Komission ehdottama teksti EKP:n ehdottamat muutokset (8)

Muutos 1

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan kolmas perustelukappale

”(3) Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvontaa olisi erityisesti laajennettava niin, että se kattaa muutakin kuin julkisen talouden, jotta ehkäistäisiin ennalta liiallista makrotalouden epätasapainoa ja autettaisiin asianomaisia jäsenvaltioita laatimaan korjaussuunnitelmat ennen kuin erot juurtuvat syvälle. Talouden valvontakehystä olisi laajennettava rinnakkain julkisen talouden valvonnan syventämisen kanssa.” ”(3) Jäsenvaltioiden talouspolitiikkojen valvontaa olisi erityisesti laajennettava niin, että se kattaa muutakin kuin julkisen talouden, jotta ehkäistäisiin ennalta liiallista makrotalouden epätasapainoa ja myös haavoittuvuutta ja autettaisiin asianomaisia jäsenvaltioita laatimaan korjaussuunnitelmat ennen kuin erot juurtuvat syvälle. Talouden valvontakehystä olisi laajennettava rinnakkain julkisen talouden valvonnan syventämisen kanssa.”

Perustelu Tämän menettelyn ehkäisevyyttä lisättäisiin sisällyttämällä siihen ilmaisu ”haavoittuvuus” ilmaisun ”epätasapaino” lisäksi, koska tulee olemaan useita tilanteita, joissa tarvittaisiin järkevää makrotalouden ohjausta tämän menettelyn sisällä mutta jotka eivät täysin kuulu käsitteen ”epätasapaino” tämänhetkisen merkityksen piiriin.

Muutos 2

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan neljäs perustelukappale

”(4) Tällaiseen epätasapainoon puuttumiseksi tarvitaan lainsäädännössä vahvistettua yksityiskohtaista menettelyä.” ”(4) Tällaiseen epätasapainoon ja haavoittuvuuteen puuttumiseksi tarvitaan lainsäädännössä vahvistettua yksityiskohtaista menettelyä.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu.

Muutos 3

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan viides perustelukappale

”(5) Perussopimuksen 121 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa on tarkoituksenmukaista täydentää erityisillä säännöillä, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon havaitsemista, ennalta ehkäisemistä ja korjaamista.” ”(5) Perussopimuksen 121 artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettua monenvälistä valvontaa on tarkoituksenmukaista täydentää erityisillä säännöillä, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon havaitsemista, ennalta ehkäisemistä ja korjaamista. Kyseessä on makrotalouden epätasapaino, jos jäsenvaltio kärsii esimerkiksi suurista vaihtotaseen vajeista, merkittävistä kilpailukyvyn menetyksistä, suurista ja epätavanomaisista varallisuushintojen nousuista, ulkoisen velkaantumisen taikka julkisen sektorin tai yksityisen sektorin velkaantumisen korkeasta tasosta tai merkittävästä heikkenemisestä tai sen huomattavasta riskistä. Kyseessä on makrotalouden haavoittuvuus, jos jäsenvaltio on tilanteessa, jonka talous- ja rahaliiton järkevä makrotalouden valvonta kohtuudella kattaisi.”

Perustelu Ehdotetun johdanto-osan perustelukappaleen pitäisi auttaa selventämään niiden tilanteiden määritelmää, jotka menettelyn pitäisi kattaa.

Muutos 4

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan kuudes perustelukappale

”(6) Tämän menettelyn olisi nojattava varoitusmekanismiin, jotta syntymässä oleva makrotalouden epätasapaino havaittaisiin varhaisessa vaiheessa. Menettelyn olisi perustuttava ohjeellisen ja avoimen tulostaulun käyttöön yhdistettynä talousteoreettiseen arviointiin.” ”(6) Tämän menettelyn olisi nojattava varoitusmekanismiin, jotta syntymässä oleva makrotalouden epätasapaino ja haavoittuvuus havaittaisiin varhaisessa vaiheessa. Menettelyn olisi perustuttava ohjeellisen ja avoimen tulostaulun käyttöön yhdistettynä talousteoreettiseen arviointiin.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu.

Muutos 5

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan seitsemäs perustelukappale

