EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.3.2018 COM(2018) 252 final 2018/0061(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta {SWD(2018) 77 final}

{SWD(2018) 78 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Viisumisäännöstö on olennainen osa yhteistä viisumipolitiikkaa. Siinä vahvistetaan yhdenmukaiset menettelyt ja edellytykset viisumihakemusten käsittelylle ja viisumien myöntämiselle. Viisumisäännöstö tuli voimaan 5. huhtikuuta 2010. Sen yleisenä tavoitteena on helpottaa laillista matkustamista ja torjua laitonta maahanmuuttoa, parantaa avoimuutta ja oikeusvarmuutta, vahvistaa menettelyllisiä takeita sekä tasapuolistaa viisuminhakijoiden kohtelua. Viisumisäännöstössä edellytetään, että komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle arvioinnin viisumisäännöstön soveltamisesta kahden vuoden kuluttua siitä, kun sen kaikkia säännöksiä on alettu soveltaa. Komissio esitti arvionsa kertomuksessa ja siihen liitetyssä valmisteluasiakirjassa 1. huhtikuuta 2014. Se esitti arvioinnin perusteella samana päivänä ehdotuksen viisumisäännöstön uudelleenlaadinnasta, jonka tavoitteena on helpottaa viisumikäytäntöjen avulla matkustamista EU:hun (mikä edistäisi matkailua, kauppaa, kasvua ja työllisyyttä EU:ssa) sekä yhdenmukaistaa yhteisten sääntöjen täytäntöönpanoa. Euroopan parlamentin ja neuvoston eriävien näkemysten vuoksi neuvottelut eivät kuitenkaan ole edenneet. Toisaalta turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyvien haasteiden vuoksi on käynyt ilmeiseksi, ettei vuonna 2014 kaavailtu lähestymistapa vastaa enää todellisuutta. Näistä syistä komissio ilmoitti vuoden 2018 työohjelmassaan peruuttavansa uudelleenlaadintaehdotuksensa. Muodollisesti peruuttaminen tapahtuu huhtikuussa 2018. Vaikka muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät tavoitteet ovat tulleet entistä tärkeämmiksi, ei pitäisi unohtaa sitä, että valtaosa viisuminhakijoista ei aiheuta EU:lle minkäänlaista turvallisuus- ja/tai muuttoriskiä vaan tuottaa sille merkittävää hyötyä. Tämän vuoksi tässä ehdotuksessa keskitytään sujuvoittamaan ja parantamaan viisumimenettelyn operatiivista puolta ja otetaan huomioon tulokset, joita saavutettiin neuvotteluissa viisumisäännöstön uudelleenlaadintaehdotuksesta. Ehdotukseen on lisätty uusia asioita, joita tuotiin esiin komission syyskuussa 2017 antamassa tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanosta ja siihen liittyneissä kuulemisissa. Tällaisia ovat esimerkiksi riittävän rahoituksen tarve, jotta jäsenvaltioita voidaan tukea viisumihakemusten käsittelyssä, selkeät säännöt pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämistä varten ja mahdollisuus vaikuttaa viisumipolitiikalla takaisinottopolitiikkaan. Keväällä 2018 esitettävä komission ehdotus viisumitietojärjestelmän oikeudellisen kehyksen uudistamiseksi edistää entisestään viisumimenettelyn turvallisuutta ja tehokkuutta. Siinä otetaan huomioon teknologinen kehitys ja hyödynnetään sitä jäsenvaltioiden viranomaisille ja vilpittömässä mielessä toimiville hakijoille edullisella tavalla korjaamalla joillakin aloilla esiintyneitä tiedon puutteita, tehostamalla henkilöiden tarkastuksia, parantamalla menettelyn laatua ja nopeuttamalla sen päätökseen saattamista. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Yhteinen viisumipolitiikka muodostuu yhdenmukaistetusta säännöstöstä, jossa säädetään seuraavista: –yhteiset viisumiluettelot maista, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi EU:hun matkustamista varten, ja maista, joiden kansalaiset on vapautettu tästä vaatimuksesta; –viisumisäännöstö lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeita koskevista menettelyistä ja edellytyksistä; –viisumitarran yhtenäinen kaava; ja –viisumitietojärjestelmä, johon kaikki viisumihakemukset ja jäsenvaltioiden päätökset kirjataan, mukaan lukien hakijan henkilötiedot, valokuvat ja sormenjäljet. Uusien säännösten lisäämisestä huolimatta ehdotetut muutokset eivät muuta viisumisäännöstöä perustavanlaatuisella tavalla, vaan se pysyy nykyisten viisumihakemusten käsittelyä koskevien periaatteiden mukaisena. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Samalla kun säilytetään ulkorajojen turvallisuus ja varmistetaan Schengen-alueen moitteeton toiminta, ehdotetuilla muutoksilla helpotetaan laillisten matkustajien matkustamista ja yksinkertaistetaan oikeudellista kehystä jäsenvaltioiden eduksi esimerkiksi ottamalla käyttöön joustavammat konsuliyhteistyötä koskevat säännöt. Yhteisen viisumipolitiikan pitäisi edelleenkin edistää kasvua mutta olla myös yhdenmukainen EU:n muiden politiikkojen, kuten ulko-, kauppa-, koulutus-, kulttuuri- ja matkailupolitiikkojen, kanssa. Viime vuosien muutos muuttoliikkeessä ja turvallisuusuhkien kasvu ovat kuitenkin siirtäneet yleisesti Schengen-aluetta ja erityisesti viisumipolitiikkaa koskevan poliittisen keskustelun painopistettä, kun on arvioitu uudelleen yhtäältä muuttoliikettä ja turvallisuutta koskevia näkökohtia ja toisaalta taloudellisia näkökohtia ja yleisiä ulkosuhteita. Vuonna 2014 julkaistun arvioinnin jälkeen laittoman muuttoliikkeen ja turvallisuusriskien ehkäisemisen merkitys viisumisäännöstön tavoitteiden joukossa on kasvanut. Poliittisen tilanteen muutos on merkinnyt sitä, että viisumipolitiikka on noussut esiin välineenä saavuttaa edistystä suhteissa kolmansiin maihin, kuten viisumipakon poistamisesta saadut kokemukset ovat jo osoittaneet. EU:n onkin toivottu hyödyntävän viisumipolitiikkaa tehokkaammin yhteistyössään kolmansien maiden kanssa, etenkin muuttoliikkeen hallinnan alalla. Kesäkuussa 2017 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti arvioimaan uudelleen viisumipolitiikkaa kolmansiin maihin nähden. Sen avulla voitaisiin saavuttaa todellista edistystä palauttamis- ja takaisinottopolitiikassa ottaen samalla huomioon unionin yleiset suhteet kyseisiin kolmansiin maihin. Koska viisumisäännöstöä ei ole suunniteltu sellaiseksi, että sillä voitaisiin vaikuttaa yksittäisiin kolmansiin maihin, vaan se on palvellut viisumien myöntämisen menettelyjen ja edellytysten yhdenmukaistamisessa, se ei kaikilta osin sovellu uuteen poliittiseen tilanteeseen. Komissio on tunnustanut tilanteen muutoksen syyskuussa 2017 antamassaan tiedonannossa Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanosta. Siinä todettiin, että ”olisi tarkistettava joitakin viisumien myöntämiseen (esim. pitkäkestoisiin viisumeihin ja viisumimaksuihin) liittyviä sääntöjä sen varmistamiseksi, että niitä voidaan käyttää osana takaisinottopolitiikkaa”. Politiikan lainsäädännöllisen toteutuksen vaihtoehtoja tarkastellaan yksityiskohtaisemmin liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan a alakohta. Tällä ehdotuksella muutetaan yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö), jonka perustana ovat Euroopan yhteisön perustamissopimuksen vastaavat säännökset eli sen 62 artiklan 2 kohdan a alakohta ja b alakohdan ii alakohta. • Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Unionille annetaan SEUT-sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdassa toimivalta säätää toimenpiteistä, jotka koskevat ”viisumeita ja muita lyhytaikaisia oleskelulupia koskevaa yhteistä politiikkaa”. Tässä ehdotuksessa pysytään kyseisessä määräyksessä asetetuissa rajoissa. Tavoitteena on kehittää ja parantaa viisumisäännöstön sääntöjä, jotka koskevat edellytyksiä ja menettelyjä viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan tätä tavoitetta yksinään, koska ainoastaan unioni voi muuttaa voimassa olevaa unionin säädöstä (viisumisäännöstöä). •Suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 5 artiklan 4 kohdan mukaan unionin toiminnan sisältö ja muoto eivät saa ylittää sitä, mikä on tarpeen perussopimusten tavoitteiden saavuttamiseksi. Toimenpiteet on toteutettava sellaisessa muodossa, että voidaan taata ehdotuksen tavoitteen toteutuminen ja sen mahdollisimman tehokas täytäntöönpano. Viisumisäännöstö luotiin vuonna 2009 asetuksella sen varmistamiseksi, että sitä sovellettaisiin samalla tavoin kaikissa Schengenin säännöstöä soveltavissa jäsenvaltioissa. Ehdotettu aloite on asetuksen muutos, joten se voidaan toteuttaa ainoastaan asetuksen muodossa. Sisältönsä puolesta tämä aloite sisältää parannuksia voimassa olevaan asetukseen vuoden 2014 uudelleenlaadintaehdotuksen politiikkatavoitteiden pohjalta. Kolmen lisätyn näkökohdan suhteellisuutta on arvioitu liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa. Tiivistetysti: –viisumimaksun ehdotettu korotus on oikeasuhteinen, koska se vastaa sitä, kuinka paljon hintataso on noussut vuodesta 2006 (jolloin nykyinen maksu vahvistettiin) EU:n yleisen inflaatiotason mukaan; –ehdotus EU:n tason vakiokäytännöksi toistuvaisviisumien porrastamiseksi on oikeasuhteinen, koska se vastaa pitkälti nykyistä käytäntöä useissa jäsenvaltioissa ja sen suotuisuutta tai rajoittavuutta voidaan mukauttaa paikallisiin olosuhteisiin; ja –ehdotetut toimenpiteet laittomien maahanmuuttajien takaisinottoa koskevan yhteistyön parantamiseksi ovat oikeasuhteiset, koska yleisen mekanismin soveltamista mukautetaan kohdennetusti, joustavasti ja asteittaisesti. Nämä seikat eivät vaikuta hakijan mahdollisuuteen saada viisumi vaan tuovat tiettyjä helpotuksia viisumien myöntämismenettelyyn tai vaikuttavat viisumimaksun määrään. •Toimintatavan valinta Tällä ehdotuksella laaditaan uudelleen yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö). Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Tähän ehdotukseen liittyy vaikutustenarviointi, johon sisältyy intressitahojen kuuleminen. •Vaikutustenarviointi Ehdotuksen tukena on vaikutustenarviointi, jossa on keskitytty kolmeen pääasialliseen ongelma-alueeseen. Muita muutoksia, jotka liittyvät joko viisumimenettelyjen helpottamiseen tai nykyisten säännösten selkeyttämiseen ja yksinkertaistamiseen, on poimittu mukaan vuoden 2014 uudelleenlaadintaehdotuksesta. Niistä useimmat koskevat lähinnä menettelytapa-asioita, joten niissä ei ole suurta harkinnanvaraa eri toimintavaihtoehtojen välillä eikä niitä ole sen vuoksi tutkittu vaikutustenarvioinnissa tarkemmin. Käytettävissä olevien tietojen sekä sidosryhmien kuulemisen ja avoimen julkisen kuulemisen tulosten perusteella tarkasteltiin seuraavien toimintavaihtoehtojen vaikutuksia:

