuksia osaamis- ja innovaatioyhteisöille eli 
olemassa olevien yritysten, tutkimuslaitosten ja yliopistojen (osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen kumppanit) jäsennellyille yhteistyöryhmille. Osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöt ovat EIT:n toiminnan ydin ja muodostavat pääasiallisen välineen, 
jolla EIT:n odotetaan saavuttavan tavoitteensa (ks. kaaviossa 2  oleva yleiskatsaus 
EIT:n mallista). Kaavio 2Yleiskatsaus EIT:n mallista
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
Liiketoimintasuunnitelma
Tulosraportti
euroa
€ € €
Osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppanit tekevät yhteistyötä innovointitoimissa Osaamis- ja 
innovaatioyhteisön
kumppaniOsaamis- ja 
innovaatioyhteisön
kumppaniOsaamis- ja 
innovaatioyhteisön
kumppaniOsaamis- ja
innovaatioyhteisö
Verkosto, joka koostuu 
seuraavista:
- Yritykset 
- Tutkimus
- KoulutusEIT
Budapest
15 Johdanto 
10 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on tarkoitus varmistaa, että EIT:n visio ja poli -
tiikka muunnetaan vaikuttaviksi toimiksi. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt valitaan 
kilpailumenettelyllä suuren yhteiskunnallisen vaikutuksen omaavien ensisijaisten 
aiheiden perusteella. EIT on valinnut viisi osaamis- ja innovaatioyhteisöä, joille 
se antaa rahoitustukea – ks. kaavio 3 . Kutakin osaamis- ja innovaatioyhteisöä 
edustaa itsenäinen organisaatio, osaamis- ja innovaatioyhteisön muodostama 
oikeussubjekti, joka tekee sopimukset EIT:n kanssa. Kaavio 3EIT:n valitsemat ja rahoittamat viisi osaamis- ja 
innovaatioyhteisöä
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin / EIT.
Käynnistetty 
2015Käynnistetty 
2010
115Lisätä Euroopan raaka-ainealan kilpailukykyä, kasvua ja 
houkuttelevuutta mullistavien innovaatioiden ja 
yrittäjyyden avullaEIT Raw Materials209Vauhdittaa yrittäjyyttä ja innovointia terveellisen elämän ja aktiivisen 
ikääntymisen alalla, antaa Euroopan huippulahjakkuuksille uusia 
mahdollisuuksia ja resursseja kaikkien kansalaisten hyödyksiEIT Health242Tulla johtavaksi innovoinnin ja yrittäjyyden moottoriksi 
kestävän energian alallaKIC InnoEnergy209Luoda uusia mahdollisuuksia innovoijille ilmastonmuutoksen torjumiseksi 
ja maailmantalouden muokkaamiseksiClimate-KIC115Edistää Euroopan johtoasemaa IT-alan innovoinnissa talouskasvun
ja elämänlaadun parantamiseksiEIT DigitalOsaamis- ja
innovaatioyhteisöjen 
kumppanien määräTehtävä Osaamis- ja
innovaatioyhteisö
16 Johdanto 
12 Keskittyminen yrityssektorin 
sovelluksiin on suurin ero 
muun muassa seitsemännen 
puiteohjelman 
tarjouskilpailuissa 
ehdotettuihin perinteisiin 
tutkimusyhteistyöhankkeisiin.11 
EIT:n avustussopimuksessa määritellään vuotuinen enimmäisrahoitusosuus 
sekä toimikokonaisuus, joka osaamis- ja innovaatioyhteisön on toteutettava 
sinä kalenterivuonna, jona avustussopimus allekirjoitetaan. Kaikkien osaamis- ja 
innovaatioyhteisön toimien suunniteltu kokonaisuus on sisällytettävä osaamis- ja 
innovaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelmaan, joka liitetään avustussopimuk -
seen. Nämä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimet voidaan jakaa edelleen 
neljään päätoimintalinjaan:
i) koulutus
ii) innovointihankkeet
iii) yrittäjyys
iv) hallinnointi ja muut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintakustannukset.
12 
Koulutuksen toimintalinjassa EIT rahoittaa maisterin- ja tohtorintutkintotason 
koulutustoimintaa. Painopiste on yrittäjyyteen ja innovointiin liittyvien taitojen 
välittämisessä. Toisessa toimintalinjassa osaamis- ja innovaatioyhteisön muo -
dostaman oikeussubjektin järjestämällä ja hallinnoimalla sisäisellä kilpailume -
nettelyllä valitsemien osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppanien muodostama 
yhteenliittymä toteuttaa innovointiin perustuvia hankkeita. Tavoitteena on 
kaventaa tutkimuksen ja markkinoiden välistä innovaatiokuilua rahoittamalla 
yritysten kehittämistoimiin liittyviä hankkeita12. Yrittäjyyden toimintalinjassa 
pyritään edistämään yritysten perustamista yrityshautomojen avulla ja vauhditta -
maan yritysten kehitystä startup-yritysten kasvua varten annettavalla rahoitus- ja 
teknisellä tuella. Yhtenä sen päätavoitteista on lyhentää uusien yritysten tuot -
teiden markkinoille saattamiseen tarvitsemaa aikaa demonstrointitoimilla, joilla 
helpotetaan kokeilulaboratorioita ja markkinatutkimuksia.
13 
Neljäs toimintalinja kattaa osaamis- ja innovaatioyhteisön ja sen yhteistoimin -
takeskittymien hallinnointiin liittyvät kustannukset. Kullakin osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöllä on alueellisia yhteistoimintakeskittymiä eri puolilla Eurooppaa 
(ks. liite I ). Ne ovat fyysisiä kokous- ja yhteistyötiloja, joiden on tarkoitus tuottaa 
innovaatioita paikallisella tasolla.
17
 Tarkastuksen laajuus 
ja tarkastustapa
13 Ne sijaitsevat Grenoblessa (KIC 
InnoEnergy), Lontoossa 
(Climate-KIC ja EIT Digital) ja 
Tukholmassa (EIT Digital ja KIC 
InnoEnergy).
14 Osaamis- ja innovaatioyhteisöt 
toimittivat vain 298 osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen 
kumppanin voimassa olevat 
sähköpostiosoitteet (546 
kumppanista), ja näistä 113 
vastasi kyselyyn täydellisesti. 
Vastausaste oli näin ollen 38 
prosenttia.14 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen tavoitteena oli arvioida, onko EIT 
tehokas väline innovoinnin edistämiseksi EU:ssa. Tarkastuksessa on tutkittu eri -
tyisesti EIT:n tarkoitusta, suunnittelua ja täytäntöönpanoa sen arvioimiseksi, onko 
tämä uusi väline oikealla polulla saavuttaakseen yleistavoitteensa eli lisätäkseen 
EU:n innovointia osaamiskolmion integroinnin avulla.
15 
Tarkastus toimitettiin joulukuun 2014 ja kesäkuun 2015 välisenä aikana, ja se koski 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja EIT:n vuosina 2010–2014 toteuttamia toimia. 
EIT toteutti vuonna 2015 useita aloitteita, joita kuvataan kohdissa 96–103. Tapa -
simme seuraavien elinten edustajia:
 ο Euroopan komission koulutuksen ja kulttuurin pääosasto
 ο EIT:n päätoimipaikka
 ο kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöjen muodostamaa oikeussubjektia
 ο seitsemän osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppania
 ο viisi yhteistoimintakeskittymää13.
16 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit valittiin niiden saaman EIT:n rahoi -
tuksen merkittävyyden perusteella. Toisella käytetyllä perusteella varmistettiin, 
että otokseen valittiin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneita kaikista 
vuonna 2010 käynnistetyistä osaamis- ja innovaatioyhteisöistä ja että otoksessa 
olivat edustettuina osaamiskolmion kaikki kolme sivua (eli yliopistot, tutkimus -
laitokset ja yritykset). Myös EIT:n rahoittamia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
toimia arvioitiin otannan perusteella.
17 
Tarkastustapaa täydennettiin
 ο verkkopohjaisella kyselyllä, jolla kerättiin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppanien näkemyksiä14
 ο osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kaudelta 2010–2014 ilmoittamien kulujen 
kvantitatiivisella analyysilla
 ο tutkimalla innovaatioita ja EIT:tä koskevaa tieteellistä kirjallisuutta
 ο analysoimalla EIT:n ja komission tarkastuksen aikana tai sen jälkeen toteutta -
mia aloitteita.
18 
Ennen tarkastusta järjestettiin keskeisten sidosryhmien paneeli, jotta saatiin 
parempi käsitys EIT:n merkittävimmistä haasteista. Myös tilintarkastustuomiois -
tuimen vuotuisesta EIT:n tilinpäätöksen tarkastuksesta saatuja tietoja ja johtopää -
töksiä on käytetty tietolähteenä.
18
 Huomautukset
EIT:n olemassaolo on perusteltua
19 
Kyselyyn vastanneiden sidosryhmien ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kump -
paneista valtaosan mukaan innovoinnin tärkeimmät esteet ovat kyselyyn vastan -
neiden asettamassa tärkeysjärjestyksessä seuraavat (ks. kaavio 4 ):Kaavio 4Innovoinnin tärkeimmät esteet vastaajien mukaan
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.64 %77 %79 %83 %90 %Samaa mieltä olevien vastaajien osuus 
Korkeakoulutusalan ja yksityissektorin 
riittämättömät investoinnit innovointitoimiin Yrityssektorin heikko osallistuminen korkeakoulujen 
tarjoamien kurssien kehittämiseen Rahoituksen huono saatavuus Paine saada välitöntä taloudellista tuottoa Hallinnolliset ja oikeudelliset esteet 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Muita vastaajien mainitsemia innovoinnin esteitä EU:ssa olivat seuraavat: on 
liian monia julkisia rahoitusmekanismeja omine sääntöineen, jotka heikentävät 
julkisten tukijärjestelmien yleistä tehokkuutta; tutkimustoiminta EU:ssa on liian 
hajanaista, mikä aiheuttaa kallista päällekkäisyyttä; EU:n ohjelmilla ei ole yhteisiä 
strategioita ja/tai yhteisvaikutuksia muiden innovaatioita tukevien EU:n, kansallis -
ten ja paikallisten ohjelmien kanssa; kansallisen tason erilaiset oikeusjärjestelmät 
rajoittavat rajat ylittävää innovointia; ei ole olemassa tehokkaita EU:n sisämarkki -
noita, mikä vaikeuttaa uusien tuotteiden/palvelujen kaupallistamista muissa EU:n 
jäsenvaltioissa.
19 Johdanto 
21 
Lähes 80 prosenttia kyselyyn vastanneista katsoi, että julkisissa innovaatioita tu -
kevissa järjestelmissä ei pyritä riittävästi markkinasovelluksiin. Tämä näkemys sai 
vahvistusta myös haastatteluissa. Kyselyyn vastanneista 66 prosenttia katsoi, että 
EIT:n tavoitteet ovat merkityksellisiä tärkeimpien Euroopan innovointia haittaa -
vien esteiden poistamiseksi (EIT:n tavoitteet, ks. liite II ). Kaikki vastaajat tukivat 
syitä ja tarvetta perustaa uusi aiemmista välineistä poikkeava EU:n väline (EIT).
22 
Ne markkinoiden toimintapuutteet, jotka EIT:llä on tarkoitus korjata (ks. kaavio 
5) ovat rakenteellisia heikkouksia, jotka haittaavat innovointia ja muodostavat 
siten talouskasvun ja työpaikkojen luomisen esteen. Yrittäjyyskulttuurin kehitys 
on riittämätöntä. Tulosten kaupallistamisen puute ja tutkimukseen keskittyvien 
yliopistojen ja markkinasuuntautuneiden yritysten välisen yhteistyön vähäi -
syys mainitaan usein pääsyinä siihen, että EU on jäänyt jälkeen innovoinnissa. 
Korkea-asteen koulutuksessa ei ole keskitytty riittävästi innovoijien ja yrittäjien 
tuottamiseen. Korkea-asteen koulutuksessa koulutusohjelmiin on upotettava 
innovointiin ja yrittäjyyteen liittyviä taitoja. Kaavio 5Markkinoiden toimintapuutteet, jotka EIT:llä on tarkoitus 
korjata
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Lahjakkuuksien 
heikko
houkuttelemis- ja
säilyttämiskyky Tutkimustuloksia 
ei saada 
markkinoille 
Riittämättömät 
resurssit, myös 
henkilöresurssit Tutkimuksen heikko kyky 
tuottaa yhteiskunnallista tai 
taloudellista arvoa 
Liian vähän yksityisiä 
investointeja 
tutkimukseen ja 
kehitykseenYrittäjäkulttuurin 
puuttuminen
Osaamiskolmion 
sisäiset yhteistyön 
esteetRAKENTEELLISET HEIKKOUDET Kyvyttömyys tuottaa uusia palveluita, tuotteita ja prosessejaHeikko talouskasvu ja työpaikkojen luominen 
20 Johdanto 
15 Kaudella 2010–2014 
innovointihankkeita koskeva 
toimintalinja muodosti 42 
prosenttia EIT:n rahoittamista 
toimintakuluista. Yrittäjyyden 
osuus oli 22 prosenttia, 
koulutuksen 14 prosenttia ja 
muiden kulujen 22 prosenttia 
(ks. kohdat 11–13). On syytä 
huomata, että osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen 
menetelmät mitata muita 
kuluja, jotka muodostuvat 
lähinnä hallinto- ja 
yleiskuluista, vaihtelevat 
merkittävästi.23 
EIT pyrkii asettamaan etusijalle korkea-asteen koulutusta, tutkimusta ja innovoin -
tia koskevien toimiensa siirtämisen yritysten toimintaympäristöön sekä niiden 
kaupallisen soveltamisen. Vaikka EIT:n toimintamallin olemassaolo on tarpeen 
ylipäätään, se ei vielä ole tuottanut haluttua vaikutusta.
Eräitä keskeisiä osatekijöitä ei ole suunniteltu 
asianmukaisesti
24 
EIT suunniteltiin alun perin innovatiiviseksi julkiseksi järjestelmäksi. EIT:n mallissa 
otettiin käyttöön tiettyjä ominaisuuksia, joita ei ole missään muussa innovointia 
edistävässä EU:n välineessä. Esimerkiksi sen kyky tukea koko innovaatioekosys -
teemiä koulutuksesta startup-yritykseen useiden osaamis- ja innovaatioyhteisö -
jen kumppanien toteuttamilla innovointiin perustuvilla hankkeilla on ainutlaatui -
nen. Osaamis- ja innovaatioyhteisöille annettu autonomia on toinen EIT:n mallin 
piirre, jota sen kumppanit erityisesti arvostavat. Eräitä EIT:n mallin keskeisiä 
osatekijöitä ei kuitenkaan ole suunniteltu riittävän hyvin, jotta se olisi tehokas ja 
uraauurtava julkinen järjestelmä.
Osaamiskolmio ei näy riittävän hyvin komission tasolla
25 
EIT:n perustamisen lähtökohtana oli alun perin olettamus, jonka mukaan osaa -
miskolmion integroinnin heikoin lenkki oli korkea-asteen koulutuksen ja yritys -
sektorin välillä. Tästä syystä EIT asetettiin koulutuksen ja kulttuurin pääosaston 
vastuulle, jolla on vahva kokemus koulutusalan ohjelmista. Koulutuksen ja kult -
tuurin pääosasto on tästä syystä ottanut komissiossa johtavan roolin esimerkiksi 
sen tarkkailijana EIT:n hallintoneuvostossa.
26 
Innovointia ja yrittäjyyttä koskevissa toimintalinjoissa, jotka nyt saavat suurim -
man osan EIT:n rahoituksesta, on oltava asiantuntemusta suoraan saatavilla15. Tätä 
varten EIT:n olisi voitava hyödyntää säännöllisesti tutkimuksen ja innovoinnin 
sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosas -
tojen asiantuntijuutta. Tutkimuksen ja innovoinnin pääosastolla on arvokasta ko -
kemusta tutkimus- ja innovointihankkeiden hallinnoinnista, ja sisämarkkinoiden, 
teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastolla on uusien yritysten 
perustamista koskevaa asiantuntemusta. Näillä pääosastoilla ei kuitenkaan ole 
EIT-kysymyksistä vastaavaa yksikköä, ja tilintarkastustuomioistuin havaitsi niiden 
aktiivisesta osallistumisesta vain vähän evidenssiä.
21 Johdanto 
Täydentäviin toimiin perustuvan EIT-rahoituksen malli on 
määritelty huonosti
27 
Osaamis- ja innovointiyhteisöjen kumppanien suorittamat innovointitoimet on 
jaettu kahteen luokkaan:
a) EIT:n jopa 100-prosenttisesti rahoittamat toimet
b) osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet, joita EIT ei rahoita.
Näiden kahden toimityypin erottaminen toisistaan on keskeisen tärkeää EIT:n ra -
hoitusmallin kannalta, koska se määrää EIT:n rahoituksen enimmäisosuuden. EIT:n 
rahoitus saa kattaa enintään 25 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisön kokonais -
kustannuksista (eli EIT:n rahoittamien toimien sekä niiden toimien, joita EIT ei rahoita, 
yhteenlasketuista kustannuksista – tämä monimutkainen malli esitetään kaaviossa 6 ).Kaavio 6EIT:n rahoitusmalli
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Toimet RahoitusEIT:n rahoittamat toimet Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet 
Enintään 25 % Vähintään 75 %
EIT:n rahoitus
(enintään 25 %
kaikista kuluista)Yhteisrahoitus Täydentävä rahoitus (myös muu EU:n rahoitus)
Muu kuin EIT:n rahoitus (enintään 75 % kaikista kuluista)
Osaamis- ja innovaatioyhteisön talousarvioOsaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimet
22 Johdanto 
28 
Kaudella 2010–2014 EIT myönsi 460 miljoonaa euroa rahoitusta kolmelle osaamis- 
ja innovaatioyhteisölle. Tämä on auttanut rahoittamaan innovointitoimia 540 mil -
joonan  euron arvosta. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia on 
ilmoitettu 2 043 miljoonan euron arvosta (tästä määrästä 10 prosenttia rahoitet -
tiin muista EU:n ohjelmista kuin EIT:stä, esimerkiksi seitsemännen puiteohjelman 
yhteistyöhankkeista, tutkimusneuvoston rahoitusohjelmista ja yhteisten tekno -
logia-aloitteiden hankkeista, ja 23 prosenttia muista kansallisista tai alueellisista 
julkisista järjestelmistä) – ks. kaavio 7 .Kaavio 7Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia koskeva EIT:n 
rahoitusosuus kaudella 2010–2014
Lähde:  EIT.
EIT:n rahoittamat toimet 
540 milj. euroa
(21 %)
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät 
toimet 2 043 milj. euroa (79%)investoidaan460 miljoonaa euroaEIT:n rahoitusosuus (2010–2014)
23 Johdanto 
16 Selvityksiä ja tarkastuksia 
tekevät EIT, yksityiset ulkoiset 
tarkastajat ja 
tilintarkastustuomioistuin.29 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet oli määritelty huonosti. 
Selvän määritelmän puute on vaikeuttanut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppanien toimintaa, koska niillä oli eri käsitys kuin EIT:llä siitä, mitä voitiin 
raportoida osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävinä toimina ja miten ne 
tuli raportoida. Eräs osaamis- ja innovaatioyhteisö otti tämän kysymyksen esille 
vuoden 2012 tulosraportissaan. Sen mukaan täydentävän rahoituksen määritel -
män puuttuminen vaikeuttaa eräiden kumppanien täysipainoista osallistumis -
ta ja niiden todellisuudessa tuoman täydentävän rahoituksen täysimääräistä 
ilmoittamista.
