Tämä on neljäs vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanoa koskeva vuosikertomus, joka on laadittu Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden ja Korean tasavallan välisen vapaakauppasopimuksen kahdenvälisen suojalausekkeen täytäntöönpanosta 11. toukokuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 511/2011 säännösten mukaisesti. Kyseisen asetuksen 13 artiklan 1 kohdan mukaan komissio julkaisee vuosittain kertomuksen sopimuksen soveltamisesta ja täytäntöönpanosta. Lisäksi sen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio esittää vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle seurantakertomuksen ajan tasalle saatetuista tilastoista, jotka koskevat arkaluonteisten alojen ja seurannan kohteeksi lisäksi valittujen alojen tuotteiden tuontia Koreasta. Näin ollen tässä kertomuksessa yhdistetään nämä kaksi raportointivaatimusta. EU:hun Koreasta seurannan kattamilla aloilla suuntautuvan tuonnin kehitys ja tullinpalautusta koskevan erityisseurannan tulokset esitetään komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka on tämän kertomuksen liitteenä.

EU:n ja Korean vapaakauppasopimus on ensimmäinen uuden sukupolven vapaakauppasopimus, ja sitä luonnehtivat kauaskantoisuus ja kokonaisvaltaisuus. Kyseessä on myös ensimmäinen EU:n Aasian maan kanssa tekemä kauppasopimus ja kunnianhimoisin EU:n tähän mennessä täytäntöön panema vapaakauppasopimus.

On huomattava, että kauppavirtojen muutoksia ei voida pitää yksinomaan vapaakauppasopimuksesta johtuvina, koska niihin vaikuttavat myös muut tekijät. Jäljempänä esitetyistä luvuista saa kuitenkin osviittaa siitä, miten vapaakauppasopimus on tähän mennessä toiminut.

EU:n tuonti Koreasta on kasvanut 53 prosenttia eli 2,6 miljardista eurosta 4,0 miljardiin euroon tai 13 prosenttia tuotujen yksikköjen määrässä mitattuna (300 000:sta 339 000:een yksikköön). Kasvu tapahtui kokonaan (53 %) vapaakauppasopimuksen ensimmäisenä täytäntöönpanovuotena. Moottoriajoneuvojen osuus on noin 10 prosenttia kaikesta EU:n tuonnista Koreasta.

Vapaakauppasopimuksen neljännestä täytäntöönpanovuodesta saatujen tietojen pohjalta EU:n etuusjärjestelyjen käyttöaste Korean markkinoilla oli 65 prosenttia. Tämä on verrattavissa 66 prosenttiin vapaakauppasopimuksen kolmantena täytäntöönpanovuotena. Tämä aste osoittaa, missä määrin EU:n viejät käyttävät vapaakauppasopimuksen määräyksiä. Etuusjärjestelyjen käyttöaste oli korkeampi maataloustuotteiden kuin teollisuustuotteiden kaupassa (86 % vs. 64 %).

Huom.: (b) katkos aikasarjassa. Vuosia 2010–2012 koskevat tiedot on koottu maksutasekäsikirjan viidennessä painoksessa esitetyn menetelmän mukaisesti, eivätkä ne ole verrattavissa vuosia 2013–2014 koskeviin tietoihin, jotka perustuvat käsikirjan kuudennessa painoksessa esitettyyn menetelmään. Erityisrahoitusyhtiöt on sisällytetty mukaan.

Mitä tulee vapaakauppasopimuksen liitteen 13 mukaiseen yhteistyöhön, osapuolet sopivat käynnistävänsä hankkeen kumppanuusvälineen puitteissa edistääkseen vapaakauppasopimuksen mukaisia työllisyyteen liittyviä sitoumuksiaan ja ottaen huomioon ILOn esityksen. Hankkeessa on tarkoitus tarkastella syrjimättömyyttä työhönotossa ja ammatissa käsittelevän ILOn yleissopimuksen nro 111 täytäntöönpanoa, jotta voitaisiin paremmin ymmärtää täytäntöönpanotilanne Koreassa ja EU:n jäsenvaltioissa ja tunnistaa esteet, saadut kokemukset ja parhaat käytännöt, joilla voidaan tehostaa sääntöjen noudattamista. Osapuolet keskustelivat myös sitoutumisestaan vastuulliseen liiketoimintaan ja kumppanuusvälinehankkeen mahdollisesta käynnistämisestä yritysten yhteiskuntavastuun alalla. Lopuksi osapuolet keskustelivat ympäristöhyödykkeitä koskevasta sopimuksesta käytävien neuvottelujen viimeaikaisesta kehityksestä ja yhteistyöstään tällä alalla.

