Arvio toimista, jotka Romania on toteuttanut neuvoston sille 18. kesäkuuta 2021 antaman suosituksen mukaisesti julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

Tammi–elokuussa 2021 julkisen talouden kassaperusteinen alijäämä oli 3,4 prosenttia suhteessa BKT:hen, eli suhteessa BKT:hen 1,8 prosenttiyksikköä vähemmän kuin vastaavana aikana edellisenä vuonna. Selvityksen mukaan kassaperusteisen alijäämän odotetaan olevan vuonna 2021 noin 7,1 prosenttia suhteessa BKT:hen (83,8 mrd. leuta), kun vuoden 2021 talousarviossa alun perin ennakoitu määrä oli 7,2 prosenttia suhteessa BKT:hen (80 mrd. leuta). Tämä kassaperusteinen alijäämä vastaisi EKT-alijäämää, joka on noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä vuodelle 2021 asetettua julkisen talouden tavoitetta.

Romaniassa on ollut 5. lokakuuta 2021 lähtien väliaikaishallitus, jonka toimivalta on rajallinen. Siksi Romanian 14. lokakuuta 2021 toimittamassa toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä keskitytään toimenpiteisiin, joiden avulla pyritään varmistamaan vuodelle 2021 asetetun julkisen talouden välitavoitteen saavuttaminen. Selvityksessä kerrataan myös toukokuussa 2021 toimitetussa, vuosia 2021–2024 koskevassa lähentymisohjelmassa asetetut julkisen talouden tavoitteet ja vahvistetaan siinä esitetty sitoumus supistaa alijäämä alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2024. Selvityksessä ei kuitenkaan esitetä vuosille 2022–2024 uusia finanssipoliittisia toimenpiteitä, vaikka ne olisivat tarpeen, jotta voitaisiin varmistaa asianomaisten julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen.

1. Arvio toimista, jotka Romania on toteuttanut

Huomattakoon, että jos julkisen talouden alijäämää koskeva välitavoite on saavutettu, menettelyä ei tehosteta, vaikka toimintapoliittisia sitoumuksia ei olisikaan noudatettu. On kuitenkin korostettava, että jos päätös olla tehostamatta menettelyä perustuu vuoden aikana saatuihin tietoihin, mutta jälkikäteen ilmoitetut tiedot osoittavat, että julkisen talouden alijäämää koskevaa välitavoitetta ei lopulta saavutettu, liiallisia alijäämiä koskevaa menettelyä voidaan edelleen tehostaa.

Jos huolellinen analyysi osoittaa, että kyseinen jäsenvaltio on täyttänyt toimintapoliittiset sitoumuksensa, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia on toteutettu. Määräaikaa voidaan tällöin pidentää, vaikka alijäämätavoitetta ei olisi saavutettu. Jos taas huolellisessa analyysissa päädytään siihen, että toimintapoliittisia sitoumuksia ei ole täytetty ja että julkisen talouden alijäämätavoitetta ei ole saavutettu, arviossa päätellään, että tuloksellisia toimia ei ole toteutettu ja että menettelyä olisi tehostettava esimerkiksi määrittämällä tarvittaessa uusi korjausura (ja mahdollisesti määräaika).

Komissio käyttää tarvittaessa laadullista taloudellista harkintaa laatiessaan lopullisen arvionsa erityisesti menojen kasvulle asetetun vertailuarvon saavuttamisesta osana huolellista analyysia, jossa se määrittää, onko kyseinen jäsenvaltio täyttänyt toimintapoliittiset sitoumuksensa. Toisin sanoen huolellisessa analyysissa arvioidaan, onko kyseinen jäsenvaltio toteuttanut riittävät toimet liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä annetun suosituksen noudattamiseksi. Yhteenvetona voidaan todeta, että päätelmissä on otettava huomioon menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa koskevat määrälliset tiedot yhdessä sellaisten – lähinnä laadullisten – näkökohtien kanssa, jotka eivät käy ilmi vertailuarvosta. Nämä näkökohdat liittyvät yleensä syihin, joiden vuoksi menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa ei ole saavutettu, ja ovat suoraan yhteydessä suoraan julkisen talouden kehitykseen.