”(7) Tulostaulun olisi sisällettävä rajallinen määrä makrotalouden epätasapainon havaitsemiseen liittyviä talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia indikaattoreita ja niitä vastaavat ohjeelliset kynnysarvot. Tulostaulun koostumus voi kehittyä ajan myötä muun muassa sen mukaan, miten makrotalouden vakauteen kohdistuvat uhkakuvat muuttuvat tai asianmukaisten tilastojen saatavuus paranee.” ”(7) Tulostaulun olisi sisällettävä rajallinen määrä makrotalouden epätasapainon ja haavoittuvuuden havaitsemiseen liittyviä talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia indikaattoreita ja niitä vastaavat ohjeelliset kynnysarvot. Tulostaulun koostumus voi kehittyä ajan myötä muun muassa sen mukaan, miten makrotalouden vakauteen kohdistuvat uhkakuvat muuttuvat tai asianmukaisten tilastojen saatavuus paranee. Indikaattorien tulostaulu pitäisi tehdä erikseen jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro, ja jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö ei ole euro, jotta kyettäisiin ottamaan rahaliiton erityispiirteet ja merkitykselliset taloudelliset seikat huomioon. Tällainen erittely saattaa olla tarpeen myös, jotta voidaan ottaa huomioon tapaukset, joissa kaikilla jäsenvaltioilla, joiden rahayksikkö on euro, on paremmat tai ajantasaisemmat tilastot.”

Perustelu Johdanto-osan perustelukappaleissa pitäisi selventää euroalueen jäsenvaltioiden ja muiden kuin euroalueen jäsenvaltioiden välisiä eroja tämän menettelyn yhteydessä.

Muutos 6

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan kahdeksas perustelukappale

”(8) Yhden tai useamman ohjeellisen kynnysarvon ylittyminen ei välttämättä merkitse sitä, että on syntymässä makrotalouden epätasapaino, sillä talouspoliittisessa päätöksenteossa olisi otettava huomioon makrotalouden eri muuttujien väliset kytkökset. Talousteoreettisessa arvioinnissa olisi varmistettava, että kaikki tiedot – riippumatta siitä, perustuvatko ne tulostauluun – otetaan huomioon ja sisällytetään kattavaan analyysiin.” ”(8) Yhden tai useamman ohjeellisen kynnysarvon ylittyminen ei välttämättä merkitse sitä, että on syntymässä makrotalouden epätasapaino tai haavoittuvuutta, sillä talouspoliittisessa päätöksenteossa olisi otettava huomioon makrotalouden eri muuttujien väliset kytkökset. Talousteoreettisessa arvioinnissa olisi varmistettava, että kaikki tiedot – riippumatta siitä, perustuvatko ne tulostauluun – otetaan huomioon ja sisällytetään kattavaan analyysiin.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu.

Muutos 7

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan yhdeksäs perustelukappale

”(9) Komissio tunnistaa monenvälisen valvontamenettelyn ja varoitusmekanismin avulla jäsenvaltiot, joita on tarkasteltava perusteellisesti. Perusteellisessa tarkastelussa olisi analysoitava yksityiskohtaisesti epätasapainon lähteitä tarkastelun kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Tarkastelusta olisi keskusteltava neuvostossa ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, muodostamassa euroryhmässä.” ”(9) Komissio tunnistaa monenvälisen valvontamenettelyn ja varoitusmekanismin avulla jäsenvaltiot, joita on tarkasteltava perusteellisesti. Perusteellisessa tarkastelussa olisi analysoitava yksityiskohtaisesti epätasapainon lähteitä ja haavoittuvuutta tarkastelun kohteena olevassa jäsenvaltiossa. Siihen pitäisi sisältyä komission valvontakäynti asianomaiseen jäsenvaltioon yhdessä EKP:n kanssa, jos se pitää sitä asianmukaisena, kun nämä käynnit koskevat jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, tai valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuvia jäsenvaltioita. Tarkastelusta olisi keskusteltava neuvostossa ja niiden jäsenvaltioiden, joiden rahayksikkö on euro, muodostamassa euroryhmässä.”

Perustelu Koska valvontakäynnit jäsenvaltioissa ovat tärkeitä, ne pitäisi mainita jo johdanto-osan perustelukappaleissa.

Muutos 8

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 10 perustelukappale

”(10) Haitallisen makrotalouden epätasapainon seurannassa ja korjaamisessa noudatettava menettely, jossa on sekä ennalta ehkäiseviä että korjaavia osatekijöitä, edellyttää tehokkaampien valvontavälineiden kehittämistä monenvälisessä valvontamenettelyssä käytettyjen välineiden perusteella. Tähän voi sisältyä komission jäsenvaltioihin tekemien valvontakäyntien ja jäsenvaltioiden raportoinnin lisääminen, jos jäsenvaltio joutuu vakavaan epätasapainoon, mukaan lukien epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan.” ”(10) Haitallisen makrotalouden epätasapainon ja haavoittuvuuden seurannassa ja korjaamisessa noudatettava menettely, jossa on sekä ennalta ehkäiseviä että korjaavia osatekijöitä, edellyttää tehokkaampien valvontavälineiden kehittämistä monenvälisessä valvontamenettelyssä käytettyjen välineiden perusteella. Tähän pitäisi sisältyä komission jäsenvaltioihin yhdessä EKP:n kanssa tekemien valvontakäyntien lisääminen, jos se pitää sitä asianmukaisena, kun nämä käynnit koskevat jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, tai valuuttakurssimekanismiin (ERM II) osallistuvia jäsenvaltioita, ja jäsenvaltioiden raportoinnin lisääminen, jos jäsenvaltio joutuu vakavaan epätasapainoon tai se on haavoittuva, mukaan lukien epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan, tai haavoittuvuus, joka voisi vaarantaa sen.”

