C 404/24

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen”

(2019/C 404/05)

Esittelijä : Jácint HORVÁTH (HU, PES), Nagykanizsan kaupunginvaltuuston jäsen Viiteasiakirja : Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen COM(2018) 673 final

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

1. suhtautuu myönteisesti komission tiedonantoon ”Kestävä biotalous Euroopalle: talouden, yhteiskunnan ja ympäristön välisen yhteyden lujittaminen”, jossa esitetään toimintasuunnitelma uudistetun eurooppalaisen biotalousstrategian panemiseksi täytäntöön lähivuosina. Komitea katsoo, että se voi olla tärkeässä osassa tarjoamalla välineen vuoropuheluun Euroopan komission kanssa.

2. katsoo, että julkaistu toimintasuunnitelma on riittävän kunnianhimoinen ja että sen sisältämien toimien toteuttaminen on välttämätöntä eurooppalaisen biotalouden kehittämiseksi asianmukaiseen tahtiin.

3. katsoo lisäksi, että biotalouden kehittäminen tarjoaa erittäin merkittäviä kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksia, ja muistuttaa, että nämä mahdollisuudet voidaan hyödyntää vain, jos alueelliset ja paikalliset tahot tekevät tiivistä yhteistyötä kenttätasolla ja pyrkivät yhteisiin tavoitteisiin. Komitea myös korostaa kestäväpohjaisen biotalouden merkitystä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisen kannalta.

4. on vakuuttunut tarpeesta sovittaa yhteen eurooppalaiset, kansalliset, alueelliset ja paikalliset biotalousalan aloitteet hyödyntämällä monitasoisen hallinnon myönteisiä vaikutuksia, jotta saadaan luotua optimaaliset edellytykset biotalouden kehittämiselle Euroopassa. Paikallis- ja aluetasolla on merkittävä asema myös biotaloudessa korkeakoulujen, teollisuuden, julkishallinnon ja kansalaisyhteiskunnan välisen yhteistyön edistämisessä nk. Quadruple Helix mallin mukaisesti.

5. korostaa, että biotalouden kehittämiseen on erinomaiset mahdollisuudet vuosina 2021–2027. Paikallis- ja alueyhteisöillä on keskeinen rooli EU:n koheesiopolitiikan ja monien sellaisten alueellisten älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanossa, joista voidaan myöntää rahoitusta biotaloutta tukeviin ohjelmiin ja hankkeisiin.

6. panee myös merkille, että komissio kaavailee lisäksi velvollisuutta laatia biotaloutta koskevat toimintasuunnitelmat vuodesta 2021 eteenpäin tähän parhaiten soveltuvalla alueellisella tasolla – mikä merkitsee paikallis- ja alueyhteisöjen roolin vahvistumista – ja hallinnoida ohjelmia mahdollisimman suoraan asianomaisten elinkeinoalojen ja kansalaisten kanssa toissijaisuusperiaatteen ja monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti. Kestäväpohjaisen ja kiertoon perustuvan biotalouden luomiseksi toiminta on juurrutettava kiinteästi alue- ja paikallistasolle, sillä paikalliset asukkaat tuntevat hyvin alueidensa arvoketjut. Kun alueet investoivat peruspalveluihin ja -valmiuksiin, paikallinen ja alueellinen lähestymistapa on tae vahvasta yhteydestä alueellisiin erityispiirteisiin ja erikoisaloihin.

7. katsoo, että oikeudellista kehystä on tarpeen arvioida säännöllisesti uudelleen muun muassa investointitoiminnan oikeudellisten esteiden poistamiseksi, jotta visio biotalouden mahdollisimman voimakkaasta laajentumisesta voisi toteutua.

8. on vakuuttunut siitä, että kestävän eurooppalaisen biotalouden kehittäminen luo työpaikkoja erityisesti rannikko- ja maaseutualueille, kun alkutuottajat osallistuvat entistä enemmän paikalliseen biotalouteen. Biotalousalojen arvioiden mukaan aloille voitaisiin vuoteen 2030 mennessä luoda miljoona uutta työpaikkaa.

