•tr * 
•i* 6 
*4* EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 06.05.1997 
KOM(97)200 lopull. 
YHTEISÖN TALOUDELLISTEN 
ETUJEN SUOJAAMINEN 
PETOSTENTORJUNTA 
Vuosikertomus 1996 
(kommission esittämä) 

LUETTELO VIHJEPUHELIIVIEN NUMEROISTA JÄSENVALTIOISSA 
Deutschland 
österreich 
Belgique/Belgïe 
Danmark 
Espana 
Suomi/Finland 
France 0130820595 
06605845 
080012426 
80018495 
900993295 
0800112595 
0800917295 Ellâda 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 
Sverige 008003212595 
1800553295 
167878495 
08003595 
060224595 
0505329595 
0800963595 
020791695 
^ 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 1 
1. PETOSTENTORJUNNAN STRATEGIA, NYKYTILANNE JA TULEVAISUUDEN 
NÄKYMÄT 5 
1.1 Kentältä saadut tulokset: miten petokset pystytään jäljittämään paremmin 6 
1.1.1 Komission operatiivisen tehtävän tausta 6 
1.1.2 Avunannon ja suuntautumisen keinot kentällä suoritettavassa petosten 
torjunnassa 7 
1.1.3 Oikeudellinen yhteistyö kentällä 9 
1.2 Rahoituksen seurannan kehitys: kuinka eurooppalaisia veronmaksajia pystytään 
suojaamaan paremmin 9 
1.3 Yhteisön lainsäädännön parantaminen: kuinka päätöksentekomenettelyä ja sääntelyä 
voidaan mukauttaa petosten torjumisen parantamiseksi 11 
1.4 Seuraamusten tiukentaminen: miten petoksilta vältytään entistä useammin 12 
2. TILASTOT JA ANALYYSIT 13 
2.1 Tilanne vuonna 1996 13 
2.2 Suuntaukset 14 
2.2.1 Perinteiset omat varat 14 
2.2.2 Menot 14 
2.3 Tietolähteet 15 
2.4 Alakohtaiset analyysit 15 
2.4.1 Perinteiset omat varat 15 
2.4.1.1 Passitus 15 
2.4.1.2 Tullietuusmenettelyt 16 
2.4.2 Menot 17 
2.4.2.1 EMOTR:n tukiosasto 17 
2.4.2.2 Rakenteelliset toimet 18 
v 2.4.2.3 Välittömät menot 18 
2.5 Perintä ; ; >. 19 
2.5.1 Perinteiset omat varat 19 
2.5.2 EMOTR:n tukiosasto : .....20 
2.5.3 Rakenteelliset toimet 20 
3. TUTKIMUKSET 20 
3.1 Laajat järjestäytyneesti suunnitellut kansainväliset petokset 23 
3.2 Kauppapolitiikan alaan liittyvät laajamittaiset petokset (teollisuustuotteet, 
kalastustuotteet ja tekstiilituotteet) 28 
3.3 Kansallisella tasolla toteutetut maatalousalan petokset 31 
3.4 Rakennepolitiikkaan liittyvät petokset 32 
3.5 Välittömiä menoja koskevat petokset 34 
4. JÄSENVALTIOIDEN OSALLISTUMINEN YHTEISTYÖHÖN 36 
4.1 Jäsenvaltioiden järjestäytyminen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi 36 
4.2 Koulutuspolitiikka 37 
5. YHTEISÖJEN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN / MERKITTÄVIÄ 
EDISTYSASKELEITA ERI ALOILLA 38 
5.1 Omat varat 39 
5.2 Maatalous 39 
5.3 Passitusmenettelyt ja tullia koskevat aloitteet 40 
5.3.1 Passitusmenettelyt 40 
5.3.1.1 Komission 29. maaliskuuta 1995 laatiman tiedonannon seuranta 40 
5.3.1.2 Euroopan parlamentin väliaikainen tutkintavaliokunta 42 
5.3.2 "Tulli 2000" -ohjelma... 42 
5.3.3 Tullietuusmenettelyt 43 
5.4 Välittömät menot 43 
5.5 Keskinäinen hallinnollinen avunantoja tekninen apu 44 
5.5.1 Yhteisöntasolla 44 
5.5.2 Yhteisön ja yhteisön ulkopuolisten valtioiden välillä 44 
6. YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN / HORISONTAALISIA 
SÄÄDÖKSIÄ KOSKEVAT ALOITTEET 45 
6.1 Paikalla tehtävistä tarkastuksista ja todentamisesta annettu asetus 46 
6.1.1 Asetuksen soveltamisala 46 
6.1.2 Tarkastusten täytäntöönpano 47 
6.1.3 Tarkastusten seuraukset 47 
6.2 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla toteutetut toimet 48 
6.2.1 Ensimmäinen pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta 48 
6.2.2 Taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskeva pöytäkirja 44> 
LIITE 50 
LYHENNELUETTELO 59 
/c 
JOHDANTO 
Komission kahdeksas taloudellisten etujen suojaamista ja petostentorjuntaa käsittelevä 
vuosikertomus on selonteko kaikista näillä aloilla aloitetuista toimista. Vuoden 1996 
kertomuksen tavoitteena on myös lyhyesti muistuttaa läpikäydyistä vaiheista komission 
uuden strategian perustamisesta lähtien vuonna 1994 ja tuoda esiin tulevaisuuden 
näköalat ja painopistealueet. 
Merkittäviä tuloksia on saavutettu sekä toiminnallisella että oikeudellisella tasolla. 
Euroopan yhteisön vuoden 1996 talousarvio on 82 miljardia markkaa. Se rahoitetaan 
yhteisön omista varoista, joista tärkeimmät ovat alv (39,8 miljardia ecua, 49% 
budjettivaroista) sekä tullit ja maatalousmaksut (13,6 miljardia ecua, 18% 
budjettivaroista), jotka peritään yhteisöön yhteisön ulkopuolisista valtioista tulevista 
tavaroista. 
Budjettimenojen rakenteelle on luonteenomaista, että suurimman osan niistä muodostavat 
yhteisöpolitiikkojen tukemiseen tarkoitetut määrärahat. Vähän alle puolet menoista on 
maatalousmenoja, lähes kolmasosa on rakennepoliittisia menoja ja lähes 15% menoista, 
joita komissio hallinnoi suoraan, käytetään tutkimukseen ja kehitykseen, 
kuluttajansuojaan, ympäristöön ja yhteisön ulkopuolisten maiden tukemiseen. 
Perinteisten omien varojen (tullit ja maatalousmaksut) alalla sääntöjenvastaisuuksien 
vaikutus on 5,8% (787 miljoonaa ecua) jäsenvaltioiden vuonna 1996 yhteisölle tällä 
alalla perimistä tuloista. Tapauksia oli noin 2000. Tässä oli lisäystä 3,6% vuoteen 1995 
verrattuna. 
Jäsenvaltioiden kautta maksettavien menojen osalta (eli yli 80% yhteisön talousarvion 
menoista, joihin kuuluu yhteinen maatalouspolitiikka ja rakenteelliset loimet) 
sääntöjenvastaisuuksien kokonaisvaikutus on 0,7% (498 miljoonaa ecua) myönnetystä 
kokonaisrahoituksesta eli noin 2 400 tapausta. Tässäkin todetaan vaikutuksen nousseen 
lievästi vuoteen 1995 verrattuna (0,6%). Komission suoraan hallinnoimien menojen 
osalta (noin 15% talousarviosta) vaikutus on 0,1% (16 miljoonaa ecua) myönnetyistä 
suorituksista verrattuna 0,3 prosentin lukuun vuonna 1995. 
Jäsenvaltioiden ja komission havaitsemien sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärä 
vuonna 1996 on 1,3 miljardia ecua (tuloihin ja menoihin vaikuttavat 
sääntöjenvastaisuudet). Vertailun vuoksi vuoden 1995 luku oli 1,1 miljardia ecua. 
Maataloudessa yhteisöpolitiikkojen kehitys maanviljelijöiden suoran tuen lisäämisiä 
kohti näyttää lisänneen havaittuja tapauksia ilmoitettujen määrien pysyessä suhteellisesti 
paikallaan. 
Rakennepolitiikkojen osalta kehitys on merkittävää. Käytännön yksityiskohtaisien 
sääntöjen luominen siitä, miten jäsenvaltioiden on ilmoitettava sääntöjenvastaisuudet ja 
petokset, johti paitsi komission toiminnan ja tapausten lukumäärän huomattavaan 
nousuun vuonna 1996 suhteessa vuoteen 1995, myös kyseisten määrien 
nelinkertaistumiseen. Lisäksi rakenteellisten toimien osalta tuen väärinkäyttö ei koske 
â 
ainoastaan yhteisön tukea vaan myös kansallista yhteisrahoitusta ja vaikuttaa näin ollen 
myös jäsenvaltioiden talousarvioihin. 
Myöskään omien varojen alalla petosten vaikutus ei ole merkityksetön Euroopan unionin 
veronmaksajille. Menetetyt tulot on korvattava jäsenvaltioiden bruttokansantuloon 
perustuvista neljänsistä varoista1, jotka maksetaan verovaroista. 
Yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavilla petoksilla on myös suora vaikutus 
kansallisiin5 taloudellisiin etuihin. Esimerkiksi savukkeiden osalta vuonna 1996 todettu 
passitusmenettelyn kiertämisen kokonaisvaikutus on 800 miljoonaa ecua (tullit, 
valmisteverot, alv), josta 25% muodostuu Euroopan yhteisön menetetyistä tulleista. 
Suurin osa (75%) koituu kansallisten talousarvioiden tappioksi. Alkoholin osalta 
valmisteverojärjestelmien kiertäminen yhteisön sisäisessä liikenteessä (lastien 
katoaminen) aiheuttaa huomattavan kansallisten verotulojen menetyksen (450 miljoonaa 
ecua vuonna 1996). Savukkeiden ja alkoholin osalta menetykset olivat siis yli miljardi 
ecua, mikä vastaa taloudelliselta vaikutukseltaan jäsenvaltioiden havaitsemien ja 
komissiolle vuonna 1995 ilmoittamien Euroopan yhteisöihin kohdistuvien petosten 
kokonaismäärää. 
Lukuja on kuitenkin tulkittava varovasti. Kirjatut vaihtelut voivat johtua yhtä hyvin 
sääntöjenvastaisuuksien havaitsemisprosentin paranemisesta kuin sääntöjenvastaisten 
menettelyjen lisääntymisestä tai petostentorjunnan tehostumisesta eräillä kohdennetuilla 
aloilla taikka erityisen merkittävistä tapauksista kyseisenä varainhoitovuonna. 
Suurimmat tapaukset ovat lukumääräisesti pieniä (2-3% tapauksista), mutta ne 
muodostavat suurimman osan kyseisistä rahamääristä (yli kaksi kolmasosaa). Tämä 
paljastaa, että on olemassa hyvin järjestäytynyttä suurrikollisuutta. On selvää, että tukea 
valuu suoraan keinottelijoille hyödyttämättä kyseisiä taloudellisen toiminnan aloja. 
Samoin unionin ja jäsenvaltioiden kauppapolitiikka vaarantuu yhteisön talousarviota ja 
kansallisia talousarvioita vahingoittavan kaupan laajuuden vuoksi. 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot, olivatpa ne miten luotettavia tahansa, heijastavat 
suoritettujen tarkastusten tuloksia, mutta ne eivät yksin kerro petosten todellista laajuutta. 
Rikollisjärjestöjen toiminnan jakautuminen osiin vaikeuttaa kokonaiskuvan saamista 
rikollisesta toiminnasta. Toiminnan monimutkaisuuden vuoksi, jossa laillinen ja laiton 
toiminta sekoittuvat, rikollista organisaatiota ja käskysuhteita ei usein voi 
kokonaisuudessaan saada selville. 
Tämä suurrikollisuus ei välitä rajoista, järjestää nopeita siirtoja ja rahoitustoimia siten, 
että se saa nopeita voittoja peittäen samalla jälkensä etenkin turvautumalla markkinoilla 
oleviin erilaisiin yrityksiin (varastoonpanijöihin, jalostajiin, liikenteenharjoittajiin ja 
tukkukauppiaisiin). Huumekartellien tapaan se pesee liiketoiminnan tuoton 
peiteyhtiöiden kautta, jotka käyttävät lukuisiin sekä yhteisön sisällä että sen ulkopuolella 
oleviin paikkoihin hajautettuja pankkiverkostoja. Tällaisten menetelmien avulla voidaan 
luoda esteitä, jotka tekevät tarkastajan ja kansallisen tuomarin työn melkein 
mahdottomaksi. 
Kolme muuta budjettivaraa ovat maatalousmaksut ja tullit (perinteiset omat varat) sekä alv. 
2 
Yhteisötason väliintulolla voidaan paremmin vertailla tietoja ja aloittaa tarvittavat toimet 
kansainvälisiä petoksia vastaan. Työryhmien perustaminen petoksille altteimmilla aloilla 
sekä yhteyspisteet jäsenvaltioissa ovat petostenvastaisen kokonaisstrategian mukaisia 
toimia, ja niiden avulla voidaan paremmin torjua järjestäytyneen rikollisuuden edustama 
uhka. Luottamuksellisten tietojen saatavuus, toimivaltuuksien lisääminen ja 
kohdennettujen toimien järjestäminen kentällä ovat välttämättömiä järjestäytyneen 
talousrikollisuuden menettelytapojen torjumiseksi. 
Järjestäytynyt petosrikollisuus edellyttää toimintakeinojen käyttöönottoa sopivalla tasolla 
Euroopan unionin veronmaksajien, politiikoista hyötyvän elinkeinoelämän ja yhteisön 
varojen vastaanottajien suojaamiseksi. 
Petostentorjunnan tehokkuutta voidaan tulevaisuudessa vahvistaa sekä oikeudellisella 
tasolla että ilmiön tuntemuksessa kentällä tapahtuneen edistymisen avulla. Tämän 
kokonaisproblematiikan puitteissa on oltava kaikille selvää, että vaikka painotetaan 
käytännön työtä, ennaltaehkäisy on edelleen julkisten varojen suojaamisen kulmakivi. Se 
on ehdoton edellytys Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiselle2. 
Yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseen liittyvä yhteinen oikeusperusta perustuu 
olennaisilta osiltaan seuraaviin kohtiin: 
• 18 päivänä joulukuuta 1995 hyväksytty horisontaalinen asetus Euroopan yhteisöjen taloudellisten 
etujen suojaamisesta, joka koskee tarkastuksia sekä hallinnollisia toimenpiteitä ja seuraamuksia; 
• 11 päivänä marraskuuta 1996 hyväksytty asetus komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista 
ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden 
väärinkäytösten estämiseksi; 
• 26 päivänä heinäkuuta 1995 allekirjoitettu yleissopimus Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen 
rikosoikeudellisesta suojaamisesta ja sen 27 päivänä syyskuuta 1996 allekirjoitettu ensimmäinen 
lahjontaa koskeva pöytäkirja. Jotta tekstit tulisivat voimaan, kansallisten parlamenttien on ratifioitava 
ne ja saatettava ne osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
Horisontaalisessa asetuksessa määritellään sääntöjenvastaisuus hyvin laajasti. Käsite 
kattaa sekä erehdyksestä tai huolimattomuudesta tapahtuneen laiminlyönnin, joka voi 
kohdistua Euroopan yhteisöjen talousarvioon, että tarkoitukselliset tai harkitut teot, jotka 
vastaavat yleissopimuksessa määriteltyä petoksen suppeampaa käsitettä. Tässä 
kertomuksessa esitellyt tutkimukset viittaavat tapauksiin, joissa komissio on osallisena. 
Tapaukset koskevat vain sellaisia sääntöjenvastaisuuksia, joilla on erityistä merkitystä 
yhteisötasolla ja joiden tarkoituksellista tai harkittua luonnetta ei aina ole osoitettu. Näitä 
sääntöjenvastaisuuksia ei siis kaikkia voi pitää petostapauksina termin 
rikosoikeudellisessa merkityksessä. Sama koskee kertomuksen tilasto-osuudessa 
esitettyjä tietoja. 
Kentällä yhteisön työryhmien saamat tulokset hyödyttävät sekä yhteisön että kansallista 
taloutta. Maksuttomaan vihjepuhelimeen tuli vuonna 1996 noin 4 000 soittoa, joista 42 
johti tutkimusten aloittamiseen. 
SEM 2000 -ohjelman lisäksi (ks. luku 1 sivulta 9 eteenpäin), jonka suuntaviivat tähtäävät selkeästi ennaltaehkäisyn 
vahvistamiseen esimerkiksi tullialalla, ennaltaehkäisy on myös neuvoston ja Euroopan äskettäin hyväksymän "Tulli 2000" 
-ohjelman painopistealue. Ks. luku 5.3.2., sivu 42. 
On muistettava, että petostentorjunta kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltioiden 
vastuualueeseen. Ainoastaan niillä on talousrikollisuutta käsittelevien yksiköidensä 
välityksellä petostentorjuntaan tarvittavat keinot. On kuitenkin välttämätöntä, että 
komissio hoitaa kentällä täysin koordinointi- ja väliintulotehtävänsä sellaisilla aloilla, 
joilla se voi tuoda lisäarvoa etenkin kansainvälisten petosten ja laajan talousrikollisuuden 
osalta. 
Yhteisön talousarvioon kohdistuvia vahinkoja voidaan lieventää johdonmukaisella 
petoksella menetettyjen varojen perinnällä, etenkin EMOTR:n tukiosaston alalla. 
Jäsenvaltioiden ennen vuotta 1993 ilmoittamissa tapauksissa kolmasosa rahamääristä on 
maksettu. Paljon on kuitenkin vielä tehtävä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja komission 
kanssa perinnän tilanteen parantamiseksi. On oltava kaikille selvää, että yhteisön 
talousarvioon kohdistuvat sääntöjenvastaisuudet ja petokset eivät johda veronmaksajien 
varojen peruuttamattomaan menetykseen, koska tapausten havaitseminen paranee ja 
perintämenetelmät tehostuvat. 
1. PETOSTENTORJUNNAN STRATEGIA, NYKYTILANNE JA 
TULEVAISUUDEN NÄKYMÄT 
Yhteismarkkinoiden toteuttaminen ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
täytäntöönpano aiheuttivat sen, että komission oli luotava uusi petostentorjuntastrategia3, 
joka hyväksyttiin vuonna 1994. Kolmen soveltamisvuoden jälkeen ja koska hallitusten 
välisen konferenssin (jonka on määrä päättyä Amsterdamin Eurooppa-neuvoston aikana 
kesäkuussa 1997) esityslistaan sisältyy petostentorjunta, on syytä kartoittaa tilanne, jotta 
voimavarat voidaan suunnata kaikkein tärkeimpiin kysymyksiin: 
miten parhaiten pystytään jäljittämään petokset ja torjumaan laajaa talousrikollisuutta; 
miten parhaiten suojellaan yhteisön taloudellista etua ja eurooppalaisia veronmaksajia; 
miten sääntelyä voidaan mukauttaa petosten ja laajan talousrikollisuuden torjumisen 
parantamiseksi; 
miten parhaiten varmistetaan pelotteen tehokkuus ja rangaistusten vastaavuus. 
Saavutettuja tuloksia hyödyntämällä pystytään vastaamaan ensi vuosituhannen 
haasteisiin, varsinkin kun näköpiirissä on unionin laajeneminen. Nämä tavoitteet ovat 
samansuuntaisia kuin vuonna 1994 määritellyt neljä strategista suuntaviivaa: 
läsnäolo kentällä; 
yhteistyön lisääminen jäsenvaltioiden kanssa; 
yhteisön lainsäädännön parantaminen; 
jäsenmaiden rangaistusjärjestelmien lähentäminen toisiinsa. 
Kentältä saadun kokemuksen avulla on voitu jäljittää yhä enemmän merkittäviä tapauksia 
etenkin petoksille alttiilla aloilla. Kentällä vallitsevaa tilannetta on parannettava sekä 
yhteisön että kansallisella tasolla. Samoin on tehostettava petoksella saatujen tai 
kavallettujen rahasummien perimistä ja havaittujen rikostapausten rahoitusseurantaa. 
Yhteisön lainsäädännön rangaistustoimenpiteet, joiden tavoitteena on petoksiin 
syyllistyneiden hallinnollinen ja rikosoikeudellinen rankaiseminen, on ulotettava kaikille 
aloille. 
Tämän strategian menestys riippuu myös tehokkaasta ehkäisevästä toiminnasta. 
Komissio on ottanut käyttöön uusia sisäisiä menettelyjä4, joiden tarkoituksena on 
varmistaa lainsäädännön au^^muus petosten suhteen lainsäädäntö- ja 
päätösmenettelyn aikana. Tällainen petosten ehkäisyyn tähtäävä toiminta ci ole tehokasta 
elleivät jäsenvaltiot itse sitoudu siihen. Sitä paitsi kaikki nämä tehtävät sopivat mainiosti 
SEM 2000 -ohjelmaan5, joka liittyy etenkin unionin menoja koskevan varainhoidon 
parantamiseen. 
Vuodesta 1994 lähtien saavutetut tulokset ovat osoittaneet integroidun lähestymistavan 
soveltuvuuden yhteisön sisällä tehtyjen petosten tarkasteluun. 
3 Asiakirja K0M(94) 92. lopullinen. 
Asiakirja SEC(96) 1802. 
"Sound and Efficient Management" (kunnollinen ja tehokas hallinta). 
5 
Kyseinen lähestymistapa on strategiamalli torjuttaessa unionin piirissä esiintyvää 
suurrikollisuutta, koska siinä yhdistyvät kaikki kokonaisvaltaisen käsittelytavan osat 
(läsnäolo kentällä, tiedonvälityksen ja analysoinnin parantaminen, kaikkien toimijoiden 
välisen kumppanuuden ja yhteistyön vahvistaminen, yhteisön sääntelyn vahvistaminen, 
kansallisten rikoslainsäädäntöjen yhdenmukaistaminen). Tämä yhteisön lähestymistapa 
näkyy talousrikollisuuden torjuntaan erikoistuneiden oikeusviranomaisten sekä 
"perinteisesti" talousrikosten selvittämisestä vastaavien viranomaisten (poliisin, tulli- ja 
veroviranomaisten, taloudellisesta seurannasta vastaavien) kanssa tehtävässä 
yhteistyössä. 
Myös Dublinin Eurooppa-neuvosto suositteli tällaista kokonaisstrategiaa kaikkien 
järjestäytyneen rikollisuuden muotojen yleiseen torjuntaan. 
1.1 Kentältä saadut tulokset: miten petokset pystytään jäljittämään paremmin 
1.1.1 Komission operatiivisen tehtävän tausta 
Komissioon on perustettu petostentorjuntaan liittyvästä toiminnasta vastaava osasto 
UCLAF. Tämä vuonna 1988 perustettu petostentorjunnan keskusorganisaatio on 
vuodesta 1994 lähtien keskittynyt nykyiseen petostentorjuntastrategiaan ja sen rakenteita 
on vahvistettu myöntämällä lisävaroja vuonna 1995. Vuonna 1996 toteutettiin runsaat 
300 selvitysmatkaa. 
Kokonaisvaltainen lähestymistavan mukaisesti komissio loi keskusrakenteen 
asiantuntijajoukon monipuolisuuden pohjalle (asiantuntijoihin kuuluu mm. talouselämän, 
poliisin, tullin, oikeuslaitoksen ja verohallinnon edustajia). Komission osastojen sisäisen 
organisaation mukauttaminen on helpottanut petostentorjunnan poikkitieteellisten 
pyrkimysten toteuttamista niin lainsäädännön kuin toiminnankin tasolla6. 
Jotta eurooppalaisen veronmaksajan rahoja voitaisiin tehokkaasti suojata, on tunnettava 
kentällä vallitseva todellisuus ja analysoitava tarkasti petosten monimutkaista ja paikasta 
toiseen siirtyvää luonnetta ja sen esiintymislaajuutta unionissa. Juuri kentän ja riskien 
täsmällinen tuntemus auttaa parhaiten löytämään Euroopan unionin toimielinten oikean 
tavan vastata tähän uhkaan. 
Uuden, komission toimenhaltijoiden paikalla suorittamia tarkastuksia ja todentamisia 
koskevan asetuksen7 avulla voidaan hankkia hyvä kenttätuntemus yhteisöjen kaikilla 
toiminta-alueilla. Tällä 1. tammikuuta 1997 voimaan tulleella asetuksella on tarkka 
päämäärä: yhteisön taloudellisten etujen suojelu ja sääntöjenvastaisuuksien tutkiminen. 
Ensimmäistä kertaa se sallii komission puuttumisen asioihin jo kentällä sekä tulojen että 
menojen osalta. Asetuksessa jäsenvaltioiden väliselle yhteistyökumppanuudelle annetaan 
konkreettinen sisältö, koska siinä täsmennetään olosuhteet, joissa komissio on oikeutettu 
puuttumaan asioihin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. 
Komissio voi ryhtyä tarkastuksiin paikalla 
Katso petostentorjuntaa koskevat vuosikertomukset vuosilta 1994 ja 1995. 
7 
Katso kohta 6.1, sivu 46. 
tutkiakseen vakavia tai kansainvälisiä sääntöjenvastaisuuksia, tai jos asiaan on sekaantunut 
useiden jäsenvaltioiden alueella toimivaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuuluvia joukkoja; 
tutkiakseen sääntöjenvastaisuuksia, milloin tilanne jäsenvaltiossa vaatii paikalla suoritettavaa 
tarkastusta ja valvonnan lisäämistä tietyn tapauksen kohdalla taloudellisten etujen suojelun 
tehokkuuden ja yhteisötasoisen suojelun takaamiseksi; 
jäsenvaltion pyynnöstä. 
Asetuksessa tarkennetaan myös 
edellytykset, joilla voi saada käyttöön tietoja ja asiakirjoja sekä päästä taloudellisten toimijoiden 
maa-alueille, tiloihin ja kuljetusvälineisiin y.m. muihin ammattikäytössä oleviin tiloihin; 
taloudellisten toimijoiden velvollisuus avustaa komission tarkastusten suorittamisessa; 
kansallisten viranomaisten yhteistyön edellytykset; 
kansallisten viranomaisten velvollisuus antaa tarvittaessa kaikki mahdollinen apu. 
Asetuksessa luodaan myös kiinteä yhdysside paikan päällä tapahtuvan petosten 
hallinnollisen valvonnan ja rikosoikeudellisen käsittelyn välille siten, että asetuksen 
mukaan UCLAFin toimenhaltijoiden toteamuksilla on todistusvoima 
oikeusviranomaisten edessä. 
Tämä uusi, komission vuodesta 1994 lähtien kannattaman petostentorjuntastrategian mukainen asetus tuo 
komissiolle uusia vastuualueita, koska sen on seurattava ja avustettava jatkuvasti rikoksista syyttämisestä 
vastuussa olevia kansallisia viranomaisia. 
1.1.2 Avunannon ja suuntautumisen keinot kentällä suoritettavassa petosten 
torjunnassa 
Suurten yhteisöä vastaan kohdistuvien petosten kansainvälinen ja hyvin organisoitu 
luonne8 edellyttää monitieteisten ja monikansallisten toimintaryhmien perustamista 
kentälle. Tätä silmällä pitäen on luotu työryhmiä (Task-Groups) tukivoimiksi ja 
toimenpiteitten toteuttajiksi, tarkoituksena tutkimusten keskittäminen petoksille alttiille 
aloille. Työryhmissä kansallisten viranomaisten ja komission edustajat muodostavat 
aiheen mukaisesti joustavia ryhmiä pystyäkseen vastaamaan rikollisten organisaatioiden 
aiheuttamaan uhkaan. 
Ryhmien työssä on yhä enemmän ja paremmin käytettävä hyväksi komission antamia 
tietoja tukeutuen unionin tasoon mukautettuun operationaaliseen liikkuvuuteen. Niihin 
kuuluu eri jäsenvaltioiden ^lontuntijoita kaikkialle maailmaan levittyneen 
järjestäytyneen rikollisuuden lisääntymisen aiheuttamien vaarojen tehokkaaksi 
torjumiseksi. 