30 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet määriteltiin oikeudelli -
sesti vasta, kun vuoden 2014 avustussopimukset allekirjoitettiin osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen ja EIT:n välillä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen neljännen 
toimintavuoden alussa. Tästä määritelmästä oli kuitenkin vain vähän apua, sillä 
täydentävät toimet määriteltiin vain osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppa -
nien toteuttamiksi toimiksi, joissa keskitytään ensisijaisesti niihin toimiin, jotka 
osaamis- ja innovaatioyhteisön on toteutettava tehtävänsä täyttämiseksi. Vuonna 
2014 julkaistussa EIT:n ohjausasiakirjassa ” Principles for financing, monitoring and 
evaluating KIC activities ” täsmennettiin, että tällaisilla toimilla on oltava selvä 
yhteys vähintään yhteen EIT:n rahoittamaan toimeen eikä niitä saa rahoittaa EIT:n 
rahoitusosuudesta. Siinä todettiin myös, että tällaisista toimista aiheutuvien ku -
lujen on oltava oikeasuhteisia EIT:n rahoittaman toimen kuluihin ja/tai osaamis- ja 
innovaatioyhteisön tehtävää edistävään odotettuun vaikutukseen verrattuna.
31 
EIT otti vuonna 2014 käyttöön suhteellisuusperiaatteen puuttuakseen osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien paisuttamiseen ja ehkäistäkseen sitä. 
Tästä huolimatta on edelleen haasteellista arvioida, onko suhteellisuuden kritee -
riä noudatettu tietyn osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävän toimen koh -
dalla, koska mitään lisäohjeita ei ole annettu eikä EIT ottanut käyttöön erityistä 
järjestelyä suhteellisuuden järjestelmälliseksi testaamiseksi. Näin ollen EIT ei hy -
lännyt mitään kuluja sillä perusteella, että ne eivät olleet suhteellisia, tarkastaes -
saan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia kaudelta 2010–2014.
32 
Selvää yhteyttä ja oikeasuhteisuutta koskevia kriteerejä tulkittiin ennen vuoden 
2016 liiketoiminnan suunnittelusykliä monin eri tavoin. Tämä on aiheuttanut epä -
varmuutta osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien, EIT:n ja kuluilmoitusten 
tarkastajien välillä16 siitä, olisiko liitännäiskulut hyväksyttävä mukaan laskettaessa 
EIT:n enimmäisrahoitusosuutta (ks. laatikossa 3  esitetty esimerkki). Tästä on hait -
taa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneille, koska hylätyt kulut pienentä -
vät EIT:n rahoitusosuutta.
24 Johdanto 
17 ”FAQ about KICs ” – EIT (2010).Esimerkki osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävästä toimesta, jolla ei ole 
niinkään ”selvä yhteys” EIT:n rahoittamaan toimeen
Eräs osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppani raportoi vuonna 2013 täydentävästä toimesta, jonka arvo oli 
188 miljoonaa  euroa. Taloudellisen raportoinnin mukaan tämä toimi liittyi erääseen 4,5  miljoonan  euron 
arvoiseen EIT:n rahoittamaan innovointihankkeeseen – kulujen suhde on 42:1. Pelkästään tämän osaamis- ja 
innovaatioyhteisön täydentävän toimen rahoitus riittäisi kattamaan koko EIT:n vuonna 2013 kyseiselle osaa -
mis- ja innovaatioyhteisölle maksaman osuuden. Yhteyden perustelemiseksi toimitettiin lyhyt asiakirja, jossa 
selitettiin, että kumppani osallistuu moniin osaamis- ja innovaatioyhteisön toimiin, muun muassa koulutusta 
ja yritysten perustamista koskeviin ohjelmiin.
Aiheutuneiden 188  miljoonan  euron kulujen tarkoituksen ja muiden osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppa -
nien toteuttaman 4,5 miljoonan euron arvoisen innovointihankkeen välisestä ”selvästä yhteydestä” ei kuiten -
kaan ole vakuuttavaa näyttöä.Laatikko 3
33 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien mittaaminen ja niistä 
raportointi eivät ole oleellisia EIT:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta: toimia, 
jotka tekevät osaamis- ja innovaatioyhteisöstä osaamis- ja innovaatioyhteisön, 
ovat vain EIT:n rahoittamat toimet17. Avustuksen tarkoituksena on rahoittaa EIT:n 
rahoittamia toimia eikä 25:tä prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisön kokonais -
kustannuksista. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien jättämi -
nen rahoitusehtojen ulkopuolelle ei vaikuttaisi tulokseen: osaamis- ja innovaatio -
yhteisöt toteuttaisivat yhä EIT:n rahoittamat toimet.
Väitettyä vipuvaikutusta ei ole osoitettu ja se on 
epäuskottava
34 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien sisällyttämistä EIT:n rahoi -
tusmalliin on käytetty sen vipuvaikutuksen osoittamiseen. Horisontti 2020 -ohjel -
massa todetaan, että ”EIT:n lähestymistapa rahoitukseen perustuu vahvaan 
vipuvaikutukseen [...]”. EIT:n vuosikertomuksessa vuodelta 2013 todetaan vipu -
vaikutuskertoimen olevan 4: yli 80 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kokonaismäärärahoista tulee ulkoisista lähteistä ja jokainen EU:n talousarviosta 
investoitu euro saa aikaan suuremman investoinnin jostakin muusta lähteestä. 
Komissio ilmoitti vuonna 2013 käyttävänsä EIT:n suurempaa vipuvaikutusta yksi -
tyisiin ja muihin julkisiin rahoituslähteisiin yhtenä tulosindikaattorina.
25 Johdanto 
Taannehtivat toimet eivät voi saada aikaan taloudellista vipuvaikutusta
Osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppani voi ilmoittaa aiemman, vuosina 2010–2013 toteutetun EU:n yhteis -
työhankkeen aiheuttamat kustannukset vuonna 2014 toteutettavaan EIT:n rahoittamaan toimeen liittyvänä 
osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävänä toimena. Vuonna 2010 tehty päätös toteuttaa seitsemännen pui -
teohjelman hanke ei kuitenkaan ollut riippuvainen EIT:n vuonna 2014 tekemästä päätöksestä rahoittaa siihen 
liittyvä toimi: näin ollen tässä nimenomaisessa tapauksessa ei esiintynyt minkäänlaista vipuvaikutusta.
Esimerkki osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista, jotka eivät ole 
lisätoimia
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat raportoineet osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentä -
vinä toimina kustannuksia, jotka aiheutuivat muiden kuin EIT:n rahoittamien opiskelijoiden osallistumisesta 
kursseille, joihin osallistui myös EIT:n rahoittamia opiskelijoita. Nämä kustannukset eivät aiheudu lisätoimista, 
koska kurssit ovat osa yliopiston normaalia koulutusohjelmaa.Laatikko 4 Laatikko 535 
EIT:n väitetty, kertoimeltaan 4 oleva vipuvaikutus perustuu oletukseen, jonka mu -
kaan kaikki osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien ilmoittamat osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet ovat lisätoimia eli EIT:n toimenpiteen 
laukaisemia. Tämä on epärealistinen hypoteesi, koska EIT on sallinut osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen ilmoittaa täydentäviä toimia takautuvasti: osaamis- ja inno -
vaatioyhteisön aikaisemman täydentävän toimen kulut voidaan ilmoittaa siihen 
liittyvän EIT:n rahoittaman toimen raportointivuonna.
36 
Nämä taannehtivat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet eivät 
ole lisätoimia, koska osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit toteuttivat ne 
ilman EIT:n tukea (ks. laatikossa 4  esitetty esimerkki). Osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen taannehtivien täydentävien toimien osuus kaikista kaudella 2010–2014 
ilmoitetuista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista on 450 mil -
joonaa euroa (22 prosenttia).
37 
Lisäksi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien osuudet osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen talousarvioihin suoritetaan pääasiassa ”luontaissuorituksina” 
eikä rahana: näin ollen tähän liittyy suuri riski siitä, että osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen kumppanit tekevät sitä, mitä ne muutoinkin olisivat tehneet (nollavaiku -
tus), ja ilmoittavat kulut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävinä toimina 
EIT:lle. Tämän tarkastuksen yhteydessä haastatellut osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen kumppanit ja kolme osaamis- ja innovaatioyhteisöjen muodostamaa 
oikeussubjektia vahvistivat, että useimmat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
täydentävät toimet eivät ole lisätoimia: ne olisi toteutettu myös ilman EIT:n ole -
massaoloa. Tilintarkastustuomioistuimen arviointi kustakin yli kahden miljoonan 
euron arvoisesta osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävästä toimesta osoitti, 
että tämä pitää paikkansa.
26 Johdanto 
18 EIT:n perustamisasetuksen 6 
artiklan 2 kohdassa säädetään, 
että ”osaamis- ja 
innovaatioyhteisöillä on laajat 
yleiset valtuudet itse 
määritellä sisäinen 
organisaationsa ja 
kokoonpanonsa sekä 
täsmällinen 
toimintasuunnitelmansa ja 
työmenetelmänsä. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen on 
erityisesti [...] kehitettävä 
strategioita taloudellisen 
kestävyyden varmistamiseksi.”
19 EIT:n muutetun 
perustamisasetuksen 7 
b artiklan mukaan ”[...] 
osaamis- ja innovaatioyhteisön 
toiminta-aika on tavallisesti 
7–15 vuotta.”
20 EIT ilmoitti tästä 
nimenomaisesti osaamis- ja 
innovaatioyhteisöille vuonna 
2015.Osaamis- ja innovaatioyhteisöt saavuttavat tuskin 
taloudellista kestävyyttä
38 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on kehitettävä strategioita taloudellisen kestä -
vyyden varmistamiseksi18, vaikka tämä tavoite ei pitkällä aikavälillä sovi yhteen 
osaamis- ja innovaatioyhteisön odotettavissa olevan toiminta-ajan (7–15 vuotta) 
kanssa, kuten EIT:n perustamisesta annetussa asetuksessa kuvaillaan19. Tämän 
lainsäädännöllisen epäjohdonmukaisuuden vuoksi yleinen käsitys on20, että EIT:n 
rahoitusosuuden myöntämisen olisi periaatteessa päätyttävä enintään 15 vuoden 
jälkeen, mutta osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulisi jatkaa toimintaansa.
39 
Haastatellut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ja kolme osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen muodostamaa oikeussubjektia totesivat, että osaamis- ja 
innovaatioyhteisöistä tuskin tulee viidentoista vuoden jälkeen rahoituksellises -
ti riippumattomia. Kaudella 2010–2014 vain yksi osaamis- ja innovaatioyhteisö 
ilmoitti tuloja (400 000 euroa), kun taas EIT on sijoittanut yli 460 miljoonaa euroa 
osaamis- ja innovaatioyhteisöihin. Kaksi kolmesta tilintarkastustuomioistuimen 
kyselyyn vastanneesta ei usko, että osaamis- ja innovaatioyhteisöistä tulee pitkäl -
lä aikavälillä rahoituksellisesti riippumattomia.
EIT-säätiö ei onnistunut houkuttelemaan lisävaroja
40 
EIT:n vuoden 2010 vuosikertomuksessa ilmoitettiin EIT-säätiön perustamisesta. 
Säätiötä oli tarkoitus käyttää välineenä, jonka avulla houkutellaan ja kanavoidaan 
rahoitusta sellaisia EIT:n toimia varten, jotka eivät kuulu sen säännönmukaisen 
rahoituksen piiriin. Niin muodoin säätiöllä on erittäin merkittävänä tehtävänään 
sekä suojata EIT:n taloudellista kannattavuutta ja autonomiaa että lisätä sen yh -
teiskunnallista tunnettuutta. Säätiö ei koskaan houkutellut merkittävästi varoja, 
ja se lakkautettiin vuonna 2014.
Vuosittaisessa avustussopimusprosessissa ei kannusteta 
riittävästi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovointitoimia
41 
Avustussopimukseen liitetty osaamis- ja innovaatioyhteisön liiketoimintasuunni -
telma on kattava asiakirja, jossa esitetään osaamis- ja innovaatioyhteisön kysei -
seksi kalenterivuodeksi suunnitteleman toimikokonaisuuden valinta, kuvaus ja 
hallinnointi. EIT antaa ohjeita liiketoimintasuunnitelman rakennetta, sisältöä ja 
yksityiskohtaisuutta koskevien vaatimusten selventämiseksi.
27 Johdanto 
42 
Osaamis- ja innovaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelma muistuttaa enemmän -
kin vuotuista työohjelmaa, jossa painotetaan voimakkaasti lyhyttä aikaväliä. 
Luonnos seuraavan vuoden liiketoimintasuunnitelmaksi on toimitettava EIT:lle 
viimeistään vuoden N–1 syyskuun lopussa – avustussopimuksen ja siihen liit -
tyvän liiketoimintasuunnitelman aikataulusta ks. kaavio 8 . Jotta osaamis- ja 
innovaatioyhteisö voi noudattaa tätä määräaikaa, sen kumppanien on yksilöitävä 
kaikkien niiden innovointitoimien kustannukset, jotka ne haluavat toteuttaa seu -
raavana vuonna, toisen vuosineljänneksen loppuun mennessä. Tästä syystä osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien on ennakoitava tarkalleen vähintään 
kuusi kuukautta etukäteen, mitä innovointitoimia ne toteuttavat seuraavana ka -
lenterivuonna. Innovointihankkeita koskevissa toimintalinjoissa tarvitaan kolmen 
kuukauden lisäaika hanke-ehdotuksia koskevan tarjouskilpailun käynnistämisek -
si. Tästä huolimatta osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat muuttaa liiketoiminta -
suunnitelmia kyseisenä vuonna sisällyttääkseen niihin uusia innovointihankkeita; 
tämä tapahtuu muuttamalla vuotuista avustussopimusta. Kaavio 8Avustussopimuksen, siihen liittyvän osaamis- ja innovaatioyhteisön 
liiketoimintasuunnitelman ja osaamis- ja innovaatioyhteisön 
tuloksellisuusraportin arvioinnin aikataulu
Lähde:  EIT – ” Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities ”.Vuosi
N+1Vuosi NVuosi 
N-1
LoppuAlkuEIT:n päätös EIT:n 
rahoituksen 
määrästä vuonna NOsaamis- ja innovaa-
tioyhteisön vuoden N 
liiketoimintasuunnitel-
maehdotuksen 
toimittaminenQ4 Q3 Q2 Q1
EIT:n 
rahoituskriteerit 
vuodeksi N
Osaamis- ja innovaatioyhteisön vuotta N 
koskevan raportin jälkitarkastusEIT:n arviointi osaamis- ja 
innovaatioyhteisön vuotta 
N koskevasta raportistaOsaamis- ja 
innovaatioyhteisön 
vuotta N koskevan 
raportin 
toimittaminenOsaamis- ja innovaatioyhteisön vuoden N  
liiketoimintasuunnitelmaehdotuksen täytäntöönpanoOsaamis- ja innovaa-
tioyhteisön päätös 
vuoden N rahoituksen 
määrästä
28 Johdanto 
21 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston asetus (EY) 
N:o 294/2008, annettu 11 
päivänä maaliskuuta 2008, 
Euroopan innovaatio- ja 
teknologiainstituutin 
perustamisesta (EUVL L 97, 
9.4.2008, s. 1).
22 Osa vuotuisesta avustuksesta 
myönnetään osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen välisen 
kilpailuttamisprosessin 
perusteella. EIT:n vuonna 2015 
osaamis- ja 
innovaatioyhteisöille 
myöntämästä 
kokonaisrahoitusosuudesta 
40 prosenttia myönnettiin 
tällä tavoin. Osuuden on 
tarkoitus kasvaa vuosien 
mittaan.
Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)23 ja sen vaikutus EIT:n 
talousarvioon
Komissio käynnisti marraskuussa 2014 Euroopan investointiohjelman käynnistääkseen uudelleen kasvun ja 
investoinnit EU:ssa. Se ehdotti Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) perustamista EIP:n erityisra -
hastoksi, jonka rahoituksesta vastaavat yhteisesti EU ja EIP .
ESIR-asetuksella vähennettiin EU:n maksuosuutta EIT:lle 12 prosenttia 2 711 miljoonasta 2 383 miljoonaan eu -
roon seitsenvuotisella jaksolla 2014–2020. EIT:n määrärahoja vuodeksi 2016 vähennetään 336 miljoonasta (ku -
ten Horisontti 2020 -ohjelmassa alun perin suunniteltiin) jopa 285 miljoonaan euroon (−15 prosenttia). Tämän 
seurauksena EIT rahoittaa vähemmän innovointitoimia. Yhdessä kilpailuttamiseen perustuvan rahoituksen 
kanssa tämä luo osaamis- ja innovaatioyhteisöille lisää epävarmuutta, koska niiden on valittava hankkeet ja 
laadittava liiketoimintasuunnitelmansa ilman, että niillä on selkeää käsitystä seuraavana vuonna tai seuraavina 
vuosina saatavilla olevasta rahoituksesta.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat hyötyä epäsuorasti ESIR-varoista, mikä korvaa osan EIT:n määrärahojen 
vähennyksestä.
23 Lausunto nro 4/2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten 
(EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta ( http://eca.europa.eu ).Laatikko 643 
Osaamis- ja innovaatioyhteisön strategian olisi perustuttava ”yhteiseen keski -
pitkän ja pitkän aikavälin innovaatiosuunnitteluun[,] [...] jonka tavoitteena on 
vastata EIT:lle asetettuihin haasteisiin”21. Tästä huolimatta EIT:n ja osaamis- ja 
innovaatioyhteisön muodostaman oikeussubjektin välillä allekirjoitetulla avus -
tussopimuksella määritetään EIT:n rahoitusosuus vain yhtenä kalenterivuonna. 
Näin ollen EIT:n rahoitus on varmistettu vain vuosittain ilmoitettujen kulujen 
kattamiseksi. Tuleva rahoitus riippuu EIT:n määrärahojen saatavuudesta, johon 
ESIR-rahaston käyttöönotto vaikuttaa – ks. laatikko 6  – sekä osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöjen kilpailuttamiseen perustuvan rahoituksen tuloksista22.
44 
Tilintarkastustuomioistuin kyllä tukee kilpailuttamiseen perustuvaa rahoitusta, 
mutta ongelmana on ajoitus. Koska EIT:n hallintoneuvosto päättää tämän kilpai -
luttamiseen perustuvan rahoituksen myöntämisestä joulukuun kokouksessaan, 
kilpailuttamiseen perustuvan rahoituksen tulokset eivät ole tiedossa ennen 
vuoden loppua. Tämä luo epävarmuutta osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kump -
paneille, sillä eräät hankkeet keskeytetään, kunnes on selvää, onko rahoitusta 
saatavilla vai ei.
29 Johdanto 
45 
Toiminnan ja rahoituksen suunnittelun lyhyen aikavälin visio ei sovi yhteen osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen toteuttamien innovointitoimien toteutusaikataulun 
kanssa. Kaikki osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit, joissa tilintarkastus -
tuomioistuin kävi, mainitsivat vuotuisperiaatteen merkittävänä esteenä, joka 
haittaa innovaatioiden edistämistä pitkällä aikavälillä.
46 
Koulutusta koskeva toimintalinja muodostuu lähinnä maisterin- ja tohtorinkou -
lutusohjelmista. Näiden koulutusohjelmien aikajanat ovat kaksi ja neljä vuotta. 
Tästä syystä monivuotisen sopimuksen allekirjoittaminen EIT:n rahoittamien 
opiskelijoiden kanssa muodostaa korkea-asteen koulutuksen alan osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kumppaneille riskin, koska niiden tulevina vuosina saaman 
rahoituksen osalta vallitsee oikeudellinen epävarmuus. Tämä on ongelma erityi -
sesti julkisille organisaatioille (lähinnä yliopistoille ja tutkimuslaitoksille), joiden 
on noudatettava tiukkoja varainhoitosääntöjä kansallisten lainsäädäntöjensä 
nojalla.