9. kehottaa kaikkia EU:n jäsenvaltioita laatimaan vuoteen 2021 mennessä kansallisen biotalousstrategian osana seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 suunnittelua, jotta kehittämisohjelmien koordinointi helpottuisi.

10. kannustaa kaikkia Euroopan alueita yhtenä biotalousstrategioiden toteuttamiseen parhaiten soveltuvista alueellisista tasoista laatimaan viimeistään vuoden 2024 loppuun mennessä biotalouden toimintasuunnitelmia tai sisällyttämään yleiseen kehittämisstrategiaansa biotaloutta käsittelevän osion. Koska biotalouden ekologiset rajat ulottuvat hallinnollisia rajoja laajemmalle, tulisi komitean mielestä harkita myös alueidenvälisiä strategioita, jotta vahvistetaan rajatylittävää ja alueiden välistä yhteistyötä (ystävyyskaupunkitoiminta, verkostot) profiililtaan samanlaisten alueiden kesken. Samaan aikaan tulisi edistää biotalouskumppanuuksia makroalue- ja merialuestrategioissa.

11. toivoo, että ympäristöä säästävät julkiset hankinnat lisääntyvät jatkossa mahdollisimman voimakkaasti Euroopan unionissa, ja korostaa, että biotalouden kehittäminen on välttämätöntä tämän toteutumiseksi. Komitea tähdentää tässä yhteydessä, että julkiset hankinnat ovat tärkeä väline, jolla voidaan tukea biopohjaisten tuotteiden ja ratkaisujen kehittämistä. Jotta tämä olisi mahdollista, tarvitaan usein tukea EU:n taholta ekosuunnitteluvaatimusten, normien, ilmastonsuojelulausumien, ympäristötuoteselosteiden ja kehitystoimia koskevien strategioiden muodossa.

12. panee huolestuneena merkille, että Yhteisen tutkimuskeskuksen tuoreen asiakirjan ( 1 ) mukaan vuosina 2015–2030 EU:n maatalousmaasta noin 11 prosenttia (yli 20 miljoonaa hehtaaria) on erittäin suuressa vaarassa joutua poistetuksi käytöstä syistä, jotka liittyvät maan biofyysiseen soveltuvuuteen, maatalouden rakenteeseen ja kannattavuuteen, väestöön ja alueellisiin erityispiirteisiin. Edellä esitetyn valossa komitea korostaa käytöstä poistetun maatalousmaan merkittävää potentiaalia erilaisten bioresurssien tuotannon lisäämiseksi edellyttäen, ettei tällainen monipuolinen käyttö vaaranna luonnonarvoltaan hyvin arvokasta maatalousmaata eikä vähennä biologista monimuotoisuutta eikä elinympäristön ennallistamis- ja villiinnyttämismahdollisuuksia.

13. muistuttaa painottaneensa yhteisen maatalouspolitiikan uudistuksesta antamassaan aikaisemmassa lausunnossa ( 2 ) ympäristöasioiden ja elintarviketuotannon yhteydessä, että luonnonmukaiseen maatalouteen käytettävä pinta-ala jäsenvaltiossa on kaksinkertaistettava vuodesta 2017 tai siihen on varattava vähintään 30 prosenttia jäsenvaltion käytössä olevasta maatalousmaasta.

14. yhtyy EU:n metsästrategian väliarvioinnissa esitettyihin päätelmiin, joiden mukaan metsästrategian uudelleentarkastelu olisi sovitettava yhteen biotalousstrategian uudistuksen kanssa. Metsäbiotalouden ja innovaatioiden kehittämisessä on varmistettava EU:n eri toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus.

Biotalousalojen lujittaminen ja niiden toiminnan tehostaminen sekä investointien ja markkinoiden vapauttaminen

15. katsoo, että biotalousalan innovaatiot houkuttavat tällä hetkellä investointeja yrityksiin vain, jos niihin liittyy korkean lisäarvon tuotekehittelyä. Tukijärjestelmiä olisi hienosäädettävä, jotta voitaisiin kehittää sellaisiin biopohjaisiin tuotteisiin liittyvää teknologiaa, joiden kaupallinen arvo on alhainen mutta joilla on tarkoitus korvata fossiilisia tuotteita. Bioenergiavaroille tarvitaan selvempiä hintamekanismeja ilman, että kuitenkaan hallinnoidaan yksityiskohtaisesti sitä, miten resursseja tulee käyttää. Fossiilisten resurssien asianmukainen hinnoittelu on biotalouden kilpailukyvyn olennainen edellytys.