Komitea oli yhtä mieltä siitä, että kauppaa ja kestävää kehitystä koskeva vapaakauppasopimuksen kunnianhimoinen luku osoittaa osapuolten yhteisen sitoutumisen kestävän kehityksen yleistavoitteen saavuttamiseen, mihin on päästävä täytäntöönpanossa niin hengen kuin sanamuodonkin osalta.

Kansalaisyhteiskunnan foorumi piti neljännen kokouksensa 10. syyskuuta 2015 Soulissa. Sitä edelsi 9. syyskuuta työntekoon liittyviä näkökohtia käsitellyt seminaari, jossa keskusteltiin määräaikaisista työsopimuksista ja vähimmäispalkoista.

Kansalaisyhteiskunnan foorumi käynnistyi kauppaa ja kestävää kehitystä käsittelevän komitean puheenjohtajien katsauksella. Nämä raportoivat edellisenä päivänä käymiensä keskustelujen tuloksista ja kertoivat foorumin jäsenille ehdotuksiaan siitä, millä aloilla foorumi voisi tulevaisuudessa työskennellä ja laatia analyyseja. Tätä seurasi keskustelu työelämän normeista, yritysten yhteiskuntavastuusta, kansalaisyhteiskunnan panoksesta ilmastonmuutospolitiikkaan ja kansallisten neuvoa-antavien ryhmien ja kansalaisyhteiskunnan foorumin tulevaa työtä koskevasta ohjelmasta.

5.Päätelmät

EU:n ja Korean välisen vapaakauppasopimuksen yli neljän täytäntöönpanovuoden jälkeen voidaan todeta, että sopimus on toiminut erittäin hyvin. EU:n tavaravienti Koreaan kasvoi 55 prosenttia vapaakauppasopimuksen neljäntenä täytäntöönpanovuotena verrattuna vapaakauppasopimuksen voimaantuloa edeltäneeseen 12 kuukauden jaksoon. Samaan aikaan myös Korean vienti kasvoi, vaikkakin vähemmän kuin EU:n vienti. Koreasta peräisin olevan tavaraviennin heikompi tulos on nähtävä osana kysynnän vähentymistä EU:ssa finanssikriisin seurauksena. Kun tarkastellaan tullista kokonaan tai osittain vapautettujen tavaroiden kahdenvälisen kaupan kehitystä, tilanne on kuitenkin myös Korean kannalta paljon valoisampi, sillä tullista kokonaan vapautettujen tavaroiden vienti EU:hun kasvoi 35 prosenttia ja osittain vapautettujen tavaroiden vienti 64 prosenttia.

Tullista kokonaan vapautettujen tavaroiden vienti EU:sta kasvoi 57 prosenttia ja osittain vapautettujen tavaroiden vienti 71 prosenttia eli enemmän kuin kokonaisvienti.

Myös palvelukauppa on kasvanut: EU:n vienti Koreaan kasvoi 11 prosenttia ja EU:n tuonti Koreasta 4 prosenttia vuonna 2014 vuoteen 2013 verrattuna. Saman ajanjakson aikana kahdenvälisten suorien ulkomaisten sijoitusten kanta kasvoi 35 prosenttia.

Vapaakauppasopimuksen täysimääräinen täytäntöönpano on edelleen ratkaisevan tärkeää, jotta siitä saataisiin odotettu hyöty molemmin puolin. Joitakin täytäntöönpanoon ja kahdenväliseen kauppaan liittyviä ongelmia on vielä ratkaisematta. Esimerkiksi terveys- ja kasvinsuojelutoimien alalla raskaat lupamenettelyt luovat esteitä, jotka vaikuttavat erityisesti EU:n naudan- ja sianlihan vientiin. Täytäntöönpano on aiheuttanut huolta myös teollis- ja tekijänoikeuksien alalla etenkin julkista esittämistä koskevien oikeuksien ja maantieteellisten merkintöjen osalta sekä kaupan ja kestävän kehityksen alalla, jolla on syytä nopeuttaa ILOn keskeisten yleissopimusten ratifiointia.

Vapaakauppasopimuksen täytäntöönpanemiseksi perustetut erikoistuneet komiteat ja työryhmät pyrkivät edelleen jatkamaan keskustelua ja etsimään ratkaisuja täytäntöönpanoon ja markkinoille pääsyyn liittyviin kysymyksiin tavoitteenaan tuottaa konkreettisia tuloksia. Nämä täytäntöönpanoelimet ovat myös osoittautuneet erittäin hyödyllisiksi foorumeiksi, joilla voidaan keskustella sääntelyn nykyisestä ja tulevasta kehityksestä ja tulevista yhteistyöaloista.