47 
Vuotuinen avustusten myöntöprosessi on myös merkittävä innovointia koskevien 
toimintalinjojen monivuotisten innovointihankkeiden suunnittelua ja koordi -
nointia haittaava este. Eräät osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat perustaneet 
pitkäaikaisiin hankkeisiin liittyviä erityistoimia, joiden rahoitus on periaatteessa 
taattu niiden toiminta-ajaksi (niihin sisältyy väliarviointi, jolla tarkastetaan, että 
rahoitettu hanke on kannattava ja tuottaa todennäköisesti kaupallisia vaikutuk -
sia – kielteinen väliarviointi pysäyttäisi hankkeen rahoituksen). Koska EIT:n rahoi -
tusosuus kuitenkin vahvistetaan vain vuodeksi, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppanit kantavat tuleviin vuosiin liittyvät taloudelliset riskit: jotkin osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen hankkeet saatetaan joutua keskeyttämään tai lopettamaan 
rahoituksen puutteen vuoksi.
48 
Sitä vastoin tutkimusyhteistyöhankkeille myönnettävät EU:n avustukset allekir -
joitetaan monivuotiseksi kaudeksi. Esimerkiksi Marie Skłodowska-Curie -ohjel -
masta myönnettävät avustukset antavat tutkijoille varmistetun rahoituksen yli 12 
kuukaudeksi.
49 
Avustussopimukset allekirjoitettiin vuosina 2011–2014 keskimäärin kolme kuu -
kautta kalenterivuoden alkamisen jälkeen. Vuoden 2015 avustussopimusten teko 
viivästyi kesäkuuhun 2015 asti. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tammikuun 1. 
päivän jälkeen toteuttamat toimet eivät ole minkään oikeudellisen sopimuksen 
kattamia ennen uuden vuotuisen avustussopimuksen allekirjoittamista. Myö -
häinen sopimustenteko aiheuttaa katkoksen innovointiprosessissa, sillä eräät 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit eivät halua ottaa oikeudellisia ja 
taloudellisia riskejä, jotka aiheutuvat resurssien sitomisesta ennen avustussopi -
muksen allekirjoittamista.
30 Johdanto 
24 Päätös N:o 1312/2013.
Keskeiset tulosindikaattorit
Keskeisiä tulosindikaattoreita on kolmentyyppisiä:
1. EIT:n keskeiset ydintulosindikaattorit : EIT:n keskeisiä ydintulosindikaattoreita on kuusi: koulutusoh -
jelmien houkuttelevuus; uusien tutkinnon suorittajien määrä; yrityshautomoiden tuella syntyneiden 
liiketoimintaideoiden määrä; luotujen startup-yritysten tai spin-off-yritysten määrä; osaamisen siirto/
omaksuminen; markkinoille saatetut uudet tai parannetut tuotteet/palvelut/prosessit. Näiden keskeisten 
tulosindikaattoreiden suhteen saavutettua edistystä mitataan kilpailuttamiseen perustuvaa rahoitusta 
varten.
2. EIT:tä koskevilla keskeisillä tulosindikaattoreilla  mitataan EIT:n omia toimia ja seurataan sen oman 
toiminnan tuloksellisuutta. Tässä käytettäviä indikaattoreita ovat muun muassa avustussopimuksen val -
mistumisen, raporttien hyväksynnän ja maksujen suorittamisen määräpäivät, muodollisten menettelyjen 
prosenttiosuus ja tyytyväisyys EIT:hen.
3. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjä koskevat keskeiset tulosindikaattorit  ovat osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen itsensä laatimia.Laatikko 750 
Vuotuisten avustussopimusten myöhäinen allekirjoittaminen viivästyttää myös 
EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöille myöntämän ennakkorahoituksen maksa -
mista, jonka pitäisi tapahtua 30 päivän kuluessa avustussopimuksen voimaantu -
losta. Vasta sen jälkeen osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat jakaa varat yksittäi -
sille kumppaneille. Näin ollen kumppanien on itse vastattava kaikista sitä ennen 
aiheutuneista kuluista. EIT korvaa kaikki saadun ennakkorahoitusmäärän ylittävät 
kulut (enintään 50 prosenttia) vasta seuraavan vuoden jälkipuoliskolla suoritetta -
vassa loppumaksussa.
Nykyiset keskeiset tulosindikaattorit eivät sovellu 
tehokkaaseen seurantaan
51 
Strategisen innovaatio-ohjelman24 mukaan EIT:n tulisi ”perustaa yhteistyössä 
komission ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa kattava järjestelmä, jonka 
avulla seurataan EIT:n panosta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, EIT:n omista toi -
mista sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimista johtuvia EIT:n vaikutuksia ja 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksia”. Tämä järjestelmä ei ole vielä käytössä.
52 
EIT:n keskeisiä ydintulosindikaattoreita (ks. laatikko 7 ) ei ole määritelty selvästi 
eivätkä ne ole olleet johdonmukaisia eri aikoina (kuten jatko-opiskelijoiden mää -
ritelmä, teknologian siirron ja osaamisen omaksumisen käsite ja hautomoiden 
avulla syntyneiden ideoiden käsite). Laatikossa 8  esitetään esimerkki keskeisten 
tulosindikaattorien epäselvästä määrittelystä. Tämä vaikeuttaa tulosraportointia 
varsinkin silloin, kun keskeisten tulosindikaattorien määritelmät muuttuvat kes -
ken kalenterivuoden, mikä edellyttää taannehtivaa mukauttamista.
31 Johdanto 
25 Monitoring progress and 
outcomes – External 
evaluation of the European 
Institute of Innovation and 
Technology - Framework 
Contract on evaluation and 
related services , toukokuu 
2011, 6.31 kohta.
26 KOM(2006) 77 lopullinen, 22. 
helmikuuta 2006, ”Uuden 
kasvua ja työllisyyttä 
edistävän kumppanuuden 
toteuttaminen – Euroopan 
teknologiainstituutti: 
tiennäyttäjä osaamiselle”.
27 ”The Commission details its 
plan for a European Institute 
of Technology ”, Euroopan 
komission lehdistötiedote, 
(IP/06/751), 8. kesäkuuta 2006.Keskeisten tulosindikaattorien epäselvä määritelmä perustetuista 
startup-yrityksistä
Jotta startup-yritys hyväksytään, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on toimitettava todiste (esimerkiksi aieso -
pimus tai tilaus/lasku), joka osoittaa, että yritys on saanut ensimmäisen asiakkaansa tai että mahdollinen 
ensimmäinen asiakas on olemassa, tai muu asiakirja, joka osoittaa, että se on aloittanut kaupallisen toiminnan. 
Kriteerien epämääräisyyden vuoksi (mikä on ”mahdollinen ensimmäinen asiakas”?) osaamis- ja innovaatioyh -
teisöt tulkitsevat tätä sääntöä eri tavoin.Laatikko 8
53 
Näitä kolmea osaamis- ja innovaatioyhteisöä on vaikea vertailla kyseisten kes -
keisten ydintulosindikaattorien avulla. Startup-yrityksen koon tai kurssin keston 
kaltaisia näkökohtia ei ole otettu keskeisissä ydintulosindikaattoreissa huomioon. 
Lisäksi osaamis- ja innovaatioyhteisöt toimivat eri aloilla ja niiden valmiusasteet 
vaihtelevat, ja tämä vaikuttaa siihen, kuinka vaikeaa esimerkiksi startup-yritys -
ten perustaminen tai uusien liiketoimintaideoiden synnyttäminen on. Pelkässä 
kvantitatiivisessa analyysissa ei oteta huomioon kyseisten kolmen osaamis- ja 
innovointiyhteisön toimintaympäristöjen erilaisuutta. Osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjä koskevien keskeisten tulosindikaattorien laatimisessa saavutettu edistys 
on vähäistä.
54 
Useita vuonna 2011 suoritetussa ulkoisessa arvioinnissa havaittuja puutteita ei 
vielä ole korjattu: keskeisissä indikaattoreissa keskitytään edelleen tulosten tai 
vaikutusten sijasta panoksiin tai tuotoksiin ja absoluuttisiin arvoihin pikemmin 
kuin toiminnan lisääntymiseen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toiminnan seu -
rauksena25 (ks. myös kohta 99).
Yritysten osallistumista voitaisiin lisätä
55 
Yrityssektorin osallistumisen olisi oltava vahvaa strategisella ja toiminnan tasolla, 
jotta EIT onnistuisi. Näin varmistettaisiin, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
toimet perustuvat markkinoiden tarpeisiin ja niitä ohjataan talouden ja yhteis -
kunnan kannalta hyödylliseen suuntaan26. Koulutuksesta ja kulttuurista vastaava 
komission jäsen painotti vuonna 2006 yrityssektorin merkitystä ehdotuksessa: 
”Yritykset ovat instituutin tärkeimpiä strategisia ja toiminnallisia yhteistyö -
kumppaneita. Ne ovat mukana tutkimus- ja koulutustoiminnassa välittömästi ja 
kehittävät näin korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden ja tutkijoiden yrittäjähen -
keä”27. Yritykset ovat ratkaisevassa asemassa tutkimuksen ja innovoinnin välisen 
juovan kuromisessa.
32 Johdanto 
28 Yritykset voivat liittyä 
osaamis- ja 
innovaatioyhteisöihin myös 
muista kuin taloudellisista 
syistä; se voi esim. olla tapa 
saada yrityksiin EIT:n 
koulutusohjelmat 
suorittaneita lahjakkaita 
opiskelijoita.56 
Siitä huolimatta, että yritysorganisaatiot ovat tärkeitä ja niiden osuus osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista on 56 prosenttia, ne ovat saaneet vain 
24 prosenttia EIT:n rahoitustuesta (ks. kaavio 9 ). Vaikka rahoitusosuuden taso 
ei ole ainoa osallistumista kuvaava indikaattori28, yrityssektorin osallistumista 
EIT:hen ja osaamis- ja innovaatioyhteisöihin voitaisiin lisätä. Kaudella 2010–
2014 ainoastaan kaksi 40:stä eniten EIT:n rahoitusta saavasta edunsaajasta oli 
yrityksiä. Kaavio 9Eri organisaatiotyyppien jakauma kaudella 2010–2014
Lähde:  EIT.
% EIT:n rahoituksesta % osaamis- ja
innovaatioyhteisöjen kumppaneista
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Muut (esim. 
kansalaisjärjestöt, 
paikallisviranomaiset)Tutkimuslaitokset Yliopistot Kaupalliset 
yritykset
33 Johdanto 
57 
Yritysten sidosryhmät ovat ilmaisseet olevansa huolissaan siitä, että osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen toiminta vastaa lähinnä korkea-asteen koulutuksen tarpeita, 
kun taas tarkastuksen aikana haastatellut yliopistot valittelevat sitä, että yritys -
sektori ei osallistu riittävästi koulutuskurssien kehittämiseen. Kolmena ensimmäi -
senä vuonna osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistyöhankkeet joko hylättiin 
tai ne eivät johtaneet konkreettisiin tuloksiin, koska niissä ei keskitytty riittävästi 
markkinasovelluksiin. Yhtenä syynä on se, että EIT:n rahoittamien hankkeiden ai -
heet valittiin pääasiassa korkea-asteen koulutuksen eikä yrityssektorin tarpeiden 
mukaan. Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat sittemmin korjanneet tilannetta var -
mistamalla, että EIT:n rahoittamat hankkeet johtavat potentiaaliseen markkina -
sovellukseen ja niin ollen tuottavat tulevaisuudessa tuloja.
EIT-mallissa ei aseteta riittävästi tavoitteita pk-yritysten 
tukemiselle
58 
Pk-yritykset ovat tavallisesti suuria organisaatioita ketterämpiä ja parempia kehit -
tämään ja soveltamaan uutta teknologiaa. Monissa EU:n toimintalinjoissa tun -
nustetaan pk-yritysten merkittävä rooli. Vaikka Horisontti 2020 -ohjelman yhtenä 
erityistavoitteena on myöntää ainakin 20 prosenttia määrärahoista pk-yrityksille, 
EIT ei ole vahvistanut tämän osalta minkäänlaisia tavoitearvoja.
59 
Kyselyyn vastanneet asettivat ”pk-yritysten innovointitoimiin osallistumisen 
edistämisen ja tukemisen” kolmanneksi tärkeimmäksi niistä tavoitteista, jotka 
EIT:n olisi saavutettava innovoinnin edistämiseksi Euroopassa. EIT ei kuitenkaan 
ole toteuttanut muiden EU:n järjestelmien toimenpiteitä pidemmälle meneviä 
toimenpiteitä tukeakseen pk-yrityksiä paremmin. Startup-yrityksiä ja vastaperus -
tettuja yrityksiä tuetaan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yrityshautomojen kaut -
ta, mutta korkean kasvupotentiaalin pk-yritysten on vaikeampaa hyödyntää EIT:n 
tarjoamaa tukea täysimääräisesti. Pk-yritysten osallistuminen on erittäin vähäistä 
erityisesti innovointiin perustuvien hankkeiden toimintalinjan osalta.
34 Johdanto 
29 Pk-yrityksiä koskevat tiedot 
ovat saatavilla ainoastaan 
yhdestä osaamis- ja 
innovaatioyhteisöstä.
Esimerkkejä pk-yritysten osallistumiseen liittyvästä arvostelusta
”EIT:ltä on jatkuvasti puuttunut pk-yrityksille suunnattu selkeä viesti [...]”
”Pk-yritykset ovat EU:ssa innovoinnin kannalta merkittävässä asemassa, ja ne pitäisi ottaa mukaan, mutta tällä 
hetkellä keskiössä ovat startup-yritykset, ja ainoastaan suuret yritykset selviävät valtavasta byrokratiasta ja 
tehottomasta viestinnästä.”
”Pk-yritykset eivät ole riittävästi edustettuina osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnossa, mikä estää niiden 
rajoitusten ja etujen huomioon ottamisen.”
(Lähde:  Tarkastuksen yhteydessä suoritettu kysely)Laatikko 960 
Lisäksi kaikki haastatellut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit totesivat, 
että avustusten maksusykli muodostaa esteen, koska se ei vastaa pk-yritysten 
rahoitustarpeita. Osaamis- ja innovaatioyhteisön maksusykli on huomattava 
rajoite taloudellisesti heikommille kumppaneille, kuten pk-yrityksille, joilla ei ole 
taloudellisia edellytyksiä kattaa rahoitusvajetta (ks. kohta 50).
61 
EIT:n keräämät tiedot ovat hajanaisia, koska pk-yritysten raportointi ei ole pakol -
lista. Pk-yritykset saivat kuitenkin kaudella 2010–2014 EIT:n rahoitustuesta alle 
viisi prosenttia29.
62 
Koska pk-yritykset ovat epäsuoria vastaanottajia eikä niistä pidetä kirjaa, laajem -
pi kuva ei ehkä ole näin synkkä. Kyselyyn vastanneet totesivat, että osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kumppanuudet ovat luoneet ympäristön, jossa startup-yri -
tykset, spin-off-yritykset ja pk-yritykset voivat kasvaa. Osaamis- ja innovaatioyh -
teisöt antavat tukea uusyrityksille ja pk-yrityksille erityisesti yrityshautomoidensa 
avulla. Parempien edellytysten luominen pk-yritysten hyväksi laatimalla selkeitä 
strategioita ja tavoitteita voi kuitenkin vain lisätä pk-yritysten osallistumista osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöihin; laatikossa 9  esitetään esimerkkitapauksia, joissa 
arvostellaan sitä, ettei EIT anna pk-yrityksille vaikuttavaa tukea.
35 Johdanto 
Konkreettista synergiaa ja täydentävyyttä ei ole riittävästi
63 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöillä oli vuoden 2016 liiketoimintasuunnitelmia 
edeltävänä aikana vain vähän vaikuttavia kannustimia, joilla pyrittiin saamaan 
aikaan synergiavaikutuksia jonkin toisen osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa. 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kilpailuttamiseen perustuva rahoitus kannustaa 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjä parempiin tuloksiin. Se kuitenkin estää niiden 
välistä yhteistyötä, koska mahdolliset hyödyt jaettaisiin rahoituksesta kilpailevan 
osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa. Vaikka eräät tieteelliset aiheet saattavat 
olla yhteisiä eri osaamis- ja innovaatioyhteisöille, etenkin KIC InnoEnergylle ja 
KIC Climatelle, ei ole näyttöä siitä, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välinen 
yhteistyö olisi synnyttänyt konkreettisia tuotoksia tarkastuksen kohteena olleen 
jakson (2010–2014) aikana.
64 
EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien suuri määrä tekee niiden välisten synergia -
vaikutusten aikaansaamisesta vaikeaa. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja mui -
den EU:n aloitteiden välinen vuorovaikutus on kasvussa, mutta sitä on edelleen 
kehitettävä.
Jotkin EIT:n osatekijät ovat hyvin arvostettuja: 
keskittyminen markkinoihin, pitkän aikavälin perspektiivi, 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen autonomia ja 
yhteistoimintakeskittymät
65 
Oleellinen ero muihin olemassa oleviin julkisiin tutkimus- ja innovointijärjestel -
miin on se, että EIT:n päätavoitteena on keskittyä markkinoihin. EIT:n päätavoite, 
”korkeakoulutus- sekä tutkimus- ja innovaatiotoimintansa siirtäminen yritystoi -
mintayhteyteen ja tällaisen toiminnan kaupallinen soveltaminen”, oli kyselyyn 
vastanneiden mielestä tärkein tavoite, johon EIT:n pitäisi pyrkiä.
66 
EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöille antaman rahoitustuen pitkän aikavälin 
perspektiivi on ainutlaatuinen ja edunsaajien arvostama ominaisuus. Periaattees -
sa EIT-väline mahdollistaa innovointitoimien suunnittelun keskipitkällä tai pitkällä 
aikavälillä, mitä mikään muu julkinen järjestelmä ei tee. EIT:n käyttämät vuotuiset 
avustukset ovat kuitenkin heikentäneet tätä mahdollisuutta osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöjen kumppanien tasolla (ks. myös kohdat 42–45).
36 Johdanto 
30 Koulutuksen ja kulttuurin 
pääosaston toimintakertomus 
vuodelta 2013.67 
Kuten EIT:n oikeusperustassa säädetään, osaamis- ja innovaatioyhteisöillä ”on 
laajat yleiset valtuudet itse määritellä sisäinen organisaationsa ja kokoonpanon -
sa sekä täsmällinen toimintasuunnitelmansa ja työmenetelmänsä”. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kumppanit arvostavat näin suurta autonomiaa. Se on 
helpottanut innovaatioyhteisön kaipaamaa alhaalta ylös suuntautuvaa lähesty -
mistapaa. Toisin kuin perinteiset julkiset järjestelmät, joissa tutkimus- ja innovaa -
tioaiheita kehitetään budjettivaatimusten sanelemaa ylhäältä alas suuntautuvaa 
lähestymistapaa noudattaen, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen malli mahdollistaa 
toimien joustavamman valinnan, mihin kumppanit ovat erityisen tyytyväisiä.
68 
Yhteistoimintakeskittymät (ks. liite I ) ovat toinen EIT:n mallin erityispiirre, jota 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat arvostaneet. Yhteistoimintakes -
kittymä on paikka, jossa innovaatiokolmion integroiminen voi tapahtua. Yhteis -
toimintakeskittymät on jäsennelty temaattisten tai maantieteellisten alueiden 
mukaan, ja ne johtavat hankkeita, kehittävät ideoita, kokoavat yhteen alueellisia 
kumppaneita ja laativat strategioita. Ne koordinoivat ja hoitavat kumppanien 
osaamis- ja innovaatioyhteisöön liittyviä hallinnollisia tehtäviä ja tarjoavat yh -
teisen tilan keskusteluille kumppanien huolenaiheista. Joissain tapauksissa ne 
tarjoavat myös työtiloja startup-yrityksille.
EIT:n mallin täytäntöönpanoa on parannettava
EIT ei vielä ole täysin riippumaton
69 
EIT ei vielä ole saavuttanut täysimittaista riippumattomuutta. Tämä viivästys on 
tavallista pidempi: muiden EU:n elinten, kuten yhteisten teknologia-aloitteiden 
(jotka myös perustettiin vuonna 2008), kohdalla täyden taloudellisen riippumat -
tomuuden saavuttaminen on kestänyt enintään kolme vuotta. Koulutuksen ja 
kulttuurin pääosaston mukaan tämä johtui EIT:n johdon rajallisista johtamis- ja 
hallinnointivalmiuksista30. Yksi syy tähän on ollut koko ajan ylimmän johdon suuri 
vaihtuvuus (ks. kohta 84).