16. katsoo, että biopohjaisia tuotteita koskevan tutkimuksen, kehityksen ja valmistuksen aloilla toimiville organisaatioille olisi merkittävä edistysaskel, jos otettaisiin käyttöön kestäväpohjaisella tavalla valmistettaviin tuotteisiin ja niistä aiheutuviin jätteisiin sovellettavien standardien yhdenmukaistettu sääntelyjärjestelmä ja taattaisiin järjestelmän vakaus jäsenvaltioiden tasolla.

17. kehottaa Euroopan komissiota tukemaan biopohjaisten tuotteiden tuotantoon ja myyntiin liittyviä prosesseja EU:n jäsenvaltioissa sekä teknologioiden monistamista kestävän biotalouden alalla. EU:n tulisi itse profiloitua alan johtajana kehittämällä biotalouteen liittyvää huipputeknologiaa, jotta voidaan edistää uusien työpaikkojen syntymistä ja varmistaa laadukkaiden biotuotteiden tarjonta eurooppalaisille.

18. painottaa, että sovellettavissa säännöissä on vältettävä aiheuttamasta raskasta hallinnollista taakkaa bioresurssien käyttäjille. Nykyisin tällaisia kestäväpohjaisuutta ja (myös liikekumppaneiden) taloutta koskevia raportointivelvoitteita sisältyy sekä valtiontukisääntöihin että uusiutuvia energialähteitä koskevaan direktiiviin (RED II). On myös tärkeää välttää mikrohallinnointia sen suhteen, miten bioenergiavaroja tulee käyttää, kunhan resurssit täyttävät vaatimukset ilmastovaikutusten vähentämisestä ja kestäväpohjaisuudesta. Etenkin biojalostamoissa erilaisia resurssivirtoja käytetään useisiin eri tarkoituksiin, myös biopolttoaineisiin.

19. katsoo, että biotalouden kehittäminen erityisesti vähemmän kehittyneillä alueilla edellyttää konkreettisia hankkeita ja että sen kehittymistä voidaan seurata kärki-innovaatioiden toteuttamisen kautta. Komitea ehdottaa, että komissio tukee myönteisten synergiavaikutusten vahvistumista aihekohtaisten ohjelmien ja tukijärjestelyjen avulla BIOEAST-hankkeen ja muiden vastaavien useamman kuin yhden jäsenvaltion toteuttamien aloitteiden edistämiseksi. On tärkeää, että teknologiansiirtotoimintojen ja alueiden biomassavarojen keskinäisen yhteyden kautta saadaan aikaan sellaisia todennettavissa olevia tuloksia myös koko yhteiskunnalle, jotka osoittavat kestävän biotalouden olevan kiertotalouden ”vihreä” sykkivä sydän.

20. katsoo, että energiakäänteen nopeuttamiseksi ja uusiutuvan energian kilpailukyvyn parantamiseksi markkinoilla fossiilisiin polttoaineisiin verrattuna ilman, että tätä pidetään luvattomana valtiontukena, tulisi harkita energiaverodirektiivin ja valtiontukisääntöjen mukauttamista.

21. on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio aikoo ottaa lähivuosina käyttöön välineen, jolla tuetaan biotaloudessa ilmenevän alueiden välisen epätasapainon korjaamiseen tähtääviä toimintapolitiikkoja, mutta korostaa tarvetta varmistaa välineen toimiminen ainakin vuoden 2027 loppuun asti, jotta voidaan tehokkaasti kaventaa tälle alalle syntyneitä aiempia alueellisia eroja.

