[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 18.5.2005

KOM(2005) 196 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE SEKÄ EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE

EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuuden lujittaminen ja nykyistä avoimemmat markkinat 2000-lukua varten

PERUSTELUT

1. EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa vuonna 2004 annetussa osapuolten talouskumppanuuden lujittamista koskevassa julistuksessa kehotettiin transatlanttisen yhteistyön kumppaneita laatimaan pitkän tähtäimen strategia Yhdysvaltojen ja EU:n taloussuhteiden edistämiseksi. Julistuksessa toivottiin asianomaisten toimijoiden Atlantin molemmilla puolilla arvioivan kahdenvälisiä taloussuhteita ja selvittävän keinoja poistaa kauppaan, sääntelyyn ja investointeihin liittyviä esteitä.

2. EU:ssa käynnistettiin 30. syyskuuta 2004 sähköisessä muodossa toteutettu julkinen kuulemismenettely. Elinkeinoelämää, ympäristö- ja kuluttajajärjestöjä, ammattiliittoja ja muita asianomaisia ryhmiä ja yksittäisiä henkilöitä pyydettiin esittämään näkemyksiään esteistä, joita ne kohtaavat käydessään kauppaa tai investoidessaan toistensa markkinoilla. Ne saivat myös tilaisuuden esittää mielipiteitään kahdessa komission asian osapuolille järjestämässä konferenssissa.

3. Toimijoilta saadun palautteen pohjalta komissio yksilöi alat, joita olisi tarkasteltava yhdessä Yhdysvaltojen kanssa. Komission ehdottamat aloitteet muodostavat yhtenäisen toimenpidekokonaisuuden EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kaupan edistämiseksi kolmella alalla:

- transatlanttisiin markkinoihin vaikuttava sääntely

- osaamisen ja innovoinnin dynamiikka

- nykyistä tarkoituksenmukaisemmat ja luotettavammat rajamuodollisuudet tavoitteena kaupan ja investoinnin nopeuttaminen.

4. Toteuttamiskeinoiksi komissio ehdottaa eri aloilla sovellettavia yhteisiä velvoittavia ja ei-velvoittavia toimenpiteitä, joilla elävöitetään ja parannetaan EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuutta unohtamatta sitoumusta kestävään kehitykseen. Niihin kuuluu muun muassa kunnianhimoinen menettely sääntely-yhteistyön parantamiseksi.

5. Myöhemmin mahdollisesti tehtäville velvoittaville sitoumuksille suoritetaan ennakkoarviointi vaikutusten arviointia käsittelevän tiedonannon mukaisesti[1]. Nyt käsillä olevaan tiedonantoon perustuvien ja neuvostolta saatua valtuutusta edellyttävien komission ehdotusten vaikutuksia arvioidaan lisäksi sovellettavia sääntöjä noudattaen myös kestävän kehityksen kannalta.

6. Tiedonannossa esitetään myös joukko ehdotuksia transatlanttisen kumppanuuden laajemman poliittisen rakenteen lujittamiseksi.

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto Error! Bookmark not defined.

2. Taustaa 4

3. Transatlanttisten markkinoiden toimintaa parantavat aloitteet 6

3.1. Sääntely transatlanttisia markkinoita varten 6

3.1.1. Yhteistyö sääntelypolitiikan alalla 6

3.1.2. Investoinnin edistäminen 8

3.1.3. Kilpailupolitiikka ja kilpailusääntöjen soveltaminen 8

3.1.4. Julkiset hankinnat 8

3.1.5. Ilmailuala 9

3.1.6. Meriliikenne ja meriasiat 9

3.1.7. Rahoitusmarkkinat 9

3.1.8. Henkilöiden vapaa liikkuvuus 10

3.1.9. Ammattitutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen 10

3.2. Osaamisen ja innovoinnin dynamiikka 11

3.2.1. Uudet teknologiat 11

3.2.1.1. Tieto- ja viestintäteknologiat: sääntely innovointia varten 11

3.2.1.2. Avaruus 11

3.2.2. Teollis- ja tekijänoikeudet 12

3.2.3. Tutkimus ja kehitys 12

3.2.4. Energia 13

3.2.5. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus 13

3.3. Tarkoituksenmukaisemmat ja luotettavammat rajamuodollisuudet tavoitteena kaupan ja investoinnin nopeuttaminen 13

4. Taloudellisten tavoitteiden saavuttaminen 15

4.1. Toimintatavat 15

5. EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden laajempi rakenne 16

5.1. Uusi transatlanttinen toimintaohjelma - riippumaton arvio 16

5.2. EU:n ja Yhdysvaltojen suhteille kunnianhimoisia tavoitteita vastaava poliittinen ulottuvuus 18

6. Päätelmät ja suositukset 19

1. JOHDANTO

Vastauksena EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa vuonna 2004 osapuolten talouskumppanuuden lujittamisesta annettuun julistukseen, eli niin sanottuun Dromolandin julistukseen, tässä tiedonannossa esitetään ehdotus toimenpidekokonaisuudeksi EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kaupan ja investointitoiminnan lisäämistä varten. Toimenpiteet koskevat sääntely-yhteistyötä, palveluja (mukaan luettuina ilmailuala ja rahoitusmarkkinat), investointeja, kilpailua, julkisia hankintoja, innovointia ja uusia teknologioita sekä kaupan ja turvallisuuskysymysten rajapintaa. Ehdotuksista muodostuu toimintakehys, jossa kummankin osapuolen edellytetään ottavan käyttöön sitoumusten täyttämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tavoitteena on elävöittää ja parantaa EU:n ja Yhdysvaltojen kauppakumppanuutta ja valmistella tietä esteettömille transatlanttisille markkinoille. Samalla osapuolten sääntelyviranomaiset tulevat saamaan käyttöönsä välineet, joilla ne voivat edistää yhteistyötä ja estää sääntelyyn liittyvien uusien ongelmien syntymisen. Poliittinen kokonaisnäkemys auttaa pääsemään sovittuihin tuloksiin. Sen vuoksi komissio ehdottaa, että vuonna 2005 pidettävässä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa annetaan Yhdysvaltojen kanssa talouspoliittinen julistus työn aloittamiseksi edellä mainituilla aloilla. Joillakin niistä edistyminen olisi mahdollisesti hyvä varmistaa sitovien sopimusten avulla. Lisäksi tiedonannossa esitetään joukko ehdotuksia transatlanttisen kumppanuuden laajemman poliittisen rakenteen lujittamiseksi.

2. TAUSTAA

Hyvät taloussuhteet muodostavat kivijalan EU:n ja Yhdysvaltojen suhteille, jotka laajenevat jatkuvasti. Ne ovat luoneet edellytykset transatlanttisten poliittisten suhteiden viime vuosikymmenten kukoistukselle.

Dromolandissa vuonna 2004 pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen osanottajat sopivat etsivänsä yhteistyökeinoja ja parhaita käytäntöjä taloudellisen kasvun, työpaikkojen luomisen ja innovoinnin edistämiseksi ja kehottivat EU:n ja Yhdysvaltojen toimijoita esittämään ajatuksia siitä, kuinka transatlanttista taloudellista yhdentymistä voitaisiin edelleen syventää. Tavoitteeksi asetettiin EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuutta edistävän pitkän tähtäimen strategian hyväksyminen vuoden 2005 huippukokouksessa. EU:n toimijoille järjestettiin kolmen kuukauden mittainen kuulemismenettely, joka päättyi joulukuun lopussa 2004. Vastaukset tuottivat paljon rakentavia ideoita. Useimmissa vastauksissa painotettiin tarvetta poistaa tullien ulkopuoliset esteet, jollaisia ovat muun muassa sääntelyyn, kauppaan ja turvallisuuteen liittyvät esteet[2]. Toimijat pitivät myös Lissabonin toimintasuunnitelman etenemistä edellytyksenä transatlanttisten taloussuhteiden uudelle kukoistukselle. Tässä tiedonannossa esitetään ehdotuksia taloudellista yhdentymistä lujittavaksi EU:n ja Yhdysvaltojen yhteiseksi strategiaksi. Lisäksi tarkastellaan vaihtoehtoja EU:n ja Yhdysvaltojen suhteita tukevien poliittisten rakenteiden parantamiseksi.

EU:lla ja Yhdysvalloilla on maailman laajimmat kauppa- ja investointisuhteet. Vuonna 2003 EU:n ja Yhdysvaltojen tavara- ja palvelukaupan arvo oli kokonaisuudessaan noin 600 miljardia euroa. Vaikka kauppaan liittyvät riidat saattavat komeilla otsikoissa, todellisuudessa ne vaikuttavat alle kahteen prosenttiin koko kaupasta. EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteiden yhä selvemmin erottuva piirre on valtava ulkomaisten suorien sijoitusten virta molempiin suuntiin. Vuoteen 2003 mennessä ulkomaisten suorien sijoitusten määrä kumpaankin suuntaan toteutuneiden sijoitusten osalta yhteenlaskettuna oli 1 400 miljardia euroa (EU investoi Yhdysvaltoihin 766 miljardin euron arvosta ja Yhdysvallat Eurooppaan 640 miljardin euron arvosta). EU:ssa ja Yhdysvalloissa yhteensä 14 miljoonaa työpaikkaa on riippuvaisia transatlanttisista kauppasiteistä. Kilpailukykyä olisi parannettava edelleen vähentämällä yrityksille tuotantopanoksista aiheutuvia kustannuksia, edistämällä kansainvälistä sääntely-yhteistyötä ja teollis- ja tekijänoikeuksia sekä tekemällä työtä kolmansien maiden markkinoiden avaamiseksi.