Jäsenvaltiot puolestaan ovat jo tehneet joitakin aloitteita, joiden tarkoituksena on 
yhteisön talousarvioon kohdistuvien petosten torjuntaan erikoistuneiden osastojen 
perustaminen (esimerkiksi Italia ja Ranska) tai etuoikeutettujen suhteiden kehittäminen 
komission kanssa tällä alalla (esimerkiksi Belgia ja Espanja9). 
" Katso kohta 3.1, sivulta 23 alkaen. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivut 42 ja 43. 
Myös komission ja muiden toimielinten välille on kehitelty yhteistyökumppanuutta. 
Budjettivallan käyttäjän (Euroopan parlamentti ja neuvosto) merkitys on suuri, mutta sen 
lisäksi komissio (UCLAF) on tehnyt tilintarkastustuomioistuimen kanssa 
erityissopimuksen, minkä seurauksena komissio on aloittanut 
petoksentorjuntatutkimuksia tilintarkastustuomioistuimen antamien tietojen perusteella. 
On tietenkin välttämätöntä vahvistaa kenttätoimintaa. On luotava tiettyjä teknisiä ja 
operationaalisia keinoja ("Intelligence"), jotta voitaisiin paremmin rajata 
talousrikollisuutta ja jäljittää näin sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia. Komissio on 
luomassa tiedustelutietokantaa, joka on sekä UCLAFin ryhmien tutkijoiden että 
kansallisten viranomaisten käytettävissä jatkuvasti. Euroopan yhteisön tasolla ei ole 
ennen ollut käytössä tällaista mahdollisuutta. Kyseinen lainsäädäntö kattaa kaikki alat ja 
siinä määritellään jäsenvaltioiden ja komission petoksista ja sääntöjenvastaisuuksista 
ilmoittamista koskevat keskinäiset velvoitteet10. Tämä keskinäinen tiedonvälitys takaa 
tarvittavan avoimuuden, joka on välttämätöntä asiakirjojen taloudelliselle, hallinnolliselle 
ja oikeudelliselle seurannalle. Se auttaa myös tutkimusten suorittamista kentällä. Tietojen 
keruu auttaa tekemään säännöllisiä analyysejä petoksista ilmiönä, petostoiminnan 
liikkeistä ja kyseisen ilmiön kehittymisestä sekä arvioimaan EU:n julkisiin varoihin 
kohdistuvia riskejä sekä jäsenvaltioiden että Euroopan yhteisöjen kannalta. 
Tässä yhteydessä komission tarkoituksena on perustaa yhteisen tutkimuskeskuksen antamalla tieteellisellä 
tuella varsinainen tietojen keräämiskeskus, joka mahdollistaa tietojen hyödyntämisen ja niiden 
analysoinnin**. Komissio aikoo myös luoda erityissuhteet UCLAFin ja Europolin välille*2. 
Erityisesti tullialalla on toteutettu toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on 
tietojenvaihtojärjestelmän luominen. 
tullin lähtö- ja määrätoimipaikkojen välillä toimiva ennakkovaroitusjärjestelmä, joka koskee 
"petoksille alttiita" tavaroita (tullin passitusmenettely)*^ ; 
tietojärjestelmä, jonka avulla jäsenmaiden tullien tutkintaosastot vaihtavat keskenään tietoja *4, 
petoksia koskevien lausekkeiden sisällyttäminen uusiin kolmansien maiden, varsinkin Eö.hun 
liittymistä hakevien maiden, kanssa solmittaviin assosiaatiosopimuksiin (tulliyhteistyötä koskeva 
vakiopöytäkirja*5), huomioon ottaen petosten kehittyminen ja kansainvälisten, usein yhteisön 
rajojen ulkopuolella syntyneiden rikollisverkostojen osallistuminen niihin. 
10 
u 
12 Perinteisiä omia varoja koskeva neuvoston asetus (KTY, Euratom) N.o 1552/89 (li Y VL N:o I. 155, 7.6.1989); KMOI'R-
lukiosastoa koskeva neuvoston asetus (liTY) N:o 595/91 (EYVL N:o I, 67, 14.3.1991); rakennepolitiikkaa koskeva neuvoston 
asetus (ETY) N:o 4253/88 (EYVL N:o I. 374, 31.12.1988) ja tiedonantoja koskevista yksityiskohtaisista saannoista annettu 
komission asetus (EY) N:o 1681/94 (EYVL N:o I. 178, 12.7.1994); koheesiorahastosta annettu neuvoston asetus (TY) No 
1164/94 (12 artikla) (EYVL N:o L 130, 25.5.1994) ja tiedonantoja koskevista yksityiskohtaisista saannoista annettu komission 
asetus (EY) N:o 1831/94 (EYVL N:o L 191, 27.7.1994); tulli-ja maatalousalaan liittyvien tietojen vaihtoa ja keskinäisin 
avunantoa koskeva neuvoston asetus (ETY)N:o 1468/81 (EYVLN:o L 144, 2.6.1981). 
Tätä suosittelee myös Euroopan parlamentti väliaikaisen tutkintavaliokunnan suosituksissa, jotka koskevat passitusmenettelyjä 
("Loppukertomus ja suositukset", EP:n asiakirja N:o 220 895/lopullinen). Katso myös kohta 5.3.1.2, sivu 42. 
26 päivänä heinäkuuta 1995 tehty yleissopimus Euroopan poliisiviraston perustamisesta, EYVL N:o C 316, 27.11.1995. 
13 Katso kohta2.4.1.1, sivu 15. 
SCENT-järjestelmä, katso hallinnollista keskinäistä avunantoa koskeva kohta 5.5.1, sivu 44. 
? Keskinäistä hallinnollista avunantoa tulliasioissa koskeva pöytäkirja. 
1.1.3 Oikeudellinen yhteistyö kentällä 
Petostoiminta on usein kansainvälistä. Tämä aiheuttaa oikeudenkäyntien ja 
todistusaineiston hajaantumista, koska on olemassa 15 erilaista kansallista menettelyä. 
Sen sijaan petosten tekijät itse pystyvät toimimaan reaaliajassa turvautumalla 
kansainvälisiin rikollisverkostoihin ja käyttämällä hyväksi tiedonvälitys- ja 
telematiikkatekniikan kehitystä. Näissä olosuhteissa ei voida enää ajatella, että 
tyydyttäisiin nykyisiin menettelytapoihin. Komission ja sen rikosasiantuntijöiden 
avunanto ja tietojenvaihto komission asianomaisten yksikköjen ja jäsenvaltioiden 
oikeusviranomaisten välillä antavat alkusysäyksen ratkaisumallille, jonka mukaan 
petostapauksissa vaaditaan ehdottomasti yhteistyötä unionin tasolla (rikoslainsäädäntöjen 
kytkeminen toisiinsa). 
Euroopan parlamentti puolestaan lausui puhemiehensä Klaus Hänschin suulla 23. ja 24. 
huhtikuuta 1996 pidetyn petostentorjuntaa käsitelleen, talousarvion valvontavaliokunnan 
järjestämän parlamenttien välisen konferenssin yhteydessä julki ajatuksen Euroopan 
oikeudellisesta alueesta, jolla olisi selvät ja tarkasti rajatut tavoitteet ja jossa otettaisiin 
huomioon eri toimielinten erityisvastuu eurooppalaisen veronmaksajan varojen 
suojelemiseksi. Juuri tämän asian puitteissa parlamentti pyysi komissiota tutkimaan, 
millaiset mahdollisuudet on toteuttaa Corpus Juris, joka sisältäisi Euroopan unionin 
taloudellisia etuja suojaavia rikosoikeudellisia määräyksiä16. Tältä pohjalta Euroopan 
parlamentti suunnittelee tekevänsä vuoden 1997 alkupuolella sarjan aloitteita 
käynnistääkseen suuren keskustelun aiheesta "kohti Euroopan oikeudellista aluetta"17. 
1.2 Rahoituksen seurannan kehitys: kuinka eurooppalaisia veronmaksajia 
pystytään suojaamaan paremmin 
Rahoituksen systemaattisen ja tehokkaan seurannan järjestäminen on yhteisössä ollut 
ongelmallista, koska vastuu on jakautunut eri hallintotahoille ja menojen hyväksyjille ja 
koska kansallisten viranomaisten toteuttamaa viestintää koskevaa yhtenäistä sääntelyä ei 
ole ollut. Uusien viestintää koskevien asetusten hyväksyminen ja jäsenvaltioiden 
henkilökohtaisten edustajien muodostaman ryhmän18 suositusten täytäntöönpano SEM 
2000 -ohjelman puitteissa mahdollistavat sellaisten määräysten toteuttamisen, jotka 
lisäävät avoimuutta ja parantavat kavallettujen rahojen perimisestä vastuussa olevien 
toimijoiden yhteistyötä. Tämä molemminpuolinen, sekä jäsenvaltioita että komissiota 
Korkeatasoinen tiedemiesryhmä on juuri jättänyt tämän tutkimuksen päätelmät komissiolle. 
17 
Tätä oletv ', imkii myös seitsemän eurooppalaisen tuomarin ryhmä, joka on perehtynyt kansainvälisen talousrikollisuuden 
tor;i:;u ...i; liittyviin kysymyksiin. Tuomarien puolustuspuhe pyrkii osoittamaan nykyisten välineiden (erityisesti 
rikosoikeudellisen keskinäisen avun) riittämättömyyden suhteessa uhkaan (katso "Oikeus tai kaaos. Geneven vetoomus", 
Denis Robertin haastatteluista kokoama kirja, éditions Stoek, lokakuu 1996). 
1 Q 
10 Komissio on ehdottanut jäsenvaltioiden henkilöedustajista kootun ryhmän (GRP) perustamista ja Madridin joulukuussa 1995 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto tuki tätä aloitetta. Jäsenvaltiot ovat osoittaneet olevansa valmiita kantamaan osansa vastuusta 
pyrittäessä parantamaan unionin varainhoitoa kaikissa eri muodoissaan. Useat Euroopan parlamentin ja Euroopan 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenet ovat myös osallistuneet asian joidenkin puolien käsittelyyn. Tämä neuvoa-antava ryhmä, 
joka on oikeutettu antamaan suosituksia, kokoontui kuusi kertaa vuonna 1996 ja esitti ensimmäiset päätelmänsä Dublinin 
Eurooppa-neuvostolle joulukuussa 1996, ja Eurooppa-neuvosto hyväksyi päätelmät melkein sellaisenaan. Lakien säätämistä 
edellyttävistä suosituksista kuullaan vuonna 1997 rakennerahastojen komiteoita (joihin kuuluvat jäsenvaltioiden ja komission 
valtuuskunnat). 
koskeva avoimuuden velvoite auttaa molempia täyttämään paremmin rahoitusvastuunsa 
sekä perinteisten omien varojen että menojen alalla. 
Komissio ja jäsenvaltiot pystyvät näin paremmin järjestämään määriteltyjen velvoitteiden 
säännöllisen seurannan vahvistaakseen rahoitusvastuun ja suunnitellakseen tarvittaessa 
lainsäädäntöaloitteiden tekemistä, jotta pystyttäisiin perimään takaisin aiheettomasti 
maksettuja summia ja keräämään maksamatta jätettyjä summia tehokkaasti ja entistä 
y hdenmukaisemmin. 
Perintä on perusluonteinen velvoite ja looginen ja välttämätön seuraus kentällä tehdystä 
työstä, joka on johtanut sääntöjenvastaisuuden tai petoksen havaitsemiseen. Se on myös 
yksi muuttuja petosten torjunnan onnistumisessa ja yksinkertainen korjaava toimenpide. 
Itse asiassa eurooppalaisella veronmaksajalla ei riittäisi ymmärrystä, jos petoksiin 
syyllistyneet saisivat jättää kiertämänsä maksut maksamatta tai pitää heille aiheettomasti 
maksetut summat itsellään, kun on kyse julkisista varoista. 
Nyt kaikkia aloja koskee jäsenvaltioiden velvollisuus ilmoittaa havaitsemistaan 
sääntöjenvastaisuuksista mutta myös määräyksistä, joiden tarkoituksena on varmistaa, 
että jäsenvaltiot tekevät velvollisuutensa perimisen suhteen. 
Omien varojen alalla 
Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muutokseen sisältyy jäsenvaltioiden suorittaman, 
petoksia ja sääntöjenvastaisuuksia koskevan perinnän jatkuva ajan tasalla pitäminen. Komission*9 pitäisi 
tästä lähtien olla jatkuvasti tietoinen näiden kierrettyjen maksujen perintätilanteesta ja pystyä antamaan 
oikeiksi katsomansa suositukset toimenpiteiksi riittämättömien kansallisten toimien korjaamiseksi. Lisäksi 
komissio aikoo ehdottaa tiettyjä muutoksia neuvoston asetukseen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 
selventääkseen perintää koskevia määräyksiä ja jäsenvaltioiden vastuuta. 
Tämän lisäksi komissio on perustanut seurantajärjestelmän, joka perustuu joistakin sellaisista petoksista ja 
sääntöjenvastaisuuksista otettuihin näytteisiin, jotka ovat tapahtuneet perinteisten omien varojen alalla ja 
joissa on ollut kysymys erityisen suurista summista2-®; nämä rahasummat yhteensä ovat yli kolme 
neljäsosaa jäsenvaltioiden neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/892*mukaisesti ilmoitetuissa 
tapauksissa kyseessä olleista summista. 
EMOTR-tukiosaston alalla 
Tilien tarkastus- ja hyväksymismenettely on sisäisten mekanismien selkeyttämisen myötä tullut 
vahvemmaksi ja avoimemmaksi. Näin varmistetaan paremmin rahastojen rahoittamien toimien 
todenmukaisuus ja sääntöjenmukaisuus. Petos- ja sääntöjenvastaisuustapauksissa kysymyksessä olevien 
rahasummien suuruus on otettu hyvin huomioon ja niitä on seurattu paremmin. Tämän vuoksi tilien 
tarkastus- ja hyväksymismenettely kannustaa mukauttamaan kansallisia valvontamekanismeja paremman 
ennaltaehkäisyn saavuttamiseksi. Komissio on lisäksi suunnitellut samanlaisen erityiskirjanpidon 
perustamista maatalouden alalle kuin jo olemassa oleva perittäviä varoja koskeva kirjanpito perinteisten 
omien varojen alalla. 
Komissio on toivonut tätä parannusta jäsenvaltioiden tiedonantojen sisältöön 11.12.1992 lähtien, jolloin se jätti ehdotuksensa 
lakitekstiksi. 
" Otantaan perustuva seurantamenetelmä (otos "B1994'), katso petostentorjuntaa käsittelevä vuosikertomus vuodelta 19l>4, 
eteenpäin. Katso myös kohta 2.5.1, sivu 19. 
21 Katso kohta 5.1, sivu 39. 
10 
Rakenteellisten tukitoimien alalla 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat tehneet perusteellista työtä poistaakseen tiettyjä sekaannuksia ja 
tulkintaeroja, jotka koskevat niitä perusteita, joilla menot voidaan hyväksyä yhteisön rahoitusohjelmiin. 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 mukaisesti sekä jäsenvaltioiden sääntöjenvastaisuuksia koskeva 
ilmoitusvelvollisuus että velvollisuus periä kyseiset summat on selkeästi perusteltu. On kuitenkin 
täsmennettävä olosuhteet, joissa jäsenvaltiot voivat, sen jälkeen kun perusvelvoitteet on täytetty, pitää 
saamansa määrät ja kohdistaa ne muihin hankkeisiin, joissa ei sääntöjenvastaisuuksia ole ollut. 
Samalla tavoin on osoittautunut ehdottoman välttämättömäksi selventää ja julkituoda jäsenvaltioiden 
vastuuta ja velvoitteita varojen osoittamisen, varainhoidon ja rakennerahastoihin kohdistuvien 
valvontatoimien aikana ja muistuttaa, että seurannan päävastuu on kansallisella tasolla. Erityisesti tätä 
silmälläpitäen komissio on päättänyt valmistella soveltamisasetuksen neuvoston asetuksen (ETY) N:o 
4253/88 23 artiklan 1 kohdan nojalla. 
Samoin olisi tutkittava, minkälaisia toimenpiteita tulisi kohdistaa niitä jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät 
täytä velvoitteitaan (mikä olisi samansuuntaista kuin Madridissa joulukuussa 1995 kokoontuneen 
Eurooppa-neuvoston pyyntö, jonka mukaan tilien tarkastus- ja hyväksymisperiaate laajennettaisiin muille 
aloille maatalouden alan lisäksi). Tässä yhteydessä komissio määrittelee olosuhteet, joissa se aikoo 
toteuttaa mahdollisesti kiinteämääräisiä nettovarauksia, soveltaen tässä täysin komission asetuksen (ETY) 
N:o 4253/88 23 ja 24 artiklan suomia mahdollisuuksia. 
Näiden säännösten tulos voidaan mitata vasta aikaa myöten. Lisävaikeutena on, että 
jäsenvaltioiden suorittamia perintätoimia voivat vaikeuttaa erinäiset ja lukuisat valitukset 
ja jopa hallinto-ja oikeusrnenettelyjen hitaus. Toiminnan ollessa rajat ylittävää tehokkaan 
perinnän toteuttaminen vaikeutuu entisestään. 
Mainituilla korjaavilla toimenpiteillä ei ole seuraamusten pelotevaikutusta. 
Lainsäädännön arviointi on välttämätöntä, jotta sen haavoittuvuus petosten suhteen 
vähenisi; samoin on välttämätöntä tehostaa samalla kertaa perintää ja tehokkaita 
rangaistuskeinoja. 
1.3 Yhteisön lainsäädännön parantaminen: kuinka päätöksentekomenettelyä ja 
sääntelyä voidaan mukauttaa petosten torjumisen parantamiseksi 
Valvontakeinojen ja seuraamusten yhdenmukaisemman toteuttamisen lisäksi on tärkeää 
ennakolta parantaa varainhoitoa ja lakitekstin aukottomuutta petosten suhteen Madridin 
Eurooppa-neuvostolle vuonna 199522 esitetyn EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan 
soveltamiseksi annettujen kansallisten määräysten vertailevan analyysin ajatusten 
suuntaisesti. 
• Vertailevassa analyysissa pp'"^+o+aan, että petosten torjuntaan on liityttävä niiden 
tehokas ehkäisy. Pyrkien harjoittamaan tehokkaampaa lakitekstien sekä rahoitukseen 
suoraan tai välillisesti liittyvien päätösten aukottomuuden valvontaa komissio 
hyväksyi vuonna 1996 uusia sisäisiä toimenpiteitä SEM 2000 -ohjelman yhteydessä. 
Aukreisiluutta petosten suhteen on sovellettava olemassa oleviin lakiteksteihin ja 
uusiin lakiehdotuksiin23. Jäsenvaltioiden henkilökohtaisten edustajien muodostama 
ryhmä on korostanut, että nämä pyrkimykset ovat turhia elleivät neuvosto ja Euroopan 
Asiakirja KOM(95) 556, lopullinen. Katso petostentorjuntaa käsittelevä vuosikertomus vuodelta 1995. sivulta 34 eteenpäin. 
Lakitekstien ennakkotarkastus ennen niiden esittämistä neuvostolle ja jälkeenpäin tehtävä tarkastus niiden jo voimassa olevien 
lakitekstien osalta, joiden kohdalla on todettu liiallista alttiutta petoksille. 
11 
parlamentti ole entistä valppaampia lainsäädäntömenettelyn päätösvaiheissa. 
Muutoksia, jotka voisivat heikentää lakia tai tuoda siihen seikkoja, jotka voivat 
suoraan tai välillisesti mahdollistaa sääntöjenvastaisuudet tai petokset esimerkiksi 
sovitteluratkaisujen valmisteluvaiheessa, on vältettävä. Komissio on korostanut, että 
tästä huolehtiminen on yksi sen tärkeimmistä poliittisista painopisteistä ennen 
lakitekstin lopullista hyväksymistä. 
• Menettely, jonka tavoitteena on yksinkertaistaa ja tiukentaa päätös- ja 
seurantamenettelyjä ja maksumenettelyjä edunsaajille sekä tehdä menettelyjä 
avoimemmiksi, vähentää mahdollisuutta käyttää rahastoja väärin, lisää avoimuutta ja 
estää sääntöjenvastaisuuksien syntymistä. Näihin ponnistuksiin otetaan mukaan 
jäsenvaltiot. 
Lisäksi joillakin muilla jäsenvaltioiden henkilökohtaisten edustajien ryhmän 
suosituksilla on sääntöjenvastaisuuksia ja petoksia ehkäisevä vaikutus. Esimerkiksi 
unionin toiminnan, varsinkin niiden alojen, joiden hoito on uskottu jäsenvaltioille, hallinnon 
parantaminen; 
pyrkimykset jatkaa komission, tilintarkastustuomioistuimen ja jäsenvaltioiden johtaman 
tarkastustoiminnan (tilintarkastuksen) parantamista. 
• Erityisesti tullialalla Tulli 2000 -ohjelma edistää toimia, joiden tavoitteena on poistaa 
nykyiset puutteet tulliliiton hallinnosta. Näihin toimiin kuuluu: 
lainsäädännön oikean sovellettavuuden ja soveltamisen parantaminen; 
vahvojen suhteiden kehittäminen yhteisön ulkopuolisiin valtioihin tullipolitiikan 
välttämättömänä osana. 
1.4 Seuraamusten tiukentaminen: miten petoksilta vältytään entistä useammin 
Rahasummien korvaaminen ei missään tapauksessa ole luonteeltaan seuraamus. Se vain 
palauttaa oikeudenmukaisuuden veronmaksajaan näliden, koska näin petoksiin ja 
sääntöjenvastaisuuksiin syylliset taloudelliset toimijat joutuvat kantamaan taloudellisen 
vastuun toimistaan. Kyseiset korjaavat toimenpiteet eivät ole luonteeltaan rankaisevia, 
vaan niihin on liityttävä hallinnollisia tai rikosoikeudellisia rangaistusseuraamuksia, 
joilla on varoittava pelotevaikutus. 
Pyrittäessä yhteisön sisällä yhdenvertaiseen taloudelliseen suojaamiseen ja sellaisten 
alueiden muodostumisen välttämiseen, joissa on heikompi valvonta, koko unionin 
alueella on saavutettava seuraamusten osalta vertailukelpoinen taso. 
Neuvoston yhteisöjen taloudellisen edun suojaamista koskevassa asetuksessa (EY, 
Euratom) N:o 2988/95 luodaan yhdenmukainen kehys yhteisön hallinnollisten 
seuraamusten säätämiseksi. Tämä heijastaa toimintaa, joka on jatkunut yhteisen 
maatalouspolitiikan puitteissa. Tullialalla parhaillaan käynnissä oleva tutkimus päätyy 
tullialan hallinnollisia seuraamuksia koskevan entistä yhtenäisemmän järjestelmän 
käyttöönottoon. EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan soveltamisen tilaa koskevien 
täydentävien toimien tulosten avulla voidaan täydentää neuvoston ja Euroopan 
12 
parlamentin pyytämää vertailevaa analyysia ja suunnata komission aloitteet kaikille 
menoaloille24. 
Komissio on voinut todeta erojen laajuuden arvioituaan tämän "hallinnollisia 
seuraamuksia" koskevan ohjelmalohkon lisäksi kansallisten rangaistusseuraamusten 
yhteensopivuuden. 
Komissio on tehnyt aloitteita Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston 
puitteissa jäsenvaltioiden rangaistusjärjestelmien lähentämiseksi toisiinsa. Vuonna 1995 
allekirjoitettu yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskeva 
yleissopimus sekä vuonna 1996 allekirjoitettu yleissopimuksen ensimmäinen, lahjontaa 
koskeva pöytäkirja ovat suuria edistysaskelia. Näissä asiakirjoissa suunnitellaan koko 
yhteisön kattavaa unionin talousarvioon kohdistuvia petoksia koskevaa rangaistavuutta. 
Jotta näillä edistysaskelilla olisi merkitystä, kansallisten parlamenttien on vielä 
ratifioitava sopimukset. Tämä sekä yhteisen ja tehokkaan petoksia koskevan 
rangaistuskäytännön luominen auttaa toteuttamaan tehokasta oikeudellista yhteistyötä ja 
soveltamaan jäsenvaltioissa yhdenmukaisia rikosoikeudellisia seuraamuksia. 
Tältä pohjalta ja paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia koskevan asetuksen 
nojalla (komission toteamusten rikosoikeudellinen todistusvoima), neuvoteltavana oleva 
yhteisön taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskevan yleissopimuksen 
lisäpöytäkirja25 tarjoaa komission avunannolle oikeudellisen kehyksen, jonka puitteissa 
se voi käsitellä rikosasiakirjoja yhdenvertaisesti kaikkialla yhteisössä. 
2. TILASTOT JA ANALYYSIT26 
Tässä osassa keskitytään komission hallussa olevien tietojen yksityiskohtaiseen 
tarkasteluun. Analyysin tavoitteena on tuoda esiin ilmiön laajuuden arviointia helpottavia 
konkreettisia seikkoja sekä hyödyntää havainnoista tehtyjä päätelmiä tulevien toimien 
suunnittelussa. 
2.1 Tilanne vuonna 1996 
Perinteisten omien varojen alalla vuonna 1996 havaittujen sääntöjenvastaisuus- ja 
petostapausten määrä oli edellistä vuotta pienempi. Sitä vastoin tapausten talousarvioon 
kohdistuva vaikutus oli aiempaa suurempi. Vuonna 1996 jäsenvaltiot ja komissio 
havaitsivat yhteensä noin 2 060 s-""/.;'jenvastaisuus- ja petostapausta noin 787 miljoonan 
ecun arvosta (taulukko 1). Nämä luvut perustuvat UCLAFin ja jäsenvaltioiden 
yhteistyössä tekemien tutkimusten tuloksiin, jäsenvaltioiden laatimiin tiedonantoihin 
vuoden 1996 ensimmäiseltä vuosineljännekseltä sekä vuoden 1996 toista 
vuosineljännestä koskeviin, tiedonannoista ekstrapoloimalla saatuihin tietoihin. Vuonna 
1996 voiaiassa olleen neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 mukaisesti 
jäsenvaltiot toimittivat havaitut tapaukset tiedoksi ainoastaan kaksi kertaa vuodessa. 
24 Katso alaviite N:o 22, s. II. 
25 Katso kohta 6.2.2, sivu 49. 
2" Kaikki taulukot ja kaaviot ovat liitteinä. 
13 
Vasta vuonna 1997 kyseiseen asetukseen tehdyn muutoksen myötä27 jäsenvaltioiden on 
toimitettava tiedot (havaitut tapaukset ja niiden päivitykset) neljännesvuosittain. 
Tulevaisuudessa onkin mahdollista toteuttaa tehokkaampaa seurantaa ja tehdä selvitys 
koko vuotta koskevista luvuista. 
EMOTR.n tukiosaston alalla jäsenvaltioiden ja komission havaitsemien tapausten määrä 
sekä tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus olivat molemmat edellistä vuotta 
suuremmat. Vuonna 1996 havaittiin yli 2 000 tapausta, joiden talousarvioon kohdistunut 
yhteisvaikutus oli 346 miljoonaa ecua (taulukko 2). 
Rakenteelliseen toimintaan liittyvien menojen alalla kasvu vuoteen 1995 verrattuna oli 
vieläkin huomattavampi. Vuonna 1996 jäsenvaltiot ja komissio havaitsivat 385 tapausta, 
joiden talousarviovaikutus oli yhteensä 150 miljoonaa ecua (taulukko 3). 
Välittömien menojen alalla28 komissio havaitsi 42 tapausta yhteensä 16 miljoonan ecun 
arvosta (taulukko 4). 
2.2 Suuntaukset 
2.2.1 Perinteiset omat varat 
Vuoden 1996 tilannetta aiempiin vuosiin vertailtaessa voidaan havaita, että havaittujen 
tapausten määrä laski hieman vuosiin 1995 ja 1994 nähden. Sen sijaan näiden tapausten 
taloudellinen vaikutus on koko ajan kasvanut. Perinteisten omien varojen keruusta 
päävastuussa olevien jäsenvaltioiden tiedoksi toimittaman tapauksen keskimääräinen 
taloudellinen vaikutus (noin 140 000 ecua vuonna 1996 ja 130 000 ecua vuonna 1995) on 
selvästi pienempi kuin komission ja jäsenvaltioiden yhteistyössä havaitseman tapauksen 
keskimääräinen taloudellinen vaikutus, joka on noussut vuoden 1995 tasosta, 1,6 
miljoonasta ecusta, 2,3 miljoonaan ecuun vuonna 1996. Nämä luvut ovat osoitus siitä, 
että komissio keskittyy toiminnassaan laajoihin järjestäytynyttä rikollisuutta koskeviin 
tapauksiin, joissa kansainvälisten verkostojen kautta kuljetetaan sääntöjenvastaisesti 
erityisesti "herkkiä", toisin sanoen korkeiden tullien ja verojen alaisia tuotteita, kuten 
savukkeita. 