22. on tyytyväinen siihen, että bioteknologia on sisällytetty älykkään erikoistumisen strategioihin useissa EU:n jäsenvaltioissa. Älykkään erikoistumisen strategiat, joiden laatiminen oli ennakkoedellytys EU:n tutkimus-, kehittämis- ja innovointirahoituksen saannille ohjelmakaudella 2014–2020, ovat samalla poliittisen toiminnan välineitä ja kiinnekohtia toimintapolitiikkojen toteuttamiselle, koska ne tarjoavat kattavan kuvan alueen erityispiirteistä, aloista ja teknologisista painopisteistä. Lisäksi komitea katsoo, että biotalouteen liittyvät alueelliset älykkään erikoistumisen strategiat ovat tehokkaampia, jos ne perustuvat koordinoituihin toimiin sekä naapurialueiden välillä että jäsenvaltioiden tasolla. Näin voidaan turvata ekologisesti kestävä kehitys pitkällä aikavälillä, suojella biologista monimuotoisuutta ja hyödyntää biotalouden mahdollisuudet.

23. katsoo, että bioteknologian tukea on lisättävä toisaalta tutkimus- ja innovointipainopisteiden ja toisaalta ensisijaisten investointikohteiden tasolla. Bioteknologian avulla pystytään alan osaamispohjan ja välineistön avulla paitsi lieventämään ympäristöön kohdistuvia haittavaikutuksia myös edistämään bioteollisuuden kestäväpohjaista kehittämistä, sillä biomassan käsittelyvaiheiden välinen yhteys pohjautuu bioteknologiaan.

24. kannattaa toimintasuunnitelman toimea 1.5, jonka mukaan perustetaan 300 uuttaa kestävää biojalostamoa ( 3 ) . Komitea ehdottaa, että biotalouden alalla vähemmän kehittyneitä alueita autetaan uuden biojalostamon rakennusvaiheessa kuromaan etumatkaa kiinni hyödyntämällä yhteisen indikaattori- ja seurantajärjestelmän tietoja ja noudattaen YMP:n ja yhdeksännen puiteohjelman sääntöjä ja tukijärjestelyjä. Teknologiainnovaatioiden käyttöönotto yhdistettynä niihin liittyvän osaamisen siirtojärjestelmien kehittämiseen mahdollistaa ekosysteemien tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämisen ympäristön kannalta järkevästi, ja tältä pohjalta voidaan luoda kestäväpohjaisia biomassa-arvoketjuja.

25. katsoo, että on välttämätöntä osallistaa paikalliset ja alueelliset sidosryhmät ja erityisesti pk-yritykset aktiivisesti arvoketjujen optimointiin, muuttamiseen ja integrointiin, jotta mukana on alkutuottajien lisäksi koko liiketoimintaketju. On olennaisen tärkeää tukea pk-yritysten ponnisteluja teknologiansa ja liiketoimintansa muuttamiseksi biotalouden suuntaan.

Paikallisten biotalouksien nopea toteuttaminen kaikkialla Euroopassa

26. kehottaa Euroopan komissiota panostamaan erityisesti tiedotukseen, joka on suunnattu kaupunkien ja maaseutualueiden hallinnon vastuutahoille, jotta nämä sisällyttäisivät biomassan tuotanto- ja jalostusmahdollisuudet pitkän aikavälin strategisen suunnittelun ja budjetoinnin prosesseihin.

27. korostaa, että naapurialueet voisivat neuvotella mahdollisuuksista kehittää luonnonmukaiseen kiertomaatalouteen soveltuvia teknologisia ja muita ratkaisuja keskinäisen yhteistyön puitteissa.

28. katsoo, että kaupungeista pitäisi tulla kiertobiotalouden tärkeitä keskuksia. Materiaalien kierto ja – myös orgaanisten – jätteiden kierrätys (tai mahdollisuuksien mukaan uudelleenjalostus) kaupungeissa ovat erittäin tärkeitä asioita, ja niiden toteuttaminen edellyttää infrastruktuurin ja keräys-, käsittely- ja kierrätys- (tai uudelleenjalostus)järjestelmien lisäksi asukkaiden valveuttamista. Komitea kehottaa Euroopan komissiota varaamaan koordinoidusti resursseja tähän tarkoitukseen. Tämä kattaa myös teknologisten mukautusten ja osaamisensiirtojärjestelmien yhteisen ja toisiaan täydentävän kehittämisen.

