EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska) /* KOM/2011/0258 lopull. */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustovälineen avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Tanska toimitti 7. heinäkuuta 2010 hakemuksen EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun LM Glasfiber oli vähentänyt työpaikkoja Tanskassa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2010/022 Jäsenvaltio || Tanska 2 artikla || (a) Ensisijainen yritys || LM Glasfiber Toimittajat ja jatkojalostajat || 0 Viiteajanjakso || 1.1.2010 – 30.4.2010 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.8.2010 Hakemuksen päivämäärä || 7.7.2010 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 651 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 999 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 1 650 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 825 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 9 191 946 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[3] euroina || 419 463 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 4,36 Kokonaisbudjetti euroina || 9 611 409 EGR:n tuki euroina (65 %) || 6 247 415 1. Hakemus esitettiin komissiolle 7. heinäkuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 3. helmikuuta 2011 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten välillä Tanska toteaa, että maailmankaupan rakenteelliset muutokset ovat vaikuttaneet vakavasti tuuliturbiineja valmistavaan teollisuuteen EU:ssa (kyseinen toimiala sisältyy NACE Rev. 2:n kaksinumerotasoon 28 – koneiden ja laitteiden valmistus) ja erityisesti pienentäneet EU:n markkinaosuutta merkittävästi. Tanska selittää, että vaikka tuuliturbiinien tuotanto Euroopassa on kasvanut viime vuosina, tuuliturbiinien globaalit markkinat ovat kasvaneet sitäkin nopeammin erityisesti Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa. 4. Tanska lainaa maailman tuulienergiajärjestön (World Wind Energy Association) raporttia vuodelta 2009 (World Wind Energy Report 2009), joka osoittaa, että tuulienergia-alan kehitys oli dynaamisinta Aasiassa ja Pohjois-Amerikassa, ja globaalin tuulienergia-alan painopiste siirtyi pois Euroopasta. Alan kasvaessa dynaamisesti koko maailmassa Euroopan osuus kokonaiskapasiteetista laski – se oli 65,5 % vuonna 2006 ja 47,9 % vuonna 2009. Aasiassa kasvu on nopeinta, ja sen osuus uudesta tuulivoimakapasiteetista oli 40,4 % vuonna 2009 (18,1 % vuonna 2004). Sen sijaan Euroopan osuus uudesta kapasiteetista laski ja oli vain 27,3 % vuonna 2009 (70,7 % vuonna 2004). (Lähde: World Wind Energy Report 2009, WWEA World Wind Energy Association) 5. Eurooppalaiset tuottajat ovat huomattavasti alempien työvoimakustannusten ja tuuliturbiinien suurten osien korkeiden kuljetuskustannusten vuoksi joutuneet siirtämään tuotantoaan lähemmäs kaikkein dynaamisimpia loppukäyttäjämarkkinoita kilpailukykynsä ja markkina-asemansa varmistamiseksi. Tämän tuloksena tuotanto on siirtynyt asteittain pois EU:sta. LM Glasfiber siirsi toimintojaan Kiinaan, missä tuulienergia-sektorin näkymät ovat paremmat ja markkinoiden kasvu vahvaa. Yritys kasvatti tuotantokapasiteettiaan Kiinassa rakentamalla tehtaita ja perustamalla kumppanuuksia Aasian markkinoiden keskeisten toimijoiden kanssa. Tehtaat avattiin vuonna 2009 Kiinan Xinjiangin alueella ja Qin Huang Daon rannikkokaupungissa. 6. Lisäksi rahoitus- ja talouskriisistä aiheutunut uusi taloudellinen toimintaympäristö vaikutti kielteisesti EU:n tuulienergia-alaan vuonna 2009. Tämän tuloksena Tanskan tuulienergia-alan työllisyys laski kyseisenä vuonna jyrkästi, ja liikevaihto laski myös. Työntekijävähennysten määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 7. Tanskan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 8. Hakemuksesta ilmenee, että LM Glasfiber ‑yrityksestä vähennettiin 651 työntekijää neljän kuukauden viiteajanjakson aikana 1. tammikuuta 2010 – 30. huhtikuuta 2010. Lisäksi osana samaa joukkovähentämismenettelyä vähennettiin ennen viiteajanjaksoa 976 työntekijää ja 23 sen jälkeen. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 9. Tanskan viranomaiset katsovat, että koska tuulienergiasektorin kasvu on ollut jatkuvaa, LM Glasfiber ‑yrityksen joukkovähentämiset tapahtuivat odottamatta. Lisäksi viranomaiset toteavat, että äkillinen kysynnän väheneminen EU:n markkinoilla ja merkittävä ja jatkuva kasvu Aasian markkinoilla ei jättänyt yritykselle muuta vaihtoehtoa kuin vähentää tuotantolaitoksia Euroopassa ja siirtää ne kasvaville markkinoille Kiinaan. Sen vuoksi LM Glasfiber ryhtyi strategiseen kumppanuuteen kiinalaisen tuuliturbiineja valmistavan Goldwind Science and Technology Co:n kanssa ja avasi kaksi tehdasta Kiinaan Xinjiangin alueelle ja Qin Huang Daon kaupunkiin. Tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä yrityksistä ja tuen kohteena olevista työntekijöistä 10. Hakemus koskee 1 650:tä työntekijää, joista 651 vähennettiin LM Glasfiber ‑yrityksestä viiteajanjakson aikana, 976 sitä ennen ja 23 sen jälkeen, mutta heidätkin voidaan kuitenkin ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 a artiklan b alakohdan mukaisesti. Tanska arvioi, että 50 % vähennetyistä työntekijöistä (825) aikoo ottaa vastaan EGR-tukea. Odotettavissa on, että loput 50 % löytää oma-aloitteisesti työtä ilman EGR-tukea. 11. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 606 || 73,45 Naisia || 219 || 26,55 EU:n kansalaisia || 825 || 100,00 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 0 || 0 15–24-vuotiaita || 84 || 10,18 25–54-vuotiaita || 655 || 79,39 55–64-vuotiaita || 79 || 9,58 Yli 64-vuotiaita || 7 || 0,85 12. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella ammattiryhmittäin seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Johtajat ja ylimmät virkamiehet || 1 || 0,12 Erityisasiantuntijat || 2 || 0,24 Asiantuntijat || 93 || 11,27 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 24 || 2,91 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 17 || 2,06 Muut työntekijät || 688 || 83,40 13. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 14. Suljettavat tehtaat sijaitsevat Lunderskovissa ja Hammelevissa Koldingin ja Haderslevin kunnissa ja Vejenin rajalla. Näin ollen alue, jota työntekijävähennykset koskettavat, koskee näitä kolmea kuntaa Etelä-Tanskassa (Syddanmark). Kyseinen alue sijaitsee myös kolmioalueella (Trekanten), joka on Tanskan talouden prioriteettialue. 15. Kyseinen alue on perinteisesti erikoistunut maatalouteen, teollisuuteen ja kuljetusalaan. Sen teollisuus on kasvanut merkittävästi; kasvu on kuitenkin perustunut taantuviin sektoreihin, kuten kuljetusalaan ja valmistusteollisuuteen. Työllisyys on asteittain vähentynyt alueella elintarviketeollisuuden piirissä samoin kuin logistiikassa ja kuljetusalalla. 1990-luvun alkupuolella alue alkoi erikoistua kehittyneeseen energiantuotantoon, pääasiassa tuuliturbiinien rakentamiseen. Keskittyminen tuuliturbiinien valmistukseen loi laajan komponenttiteollisuuden ja kasvatti energiasektorin työllistämää työvoimaa. 16. Haderslev, Kolding ja Vejen koostuvat kolmesta itsenäisestä kunnasta, joilla kullakin on paikallinen kunnanvaltuusto Etelä-Tanskassa. Muita sidosryhmiä ovat asianomaisen alueen alueelliset viranomaiset sekä koulutuselimet. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 17. Tanska katsoo, että globalisaation vuoksi monet alueen yritykset ovat vähentäneet tuotantoaan, ja tämän tuloksena työttömyys on lisääntynyt. Tanskalaisten tilastojen mukaan työttömyys on lisääntynyt kolmioalueella 25 % vuonna 2009 verrattuna vuoteen 2008. LM Glasfiber ‑yrityksen kahden tehtaan sulkeminen Lunderskovissa ja Hammelevissa vauhditti merkittävästi työttömyysasteen kohoamista alueella. Erityisesti tämä on koskettanut niitä työntekijöitä, joiden ammattitaito on vähäinen. Koko Tanskassa työllisyystilanne on heikentynyt jyrkästi viime vuosina: työttömyysaste oli 3,3 % vuonna 2008 ja 8,2 % vuonna 2010. 