P9_TA(2021)0436

EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 21. lokakuuta 2021 EU:n strategiasta metaanipäästöjen vähentämiseksi (2021/2006(INI))

(2022/C 184/08)

Euroopan parlamentti, joka

— ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 192 artiklan,

— ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

— ottaa huomioon energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1999 (1),

— ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (eurooppalainen ilmastolaki) (2),

— ottaa huomioon komission 20. toukokuuta 2020 antaman tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuvasta biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

— ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

— ottaa huomioon 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia metaanipäästöjen vähentämiseksi” (COM(2020)0663),

— ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (3),

— ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (4),

— ottaa huomioon 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (5),

— ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman ilmanlaatua koskevien direktiivien täytäntöönpanosta: direktiivi 2004/107/EY ja direktiivi 2008/50/EY (6),

— ottaa huomioon petrokemikaalien tulevaisuudesta vuonna 2018 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”The Future of the Petrochemicals: Towards a more sustainable chemicals industry”,

— ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 julkaistun YK:n ympäristöohjelman päästökuiluraportin sekä sen 20. marraskuuta 2019 julkaistun ensimmäisen yhteenvetokertomuksen fossiilisten polttoaineiden tuotannosta,

— ottaa huomioon maailmanlaajuisesta metaanipäästöarviosta 6. toukokuuta 2021 julkaistun YK:n ympäristöohjelman raportin ”Global Methane Assessment: Benefits and Costs of Mitigating Methane Emissions”,

— ottaa huomioon energia-alan etenemissuunnitelmasta 18. toukokuuta 2021 julkaistun Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”,

— ottaa huomioon 23. marraskuuta 2020 julkaistun Euroopan ympäristökeskuksen (EEA) raportin ”Air quality in Europe – 2020 report”,

— ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuonna 2019 julkaiseman maailmanlaajuisen arviointiraportin ”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services” sekä sen vuonna 2020 julkaiseman seminaariraportin ”Workshop Report on Biodiversity and pandemics”,

— ottaa huomioon maaliskuussa 2020 annetun Euroopan komission johtavien tieteellisten neuvonantajien ryhmän tieteellisen lausunnon ”Towards a Sustainable Food System: Moving from food as a commodity to food as more of a common good”,

— ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

— ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

— ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0277/2021),

A. ottaa huomioon, että metaani on voimakas kasvihuonekaasu, joka on hiilidioksidia 80 kertaa voimakkaampi 20 vuoden ajanjaksolla, mikä tekee siitä toiseksi haitallisimman kasvihuonekaasun, sekä alailmakehän otsonin (O3) muuttuva epäpuhtauden esiaste, joka aiheuttaa noin neljäsosan nykyisestä ilmaston lämpenemistä (7); ottaa huomioon, että EU:ssa maatalouden osuus on 10 prosenttia kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä; ottaa huomioon, että hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja YK:n ympäristöohjelman (UNEP) maailmanlaajuisessa metaanipäästöjen arviointiraportissa mallinnetuissa kehityskuluissa ilmaston lämpenemisen rajoittaminen 1,5 celsiusasteeseen edellyttää merkittävää metaanipäästöjen vähentämistä, jotta ilmaston lämpenemistä 1,5 celsiusasteella ei ylitetä tai ylitetään vain rajallisesti; ottaa huomioon, että UNEPin mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen jopa 45 prosentilla vähentää ilmaston lämpenemistä lähes 0,3 celsiusasteella 2040-lukuun mennessä ja täydentää kaikkia pitkän aikavälin ilmastonmuutoksen hillitsemistoimia;

B. ottaa huomioon Kansainvälisen energiajärjestön raportin ”Net Zero by 2050: A Roadmap for the Global Energy Sector”, jossa se toteaa, että fossiilisten polttoaineiden metaanipäästöjä olisi ilmastoneutraaliuden skenaarion mukaisesti vähennettävä 75 prosenttia vuosina 2020–2030;

C. toteaa, että suuri osa kustannustehokkaimmista metaanipäästövähennyksistä voidaan saavuttaa energia-alalla; ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöjen arviointiraportin mukaan metaanipäästöjä voidaan vähentää 45 prosentilla tämän vuosikymmenen loppuun mennessä ja olemassa olevia tekniikoita hyödyntämällä näitä päästöjä on mahdollista vähentää nopeasti, merkittävästi ja hyvin alhaisin kustannuksin; ottaa huomioon, että Kansainvälisen energiajärjestön Methane Tracker -raportin mukaan energia-alan metaanipäästöistä voidaan vähentää noin 40 prosenttia ilman nettokustannuksia etupäässä korjaamalla metaanivuotoja ja poistamalla metaanipäästöt fossiilisten polttoaineiden alalla;

D. ottaa huomioon, että parlamentin tutkimuspalvelujen pääosasto on todennut metaanipäästöjen olevan peräisin monilta eri aloilta, muun muassa maataloudesta, jätteistä ja energia-alalta, ja metaanin sekoittuvan ilmakehässä tehokkaasti muiden kaasujen kanssa, mikä vaikeuttaa sen mittaamista ja siitä raportointia; katsoo, että hiilidioksidipäästöihin verrattuna metaanipäästöjä koskeviin tietoihin, pois lukien metsien käyttöön ja muuhun maankäyttöön liittyvät päästöt, liittyy huomattavasti enemmän epävarmuutta; ottaa huomioon, että tuoreiden tutkimusten mukaan ihmisen toiminnasta aiheutuvat globaalit fossiiliset metaanipäästöt on arvioitu noin 25–40 prosenttia liian alhaisiksi (8);

E. ottaa huomioon, että EU:ssa ei ole toimintapolitiikkaa, jolla määritettäisiin nimenomaisesti toimenpiteitä metaanipäästöjen vähentämiseksi monialaisella tavalla;

F. ottaa huomioon, että metaani on haitallista alailmakehän otsonia (O3) muodostava kaasu ja lisää ilman saastumista; toteaa, että ilman saastuminen on suurin yksittäinen ympäristön terveysriski Euroopassa (9) ja että alailmakehän otsoni aiheuttaa vuosittain lähes 20 000 ennenaikaista kuolemaa (10); toteaa, että metaanipäästöjen torjuminen on näin ollen paitsi ensisijaista ympäristön ja ilmaston kannalta myös välttämätöntä EU:n kansalaisten terveyden suojelemiseksi;

G. ottaa huomioon, että metaanipäästöjen lisääntyminen vaikuttaa biodiversiteettiin ja jopa elintarviketurvaan; toteaa, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla jäähdytysvaikutuksen lisäksi useita muita hyötyjä, mukaan lukien paremmat sadot ja elintarviketurva;

H. toteaa, että metaanipäästöjä koskevan tiedon levittämistä edistetään jo nyt unionin lainsäädännöllä, kuten epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta annetulla asetuksella (EY) N:o 166/2006 (11) ja teollisuuden päästöistä annetulla direktiivillä 2010/75/EU (12), jäljempänä ”teollisuuden päästöistä annettu direktiivi”, mutta tällä hetkellä EU:ssa ei ole erityistä metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa politiikkaa;

I. ottaa huomioon, että eurooppalainen ilmastolaki velvoittaa EU:n saavuttamaan ilmastoneutraaliuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä siten, että se lisää päästövähennyksiä vähintään 55 prosentilla vuoteen 2030 mennessä Pariisin ilmastosopimuksen mukaisesti; ottaa huomioon, että energiaan liittyviin metaanipäästöihin puuttuminen on Euroopan vihreän kehityksen ohjelman keskeinen osatekijä alana, jolla voidaan saavuttaa kustannustehokkaampia metaanipäästövähennyksiä; ottaa huomioon, että maatalous- ja jätealan toimenpiteet ovat myös välttämättömiä EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämistä koskevassa EU:n strategiassa todetaan, että EU:n olisi suurimpana fossiilisten polttoaineiden globaalina tuojana ja merkittävänä maatalousalan toimijana myös omaksuttava johtava rooli metaanipäästöjen vähentämisen varmistamisessa maailmanlaajuisesti; toteaa, että EU:n olisi kehitettävä tehokkaita menetelmiä näiden päästöjen seuraamiseksi, niistä raportoimiseksi ja niiden vähentämiseksi asianmukaisilla kansainvälisillä foorumeilla hyödyntäen tuontia koskevia säännöksiä; ottaa huomioon, että Euroopan ympäristökeskuksen mukaan ja jäsenvaltioiden UNFCCC:lle ilmoittamien tietojen perusteella EU:ssa 53 prosenttia ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on peräisin maataloudesta, 26 prosenttia jätealalta ja 19 prosenttia energia-alalta;