Perustelu Ehdotettu muutos kuvastaa komission tarvetta tehdä yhteistyötä EKP:n kanssa, jos se pitää sitä asianmukaisena.

Muutos 9

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 11 perustelukappale

”(11) Epätasapainoa arvioitaessa olisi otettava huomioon sen vakavuus, se kuinka kestämättömänä sitä voidaan pitää ja sen mahdolliset kielteiset taloudelliset ja rahoitusmarkkinoiden heijastusvaikutukset muihin jäsenvaltioihin. Arvioinnissa olisi myös tarkasteltava asianomaisen jäsenvaltion taloudellista sopeutumiskykyä ja edistymistä tämän asetuksen mukaisesti annettujen aiempien suositusten ja osana monenvälistä valvontaa, erityisesti jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä, perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti annettujen muiden suositusten noudattamisessa.” ”(11) Epätasapainoa ja haavoittuvuutta arvioitaessa olisi otettava huomioon sen vakavuus, se kuinka kestämättömänä sitä voidaan pitää ja sen mahdolliset kielteiset taloudelliset ja rahoitusmarkkinoiden heijastusvaikutukset muihin jäsenvaltioihin. Epätasapainon ja haavoittuvuuden sekä tarvittavan sopeutuksen laajuuden vuoksi strategisen toiminnan tarve on erityisen suuri jäsenvaltioissa, joissa on jatkuvasti suuria vaihtotaseen alijäämiä ja merkittäviä kilpailukyvyn menetyksiä. Arvioinnissa olisi myös tarkasteltava asianomaisen jäsenvaltion taloudellista sopeutumiskykyä ja edistymistä tämän asetuksen mukaisesti annettujen aiempien suositusten ja osana monenvälistä valvontaa, erityisesti jäsenvaltioiden ja unionin talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen yhteydessä, perussopimuksen 121 artiklan mukaisesti annettujen muiden suositusten noudattamisessa”

Perustelu Johdanto-osan perustelukappaleissa pitäisi ilmoittaa menettelyn kohde ja niiden toimenpiteiden voimakkuus, joita edellytettäisiin menettelyn toteamusten yhteydessä.

Muutos 10

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 12 perustelukappale

”(12) Jos havaitaan makrotalouden epätasapainon olemassaolo, kyseiselle jäsenvaltiolle olisi annettava suosituksia, joissa annetaan tarkoituksenmukaisia vastatoimia koskevaa ohjeistusta. Epätasapainoa koskevien kyseisen jäsenvaltion vastatoimien olisi oltava oikea-aikaisia, ja niihin olisi sisällyttävä kaikkia viranomaisten käytettävissä olevia poliittisia välineitä. Vastatoimet olisi räätälöitävä kyseisen jäsenvaltion erityisympäristöön ja -tilanteeseen, ja niiden olisi katettava tärkeimmät talouspolitiikan alat, joihin voivat sisältyä muun muassa finanssi- ja palkkapolitiikka, työmarkkinat, tuote- ja palvelumarkkinat sekä finanssialan sääntely.” ”(12) Jos havaitaan makrotalouden epätasapainon tai haavoittuvuuden olemassaolo, kyseiselle jäsenvaltiolle olisi annettava suosituksia, joissa annetaan tarkoituksenmukaisia vastatoimia koskevaa ohjeistusta. Epätasapainoa tai haavoittuvuutta koskevien kyseisen jäsenvaltion vastatoimien olisi oltava oikea-aikaisia, ja niihin olisi sisällyttävä kaikkia viranomaisten käytettävissä olevia poliittisia välineitä. Vastatoimet olisi räätälöitävä kyseisen jäsenvaltion erityisympäristöön ja -tilanteeseen, ja niiden olisi katettava tärkeimmät talouspolitiikan alat, joihin voivat sisältyä muun muassa finanssi- ja palkkapolitiikka, työmarkkinat, tuote- ja palvelumarkkinat sekä finanssialan sääntely.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu.

Muutos 11

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan uusi 12 a perustelukappale

Ei tekstiä ”(12a) Pitäisi varmistaa johdonmukaisuus kaikkiin niihin suosituksiin ja sitoumuksiin nähden, joita annetaan minkä tahansa muiden perussopimuksen 121, 126 tai 136 artiklassa säädettyjen menettelyjen yhteydessä. Tätä asetusta sovellettaessa pitäisi aina ottaa ERM II -sopimusten nojalla annetut sitoumukset asianmukaisella tavalla huomioon.”