Huolellisessa analyysissa arvioidaan julkisen talouden sopeutustoimia ensin menojen kasvulle asetetun vertailuarvon avulla. Analyysin tavoitteena on antaa asianmukainen arvio politiikkatoimien laajuudesta sen arvioimiseksi, onko kyseinen jäsenvaltio täyttänyt toimintapoliittiset sitoumuksensa liiallisia alijäämiä koskevan suosituksen mukaisesti. Jos menojen kasvulle asetettu vertailuarvo saavutetaan, mikä osoittaa, että toimet vastaavat suosituksia tai jopa ylittävät ne, jäsenvaltion katsotaan täyttäneen toimintapoliittiset sitoumuksensa. Jos menojen kasvulle asetettua vertailuarvoa ei saavuteta, katsotaan että kyseinen jäsenvaltio ei ole täyttänyt toimintapoliittisia sitoumuksiaan.

Jos asianomainen jäsenvaltio noudattaa julkisen sektorin alijämätavoitettaan ja edellytettyä rakenteellisen rahoitusaseman paranemista, menettely keskeytetään. Jos kyseinen jäsenvaltio ei saavuta tai on vaarana, ettei se saavuta julkisen sektorin alijäämätavoitettaan tai edellytettyä rakenteellisen rahoitusaseman paranemista, tavoitteista jäämisen syitä analysoidaan huolellisesti. Huolellinen analyysi on näin ollen tuloksellisten toimien arvioinnissa keskeinen edellytys.

Asetuksen (EY) N:o 1467/97 ja käytännesääntöjen mukaan jäsenvaltion olisi katsottava toteuttaneen tuloksellisia toimia, jos se on noudattanut joko neuvoston SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla antamaa suositusta tai neuvoston 126 artiklan 9 kohdan mukaista päätöstä, jossa vaaditaan alijäämän korjaamista. Talous- ja rahoituskomitea antoi 29. marraskuuta 2016 lausunnon Improving the assessment of effective action in the context of the Excessive Deficit Procedure – A specification of the methodology, jonka neuvosto (talous- ja rahoitusasiat) hyväksyi 6. joulukuuta 2016. Lausunnossa esitetään puurakenne, jonka avulla arvioidaan, onko liiallisten alijäämien korjaamiseksi toteutettu tuloksellisia toimia.

Komissio on tarkastellut Romanian julkisen talouden strategiaa toteutettuja toimia koskevaan selvitykseen sisältyneiden tietojen pohjalta arvioidakseen, onko kyseinen jäsenvaltio noudattanut neuvoston 18. kesäkuuta 2021 antamaa suositusta.

Neuvosto vahvisti neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti, että 15. lokakuuta 2021 on määräaika, johon mennessä Romanian olisi esitettävä yksityiskohtainen selvitys toimista, joita on toteutettu neuvoston suosituksen johdosta. Romania toimitti selvityksensä 14. lokakuuta 2021.

Suosituksen mukaan Romanian olisi supistettava julkisen talouden alijäämä 8,0 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2021, 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2022, 4,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja 2,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024. Neuvoston suosituksen perustana olevan komission kevään 2021 talousennusteen mukaan tämä vastaisi vuotuista rakenteellista sopeutusta, joka on 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021, 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022, 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja 1,5 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2024, ja nettomääräisten julkisten perusmenojen nimelliskasvua, joka on 3,4 prosenttia vuonna 2021, 1,3 prosenttia vuonna 2022, 0,9 prosenttia vuonna 2023 ja 0,0 prosenttia vuonna 2024. Neuvosto suositti, että Romania panee kaikilta osin täytäntöön vuodeksi 2021 jo hyväksytyt toimenpiteet sekä täsmentää ja toteuttaa lisätoimenpiteet, jotka ovat tarpeen liiallisen alijäämän korjaamiseksi viimeistään vuonna 2024. Neuvosto suositti myös, että Romania käyttää kaikki satunnaistulot julkisen talouden alijäämän supistamiseen ja että alijäämän kestävä korjaaminen varmistetaan julkista taloutta vakauttavilla toimenpiteillä kasvua edistävällä tavalla. Lisäksi neuvosto suositti, että Romania varmistaa kansallisen julkisen talouden kehyksensä täysimääräisen ja tehokkaan soveltamisen ja tukee julkisen talouden vakauttamista kattavilla uudistuksilla.