J. ottaa huomioon, että yli 80 prosenttia Euroopassa kulutetusta fossiilisesta kaasusta, 90 prosenttia öljystä ja 40 prosenttia hiilestä tuodaan muualta, ja toteaa, että suurin osa EU:n fossiilisten polttoaineiden kulutuksesta aiheutuvista metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella, minkä vuoksi EU on maailman suurin fossiilisen kaasun tuoja ja merkittävä maailmanlaajuisten metaanipäästöjen aiheuttaja; ottaa huomioon, että fossiilisen kaasun tuotannon ja kuljetuksen aikana syntyvät metaanivuodot ovat merkittävä metaanipäästöjen aiheuttaja energia-alalla; toteaa, että vuotojen tunnistuksen ja korjauksen parantaminen sekä rutiininomaista tuuletusta ja soihdutusta koskevat tiukat säännöt ovat tärkeitä toimenpiteitä energia-alalta peräisin olevien metaanipäästöjen vähentämiseksi;

K. toteaa, että energia-alan metaanipäästöistä suurin osa johtuu vuotavien laitteiden, infrastruktuurin tai suljettujen ja hylättyjen laitosten aiheuttamista hajapäästöistä sekä metaanin tuuletuksesta ja epätäydellisestä palamisesta syntyvistä päästöistä;

L. ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen on välttämätöntä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja sitä on jatkettava maailmanlaajuisesti ja Euroopan tasolla, kuten todetaan vuodelle 2030 asetetun ilmastotavoitesuunnitelman vaikutustenarvioinnissa (13), jonka mukaan kasvihuonekaasupäästöjen vähintään 55 prosentin vähentämistavoite vuoteen 2030 mennessä edellyttää metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että metaanipäästöt lisäävät ilman pilaantumista ja siksi on välttämätöntä torjua näitä päästöjä, jotta suojellaan EU:n kansalaisten terveyttä ja vältetään satoihin ja ekosysteemien vakauteen kohdistuvat kielteiset vaikutukset; katsoo, että olisi vältettävä liiallista hallinnollista taakkaa, kun säännellään metaania sekä ilman epäpuhtautena että kasvihuonekaasuna;

M. ottaa huomioon, että kiinteän yhdyskuntajätteen kaatopaikat on todettu merkittäviksi metaanin lähteiksi, ja toteaa, että joissakin jäsenvaltioissa kaatopaikkoja koskevien EU:n säädösten todellisen noudattamisen aste ei ole tyydyttävä varsinkaan kaatopaikkakaasujen kertymisen ja kulkeutumisen hallinnan osalta;

N. ottaa huomioon, että UNEPin maailmanlaajuisen metaanipäästöarvion mukaan ihmisen aiheuttamien metaanipäästöjen vähentäminen on yksi kustannustehokkaimmista strategioista, joilla voidaan nopeasti vähentää lämpenemistä ja edistää merkittävästi maailmanlaajuisia pyrkimyksiä rajoittaa lämpötilan nousu 1,5 celsiusasteeseen; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentämisellä voi olla merkittävä ja nopeampi vaikutus ilmaston lämpenemisen hidastumiseen kuin hiilidioksidipäästöjen vähentämisellä, koska metaani on lyhytikäinen ilmastotekijä, jonka elinikä ilmakehässä on noin 12 vuotta, ennen kuin se lopulta hajoaa muun muassa hiilidioksidiksi; ottaa huomioon, että metaanipäästöjen vähentäminen voi tuottaa nopeimman jäähdytysvaikutuksen; toteaa, että nämä toimet on toteutettava sen lisäksi, että on pyrittävä edelleen hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen kaikilla asiaan liittyvillä aloilla, jotta ilmastoneutraali talous saavutetaan vuoteen 2050 mennessä;

O. ottaa huomioon, että monet metaanipäästöjen vähentämiseksi maatilojen tasolla toteutettavissa olevista toimenpiteistä vähentävät myös tehokkaasti ammoniakkia, mistä on näin ollen kaksinkertaisesti hyötyä ilmanlaadulle;

P. ottaa huomioon, että hiilidioksidin tavoin biogeenisen ja fossiilisen metaanin molekyylien välillä ei ole eroa;

Q. ottaa huomioon, että yli puolet maailmanlaajuisista metaanipäästöistä on peräisin ihmisen toiminnasta kolmella alalla: fossiiliset polttoaineet (35 prosenttia), jäte (20 prosenttia) ja maatalous (40 prosenttia); toteaa, että fossiilisten polttoaineiden alalla öljyn ja kaasun talteenoton, käsittelyn ja jakelun osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on 23 prosenttia ja hiilikaivostoiminnan 12 prosenttia; toteaa, että jätealalla kaatopaikkojen ja jäteveden osuus on noin 20 prosenttia maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä; toteaa, että maatalousalalla karjan lannasta ja suolistokäymisestä peräisin olevien päästöjen osuus maailmanlaajuisista ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä on noin 32 prosenttia ja riisinviljelyn 8 prosenttia (14);

R. ottaa huomioon, että yhteistyössä UNEPin, ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition sekä Kansainvälisen energiajärjestön kanssa on suunniteltu kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen perustamista;

S. ottaa huomioon, että metaanipäästöjen intensiteetti EU:ssa vaihtelee suuresti sen mukaan, missä määrin energiavalikoimassa ollaan riippuvaisia fossiilisista polttoaineista; katsoo kaasun olevan luonteeltaan vain siirtymävaiheen ratkaisu, kun otetaan huomioon EU:n energiahuollon riippuvuus kolmansista maista;

Monialaiset toimet

1. pitää myönteisenä EU:n strategiassa metaanipäästöjen vähentämiseksi ja lieventämiseksi esitettyä monialaista lähestymistapaa; kehottaa komissiota ehdottamaan oikeudenmukaisen, kattavan ja selkeän lainsäädäntökehyksen, jossa asetetaan kaikille aloille sitovat toimenpiteet ja metaanin vähennystavoitteet, jotka johtavat metaanipäästöjen merkittävään vähenemiseen EU:ssa vuoteen 2030 mennessä Pariisin sopimuksen mukaisesti ja IPCC:n 1,5 celciusastetta koskevassa erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja UNEPin maailmanlaajuisessa metaaniarvioinnissa mallinnettujen 1,5 celsiusasteeseen rajoittavien kehityskulkujen mukaisesti, jotta voidaan saavuttaa EU:n ympäristö- ja ilmastotavoitteet synergiassa eurooppalaisen ja kansainvälisen liiketoiminnan kanssa;

2. korostaa, että metaanipäästöjen vähentäminen välittömästi ja nopeasti tällä vuosikymmenellä on tärkeää yhtenä EU:n tehokkaimmista ilmastotoimista, jossa otetaan huomioon taloudellinen ja yhteiskunnallinen kestävyys; toteaa, että metaanipäästöjen vähennyksillä voidaan täydentää tarvittavia hiilidioksidipäästöjen vähennyksiä ja että iso osa Pariisin sopimuksen edellyttämistä päästövähennyksistä voitaisiin jo saavuttaa edullisella ja teknisesti toteutettavissa olevalla metaanipäästöjen vähentämisellä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan sitovaa maailmanlaajuista metaanipäästöjen vähentämistä koskevaa sopimusta ja neuvottelemaan siitä Glasgow'ssa pidettävässä COP26-kokouksessa IPCC:n 1,5 celsiusastetta koskevassa erityisraportissa, IPCC:n kuudennessa arviointiraportissa ja UNEPin maailmanlaajuisessa metaaniarvioinnissa mallinnettujen 1,5 celsiusasteeseen rajoittavien kehityskulkujen mukaisesti; panee merkille, että UNEPin maailmanlaajuisessa metaanipäästöarviossa määriteltiin, että kaikkien markkinavaikutusten ja muiden kuin markkinavaikutusten tuomat maailmanlaajuiset hyödyt ovat rahaksi muunnettuina noin 4 300 Yhdysvaltain dollaria vähennettyä metaanitonnia kohti ja että vähennettyä miljoonaa tonnia kohti voitaisiin ehkäistä noin 1 430 ennenaikaista kuolemaa vuodessa; katsoo, että tulevan lainsäädäntöehdotuksen yhteydessä tehtävässä vaikutustenarvioinnissa olisi näin ollen otettava huomioon ehdotettujen toimien kustannukset sekä toimien toteuttamatta jättämisen tai viivästymisen kustannukset;