Perustelu On olennaisen tärkeää, että komission ehdotuksiin sisältyvät eri menettelyt pannaan täytäntöön johdonmukaisella, kohtuullisella ja yhdenmukaisella tavalla. Erityisesti makrotalouden valvontamenettelyn pitäisi olla muiden menettelyjen tulosten mukainen. Tässä menettelyssä pitäisi ottaa ERM II -järjestelyjen mukaiset sitoumukset asianmukaisesti huomioon. Erityisesti kaikkia ERM II -menettelyyn kuuluvia osatekijöitä koskee salassapitovelvollisuus, jotta suojeltaisiin menettelyn yhtenäisyyttä ja edistettäisiin yhteisymmärryksen saavuttamista, eivätkä ne siten voi olla valvontamenettelyn kohteena.

Muutos 12

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 13 perustelukappale

”(13) Euroopan järjestelmäriskikomitean jäsenvaltioille tai unionille antamat varoitukset ja suositukset koskevat makrotalouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyviä riskejä. Myös niiden osalta voi olla perusteltua toteuttaa jatkotoimia epätasapainon seurannan yhteydessä.” ”(13) Euroopan järjestelmäriskikomitean jäsenvaltioille tai unionille antamat varoitukset ja suositukset koskevat makrotalouteen ja rahoitusmarkkinoihin liittyviä riskejä. Myös niiden osalta voi olla perusteltua toteuttaa jatkotoimia epätasapainon ja haavoittuvuuden seurannan yhteydessä. Kun otetaan tällaiset varoitukset ja suositukset huomioon tätä asetusta sovellettaessa, Euroopan järjestelmäriskikomitean salassapitojärjestelyä pitäisi noudattaa tiukasti.”

Perustelu Vaikka EJRK:n varoitusten ja suosituksen käytöllä tämän ehdotetun asetuksen yhteydessä ei tietenkään pitäisi kyseenalaistaa ERJK:n riippumattomuutta, on tärkeää korostaa, että tällainen käyttö on mahdollista vain sillä edellytyksellä, että ERJK:n salassapitojärjestelyä noudatetaan tiukasti. Tämä näkyy 5 artiklaa koskevan ehdotetun muutoksen (ks. muutos 20) sanamuodossa. ERJK antaa ”varoituksia”, eikä ”varhaisia varoituksia”.

Muutos 13

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 14 perustelukappale

”(14) Jos saadaan viitteitä vakavasta epätasapainosta, mukaan lukien epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan, olisi käynnistettävä liiallista epätasapainoa koskeva menettely, jonka yhteydessä voidaan antaa suosituksia jäsenvaltiolle, harjoittaa tiukempaa valvontaa ja seurantaa sekä turvautua mahdollisuuteen toteuttaa asetuksen (EU) N:o […/…] (9) mukaisia täytäntöönpanotoimia niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden rahayksikkö on euro ja jotka jättävät korjaavat toimet toistuvasti toteuttamatta. ”(14) Jos saadaan viitteitä vakavasta epätasapainosta tai haavoittuvuudesta, , jotka vaarantavat talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan, olisi käynnistettävä liiallista epätasapainoa koskeva menettely, jonka yhteydessä voidaan antaa suosituksia jäsenvaltiolle, harjoittaa tiukempaa valvontaa ja seurantaa sekä turvautua mahdollisuuteen toteuttaa asetuksen (EU) N:o […/…] (10) mukaisia täytäntöönpanotoimia niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden rahayksikkö on euro ja jotka jättävät korjaavat toimet toistuvasti toteuttamatta.

Perustelu Ks. muutosta 1 koskeva perustelu. Talous- ja rahaliiton vaarantaminen kuuluu jo epätasapainon määritelmään.

Muutos 14

Ehdotetun asetuksen johdanto-osan 16 perustelukappale

”(16) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tavoitetta eli makrotalouden epätasapainon havaitsemista ja ennalta ehkäisemistä koskevan kehyksen laatimista, sillä jäsenvaltioiden välillä on läheiset kaupalliset ja rahoitukselliset kytkökset ja kansallisella talouspolitiikalla on heijastusvaikutuksia koko unioniin ja euroalueeseen. Koska tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,” ”(16) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tavoitetta eli makrotalouden epätasapainon ja haavoittuvuuden havaitsemista ja ennalta ehkäisemistä koskevan kehyksen laatimista, sillä jäsenvaltioiden välillä on läheiset kaupalliset ja rahoitukselliset kytkökset ja kansallisella talouspolitiikalla on heijastusvaikutuksia koko unioniin ja euroalueeseen. Koska tämä tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu

Muutos 15

Ehdotetun asetuksen 1 artikla

”Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon havaitsemista, ennalta ehkäisemistä ja korjaamista unionissa.” ”Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat makrotalouden epätasapainon ja haavoittuvuuden havaitsemista, ennalta ehkäisemistä ja korjaamista unionissa.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu

Muutos 16

Ehdotetun asetuksen 2 artikla

”Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: (a) ”epätasapaino” tarkoittaa makrotalouden kehitystä, joka vaikuttaa tai voi vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltion talouden, talous- ja rahaliiton tai koko unionin moitteettomaan toimintaan; (b) ”liiallinen epätasapaino” tarkoittaa vakavaa epätasapainoa, mukaan luettuna epätasapaino, joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan.” ”Tässä asetuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: (a) ”epätasapaino” tarkoittaa makrotalouden kehitystä, joka vaikuttaa tai voi vaikuttaa kielteisesti jäsenvaltion talouden, talous- ja rahaliiton tai koko unionin moitteettomaan toimintaan, koska syntyy esimerkiksi suuria vaihtotaseen alijäämiä, merkittäviä kilpailukyvyn menetyksiä tai varallisuuden hintakuplia, ulkoinen velkaantuminen taikka julkisen sektorin tai yksityisen sektorin velkaantuminen on korkealla tasolla tai heikkenee merkittävästi tai vallitsee huomattava riski siitä, että syntyy jokin näistä tilanteista. (aa) haavoittuvuus tarkoittaa mahdollisia jäsenvaltion vaikeita tilanteita, jotka talous- ja rahaliiton järkevä makrotalouden valvonta kohtuudella kattaisi. (b) ”liiallinen epätasapaino” tarkoittaa epätasapainoa, , joka vaarantaa talous- ja rahaliiton moitteettoman toiminnan.”

Perustelu Menettelyn kattamien todellisten tilanteiden ottaminen mukaan tuo menettelyyn selkeyttä ja oikeusvarmuutta. Sen riskin, että mikä tahansa näistä tilanteista voi tulla esiin, pitäisi olla menettelyn käynnistävä tekijä.

Muutos 17

Ehdotetun asetuksen II luvun otsikko

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu

Muutos 18

Ehdotetun asetuksen 3 artikla

”1. Komissio laatii jäsenvaltioita kuultuaan ohjeellisen tulostaulun helpottamaan epätasapainon varhaista havaitsemista ja seurantaa. 2. Tulostaulu koostuu erilaisista jäsenvaltioita koskevista makrotaloutta ja rahoitusmarkkinoita kuvaavista indikaattoreista. Komissio voi vahvistaa indikaattoreihin sovellettavien kynnysarvojen ohjeelliset varoittavat ala- tai ylärajat. Jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, voidaan soveltaa erilaisia kynnysarvoja kuin muihin jäsenvaltioihin. 3. Luettelo tulostauluun sisällytettävistä indikaattoreista ja kynnysarvoista julkistetaan. 4. Komissio arvioi säännöllisesti tulostaulun tarkoituksenmukaisuutta, mukaan luettuina indikaattorien koostumus, vahvistetut kynnysarvot ja käytetyt menetelmät, ja mukauttaa sitä tarvittaessa säilyttääkseen sen kyvyn tai parantaakseen sen kykyä havaita syntymässä oleva epätasapaino ja seurata sen kehitystä. Sovellettuihin menetelmiin ja tulostaulun koostumukseen tehtävät muutokset julkistetaan.” ”1. Komissio laatii jäsenvaltioita kuultuaan ohjeellisen tulostaulun helpottamaan epätasapainon ja haavoittuvuuden varhaista havaitsemista ja seurantaa. 2. Tulostaulu koostuu erilaisista jäsenvaltioita koskevista makrotaloutta ja rahoitusmarkkinoita kuvaavista indikaattoreista. Komissio voi vahvistaa indikaattoreihin sovellettavien kynnysarvojen ohjeelliset varoittavat rajat. Jäsenvaltioihin, joiden rahayksikkö on euro, voidaan soveltaa erilaisia kynnysarvoja ja tulostauluun sisältyviä indikaattoreita kuin muihin jäsenvaltioihin. 3. Indikaattorit valitaan siten, että niissä näkyy jäsenvaltion lyhyen ja pitkän aikavälin kilpailukyvyn ja velkaantuneisuuden tilanteen kehitys. Näitä yksityiskohtaisia tietoja koskevat indikaattorit, muiden indikaattoreiden sisällyttäminen niihin ja sovellettavat kynnysarvot vahvistetaan 1 kohdan mukaisesti. Luettelo tulostauluun sisällytettävistä indikaattoreista ja kynnysarvoista julkistetaan. 4. Komissio arvioi säännöllisesti tulostaulun tarkoituksenmukaisuutta, mukaan luettuina indikaattorien koostumus, vahvistetut kynnysarvot ja käytetyt menetelmät, ja mukauttaa sitä tarvittaessa säilyttääkseen sen kyvyn tai parantaakseen sen kykyä havaita syntymässä oleva epätasapaino ja haavoittuvuus ja seurata sen kehitystä. Sovellettuihin menetelmiin ja tulostaulun koostumukseen tehtävät muutokset julkistetaan.”