37 Johdanto 
Esimerkki osaamis- ja innovaatioyhteisön heikosta tuloksellisuudesta
Erään osaamis- ja innovaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelman arvioinnissa, jonka EIT:n hanketoimihenkilöt 
suorittivat vuonna 2013 ulkoisten asiantuntijoiden avulla, todettiin, että vuoden 2013 liiketoimintasuunnitel -
massa mainittujen keskeisten seikkojen osalta Climate-KIC saavutti vain vähän edistystä. Vuoden 2013 liiketoi -
mintasuunnitelmassa eritellyistä 18 strategisesta tavoitteesta Climate-KIC oli arvioinnin mukaan onnistunut 
saavuttamaan kaikilta osin kahdeksan, seitsemän oli saavutettu osittain, ja kolmea ei siihen mennessä ollut 
saavutettu.Laatikko 10EIT ei ole täyttänyt tehtäväänsä vaikutuskeskeisenä 
sijoittajana
70 
EIT esitellään usein yrittäjyyttä kannustavana ja innovointivaikutuksiin pyrkivänä 
investointi-instituuttina. Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperustan mukaan ”EIT 
toimii [...] tulossuuntautuneesti.” Kolmivuotisessa työohjelmassaan 2012–2014 EIT 
korosti tavoitetta tulla ”sitoutuneeksi vaikutuskeskeiseksi sijoittajaksi”.
71 
Vaikka EIT on suunniteltu vaikutuskeskeiseksi organisaatioksi ja se esitellään 
sellaisena, se keskittyy lähinnä sääntöjen noudattamiseen ja määrärahojensa 
käyttöön. Useat EIT:n hallintoneuvoston jäsenet korostivat syyskuussa 2014, että 
EIT on muutettava vaikutuskeskeiseksi organisaatioksi. EIT hylkäsi harvoin kuluja 
tuloksellisuussyistä ennen vuotta 2015.
72 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuotuisia tuloksia koskeva EIT:n arviointi vaikut -
ti ennen vuotta 2015 vain vähän tai ei lainkaan lopulta maksettavan avustuksen 
määrään. Vuotuisissa arvioinneissa ilmoitetaan usein, että useat suunnitteluvai -
heessa asetetut tavoitteet ovat saavuttamatta tai ne on saavutettu vain osittain, 
mutta tästä huolimatta avustuksen loppumaksu suoritettiin (ks. laatikko 10 ).
38 Johdanto 
Kilpailuttamiseen perustuvassa rahoitusmekanismissa 
aliarvostetaan tuloksia
73 
Kilpailuttamiseen perustuvassa rahoituksessa olisi palkittava tuloksista. Vuon -
na 2015 osaamis- ja innovaatioyhteisöille myönnetyistä kokonaisavustuksista 
40 prosenttia myönnettiin kilpailuttamisprosessilla, joka perustui kolmen pilarin 
arviointiin: 1) menneisyys: tuloksellisuus vuonna 2013; 2) tulevaisuus: vuoden 
2015 liiketoimintasuunnitelma ja 3) osaamis- ja innovaatioyhteisön monivuotisen 
strategian täytäntöönpano, jota arvioitiin EIT:n hallintoneuvoston kuulemisen 
avulla. Kaikkia kolmea pilaria painotettiin yhtä paljon. Koska kolmas pilari on sekä 
eteen- että taaksepäin suuntautuva, aiemmat tulokset ja tulevaisuudensuunnitel -
mat saavat tosiasiallisesti saman painotuksen. Näin ollen EIT:n kilpailuttamiseen 
perustuva rahoitus palkitsee tuloksia vain osittain.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneille aiheutuu 
hallinnoinnista ja tarkastuksista merkittävä rasitus
74 
EIT kopioi toimintakehyksensä ja prosessinsa pitkälti perinteisistä EU:n tutkimus -
ohjelmista, vaikka sillä ei ollut oikeudellista velvollisuutta tehdä niin. Useimmista 
EU:n ohjelmista rahoitetaan yksittäisiä hankkeita, mutta EIT rahoittaa toimikoko -
naisuuksia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kautta. Tähän liittyviä prosesseja ei 
kuitenkaan ole mukautettu tämän perustavanlaatuisen eron huomioon otta -
miseksi. On esimerkiksi todennäköistä, että saman 325 000 euron raja-arvon 
käyttö luo tarpeen vaatia useampia tarkastuslausuntoja, koska toimet (toisin kuin 
yksittäiset hankkeet) ylittävät raja-arvon usein (ks. kohta 79).
75 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien ilmoittamille kuluille tehdään 
tässä toimintakehyksessä monia varainhoitoa koskevia tarkastuksia. Useat tilin -
tarkastustuomioistuimen haastattelemat tai kyselyyn osallistuneet osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kumppanit valittivat, että joskus niiden oli toimitettava 
samat tiedot useaan kertaan.
76 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien vuotuinen raportointi 
sekä liiketoimintasuunnitelmissa että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimit -
tamissa rahoituskertomuksissa koskee vain EIT:tä ja muodostaa huomattavan 
lisärasituksen, jonka tuottama lisäarvo on vähäinen (ks. kohta 33). Osaamis- ja in -
novaatioyhteisöjen toimittamiin vuotuisiin ilmoituksiin sisältyy yksityiskohtainen 
erittely osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien kuluista. Vuonna 
2015 osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista saadut tarkastuslau -
sunnot kattoivat kauden 2010–2014.
39 Johdanto 
77 
Kaikkiin avustuksia myöntäviin EU:n elimiin (virastot ja yhteisyritykset) sovelletta -
va oikeuskehys edellyttää osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien ilmoit -
tamien kulujen tarkastuksia. Nämä tarkastukset suoritetaan sekä ennen kuin 
osaamis- ja innovaatioyhteisöt saavat lopullisen avustusmaksun EIT:ltä (ennakko -
tarkastukset) että sen jälkeen (jälkitarkastukset).
78 
Ennakkotarkastuksiin sisältyy osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppanin palk -
kaaman riippumattoman tarkastajan suorittama kuluilmoitusten varmentami -
nen ja joitakin EIT:n rahoitustoimihenkilöiden suorittamia asiakirjatarkastuksia. 
Jälkitarkastukset suorittaa EIT:n palkkaama yksityinen tilintarkastusyritys, joka 
tarkastaa otoksen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista paikalla. 
Tilintarkastustuomioistuin tekee vuosittaisen tarkastuksen, jonka perusteella se 
antaa lausunnon EIT:n tilinpäätöksen luotettavuudesta ja tilien perustana olevien 
toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Se antoi varauman sisältävät lau -
sunnot EIT:n vuosien 2012 ja 2013 tilien perustana olevista toimista, koska niiden 
virhetaso oli olennainen. Vuoden 2014 tilinpäätöksestä ei esitetty varaumia.
79 
Sekä säännökset että tilintarkastustuomioistuimen havaitsema olennainen virhe -
taso vahvistavat tehokkaiden varainhoitoa koskevien tarkastusten tarpeen. Tar -
kastus- ja raportointivaatimusten tehokkuuden lisäämiseksi on kuitenkin useita 
vaihtoehtoja:
 ο yksinkertaistetaan rahoitusmallia käyttämällä enemmän kiinteämääräisiä 
maksuja ja kiinteitä määriä
 ο vaaditaan riippumattoman tarkastajan antama tarkastuslausunto yksittäisen 
osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppanin valituista kuluista kullekin toimel -
le (ks. kohta 74) määritetyn asianmukaisen raja-arvon perusteella
 ο korotetaan kuluilmoitusten varmennustarpeen laukaisevaa, nykyisin 
325 000 euroon asetettua kynnysarvoa.
40 Johdanto 
31 Nämä kolme aihealuetta ovat 
yhteydessä kolmeen 
ensimmäiseen EIT:n 
käynnistämään osaamis- ja 
innovaatioyhteisöön.
32 Erityiskertomus nro 2/2013 
”Onko komissio varmistanut 
tehokkaan täytäntöönpanon 
seitsemännessä tutkimuksen 
puiteohjelmassa?” ( http://eca.
europa.eu ).
33 EU:n toimielinten, virastojen ja 
muiden elinten työntekijöiden 
palkkaan sovelletaan 
korjauskerrointa, joka on 
riippuvainen asemapaikan 
elinkustannuksista. Unkarin 
osalta täksi kertoimeksi 
vahvistettiin 71,4 prosenttia 
vuosiksi 2014–2015, mikä 
tarkoittaa, että EIT:ssä 
työskentelevät toimihenkilöt 
ansaitsevat lähes 30 prosenttia 
vähemmän kuin heidän 
Brysselissä työskentelevät 
kollegansa.EIT:n resurssit eivät riitä ja hallinnointi on aiemmin ollut 
heikkoa
80 
EIT:n päätoimipaikassa oli 40–50 työntekijää vuosina 2011–2014. Hanketoimihen -
kilöiden määrä verrattuna avustusbudjettiin on paljon pienempi kuin useimmissa 
muissa EU:n tutkimusavustusohjelmissa (seitsemännessä puiteohjelmassa yhden 
työntekijän hallinnoimat määrärahat tieto- ja viestintätekniikan, energian ja 
ympäristön aihealueilla31 vaihtelivat 12,5 miljoonasta 20,4  miljoonaan  euroon32). 
EIT:llä on yksi nimenomainen hanketoimihenkilö kutakin osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöä varten, joiden vuotuiset määrärahat saattavat olla jopa 400 miljoo -
naa euroa. Lisäksi on kolme ”osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välistä” toimihenki -
löä, jotka vastaavat koulutuksen, innovoinnin ja yrittäjyyden toimintalinjoista.
81 
Koska heillä ei aina ole riittävää teknistä osaamista tähän liittyvillä aloilla, EIT 
ulkoistaa osan hankkeiden arvioinnista ulkoisille asiantuntijoille. Vuoden 2013 
tulosraporttien arviointia varten EIT:llä ei ollut yhtään innovoinnista vastaavaa 
johtavaa virkamiestä. Näin ollen EIT sisäiset valmiudet arvioida osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen toiminnan tuloksellisuutta ovat rajalliset.
82 
Huolimatta määrärahojen huomattavasta lisäämisestä 309  miljoonasta  eurosta 
(2008–2013) 2,7  miljardiin  euroon (2014–2020) sekä siitä, että osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen määrä kasvoi vuoden 2014 lopussa kolmesta viiteen, virkojen 
määrään ei suunnitella merkittävää lisäystä. On olemassa riski siitä, että EIT:llä ei 
ole riittäviä valmiuksia selviytyä lisääntyneestä työmäärästä.
83 
EIT:n henkilöstön suuri vaihtuvuus ja avoinna olevien virkojen suuri määrä ovat 
olleet ongelma: EIT:ssä vuoden 2011 lopussa työskennelleistä 40 työntekijästä 25 
oli jättänyt instituutin kolmen vuoden kuluessa, ja vuoden 2013 lopussa 30 pro -
senttia viroista oli täyttämättä (ks. kaavio 10 ). Tämä osuus laski 16 prosenttiin 
vuonna 2015. Henkilöstön liikkuvuus pysyi kuitenkin vuonna 2015 korkeana eli 
17 prosentissa. Monet avoimista viroista ovat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
raporttien teknisestä ja taloudellisesta arvioinnista vastaavassa yksikössä. EIT:n 
tarjoama palkkapaketti on matalampi kuin useimpien muiden EU:n elinten, mikä 
on henkilöstön suurta vaihtuvuutta ja avoimien virkojen määrää lisäävä tekijä33.
41 Johdanto 
84 
Perustamisestaan lähtien EIT:n johdossa on ollut viisi eri johtajaa / vt. johtajaa (ks. 
taulukko 1 ). Kaksi näistä jätti tehtävänsä oltuaan virassa alle vuoden ajan. Kolme 
korkea-arvoista EIT:n työntekijää erotettiin vuonna 2013. Tammikuun 1. päivänä 
2015 yksi yksikönpäällikön virka oli avoimena ja toinen on ollut täytettynä väliai -
kaisesti vuodesta 2013. Korkeimman johdon nopea vaihtuvuus häiritsee toimin -
taa ja haittaa johtamista ja strategista jatkuvuutta. Kaavio 10EIT:n tosiasiallinen ja suunniteltu henkilöstö
Lähde:  EIT.Suunniteltu henkilöstöTodellinen henkilöstö
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Johdanto Taulukko 1EIT:n johtaja
Johtaja Toimikausi alkoi Toimikausi päättyi Toimikauden kesto
Ensimmäinen johtaja – 
Koulutuksen ja kulttuurin 
pääosaston resurssit  
(väliaikainen)Huhtikuu  2008 Lokakuu 2009 1,5 vuotta
Toinen johtaja 1.11.2009 31.8.2010 10 kuukautta
Kolmas johtaja 1.9.2010 30.6.2011 10 kuukautta
Neljäs johtaja 1.7. 2011 31.7.2014 3 vuotta
Viides vt. johtaja 1.8.2014 jatkuu jatkuu
Lähde:  EIT.
EIT:n rahoitustuki on keskittynyttä
85 
Kussakin osaamis- ja innovaatioyhteisössä suurin osa EIT:n rahoitusosuudesta 
keskittyy tietyille keskeisille osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppaneille: kym -
menen eniten avustuksia saavaa kumppania sai 49–65 prosenttia EIT:n kullekin 
osaamis- ja innovaatioyhteisölle antamasta rahoitustuesta (ks.  taulukko 2 ). KIC 
InnoEnergyssä kymmenen merkittävintä kumppania saa lähes kaksi kolmannesta 
EIT:n rahoitusosuudesta, ja loppuosa jakautuu muille 220:lle osaamis- ja innovaa -
tioyhteisön kumppanille. Sen lisäksi, että yliopistoilla on huomattava merkitys 
kaikissa toimintalinjoissa, tämä keskittyminen voidaan selittää osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen perustamisesta asti niihin aktiivisesti osallistuneiden keskeis -
ten kumppanien määräävällä roolilla. Vaihteluvälin toisessa päässä useimmat 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat saaneet alle 500 000  euroa 
kaudella 2010–2014, ja 20–58 prosenttia niistä sai kyseisellä ajanjaksolla alle 
100 000 euroa.
43 Johdanto 
34 EU-12 tarkoittaa niitä 12 maata, 
jotka liittyivät EU:n jäseniksi 
vuosien 2004 ja 2007 välillä.86 
EIT:n rahoitusosuus on keskittynyt voimakkaasti viiteen maahan (73 prosenttia), 
mutta vain kaksi EU-12-maata34 on saanut EIT:n rahoitustukea (6 prosenttia) (ks. 
taulukko 3 ). Vaarana on kahden nopeuden Euroopan juurtuminen yhä tiukem -
min, kun EIT:n menot keskitetään maihin, joilla on kehittynyt tutkimusinfrastruk -
tuuri (ks. myös kohta 102). Taulukko 2EIT:n rahoitusosuuden jakautuminen osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien 
kesken
2010–2014 Climate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital
Kymmenen suurimman 
edunsaajan prosenttiosuus EIT:n 
kokonaisrahoituksesta55 % 65 % 49 %
EIT:n rahoittamiin toimiin 
osallistuvien kumppanien määrä205 230 114
Alle 500 000 euroa saavien 
kumppanien osuus76 % 85 % 52 %
Alle 100 000 euroa saavien 
kumppanien määrä83 133 23
Alle 100 000 euroa saavien 
kumppanien osuus40 % 58 % 20 %
Lähde:  EITTaulukko 3EIT:n rahoitusosuus kullekin osaamis- ja innovaatioyhteisölle 
maittain (2010–2014)
% EIT:n kokonaisrahoi -
tusosuudestaClimate-KIC KIC InnoEnergy EIT Digital KOKO EIT1
Viisi kärkimaata 88 % 85 % 79 % 73 %2
EU-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Muut 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Viiden kärkimaan osuudet eri osaamis- ja innovaatioyhteisöissä vaihtelevat, mikä selittää sen, että 
niiden yhteenlaskettu osuus on pienempi kuin yksittäisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen osuudet.
2  Viisi eniten EIT:n tukea saavaa maata ovat Alankomaat (24 %), Saksa (15 %), Ranska (13 %), Ruotsi 
(12 %) ja Yhdistynyt kuningaskunta (9 %).
3  Nämä kaksi EIT:n rahoitustukea saavaa EU-12-maata ovat Puola (4 %) ja Unkari (2 %).
Lähde:  EIT.
44 Johdanto 
Huoli EIT:n rahoitustuen keskittymisestä ja avoimuuden puutteesta
Eräät osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat ilmaisseet huolensa seuraavasti: ”pari vaikutusvaltaista 
kumppania jakaa varat keskenään. Toimiehdotusten valintaprosessit ovat erittäin [vaikeaselkoisia]” ja ”teorias -
sa EIT on hyvä ajatus, mutta käytännössä se vain rahoittaa alkuperäisiä [...] kumppaneita, jotka ovat enimmäk -
seen suuria organisaatioita. […] Lisäksi kumppanit arvioivat hankkeet itse, mikä muodostaa eturistiriidan. […]”Laatikko 11Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen avoimuus on puutteellista
87 
Tätä EIT:n rahoitustuen keskittymistä muutamille kumppaneille olisi seurattava, 
jotta varmistetaan, ettei se johdu julkisen rahoituksen epäoikeudenmukaisesta 
jakamisesta osaamis- ja innovaatioyhteisön sisällä – ks. laatikko 1 1 . Joissakin 
tapauksissa kumppani on ehdotukset arvioivan ja hankkeet valitsevan komitean 
jäsen. Tämä saattaa aiheuttaa eturistiriidan ja johtaa luottamuspulaan osaamis- ja 
innovaatioyhteisöä kohtaan. Vaikka valintaprosessi yleisesti ottaen dokumentoi -
daan hyvin, ehdotuksia jättäessään kumppanit eivät aina tiedä, kenelle avustuk -
set lopulta myönnetään. Lähes puolet kyselyyn vastanneista ei katso, että EIT:n 
rahoittamien toimien valinta osaamis- ja innovaatioyhteisössä tapahtuu oikeu -
denmukaisesti ja avoimesti.
88 
Monista viestintäkanavista huolimatta joillakin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppaneilla on vähän tietoa niiden hankkeiden edistymisestä ja tuloksista, jois -
sa ne eivät ole olleet johtoasemassa. Eräissä yhteisissä hankkeissa kukin kump -
pani suorittaa oman osansa, mutta ei ole tietoinen jatkokehityksestä. Viestinnän 
puute voi haitata tietämyksen levittämistä.
45 Johdanto 
35 Ne määritellään osaamis- ja 
innovaatioyhteisön 
kumppaneiksi, jos ne ovat 
ilmoittaneet osaamis- ja 
innovaatioyhteisön toimien 
aiheuttamia kuluja kaudella 
2010–2014.
EIT Digital Master School -ohjelma
EIT Digital Master School -ohjelma tarjoaa kahdeksan teknisen alan pääaineohjelmaa sekä innovointia ja 
yrittäjyyttä koskevan sivuaineohjelman. Kaksikymmentä eurooppalaista huippuyliopistoa sekä joukko mai -
neikkaita tutkijoita ja johtavia yrityksiä ovat muodostaneet yhteistyöryhmän tarjotakseen nykyaikaista tieto- 
ja viestintätekniikan huippuosaamista yhdistettynä innovointi- ja yrittäjyyskoulutukseen. Ohjelma johtaa 
kaksoistutkintoon ja EIT:n myöntämään todistukseen.Laatikko 12Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat edistäneet 
innovaatioverkostoa ja yrittäjyyskulttuuria, mutta 
konkreettisista tuloksista tai vaikutuksesta on toistaiseksi 
vähän evidenssiä
89 
EIT:n avulla osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat koonneet yhteen yli 500 kump -
pania eri tieteenaloilta, maista ja sektoreilta. Kolmen ensimmäisen vuonna 2010 
perustetun osaamis- ja innovaatioyhteisön kumppanien määrä on lisääntynyt 
huomattavasti: vuodesta 2010 vuoden 2014 loppuun mennessä Climate-KIC kas -
voi 24 kumppanista 209 aktiiviseen kumppaniin, EIT Digital 31 kumppanista 115 
kumppaniin ja KIC InnoEnergy 27 kumppanista 242 kumppaniin35. Kumppanien 
luetteloon sisältyy useita eurooppalaisia huippuyrityksiä sekä tunnettuja eu -
rooppalaisia yliopistoja ja tutkimuslaitoksia. Yritysten osuus kaikista osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kumppaneista on 56 prosenttia, yliopistojen 19 prosenttia 
ja tutkimuslaitosten 13 prosenttia (ks. kaavio 9 ).