29. katsoo erityisesti, ettei biotalousstrategiassa eikä toimintasuunnitelmassa itse asiassa puututa hallintokysymyksiin. Toimintasuunnitelmaan sisältyvien prosessien toteuttamiseksi asianomaisille toimijoille on osoitettava selkeät vastuualueet kunnioittaen täysin monitasoisen hallinnon periaatetta, jotta varmistetaan strategian kunkin osa-alueen tehokas ja vaikuttava täytäntöönpano.

30. katsoo tarpeelliseksi yhdenmukaistaa lainsäädäntöä, sillä 28 jäsenvaltiossa sovelletaan tällä hetkellä erilaisia sääntöjä biomassavirtoihin, jotka ovat biotalouden keskeisten arvoketjujen pääasiallisia raaka-aineita, ja niiden käsittelystä aiheutuviin jätevirtoihin.

31. on sitä mieltä, että organisaatiot (kuten Euroopan kemianteollisuusalueiden verkosto ECRN), alustat (kuten biopohjaisten teollisuudenalojen yhteenliittymä BIC) ja yritysryppäät, jotka pystyvät hyödyntämään saatujen tulosten ja hankitun osaamisen potentiaalia mahdollisimman hyvin ja yhdistämään paikallisia ja alueellisia aloitteita, voivat tehokkaasti viedä eteenpäin biotalouden prosesseja. Olisi erityisen tärkeää sisällyttää ne tulevaisuudessa osaamisensiirtojärjestelmiin.

Biotalouden ekologisten rajoitusten ymmärtäminen

32. ehdottaa, että biomassatuotannon potentiaalin arvioimisen perusteena käytetään ekologisia rajoituksia ja ekosysteemejä eikä hallinnollisia rajoituksia. Toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseksi olisi arvioitava tarkasti tuotetut biomassamäärät ja kirjattava ne yhteiseen järjestelmään. Tämä edellyttää koordinoitua yhteistyötä alueiden välillä, ja arviointia varten on kehitettävä ja määritettävä vakioituja mittaus- ja valvontamenetelmiä.

33. on tyytyväinen siihen, että komissio myöntää toimintasuunnitelman toimen 3.2 mukaisesti tukea kartta- ja tilastojärjestelmien kehittämiseen ekosysteemin tarkkailua varten. Komitea ehdottaa kuitenkin, että laaditaan ja toteutetaan yhtenäinen eurooppalainen indikaattorijärjestelmä biomassan tuotannon seuraamiseksi. On tärkeää, että luodaan yhteinen tietokehys jälkikäsittelyteknologian käyttöönottoa varten ja sen toiminnan optimoimiseksi energiatehokkuuden, ympäristösuojelun ja biomassalogistiikan näkökulmasta.

34. ehdottaa, että perustetaan yhteinen indikaattorijärjestelmä, joka tarjoaa tietoa alueiden toiminnasta perusindikaattorien ja erityisindikaattorien avulla. Perusindikaattoreiksi komitea ehdottaa seuraavia tarkkailtavia muuttujia: 1) alueen BKT (prosenttiosuutena kansallisesta BKT:sta), 2) kansainvälinen t&k&i-toiminta, 3) fossiilisen energian säästö, 4) vähennykset päästöissä, erityisesti ammoniakkipäästöissä (NH 3 ) ja merkittävissä kasvihuonekaasuissa (CO 2 , CH 4 ), 5) uusiutuvan energian tuotanto (tässä ehdotetaan, että mittauksen laajuus vakioidaan). Erityisindikaattorit, jotka kuvaavat alueen saavuttamia tuloksia biotalousstrategian toimintasuunnitelmaan nähden, olisivat seuraavat: 1) uusien työpaikkojen määrä (biotalouden kehittämisen yhteydessä), 2) biotalouden osuus alueen tulostasossa, 3) panostukset biologisen monimuotoisuuden ylläpitämiseen ja kehittämiseen (myönnetyt varat), 4) ympäristön suojelu ja jätteiden määrän vähentäminen.

35. katsoo, että rajatylittävien tukijärjestelmien laajentaminen innovaatioprosesseihin ja yhteistyömahdollisuuksiin, joilla edistetään erityisesti biotalouden kehittämistä, auttaisi tehokkaasti koordinoimaan naapurialueiden strategioita rajatylittävästi. Yhteistyöjärjestelyt, joissa keskitytään samankaltaisiin ekologisiin, sosiaalisiin ja taloudellisiin ratkaisuihin, voivat ohjata koulutuksen erikoistumista paikallistasolla ja vaikuttaa myönteisesti myös alakohtaisiin työllisyysasteisiin.

