(3)Neuvosto antoi 8 päivänä heinäkuuta 2014 suosituksen Suomen vuoden 2014 kansallisesta uudistusohjelmasta ja lausunnon Suomen vuoden 2014 tarkistetusta vakausohjelmasta. Komissio esitti 28 päivänä marraskuuta 2014 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 mukaisesti lausuntonsa Suomen alustavasta talousarviosuunnitelmasta vuodeksi 2015.

(4)Komissio hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2014 vuotuisen kasvuselvityksen, mikä aloitti vuoden 2015 talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson. Komissio hyväksyi samana päivänä asetuksen (EU) N:o 1176/2011 perusteella myös varoitusmekanismia koskevan kertomuksen, jossa se katsoi, että Suomi kuuluu niihin jäsenvaltioihin, joista laadittaisiin perusteellinen tarkastelu.

(5)Eurooppa-neuvosto hyväksyi 18 päivänä joulukuuta 2014 investointien edistämisen, rakenneuudistusten vauhdittamisen ja julkisen talouden vastuullisen ja kasvua edistävän vakauttamisen painopisteet.

(6)Komissio julkaisi 26 päivänä helmikuuta 2015 Suomea koskevan vuoden 2015 maaraportin. Siinä arvioitiin Suomen edistymistä 8 päivänä heinäkuuta 2014 hyväksyttyjen maakohtaisten suositusten noudattamisessa. Maaraportti sisältää myös asetuksen (EU) N:o 1176/2011 5 artiklan nojalla laaditun Suomea koskevan perusteellisen tarkastelun tulokset. Komissio päättelee analyysinsa perusteella, että Suomen makrotaloudessa on epätasapainoja, jotka edellyttävät politiikkatoimia ja seurantaa. On syytä kiinnittää huomiota erityisesti riskeihin, jotka liittyvät heikkoon vientimenestykseen teollisuuden rakenteiden muuttuessa. Vaikka vientimarkkinaosuuksien ja elektroniikkateollisuuden supistuminen on pitkälti päättynyt, investoinnit ovat edelleen vähäisiä ja potentiaalinen kasvu on heikentynyt. Yksityisen sektorin velan kasvu on pysähtynyt eikä näytä aiheuttavan välitöntä huolta, mutta velan suhteellisen suuri määrä edellyttää tiivistä seurantaa.

(7)Suomi toimitti vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelmansa ja vuoden 2015 vakausohjelmansa 2 päivänä huhtikuuta 2015. Ohjelmat on arvioitu samaan aikaan, jotta niiden keskinäiset yhteydet on voitu ottaa huomioon.