Perustelu Tällä ehdotetulla muutoksella on kaksiosainen tavoite eli suuremman varmuuden ja joustavuuden saavuttaminen.

Muutos 19

Ehdotetun asetuksen 4 artiklan 2 ja 3 kohta

”2. Päivitetyn tulostaulun julkistamisen yhteydessä komissio antaa kertomuksen, joka sisältää indikaattorien kehitystä selkeyttävän talous- ja rahoitustilanteen arvioinnin ja jossa hyödynnetään tarvittaessa epätasapainon havaitsemiseen liittyviä muita talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia indikaattoreita. Kertomuksessa myös todetaan, tarkoittaako kynnysarvojen ala- tai ylärajan ylittyminen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sitä, että epätasapainoa on kenties syntymässä. 3. Kertomuksessa on täsmennettävä jäsenvaltiot, joissa komission mukaan esiintyy epätasapainoa tai epätasapainon syntymisen uhka.” ”2. Päivitetyn tulostaulun julkistamisen yhteydessä komissio antaa kertomuksen, joka sisältää indikaattorien kehitystä selkeyttävän talous- ja rahoitustilanteen arvioinnin ja jossa hyödynnetään tarvittaessa epätasapainon ja haavoittuvuuden havaitsemiseen liittyviä muita talous- ja rahoitustilannetta kuvaavia indikaattoreita. Kertomuksessa myös todetaan, tarkoittaako kynnysarvojen ylittyminen yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa sitä, että epätasapainoa on kenties syntymässä. 3. Kertomuksessa on täsmennettävä jäsenvaltiot, joissa komission mukaan esiintyy epätasapainoa tai epätasapainon ja haavoittuvuuden syntymisen uhka.”

Perustelu Ks. muutoksen 1 perustelu.

Muutos 20

Ehdotetun asetuksen 5 artikla

”1. Komissio tarkastelee edellä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut neuvoston ja euroryhmän keskustelut huomioon ottaen perusteellisesti kutakin jäsenvaltiota, joissa komission mukaan esiintyy epätasapainoa tai epätasapainon syntymisen uhka. Tässä arvioinnissa on tarkasteltava, esiintyykö kyseisessä jäsenvaltiossa epätasapainoa ja voidaanko epätasapainoa pitää liiallisena. 2. Perusteellinen tarkastelu julkistetaan. Siinä otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat: (a) tapauksen mukaan se, onko tarkastelun kohteena oleva jäsenvaltio toteuttanut perussopimuksen 121 ja 126 artiklan ja tämän asetuksen 6, 7, 8 ja 10 artiklan mukaisia neuvoston suosituksia tai kehotuksia noudattavia aiheellisia toimia; (b) tarkastelun kohteena olevan jäsenvaltion toimintapoliittiset tavoitteet, sellaisina kuin ne ilmenevät sen vakaus- tai lähentymisohjelmassa ja kansallisessa uudistusohjelmassa; (c) tarkastelun kohteena olevaa jäsenvaltiota koskevat Euroopan järjestelmäriskikomitean varhaisvaroitukset tai suositukset.” ”1. Komissio tarkastelee edellä 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut neuvoston ja euroryhmän keskustelut huomioon ottaen perusteellisesti kutakin jäsenvaltiota, joissa komission mukaan esiintyy epätasapainoa tai haavoittuvuutta tai epätasapainon tai haavoittuvuuden syntymisen uhka. Tässä arvioinnissa on tarkasteltava, esiintyykö kyseisessä jäsenvaltiossa epätasapainoa tai haavoittuvuutta ja voidaanko epätasapainoa tai haavoittuvuutta pitää liiallisena. Perusteellinen selvitys edellyttää komission valvontakäyntiä yhdessä EKP:n kanssa, jos se pitää sitä asianmukaisena ja jos kyseinen jäsenvaltio on jäsenvaltio, jonka rahayksikkö on euro, tai ERM II:een osallistuva jäsenvaltio. 2. Perusteellinen tarkastelu julkistetaan. Siinä otetaan huomioon erityisesti seuraavat seikat: (a) tapauksen mukaan se, onko tarkastelun kohteena oleva jäsenvaltio toteuttanut perussopimuksen 121 ja 126 artiklan ja tämän asetuksen 6, 7, 8 ja 10 artiklan mukaisia neuvoston suosituksia tai kehotuksia noudattavia aiheellisia toimia; (b) tarkastelun kohteena olevan jäsenvaltion toimintapoliittiset tavoitteet, sellaisina kuin ne ilmenevät sen vakaus- tai lähentymisohjelmassa ja kansallisessa uudistusohjelmassa;; (c) tarkastelun kohteena olevaa jäsenvaltiota koskevat Euroopan järjestelmäriskikomitean järjestelmäriskistä antamat varoitukset tai suositukset tai suositukset, joilla on merkitystä tarkastelun kohteena olevan jäsenvaltion kannalta, sillä edellytyksellä, että Euroopan järjestelmäriskikomitean salassapitojärjestelyä noudatetaan.”