Arvio toimista, jotka Romania on toteuttanut neuvoston sille 18. kesäkuuta 2021 antaman suosituksen mukaisesti julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi

Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan rakenteellinen sopeutus vuonna 2021 on 0,4 prosenttiyksikköä, eli vähemmän kuin suositeltu 0,7 prosenttiyksikköä. Toteutettujen toimien tuloksellisuuden arvioinnissa käytetyn menetelmän (ks. laatikko 1) perusteella tämä edellyttäisi nettomenojen kasvua koskevaa huolellista analyysia.

Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämä vuonna 2021 on 8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen, mikä vastaa neuvoston suosituksessa esitettyä alijäämätavoitetta (ks. taulukko 2). Ennusteessa on otettu huomioon kaikki toteutettuja toimia koskevassa selvityksessä mainitut toimenpiteet (ks. 2.1 kohta), erityisesti vuoden alussa hyväksytyt vakauttamistoimenpiteet eli palkkojen ja eläkkeiden jäädyttäminen ja eräiden bonusten ja muiden palkkioiden leikkaukset sekä syyskuussa 2021 tehty talousarvion tarkistus ja 16. syyskuuta 2021 hyväksytyt toimenpiteet kotitalouksien ja yritysten tukemiseksi energian hinnannousuilta. Tulojen ennustetaan olevan keväällä odotettua suuremmat, mikä johtuu pääasiassa odotettua suuremmasta nimellisen BKT:n kasvusta. Ennusteen mukaan suurempien tulojen positiivista vaikutusta alijäämään kuitenkin heikentää se, että myös useimmat julkiset menot ovat suunniteltua suuremmat. Komission ennusteessa otetaan huomioon myös elpymis- ja palautumissuunnitelmasta rahoitettavat menot ja tulot neuvoston 29. lokakuuta 2021 hyväksymän suunnitelman mukaisesti (ks. taulukko 1).

Tähän liittyen on huomattava, että vuosia 2022–2025 koskeva keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia, joka hallituksen olisi kansallisten finanssipoliittisten sääntöjen mukaan pitänyt laatia ja hyväksyä elokuussa, on edelleen kesken.

Hallitus piti vuonna 2021 voimassa vuonna 2020 käyttöön otetut kotitalouksien ja yritysten tukemiseen tarkoitetut toimenpiteet, joihin kuuluvat muun muassa valtion takaukset, rahoitusohjelmat, eräiden verovelvoitteiden keventäminen, avustukset työllisyyden tukemiseksi ja työnantajien ja työntekijöiden yhteyden säilyttämiseksi siinä tapauksessa, että toiminta keskeytyy tilapäisesti covid-19-pandemian vuoksi, covid-19-rokotteiden hankinta ja hallinnointi, lääkintätarvikkeiden hankintamenot ja julkisen terveydenhuollon henkilöstön lisäkustannusten kattaminen sekä koululaisten tietotekniset laitteet. Syyskuussa 2021 hyväksytyn talousarviotarkistuksen lisämäärärahoilla tuetaan terveydenhuoltoalaa sekä keskus- ja paikallistason uusia investointihankkeita. Selvityksen mukaan covid-19-pandemiaan liittyvien väliaikaisten toimenpiteiden vaikutus vuoden 2021 talousarviossa, syyskuussa tehty tarkistus mukaan lukien, on 7,33 miljardia leuta (0,6 % suhteessa BKT:hen). Selvitys ei kata 16. syyskuuta 2021 hyväksyttyjä toimenpiteitä, joilla kotitalouksia ja yrityksiä tuetaan energian hinnannousulta (ks. 2.2 kohta) ja joiden vaikutukset kestävät 5 kuukautta 1. marraskuuta 2021 alkaen.