Ongelma-alue 1: Riittämättömät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelyn tukemiseen –vaihtoehto 1 A: ei muutosta aiempaan – yleinen viisumimaksu pidetään 60 eurossa; –vaihtoehto 1 B: kansalliset viisumimaksut perustuvat hallinnollisiin kustannuksiin; –vaihtoehto 1 C: yleisen viisumimaksun korotus, jossa eri vaihtoehtoja: 80, 100, 120 euroa tai siten, että enintään kuuden kuukauden viisumin maksu on 80 euroa ja yhdestä viiteen vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin maksu 120 euroa. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on yleisen viisumimaksun maltillinen korotus 80 euroon. Tämä ei ole tehokkain vaihtoehto, koska suurempi korotus tuottaisi tietenkin enemmän tuloja. Se kuitenkin johtaa jäsenvaltioiden tulojen tuntuvaan kasvuun (+26 prosenttia) ja tukee viisumien käsittelyn luotettavuutta ja Schengen-alueen turvallisuutta. Maltillinen korotus (20 euroa) ei kuitenkaan ole este valtaosalle viisuminhakijoista, joille maksun määrä ei ole ratkaiseva tekijä verrattuna Eurooppaan suuntautuvien lentojen hintaan ja muihin matkakuluihin. Kielteinen vaikutus matkustuskäyttäytymiseen ja siten EU:n matkailualaan on minimaalinen. Kansainvälisessä vertailussa maksu jää edelleen suhteellisen pieneksi ja siten kilpailukykyiseksi. Ongelma-alue 2: Säännöllisesti matkustavien henkilöiden toistuvat viisumimenettelyt –vaihtoehto 2 A: ei muutosta aiempaan – jäsenvaltiot päättävät toimintamallista pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämiseksi; –vaihtoehto 2 B: suositeltava paras käytäntö; –vaihtoehto 2 C: yhteiset toistuvaisviisumien porrastukset eri vaihtoehdoin (yleinen toistuvaisviisumien porrastus, yleinen ja maakohtainen porrastus, maakohtainen porrastus); –vaihtoehto 2 D: vakiomenettely kahden ja viiden vuoden toistuvaisviisumien myöntämisessä. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on kaikille yhteinen toistuvaisviisumien porrastus EU:n tasolla ja mahdollisuus mukauttaa porrastusta tiettyjen maiden osalta. Vaikka tämä ei ole tehokkain vaihtoehto (verrattuna vaihtoehtoihin, joiden mukaan vakiomenettely olisi myöntää pitkään voimassa olevia toistuvaisviisumeita), sillä saavutetaan pitkälti se tavoite, että saadaan myönnettyä enemmän pitkään voimassa olevia toistuvaisviisumeita. Lisäksi siinä yhdistyvät kaikkiin kolmansiin maihin sovellettava vähimmäistaso ja mahdollisuus suotuisampiin ratkaisuihin tiettyjen kolmansien maiden osalta sen mukaan, mikä sopii paikallisiin olosuhteisiin ja maahanmuuttoriskiin. Koska usein matkustavien henkilöiden viisumimenettelyjen määrä vähenee, jäsenvaltioille ja hakijoille aiheutuvat kustannukset vähenevät. Samalla toistuvaisviisumien haltijoiden suunnittelematon matkailu tulee mahdolliseksi, mikä tukee EU:n matkailualan kilpailukykyä. Ongelma-alue 3: Laittomien maahanmuuttajien riittämättömät palautukset joihinkin lähtömaihin –vaihtoehto 3 A: ei muutosta aiempaan – välinevalikoimaan perustuva neuvoston lähestymistapa (neuvoston koordinoima mekanismi viisumimenettelyyn liittyvien toimenpiteiden soveltamiseksi voimassa olevan oikeudellisen kehyksen rajoissa kolmansiin maihin, jotka eivät tee takaisinottoon liittyvää yhteistyötä); –vaihtoehto 3 B: viisumipolitiikkaan sisällytetään positiivisia kannustimia; –vaihtoehto 3 C: viisumipolitiikkaan sisällytetään negatiivisia kannustimia; tähän liittyy erilaisia alavaihtoehtoja (maksimaalinen lähestymistapa, jonka kohteena ovat alusta alkaen kaikki passit, tai kaksivaiheinen kohdennettu lähestymistapa: ensin diplomaatti- ja virkapassit, sitten tavalliset passit). Parhaaksi arvioitu vaihtoehto ovat kohdennetut negatiiviset kannustimet. Viisumikäytäntöihin liittyvillä negatiivisilla toimenpiteillä voidaan todennäköisesti tehokkaimmin saada aikaan muutosta, jotta kolmansien maiden hallitukset tekisivät jäsenvaltioiden kanssa yhteistyötä laittomien maahanmuuttajien ottamiseksi takaisin. Niihin on kuitenkin mahdollisesti yhdistettävä toimenpiteitä muilla politiikan aloilla, jotta tässä onnistuttaisiin kokonaan. Samalla joustava lähestymistapa, jonka kohteena ovat ensin kyseisen maan virkamiehet tai kaikki kansalaiset, on asianmukaisin ja tehokkain lähestymistapa ja aiheuttaa vähiten kielteisiä vaikutuksia matkustamiseen, talouden aloille ja EU:n asemalle ja maineelle. Ehdotuksessa on säilytetty kohdennettu lähestymistapa, mutta säädöstekstissä ei vahvisteta kaksivaiheista lähestymistapaa vaan teksti mahdollistaa toimenpiteiden joustavan soveltamisen käytännössä. •Perusoikeudet Ehdotetuissa muutoksissa kunnioitetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyviä perusoikeuksia. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

Ehdotetulla muutoksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Koska viisumisäännöstöön ei ole tehty merkittäviä muutoksia sen jälkeen, kun vuoden 2004 arviointi julkaistiin, arvioinnin havainnot ovat edelleen pitkälti ajankohtaisia. Ks. myös liitteenä olevan vaikutustenarvioinnin liite 4. Ehdotetut muutokset koskevat viisumisäännöstöä, jonka täytäntöönpanoa arvioidaan myös Schengenin arviointimekanismin avulla neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 mukaisesti, rajoittamatta kuitenkaan komission asemaa perussopimusten valvojana (SEU-sopimuksen 17 artiklan 1 kohta). •Perussopimuksiin liitetyistä pöytäkirjoista ja kolmansien maiden kanssa tehdyistä assosiaatiosopimuksista aiheutuvat seuraukset Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 vahvistetaan menettelyt ja edellytykset viisumien myöntämiseksi oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Koska tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen kolmannen osan V osasto, siihen sovelletaan ns. vaihtelevan geometrian järjestelmää, joka perustuu Tanskan, Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan asemasta tehtyihin pöytäkirjoihin sekä Schengen-pöytäkirjaan. Tämä ehdotus koskee Schengenin säännöstön kehittämistä. Sen vuoksi on otettava huomioon eri pöytäkirjoista ja Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon osallistumisesta tehdyistä sopimuksista Tanskalle, Irlannille ja Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Islannille ja Norjalle sekä Sveitsille ja Liechtensteinille aiheutuvat seuraukset. Samoin on otettava huomioon liittymisasiakirjoista aiheutuvat seuraukset. Näiden valtioiden tilanne esitetään tarkemmin tämän asetusehdotuksen johdanto-osan 18–26 kappaleessa. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset 1 artikla – Kohde ja soveltamisala –Horisontaalinen muutos 1 kohdassa: Asetuksen koko tekstistä on poistettu viittaukset ’kauttakulkuun’ matkan tarkoituksena, koska keinotekoisesta erottelusta kauttakulun ja oleskelun välillä (kauttakulkuun liittyy oleskelu) luovutaan (ja erityisestä kauttakulkuviisumista luovuttiin vuonna 2009 annetussa viisumisäännöstössä). 2 artikla – Määritelmät –2 kohdan a alakohta: Ks. 1 artiklan 1 kohtaa koskeva selitys. –7 kohta: Lisätään viittaus asianmukaiseen oikeusperustaan (päätös N:o 1105/2011/EU). –Poistetaan 11 kohta tarpeettomana, koska ’kaupallisen organisaation’ käsitettä kuvataan 45 artiklassa. –12 kohta: Lisätään ’merimiehen’ määritelmä sen varmistamiseksi, että kaikki aluksilla työskentelevä henkilöstö hyötyy menettelyjen helpottamisesta. 3 artikla – Kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan lentokentän kauttakulkuviisumi –5 kohdan b ja c alakohta: Lisätään viittaus Karibialla sijaitseviin Alankomaiden kuningaskunnan osiin.

4 artikla – Viranomaiset, joilla on toimivalta osallistua hakemuksiin liittyviin menettelyihin –2 kohta: Lisätään viittaus uuteen 36 a artiklaan, jossa sallitaan erityisjärjestely viisumien myöntämiseksi ulkorajoilla. 5 artikla – Jäsenvaltio, joka on toimivaltainen tutkimaan hakemuksen ja tekemään siitä päätöksen –Muutetaan 1 kohdan b alakohtaa siten, että säilytetään ainoastaan yksi objektiivinen kriteeri, nimittäin ’oleskelun kesto’, määritettäessä jäsenvaltio, joka on toimivaltainen tutkimaan hakemuksen silloin, kun suunniteltu matka käsittää useamman kuin yhden kohteen. Tavoitteena on selkeyttää käytäntöä viisuminhakijoille ja välttää tilanteita, joissa jäsenvaltiot ovat eri mieltä toimivallasta. –Lisäksi selkiinnytetään toimivaltaa tapauksissa, joissa henkilö tekee lyhyessä ajassa useita toisiinsa liittymättömiä matkoja eri jäsenvaltioihin, jolloin viisumien hakeminen jokaista matkaa varten erikseen olisi ajallisesti mahdotonta ja lisäksi turha rasite. 8 artikla – Edustusjärjestelyt –Poistetaan nykyinen 2 kohta sen varmistamiseksi, että edustava jäsenvaltio on kaikilta osin vastuussa viisumihakemusten käsittelystä edustetun jäsenvaltion puolesta. Tämä keventää viisumihakemusten käsittelyä edustusjärjestelyssä ja on Schengenin säännöstön perustana olevan keskinäisen luottamuksen periaatteen mukaista. –Artiklan 3 kohdassa säädetään hakemusten ja tietojen keruusta ja siirtämisestä jäsenvaltioiden kesken silloin, kun yksi jäsenvaltio edustaa toista yksinomaan hakemusten ja biometristen tunnisteiden keräämisen osalta. –Artiklan 4 kohtaa muutetaan sen huomioon ottamiseksi, että edustetun jäsenvaltion mahdollisuus vaatia saada osallistua edustusjärjestelyssä käsiteltäviin asioihin on poistettu. –Artiklan 7 kohdassa asetetaan vähimmäismääräaika, jossa edustettujen jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle edustusjärjestelyjen tekemisestä tai niiden voimassaolon päättymisestä. –Artiklan 8 kohdassa säädetään, että edustavien jäsenvaltioiden on samaan aikaan ilmoitettava muille jäsenvaltioille ja asianomaisilla alueilla toimiville EU:n edustustoille edustusjärjestelyistä tai niiden voimassaolon päättymisestä. –Artiklaan lisätään 10 kohta, jolla ehkäistään toiminnan pitkäaikaista keskeytymistä ja viisumitarrojen täyttämistä manuaalisesti. 9 artikla – Hakemuksen jättämistä koskevat käytännön ohjeet –Artiklan 1 kohdassa säädetty hakemuksen jättämisen enimmäisaika pidennetään kuuteen kuukauteen, jotta matkustajat voivat suunnitella matkaa ajoissa ja välttää ruuhka-aikoja. Erityisistä työoloista johtuen merimiehet voivat jättää hakemuksensa yhdeksän kuukautta ennen aiottua matkaa. Hakemuksen jättämiselle on asetettu vähimmäismääräaika, jotta jäsenvaltioilla on aikaa hakemusten perusteellista arviointia ja työn organisointia varten. –Artiklan 4 kohtaa muutetaan sääntöjen selkeyttämiseksi siitä, kuka voi jättää hakemuksen hakijan puolesta, ja siinä viitataan kaupallisten organisaatioiden lisäksi ammatillisiin sekä kulttuurin, urheilun tai koulutuksen alan yhdistyksiin tai laitoksiin. –Entisen 40 artiklan 4 kohta on siirretty tähän 5 kohdaksi muutettuna sen perusperiaatteen korostamiseksi, että hakijoiden ei tarvitse käydä hakemuksen jättääkseen kuin yhdessä paikassa. 10 artikla – Hakemuksen jättämistä koskevat yleiset säännöt