18. LM Glasfiber ‑yrityksen työntekijöiden joukkovähentämisten johdosta alue ei kykene luomaan riittävästi uudelleentyöllistymismahdollisuuksia. Tanska ennakoi, että sektori ei elvy kriisin päätyttyäkään, kun useimmat uudet tilaukset menevät Kaukoitään, missä kustannukset ovat matalammat. Ilman uudelleenkoulutusta ja lisätukea työntekijät voivat joutua pitkäaikaistyöttömiksi. 19. Tanskan tuulienergia-alan yhdistyksen mukaan työllisyys tuulienergia-alalla heikkeni jyrkästi vuonna 2009 eli 13 % (28 400 henkilön keskimääräisestä kokonaistyöllisyydestä 24 700 henkilöön) sekä valmistajien että toimittajien keskuudessa. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 20. Tanska ehdottaa vähennettyjen työntekijöiden tukemiseksi toimenpidepakettia, joka rakentuu peruskurssin ja selvitystyön jälkeen kolmesta osasta: koulutus; työllistymiskannustimet; yritysten käynnistämiskannustimet. Toimenpidepaketti on suunniteltu siten, että siinä otetaan huomioon työntekijöiden koulutustaso, liikkumismahdollisuudet ja alueen nykyiset tai odotettavissa olevat työllistymismahdollisuudet. Vaikka kaikki tuen kohteena olevat työntekijät osallistuvat peruskurssiin ja selvitystyöhön, muissa toimissa kohteena voi olla pienempi määrä työntekijöitä, joista osa saa tarvittaessa tukea useasta toimesta. 21. Alustavalla peruskurssilla ja selvitystyössä pyritään kartoittamaan kullekin työntekijälle parhaat vaihtoehdot yksilöllisesti. Jokaiselle toiminnan kohteena olevalle työntekijälle tarjotaan peruskoulutusta ryhmässä ja yksilöllistä valmennusta, jonka avulla saadaan selville henkilön taidot, ja näin pystytään valitsemaan sopivimmat aktiiviset työmarkkinatoimenpiteet. Arvioidut kustannukset työntekijää kohden ovat 1 610,74 euroa. 22. Koulutusosa käsittää kuusi erillistä toimea. Nämä toimet täydentävät kasvuohjelmaa, joka on laadittu Koldingin, Vejenin ja Haderslevin kuntia varten. Uusia yrityksiä perustetaan aloille, joilla alueella on jo vahva perusta yritystoiminnan, tietämyksen ja taitojen suhteen: (1) Matkailualan täydennyskoulutus Arviolta 100 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 4 026,85 euroa työntekijää kohden. Toimen avulla pyritään tarjoamaan työntekijöille ammattitaitoa, jota tarvitaan alueen yhä kasvavalla matkailualalla: markkinointi, brändin rakentaminen, palvelukonsepti ja yrityshallinto. (2) Energiateknologian täydennyskoulutus Arviolta 100 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 4 026,85 euroa työntekijää kohden. Koska Tanska keskittyy kehittämään vaihtoehtoista kestävän energian tuotantoa, energiasektorille on tarpeen kouluttaa työntekijöitä. Ehdotuksen mukaan työntekijöille tarjotaan tarvittavat taidot, ja työntekijöiden olemassa olevaa tietämystä lisätään tietynlaisella alan pätevyydellä ja kokemuksella läheisessä yhteistyössä alueella jo toimivien työnantajien kanssa. (3) Suunnittelualan täydennyskoulutus Arviolta 100 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 4 026,85 euroa työntekijää kohden. Ehdotuksen mukaan työntekijöitä koulutetaan suunnittelussa, jotta he voivat soveltaa sitä tuotantoon pääasiassa pk-yrityksissä. Kurssilla annetaan osallistujille tietoa suunnittelun käytöstä teollisuudessa, tuotekehityksestä, brändin rakentamisesta ja kuluttajatrendeistä. (4) Elintarvikealan täydennyskoulutus Arviolta 100 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 4 026,85 euroa työntekijää kohden. Toimella pyritään kehittämään tarvittavia taitoja ja tietämystä työskentelyyn terveellisen ruoan