(8)Suomeen sovelletaan vakaus- ja kasvusopimuksen [korjaavaa] osiota neuvoston hyväksyttyä [XX] SEUT-sopimuksen 125 artiklan 6 kohdan nojalla päätöksen. Julkisen talouden alijäämä on vuonna 2014 kasvanut 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja näin ylittänyt suhteessa BKT:hen määritellyn 3 prosentin viitearvon. Vuoden 2015 vakausohjelmassa – joka perustuu olettamukseen, että politiikka ei muutu ja kattaa vuodet 2014–2019 – alijäämän ennustetaan vuonna 2015 edelleen kasvavan 3,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen ennen kuin se vähitellen supistuu 3,1 prosenttiin vuonna 2017 ja edelleen 2,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2019. Vuoden 2015 vakausohjelman mukaan julkisen velan odotetaan kasvavan suhteessa BKT:hen ohjelman ennustejaksolla, vuoteen 2019 mennessä 67,8 prosenttiin. Keskipitkän aikavälin tavoitetta, joka on 0,5 prosentin rakenteellinen alijäämä suhteessa BKT:hen, ei saavuteta ohjelmakauden loppuun mennessä. Julkisen talouden kehitysarvioiden perustana oleva makrotalouden skenaario on uskottava. Komission kevään 2015 talousennusteen perusteella Suomen julkisen talouden alijäämän ennustetaan vuonna 2015 olevan 3,3 prosenttia ja vuonna 2016 3,2 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun taas velan ennustetaan vuoteen 2016 mennessä kasvavan 64,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Komissio julkaisi 13. toukokuuta 2015 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 3 kohdan nojalla kertomuksen, jossa todetaan, että alijäämä- ja velkakriteerin ei katsota täyttyneen. Vakausohjelma varmistaa, että liiallinen alijäämä korjataan oikea-aikaisesti ja kestävästi vuoteen 201X mennessä. Siksi tarvitaan lisätoimenpiteitä. Neuvosto katsoo vakausohjelmasta tekemänsä arvioinnin ja komission kevään 2015 talousennusteen perusteella olevan vaarana, että Suomi ei noudata vakaus- ja kasvusopimuksen määräyksiä. Suomi on edistynyt jonkin verran hallinnollisten uudistusten toteuttamisessa, mutta julkisen sektorin tehokkuutta voitaisiin edelleen parantaa, erityisesti niillä osa-alueilla, joihin kohdistuu tulevaisuudessa väestön ikääntymisestä aiheutuvia kustannuspaineita. Työmarkkinaosapuolet pääsivät syksyllä 2014 sopimukseen eläkeuudistuksen sisällöstä, mutta lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Ikääntyneiden työntekijöiden työvoimaosuuden lisääminen on tärkeää julkisen talouden kestävyysvajeen ja lakisääteisen eläkeiän suunnitellun nostamisen kannalta. Työmarkkinoilta poistutaan ennenaikaisesti pääasiassa työkyvyttömyyden vuoksi tai ikääntyneille työttömille tarjolla olevien laajennettujen työttömyysetuuksien turvin. Hallituksen esitys sosiaali- ja terveydenhuoltopalvelujen uudistamisesta annettiin eduskunnalle joulukuussa 2014, mutta laajoihin kuntayhtymiin perustuvan hallintomallin ja perustuslain takaaman kuntien itsehallinnon yhteensovittamiseen ei löydetty ratkaisua ennen huhtikuussa 2015 pidettyjä eduskuntavaaleja, joten hallituksen esitys raukesi. Suomen kunnat ovat suhteellisen pieniä, mutta niiden tehtäväkenttä on melko laaja muihin Euroopan maihin verrattuna. Kuntarakenteen uudistus edistyy hieman viivästyneenä, ja kunnat tekevät selvityksiä kuntaliitosten eduista. Vuoden 2015 kansallisen uudistusohjelman mukaan uusi lakiesitys voidaan antaa eduskunnalle vuoden 2016 lopulla.

(9)On tärkeää, että koko työvoimapotentiaali on työmarkkinoiden käytössä, kun väestö ikääntyy ja työikäinen väestö vähenee. Suomi on edistynyt tässä jonkin verran ja toteuttanut useita toimenpiteitä, joista voidaan mainita erityisesti ikääntyneisiin kohdennettu palkkatukien uudistaminen ja julkisten työvoimapalveluiden organisoinnin parantaminen. Vuonna 2014 työttömyysaste oli 8,7 prosenttia, ja erityisesti nuorten ja ikääntyneiden työttömyysaste nousee edelleen. Vuoden 2013 maltillinen palkkaratkaisu tukee kustannus- ja vientikilpailukyvyn palautumista hidastamalla yksikkötyökustannusten kasvua.