Suhteutettaessa petoksella menetetyt varat rahoitusvirtoihin (taulukko 5) vaikutus 
osoittautuu huomattavasti suuremmaksi perinteisten omien varojen osalta (joiden osuus 
on noin 17% kaikista talousarviovaroista) kuin EMOTR:n tukiosastoon liittyvien 
menojen osalta (joiden osuus kaikista talousarviovaroista on yli 80%). 
2.2.2 Menot 
EMOTR:n tukiosaston menojen alalla havaittujen tapausten määrä kasvoi merkittävästi. 
Tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus oli vuotta 1994 pienempi, joskin vuoden 
1995 tasoa korkeampi. Tämä osoittaa, että jäsenvaltioiden havaitsemismenetelmät 
kehittyvät koko ajan ja että yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen liittyvät 
2 Katso kohta 5.1, sivu 39. 
2S "Välittömillä menoilla" tarkoitetaan menoja, jotka maksetaan edunsaajille komission suoraan hallinnoimien ja valvomien 
sopimusten perusteella (esimerkiksi tutkimus-, energia-, ympäristöala jne.) ilman että jäsenvaltioille aiheutuu 
lainsäädännöllisiä velvoitteita. 
14 
toimenpiteet ovat tuottaneet tulosta. Toisaalta tämä kehitys kuvaa sitä, kuinka muutamilla 
hyvin laajoilla tapauksilla (kuten vilja-alalla vuonna 1994) voi olla ratkaiseva vaikutus 
lukuihin. 
Suurin nousu todettiin jäsenvaltioiden tiedoksi toimittamien rakenteelliseen toimintaan 
liittyvien tapausten määrässä (+50%) ja taloudellisessa kokonaisvaikutuksessa (joka oli 
yli kaksinkertainen vuoteen 1995 verrattuna). Tässä yhteydessä on tarpeen muistuttaa, 
että tiedonantokäytäntö on ollut voimassa vasta vuodesta 1994, jolloin myös komission 
vastuullinen yksikkö on voinut aloittaa kentällä toteutettavan operatiivisen toiminnan. 
2.3 Tietolähteet 
Jäsenvaltioiden muodolliset tiedonannot, jotka toimitetaan alakohtaisten asetusten 
mukaisesti, ovat merkittävä sääntöjenvastaisuus- ja petostapausten tietolähde. Vuonna 
1996 toimitettiin tiedoksi 1 950 sääntöjenvastaisuustapausta perinteisten omien varojen 
alalla ja 2 241 tapausta välittömien menojen alalla (EMOTR:n tukiosasto ja rakenteelliset 
toimet). Jäsenvaltioiden tiedonannot kattavat vain puolet vuonna 1996 havaittujen 
sääntöjenvastaisuus- ja petostapausten talousarvioon kohdistuneesta 
kokonaisvaikutuksesta. Tästä voidaan päätellä, että laajat tapaukset ja erityisesti 
järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvät tapaukset jäävät jäsenvaltion toimialan 
ulkopuolelle, ja että komissio on usein ainoa elin, joka pystyy havaitsemaan ja 
määrittämään kyseisten tapausten vaikutuksen sekä koordinoimaan kyseisiin 
kansainvälisiin tapauksiin kohdistuvia tutkimuksia. 
"Mustan listan" vahvistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1469/95 
soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annettu komission asetus (EY) N:o 
745/96 tuli voimaan vasta 1. heinäkuuta 1996. Asetuksen nojalla komissiolle vuonna 
1996 osoitettujen tiedonantojen määrä oli näin ollen erittäin pieni. Asetuksen kaikki 
vaikutukset tulevat voimaan vuodesta 1997 alkaen, toisin sanoen sen jälkeen, kun 
asetuksen soveltamista koskevat tekniset yksityiskohdat on vahvistettu, jäsenvaltioiden 
hallintorakenteita on mukautettu ja komissio on ottanut käyttöön atk-pohjaisen tietojen 
tallennus- ja käsittelyjärjestelmän. 
Maksuton vihjepuhelin osoittautui jälleen varteenotettavaksi täydentäväksi tietolähteeksi. 
Vuonna 1996 kirjattujen puhelujen määrä oli lähes sama kuin vuonna 1995 (lähes 4 000 
soittoa). Tästä määrästä 42 vihjepuhelua johti lisätutkimuksiin pääasiassa perinteisien 
omien varojen ja rakenteellisten toimien aloilla. 
2.4 Alakohtaiset analyysit 
2.4.1 Perinteiset omat varat 
2.4.1.1 Passitus 
Komissio on useaan otteeseen tuonut esille passitusmenettelyn huolestuttavan tilanteen29. 
Vuonna 1996 muodostettiin ensimmäinen EY:n perustamissopimuksen 138 c artiklaan30 
2 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 74. 
Katso kohta 5.3.1.2, sivu 42. Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 30. 
15 
perustuva, passitusmenettelyä käsittelevä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta, 
minkä lisäksi komissio ja jäsenvaltiot määrittelivät kyseisen alan ensisijaiseksi toiminta-
alueekseen. "Herkkiä tuotteita" koskevan tietokoneistetun ennakkovaroitusjärjestelmän 
(Early Warning System)31 käyttöönotto mahdollistaa liiketointen paremman ja 
nopeamman seurannan kentällä. 
Tiedonvaihto passitusmenettelyn alaisista, kyseisiin tuotteisiin kohdistuvista liiketoimista 
on lisääntynyt huomattavasti. Uuden tietokonejärjestelmän käyttöönoton jälkeen on 
vaihdettu noin 30 0000 viestiä, jotka koskevat yksittäisiä toimituksia. Nämä, viestit 
helpottavat mahdollisesti petollisten liiketointen reaaliaikaista seurantaa. Jotkut vuonna 
1996 lähetetyistä viesteistä liittyivät herkkien maataloustuotteiden passitusmenettelystä 
poistamisesta vastuussa olevan verkoston hajottamiseen. 
Jäsenvaltioiden Tl-asiakirjoilla suorittamien, niin kutsuttujen "herkkien" tuotteiden 
kuljetusten entistä tehokkaammalla valvonnalla ja kyseisille tuotteille annettavia takuita 
koskevien säännösten tiukentamisella on ollut myönteinen vaikutus passitukseen 
kohdistuvien petosten ennalta ehkäisemiseen. Komissio, joka oli ryhtynyt vuosina 1994-
1995 paikalla suoritettaviin tarkastuksiin neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 
1552/89 18 artiklan 2 ja 3 kohdan nojalla, pyysi jäsenvaltioita ryhtymään tarvittaviin 
tasauksiin. Tämä tarkastustoiminta jatkui vuonna 1996. Vuonna 1996 jäsenvaltioiden 
ilmoittamien sellaisten tapausten määrä, joissa tuotteita on säännönvastaisesti siirretty 
pois menettelystä, väheni selvästi ajanjaksolla 1990-1995 havaittuihin tapauksiin 
verrattuna. Sitä vastoin todettiin, että aiempaa useammista kuljetuksista annetaan 
nykyisin väärän tavaralajin ilmoituksia yhteisön alueelle saapumisen yhteydessä. 
2.4.1.2 Tullietuusmenettelyt 
Vuoden 1996 toiminnassa ja analyyseissä keskityttiin myös toiseen sääntöjenvastaisuus-
ja petostapausten ryhmään: sääntöjenvastaisuuksiin ja petoksiin, joilla on vaikutusta 
Euroopan unionin taloudellisiin etuihin ja kauppapolitiikkaan. Suurin osa komission ja 
jäsenvaltioiden yhteisesti käsittelemistä tapauksista, jotka eivät liity passitusmenettelyyn 
ja joilla on vaikutusta perinteisiin omiin varoihin, kuuluu tähän ryhmään. Näiden vuonna 
1996 havaittujen tapausten talousarvioon kohdistuva vaikutus on noin 200 miljoonaa 
ecua, joka sisältyy tulojen alalla tehtyjä petoksia koskevaan kokonaismäärään. Tapaukset 
liittyvät talouselämän suhdanneherkkiin aloihin ja varsinkin tekstiilituotteisiin, 
kalastustuotteisiin ja elektroniikka-alan tuotteisiin. 
Tutkimuksissa havaittiin, että näiden menettelyjen edunsaajamaina olevien yhteisön 
ulkopuolisten valtioiden viranomaisten myöntämiä tullietuuskohteluun oikeuttavia 
todistuksia ei usein voida myöhemmin soveltaa yhteisön ulkopuolisissa maissa 
todistukset myöntävien laitosten puutteellisuuksien vuoksi tai koska viejät ovat johtaneet 
laitoksia harhaan. Komissio onkin aloittanut toimet, joiden tavoitteena on määritellä 
selkeämmin velvoitteet, jotka yhteisössä olevan tuojan on täytettävä esittäessään 
tullietuuskohteluun oikeuttavan todistuksen ja jotka todistukset myöntävien laitosten on 
täytettävä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa32. 
Tuotteet, joista kannetaan vero yhteisöön tapahtuvan tuonnin yhteydessä tai joista maksetaan erityisen suuria tukimääri 
kolmansiin maihin tapahtuvan viennin yhteydessä. 
32 Katso kohta 5.3.3, sivu 43. 
16 
2.4.2 Menot 
2.4.2.1 EMOTRm tukiosasto 
Jäsenvaltioiden tiedoksi antamien tätä alaa koskevien sääntöjenvastaisuustapausten osuus 
on 96%o kaikista havaituista tapauksista. Kyseisten tapausten taloudellinen vaikutus on 
vain noin 60% jäsenvaltioiden ja komission havaitsemien tapausten talousarvioon 
kohdistuvasta kokonaisvaikutuksesta. Komission ja jäsenvaltioiden yhteisesti suorittamat 
tutkimukset kohdistuvat usein monimutkaisiin tapauksiin, joihin liittyy useissa 
jäsenvaltioissa toimivia rikollisjärjestöjä. Näissä tutkimuksissa todettujen petosten 
talousarviovaikutuksia ei voida kohdistaa yhteen jäsenvaltioon. Petollisen toiminnan 
laajuutta jäsenvaltioittain kuvaavien lukujen tulkitsemisessa ja analysoinnissa on näin 
ollen noudatettava varovaisuutta (katso taulukko 6: ilmoitetut tapaukset jäsenvaltioittain 
eriteltyinä). 
EMOTR:n tukiosaston menot ovat viime aikoihin asti pysyneet suhteellisen 
muuttumattomina. Menot ovat kuitenkin aivan viime aikoina nousseet merkittävästi 
aloittain ja jäsenvaltioittain eriteltynä. Kyseiseen kehitykseen on vaikuttanut osaltaan 
yhteisen maatalouspolitiikan uudistus, jolle on ominaista suoran tuen maksaminen 
viljelijöille maailmanmarkkinoilla tapahtuvien muutosten mukaan. Olisikin 
mielenkiintoista verrata tätä menojen kehitystä todettujen sääntöjenvastaisuuksien 
kehitykseen. 
EMOTR:n tukiosaston menojen osuus, joka luokitellaan "markkinatueksi"33, on 
pienentynyt vuoden 1992 tasosta, 44%:sta, 22%>:iin vuonna 1996. Vientituen osuus 
menoista on myös pienentynyt, sillä se oli 27% vuonna 1992 ja 13% vuonna 1996. Sitä 
vastoin maataloustukeen34 liittyvät menot kasvoivat vuoden 1992 osuudesta, 29%:sta, 
5 7%: iin vuonna 1996. 
Sääntöjenvastaisuudet liittyvät huomattavan usein vientitukena suoritettaviin menoihin 
(jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuustapausten osuus on 0,8% tämän 
tyyppisistä menoista ja jos komission suorittamat tutkimukset lasketaan mukaan, 2%) ja 
markkinatukimenoihin (jäsenvaltioiden ilmoittamien tapausten osuus on 1,5% ja jos 
komission suorittamat tutkimukset lasketaan mukaan, 2,2%). Sääntöjenvastaisuuksien 
osuus on pienempi maataloustukea koskevien menojen alalla (0,05% tämän tyyppisistä 
menoista). Vaikka viljelijöiden sääntöjenvastaisuuksien määrä on suuri (722 yhteensä 
1 944 ilmoitetusta EMOTR:n tukiosaston alaan liittyvästä tapauksesta vuonna 1996), 
kyseisten sääntöjenvastaisuuksia talousarvioon kohdistuva vaikutus on kuitenkin 
suhteellisen pieni (keskimäärin 15 000 ecua, kun se on vientitukeen liittyvässä 
tapauksessa 90 000 ecua ja markkinatukeen liittyvässä tapauksessa 220 000 ecua). 
Vuonna 1996 sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät summat olivat suurimmat seuraavilla 
aloilla: viijat, naudanliha, rasvat (oliiviöljy), hedelmät ja vihannekset sekä maito ja 
maitovalmisteet (katso taulukot 6 ja 7). Hedelmä-ja vihannesalaa lukuun ottamatta edellä 
oleva luettelo vastaa kaudesta 1992-1996 tehtyjä havaintoja. Samoin EMOTR:n 
tukiosaston menojen suhteellisen suuri osuus kyseisillä aloilla on edellä tehtyjen 
33 
Erityisesti interventiotoimenpiteet ja erilaiset palkkiot. 
Erityisesti tuotantopalkkiot ja tuotannosta luopumisesta maksettavat palkkiot. 
17 
havaintojen suuntainen. Kun sitä vastoin vertaillaan keskenään EMOTR:n tukiosaston 
menoja neljällä sääntöjenvastaisuuksien osalta merkittävimmällä alalla jäsenvaltioittain 
eriteltynä ja tiedoksi toimitettuja sääntöjenvastaisuuksia, voidaan todeta, että 
sääntöjenvastaisuuksien määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioittain eri vuosina. 
2.4.2.2 Rakenteelliset toimet 
Vuonna 1996 jäsenvaltioiden ilmoittamien sääntöjenvastaisuustapausten määrä ja 
tapauksiin liittyvät summat nousivat selvästi edellisiin vuosiin verrattuna. Tämä kehitys 
on seurausta asiaa koskevan lainsäädännön asteittaisesta täytäntöönpanosta 
jäsenvaltioissa, joskin tietyt jäsenvaltiot täyttävät vain osittain lainsäädännöstä johtuvat 
velvoitteensa. On muistettava, että sääntöjenvastaisuuksina ilmoitetut tapaukset eivät 
välttämättä ole petostapauksia, koska niiden tahallista luonnetta ei ole vielä osoitettu. 
Komission ja jäsenvaltioiden yhdessä käynnistämien tutkimusten lukumäärä oli hieman 
pienempi kuin vuonna 1995 (88 tapausta, kun vuonna 1995 tutkittiin 112 tapausta), mutta 
tutkimuksia vastaava kokonaissumma oli nelinkertainen (88 miljoonaa ecua aiemman 23 
miljoonan ecun sijaan). Tämä kehitys on osoitus jäsenvaltioiden käyttöön ottamien 
menettelyjen parantuneesta tehokkuudesta ja komission tutkimusten keskittymisestä 
laajoihin tapauksiin. 
Euroopan sosiaalirahastoa koskevien tiedoksi toimitettujen tapausten lukumäärä oli 
kaikkein suurin ja tiedoksi toimitetut aluekehitysrahastoon (EAKR) liittyvät tapaukset 
olivat sen sijaan arvoltaan ja taloudelliselta vaikutukseltaan aiempaa suuremmat. 
Yleisin sääntöjenvastaisuustyyppi, joka todettiin 50 prosentissa tapauksista, koski 
sääntöjenvastaisten asiakirjojen toimittamista menojen osalta tai menoihin liittyvien 
tositteiden puuttumista. Muiden tapausten osalta 11% sääntöjenvastaisuustapauksista 
koskee muiden määräyksissä asetettujen ehtojen ja sopimusehtojen noudattamatta 
jättämistä, 10% suunnitellun toimen puutteellista toteuttamista ja loput muita 
sääntöjenvastaisuuksia, kuten toimen virheellinen toteuttaminen tai toteuttamatta 
jättäminen. Näitä sääntöjenvastaisuuksia, jotka harvoin liittyvät aineellisiin etuuksiin, ei 
ole syytä vähätellä, sillä ne ovat toisinaan osa laajempaa rikollista toimintaa. 
Tavanomaiset tarkastukset, joita jäsenvaltioiden toimivaltaiset yksiköt suorittavat 
asiakirjojen perusteella, paikalla ja kyselytutkimuksin, ovat tehokas tapa havaita ja 
ennaltaehkäistä sääntöjenvastaisuuksia (85% ilmoitetuista tapauksista). 
2.4.2.3 Välittömät menot 
Tutkimuksia on käynnistetty kaikilla välittömien menojen järjestelmään perustuvilla 
komission politiikkojen aloilla: kulttuuri- ja audiovisuaaliset asiat, energia, tutkimus, 
ympäristö, sisämarkkinat, teollisuus, matkailu, ulkopoliittinen yhteistyö Keski- ja Itä-
Euroopan maiden kanssa (PHARE), entisen Neuvostoliiton itsenäisten valtioiden kanssa 
(TACIS) Välimeren alueen maiden kanssa (MED) ja Latinalaisen Amerikan ja Aasian 
maiden kanssa sekä Euroopan kehitysrahasto. Joillakin näistä aloista komissio on 
hyödyntänyt petostentorjunnan toimissaan tilintarkastustuomioistuimen ulkoisissa 
tarkastuksissa saatuja varainhoitoa koskevia tietoja. 
Havaittujen petosten ja sääntöjenvastaisuuksien toteutustavat vaihtelevat (väärinkäyttö, 
hankintoja koskevien sopimusten tai tuen myöntäminen arveluttavalla tavalla suosivin 
edellytyksin, yhteisrahoituksen toteutumatta jääminen, selvä ylihinnoittelu laskutuksen 
yhteydessä sekä menettelyt, jossa sopimusten tai ohjelmien hallinnointiin osallistuu myös 
asiaan kuulumattomia henkilöitä). Komissio hallinnoi ainoastaan rahoitusta näillä aloilla, 
joten tehtyjen havaintojen seurauksena on pantu vireille rikosoikeudenkäyntejä 
kansallisissa tuomioistuimissa. 
2.5 Perintä 
2.5.1 Perinteiset omat varat 
Komissiolla on ollut tilaisuus ilmaista huolestuneisuutensa perinnän epätyydyttävästä 
tilanteesta tällä alalla. Tilanne ei parantunut vuonna 1996. Tehtyjen aloitteiden, erityisesti 
neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muutoksen ja komissiolle 
toimitettavien tiedonantojen atk-järjestelmän käyttöönoton35, vaikutukset näkyvät vasta 
vuodesta 1997 alkaen ja niiden myötä rahoituksen seuranta helpottuu. 
Vaikka jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedoksi 10 000 ecua suuremmat 
sääntöjenvastaisuustapaukset36 ja merkittävä perittävät määrät edellä mainitun asetuksen 
6 artiklassa tarkoitettuun erilliseen kirjanpitoon, komissio havaitsi lähes kaikkien 
jäsenvaltioiden kohdalla huomattavia, selittämättömiä poikkeamia ilmoitettujen määrien 
ja todetuista maksuista vuosittain laadittavan yhteenvetotilin välillä37. 
Tällä hetkellä komissiolla ei siis ole käytettävissään täydellisiä ja luotettavia lukuja 
jäsenvaltioiden ilmoittamiin sääntöjenvastaisuustapauksiin liittyvistä perityistä määristä 
vuonna 1996 tai sitä edeltävinä vuosina. Tilannetta parantanee huomattavasti neuvoston 
asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 uusien säännösten täytäntöönpano. Asetuksessa 
säädetään perinnän tilanteen ajan tasalle saattamisesta kolmen kuukauden välein. 
Komission suorittamasta otantamenetelmään perustuvasta omien varojen perinnän 
seurannasta voidaan kuitenkin tehdä perinnän tilannetta koskevia päätelmiä. Otokseen 
B1994 valittuja petostapauksia (joilla kaikilla on merkittävä taloudellinen vaikutus 
talousarvioon ja joissa on mukana useita jäsenvaltioita) voidaan pitää perinnässä 
kohdattuja vaikeuksia edustavina. Näihin vuoteen 1993 mennessä keskinäisen avunannon 
perusteella tiedoksi toimitettuihin tapauksiin38 liittyvästä 124 miljoonan ecun 
kokonaismäärästä 2,6 miljoonaa ecua (toisin sanoen 2%) maksettiin takaisin yhteisöjen 
talousarvioon; 3,7 miljoonan ecun osalta (3%), oli vireillä oikeudenkäynnit, joissa 
maksuvelvolliset olivat nostaneet maksuvaatimuksia koskevia kanteita; 70,5 miljoonan 
ecun osalta (57%) perintä oli kesl.en. Jäljelle jäävä 38%) osuus on sellainen, joista 
komissio ei voi tehdä jatkotoimia Koskevia päätöksiä käytettävissä olevien tietojen 
perusteella. 
35 Katso kohta 2.4.1.1., sivu 15. 
36 Neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 6 artiklan 4 kohta. 
37 neuvoston asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 7 artikla. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 1468/81. 
19 38 
2.5.2 EMOTRrn tukiosasto 
EMOTR.n tukiosaston menojen alalla kyseisten määrien perintä parani aiempiin vuosiin 
verrattuna. Jäsenvaltiot tutkivat komission pyynnöstä järjestelmällisesti uudelleen ennen 
1993 tiedoksi toimitettuihin tapauksiin liittyvän rahoitustilanteen ja arvioivat kyseisiä 
tapauksia koskevien määrien perintämahdollisuuksia. Tässä "siivouksessa" kävi ilmi, että 
alun perin tiedoksi toimitetuista määristä 29% oli joko saatu takaisin, jäänyt perimättä tai 
jäsenvaltiot cli velvoitettu maksamaan ne ja että 1 588 yhä avoimeen tapaukseen liittyvä 
yhteensä 549 miljoonan ecun määrä oli edelleen perimättä. Oikeudenkäyntimenettelyt 
olivat kesken 400 tapauksessa, joihin liittyvä perittävä määrä oli yhteensä 264 miljoonaa 
ecua, toisin sanoen 34% alun perin tiedoksi toimitetusta kokonaismäärästä (taulukko 8). 
Jäljelle jäävien 257 miljoonan ecun osalta on tehtävä yhteisön tai jäsenvaltion 
talousarvioon vastattavaksi ottamista koskeva päätös. 
Sääntöjenvastaisuustapauksissa perittäviä määriä koskevan avoimuuden lisäämiseksi 
komissio tutkii erillisen kirjanpidon perustamismahdollisuutta EMOTR:n tukiosaston 
yhteyteen samalla tavoin kuin perinteisten omien varojen alalla. Tämä aloite on tilien 
tarkastamiselle ja hyväksymiselle ja erityisesti maksajina toimivien laitosten tilinpidon 
selkiyttämiselle asetettujen tavoitteiden mukainen. Tällä tavoin komissio ja 
tilintarkastustuomioistuin voivat tehostaa tarkastustoimintaansa. 
2.5.3 Rakenteelliset toimet 
Rakenteellisiin toimiin liittyvien menojen alalla perinnän tilanne on hieman toisenlainen. 
Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 23 artiklassa jäsenvaltiot velvoitetaan perimään 
sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät summat. Ne voidaan käyttää uudelleen jäsenvaltioissa 
muiden sellaisten hankkeiden rahoittamiseen, joihin ei liity sääntöjenvastaisuuksia ja 
jotka täyttävät yhteisön tukikehyksessä vahvistetut edellytykset, jollei kyseisen asetuksen 
24 artiklassa esitetyn menettelyn soveltamisesta muuta johdu. Kyseinen uudelleen 
ohjaaminen on kuitenkin mahdollista ainoastaan silloin, kun jäsenvaltio on antanut 
sääntöjenvastaisuustapaukset tiedoksi komission asetuksessa (EY) N:o 1681/94 
täsmennettyjen edellytysten mukaisesti. Vuoden 1996 lopussa alun perin tiedoksi 
toimitetusta 113 miljoonan kokonaismäärästä 23 miljoonaa ecua oli saatu takaisin (katso 
taulukko 9). Oikeudenkäynnit olivat vireillä yli 13 miljoonan ecun osalta39. 
3. TUTKIMUKSET 
Komission havaitsemien sääntöjenvastaisuuksien määrä kertoo kentällä tapahtuvan 
toiminnan tehokkuudesta. Se on myös seuraus komission ja jäsenvaltioiden välisestä 
tiiviimmästä yhteistyöstä, Petosten torjuminen kentällä, joka on 
petostentorjuntastrategian tärkein tavoite, tehostuu. Jäsenvaltioiden erikoisosastojen ja 
komission petostentorjuntakoneiston välinen kokonaisvaltainen, lojaali ja luottamukseen 
perustuva yhteistyö on välttämätöntä sekä petosten varsinaisella tapahtumapaikalla että 
sen jälkeen hallinnollisen ja oikeusseurannan aikana. 
Komission operatiivinen toiminta keskittyy laajoihin järjestäytyneisiin kansainvälisiin 
petoksiin, joista tärkeimpiä esimerkkejä esitellään tämän luvun ensimmäisessä jaksossa. 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat tiedot. 
20 
Komissio toi esille jo vuonna 1995 järjestäytyneen rikollisuuden olemassaolon Euroopan 
unionin toiminnan alalla40. Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti 
joulukuussa ehdotonta päättäväisyyttään järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa 
taistelussa ja yhtenäisen lähestymistavan tarvetta unionin tasolla41. Komission toiminta 
yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamiseksi on siis osoittanut mainitun lähestymistavan 
sopivuuden. 
Komissio käsittelee alle 5 prosenttia kaikista havaituista tapauksista läheisessä 
yhteistyössä jäsenvaltioiden tutkimusyksiköiden kanssa. Ne koskevat yli puolta 
kyseisistä rahasummista, kun kaikki alat otetaan huomioon (tulot ja menot). Komission 
panos on osoittautunut erityisen tehokkaaksi ja "kannattavaksi" perinteisten omien 
varojen kohdalla. 
Rikollisjärjestöjen mukanaolo järjestäytyneessä petostoiminnassa on nyt osoitettu 
todeksi. Ne ovat mukana savukkeita, alkoholia ja maataloustuotteita koskevissa 
petoksissa eli niillä järjestäytyneen rikollisuuden ensisijaisilla toiminta-aloilla, jotka 
käyttävät kansainvälistä verkostoa laittoman toiminnan organisointiin ja jatkossa 
petoksen tuoton rikollisen alkuperän häivyttämiseen. 
Järjestäytynyt talousrikollisuus ei yleensä tunne kansallisia rajoja vaan sitä esiintyy usein 
kansainvälisten liiketoimien yhteydessä. Toiminta on yleensä erittäin hyvin naamioitua; 
se käyttää perinteisiä kaupan rakenteita ja sopeutuu tavanomaisiin taloudellisiin kanaviin. 
Siihen voi kuulua enemmän tai vähemmän tekaistuista välittäjistä koostuva ketju, ja se 
kohdistuu kaikkein herkimmille aloille, eli niille, joilla on vaikea järjestää tarkastuksia tai 
joilla mahdolliset voitot ovat suuria ja riskit pieniä. 
Tarvitaan paljon asiantuntemusta, jotta voitaisiin vastata operatiivisesti tähän 
järjestäytyneen rikollisuuden muotoon. Tämän vuoksi UCLAF on perustanut 
jäsenvaltioiden tutkimusyksiköiden kanssa työryhmiä eli "intcrvcntiojoukkoja" 
pystyäkseen kohdennetummin torjumaan kaikkia näitä ilmiöitä. Savukkeita koskevan 
työryhmän lisäksi, joka on toiminut vuodesta 199442 lähtien järjestäytyneiden 
rikollisjoukkojen suorittamaa savukkeiden salakuljetusta vastaan, on perustettu kaksi 
työryhmää, oliiviöljyn ja alkoholin aloille, komission työohjelman mukaisesti. Viime 
vuosien kokemus on osoittanut, että oliiviöljyala kaikissa muodoissaan oli erityisen altis 
petoksille; se oli sekä järjestäytyneen että muun petostoiminnan kohteena43. Petoksiin 
syyllistyivät useimmiten kansainväliset rikollisjärjestöt, jotka kierrättivät laskujaan 
lukuisten peiteyhtiöiden kautta ja syyllistyivät lisäksi tuottavaan veronkiertoon. 
Alkoholin salakuljetuksen koH~11:. on kentällä myös todettu, että näihin usein 
«in 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivut 20 - 21 ja sivulta 45 eteenpäin. 
4 lassa yhteydessä mainittakoon Eurooppa-neuvoston Dublinissa joulukuussa 1996 tekemä päätös perustaa korkean tason 
ryhmä, jonka tehtävänä on määritellä kokonaisvaltainen järjestäytyneen rikollisuuden vastainen toimintaohjelma. 
Katso myös petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, kohta 1.14, sivu 54. 
Puhdas salakuljetustuonti, määrän ilmoittaminen väärin, väärennettyihin T2L -todistuksiin (joilla tuotteen yhteisöasema 
todistetaan) perustuva tuonti, pähkinäöljyn tuonti eri nimillä ja jälkeenpäin sekoitettuna oliiviöljyyn (jolloin oliiviöljyn määrää 
voidaan halvalla lisätä ja saada aiheettomia korvauksia tai kulutustukea), sisäisen jalostusmenettelyn aikaiset petokset, 
aiheettomien korvauksien saaminen (öljyistä, joita ei viedä yhteisön alueen ulkopuolelle tai jotka tuodaan sinne takaisin, 
oliiviöljynä viedyistä siemenöljyistä, makeutetuista öljyistä), kulutustuen aiheeton saaminen (tekaistuista myynneistä ja 
pakkauksista, makeutetuista öljyisiä, öljyistä, joista tätä tukea on jo maksettu). 
21 
kansainvälisiin operaatioihin liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta. Erityisen työiyhmän 
perustaminen oli näin ollen välttämätöntä. 
Näissä työryhmissä ovat mukana komissio ja jäsenvaltioiden eri alojen asiasta suoraan 
vastuussa olevat yksiköt. Ne kokoavat yhteen paikkaan erityisesti järjestäytyneesti 
suunnitelluista operaatioista kerätyt tiedot siten, että asianosaisten jäsenvaltioiden 
operatiiviset yksiköt voivat päästä tietoihin käsiksi ja yhteensovittaa toimintojaan entistä 
paremmin. Tavoitteena on myös tarkastuksia hiomalla ja paremmin kohdentamalla tehdä 
tyhjäksi rikollisjärjestöjen aikomukset sekä taata yhden tai useamman jäsenvaltion tai 
komission aloitteesta tehtyjen tutkimusten parempi yhteensovittaminen. Yleisesti ottaen 
tiedonvaihto näissä muodollisissa puitteissa mahdollistaa meneillään olevien tutkimusten 
eteenpäinviemisen ja varsinkin antaa asiaa koskevia tietoja kansallisille 
hallintoviranomaisille, jotka ovat vastuussa tarkastuksista. 
Savukkeiden ja alkoholin luonteeltaan hyvin erikoislaatuisilla aloilla petokset eivät 
vaikuta vain yhteisön taloudellisiin etuihin vaan myös, ja erityisesti, kansallisiin etuihin 
valmisteveron ja alv:n kiertämisen muodossa. On olemassa petosjärjestelyjä, joiden 
kohteena on yksinomaan alv-järjestelmän kiertäminen väärennettyjen vienti- ja tuonti-
ilmoitusten avulla tai yhteisön sisäistä alv-järjestelmää väärinkäyttämällä siten että 
luodaan "humpuukiyhtiöitä", jotka katoavat heti liiketoimien toteuttamisen jälkeen, tai 
"postilaatikkoyhtiöitä", joista ei ole olemassa muuta kuin tekaistu osoite. Näiden 
menetelmien avulla voidaan ostaa tavaroita maksamatta arvonlisäveroa ja myydä ne 
siten, että alv on lisätty niihin, maksamatta veroja myynnin yhteydessä. 
Luvun toisessa jaksossa esitellään Euroopan unionin ulkosuhteita koskevan 
kauppapolitiikan puitteissa tehtyjä petoksia. 
Unioni on tehnyt yhteisön ulkopuolisten valtioiden kanssa useita 
suosituimmuussopimuksia, jotka koskevat tiettyjä erityiset (valmistus- ja markkinointi) 
edellytykset täyttäviä tuotteita. Nämä sopimukset tai järjestelyt ovat luonteeltaan 
petoksille alttiita. Olkoon sitten kysymys joidenkin tullietuuskohtelun alaisia tuotteita 
koskevien sääntöjen noudattamatta jättämisestä tai tullietuuden väärinkäytöstä sellaisten 
tuotteiden kohdalla, jotka eivät ole peräisin sopimuksen allekirjoittaneista maista, 
kokemus on osoittanut, että tavaranviejät ja -tuojat saattoivat osallistua aktiivisesti tai 
passiivisesti, tietoisesti tai tietämättään, toimintaan, jonka tarkoituksena oli välttää 
normaalisti maksettavat tullimaksut tai kiertää muita kauppapoliittisia toimenpiteitä. 
Myös kyseisten kolmansien maiden julkiset hallintoelimet saattoivat osallistua näihin 
kavalluksiin vain jättämällä velvoitteensa täyttämättä. Tämä kehityssuuntaus sai 
vahvistuksen vuonna 1996. 
Kolmannessa jaksossa mainitaan kaksi esimerkkiä kansallisista tutkimuksista yhteisen 
maatalouspolitiikan rahoituksen alalla. Tapausten takana on yksi ainoa jäsenvaltio, ja 
kysymys on huomattavista summista. On paljastunut monimutkaisia menettelyjä, vaikLs 
tekijänä ei olekaan kansainvälinen verkosto. Tällaisten käytäntöjen olemassaolo osoittaa, 
että kansallisen tason tarkastusjärjestelmien tehokkuutta ja luotettavuutta on yhä 
parannettava. 
Luvun kaksi viimeistä jaksoa on omistettu rakenteellisille tukitoimille ja välittömille 
menoille. Nämä kaksi osa-aluetta kattavat 50 prosenttia yhteisön talousarvion menoista. 
Sääntöjenvastaisuus- ja petosriski näillä aloilla vaihtelee paljon: riskejä on hankkeiden 
edunsaajien valintavaiheessa (suosikkijärjestelmä, etujen haaliminen, lahjonta, 
22 
kavallukset), julkisten hankintojen sopimustentekovaiheessa, töiden tai palvelujen 
suoritusvaiheessa (mukaan luettuna töiden ja palvelujen kokonaan tai osittain 
suorittamatta jättäminen, erityisesti aineettomien palvelujen ollessa kyseessä), ja 
laskutusvaiheessa sekä rahoitusjärjestelyjä tehtäessä. 
Kaikilla näillä aloilla on selvää, ettei tuloksia synny eikä tutkimuksia saada päätökseen 
ilman saumatonta yhteistyötä kaikkien kansallisten viranomaisten, myös 
oikeusviranomaisten, kanssa, joilla yksinään on valta saattaa petostentekijät 
rikosoikeudelliseen vastuuseen ja määrätä rikosoikeudellisia seuraamuksia. 
Kansainvälisissä petoksissa torjuessaan laajaa järjestäytynyttä rikollisuutta44 yhteisön 
tärkein työväline tulee olemaan UCLAFin luoma rikosoikeuden asiantuntijoista koottu 
rikosoikeudellinen yhdyselin, joka pystyisi antamaan apua ja neuvoja ja vastaisi 
asiakirjojen yhteensovittamisesta yhdessä kansallisten oikeusviranomaisten kanssa. 
3.1 Laajat järjestäytyneesti suunnitellut kansainväliset petokset 
3.1.1. Savukkeiden ja alkoholin kansainvälinen salakuljetus 
Vuosi 1996 osoitti todeksi sen, että petollisesti yhteisön alueelle tuotujen savukkeiden 
salakuljetus oli rikollisjärjestöjen suosituin toimintamuoto. Tämän vuoden aikana on 
tulleja, alv-maksuja ja valmisteveroa kierretty noin 800 miljoonan ecun arvosta45 (josta 
200 miljoonaa ecua kohdistuu yhteisön talousarvioon). Pääasialliset markkinat 
keskittyivät tiettyihin jäsenvaltioihin (Italiaan, Espanjaan, Saksaan), mutta ilmiö leviää 
kaikkialle yhteisöön ja vahingoittaa taloudellisen edun lisäksi, taloudellinen vaikutushan 
kohdistuu jäsenmaihin, myös Euroopan unionin uskottavuutta. Rakenteeltaan hyvin 
suunnitellut rikollisjärjestöt organisoivat tämän vilpillisen tuonnin käyttäen hyväkseen 
yhteisön suuria satamia, joiden kautta kulkee valtavia määriä savukkeita, luottaen siihen, 
että kaupankäynnin laajuus peittää heidän laittoman toimintansa. Petostoiminta perustuu 
väärin ilmoitettuihin lajinimikkeisiin46 ja vilpillisiin ilmoituksiin ETY:n ulkopuolisista 
määrämaista. 
Komission saamien tietojen mukaan rikollisjärjestöt todellakin ovat järjestäneet useita 
petoksia, jotka koskevat savukkeiden fyysistä yhteisöön tuontia varsinkin Pohjois-
Euroopan satamien kautta (mutta myös yhteisön ja Keski- ja Itä-Euroopan sekä Sveitsin 
välisten maarajojen kautta) ja kohdistuu Euroopan, erityisesti Etelä-Euroopan 
markkinoille. Rikollisjärjestöillä on erinomainen organisointikyky ja huomattavan paljon 
varoja sekä logistiikkaa liikkumista varten, ja ne ovat levittäytyneet yhteisön sisällä sekä 
sen ulkopuolella oleville alueilL. Näiden järjestöjen sisäistä rakennetta on vaikea 
tunnistaa ja niiden ominaispiirteenä on useiden, erityisesti Sveitsissä, Liechtensteinissa, 
Kyproksella, Karibian alueella tai muilla erityisasemassa olevilla alueilla pääkonttoriaan 
pitävien yhtiöiden hyväksikäyttö petosten suorittamisessa (ja varsinkin niistä saadun 
rahan pesussa). Petoksiin osallistuvat järjestöt on yleensä muodollisesti perustettu 
yhteisön ulkopuolella, mutta niillä on unionin sisällä tullivarastojen ja verottomien 
varastojen verkostoa hyväkseen käyttävien kumppanuus- ja peiteyhtiöiden ketju. Nämä 
44 Katso kohta 1.1.3, sivu 9. 
Komissio ei voi vahvistaa eikä kumota huomattavasti suurempaa lukua, jonka tupakka-alan ammattilaiset ovat antaneet. 
4" Yksi tutkimuksista käsitteli kadonneita kontteja, joiden piti sisältää leluja ja jotka olivatkin täynnä savukkeita. 
23 
varastot ovat tärkeässä asemassa petoksia käytännössä toteutettaessa; joskus voidaan 
yksinkertaisesti varastoida tavarat odottaen, että tuUiyksikkö lopettaa valvonnan, joskus 
taas ryhdytään "aktiivisempaan" toimintaan, esimerkiksi muuttamaan, kätkemään tai jopa 
poistamaan pakkausten päällä olevia merkintöjä. 
Yhteisön passitusjärjestelmää käsittelevä Euroopan parlamentin tutkintavaliokunta on 
korostanut, että petosten suunnittelu on erittäin pitkälle vietyä47. 
Kun ennakkovaroitusjärjestelmää48 alettiin soveltaa ja kun 1. helmikuuta 1996 tuli 
voimaan kielto käyttää 100 prosentin yleisvakuutta tiettyjen herkkien tuotteiden, kuten 
savukkeiden, maantiekuljetuksissa, petosten tekijät alkoivat etsiä muita mekanismeja 
salakuljetuksen järjestämiseksi. Siitä lähtien savukkeita on lähetetty järjestelmällisesti 
Benelux-maiden satamien tullivarastoista yhteisön passitusmenettelyn turvin. Näissä 
satamissa savukkeet on lastattu laivoihin vietäväksi Länsi-Afrikkaan. Ne eivät ole 
koskaan tulleet perille Afrikan mantereelle, vaan ne on siirretty nopeisiin, tätä varten 
suunniteltuihin aluksiin kansainvälisillä vesillä Espanjan ja Portugalin rannikon edustalla 
ja salakuljetettu EU:n jäsenvaltioiden markkinoille. 
• Tällaisen menettelyn estämiseksi komissio järjesti savukkeita käsittelevän työryhmän 
kanssa Kolumbus-operaatioksi nimetyn tapahtuman, johon osallistuivat kaikki 
salakuljetustoiminnassa asianosaiset jäsenvaltiot. Vuoden 1996 aikana on todettu 
Benelux-maiden satamista lastatun noin kaksikymmentä savukelastia vietäväksi 
Afrikkaan (joka ei ole oikea määräpaikka). Laivoissa oli yli 220 000 savukekartonkia (yli 
2,2 miljardia savuketta), jotka oli tarkoitettu Espanjan mustaan pörssiin. Vuonna 1996 
vahingoiksi arvioitiin 175 miljoonaa ecua menetettyinä tulli-, alv- ja 
valmisteveromaksuina. Kolumbus-operaatiota jatkettiin tiiviissä yhteistyössä 
asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa49, ja se päättyi tammikuussa 1997 
ensimmäiseen avomerellä tehtyyn useiden laivojen takavarikkoon, jonka suorittivat 
Espanjan viranomaiset yhdessä Ranskan ja Belgian viranomaisten kanssa. 
Toinen merkittävä reitti, jota rikollisverkostot käyttivät salakuljettaessaan savukkeita 
Italian markkinoille, kulki Jugoslavian liittotasavallan kautta. Rakenteet, joita käytettiin 
savukkeiden salakuljettamiseksi yhteisön alueelle, oli luotu ennen kansainvälisten 
seuraamusten soveltamista ja ne toimivat myös sen aikana. 
Komissio ja jäsenvaltiot, joita asia eniten koskee, lähettivät Jugoslavian liittotasavaltaan 
yhteisön valtuuskunnan tarkistamaan yli 200 savukelähetyksen lopullisen määränpään. 
Nämä savukkeet oli lähetetty pääasiassa yhteisössä ja Sveitsissä sijaitsevista 
valtuutetuista tullivarastoista passitusmenettelyllä Serbiaan ja Montenegroon. Paikallisten 
viranomaisten kanssa yhteisesti suoritetuissa tarkastuksissa paljastui, että noin 335 000 
kartonkia (yli 3,3 miljardia savuketta) salakuljetettiin yhteisön alueelle alle puolen 
vuoden kuluessa; tullimaksuja, valmisteveroja ja alv-maksuja kierrettiin näin yhteensä 
330 miljoonan ecun edestä. 
47 Katso kohta 5.3.1.2, sivu 42. 
48 Katso kohta 2.4.1.1, sivu 15. 
Viranomaisista mainittakoon Lspanjan tullivalvontayksikkö ("Servieio de Vigilancia Aduauera, SVA") ja Katiskan tullin 
kansallinen tutkimusosasto ("Direction Nationale des Lnquctes Douanières, SNHD"). 
24 
Kerätyt tiedot osoittavat, että nämä savukkeet lähetettiin tullivalvonnassa yhteisön 
alueelta tai yhteisön alueen kautta kolmanteen maahan, ainoana tarkoituksena tuoda ne 
tästä kolmannesta maasta uudelleen yhteisön alueelle ja myydä salaa sisämarkkinoilla. 
• Jäsenmaat ovat useaan otteeseen ilmoittaneet komissiolle alkoholin salakuljetuksen 
lisääntymisestä. Salakuljetus toimii joko siten, että harjoitetaan etyylialkoholin tai 
alkoholijuomien fiktiivistä vientiä, jonka määränpääksi ilmoitetaan Keski- tai Itä-
Euroopan maat (KIE-maat), tai siten, että tehdään väärennettyjä tavara-ilmoituksia 
tuotaessa tavaraa yhteisöön. Nämä ilmiöt koskevat suurinta osaa jäsenvaltioista sekä 
useita yhteisön rajanaapureista. Niillä on vaikutuksia sekä yhteisön että jäsenvaltioiden 
omiin varoihin. Kysymyksessä on huomattava taloudellinen vaikutustekijä, joka 
kohdistuu pääasiassa kansallisiin valmisteveroihin: valmistevero autokuormallisesta 
alkoholia on 500 000 ecua. 
3.1.2. Alv-petokset 
• Eräässä melkein kaikkia jäsenvaltioita (Tanskaa, Belgiaa, Ranskaa, Saksaa, Italiaa. 
Alankomaita, Yhdistynyttä kuningaskuntaa, Espanjaa) koskevassa tapauksessa eräs yhtiö 
osti toisessa jäsenvaltiossa sijaitsevalta yritykseltä tietokoneen osia yhteisön sisäisen alv-
järjestelmän mukaisesti, ja tuotteet toimitettiin ilman arvonlisäveroa. Ostaja ei 
ilmoittanut ostostaan omassa maassaan, joka oli EU:n jäsenvaltio, eikä näin ollen 
maksanut alv-maksua, ja toimitti nämä tuotteet samassa jäsenvaltiossa sijaitsevalle 
toiselle yhtiölle merkiten laskuun "sisältää alv:n". Yhtiö sai näin ostajan maksamat alv-
maksut ja katosi, kun taas lopullinen ostaja oli oikeutettu saamaan takaisin maksetun 
veron määrän järjestelmän sääntöjen mukaisesti. Kumpikin peräkkäin tapahtunut myynti 
oli todellisuudessa alv.n alainen, mutta petoksen johdosta valtion kassaan ei tullut 
minkäänlaista nettosummaa. Kyseisten alv-summien arvioidaan olevan jokaista 
jäsenvaltiota kohden 100 - 150 miljoonaa ecua (tästä osa kuuluu yhteisön omia alv-varoja 
koskevaan talousarviokohtaan). 
• Toisessa tapauksessa kysymys oli rahan tuomisesta yhteisöön Sveitsistä: yhteisön 
alueelle tuotiin rahaa peräkkäisinä toimituksina ja fiktiivisillä tuonti-ilmoituksilla. 
Tällaisen petoksen seuraukset olivat samat: alv:oa ei maksettu viranomaisille 
peräkkäisistä, fiktiivisistä ostoista ja myynneistä, joista laskun ovat kirjoittaneet nopeasti 
ilmaan haihtuneet postilaatikkoyhtiöt, jotka saavat tuoton. Komission ja jäsenvaltioiden 
(Yhdistynyt kuningaskunta, Italia, Saksa, Ranska, Irlanti, Espanja, Itävalta, Belgia, 
Alankomaat) välinen yhteistyö on tähän mennessä johtanut eräiden toimitusten 
takavarikkoon ja yhden petokseen osallistuneen vankeusrangaistukseen. Kyseinen alv-
sumraa oli noin 60 miljoonaa ecua. 
3.1.3. Oliiviöljyn vienti 
Vuoden 1°95 lopussa havaittiin, että eri maihin (Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Etelä-
Afrikkaan) vietävän oliiviöljyn määrä oli kasvanut. Perusteellisten todentamisten ja 
tarkastusten jälkeen ilmeni, että kontit oli lähetetty Kreikasta Belgian ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan kautta. Kreikkalaisten lähettäjien rikostovereina toimivat belgialaiset ja 
brittiläiset kauppiaat saivat vientitukea. Todellisuudessa vain pari riviä kontin etuosaan 
sijoitetuista pahvilaatikoista sisälsi aitoa oliiviöljyä tarkastajien hämäämiseksi, loput 
pahvilaatikoista sisälsivät erilaisia siemenöljyjä, joista ei makseta tukea. 
25 
Yhdistyneen kuningaskunnan osalta petos koski todistettavasti noin kolmenkymmenen 
kontin vientiä ja petoksen rahallinen arvo arvioitiin 400 000 ecuksi. Belgiassa tähän 
päivään asti jatkuneissa tutkimuksissa havaittiin, että petostoiminta koski noin 
kahtakymmentä konttia, joiden määränpäänä oli Yhdysvallat tai Venäjä; rahallinen 
vaikutus arvioitiin 180 000 ecuksi. Belgiassa ja Yhdistyneissä kuningaskunnissa on 
vireillä oikeudenkäyntejä ja tutkimuksia jatketaan tämän useiden jäsenmaiden alueella 
toimivan, vientitukien saamista ainoana tavoitteenaan pitävän rikollisen järjestön 
hajottamiseksi. 
Tällainen järjestäytyneesti suunniteltu kansainvälinen petostyyppi osoittaa jälleen kerran, miten 
tarpeellista on suorittaa säännöllisesti perusteellisia ja selektiivisiä fyysisiä tarkastuksia viemi- ja 
tuontitavaroille. Tavaroiden painon ja määrän toteamisen lisäksi on välttämätöntä ottaa näytteitä suoraan 
konttien sisältä ja teettää tarvittaessa erikoislaboratorioilla varsinkin tavaran tiheyttä selvittäviä 
analyysejä. 
3.1.4. Häränlihan vienti Bulgariaan vaihtamalla liha muihin ruhonosiin 
Belgian tulliviranomaisten parhaillaan meneillään olevissa, hormonien laitonta käyttöä 
koskevissa tutkimuksissa on paljastunut, että sama rikollisjärjestö oli naudanlihan vienti-
ja tuontikarusellin takana (korkealaatuiset tuotteet korvattiin passituksen aikana 
tavallisilla tuotteilla, jotka saattoivat olla jopa ravinnoksi kelpaamattomia). Häränliha ja 
ravinnoksi kelpaavat sivutuotteet olivat peräisin muista kuin hyväksytyistä laitoksista 
(Yhdysvalloista, Kanadasta, Australiasta ja Kiinasta). Kun liha ja sivutuotteet olivat 
saapuneet yhteisön alueelle50, ne sijoitettiin tullivarastoon, josta ne oli tarkoitus viedä 
Bulgariaan kansainvälisellä maakuljetuksella (TIR-menettelyllä5]) tai Tl-asiakirjalla 
(yhteisön passituksella). 
Bulgarialainen asiakas, lähetysten lopullinen vastaanottaja, oli todellisuudessa tilannut 
heikkolaatuisempia sivutuotteita eikä hyvänlaatuista tavaraa (ravinnoksi käytettävää lihaa 
ja mhon sivutuotteita). Yhdysvalloista, Kanadasta ja Australiasta peräisin olevat lihat ja 
sivutuotteet korvattiin huomattavasti huonompilaatuisilla sivutuotteilla sen jälkeen kun 
ne oli laittomasti tuotu yhteisön alueelle, ja myytiin sitten vilpillisesti sisämarkkinoilla, 
siirtäen tavara sääntöjen vastaisesti pois tullivalvonnasta. Belgian oikeuslaitos on 
aloittanut lahjontatutkinnan erään tullivirkailijan osalta, jonka epäillään avustaneen tässä 
laittomassa kaupassa. 
Toukokuussa 1996 UCLAF järjesti Bulgariaan suuntautuneen yhteisön edustajien 
vierailun, jonka tavoitteena oli Sofian tulliyksiköissä maahantuoduiksi ilmoitettujen 
tavaroiden luonteen selvittäminen. Tarkoituksena oli myös haastatella bulgarialaisten 
yhtiöiden vastuuhenkilöitä, jotka yksin pystyivät antamaan yksityiskohtaisia tietoja 
asiaan osallistuneiden ihmisten määrästä ja taloudellisista panoksista. Vierailu tuotti 
tuloksia, jotka välitettiin Belgian tulliviranomaisille, ja he voivat näin ryhtyä tarvittaviin 
tutkimuksiin tarkkojen tietojen saamiseksi olosuhteista, joissa liha vaihdettiin toiseen. 
Lisäksi huomattiin, että kyseinen hyvänlaatuinen naudanliha, josta oli tullut yhteisötuote, 
myytiin eräälle ranskalaisyhtiölle, minkä jälkeen siitä tehtiin vienti-ilmoitus ja siile 
• Komissio tekee tarkastuksia paikan päällä ja myöntää hyväksynnän kolmansien maiden laitoksille, jotka vievät lihaa 
yhteisömaihin. Yhteisöön tuotavissa lihalähetyksissä on oltava terveystodistus, jossa on mainittava lihan lopullinen kohdemaa. 
Kansainvälinen rnaantiekuljetusjärjestelmä, joka on määritelty TlR-yleissopinuiksessa vuodelta 1975. 
26 
haettiin vientitukea (kohteena oleva kolmas maa oli Venäjä). Tämä liha puolestaan 
korvattiin toisella, joten tukea maksettiin aiheettomasti. Rikostutkimukset Belgiassa 
jatkuvat yhä. 
Tällaisella toiminnalla on kahdenlaisia seurauksia. Ensimmäinen on rahallinen, eli maatalousmaksut on 
perittävä (yli miljoona ecua) ja tukimäärät on maksettava. Toinen seuraus on terveydellinen, eli tuodut 
ruhon sivutuotteet, jotka olivat peräisin kolmansien maiden muista kuin hyväksytyistä laitoksista, sisältävät 
suurelta osin Euroopassa kiellettyjä hormoneja. 
3.1.5. Lihan siirtäminen pois yhteisön passitusmenettelystä 
Järjestäytynyt rikollisverkko on kiertänyt erilaisia tullimenettelyjä ja saanut näin laajaa 
sille kuulumato nta hyötyä. 
• Tilintarkastustuomioistuimen tiedonannon myötä komissio sai tietää, että Kiinasta, 
Brasiliasta ja Thaimaasta tuotiin siipikarjan lihaa yhteisön passitusmenettelyn kautta. 
Passitukseen liittyvissä asiakirjoissa (Tl) lopulliseksi määräpaikaksi ilmoitettiin 
Marokko ja Espanja ja toimipaikoiksi Irun ja Las Palmas (Kanariansaaret). 
Todellisuudessa suurinmassa osassa lähetyksiä liha oli siirretty pois passitusmenettelystä 
Saksassa ja jaettu Saksassa sijaitseviin kohteisiin, jolloin tulliasiakirjat oli hyväksytty 
väärin Irunin ja Las Palmasin väärennettyjen leimojen johdosta. Osa siirretystä lihasta oli 
myyty espanjalaisille yhtiöille. Saksan viranomaisten tehtyä keskinäistä avunantoa 
koskevan pyynnön Alankomaille, viimeksi mainitun tullivirkailijat totesivat, että 
kyseisessä jäsenvaltiossa oli siirretty 18 muuta siipikarjan lihaa sisältänyttä lähetystä pois 
passituksesta samaa menettelytapaa käyttäen, jossa Algeçirasin, Irunin ja Las Palmasin 
leimat olivat väärennettyjä. Siipikarjan lihaa oli petollisin keinoin saatettu Saksan, 
Hollannin ja Espanjan markkinoille. Petoksen rahallinen arvo kokonaisuudessaan on noin 
6 miljoonaa ecua. 
Tämä kansainvälinen pitkälleviedyn petoksen takana on rikollisverkostoja, jotka 
käyttävät hyväkseen Andorrassa, Sveitsissä ja Gibraltarilla sijaitsevia yhtiöitä. 
• Eräs toinen asiakirja-aineisto koskee yhteisöstä peräisin olevaa häränlihaa, joka oli 
tarkoitettu muonitukseen52 ja kolmansista maista peräisin olevaa häränlihaa, joka myös 
oli tarkoitettu muonitukseen. Tutkimuksissa paljastui, että Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa, Tanskassa ja Saksassa pääkonttoriaan pitävistä yhtiöistä lähtöisin 
olevan lihan ostaja oli espanjalainen yritys, jonka mukaan tarkoituksena oli myydä liha 
edelleen muonituksesta vastaaville yrityksille Alankomaissa sijaitsevan välittäjän kautta. 
Lihaa koskevat passitusasiakirja, joiden avulla lihaa voitiin kuljettaa, läpäisivät 
tarkastukset väärennettyjen espanjalaisten leimojen avulla. Liha on hyvin todennäköisesti 
myyty kotimarkkinoilla. Petoksellisiksi luokiteltujen lähetysten taloudellinen arvo on 
noin miljoona ecua, jotka ovat saamatta jääneitä omia varoja (kolmansista maista peräisin 
oleviin ja kolmansiin maihin tarkoitettuihin tavaroihin sovellettava yhteisön 
passi',^menettely). Interventiotoimenpiteiden alaisen yhteisöstä peräisin olevan lihan 
osalta jäsenvaltiot pidättävät takauksia tämän menettelyn yhteydessä lähes viiden 
miljoonan ecun edestä, jotka on perittävä petoksista vastuussa olevilta toimijoilta. 
-*2 Kyseinen yhteisöstä peräisin oleva liha oli interventiotoimenpiteiden alainen; se myytiin alennettuun hintaan vientiä varten (ja 
myös muonitusta varten, joka on vientiin verrattavaa toimintaa). 
27 
3.1.6. Lavastettu viinin vienti kolmansiin maihin53 
Vuonna 1996 jatkettiin Itä-Eurooppaan kohdistuvaan viinin sääntöjenvastaiseen vientiin 
erikoistuneen mafiaan kuuluvan järjestön tutkimuksia yhdessä Guar da di Finanzan 
kanssa. Tutkimusten seurauksena järjestö lopetettiin. 
Romaniassa tehdyn tutkimuksen aikana havaittiin, että kaksi italialaista viiniä tähän 
kolmanteen maahan kuljettanutta alusta oli sääntöjenvastaisesti purettu Romaniassa 
Constanzan satamassa. Väärennetyt asiakirjat, joihin oli merkitty tavaroiden 
kulutuspaikaksi Romania, esitettiin italialaiselle maksajana toimivalle laitokselle 
vientituen saamiseksi. Vientiyhtiöitä vastaan aloitettiin menettelyjä ja oikeudenkäyntejä 
maksettujen summien (noin miljoona ecua) takaisinperimiseksi. 
Sloveniassa tehdyn tutkimuksen aikana voitiin todeta, että italialaiselle yritykselle oli 
maksettu väärin perustein noin 1,2 miljoonaa ecua, koska viini oli tuotu Sloveniaan vain 
väliaikaisesti sellaisen menettelyn avulla, joka mahdollisti tavaroiden tuomisen tullitta 
kyseiseen maahan sillä edellytyksellä, että ne lähetetään edelleen vuoden määräajan 
sisällä. Kyseinen viini jälleenvientiin muihin kolmansiin maihin tällä edellytyksellä ja 
Italiassa esitettiin väärennetyt asiakirjat tuen saamiseksi. Tuen myöntäminen olisi ollut 
asianmukaista ainoastaan, jos tavara olisi jäänyt määrämaahansa eli Sloveniaan. 
Kyseisistä yhtiöistä erään johtaja on asetettu tarkkailun alaiseksi. Virallinen syyttäjä 
päättää asiakirjojen väärentämiseen liittyvistä rikoksista ja yhteisön talousarvioon 
kohdistuvista petoksista. Virallinen syyttäjä on ilmoittanut UCLAF:lle, että erään 
vientiyhtiön johtajan osalta on annettu uusi pidätysmääräys. 
3.2 Kauppapolitiikan alaan liittyvät laajamittaiset petokset (teollisuustuotteet, 
kalastustuotteet ja tekstiilituotteet) 
3.2.1. Teollisuustuotteet: Filippiineiltä tuotavat satelliittivastaanottimet 
Saksan viranomaiset tiedottivat Filippiineiltä peräisin olevien satelliittivastaanottimien 
tuontiin liittyvän etuuskohtelua koskevan alkuperäilmoituksen väärennöksen riskistä, 
minkä seurauksena jäsenvaltioita kehotettiin tutkimaan kyseisiä toimenpiteitä. 
Ensimmäisten saatujen tietojen perusteella voitiin todeta, että tuonnin määrä oli nousussa 
ja että näiden laitteiden eräitä osia, jotka ovat erittäin tärkeitä tehtäessä päätöstä 
etuuskohtelun myöntämisestä, eivät voineet olla Filippiineiltä peräisin, vaikka toimijat 
niin väittivätkin. Paikan päällä suoritettujen tutkimusten jälkeen voitiin päätellä, että yli 
460 000 satelliittivastaanotinta, joiden arvo markkinoilla oli noin 28 miljoonaa ecua (3 
miljoonaa ecua tullimaksuja on perittävä tuojilta) oli viety eri jäsenvaltioihin yleisen 
tullietuusjärjestelmän mukaan, ilman että ne olisivat täyttäneet etuuskohteluun liittyviä 
edellytyksiä. Tutkimusten yhteydessä kävi myös ilmi, että ainakin muutamat tuojat 
tiesivät ennen tuontia, että nämä lopulliset tuotteet eivät olleet etuuskohtelun oikeutettuja. 
Lisäksi voitiin todistaa, että Filippiinien viranomaiset eivät olleet täyttäneet 
velvollisuuttaan hallinnollisen yhteistyön osalta, mikä haittasi sääntöjenvastaisen 
toiminnan lopettamista jo ennen yhteisön paikan päällä suorittamaa tutkimusta sekä sen 
aikana. 
Cl 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 52 (kohta 1.11). 
28 
Tavanomaisesti suoritettavaksi lankeavien tullimaksujen sekä polkumyyntitullien välttämiseksi väärien 
alkuperätodistusten (A-lomake) avulla tehdyistä petoksista huomattavaa osaa ei voitu ratkaista vuonna 
1996. Tämä johtui siitä, että eräät kolmannet viejämaat kieltäytyivät vastaanottamasta hallinnolliseen 
yhteistyöhön liittyviä tutkimusryhmiä, joiden olisi pitänyt suorittaa tutkimukset paikan päällä. Yleisen 
tullietuusjärjestelmän puitteissa komissiolla on käytettävissään tärkeä ase eräiden edunsaajavaltioiden 
mahdollista yhteistyöhaluttomuutta vastaan. Komissio voi aloittaa tutkimuksen peruuttaakseen yleisen 
tullietuusjärjestelmän kokonaan tai osittain sellaisilta mailta, jotka eivät täytä hallinnollista yhteistyötä 
koskevia velvollisuuksiaan. Tutkimuksen voi aloittaa kuitenkin vain jäsenvaltion tai kolmannen osapuolen 
valituksen perusteella. 
3.2.2. Kalastustuotteet 
• Costa Ricasta tuotavat tonnikalasäilykkeet 
Komission tekemissä Keski-Amerikan tonnikalasäilyketeollisuuden toimintaa koskevissa 
tutkimuksissa kävi ilmi, että paikallisten laivojen vähentynyt kalastuskapasiteetti on 
voimakkaasti ristiriidassa Costa Ricasta yhteisöön tuotavien tonnikalasäilykkeiden 
määrän kanssa. UCLAF:in ja asianomaisten jäsenvaltioiden (Italia ja Portugali) edustajat 
tekivät kyseisen maan viranomaisten suostumuksella paikan päällä tutkimuksen 
mainittujen tuotteiden alkuperän varmistamiseksi. Tutkittujen tuotteiden määrä oli yli 10 
000 tonnia ja niiden arvo 28 miljoonaa ecua. Kierrettyjen tullien arvo oli 7 miljoonaa 
ecua, joita yhteisön tuojat perivät parhaillaan. Paikalliset viranomaiset toimivat tiiviissä 
yhteistyössä, mikä oli välttämätöntä toimenpiteiden moitteettoman sujumisen kannalta. 
Suurimmat epäilykset kohdistuivat tutkittavien tonnikalasäilykkeiden tuottamisessa 
käytettyjen kalastusalusten kansallisuustunnukseen. Hyvin pian voitiin havaita, että Costa 
Ricalla ei ollut itsellään kaupalliseen kalastukseen riittävää kapasiteettia. 
Yhteisissä tutkimuksissa kävi myös ilmi, että Costa Ricasta lähetettyä tonnikalaa olivat 
suurimmaksi osaksi kalastaneet muiden kansallisuustunnusten alla olevat alukset. 
Tällaisen pyynnin vuoksi säilykkeiden tuotanto paljastui etuuskohteluun 
kelpaamattomaksi. Yhteisössä (Italiassa, Portugalissa ja Espanjassa) oli esitetty useita 
satoja paikallisten viranomaisten myöntämiä A-lomakkeita verottoman tuonnin 
mukanaan tuoman edun saamiseksi näille tuotteille. Costa Rica on tunnustanut näiden 
lomakkeiden virheellisyyden. 
• Turkista tuotavat tonnikalasäilykkeet 
Euroopan unionin ja Turkin tekemän kahdenvälisen sopimuksen mukaan Turkista 
voidaan tuoda tonnikalaa yhteisön alueelle tullitta sillä nimenomaisella edellytyksellä, 
että kyseiset tuotteet täyttävät tietyt vaatimukset etenkin säilykkeiden valmistukseen 
käytettyjen kalojen alkuperän osalta. Vuoden 1996 kesäkuussa komission edustajat ja 
jäsenvaltioiden valtuuskunnat (Alankomaiden, Saksan, Italian ja Yhdistyneen 
kuningaskunnan tulliviranomaiset) matkustivat Turkkiin hallinnollisen yhteistyön osalta 
tehtävän tarkastuksen yhteydessä varmistaakseen Turkin viranomaisten näiden tuotteiden 
vientiin myöntämien useiden satojen etuuskohteluun oikeuttavien alkuperätodistusten 
aitouden. Tutkimusten perusteella näytti siltä, että turkkilaisten laivojen tonnikalan 
pyynti oli kovin vähäistä ja että suurissa erissä Turkkiin maahantuodut tonnikalalajit oli 
tarkoitettu säilykkeiden valmistukseen. 
Turkissa tehtyjen tutkimusten perusteella voitiin todeta, että yhteisöön tuodut säilykkeet 
oli tehty muualta kuin Turkista peräisin olevasta tonnikalasta, johon oli satunnaisesti 
lisätty hyvin vähän turkkilaista tonnikalaa valmiiden tuotteiden viennin yhteydessä. 
29 
Viejät olivat ilmoittaneet raaka-aineen (turkkilaisen tai yhteisö-) alkuperän epätarkasti ja 
saneet näin Turkin viranomaisilta ATR 1 -todistukset, joiden avulla tuotteet voitiin tuoda 
yhteisöön tullitta. Tutkimusten perusteella voitiin myös todeta, että useat tuojat tiesivät, 
että säilykkeet eivät olleet oikeutettuja tullimaksuista vapautettuun tuontiin. Eräissä 
tapauksissa muutamat heistä osallistuivat aktiivisesti petoksen järjestämiseen 
toimittamalla muualta peräisin olevaa tonnikalaa turkkilaisiin säilyketehtaisiin. Kalan 
määräksi on arvioitu noin 23 000 tonnia. Belgialaisilta, saksalaisilta, italialaisilta, 
alankomaalaisilta ja brittiläisiltä maahantuojilta on perittävä noin 18 miljoonaa ecua 
tullimaksuina, koska tavara myytiin näissä maissa. 
3.2.3. Tekstiilituotteet 
• Kambodzan tekstiilit 
Maaliskuussa 1996 tehtiin Kambodzaan hallinnollisena yhteistyönä yhteisön 
tarkastusmatka, jonka aikana selvitettiin toimivaltaisten viranomaisten avulla, että noin 
1500 etuuskohteluun oikeuttavaa alkuperätodistusta (A-lomake) olivat väärennöksiä. 
Nämä todistukset koskivat yli 23 miljoonaa vaatekappaletta, jotka oli tuotu yhteisöön 
tullitta vuosina 1992 - 1996. Näiden lisäksi 1700 muuta alkuperätodistusta (A-lomake) 
kattoivat yli 16 miljoonaa kappaletta; Kambodzan viranomaiset olivat antaneet 
todistukset väärin perustein sellaisten tekstiilituotteiden lähetyksille, jotka eivät täyttäneet 
yleisen tullietuusjärjestelmän edellytyksiä, koska niiden valmistukseen käytettyjen 
lankojen ja kankaiden alkuperämaa ei ollut Kambodza. Todellisuudessa nämä 
valmistusmateriaalit oli tuotu Kambodzaan muista Aasian maista. Kyseessä olevien 
tullimaksujen määrä on noin 15 miljoonaa ecua. 
• Bangladeshin tekstiilit 
Joulukuussa 1996 tehtiin Bangladeshiin hallinnollisena yhteistyönä tarkastusmatka 
(komissio/7 jäsenvaltiota), jonka aiheena oli yleisen tullietuusjärjestelmän 
paikallishallinnon tasolla tapahtuvaan soveltamiseen liittyvät vaikeudet. Nämä vaikeudet 
eivät olleet uusia. Tällä kertaa kyse oli useista sadoista epäillyistä todistuksista (A-
lomakkeista), jotka liittyivät yhteisöön tuotujen tekstiilien lähetyksiin ja jotka 
Bangladeshin viranomaiset olivat todenneet väärennetyiksi. 
Lisäksi asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaiset olivat keränneet noin 14 000 muuta 
todistusta, joiden aitous ja nämä tekstiilituotteet yhteiseen tullietuusjärjestelmään 
oikeuttavien sääntöjen perustelut oli tutkittu tarkasti. Paikallisten toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa yhteistyössä toteutettujen tarkastusten päätelmissä todettiin, että 
Bangladeshin viranomaisten antamien tekstiilitodistusten aitouteen liittyviä vaikeuksia ja 
ongelmia oli vähätelty huomattavasti. Noin kuuttakymmentä bangladeshilaista 
tekstiilituotteiden valmistajaa tutkittaessa on todettu, että viranomaiset ovat antaneet 
suurimman osan kyseisistä todistuksista viejien antamien virheellisten tietojen 
perusteella. Tuotteiden alkuperäksi osoittautui tullietuusjärjestelmään oikeuttavien 
sääntöjen perusteella muu kuin Bangladesh. 
Maan viranomaiset myönsivät yhteisön suorittamien tarkastusten päätelmien 
oikeellisuuden. Mutta viranomaiset eivät ole kiirehtineet tarvittavien toimenpiteiden 
toteuttamista. Kyseisten omien varojen määrä on tällä hetkellä noin 60 miljoonaa ecua ja 
määrä voi nousta 100 miljoonaan ecuun. Muiden heikommassa asemassa olevien maiden, 
esimerkiksi Laosin, Kambodzan, Nepalin ja Malediivien tavoin Bangladesh on pyytänyt 
30 
alkuperäsääntöjä koskevan poikkeuksen soveltamista yleisen tullietuusjärjestelmän 
yhteydessä. 
Näihin petoksiin liittyvät tutkimukset voivat joskus olla erittäin pitkäkestoisia ja monimutkaisia. Tämän 
lisäksi tapahtumien tarkan kulun toteamiseksi tarvittava valtava tieto-ja asiakirjamäärä on usein laaja/ti 
maantieteellisesti hajaantunut ja hyvin kaukana yhteisön alueelta. 
Etuuskohteluun perustuvan kauppajärjestelyn soveltaminen tietyissä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa ja 
niiden viennissä ei ole ongelmatonta. Joka vuosi järjestetään yhä enemmän hallinnolliseen yhteistyöhön 
liittyviä tarkastusmatkoja ja vuosi 1996 ei ollut tästä poikkeus. Kyseiset tarkastusmatkat koskevat 
suurimmaksi osaksi Kaakkois-Aasian maita. Useimmat paljastetut alkuperäsääntöjen noudattamatta 
jättämiset koskevat vähiten kehittyneitä maita, joilla teollisuuskapasiteeltinsa vuoksi on suurimpia 
vaikeuksia näiden sääntöjen noudattamisessa ja jotka näin ollen eivät todellisuudessa voi hyötyä yleisestä 
tullietuusjärjestelmästä etenkään tekstiilialalla. Tämä on syynä vähiten kehittyneiden maiden pyytämiin 
poikkeuksiin. 
3.3 Kansallisella tasolla toteutetut maatalousalan petokset 
3.3.1. Oliiviöljy/kulutustukea koskevat petokset 
Talousrikosten valvontaan erikoistuneen Kreikan tullilaitoksen johdon suorittaman 
tarkastuksen seurauksena todettiin, että yritys, joka valmistaa oliiviöljyn säilyttämiseen 
tarkoitettuja viiden litran suuruisia metallikanistereita, oli tehnyt huomattavia määriä 
vääriä laskuja asiakkaidensa osoitteisiin. Yritys sai kymmenen prosenttia laskutetusta 
summasta ja koko alv:n määrän. Tällä tavoin lavastettiin 10,5 miljoonan kanisterin 
laskutus 26:lta oliiviöljyä säilyttäneeltä yritykseltä vuosina 1992 - 1994. 
Oliiviöljysäiliöiden ostoon liittyvät laskut sekä öljyn ostosta laadittu lasku ovat kaksi 
tärkeintä kulutustuen myöntämiseen vaikuttavaa tekijää. Kyseiset yritykset ovat siis 
saaneet yhteensä noin 21 miljoonaa ecua öljystä, jota ei ole koskaan säilytetty. Asiassa 
vireille pantu oikeudenkäynti on kesken. 
3.3.2. Karkean jauhon vientiin tarkoitetun tuen ennakkorahoitus Espanjassa 
Vuonna 1995. karkean jauhon vientiin tarkoitettua ennakkorahoitusta saaneissa 
espanjalaisissa yrityksissä suoritettujen tarkastusten seurauksena havaittiin, että 
ilmoitetun karkean jauhon määrän liittyy petoksia54. Kaikkien vuosina 1993 - 1994 
mainittua ennakkorahoitusta saaneiden espanjalaisten yritysten kirjanpitoon liittyvät 
asiakirjat tarkastettiin. Tarkastusten tuloksista kävi ilmi, että vuonna 1995 paljastunut 
petollinen toiminta oli saanut alkunsa jo aiemmin. Tämän seurauksena toteutettujen 
tutkimusten myötä oli mahdollista todeta, että saman espanjalaisen ryhmän 
sääntöjenvastaisesti saama summa oli noin 26,5 miljoonaa ecua. 
Petos perustui ennen kaikkea siihen, että tuen ennakkorahoituksen saamiseen liittyvän 
varastoinnh (jauhon jalostamista varten ennen sen lopullista vientiä) yhteydessä 
ilmoitettavat määrät olivat huomattavasti suurempia kuin ne määrät mitä todellisuudessa 
varastoitiin ilmoituksenteon tapahtuessa. Tavaroita ei voitu tarkastaa konkreettisesti, 
koska tapauksesta oli kulunut jo vuosia. Petos voitiin todeta ostoihin, kuljetuksiin, 
varastointiin ja jalostukseen liittyvien asiakirjojen tutkimisen avulla. Eräissä tapauksissa 
toimittajat eivät olleet edes suorittaneet hankintoja tullitarkastusten alaisen jauhon osalta. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivut 63 ja 64 (kohta 3.6). 
31 
Tämän lisäksi espanjalainen maksajana toimiva laitos oli hyväksynyt eräitä ilmoituksia, 
jotka olivat selvästi epätäydellisesti laadittuja varastointipaikkoihin liittyvien viittausten 
suhteen. Vääriin ilmoituksiin perustuva menettelytapa antoi kyseiselle espanjalaiselle 
ryhmälle mahdollisuuden saada rahoitusta, jonka avulla se pystyi ostamaan raaka-aineita 
vientitoimenpiteiden toteuttamiseksi. 
3.4 Rakennepolitiikkaan liittyvät petokset 
3.4.1. Euroopan sosiaalirahasto (ESR) 
• Ammatilliset koulutustoimet Espanjassa / Kulujen keinotekoinen paisuttaminen 
Vuonna 1996 komission tietoon saatettiin epäilyjä petostapauksista, jotka liittyivät ESR:n 
rahoittamiin ja INEMin55 toteuttamiin ammatillisiin koulutustoimiin. 
Kansallisten viranomaisten, joiden käsiteltäväksi komissio asian saattoi, suorittamien 
tarkastusten perusteella tehdyt havainnot56 paljastavat erilaisia sääntöjenvastaisuuksia, 
kuten toimen epätäydellinen toteuttamista, perusteettomia menoja, tekaistuja menoja, 
ylirahoitusta sekä puutteellisen tai virheellisen kirjanpidon olemassaoloa. Useita 
perintämenettelyjä on jo aloitettu. Syyttäjälaitos on määrännyt käynnistettäväksi 
tutkinnan Madridissa paljastuneesta petostapauksesta. Komissio on pyytänyt kansallisia 
viranomaisia suorittamaan muissa Espanjan osissa ylimääräisiä tarkastuksia, jotka 
mahdollistavat sääntöjenvastaisuuksien laajuuden arvioimisen. 
• Ammatilliset koulutustoimet Italiassa / Peiteyhtiö 
Italiassa suoritettu tutkinta, joka koski ESR:n vuosina 1990 - 1993 rahoittamia 
ammatillisia koulutustoimia, johti kahden sellaisen alueellisen virkamiehen 
vangitsemiseen, joita epäillään julkisten varojen väärinkäytöstä ja sen yrityksestä. 
Tutkinnassa on paljastunut peitelty rahansiirto kahdelle virkamiehelle vastineeksi siitä, 
että virkamiehet osallistuivat petokseen virkatoimessaan. Ensimmäisten tutkintatulosten 
mukaan toiminta perustui siihen, että perustettiin tilapäisiä neuvontayhtiöitä, joissa 
toinen mainituista kahdesta virkamiehestä oli mukana. Toimeksiantajien oli "pakko" 
turvautua kyseisiin yhtiöihin menoja koskevan ohjelman laatimisessa, jotta ne olisivat 
välttäneet myöhemmät hankaluudet toisen alueellisen virkamiehen suorittamissa 
tarkastuksissa. Tämä johti alueella esitettyjen kulujen kasvuun, koska virkamiehille 
maksetut määrät kirjattiin laskuihin, jotka koskivat peiteyhtiöiden toimeksiantajille 
"tekemiä palveluksia". 
Komissio on ryhtynyt välttämättömiin toimiin taloudellisten etujensa suojaamiseksi, loisin sanoen 
keskeyttänyt maksut kyseiselle alueelle. 
• Koulutustoimi Yhdistyneessä kuningaskunnassa / Tekaistut menot 
Erään Lontoossa sijaitsevan koulutuslaitoksen tilinpäätöksen tutkinnassa paljastui, että 
esitetyt rahoitushakemukset ylittivät määrältään huomattavasti ne menot, jotka 
tilintarkastajat vahvistivat tilinpäätöstä ja tasetta laadittaessa. Erotus, suuruudeltaan 1,3 
cc 
"Instituto Nacional de Empleo' 
Kansalliset tarkastuskertomukset ilmoitetaan komissiolle neuvoston asetuksen N:o 4253/88 23 artiklan 1 kohdan mukaisesti 
32 
miljoonaa ecua vuosina 1989 - 1994, johtui tekaistuista kuluista (ESR:n osuus: noin 
570 000 ecua). Tällaisen rahoituksen laajuuden vuoksi kaikki kyseisenä aikana esitetyt 
hakemukset tutkittiin. Ilmeni, että suurin osa väitetyistä menoista oli perusteettomia, 
koska asianmukaiset tositteet puuttuivat. 
Komissio tutkii kyseisen tapauksen taloudellisia vaikutuksia Yhdistyneen 
kuningaskunnan kanssa.57 
3.4.2. Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) / Varojen väärinkäyttö (RENAVAL-France 
-ohjelmaa 
Sen rahoituksen osalta, joka oli tarkoitettu Provence-Alpes-Côte d'Azurin alueen 
laivatelakka-alueiden uudistamiseksi ja jonka osalta vuonna 1995 havaittiin lahjontaa, 
nostettiin vuonna 1996 uusia syytteitä tiettyjä edustajia vastaan. 
Paikan päällä suoritetussa tarkastuksessa, joka kohdistettiin kaikki suunnitellut toiminnot 
kattaviin hallinnollisiin asiakirjoihin, paljastui, että julkisia hankintoja koskevia sääntöjä 
oli jätetty laajamittaisesti noudattamatta joko tietämättömyyden vuoksi (yhteensä 4,1 
miljoonan ecun arvoista julkista rahoitusta) tai tuottamuksellisesti tai tahallisesti 
(yhteensä yli 14 miljoonaa ecua rahoitettujen toimien osalta). Tehdyt toteamukset 
johtivat siihen, että komission yksiköt omaksuivat järjestelmällisen lähestymistavan 
käynnissä oleviin hallinnollisiin ja oikeudellisiin menettelyihin. Lähestymistavan 
tarkoituksena oli ohjelmasta laaditun loppukertomuksen saamisen jälkeen määritellä ne 
oikeudelliset ja taloudelliset toimenpiteet, jotka olisi toteutettava aiheutuneiden 
menonylitysten vuoksi. 
3.4.3. Kalastuspolitiikka 
Komissio päätti 13.7.1992 ja 5.7.1993 tekemillään päätöksillä myöntää 5,9 miljoonaa 
ecua yhteisön tukea kolmelle yritysten perustamista koskevalle hankkeelle 
(yhteisyrityksiä)59, jota toteutti ranskalainen kalastusaluksen varustaja yhdessä sellaisiin 
kolmansiin maihin sijoittautuneiden yhteistyökumppanien kanssa, joihin yhteisö ylläpitää 
hyviä suhteita. Tarkoituksena oli myydä tuotteita pääasiallisesti yhteisön markkinoilla. 
Näitä päätöksiä seurasi sen jälkeen, kun yhteisyritykset oli vuosina 1993 ja 1994 
perustettu, sellaisen ennakon maksaminen, joka vastasi 80 prosenttia yhteisön 
myöntämästä tuesta (lähes 4,8 miljoonaa ecua). Ennakko myönnettiin jo täysimääräisesti 
maksetun kansallisen tuen (lähes 1,2 miljoonan ecun) lisäksi. Pyyntö, joka koski jäljellä 
olevan määrän (20 prosenttia) maksamista ja joka tehtiin toimintakertomuksen 
perusteella, johti jo saadun tuen käyttöä koskevan tarkastuksen käynnistämiseen 
varustajan luona. Havaittiin, että viidestä kalastusaluksesta, jotka oli tarkoitettu 
toimimaan yhteisön vesialueiden ulkopuolella usean vuoden ajan (ja niiden saaliit oli 
määrä myydä yhteisön markkinoilla), kolme oli myyty vuonna 1996 ja yksi niistä jo 
ennen kuin se oli lähtenyt ranskalaisesta satamasta. Havainto johti välttämättömiin 
57 Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4253/88 (24 artikla) puitteissa. 
58 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 67 (kohta 4.2.1). 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 4028/86, joka koskee yhteisön loimia rakenteiden parantamiseksi ja mukauttamiseksi 
kalastuksen ja vesiviljelyn alalla (EYVL N:o L 376 31.12.1986), 21 artikla sekä komission asetus (ETY) N:o 1955/88, joka 
koskee edellä mainitun asetuksen soveltamista koskevia yksityiskohtaisia menettelyjä yhteistyöstä tilapäisten yhteisyritysten 
osalta (EYVL N:oL 171 4.7.1988). 
33 
takaisinperintätoimenpiteisiin. Komissio aloitti ensimmäisen menettelyn joulukuussa 
1996 periäkseen takaisin 2,6 miljoonaa ecua yhtiöltä, joka omistaa kaksi alusta. 
3.5 Välittömiä menoja koskevat petokset 
3.5.1. Tutkimusala 
• Vesivoima Irlannissa / Väärennetyt tositteet 
Komission ja irlantilaisen yhtiön välillä tehtiin vesivoiman tutkimusta koskeva alustava 
sopimus toukokuussa 1991. Tämän jälkeen tehtiin kaksi muuta sopimusta. Sopimukset 
koskivat 9,2 miljoonaa ecua, josta yhteisön tuen osuus oli 3,9 miljoonaa ecua. 
Tarkastuksissa, jotka komissio suoritti toukokuussa ja kesäkuussa 1996 paikan päällä 
yhtiön kotipaikassa Dublinissa ja alihankkijan luona Ruotsissa, paljastui, että yhtiö oli 
keinotekoisesti paisuttanut tukihakemuksiaan käyttäen väärennettyjä tositteita. 
