ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 87. kokouksessaan 27. marraskuuta 2000 antama Lausunto asiaan COMP/M.1940 - Framatome/Siemens/Cogema - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 308 , 01/11/2001 s. 0009 - 0009



Keskittymiä käsittelevän neuvoa-antavan komitean 87. kokouksessaan 27. marraskuuta 2000 antama Lausunto asiaan COMP/M.1940 - Framatome/Siemens/Cogema - liittyvästä alustavasta päätösluonnoksesta (2001/C 308/04) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ilmoitettu toimenpide muodostaa sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun keskittymän, sillä on asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu yhteisönlaajuinen ulottuvuus ja se muodostaa ETA-sopimuksen mukaisen yhteistyötapauksen. 2. Neuvoa-antava komitea on samaa mieltä komission antamasta merkityksellisten tuotemarkkinoiden määritelmästä, jonka mukaan erotellaan: a) painevesireaktoreissa (PWR) käytettävät polttoaineniput; b) MOX-polttoaineniput; c) turvallisuuteen liittyvät automaatiojärjestelmät; ja d) käytetyn polttoaineen säiliöt. 3. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä merkityksellisten maantieteellisten markkinoiden määritelmästä seuraaville tuotteille: a) painevesireaktoreissa käytettävät polttoaineniput; b) MOX-polttoaineniput; c) turvallisuuteen liittyvät automaatiojärjestelmät; ja d) käytetyn polttoaineen säiliöt. 4. Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämään kantaan, jonka mukaan keskittymä johtaa yhden yrityksen määäräävään asmaan a) painevesireaktoreissa käytettävien polttoainenippujen ja b) MOX-polttoainenippujen toimitusmarkkinoilla tarkastelluilla maantieteellisillä markkinoilla. Tämän seurauksena kilpailu estyy merkittävästi yhteismarkkinoilla ja ETA-sopimuksen toiminta vaarantuu. 5. Neuvoa-antava komitea yhtyy komission päätösluonnoksessaan esittämään kantaan, jonka mukaan keskittymä ei johda yhden yrityksen määräävään asemaan c) turvallisuuteen liittyvien automaatiojärjestelmien ja d) käytetyn polttoaineen säiliöiden toimitusmarkkinoilla tarkastelluilla maantieteellisillä markkinoilla. 6. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että osapuolten ehdottamat sitoumukset poistaisivat ilmoitetun toimenpiteen aiheuttamat kilpailuongelmat komission määrittelemillä markkinoilla. 7. Neuvoa-antava komitea on komission kanssa samaa mieltä siitä, että ehdotettu keskittymä voidaan julistaa yhteismarkkinoille ja ETA-sopimuksen toimintaan soveltuvaksi sillä edellytyksellä, että annettuja sitoumuksia noudatetaan täydellisesti. 8. Neuvoa-antava komitea pyytää komissiota ottamaan huomioon muut keskusteluissa esille tuodut seikat. 9. Neuvoa-antava komitea suosittelee tämän lausunnon julkaisemista Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Saksan liittotasavallan hallituksen ilmoitus Euroopan komissiolle 16 päivänä marraskuuta 2000 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)