(10)Suomi on edistynyt jonkin verran innovatiivisia tuotteita synnyttävien valmiuksien lisäämisessä. Hallitus toteuttaa periaatepäätöstä valtion tutkimuslaitosten ja tutkimusrahoituksen kokonaisuudistuksesta. Puhtaan teknologian, biotalouden ja digitalisaation kärkihankkeet ovat lupaavia mutta mittakaavaltaan suhteellisen pieniä. Vaikka T&K-panostukset ovat EU:n suurimpia, Suomen haasteena on edelleen panostusten muuntaminen menestyviksi vientituotteiksi ja -palveluiksi. Hallitus on pyrkinyt yksinkertaistamaan ja tehostamaan yritystukijärjestelmiä, lisäämään aloittavien yritysten rahoitusta ja edistämään niiden kansainvälistymistä. Tästä huolimatta investoinnit ovat jääneet Suomessa vähäisiksi, viennin vaikeudet ovat jatkuneet ja työllisyys on vähentynyt. Toimia tarvitaan myös kilpailun lisäämiseksi tuote- ja palvelumarkkinoilla, erityisesti vähittäiskauppasektorilla, joka on edelleen hyvin keskittynyt.

(11)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana tehnyt kattavan analyysin Suomen talouspolitiikasta ja julkaissut sen vuoden 2015 maaraportissa. Se on arvioinut myös vakausohjelman ja kansallisen uudistusohjelman sekä jatkotoimenpiteet, joita on toteutettu Suomelle viime vuosina annettujen suositusten noudattamiseksi. Se on ottanut huomioon ei vain niiden merkityksen Suomen finanssipolitiikan sekä sosiaali- ja talouspolitiikan kestävyyden kannalta vaan myös sen, ovatko ne EU:n sääntöjen ja ohjeiden mukaisia, koska EU:n yleistä talouden ohjausta on tarpeen vahvistaa antamalla EU:n tason panos tuleviin kansallisiin päätöksiin. Eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetut komission suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 1–4.

(12)Neuvosto on tutkinut Suomen vakausohjelman tämän arvioinnin perusteella, ja sen lausunto ilmenee erityisesti jäljempänä esitettävästä suosituksesta 1.

(13)Neuvosto on tutkinut kansallisen uudistusohjelman ja vakausohjelman komission perusteellisen tarkastelun ja tämän arvioinnin perusteella. Asetuksen (EU) N:o 1176/2011 6 artiklan nojalla annetut neuvoston suositukset ilmenevät jäljempänä esitettävistä suosituksista 2 ja 3.

(14)Komissio on eurooppalaisen ohjausjakson osana analysoinut myös koko euroalueen talouspolitiikkaa. Neuvosto on antanut tämän analyysin perusteella erityisiä suosituksia jäsenvaltioille, joiden rahayksikkö on euro. Myös Suomen olisi varmistettava, että kyseiset suositukset pannaan täytäntöön täysimääräisesti ja oikea-aikaisesti,

SUOSITTAA, että Suomi toteuttaa vuosina 2015 ja 2016 toimia, joilla se:

1.varmistaa, että liiallinen alijäämä supistuu alle 3 prosentin suhteessa BKT:hen oikea-aikaisesti ja kestävästi [XX] mennessä SEUT-sopimuksen 126 artiklassa määrättyjen velvoitteiden mukaisesti; jatkaa toimia julkisen talouden kestävyysvajeen supistamiseksi ja vahvistaa kasvun edellytyksiä;

2.hyväksyy sovitun eläkeuudistuksen ja poistaa vähitellen varhaisen työmarkkinoilta poistumisen väyliä; huolehtii kuntarakennetta ja sosiaali- ja terveyspalveluita koskevien hallinnollisten uudistusten tuloksellisesta suunnittelusta ja toteutuksesta, jotta julkisten palveluiden tarjonnan tuottavuutta ja kustannustehokkuutta voidaan lisätä samalla varmistaen niiden laatu;

3.parantaa nuorten, ikääntyneiden työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien työllistettävyyttä keskittyen erityisesti työn kannalta merkityksellisen osaamisen kehittämiseen; varmistaa työmarkkinaosapuolia kuullen ja kansallisten käytäntöjen mukaisesti, että palkkakehitys noudattaa tuottavuuden kehitystä.

4.toteuttaa toimenpiteitä vähittäiskauppasektorin avaamiseksi toimivalle kilpailulle.

Tehty Brysselissä