Todisteet olivat raskaita. Yhtiöllä ei ollut minkäänlaista asiantuntemusta eikä edes 
kokemusta tieteellisen tutkimuksen alalla. Sen alkuperäinen tukihakemus perustui toisen 
yhtiön taseeseen. Kansallista lainsäädäntöä ei ollut noudatettu, esitetty kirjanpito oli 
virheellinen, mikä kaikki johti siihen, että komissio saattoi asian Irlannin 
esitutkintaviranomaisten käsiteltäväksi. 
• Uusiutuvaa energiaa koskeva hanke Saksassa / Tuen väärinkäyttö 
Komissio aloitti vuonna 1995 tutkimukset, jotka koskivat tutkimusohjelmia JOULE I ja 
II / APAS-RENA.60 Toisessa tutkimuksista, joka suoritettiin Saksassa, paljastui, että 
saksalainen yhtiö oli mukana useissa tutkimussopimuksissa ja oli siten saanut komissiolta 
huomattavia määriä. Yhtiö oli sittemmin mennyt konkurssiin eikä enää kyennyt 
täyttämään sopimusvelvoitteitaan. 
Seuraavat sääntöjenvastaisuudet havaittiin: vääriä menoja koskevia ilmoituksia, joita oli 
paisutettu palkkamenoilla ja ulkopuolisilla palveluilla, joita ei ollut koskaan toteutettu; 
komissiolta väärien hintoja koskevien ilmoitusten perusteella saatuja maksuja tai 
ennakkona saatuja maksuja, joita oli käytetty tutkimukseen millään tavalla 
liittymättömien velkojen maksamiseen; koordinaattorin ominaisuudessa saatuja 
ennakoita, joita ei ollut maksettu muille sopimuspuolille. Saksan toimivaltaiset 
oikeusviranomaiset ovat tämän jälkeen nostaneet syytteet yhtiön vastuuhenkilöitä vastaan 
konkurssirikoksista ja tuen väärinkäytöstä. Yhtiölle maksettuja määriä, eli 2,1 miljoonaa 
ecua vastaava takaisinperintää koskeva määräys on annettu. Käytössä olevien varojen 
riittämättömyyden vuoksi ei kaikkia määriä saada välttämättä perittyä, mutta vireillä 
olevan rikosoikeudenkäynnin pitäisi kuitenkin johtaa ainakin osittaiseen 
takaisinperintään syytetyn henkilökohtaisesta omaisuudesta. 
3.5.2. Ulkoinen toiminta 
• Humanitaariset operaatiot entisessä Jugoslaviassa 
Ranskalaisessa hallituksista riippumattomassa järjestössä,, joka oli edunsaajana 
seitsemässä humanitaarista toimintaa entisessä Jugoslaviassa koskevassa sopimuksessa, 
60 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodella 1995, sivu 68 (kohta 5.1.2). 
34 
joiden yhteismäärä oli 1,2 miljoonaa ecua, tehtiin tilintarkastus. Näistä seitsemästä 
sopimuksesta kolme kuuluu varainhoitovuodelle 1993 ja neljä varainhoitovuodelle 1994. 
Tilintarkastuksessa paljastui, ettei mitään kirjanpitoa tai tositteita ollut olemassa sekä se, 
että varainhoitaja oli syyllistynyt varojen väärinkäyttöön. Takaisinperintää koskevat 
menettelyt aloitettiin heti. Ranskan oikeusviranomaisille esitetyssä kyselyssä ilmeni, että 
käynnissä oli alustava tutkinta, joka perustui tietoihin, joilla kyseisen järjestön johto ja 
sen varainhoitajan rehellisyys asetettiin kyseenalaisiksi. UCLAFin yhdessä Ranskan 
poliisiviranomaisten kanssa tekemät havainnot johtivat siihen, että tilintarkastus- ja 
hallintoasiakirjat luovutettiin kesäkuussa 1996 toimivaltaisille syyttäviranomaisille. 
• Välimeren alueen hajautetut yhteistyöohjelmat (1992-1995)61 
Tilintarkastustuomioistuimen suorittamien tarkastusten yhteydessä paljastui johtamista 
koskevia sääntöjenvastaisuuksia kaikkien Välimeren alueen hajautettujen 
yhteistyöohjelmien osalta. Pääasialliset sääntöjenvastaisuudet, joita luotujen verkostojen 
osalta todettiin, koskivat kirjanpidon ja/tai tositteiden puuttumista. 
Tilintarkastustuomioistuin totesi myös, että komissio oli ilman tarjouskilpailua 
delegoinut ohjelmien johdon ja hallinnon yhteisön ulkopuoliselle organisaatiolle. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyseistä organisaatiota koskevissa tutkimuksissa paljastui 
eturistiriita. Kaksi kyseisen organisaation hallintoneuvoston neljästä jäsenestä toimi 
johtajina myös niissä teknisen tuen toimistoissa, joiden tehtävänä oli ohjelmien seuranta. 
Toimistot valmistelivat asiakirjat ehdotusten esivalinnasta vastaavalle komitealle, jonka 
puheenjohtajana toimi komissio. Toimistot vaikuttivat siten suoraan teknistä tukea 
koskevien sopimusten myöntämiseen. Kahden teknisen tuen toimiston kanssa oli tässä 
menettelyssä tehty ilman avointa kilpailua tai valintamenettelyä sopimukset, jotka 
koskivat sellaisten hankkeiden täytäntöönpanoa, joihin liittyvät määrät olivat 270 000 
ecua ja 405 000 ecua. 
Tilintarkastustuomioistuimen alustavan kertomuksen perusteella komissio jäädytti välittömästi (lokakuusta 
1995 lähtien) Välimeren alueella käynnissä olevat hajautetut yhteistyöohjelmat. Komissio ryhtyi myös 
seuraaviin toimenpiteisiin: eri asianomaisten teknisen tuen toimistojen kanssa tehtyjen kaikkien sopimusten 
irtisanominen, varainhoidon valvojan (PO XX) toteuttamat kolme tilintarkastusta, varainhoidon valvojan 
kertomuksissa suositeltujen perintämääräysten antaminen, UCLAEin toteuttamat tutkimukset, verkkojen 
yleisen rahoitustarkastuksen aloittaminen, hallintojärjestelmän uudelleenmäärittely vastaisen varalta 
(heinäkuussa 1996 ja tammikuussa 1997 tehdyt komission päätökset). 
3.5.3. Euroopan kehitysrahasto ŒKR) / Varojen väärinkäytön yritys 
Kamerun on saanut suuria määriä rahoitustukea rakenteelliselle 
mukauttamisohjelmalleen. Tähän liittyen on Keski-Afrikan valtioiden pankin 
kansallisessa osastossa ja eräissä kaupallisissa pankeissa avattu pankkitilejä. Kyseiset 
pankkitilit toimivat yhteishallinnollisesti, eli pankkitoimet on varmennettava kahdella 
allekirjoitui'sella, nimittäin komission delegaation päällikön allekirjoituksella ja 
taloudesta ja rahoituksesta vastaavan ministerin (joka on ESR:n kansallinen valtuuttava 
viranomainen) tai hänen valtuuttamansa, tässä tapauksessa Caisse Autonome 
d'Amortissementin pääjohtajan allekirjoituksella. 
"' Ohjelmia, joiden tarkoituksena on edistää verkostojen rakentamista Välimeren alueen yhteistyökumppaneiden välillä 
rahoitetuilla aloilla. 
35 
Siirtomääräyksiä, jotka oli varustettu väärennetyillä allekirjoituksilla, oli tehty yhteensä 
4, 16 miljoonan ecun arvoista. Kamerunin oikeusviranomaiset pidättivät kahdeksan 
henkilöä. Pankkien tarkkaavaisuuden ja komission delegaation virkamiesten nopean 
toiminnan ansiosta taloudelliset menetykset vältettiin estämällä maksut. Komission 
paikan päällä johtamat tutkimukset mahdollistivat menettelyjen turvaamiseksi 
tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisen. 
4. JÄSENVALTIOIDEN OSALLISTUMINEN YHTEISTYÖHÖN 
Talousrikollisuuden torjuntapolitiikan yhteydessä komissio on luonut yhteyksiä 
talousrikollisuuden torjuntaan erikoistuneisiin kansallisiin viranomaisiin ja yksiköihin. 
Näiden uudella tavalla etuoikeutettujen suhteiden ansiosta tietyt jäsenvaltiot ovat tehneet 
myös merkittäviä aloitteita, joiden tavoitteena on erityisesti yhteisöjen taloudellisten 
etujen suojaaminen. Komissio pyrkii tuomaan julki tärkeimmät aloitteet, sillä niissä 
kuvataan esimerkillisellä tavalla konkreettisesti petoksiin ja talousrikollisuuteen 
liittyvien, eurooppalaisten veronmaksajien etuihin vahingollisesti vaikuttavien ilmiöiden 
yleistä ja yhtenäistä suuntausta. 
Lisäksi on jatkettu koulutustoimintaa kansallisten petostentorjuntaan osallistuvien 
ryhmien ja yksiköiden kanssa (kentällä toimivat tutkijat sekä viralliset syyttäjät, 
ministeriöiden virkamiehet ja tuomarit). 
Jäsenvaltioiden kanssa käytävä vuoropuhelu ei rajoitu tämäntyyppisiin toimiin, vaan se 
on jatkuvaa joko toimivaltaisten viranomaisten kanssa tapahtuvien kahdenvälisten 
neuvottelujen muodossa tai toimielinten puitteissa. Tätä edustaa etenkin 
petostentorjunnan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea (COCOLAF) 
sekä erityisesti välilliseen verotukseen (alv) liittyvien kysymysten osalta 
petostentorjunnan alakomitea (SCAF), jonka toiminta käynnistettiin uudelleen komission 
aloitteesta. 
Alakomitea, jonka puheenjohtajina toimivat UCLAF ja PO XXI, järjestettiin uudelleen 
toukokuussa 1996 sen toiminnan laajentamiseksi. Sen päätehtävänä on kerätä, tutkia ja 
arvioida jäsenvaltioiden kokemuksia veronkierron uusien suuntausten osalta tarvittavien 
toimenpiteiden ehdottamiseksi. Alakomitea käsittelee myös petoksia, joilla voisi olla 
merkitystä yhteisön tasolla ja tukee tehokkaampaa yhteistyötä jäsenvaltioiden yksiköiden 
välillä etenkin kansainvälisten petosten osalta62. 
4.1 Jäsenvaltioiden järjestäytyminen yhteisöjen taloudellisten etujen 
suojaamiseksi 
Ranskassa on perustettu yhteisöjen varoihin liittyvien petosten torjunnan 
koordinointiyksikkö (ICLAF). Tämän korkean tason yksikön on määrä koordinoida 
yhteisön varojen hallinnollisista tarkastuksista kansallisella tasolla vastuussa olevien eri 
hallintoelinten toimintaa. Se on komissiolle ensisijainen keskustelukumppani. Ranskan 
tulli ja rikospoliisi ovat järjestäytyneet pystyäkseen paremmin vastaamaan poliittiseen 
vaatimukseen, jonka mukaan laajasta talousrikollisuudesta on rangaistava aiempaa 
2 Alakomitean ohjelman pääkohtana on keinojen etsiminen kokonaiskuvan luomiseksi petoksista alv-alalla. Tässä 
tarkoituksessa vuonna 1997 tutkitaan 500 tapausta. 
36 
useammin. Rikospoliisin keskusyksikkö on perustanut talousrikollisuuden torjuntaan 
erikoistuneista poliiseista koostuvan, Euroopan yhteisöihin liittyviä petoksia käsittelevän 
rikospoliisin osaston, joka käsittelee Euroopan yhteisöihin liittyvien petosten verkostoja 
ja keskittää kansalliset tiedot, jotka liittyvät näiden asioiden oikeuskäsittelyyn63. 
Tulliliiton ja välillisen verotuksen pääosasto puolestaan ehdotti "rikostullivirkailijoiden" 
ryhmän perustamista. Hanke koskee etenkin Euroopan yhteisöihin kohdistuvia petoksia, 
ja se on komission toteuttaman vertailevan analyysin, joka koskee jäsenvaltioiden EY.n 
perustamissopimuksen 209 artiklan soveltamiseen liittyviä toimenpiteitä64, ajatusten 
suuntainen. 
Irlanti on puolestaan ilmoittanut perustavansa järjestäytyneeseen talousrikollisuuteen 
erikoistuneen viraston65. Tämän operatiivisen yksikön henkilöstön on määrä koostua 
poliisin, tullin ja verohallinnon edustajista. 
Italiassa on perustettu Euroopan yhteisöihin liittyvien petosten ehkäisyyn erikoistunut 
verkosto, minkä lisäksi Guardia di Finanza on jatkanut ja tehostanut yhteistyötään 
komission kanssa suojatakseen Euroopan unionin taloudellisia etuja. Roomassa 
allekirjoitettiin 4. lokakuuta 1996 tekninen yhteisymmärryspöytäkirja Guardia di 
Finanzan johdon ja UCLAFin välillä. Pöytäkirja on ensimmäinen muodollinen asiakirja, 
jossa näiden kahden yksikön operatiiviseen yhteistyöhön liittyvät erittäin läheiset suhteet 
vahvistetaan. 
Saksassa oikeusministeri ilmoitti virallisesti 21. kesäkuuta 1996 päivätyllä kirjeellään 
osavaltioiden oikeusviranomaisille mahdollisuudesta tehdä yhteistyötä komission kanssa 
EY:n perustamissopimuksen 209 a artiklan puitteissa. 
Myös muut jäsenvaltiot harkitsevat perustavansa yksiköitä tai muuttavansa hallinnollisia 
rakenteitaan myös yhteisöjen etuihin liittyvien petosten ja laajan järjestäytyneen 
talousrikollisuuden torjunnan kapasiteetin lisäämiseksi. 
4.2 Koulutuspolitiikka 
Aiemmin järjestettiin laajalti yleisen tason koulutusta, jonka tavoitteena oli lisätä 
erityisesti kansallisten viranomaisten tietoisuutta omista vastuistaan yhteisöjen 
talousarvion kannalta vahingollisten petosten ehkäisemiseksi ja torjumiseksi. Nämä 
yleiset perustiedot hallitaan kaikissa jäsenvaltioissa. Komissio onkin alkanut painottaa 
kohdennettuja koulutustoimia, jotka osoitetaan kansallisten hallintoelinten kautta 
siirtyvien yhteisön varojen hallivesiin ja valvontaan erikoistuneille yksiköille sekä 
oikeusviranomaisille (tuomarit, viralliset syyttäjät, rikospoliisi), joiden välinen yhteistyö 
on välttämätöntä kentällä suoritettavan petostentorjunnan onnistumiseksi66. 
"- Tainan operationaalisen osaston luominen havainnollistaa hyvin tarvetta vahvistaa yhteistyötä ja tietojenvaihtoa UCLAIÏn 
kanssa ennen varsinaisia oikeustoimia. 
64 Ks. alaviite N:o 22, s. II. 
Criminal Assets Bureau (CBA). 
6 Koulutusta pyytäneet yksiköt, jotka sijaitsevat uusissa jäsenvaltioissa sekä liittymishakemuksen jättäneissä kolmansissa 
maissa, on asetettu etusijalle komission työohjelmassa. 
37 
Laajentaakseen koulutusmahdollisuuksia ja edistääkseen omia pyrkimyksiään komissio 
myöntää jäsenvaltioille taloudellista tukea näiden pyynnöstä sellaisia ohjelmia varten, 
joilla lisätään petosten torjunnasta vastuussa olevan kansallisen tason henkilöstön 
asiantuntemusta. 
Jäsenvaltiot ovat toteuttaneet vuonna 1996 komission kanssa seuraavat 
koulutustapahtumat67, jotka ovat yleensä olleet 2 päivän pituisia68: 
MAA 
IRLANTI 
PORTUGALI 
ITÄVALTA 
KREIKKA 
YHDISTYNYT 
KUNINGASKUNTA 
RANSKA 
PUOLA 
SAKSA 
RUOTSI YKSIKÖT, JOITA KOULUTUS KOSKEE KÄSITELLYT ASIAT 
Tullin palveluksessa olevat tutkijat 
Tullin palveluksessa olevat tutkijat 
Tutkijat ja hallintovirkamiehet 
Viralliset ja yleiset syyttäjät 
Verohallinnon poliisiosasto 
Tutkijat ja hallintovirkamiehet 
Tullin ja poliisin yksiköt, 
viralliset syyttäjät 
Tutkijat ja hallintovirkamiehet 
Tullin palveluksessa olevat tutkijat 
Tullin palveluksessa olevat tutkijat 
Rikospoliisi 
Viralliset ja yleiset syyttäjät, poliisi, 
tullin palveluksessa olevat tutkijat 
Poliisin tutkijat 
Tutkijat ja hallintovirkamiehet Maatalousalan petokset 
Savukkeiden salakuljetus 
Sääntöjenvastaisuudet/ 
koheesiorahasto 
Sääntöjenvastaisuudet/Euroopan 
sosiaalirahasto 
EY:n talousarvion 
kannalta vahingolliset petokset 
Sääntöjenvastaisuudet/Euroopan 
sosiaalirahasto 
Perehdyttäminen yhteisöihin 
liittyviin petoksiin 
Sääntöjenvastaisuudet/ 
koheesiorahasto 
Petokset verotuksen alalla 
Petokset passitusmenettelyissä 
Talousrikollisuus 
Euroopan yhteisöihin 
liittyvät petokset ja 
yhteistyö 
Euroopan yhteisöihin liittyvät 
petokset ja yhteistyö 
Sääntöjenvastaisuudet/ 
rakennerahastot 
5. YHTEISÖJEN TALOUDELLISTEN ETUJEN SUOJAAMINEN / 
MERKITTÄVIÄ EDISTYSASKELEITA ERI ALOILLA 
Tässä osassa keskitytään alakohtaisiin säädöksiin sisältyviin merkittäviin uudistuksiin, 
joilla edistetään petostentorjuntaa sekä petostentorjunnan kehittämistä muilla aloilla, 
kuten alv:n, passitusmenettelyjen ja tullictuusmenettelyjen yhteydessä. 
Yhteisön säädöksiin tehdyt pääasialliset muutokset ovat omista varoista annetun 
asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 säännösten tiukentaminen sekä maatalousalalla 
"mustaa listaa" koskevan asetuksen täytäntöönpano. Tullin passitusmenettelyihin liittyvät 
67 
68 Tähän taulukkoon ei sisälly Brysselissä järjestettyjä seminaareja. 
Tullin ja välillisen verotuksen aloilla komissio on lisäksi järjestänyt useita tiedottavia seminaareja tullietuuskohteluun 
oikeuttavaa alkuperää koskevista säännöistä yhteisön ulkopuolisissa valtioissa (mm. Kambodza ja Laos), jotka ovat yhteisöjen 
tullietuuskohtelun edunsaajamaita ja erityisesti yleiseen tullietuusjärjestelmään kuuluvia maita. 
38 
toimenpiteet sisältyvät puolestaan vuonna 1995 julkistettuun uudistusohjelmaan69. Kaikki 
nämä säännökset ja määräykset ovat osa toimenpidekokonaisuutta, joka määritellään 
komission petostentorjunnan työohjelmassa. 
5.1 Omat varat 
• Neuvosto on antanut 8. heinäkuuta 1996 asetuksen (Euratom, EY) N:o 1355/9670 
yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 88/376/ETY, Euratom soveltamisesta 
annetun asetuksen (ETY, Euratom) N:o 1552/89 muuttamisesta. Tämän muutoksen 
tavoitteena on erityisesti parantaa käytäntöä, jossa komissiolle toimitetaan tiedoksi 
perinteisten omien varojen alalla jäsenvaltioissa jäljitetyt ja havaitut petostapaukset ja 
väärinkäytökset71. Tiedonantojen täsmällisestä sisällöstä sekä toimitettujen tietojen 
päivityksestä säädetään puolestaan itse asetuksessa. Komission yksiköiden suorittama 
petoksiin ja väärinkäytöksiin liittyvä rahoitusseuranta helpottuu, kun käytettävissä on 
yksityiskohtaisempia ja luotettavampia tietoja samalla tavoin kuin tällä hetkellä voimassa 
olevien säädösten mukaisessa menojen seurannassa72. Komission on tehtävä 
tiedonannoista Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittainen yhteenveto, joka 
koskee petostapauksiin ja väärinkäytöksiin liittyviä tietoja sekä jäsenvaltioiden 
erikoistuneiden yksiköiden tekemiä tarkastuksia. 
• Komissio on lisännyt alv-alalla vuoden 1996 aikana jäsenvaltioiden aloitteesta 
toteutettujen toimien yhteensovittamista. Verotusta koskevaa tiedonvaihtojärjestelmää 
(SCENT)73 on parannettu ja UCLAF on tehnyt useita aloitteita petostentorjunnan 
kansainvälisten tason operatiivisten toimien tukemiseksi. Oikeudelliselta kannalta 
jäsenvaltioissa esiintyy vaihtelevia tulkintoja mahdollisuudesta toteuttaa 
järjestelmällisesti kyseisiä toimia. On myös osoitettu, että yhteisön tasolla, missä 
kaupalliset liiketoimet koostuvat kansainvälisistä toimista, on edelleen harmaita alueita, 
joilla hallintoelinten esittämiin vaatimuksiin ei ole mahdollisuutta edes lainsäädännön 
nojalla. Sekä alv:n että omien varojen tarkastuksista ja todentamisesta, joihin komissiolla 
on hallinnollinen toimivalta, saadun kokemuksen perusteella koordinointi olisi 
tulevaisuudessa toteutettava entistä yhtenäisemmin. Parannuksia olisi tehtävä vielä 
monilta osin tällä alalla, joka on jäsenvaltioiden suurin tulonlähde ja muodostaa lähes 
puolet Euroopan unionin vuotuisista budjettituloista, toisin sanoen noin 45 miljardia 
ecua, jotka suoritetaan valtionkassoista yhteisöjen talousarvion hyväksi. 
5.2 Maatalous 
Kuten komissio ilmoitti työohjelmassaan, se on antanut komission asetuksen (EY) N:o 
745/9674 eräiden EMOTR:n tukiosastosta rahoitettujen toimien osalta toteutettavista 
Komission "'9.3.1995 laatima tiedonanto "Petos passitusmenettelyssä, ratkaisusuunnitelmat ja tulevaisuudennäkymät", 
KOM(l>5) 108 lopull. 
70 
71 
72 EYVl,N:oL 175, 13.7.1996. 
Katso petostentorjuntaa käsittelevä vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 22, ja vuodelta 1994. 
Neuvoston asetus (ETY) N:o 595/91 (EMOTR:n tukiosasto), komission asetus (EY) N:o 1681/94 (rakennerahastot) ja 
komission asetus (EY) N:o 1831/94 (koheesiorahasto). 
71 
Välillisiä veroja koskeva tiedonvaihtojärjestelmä SCENT-verkon kautta, katso kohta 5.5.1, sivu 44. 
74 EYVL N:oL 102, 25.4.1996. 
39 
toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1469/9575 soveltamista koskevista 
yksityiskohtaisista säännöistä ("musta lista"). Ensimmäistä kertaa yhteisön säännöksiin 
sisältyy luettelo epäluotettavista toimijoista, joka on toimivaltaisten kansallisten 
viranomaisten käytettävissä. Näin ollen kyseiset viranomaiset pystyvät toteuttamaan 
tarvittavat ennaltaehkäisevät toimenpiteet. Tämän asetuksen soveltaminen on 
alkuvaiheessa. Kukin jäsenvaltio on nimennyt tässä tarkoituksessa viranomaisen, joka 
ottaa vastaan tietoja komissiolta ja toimittaa niitä komissiolle (SCENT-verkon kautta). 
Komissio käsittelee tiedonannot keskitetysti ja huolehtii kansallisten viranomaisten 
välisestä tiedonvaihdosta tietosuojaa koskevia säännöksiä noudattaen. Tiedonvaihdon 
nopeus ja laatu ovat ensisijaisen tärkeitä, sillä kyseiset toimijat voivat siirtyä 
jäsenvaltiosta toiseen saadessaan tietää hallinnollisten jatkotoimenpiteiden aloittamisesta. 
5.3 Passitusmenettelyt ja tullia koskevat aloitteet 
5.3.1 Passitusmenettelyt16 
5.3.1.1 Komission 29. maaliskuuta 1995 laatiman tiedonannon seuranta 
Kaupan kasvun ja sisärajojen poistumisen myötä on ollut välttämätöntä luoda sellaiset 
tavaroiden liikkumista koskevat menettelyt yhteisön alueella, jotka soveltuvat uuteen 
tilanteeseen. Hankaluuksia on aiheuttanut toisaalta yhtenäisten sisämarkkinoiden 
dynaamisuus, toisaalta pääasiallisen suojan muodostavat kansalliset tarkastukset. Näissä 
olosuhteissa passitusmenettelyihin liittyvät petokset, jotka koskevat ainoastaan yhteisöjen 
etua, ovat lisääntyneet entisestään. 
Maaliskuun 29 päivänä 1995 laaditussa komission tiedonannossa esiintuodun 
passitusmenettelyn petoskehityksen johdosta komissio hyväksyi 3. huhtikuuta 1996 
tiedonannon toteutetuista kiireellisistä toimenpiteistä ja myöhemmin toteutettavista 
toimenpiteistä77. Komissio esitteli 9. lokakuuta 1996 tiedonannon passitusmenettelyjen 
tulevaisuudesta78. Tiedonannossa analysoidaan perusteellisesti koko järjestelmää ja sen 
toimintaympäristöä sekä arvioidaan kutakin sen parantamiseen tai uudistamiseen 
tähtäävistä ehdotuksista. Tältä pohjalta on kuuden kuukauden aikana kuultu tiiviisti eri 
asianomaisia toimijoita (kansallisia viranomaisia, mukaan lukien yhteisessä 
passitusmenettelyssä mukana olevien maiden viranomaisia79, taloudellisia toimijoita 
edustavia ammattiyhdistyksiä), ja käydyt keskustelut huipentuivat helmikuussa 1997 
Brysselissä järjestettyyn konferenssiin "Euro-transit 1997". Jäsenvaltiot ovat vastuussa 
järjestelmän valvonnasta ja ne yksinomaan pitävät hallussaan omaan hallintoonsa 
liittyviä tietoja. Jäsenvaltioilta saatujen tietojen perusteella yhteisöjen passitusmenettelyt 
ja yhteiset passitusmenettelyt koskevat noin yhdeksäätoista miljoonaa operaatiota 
75 EYVL N:oL 145, 29.6.1995. 
76 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994 ja vuodelta 1995, sivu 24. 
77 SHC(96) 290 lopull. "Komission toimet passitukseen liittyvien petosten torjumiseksi". 
7Ä 
KOM(96) 477 lopull. Yksiköiden välisen ryhmän työskentelyn koordinoimiseksi tulliliitosta ja välillisesti! verotuksesta 
vastaava pääosasto on perustanut erityisen työryhmän, jonka tehtävänä on tutkia kaikki tavaroiden liikkumista koskevat 
järjestelyt, kuten tullin passitusmenettely, ja laatia ehdotuksia kokonaisuudistusta varten. 
Yhteisellä passitusmenettelyllä tarkoitetaan laajennettua yhteisön passitusmenettelyä, joka koskee myös Euroopan 
vapaakauppaliiton (EFTA) maita: Islantia, Norjaa, Sveitsiä ja Liechtensteinia. 
40 
vuosittain, mikä tarkoittaa noin 450 miljardin ecun verotettavaa määrää, ja kaikki nämä 
operaatiot käsitellään melkein yksinomaan manuaalisesti. Petostentekijöiden suosimia 
kohteita ovat edelleen herkiksi luokitellut kansallisten valmisteverojen alaiset tuotteet, 
kuten savukkeet, alkoholi ja muut herkät maataloustuotteet. Haasteena on edelleen se, 
että olisi pystyttävä varmistamaan tavaroiden saapuminen ilmoitettuun määräpaikkaan 
sekä kaikkien tulli- ja veromääräysten asianmukainen noudattaminen. 