Kahdenvälisten taloussiteiden laajuudesta huolimatta monet seikat hankaloittavat kauppaa ja investointeja[3]. Nykyistä parempi sääntelykehys voi lujittaa siteitä ja lisätä kaupankäynnin mahdollisuuksia merkittävästi. Ensinnäkin sääntelyyn liittyvistä haittatekijöistä aiheutuvat kustannukset ovat monilla aloilla jatkuvasti huomattavat. Edistyminen tässä suhteessa voisi merkitä yrityksille ja kuluttajille eri aloilla merkittävää taloudellista etua. Toiseksi kasvun ja innovoinnin perustusten tukemiseksi on välttämätöntä panostaa osaamistalouksiemme kehittämiseen ja yhdentämiseen. Kolmanneksi sekä EU:lla että Yhdysvalloilla on talouden alalla edessään vaikeita sisäisiä ja ulkoisia haasteita. Yhdysvalloilla on suuri budjetti- ja kauppavaje, EU:ssa taas kasvua kuvaavat luvut ovat heikot. Lisäksi sekä EU:n että Yhdysvaltojen on selviydyttävä Kiinan ja Intian kaltaisten voimakkaasti kasvavien talouksien aiheuttamista kilpailupaineista.

EU on vastannut näihin haasteisiin uudistetulla Lissabonin strategialla, jolla edistetään yhdentymistä ja tehostetaan sääntelyn ja hallinnollisten määräysten lähentämistä kansainvälisesti[4] ottaen samalla huomioon kestävän kehityksen pitkän aikavälin tavoite. Näin EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuuden syventäminen edistää kaupan ja investointien ohella myös työpaikkojen, kasvun ja innovoinnin lisäämistä koskevaa laajempaa tavoitetta. Monet kysymyksistä liittyvät kestävän kehityksen eri osa-alueisiin (esim. ympäristönäkökohdat, sosiaalinen ja taloudellinen kehitys). Kestävän kehityksen tulisi sen vuoksi olla keskeisessä asemassa EU:n ja Yhdysvaltojen kauppakumppanuudessa.

Maailmanlaajuisesti kestävän kehityksen kannalta ensisijainen tavoite on WTO:n piirissä vahvistetun Dohan kehitysohjelman toteuttaminen. Sen eteen EU ja Yhdysvallat tekevät työtä yhdessä. EU:n ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimus saattaisi vaarantaa tämän monenvälisen tavoitteen toteutumisen; oikea foorumi tullien vähentämistä koskeville keskusteluille on WTO. EU:n ja Yhdysvaltojen kahdenvälisten talousalan aloitteiden tulisi täydentää WTO-prosessia ja niissä tulisi puuttua tärkeimpiin esteisiin, joita on ennen kaikkea sääntelyn alalla. EU:n ja Yhdysvaltojen vapaakauppasopimus ei ratkaisisi tätä niiden välisten taloussuhteiden perusongelmaa.

Vaikka EU:lle ja Yhdysvalloille yhteisesti tärkeistä makrotaloudellisista kysymyksistä keskustellaankin erilaisilla monenvälisillä foorumeilla, kahdenvälinen näkemysten vaihto saattaisi helpottaa yhteistä tarkastelua. Se vahvistaisi EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuutta kokonaisuudessaan ja auttaisi saavuttamaan yhteisen näkemyksen makrotaloudellisista kysymyksistä monenvälisillä foorumeilla.

3. Transatlanttisten markkinoiden toimi NTAA PARANTAVAT ALOITTEET

3.1. Sääntely transatlanttisia markkinoita varten

3.1.1. Yhteistyö sääntelypolitiikan alalla

Transatlanttisen talouden kasvaessa on käynyt yhä selvemmäksi, ettei nykyistä terveemmän kilpailun ja korkeatasoisen kuluttajien ja ympäristön suojelun edellytyksiä voida enää täyttää sääntely-yhteistyötä laajentamatta. Tämän ymmärtäminen on johtanut tiheämpään ja tiiviimpään yhteydenpitoon EU:n ja Yhdysvaltojen sääntelyviranomaisten välillä, kilpailuviranomaiset mukaan luettuna. Yhteydenpito on tärkeää, koska jos sääntely tapahtuu ”tyhjiössä”, seurauksena voi olla taloudellisia vääristymiä ja jopa vahinkoa. Demokraattinen legitiimiys ja vastuun selkeys kuitenkin edellyttävät, että sääntelyn yhteydessä säilyy itsemääräämisoikeus ja noudatetaan mahdollisimman tiukkoja terveys-, turvallisuus-, ympäristö- ja kuluttajansuojanormeja.

Yleisen käsityksen mukaan transatlanttiset markkinat toimivat kaiken kaikkiaan ongelmitta. Tavarakaupan ja pääomavirtojen päivittäinen määrä on osoitus tästä. Joillakin aloilla vuoropuhelua ja yhteistyötä olisi kuitenkin tehostettava, erityisesti ennen sääntöjen antamista, jotta EU:ssa ja Yhdysvalloissa ei toimittaisi eri tavalla, mikä saattaisi nostaa kustannuksia ja estää kasvupotentiaalin toteutumista ja olisi vastoin kuluttajien, yritysten tai asian muiden osapuolten etua.

EU:n ja Yhdysvaltojen sääntely-yhteistyössä saavutetuista merkittävistä onnistumisista huolimatta ongelmia on vielä jäljellä. Nyt olisi löydettävä sääntely-yhteistyön muoto, joka saa sääntelyviranomaiset tiedostamaan, että vaikka ne ensisijaisesti toimivatkin edelleen omia kotimarkkinoitaan varten, ne vastaavat nyt yhdessä myös sääntelystä transatlanttisilla markkinoilla.

Yksi viimeaikainen saavutus sääntelyviranomaisten yhteistyön parantamiseksi ovat sääntelyalan yhteistyötä ja avoimuutta koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen yhteiset suuntaviivat, jotka laadittiin vuonna 2002. Järjestelmällisempää lähestymistapaa kehiteltiin kesäkuussa 2004 ilmestyneessä EU:n ja Yhdysvaltojen sääntely-yhteistyön etenemissuunnitelmassa. Nämä vapaaehtoisuuteen perustuvat välineet koskevat teollisuustuotteita. Ne merkitsevät edistysaskelta, sillä niiden ansiosta monilla aloilla tehdään nyt yhteistyötä ja yleinen tietoisuus tarpeesta tehostaa EU:n ja Yhdysvaltojen sääntely-yhteistyötä on kasvanut. Lisäksi alan toimijoiden suhtautuminen on ollut yleisesti ottaen myönteistä. Välineiden näkyvyys ei kuitenkaan ole vielä riittävä. Siihen, käytetäänkö niitä tuloksellisesti, vaikuttavat käytettävissä olevien varojen kohdentaminen sekä sääntelyviranomaisten tehtävien ja lupien luonne. Sääntelyviranomaisten osallistuminen yhteistyöhön on siten vaihtelevaa.

Kokemus siis osoittaa, että kaivataan korkean tason poliittista tukea sekä mekanismi toimintasuunnitelman laatimista varten, jotta voitaisiin yksilöidä vielä lisätoimia edellyttävät alat sekä asettaa tavoitteet ja määritellä painopisteet säännöllisesti. Nykyisistä, eri aloja koskevista sääntelyviranomaisten vuoropuheluista saatu kokemus osoittaa, ettei yleispätevä toimintamalli ole mahdollinen vaan on toimittava joustavasti, koska osa vuoropuheluista toimii jo hyvin. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi nyt hyödynnettävä tähän mennessä saatu kokemus ja otettava kunnianhimoinen askel eteenpäin sääntely-yhteistyön parantamiseksi. Kuten aikaisemminkin, tilannetta olisi tarkasteltava kullakin alalla erikseen ja yhdisteltävä mahdollisimman tarkoituksenmukaisella tavalla eri keinoja tietojenvaihdosta ja luottamuksen rakentamistoimista lainsäädännön muuttamista edellyttäviin velvoittaviin toimenpiteisiin.