90 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistyöryhmät ovat tarjonneet uusia inno -
vointimahdollisuuksia (kyselyyn vastanneista 86 prosenttia oli tästä samaa 
mieltä). Näihin kuuluu eräitä yrityssektorin suurimpia nimiä. Arvovaltaiset kor -
kea-asteen koulutuslaitokset ja tutkimuslaitokset sekä kaupungit, alueet ja 
kansalaisjärjestöt tekevät niiden kanssa yhteistyötä. Tämä auttaa vähentämään 
Euroopan innovaatiokentän pirstoutumista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
toimien aloilla. Millään muulla EU:n ohjelmalla ei ole tällaista yleiseurooppalaista 
verkostoa.
91 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit ovat yleisesti ottaen samaa mieltä 
siitä, että EIT:n avulla on käynnistetty onnistuneesti useita koulutustoimia: noin 
75 prosenttia kyselyyn vastanneista vahvisti, että osaamis- ja innovaatioyhteisö -
jen yhteistyöryhmät ovat tuottaneet koulutusohjelmia, joilla luodaan osaavien 
yrittäjälahjakkuuksien uusia profiileja (ks. laatikko 12 ).
46 Johdanto 
92 
Kaikki haastatellut henkilöt ja lähes 80 prosenttia kyselyn vastaajista katsoivat, 
että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen yhteistyöryhmät ovat edistäneet luovaan 
ajatteluun perustuvaa yrittäjyyskulttuuria. Toistaiseksi ei kuitenkaan ole olemassa 
arvioita EIT:n vaikutuksesta yritysten perustamiseen eikä siitä, onko riskin hyväk -
synnän taso todella noussut Euroopassa. Indikaattori ”perustettujen startup-yri -
tysten määrä” ei ole hyödyllinen ilman viitekehystä tai vertailuarvoa.
93 
EIT:n keskeisten ydintulosindikaattorien mukaan kolme osaamis- ja innovaatio -
yhteisöä raportoi vuonna 2014 yhteensä 90 startup-yrityksen perustamisesta, yli 
400:sta hautomoiden avulla tuotetusta liiketoimintaideasta, 52 uudesta ja 19 pa -
rannetusta tuotteesta, palvelusta tai prosessista sekä 126:sta tietämyksen siirtoa 
ja 159:stä tietämyksen omaksumista sisältävästä tapauksesta. Ne ovat tuotoksiin 
perustuvia indikaattoreita (ks. kohta 54). Esimerkiksi EIT Digitalia koskevassa EIT:n 
arviointiraportissa huomautetaan, että innovointitoimet ovat tuottaneet vain 
vähän konkreettisia tuloksia markkinaläheisten tuotteiden muodossa.
94 
Vuoden 2014 tulokset koulutuksen alalla vaihtelevat. EIT:n vuosien 2014–2015 
maisterin- ja tohtorinkoulutusohjelmiin kirjoittautuneiden opiskelijoiden määrä 
on noussut lähes tuhanteen, mutta kahden kolmesta osaamis- ja innovaatioyh -
teisöstä järjestämiin maisteri- ja tohtorikoulutuksiin kirjoittautuneiden määrä on 
jäänyt alle odotusten. Ohjelmiin hyväksyttyjen, mutta rekisteröitymättä jättävien 
opiskelijoiden osuuden ilmoitetaan olevan erityisen suuri. Lisäksi eurooppalais -
ten opiskelijoiden vähäinen määrä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen maisterin- ja 
tohtorinkoulutusohjelmissa herättää asianmukaisen seurannan puuttuessa kysy -
myksen EIT:n tuottamasta eurooppalaisesta lisäarvosta36, koska ei ole tiedossa, 
aikovatko EU:n ulkopuolelta tulevat opiskelijat jäädä EU:hun tai työskennellä 
jossain EU:n organisaatiossa.
95 
EIT:n suorittaman osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuoden 2014 raporttien 
arvioinnin mukaan EIT Digitalin ja KIC InnoEnergyn saavuttama edistys osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen osaamiskolmioiden toimijoiden integroinnissa on ollut 
vaatimatonta niiden perustamisen jälkeisinä viitenä vuonna.36 Eurooppalainen lisäarvo on 
EIT:n EU:lle tai sen 
jäsenvaltioille tuottama 
lisäarvo. Se on 
ulottuvuudeltaan 
eurooppalaista lisäarvoa, 
koska jäsenvaltiot eivät olisi 
voineet tuottaa sitä toimimalla 
yksin.
47 Johdanto 
37 EIT:n hallintoneuvoston päätös 
4/2015 ” Principles on KIC’s 
financial sustainability ”.Tulevaisuus
Uusi logo (2015)
96 
Vuoden 2015 aikana EIT on toteuttanut useita toimenpiteitä tässä kertomuksessa 
korostettujen puutteiden korjaamiseksi. Niiden vaikutukset jäävät nähtäväksi.
Taloudellisen kestävyyden periaatteet on otettu käyttöön
97 
EIT hyväksyi vuonna 2015 taloudellisen kestävyyden periaatteet37. Tässä asiakir -
jassa vahvistetaan määritelmät, rahoitusperiaatteet ja kannustimet, joiden avulla 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen on tarkoitus saavuttaa taloudellinen kestävyys.
98 
Kun osaamis- ja innovaatioyhteisö on toiminut 10 vuotta, EIT:n enimmäisrahoitus -
osuutta lasketaan jopa 100 prosentista EIT:n rahoittamien toimien kuluista 
enintään 10 prosenttiin vuonna 15. Vuoden 15 jälkeen voidaan tehdä päätös EIT:n 
osaamis- ja innovaatioyhteisölle myöntämän rahoituksen ennalta määritellystä 
vähimmäistasosta (ks. kaavio 11 ). Kestävyysperiaatteissa ei ilmoiteta, miten osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen on tarkoitus korvata EIT:n rahoitus. Katsotaan olevan 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vastuulla laatia ja toteuttaa omat kestävyysstra -
tegiansa. Yksityiskohtaisia strategioita ei ole vielä käytössä. Vuoteen 2015 men -
nessä osaamis- ja innovaatioyhteisöt olivat saavuttaneet vain vähän edistystä 
tällä alalla ja EIT rahoitti edelleen lähes 90 prosenttia EIT:n rahoittamien toimien 
kuluista.
48 Johdanto 
Osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien 
määritelmää on tarkistettu
99 
EIT on vuonna 2015 muuttanut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien 
toimien määritelmää ja antanut osaamis- ja innovaatioyhteisöille lisäohjeita. Se 
on myös ensimmäistä kertaa arvioinut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kaudella 
2010–2014 toteuttamia täydentäviä toimia. Arviointi oli laajuudeltaan rajoitettu ja 
muodostui kahdesta osasta: riippumattomat tarkastajat varmentavat tilinpäätök -
sissä ilmoitetut, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista aiheu -
tuneet menot ja EIT:n hanketoimihenkilöt arvioivat EIT:n rahoittamien toimien ja 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien välisen selvän yhteyden 
olemassaolon ja suhteellisuuden.
100  
EIT otti myös käyttöön uusia ohjeita liiketoimintasuunnitelman laatimista varten. 
Vuoden 2016 avustussopimuksista lähtien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täy -
dentävät toimet arvioidaan liiketoimintasuunnitelmien arviointivaiheessa, jotta 
varmistetaan selvä yhteys suunniteltujen EIT:n rahoittamien toimien ja osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien välillä. Kaavio 11EIT:n osarahoitusosuuden asteittainen vähentäminen
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.Vuossi 1 Vuossi 9 Vuossi 10 Vuossi 11 Vuossi 12 Vuossi 13 Vuossi 14 Vuossi 15sen jälkeen?EIT:n osarahoituksen 
enimmäisosuus60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %EIT:n osarahoitusosuuden asteittainen vähentäminen
49 Johdanto 
Vastaisuudessa laaditaan merkityksellisempiä keskeisiä 
tulosindikaattoreita
101  
Kolmivuotisessa työohjelmassaan 2015–2017 EIT ilmoitti ottavansa käyttöön 
parannetun seurantajärjestelmän, jossa keskitytään tuloksiin ja vaikutuksiin. Se 
käynnisti vuonna 2015 tarjousmenettelyn vaikutuksiin perustuvien keskeisten tu -
losindikaattorien suunnittelemiseksi ja on perustanut työryhmän käsittelemään 
tätä nimenomaista kysymystä. Lisäksi se aikoo laatia erityisiä keskeisiä tulosindi -
kaattoreita, joilla mitataan osaamiskolmion integroinnissa saavutettuja tuloksia.
EIT yrittää saada useampia maita osallistumaan
102  
EIT:tä ohjaavana periaatteena on tähän asti ollut tekninen huippuosaaminen, 
mikä on suosinut sellaisten jäsenvaltioiden kumppaneita, joissa on kehittynyt 
tutkimus- ja innovointi-infrastruktuuri. EIT on huomannut, että tämä on johtanut 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien voimakkaaseen maantieteelliseen 
keskittymiseen muutamiin EU:n jäsenvaltioihin (ks. kohta 86), ja levittääkseen 
tukeaan laajemmalle se on perustanut alueellisen innovaatiojärjestelmän, joka 
on tunnettuutta lisäävä mekanismi, jolla edistetään nykyistä paremmin innovaa -
tioita tietyillä alueilla. Tätä varten 10 prosenttia EIT:n kilpailuttamiseen perus -
tuvasta vuotuisesta rahoitusosuudesta osaamis- ja innovaatioyhteisöille myön -
netään vuodesta 2016 lähtien alueellisen innovaatiojärjestelmän tukemiseen ja 
valtavirtaistamiseen.
Parhaillaan keskustellaan uusista 
puitekumppanuussopimuksista
103  
Mukauttaakseen kehyksensä Horisontti 2020 -ohjelman kehykseen EIT pyrki saa -
maan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanit allekirjoittamaan uudet pui -
tekumppanuussopimukset vuonna 2015. Käytännesäännöillä käyttöön otettavat 
hallintoperiaatteet sekä ehdotetut teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat säännöt 
kohtasivat vahvaa vastustusta. Tästä syystä uusien puitekumppanuussopimusten 
allekirjoittamista on lykätty.
50
 Johtopäätökset 
ja suositukset
104  
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EIT:n olemassaolo on perusteltua, mutta 
tästä huolimatta sen yleistä vaikuttavuutta ovat heikentäneet monimutkainen 
toimintakehys ja hallinnointiongelmat. Komission ja EIT:n vuonna 2015 toteutta -
mien toimenpiteiden (ks. kohdat 96–103) vaikutus jää nähtäväksi. Tilintarkastus -
tuomioistuimen johtopäätökset ja suositukset ovat olennaisia, ja niiden johdosta 
on toteutettava toimenpiteitä.
Perustelut
105  
EIT perustettiin vuonna 2008 kunnianhimoisen ja uraauurtavan ajatuksen poh -
jalta; tarkoituksena oli edistää innovointia integroimalla osaamiskolmion kolme 
sivua. Tällaisen välineen luomiselle oli olemassa pätevät perustelut: koulutusalan, 
tiedeyhteisön ja talouselämän välisten yhteyksien heikkous, yrittäjyyskulttuu -
rin puute ja vaikeudet viedä eurooppalaisia tutkimustuloksia markkinoille (ks. 
kohdat 19–23). EIT on ensimmäinen EU:n aloite, joka kattaa EU:n tasolla koko 
innovointisyklin laboratoriosta markkinoille, kokoaa yhteen yli 500 kumppania 
eri aloilta tiede- ja tutkimuselämästä yrityssektoriin ja mahdollistaa tarvittavan 
kriittisen massan luomisen ratkaisujen löytämiseksi suuriin yhteiskunnallisiin 
haasteisiin (ks. kohdat 89 ja 90).
Suunnittelu
106  
Vaikka eräät EIT:n ainutlaatuiset piirteet on suunniteltu onnistuneesti (ks. koh -
dat 65–68), eräitä keskeisiä käsitteitä ja strategisia osatekijöitä ei harkittu riit -
tävästi alusta lähtien (ks. kohdat 24–64). Koska EIT:n rahoituksen ulkopuolelle 
jäävät toimet sisältyvät laskelmiin maksettavasta määrästä, rahoitusmalli on liian 
monimutkainen. EIT:n väittämää ”vahvaa vipuvaikutusta” ei vielä ole pystytty 
osoittamaan.
51 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 1 – Komission olisi tehtävä Euroopan parlamentille 
ja neuvostolle EIT:n oikeusperustaa ja EIT:n rahoitusmallia 
muuttava ehdotus.
EIT:n rahoituksen ulkopuolelle jääviä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia 
ei pitäisi sisällyttää laskentaperusteisiin määritettäessä EIT:n rahoitusosuutta 
osaamis- ja innovaatioyhteisöille; tätä vaadittiin jo EIT:n perustamista koskevassa 
alkuperäisessä vuoden 2008 oikeusperustassa. Rahoitusta koskevan 25 prosentin 
ehdon poistaminen keventäisi huomattavasti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
kumppanien toimintaa ja varainhoitoa koskevaa raportointitaakkaa. Vipuvaikutus 
olisi mitattava, jotta osoitetaan, että EIT onnistuu houkuttelemaan lisärahoitusta 
innovointia varten.
Toteuttamisen tavoiteajankohta:  Mahdollisimman pian vuonna 2017 tehtävän 
arvioinnin jälkeen.
107  
Keskeisten toimintaprosessien suunnittelussa on heikkouksia. EIT:n rahoitustuen 
myöntämismenettelyt sopivat huonosti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kump -
panien tarpeisiin: avustuksen vuotuisuusperiaate ja sen allekirjoittaminen järjes -
telmällisesti myöhässä vaikeuttavat niiden innovointitoimien sujuvaa täytäntöön -
panoa, joita EIT pyrkii edistämään (ks. kohdat 41–50). Avustusten maksusykli on 
huomattava rajoite taloudellisesti heikommille kumppaneille, kuten pk-yrityksille, 
joilla ei ole taloudellisia edellytyksiä kattaa rahoitusvajetta (ks. kohta 59).
Suositus 2 – EIT:n avustussopimuksen a) olisi katettava 
kalenterivuotta pidempi ajanjakso ja b) se olisi 
allekirjoitettava ennen toimien aloittamista.
Pidempi aikaperspektiivi antaisi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneille 
suuremman oikeudellisen ja taloudellisen varmuuden, ja lisäksi se loisi tiiviimmän 
yhteyden innovointitoimien ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hyväksymän 
monivuotisen strategian välille. Se myös keventäisi hallinnollista rasitusta vähen -
tämällä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanien vuotuista raportointia ja 
helpottaisi osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksellisuuden arviointia pidem -
mällä aikavälillä. Avustussopimuksen allekirjoittaminen ajoissa mahdollistaisi 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovointitoimien oikeudellisen ja taloudellisen 
jatkuvuuden ja estäisi siten katkonaisen ”stop-go”-tilanteen.
Toteuttamisen tavoiteajankohta:  1. tammikuuta 2017 alkavan kauden 
avustussopimukset.
52 Johtopäätökset ja suositukset 
Täytäntöönpano ja vaikutus
108  
Seitsemän vuotta perustamisensa jälkeen EIT ei edelleenkään ole toiminnallisesti 
täysin riippumaton Euroopan komissiosta. EIT ei ole pyrkimyksistä huolimatta vai -
kutuskeskeinen instituutti (ks. kohdat 70 ja 71). Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
tuloksia ei oteta riittävästi huomioon, kun avustuksen loppumaksu suoritetaan 
(ks. kohta 72). EIT on EU:n aloitteiden joukossa ainutlaatuinen väline, mutta se 
noudattaa liian tiukasti yleistä EU:n tutkimus- ja innovaatiokehystä (ks. kohta 74). 
EIT:n resurssit ovat riittämättömät ja sitä on aiemmin hallinnoitu huonosti (ks. 
kohdat 80–84).
Suositus 3 – EIT:n olisi suunnattava lähestymistapaansa 
vaikutusten aikaansaamiseen. Tätä varten sen olisi pyrittävä 
suurempaan autonomiaan ja hyödyntämään Horisontti 
2020 -ohjelman oikeusperustan joustavuutta. Sen olisi 
erityisesti hyväksyttävä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
jäsenten tarpeisiin räätälöityjä erityissääntöjä. EIT:n olisi 
ratkaistava henkilöstöongelmansa, jotta se voi seurata 
jatkuvasti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksellisuutta.
EIT:n olisi pikaisesti saatava taloudellinen riippumattomuus Euroopan komission 
vuonna 2010 asettaman alkuperäisen tavoitteen mukaisesti. EIT:lle myönnettävä 
lisäautonomia voi vain tehostaa sen johtamisvalmiuksia, mikä on tämän julki -
sen järjestelmän onnistumisen ennakkoedellytys. Lisäksi EIT:n olisi pohdittava 
tarkemmin tehtävänantoaan ja muututtava vaikutuskeskeiseksi instituutiksi 
räätälöimällä sääntöjään. Avointen virkojen täyttäminen ja vakaus korkeimmassa 
johdossa ovat oleellisia seikkoja.
Toteuttamisen ajankohta:  Vuoden 2016 aikana.
109  
EIT on edistänyt osaamiskolmion integrointia ja kannustanut yrittäjyyskulttuuriin. 
EIT:n tuloksellisuutta on kuitenkin vaikeaa arvioida sen toiminnan aloittamisesta 
eli vuodesta 2010 lähtien. Luotettavat ja merkitykselliset raportointi- ja seuranta -
prosessit puuttuvat, ja näkyviä vaikutuksia on vähän (ks. kohdat 51–53). Osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöt eivät valitse EIT:n rahoitusta saavia toimia tarpeeksi 
avoimesti (ks. kohdat 87 ja 88).
53 Johtopäätökset ja suositukset 
Suositus 4 – EIT:n olisi laadittava vaikutuksiin perustuva 
analyysi. Sen olisi myös yksinkertaistettava seuranta- ja 
raportointiprosessejaan.
Tilintarkastustuomioistuin suhtautuu myönteisesti siihen, että EIT on päättänyt 
tarkistaa indikaattoreitaan vuonna 2015 ottamalla käyttöön uuden keskeisten 
tulosindikaattorien hallinnointijärjestelmän. Tällä olisi pyrittävä mittaamaan kun -
kin osaamis- ja innovaatioyhteisön vaikutusta, sillä nykyisten prosessien avulla 
EIT:n rahoittamien toimien saavutuksia ei ole mahdollista analysoida tarkasti. 
Etenkään innovointitoimien vaikutuksia ei nykyisin osoiteta. Lisäksi seuranta -
prosessin tehostamiseksi ja taloudellisen analyysin hiomiseksi (erityisesti pk-yri -
tysten ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnointikulujen osalta) EIT:n olisi 
harkittava kaikkien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellisen raportoinnin 
standardoimista.
Toteuttamisen ajankohta:  Vuoden 2016 aikana.
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen jäsenen 
Milan Martin CVIKLIN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 
3. helmikuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 presidentti
54
 Liitteet
Alueelliset yhteistoimintakeskittymät eri puolilla EurooppaaLiite I
Lähde : Eurostatin tietojen perusteella.