Virallinen lehti nro C 087 , 17/03/2001 s. 0015 - 0015



Saksan liittotasavallan hallituksen ilmoitus Euroopan komissiolle 16 päivänä marraskuuta 2000 (2001/C 87/07) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) Saksan liittotasavallan hallitus ilmoittaa Euroopan komissiolle lähtö- ja saapumisaikojen jakamista yhteisön lentoasemilla koskevista yhteisistä säännöistä 18 päivänä tammikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 95/93 9 artiklan 3 kohdan mukaisesti seuraavaa: Saksan liittotasavallan hallitus on antanut komissiolle ilmoituksen (EYVL C 114, 20.4.2000, s. 5) julkisen palvelun velvoitteen asettamisesta yhteisön lentoliikenteen harjoittajien pääsystä yhteisön sisäisen lentoliikenteen reiteille 23 päivänä heinäkuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2408/92 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti Erfurtin ja Münchenin väliselle säännölliselle lentoliikenteelle. Tämän ilmoituksen mukaisesti Saksan liittotasavallan hallitus on päättänyt varata Münchenin täysin yhteensovitetulla lentoasemalla lähtö- ja saapumisajat Erfurtiin suuntautuvalle säännölliselle lentoliikenteelle, jota koskeva julkisen palvelun velvoite on asetettu yhteisön oikeuden perusteella. A. Varaus koskee seuraavia lähtö- ja saapumisaikoja: 1) Saapuminen Müncheniin/lähtö Münchenistä: 07.50/08.20 viikonpäivinä 1-5; 2) Saapuminen Müncheniin/lähtö Münchenistä: 13.20/15.30 viikonpäivinä 1-4; 3) Saapuminen Müncheniin/lähtö Münchenistä: 13.50/14.20 ainoastaan viikonpäivänä 5; 4) Saapuminen Müncheniin/lähtö Münchenistä: 18.45/19.05 viikonpäivinä 1-4; B. Varaus koskee seuraavaa lentoliikennekautta: Varaus alkaa talviaikataulukauden 2000/2001 alusta ja päättyy kesäaikataulukauden 2003 lopussa.
1.

ottaa huomioon, että Next Generation EU -välineen täytäntöönpano on Euroopan komission vuoden 2022 työohjelman ensisijainen painopiste, ja kehottaa tämän valossa komissiota varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien täytäntöönpanoon, sillä vain näin voidaan saavuttaa elpymis- ja palautumistukivälineen tavoitteet, parantaa koordinointia koheesiopoliittisten ohjelmien ja alueiden laatimien älykkään erikoistumisen strategioiden kanssa ja välttää riski rahoituksen käyttöasteen jäämisestä alhaiseksi. Komitea korostaa myös tarvetta ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan EU-ohjausjaksoprosessiin, sillä useimmilla maakohtaisilla suosituksilla on paikallinen ja alueellinen ulottuvuus.
20.

kehottaa komissiota toteuttamaan arvioinnin siitä, miten julkisia hankintoja koskevia EU-sääntöjä on siirretty kansalliseen lainsäädäntöön ja miten ne on pantu täytäntöön. Tässä tulisi tarkastella sekä sitä, miten ne on pantu täytäntöön paikallis- ja aluetasolla – valtiotasoa alemmalla tasolla olevien viranomaisten painoarvo julkisten hankintojen alalla huomioon ottaen – että sitä, missä määrin uudet standardit ovat yksinkertaistaneet tai monimutkaistaneet alan sääntelyä. Komitea toteaa, että sähköisissä julkisissa hankinnoissa on edistyttävä nykyistä enemmän ja että jäsenvaltioiden tulisi pyrkiä menettelyjen nopeaan digitalisointiin ja sähköisten menettelyjen käyttöönottoon kaikissa tärkeissä vaiheissa.
22.

on samaa mieltä siitä, että EU:n tasolla tarjolla olevia välineitä, erityisesti koheesiopolitiikan rakenne- ja investointirahastoja, on hyödynnettävä tehokkaasti, mutta katsoo, että tuloskehyksen toimintaa on parannettava ja että on pyrittävä välttämään liiallista jäykkyyttä, josta se kärsii.
6.

on tyytyväinen ESIR-rahaston ensimmäisen vuoden tuloksiin mobilisoitujen investointien määrän kannalta, mutta on huolissaan ESIRin epävarmoista tuloksista täydentävyyden suhteen, rahoitettujen hankkeiden epätasaisesta maantieteellisestä jakautumisesta ja rahastoon liittyvän yksityiskohtaisen ja avoimen tiedon puutteesta. Komitea panee merkille, että myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin on huolissaan näistä asioista (4) ja ne mainitaan komission julkaisemassa riippumattomassa arvioinnissa (5). Komitea korostaa, että vähintään 10 miljoonan euron arvoisten hankkeiden tulisi voida saada ESIRin tukea, jotta paikallis- ja alueviranomaistahot voisivat hyödyntää ESIR-rahastoa enemmän, myös investointijärjestelyjen avulla, ja pitää valitettavana, että niistä monet eivät vieläkään tunne rahastoa tarpeeksi. Komitea on vakuuttunut siitä, että hallinnollisiin valmiuksiin liittyvien ongelmien ratkaiseminen olisi nostettava ensisijaiseksi tavoitteeksi EU-ohjausjakson yhteydessä, sillä ne usein estävät paikallis- ja alueviranomaisia hyödyntämästä ESIR-rahastoa.
57.

korostaa, että maatalouden sukupolvenvaihdos on edelleen kiireellinen kysymys, jonka ratkaisemiseksi on tuettava nuorten ja naisten osallistumista maatalouteen ja maatilojen omistukseen. Komitea yhtyykin komission näkemykseen siitä, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota nuorten tarpeisiin, jotta he jäisivät maaseutualueille, ja katsoo välttämättömäksi tehostaa julkista politiikkaa, jolla edistetään maatilojen uudenaikaistamista ja kannustetaan näin nuoria maataloustuottajia tilanpitoon, jotta voidaan ratkaista sukupolvenvaihdoksiin liittyvä ongelma. Nuorille olisikin tarjottava yhteiskuntaan ja työelämään integroitumista edistäviä ohjelmia sekä paikallisesti järjestettyjä koulutus- ja pätevöitymisvaihtoehtoja sekä uudelleenkoulutusta ja kulttuuritoimintaa. Lisäksi komitea on samaa mieltä siitä, että on tärkeää kiinnittää erityistä huomiota naisiin laajentamalla työpaikka- ja koulutustarjontaa ja edistämällä työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseen tähtääviä toimenpiteitä.
12.

korostaa Arktisen neuvoston pysyvää arvoa ja toistaa tukensa tälle instituutiolle ja sen työlle, koska se on vastuussa arktisen alueen ihmisille, alkuperäiskansat mukaan luettuna. Arktisen neuvoston työskentely on jo pitkään pohjautunut kansainväliseen oikeuteen perustuviin suvereniteetin ja alueellisen koskemattomuuden perusperiaatteisiin. Koska Venäjä on rikkonut näitä periaatteita, Arktisen neuvoston työskentely on tilapäisesti keskeytetty. On pohdittava, miten neuvosto voi jatkaa tärkeää työtään nykyisissä olosuhteissa. Komitea toistaa nyt jo 21 vuoden ajan esittämänsä kehotuksen myöntää Euroopan unionille ”tarkkailijan” asema Arktisessa neuvostossa.
39.

on tietoinen siitä, että Euroopan tulevaisuuskonferenssi on ainutlaatuinen tilaisuus saada kansalaiset mukaan toimintaan. Tämän innovatiivisen ja yleiseurooppalaisen osallistumisen kautta on mahdollista päättää yhdessä demokraattisen Euroopan tulevaisuudesta, muodosta ja painopisteistä. AK on sitoutunut ottamaan paikallis- ja alueviranomaiset täysimääräisesti mukaan konferenssiin, jotta voidaan tarkastella parhaita käytäntöjä ja tuoda kansalaisten ja paikallisviranomaisten ääni kuuluville.
8.

kannattaa ajatusta työmarkkinoiden kannalta merkityksellisten taitojen edistämisestä sekä ehdotettua digitaalisten taitojen, johtamistaitojen, yrittäjyyden ja riippumattomuuden sekä vihreään siirtymään liittyvien taitojen painottamista. Komitea korostaa kuitenkin, että kielitaitoa on edistettävä ensisijaisena painopisteenä, jotta parannetaan nuorten mahdollisuuksia integroitua työmarkkinoille, etenkin alueilla, missä kielitaito on erityisen tärkeää, kuten rajaseutualueilla ja alueilla, joiden taloudessa matkailulla on keskeinen asema. Komitea pitää valitettavana, että tätä ei ole sisällytetty uuteen ehdotukseen.
49.

on tyytyväinen Länsi-Balkanin talous- ja investointisuunnitelman hyväksymiseen; suunnitelma on keskeinen väline tuettaessa alueen taloudellista elpymistä ja kehittymistä lähitulevaisuudessa. Komitea muistuttaa, että on tärkeää osallistaa paikallis- ja alueviranomaiset oikea-aikaisesti ja asianmukaisesti tukitoimien ja hankkeiden suunnitteluun ja niiden täytäntöönpanon seurantaan. Tässä yhteydessä on varmistettava korkeatasoinen avoimuus ja tiedonsaanti sekä noudatettava tietojen julkistamista koskevia tiukkoja vaatimuksia.
22.

korostaa, että on rajoitettava kaupunkien lähialueilla voimakkaana etenevää esikaupungistumista, joka yltää kymmenien kilometrien päähän kaupunkien keskustoista. Ongelma on sitä suurempi, mitä mittavammasta keskuksesta on kyse. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää palata asutusrakenteeseen, joka perustuu tihentämiseen ja sellaisten keskuspaikkojen verkostoon, joissa keskeiset toiminnot on sijoitettu suunnitelmallisesti määritettyihin, riittävän kokoisiin keskuksiin, jotka suorituskykyinen julkinen liikenne liittää yhteen. On myös tärkeää, että uusia asuinkohteita kehitettäessä otetaan huomioon julkisen liikenteen solmukohdat.
1.

pitää merkittävänä kymmenen vuotta sitten perustettua itäisen kumppanuuden ohjelmaa, joka on Euroopan unionin, sen jäsenvaltioiden ja kuuden itäisen Euroopan ja Etelä-Kaukasuksen alueen kumppanimaan – Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan, Ukrainan ja Valko-Venäjän – yhteinen hanke. Komitea toteaa, että ennen muita Puola ja Ruotsi ajoivat itäisen kumppanuuden luomista suunnitelmalliseksi toimintapolitiikaksi, jolla tuettaisiin alueellista yhteistyötä ja tiivistettäisiin EU:n suhdetta kumppaneihin itäisessä Euroopassa. Se katsoo, että itäisestä kumppanuudesta on vuosien mittaan tullut Euroopan unionille tärkeä vaikuttamisväline sen rajojen itäpuolella sijaitsevissa maissa. Komitea toteaa, että näiden kymmenen vuoden aikana on toteutettu monia hankkeita ja aloitteita, joilla on edistetty tarpeellisia uudistuksia itäisen kumppanuuden maissa ja autettu rakentamaan niiden kansalaisyhteiskuntaa.
46.

viittaa tähän liittyen tutkimukseensa The democratic dimension of EU negotiations on trade agreements: the role and responsibilities of citizens and Local and Regional Authorities, jossa tähdennetään, että pelkkä tietojen käytettävissä olo ei riitä takaamaan prosessin avoimuutta ja osallistavuutta ja että kansallisen ja paikallisen tason mekanismeihin, joilla on tarkoitus varmistaa tietojen saantimahdollisuudet, tulee kiinnittää enemmän huomiota. Paikallis- ja alueviranomaiset korostavat erityisesti, että virallisia mekanismeja yhteyden pitämiseksi kauppapolitiikasta vastaaviin kansallisen tason viranomaisiin ei useinkaan ole. Puute on vielä selvempi EU:n tasolla.
13.

korostaa, että paikallisyhteisöjen tuella on monia myönteisiä vaikutuksia ennen kaikkea uusiutuviin lähteisiin pohjautuvan aktiivienergian tuotannon, varastoinnin ja käytön lisäämiseen. AK toteaa, että esimerkiksi liikenteen, etenkin kaupunkien sisäisen ja kaupunkien välisen liikenteen alalla on erityisen tärkeää lisätä kestäväpohjaisten biopolttoaineiden käyttöä väliaikaisratkaisuna ja edistää keskipitkällä aikavälillä akku- ja vetykäyttöistä sähköistä liikennettä sekä toteuttaa toimia, joilla liikenteen hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää yhdennetyllä tavalla, mukaan lukien julkisen liikenteen tukeminen, autojen yhteiskäyttö ja muut innovatiiviset ratkaisut, koska odotuksena on, että keskipitkällä aikavälillä liikennemäärät kasvavat ja polttomoottorit ovat edelleen merkittävässä asemassa. Yksi esimerkki väliaikaisratkaisuksi soveltuvasta kestäväpohjaisesta biopolttoaineesta voisi olla bioetanoli, joka on paikallisesti tuotettavaa, käytettävää ja helposti varastoitavaa aktiivienergiaa, josta saadaan käyttökelpoisia sivutuotteita (kuten eläinrehua) ja joka vähentää tuontiriippuvuutta ja voi luoda merkittävän määrän työpaikkoja. On hyvin tärkeää, ettei valtiontukisääntöjen ja energiaverodirektiivin tarkistaminen tee mahdottomaksi kestäväpohjaisen bioenergian edistämistä.
3.

pitää tärkeänä, että uusi eurooppalainen strategia ”Kohti kestävää Eurooppaa vuoteen 2030 mennessä” määritellään Euroopan pitkän aikavälin tulevaisuuden perustaksi. Eurooppa on jo nyt edelläkävijä kestävässä kehityksessä, mutta sillä on vastassaan monimutkaisia maailmanlaajuisia haasteita, jotka Euroopan unionin täytyy ratkaista. AK on vakuuttunut siitä, että kestävän Euroopan unionin saavuttaminen, mukaan luettuna tavoite ilmastoneutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä, edellyttää perustavia muutoksia, jotka on toteutettava kaikkien hallintotasojen ja kaikkien yhteiskuntaryhmien yhteisiin toimiin tukeutuen.
23.

katsoo, että olemassa olevien kansallisten ja alueellisten aloitteiden koordinointia on parannettava, jotta genomitiedot ja muut terveystiedot voidaan yhdistää tutkimuksen ja yksilöllisen lääketieteen aloilla. Komitea kannustaa jäsenvaltioita liittymään genomitietojen käyttöä koskevaan yhteistyöjulistukseen Towards access to at least 1 million sequenced genomes in the European Union by 2022 (Tavoitteena pääsy yhteen miljoonaan sekvensoituun genomiin EU:ssa vuoteen 2022 mennessä).
1.

pitää oleellisena, että komissio on käynnistänyt voimassa olevan hormonaalisia haitta-aineita koskevan Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen perusteellisen tarkistamisen, sekä kannattaa käsitystä, että on tarpeen päivittää hormonaalisia haitta-aineita koskevaa EU:n lähestymistapaa niin, että se on ajanmukainen ja että siinä suhtaudutaan jatkossakin näihin aineisiin johdonmukaisesti eri aloilla uuden tiedon, saavutettujen tulosten ja saatujen kokemusten perusteella.
kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa;

2. Jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön pienyritysten verovapautuksen, on myönnettävä verovapautus myös sellaisten yritysten niiden omalla alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, jotka ovat sijoittautuneet toiseen jäsenvaltioon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

kyseisen pienyrityksen vuosittainen liikevaihto unionissa on enintään 100 000 euroa;

2. Jäsenvaltioiden, jotka ovat ottaneet käyttöön pienyritysten verovapautuksen, on myönnettävä verovapautus myös sellaisten yritysten niiden omalla alueella suorittamille tavaroiden luovutuksille ja palvelujen suorituksille, jotka ovat sijoittautuneet toiseen jäsenvaltioon, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:

3. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että verovapautusta hyödyntävät pienet yritykset täyttävät 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

3. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että verovapautusta hyödyntävät pienet yritykset täyttävät 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

4. Ennen kuin pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa, sen on ilmoitettava siitä jäsenvaltiolle, johon se on sijoittautunut .

Jos pienyritys hyödyntää verovapautusta muissa jäsenvaltioissa kuin siinä, johon se on sijoittautunut, sijoittautumisjäsenvaltion on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pienyritys ilmoittaa paikkansapitävästi vuosittaisen liikevaihtonsa unionissa ja vuosittaisen liikevaihtonsa jäsenvaltiossa, ja sijoittautumisjäsenvaltion on ilmoitettava asiasta niiden muiden asianomaisten jäsenvaltioiden veroviranomaisille, joissa pienyritys suorittaa palvelujen suorituksia tai tavaroiden luovutuksia.”;
12.

viittaa tältä osin aiheesta teettämäänsä tutkimukseen The democratic dimension of EU negotiations on trade agreements: the role and responsibilities of citizens and local and regional authorities, jossa korostetaan, että pelkkä tietojen käytettävissä olo ei riitä takaamaan prosessin avoimuutta ja osallistavuutta ja että kansallisen ja paikallisen tason mekanismeihin, joilla on tarkoitus varmistaa tietojen saatavuus, tulee kiinnittää erityistä huomiota. Paikallis- ja alueviranomaiset korostavat erityisesti, että viralliset mekanismit yhteyden pitämiseksi kauppapolitiikasta vastaaviin kansallisen tason viranomaisiin puuttuvat usein. Puute on vielä selvempi EU:n tasolla.
24.

on tyytyväinen teknisen sihteeristön tukeen kumppanuuksille ja kehottaa samalla painottamaan enemmän asiantuntemusta ja tulossuuntautuneita lähestymistapoja, jotta tekninen tuki ei olisi luonteeltaan pelkästään hallinnollista. Tässä yhteydessä on myös parannettava avoimuutta ja vahvistettava sitoutumista kumppanuuksiin, jos niiden on tarkoitus hyötyä asianmukaisesti teknisestä tuesta mm. asiantuntijoita kuulemalla.
3.

toteaa, että eräissä Etelä-Euroopan maissa, erityisesti Välimeren alueella, on sattunut lähihistoriassa erittäin tuhoisia maanjäristyksiä, joista on koitunut vakavia sosiaalisia ja taloudellisia seurauksia. Tuhot ovat olleet erityisen suuria Italiassa, missä on tapahtunut viidenkymmenen viime vuoden aikana useita maanjäristyksiä. Uhrimäärä on noussut kaikkiaan yli 5 000:een, ja taloudellista vahinkoa on aiheutunut arvioiden mukaan noin 150 miljardin euron arvosta.
23.

on sitä mieltä, että suurpetoja on ihmisten asuinalueiden ulkopuolella suojeltava niiden suojelutason mukaisesti riippumatta siitä, elävätkö ne Natura 2000 -verkostoon kuuluvilla suojelualueilla vai niiden ulkopuolella. Komitea katsoo kuitenkin, että jos suurpeto tulee ihmisten asuinalueelle pikemminkin säännöllisesti kuin satunnaisesti, kyse on käyttäytymismallista, joka on riski ihmisille (erityisesti lapsille, vanhuksille ja liikuntarajoitteisille) ja jota ei voida pitää luonnollisena kyseiselle ristiriitaisia näkemyksiä herättävän lajin edustajalle. Näissä tapauksissa on pyrittävä kaikin keinoin vähentämään riskiä ja, jos se on välttämätöntä, poistettava nk. konfliktiyksilö asianmukaisella ja valvottavissa olevalla tavalla tai toteutettava muita tarpeellisia toimia. Nämä toimet on toteutettava asiaankuuluvan hoitosuunnitelman mukaisesti, jos sellainen on olemassa. Tarkoituksena on varmistaa, että hoitosuunnitelmat on tehty kaikkialla sekä suojelua että ristiriitojen ratkaisemista varten. Nk. konfliktiyksilöön kohdistuvien toimenpiteiden on joka tapauksessa oltava poikkeuksellisia, eivätkä ne saa vaarantaa populaation tulevaisuutta tai elinkelpoisuutta.
12.

Selvityksessä The potential of closing missing links of small scale infrastructure in Europe’s border regions for growth and employment (2) on esitetty joukko tapaustutkimuksia, jotka tukevat tätä näkemystä.
15.

katsoo, että ennaltaehkäiseville ja terveyttä edistäville toimille on pantava entistä suurempi paino ja että terveydenhuollon on perustuttava entistä enemmän osaamiseen ja näyttöön. Yhteistyötä terveydenhuolto- ja hoiva-alan välillä on parannettava, jotta erityisesti iäkkäiden ja vammaisten elämää voidaan parantaa. Terveys- ja sosiaalialan palvelujen yhdentäminen siten, että painopisteenä on yksilöllinen arviointi ja hoidon jatkuvuus, on osoittautumassa hyödylliseksi tässä. Koska elintavat muovautuvat jo varhaisessa iässä, perheellä ja koululla on merkittävä ennalta ehkäisevä rooli.
3.

huomauttaa, että EU:n väestö on kasvanut vuodesta 2000 alkaen hyvin vaatimattomasti edeltäviin 50 vuoteen verrattuna: noin 0,5 prosenttia vuodessa. Vuonna 2014 väestön määrä kutistui 12 jäsenvaltioissa ja kasvoi 16 jäsenvaltiossa. Itä- ja Länsi-Euroopan välillä on merkittäviä eroja, ja niitä esiintyy pienemmissä määrin myös Pohjois- ja Etelä-Euroopan välillä. Jopa jäsenvaltioiden sisällä on usein alueellisia eroja. Havaittavissa on erityisesti yleinen malli, jossa väestönkasvu on suurimmassa osassa EU:n jäsenvaltioita voimakkaampaa kaupunkialueilla kuin maaseudulla. Syrjäiset maaseutualueet kärsivät väestönkehitykseen liittyvistä haasteista koko mantereella. Viimeaikainen talouskriisi on kärjistänyt näitä suuntauksia niin EU:n tasolla kuin jäsenvaltioissakin ja lisännyt väestökadon aiheuttamia haasteita myös aluetasolla.
8.

toteaa, että alkuperäalueella kriisitilanteissa tapahtuvaan majoitukseen liittyy tiettyjä ”vakiotekijöitä”: — Tämä on lähes aina se majoitusmuoto, joka on tarjolla suurimmille ihmisjoukoille. Mainittakoon vertailun vuoksi seuraavat esimerkit: Pakistanissa oleskeli vielä vuonna 2015 1,5 miljoonaa afgaania (4). Vuonna 1994 tapahtuneen kansanmurhan jälkeen 1,9 miljoonaa ruandalaista pakeni Kongon demokraattiseen tasavaltaan, Tansaniaan ja Burundiin (5). Vuodesta 1991 lähtien lähes 500 000 somalipakolaista on oleskellut Keniassa ja runsaat 240 000 Etiopiassa (6). Tämänhetkinen Syyrian-kriisi, jota koskevat luvut esitettiin edellä, ei ole siinä suhteessa mikään poikkeus; — Ainoastaan osa näistä tavattoman monista ihmisistä asui tai asuu edelleen vastaanottoleireillä. Suuri osa heistä on asettunut asumaan vastaanottaviin maihin, usein vaikeissa tai erittäin vaikeissa olosuhteissa. Esimerkiksi Turkissa arviolta 90 prosenttia syyrialaispakolaisista asuu leirien ulkopuolella ja heillä on vain rajalliset mahdollisuudet saada peruspalveluja; — Oleskelujakso naapurimaissa on monissa tapauksissa tuntuvasti pidempi kuin alun perin ajateltiin. Yleisimmin se on yli 10 vuoden mittainen ja kestää toisinaan vuosikymmenten ajan;