Selvityksen mukaan veronkannon vahvistamiseen tähtääviä toimenpiteitä on tarkoitus jatkaa vuoden 2021 loppuun asti, muun muassa tulojen perintää koskevan operatiivisen suunnitelman ja kansallisen verohallintoviraston (Agenția Națională de Administrare Fiscală, ANAF) vuodet 2021–2024 kattavan strategian sekä elpymis- ja palautumissuunnitelman avulla. Toimenpiteillä pyritään tukemaan verosäännösten noudattamista parantamalla liiketoimintaprosesseja ja veronmaksajille tarjottavia palveluja sekä digitalisoimalla verohallintoviraston toimintaa ja ehkäisemällä veronkiertoa. Viranomaiset odottavat, että vuoteen 2026 mennessä nämä uudistukset kasvattavat tuloja 2,5 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuoteen 2019 verrattuna.

·valtion maksamien lapsilisien korottaminen tammikuusta 2021 alkaen 16 prosentilla joulukuuhun 2020 verrattuna ja edelleen 14 prosentilla 1. tammikuuta 2022 alkaen sekä läpinäkyvän indeksointimekanismin käyttöönotto vuodesta 2023 alkaen hallituksen poikkeusasetuksella N:o 56/2021;

·pidättäytyminen lailla N:o 153/2017 säädettyjen palkkioiden ja lomakorvausten myöntämisestä;

·eläkepisteen säilyttäminen syyskuun 2020 tasolla, joka oli 1 442 leuta (eläkepiste on muuttuja, jonka perusteella vuosien mittaan kertyneet ansioihin perustuvat pisteet muunnetaan säännöllisiksi eläkemaksuiksi); palaaminen eläkepisteen arvon määrittämisessä vuodesta 2022 alkaen aiempaan läpinäkyvään mekanismiin, jonka mukaan arvoa korotetaan vuosittain 1. tammikuuta alkaen vuotuisen inflaatioasteen keskiarvolla, johon lisätään enintään 50 prosenttia toteutuneiden keskimääräisten bruttopalkkojen korotuksesta, sellaisena kuin se on hyväksytty hallituksen poikkeusasetuksella N:o 8/2021;

Vuoden 2021 osalta ei ole ilmoitettu verojärjestelmän muutoksista, lukuun ottamatta 1. tammikuuta 2021 voimaan tullutta tupakan valmisteveron lievää korotusta, jonka talousarviovaikutus on lähellä 0,1:tä prosenttia suhteessa BKT:hen. Julkisen talouden menojen osalta selvityksessä luetellaan seuraavat vuoden 2021 aikana toteutetut toimenpiteet:

Nettomenojen kasvu vuonna 2021 (ilman kertaluonteisia eriä) on komission vuoden 2021 syysennusteen mukaan 5,9 prosenttia, eli enemmän kuin suositeltu 3,4 prosenttia. Nettomenojen kasvun poikkeama suositukseen nähden on siis samansuuntainen kuin rakenteellisen sopeutuksen poikkeama, mutta suurempi (nettomenojen kasvun poikkeama on 0,9 prosenttia suhteessa BKT:hen ja rakenteellisen sopeutuksen poikkeama 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen). Ero selittyy osittain vuoden 2021 satunnaistuloilla, jotka parantavat rakenteellista rahoitusasemaa mutta eivät vaikuta menojen kasvulle asetettuun vertailuarvoon. Edellä mainituista Romanian hallituksen toteuttamista vakauttamistoimenpiteistä huolimatta nettomenojen kasvun poikkeamaa suositukseen nähden vuonna 2021 lisää budjettitavoitteista lipsuminen useimpien julkisten menojen kohdalla, mukaan lukien henkilöstömenot, tavaroiden ja palvelujen hankinta sekä sosiaaliavustukset. Yli puolet näistä lipsumisista johtuu covid-19-pandemiaan liittyvien menojen kasvusta (pääasiassa terveydenhuoltoalalla) ja toimenpiteistä, joilla tuetaan selviytymistä energian hintojen merkittävästä noususta. Muu lipsuminen liittyy menojen riittämättömään valvontaan.