55 Liitteet Liite IIEIT:n tavoitteet
EIT:n yleisenä tavoitteena on ”edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsen -
valtioiden ja unionin innovaatiokapasiteettia, jotta voidaan vastata eurooppalaisen yhteiskunnan kohtaamiin 
merkittäviin haasteisiin. Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä korkealuokkaisimman korkea-asteen 
koulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoiminnan synergiaa ja yhteistyötä ja niitä integroimalla, myös kannustamalla 
yrittäjyyteen”1.
Tämä yleistavoite on jaettu Horisontti 2020 -ohjelman oikeusperustassa neljäksi erityistavoitteeksi kaudelle 
2014–20202:
 ο koulutuksen ja yrittäjyyden yhdistäminen tutkimukseen ja innovointiin
 ο liiketoimintalogiikan ja tulossuuntautuneen lähestymistavan omaksuminen
 ο pirstoutuneisuuden vähentäminen pitkäkestoisten integroitujen kumppanuuksien avulla
 ο Euroopan innovoinnin tärkeimmän voimavaran eli erittäin lahjakkaiden ihmisten tukeminen.
Ks. jäljempänä oleva kaavio , jossa esitetään yleiskatsaus EIT:n tavoitteista.
Yleiskatsaus EIT:n tavoitteista
Osaamiskolmion
integrointiYhteyksien luominen
Kaupallistaminen
Kumppanuus 
HenkilöpääomaTutkimus Innovointi KoulutusYleinen tavoite Erityistavoitteet 
Lähde:  Tilintarkastustuomioistuin.
1 Asetus (EU) N:o 1292/2013, 3 artikla.
2 Horisontti 2020 – tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma.
56 Liitteet 
Muita EIT:n alatavoitteita ovat muun muassa
 ο EIT:n merkin laatiminen, jotta houkutellaan parhaat innovoijat osaamiskolmiosta ja säilytetään heidät
 ο osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kestävyys
 ο pk-yritysten osallistumisen edistäminen.
Näin ollen EIT pyrkii kokoamaan kyvykkäimmät ihmiset ja parhaat ideat yliopistoista, tutkimuskeskuksista ja 
yksityisistä yrityksistä saavuttaakseen kriittisen massan, jolla voidaan tehostaa ”unionin ja sen jäsenvaltioiden 
innovaatiokapasiteettia sekä lisätä niiden kykyä muuntaa tutkimuksen tuottamat tulokset korkean lisäarvon 
tuotteiksi ja palveluiksi”3. Juuri tämä ”muuntamiskyvyn lisääminen” EIT:n olisi pystyttävä osoittamaan.
3 Kuten päätöksen 1312/2013/EU liitteen 1.1 kohdassa todetaan.Liite  II
57 Komission  
vastaus
Tiivistelmä
IV
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) on toteuttanut lukuisia toimenpiteitä korjatakseen toimintansa 
vaikuttavuutta haittaavat puutteet. EIT on pyrkinyt vähentämään toimintakehyksen monimutkaisuutta yksinker -
taistamista käsittelevän työryhmän, EIT:n seurantastrategian sekä hyvää hallintotapaa ja taloudellista kestävyyttä 
koskevien periaatteiden avulla. Myös EIT:n johtamis- ja hallintorakenteita on vahvistettu.
VI a)
Osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävät toimet ovat olennaisia yksityisten ja julkisten innovointipyrkimysten 
yhdistämiseksi. Niillä myös mitataan innovointivalmiuksien kehittymistä nykyisten rakenteiden ja valmiuksien lisäksi.
Komissio ja EIT myöntävät, että osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien raportointia ja seurantaa on 
tarkasteltava ja parannettava edelleen. Parantaakseen tapaa, jolla osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentäviä toi -
mia käytetään osana EIT:n rahoitusmallia, EIT toteutti vuonna 2015 tarkistuksen saadakseen vahvistuksen sille, että 
kaudella 2010–2014 hyväksyttyjen avustusten määrät ovat kohtuullisia ja asianmukaisesti KAVA-toimiin linkitettyjä 
ja että niiden yhteydessä on noudatettu sääntöä, jonka mukaan osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toi -
mien kokonaismenoista voidaan rahoittaa enintään 25 prosenttia. Lisäksi vuonna 2015 laadittiin täydentäviä ohjeita 
KAVA-toimien ja osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävien toimien välisen yhteyden vahvistamiseksi.
KAVA-toimet ovat EIT:n rahoittamia kumppaniorganisaatioiden tai tarvittaessa oikeushenkilöitä olevien osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen toteuttamia toimia, joilla edistetään korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation 
osaamiskolmion integrointia, mukaan lukien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perustamista, hallintoa ja yhteenso -
vittamista, sekä EIT:n yleisten tavoitteiden saavuttamista.
VI b)
EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen välisiä pitkäaikaiset suhteet perustuvat puitekumppanuussopimuksiin, 
minkä lisäksi tehdään avustussopimuksia pitkälti Horisontti 2020 -ohjelman mallin mukaisesti. Osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöjen strategioiden ja toimien pitkän ajanjakson suunnittelun ja arvioinnin mahdollistamiseksi puitekump -
panuussopimukseen liitetään osaamis- ja innovaatioyhteisön strateginen ohjelma. Asiakirjassa esitetään osaamis- ja 
innovaatioyhteisön strategia, sen tavoitteet, odotetut vaikutukset ja toimet puitekumppanuussopimuksen mukai -
sesti sekä monivuotinen liiketoimintamalli ja rahoitussuunnitelma, joilla pyritään markkinatavoitteiden ja strategis -
ten välitavoitteiden saavuttamiseen. EIT myöntää vuosittain erityisavustuksia puitekumppanuussopimusten puit -
teissa. Avustuksia myönnetään vuosittain, koska ne on mukautettava nopeasti muuttuvaan innovointiympäristöön.
Lisäksi kun tarkastellaan monien sellaisten EIT:n toimien onnistumista ja tuloksia, joiden avulla on saatu aikaan 
yrittäjäopiskelijoita, toimintaansa käynnistäviä yrityksiä ja kehitteillä olevia liiketoiminta-ajatuksia, nähdään, että 
EIT:n malli soveltuu innovointien edistämiseen. Yksinkertaistamista käsittelevä työryhmä pyrkii lisäämään edelleen 
toteutuksen tehokkuutta ja on jo toteuttanut konkreettisia toimenpiteitä. Parhaillaan laaditaan myös etenemissuun -
nitelmaa, jossa esitetään yksinkertaistamista koskevia lisätoimia.
VI c)
Taloudellisen kestävyyden saavuttaminen on yksi EIT:n tehtävän haastavimmista näkökohdista. EIT on parantanut 
taloudellista kestävyyttään sen jälkeen kun se hyväksyi taloudellisen kestävyyden periaatteet maaliskuussa 2015. 
Vuonna 2014 nimetyillä kahdella osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on merkittävä oma rahoitus. Toinen niistä kyke -
nee rahoittamaan kokonaisuudessaan osaamis- ja innovaatioyhteisön oikeussubjektin hallinto- ja yleiskustannukset 
ensimmäisen toimintavuoden aikana. Ks. 38 kohtaan annettu vastaus.
Liike-elämän kiinnostus EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöjen innovointimallia kohtaan on suurta, kuten käy 
ilmi siitä, että yritykset muodostavat 56 prosenttia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaneista. Tämä luo 
Komission vastaus 58
merkittävästi potentiaalia vahvistaa yritysten osallistumista osaamis- ja innovaatioyhteisöihin, kuten 56–58 kohtaan 
annetuissa vastauksissa esitetään yksityiskohtaisesti.
EIT:n perustamisasetuksen mukaan EIT:n olisi toiminnassaan käytettävä huippuosaamiseen perustuvia korkea-as -
teen oppilaitosten, tutkimusorganisaatioiden, yritysten ja muiden sidosryhmien autonomisia yhteistyöryhmiä. 
Huippuosaamisen periaate merkitsee tietynasteista keskittymistä maihin, joissa on merkittäviä innovointivalmiuk -
sia. EIT on kuitenkin käynnistänyt määrätietoisia aloitteita ulottaakseen tukensa suurempaan määrään edunsaaja -
maita EIT:n alueellisen innovaatiojärjestelmän avulla. Vuonna 2015 annettuja alueellisen innovaatiojärjestelmän 
uusia ohjeita pannaan täytäntöön osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuoden 2016 liiketoimintasuunnitelmissa, jotta 
voidaan varmistaa osallistujien suurempi määrä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppaniorganisaatioiden mää -
rän kasvu yli 800 organisaatioon viime kuukausien aikana sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen uusien yhteistoi -
mintakeskittymien avaaminen ympäri Eurooppaa osoittavat, että rahoitus ei enää keskity vain harvoihin maihin tai 
kumppaneihin.
VI d)
EIT toteuttaa kaikkien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen perusteelliset tulosarvioinnit. EIT analysoi vuosittain osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa sekä määrällisten tulosindikaattorien että 
laatuarviointien avulla, joiden toteuttamisesta vastaavat ulkopuoliset asiantuntijat ja EIT:n henkilöstö. EIT toteuttaa 
yleisesti myös osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa koskevaa seurantaa paikan päällä ja tekevät aihekohtaisia 
arviointeja. Yhdessä nämä välineet tarjoavat hyvin kattavan kuvan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksista.
EIT:n hallintoneuvosto hyväksyi 3. joulukuuta 2015 kattavan seurantastrategian, jolla mitataan tuloksia ja 
vaikutuksia.
VII
EIT on suunniteltu siten, että se on yhtä aikaa vaikutuksiin suuntautunut instituutti ja unionin varoja jakava vas -
tuullinen rahoittaja. EIT ei voi myöntää rahoitusta ilman vakuuksia eikä rahoittaa tuensaajia, joiden suorituskyky on 
puutteellinen. EIT on parantanut jatkuvasti osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tulosten tarkastuksia. Se hylkäsi hiljat -
tain yhden osaamis- ja innovaatioyhteisön yli 1,5  miljoonan  euron toimintakustannukset arvioituaan sen tulokset. 
EIT on vahvistanut edelleen vaikutustenarviointiaan. EIT:n hallintoneuvoston suorittamassa viimeisimmässä osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen uudelleentarkastelussa keskityttiin vaikutuksiin. Keskeisten tulosindikaattorien tarkis -
tuksella pyritään lisäämään vaikutusta. Taloudellista kestävyyttä koskevien periaatteiden hyväksyminen ja jatkuvat 
rahoitettavien toimien toteutettavuustutkimukset osoittavat, että EIT keskittyy jatkuvasti osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen vaikutuksiin ja tuloksiin (ks. myös 71–73 kohtaan annetut vastaukset).
VIII
Komissio ja EIT katsovat, että vuonna 2015 käynnistetyillä toimenpiteillä, myös 97–105 kohdassa käsitellyillä toimilla, 
korjataan tilintarkastustuomioistuimen mainitsemat keskeiset ongelmat.
IX 1)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen.
IX 2) a)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen osittain ja tarkastelevat, missä määrin monivuotisuutta on mahdollista laa -
jentaa entisestään.
IX 2) b)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen.
Komission vastaus 59
IX 3)
EIT ja komissio hyväksyvät suosituksen.
IX 4)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen. EIT jatkaa huomion kiinnittämistä vaikutuksiin, kuten on tehty jo vuo -
desta 2015 alkaen.
Johdanto
Laatikko 2 – Innovaation määritelmä
EIT on perustamisestaan vuonna 2008 lähtien (asetus (EY) N:o 294/2008) noudattanut toiminnassaan innovaation 
määritelmää, joka käsittää myös uusien markkinoiden ja yhteiskunnallisen arvon luomisen. OECD on päivittänyt 
tässä käytettyä määritelmää vuosien 2010 ja 2015 innovaatiostrategioissaan1 kuvastaakseen innovaation laajempaa 
käsitettä.
EIT:n tehtävä ja näin ollen myös sen tavoitteet perustuvat innovaation määritelmään, joka käsittää myös yhteiskun -
nalliset tavoitteet.
Huomautukset
25
EIT:n asettaminen koulutuksen ja kulttuurin pääosaston vastuulle (joka osallistuu myös Marie Skłodowska-Curie -toi -
miensa kautta Horisontti 2020 -ohjelmaan) tapahtui todellakin sen varmistamiseksi, että korkea-asteen koulutus -
ala on vahvasti edustettuna osaamiskolmion integroinnissa, joka on EIT:lle olennaisen tärkeää. Ensisijaisesti tämä 
varmistetaan EIT:n hallintoneuvoston avulla, jossa osaamiskolmion eri puolien tasapainoinen osallistuminen on aina 
varmistettu. Komissio (koulutuksen ja kulttuurin PO) toteuttaa tarvittavat toimet varmistaakseen hyvän koordinoin -
nin komission asianomaisten yksiköiden kesken.
1 OECD:n vuoden 2015 innovaatiostrategia, 15 kohta, http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : ”Se ulottuu tiedettä 
ja teknologiaa laajemmalle ja käsittää investointeja moninaiseen osaamispääomaan, joka ulottuu laajemmalle kuin tutkimus ja kehittäminen. 
Yhteiskunnalliset ja organisatoriset innovaatiot, uudet liiketoimintamallit mukaan luettuina, ovat yhä tärkeämpiä teknologisten innovaatioiden 
täydentämisessä.”  
 
OECD:n vuoden 2010 innovaatiostrategia, sivu 20, http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&I
SB=9789264084704 : ”Näin määritettynä innovaatio on selvästi paljon laajempi käsite kuin T&K, ja siihen vaikuttavat monenlaiset tekijät, joista 
osaan voidaan vaikuttaa politiikan avulla. Innovaatio voi syntyä millä tahansa talouden alalla, myös terveydenhuollon tai koulutuksen kaltaisilla 
julkisen hallinnon aloilla.”  
 
Viittaus Horisontti 2020 -ohjelmaan: https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html
Komission vastaus 60
26
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto huolehtii komission eri yksiköiden välisestä koordinoinnista. Osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöt sekä EIT ovat suorassa vuorovaikutuksessa komission asianomaisten yksiköiden kanssa. Koulutuksen 
ja kulttuurin pääosasto on kehittänyt erilaisia malleja vuorovaikutuksen helpottamiseen operatiiviselta tasolta aina 
strategiselle tasolle. Pääosasto järjestää vuosittain yksipäiväisen konferenssin, johon sisältyy työpajoja ja jossa osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöt ja EIT tapaavat komission eri pääosastojen yksiköitä. Myös epävirallisia ad hoc -kokouksia 
(EIT ja komission yksiköt tai osaamis- ja innovaatioyhteisöt ja komission yksiköt) järjestetään tarvittaessa yhteistyön 
helpottamiseksi. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto koordinoi myös ennen kolmivuotisen työohjelman hyväksy -
mistä sisäisen lausuntokierroksen, johon kaikki pääosastot virallisesti osallistuvat. Kaikki asianomaiset komission 
yksiköt osallistuvat yksiköiden väliseen ohjausryhmään, joka toteuttaa EIT:n väliarvioinnin.
EIT on myös säännöllisesti ja suoraan yhteydessä komission yksiköihin, erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin pää -
osastoon sekä sisämarkkinoiden, teollisuuden, yrittäjyyden ja pk-yritystoiminnan pääosastoon, mutta myös muihin 
yksiköihin. EIT on esimerkiksi suoraan yhteydessä tutkimuksen ja innovoinnin pääosaston yksiköihin seuraavan 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdotuspyynnön osalta tai Horisontti 2020 -ohjelman tietoteknisten välineiden 
saatavuuden osalta. Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto tukee osana vuosikokousta järjestettäviä EIT:n ja yksiköi -
den kahdenvälisiä kokouksia, joissa koordinoidaan erityisiä aloitteita koskevaa työtä kuluvana vuonna.
Vuonna 2015 on luotu merkittäviä yhteyksiä koulutuksen ja kulttuurin pääosaston, EIT:n sekä alue- ja kaupunkipoli -
tiikan pääosaston kesken EIT:n alueellisen innovaatiojärjestelmän ja älykkään erikoistumisen strategioiden yhteisten 
tavoitteiden osalta.
27
Molempien toimityyppien olemassaolo on olennaista EIT:n innovaatiomallissa. Tämä heijastaa tavoitetta, jossa inno -
vaatioita (EIT:n rahoittamia toimia) kehitetään nykyisten rakenteiden ja valmiuksien pohjalta (täydentävät toimet). 
Komissio ja EIT katsovat, että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen lisäarvotoiminnot ja täydentävät toimet muodostavat 
johdonmukaisen innovointitoimien kokonaisuuden.
29
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia ei aluksi määritelty riittävän yksityiskohtaisesti, mutta määritel -
mää on vahvistettu ajan myötä (ks. myös 100 ja 101 kohta).
Tilintarkastustuomioistuimen tässä tarkastelema EIT:n rahoittamien toimien ja täydentävien toimien välisen yhtey -
den heikkous on havaittu, ja EIT on toteuttanut vuoden 2015 ensimmäisellä puoliskolla muutoksia, joilla vahviste -
taan yhteyden tarkistamista liiketoimintasuunnitelmien vaiheessa.
31
EIT on vahvistanut merkittävästi rahoittamiensa toimien ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien 
välistä yhteyttä. Niiden välinen suhteellisuusperiaate otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön vuoden 2015 liiketoi -
mintasuunnitelmissa ja avustussopimuksissa. Yhteyttä vahvistetaan entisestään vuodesta 2016 alkaen. EIT tarkistaa 
nyt osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet niiden liiketoimintasuunnitelmien vuotuisessa arviointivai -
heessa. Näiden muutosten tulokset ovat nähtävissä vuonna 2016.
EIT ottaa myös huomioon kunkin täydentävän toimen tulokset ja tuotokset. Jos tulokset ovat hyvät, voidaan hyväk -
syä suhteellisen suuret osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävän toimen kustannukset. Täydentävien toimien 
kustannusten on oltava oikeasuhteisia EIT:n rahoittaman toimen kuluihin ja/tai odotettuun vaikutukseen nähden. 
Sen vuoksi myös suhteellisen suuret kustannukset voidaan hyväksyä, jos toimella on merkittävä osaamis- ja inno -
vaatioyhteisön tehtävää edistävä vaikutus.
Komission vastaus 61
32
EIT vahvistaa rahoittamiensa toimien sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien välisten yhteyk -
sien tarkistamista suunnitteluvaiheessa eli liiketoimintasuunnitelmien arvioinnissa vuonna 2016 jätettävistä liike -
toimintasuunnitelmista alkaen. Tämän vuoksi osaamis- ja innovaatioyhteisöt eivät enää voi muuttaa suunniteltuja 
täydentäviä toimiaan raportointivaiheessa ilman EIT:n hyväksyntää. Näin ollen enää ei ole epävarmuutta siitä, 
hyväksytäänkö täydentävien toimien kustannukset raportointivaiheessa.
Laatikko 3 – Esimerkki osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävästä toimesta, jolla ei 
ole niinkään ”selvä yhteys” EIT:n rahoittamaan toimeen
Täydentävillä toimilla edistetään osaamis- ja innovaatioyhteisön tavoitteiden saavuttamista kahdella tavalla. Niillä 
voidaan kehittää edelleen EIT:n rahoittamia toimia tai ne muodostavat perustan, jonka pohjalta EIT voi rahoittaa 
uusia innovaatioita. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävien toimien käyttäminen pelkkänä rahoituskeinona 
on liian kapea näkökulma innovaatioon.
EIT on myös täsmentänyt osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia koskevia ohjeitaan osana vuotuisia 
liiketoimintasuunnitelmia koskevia ohjeita.
33
Innovaatiota ei tapahdu erillään, vaan se edellyttää täydentäviä toimia ja ekosysteemejä, joihin EIT:n rahoittamat 
toimet voivat sisältyä.
Komissio ja EIT myöntävät kuitenkin, että on kiinnitettävä enemmän huomiota täydentävien toimien määritelmään 
ja siihen, miten EIT:n rahoituksen vipuvaikutusta voidaan mitata täsmällisemmin. Tämän vuoksi komissio ja EIT ovat 
tyytyväisiä tilintarkastustuomioistuimen ehdotuksiin. EIT onkin jo toteuttanut tämänsuuntaisia toimia.