Parannettuun toimintamalliin sisältyisivät seuraavat vaiheet:

- Tehostettu alkuvaiheen yhteistyö, jonka keskeisiä piirteitä ovat:

- vuotuisten työohjelmien vaihto riittävän aikaisessa vaiheessa komission ja Yhdysvaltojen sääntelyviranomaisten kesken;

- sääntelyviranomaisten välinen ”kuuma linja” käytettäväksi silloin, kun osapuoli pyytää tulla kuulluksi toisen osapuolen suunnittelemista uusista säädösaloitteista, jotka mahdollisesti vaikuttavat sen tärkeisiin etuihin;

- sellaisten alojen yksilöinti, joilla yhteistyöllä voidaan parhaiten saada aikaan lisää taloudellisia etuja;

- kansainvälisten normeja antavien elinten kuuleminen uusien normien tai toimenpidealoitteiden laadintavaiheessa;

- oikeasuhteinen osapuolen rajojen yli ulottuvien taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien vaikutusten arviointi;

- riskinarviointimenetelmiä koskevien parhaiden käytäntöjen vaihto ja kehittäminen kuluttajien ja ympäristön suojelemiseksi ennalta varautumisen periaate huomioon ottaen;

- lisätoimenpiteet toisen osapuolen sääntelykäytäntöjen ymmärtämistä sekä sääntelymenettelyjen ja -välineiden tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa käyttöä varten. Tähän sisältyisi esimerkiksi avoimuusmääräyksiä ja julkista kuulemista koskevien parhaiden yleisten sääntelykäytäntöjen vaihto.

- Vastaavuuden tunnustaminen, kun erilaiset säännöt ja normit takaavat samantasoisen suojan ja laadun.

- Yhteisten normien laatiminen, milloin se on tarkoituksenmukaista.

3.1.2. Investoinnin edistäminen

EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteissa tapahtuvien investointivirtojen merkityksestä huolimatta Yhdysvallat rajoittaa omistusoikeutta poikkeavalla tavalla ja tiukemmin kuin mitä turvallisuussyistä on tarpeen. Ilmailualalla ulkomaista omistusta koskevien rajoitusten poistaminen Atlantin molemmin puolin helpottaisi lentoyhtiöiden kansainvälisen pääoman saantia, mikä puolestaan tukisi maailmanlaajuista toimintaa ja kasvua, parantaisi kilpailukykyä ja edistäisi kilpailua ja kuluttajien etua. Yleisemmin EU:n yritykset myös pelkäävät, että sellaisiin tarkastus- ja ilmoitusmenettelyihin, joihin osallistuu ulkomaisia investointeja käsittelevä komitea ( Committee on Foreign Investments in the US, CFIUS), sisältyy suhteettomia vaatimuksia valvonnan ja yritysten hallinnointi- ja ohjausjärjestelmien osalta sekä luottamuksellisia tehtäviä hoitavaan henkilöstöön kohdistuvia tarkastuksia. EU:n olisi pyrittävä siihen, että Yhdysvallat poistaa vielä jäljellä olevat omistusoikeutta koskevat rajoitukset ja korvaa ne yksinkertaisemmilla, kohtuullisilla ja oikeasuhteisilla vaatimuksilla ja tarvittaessa sitovilla säännöksillä.

Yhtenä tavoitteena on edistää Yhdysvalloissa meneillään olevaa sopimukseen perustumatonta vahingonkorvausvastuuta koskevaa uudistusta - asia on nykytilanteessa erittäin tärkeä eurooppalaisille investoijille, joille epäselvät vahingonkorvausvaatimukset aiheuttavat suurta epävarmuutta Yhdysvaltojen investointiympäristössä.

3.1.3. Kilpailupolitiikka ja kilpailusääntöjen soveltaminen

Sitä mukaa, kun EU:n ja Yhdysvaltojen taloudet ovat kietoutuneet yhä enemmän yhteen, Atlantin yhdellä puolen tapahtuvilla fuusioilla ja yrityskaupoilla on ollut yhä suuremmat vaikutukset toisen osapuolen kilpailupolitiikkaan. Euroopan komissio ja Yhdysvaltojen kilpailuviranomaiset tekevät tiiviisti yhteistyötä vuosien 1991 ja 1998 sopimusten puitteissa ja koordinoivat täytäntöönpanotoimia ja vaihtavat keskenään ei-luottamuksellisia tietoja. Mitä tulee yhteisen tutkimuksen kohteena oleviin kansainvälisiin kartelleihin, luottamuksellisten tietojen vaihdon mahdollistavan kehyksen puute voi estää yhteistyötä tehokkaasti. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi selvitettävä keinoja poistaa luottamuksellisten tietojen vaihtoa rajoittavat tekijät.

3.1.4. Julkiset hankinnat

Julkisten hankintojen markkinoiden avaaminen Yhdysvaltojen ja EU:n välillä parantaisi Euroopan kilpailukykyä ja loisi EU:n yrityksille (myös pk-yrityksille) uusia mahdollisuuksia. Vaikka julkisia hankintoja koskeva WTO:n sopimus (GPA-sopimus) lisää merkittävästi kummankin osapuolen mahdollisuuksia hankintojen tekemiseen, Yhdysvallat on aina ollut haluton parantamaan tilannetta. ”Buy America”-kampanja, pienyrityksiä koskeva laki ja osavaltiotason etuudet ovat kaikki EU:n yritysten mainitsemien markkinoillepääsyn esteiden luettelon kärkipäässä.

Tilanteen korjaamiseksi EU:n ja Yhdysvaltojen suhteita olisi julkisten hankintojen alalla käsiteltävä vastavuoroisesti menemällä pidemmälle kuin sopimus edellyttää (GPA+). Aikaisempaan työhön nojautuen olisi myös suunniteltava rinnakkaistoimenpiteitä, joilla parannetaan osapuolten mahdollisuuksia osallistua toistensa tarjouskilpailuihin, mihin sisältyy myös vastavuoroisesti sähköisten menetelmien käyttö hankintojen yhteydessä.

EU:n ja Yhdysvaltojen olisi myös parannettava keskinäistä koordinointia ja yhteistyötä edistymisen nopeuttamiseksi julkisesta hankintatoiminnasta käytävissä useammankeskisissä ja monenvälisissä neuvotteluissa. Näissä on kyse julkisia hankintoja koskevan sopimuksen tarkastelusta (sopimuksen teksti ja soveltamisala, sopimuspuolten lukumäärän lisäämisestä ja julkisia palveluhankintoja koskevan monenvälisen sopimuksen neuvottelemisesta GATS-sopimuksen alla.

3.1.5. Ilmailuala

Kattavasta EU:n ja Yhdysvaltojen lentoliikennesopimuksesta käytävät neuvottelut ovat erinomainen tilaisuus konkretisoida tiiviimmät transatlanttiset suhteet. Nykyinen ilmailualan palvelujen sääntelykehys ilmentää 1940-luvun poliittista tilannetta ja tekniikkaa. Sopimuksen odotetaan avaavan EU:n ja Yhdysvaltojen lentoyhtiöille uusia liiketoimintamahdollisuuksia ja tuovan valtavia taloudellisia etuja (kuluttajien etu on vähintään 5 miljardia dollaria vuodessa, matkustajamäärä kasvaa yli 17 miljoonalla matkustajalla vuodessa, Atlantin kummallakin puolella syntyy uusia työpaikkoja). EU:n ja Yhdysvaltojen välinen kattava sopimus loisi vankan taloudellisen ja oikeudellisen perustan transatlanttiselle lentoliikenteelle. Nyt on oikea aika jatkaa neuvotteluja keskittyen niihin huomattaviin taloudellisiin etuihin, joita transatlanttiselle taloudelle laajasti tarkasteltuna voidaan saavuttaa. Neuvotteluja tulisi jatkaa ottamalla käsiteltäväksi kesäkuussa 2004 esitetty sopimusluonnos. Edistymistä tarvitaan joidenkin sopimuksen avainkysymysten kuten sääntely-yhteistyön (esim. turvallisuus, valtiontuet ja kilpailuasiat) ja liikenneoikeuksien suhteen. Yhdysvaltojen viranomaiset tarkastelevat parhaillaan yhdysvaltalaisten lentoyhtiöiden omistus- ja valvontasääntöjä.

3.1.6. Meriliikenne ja meriasiat

Meriliikenne helpottaa merkittävästi maailmankauppaa ja transatlanttista kauppaa. Kansainvälisen kaupan koko määrästä 90 prosenttia kuljetetaan meriteitse, ja monet segmentit, kuten konttiliikenne, kasvavat jatkuvasti kaksinumeroisella luvulla vuodessa. EU:n ja Yhdysvaltojen meriteollisuudella on suuri taloudellinen merkitys sinänsä, ja kansainvälisen kaupan kannalta se on elintärkeä. Rajoittava politiikka vaarantaa taloudellisen edistymisen ja maailmankaupan kasvun. Merenkulkualan säännöistä on keskusteltava. Tämä koskee erityisesti turvallisuusmääräyksiä, joiden osalta yhteistyötä on kehitettävä.

Euroopan komissio on pannut käyntiin mahdollisimman laaja-alaisen meripolitiikan suunnittelutyön, ja Yhdysvaltojen hallinto puolestaan hyväksyi joulukuussa 2004 valtameriä koskevan toimintasuunnitelman vastauksena kertomukseen, jonka valtameriä käsittelevä US Commission on Ocean Policy antoi syyskuussa 2004. Tämän alan yhteistyötä voitaisiin vielä tehostaa, ja sen tulisi kattaa erilaisia kysymyksiä, kuten valtamerien kansainvälinen ohjausjärjestelmä ja merilaki, tietojenvaihto, meriturvallisuus ja ympäristönsuojelu sekä valtamerien ja niiden luonnonvarojen taloudellinen ja kestävä käyttö.

3.1.7. Rahoitusmarkkinat

Pääoman saanti on investointien ja innovoinnin edellytys. EU:n ja Yhdysvaltojen rahoitusmarkkinat ovat jo pitkälle yhdentyneet molempiin suuntiin tuloksena huomattavista investoinneista ja pääomavirroista. Syvempää yhdentymistä kuitenkin vielä tarvitaan. EU:n ja Yhdysvaltojen rahoitusmarkkinoiden täydellinen yhdentyminen voisi alentaa kaupankäyntiin liittyviä kustannuksia Atlantin molemmin puolin 60 prosenttia, minkä seurauksena kaupan määrä kasvaisi 50 prosenttia ja osakepääomasta aiheutuvat kustannukset alenisivat 9 prosenttia. Ja kääntäen, erilaisilla säännöillä tai sääntöjen vaikutusten leviämisellä toisen osapuolen oikeudenkäyttöalueelle olisi huomattavat taloudelliset kerrannaisvaikutukset. Joillakin aloilla, kuten Yhdysvaltojen vakuutusalalla, on vielä jäljellä myös perinteisiä markkinaesteitä.

EU ja Yhdysvallat ovat vakuuttuneita siitä, että lähentymistä ja toiminnallisten vastaavuuksien hyväksyntää tarvitaan avainaloilla, joihin kuuluvat muun muassa kirjanpito- ja tilintarkastusnormit, pankeilta vaadittava pääoma sekä pankkitoiminnan ja muiden rahoitusmarkkinoiden, erityisesti rahoitus- ja vakuutusryhmittymien kehysedellytykset. EU:n ja Yhdysvaltojen eri toimijoiden välisen rahoitusmarkkinoiden sääntelyä koskevan vuoropuhelun yhteydessä on käsitelty menestyksellisesti useita avainkysymyksiä kuten eräitä Sarbanes–Oxley -lain täytäntöönpanoon liittyviä kysymyksiä, EU:n yritysten mahdollisuutta vetäytyä Yhdysvaltojen pörssistä ja kirjanpitonormien lähentämisen tarpeellisuutta. Viimeksi mainitusta seikasta on nyt saavutettu poliittinen yksimielisyys. Lähitulevaisuudessa on tarkoitus hyväksyä kansainvälisten kirjanpitonormien soveltaminen Yhdysvalloissa toimiviin eurooppalaisiin liikkeeseenlaskijoihin; keskustelut kaupallisia riskejä koskevien vakuutusten vastavuoroisesta tunnustamisesta olisi aloitettava ja – jälleenvakuutusalalla – olisi löydettävä ratkaisuja Yhdysvalloissa toimintaa harjoittavia EU:n jälleenvakuuttajia koskevien rinnakkaisten vaatimusten kumoamiseksi. Laajempien kysymysten kuten yritysten ohjaus- ja hallinnointijärjestelmään sovellettavan tarkastelutavan yhteydessä Euroopan komission ja Yhdysvaltojen viranomaisten olisi edelleen tuettava laaja-alaista transatlanttista vuoropuhelua ( Transatlantic Corporate Governance Dialogue ).

3.1.8. Henkilöiden vapaa liikkuvuus

Tiettyjen EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset, jotka haluavat matkustaa lyhyeksi ajaksi Yhdysvaltoihin, eivät voi edes hakea viisumivapautta. EU pyrkii varmistamaan, että Yhdysvaltojen nykyiset lyhytaikaista viisumivapautta koskevat järjestelyt ulotettaisiin koskemaan EU:n kaikkia jäsenvaltioita.

Yritystoiminnan puolella osakkuusyritysten investoinnit ja kauppa ovat tulossa transatlanttisen talouden vauhdittaviksi tekijöiksi. On tärkeää, että yritysten henkilöstö voi liikkua vapaasti EU:n ja Yhdysvaltojen välillä pidempiäkin oleskeluja varten. Olisi selvitettävä mahdollisuuksia toteuttaa matkustukseen liittyvä aloite, jolla luotaisiin ”luotetun henkilön” erityisasema kansainvälisten matkustajien liikkuvuuden helpottamiseksi turvallisuusmääräyksiä unohtamatta.

3.1.9. Ammattitutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen

Ammattitutkintojen vastaavuuden tunnustamisen puuttuminen on este ammattihenkilöstön liikkuvuudelle ja kilpailua hidastava tekijä palvelualalla. Yritykset vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten neuvottelemiseksi eivät ole johtaneet tulokseen, koska ponnistelut esimerkiksi Yhdysvaltojen osavaltioiden lainkäyttövaltaa koskevien kysymysten ratkaisemiseksi ovat olleet riittämättömiä. Tässä yhteydessä neuvotteluissa olisi ensisijaisesti keskityttävä aloihin, joilla ammattipalvelujen tarjoajat ja/tai käyttäjät ovat voineet osoittaa palveluista olevan taloudellista etua tai tarvetta.

Arkkitehtipalvelujen alalla ammatilliset järjestöt Atlantin kummallakin puolella ovat osoittaneet erityistä mielenkiintoa vastavuoroista tunnustamista koskevan sopimuksen neuvottelemiseen, ja ne ovat edenneet pitkälle asiaan liittyvissä keskusteluissa. Neuvosto on antanut valtuutuksen vastavuoroista tunnustamista koskevien sopimusten neuvottelemista varten kyseisellä alalla, ja näin komissio voisi neuvotella Yhdysvaltojen kanssa vastavuoroista tunnustamista koskevia sopimuksia, joilla on kysyntää. Tässä yhteydessä Yhdysvaltoja olisi kannustettava tukemaan poliittisesti ammattikuntien välisissä keskusteluissa saavutettuja tuloksia, jotta kansainvälisten sopimusten neuvottelemiseen toimivaltaiset viranomaiset voisivat aloittaa neuvottelut vastavuoroista tunnustamista koskevasta sitovasta sopimuksesta.

3.2. Osaamisen ja innovoinnin dynamiikka

3.2.1. Uudet teknologiat

3.2.1.1. Tieto- ja viestintäteknologiat: sääntely innovointia varten

Sääntelyviranomaiset Atlantin molemmin puolin joutuvat nyt koettelemaan voimiaan yrittäessään vastata nopeasti kehittyvän digitaalitalouden haasteeseen ja lähentää teknologioita televiestinnän, tietotekniikan ja yleisradiotoiminnan aloilla. Alan toimijoita sekä EU:ssa että Yhdysvalloissa huolestuttavat esteet, joita sääntely-ympäristön erot voivat aiheuttaa. Euroopan komissio ja Yhdysvallat käyvät jo avainkysymyksistä keskustelua tietoyhteiskuntaa koskevan vuoropuhelun yhteydessä, mutta tehokkaampi koordinointi alkuvaiheessa auttaisi välttämään tarpeettomia eroja ja jouduttaisi innovatiivisten teknologioiden kehittämistä kummankin osapuolen alueella.

Tieto- ja viestintäteknologioihin liittyvien mahdollisuuksien ja uhkien saralla on vielä paljon tehtävää. EU:n ja Yhdysvaltojen olisi pyrittävä edistämään avainteknologioiden laajaa käyttöä. Tämä koskee niin laajakaistaa, radiotaajuista etätunnistusta kuin muitakin innovatiivisia teknologioita, joilla voidaan edistää transatlanttista innovointia ja kasvua. Samaan aikaan niiden olisi pyrittävä estämään väärinkäytökset, jotka heikentävät kyseisten teknologioiden mahdollisuuksia kaikkien käyttäjien kannalta, esimerkiksi tekemällä yhteistyötä roskapostin vähentämiseksi ja muiden uhkien, kuten vakoiluohjelmien ja muiden haittaohjelmien, torjumiseksi.

3.2.1.2. Avaruus

Osittain vientitarkastusten vuoksi Yhdysvallat hallitsee edelleen kapeita erikoisaloja kuten tiettyjä satelliittikomponentteja. Mutta kuten Galileosta saavutettu yhteisymmärrys on osoittanut, nyt voidaan käydä keskusteluja vertaisperiaatteella pyrkien yksilöimään molemminpuolisia etuja ja luomaan suotuisa ympäristö yhteistyölle avaruustieteessä ja tämän korkean teknologian mahdollisen kasvun alan kaupallisten sovellusten yhteydessä.

EU:n ja Yhdysvaltojen olisi aloitettava jäsennelty vuoropuhelu, joka kattaa kaksi ratkaisevan tärkeää näkökohtaa. Ensimmäisenä ovat yhteistyön edistäminen avainaloilla, joita ovat maapallon havainnointi, satelliittinavigointi (Galileo, GPS), sähköinen viestintä, avaruustiede ja -tutkimus, sekä kehitysmaiden tukeminen avaruuteen liittyvässä toiminnassa. Toisena seikkana on selvittää samanaikaisesti vielä jäljellä olevia sääntelyllisiä esteitä tavoitteena avaruusteollisuuden asianmukaisesti toimivat transatlanttiset markkinat. Avainkysymyksenä tässä olisi saada poistettua tarpeettomat, Yhdysvaltojen kansainvälisestä asekaupasta annettujen määräysten mukaiset tarkastukset ja vapauttaa kansainväliset kantorakettimarkkinat.

3.2.2. Teollis- ja tekijänoikeudet

Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelu innovoinnin, työllisyyden ja kilpailun edistämiseksi on sekä EU:n että Yhdysvaltojen perustava taloudellinen tavoite. On tarpeen torjua laajasti rehottavaa väärentämistä ja laitonta kopiointia sekä pienentää teollis- ja tekijänoikeuksien suojan eroja EU:n ja Yhdysvaltojen välillä, sillä niistä aiheutuu suuria kustannuksia.

Vuoden 2004 täytäntöönpanodirektiivissä moneen kertaan esitetyn EU:n sitoumuksen pohjalta EU:n ja Yhdysvaltojen olisi tehostettava teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon liittyvää yhteistyötä tarkastamalla ensin omien järjestelmiensä asianmukaisuus ja paneutumalla sen jälkeen valikoitujen kolmansien maiden teollis- ja tekijänoikeuskysymyksiin etenkin laittoman kopioinnin ja väärennösten vastaisilla yhteisillä toimilla. Laajemmasta näkökulmasta olisi edelleen käsiteltävä merkittäviä oikeudellisia kysymyksiä, kuten patentteja (pyrittävä löytämään luovia tapoja kaventaa juopaa ”sen, joka ensin keksii” ja ”sen, joka ensin rekisteröi” välillä) ja yleisradiotoiminnan harjoittajien suojaa uusien teknologioiden yhteydessä. Vuoropuhelun tehostaminen edellyttää, että Yhdysvallat haluaa panna täytäntöön teollis- ja tekijänoikeuksia koskevat WTO:n säännöt ja tukee Euroopan yhteisön rajoituksetonta osallistumista Maailman henkisen omaisuuden järjestön WIPO:n komiteoiden työhön, kun yhteisö on asiassa toimivaltainen. On myös tarpeen varmistaa, että digitaaliviestinten yhteydessä teollis- ja tekijänoikeudet muodostuvat niin, että säilytetään perinteinen sitoumus taata sisällön omistajien ja kuluttajien etujen välinen tasapaino.

3.2.3. Tutkimus ja kehitys

Tutkimus- ja kehitystoiminnan tärkeän aseman tunnustaminen kilpailukyvyn ja taloudellisen kasvun edistäjänä on keskeinen ajatus Lissabonin toimintasuunnitelman uudistuksen taustalla. Samoin EU on tunnustanut jo jonkin aikaa, että tarjoamalla kolmansien maiden tutkijoille ja tutkimuslaitoksille mahdollisuus osallistua toisiaan seuraavissa tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmissa toteutettaviin toimiin voidaan edistää osaamiseen perustuvan EU-talouden toteutumista. EU:n ja Yhdysvaltojen tiede- ja teknologiasopimuksen[5] yhteydessä on vuodesta 1998 lähtien toteutettu useita, muun muassa teollisuusmateriaaleja, polttokennoja, älykkäitä valmistusjärjestelmiä, bioteknologiaa[6] ja joitakin ilmastonmuutoksen puolia koskevia toimia, joihin liittyy edelleenkin käynnissä olevia Yhdysvaltojen yritysten ja tutkimuslaitosten kanssa toteutettavia yhteistyöhankkeita. Yhteistyötä on tarkoitus tiivistää edellä mainituilla sekä myös muilla aloilla tulevan tutkimuksen ja kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä.

EU:n ja Yhdysvaltojen olisi edelleen yhdessä toimien yksilöitävä tutkimusyhteistyön aloja tavoitteena:

- synnyttää transatlanttista taloudellista kasvua, kehittää uusia transatlanttisia markkinoita (esim. vetypolttokennoteknologioita ja nanoteknologiaa) sekä löytää ratkaisuja yhteisiin sääntelyn ongelmiin;

- edistää taloudellisen ympäristön luotettavuutta esimerkiksi tekemällä yhteistyötä siviiliturvallisuuden kannalta tärkeillä aloilla. Tähän kuuluvat sekä turvallisuutta koskevaa tutkimusta käsittelevässä komission valmistelutoimessa (KOM(2004) 72 lopullinen) yksilöidyt alat (esim. suojautuminen kemiallisia ja biologisia terroriuhkia vastaan ja kriisinhallinnan tehostaminen) että tieto- ja viestintäteknologian alalla Tietoyhteiskunnan teknologiat -ohjelman monimutkaisten verkkojärjestelmien ja tietoinfrastruktuurien varmuuteen ja luotettavuuteen liittyvät tekniset osa-alueet.

3.2.4. Energia

Kun otetaan huomioon öljyn viimeaikaiset korkeat ja epävakaat hinnat sekä väistämätön kysymys ilmastonmuutoksesta, EU:n ja Yhdysvaltojen olisi työskenneltävä yhdessä aiempaa tiiviimmin energiatehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä koskevan vuoropuhelun lujittamiseksi sekä kehitettävä puhtaita teknologioita (esim. hiilen talteenotto ja varastointi ja muut matalahiiliset teknologiat).

3.2. 5. Yleissivistävä ja ammatillinen koulutus

EU:n ja Yhdysvaltojen olisi jatkettava yhteistyötä uudistaakseen ja lujittaakseen nykyistä korkea-asteen koulutusta ja ammattikoulutusta koskevaa sopimusta, jonka voimassaolo päättyy vuoden 2005 lopussa, pyrkien edistämään henkilövaihtoa ja alan politiikan mukaisia toimenpiteitä, jotka liittyvät esimerkiksi laatuun ja koulutusjärjestelmien yhteensopivuuteen, kaikkien ulottuvilla olevaan elinikäiseen oppimiseen ja koulutusjärjestelmien avaamiseen muulle maailmalle. Olisi selvitettävä mahdollisuudet edistää tutkimusta sekä yliopisto-opettajien, -tutkijoiden ja -opiskelijoiden vaihtoa aloilla, joilla EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteita voidaan syventää.

3.3. Tarkoituksenmukaisemmat ja luotettavammat rajamuodollisuudet tavoitteena kaupan ja investoi nnin nopeuttaminen

Syyskuun 11. päivän 2001 iskujen jälkeen hallitukset ottivat käyttöön uusia turvatoimia kaikkialla maailmassa. Alan toimijat Atlantin kummakin puolella ovat painottaneet toimenpiteiden suurta merkitystä kansainväliselle kaupalle. Nyt on tärkeää löytää tasapaino kasvaneiden turvallisuusvaatimusten ja avoimen ja turvallisen kaupan ja matkustajaliikenteen jatkumisen välillä. Joustavammin sujuva kauppa ja parempi turvallisuus eivät sulje pois toisiaan. Kauppaa helpottavilla toimilla, joilla pyritään takaamaan tasapuoliset edellytykset ja nopeuttamaan muodollisuuksia sääntöjen mukaan toimivien taloudellisten toimijoiden kohdalla, voidaan myös taata asianmukainen valvonnan taso.

EU:n ja Yhdysvaltojen olisi lisättävä vuoropuhelua vastavuoroisuuden ja vastavuoroisen tunnustamisen periaatteiden pohjalta hyödyntäen sitä arvokasta työtä, jota on jo tehty tulliyhteistyön parantamisesta kuljetusten turvallisuuden alalla EU:n ja Yhdysvaltojen välillä tehdyn sopimuksen yhteydessä.

Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin seikkoihin:

- Tuetaan tulliyhteistyön parantamisesta kuljetusten turvallisuuden alalla Euroopan yhteisön ja Yhdysvaltojen välillä tehdyssä sopimuksessa asetettuja kokonaistavoitteita: (i) rajoittamaton vastavuoroisuus sekä turvallisuusnormien, riskienhallinnan, valvontatoimien ja -tulosten sekä teollisuuden kumppanuusohjelmien vastavuoroinen tunnustaminen, sekä (ii) yhteistyö yhteisön tullilainsäädäntöön sisällytettävien toimintojen, kuten yhden luukun periaatteen, yhden yhteyspisteen ja e- tullin yhteydessä.

- Parhaiden käytäntöjen vaihto ja yhteistyö otettaessa EU:ssa käyttöön ”valtuutetun taloudellisen toimijan” käsite. Tavoitteen tulisi olla pidemmällä kuin pelkkä menettelyn yhteensopivuus terrorismia vastaan suunnatun tullin ja kaupan alan kumppanuusohjelman ( US Customs-Trade Partnership Against Terrorism , C-TPAT) kanssa, ja Yhdysvaltojen toivotaankin parantavan omaa käsitettään niin, että se vastaa kaikilta osin yhteisön käsitettä, jolloin ohjelmat voitaisiin hyväksyä vastavuoroisesti.

- Yhdysvaltojen suostumus välttää kaksinkertaisia tarkastuksia, jotka perustuvat kahden rinnakkaisen ja joskus keskenään ristiriitaisen normiston soveltamiseen. Huomiota olisi sen sijaan kiinnitettävä vastavuoroiseen tunnustamiseen ja muuhun vastavuoroisuuteen. Tullitarkastusten yhteydessä olisi pyrittävä aktiivisesti valvontanormien ja -toimenpiteiden vastavuoroisen tunnustamisen ja vastavuoroisuuden yleisiin tavoitteisiin.

- Paneudutaan Yhdysvaltojen kanssa käytävissä keskusteluissa kansanterveyttä, turvallisuutta ja bioterrorismiin valmistautumista ja sen torjuntaa koskevan lain ( Public Health, Security and Bioterrorism Preparedness and Response Act ) täytäntöönpanoon pyrkien minimoimaan kauppaan kohdistuvat vaikutukset.

- Vauhditetaan maailmanlaajuisesti sovellettavien turvallisuusnormien kehitystyötä tukemalla erityisesti sellaisia turvallisuusnormeja, joista Euroopan yhteisö ja Yhdysvallat ovat sopineet Maailman tullijärjestön (WCO), Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) kautta. Ajankohtainen esimerkki on Maailman tullijärjestössä laadittu luonnos turvallisuutta ja maailmankaupan helpottamista koskevaksi kehysnormistoksi, joka on tarkoitus hyväksyä tulliyhteistyöneuvostossa kesäkuun lopussa 2005, minkä jälkeen Maailman tullijärjestön jäsenmaat voivat ottaa sen käyttöön.

- EU:ta ja Yhdysvaltoja askarruttavat yhteiset ongelmat, jotka liittyvät yritys- ja rahoitustoiminnan yhteydessä esiintyvien petosten, rahanpesun, terroritoiminnan rahoittamisen, veropetosten ja veronkierron, korruption sekä muiden rahoitusta tai yrityksiä koskevien väärinkäytösten torjuntaan. Tämän vuoksi EU:n ja Yhdysvaltojen olisi kannustettava toimijoitaan vahvistamaan mahdollisimman tiukat avoimuutta, tietojenvaihtoa ja toimivaltaisten viranomaisten yhteistyötä koskevat vaatimukset.

Sen jälkeen, kun yhteisöstä voi tulla maailman tullijärjestön täysjäsen ensimmäisen kerran vuonna 2000 jättämänsä hakemuksen mukaisesti, sillä on nykyistä paremmat mahdollisuudet viedä turvallisuuskysymyksiä eteenpäin maailmanlaajuisesti. Tässä suhteessa Yhdysvaltojen tuki hakemukselle olisi erittäin tärkeä.

4. Taloudellisten tavoitteiden saavuttaminen

EU:n kuulemat alan toimijat korostivat sitä, että EU:n Yhdysvaltoihin liittyvät aloitteet eivät ole aikaisemmin onnistuneet saamaan riittävästi poliittista huomiota, jotta ne olisivat voineet kestää tarpeeksi kauan tuottaakseen kunnon tuloksia.

Komissio katsoo, että vuoden 2005 huippukokoukseen osallistuvien johtajien olisi ohjattavat neuvottelijoita selvittämään, millä kaikilla keinoilla EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteita voitaisiin viedä laadullisesti eteenpäin. Korkean tason poliittista sitoutumista tarvitaan paljon nykyistä enemmän, mukaan luettuna EU:n ja Yhdysvaltojen välinen huippukokous, jossa vahvistetaan yleiseksi tavoitteeksi työ kohti esteettömiä transatlanttisia markkinoita.

4.1. Toimintatavat

Edellä yksilöityjä taloudellisia aloitteita voidaan viedä eteenpäin seuraavin keinoin:

- Perustetaan eri alojen ylimmistä sääntelyviranomaisista korkean tason yhteistyöfoorumi, joka kokoontuu ennen EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksia ja laatii kokouksen osanottajille vuotuisen etenemissuunnitelman esittäen siinä myös tarkoituksenmukaiset tavoitteet ja painopisteet tulevaa varten. Työssään foorumin olisi otettava huomioon 3.1.1 jaksossa esitetyt alkuvaiheen tehostetun sääntely-yhteistyön seitsemän keskeistä näkökohtaa, vaihdettava näkemyksiä yleisestä sääntelypolitiikasta, ohjattava ja vauhditettava kyseisenä ajankohtana ja vastaisuudessa käytävää sääntelyyn liittyvää vuoropuhelua sekä tarkasteltava etenemissuunnitelman täytäntöönpanon edistymistä. Foorumin olisi pyrittävä edistämään alan toimijoiden osallistumista työhön.

- Edistetään eurooppalaisten ja yhdysvaltalaisten lainsäätäjien välistä vuoropuhelua sääntely-yhteistyön painopisteistä niiden oman sisäisen sääntelyä koskevan uudistusprosessin tärkeänä ulkoisena ulottuvuutena tavoitteena poistaa sääntely-yhteistyön sisäiset esteet, joita ovat muun muassa luvat ja voimavaroihin liittyvät ongelmat.

- Tehdään tarvittaessa yhteistyötä kolmansia maita koskevien ongelmien ratkomiseksi tai viedään kahdenvälisiä ehdotuksia kansainvälisille foorumeille.

- Tehdään sitovia sopimuksia eri aloilla , esimerkiksi:

- tukemaan edistymistä erilaisten 3.1 jaksossa tarkasteltujen taloudellisten toimintojen suhteen; niihin kuuluvat muun muassa investoimisen helpottaminen, julkiset hankinnat, ilmailuala, meriliikennepalvelut ja ammattitutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen, tai

- jos vapaaehtoinen sääntely-yhteistyö ei tuo asianomaisella alalla riittäviä tuloksia ja etenkin, jos edistyminen ei ole mahdollista muulla tavoin tai jos sääntelyviranomaisten välinen yhteisymmärryspöytäkirja on osoittautunut edistymisen kannalta riittämättömäksi. Kyseisten sopimusten tueksi olisi annettava asianmukaiset valtuutukset ja osoitettava tarvittavat varat, ja niihin olisi liitettävä tarpeelliset suojalausekkeet sen varmistamiseksi, että sopimukset voidaan panna täytäntöön sekä sisäisesti että kansainvälisesti. Nämä eri aloilla tehtävät sopimukset, jotka tehdään sääntelyviranomaisen aloitteesta, eivät vaikuta sääntelyä koskevaan itsemääräämisoikeuteen.

- Sääntely-yhteistyössä tapahtuvat muutokset huomioon ottava velvoittava horisontaalinen toimintamalli yhteisön toimivaltaan kuuluvilla aloilla, jotka kattavat 3.1.1 jaksossa esitetyt tehostetun alkuvaiheen yhteistyön seitsemän avainkohtaa. Velvoittava olisi tällöin ainoastaan velvollisuus tehdä yhteistyötä ja kuulla asian osapuolia kyseisillä aloilla. Sääntelyviranomaisten itsemääräämisoikeuteen ei vaikutettaisi edellyttämällä tiettyjä tuloksia tai yhteisten menetelmien käyttöä.

Olisi myös selvitettävä mahdollisuuksia muodostaa yritysten, kuluttajien ja viranomaisten yhteinen työryhmä käyttämällä hyväksi transatlanttisten yritys- ja kuluttajavuoropuhelujen yhdistettyjä voimavaroja.

5. EU:N JA YHDYSVALTOJEN SUHTEIDEN LAAJEMPI RAKENNE

EU:n ja Yhdysvaltojen taloussuhteiden tarkastelu johtaa väistämättä tarkastelemaan myös läheistä kysymystä poliittisista rakenteista[7].

5.1. Uusi transatlanttinen toimintaohjelma - riippumaton arvio

Uusi transatlanttinen toimintaohjelma laadittiin vuonna 1995. Sopimuksen kymmenvuotispäivän lähestyessä Euroopan komissio on tilannut riippumattoman raportin[8], jossa arvioidaan tavoitteiden toteutumista ja esitetään vaihtoehtoja tulevaa varten.

Raportin mukaan EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyön tulokset vuosikymmenen aikana vuodesta 1995 ovat olleet yleisesti hyvät. Monet toimintaohjelman tärkeimmistä tavoitteista, esimerkiksi Keski- ja Itä-Eurooppaa ja Balkanin aluetta koskevat tavoitteet, on saavutettu erittäin hyvin. Toimintaohjelman ansiosta EU:n ja Yhdysvaltojen välinen kauppa on ollut intensiivisempää, järjestelmällisempää ja tuottoisampaa. Aiemmin vain vähäisessä määrin toisiinsa yhteydessä olleiden toimijoiden välille on syntynyt säännöllinen vuoropuhelu. Toimintaohjelma on osoittautunut, usein rinnakkain EU:n toimivallan laajentumisen kanssa, riittävän joustavaksi uusien kysymysten, kuten sisäisen turvallisuuden ja terrorismin torjunnan, sisällyttämiseksi siihen. Yhteistyö on kasvanut myös ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.

EU:n ja Yhdysvaltojen talouspoliittisia suhteita raportti kuitenkin kuvaa vaihteleviksi ja mainitsee taloussopimusten puutteellisen täytäntöönpanon ja tarpeen saada myös kummankin osapuolen lainsäätäjät ja muut sääntelyviranomaiset niihin mukaan. Päätelmänä on, että EU:n ja Yhdysvaltojen talouspoliittinen ohjelma on mietittävä uudelleen.

Raportti päättelee myös, että poliittinen sitoutuminen EU:n ja Yhdysvaltojen väliseen vuoropuheluun on ollut korkeimmalla poliittisella ja virallisella tasolla liian vähäistä ja että EU ylipäätään tunnetaan Washingtonissa huonosti. Raportti paljastaa lisäksi, että käsitys toimintaohjelman puutteellisuudesta on laajalle levinnyt. Ensinnäkin monet valittivat sitä, että poliittisen sitoutumisen puuttuminen rajoitti mahdollisuutta käsitellä toimintasuunnitelmassa todella tärkeitä ongelmia. Toiseksi pahoiteltiin toimintaohjelman vähäistä julkista näkyvyyttä ja sen antamaa yleistä vaikutelmaa teknokraattisena toimintana. Kolmanneksi valitettiin sitä, että todellisten tulosten määrään nähden ohjelman läpiviemiseen liittyi suhteettoman paljon hallinnollista työtä, siinä käsiteltävien asioiden määrä tahtoi paisua liian suureksi eikä keskeisiä strategisia kysymyksiä kyetty pitämään etusijalla. Lisäksi nähtiin, että avoimuuden puuttumisen vuoksi EU:n jäsenvaltiot kokivat olevansa taka-alalla ja ettei lainsäätäjiä kyetty ottamaan mukaan yhteistyöhön ja antamaan näille mahdollisuutta tuoda siihen omaa panostaan.

Raportti toteaa, että joidenkin toimijoiden mukaan edistyminen edellyttää kattavaa EU:n ja Yhdysvaltojen kumppanuussopimusta. Sen etuna olisi se, että ensimmäisen kerran EU:n suhteille Yhdysvaltoihin saataisiin luja sopimusperusta. Raportti toteaa kuitenkin, että sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa poliittiset piirit eivät juurikaan antaisi tukeaan tällaiselle sopimukselle. Se varoittikin herättämästä odotuksia yli sen, mikä on poliittisesti saavutettavissa.

Lopuksi raportti toteaa, että toimintaohjelmaa olisi kehitettävä nykyistä kattavammaksi kokonaisvaltaiseksi kehykseksi ja poliittista sitoutumista siihen olisi lisättävä.

5.2. EU:n ja Yhdysvaltojen suhteille kunnianhimoisia tavoitteita vastaava poliittinen ulottuvuus

Komissio uskoo, että EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden poliittista näkyvyyttä on parannettava ja niitä on kehitettävä strategisemmiksi ja tuloksellisemmiksi, jotta yhteinen näkemyksemme demokraattisemmasta, rauhallisemmasta ja vauraammasta kansainvälisestä järjestyksestä voisi toteutua. Aika on nyt otollinen. Yhdysvaltojen presidentin ja ulkoministerin tuoreet vierailut Brysseliin osoittavat myös Yhdysvaltojen olevan kiinnostunut tiivistämään yhteistyötä.

Tuloksena voisi olla uudistettu transatlanttinen julistus, joka korostaa yhteisiä arvoja ja jossa vahvistetaan painopisteet yhteistä toimintaa varten, perustana sen tunnustaminen, että EU ja Yhdysvallat ovat taloudellisesti hyvin riippuvaisia toisistaan ja että ne haluavat ratkaista yhteiset maailmanlaajuiset ja alueelliset ongelmat[9]. Tämä ehkä lisää EU:n ja Yhdysvaltojen välisen vuoropuhelun poliittista näkyvyyttä samaan tahtiin kuin EU nousee esille kansainvälisenä toimijana, paljolti ulkopolitiikasta vastaavien elinten uudistamisen seurauksena.

Lisäksi tarvitaan uusia ponnisteluja lainsäätäjien yhdistämiseksi nykyistä välittömämmällä tavalla EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistyöhön, jotta EU:ssa tunnettaisiin paremmin Yhdysvaltojen kongressin rooli ja Yhdysvalloissa vastaavasti Euroopan parlamentin rooli. Oikeudellisen vuoropuhelun uudelleenjärjestelyn tulisi olla osa laajempaa pyrkimystä kehittää EU:n ja Yhdysvaltojen suhteita alhaalta ylöspäin eteneväksi prosessiksi.

EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden uudistetussa kehyksessä olisi otettava huomioon myös perustuslakia koskevan sopimuksen asian kannalta olennaiset määräykset, kunhan sopimus on hyväksytty.

Tästä syystä komissio suosittelee seuraavaa:

- Annetaan suhteille voimakasta poliittista tukea, jotta niiden kehystä voidaan kehittää edelleen nykyiseltä pohjalta.

- EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksissa keskitytään määrittämään strategiset painopisteet ja arvioimaan edistymistä edellisinä vuosina asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa.

- Neuvotellaan strategisten tavoitteiden eteenpäinviemiseksi uusi yhteinen toimintasuunnitelma, joka saatetaan ajan tasalle vuotuisessa EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa.

- Perustetaan foorumi yhteisesti tärkeitä makrotaloudellisia kysymyksiä koskevaa näkemysten vaihtoa varten.

- Kehitetään transatlanttista lainsäätäjien vuoropuhelua (ottamalla siihen mukaan Euroopan parlamentin sekä Yhdysvaltojen kongressin senaatin ja edustajainhuoneen edustajat) ensimmäisenä vaiheena itsenäisen ”transatlanttisen edustajainkokouksen” kehittämisessä[10]. Vuoropuhelu perustuisi nykyistä laajempaanymmärrykseen sen toiminta-alueesta, johon sisältyvät myös edellä 4.1 kohdassa tarkastellut sääntelyyn liittyvät toimintatavat.Se muodostuisi seuraavista osatekijöistä:

- synergian kehittäminen transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun ja uuden transatlanttiseen toimintaohjelmaan sisältyvän vuoropuhelun välille tarvittavaa poliittista asiantuntemusta omaavien valittujen edustajien avulla ja kokouksia koordinoimalla;

- kehotetaan Euroopan parlamenttia ja Yhdysvaltojen kongressia (i) käynnistämään uusia yhteisrahoitteisia ohjelmia lainsäädäntötyöhön osallistuvan henkilöstön vaihtoa varten, ja (ii) perustamaan pieni ja mukautumiskykyinen transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun sihteeristö;

- Yhdysvaltojen kongressin jäsenille tarkoitetun EU-tietouden opintoryhmän rahoittaminen; isäntänä toimisi komission Washingtonin-lähetystö;

- lainsäätäjien huipputason kokousten järjestäminen ennen EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksia.

- Edistetään vuoropuhelua EU:n ja Yhdysvaltojen työmarkkinaosapuolten edustajien välillä; tähän kuuluu myös kolmen osapuolen konferenssi teollisuussuhteiden alalla.

- Tuoreutetaan EU:n ja Yhdysvaltojen välillä tapahtuvaa kansalaisyhteiskuntien, akateemisten yhteisöjen sekä muiden ammatillisten piirien vuoropuhelua.

- Laajennetaan henkilövaihtoa.

Komissio aikoo myös järjestää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa Yhdysvalloissa tiedotuskampanjan siitä, mikä EU on ja mitä se tekee.

6. PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Edellä ehdotetut aloitteet on tarkoitettu ensimmäiseksi yhtenäiseksi toimenpidekokonaisuudeksi sisällytettäväksi pitkän tähtäimen yhteiseen strategiaan, jonka avulla edistetään esteettömien markkinoiden muodostamiseen tähtääviä EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuuden toimia, sekä lujittamaan EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden laajempaa kehystä. Samalla EU:n ja Yhdysvaltojen on kuitenkin myönnettävä, aivan kuin EU:n uudistaessa Lissabonin toimintasuunnitelmaansa, että vuoden 1998 transatlanttisessa talouskumppanuudessa ehdotetuista toimista on tosiasiassa toteutettu hieman alle puolet. Sen vuoksi mahdollisten uusien aloitteiden edellytyksenä on parempi yhteistyö ja säännöllinen ja valpas painopisteiden vahvistaminen ja tulosten seuranta niin poliittisella kuin korkealla virkamiestasolla; tärkeää on erityisesti luoda pysyvä yhteys vuosittain pidettävään huippukokoukseen. Uusien ajatusten toteuttamisessa on oltava kurinalainen ja realistinen.

Komissio suosittelee, että:

- se laatii EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuuden edistämiseksi tämän tiedonannon perusteella Yhdysvaltojen kanssa edellä esitettyjen ehdotusten mukaisen yhteisen strategian, joka esitetään vuoden 2005 huippukokouksessa annettavan julistuksen muodossa. Siinä

- vahvistetaan mahdollisimman tarkasti tavoitteet ja alat EU:n ja Yhdysvaltojen talouskumppanuuden parantamiseksi tavoitteena esteettömät markkinat;

- ohjataan kummankin puolen pätevät, sovittuja aloja edustavat neuvottelijat laatimaan kuuden kuukauden aikana täytäntöönpanosuunnitelmat aikatauluineen tässä tiedonannossa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman kattavasti yhdistelemällä sopivasti velvoittavia ja ei-velvoittavia toimenpiteitä;

- selvitetään vuonna 2005 pidettävään EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen mennessä 5 jaksossa esitetyt vaihtoehtoiset tavat lujittaa EU:n ja Yhdysvaltojen suhteiden kokonaiskehystä ja jos molemmat osapuolet pitävät tarkoituksenmukaisena, laaditaan ehdotus vuoden 2006 huippukokouksen osanottajille.