Perustelu Pitäisi antaa säännöt, joka koskevat todellisten käyntien tarvetta ja lautakuntien tehtäviä ja kokoonpanoa.. Ks. perustelu, joka koskee tämä ehdotuksen muutosten tarpeellisuutta EJRK:n salassapitojärjestelyä koskevan muutoksen 12 osalta. Lisäksi c kohdassa pitäisi viitata EJRK:n ”varoituksiin” eikä ”varhaisvaroituksiin”.

Muutos 21

Ehdotetun asetuksen 6 artiklan 1 ja 3 kohta

”1. Jos komissio katsoo tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun tehtyään, että jäsenvaltiossa esiintyy epätasapainoa, se ilmoittaa asiasta neuvostolle. Neuvosto voi komission suosituksesta antaa kyseiselle jäsenvaltiolle tarpeelliset suositukset perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. […] 3. Neuvosto tarkastelee suosituksia vuosittain ja voi tarvittaessa muuttaa niitä 1 kohdan mukaisesti.” ”1. Jos komissio katsoo tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun tehtyään, että jäsenvaltiossa esiintyy epätasapainoa tai haavoittuvuutta, se ilmoittaa asiasta neuvostolle ja tarvittaessa asianomaiselle euroryhmälle. Neuvosto voi komission suosituksesta antaa kyseiselle jäsenvaltiolle tarpeelliset suositukset perussopimuksen 121 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen. Suositusten on oltava neuvoston suositusten ja asianomaisten jäsenvaltioiden minkä tahansa sovellettavien sitoumusten mukaisia perussopimuksen 121 ja 126 artiklan nojalla toteutettujen muiden valvontamenettelyjen tai perussopimuksen 136 artiklan nojalla käyttöön otetun menettelyn mukaisesti. ERM II -sopimusten mukaiset sitoumukset otetaan asianmukaisesti huomioon. […] 3. Neuvosto tarkastelee suosituksia vähintään vuosittain ja voi tarvittaessa muuttaa niitä 1 kohdan mukaisesti. Tarkastelu perustuu komission perusteelliseen tarkasteluun 5 artiklassa säädetyllä tavalla.”

Perustelu Komission ehdotuksissa olevien menettelyjen on oltava keskenään johdonmukaisia. Käyntien tiheyden on oltava joustava. Komission perusteellista tarkastelua tarvitaan neuvoston suorittamaa tarkastelua varten.

Muutos 22

Ehdotetun asetuksen 7 artikla

”1. Jos komissio katsoo 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun tehtyään, että kyseisessä jäsenvaltiossa on liiallinen epätasapaino, se ilmoittaa asiasta neuvostolle. 2. Neuvosto voi komission suosituksesta antaa perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisia suosituksia, joissa todetaan liiallisen epätasapainon olemassaolo ja suositellaan kyseiselle jäsenvaltiolle, että se toteuttaisi korjaavia toimia. Suosituksissa esitetään epätasapainon luonne ja täsmennetään toteutettavat korjaavat toimet yksityiskohtaisesti sekä määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava nämä korjaavat toimet. Neuvosto voi päättää julkistaa suosituksensa perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti.” ”1. Jos komissio katsoo 5 artiklassa tarkoitetun perusteellisen tarkastelun tehtyään, että kyseisessä jäsenvaltiossa on liiallinen epätasapaino tai haavoittuvuutta, se ilmoittaa asiasta neuvostolle ja tarvittaessa euroryhmälle. 2. Neuvosto voi komission suosituksesta antaa perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisia suosituksia, joissa todetaan liiallisen epätasapainon olemassaolo ja suositellaan kyseiselle jäsenvaltiolle, että se toteuttaisi korjaavia toimia. Suosituksissa esitetään epätasapainon tai haavoittuvuuden luonne ja täsmennetään toteutettavat korjaavat toimet yksityiskohtaisesti sekä määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava nämä korjaavat toimet. Neuvosto voi päättää julkistaa suosituksensa perussopimuksen 121 artiklan 4 kohdan mukaisesti.”

Perustelu Ks. muutos 1.