35
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet, jotka luovat tietopohjan uutta lisäarvoa tuoville toimille, ovat 
loogisesti aina ”takautuvia”, koska täydentävät toimet toteutetaan ennen EIT:n rahoittamien toimien käynnistymistä.
Jotkut osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävät toimet eivät määritelmän mukaan ole lisätoimia. Ne ovat 
pikemminkin perusta EIT:n rahoittamille toimille. Nämä EIT:n rahoittamat toimet voivat puolestaan johtaa uuteen 
vipuvaikutukseen prosessin myöhemmässä vaiheessa, koska ne luovat tuotteita, prosesseja tai palveluja, jotka ovat 
tuottavia. Ilman alkuperäistä osaamis- ja innovaatioyhteisön täydentävää toimea ei myöskään muodostu kyseiseen 
toimeen perustuvan, EIT:n rahoittaman toimen tuotoksia. Tämän vuoksi EIT:n innovaatiomallissa tarvitaan takautu -
via osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia.
Komissio ja EIT ovat kuitenkin samaa mieltä siitä, että tällaisia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviä toimia ei 
voida ottaa välittömästi huomioon laskettaessa EIT:n rahoittamien toimien rahoituksellista vipuvaikutusta.
Kuten edellä on selitetty, täydentävät toimet ovat olennaisia innovaatiojärjestelmien tuloksellisen toiminnan kan -
nalta. Ne ovat myös monivuotisen näkökulman mukaisia.
Komission vastaus 62
Laatikko 4 – Taannehtivat toimet eivät voi aiheuttaa vipuvaikutusta
Täydentävät toimet ovat tarpeen joko EIT:n rahoittamien toimien perustaksi tai niiden täydentämiseksi. Kaikkien 
täydentävien toimien ei voida katsoa tarjoavan vipuvaikutusta, ja vipuvaikutuksen mittaamiseen tarvitaan parempia 
määritelmiä.
37
Luontoissuoritukset täydentävinä toimina tai rahalliset osuudet täydentäviin toimiin ovat tärkeitä innovaatiojärjes -
telmien toiminnalle.
Laatikko 5 – Esimerkki osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentävistä toimista, jotka 
eivät ole lisätoimia
Uusien opiskelijoiden ottamisesta aiheutuu aina lisäkustannuksia, jotka liittyvät opettajien luentoihin käyttämään 
työaikaan, laboratoriovälineisiin (kursseilla, joihin sisältyy merkittävä käytännön osuus), harjoittelijoiden opastami -
seen yrityksissä (edellyttää henkilökohtaista panosta) ja korkeakoulupalvelujen käyttöön. Sen vuoksi muiden kuin 
EIT:n rahoittamien opiskelijoiden kustannukset voidaan perustella osaamis- ja innovaatioyhteisöjen täydentäviin 
toimiin liittyvinä eriytettyinä kustannuksia EIT:n rahoittaman koulutuksen osalta.
38
Taloudellista kestävyyttä ei pidä käsittää EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöille myöntämän rahoituksen lakkautta -
misena. EIT:n rahoitus kuitenkin laskee ”ennalta määritetylle vähimmäistasolle” , kuten todetaan EIT:n hallintoneu -
voston 5. maaliskuuta 2015 hyväksymässä rahoituksen kestävyyden periaatteita koskevassa asiakirjassa ”Principles 
on KICs’ Financial Sustainability” .
Vielä olisi osoitettava, että 15 vuotta ei ole riittävä aika kehittää ja panna menestyksekkäästi täytäntöön strategiaa 
taloudellisen kestävyyden varmistamiseksi.
EIT-säätiö perustettiin toimimaan eri tasolla ja eri tarkoitusta varten kuin osaamis- ja innovaatioyhteisöt. Osaamis- 
ja innovaatioyhteisöt keräävät varoja ja turvaavat ne mahdollista investointituottoa ajatellen ja voivat saada tuloja 
omasta toiminnastaan, mikä ei ole mahdollista EIT-säätiön osalta.
39
On myönnettävä, että taloudellisen kestävyyden saavuttaminen tulee olemaan haasteellista, mutta lopullista 
tuomiota ei vielä voi antaa. OECD painottaa vuoden 2015 innovaatiostrategiassaan, että innovaatioihin tehtävien 
investointien tuottavuutta on mitattava pitkällä aikavälillä. Tämän vuoksi tiedot osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
ensimmäisten viiden toimintavuoden ajalta eivät riitä päätelmien tekemiseen pitkän ajanjakson taloudellisesta 
kestävyydestä.
EIT on lisännyt toimiaan tällä alalla. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellista kestävyyttä koskevien periaattei -
den mukaisesti EIT kehittää parhaillaan mallia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellisen kestävyyden rapor -
tointia varten. Se esitetään raportointiohjeissa sen varmistamiseksi, että osaamis- ja innovaatioyhteisöt raportoivat 
tulonsa asianmukaisesti. Vuoden 2016 liiketoimintasuunnitelmat ja EIT:n asiantuntijoiden toteuttamat suunnitelmien 
arvioinnit osoittavat, että merkittävää edistystä on jo tapahtunut. Kaikki osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat teh -
neet tästä yhden keskeisistä tavoitteistaan, ja toimia tarkistetaan nyt sen mukaisesti, jotta ne tuottaisivat tuottoa. 
Esimerkiksi yksi uusista osaamis- ja innovaatioyhteisöistä rahoittaa täysimääräisesti hallinnointi- ja yleiskustannuk -
set omista varoistaan, mikä on vahva lähtökohta taloudelliselle kestävyydelle.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen edistymistä kohti taloudellista kestävyyttä arvioidaan vuonna 2016 ensimmäisten 
raporttien vastaanottamisen jälkeen. Taloudellisen kestävyyden periaatteiden mukaisesti EIT tarkastelee osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen edistymistä perusteellisemmin seitsemän vuoden kuluttua. EIT on myös perustanut 
Komission vastaus 63
työryhmän, palkannut asiantuntijan ja käynnistänyt useita aloitteita osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tukemiseksi 
niiden pyrkiessä kohti taloudellista kestävyyttä.
Kaikista näistä syistä on vielä liian varhaista arvioida osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellista kestävyyttä kym -
menen vuoden kuluttua.
42
Liiketoimintasuunnitelmien tarkistaminen täytäntöönpanon aikana on tavallinen menettely, joka tarjoaa merkittä -
vää joustoa innovaatiohankkeiden sisällyttämiseksi jopa avustussopimusten keston viimeisten kuukausien aikana. 
Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat hyödyntäneet laajasti tätä mahdollisuutta vuosina 2010–2014. Vuonna 2014 EIT 
hyväksyi viisi tarkistusta, joihin sisältyi uusia osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimia.
Vuonna 2014 annetuissa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmien valmistelua koskevissa 
ohjeissa annettiin osaamis- ja innovaatioyhteisöille mahdollisuus sisällyttää liiketoimintasuunnitelmiin lisäarvotoi -
mintoja, joiden osuus talousarviosta on enintään 15 prosenttia ja joita ei määritellä täsmällisesti. Samaa lähestymis -
tapaa sovelletaan vuonna 2015, toisin sanoen liiketoimintasuunnitelmissa kuvataan uusien toimien valintamenette -
lyä, ja toimet määritellään täsmällisesti siinä vaiheessa kun kaikki tiedot ovat saatavilla.
Lisäksi osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat siirtää jopa 100 prosenttia määrärahoista saman budjettikohdan 
toimien välillä ja enintään 20 prosenttia budjettikohtien välillä ilman EIT:n ennakkohyväksyntää. Säännös on paljon 
joustavampi ja edullisempi kuin missään muussa EU:n ohjelmassa ja osoittaa myös, että EIT:tä varten otettiin käyt -
töön erityismekanismeja, joiden avulla voidaan tukea muutoksia nopeasti reagoivassa ympäristössä ja siten vastata 
innovaatiohankkeiden tarpeisiin.
43
EIT:n vuotuinen talousarvio perustuu EU:n vuotuisessa talousarviossa tavallisesti joulukuussa vuonna N–1 hyväk -
syttyyn määrään. EIT:n talousarviositoumukset eivät voi olla suurempia kuin EU:n talousarviossa hyväksytyt määrä -
rahat. Tämän vuoksi EIT tekee osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kanssa vuotuisia avustussopimuksia. Täydentäviä 
toimenpiteitä, joilla otettaisiin huomioon joidenkin toimien monivuotinen ulottuvuus, tarkastellaan kuitenkin 
parhaillaan erityisesti yksinkertaistamista käsittelevässä työryhmässä.
44
EIT:n kilpailuttamiseen perustuvaa rahoitusta koskeva lähestymistapa perustuu tulosbudjetointiin, johon sisältyy 
luontaisesti epävarmuustekijöitä ja jossa huippuosaaminen ja vaikutukset palkitaan. Rahoituksen varmuus pitkällä 
aikavälillä voi olla haitaksi tuloksiin ja vaikutukseen perustuvalle lähestymistavalle.
Lisäksi kuten 41 ja 44 kohtaan annetuissa vastauksissa todetaan, osaamis- ja innovaatioyhteisöillä on käytössään 
useita välineitä, joiden avulla ne voivat suojautua rahoituksen lyhyen aikavälin vaihteluilta. Niihin kuuluu yleisiä 
rahoitusmarkkinavälineitä sekä joustavuus liiketoimintasuunnitelmien suunnitteluvaiheessa.
Laatikko 6 – Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR)2 ja sen vaikutus EIT:n 
talousarvioon
Toinen kappale: Vaikka osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitusta vuodelle 2016 on vähennetty, se on kuitenkin 
riittävää kolmelle pitkälle kehittyneelle osaamis- ja innovaatioyhteisölle, jotta ne voivat säilyttää merkittävät liike -
toimintasuunnitelmansa, sekä kahdelle hiljattain perustetulle osaamis- ja innovaatioyhteisölle nopean kasvun tiellä 
jatkamiseksi. Kolmelle pitkälle kehittyneelle osaamis- ja innovaatioyhteisölle osoitettiin yli 233 miljoonaa euroa ja 
kahdelle hiljattain perustetulle 41  miljoonaa  euroa vuodeksi 2016.
2 Lausunto nro 4/2015 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten 
(EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta.
Komission vastaus 64
45
Vuotuisten avustussopimusten riittämättömyydestä esitetty kritiikki olisi tasapainotettava ottamalla huomioon 
EIT:n aloitteet, joiden avulla se yrittää yhdistää vuotuiset ja monivuotiset näkymät. On tärkeää todeta, että moni -
vuotisia näkymiä tarkastellaan kilpailuttamiseen perustuvan rahoituksen vuotuisessa myöntämisessä. Lisäksi 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuotuiseen rahoitukseen sisältyy kilpailuttamiseen perustuvan rahoituksen lisäksi 
myös tukirahoitusta. Tukirahoitus jaetaan tasapuolisesti osaamis- ja innovaatioyhteisöille, ja sillä varmistetaan rahoi -
tuksen suuri varmuus. On myös tärkeää todeta, että puitekumppanuussopimukset muodostavat oikeusperustan 
ja EIT:n ”sitoumuksen” tukea osaamis- ja innovaatioyhteisöjä pitkällä ajanjaksolla. Kuten edellä on esitetty, vuotui -
seen avustussykliin sisältyy myös joustavuutta, ja innovatiivisia hankkeita voidaan käynnistää ja lakkauttaa vuoden 
aikana. Toisin sanoen vuotuinen sykli ei estä joustoa yksittäisten hankkeiden kohdalla, vaan muodostaa yleisen 
suunnittelukehyksen.
46
Koulutus on yksi tärkeimmistä EIT:n toiminnan pilareista. EIT huolehtii erityisesti koulutusohjelmiensa riittävästä 
rahoituksesta. Kullekin osaamis- ja innovaatioyhteisölle on taattu tukirahoitus, jonka osuus talousarviosta on 
merkittävä. Tämä vähentää koulutusohjelmien kaltaisten monivuotisten ensisijaisten toimien rahoitusta koskevaa 
epävarmuutta.
47
Tukirahoituksen tarjoaminen vähentää keskeyttämisriskiä suuressa osassa ohjelmaa.
Ks. komission ja EIT:n 41 ja 44 kohtaan antama vastaus.
48
Tukirahoituksen merkittävä osuus EIT:n rahoitusmallissa tarjoaa tietyn varmuuden pitkän ajanjakson suunnitteluun.
Ks. komission ja EIT:n 41 ja 44 kohtaan antama vastaus.
49
EIT:n talousarvion yksivuotisuuden vuoksi ja koska EU:n talousarviota ei yleensä hyväksytä ennen joulukuun puo -
liväliä, avustussopimuksia tietylle vuodelle ei voida allekirjoittaa ennen kyseisen vuoden tammikuun ensimmäistä 
päivää. Euroopan tilintarkastustuomioistuin tarkasteli tätä seikkaa ensimmäisen kerran varainhoitovuotta 2011 
koskeneessa erityisvuosikertomuksessa, ja EIT antoi siihen vastauksensa. EIT sitoutui lyhentämään osaamis- ja inno -
vaatioyhteisön liiketoimintasuunnitelmassa esitetyn toimen käynnistämisajankohdan ja avustussopimuksen allekir -
joitusajankohdan välistä aikaa. Tämän seurauksena vuosien 2013 ja 2014 avustussopimukset allekirjoitettiin kolmen 
osaamis- ja innovaatioyhteisön kanssa helmikuussa 2013 ja helmikuussa 2014.
Vuosi 2015 oli poikkeusvuosi, koska osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyysivät lykkäämään uuden puitekumppanuus -
sopimuksen soveltamista sen selventämiseksi, millaisia vaikutuksia on EIT:n, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ja 
Euroopan komission välisten erityismääräysten mukauttamisella vastamaan Horisontti 2020 -ohjelman sääntöjä. 
Lisäksi tarvittavan oikeudellisen neuvonnan vuoksi uusien avustussopimusten ennakkohyväksynnät komissiossa 
veivät tavallista enemmän aikaa. EIT odottaa avustussopimusten allekirjoittamisen tapahtuvan jälleen ajallaan vuo -
desta 2016 alkaen, kun uudet puitekumppanuussopimukset ovat voimassa. Toisin sanoen vuoden 2015 viivästynyt 
allekirjoittaminen oli kertaluonteinen ongelma.
Komission vastaus 65
50
Vaikka tämä on ollut tavallinen käytäntö vuoteen 2015 saakka, osaamis- ja innovaatioyhteisöt voisivat tietyin edelly -
tyksin pyytää lisää ennakkorahoitusta. Edellytyksiä voisivat olla aiemman ennakkorahoituksen käyttäminen, ja tämä 
edellyttäisi joitakin välivaiheen raportointivelvoitteita.
EIT haluaisi tarjota ennakkorahoitusta enintään 70 prosenttia myönnetystä avustuksesta auttaakseen osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjä kassatilanteen hallinnoimisessa. On kuitenkin tärkeää todeta, että ennakkorahoituksen taso 
perustuu saatavilla oleviin maksumäärärahoihin, joihin EIT ei voi vaikuttaa. Vuoden 2016 avustussopimusten ennak -
korahoituksen odotetaan olevan noin 60 prosenttia.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat vahvoja innovaatioverkostoja, joihin kuuluu vahvoja teollisia kumppaneita ja 
korkeakouluja, joten ne pystyvät huolehtimaan kassavirrasta esimerkiksi pankkilainoilla, kuten jotkut osaamis- ja 
innovaatioyhteisöt ovat osoittaneet. Ne voivat näin lisätä kumppaneiden tai edunsaajien (esimerkiksi opiskelijoiden 
tai toimintaansa käynnistävien yritysten) saaman ennakkorahoituksen osuutta, jos riittämätön kassavirta voisi muu -
ten muodostaa ongelman.
51
EIT:n hallintoneuvosto hyväksyi 3. joulukuuta 2015 EIT:n seurantastrategian, jonka avulla mitataan EIT:n panosta 
Horisontti 2020 - ohjelmaan, EIT:n omista toimista sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimista johtuvia EIT:n 
vaikutuksia ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tuloksia. Lisäksi EIT osallistuu aktiivisesti Horisontti 2020 -ohjelman 
vuoden 2014 seurantakertomuksen laatimiseen, ja yksi kertomuksen luku koskee EIT:tä.
52
Aiemmat muutokset keskeisiin tulosindikaattoreihin tehtiin niiden käsitteiden/merkityksen hienosäätämiseksi, jotta 
varmistetaan eri osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tasapuoliset toimintaedellytykset ja huomioidaan osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen kehittyvä luonne. Muutokset toteutettiin osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kuulemisen jäl -
keen, jotta voitiin ottaa huomioon muun muassa erot osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimialoissa ja laajemmissa 
toimintaympäristöissä.
Keskeisiin tulosindikaattoreihin ajan myötä tehdyt muutokset liittyvät siis suoraan kohdassa 52 esitettyyn 
johtopäätökseen.
53
EIT toteuttaa laajoja analyysejä vertaillakseen osaamis- ja innovaatioyhteisöjä useiden tekijöiden perusteella, ei 
pelkästään keskeisten tulosindikaattorien perusteella. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmien 
toteuttamista arvioidaan sekä määrällisten tulosindikaattorien että laatuarviointien avulla, joiden toteuttamisesta 
vastaavat ulkopuoliset asiantuntijat ja EIT:n henkilöstö. EIT toteuttaa yleisesti myös osaamis- ja innovaatioyhteisö -
jen toimintaa koskevaa seurantaa paikan päällä ja tekee aihekohtaisia arviointeja. Yhdessä nämä välineet tarjoavat 
hyvin kattavan kuvan osaamis- ja innovaatioyhteisöjen eroista.
54
EIT myöntää, että tuotoksia ja vaikutuksia voidaan mitata vain yhdistämällä laadullisia ja määrällisiä indikaattoreita. 
Tämä otetaan kattavasti huomioon EIT:n hallintoneuvoston joulukuussa 2015 hyväksymässä EIT:n seurantastrate -
giassa sekä keskeisten tulosindikaattorien käynnissä olevassa tarkistuksessa, kuten 102 kohdassa todetaan.
Komission vastaus 66
55
Yrityssektori on vahvasti edustettuna osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallinnossa, ja sillä on johtoasema osaamis- 
ja innovaatioyhteisöjen strategioiden laadinnassa. Seuraavassa luettelossa, joka ei ole tyhjentävä, esitetään yritys -
sektorin edustajat osaamis- ja innovaatioyhteisöjen hallintoneuvostoissa:
– EIT Digital: Deutsche Telekom AG, Philips, Nokia, British Telecom, Alcatel-Lucent, Ericsson
– Climate KIC: Bayer Technology Services GmbH, GDF Suez, South Pole Carbon, Velux A/S
– KIC InnoEnergy: Total SA, Gas Natural Fenosa, Electricité de France, ABB AB, Areva SA
56
EIT:n avustusrahoituksen taso ei ole riittävä suure osaamis- ja innovaatioyhteisön osallisuuden mittaamisessa. 
Esimerkiksi korkeakoulutuksen rahoitus suunnataan yrittäjyysopetusohjelmien ja opiskelijoiden korkeakoulusta 
valmistumisen tukemiseen, mistä yritykset hyötyvät välittömästi. Osallistumisen mittaamisessa olisi otettava huo -
mioon kumppaneiden määrä, koska se mittaa suoraan osaamis- ja innovaatioyhteisön houkuttavuutta, sekä tuettu -
jen toimien luonne niitä toteuttavan instituution tyypin sijaan.
57
EIT sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöt on suunniteltu ratkaisuksi EU:n laajuiseen ongelmaan eli korkeakoulujen ja 
yritysten väliseen vähäiseen yhteistyöhön. Tämän vuoksi yrityssektori on vahvasti edustettuna osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöjen hallinnossa, ja sillä on johtoasema osaamis- ja innovaatioyhteisöjen strategioiden laadinnassa. Oli 
kuitenkin odotettavissa, että ongelmia ilmenee aluksi pyrittäessä saavuttamaan korkeakoulujen ja yritysten välisen 
yhteistyön toivottu taso. EIT on pyrkinyt vastaamaan tähän tarkistamalla liiketoimintasuunnitelmia koskevia ohjeita 
ja tarjoamalla osaamis- ja innovaatioyhteisöille strategisia ehdotuksia. Myös osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat 
muuttaneet sisäisiä sääntöjään ja menettelyjään.