–Artiklan 1 kohta on korvattu uudella tekstillä, jotta otetaan huomioon sen yleisperiaatteen kumoaminen, jonka mukaan kaikkien hakijoiden on jätettävä hakemus henkilökohtaisesti aina viisumia hakiessaan. Tämä muutos ei vaikuta direktiivistä 2004/38/EY ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdasta johtuviin jäsenvaltioiden velvollisuuksiin. Hakijoiden on käytävä henkilökohtaisesti konsulaatissa tai ulkoisen palveluntarjoajan luona viisumitietojärjestelmään tallennettavien sormenjälkien ottamiseksi. –Artiklan 2 kohta poistetaan 1 kohdan muuttamisen seurauksena. 11 artikla – Hakemuslomake –Artiklan 1 kohtaa muutetaan lisäämällä siihen viittaus mahdollisuuteen täyttää ja allekirjoittaa hakemuslomake sähköisesti. –Artiklaan lisätään 1 a kohta sen korostamiseksi, että sähköisten hakemuslomakkeiden on vastattava sisällöltään liitteessä I esitettyä yhtenäistä hakemuslomaketta eikä niihin saa lisätä muita kohtia. –Artiklan 3 kohtaa yksinkertaistetaan sen varmistamiseksi, että lomake on aina saatavilla vähintään sen jäsenvaltion virallisella kielellä, johon viisumia haetaan, ja toimipisteen sijaintimaan virallisella kielellä. –Artiklan 4 kohta poistetaan 3 kohdan muuttamisen seurauksena. 14 artikla – Hakemuksen liitteet –Artiklan 4 kohtaa muutetaan, jotta voidaan selkiyttää ja yhdenmukaistaa jäsenvaltioiden lomakkeita ylläpitositoumusta ja/tai kutsua varten. –Artiklan 5 kohta korvataan uudella, jotta se vastaisi paikallisen Schengen-yhteistyön vahvistettua asemaa (48 artiklan 1 kohta). –Artiklaan lisätään 5 a kohta 52 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevien säännösten huomioon ottamiseksi. 15 artikla – Matkasairausvakuutus –Artiklan 1 kohdassa oleva viittaus ’kahteen’ maahantuloon poistetaan, koska se poistetaan myös 24 artiklan 1 kohdasta. –Artiklan 2 kohtaa muutetaan sen selventämiseksi, että toistuvaisviisumia hakevien hakijoiden velvollisuus osoittaa, että heillä on matkavakuutus, koskee ainoastaan ensimmäistä aiottua matkaa. 16 artikla – Viisumimaksu –1 kohta: Viisumimaksu nostetaan 60 eurosta 80 euroon, jotta se kattaisi paremmin jäsenvaltioille aiheutuvat kustannukset. Tämä lisää jäsenvaltioiden resursseja 26 prosentilla mutta ei kuitenkaan ole este valtaosalle viisuminhakijoista, kun se suhteutetaan matka- ja muihin kuluihin. Käyttöön otetaan mekanismi, jolla voidaan arvioida tarvetta tarkistaa maksua kahden vuoden välein muun muassa EU:n inflaatioasteen perusteella. Tämä mahdollistaa maksun säännöllisen seurannan ja tarvittaessa sen tarkistamisen. Ehdotetun maksukorotuksen ansiosta jäsenvaltiot voivat ylläpitää riittävää konsulihenkilöstöä, jotta viisumihakemukset voidaan käsitellä 23 artiklan mukaisessa määräajassa.

–2 kohta: Lasten (6–12-vuotiaat) viisumimaksua nostetaan 5 euroa, jolloin uusi maksu on 40 euroa. –Artiklan 3 kohta poistetaan, koska viittaus ’hallinnollisiin kuluihin’ on keinotekoinen. Selvitysten mukaan hallinnollisten kulujen laskeminen tarkasti ei ole mahdollista. Epätarkka viittaus säännölliseen tarkistamiseen korvataan selkeämmällä tarkistusmekanismilla 8 a kohdassa. –4 kohdan c alakohta: Tekstiä muutetaan, jotta myös seminaareihin tai konferensseihin osallistuvat tutkijat vapautetaan viisumimaksusta, ja siihen lisätään viittaus asianmukaiseen oikeusperustaan. –Artiklan 5 kohta poistetaan, koska sen vaihtoehtoihin perustuvista yleisistä viisumimaksun poistamisista päätetään yleensä keskustasolla, joten paikallinen yhdenmukaistaminen ei ole mahdollista. –Uudessa 8 a kohdassa vahvistetaan mekanismi tarkistamiselle säännöllisin (kahden vuoden) väliajoin ja viitataan kriteereihin, joiden perusteella tarkistus tehdään. 17 artikla – Palvelumaksu –Artiklan 1 kohdassa palvelumaksun yhteydessä oleva sana ’lisäksi’ poistetaan harhaanjohtavana. –Artiklan 3 kohta poistetaan, koska kokemus on osoittanut, että keskustasolla tehdyissä yleisissä sopimuksissa vahvistettujen palvelumaksujen paikallinen yhtenäistäminen ei ole mahdollista. –Artiklaan lisätään uusi 4 a kohta, jonka nojalla ulkoiset palveluntarjoajat voivat periä korkeamman palvelumaksun toimiessaan kolmansissa maissa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi ja joissa millään jäsenvaltiolla ei ole edustusta, joka voisi ottaa vastaan viisumihakemuksia. Korkeampi palvelumaksu kattaa hakemusasiakirjojen siirtämisen toisessa maassa sijaitsevaan hakemuksen käsittelevään konsulaattiin ja matkustusasiakirjan palauttamisen sieltä takaisin. –Artiklan 5 kohta poistetaan, sillä jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa varaamaan hakijoille mahdollisuutta jättää hakemus suoraan konsulaattiin paikoissa, joissa ulkoinen palveluntarjoaja on valtuutettu vastaanottamaan viisumihakemuksia. Tämä ei estä niitä tarjoamasta tällaista mahdollisuutta. 21 artikla – Maahantulon edellytysten tarkastaminen ja riskinarviointi –Artiklan 3 kohdan e alakohtaa muutetaan 15 artiklan 2 kohdan muuttamisen seurauksena. –Artiklan 4 kohtaa muutetaan, jotta voidaan selkiyttää eroa lyhytaikaiseen viisumiin perustuneiden aiempien oleskelujen ja muunlaisten viisumien tai oleskelulupien välillä. –Artiklan 8 kohtaa muutetaan, jotta jäsenvaltiot voivat käyttää nykyaikaisia viestintävälineitä hakijoiden haastattelemiseen sen sijaan, että heitä vaadittaisiin saapumaan henkilökohtaisesti konsulaattiin. 22 artikla – Ennalta kuuleminen –Artiklan 2 kohtaa muutetaan siten, että jäsenvaltioiden edellytetään vastaavan kuulemispyyntöihin mahdollisimman nopeasti ja viimeistään seitsemän kalenteripäivän kuluessa. –Artiklan 3 kohdassa edellytetään, että jäsenvaltiot ilmoittavat ennalta kuulemista koskevasta vaatimuksesta viimeistään 15 kalenteripäivää ennen toimenpiteen käyttöönottoa, jotta hakijoille voidaan ilmoittaa siitä ajoissa ja muut jäsenvaltiot voivat valmistautua teknisesti.

–Vanhentunut 5 kohta poistetaan. 23 artikla – Hakemusta koskeva päätös –Artiklan 1 kohdassa säädetään, että tavallisesti päätös olisi tehtävä kymmenen päivän kuluessa. VIS-järjestelmään kirjattujen tietojen mukaan päätökset tehdään keskimäärin viidessä päivässä. Jotkin jäsenvaltiot tekevät päätökset tarkoituksella lyhyessä ajassa houkutellakseen matkailijoita. Suuret erot käsittelyajoissa voivat johtaa edullisimman viisumikohtelun etsimiseen. Ehdotetun viisumimaksun korotuksen ansiosta jäsenvaltiot voivat ylläpitää tai kasvattaa päätöksiä tekevän henkilöstön määrää konsulaateissa sen varmistamiseksi, että hakemuksia koskevat päätökset tehdään määräajassa. –Artiklan 2 kohtaa muutetaan päätöksentekoon varatun enimmäismääräajan pidentämiseksi 45 päivään ja kohdan loppuosa poistetaan, koska säännös, jonka nojalla edustettu jäsenvaltio voi vaatia, että sitä kuullaan edustusjärjestelyssä käsiteltävissä asioissa (8 artiklan 4 kohta), kumotaan. –Artiklan 3 kohta poistetaan, koska 60 kalenteripäivän määräaika lyhytaikaista viisumia koskevan hakemuksen käsittelemiseen on tarpeettoman pitkä. –Artiklan 4 kohtaan lisätään uusi ba kohta, jossa viitataan nykyisestä viisumisäännöstöstä puuttuvaan lentokentän kauttakulkuviisumiin. –Saman 4 kohdan d alakohta poistetaan, koska on poistettu säännös, joka mahdollisti edustetun jäsenvaltion kuulemisen. Näin poistetaan vaatimus siitä, että tietyt asiat käsittelee edustettu jäsenvaltio edustavan jäsenvaltion sijasta. 24 artikla – Yhtenäisen viisumin myöntäminen –Artiklan 1 kohdan toisen alakohdan ensimmäisestä virkkeestä poistetaan tarpeettomana viittaus viisumiin ’kahta’ maahantuloa varten, koska se sisältyy sanaan ’useampaa’ ja viittaus saattaisi rajoittaa toistuvaisviisumien myöntämistä. –Kolmas alakohta poistetaan, koska 1 artiklan 1 kohdasta poistetaan viittaus kauttakulkuun. –Neljännen alakohdan muotoilua selkiytetään poistamalla harhaanjohtaja viittaus ’lisäaikaan’ laskettaessa matkasairausvakuutuksen voimassaoloaikaa. –Artiklan 2 kohta on muotoiltu uudelleen, ja siinä vahvistetaan yleiset säännöt, joiden mukaan toistuvaisviisumeja myönnetään asteittain pitenevällä voimassaoloajalla porrastetusti. Yhdenmukaistamalla sääntöjä tällä tavalla voidaan ehkäistä edullisimman viisumikohtelun etsimistä ja vilpillistä toimintaa, jossa hakijat pyrkivät salaamaan todellisen kohdejäsenvaltion, jotta he voivat hakea viisumia konsulaatista, jonka uskotaan myöntävän pisimpään voimassa olevia viisumeja. –Artiklaan lisätään uusi 2 a kohta, jossa sallitaan 2 kohdasta poikkeaminen, jos on perusteltu epäily siitä, pystyykö hakija täyttämään maahantulon edellytykset viisumin koko voimassaoloaikana. –Artiklaan lisätään uusi 2 b kohta, jossa sallitaan porrastuksen paikallinen mukauttaminen paikallisiin olosuhteisiin sekä muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviin riskeihin. –Lisätyssä 2 c kohdassa säädetään muista tapauksista, joissa viisuminhakijalle voidaan myöntää pitkään voimassa oleva toistuvaisviisumi. –Lisätyssä 2 d kohdassa viitataan menettelyihin, joilla tällaiset paikalliset porrastukset hyväksytään. Sen mukaan paikallisessa mukauttamisessa on otettava huomioon muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät riskit ja kyseisen kolmannen maan tekemä yhteistyö laittomasti EU:hun tulleiden takaisinottamiseksi. 25 a artikla – Takaisinottoa koskeva yhteistyö –1 kohta: Yleisiä säännöksiä liiteasiakirjojen määrän rajaamisesta, 16 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta viisumimaksusta, diplomaattipassien haltijoiden maksuvapautuksesta, kymmenen päivän käsittelyajasta ja toistuvaisviisumien myöntämisestä ei sovelleta sellaisten kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät objektiivisten ja merkityksellisten kriteerien pohjalta tarkastellen tee takaisinottoon liittyvää yhteistyötä. Rajoittavien toimenpiteiden täytäntöönpanosta säädetään tarkemmin 5 kohdassa tarkoitetussa täytäntöönpanosäädöksessä.

–2 kohta: Komissio arvioi säännöllisesti kolmansien maiden yhteistyötä takaisinotossa tiettyjen indikaattoreiden perusteella. –3 kohta: Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa tietyn kolmannen maan osalta esiintyvistä merkittävistä ja jatkuvista käytännön ongelmista takaisinotossa 2 kohdassa vahvistettujen indikaattoreiden perusteella. –4 kohta: Komissio tarkastelee jäsenvaltioiden ilmoituksia kuukauden kuluessa. –5 kohta: Jos komissio katsoo jäsenvaltion ilmoituksen analysoituaan, että toimenpiteet ovat tarpeen, se antaa täytäntöönpanosäädöksen, jolla keskeytetään tilapäisesti tiettyjen säännösten soveltaminen tai sovelletaan tiettyjä säännöksiä tilapäisesti (ks. 1 kohta) kyseisen kolmannen maan kaikkiin kansalaisiin tai tiettyihin kansalaisryhmiin. –6 kohta: Komissio arvioi jatkuvasti kyseisen kolmannen maan tosiasiallista yhteistyötä takaisinotossa mukauttaakseen rajoittavien toimenpiteiden soveltamista tai lopettaakseen sen. –7 kohta: Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle takaisinottoon liittyvän yhteistyön edistymisestä viimeistään kuusi kuukautta täytäntöönpanosäädöksen voimaantulon jälkeen. 27 artikla – Viisumitarran täyttöohjeet –Artiklan 1 kohta korvataan siten, että viisumitarran täyttämistä koskeva liite VII kumotaan ja komissiolle annetaan toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksellä tarkemmat säännöt viisumitarran täyttämisestä. –Artiklan 2 kohtaa muutetaan viisumitarraan merkittäviä kansallisia huomautuksia koskevien säännösten tiukentamiseksi. –Artiklan 4 kohtaa muutetaan sen varmistamiseksi, että ainoastaan kertaviisumi voidaan täyttää käsin. 29 artikla – Viisumitarran kiinnittäminen –Artiklan 1 kohtaa muutetaan liitteen VIII kumoamisen vuoksi. –Artiklaan lisätään uusi 1 a kohta, jossa annetaan komissiolle toimivalta antaa viisumitarran kiinnittämistä koskevia toimintaohjeita täytäntöönpanosäädöksellä. 31 artikla – Muiden jäsenvaltioiden keskusviranomaisille ilmoittaminen –Artiklan 2 kohtaa muutetaan 22 artiklan (ennalta kuuleminen) muutosten mukaisesti, jotta voidaan taata riittävän aikainen tiedonkulku muille jäsenvaltioille. 32 artikla – Viisumin epääminen –Artiklan 1 kohdan a alakohtaan lisätään uusi iia alakohta lentokentän kauttakulkuviisumia koskevan aiemman puutteen korjaamiseksi.

–Artiklan 3 kohta korvataan siten, että jäsenvaltioiden on toimitettava tarkat tiedot muutoksenhakumenettelyistä ja näiden menettelyjen on annettava mahdollisuus oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa (ks. unionin tuomioistuimen tuomio asiassa C-403/16). –Artiklan 4 kohta poistetaan, koska on poistettu säännös, jonka mukaan tietyt asiat käsittelee edustettu jäsenvaltio edustavan jäsenvaltion sijasta. 36 artikla – Viisumin myöntäminen ulkorajalla kauttakulkumatkalla oleville merimiehille –Artiklan 2 kohta poistetaan. –Artiklaan lisätään 3 kohta, jossa annetaan komissiolle toimivalta antaa täytäntöönpanosäädöksellä toimintaohjeita viisumien myöntämiseksi merimiehille ulkorajoilla. 36 a artikla – Erityisjärjestelyn mukaisesti ulkorajalla haettavat viisumit –Lyhytaikaisen matkailun (enintään seitsemän päivää) edistämiseksi lisätään viisumien myöntämistä ulkorajalla koskeva säännös, joka poikkeaa yleisistä säännöistä. Jäsenvaltioille sallitaan viisumien myöntäminen ulkorajalla erityisjärjestelyissä, joihin sovelletaan tiukkoja vaatimuksia. Järjestelystä on ilmoitettava ja sen käytännön toteutuksesta on julkaistava tiedot. Tarkemmilla säännöksillä vahvistetaan suojatoimet, joilla minimoidaan laittomaan muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät riskit erityisesti rajaamalla tällaisten järjestelyjen kesto neljään kuukauteen ja niiden soveltamisala sellaisten maiden kansalaisiin, jotka sijaitsevat maarajan ylityspaikan vieressä tai joista on suora laivayhteys merirajan ylityspaikkaan. Erikoiskoulutetun henkilöstön on tutkittava asianmukaisten rakenteiden mukaisesti kaikkien maahantuloedellytysten täyttyminen. Jos viisumi myönnetään, se on voimassa ainoastaan sen myöntäneessä jäsenvaltiossa yhtä maahantuloa ja enintään seitsemän päivän oleskelua varten. Tällaisia järjestelmiä voidaan soveltaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden kansalaisiin, jotka ovat tehneet takaisinottosopimuksen ja joiden osalta ei ole otettu käyttöön 25 a artiklassa tarkoitettua mekanismia. 37 artikla – Viisumipalveluiden järjestäminen –Artiklan 3 kohtaa muutetaan siten, että sallitaan sähköinen arkistoiminen ja lyhennetään arkistoinnin vähimmäiskestoa. 38 artikla – Hakemusten käsittelyä ja konsulaattien valvontaa varten tarvittavat resurssit –Artiklaan lisätään uusi 1 a kohta sen varmistamiseksi, että viisumien käsittelyn luotettavuudesta huolehditaan ja sitä valvotaan asianmukaisesti. 40 artikla – Konsulaattien organisointi ja yhteistyö –Sääntöjen joustavuutta on lisätty, jotta jäsenvaltiot voivat optimoida resurssiensa käytön, laajentaa konsuliedustuksen kattavuutta ja kehittää yhteistyötä. –Artiklan 1 kohdan toinen virke on vanhentunut, koska hakemusten jättäminen konsulaatteihin ei ole enää perusperiaate. Sen vuoksi se poistetaan. –Artiklan 2 kohdan b alakohta muotoillaan uudelleen, koska entinen 41 artikla kumotaan ja koska ulkoistamista ei enää pidetä viimeisenä keinona.

41 artikla – Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö –Tämä artikla kumotaan, koska siinä esitetyt vaihtoehdot ovat osoittautuneet toteuttamiskelvottomiksi. Tarkistettu 40 artikla antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden kehittää yhteistyötä joustavammalla tavalla. – 43 artikla – Yhteistyö ulkoisten palveluntarjoajien kanssa –Artiklan 3 kohta poistetaan, koska jäsenvaltiot laativat ulkoisten palveluntarjoajien kanssa tehtävät yleissopimukset yleensä keskustasolla. –Artiklan 6 kohdan a alakohtaan lisätään viittaus hakijoille annettaviin pakollisiin tietoihin. –Saman kohdan e alakohtaa muutetaan 10 ja 40 artiklan muuttamisen vuoksi. –Artiklan 7 kohtaa muutetaan laajentamalla sitä, minkälaiset yksiköt voivat osallistua tarjouskilpailuihin. –Artiklan 9 kohtaa muutetaan, jotta voidaan ottaa huomioon uusi tietosuojalainsäädäntö ja varmistaa, että jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaiset valvovat sitä, että ulkoiset palveluntarjoajat noudattavat tietosuojasääntöjä. –Artiklan 11 kohtaa muutetaan sen korostamiseksi, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että ulkoiset palveluntarjoajat antavat hakijoille kaikki 47 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tiedot. Lisäksi muutoksella vahvistetaan jäsenvaltioiden velvollisuutta valvoa ulkoisia palveluntarjoajia. –Artiklaan lisätään uusi 11 a kohta, jossa velvoitetaan jäsenvaltiot raportoimaan komissiolle vuosittain yhteistyöstään ulkoisten palveluntarjoajien kanssa ja näiden valvonnasta. – 44 artikla – Tietojen salaaminen ja suojattu siirtäminen –Artiklan 1, 2 ja 3 kohtaa muutetaan sen vuoksi, että 8 artiklasta on poistettu viittaukset edustetun jäsenvaltion osallistumiseen. 45 artikla – Jäsenvaltioiden yhteistyö kaupallisten organisaatioiden kanssa –Artiklan 1 kohtaa muutetaan, koska 2 artiklan 11 kohta, jossa määritellään kaupallinen organisaatio, kumotaan. –Artiklan 3 kohtaa muutetaan, koska siinä toistetaan 21 artiklan 3 kohdan e alakohdassa vahvistettu yleinen sääntö sen varmistamisesta, että hakijalla on asianmukainen matkasairausvakuutus. 47 artikla –Artiklan 1 kohdan c alakohtaa muutetaan, koska 41 artikla kumotaan.

48 artikla – Paikallinen Schengen-yhteistyö –Artiklan 1 kohdan sanamuotoa muutetaan, jotta paikallisen Schengen-yhteistyön pakollisuus käy selvemmäksi. –Artiklan 1 a kohdan ensimmäistä virkettä ja a ja b alakohtaa muutetaan, jotta niissä säädetään, että liiteasiakirjoista ja toistuvaisviisumien porrastuksen paikallisesta täytäntöönpanosta laaditaan yhtenäiset luettelot paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa. –Artiklan 2 kohta kumotaan ja sen sisältö siirretään 1 a kohtaan. –Artiklan 3 kohdan a alakohtaa muutetaan siten, että paikallistasolla vaihdetaan tilastotietoja viisumeista neljännesvuosittain (eikä kuukausittain). –Saman 3 kohdan b alakohtaa muutetaan sen korostamiseksi, mistä asioista paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa olisi keskusteltava (ja mitä asioita olisi arvioitava). –Artiklaan lisätään 6 a kohta, jossa säädetään, että komissio laatii paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa laadittujen vuosiraporttien pohjalta vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. –Asetuksen 50 artikla kumotaan, koska liitteet VII, VIII ja IX kumotaan. Muita liitteitä muutetaan täysimääräisellä lainsäädäntömenettelyllä. 50 a ja 50 b artikla – Siirretyn säädösvallan ja kiireellisen menettelyn käyttäminen –Nämä artiklat lisätään SEUT-sopimuksen 290 artiklan määräysten huomioon ottamiseksi. 51 artikla – Viisumisäännöstön käytännön soveltamista koskevat ohjeet –Tätä artiklaa muutetaan 52 artiklan 2 kohdan säännösten huomioon ottamiseksi. 52 artikla – Komiteamenettely –Tämä artikla korvataan artiklalla, jossa otetaan huomioon asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaista komission täytäntöönpanovallan käyttöä koskevat säännökset. 2 artikla – Seuranta ja arviointi Nämä ovat säädösten seurantaa ja arviointia koskevat vakiosäännökset.

3 artikla – Voimaantulo –Artiklan 1, 2 ja 4 kohta: Kyseessä ovat vakiolausekkeet asetuksen voimaantulosta ja soveltamisesta jäsenvaltioissa sellaisenaan. Asetuksen soveltamista lykätään [kuudella kuukaudella] sen voimaantulosta. Liitteet –Liite I (hakemuslomake) korvataan yksinkertaisemmalla ja selkeämmällä. –Liite V (tiettyjen kolmansien maiden myöntämät oleskeluluvat, joiden haltijat on vapautettu lentokentän kauttakulkuviisumia koskevasta vaatimuksesta) korvataan ajantasaistetuilla tiedoilla. –Liite VI (vakiolomake viisumin epäämisen, mitätöimisen tai kumoamisen perusteluista ilmoittamista varten) korvataan, jotta epäämisen perusteluista ja kielteistä päätöstä koskevista muutoksenhakumenettelyistä voidaan antaa tarkempaa tietoa. –Liitteet VII, VIII ja IX kumotaan. –Liite X (luettelo vähimmäisvaatimuksista, jotka on sisällytettävä oikeudelliseen välineeseen, kun kyseessä on ulkoisten palveluntarjoajien kanssa tehtävä yhteistyö) korvataan tarkempien tietojen lisäämiseksi tietyistä oikeudelliseen välineeseen sisällytettävistä seikoista. 2018/0061 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Lyhytaikaisia viisumeita koskeva Euroopan unionin yhteinen politiikka on ollut olennainen osa sisärajattoman alueen muodostamista. Viisumipolitiikan olisi vastaisuudessakin oltava keskeinen väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa ja samalla autetaan turvallisuuteen ja unioniin suuntautuvaan laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien torjunnassa.

(2)Unionin olisi käytettävä viisumipolitiikkaansa yhteistyössään kolmansien maiden kanssa ja varmistaakseen paremman tasapainon muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien huolien, talousnäkökohtien ja yleisten ulkosuhteiden välillä. (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 810/2009 vahvistetaan menettelyt ja edellytykset viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. (4)Viisumien hakumenettelyn tulisi olla hakijoille mahdollisimman helppo. Olisi tehtävä selväksi, mikä jäsenvaltio on toimivaltainen tutkimaan viisumihakemuksen erityisesti silloin, kun suunniteltu vierailu suuntautuu useaan jäsenvaltioon. Milloin mahdollista, jäsenvaltioiden olisi sallittava hakemuslomakkeiden täyttäminen ja toimittaminen sähköisesti. Menettelyn eri vaiheille olisi asetettava määräajat erityisesti, jotta matkustajat voivat suunnitella matkoja etukäteen ja välttää ruuhka-aikoja konsulaateissa. (5)Jäsenvaltioita ei pitäisi velvoittaa ylläpitämään mahdollisuutta hakemusten jättämiseen suoraan niiden konsulaatteihin sellaisissa paikoissa, joissa ulkoinen palveluntarjoaja on valtuutettu keräämään viisumihakemukset niiden puolesta, rajoittamatta kuitenkaan direktiivissä 2004/38/EY ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioille asetettuja velvoitteita. (6)Viisumimaksulla olisi varmistettava riittävät taloudelliset resurssit viisumihakemusten käsittelystä aiheutuvien kulujen kattamiseksi, mukaan lukien asianmukaiset rakenteet ja riittävä henkilöstö, jotta voidaan varmistaa viisumihakemusten käsittelyn laatu ja luotettavuus. Viisumimaksun määrää olisi tarkistettava kahden vuoden välein objektiivisten kriteerien perusteella. (7)Jotta sellaisten kolmansien maiden kansalaiset, joilta vaaditaan viisumi, voisivat jättää viisumihakemuksensa asuinmaassaan, vaikka mikään jäsenvaltio ei olisi siellä läsnä hakemusten keräämistä varten, ulkoisten palveluntarjoajien pitäisi voida tarjota tähän tarvittavaa palvelua maksusta, jonka määrä ylittää yleisen enimmäistason. (8)Edustusjärjestelyjä olisi yksinkertaistettava ja jäsenvaltioiden välisen edustusjärjestelyistä sopimisen esteitä olisi vältettävä. Edustavan jäsenvaltion olisi vastattava viisumihakemusten koko käsittelystä ilman, että edustettu jäsenvaltio osallistuu siihen. (9)Jäsenvaltioiden konsulaattien hallinnollisen rasituksen keventämiseksi ja usein tai säännöllisesti matkustavien henkilöiden matkustamisen sujuvoittamiseksi olisi myönnettävä pitkään voimassa olevia toistuvaisviisumeita objektiivisesti määritettyjen yhteisten kriteerien mukaisesti ja rajoittamatta niitä tiettyihin matkan tarkoituksiin tai hakijaryhmiin. (10)Koska paikallisissa olosuhteissa on eroja etenkin muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien riskien osalta ja koska unionin suhteet eri maihin ovat erilaisia, eri paikoissa sijaitsevien jäsenvaltioiden diplomaattisten edustustojen ja konsulaattien olisi arvioitava tarvetta mukauttaa yleisiä säännöksiä joko suotuisamman tai rajoittavamman soveltamisen mahdollistamiseksi. Suotuisammissa lähestymistavoissa pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämiseen olisi otettava huomioon erityisesti mahdolliset kauppasopimukset, joita sovelletaan liiketoiminnan harjoittajien liikkuvuuteen, sekä kolmansien maiden yhteistyö laittomien maahanmuuttajien takaisinottamiseksi. (11)Jos tietyt kolmannet maat eivät tee yhteistyötä ottaakseen takaisin kiinni otettuja laittomasti oleskelevia kansalaisiaan eivätkä tee tehokasta yhteistyötä palauttamisprosessissa, tiettyjä asetuksen (EY) N:o 810/2009 säännöksiä olisi sovellettava väliaikaisesti rajoittavasti objektiivisiin kriteereihin perustuvan avoimen mekanismin mukaisesti kolmannen maan yhteistyön lisäämiseksi laittomien maahanmuuttajien takaisinotossa. (12)Hakijoilla, joiden viisumihakemus on hylätty, olisi oltava oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Hakemuksen hylkäämisestä annettavassa ilmoituksessa olisi annettava tarkemmat tiedot hylkäämisen perusteista ja kielteistä päätöstä koskevasta muutoksenhakumenettelystä. (13)Viisumien myöntämisen ulkorajalla olisi pysyttävä poikkeuksellisena. Lyhytaikaisen matkailun edistämiseksi jäsenvaltioiden olisi kuitenkin sallittava myöntää viisumeja ulkorajalla väliaikaisen järjestelyn nojalla, jonka käytännön toteutuksesta on ilmoitettava ja julkaistava tiedot. Tällaisten järjestelyjen soveltamisalan olisi oltava rajattu, ja niissä olisi noudatettava viisumihakemusten käsittelyä koskevia yleisiä sääntöjä. Myönnetyn viisumin voimassaolo olisi rajoitettava sen myöntäneen jäsenvaltion alueelle. (14)Paikallinen Schengen-yhteistyö on olennaisen tärkeää sekä yhteisen viisumipolitiikan yhdenmukaisen soveltamisen että muuttoliike- ja turvallisuusriskin perusteellisen arvioinnin kannalta. Unionin edustustojen olisi koordinoitava kussakin paikassa sijaitsevien jäsenvaltioiden diplomaatti- ja konsuliedustustojen yhteistyötä ja vuorovaikutusta. Niiden olisi arvioitava tiettyjen säännösten käytännön soveltamista paikallisten olosuhteiden ja muuttoliikkeeseen liittyvän riskin perusteella. (15)Jäsenvaltioiden olisi seurattava tarkasti ja säännöllisesti ulkoisten palveluntarjoajien toimia varmistaakseen ulkoisille palveluntarjoajille annettuja tehtäviä sääntelevän oikeudellisen välineen noudattamisen. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava komissiolle vuosittain yhteistyöstä ulkoisten palveluntarjoajien kanssa ja niiden valvonnasta. Jäsenvaltioiden olisi huolehdittava siitä, että viisumihakemusten koko käsittelyprosessia ja yhteistyötä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa valvoo kotimaasta lähetetty henkilöstö. (16)Olisi säädettävä joustavista säännöistä, jotta jäsenvaltiot voisivat jakaa resursseja parhaalla mahdollisella tavalla ja lisätä konsuliedustuksen kattavuutta. Jäsenvaltioiden (Schengen-viisumikeskusten) keskinäistä yhteistyötä voidaan tehdä missä tahansa paikallisiin olosuhteisiin soveltuvassa muodossa, jotta voidaan lisätä konsuliedustuksen maantieteellistä kattavuutta, vähentää jäsenvaltioiden kustannuksia, lisätä unionin näkyvyyttä ja parantaa viisuminhakijoille tarjottavaa palvelua. (17)Jäsenvaltioiden kehittämät sähköiset viisumihakemusjärjestelmät auttavat hakumenettelyjen helpottamisessa hakijoiden ja konsulaattien kannalta. Olisi kehitettävä yhteinen ratkaisu menettelyn digitalisoimiseksi kokonaan hyödyntäen viimeaikaista lainsäädännön ja teknologian kehitystä. (18)Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen kolmannen osan IV osaston määräysten nojalla, Tanska päättää edellä mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se sen osaksi kansallista lainsäädäntöään. (19)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Yhdistynyt kuningaskunta ei osallistu neuvoston päätöksen 2000/365/EY mukaisesti. Yhdistynyt kuningaskunta ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Yhdistynyttä kuningaskuntaa eikä sitä sovelleta Yhdistyneeseen kuningaskuntaan. (20)Tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joihin Irlanti ei osallistu neuvoston päätöksen 2002/192/EY mukaisesti. Irlanti ei sen vuoksi osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Irlantia eikä sitä sovelleta Irlantiin. (21)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa tarkoitettuun alaan.

(22)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/146/EY 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (23)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan B kohdassa, tarkasteltuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/350/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (24)Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. (25)Bulgarian ja Romanian osalta tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 12 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. (26)Kroatian osalta tämä asetus on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös. (27)Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 810/2009 olisi muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 810/2009 seuraavasti: 1)Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: ”1. Tällä asetuksella vahvistetaan edellytykset ja menettelyt viisumien myöntämiseksi sellaisia jäsenvaltioiden alueella oleskeluja varten, joiden on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana.” 2)Muutetaan 2 artikla seuraavasti: a)Korvataan 2 kohdan a alakohta seuraavasti: ”a) jäsenvaltioiden alueella oleskeluun, jonka on tarkoitus kestää enintään 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana; tai”. b)Korvataan 7 kohta seuraavasti: ”7. ’tunnustetulla matkustusasiakirjalla’ yhden tai useamman jäsenvaltion tunnustamaa matkustusasiakirjaa ulkorajojen ylittämistä ja viisumin kiinnittämistä varten Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1105/2011/EU mukaisesti;”. c)Kumotaan 11 kohta. d)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”12. ’merimiehellä’ henkilöä, joka on työsuhteessa tai muutoin toimii tai työskentelee jossakin ominaisuudessa mertakulkevalla tai kansainvälisillä sisävesillä liikennöivällä aluksella.” 3)Korvataan 3 artiklan 5 kohdan b ja c alakohta seuraavasti:

”b) kolmansien maiden kansalaiset, joilla on voimassa oleva oleskelulupa, jonka on myöntänyt jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jokin sellainen jäsenvaltio, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jokin liitteessä V mainittu Andorran, Kanadan, Japanin, San Marinon tai Amerikan yhdysvaltojen myöntämä voimassa oleva oleskelulupa, joka takaa haltijalleen rajoittamattoman paluuoikeuden, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on oleskelulupa Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevia alueita (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) varten; c) kolmansien maiden kansalaiset, joilla on jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, tai jossakin sellaisessa jäsenvaltiossa, joka ei vielä sovella Schengenin säännöstöä täysimääräisesti, tai jossakin Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolena olevassa maassa tai Kanadassa, Japanissa tai Amerikan yhdysvalloissa voimassa oleva viisumi, tai kolmansien maiden kansalaiset, joilla on Alankomaiden kuningaskunnan Karibialla sijaitsevilla alueilla (Aruba, Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) voimassa oleva viisumi, kun he matkustavat viisumin myöntäneeseen maahan tai johonkin muuhun kolmanteen maahan tai kun he palaavat viisumin myöntäneestä maasta käytettyään kyseistä viisumia;”. 4)Korvataan 4 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen henkilötarkastuksista vastaavat jäsenvaltioiden viranomaiset voivat käsitellä hakemuksia ja tehdä niistä päätöksiä jäsenvaltioiden ulkorajoilla 35, 36 ja 36 a artiklan mukaisesti.” 5)Korvataan 5 artiklan 1 kohdan b alakohta seuraavasti: ”b) jos matka sisältää useamman kuin yhden kohteen tai jos tarkoituksena on matkustaa useita kertoja kahden kuukauden aikana, jäsenvaltio, jonka alue on matkan tai matkojen pääasiallinen kohde päivinä lasketun oleskelun keston osalta; tai”. 6)Muutetaan 8 artikla seuraavasti: a)Kumotaan 2 kohta. b)Korvataan 3 ja 4 kohta seuraavasti: ”3. Silloin kun edustus rajoittuu hakemusten keruuseen, asiakirjojen ja tietojen keruu ja siirtäminen edustetulle jäsenvaltiolle on suoritettava noudattaen asiaankuuluvia tietosuojaa ja -turvallisuutta koskevia sääntöjä. 4. Edustavan ja edustetun jäsenvaltion välillä sovitaan kahdenvälisestä järjestelystä. Järjestelyssä a) on määriteltävä edustuksen kesto, jos kyseessä on vain tilapäinen järjestely, ja sen päättymiseen liittyvät menettelyt; b) voidaan määrätä, erityisesti jos edustetulla jäsenvaltiolla on asianomaisessa kolmannessa maassa konsulaatti, että edustettu jäsenvaltio antaa käyttöön tiloja, henkilöstöä ja varoja;”. c)Korvataan 7 ja 8 kohta seuraavasti: ”7. Edustetun jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle edustusjärjestelyjen tekemisestä tai niiden voimassaolon päättymisestä viimeistään kuukautta ennen kuin ne tulevat voimaan tai niiden voimassaolo päätetään paitsi, jos kyseessä on ylivoimainen este. 8. Edustavan jäsenvaltion konsulaatin on ilmoitettava samaan aikaan 7 kohdassa annettavan ilmoituksen kanssa sekä muiden jäsenvaltioiden konsulaateille että asianomaisella alueella toimivalle Euroopan unionin edustustolle edustusjärjestelyistä tai niiden voimassaolon päättymisestä.” d)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”10. Jos ylivoimainen tekninen este pitkittyy, jäsenvaltion on pyydettävä toista jäsenvaltiota edustamaan sitä kyseisessä paikassa tilapäisesti kaikkien viisuminhakijoiden tai tiettyjen viisuminhakijaryhmien osalta.” 7)Muutetaan 9 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”Hakemuksen saa jättää aikaisintaan kuusi kuukautta tai työtehtäviään suorittavien merimiesten osalta aikaisintaan yhdeksän kuukautta ennen suunnitellun vierailun alkua, ja se on yleensä jätettävä viimeistään 15 kalenteripäivää ennen suunnitellun vierailun alkua.” b)Korvataan 4 kohta seuraavasti: c)”4. Rajoittamatta 13 artiklan soveltamista hakemuksen voi jättää a) hakija; b) 45 artiklassa tarkoitettu akkreditoitu kaupallinen organisaatio; c) ammatillinen, kulttuuri-, urheilu- tai koulutusyhdistys tai -laitos jäsentensä puolesta.” d)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”5. Hakijan ei voida vaatia käyvän henkilökohtaisesti useammassa kuin yhdessä toimipaikassa hakemuksen jättämiseksi.” 8)Muutetaan 10 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”Hakemusta jättäessään hakijoiden on käytävä henkilökohtaisesti jättämässä sormenjälkensä 13 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä 7 kohdan b alakohdan mukaisesti.” b)Kumotaan 2 kohta. 9)Muutetaan 11 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: ”1. Jokaisen hakijan on jätettävä liitteen I mukainen hakemuslomake käsin tai sähköisesti täytettynä ja käsin tai sähköisesti allekirjoitettuna.” b)Lisätään 1 a kohta seuraavasti: ”1 a. Jos käytetään sähköistä hakemuslomaketta, sen sisällön on vastattava liitteessä I olevaa mallia.” c)Korvataan 3 kohta seuraavasti: d)”3. Lomakkeen on oltava saatavilla vähintään seuraavilla kielillä: a) sen jäsenvaltion virallisella kielellä tai virallisilla kielillä, johon viisumia haetaan; ja

b) konsulaatin sijaintimaan virallisella kielellä tai virallisilla kielillä. Edellä a alakohdassa tarkoitetun kielen tai tarkoitettujen kielten lisäksi lomake voidaan pitää saatavilla millä tahansa yhdellä tai useammalla muulla Euroopan unionin toimielinten virallisella kielellä.” e)Kumotaan 4 kohta. 10)Muutetaan 14 artikla seuraavasti: a)Korvataan 4 ja 5 kohta seuraavasti: ”4. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että hakijat esittävät ylläpitositoumusta tai yksityistä majoitussitoumusta tai näitä molempia koskevan selvityksen täyttämällä kunkin jäsenvaltion laatiman lomakkeen. Kyseisessä lomakkeessa on ilmoitettava erityisesti a) onko se tarkoitettu ylläpitositoumusta vai yksityistä majoitussitoumusta koskevaa selvitystä varten; b) onko ylläpitäjänä toimiva tai kutsun esittänyt taho yksityishenkilö, yritys vai organisaatio; c) ylläpitäjänä toimivan tai kutsun esittäneen tahon henkilöllisyys ja yhteystiedot; d) hakija tai hakijat; e) majoituspaikan osoite; f) oleskelun kesto ja tarkoitus; g) mahdolliset perhesiteet ylläpitäjänä toimivaan tai kutsun esittäneeseen henkilöön; h) asetuksen (EY) N:o 767/2008 37 artiklan 1 kohdassa edellytetyt tiedot. Lomake on laadittava jäsenvaltion virallisen kielen tai virallisten kielten lisäksi vähintään yhdellä muulla unionin toimielinten virallisella kielellä. Lomakkeen malli on annettava tiedoksi komissiolle. 5. Jäsenvaltioiden konsulaattien on arvioitava 48 artiklassa tarkoitetun paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa 1 kohdassa vahvistettujen vaatimusten täyttyminen ottaen huomioon paikalliset olosuhteet sekä muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät riskit.” b)Lisätään 5 a kohta seuraavasti: ”5 a. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä kullakin toimialueella käytettävän liiteasiakirjojen yhtenäisen luettelon 48 artiklassa tarkoitettujen paikallisten olosuhteiden huomioon ottamista varten. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” 11)Muutetaan 15 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1. Yhtenäistä viisumia yhtä maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka kattaa lääketieteellisistä syistä kotimaahan palauttamisesta, hätätilanteessa annettavasta sairaanhoidosta ja hätätilanteessa annettavasta sairaalahoidosta tai kuolemasta suunnitellun jäsenvaltioiden alueella oleskelun aikana mahdollisesti aiheutuvat kulut.” b)Korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: ”2. Yhtenäistä viisumia useampaa maahantuloa varten hakevien on osoitettava, että heillä on riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka on voimassa ensimmäisen suunnitellun vierailun ajan.” 12)Muutetaan 16 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti: ”1. Hakijan on maksettava 80 euron viisumimaksu. 2. Vähintään 6-vuotiaista mutta alle 12-vuotiaista lapsista viisumimaksu on 40 euroa.” b)Lisätään 2 a kohta seuraavasti: ”2 a. Sovellettava viisumimaksu on 160 euroa, jos komissio 25 a artiklan 5 kohdan mukaisesti näin päättää.” c)Kumotaan 3 kohta. d)Korvataan 4 kohdan c alakohta seuraavasti: ”c) neuvoston direktiivin 2005/71/EY mukaisesti tieteellistä tutkimusta tai tieteelliseen seminaariin tai konferenssiin osallistumista varten matkustavat kolmansien maiden tutkijat;”. e)Kumotaan 5 kohdan toinen alakohta. f)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”8 a. Komissio arvioi tarvetta tarkistaa 16 artiklan 1, 2 ja 2 a alakohdassa vahvistettujen viisumimaksujen määrää kahden vuoden välein ottaen huomioon objektiiviset perusteet, kuten Eurostatin julkaiseman EU:n laajuisen yleisen inflaatioasteen ja jäsenvaltioiden virkamiesten palkkojen painotetun keskiarvon, ja muuttaa tarvittaessa viisumimaksujen määrää delegoiduilla säädöksillä.” 13)Muutetaan 17 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohdan ensimmäinen virke seuraavasti: ”Jäljempänä 43 artiklassa tarkoitettu ulkoinen palveluntarjoaja voi periä palvelumaksun.” b)Kumotaan 3 kohta. c)Lisätään 4 a kohta seuraavasti:

”4 a. Poiketen siitä, mitä 4 kohdassa säädetään, palvelumaksu ei saa ylittää viisumimaksun määrää kolmansissa maissa, joiden kansalaisilta vaaditaan viisumi ja joissa yhdelläkään jäsenvaltiolla ei ole konsulaattia, joka voisi kerätä viisumihakemukset.” d)Kumotaan 5 kohta. 14)Muutetaan 21 artikla seuraavasti: a)Korvataan 3 kohdan e alakohta seuraavasti: ”e) että hakijalla on tarvittaessa riittävä ja voimassa oleva matkasairausvakuutus, joka kattaa suunnitellun oleskelun ajan tai yhtenäistä toistuvaisviisumia haettaessa ensimmäisen suunnitellun oleskelun ajan.” b)Korvataan 4 kohta seuraavasti: ”4. Konsulaatin on tarvittaessa tarkistettava aikaisempien ja suunniteltujen oleskelujen pituus sen varmistamiseksi, ettei hakija ole ylittänyt jäsenvaltioiden alueella sallitun oleskelun enimmäiskestoa, riippumatta pitkäaikaista oleskelua varten myönnetyn kansallisen viisumin tai oleskeluluvan nojalla sallitusta mahdollisesta oleskelusta.” c)Korvataan 8 kohta seuraavasti: ”8. Konsulaatit voivat hakemusta tutkiessaan perustelluissa tapauksissa järjestää hakijan haastattelun ja pyytää lisäasiakirjoja.” 15)Muutetaan 22 artikla seuraavasti: a)Korvataan 2 ja 3 kohta seuraavasti: ”2. Kuultujen keskusviranomaisten on annettava lopullinen vastauksensa mahdollisimman pian ja viimeistään seitsemän kalenteripäivän kuluessa kuulemisesta. Jos vastausta ei ole annettu tässä määräajassa, katsotaan, ettei niillä ole perusteita vastustaa viisumin myöntämistä. 3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kyseistä ennalta kuulemista koskevan vaatimuksen esittämisestä tai sen peruuttamisesta yleensä vähintään 15 kalenteripäivää ennen kuin sitä aletaan soveltaa. Nämä tiedot on annettava myös paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa asianomaisella alueella.” b)Kumotaan 5 kohta. 16)Muutetaan 23 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti: ”1. Hakemusta koskeva päätös on tehtävä 10 kalenteripäivän kuluessa päivästä, jona 19 artiklan mukaisesti tutkittavaksi otettu hakemus on jätetty. Tätä määräaikaa voidaan yksittäisissä tapauksissa jatkaa enintään 45 kalenteripäivään, erityisesti jos hakemusta on tarpeen tarkastella lähemmin.” b)Kumotaan 3 kohta. c)Muutetaan 4 kohta seuraavasti:

–i) Lisätään ba alakohta seuraavasti: ”ba) lentokentän kauttakulkuviisumin myöntämisestä 26 artiklan mukaisesti; tai”. –ii) Kumotaan d alakohta. 17)Muutetaan 24 artikla seuraavasti: a)Muutetaan 1 kohta seuraavasti: –i) Korvataan toisen alakohdan ensimmäinen virke seuraavasti: ”Viisumi voidaan myöntää yhtä tai useampaa maahantuloa varten.” –ii) Kumotaan kolmas alakohta. –iii) Korvataan neljäs alakohta seuraavasti: ”Rajoittamatta 12 artiklan a alakohdan soveltamista kertaviisumin voimassaoloaikaan sisältyy 15 kalenteripäivän lisäaika.” b)Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Pitkäaikaisia toistuvaisviisumeita myönnetään seuraaviksi voimassaoloajoiksi, ellei viisumin voimassaoloaika ylitä matkustusasiakirjan voimassaoloaikaa: a) voimassaoloaika yksi vuosi, jos hakija on hankkinut edeltävien kahden vuoden aikana kolme viisumia ja käyttänyt niitä sääntöjenmukaisesti; b) voimassaoloaika kaksi vuotta, jos hakija on aiemmin hankkinut vuoden voimassa olevan toistuvaisviisumin ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti; c) voimassaoloaika viisi vuotta, jos hakija on aiemmin hankkinut kaksi vuotta voimassa olevan toistuvaisviisumin ja käyttänyt sitä sääntöjenmukaisesti.” c)Lisätään uudet kohdat seuraavasti: ”2 a. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, myönnettävän viisumin voimassaoloaika voi olla lyhyempi yksittäisissä tapauksissa, joissa on perusteltua epäillä maahantulon edellytysten täyttymistä koko voimassaolon ajan. 2 b. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, jäsenvaltioiden konsulaattien on arvioitava 48 artiklassa tarkoitetun paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa tarvetta mukauttaa 2 kohdassa vahvistettuja toistuvaisviisumien myöntämistä koskevia sääntöjä paikallisten olosuhteiden tai muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvien riskien vuoksi suotuisampien tai rajoittavampien sääntöjen vahvistamiseksi 2 d kohdan mukaisesti. 2 c. Poiketen siitä, mitä 2 kohdassa säädetään, enintään 5 vuotta voimassa oleva toistuvaisviisumi voidaan myöntää hakijoille, jotka todistavat tarpeen tai perustelevat aikomuksen matkustaa usein ja/tai säännöllisesti, jos hakijat todistavat rehellisyytensä ja luotettavuutensa, erityisesti aiempien viisumien sääntöjenmukaisen käytön, taloudellisen tilanteensa lähtömaassa ja vilpittömän aikomuksensa poistua jäsenvaltioiden alueelta ennen hakemansa viisumin voimassaolon päättymistä. 2 d. Mikäli 2 b kohdassa tarkoitetun arvioinnin perusteella osoittautuu välttämättömäksi, komissio vahvistaa täytäntöönpanosäädöksillä säännöt kullakin alueella sovellettavista edellytyksistä 2 kohdassa tarkoitettujen toistuvaisviisumien myöntämiseksi, jotta voidaan ottaa huomioon paikalliset olosuhteet, muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät riskit ja kyseisen kolmannen maan yhteistyö laittomien maahanmuuttajien takaisinottamiseksi 25 a artiklan 2 kohdassa vahvistettujen indikaattoreiden valossa sekä kyseisen maan yleiset suhteet unionin kanssa. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

18)Lisätään uusi artikla seuraavasti: ”25 a artikla Takaisinottoon liittyvä yhteistyö 1. Edellä olevia 14 artiklan 6 kohtaa, 16 artiklan 1 kohtaa ja 5 kohdan b alakohtaa, 23 artiklan 1 kohtaa ja 24 artiklan 2 kohtaa ei sovelleta hakijoihin ja hakijaryhmiin, jotka ovat sellaisen kolmannen maan kansalaisia, jonka katsotaan tämän artiklan mukaisesti merkityksellisten ja objektiivisten kriteerien perusteella tekevän riittämätöntä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa laittomien maahanmuuttajien takaisinottamiseksi. Tämä artikla ei rajoita 24 artiklan 2 d kohdan nojalla komissiolle siirrettyä toimivaltaa. 2. Komissio arvioi säännöllisesti takaisinottoon liittyvää kolmansien maiden yhteistyötä ottaen huomioon erityisesti seuraavat indikaattorit: a)jäsenvaltioiden alueella laittomasti oleskelevien, kyseisestä kolmannesta maasta tulleiden henkilöiden palauttamista koskevien päätösten määrä; b)palauttamispäätösten kohteena olleiden henkilöiden tosiasiallisesti, mukaan lukien tarvittaessa unionin kanssa tehdyn tai kahdenvälisten palauttamissopimusten perusteella, toteutettujen palautusten määrän suhde prosentteina kyseisen kolmannen maan kansalaisista tehtyjen palauttamispäätösten määrään sekä sen alueen kautta kulkeneiden kolmansien maiden kansalaisten määrään; c)kyseisen kolmannen maan hyväksymien takaisinottopyyntöjen määrän suhde prosentteina sille esitettyjen pyyntöjen määrään. 3. Jäsenvaltio voi myös ilmoittaa komissiolle 2 kohdassa lueteltujen indikaattoreiden perusteella, jos sillä on merkittäviä ja jatkuvia käytännön ongelmia laittomien maahanmuuttajien takaisinottoon liittyvässä yhteistyössä jonkin kolmannen maan kanssa. 4. Komissio tarkastelee kaikkia 3 kohdan mukaisesti tehtyjä ilmoituksia kuukauden kuluessa. 5. Jos komissio katsoo 2 ja 4 kohdassa tarkoitetun analyysin perusteella, että jokin maa ei tee riittävästi yhteistyötä ja tämän vuoksi tarvitaan toimenpiteitä, se voi unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan huomioon ottaen antaa 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen täytäntöönpanosäädöksen, a)jolla keskeytetään tilapäisesti joko 14 artiklan 6 kohdan, 16 artiklan 5 kohdan b alakohdan, 23 artiklan 1 kohdan tai 24 artiklan 2 kohdan tai joidenkin niistä tai niiden kaikkien soveltaminen joko kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin tai b)jolla sovelletaan 16 artiklan 2 a kohdassa vahvistettua viisumimaksua kaikkiin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin tai tiettyihin sen kansalaisryhmiin. 6. Komissio arvioi jatkuvasti 2 kohdassa vahvistettujen indikaattoreiden pohjalta, voidaanko laittomien maahanmuuttajien takaisinottoa koskevan yhteistyön kolmannen maan kanssa todeta parantuneen merkittävästi, ja se voi ottaen huomioon myös unionin yleiset suhteet kyseiseen kolmanteen maahan päättää kumota 5 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen tai muuttaa sitä. 7. Komissio raportoi Euroopan parlamentille ja neuvostolle takaisinottoon liittyvän yhteistyön edistymisestä kyseisen kolmannen maan kanssa viimeistään kuusi kuukautta 5 kohdassa tarkoitetun täytäntöönpanosäädöksen voimaantulon jälkeen.” 19)Muutetaan 27 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 ja 2 kohta seuraavasti: ”1. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaiset ohjeet viisumitarran täyttämiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 2. Jäsenvaltiot voivat tehdä viisumitarran ”huomautuksia”-kenttään kansallisia merkintöjä. Nämä merkinnät eivät saa olla samoja kuin 1 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vahvistetut pakolliset tiedot, eikä niissä saa mainita tiettyä matkan tarkoitusta.” b)Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4. Kertaviisumin viisumitarran saa täyttää käsin ainoastaan ylivoimaisen teknisen esteen vuoksi. Käsin täytettyyn viisumitarraan ei saa tehdä muutoksia.” 20)Muutetaan 29 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Tulostettu viisumitarra on kiinnitettävä matkustusasiakirjaan.” b)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”1 a. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä yksityiskohtaiset ohjeet viisumitarran kiinnittämiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” 21)Muutetaan 31 artikla seuraavasti: a)Korvataan 2 kohta seuraavasti: ”2. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kyseisten tietojen ilmoittamista koskevan vaatimuksen käyttöönotosta tai sen peruuttamisesta vähintään 15 kalenteripäivää ennen kuin sitä aletaan soveltaa. Nämä tiedot on annettava myös paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa asianomaisella alueella.” b)Kumotaan 4 kohta. 22)Muutetaan 32 artikla seuraavasti: a)Lisätään 1 kohdan a alakohtaan iia alakohta seuraavasti: ”iia) ei perustele suunnitellun lentokentän kauttakulun tarkoitusta tai olosuhteita;”. b)Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Hakijoilla, joiden viisumihakemus on evätty, on oikeus muutoksenhakuun, johon kuuluvat menettelyn tietyssä vaiheessa oikeussuojakeinot tuomioistuimessa. Muutosta on haettava siltä jäsenvaltiolta, joka on tehnyt hakemusta koskevan lopullisen päätöksen, kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Jäsenvaltioiden on annettava hakijoille yksityiskohtaiset tiedot muutoksenhaun yhteydessä noudatettavasta menettelystä liitteen VI mukaisesti.” c)Kumotaan 4 kohta. 23)Muutetaan 36 artikla seuraavasti: a) Kumotaan 2 kohta. b) Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”2 a. Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä toimintaohjeet viisumien myöntämisestä rajalla merimiehille. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

24)Lisätään uusi artikla seuraavasti: ”36 a artikla Erityisjärjestelyn mukaisesti ulkorajalla haettavat viisumit 1. Jäsenvaltiot voivat lyhytaikaista matkailua edistääkseen ja tässä artiklassa säädetyin edellytyksin päättää sallia tilapäisesti viisumihakemusten jättämisen tietyissä maa- ja merirajojen ylityspaikoissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2016/399 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetut maahantulon edellytykset täyttäville henkilöille. 2. Tällaisen järjestelyn kesto on rajattava neljään kuukauteen kalenterivuoden aikana, ja edunsaajaryhmät on määriteltävä selvästi rajaten ulkopuolelle kolmansien maiden kansalaiset, jotka kuuluvat sellaiseen henkilöryhmään, jonka osalta vaaditaan 22 artiklan mukainen ennalta kuuleminen, sekä henkilöt, jotka eivät asu kyseisen maarajan ylityspaikan viereisessä maassa tai maassa, josta on suora laivayhteys kyseiseen merirajan ylityspaikkaan. Tällaisia järjestelyjä voidaan soveltaa ainoastaan sellaisten kolmansien maiden kansalaisiin, joiden kanssa on tehty takaisinottosopimus ja joiden osalta komissio ei ole tehnyt 25 a artiklan 5 kohdan mukaista päätöstä. 3. Kyseinen jäsenvaltio perustaa asianmukaiset rakenteet ja sijoittaa rajanylityspaikkaan erikoiskoulutettua henkilöstöä käsittelemään viisumihakemukset ja suorittamaan kaikki tarkastukset ja riskinarvioinnit 21 artiklan mukaisesti. 4. Erityisjärjestelyn mukaisesti myönnetty viisumi antaa oikeuden ainoastaan yhteen maahantuloon, se on voimassa ainoastaan sen myöntäneen jäsenvaltion alueella ja se antaa oikeuden enintään seitsemän kalenteripäivän oleskeluun. Viisumin voimassaoloon ei sovelleta lisäaikaa. 5. Jos viisumi evätään ulkorajalla erityisjärjestelyssä, jäsenvaltio ei voi asettaa asianomaiselle liikenteenharjoittajalle Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen 26 artiklassa vahvistettuja velvoitteita. 6. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista järjestelyistä komissiolle viimeistään kuusi kuukautta ennen niiden käyttöönottoa. Ilmoituksessa on määriteltävä järjestelyn edunsaajaryhmät, maantieteellinen soveltamisala ja käytännön toteuttamistapa sekä toimenpiteet, joilla varmistetaan tässä artiklassa vahvistettujen ehtojen täyttyminen. Komissio julkaisee ilmoituksen Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 7. Asianomaisen jäsenvaltion on toimitettava yksityiskohtainen täytäntöönpanokertomus komissiolle kolmen kuukauden kuluttua järjestelyn soveltamisen lopettamisesta. Kertomuksessa on esitettävä tiedot haettujen, myönnettyjen ja evättyjen viisumien määrästä (myös kyseisten henkilöiden kansalaisuudesta) ja oleskelun kestosta sekä paluuprosentti (mukaan lukien niiden henkilöiden kansalaisuus, jotka eivät poistuneet jäsenvaltion alueelta viisumin määräajan päättyessä).” 25)Korvataan 37 artiklan 3 kohta seuraavasti: (a)”3. Jäsenvaltioiden konsulaattien on arkistoitava hakemukset paperimuodossa tai sähköisesti. Kussakin asiakirjakansiossa on oltava tarvittavat tiedot, joista on mahdollista tarvittaessa rekonstruoida hakemusta koskevan päätöksenteon tausta. Hakemusasiakirjakansioita on säilytettävä vähintään vuosi alkaen päivästä, jona 23 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hakemusta koskeva päätös tehtiin, tai muutoksenhakumenettelyn loppuun saakka, jos päätökseen haetaan muutosta.” 26)Lisätään 38 artiklaan kohta seuraavasti: ”1 a. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että koko menettelyä, mukaan lukien yhteistyö ulkoisen palveluntarjoajan kanssa, valvoo kotimaasta lähetetty henkilöstö menettelyn kaikkien vaiheiden luotettavuuden takaamiseksi.” 27)Korvataan 40 artikla seuraavasti: ”40 artikla Konsulaattien organisointi ja yhteistyö 1. Kunkin jäsenvaltion on huolehdittava hakemuksiin liittyvien menettelyjen järjestämisestä.

2. Jäsenvaltioiden on a) varustettava konsulaattinsa ja viisumien myöntämisestä rajoilla vastaavat viranomaiset biometristen tunnisteiden keräämiseen tarvittavilla välineillä, samoin kuin kunniakonsuleidensa toimitilat, jos niissä on tarkoitus kerätä biometrisiä tunnisteita 42 artiklan mukaisesti; b) tehtävä yhteistyötä yhden tai useamman jäsenvaltion kanssa edustusjärjestelyjen tai minkä tahansa muunlaisen konsuliyhteistyön muodossa. 3. Jäsenvaltio voi tehdä yhteistyötä myös ulkoisen palveluntarjoajan kanssa 43 artiklan mukaisesti. 4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle konsulijärjestelyistään ja yhteistyöstä kullakin konsulaatin sijaintipaikkakunnalla. 5. Jos yhteistyö muiden jäsenvaltioiden kanssa lopetetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava täyden palvelun jatkuvuus.” 28)Poistetaan 41 artikla. 29)Muutetaan 43 artikla seuraavasti: a)Kumotaan 3 kohta. b)Muutetaan 6 kohta seuraavasti: –i) Korvataan a alakohta seuraavasti: ”a) yleisten tietojen antaminen viisumivaatimuksista 47 artiklan 1 kohdan a–c alakohdan mukaisesti ja hakemuslomakkeista;”. –ii) Korvataan e alakohta seuraavasti: ”e) tarvittaessa konsulaattiin tai ulkoisen palveluntarjoajan luo tehtävien hakijan ajanvarausten hoitaminen;”. c)Korvataan 7 kohta seuraavasti: ”7. Valitessaan ulkoista palveluntarjoajaa asianomaisen jäsenvaltion on arvioitava yrityksen luotettavuus ja vakavaraisuus sekä varmistuttava siitä, ettei eturistiriitaa ole olemassa. Tarkastelun on tarpeen mukaan katettava tarvittavat toimiluvat, kaupparekisteriin rekisteröityminen, yhtiöjärjestys ja sopimukset pankkien kanssa.” d)Korvataan 9 kohta seuraavasti: ”9. Jäsenvaltiot ovat vastuussa henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisesta, ja niiden on varmistettava, että tietosuojan valvontaviranomaiset valvovat ulkoista palveluntarjoajaa asetuksen (EU) 2016/679 51 artiklan 1 kohdan mukaisesti.” e)Muutetaan 11 kohta seuraavasti: –i) ”a) ulkoisen palveluntarjoajan hakijoille tarjoama 47 artiklan 1 kohdan a, b ja c alakohdan mukainen yleinen tiedotus viisumin hakemiseen liittyvistä kriteereistä, edellytyksistä ja menettelyistä sekä hakemuslomakkeiden sisällöstä;”.

–ii) Korvataan toinen alakohta seuraavasti: ”Asianomaisten jäsenvaltioiden konsulaattien on tätä varten tehtävä säännöllisesti ja vähintään kuuden kuukauden välein satunnaistarkastuksia ulkoisen palveluntarjoajan tiloissa. Jäsenvaltiot voivat sopia tämän säännöllisen valvonnan vastuun jakamisesta.” f)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”11 a. Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle kunkin vuoden 1 päivään tammikuuta mennessä yhteistyöstään kaikkialla maailmassa toimivien ulkoisten palveluntarjoajien kanssa sekä (liitteessä X olevassa C kohdassa tarkoitetusta) ulkoisten palveluntarjoajien valvonnasta.” 30)Korvataan 44 artikla seuraavasti: ”44 artikla Tietojen salaaminen ja suojattu siirtäminen 1. Kun on kyse jäsenvaltioiden keskinäisestä yhteistyöstä, yhteistyöstä ulkoisen palveluntarjoajan kanssa ja kunniakonsulien käytöstä, asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot salataan kokonaan riippumatta siitä, siirretäänkö ne sähköisesti vai fyysisesti sähköisellä tallennusvälineellä. 2. Kolmansissa maissa, joissa sähköisesti siirrettävien tietojen salaaminen on kielletty, asianomaiset jäsenvaltiot eivät saa sallia tietojen siirtämistä sähköisesti. Näissä tapauksissa asianomaisten jäsenvaltioiden on varmistettava, että jonkin jäsenvaltion konsulivirkamies siirtää sähköiset tiedot kokonaan salatussa muodossa fyysisesti sähköisellä tallennusvälineellä tai, jos tietojen siirtäminen tällä tavalla edellyttäisi suhteettomia tai kohtuuttomia toimenpiteitä, jossakin muussa turvallisessa ja suojatussa muodossa, esimerkiksi käyttämällä vakiintuneita toimijoita, joilla on kokemusta arkaluonteisten asiakirjojen ja tietojen kuljettamisesta asianomaisessa kolmannessa maassa. 3. Siirron turvallisuustaso on kaikissa tapauksissa mukautettava tietojen arkaluonteisuuteen.” 31)Muutetaan 45 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jäsenvaltiot voivat hyväksyä, että yksityinen hallinnollisia asioita hoitava toimisto, liikenneyritys tai matkatoimisto, kuten matkanjärjestäjä tai jälleenmyyjä, (kaupalliset organisaatiot) jättää hakemukset, mutta ei sitä, että se kerää biometriset tunnisteet.” b)Korvataan 3 kohta seuraavasti: ”3. Akkreditoituja kaupallisia organisaatioita on valvottava säännöllisesti satunnaistarkastuksin, joiden yhteydessä haastatellaan hakijoita joko henkilökohtaisesti tai puhelimitse, tarkistetaan matkat ja majoitus, ja tarpeen mukaan tarkistetaan myös ryhmän paluuseen liittyvät asiakirjat.” 32)Korvataan 47 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti: ”c) tieto siitä, mihin hakemus voidaan jättää (toimivaltainen konsulaatti tai ulkoinen palveluntarjoaja);”. 33)Muutetaan 48 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1. Jotta voidaan varmistaa, että yhteistä viisumipolitiikkaa sovelletaan yhdenmukaisella tavalla ottaen huomioon paikalliset olosuhteet, jäsenvaltioiden konsulaattien ja unionin edustustojen on tehtävä kullakin toimialueella yhteistyötä. Komissio antaa neuvoston päätöksen 2010/427/EU 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti tätä varten unionin edustustoille ohjeet tässä artiklassa säädettyjä koordinointitehtäviä varten.” b)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”1 a. Jäsenvaltiot ja komissio tekevät yhteistyötä erityisesti a) laatiakseen yhtenäisen luettelon hakijoilta 14 artiklan mukaisesti vaadittavista liiteasiakirjoista; b) valmistellakseen toistuvaisviisumien myöntämistä koskevan 24 artiklan 2 kohdan paikallista täytäntöönpanoa; c) varmistaakseen tarvittaessa yhteisen käännöksen hakemuslomakkeesta; d) laatiakseen luettelon konsulaatin sijaintimaan myöntämistä matkustusasiakirjoista ja päivittääkseen sitä säännöllisesti; e) laatiakseen yhteisen tiedotteen; f) valvoakseen tarvittaessa 25 a artiklan 5 ja 6 kohdassa säädettyjen poikkeusten täytäntöönpanoa.” c)Kumotaan 2 kohta. d)Korvataan 3 kohta seuraavasti: e)”3. Jäsenvaltioiden on vaihdettava paikallisen Schengen-yhteistyön puitteissa seuraavia tietoja: a) neljännesvuosittaiset tilastotiedot haetuista, myönnetyistä ja evätyistä yhtenäisistä viisumeista, alueellisesti rajoitetuista viisumeista ja lentokentän kauttakulkuviisumeista; b) tiedot muuttoliike- ja/tai turvallisuusriskien arviointia varten, erityisesti i) konsulaatin sijaintimaan sosioekonomisesta rakenteesta; ii) paikallisista tietolähteistä mukaan lukien sosiaaliturva, sairausvakuutus, verorekisterit, maahantuloa ja maastapoistumista koskevat tiedot; iii) väärien tai väärennettyjen asiakirjojen käytöstä; iv) laittoman maahanmuuton reiteistä; v) petollisen toiminnan suuntauksista;

vi) eväämistapausten suuntauksista; c) tiedot yhteistyöstä liikenneyritysten kanssa; d) tiedot vakuutusyhtiöistä, jotka tarjoavat asianmukaisia matkasairausvakuutuksia, mukaan lukien vakuutusten kattavuuden tarkistaminen ja mahdollinen ylivakuutus.” f)Lisätään uusi kohta seuraavasti: ”6 a. Kullakin toimialueella laaditaan vuosiraportti kunkin vuoden 31 päivään joulukuuta mennessä. Komissio laatii näiden raporttien pohjalta paikallisen Schengen-yhteistyön tilaa koskevan vuosikertomuksen, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.” 34)Poistetaan 50 artikla. 35)Lisätään uudet artiklat seuraavasti: ”50 a artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle määräämättömäksi ajaksi 16 artiklan 8 a kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 16 artiklan 8 a kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Edellä olevan 16 artiklan 8 a kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. 50 b artikla Kiireellinen menettely 1. Tämän artiklan nojalla annetut delegoidut säädökset tulevat voimaan viipymättä, ja niitä sovelletaan niin kauan kuin niitä ei vastusteta 2 kohdan mukaisesti. Kun delegoitu säädös annetaan tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, esitetään samalla ne perusteet, joiden vuoksi sovelletaan kiireellistä menettelyä. 2. Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat 50 a artiklan 5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti vastustaa delegoitua säädöstä. Siinä tapauksessa komissio kumoaa säädöksen viipymättä sen jälkeen, kun Euroopan parlamentin tai neuvoston päätös vastustaa sitä on annettu sille tiedoksi.” 36)Korvataan 51 ja 52 artikla seuraavasti: ”51 artikla

Tämän asetuksen käytännön soveltamista koskevat ohjeet Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä tämän asetuksen säännösten käytännön soveltamista koskevat toimintaohjeet. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 52 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 52 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea, jäljempänä ’viisumikomitea’. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.” 37)Korvataan liite I tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä. 38)Korvataan liite V tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. 39)Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä. 40)Kumotaan liitteet VII, VIII ja IX. 41)Korvataan liite X tämän asetuksen liitteessä IV olevalla tekstillä. 2 artikla Seuranta ja arviointi 1. Komissio laatii kolmen vuoden kuluttua [tämän asetuksen voimaantulosta] arvioinnin tämän asetuksen soveltamisesta. Tässä yleisarvioinnissa tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin sekä tämän asetuksen säännösten soveltamista. 2. Komissio toimittaa 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Komissio tekee arvioinnin perusteella tarvittaessa asianmukaiset ehdotukset. 3 artikla 1. Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2. Sitä sovelletaan [kuuden kuukauden kuluttua sen voimaantulopäivästä]. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Brysselissä