Taulukko 2: Romanian julkisen talouden sopeutusura

2020 2021 2022 2023 2024 Kesäkuu 2021, SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annettu suositus BKT:n kasvuvauhti % vuosimuutos –3,9 5,1 3,4 3,2 2,9 Nimellinen julkisen talouden rahoitusasema % suhteessa BKT:hen –9,2 –8,0 –6,2 –4,4 –2,9 Rakenteellinen rahoitusasema % suhteessa BKT:hen –7,5 –6,9 –5,0 –3,3 –1,9 Rakenteellisen rahoitusaseman muutos % suhteessa BKT:hen –2,8 0,7 1,8 1,7 1,5 Nettomenojen kasvu, josta on poistettu kertaluonteisten erien vaikutus (nimellinen) % 16,2 3,4 1,3 0,9 0,0 Komission syksyn 2021 talousennuste BKT:n kasvuvauhti % vuosimuutos –3,9 7,0 5,1 5,2 4,5 Nimellinen julkisen talouden rahoitusasema % suhteessa BKT:hen –9,4 –8,0 –6,9 –6,3 –6,8 Rakenteellinen rahoitusasema % suhteessa BKT:hen –7,5 –7,1 –6,4 –6,1 –7,1 Rakenteellisen rahoitusaseman muutos % suhteessa BKT:hen –2,8 0,4 0,7 0,3 –0,9 Nettomenojen kasvu, josta on poistettu kertaluonteisten erien vaikutus (nimellinen) % 16,2 5,9 5,1 7,1 11,7

Komission syksyn 2021 talousennusteessa, jota on jatkettu vuoteen 2024, alijäämän odotetaan olevan 6,9 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2022. Sen jälkeen sen odotetaan supistuvan 6,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2023 ja sitten kasvavan 6,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2024. Koska vuoden 2022 (ja sitä myöhemmistä) toimenpiteistä ei ole tietoa, ennusteet perustuvat tavanomaiseen oletukseen, jonka mukaan politiikka säilyy muuttumattomana. Julkisen talouden alijäämän ennustettu koheneminen vuonna 2022 johtuu tulojen paranemisesta (enimmäkseen vahvan kasvun ansiosta, joka lisää valtion veroista ja sosiaaliturvamaksuista saamia tuloja), elpymis- ja palautumissuunnitelmaan sisältyvistä finanssipoliittisista ja rakenteellisista toimenpiteistä (eli verohallinnon uudistus ja verokehyksen uudelleentarkastelu) sekä hätätoimenpiteiden asteittaisesta lopettamisesta. Vuosien 2021 ja 2022 julkisen talouden alijäämää koskevissa ennusteissa on otettu huomioon myös toimenpiteet, joilla autetaan kotitalouksia ja yrityksiä selviytymään energian hinnannoususta ja joiden kokonaiskustannusten odotetaan olevan näiden kahden vuoden aikana yhteensä noin 0,2 prosenttia suhteessa BKT:hen.

Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan alijäämä vuonna 2022 on 0,7 prosenttiyksikköä suurempi kuin neuvoston suosittama julkisen talouden alijäämätavoite, kun taas rakenteellisen sopeutuksen ennustetaan olevan 0,7 prosenttiyksikköä vuonna 2022, kun suositus on 1,8 prosenttiyksikköä. Toteutettujen toimien tuloksellisuuden arvioinnissa käytetyn menetelmän (ks. laatikko 1) perusteella tämä edellyttää menojen vertailuarvon huolellista analysointia.

Vaikka kyse on ennusteista, jotka perustuvat olettamukseen, että politiikka säilyy muuttumattomana, nettomenojen kasvulle vuodeksi 2022 asetettua tavoitetta ei odoteta saavutettavan, vaan poikkeamien odotetaan vuosina 2023 ja 2024 lisääntyvän (ks. taulukko 2). Nettomenojen kasvun poikkeaminen tavoitteista on yhdenmukainen rakenteellista rahoitusasemaa koskevan poikkeaman kanssa vuonna 2022. Kummankin indikaattorin hienoinen paraneminen vuonna 2022, mikä johtuu pääasiassa siitä, että osa covid-19-toimenpiteistä lopetetaan, ei riitä kyseisen vuoden tavoitteiden saavuttamiseen, koska liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaiseen selvitykseen ei sisälly vakauttamistoimenpiteitä. Tällaisten toimenpiteiden puuttuminen on tärkein syy siihen, että tavoitteita ei saavuteta myöskään seuraavina vuosina, vaikka BKT:n kasvun odotetaan olevan koko liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn aikana suurempi kuin komission kevään 2021 talousennusteessa odotetaan.

Kesäkuun 2021 jälkeen ei ole toteutettu merkittäviä toimia sen varmistamiseksi, että kansallista finanssipoliittista kehystä sovellettaisiin kaikilta osin ja tuloksellisesti. Kuten edellä mainittiin, erityisesti keskipitkän aikavälin strategian päivitystä, jonka oli määrä valmistua elokuussa, ei ole edelleenkään julkaistu.

Romanian elpymis- ja palautumissuunnitelma sisältää finanssipoliittisia ja rakenteellisia toimenpiteitä. Verohallinnon uudistus, jolla pyritään parantamaan veronkantoa, on otettu huomioon komission syksyn 2021 talousennusteessa ja siten myös Romanian toteuttamien toimien arvioinnissa. Suunnitelmaan sisältyy myös verokehyksen uudelleentarkastelu, jonka tavoitteena on poistaa asteittain liialliset verokannustimet ja poikkeukset ja laajentaa vihreää verotusta. Lisäksi suunnitelmaan sisältyy järjestelmällisten menojen uudelleenarviointien käyttöönotto, joka parantaa julkisten menojen tehokkuutta, ja eläkejärjestelmän uudistaminen, jonka tavoitteena on tehdä järjestelmästä vakaampi ja finanssipoliittisesti kestävämpi.

2.Päätelmät

Romanian viranomaiset toimittivat 14. lokakuuta 2021 selvityksen kesäkuussa 2021 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan nojalla annetun suosituksen perusteella toteutetuista toimista. Viranomaiset ovat vahvistaneet sitoutuneensa varmistamaan liiallisen alijäämän korjaamisen, kuten neuvosto on edellyttänyt. Koska Romanian nykyinen hallitus on luonteeltaan toimitusministeriö, toteutettuja toimia koskevaan selvitykseen sisältyy kuitenkin ainoastaan toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on varmistaa alijäämää koskevan vuoden 2021 välitavoitteen saavuttaminen.

Komission syksyn 2021 talousennusteen mukaan julkisen talouden alijäämän odotetaan olevan 8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021, mikä on suositetun tavoitteen mukaista, mutta vakauttamistoimien odotetaan jäävän vaaditusta tasosta. Toisaalta vuosien 2022–2024 tavoitteita ei tällä hetkellä odoteta saavutettavan sen oletuksen pohjalta, että politiikka säilyy muuttumattomana, mikä osoittaa, että tarvitaan keskipitkän aikavälin vakauttamisstrategia ja vastaavat korjaavat toimenpiteet. Koska vaadittu julkisen talouden alijäämätavoite saavutetaan ennusteen mukaan vuonna 2021, liiallisia alijäämiä koskeva menettely olisi tässä vaiheessa keskeytettävä.

Komissio odottaa, että aikanaan muodostettava Romanian hallitus esittää kiireellisesti vuoden 2022 talousarvion ja keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen strategian neuvoston kesäkuussa 2021 antaman suosituksen mukaisesti. Komissio tarkastelee uudelleen neuvoston suosituksessa esitettyjen vaatimusten noudattamista talousarvioon ja keskipitkän aikavälin finanssipoliittiseen strategiaan sisältyvien tietojen perusteella.