3. pitää erittäin tärkeänä, että kaikki metaania tuottavat alat vähentävät päästöjään; ottaa huomioon, että on varmistettava oikeudenmukainen siirtymä aloilla, joilla metaanipäästöjen vähennyksillä voi olla sosioekonomisia vaikutuksia;

4. tähdentää, että on tärkeää ottaa käyttöön pakollinen mittaaminen, raportointi ja todentaminen (MRV) kaikilla metaanipäästöjä aiheuttavilla aloilla, myös hyväksymällä sääntöjä, standardeja ja menetelmiä; korostaa, että on lisäksi tärkeää hyväksyä pakollisia vuotojen tunnistus- ja korjausohjelmia (LDAR), joilla katetaan energia-alojen ja petrokemian alojen koko toimitusketju; kehottaa komissiota etsimään tehokkaita välineitä näiden päästöjen mittaamisen ja raportoinnin laadun parantamiseksi kaikilla asianomaisilla aloilla; korostaa, että metaanipäästöjä koskevien raportointitietojen olisi oltava julkisia tai arkaluonteisten tietojen tapauksessa toimivaltaisten viranomaisten ja riippumattomien todentajien saatavilla; korostaa kuitenkin, että tietojen puute ei ole syy olla toteuttamatta toimia ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen vähentämiseksi ja lieventämiseksi;

5. korostaa, että EU:n ilmasto- ja ympäristölainsäädäntöä on tarkistettava johdonmukaisella tavalla, jotta se vastaa kasvanutta kunnianhimoisuutta Pariisin sopimuksen tavoitteiden mukaisesti; kehottaa komissiota ehdottamaan metaanipäästöjä koskevaa kattavaa ja sitovaa lainsäädäntökehystä, välttämään lainsäädännön tarpeettomat päällekkäisyydet, varmistamaan kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevan direktiivin ( 15 ) yhdenmukaisuuden EU:n ilmanlaatutavoitteiden sekä EU:n vuoden 2030 ilmastotavoitteiden sekä vuoteen 2050 mennessä saavutettavaa ilmastoneutraaliutta koskevan tavoitteen kanssa, sellaisina kuin ne on määritelty eurooppalaisessa ilmastolaissa, sekä tarkistamaan kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevaa direktiiviä mahdollisimman pian; korostaa, että jäsenvaltioiden päästövähennysvelvoitteet taakanjakoasetuksessa ( 16 ) on yksi merkittävistä lainsäädäntövälineistä metaanipäästöjen vähentämiseksi osana kasvihuonekaasujen kokonaisvähennyksiä yhdessä teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tulevan tarkistamisen ja muun lainsäädännön kanssa;

6. katsoo, että osana sovellettavan lainsäädännön yleistä tarkistamista, jolla pyritään saavuttamaan eurooppalaisessa ilmastolaissa asetetut tavoitteet, on aiheellista hyväksyä sitovat EU:n metaanipäästöjen vähentämistavoitteet; panee merkille metaanistrategiaan sisältyvän ehdotuksen kansallisia päästövähennysvelvoitteita koskevan direktiivin tarkistamisesta ja pitää myönteisenä metaanin sisällyttämistä säänneltävien epäpuhtauksien joukkoon; kehottaa komissiota lisäksi sisällyttämään metaanin teollisuuden päästöistä annetun direktiivin liitteessä II vahvistettuun pilaavien aineiden luetteloon ja laajentamaan teollisuuden päästöistä annetun direktiivin soveltamisalaa siten, että se kattaa paremmin metaanipäästöjä aiheuttavat alat; katsoo, että metaanipäästöjä koskevat taakanjakoasetuksen kansalliset tavoitteet on laadittava siten, että otetaan täysimääräisesti huomioon metaanin suurempi lyhyen aikavälin ilmastovaikutus ja ilmakehässä olevan metaanin vähentämisen potentiaali edistettäessä ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä;

7. korostaa, että on tärkeää laatia EU:n luettelo parhaista käytännöistä ja käytettävissä olevista teknologioista, jotta edistetään innovatiivisten lieventävien toimien laajempaa käyttöönottoa ja kaikilla olennaisilla aloilla; korostaa, että tällaisten käytäntöjen ja teknologioiden olisi edellytettävä vankkaa tieteellistä pohjaa ja niiden olisi oltava ympäristötavoitteiden mukaisia ja että erot toimijoiden mahdollisuudessa hyödyntää näitä käytäntöjä ja teknologioita on tutkittava;

8. huomauttaa, että UNEPin vuoden 2021 maailmanlaajuisen metaanipäästöarvion mukaan ruokajätteen ja -hävikin vähentäminen yhdessä uusiutuvaan energian ja parempaan energiatehokkuuteen siirtymisen kanssa voi vähentää maailmanlaajuisia metaanipäästöjä 15 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja voisi luoda myös oheishyötyjä, kuten auttaa vähentämään märehtijöiden ja rehun tuotantoon kohdistuvaa painetta;

9. korostaa, että tulevilla metaanialan sääntelytoimenpiteillä olisi pyrittävä merkittäviin päästövähennyksiin nopeasti ja mahdollisimman kustannustehokkaasti ja tarjottava yrityksille kannustimia ja tukea siten, että saavutetaan toimintavaatimukset optimaalisella tavalla ja noudatetaan täysimääräisesti aiheuttamisperiaatetta; korostaa, että UNEP:n maailmanlaajuisen metaaniarvioinnin mukaan noin 60 prosenttia energia-, jäte- ja maatalousalojen kohdennetuista toimenpiteistä on edullisia ja että 50 prosenttia toimenpiteistä aiheuttaa negatiivisia kustannuksia;

10. tunnustaa metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävien teollisuuden vapaaehtoisten aloitteiden merkityksen ja niiden tukitarpeen; korostaa kuitenkin, että vapaaehtoisilla toimilla aikaansaadut saavutukset ovat rajallisia ja että nyt tarvitaan sääntelytoimenpiteitä, jotta voidaan tehostaa välttämättömien metaanipäästöjen vähentämistä Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi; katsoo, että sääntelyaloitteissa olisi otettava huomioon nykyisten vapaaehtoisten toimien parhaat käytännöt ja että ennen niitä on tehtävä perusteellisia vaikutustenarviointeja, otettava mukaan kaikki sidosryhmät, jotta voidaan varmistaa ehdotettujen sääntelyaloitteiden toteutettavuus ja tehokkuus, ja otettava huomioon sekä toimien että toimien toteuttamatta jättämisen taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät kustannukset sekä ympäristön, ihmisten ja eläinten terveys ja sovellettava tehokkaasti ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta;

11. kehottaa komissiota arvioimaan vaikutuksia toimintapolitiikkoihin ja toimenpiteisiin käyttämällä 20 vuoden aikahorisonttia lämmitysvaikutuksen osalta täydentämään nykyisin UNFCCC:n kasvihuonekaasumäärien laskemista koskevien ohjeiden mukaisesti käytettyä 100 vuoden ajanjaksoa; toteaa, että suurempi avoimuus metaanipäästöjen vaikutuksista ilmaston lämpenemiseen lyhyellä aikavälillä parantaisi EU:n ilmastopolitiikkojen laadinnassa käytettäviä tietoja; korostaa, että tällaisten täydentävien laskelmien käytöllä ei pitäisi missään nimessä viivästyttää tarvittavia toimia myös hiilidioksidipäästöjen vähentämiseksi huomattavasti ja nopeasti;

12. kehottaa komissiota sisällyttämään metaanin nollapäästötavoitteen seurantakehykseen;

13. panee merkille maailmanlaajuisen johtajuuden puutteen metaanipäästöjen vähentämisen alalla ja metaania koskevien kansainvälisten toimien vähäisyyden; kehottaa komissiota asettamaan metaanipäästöjen vähentämisen etusijalle ilmastodiplomatiassaan ja ryhtymään toimiin, erityisesti YK:n alaisen kehityssuunnan kautta ja EU:n diplomaattisten ja ulkoisten suhteiden puitteissa, jotta voidaan johtaa pyrkimyksiä kohti metaanipäästöjen hillitsemistä koskevaa kansainvälistä sopimusta, edistää koordinoituja toimia metaanipäästöjen vähentämiseksi sekä päivittää metaanipäästöjen hillitsemistä koskevia vaatimuksia;

14. kehottaa komissiota yhdessä UNEPin, ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition sekä Kansainvälisen energiajärjestön, kanssa tukemaan sitä, että perustetaan riippumaton kansainvälinen metaanipäästöjen seurantakeskus, jonka tehtävänä olisi oltava ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen tiedon kerääminen, yhteensovittaminen, todentaminen ja julkaiseminen maailmanlaajuisesti; pitää myönteisenä sitä, että komissio aikoo johtaa tätä aloitetta myös ottamalla käyttöön rahoitusta; katsoo, että riippumattomat, vertailukelpoiset, todennettavat ja avoimet päästötiedot ovat avainasemassa, jotta saadaan tietoa päästöongelman laajuudesta ja torjutaan myös vuotojen koon ja määrän aliarvioimista; katsoo, että tällaisen seurantakeskuksen olisi tarkasteltava metaanipäästöjä kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, korostaa, että yksityiskohtaisten päästötietojen saatavuuden olisi johdettava siihen, että hallitukset ja sääntelyviranomaiset voivat panna täytäntöön aiheuttamisperiaatteen;

Energia

16. toteaa, että lähes 20 prosenttia EU:n metaanipäästöistä on peräisin energia-alalta, mukaan lukien öljyn ja kaasun talteenotto, tuotanto, jalostus, kuljetus, varastointi, siirto ja jakelu; panee merkille, että tuonti kattaa yli 80 prosenttia EU:ssa kulutetusta öljystä ja kaasusta ja että suurin osa öljyyn ja kaasuun liittyvistä metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella; tunnustaa, että fossiilisilla polttoaineilla ei ole pitkän aikavälin roolia unionin energiamuotojen yhdistelmässä ja kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään yhteistyössä komission kanssa kansallisia suunnitelmia kaikkien fossiilisten polttoaineiden käytöstä luopumiseksi, jotta ilmastoneutraalius saavutetaan viimeistään vuoteen 2050 mennessä, siten, että unionissa siirrytään samanaikaisesti erittäin energiatehokkaaseen ja suurelta osin uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan energiajärjestelmään; katsoo, että tämä olisi kytkettävä kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien tarkistamiseen ja päivittämiseen ja että komission olisi arvioitava nämä suunnitelmat osana arviointivaihetta;

17. muistuttaa vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta 9. kesäkuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa ( 18 ) esittämästään pyynnöstä, jossa kehotettiin jäsenvaltioita olemaan myöntämättä lupia uusille hydraulista murtamista käyttäville toimille EU:ssa ja keskeyttämään kaikki parhaillaan toteutettavat toimet ennalta varautumisen periaatetta noudattaen ja ennalta ehkäiseviä toimia toteuttaen sekä ottaen huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen saamiseksi suoritettavaan hydrauliseen murtamiseen liittyvät riskit ja ilmastoa, ympäristöä ja biologista monimuotoisuutta koskevat haittavaikutukset;

18. kehottaa lopettamaan EU:n tuen fossiilisten polttoaineiden infrastruktuurin laajentamiselle; muistuttaa, että Kansainvälisen energiajärjestön viimeisimmän nollapäästöjen saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan raportin mukaan nettopäästöttömyyden kehityskulussa ei ole tarvetta investoida uusiin fossiilisiin polttoaineisiin ja että komissio on tullut samaan lopputulokseen ehdotuksessaan asetukseksi Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ( 19 )

19. panee merkille, että huomattava määrä jo lopetetuista kaasulähteistä päästää edelleen metaania ilmakehään; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia hyväksymään toimintapolitiikkoja sen varmistamiseksi, että kyseiset lähteet, joiden omistajuus voidaan dokumentoida, peitetään tai täytetään metaanivuodon pysäyttämiseksi, ja sen varmistamiseksi, että vuodoista vastuussa olevat maksavat kustannukset;

20. toteaa, että jotkin EU:n ulkopuoliset maat ovat jo kieltäneet tuuletuksen ja soihdutuksen; kehottaa komissiota ehdottamaan energia-alan lainsäädäntöä, johon sisältyy mittaamista, raportointia ja todentamista koskevia sitovia sääntöjä, jotka perustuvat öljy- ja kaasualan metaanipäästöihin keskittyvän kumppanuuden (Oil and Gas Methane Partnership, OGMP) kehykseen 2.0 ja pakolliseen vuotojen tunnistukseen ja korjaukseen, mukaan lukien tuonti, ja joiden olisi perustuttava parhaisiin käytäntöihin ja joita olisi sovellettava koko tuotantoketjussa; on myös sitä mieltä, että vuotojen tunnistuksen jälkeen tiedot olisi kirjattava ylös perusteellisesti ja vaadittava, että mahdolliset vuodot korjataan selkeässä aikataulussa; pitää myönteisenä koko toimitusketjua koskevia suunnitteilla olevia sääntöjä rutiininomaisen tuuletuksen ja soihdutuksen kieltämiseksi energia-alan toimitusketjussa aina tuotantovaiheeseen saakka, lukuun ottamatta turvallisuussyistä tarpeellisia poikkeustapauksia; katsoo, että raaka-aineena käytettävien fossiilisten kaasujen ja öljyn käyttö, mukaan lukien käyttö petrokemikaalien tuotannon kaltaisiin muihin kuin energiatarkoituksiin, olisi sisällytettävä tähän ehdotukseen;

21. panee merkille, että fossiilista kaasua ja öljyä käytetään energia-aloilla ja petrokemian aloilla ja että alat tuottavat siten päästöjä fossiilisen kaasun ja öljyn tuotantolähteillä ja jalostuslaitoksissa; panee merkille, että Kansainvälisen energiajärjestön mukaan petrokemian tuotteiden osuus ensisijaisesta kokonaiskysynnästä fossiilisen kaasun osalta 8 prosenttia ja fossiilisen öljyn osalta 14 prosenttia ja että näiden osuuksien odotetaan kasvavan; kehottaa komissiota varmistamaan, että MRV- ja LDAR-velvoitteita sekä rutiininomaista tuuletusta ja soihdutusta koskevia sääntöjä sovelletaan yhtä lailla petrokemian alalla käytettävään fossiiliseen kaasuun ja öljyyn;

22. kehottaa komissiota ottamaan metaanipäästöjä koskevaa tulevaa lainsäädäntöä laatiessaan asianmukaisesti huomioon, että infrastruktuurin toimijoiden metaanivuotojen torjumiseksi tekemät investoinnit olisi tunnustettava säännellyiksi toiminnoiksi osoituksena sekä turvallisuuden että kestävien toimintojen tärkeydestä, ja toteaa, että sääntelyviranomaiset voisivat kannustaa tätä;

23. korostaa, että nesteytetyn maakaasun tuotanto ja kuljetus eivät ole vain erittäin tehottomia ottaen huomioon nesteytymisessä ja viilentämisessä aiheutuvat energiahäviöt mutta ne myös lisäävät suhteettomasti öljy- ja kaasualan metaanipäästöjä; panee huolestuneena merkille nesteytetyn maakaasun käyttöönoton liikennepolttoaineena merenkulkualalla;

24. toteaa, että tuonti kattaa yli neljä viidesosaa EU:ssa kulutetusta öljystä ja kaasusta ja että suurin osa öljyyn ja kaasuun liittyvistä metaanipäästöistä syntyy EU:n ulkopuolella, mikä näin ollen lisää merkittävästi metaanipäästöjä maailmalaajuisesti; kehottaa komissiota asettamaan kaikelle fossiilisten polttoaineiden tuonnille unioniin ehdoksi EU:n MRV:tä ja LDAR:ää koskevien säädöksien sekä tuuletus- ja soihdutussääntöjen noudattamisen fossiilisten polttoaineiden koko toimitusketjussa aina tuotantoon asti; katsoo, että on otettava käyttöön luotettava järjestelmä, jotta varmistetaan, että tuonti on EU:n vaatimusten mukaista, ja että komission olisi siksi kehitettävä vankka ja riippumaton menetelmä sen arvioimiseksi, onko tuonti EU:n vaatimusten mukaista; korostaa, että näiden sääntöjen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian niin, että energiavarmuus otetaan samalla asianmukaisesti huomioon; kehottaa komissiota tutkimaan kolmannen osapuolen varmentamisjärjestelmän käyttöä yhdessä muiden seurantamenetelmien kanssa mahdollisena ratkaisuna varmentaa päästötiedot koko toimitusketjun osalta myös tuontiin liittyvien toimitusketjujen osalta; kannattaa lisäksi sellaisen riippumattoman ja maailmanlaajuisesti sovellettavan sertifiointijärjestelmän perustamista, jonka avulla voitaisiin luotettavasti arvioida koko fossiilisten kaasujen tuotannon metaanipäästöjen määrä kaikkialla maailmassa; katsoo, että riippumattoman kolmannen osapuolen olisi tarkastettava ja todennettava tämä sertifiointi ja että sen olisi perustuttava yhdenmukaiseen mittausmenetelmään, joka pohjautuu yksityiskohtaisiin asiaan liittyviä laitoksia, varoja ja maita koskeviin tietoihin;

25. kehottaa komissiota hyväksymään erityistoimenpiteitä, joilla tunnistetaan superpäästölähteistä peräisin olevat metaanivuodot kaikilla aloilla ja puututaan niihin myös muilla kuin energia-alalla, myös kansainvälisen metaanipäästöjen seurantakeskuksen avulla;

26. korostaa Copernicus-ohjelman ja sen ilmakehän seurantapalvelun merkitystä maailman superpäästölähteiden ja pienempien päästölähteiden havaitsemisessa ja seuraamisessa;

27. korostaa, että myös ilmasta tapahtuva seuranta on keskeistä tuuletukseen ja soihdutukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi ja vuotojen havaitsemiseksi; korostaa, että satelliittitiedot mahdollistavat yritysten jalanjälkien riippumattoman todentamisen ja helpottavat sitoutumista lieventämistoimiin; tukee voimakkaasti tiedon ja tekniikoiden jakamista sidosryhmien kesken unionin ja koko maailman tasolla ja kansalaisten kanssa päästövähennystoimien kannustamiseksi;

28. on tyytyväinen komission hiilikaivosten, mukaan lukien suljetut ja hylätyt kaivokset, metaanipäästöjen vähentämistä koskeviin aloitteisiin; ilmaisee vahvan tukensa hiilikaivosten metaanipäästöjen pakollisille MRV- ja LDAR-toimille, mukaan lukien yrityksille, jotka omistavat suljettuja laitosalueita, tai jäsenvaltioille (kun kyseessä ovat hylätyt kaivokset, joilla ei ole niistä vastuussa olevaa omistajaa) suunnattu vaatimus, jonka mukaan niiden on suljettava ja sinetöitävä tehokkaasti kaikki hylätyt laitosalueet ja toteutettava samat MRV- ja LDAR-toimenpiteet kuin toiminnassa olevien laitosalueiden osalta on toteutettava; kehottaa komissiota toteuttamaan asianmukaisia toimia sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot puuttuvat hylättyjen kaivosalueiden omistukseen ja tukevat hiilikaivosten metaaninvähentämistoimia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mittauslaitenormit ja asettamaan mittausvaatimuksen kaikille kaivoksille; korostaa, että Euroopan päästörekisterissä olisi seurattava uutta raportointia toimintapolitiikan varmistamiseksi;

29. korostaa, että on tärkeää toteuttaa puhdistustöitä, joilla pyritään ehkäisemään ja lopulta poistamaan suljettujen laitosalueiden metaanipäästöt; kehottaa komissiota kehittämään erityisen ohjelman puuttuakseen hylätyistä suljetuista ja hylätyistä hiilikaivoksista aiheutuviin metaanipäästöihin kannustamalla entisiä hiilikaivoksia metaanipäästöjen käsittelyyn tavalla, josta sulkemisesta vastaavat omistajat eivät hyödy ja joka ei johda SEUT 191 artiklan 2 kohdassa vahvistetun aiheuttamisperiaatteen mukaisten velvoitteiden laiminlyöntiin, ja tukemaan hiilialueiden oikeudenmukaista siirtymää kehitettäessä vuotta 2050 koskevan ilmastoneutraaliuden tavoitteen mukaisia vaihtoehtoisia toimia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita harkitsemaan erityistä ohjelmaa tai muita toimia, mukaan lukien taloudellinen tuki MRV-toimille ja päästöjen vähentämiselle hylätyillä öljy- ja kaasualueilla, joiden omistajuus ei ole tiedossa, ja ottamaan samalla täysin huomioon aiheuttamisperiaatteen; korostaa tällaisen infrastruktuurin asianmukaisen käytöstä poiston merkitystä;

Maatalous

30. on huolissaan siitä, että maatalous on merkittävin ihmisen toiminnasta aiheutuvien metaanipäästöjen lähde EU:ssa; korostaa kuitenkin, että EU:n maatalouden (myös karjan) kasvihuonekaasupäästöt vähenivät vuosina 1990–2018 EU28:n alueella 22,2 prosenttia, koska maatalouden metaanipäästöt vähenivät 21 prosenttia (suolistokäyminen 22 prosenttia ja lannankäsittely 17 prosenttia); panee kuitenkin merkille, että metaanipäästöt ovat lisääntyneet hieman kuluneen viiden vuoden aikana karjan kokojen kasvettua; toteaa, että vaikka maatalouden metaanipäästöjen vähentämisestä voidaan saada toiseksi suurimmat yleiset hyödyt, kuten komission EU:n metaanipäästöjä koskevassa tiedonannossa osoitetaan, maatalousalan metaanipäästöjen lähteet ovat hajanaiset, sen metaanipäästöt voivat hajaantua ja näin ollen niiden seuranta, todentaminen ja niistä raportointi voi olla haastavaa; panee merkille, että nykyinen tason 2 menetelmään perustuva seurantajärjestelmä antaa meille jo mahdollisuuden ryhtyä toimiin; korostaa, että maatalouden metaanipäästöt riippuvat pääasiassa karjan, erityisesti märehtijöiden, lukumäärästä; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kansallisissa strategiasuunnitelmissaan käyttöön tehokkaita ja kestäviä toimia, joilla puututaan kyseisiin päästöihin, ja kehottaa komissiota analysoimaan nämä suunnitelmat huolellisesti ennen niiden hyväksymistä varmistaakseen johdonmukaisen toimintapolitiikan; korostaa, ettei maataloutta ja varsinkin karjankasvatusta koskevien metaanipäästövaatimusten tiukentaminen saa tarkoittaa sitä, että tuotanto siirretään ulkomaille;

31. huomauttaa, että maataloudessa merkittävä osa maailman metaanipäästöistä on peräisin EU:n ulkopuolelta, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että elintarvikkeet tuotetaan jatkossakin ympäristökestävyyden kannalta soveltuvimmissa paikoissa; korostaa, että EU:n on otettava johtoasema parhaiden käytäntöjen vaihdossa kolmansien maiden kauppakumppaneidensa kanssa, jotta voidaan vähentää maatalouden metaanipäästöjä; painottaa kansainvälisen yhteistyön merkitystä metaanipäästöjen vähentämisessä;

32. pitää myönteisenä komission tavoitetta monenvälisestä osallistumisesta ja tukee aktiivista yhteistyötä kansainvälisten kumppanien kanssa UNFCCC:n maatalotta koskevan Koronivia-työn sekä ilmastoa ja puhdasta ilmaa koskevan koalition puitteissa, sillä ne tarjoavat keskeiset monenväliset alustat, joiden avulla vaihdetaan parhaita käytäntöjä ja kannustetaan maailmanlaajuisia kumppaneitamme vähentämään metaanipäästöjä tuottavaa maataloutta ja tuetaan niiden kestävää siirtymää;

33. muistuttaa, että merkittävä osuus metaanipäästöistä maatalouselintarvikkeiden alalla johtuu tuonnista; kehottaa komissiota varmistamaan tasapuoliset toimintaedellytykset eurooppalaisille tuottajille vaatimalla, että tuonti kolmansista maista täyttää EU:n vaatimuksia vastaavat tiukat vaatimukset;

34. kehottaa komissiota arvioimaan tuotujen maatalouselintarvikkeiden osuutta EU:n ihmisen toiminnasta aiheutuvista metaanipäästöistä EDGAR-FOOD-tietokannan avulla;

35. korostaa, että tulevissa toimintapoliittisissa päätöksissä on tarjottava karjankasvatusalalle selkeät puitteet, jotta varmistetaan tietynasteinen ennustettavuus;

36. panee merkille tutkimuksen uusien genomitekniikoiden asemasta unionin lainsäädännössä ja unionin tuomioistuimen asiassa C-528/16 (SWD(2021)0092) antaman tuomion valossa sekä komission ilmoituksen, että se aikoo käynnistää sääntelytoimia, joihin sisältyy vaikutustenarviointi ja julkinen kuuleminen tietyistä uusista genomitekniikoista peräisin olevista kasveista ja joilla pyritään säilyttämään ihmisten ja eläinten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso ja hyödyntämään samalla tieteestä ja innovoinnista saatavia mahdollisia hyötyjä, jotta voidaan erityisesti edistää kestävyyttä sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman kestävyystavoitteita ja Pellolta pöytään -strategiaa; korostaa ennalta varautumisen periaatetta ja tarvetta varmistaa avoimuus ja valinnanvapaus maataloustuottajille, jalostajille ja kuluttajille ja korostaa, että tähän politiikkatoimeen olisi sisällyttävä riskinarviointeja ja kattava katsaus ja arviointi jäljitettävyyden ja merkintöjen vaihtoehdoista, jotta voidaan varmistaa asianmukainen viranomaisvalvonta ja antaa kuluttajille asiaankuuluvaa tietoa myös unionin ulkopuolisista maista peräisin olevista tuotteista tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi;

37. panee merkille, että vaikka laaja karjankasvatus voi johtaa maatilojen alempiin metaanipäästöihin, se lisää päästöjä tuotantoyksikköä kohti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan huomioon vähentämisstrategioiden vaikutukset maailmanlaajuisiin metaanipäästöihin;

38. korostaa maatalouden merkitystä hiilen talteenotossa ja varastoinnissa; panee merkille laajemman kiertotalouden tärkeän roolin ja sen, että olisi kannustettava poistamaan asteittain hiilidioksidipäästöjä ja lisäämään hiilen kiertoa samalla kun pyritään välttämään maatalousmaan hintaan kohdistuvia lisäpaineita, joista aiheutuisi vahinkoa nuorille maatalousyrittäjille; vaatii, että yksikään toteutettu toimenpide ei saa haitata EU:n kilpailukykyä;

39. kehottaa komissiota tutkimaan eurooppalaisen ilmastolain mukaisesti mahdollisuuksia kehittää hiilipoistumien sertifiointia varten sääntelykehys, joka perustuu eri kasvihuonekaasujen erot huomioon ottavaan luotettavaan ja avoimeen hiilikirjanpitoon, ja todentamaan hiilipoistumien aitouden ja palkitsemaan maatalousyrittäjiä heidän hillitsemistoimistaan;

40. suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen perustaa asiantuntijaryhmä, jonka tarkoituksena on analysoida elinkaaren aikaisten metaanipäästöjen matriisia;

41. kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita laidunmaiden hiilen talteenottomahdollisuuksia koskevien tietojen keräämisessä, jotta ilmastopolitiikkaan voidaan soveltaa kohdennetumpaa lähestymistapaa;

42. toteaa, että eläintuotanto on pysyvän laidunmaan keskeinen toiminto, joka mahdollistaa maaseututilojen selviytymisen, taloudellisen vakauden ja olemassaolon mäkisillä ja vuoristoisilla alueilla ja estää siten liikakasvun näillä alueilla; kehottaa komissiota keskittämään investointitoimet metaania estävien aineiden, myös laidunmaaperäisissä järjestelmissä käytettävien aineiden, innovoinnin rahoittamiseen ja tekemään yhteistyötä vastaavassa tutkimuksessa mukana olevien kolmansien maiden kanssa;

43. panee merkille uudelleenkostutettujen turvemaiden metaanipäästöt; korostaa samalla sitä, että tutkimus osoittaa kuitenkin lämpenemisvaikutuksen tasaantuvan uudelleenkostuttamisen jälkeen, mikä johtuu uudelleenkostutettujen turvemaiden hiilidioksidi-/typpioksidipäästöjen pysähtymisestä ja kaikkien tuotettujen metaanipäästöjen lyhyestä eliniästä ilmakehässä ( 20 ) ; korostaa, että tämä ei koske kuivattujen turvemaiden jatkuvia hiilidioksidipäästöjä, mikä aiheuttaa lisälämpenemistä; kehottaa uudelleenkostuttamaan turvemaita viipymättä mahdollisimman hyödyllisen viilentymisvaikutuksen aikaansaamiseksi;

44. panee merkille, että ”Pellolta pöytään” -strategian mukaan useimpien eurooppalaisten ruokavaliot eivät ole terveellisiä ruokailutottumuksia koskevien suositusten mukaisia ja että väestön kulutustottumuksissa on siirryttävä kohti terveellisempiä elintarvikkeita, ruokavalioita ja elintapoja, mukaan lukien kestävästi tuotettujen kasvien ja kasviperäisten elintarvikkeiden, kuten tuoreiden hedelmien ja vihannesten, täysjyväviljojen ja palkokasvien, kulutuksen lisääminen sekä lihan ja ultraprosessoitujen sekä runsaasti sokeria, suolaa ja rasvoja sisältävien tuotteiden liikakulutukseen puuttuminen, mikä hyödyttää myös ympäristöä eli vähentää metaanipäästöjä ja parantaa eläinten hyvinvointia ja turvaa selviytymiskykyisemmän talouden; korostaa, että kestäviä, terveellisiä ja tasapainoisempia ruokavalioita koskevat EU:n laajuiset tieteeseen perustuvat suositukset, mukaan lukien selkeät tavoitteet, joissa otetaan huomioon eurooppalaisten elintarvikkeiden ja ruokavalioiden kulttuurinen ja alueellinen monimuotoisuus sekä kuluttajien tarpeet, auttaisivat ja kannustaisivat kuluttajia ja tarjoaisivat tietoa jäsenvaltioille niiden pyrkiessä sisällyttämään kestävyysnäkökohdat kansallisiin ruokavalio-ohjeisiin; kehottaa komissiota laatimaan tällaisia suosituksia ja erityistoimia, joilla edistetään tehokkaasti terveellisiä, kestäviä ja tasapainoisempia ruokavalioita;

45. korostaa, että maataloudesta aiheutuvien metaanipäästöjen vähentämiseen tähtäävät teknologiat ja käytännöt, myös karjan kestävät hoitokäytännöt, kehittyvät erittäin nopeasti ja niitä olisi parannettava ja ne olisi pantava täytäntöön mahdollisimman pian; kehottaa komissiota varmistamaan, että tehokkaaksi todetut ja kustannustehokkaat innovaatiot, joilla lievennetään maataloustuotannon metaanitoimenpiteitä, pannaan nopeasti täytäntöön EU:ssa ja että jo EU:n tuottajat hyödyntävät jo saatavilla olevia innovaatioita, jotta jatketaan metaanipäästöjen vähentämistä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ja kansallisten strategiasuunnitelmien puitteissa, myös YMP:n alaisilla erityisillä ekojärjestelmillä ja hiilen sitoutumista lisäävää viljelyä koskevilla aloitteilla ja muilla yksityisillä tai julkisilla rahoitusvirroilla; katsoo, että maanviljelijöiden olisi saatava taloudellisia kannustimia vähentämistoimien käyttöön ottamiseksi Horisontti Eurooppa -puiteohjelman ja EIP:n taloudellisen selviytymiskyvyn kehittämisaloitetta koskevien rahastoiden kautta; tunnustaa kuitenkin, että maatalousyrittäjät eivät todennäköisesti yksinään ratkaise maatalouseläintuotantoon liittyviä päästöongelmia; toteaa, että jäsenvaltioiden väliset maatalouden rakenteelliset erot ja kansalliset erityispiirteet vaikuttavat näiden tekniikoiden käyttöönoton kustannuksiin;

46. korostaa, että käytössä on jo hyviksi todistettuja käytäntöjä, joilla voidaan auttaa vähentämään lannan käsittelystä aiheutuvia päästöjä; panee merkille, että näillä käytännöillä vähennetään myös maatalouden päästämän ammoniakin määrää; kehottaa komissiota ehdottamaan sääntelytoimenpiteitä, joilla varmistetaan näiden tekniikoiden käyttöönotto realistisin ja kunnianhimoisin tavoittein ja aikatauluin; korostaa lisäksi, että typpipohjaiset lannoitteet vastaavat suuresta osasta metaanipäästöjä; kehottaa komissiota ryhtymään asianmukaisiin toimiin asiaan liittyvien päästöjen vähentämiseksi osana ”Pellolta pöytään” -strategiaa;

47. korostaa, että EU:lla olisi oltava keskeinen rooli tutkimuksen, innovoinnin ja kehityksen tukemisessa sekä uusien teknologioiden ja käytäntöjen käytön laajentamisessa, jotta helpotetaan metaanipäästöjen vähentämistä kaikilla aloilla, karjankasvatus mukaan lukien, myös parantamalla MRV-toimenpiteitä tällä alalla, jotta voidaan seurata edistymistä näitä tavoitteita kohti, ja soveltamalla jo saatavilla olevia teknologioita, kuten MRV-toimenpiteisiin liittyvät teknologiat; katsoo, että laiduntavia eläimiä varten olisi kehitettävä metaania vähentäviä toimenpiteitä, jotta voidaan taata eläinten terveys ja hyvinvointi ja noudattaa ennalta varautumisen periaatetta; panee erityisesti merkille, että tarvitaan ylisukupolvisia tutkimuksia rehun lisäaineista, ja kehottaa komissiota varmistamaan rehun lisäaineita koskevan asetuksen ( 21 ) oikea-aikaisen tarkistamisen;

48. katsoo, että maataloudesta aiheutuvan jätteen ja jäämien käyttö biokaasun tuotannossa voi olla kiertotalouden liikkeellepaneva voima, ja korostaa maatalouden jäämien lisäarvoa edellyttäen, että noudatetaan kaskadikäytön periaatetta ja sovelletaan asianmukaisia kestävyyskriteerejä; huomauttaa, että biokaasun tuotanto maatalouden jäämistä ja muista orgaanisista jätteistä voi vähentää maatalouden metaanipäästöjä maatalousalalla ja kannustaa tuottajakuluttajamallin mukaiseen toimintaan; kehottaa parantamaan viljelijöiden ja uusiutuvan energian tuottajien välistä koordinointia ja infrastruktuuria paikallisen biokaasun tuotannon aloittamiseksi ja katsoo, että YMP:n olisi kannustettava metaanipäästöjen hillitsemiseen ja vähentämiseen ja tuettava tässä yhteydessä tehtäviä toimenpiteitä; kehottaa näin ollen komissiota varmistamaan eurooppalaisen ilmastolain, YMP:n ja metaanistrategian välisen täyden yhdenmukaisuuden;

49. pitää myönteisenä sitä, että metaanistrategiassa todetaan ruoasta tai rehukasveista peräisin olevan biokaasun lisäävän metaanipäästöjä, mikä voi siksi heikentää biokaasun päästövähennyshyötyjä, ja että biokaasun kehittämisen olisi perustuttava pääasiassa jätteeseen tai jäämiin; kehottaa komissiota kehittämään vankan alkuperämerkintäjärjestelmän biokaasun tuotantomenetelmille ja raaka-aineille; korostaa, että biokaasun tuotannon olisi perustuttava paikalliseen, kiertotalouteen pohjautuvaan malliin, jotta voidaan välttää kuljetukseen liittyviä päästöjä ja kustannuksia; korostaa, että millään tuella ei pitäisi kannustaa karjatuotannon tehostamiseen;

50. toteaa, että kierto- ja biotalouden kehittäminen voi luoda lisää työpaikkoja alkutuotantoon, ja korostaa, että biotalous edellyttää uusien taitojen, uuden tietämyksen ja uusien tieteenalojen kehittämistä ja/tai parempaa integrointia alan koulutukseen, jotta voidaan paneutua biotalouteen liittyviin yhteiskunnallisiin muutoksiin, edistää kilpailukykyä, kasvua ja työpaikkojen luomista, vastata alan tarpeisiin sekä varmistaa, että taidot ja työpaikat kohtaavat toisensa paremmin;

Jäte

51. kehottaa komissiota analysoimaan edelleen lietteen ja jäteveden metaanipäästöjä sekä tarkistamaan puhdistamolietedirektiiviä ( 22 ) ja yhdyskuntajätevesien käsittelystä annettua direktiiviä ( 23 ) vuonna 2022 niin, että siinä olisi käsiteltävä myös ilmansaasteita ja kasvihuonekaasupäästöjä ja erityisesti metaania; kehottaa komissiota lisäksi olemaan kunnianhimoinen ja keskittymään voimakkaasti metaanipäästöihin kaatopaikkadirektiivin ( 24 ) vuoden 2024 tarkistuksessa ja tulevassa teollisuuden päästöistä annetun direktiivin tarkistuksessa; korostaa, että tarvitaan toimenpiteitä, joilla vaaditaan kaikkia kaatopaikkoja käyttämään niillä syntyvä biometaani, kunnes sen energiasisältö pienenee siinä määrin, että sen käyttö ei ole enää kannattavaa, ja kun ei ole enää järkevää käyttää kaatopaikalla tuotettua biometaania, ja katsoo, että on käytettävä biohapettumista ja muita teknologioita paljon päästöjä aiheuttavissa kohteissa, jotta vähennetään jäljelle jääviä metaanipäästöjä; muistuttaa tässä yhteydessä, että jätealan metaanipäästöt johtuvat osittain biokaasulaitosten vuodoista; kehottaa komissiota julkaisemaan ohjeet parhaista menetelmistä biokaasulaitosten rakentamiseksi ja käyttämiseksi huonosta kunnossapidosta, käytöstä ja suunnittelusta johtuvien vuotojen korjaamiseksi; korostaa lisäksi, että teollisuuden päästöistä annettu direktiivi on auttanut vähentämään teollisuustoimintojen tuottamia saasteita; korostaa kuitenkin, että kaatopaikalle viemistä ei ole käsitelty missään parhaiden käytettävissä olevien tekniikoiden vertailuasiakirjoissa;

52. korostaa, että jätteiden vieminen kaatopaikalle, mikä on alimpana jätehierarkiassa, on saastuttavin tapa käsitellä jätteitä sekä kasvihuonekaasupäästöjen että muiden ilman, maaperän ja veden saasteiden osalta; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan täysimääräisesti kaatopaikkadirektiivin nykyisiä vaatimuksia ja kehottaa saattamaan direktiivin yhdenmukaiseksi kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yleisten periaatteiden kanssa, mukaan lukien vuoden 2016 tavoite, johon mennessä kaatopaikalle sijoitettavan biohajoavan jätteen määrää oli vähennettävä enintään 35 prosenttiin vuoden 1995 tasosta; kehottaa komissiota laatimaan kattavan strategian sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot, jotka todennäköisesti eivät noudata tätä tavoitetta, ryhtyvät asianmukaisiin toimenpiteisiin; kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita pyrkimyksissä luopua kaatopaikoista; ilmaisee lisäksi huolensa siitä, että 15 jäsenvaltiota ei täysin noudattanut vuonna 2017 direktiivissä asetettua velvollisuuta käsitellä jätteet ennen kaatopaikalle sijoittamista; korostaa tässä yhteydessä uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kehotusta saattaa kaatopaikkadirektiivi yhdenmukaiseksi kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman periaatteiden mukaiseksi ja keskittyä asiaankuuluvien direktiivien tulevaan tarkistamiseen jäännösjätteen syntymisen ehkäisemisestä ja ylärajan asettamisesta niille sekä parantaa 10 prosentin kaatopaikkatavoitetta määrittelemällä kaatopaikkaraja henkilöä kohti vuodessa syntyvän kilogrammamäärän mukaisesti, jotta saavutetaan parhaat ympäristötulokset vähentämisen, uudelleenkäytön, kierrätyksen ja kompostoinnin yhteisvaikutuksilla ja minimoidaan samalla kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrä; katsoo lisäksi, että keskeinen parannus olisi varmistaa, että kaatopaikoilta peräisin olevien kasvihuonekaasujen laskentamenetelmä on luotettavampi ja yhdenmukaistettua koko EU:ssa;