36. kehottaa edistämään mekanismeja, joiden avulla voidaan tehdä kompromisseja biologisen monimuotoisuuden ja tuotannon välillä ja saada aikaan synergiavaikutuksia eri toimintapolitiikkojen välillä. Ilmastonmuutoksen nopeutuminen aiheuttaa myös muutoksia mikroaluetasolla.

37. pyytää, että laaditaan yleinen kehittämiskehys, joka edistäisi ilmastopoliittisten toimenpiteiden koordinointia unionin tasolla biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen ja ympäristömuutosten torjumiseksi suojelemalla ja parantamalla luonnonvaroja ja maaperän hedelmällisyyttä.

38. suhtautuu myönteisesti kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisen biotalousstrategian luomiseen ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan, jonka kulmakivenä on tuotantoalueiden suojeleminen liikahyödyntämiseltä samalla kun hyödynnetään biomassan potentiaalia. Komitea suhtautuu myönteisesti myös tuotannon perustan muodostavien luonnonvarojen suojelemiseen ja kehottaa komissiota takaamaan, että alueilla on nykyistä yhdenvertaisemmat mahdollisuudet saada valveuttamiseen tarkoitettua rahoitusta.

Biotalouden rahoittaminen

39. on tyytyväinen siihen, että komission ehdottamassa vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä aiotaan lisätä huomattavasti systeemisen tutkimuksen ja innovoinnin tukea biotalouteen kuuluvilla aloilla ja sektoreilla. Tarkoituksena on etenkin osoittaa 10 miljardia euroa ( 4 ) eli noin 10 prosenttia ennakoidusta talousarviosta Horisontti Eurooppa -puiteohjelman klusteriin ”Elintarvikkeet ja luonnonvarat” ( 5 ) . Komitea on myös erityisen tyytyväinen siihen, että ohjelman kahdeksaan kumppanuusalaan on sisällytetty ”Kestävät, osallistavat ja kiertotalouteen perustuvat biopohjaiset ratkaisut”.

40. korostaa kuitenkin, että biotalouden kehittämiseksi tarvitaan kokonaisvaltainen lähestymistapa, mikä merkitsee myös sitä, että rahoitusta täytyy saada samanaikaisesti ja koordinoidusti useista eri lähteistä. Komitea katsoo, että Euroopan komission on parannettava eri rahoitusvälineiden täydentävyyttä ja kehitettävä soveltuvia välineitä Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahasto plussan, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston ja yhteisen maatalouspolitiikan rahoitusvälineiden sekä t&k&i-toimintaan käytettävissä olevan rahoituksen ja InvestEU-ohjelman rahoitusvälineiden tarjoamien resurssien koordinoimiseksi, jotta jäsenvaltiot ja alueet voivat hyödyntää saatavilla olevia varoja kattavasti biotalouden tukemiseen.

41. korostaa, että InvestEU-ohjelma on otettava tärkeäksi tulevaksi biotalouden rahoituslähteeksi. Komitea pyytääkin, että biotalous säilytetään jatkossakin rahoituksen kohdealana ja yhtenä InvestEU:n rahoituskohteena.

42. muistuttaa, että kaavailtu pyrkimys käyttää 25 prosenttia EU:n talousarvioon kirjatuista menoista ilmastonsuojelutavoitteiden saavuttamisen ei vaikuta riittävän Pariisin sopimuksen mukaisten tavoitteiden toteuttamiseen. Komitea on jo todennut lausunnossaan ”Monivuotista rahoituskehystä koskeva paketti vuosiksi 2021–2027” ( 6 ) , että seuraavaa rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa olisi pyrittävä siihen, että rahoitussitoumukset, joilla edistetään hiilestä irtautumista energia-alalla, teollisuudessa ja liikennealalla sekä siirtymistä kiertotalouteen, ovat enemmän kuin 30 prosenttia. Nämä tavoitteet edistävät biotalouden kehittämistä asianmukaiseen tahtiin.