EIT:n sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen edistyminen tässä osoittaa, että osaamis- ja innovaatioyhteisön malli on 
korkeakoulujen, tutkijoiden ja yritysten välisen pitkäaikaisen yhteistyön kehittämiselle oikeanlainen. Olemme myös 
vakuuttuneita siitä, että tulevaisuudessa tulokset ovat entistäkin parempia.
58
EIT:llä ei ole pk-yrityksille osoitettavan talousarvio-osuuden osalta tavoitetta, mutta sillä on uusien pk-yritysten 
perustamista koskevat määrälliset tavoitteet. EIT:n luomat uudet toimintaansa käynnistävät pk-yritykset ovat yksi 
EIT:n keskeisistä tulosindikaattoreista, joten niitä kannustetaan voimakkaasti. Vuoden 2014 osalta kolme ensim -
mäisen aallon osaamis- ja innovaatioyhteisöä raportoivat, että uusia toimintaansa käynnistäviä yrityksiä oli luotu 
90 kappaletta ja että ne olivat kaikki komission suosituksen (C(2003)1422) määritelmän mukaan pk-yrityksiä. Lisäksi 
tuettiin monia olemassa olevia pienyrityksiä edelleen myönnetyillä avustuksilla tai osaamis- ja innovaatioyhteisöjen 
yrityskiihdyttämöjen tarjoamilla palveluilla.
Komission vastaus 67
59
EIT on saanut aikaan poikkeuksellisia tuloksia pk-yritysten innovointitoimiin osallistumisen edistämisessä ja 
tukemisessa.
Monet EIT:n toimet on kohdennettu erityisesti pk-yrityksiin. Pk-yrityksille suunnattuna kannustimena EIT jopa 
sovelsi erityistä poikkeusta EU:n varainhoitoasetuksesta ajanjaksolla 2010–2013. Tällä annettiin osaamis- ja innovaa -
tioyhteisöjen kumppaneina oleville pk-yrityksille mahdollisuus hakea 40 prosentin korvausta välillisistä kustannuk -
sista välittömien kustannusten lisäksi, kun muut kuin pk-yritykset voivat hakea vain 20 prosentin korvausta.
Nykyisten pk-yritysten kohdennetun tuen osalta osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kumppanuus tarjoaa vahvan eko -
systeemin, jossa ne voivat saada tukea. Poikkeuksellista innovaatiopotentiaalia omaavat nykyiset pk-yritykset ovat 
siis erinomaisessa asemassa liittyäkseen osaamis- ja innovaatioyhteisöihin ja hyödyntääkseen täysimääräisesti EIT:n 
tarjoamaa tukea. Tämän ansiosta yhä suurempi määrä pk-yrityksiä osallistuu sekä kumppaneina osaamis- ja inno -
vaatioyhteisöihin että osaamis- ja innovaatioyhteisöjen edelleen myönnettyjen avustusten edunsaajina, ja ne saavat 
yrityksen perustamista ja vauhdittamista koskevia palveluja.
60
Koska osaamis- ja innovaatioyhteisöt pyrkivät taloudelliseen kestävyyteen ja voivat käyttää rahoitusvälineitä (esim. 
pankkilainaa) ja muita tulonlähteitä kuin EIT:n tukea, ne voivat varmistaa, että maksut pk-yrityksille suoritetaan 
oikea-aikaisesti riippumatta siitä, milloin EIT:n rahoitus maksetaan. EIT ei voi määrätä, millaiset maksuehdot osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöt tarjoavat sopimussuhteissa kumppaneihinsa, sillä osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat 
tältä osin itsenäisiä. Koska pk-yritysten tuki on kuitenkin kooltaan rajallista verrattuna ohjelmaan kokonaisuudes -
saan, osaamis- ja innovaatioyhteisöt voivat lisätä pk-yritysten ennakkomaksuja asianmukaisella kassavirran hallin -
nalla (komission ja EIT:n 41 ja 44 kohtaan antamissa vastauksissa esitetään esimerkkejä osaamis- ja innovaatioyhtei -
söjen rahoituksen joustavuudesta).
61
EIT kerää järjestelmällisesti tietoa osaamis- ja innovaatioyhteisöjen uusien kumppanien asemasta niiden liittyessä 
osaamis- ja innovaatioyhteisöön. EIT:llä on näin ollen ajantasaista tietoa siitä, kuinka moni osaamis- ja innovaatioyh -
teisöjen kumppaneista on pk-yritys.
Lisäksi suuret organisaatiot muodostavat enemmistön osaamis- ja innovaatioyhteisön elinkaaren ensimmäisinä vuo -
sina, koska niillä on valmiudet laatia vankka strateginen ohjelma ja voittoisa ehdotus tullakseen valituksi osaamis- ja 
innovaatioyhteisöön. Pk-yritykset liittyvät osaamis- ja innovaatioyhteisöön tavallisesti myöhemmässä vaiheessa, 
jolloin niiden osallistumisesta voi muodostua lisäarvoa vakiintuneiden kumppanuuksien toimille.
Esimerkiksi KIC InnoEnergyllä oli vuosina 2010–2013 kumppaneina 25 pk-yritystä. Vuonna 2014 KIC InnoEnergyyn 
liittyi kuitenkin 55 uutta pk-yritystä ja vuonna 2015 vielä 50 uutta pk-yritystä, ja pk-yrityskumppanien määrä kasvoi 
näin 130:een.
EIT-KIC:n ohjelmaan osallistuu monia pk-yrityksiä, jotka ovat EIT:n avustusten lopullisia edunsaajia aliurakointia tai 
edelleen myönnettäviä avustuksia koskevissa järjestelyissä, ja muina kumppaneina on korkeakouluja, tutkimuskes -
kuksia ja teollisuusyrityksiä. Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vauhdittamista ja hautomovaihetta koskevat ohjelmat 
kohdennetaan erityisesti toimintaansa käynnistäville pk-yrityksille, ja EIT:llä on tulosindikaattori, jolla seurataan 
uusien pk-yritysten perustamista. Osaamis- ja innovaatioyhteisöihin kumppaneina osallistuvien pk-yritysten kasvava 
määrä ja toisaalta EIT:n avustusten määrän kasvu johtavat luonnollisesti myös siihen, että pk-yritysten osuus avus -
tuksista kasvaa.
Komission vastaus 68
62
EIT tukee pk-yrityksiä aktiivisesti. Uusien yritysten perustamista varten on luotu selkeät tavoitteet, ja kyse on myös 
EIT keskeisestä tulosindikaattorista.
Ks. komission ja EIT:n 57 kohtaan antama vastaus.
64
Synergiavaikutusten ja muita EU:n aloitteita täydentävän vaikutuksen edistäminen on EIT:n sekä koulutuksen ja kult -
tuurin pääosaston ensisijainen tavoite. Tavoite sisältyy EIT:n strategiseen innovaatio-ohjelmaan ja EIT-asetukseen.
Koulutuksen ja kulttuurin pääosasto ja EIT helpottavat synergiavaikutusten ja täydentävien vaikutusten synty -
mistä (esimerkiksi komission yksiköiden, EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen vuotuiset kokoukset sekä uusien 
osaamis- ja innovaatioyhteisöjen valintakriteerit), ja ne sisällytetään osaamis- ja innovaatioyhteisön malliin, jonka 
osatekijät kuvastavat tavoitteita sekä EU:n muista ohjelmista saatuja kokemuksia (esimerkiksi osaamiskolmion käsite 
heijastaa Erasmus+ -ohjelman sekä korkeakoulujen ja yritysten välisen vuoropuhelun näkökohtia; yhteistoiminta -
keskittymän käsite heijastaa EU:n aluepolitiikkaa; yhteiskunnallisia haasteita koskeva lähestymistapa on sama kuin 
Horisontti 2020 -ohjelmassa; EIT:n rahoitusmalli perustuu muissa ohjelmissa saatuihin kokemuksiin). Konkreettisia 
esimerkkejä synergioista osaamis- ja innovaatioyhteisöjen aihealueilla ovat esimerkiksi EIT Digitalin osalta tulevai -
suuden internetiä ja massadataa tarkastelevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet, KIC InnoEnergyn osalta 
SET-suunnitelma ja Climate-KICin osalta yhteistyö ilmastotoimien pääosaston kanssa joulukuussa 2015 Pariisissa 
pidettävän Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutoskonferenssin valmisteluissa.
EIT edistää edelleen synergioita konkreettisten hankkeiden tasolla, viimeksi Euroopan strategisten investointien 
rahaston (ESIR), Euroopan tiede- ja teknologiayhteistyön (COST) ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) yhteydessä.
69
EIT on jo pyytänyt menettelyn käynnistämistä täydellisen taloudellisen riippumattomuuden saavuttamiseksi. 
Menettely saataneen loppuun vuoden 2016 aikana.
71
Sen lisäksi, että EIT varmistaa sääntöjen noudattamisen, se palkitsee yhä enemmän tuotoksia ja kannustaa vaikutuk -
siin. Esimerkiksi huonot tulokset vaikuttavat yhä useammin kielteisesti osaamis- ja innovaatioyhteisön talousarvi -
oon. Osana osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellisen kestävyyden periaatetta osaamis- ja innovaatioyhteisön 
EIT-määrärahat muodostuvat yhä suuremmassa määrin kilpailuttamiseen perustuvasta rahoituksesta. Koska tämä 
osuus – jolla palkitaan tuloksista – kasvaa ajan myötä, heikosti suoriutuvalla osaamis- ja innovaatioyhteisöllä on yhä 
suuremmat taloudelliset kannustimet parantaa tuloksiaan.
72
EIT vahvisti vuonna 2015 heikon tuloksen välitöntä vaikutusta maksettaviin määriin. EIT ei hyväksy osia osaamis- ja 
innovaatioyhteisön maksuhakemuksesta, jos toimen toteuttaminen ei ole ollut tyydyttävää. Ks. komission ja EIT:n 
vastaukset tiivistelmän VII kohtaan.
Tilintarkastustuomioistuimen puututtua asiaan EIT on edelleen vahvistanut kustannusten tarkastuksia vuotuisissa 
tarkastuskertomuksissa. EIT palkitsee voimakkaasti tuloksista ja varmistaa samalla riittävän varmuuden kustannus -
ten tukikelpoisuudesta.
Komission vastaus 69
74
EIT ja komissio katsovat, että Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistumista koskevien sääntöjen 34 artiklan 
mukainen kynnysarvo on asianmukainen osaamis- ja innovaatioyhteisöille maksettujen EIT:n avustusten osalta. 
Katsomme, että on kohtuullista edellyttää tarkastustodistusta sellaiselta EU:n/EIT:n varojen saajalta, joka hakee yli 
325 000 euron vuotuista avustusta. EIT tarvitsee joka tapauksessa erityisen poikkeuksen Horisontti 2020 -puiteoh -
jelmaan osallistumista koskevien sääntöjen 34 artiklasta soveltaessaan erilaista tai korkeampaa kuin 325 000  euron 
kynnysarvoa osallistujien hakemiin avustuksiin.
Katso myös komission ja EIT:n 79 ja 80 kohtaan antamat vastaukset.
76
On tärkeää todeta, että ”rahoituskertomukset” eivät enää koske yksinomaan EIT:tä, sillä kuluilmoitukset on yhden -
mukaistettu täysimääräisesti Horisontti 2020 -puiteohjelman mallien kanssa vuoden 2016 avustussopimuksista 
lähtien.
79 Toinen luetelmakohta
Suositus edellyttäisi erityistä poikkeusta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistumista koskevista säännöistä ja 
varainhoitoasetuksesta3.
79 Kolmas luetelmakohta
Suositus ylittää EIT:n valtuudet, koska se edellyttäisi erityistä poikkeusta Horisontti 2020 -puiteohjelmaan osallistu -
mista koskevista säännöistä ja varainhoitoasetuksesta4.
81
Hankkeiden teknisten arviointien ulkoistaminen on yleinen käytäntö tutkimusta ja kehittämistä koskevissa ohjel -
missa. Näin toimitaan erityisesti hyvin monimutkaisissa hankkeissa, jotka koskevat ja yhdistävät useita toimialoja, 
kuten koulutusta, innovaatioita ja yrityksiä.
83
On tärkeää todeta, että EIT on onnistunut vähentämään henkilöstön vaihtuvuutta vuodesta 2013 lähtien. Unkarin 
matala korjauskerroin (nykyisin 69 prosenttia) on merkittävä henkilöstön vaihtuvuuteen vaikuttava tekijä. EIT ei 
kuitenkaan voi vaikuttaa tähän.
84
EIT:n hallintovalmiudet ovat parantuneet tällä välin merkittävästi. Avoimena ollut yksikönpäällikön virka on täy -
tetty ja toisen yksikönpäällikönviran osalta valintamenettely on käynnissä. Myös EIT:n johtajan valintamenettely on 
käynnissä.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135
Komission vastaus 70
86
Koska EIT keskittyy huippuosaamiseen, on luonnollista, että korkeampien innovaatiovalmiuksien maat ovat voi -
makkaammin edustettuina osaamis- ja innovaatioyhteisöissä. EIT:n selkeä tavoite on vahvistaa Euroopan nykyisiä 
valmiuksia ja osaamiskeskuksia, ja lisäksi se varmistaa, että hyödyt leviävät myös niille unionin alueille, jotka eivät 
osallistu välittömästi osaamis- ja innovaatioyhteisöihin, EIT:n alueellisen innovaatiojärjestelmän avulla.
Laatikko 11 – Huolestuneisuus EIT:n rahoitustuen keskittymisestä ja avoimuuden 
puutteesta
Osaamiskolmion kyljet ovat tasapainossa niin kumppanien jakautumisen kuin rahoituksen osalta. Osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen hankkeiden valinnassa on käytössä selkeät menettelyt, joilla varmistetaan laadunvalvonta ja 
avoimuus.
89
EIT on alkanut saada aikaan konkreettisia tuloksia. Se on tuottanut yli 1 000 yrittäjähenkistä korkeakoulututkinnon 
suorittanutta, lukuisia toimintaansa käynnistäviä yrityksiä, useita menestystarinoita sekä vahvan yleiseurooppalai -
sen yhteistoimintakeskittymien ja yrityskiihdyttämöiden verkoston ja edistänyt yrittäjähenkistä kulttuuria.
92
Marraskuussa 2015 loppuun saatu yritysten perustamista koskeva arviointi osoittaa pitävästi, että EIT:n/osaamis- ja 
innovaatiokeskusten yrityskiihdyttämöohjelmat tuottavat lisäarvoa. Myös sijoittajien ja tuettujen yritysten väliset 
sijoitusehdot osoittavat, että EIT:n tuella on ollut merkittävä vaikutus uusien yritysten luomiseen.
93
Tulosindikaattorit osoittavat, että tuotokset ovat olleet merkittäviä ja että niistä monet ovat jo muuttuneet konk -
reettisiksi tuloksiksi (ks. 90 kohdassa mainitut esimerkit).
94
On syytä painottaa, että myös EU:n ulkopuolelta tulleet opiskelijat siirtyvät eurooppalaisiin yrityksiin tai käynnistä -
vät omia yrityksiä opintojensa päätyttyä, joten tällä on vaikutusta ja lisäarvoa yhteiskunnassamme. EIT:n osaamis- ja 
innovaatioyhteisöt ovat luoneet ympäristön, jossa tiedemaailman ja yritysten välinen kuilu on kaventunut, joten 
näillä opiskelijoilla on jo selkeämpi etenemisreitti osaamis- ja innovaatioyhteisön yrityskumppanin tarjoamaan työ -
paikkaan opintojensa päätyttyä, jolloin he jäävät Eurooppaan.
98
Kaikki kolme ensimmäisen aallon osaamis- ja innovaatioyhteisöä ovat laatineet taloudellista kestävyyttä koskevat 
strategiansa EIT:n perustamisasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Yhteenveto strategioista on esitetty osaa -
mis- ja innovaatioyhteisöjen liiketoimintasuunnitelmissa vuodesta 2014 lähtien. Vuoden 2016 liiketoimintasuunnitel -
mien osalta EIT:n asiantuntija on keskittynyt erityisesti taloudelliseen kestävyyteen ja arvioinut kunkin osaamis- ja 
innovaatioyhteisön suunnitelmat.
103
Uudet puitekumppanuussopimukset allekirjoitetaan vuoden 2016 alussa.
Komission vastaus 71
Johtopäätökset ja suositukset
Suositus 1
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen.
Oikeusperustan tarkistamista koskeva ehdotus on valmisteltava paremman sääntelyn periaatteiden, erityisesti 
”arviointi ensin” -periaatteen mukaisesti. EIT:n oikeusperusta velvoittaa komission arvioimaan EIT:n vuoden 2017 
loppuun mennessä. Parhaillaan valmistellaan arviointia, johon osallistuvat kaikki asianomaiset komission yksiköt.
Arvioinnissa otetaan huomioon myös tarkastuskertomuksessa esitetty kriittinen näkemys, ja tarkastuskertomus on 
riippumattomien arvioijien saatavilla. Arvioinnin tulosten perusteella päätetään mahdollisista tulevista toimista 
paremman sääntelyn periaatteiden mukaisesti.
Komissio ottaa kantaa EIT:n oikeusperustan tarkistamiseen riippumattomien asiantuntijoiden arvion tulosten ja 
tämän tarkastuksen tulosten perusteella.
107
Ks. komission ja EIT:n 40–49 ja 60 kohtaan antamat vastaukset, joissa esitetään yhteenveto niiden näkemyksestä 
näihin asioihin.
Suositus 2 a)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen osittain ja tarkastelevat, missä määrin monivuotisuutta on mahdollista laa -
jentaa entisestään.
Suositus 2 b)
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen.
a) alakohdan osalta: tarkistus saatetaan loppuun keväällä 2017 ja (tarkistukseen perustuva) täytäntöönpano vuo -
teen 2018 mennessä.
108
Ks. komission ja EIT:n näihin kohtiin antamat vastaukset, joissa esitetään yhteenveto niiden näkemyksestä näihin 
asioihin.
Suositus 3
EIT ja komissio hyväksyvät suosituksen.
Komission vastaus 72
109
Ks. komission ja EIT:n näihin kohtiin antamat vastaukset, joissa esitetään yhteenveto niiden näkemyksestä näihin 
asioihin.
Suositus 4
Komissio ja EIT hyväksyvät suosituksen.
EIT jatkaa huomion kiinnittämistä vaikutuksiin, kuten on tehty jo vuodesta 2015 alkaen.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) 
kunnianhimoisena tavoitteena on vahvistaa koulutuksen, 
tieteen ja talouselämän välisiä yhteyksiä ja toimia näin 
keskeisenä innovoinnin edistäjänä EU:ssa. 
Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että EIT:n olemassaolo 
on perusteltua, mutta sen yleistä vaikuttavuutta ovat 
heikentäneet monimutkainen toimintakehys ja 
hallinnointiongelmat. Tarkastuksessa havaittiin useita 
puutteita EIT:n rahoitusmallissa, EIT:n ja osaamis- ja 
innovaatioyhteisöjen välisissä raportointijärjestelyissä 
sekä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen taloudellisessa 
kestävyydessä. Seitsemän vuotta perustamisensa jälkeen 
EIT ei vieläkään ole toiminnallisesti täysin riippumaton 
Euroopan komissiosta. Tämä seikka on haitannut sen 
päätöksentekoa. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että 
mikäli EIT haluaa tulla siksi uraauurtavaksi innovatiiviseksi 
instituutiksi, joksi se alun perin suunniteltiin, tarvitaan 
merkittäviä lainsäädännöllisiä ja toiminnallisia 
mukautuksia, jotta EU:n innovaatiopotentiaalia edistetään 
paremmin.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN