Turkki on maantieteellisen sijaintinsa vuoksi merkittävä pakolaisten ja siirtolaisten vastaanotto- ja kauttakulkumaa. Turkkiin saapuu pääasiassa Syyrian sodan ja Irakin ja Afganistanin kriisien vuoksi ennennäkemätön määrä ihmisiä, minkä seurauksena maa on ottanut vastaan pakolaisia enemmän kuin mikään muu maa maailmassa, yhteensä noin neljä miljoonaa. Luku sisältää 3,6 miljoonaa rekisteröityä Syyrian pakolaista sekä 330 000 rekisteröityä pakolaista ja turvapaikanhakijaa etupäässä Afganistanista, Irakista, Iranista ja Somaliasta. Tällä erittäin suurella määrällä ihmisiä on ollut huomattava vaikutus tulijoita vastaanottaneisiin yhteisöihin. Syyrian pakolaisten pitkittynyt oleskelu Turkissa asettaa kasvavia haasteita pakolaisten, siirtolaisten ja vastaanottajayhteisöjen sosiaaliselle yhteenkuuluvuudelle, erityisesti tilanteessa, jota leimaavat talouden laskusuhdanne ja covid-19-pandemian vaikutus työmarkkinoihin.

Covid-19-pandemialla on edelleen merkittävä vaikutus Turkissa. Kriisin puhjettua Turkissa maaliskuussa 2020 komissio otti yhteyttä Turkin viranomaisiin ja tiedusteli, tarvittiinko niiden toimille mitään erityistä tukea. Ne vahvistivat aikomuksensa jatkaa koordinointivälineeseen kuuluvia hankkeita ja säännöllistä kahdenvälistä IPA-tukea alkuperäisen ohjelmoinnin mukaisesti. Komissio hyväksyi tiiviissä yhteistyössä Turkin viranomaisten kanssa koordinointivälineestä säästyneiden varojen käyttöönoton covid-19-pandemiaan liittyviin tarkoituksiin siten, että täydennetään olemassa olevien hankkeiden rahoitusta uusien hankkeiden rahoittamisen sijaan. Komissio on myös ottanut yhteyttä koordinointivälineen täytäntöönpanokumppaneihin saadakseen niiden arvion covid-19-pandemian seurauksista koordinointivälineen hankkeille. Tämän yhteistyön johdosta vuoden 2016 erityistoimenpiteeseen, johon on osoitettu 1,6 miljardia euroa, kuuluvien hankkeiden täytäntöönpanoaikaa pidennettiin kesäkuuhun 2023 saakka, minkä ansiosta kaikissa asiaankuuluvissa hankkeissa pitäisi pystyä saavuttamaan asetetut tavoitteet.

Vuodesta 2016 alkaen on palautettu julkilausuman mukaisesti 2 140 siirtolaista Kreikan saarilta Turkkiin, mutta vuonna 2020 palautettiin vain 139 siirtolaista. Turkin viranomaiset keskeyttivät julkilausuman mukaiset palautusoperaatiot toistaiseksi 16. maaliskuuta 2020 covid-19-pandemian vuoksi. Vaikka uudelleensijoittamisia Turkista jatkettiin heinäkuussa 2020, Kreikasta tehtävät palautukset on toistaiseksi keskeytetty. Vastauksena Kreikan viranomaisten ja Euroopan komission toistuviin pyyntöihin palautusoperaatioiden jatkamisesta Turkki on korostanut, että operaatioiden uudelleen aloittamisen edellytykset eivät ole täyttyneet.

Julkilausuman täytäntöönpano oli vuonna 2020 edelleen keskeisessä asemassa pyrittäessä varmistamaan, että EU ja Turkki vastaavat muuttoliikkeen aiheuttamiin haasteisiin tehokkaasti ja yhteisvoimin. Kreikan ja Turkin rajalla helmikuussa 2020 koettujen tapahtumien jälkeen Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel ja Euroopan komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen tapasivat Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoganin 9. maaliskuuta. He sopivat tarkastelevansa uudelleen EU:n ja Turkin vuoden 2016 julkilausuman täytäntöönpanoa, jossa koordinointiväline on keskeisellä sijalla. Keskusteluja jatkettiin kesään asti EU:n korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan Josep Borrellin ja Turkin ulkoministerin Mevlüt Çavuşoğlun johdolla.

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevassa lohkossa on toteutettu yhteensä 65 hanketta 21 kumppanin avulla. Hankkeet on rahoitettu koordinointivälineen ensimmäisestä ja toisesta erästä. Näiden hankkeiden tarkoituksena on kattaa Turkissa kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevien pakolaisten perustarpeet, suojelu, koulutus ja terveydenhuolto. Ensimmäisessä erässä humanitaariseen apuun osoitettiin noin 1,4 miljardia euroa, joista tehtiin sopimukset. Määrästä maksettiin 1,3 miljardia euroa. Toisessa erässä sopimukset on tehty 1,04 miljardista eurosta, ja tästä määrästä oli maksettu 964 miljoonaa euroa 31. tammikuuta 2021 mennessä.

On tärkeää huomata, että koordinointivälineen puitteissa annettu apu on hankeperusteista. Maksut riippuvat koordinointivälineen toimien toteuttamisessa saavutetusta edistyksestä.

Koordinointiväline pannaan täytäntöön humanitaarisena ja kehitysapuna. Humanitaariseen apuun oli ensimmäisessä erässä osoitettu noin 1,4 miljardia euroa ja kehitysapuun 1,6 miljardia euroa. Koska Syyrian kriisi on pitkittynyt, toisen erän toimissa keskitytään entistä enemmän sosioekonomisiin tukitoimiin ja toimeentulomahdollisuuksien luomiseen. Toisessa erässä humanitaariseen apuun on osoitettu 1,04 miljardia euroa ja kehitysapuun 1,9 miljardia euroa.

Komissio on jatkanut myös koordinointivälineeseen kuulumattoman humanitaarisen avun myöntämistä. Tähän mennessä yhteensä 585 miljoonaa euroa on osoitettu humanitaaristen toimien tukemiseen Turkissa koordinointivälineen ulkopuolella. Tähän sisältyy alustava 50 miljoonan euron humanitaarinen apu, jonka komissio myönsi huhtikuussa 2020 humanitaarisen avun vuotuisista määrärahoista avun jatkamiseksi suojelun, terveydenhuollon ja koulutuksen aloilla hätätilanteissa, ja marraskuussa 2020 edellä mainittujen hankkeiden jatkamiseen osoitettu 50 miljoonan euron lisärahoitus. Lisäksi budjettivallan käyttäjä hyväksyi heinäkuussa 2020 uuden 485 miljoonan euron lisätalousarvion, jonka avulla jatkettiin kahta koordinointivälineen lippulaivahanketta eli ESSN-verkkoa ja CCTE-ohjelmaa.

Ensimmäisen erän kokonaismäärä oli kolme miljardia euroa, joista miljardi euroa otettiin käyttöön EU:n talousarviosta ja kaksi miljardia euroa kahdenvälisinä maksuina jäsenvaltioilta. Myös toisen erän kokonaismäärä on kolme miljardia euroa, joista kaksi miljardia euroa on peräisin EU:n talousarviosta ja miljardi euroa jäsenvaltioilta.

Täytäntöönpanosta vastaaville kumppaneille maksettiin koordinointivälineen molemmissa erissä rahoitusta 1,75 miljardia euroa kehitysapuun osoitetuista yhteensä 3,5 miljardista eurosta. Toisessa erässä osoitetuista 1,9 miljardista eurosta tehtiin sopimukset joulukuussa 2020, ja helmikuun loppuun mennessä summasta oli maksettu 418 miljoonaa euroa. Koordinointivälineen kehitysapua koskevassa lohkossa on 16 uutta sopimusta.

Koordinointivälineen toimet painopistealoittain

Seuraavaksi esitetään koordinointivälineen molemmista eristä rahoitetun tuen suunnittelussa ja täytäntöönpanossa saavutettu edistys painopistealoittain:

Koulutus

Koordinointivälineestä on osoitettu yli 1,5 miljardia euroa koulutuksen painopistealaan, mukaan lukien 545 miljoonaa euroa koulutusinfrastruktuuriin.

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevassa lohkossa koulutukseen osoitettiin yli 181 miljoonaa euroa. CCTE-ohjelman menestyksekästä täytäntöönpanoa jatketaan. Sillä tuetaan pakolaislasten koulunkäyntiä suorittamalla kuukausittain maksuja pakolaisperheille sillä ehdolla, että oppilaat osallistuvat säännöllisesti opetukseen. Koordinointivälineen tuki ohjelmalle päättyi lokakuussa 2020. CCTE-ohjelmaa voidaan kuitenkin jatkaa vuoden 2022 alkuun saakka, koska EU:n budjettivallan käyttäjä hyväksyi heinäkuussa 2020 lisätalousarvion, josta saatiin 85 miljoonan euron lisärahoitus. Joulukuusta 2020 tilanne oli se, että lähes 670 000 lasta oli hyötynyt ohjelmasta vähintään kerran, ja 90 prosenttia kaikista koulutukseen osallistuneista pakolaislapsista hyötyy siitä. Humanitaarisella rahoituksella on koordinointivälineen ensimmäisessä ja toisessa erässä tuettu myös epävirallista koulutusta (nopeutetun oppimisen ohjelmia) ja koulutuksen ulkopuolella olevien osallistumista.

Koordinointivälineeseen kuuluvan kehitysavun osalta vuoden 2019 toisen neljänneksen loppupuolella alettiin panna täytäntöön opetusministeriölle myönnettyä 400 miljoonan euron suoraa jatkoavustusta (PIKTES), jolla tuettiin ministeriön pyrkimyksiä lisätä syyrialaislasten koulutukseen osallistumista ja mahdollisuuksia saada korkealaatuista koulutusta. Kesäkuun 2020 loppuun mennessä 686 581 syyrialaislasta osallistui kouluvuoden 2019–2020 opetukseen PIKTES-hankkeessa. Varhaiskasvatuksen käynnistämisessä on edistytty merkittävästi, ja tukea on myönnetty yhteensä 115 133 lapselle, joista suunnilleen puolet on syyrialaisia pakolaislapsia ja puolet vastaanottavien yhteisöjen lapsia. Niiden syyrialaislasten ja -nuorten määrä, jotka suorittivat tukiopetuksen tai valmistavan opetuksen loppuun, kasvoi 80 243 lapsesta 90 233 lapseen. Koulutusjärjestelmän opetusvalmiuksien tukemiseksi yhteensä 3 954:ää opetushenkilöstön jäsentä on tuettu maksamalla palkkaa tai muilla taloudellisilla kannustimilla ja 177 019 henkilöstön jäsentä on koulutettu vastaamaan pakolaislasten erityistarpeisiin. Vuoden 2020 toisella neljänneksellä opettajankoulutuksessa on keskitytty etäopetukseen, psykososiaalisen tuen tarjoamiseen syyrialaislapsille ja viestinnän tehostamiseen lasten ja perheiden kanssa pandemia-aikana. Kesäkuussa 2020 PIKTES-opettajat (3 886 henkilöä) saivat verkkopohjaista täydennyskoulutusta, jossa keskityttiin lasten hyvinvointia pandemian aikana tukevaan etäopetukseen ja EBA-kurssien järjestämiseen paikan päällä.

Unicefin yhdessä opetusministeriön kanssa toteuttama ja humanitaarisella avun määrärahoilla rahoitettu nopeutetun oppimisen ohjelma on edistynyt hyvin: tammikuuhun 2020 mennessä siihen oli osallistunut 19 881 oppijaa. Myös stipendien tarjoaminen korkeakoulutuksen tukemiseksi on edistynyt. Kesäkuuhun 2020 mennessä pakolaisille oli myönnetty korkeakouluopiskelua varten jopa 1 332 stipendiä, joista 19 myönnettiin vammaisille pakolaislapsille. Koordinointivälineestä on edelleen tuettu koulutusinfrastruktuurien kehittämistä ja vähennetty koulujen ylikuormittumista. Yli 3 900 oppilaitosta (varhaiskasvatuskeskukset mukaan lukien) oli nykyaikaistettu kesäkuuhun 2020 mennessä. Suurin osa nykyaikaistamisesta oli käytännössä 2 120 esikoulun kunnostamista ja/tai varustamista. Uusien koulujen määrä kasvoi 40 koulusta 102 kouluun joulukuun 2020 loppuun mennessä. Rakenteilla on yhä 260 koulua. Lisäksi puhdasta energiaa koskevassa 40 miljoonan euron hankkeessa, josta tehtiin sopimukset ensimmäisessä erässä, tuotetaan energiaa rakentamalla kaksi aurinkopuistoa ja asentamalla aurinkopaneeleja 120 kouluun. Paneelit on tähän mennessä asennettu kolmeen kouluun. Covid-19-pandemiaan liittyvien toimenpiteiden kielteiset vaikutukset rakennusalaan edellyttivät täytäntöönpanoajan jatkamista vuoden 2023 puoliväliin.

Suojelu

Suojeluun on osoitettu koordinointivälineen puitteissa yhteensä noin 211 miljoonaa euroa pääasiassa humanitaarisen avun lohkon hankkeissa.

Koordinointivälineen humanitaarista apua koskevasta lohkosta on tuettu pakolaisten rekisteröintiä ja henkilöllisyyden varmentamista, jonka tarkoituksena on laillistaa heidän asemansa Turkissa ja edistää heidän pääsyään palvelujen piiriin. Niiden erillisten suojelutoimien lisäksi, joilla pyritään korjaamaan puutteita ja vastaamaan vaarassa olevien henkilöiden erityisiin tarpeisiin, suojelu on valtavirtaistettu humanitaarisen avun strategian muissa pilareissa (perustarpeet, terveys ja koulutus). Yleisenä tavoitteena on ottaa paremmin huomioon pakolaisten haavoittuvuus, laillistaa heidän asemansa ja yhdistää heidät julkisten palvelujen sekä YK:n ja kansalaisjärjestöjen tarjoamien palvelujen laajempaan verkostoon. Lisäksi EU:n Syyria-hätärahastosta rahoitettuihin hankkeisiin sisältyi pakolaisten vastaanoton tukeminen yhteisökeskuksissa sekä haavoittuvassa asemassa olevien pakolaisten ohjaaminen asianmukaisten palvelujen piiriin.

Heinäkuussa 2019 toteutetun erityistoimenpiteen puitteissa perhe-, työ- ja sosiaalipalveluministeriölle myönnettiin vuoden 2020 lopussa 20 miljoonan euron suora avustus. Hankkeen tavoitteena on parantaa ennaltaehkäisyyn ja suojeluun tähtäävien sosiaalipalvelujen tarjoamista kaikkein haavoittuvimmassa asemassa oleville pakolaisille ja heitä vastaanottavien yhteisöjen jäsenille. Se perustuu koordinointivälineestä tähän mennessä annettuun humanitaariseen tukeen, ja siinä sovitetaan yhteen humanitaarinen ja kehitysyhteistyö, kuten koordinointivälineen toisen erän strategisissa suuntaviivoissa esitetään.

Suora avustus on alkuvaiheessa. Teknisen avun ryhmän valinta, hanketoimiston perustaminen ja hankkeen dokumentaatiopaketin hienosäätö ovat käynnissä. EU:n edustusto ja EU:n pelastuspalveluasioiden ja humanitaarisen avun operaatioiden (ECHO) pääosaston kenttätoimistojen henkilöstö aloittivat säännölliset kokoukset sujuvoittaakseen siirtymää koordinointivälineen ensimmäisestä erästä toiseen.

Terveydenhuolto

Koordinointivälineestä on osoitettu 800 miljoonaa euroa terveydenhuollon painopistealaan.

Koordinointivälineen tuen pääpilari on SIHHAT 1 -hanke, 300 miljoonan euron suora avustus Turkin terveysministeriölle. Avustuksella tuetaan ministeriötä sen pyrkimyksissä tarjota 3,6 miljoonalle pakolaiselle maksuton ja tasa-arvoinen pääsy terveydenhuollon piiriin. Maahanmuuttajille tarkoitettuja terveyskeskuksia on toiminnassa 177, ja hankkeeseen on tällä hetkellä palkattuna 3 420 syyrialaistaustaista terveydenhuollon ammattilaista. Hankkeen täytäntöönpanotahti on edelleen hyvä, ja siinä on saatu aikaan konkreettisia tuloksia. Covid-19-pandemiaan liittyviin tarpeisiin vastaava 4,7 miljoonan euron vararahasto vapautettiin huhtikuussa 2020. Eräiden tärkeiden toimien loppuun saattaminen edellytti kahden kuukauden jatkoaikaa 31. tammikuuta 2021 saakka ilman lisäkustannuksia. Samaan aikaan EU:n Syyria-erityisrahaston tuella jatkettiin aiemmin humanitaarista apua koskevasta lohkosta rahoitettua Maailman terveysjärjestön (WHO) hanketta, jolla tuetaan maahanmuuttajille tarkoitettuja terveyskeskuksia, syyrialaisen terveydenhuoltohenkilöstön kouluttamista sekä syyrialaisten lääkärien ja sairaanhoitajien ammattipätevyyden tunnustamista, jotta he voivat työskennellä maahanmuuttajille tarkoitetuissa terveyskeskuksissa.

Joulukuussa 2020 allekirjoitettiin terveysministeriön kanssa SIHHAT 2 -jatkohanke ”Maahanmuuttajille tarkoitettujen terveyspalvelujen tukeminen Turkissa” (210 miljoonaa euroa). Näin varmistetaan yhteensovittaminen SIHHAT 1:n päättymisen kanssa ja pakolaisten terveydenhuoltopalvelujen jatkuminen vuoden 2023 loppuun saakka. Joulukuussa 2020 allekirjoitettiin myös 90 miljoonan euron sopimus Euroopan neuvoston kehityspankin (CEB) kanssa täydentävien pienimuotoisten terveydenhuoltoinfrastruktuurien ja -varusteiden hankinnasta. Kahden Kilisin ja Hatayn maakunnissa koordinointivälineen ensimmäisestä erästä rahoitetun sairaalan (yhteensä 90 miljoonaa euroa, AFD:n (Agence Française de Développement) ja CEB:n kanssa) rakennussopimusten kestoa jatketaan covid-19-pandemian vuoksi menetetyn täytäntöönpanoajan huomioon ottamiseksi.

Humanitaariset kumppanit tarjoavat edelleen rajatun määrän pysyviä ja liikkuvia palveluja, joilla vastataan kiireellisiin ja tyydyttämättömiin terveydenhuollon tarpeisiin erityisesti fysioterapian ja fyysisen kuntoutuksen alalla. Tietyt erikoistuneet terveyspalvelut, kuten mielenterveyspalvelut ja psykososiaalinen tuki, sisällytettiin SIHHAT 1 -hankkeeseen joulukuussa 2020, kun taas suurin osa seksuaali- ja lisääntymisterveyttä sekä seksuaalista ja sukupuolittunutta väkivaltaa koskevista toimista oli sisällytetty SIHHAT 1 ‑hankkeeseen jo lokakuussa 2019 koordinointivälineen siirtymästrategian mukaisesti.

Huolta aiheuttaa edelleen pakolaisten pääsy terveydenhuoltopalvelujen piiriin heidän alkuperäisen rekisteröintimaakuntansa ulkopuolella tai heidän ollessaan liikkeellä. Tällöin hoito rajoittuu rokotteisiin ja akuuttihoidon palveluihin. Tämä vaikuttaa kielteisesti liikkeellä oleviin pakolaisiin, kausityöntekijöihin ja niihin pakolaisiin, jotka on sijoitettu muihin maakuntiin. Komissio seuraa politiikan muutoksia tiiviisti ja pyrkii tavoittamaan kohderyhmään kuuluvat pakolaiset SIHHAT-hankkeiden liikkuvan terveydenhuollon toiminnalla.

Kunnallinen infrastruktuuri