Passitusmenettelyyn liittyvien petosten vuosittainen määrä yhteisön talousarviossa on 
arviolta vähintään 200 miljoonaa ecua ja kansallisina verotuloina saamatta jäävät määrät 
ovat vieläkin suurempia80. 
Vuonna 1995 komission tiedonannossa julkistettuja toimenpiteitä on kehitetty 
seuraavasti: 
. Komission asetus (EY) N:o 482/96**, jossa mahdollistetaan pakollisten reittien käyttöönoton 
vahvistaminen, määrämaan tullitoimipaikan muuttamista koskeva kielto, perusteet yleisvakuuden 
saamiselle, yleisvakuuden väliaikainen käyttökielto tiettyjen tavaroiden osalta sekä herkkien tavaroiden 
kuljetusta koskevat erityiset velvoitteet. 
. Neuvoston asetus (EY)N:o 2153/96*2, jossa yleisvakuus vahvistetaan 100 prosentiksi tietyin 
poikkeuksin^. 
Passitusmenettelyn tietokoneistamista koskeva hanke84 työllistää edelleen komissiota, 
Euroopan unionin jäsenvaltioita, EFTA-maita sekä VISEGRAD-maita85, jotka ovat 
yhteisen passitusmenettelyn yhteistyökumppaneita. 
Tietokonejärjestelmää kehitetään edelleen ja sen on määrä olla toiminnassa vuonna 1998. 
On tarpeen muistuttaa, että järjestelmä voidaan ottaa käyttöön aiotussa aikataulussa 
ainoastaan tehokkaiden henkilöstöresurssien (kansallisista hankkeista vastaavien 
ryhmien) ja taloudellisten resurssien ansiosta. Tietokoneistamista koskeva hanke on 
jaettu kolmeen vaiheeseen. Ensimmäisen vaiheen on määrä päättyä vuoden 1997 
ensimmäisen vuosineljänneksen lopulla ja siinä määritellään järjestelmän tekniset ja 
toiminnalliset erittelyt. Toinen vaihe (joulukuusta 1996 heinäkuuhun 1998) liittyy itse 
järjestelmän rakentamiseen (sopimusasiakirjat, ohjelmistot, atk-laitteistot ja yhteydet). 
Järjestelmä otetaan käyttöön tietyissä toimipaikoissa nykyisen manuaalisen järjestelmän 
kanssa rinnakkain. Järjestelmän käyttöönotto kestää neljästä kuuteen kuukauteen. 
Kolmannessa vaiheessa (heinäkuusta 1998 alkaen) verkkoa ja infrastruktuuria 
laajennetaan kunnes järjestelmä kattaa kaikki passitukseen osallistuvat tullin 
toimipaikat86. 
80 " Euroopan parlamentin arvion mukaan alv-tuloja jää saamatta vuosittain noin 700 miljoonaa ecua. 
"' EYVL N:o L 70, 20.3.1996. Tällä asetuksella muutetaan tietyistä yhteisön tullikoodeksin soveltamista koskevista säännöistä 
annettua ko nission asetusta (ETY) N:o 2454/93 (EYVL N:o L 253, 11.10.1993). 
X2 EYVL N:oL 289, 12.11.1996. 
X t 
Vuoden aikana voimaan tuleva, maanteitse kuljetettavia savukkeita ja alkoholia koskeva yleisvakuuden käyttökielto merkitsee 
sitä, että näiden tuotteiden kuljetustapa muuttuu lento- ja merikuljetuksia suosivaksi, sillit yleisvakuuden käyttökielto ei ole 
pakollinen meri- tai lentoteitse tapahtuvissa tavarankuljetuksissa. 
84 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 27. 
Puola, Unkari, Slovakia ja Tsekki. 
86 Laajennus toteutetaan ensin "pilotli"maissa ja sen jälkeen kaikissa muissa maissa. 
41 
5.3.1.2 Euroopan parlamentin väliaikainen tutkintavaliokunta 
Vuonna 1996 komissio toimi kiinteästi yhteistyössä Euroopan parlamentin väliaikaisen 
tutkintavaliokunnan kanssa87. Euroopan parlamentin työskentelyyn osallistuttiin 
suullisten esittelyjen ja kirjallisten kommenttien muodossa. Tutkintavaliokunnan 
lopullinen kertomus julkaistaan vuoden 1997 toisen vuosineljänneksen aikana.88. 
Tutkintavaliokunta on kuullut kansallisten tullilaitosten vastuuhenkilöitä selventääkseen 
passitusmenettelyjen (yhteinen, yhteisöjen ja TIR) soveltamiseen liittyvien petosten 
tiettyjä näkökohtia ja järjestelyjä. 
Sen lisäksi, että näihin menettelyihin liittyvä kriisitilanne heikentää sisämarkkinoiden ja 
tullin hallintoelinten uskottavuutta, Euroopan parlamentti painottaa yhteisen 
oikeudellisen alueen määrittelyn välttämättömyyttä89 erityisesti vakavissa 
petostapauksissa, joihin liittyy järjestäytynyttä rikollisuutta. Euroopan parlamentin 
mukaan oikeudellinen yhteistyö toimii teoriassa, mutta ei käytännössä, sillä 
jäsenvaltioiden järjestelmät ovat keskenään liian erilaisia. Kentällä on havaittu 
todentamista koskevien standardien puuttumisen muodostuneen merkittäväksi 
ongelmaksi, sillä yhdessä jäsenvaltiossa kerättyjä tietoja ei hyväksytä kaikissa muissa 
jäsenvaltioissa. Euroopan parlamentin selvityksessä havaittiin suuria eroja 
jäsenvaltioiden hallinnollisissa ja oikeudellisissa järjestelmissä. Laaja rikollisuus hyötyy 
näistä eroista ja sen piirissä kehitetään entistä monimutkaisempia petosjärjestelmiä 
peiteyhtiöiden avulla. Rikollisten käytössä on täydellisen väärentäjän koko "arsenaali" 
(väärennetyt ilmoitukset, asiakirjat, leimat jne.). 
Komissio on puolestaan jatkanut analyysien tekemistä ja laatii toukokuussa 1997 
lopullisen kertomuksen, johon sisältyy tiedonanto passitusmenettelyjen 
kokonaisuudistuksesta sekä toimintasuunnitelma havaittujen epäkohtien korjaamiseksi 
tarvittavista toimenpiteistä. Tässä kertomuksessa otetaan huomioon Euroopan 
parlamentin väliaikaisen tutkintavaliokunnan suositukset. 
5.3.2 "Tulli 2000" -ohjelma 
Euroopan parlamentti ja neuvosto vahvistivat 19. lokakuuta 1996 yhteisön tullin 
toimintaohjelman ("Tulli 2000")90. Asiakirjassa kehitetään ja laajennetaan vuonna 1994 
aloitettua pilottitoimintaa91. Ohjelman erityisenä tavoitteena on sen 8 artiklan mukaisesti 
petostentorjunta siten, että tullin toiminnan avoimuutta lisätään ja jäsenvaltioiden 
tullilaitosten yhteistyötä kehitetään tullitoiminnan yleisen tehokkuuden parantamiseksi ja 
yhteisön ulkorajoilla tehtävien tarkastusten yhtenäistämiseksi. Nykyisin voimassa olevat, 
samojen tavaroiden samaa kuljetustapaa käyttäen tapahtuvan tuonnin tarkastusten ja 
7 Tutkintavaliokunta on perustettu 13.12.1995 tehdyllä päätöksellä. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 
1995, s. 30. 
88 Tutkintavaliokunnan käsittelemiä erityisiä aihealueita ovat yhteisen passitusmenettelyn laajennus VlSECiRAD-mailiin (I. 
heinäkuuta 1996 alkaen), tullien kanto, mukaan lukien vakuuden ottaneiden toimijoiden taloudellista vastuuta koskeva vaikea 
kysymys, sekä meriteitse tapahtuvassa passituksessa toteutettavat toimenpiteet. 
ÖV Katso kohta 1.1.3, sivu 9. 
90 Päätös N:o 210/97/EY, EYVL N:o L 33, 4.2.1997. 
Katso petostentorjuntaa käsittelevä vuosikertomus vuodelta 1995, sivu 27. 
42 
soveltamisen edellytyksiä koskevat säännökset vaihtelevat yhteisön eri 
tullitoimipaikoissa. Lisäksi rikkomusten seuraamukset eivät vastaa toisiaan eri 
jäsenvaltioissa. "Tulli 2000" -ohjelman suuntaviivojen mukaisesti tämän kaltaiset tekijät 
on yhtenäistettävä, mukaan lukien Euroopan unionin tullilaitosten työskentely- ja 
tarkastusmenetelmät. 
5.3.3 Tullietuusmenettelyt 
Komissio on tiukentanut yleisen tullietuusjärjestelmän edunsaajamaiden välistä 
hallinnollista yhteistyötä koskevia säädöksiä. Kyseinen tullietuusjärjestelmä on yhteisön 
itsenäisesti soveltama ja siinä yhteisö toimii tullietuuksien myöntäjänä92. Uusissa 
säännöksissä, jotka tulivat voimaan 1. tammikuuta 1997, tarkennetaan yksityiskohtaisia 
sääntöjä, joiden mukaisesti komissio voi osallistua edunsaajamaiden toimivaltaisten 
viranomaisten johtamiin tutkimuksiin, jotta saataisiin tietoja yleisen 
tullietuusjärjestelmän alkuperätodistusten perusteella vietyjen tuotteiden todellisesta 
alkuperästä. Käytännön tasolla komissio on ottanut käyttöön atk-pohjaisen järjestelmän, 
jonka avulla jäsenvaltioiden tullien yksiköille voidaan toimittaa tiedot 
alkuperätodistusten oikeaksi todistamisessa käytetyistä leimoista. Tämä atk-pohjainen 
tiedonvälitys mahdollistaa tiedon nopeamman kulun ja leimojen mallien paremman 
luettavuuden ja sen avulla voidaan merkittävästi tehostaa alkuperätodistuksiin ja 
tavaroiden liikkumiseen kohdistuvia tarkastuksia. Passituksen yhteydessä tekemänsä työn 
lisäksi komissio on sitoutunut valmistelemaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle 
tiedonannon tullietuusmenettelyjen alalla vallitsevasta huolestuttavasta tilanteesta. 
5.4 Välittömät menot 
Komissio perusti vuoden 1996 alussa yksiköiden välisen ryhmän selvittämään ongelmia, 
jotka koskevat yhteisön osallistumista tutkimuksen, kehityksen ja teknologian alan 
toimien rahoitukseen vuonna 1999 alkavan viidennen puiteohjelman valmistelun 
yhteydessä93. Tämä aloite kuuluu kaikilta osin komission petostentorjunnan strategiaan, 
jonka tavoitteena on parantaa yhteisön rahoitukseen liittyviä säännöksiä. Ryhmä 
työskentelee löytääkseen ratkaisut kustannuksia, tilintarkastusta sekä tutkimuksen, 
kehityksen ja teknologian alalla väärinkäytöksiin sovellettavia seuraamuksia koskeviin 
ongelmiin. Tässä uudessa puiteohjelmassa komissio aikoo ehdottaa, että sen 
rahoitusosuus tutkimuksen, kehityksen ja teknologian alan toimiin myönnetään yhteisön 
sääntöihin viittaavan säännöstön perusteella. Mahdollisia hallinnollisia seuraamuksia 
voitaisiin soveltaa väärinkäytöksiin. Oikeussäännöissä on vahvistettava 
perintämääräysten täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja 
tarkastusvaltuudet edunsaajiin ja kolmansiin osapuoliin nähden sekä myös 
väärinkäytöksiin sovellettavat yhteisön seuraamukset. Tutkimuksen, kehityksen ja 
teknologian alalla, jonka osuus talousarviosta on merkittävä, otettaisiin näin ollen 
käyttöön suojaamisstandardi, joka olisi jäsenvaltioiden hallinnoimiin välillisiin menoihin 
sovellettavan standardin kaltainen. Standardin käyttöönotto olisi samalla esimerkkinä 
92 Komission asetus (EY) N:o 12/97, annettu 18. joulukuuta 1996 (EYVL N:o L 9, 13.1.1997), komission asetuksen (ETY) N:o 
2454/93 ja erityisesti sen 93, 93 a et 94 artiklan muuttamisesta. 
93 Työryhmä on laatinut välikertomuksen ja loppukertomuksen odotetaan valmistuvan vuoden 1997 aikana. Kollegion on 
hyväksyttävä kertomus ja se on liitettävä viidettä puiteohjelmaa koskevaan ehdotusluonnokseen. 
43 
muille välittömien menojen aloille, joilla olisi laadittava saman tyyppinen 
suojaamisstandardi. 
5.5 Keskinäinen hallinnollinen avunanto ja tekninen apu 
5.5.1 Yhteisön tasolla 
Komission vuonna 1992 tekemä ehdotus neuvoston asetukseksi keskinäisestä 
avunannosta tulli- ja maatalousaloilla94 oli edelleen neuvoston ja Euroopan parlamentin 
käsiteltävänä vuoden 1996 lopussa95. Tähän uuteen asetukseen sisältyy muun muassa 
oikeudellinen perusta sellaisen tietokannan (SID) laatimiselle, johon syötetään SCENT-
verkon96 kautta jäsenvaltioiden keskenään vaihtamia tietoja. 
5.5.2 Yhteisön ja yhteisön ulkopuolisten valtioiden välillä 
Tiettyjen yhteisö ulkopuolisten valtioiden kanssa (yleiseen tullietuusjärjestelmään 
kuuluvat maat, AKT-valtiot, tekstiilisopimusten osapuolina olevat maat) solmittuihin 
suhteisiin sisältyy yhteisön antamaa teknistä apua, jonka tavoitteena on avustaa kyseisten 
maiden toimivaltaisia viranomaisia sopimusten ja kauppajärjestelyjen noudattamisessa97. 
Yhteisön on myös huolehdittava, että kyseisiä järjestelyjä noudatetaan tiukasti, kun 
tuotteet saapuvat yhteisön alueelle. 
Lisäksi komissio on järjestänyt vuodesta 1991 PHARE-ja TAO S-ohjelmien yhteydessä 
teknisen avun ja koulutuksen erityistehtäviä pääasiassa Eurodouanen välityksellä ( 15 EU-
maan sekä EFTA-maiden yhteenliittymä). Nämä toimet kattavat kaikki tullin toimialat ja 
niihin sisältyy myös tiettyjä petostentorjunnan alan toimia98. 
Tullialan keskinäistä hallinnollista avunantoa koskevia määräyksiä sisältäviä sopimuksia 
on tehty tai ollaan parhaillaan tekemässä noin viidenkymmenen yhteisön ulkopuolisen 
valtion kanssa. Näissä sopimusmääräyksissä määritellään perusteet, joiden mukaisesti 
voidaan saada tietoja ja asiakirjatodisteita toimista, joiden sääntöjenmukaisuutta 
epäillään. Kyseistä aineistoa ei ole saatavissa yhteisössä ja se on kuitenkin välttämätöntä 
petoksen todentamiseksi. Kyse voi olla myös tiedoista, jotka koskevat yhteisössä 
sääntöjenvastaiseen toimintaan johtaneiden kaupallisten liiketoimien organisoinnista 
vastuussa olevia henkilöitä. Vuonna 1996 on tuli voimaan erilaisia sopimuksia99, 
parafoitiin tulliyhteistyötä ja keskinäistä avunantoa koskevia sopimuksia100 ja 
94 
95 
96 
97 
98 
99 
100 Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1994 ja vuodelta 1995, s. 28. 
Koska toimielimet eivät ole päässeet yhteenymmärryksecn oikeudellisesta perustasta, neuvosto aloitti kirjallisen menettelyn 
asetuksen antamiseksi. Asetus anneltiin lopulta 13.3.1997 |neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, EYVL N:o I. 82, 22.3.19«>7| 
"System for a Customs Enforcement Ne l'work", tullin tietojärjestelmän (SID) osa. 
Komission on lisäksi antanut teknistä apua Kiinan viranomaisille, jotka ovat vastuussa kahdenvälisen tekstiilituotteita 
koskevan sopimuksen soveltamisesta, kyseisten tuotteiden luokittelun osalta (johon määrällisten rajoitusten soveltaminen 
perustuu). 
Jäljityksessä ja tullin tarkastuksissa käytettäviä välineitä on toimitettu myös PIIARE-maihin, jotta ne voisivat lisätä omien 
tullisättnnöstöjensä soveltamismahdollisuuksia. Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodella 1995, sivu 28. 
Tulliliitto Turkin kanssa, väliaikaiset sopimukset Israelin, Ukrainan, Venäjän ja Moldovan kanssa. 
Etelä-Korean ja Yhdysvaltojen kanssa. 
44 
allekirjoitettiin kahdenvälisestä hallinnollisesta avunannosta tehtyjä pöytäkirjoja 
sisältäviä sopimuksia101. 
Neuvosto antoi lisäksi neuvotteluohjeita kahdenvälistä hallinnollista avunantoa 
koskevista tai avunantoa käsittelevän pöytäkirjan sisältävistä, tiettyjen maiden kanssa 
tehtävistä sopimuksista102. Vuonna 1997 on määrä tehdä aloitteita taloudellisten etujen 
suojaamista koskevan yhteistyön lujittamiseksi tiettyjen maiden kanssa erityisesti 
yhteisön laajeneminen huomioon ottaen. 
6. YHTEISÖN TALOUDELLISTEN ETU.JEN SUOJAAMINEN / 
HORISONTAALISIA SÄÄDÖKSIÄ KOSKEVAT ALOITTEET 
Horisontaalisen lainsäädännön alalla vuonna 1995 tapahtuneen kehityksen103 seurauksena 
ja noudattamansa petostentorjuntastrategian mukaisesti komissio jatkoi toimintaansa 
yhteisön taloudellisten etujen suojaamiseksi entistä tehokkaammin edistämällä 
jäsenvaltioiden operatiiviseen yhteistyöhön osallistumisen konkreettista toteutumista. 
Komission paikan päällä suorittamia tarkastuksia ja todentamisia koskevassa asetuksessa, 
jonka neuvosto antoi 11. marraskuuta 1996, vastataan tähän tavoitteeseen ja näihin 
vaatimuksiin104. 
Yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta annettuun asetukseen sisältyvän 
joustavuuden ansiosta105 yhteisön lainsäätäjä on voinut ottaa käyttöön maatalousalaa 
koskevia hallinnollisia seuraamuksia106. Tämän aloitteen myötä on tarjoutunut 
konkreettinen mahdollisuus määrätä sellaisia hallinnollisia seuraamuksia yhteisiin 
talousarvion suojaamiseksi, jotka ovat yleisellä tasolla annetun asetuksen suuntaviivojen 
mukaisia. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla 26. heinäkuuta 1995 
allekirjoitetun sopimuksen myötä käynnistettiin kansallisten oikeussääntöjen 
lähentämispyrkimykset yhteisöjen taloudellisten etujen rikosoikeudellisen suojan 
varmistamiseksi. Vuonna 1996 toteutetuilla toimenpiteillä, erityisesti yleissopimukseen 
liittyvän ensimmäisen, virkamiesten lahjontaa koskevan pöytäkirjan allekirjoittamisella, 
täydennetään aloitettua toimintaa. Neuvosto ei kuitenkaan pysty vahvistamaan 
yleissopimusta täydentävää pöytäkirjaa. Dublinissa vuoden 1996 joulukuussa 
kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti päättäväisyyttään kansainvälisen järjestäytyneen 
101 Armenian, Azerbaidzanin, Valko-Venäjiin, (ieorgian, Kirgisian, Marokon, Uzbekistanin, Slovenian ja Eärsaarten kanssa 
102 
Sveitsi, Albania ja Algeria. Näiden muiden lisiiksi jatketaan neuvottelija tällaista määräyksiä sisältävien sopimusten 
tekemiseksi Etelä-Afrikan, Kanadan, Egyptin, Jordanian ja Libanonin kanssa. Meksikon kanssa käydyt neuvottelut on 
tilapäisesti keskeytettyjä neuvottelut on aloitettu uudelleen Japanin ja 1 long-Kongin kanssa. Ralifikaatiomenettely on kesken 
Marokon M Tunisian kanssa vuonna 1995 allekirjoitetun sopimuksen osalta. Mercosur-maiden ja Chilen kanssa 
allekirjoitettuja sopimuksia on vielä täydennettävä. Komissio on lisäksi pyytänyt valtuutusta neuvotellakseen Euroopan ja 
Välimeren maiden välisen sopimuksen kaltaisesta sopimuksesta Syyrian kanssa. 
• Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, 1. luku, sivulta 11 alkaen. 
Paikalla tapahtuvia tarkastuksia ja todentamista koskeva asetus on annettu neuvoston asetuksen (EY) N:o 2988/95 K) artiklan 
nojalla. 
105 Neuvoston asetus (EY, Euratom) No 2988/95 (EYVL N:o L 312, 23.12.1995). 
106 Esimerkiksi komission asetus (EY) No 887/96 (EYVL N:o L 119, 16.5.1996) oliiviöljyn kulutustukijärjestelmän soveltamista 
koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 
45 
rikollisuuden torjumiseksi erityisesti siten, että yhteisöjen taloudellisten etujen 
suojaamistoimia tehostetaan. Eurooppa-neuvosto vahvisti samalla taloudellisten etujen 
suojaamisesta tehdyn yleissopimuksen ja sitä täydentävien lisäpöytäkirjojen ratkaisevan 
tärkeän aseman. Neuvosto pyysikin välittömästi jäsenvaltioita ratifioimaan 
mahdollisimman pian tähän mennessä laaditut asiakirjat. 
6.1 Paikalla tehtävistä tarkastuksista ja todentamisesta annettu asetus 
Madridissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi nimenomaisesti, että asetus komission 
paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen 
taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden sääntöjenvastaisuuksien 
estämiseksi107 annettaisiin vuoden 1996 kesäkuun loppuun mennessä. Säädöstekstistä 
päästiin yksimielisyyteen talous- ja valtiovarainministerien neuvoston kokouksessa 3. 
kesäkuuta 1996 ja Euroopan parlamentti hyväksyi ehdotuksen asetukseksi 24. lokakuuta 
1996 neuvoston esittämän uuden pyynnön jälkeen108. Tämä asetus on merkittävä 
edistysaskel petostentorjunnassa ja komission käytettävissä olevien laajan 
talousrikollisuuden ennaltaehkäisevien torjuntakeinojen tehostamisessa. 
6.1.1 Asetuksen soveltamisala 
Asetus on tarkoitettu sovellettavaksi kaikilla Euroopan yhteisöjen toiminta-aloilla. Sen 
säännösten myötä komissiolla on käytettävissään uusi, itsenäinen oikeudellinen perusta 
sellaisten petostentorjuntaan liittyvien erityistarkastusten suorittamiseen, joiden avulla 
pyritään jäljittämään sääntöjenvastaisuustapaukset suoraan taloudellisten toimijoiden 
luona. Tämä oikeudellinen perusta täydentää jo olemassa olevaa perustaa, jota on 
täsmennetty alakohtaisissa säädöksissä ja joka koskee yhteisöoikeuden asianmukaiseen 
soveltamiseen kohdistuvien "perinteisten" tarkastusten toimittamista. 
Asetuksessa määritellään tarkat rajat komission toiminnalle ja siinä ei puututa 
jäsenvaltioiden vastuuseen, joka on edelleen taloudellisten etujen suojaamisen osalta 
kaikkein merkittävin. Paikan päällä tapahtuvien tarkastusten toimittamisella tämän 
asetuksen mukaisesti on täsmällinen tavoite: petosten tai sääntöjenvastaisuuksien 
jäljittäminen yhteisöjen kaikilla toiminta-alueilla109. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti 
komissio voi suorittaa paikan päällä tarkastuksia silloin, kun komission tarkastuksilla 
katsotaan olevan "lisäarvoa", toisin sanoen vakavissa, kansainvälisissä, monimutkaisissa 
ja hankalasti selvitettävissä sääntöjenvastaisuustapauksissa sekä erityistapauksissa, joissa 
on tarpeen varmistua, Madridissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston käyttämän 
termistön mukaisesti, yhteisöjen taloudellisten etujen sellaisesta "suojaamisen tasosta", 
joka on "sama" kaikissa jäsenvaltioissa. 
107 Neuvoston asetus (Euratom. EY) N:o 2185/96, EYVL N:o L 292, 15.11.1996. 
108 Euroopan parlamentin lausunnot ehdotuksesta asetukseksi on julkaistu EYVL:ssä N:o C 166, 10.6.1996 ja C 347, 18.111996 
Lukuun ottamatta arvonlisäveroja ja aloja, joilla ei ole v 
ehdotuksessa asetuksen soveltamisalaan kuului myös alv. Lukuun ottamatta arvonlisäveroja ja aloja, joilla ei ole vaikutusta Euroopan unionin talousarvioon. Komission alkuperäisessä 
46 
6.1.2 Tarkastusten täytäntöönpano 
Paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia toteutetaan silloin, kun on syytä epäillä 
sääntöjenvastaisuutta110. Näiden komission aloitteesta tehtävien tutkimusten tavoitteena 
on koota sääntöjenvastaisuuksiin liittyvät ratkaisevat tekijät, joita tarvitaan kanteen 
nostamiseksi. Sen varmistamiseksi, että yhteistyöhön osallistumista noudatetaan ja että 
kaikki tarvittava apu saadaan, mukaan lukien kiireellisissä tilanteissa toimitettavat 
tarkastukset, asetuksessa säädetään nimenomaisesti komission ennakkoon tiedottamisesta 
kaikille asianomaisille jäsenvaltioille sekä kansallisten viranomaisten osallistumisesta 
komission valmistelemiin ja suorittamiin tarkastuksiin. Ilman Euroopan yhteisön 
perustamissopimuksen 5 ja 209 a artiklan hengessä toteutettavaa yhteistyötä ei voida 
työskennellä tehokkaasti. Asetuksessa määritetään niiden komission tarkastajien asema, 
jotka ovat toimivaltaisia suorittamaan tarkastuksia ja osallistumaan tarkastuksiin. Lisäksi 
asetuksessa säädetään mahdollisuudesta pyytää tarvittaessa teknistä apua erikoisalojen 
yrityksiltä. 
Yhteisöjen talousarvion edunsaajina tai maksajina olevien taloudellisten toimijoiden 
lisäksi (menot ja tulot) tarkastuksia voidaan toimittaa tarvittaessa myös muiden sellaisten 
toimijoiden luona, joita asia koskee (tavarantoimittajat ja -kuljettajat, vakuutuksen antajat 
jne.) sen varmistamiseksi, että tarkastuksen kannalta olennaisiin seikkoihin liittyvien 
tietojen keruuvaiheessa ei jäisi mitään ottamatta huomioon111. Tällä tavoin helpotetaan 
tutkimusten kannalta ratkaisevien seikkojen löytymistä. Komission tarkastajilla on oikeus 
saada kaikki kyseistä toimintaa koskevat tiedot ja asiakirjat samoin edellytyksin kuin 
kansallisilla tarkastajilla. Heillä on mahdollisuus myös näytteiden ottoon. Asetuksen 
mukaan komission asianmukaisen valtuutuksen saaneilla toimihenkilöillä on oikeus 
päästä ammattikäytössä oleviin tiloihin samalla tavoin kuin kansallisilla tarkastajilla. 
Tarpeen niin vaatiessa he voivat turvautua jäsenvaltion apuun voidakseen suorittaa 
tarkastus- ja todentamistehtävänsä paikan päällä. 
6.1.3 Tarkastusten seuraukset 
Komissio on velvollinen ilmoittamaan jäsenvaltioille paikalla suorittamiensa tarkastusten 
ja todentamisten tulokset. Ratkaisevan tärkeänä ja uutena asiana on pidettävä sitä, että 
komission tarkastajien laatimat, paikan päällä suoritetuissa tarkastuksissa saatuihin 
tietoihin perustuvat kertomukset voidaan hyväksyä todisteena kyseisen jäsenvaltion 
hallinnollisissa ja oikeudenkäyntimenettelyissä. 
Lainsäätäjän mukaan komission tarkastajien laatimat kertomukset ovat yhtä 
todistusvoimaisia kuin kansallisten viranomaisten kertomukset. Komission tarkastajien 
tekemän työn ansiosta asianomaisten summien takaisin saaminen ja rikoksista 
syyttäminen helpottuu, kun petostentekijöihin voidaan soveltaa "tehokkaita, suhteutettuja 
ja varoittavia" seuraamuksia1 *2. 