43. toistaa, että Euroopan komission ehdotuksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin Horisontti Eurooppa -puiteohjelmasta todetaan, että EU:n syrjäisimmille alueille suunnatut erityistoimenpiteet, jotka koskevat pääsyä horisontaalisiin unionin ohjelmiin, ovat perusteltuja, kun otetaan huomioon näiden alueiden rakenteellinen, sosiaalinen ja taloudellinen tilanne. Komitea pitää valitettavana, ettei ehdotettuun tekstiin ole sisällytetty tätä toteamusta, jota ilman ohjelmassa tuskin otetaan huomioon näiden alueiden erityispiirteitä ja ainutlaatuisia vahvuuksia esimerkiksi biotalouden ja ilmastonmuutoksen alan tutkimuksen ja innovoinnin koeympäristöinä kunkin alueen älykkään erikoistumisen strategian mukaisesti.

Biotalousalan koulutus ja valveuttaminen

44. on huolestunut tilastoista, joiden mukaan biotalousalan tuottajien ja yrittäjien keski-ikä nousee joka vuosi. Jos ikääntyville toimijoille ei löydy jatkajia eikä osaamista siirretä ja tarvittavia uusia taitoja ja valmiuksia hankita, laadukkaiden elintarvikkeiden riittävä – ja kasvava – tuotanto on tulevaisuudessa uhattuna. Etusijalle on asetettava asianmukaisten osaamisensiirtojärjestelmien kehittäminen biotalouden eri aloilla ja alojen välisten yhteyksien innovatiivinen, sosiaalinen, taloudellinen ja ekologinen ulottuvuus.

45. katsoo, että ekosysteemiin mukautettuihin biopohjaisiin arvoketjuihin tarvittavaa työvoimaa on pitkällä aikavälillä tarjolla, jos pyritään perusopetuksesta lähtien vastaamaan biotalousalojen erikoistuneen työvoiman tarpeeseen sellaisten edistyksellisten ja johdonmukaisten koulutusmoduulien sekä ammattikoulutuksen ja elinikäisen oppimisen moduulien avulla, jotka jäsenvaltiot ovat laatineet avoimen koordinointimenetelmän pohjalta. Komitea katsoo, että tällaisten moduulien kehittäminen on ehdottoman välttämätöntä, sillä tietämystä ympäristökulttuurista ja kestävästä kehityksestä on välitettävä kaikilla koulutustasoilla ja myös ammattikoulutuksessa ja elinikäisen oppimisen kautta. Tätä varten komitea kehottaa Euroopan komissiota auttamaan jäsenvaltioita yhdessä kartoittamaan ja määrittämään yhteisiä tavoitteita ja keinoja niiden saavuttamiseksi EU-tasolla.

46. korostaa, että kysynnän luominen biopohjaisten tuotteiden markkinoille on välttämätöntä, jotta biotalous voi kehittyä. Komitea korostaa tarvetta toteuttaa valveuttamistoimia ja -kampanjoita mutta myös tukea kysyntää, mikä edellyttää yhteistyötä Euroopan komission, alueiden ja kuntien välillä.

Bryssel 26. kesäkuuta 2019. puheenjohtaja Euroopan alueiden komitean Karl-Heinz LAMBERTZ

(1) Agricultural Land Abandonment in the EU within 2015–2030, JRC Policy Insights (lokakuu 2018), luettavissa osoitteessa https://ec.europa.eu/jrc/sites/jrcsh/files/jrc113718.pdf

(2) Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”YMP:n uudistus” (COR-2018-03637).

(3) OECD, Meeting Policy Challenges for a Sustainable Bioeconomy, 2018, ISBN 9789264292345; BIO-TIC, A roadmap to a thriving industrial biotechnology sector in Europe, 2015.

(4) COM(2018) 435, Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmasta ”Euroopan horisontti” ja sen osallistumista ja tulosten levittämistä koskevista säännöistä, 7.6.2018.

(5) COM(2018) 321, Nykyaikainen talousarvio unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia – Monivuotinen rahoituskehys vuosiksi 2021–2027, 2.5.2018.

(6) COR-2018-02389.