Muutos 23

Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 1 ja 2 kohta

”1. Jäsenvaltioiden, joiden osalta on käynnistetty liiallista epätasapainoa koskeva menettely, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle korjaussuunnitelma 7 artiklan mukaisissa suosituksissa määritellyssä määräajassa. Korjaussuunnitelmassa on vahvistettava erityiset ja konkreettiset politiikkaan liittyvät toimet, jotka kyseinen jäsenvaltiot on toteuttanut tai jotka se aikoo toteuttaa, ja niiden toteuttamisen aikataulu. 2. Neuvosto arvioi korjaussuunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen esittämisestä komission kertomuksen perusteella. Jos suunnitelmaa pidetään hyväksyttävänä, neuvosto antaa komission ehdotuksesta lausunnon, jolla suunnitelma hyväksytään. Jos korjaussuunnitelmassa mainittuja toteutettuja tai hahmoteltuja toimia tai niiden aikataulua pidetään riittämättöminä suositusten täytäntöönpanemiseksi, neuvosto kehottaa komission ehdotuksesta jäsenvaltiota muuttamaan korjaussuunnitelmaa tietyssä uudessa määräajassa. Muutettua korjaussuunnitelmaa tarkastellaan tässä kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.” ”1. Jäsenvaltioiden, joiden osalta on käynnistetty liiallista epätasapainoa koskeva menettely, on toimitettava neuvostolle ja komissiolle korjaussuunnitelma 7 artiklan mukaisissa suosituksissa määritellyssä määräajassa, mutta viimeistään kahden kuukauden kuluessa suosituksen antamisesta. Korjaussuunnitelmassa on vahvistettava erityiset ja konkreettiset politiikkaan liittyvät toimet, jotka kyseinen jäsenvaltiot on toteuttanut tai jotka se aikoo toteuttaa, ja niiden toteuttamisen aikataulu. 2. Neuvosto arvioi korjaussuunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen esittämisestä komission kertomuksen perusteella. Jos suunnitelmaa pidetään hyväksyttävänä, neuvosto antaa komission ehdotuksesta lausunnon, jolla suunnitelma hyväksytään. Jos korjaussuunnitelmassa mainittuja toteutettuja tai hahmoteltuja toimia tai niiden aikataulua pidetään riittämättöminä suositusten täytäntöönpanemiseksi, neuvosto kehottaa komission ehdotuksesta jäsenvaltiota muuttamaan korjaussuunnitelmaa tietyssä uudessa määräajassa, joka saa olla enintään kaksi kuukautta. Muutettua korjaussuunnitelmaa tarkastellaan tässä kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen.”

Perustelu Vaikka EKP on tietoinen siitä, että sen ehdottama määräaika on lyhyt, tarvitaan EKP:n mielestä ponnisteluja menettelyn muutosvoiman ja menettelyjen jatkuvuuden ylläpitämiseksi, ilman että tämä vaikuttaisi toimintasuunnitelmassa tarkoitettujen toimenpiteiden laatuun ja toteuttamiskelpoisuuteen, jotka on varmistettava.

Muutos 24

Ehdotetun asetuksen 9 artiklan 3 kohta

”3. Komissio voi tehdä valvontakäyntejä kyseiseen jäsenvaltioon korjaussuunnitelman toteutuksen seuraamiseksi.” ”3. Komissio tekee valvontakäyntejä kyseiseen jäsenvaltioon korjaussuunnitelman toteutuksen seuraamiseksi, yhdessä EKP:n kanssa, jos se pitää sitä asianmukaisena ja jos käynnit koskevat jäsenvaltioita, joiden rahayksikkö on euro, tai ERM II:een osallistuvia jäsenvaltioita.”

Perustelu On otettava käyttöön säännös siitä, että komissio toimii yhteistyössä EKP:n kanssa, jos se pitää sitä asianmukaisena.

Muutos 25

Ehdotetun asetuksen 10 artiklan 4 kohta

”(4) Jos neuvosto katsoo, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut suositeltuja korjaavia toimia, se antaa komission suosituksesta 7 artiklan mukaiset tarkistetut suositukset, joissa asetetaan korjaavien toimien toteuttamiseksi uusi määräaika, jonka päättyessä tehdään uusi mainitun artiklan mukainen arviointi.” ”(4) Jos neuvosto katsoo, ettei jäsenvaltio ole toteuttanut suositeltuja korjaavia toimia, se antaa komission suosituksesta 7 artiklan mukaiset tarkistetut suositukset, joissa asetetaan korjaavien toimien toteuttamiseksi uusi määräaika, jonka päättyessä tehdään uusi mainitun artiklan mukainen arviointi. Myös neuvosto ja tarvittaessa euroryhmä toimittavat Eurooppa-neuvostolle ja Euroopan parlamentille virallisen kertomuksen.”

Perustelu Nämä raportit parantavat menettelyä.

Muutos 26

Ehdotetun asetuksen 11 artikla

”Liiallista epätasapainoa koskeva menettely saatetaan päätökseen, kun neuvosto komission suosituksesta katsoo, ettei jäsenvaltiolla enää ole liiallista epätasapainoa.” ”Liiallista epätasapainoa koskeva menettely saatetaan päätökseen, kun neuvosto komission suosituksesta päättää, ettei jäsenvaltiolla enää ole liiallista epätasapainoa tai liiallista haavoittuvuutta.”