IMPACT ASSESSMENT FORM

TITLE OF PROPOSAL

Communication from the Commission to the Council, the European Parliament and the Economic and Social Committee: “Strengthening the EU-US Economic Partnership for the 21st Century”

DOCUMENT REFERENCE NUMBER

1. WHAT ARE THE IMPACTS LIKELY TO RESULT FROM THE PROPOSAL?

1.1 Economic impacts

The creation of positive economic impacts lies at the heart of the Commission initiative to enhance the transatlantic economic partnership.

The proposal is likely to spur economic growth within the EU. Reducing barriers on both sides of the Atlantic will lead to more trade, investment and procurement opportunities. Removing these obstacles will contribute to a more efficient production of goods and services in Europe and will entail the benefits of larger scale economies. Moreover, it is possible to achieve mutual recognition or even harmonization of differing standards which represent obstacles to trade today, with a favourable cost effect for companies.

Enhanced cooperation with the US in the field of research and development will make an important contribution to stimulating innovation. In sectors where potential for new transatlantic – or even global – markets exists (e.g. hydrogen fuel cell technologies), joint research will promote the development of new technology. In addition, the work envisaged in the field of intellectual property rights (IPR) has the potential to bring better IPR protection, adding incentives to conduct research with a view to developing innovative products and procedures.

1.2 Environmental impacts

Representatives from environmental organisations were invited to participate in the stakeholder consultation process. However, as the envisaged policy options are still rather broad and would need to be transformed into more specific proposals, concrete concerns regarding potential environmental impacts will have to be addressed at a later stage. At this juncture, however it can be said that impacts on the environment of the proposed communication are likely to be limited and globally positive. The reduction of trade barriers that might result from the EU-US partnership and its subsequent economic growth should promote efficiency gains for the use of natural resources. Possible scale effect, i.e. increased use of resources linked to economic growth, should be less significant and will be mitigated by both Parties which have the capacity and the regulatory framework to manage such impacts.

Moreover, the partnership will promote a better coordination of US and EU trade related policies in areas that are fundamental to protecting the environment and consumer health, for example sanitary and phytosanitary policy, trade and environment.

In the event that the proposed policy options would subsequently lead to binding commitments or legislative proposals, a thorough environmental impact assessment would be undertaken in accordance with the Communication on Impact Assessment COM/2002/0276 final.

1.3 Social impacts

To the extent that the reduction of barriers to trade and investment promotes economic growth, the proposal is likely to have a positive impact on employment . As far as wages are concerned, it should be mentioned that fears that increased market openness would place downward pressure on wages are not substantiated in the transatlantic context, given comparable wage levels.

It should be noted that one of the explicit aims of the proposal is to improve transatlantic cooperation on health and safety standards . Increased transparency and improved consumer protection will be to the benefit of European consumers. At the same time, both sides would retain full regulatory autonomy.

There is nothing in the proposals set out in the Communication which could undermine the social model.

1.4 Impacts on third countries and international relations

The impact on third countries will essentially unfold in three areas: (i) joint EU-US efforts in promoting IPR protection, (ii) promotion of global telecommunication standards and introduction of independent telecoms regulators in third countries, (iii) joint EU-US efforts on standard setting in global fora .

The Commission proposal does not affect the EU’s WTO obligations. The initiatives proposed are compatible with and complementary to WTO rules. The WTO TBT code allows the EU to conclude mutual recognition agreements and to accept technical regulations of other countries as equivalent.

2. HOW TO MONITOR AND EVALUATE THE RESULTS AND IMPACTS OF THE PROPOSAL AFTER IMPLEMENTATION?

The Commission recommends the formulation of a joint strategy for the enhancement of the EU-US economic partnership which would direct competent negotiators on both sides in the respective agreed sectors, to draw up as soon as possible implementation plans to achieve to the fullest extent possible the objectives set out in this Communication. It also directs negotiators to start work on a binding Economic Partnership Agreement. Monitoring of implementation would be achieved through the existing and any proposed new dialogue structures.

3. STAKEHOLDER CONSULTATION

3.1 Which interested parties were consulted and what were the results of the consultation?

Following the agenda set out in the 2004 summit declaration, stakeholders in the EU (and the US) were invited to comment on how to improve the economic partnership with the US. Public consultation in the form of a questionnaire was launched on 30 September 2004. The business community, environmental and consumer organizations, trade union and other interested groups and individuals were invited to provide their views on the obstacles they face when trading or investing in each other’s markets as well as on future trade and economic relations between the European Union and the United States.

The questionnaire was provided on the “Your Voice in Europe” Internet site and was open until 31 December 2004. It received about 100 serious and constructive contributions. Inputs came from a broad range of interested parties. Contributions of stakeholders who gave their consent were published on the Internet.

Interested parties also had the opportunity to present their views at stakeholders’ conferences in Brussels on 22 October 2004 and 7 March 2005.

3.2 Compliance with minimum standards for consultation

The Commission ensured that relevant parties had an opportunity to express their opinions on the question of how to foster the transatlantic economic partnership. By inviting all interested parties to participate in two conferences and to complete a comprehensive questionnaire, the Commission guaranteed that all interests were sufficiently taken into account in the consultation process. It also ensured that generous deadlines provided stakeholders with adequate time to formulate their answers. Finally, by making the relevant information public, the publication and feedback requirements of the Commission were met.

[1] KOM(2002) 276.

[2] Toimijoiden antamista vastauksista enemmän osoitteessa http://europa.eu.int/comm/external_relations/us/consultation/results/index.htm.

[3] Euroopan komission kertomus kaupan ja investointien esteistä Yhdysvalloissa, 2004 - ks. http://trade-info.cec.eu.int/doclib/docs/2005/march/tradoc_121929.pdf.

[4] Komission Eurooppa-neuvostolle 2.2.2005 antaman tiedonannon ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi - Uusi alku Lissabonin strategialle” otsikon ”Kasvun ja työllisyyden maailmanlaajuinen ulottuvuus”, s. 19, alla todetaan: ” Sääntelyn ja hallinnon lähentämiseen olisi saatava kansainvälisesti ja erityisesti transatlanttisten kauppasuhteiden osalta uutta puhtia. Varmistamalla, että standardit yhdenmukaistetaan kansainvälisellä tasolla mahdollisimman laajalti - olivat sitten kyseessä suurimmat kauppakumppanimme, kuten Yhdysvallat, nopeasti kasvavat Aasian markkina-alueet, kuten Kiina ja Intia, tai EU:n lähimaat - on mahdollista päästä merkittäviin kustannussäästöihin ja parantaa tuottavuutta. Komissio jatkaa tämänsuuntaisia toimia aktiivisesti.” - KOM(2005) 24.

[5] Tässä on syytä myös muistuttaa Euratom-sopimuksista vuodelta 1996 (fissio) ja 2001 (fuusio).

[6] Perustuu vuonna 1990 kahdenväliseksi neuvoa-antavaksi elimeksi perustetun bioteknologia-alan tutkimusta käsittelevän Euroopan komission ja Yhdysvaltojen työryhmän työhön.

[7] Nykyisellään kyse on vuoden 1990 transatlanttisesta julistuksesta ja vuoden 1995 uudesta transatlanttisesta toimintaohjelmasta.

[8] Review of the Framework for Relations between the European Union and the United States – An independent study , professori John Petersonin johtaman asiantuntijaryhmän raportti, annettu 18. huhtikuuta 2005.

[9] Presidentti John F. Kennedy esitti vastaavan ajatuksen puhuessaan Philadelphiassa 4. kesäkuuta 1962. Hän totesi, että Yhdysvallat tulee vielä olemaan valmis antamaan keskinäistä riippuvuutta koskevan julistuksen ja keskustelemaan yhdistyneen Euroopan kanssa tavoista ja keinoista muodostaa Eurooppaan syntymässä olevan uuden unionin ja 175 vuotta aikaisemmin perustetun vanhan Amerikan unionin välille todellinen atlanttinen kumppanuus, josta on etua molemmille osapuolille. Tämä ei luonnollisestikaan tapahtuisi yhdessä vuodessa, mutta tärkeää oli, että maailma tietää tämän olevan Yhdysvaltojen tavoite.

[10] Tältä osin 13. tammikuuta 2005 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että parlamentti ” katsoo, että lainsäätäjien transatlanttinen vuoropuhelu on saatava täysin käyntiin, että osapuolten välinen varhaisvaroitusjärjestelmä on toteutettava välittömästi ja että nykyisestä parlamenttien välisestä vaihdosta on vähitellen kehitettävä todellinen ”transatlanttinen yleiskokous””.