53. kehottaa komissiota edellä esitetyn perusteella: — asettamaan sitovat tavoitteet kaupan ja teollisuuden jätteille, koska niille ei ole vieläkään asetettu erityisiä tavoitteita; — ehdottamaan jäännösjätteen syntymisen rajoittamista koskevia tavoitteita kaatopaikkadirektiivin (25) ja jätepuitedirektiivin suunnitellun tarkistamisen yhteydessä vuonna 2024; — yhdenmukaistamaan kaatopaikkadirektiivin EU:n yleisten ilmastonmuutos- ja kasvihuonekaasupäästöjä koskevien vähentämistavoitteiden kanssa perusteellisen analyysin jälkeen, jotta voidaan käsitellä paremmin kasvihuonekaasuihin liittyviä kysymyksiä; — laatimaan kaatopaikoista vertailuasiakirjan, mukaan lukien metaania koskevat säännökset;

54. kehottaa komissiota seuraamaan jäsenvaltioiden edistymistä biojätteen erilliskeräyksessä, joka on määrä panna täytäntöön vuoteen 2023 mennessä; muistuttaa, että jätteen käsittelyn hierarkian mukaisesti jäsenvaltioilla on laissa määritetty velvollisuus toteuttaa toimia, joilla kannustetaan biojätteen kierrättämiseen, mikä sisältää biojätteen kompostoinnin ja mädättämisen, pitäen mielessä, että biojätettä kerätään ja käsitellään usein paikallistasolla; korostaa siksi, että komission olisi kannustettava jäsenvaltioiden ja alueiden välistä yhteistyötä ja yhdenmukaistamista parhaita käytäntöjä vaihtamalla;

55. palauttaa mieliin uuden kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman tavoitteet saavuttaa laaja-alainen kierto ja välttää kasvihuonekaasupäästöjen ja erityisesti metaanipäästöjen pääsy ulos suljetusta järjestelmästä; ymmärtää, että aidosti yhdennettyä jätehuoltoa olisi edistettävä niin, että se panee täytäntöön onnistuneesti jätehierarkian ja antaa jätteen käsittelylle enemmän painoarvoa;

56. korostaa, että kaatopaikkojen osa-alueiden sulkeminen ja jatkokäsittelymenettelyt ovat avainasemassa vuotojen vähentämisessä, kun otetaan huomioon kaatopaikkojen koko elinkaari; kehottaa komissiota tarjoamaan tukea, joka soveltuu kunkin jäsenvaltion olosuhteisiin, jotta varmistetaan jätehierarkian täysimääräinen soveltaminen korostaen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja saavutetaan 31. joulukuuta 2023 mennessä tavoite biojätteen erottelusta lähteellä ja erilliskeräyksestä muun muassa kannustamalla julkista ja yksityistä sektoria tekemään yhteistyötä erilliskeräyksen, biokierrätyksen ja biohajoavan jätteen uudelleenkäytön varmistamiseksi siten, että jätettä uudelleenohjataan tehokkaasti muualle kuin kaatopaikalle; korostaa, että olisi aina oltava toteuttamiskelpoinen biologinen käsittelyvaihtoehto, kuten kompostointi tai anaerobinen mädätys; tunnustaa tältä osin, että biohajoavasta jätteestä voi syntyä anaerobista mätänemistä, mikä mahdollistaa biometaanin tuotannon; korostaa jätehierarkian yhteydessä, että polttaminen on vasta jätehierarkian toiseksi alhaisin vaihe, ja palauttaa mieliin polttoa koskevat kantansa, jonka se esitti 10. helmikuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa uudesta kiertotalouden toimintasuunnitelmasta;

57. korostaa, että säännöstelyaltaiden vesipinta-alat ovat maailmanlaajuisesti merkittävä kasvihuonekaasupäästöjen, mukaan lukien metaanin, lähde johtuen pääasiassa sedimenttien kertymisestä padotuille alueille, ja että patojen poistaminen voi auttaa vähentämään merkittävästi padottujen alueiden päästöjä; kehottaa Euroopan ympäristökeskusta keräämään tietoa tästä aiheesta, jotta se voi ohjata mahdollisten poliittisten toimenpiteiden arviointia varten;

o

o o

58. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

(1) EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1.

(2) EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3) EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(4) EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2.

(5) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0040.

(6) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0107.

(7) Myhre, G., D. Shindell, F.-M. Bréon, W. Collins, J. Fuglestvedt, J. Huang, D. Koch, J.-F. Lamarque, D. Lee, B. Mendoza, T. Nakajima, A. Robock, G. Stephens, T. Takemura ja H. Zhang, ”Anthropogenic and Natural Radiative Forcing”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis, Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, luku 8, Cambridge University Press, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta ja New York, NY, Yhdysvallat, 2013, s. 714.

(8) Hmiel, B., Petrenko, V.V., Dyonisius, M.N. ja muut, ”Preindustrial14 CH4 indicates greater anthropogenic fossil CH4 emissions”, Nature, nide 578, 2020, s. 409–412, ym.

(9) World Health Organization, Ambient air pollution: a global assessment of exposure and burden of disease, 2016.

(10) European Environment Agency, Air quality in Europe – 2020 report, s. 7.

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 166/2006, annettu 18. tammikuuta 2006, epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevan eurooppalaisen rekisterin perustamisesta ja neuvoston direktiivien 91/689/ETY ja 96/61/EY muuttamisesta (EUVL L 33, 4.2.2006, s. 1).

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2010/75/EU, annettu 24. marraskuuta 2010, teollisuuden päästöistä (yhtenäistetty ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen) (EUVL L 334, 17.12.2010, s. 17).

(13) Komission yksiköiden 17. syyskuuta 2020 antama valmisteluasiakirja ja sen tiedonanto aiheesta ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (SWD(2020)0176),

(14) UNEP Global Methane Assessment 2021.

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284, annettu 14. joulukuuta 2016, tiettyjen ilman epäpuhtauksien kansallisten päästöjen vähentämisestä, direktiivin 2003/35/EY muuttamisesta sekä direktiivin 2001/81/EY kumoamisesta (EUVL L 344, 17.12.2016, s. 1).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/842, annettu 30. toukokuuta 2018, sitovista vuotuisista kasvihuonekaasupäästöjen vähennyksistä jäsenvaltioissa vuosina 2021–2030, joilla edistetään ilmastotoimia Pariisin sopimuksen sitoumusten täyttämiseksi, sekä asetuksen (EU) N:o 525/2013 muuttamisesta (EUVL L 156, 19.6.2018, s. 26).

(17) Komission 8. heinäkuuta 2020 antama tiedonanto ”Käyttövoimaa ilmastoneutraalille taloudelle: EU:n energiajärjestelmän integrointistrategia” (COM(2020)0299).

(18) Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0277.

(19) Komission ehdotus asetukseksi annettu 15. joulukuuta 2020 Euroopan laajuisten energiainfrastruktuurien suuntaviivoista ja asetuksen (EU) N:o 347/2013 kumoamisesta (COM(2020)0824).

(20) Günther, A., Barthelmes, A., Huth, V., Joosten, H., Jurasinski, G., Kobesch, F. ja Couwenberg, J., ”Prompt rewetting of drained peatlands reduces climate warming despite methane emissions”, Nature Communications, 11, 1644 (2020).

(21) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1831/2003, annettu 22. syyskuuta 2003, eläinten ruokinnassa käytettävistä lisäaineista (EUVL L 268, 18.10.2003, s. 29).

(22) Neuvoston direktiivi 86/278/ETY, annettu 12. kesäkuuta 1986, ympäristön, erityisesti maaperän, suojelusta käytettäessä puhdistamolietettä maanviljelyssä (EYVL L 181, 4.7.1986, s. 6).

(23) Neuvoston direktiivi 91/271/ETY, annettu 21. toukokuuta 1991, yhdyskuntajätevesien käsittelystä (EYVL L 135, 30.5.1991, s. 40).

(24) Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26. huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

(25) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19. marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).