110 Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2185/96 5 artikla. 
Komission keräämät tiedot kuuluvat ammattisalaisuuden piiriin ja niihin sovelletaan henkilökohtaisesta tietosuojasta laadittuja 
sääntöjä. 
1 '2 Katso asiassa 68/88 21.9.1989 annettu tuomio. 
47 
6.2 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen Vi osaston nojalla toteutetut toimet 
Vuonna 1995 tehtiin päätös yhteisön taloudellisten etujen suojaamista koskevan 
yleissopimuksen täydentämisestä. Kaksi luonnosta yleissopimuksen pöytäkirjoiksi oli 
tekeillä. Ensimmäinen pöytäkirja koski sellaista lahjontaa, joka vahingoittaa tai on 
omiaan vahingoittamaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja. Toisen 
pöytäkirjaluonnoksen tarkoituksena oli laatia erityissääntöjä, jotka koskevat oikeudellista 
yhteistyötä ja tutkinnan yhteensovittamista ylikansallisissa ja useita valtioita koskevissa 
petostapauksissa. Madridissa pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa pyydettiin 
lisäksi, että kyseiset yleissopimuksen täydentämiseen tähtäävät hankkeet saataisiin 
päätökseen sekä virkamiesten (kansallisten ja yhteisöjen) iahjontatapauksia koskevien 
tutkinta- ja syytetoimenpiteid.cn osalta että oikeudellisen yhteistyön osalta. 
6.2.1 Ensimmäinen pöytäkirja virkamiesten lahjonnasta 
Järjestäytynyt rikollisuus voi käyttää lahjontaa myös Euroopan yhteisöjen taloudellisia 
etuja vahingoittavien petosten yhteydessä. Tällaiset teot ovat usein luonteeltaan 
ylikansallisia, mikä saattaa merkitä, että rikoksia koskevat syytetoimenpiteet liittyvät 
kansallisiin tai yhteisön virkamiehiin. Jäsenvaltioiden oikeusministerit allekirjoittivat 27. 
syyskuuta 1996 yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavan lahjonnan torjuntaa koskevan 
yleissopimuksen ensimmäisen pöytäkirjan, joka oli laadittu neuvoston 
puheenjohtajamaan Espanjan aloitteesta tiiviissä yhteistyössä komission kanssa113. Se 
koskee myös rikoksia, joita ovat tehneet tai joiden kohteena ovat komission, Euroopan 
parlamentin, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tai Euroopan yhteisöjen 
tilintarkastustuomioistuimen jäsenet tehtäviään suorittaessaan siltä osin kuin kyseiset 
henkilöt voidaan rinnastaa jäsenvaltioiden hallitusten ministereihin, 
kansanedustuslaitosten jäseniin sekä ylimpien tuomioistuinten ja 
tilintarkastustuomioistuinten jäseniin. 
Lahjontaa voi kuitenkin esiintyä myös sellaisilla yhteisön toiminta-alueilla, joilla ei ole 
suoraa ja nimenomaista yhteyttä varsinaisiin petoksiin. Tämän vuoksi Italia on 
puheenjohtajakaudellaan sen jälkeen, kun pöytäkirja neuvoston Espanjan 
puheenjohtajakauden aikana toteutettiin, ottanut määräyksen uudelleen käsiteltäväksi 
laajentaakseen sitä yleissopimuksella koskemaan kaikkia lahjontarikoksia. Olisi vielä 
päästävä sopimukseen säädöksestä, joka kattaisi enemmän kuin taloudellisten etujen 
suojaamisen, jotta päästäisiin kattavaa lahjonnan torjuntaa koskevaan tavoitteeseen. 
Oikeusministereiden neuvoston kokouksessa 29 marraskuuta 1996 allekirjoitettiin 
pöytäkirja, jossa määriteltiin yhteisöjen tuomioistuimen asema taloudellisten etujen 
suojaamisessa ja tullin tietojärjestelmän osalta114. Jäsenvaltioilla on tämän asiakirjan 
mukaan mahdollisuus sisällyttää kansalliseen lainsäädäntöönsä mahdollisuus hakea 
valitsemiensa menettelytapojen mukaisesti yhteisöjen tuomioistuimelta ennakkoratkaisua 
kyseisen yleissopimuksen tulkinnasta Tulkintaa yhteisöjen tuomioistuimen 
113 EYVL N:oC 313, 25.10.1996. 
Tullin tietojärjestelmän (SID) osalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuin antoi ennakkoratkaisun tietotekniikan käyttöä tullin 
alalla koskevan yleissopimuksen tulkinnasta. Toinen pöytäkirja, joka on laadittu samalla lavalla kuin taloudellisten etujen 
suojaamista koskeva pöytäkirja ja joka koskee Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen ennakkoratkaisuin tapahtuvaa tulkintaa 
Euroopan poliisiviraston (Europol) perustamista koskevasta yleissopimuksesta, allekirjoitettiin 23.7.1996 (EYVL N:o (' 299, 
9.10.1996). 
ennakkoratkaisumenettelyssä koskeva kysymys on ainoa, joka on vielä ratkaisematta 
lahjontaa koskevan yleissopimuksen osalta. 
6.2.2 Taloudellisten etujen rikosoikeudellista suojaamista koskeva pöytäkirja 
Komissio antoi neuvostolle ehdotuksen yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamista 
koskevan yleissopimuksen toiseksi pöytäkirjaksi 19. tammikuuta 1996115. Pöytäkirjassa 
nostetaan uudelleen esiin ne rikosoikeudelliseen suojaan liittyvät näkökohdat, joita ei 
yleissopimukseen otettu, jotta puheenjohtajavaltio voisi ratkaista asian Eurooppa-
neuvoston antamassa määräajassa. Komission ehdotuksen perimmäisenä tarkoituksena 
oli tuoda ratkaisuja kentällä havaittuihin todellisiin ongelmiin, erityisesti sellaisten 
herkkien kysymysten osalta, kuten oikeushenkilöiden rikosoikeudellinen vastuu, 
yhteisöjen talousarvioon kohdistuneella petoksella saadun tuoton rikollisen alkuperän 
häivyttäminen, todisteiden vastavuoroinen tunnustaminen, oikeudellinen yhteistyö ja 
syytteiden keskittäminen116. Näiden aiheiden käsitteleminen oli komissiolle 
välttämätöntä niiden toimenpiteiden valikoiman täydentämiseksi, joiden tarkoituksena on 
yhteisöjen taloudellisten etujen täysimääräinen suojelu. 
Kyseisen pöytäkirjan pitäisi yhdessä paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamista 
koskevan asetuksen kanssa muodostaa yhtenäinen kokonaisuus, jolla erityisesti luodaan 
yhteyksiä hallinnollisten tarkastusten ja rikosoikeudellisten syytteiden välille. 
Näitä asioita koskevien keskustelujen vaikeuden vuoksi pöytäkirjaan ei ole ollut 
mahdollista säilyttää kaikkia niitä tavoitteita, jotka alun perin sisältyivät komission 
ehdotukseen. Tietyt näkökohdat, kuten oikeushenkilöiden vastuu, rikollisen alkuperän 
häivyttäminen ja komission tuki kansallisten viranomaisten petostentorjunnan, 
rahanpesun ja lahjonnan alalla suorittamien tutkimusten yhteydessä on kuitenkin 
säilytetty, jotta neuvosto voisi tehdä asiassa päätöksiä ennen Alankomaiden 
puheenjohtajakauden päättymistä vuonna 1997. Neuvosto käsittelee alkuperäisestä 
ehdotuksesta poistettuja kysymyksiä edelleen ja komission mukaan niistä olisi laadittava 
uusi pöytäkirja, jotta vastattaisiin Eurooppa-neuvoston Madridissa antamaan 
kehotukseen. Eurooppa-neuvosto pyysi tuolloin nimenomaisesti työn jatkamista 
yleissopimuksen täydentämiseksi erityisesti siinä tarkoituksessa, että toteutettaisiin 
Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojelemiseen soveltuvia oikeudellisen 
yhteistyön välineitä. 
115 KOM(95)693 lopullinen, EYVL N:o C 83, 20.3.1996. 
Katso petostentorjuntaa koskeva vuosikertomus vuodelta 1995, s. 17 - 18. 
49 
TAULUKKO 1 
PERINTEISET OMAT 
VARAT 
1993-1996 
JÄSENVALTIOIDEN KOMISSION JÄSEN-
virallisesti* ilmoittamat VALTIOIDEN kanssa 
SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET suorittamat tutkimukset 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
1993 1994 1995 1996 
2.296 
2.213 
1.254 1,950 S. SOO 
2.400 
i.300 
2.200 
2.100 
2.000 
1.900 
1.800 
1.700 
1.600 
1.S00 
1.400 
1.300 
1.200 
1.100 
1.000 
900 
800 
700 
600 
SOO 
400 
300 
200 
100 1993 { 1994 l 1995 l 1996 
m 
(*) »»»tus (CEE) 1552/89 : mukaan lukien vuoden 1996 toista puoliskoa koskeva arvio 
50 
TAULUKKO 2 
EMOTR - TUKIOSASTO 
1993-1996 
JÄSENVALTIOIDEN KOMISSION JÄSEN-
virallisesti* ilmoittamat VALTIOIDEN kanssa 
SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET suorittamat tutkimukset 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
MAARAT MILJOONINA ECUINA 
O asetuksen (ETY) 595/91 pohjalta 
51 
TAULUKKO 3 
RAKENTEELLISET TOIMET 
1993 -1996 
JÄSENVALTIOIDEN viral- KOMISSION JASEN-
lisesti* ilmoittamat VALTIOIDEN kanssa 
SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET suorittamat tutkimukset 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
MAARAT MILJOONINA ECUINA 
1994 1995 1996 
H asetusten (ETY) 1681/94 ja 1831/94 pohjalta 
( lukuun ottamatta vuoden 1996 neljännen neljänneksen tapauksia Italian ja Alankomaiden osalta ) 
52 
TAULUKKO 4 
VÄLITTÖMÄT MENOT 
1993 -1996 
KOMISSION jäsenvaltioiden yksiköiden avustuksella 
suorittamat TUTKIMUKSET 
TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
:i 1994 M 995 
31 
16 50 
45 
40 
35 
30 
25 
20 
15 
10 
5 
MAARAT MILJOONINA ECUINA 
53 
TAULUKKO 5 
ILMOITETTUJEN, YHTEISÖN VUODEN 1996 TALOUSARVIOON 
LIITTYVIEN SÄÄNTÖJENVAS­
TAISUUKSIEN KOKONAISVAIKUTUS 
if 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet 
Komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
havaitsemat sääntöjenvastaisuudet $31584fnilj. ecua 
320 milj. ecua 
467 milj. ecua 2,36% 
3,44% 
Sääntöjenvastaisuuksien kokonaisvaikutus 787 milj. ecua 5,80% 
-TTT. 
> A*, Menot raken 
vuonna tentoimiei la 24.320 milj. ecua 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet 
Komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
havaitsemat sääntöjenvastaisuudet 64 milj. ecua 
88 milj. ecua 0,26% 
0,36% 
Sääntöjenvastaisuuksien kokonaisvaikutus 152 milj. ecua 0,62% 
Maatalousmenot 
EMOTR-tukiosasto vuonna 1996 42,799 milj-ecua 
Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet 204 milj. ecua 0,48% 
Komission yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 
havaitsemat sääntöjenvastaisuudet 142 milj. ecua 0,33% 
Sääntöjenvastaisuuksien kokonaisvaikutus 345 milj. ecua 0,80% 
Yleinen huomautus: Vuoden 1996 aikana havaitut ja ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet 
koskevat usein edellisiä varainhoitovuosia 
54 
TAULUKKO 6 
EMOTR - TUKIOSASTO 
VUONNA 1996 ILMOITETUT SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET YHTEENSÄ 
Asetus (ETY) 595/91 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
NEDERLAND 
ÖSTERREICH 
PORTUGAL 
SUOMI 
SVERIGE 
UNITED KINGD 
YHTEENSÄ TAPAUSTEN LUKUMÄÄRÄ 
ILÄ/IOSTETUT 
40 
479 
196 
122 
76 
30 
476 
128 
14 
53 
5 
58 
245 
1.944 PÄÄTETYT 
10 
32 
218 
176 
11 
21 
23 
102 
69 
14 
6 
5 
57 
135 
879 ALOITETUT 
12 
8 
261 
20 
111 
55 
7 
374 
59 
0 
47 
0 
1 
110 
1.065 MÄÄRÄT ECUINA <joulukuun immssim 
ILMOITETUT 
2.439.279 
553.498 
25.504.762 
1.361.106 
16.487.337 
5.096.471 
7.383.760 
123.503.793 
10.130.519 
0 
7.045.267 
106.969 
21.390 
4.157.736 
203.791.887 TAKAISIN PERITYT 
20.803 
516.270 
4.247.835 
56.403 
203.633 
340.798 
6.579.153 
1.548.069 
1.103.747 
0 
106.328 
106.969 
12.506 
1.561.884 
16.404.398 TAKAISINPERITTÄVÄT 
2.418.476 
37.228 
21.256.927 
1.304.703 
16.283.704 
4.755.673 
804.607 
121.955.724 
9.026.772 
0 
6.938.939 
0 
8.884 
2.595.852 
187.387.489 
HUOM. Luxemburg ilmoitti, että yhtään yli 4 000 ecun suuruista sääntöjenvastaisuutta ei ollut havaittu. 
Asetus (ETY) 595/91 EMOTR - TUKIOSASTO 
VUONNA 1996 ILMOITETUT SÄÄNTÖJENVASTAISUUDET -ALOITTAIN TAULUKKO 7 
ui 
o ALA 
VALUUTAN TASAUSMAKSUT 
KUITUKASVIT JA SILKKIÄISTOUKAT 
MUUT MAATALOUDEN TUOTANNONALAT 
MUNAT JA SIIPIKARJA 
KALASTUSTUOTTEET 
ERITY ISHÄTÄAPU 
LAMPAAN- JA VUOHENLIHA 
TÄSMENTAMATTÖMÄT ALAT 
SIANLIHA 
SOKERI JA ISOGLUKOOSI 
ELINTARVIKEAPU 
VALKUAISKASVIT 
LIITTEEN II ULKOPUOLISET TUOTTEET 
MUUT EMOTR-TUKIOSASTON TOIMENPITEET 
VDNIALAN TUOTTEET 
HEDELMÄT JA VIHANNEKSET 
TUPAKKA 
NAUDANLIHA 
MAITO JA MAITOTUOTTEET 
RASVAT 
VILJAKASVIT JA RIISI 
YHTEENSÄ 
ALA 
V.«J_UUTAN TASAUSMAKSUT 
KUITUKASVIT JA SILKKIÄISTOUKAT 
MUUT MAATALOUDEN TUOTANNONALAT 
MUNAT JA SIIPIKARJA 
KALASTUSTUOTTEET 
ERITYIS HÄTÄAPU 
LAMPAAN- JA VUOHENLIHA 
TÄSMENTAMATTÖMÄT ALAT 
SIANLIHA 
SOKERI JA ISOGLUKOOSI 
ELINTARVIKEAPU 
VALKUAISKASVIT 
LIITTEEN II ULKOPUOLISET TUOTTEET 
MUUT EMOTR-TUKIOSASTON TOIMENPITEET 
V1INIALAN TUOTTEET 
HEDELMÄT JA VIHANNEKSET 
TUPAKKA 
NAUDANLIHA 
MAITO JA MAITOTUOTTEET 
RASVAT 
VILJAKASVIT JA RIISI 
YHTEENSÄ BE 
TAPAUKSET 
1 
1 
1 
2 
1 
S 
7 
1 
22 
IT 
TAPAUKSET 
1 
4 
230 
33 
10 
89 
1 
8 
85 
15 MAARAT 
* -
16 
32 
301 
0 
0 
1.507 
152 
0 431 S 
0 
32 
301 
0 
0 
1.507 
147 
0 
431 ÖK 
TAPAUKSET 
1 
1 
3 
1 
9 
11 
3 
7 
3 
2.4391 2.4181 40 
MÄÄRÄT > NL 
A 
0 
652 
4066 
4.400 
8.860 
19.720 
25 
2.248 
28.259 
55.2S4 
476 I 123.504 B ! TAPAUKSET 
0 
652 
4.077 
3.666 
8.860 
13.963 
25 
2.248 
28.211 
55.254 
121.956 1 
1 
31 
4 
6 
7 
2 
Î 
11 
8 
39 
17 
128 MÄÄRÄT 
.. -.'.'À .-::-
5 
10 
21 
98 
18 
120 
13 
9 
47 
212 
553 •:.--3x :: 
0 
10 
7 
0 
0 
0 
2 
9 
9 
0 
37 
MÄÄRÄT 
A 
5 
0 
540 
25 
128 
780 
29 
7 
63 
1.096 
4.462 
2.996 
10.131 a 
0 
0 
203 
7 
35 
754 
0 
0 
38 
1.096 
4.126 
2.768 
9.027 ;'''DE'.r 
fAPAWser 
• 2. •-.,:. 
; e 
2 
13 
10 
4 
50 
129 
1 
127 
81 
2 
52 
479 
ÔS 
TAPAUKSET 
1 
1 
12 
14 MÄÄRÄT 
'•'•'. A 
11 
106 
0 
830 
672 
62 
1.716 
1.597 
43 
12.732 
5.631 
71 
2 034 
25.505 •• e 
0 
106 
0 
127 
102 
S2 
1.255 
1.253 
43 
11.726 
4.953 
26 
1.602 
21.255 
MÄÄRÄT 
A 
0 
0 
0 
0 B 
0 
0 
0 EL 
TAPAUKSET 
1 
2 
1 
78 
35 
138 
1 
198 
—par* 
TAPAUKSET 
1 
3 
4 
11 
2 
3 
3 
25 
53 MÄÄRÄT 
A 
12 
190 
5 
868 
0 
83 
203 
1.361 e 
0 
190 
5 
824 
0 
63 
203 
1.305 
MÄÄRÄT 
A 
22 
19 
3.013 
2.915 
162 
40 
59 
814 
7.044 8 
22 
19 
3.013 
2.915 
162 
40 
59 
708 
6.S38 ES 
TAPAUKSET 
2 
: 2 
1 
4 
10 
. s • .. 
17 
38 
. 1 
8 
10 
23 
1 
122 
su 
TAPAUKSET 
1 
3 
1 
5 MÄÄRÄT 
A 
10 
29 
7 
126 
2.303 
1.033 
1.059 
5.856 
25 
1.575 
816 
3.647 
0 
16.486 0 
1 
23 
7 
117 
2.289 
983 
921 
4.351 
25 
1.575 
816 
3.621 
0 
14.729 
MÄÄRÄT 
A 
83 
0 
24 
107 s 
0 
0 
0 
0 FR 
TAPAUKSET 
1 
1 
2 
3 
6 
6 
".Ï-. 
17 
9 
12 
15 
7B 
SV 
TAPAUKSET 
5 
. 1 
4f 
3 
1 
2 
58 MÄÄRÄT 
A 
4 
147 
12 
54 
59 
113 
43 
169 
347 
1.831 
1.702 
615 
5.096 8 
4 
147 
12 
5 
7 
92 
0 
S7 
270 
1.831 
1.675 
615 
4.755 
MÄÄRÄT 
A 
0 
13 
0 
0 
0 
9 
22 B 
0 
0 
0 
0 
0 
9 
9 m 
TAPAUKSET 
17 
11 
2 
33 
I TJÏÇ-
TAPAUKSET 
4 
44 
49 
53 
44 
2 
245 MÄÄRÄT 
•'•'*'•:. 
6 
718 
6.S59 
7.383 '• » . 
4 
718 
S3 
805 
MÄÄRÄT 
À le 
33 
513 
274 
134 
877 
757 
473 
1.076 
11 
4.158 15 
281 
248 
122 
438 
468 
329 
672 
11 
2.585 A - ilmoitettu Kokonnismmm j 
B = TäKälsin perittävä jäarinds~~'\ 
Ê"TYWTE"ÊM5Â 
TAPAUKSET 
1 
10 
10 
1 2 
66 
35 
31 
31 
4 
23 
125 
478 
78 
89 
126 
231 
217 
252 
JLU. 1.944 A 
12 
100 
125 
147 
190 
52B 
581 
1.230 
1.249 
3.013 3.276 
4.85S 
€.470 
8.543 
16.199 
19.745 
19.966 
22.833 
32.119 
62,603 203.789 B —5— o 
38 
120 
147 
190 
286 
238 
420 416 
3.013 
3.197 
3.634 
5.800 
7.599 
14.548 
18.988 
18.816 
14.769 
32.000 
61.601 3 
185.819 
HUOM. Luxemburg ilmoitti, että yhtään yli 4 000 ecun su s ta sääntöjenvastaisuutta ei ollut havaittu 
TAULUKKO 8 
EMOTR - TUKIOSASTO 
i* *• 
ENNEN VUOTTA 1993 ilmoitettujen SÄÄNTÖJENVAS­
TAISUUKSIEN PERINNÄN tilanne - Asetus (ETY) 595/91 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
NEDERLAND 
PORTUGAL 
UNITED KINGDOM 
YHTEENii 
BELGIQUE 
DANMARK 
DEUTSCHLAND 
ELLAS 
ESPANA 
FRANCE 
IRELAND 
ITALIA 
NEDERLAND 
PORTUGAL 
UNITED KINGDOM 
YHTEENSÄ MÄÄRÄT X Ï ÖOÖ ECUA toHhkmmfmmXMin 
Ilmoitetut 
yhteensä 
i 
15.462 
22.053 
151.260 
1.849 
5.437 
33.699 
13.590 
462.689 
31,040. 
4.856 
34.432 takaisin perityt 
yhteensä 
2 
3.720 
8.600 
39.245 
1.078 
1.625 
19.643 
5.195 
21.709 
18.208 
742 
14.125 
777.268 f 133.892 
100% | 17% EMO TR-tukiosastost 
maksettavat" 
3 
6.300 
1.347 
53.295 
1.109 
17 
36 
2.806 
64.910 
8% jäsenvaltion 
maksettavat 
4 
2 
28.207 
13 
23 
224 
1.459 
29.928 
4% takaisinperittävät 
S-(1-2-3-4) 
5.442 
12,104 
30.513 
771 
3.812 
12.934 
8.355 
440.980 
13.472 
4,114 
16.042 
548.539 
71% 
100% joista 
OIKEUDELLISESSA 
menettelyssä 
« 
2.07f 
10.711 
12.937 
706 
7.176 
2.727 
225.841 
1.295 
184 
23 
263.671 jäsenvaltion pyyntö: 
maksettava 
EMOTR-tukiosastosta 
T 
999 
1.281 
10.368 
0 
949 
4.688 
0 
162 
3.596 
6.160 
28.203 JÄÄNNÖS 
»•f 5-6-7; 
2.372 
112 
7.208 
771 
3.106 
4.809 
940 
215.139 
12.015 
334 
9.859 
256.665 
48% | 5% | 47% j 
' määrät, joita ei saada perityksi takaisin: tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehty muodollinen päätös: asetus (ETY) 729/70 
57 
RAKENTEELLISET TOIMET 
1994-1996 
ASETUS (ETY) 1681/94 TAULUKKO 9 
Tapausten lukumääri] ilirtoitsttstmaartt yhteensä Takaisin perityt mliritt yhteensä 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland 
Elias 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 1 
6 
41 
10 
2 
10 
0 
0 
8 
1 8.717 
157.949 
2.909.579 
389.284 
82.798 
1.454.432 
0 
0 
429.782 
81.884 
1.182.438 
Tapausten Utfcumaira| Ilmoitetut maatat yhteensä Takaisin perityt roäartt yhteertsS Jlannös 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland 
Elias 
Espana 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
United Kingdom 0 
21 
58 
46 
0 
0 
5 
0 
13 
44 
7 12.438.851 
2.517.817 
19.700.341 
0 
0 
4.583.426 
0 
0 
2.573.264 
1.759.366 0 
242.872 
1.495.098 
7.931.171 
0 
0 
0 
0 
0 
279.364 
561.822 12.195.979 
1.022.719 
11.769.170 
0 
0 
4.583.426 
0 
0 
2.293.900 
1.197.544 
à%94&&ii 13.573.065 r10.510.327v33.062.738 
~3 österreich 
Belgique/België 
Danmark 
Deutschland 
Elias 
Espana 
Suomi 
France 
Ireland 
Italia 
Luxembourg 
Nederland 
Portugal 
Sverige 
United Kingdom Tapausten lufcumiä 
0 
6 
1 
52 
23 
34 
0 
30 
9 
42 
0 
0 
87 
7 
6 ilmoitetut rnalrllt yhteensä 
0 
264.580 
104.936 
14.935.572 
1.701.942 
3.182.165 
0 
1.271.486 
97.921 
24.405.863 
0 
0 
10.779.078 
20.869 
7.112.658 Takaisin perityt mSftrfet yhteensä I Jäännös 
0 
59.715 
0 
921.992 
529.944 
767.561 
0 
226.806 
93.971 
6.525.728 
0 
0 
925.102 
20.869 
1.334.152 0 
204.865 
104.9361 
14.013.580 
1.171.998 
2.414.604 
0 
1.044.680 
3.950 
17.880.135 
0 
0 
9.853.976 
0 
5.778.506 
1996 yhteensä 297 63.877070 11.405.840 52.471.230 
Tap» uitan lukumääri Ilmoitetut maurit yhtaanst iparrtyt yhti maarlt yhtaanai 
Asiakirja yhttmsä $70 nzm.m 2M$BM& mmmm 
(lukuun ottamatta vuoden 1996 neljännen neljänneksen tapauksia Italian ja Alankomaiden osalta) 
( - ) ei Ilmoitusta 
(0) Ilmoitus tapausten puuttumisesta tai määrän arvioimatta jättämisestä 
58 
LYHENNELUETTELO 
ETY : Euroopan talousyhteisö 
EY : Euroopan yhteisö (nimitystä käytetty Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 
voimaantulosta alkaen) 
S E M 20ÖÖ : komission ohjelma yhteisön varojen hallinnoinnin kehittämiseksi vuoteen 2000 
mennessä (Sound and Efficient Management) 
UCLAF : petostentorjunnan yhteensovittamisesta vastaava yksikkö; sijoitettu komission 
pääsihteeristöön (Unité de Coordination de la Lutte Anti-Fraude) 
EYVL : Euroopan yhteisöjen virallinen lehti (EYVL L: L-sarja, EYVL C: C-sarja) 
TIR : kansainvälinen maantiekuljetus (Transport International Routier) 
COCOLAF: petostentorjunnan yhteensovittamista käsittelevä neuvoa-antava komitea 
SCAF: petostentorjunnan alakomitea (välillisen verotuksen alalla) 
SCENT : tullivalvonnan tietoverkko (System for a Customs Enforcement NcTvvork) 
SID: tullitietojärjestelmä (Système d'Information Douanier) 
EVVS: ennakkovaroitusjärjestelmä (Early Warning System) 
ALV : arvonlisävero 
GSP : yleinen tullietuusjärjestelmä (Generalized System of Preferences) 
ESR : Euroopan sosiaalirahasto 
EAKR : Euroopan aluekehitysrahasto 
CCA : yhteisön tukikehys (Cadre Communautaire d'Appui) 
EKR : Euroopan kehitysrahasto 
YMP : yhteinen maatalouspolitiikka 
EMOTR : Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahasto (tukiosasto: EMOTR-tuki, ohjausosasto: 
EMOTR-ohjaus) 
PRG: henkilökohtaisten edustajien ryhmä (SEM 2000 -ohjelman yhteydessä) 
TTK: tutkimus ja teknologinen kehittäminen 
PHARE : Keski- ja Itä-Euroopan maiden kansantalouksien jälleenrakentamisen tukiohjelma 
TAOS : Mongolian ja IVY-maiden talouden tervehdyttämisen ja jälleenrakentamisen tukiohjelma 
El IT Y : Euroopan hiili-ja teräsyhteisö 
59 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 200 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 09 08 10 
Luettelonumero : CB-CO-97-207-FI-C 
ISBN 92-78-19635-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
QO