parissa, mukaan luettuna elintarvikkeiden merkitseminen, ravitsemussuositukset jne. Koska alueella on runsaasti pieniä ja suuria elintarviketuottajia sekä catering-palveluja, kohteena on erityisesti elintarvikkeiden ja terveyden yhdistäminen uusien liiketoimintamahdollisuuksien perustana. (5) Nuorten houkuttelu jatkokoulutukseen Arviolta 100 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 6 711,41 euroa työntekijää kohden. Tämän toimen tarkoituksena on houkutella nuoret vähennetyt työntekijät takaisin koulutukseen. Työstä opiskeluun siirtymisen helpottamiseksi tarvitaan lisätukea muun muassa ohjauksen sekä materiaali- ja rahoitustuen muodossa. (6) Lisäkoulutus lukemisessa/kirjoittamisessa Arviolta 350 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 2 684,56 euroa työntekijää kohden. Työntekijöille, joilla on matala koulutustaso, tarjotaan korjaavaa opetusta lukemisessa, oikeinkirjoituksessa ja matematiikassa, jotta he voisivat hyödyntää muita koulutus- ja työllistymismahdollisuuksia. 23. Työllistymiskannustimia koskeva osa perustuu yhteen toimeen: (1) Yrityksissä tapahtuva koulutus Arviolta 300 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 4 026,85 euroa työntekijää kohden. Tämän toimen avulla tarjotaan työpaikoilla, erityisesti pk-yrityksissä, tapahtuvaa koulutusta erityisesti kyseisten yritysten edellyttämien taitojen kartuttamiseksi, jotta työttömien olisi helpompi päästä takaisin työmarkkinoille. 24. Yritysten käynnistämiskannustimia koskeva osa sisältää kaksi erillistä toimea: (1) Yrittäjäkurssi Arviolta 40 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 5 637,58 euroa työntekijää kohden. Kurssi kestää kuusi viikkoa, ja siihen sisältyy johdatus liiketoimintasuunnitelmaan, yrityksen suuntaamiseen, hallintoon ja kirjanpitoon, ja se päättyy liiketoimintaesimerkkiin, jonka osallistujat laativat. (2) Yrittäjille tarjottava jatkuva neuvonta ja mentorointi Arviolta 10 työntekijää hyödyntää tätä toimea, jonka kustannuksiksi arvioidaan 1 342,30 euroa työntekijää kohden. Toimen tarkoituksena on tarjota yrittäjille jatkuvaa neuvontaa ja mentorointia, jotta uusia yrittäjiä autettaisiin menestymään. Kukin uusi käynnistettävä yritys saa mentorin, joka tuntee kyseisen alan ja joka tekee säännöllisiä käyntejä ja neuvoo yrittäjää. Suunnitelmien mukaan mentorointi jatkuu vuoden ajan, ja samalla luodaan nykyisillä ja mahdollisilla kasvualoilla verkostoja, joiden puitteissa uudet yrittäjät voivat tavata toisiaan, keskustella ja toimia yhteistyössä. 25. Päivärahaa maksetaan päivittäin kaikille kohteena oleville työntekijöille, jotta heitä autetaan osallistumaan toimenpiteisiin (arvioitu kustannus 3 872,28 euroa työntekijää kohden). Päiväraha myönnetään koulutuksen ajaksi, ja se on kiinteä osa aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä. 26. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. 27. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat, että näiden palvelujen kokonaiskustannukset ovat 9 191 946 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat kustannukset 419 463 euroa (4,36 % kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 6 247 415 euroa (65 % kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä* (EGR ja kansallinen osarahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Peruskurssi ja selvitystyö || 825 || 1 610,74 || 1 328 859 Koulutus || || || Matkailualan täydennyskoulutus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Energiateknologian täydennyskoulutus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Suunnittelualan täydennyskoulutus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Elintarvikealan täydennyskoulutus || 100 || 4 026,85 || 402 685 Nuorten houkuttelu jatkokoulutukseen || 100 || 6 711,41 || 671 141 Lisäkoulutus lukemisessa/kirjoittamisessa || 350 || 2 684,56 || 939 596 Työllistymiskannustimet || || || Yrityksissä tapahtuva koulutus || 300 || 4 026,85 || 1 208 054 Yritysten käynnistämiskannustimet || || || Yrittäjäkurssi || 40 || 5 637,58 || 225 503 Yrittäjille tarjottava jatkuva neuvonta ja mentorointi || 10 || 1 342,30 || 13 423 Päiväraha || 825 || 3 872,28 || 3 194 630 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 9 191 946 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 62 919 Hallinnointi || || 209 732 Tiedotus ja mainonta || || 62 919 Valvontatoimet || || 83 893 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 419 463 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 9 611 409 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) || || 6 247 415 * Kokonaismäärät eivät täsmää, mikä johtuu Tanskan kruunujen muuntamisesta euroiksi ja työntekijäkohtaisten yksikkökustannusten pyöristämisestä. 28. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa. Päivämäärä, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 29. Tanska aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. elokuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 30. Etelä-Tanskan alue ja Vejenin, Koldingin and Haderslevin kunnat laativat hakemuksen yhdessä, ja siihen osallistui myös useita työmarkkinaosapuolia, kuten toimialajärjestöjä, ammattijärjestöjä ja oppilaitoksia. Yhteisiä kokouksia järjestettiin, ja niissä keskusteltiin siirtymäsuunnitelmaa koskevasta yksityiskohtaisesta strategiasta. 31. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 32. Tanskan viranomaisten hakemuksessa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä: · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla, · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen, · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 33. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että hallintoviranomaisena rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaa Tanskan yritys- ja rakennusviranomainen (EBST) eli sama taho, joka vastaa myös Euroopan sosiaalirahastosta saadun tuen hallinnoinnista ja valvonnasta. Todentamisviranomaisena toimii saman elimen toinen osasto. Valvontaviranomaisena toimii yritys- ja rakennusviranomaiseen kuuluva EU-rahoituksen tarkastusyksikkö. Rahoitus 34. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 6 247 415 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin. 35. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 36. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 37. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 38. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2011 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 39. Vuoden 2011 talousarviossa on budjettikohdassa 04.0501 ”Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)” varattu maksumäärärahoja 47 608 950 euroa. Tämän hakemuksen kohteena olevat 6 247 415 euroa katetaan mainitusta budjettikohdasta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/022 DK/LM Glasfiber, Tanska) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[4] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[5] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[6] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. (3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (4) Tanska esitti 7 päivänä heinäkuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi LM Glasfiber -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 3 päivään helmikuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 6 247 415 euroa. (5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 6 247 415 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty [Brysselissä/Strasbourgissa] […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [5] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [6] EUVL C […], […], s. […].