[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 3.3.2008

KOM(2008) 118 lopullinen

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2007

KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE

Hongkongin erityishallintoalue: vuosikertomus 2007

Tiivistelmä

Kun Hongkongin siirtymisestä takaisin Kiinan hallintoon on kulunut kymmenen vuotta, ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaate toimii edelleen tyydyttävästi ja tukee Hongkongin yhteiskuntamuotoa, oikeusvaltiota ja perusvapauksia. Hongkongin ja EU:n yhteistyö, johon kumpikin osapuoli suhtautuu käytännönläheisesti, kehittyy kaiken aikaa ja on syventynyt vuoden 2007 aikana. Hongkongin talous on 1990-luvun lopun taantuman jälkeen elpynyt. Tähän on vaikuttanut erityisesti Kiina, joka on elävöittänyt Hongkongin matkailuelinkeinoa ja antanut Hongkongille etuoikeutetun pääsyn markkinoilleen. Talous kukoistaa, mutta Hongkongin virallisissa elimissä valmistelut yleisten vaalien toteuttamiseksi etenevät yhä huolestuttavan hitaasti. Lisäksi Hongkongilla on edessään joukko pidemmän aikavälin haasteita, joista monet liittyvät ympäristökysymyksiin.

Johdanto

Vuonna 2007 oli kulunut kymmenen vuotta siitä, kun Hongkong luovutettiin takaisin Kiinalle. Luovutuksen yhteydessä alueesta tuli Kiinan kansantasavallan erityishallintoalue. Hongkongin yhdistyminen uudelleen emämaahan nojaa ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteeseen, joka on kirjattu Kiinan ja Ison-Britannian yhteiseen julistukseen vuodelta 1984 ja Kiinan kansantasavallan kansankongressin vuonna 1990 antamaan Hongkongin peruslakiin. Laki tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997, ja se takaa Hongkongin aiemman kapitalistisen järjestelmän ja yhteiskuntamuodon säilymisen muuttumattomina 50 vuoden ajan. EU:n on tukenut Kiinan ”yksi maa, kaksi järjestelmää” –toimintamallia tavoitteena säilyttää yritysten toimintaympäristö ja oikeusvaltioperiaate, ja yleisesti ottaen tässä on onnistuttu hyvin.

I. EU:n ja Hongkongin yhteistyö vuonna 2007

Kuten jo vuonna 1997, Hongkong on Aasian kaupungeista se, jossa asuu ja työskentelee eniten EU-kansalaisia – vuonna 2007 heitä oli yli 37 000 – ja jonka alueelle on sijoittautunut eniten eurooppalaisia yrityksiä. Tämä seikka motivoi EU:ta toimimaan Hongkongissa.

EU:n läsnäolo Hongkongissa onkin voimistumassa, ja se ulottuu monille eri aloille kuten yritys- ja rahoituspalveluihin, kauppaan, liikenteeseen ja rakentamiseen (95 %).

Hongkongin viranomaisten syyskuussa 2007 julkaiseman virallisen selvityksen mukaan Hongkongissa toimivien ulkomaisten yritysten määrä on kasvanut yli 50 prosenttia sen jälkeen, kun alue vuonna 1997 luovutettiin takaisin Kiinalle. Kesäkuussa 2007 Hongkongissa oli 1 246 alueellista päätoimipaikkaa, 2 644 aluetoimistoa ja 2 550 paikallistoimistoa, jotka edustivat Hongkongin ulkopuolella sijaitsevia emoyhtiöitään.

EU-maiden yrityksillä on Hongkongissa yhteensä 405 alueellista päätoimipaikkaa. Seuraavaksi eniten niitä on Yhdysvalloilla (298) ja Japanilla (232).

Hongkong on tärkeässä asemassa helpotettaessa Manner-Kiinan ja Euroopan välistä kauppaa. Hongkongin kautta kulkeva Kiinan ja EU:n kauppa on kasvanut räjähdysmäisesti. Hongkongin kauppatilastojen mukaan vuonna 2006 Hongkongin kautta kulkevan EU:n ja Kiinan välisen kaupan arvo oli 37 miljardia euroa, josta kiinalaista alkuperää olevien EU:hun jälleenvietyjen tavaroiden arvo oli 29,6 miljardia euroa ja EU-alkuperää olevien Kiinaan jälleenvietyjen tavaroiden arvo 7,5 miljardia euroa. Kiinan tilastojen mukaan 17 prosenttia Kiinan ja EU:n välisestä kauppavirrasta kulkee Hongkongin kautta.

Eurooppalaiset yritykset asioivat kuitenkin yhä enemmän suoraan Kiinan kanssa, ja tämän vuoksi Hongkongin kautta kulkevan kaupan merkitys on vähentynyt. Samalla, kun EU:n ja Kiinan välinen kauppa kokonaisuudessaan on kasvanut, Hongkongin kautta kulkevan kaupan osuus on pienentynyt. Vuonna 2002 se oli yli kolmasosa kokonaiskaupasta ja vuoden 2007 ensimmäisinä kuukausina enää alle 15 prosenttia. Luonnollisesti EU:n ja Manner-Kiinan välinen kauppa kasvaa edelleen kokonaisuudessaan nopeammin kuin jälleenvienti Hongkongin kautta.

Vuodesta 1997 EU:n ja Hongkongin suhteet ovat jatkuvasti kehittyneet, kun molemminpuoliset edut on ymmärretty samalla tavoin. Suhteet ovat ennen kaikkea käytännönläheiset ja niissä keskitytään kauppaan ja investointeihin. Yhteistyö ulottuu kuitenkin myös koulutusta, sosiaalialaa, kulttuuria ja sääntelyä koskeviin kysymyksiin.

Kiinan hallintoon siirtymisensä jälkeen Hongkong on joutunut kohtaamaan useita ennakoimattomia haasteita (mm. Aasian rahoituskriisi, lintuinfluenssaepidemia ja SARS-pandemia), jotka ovat vaikuttaneet kielteisesti sen talouteen. Hongkongin pelastajaksi on tullut Kiina, joka on höllentänyt Hongkongiin matkustaviin mannerkiinalaisiin sovellettavia rajoituksia ja tukenut näin Hongkongin matkailuelinkeinoa sekä antanut Hongkongille etuoikeutetun markkinoillepääsyn vuonna 2003 tehdyllä tiiviimpää taloudellista kumppanuutta koskevalla sopimuksella (CEPA-sopimus). CEPA-sopimusta on tämän jälkeen täydennetty uusilla sopimuksilla. Näin on saatu aikaan hyviä tuloksia ja Hongkongin talous kukoistaa Manner-Kiinan taloudellisen kyvykkyyden ansiosta. Myös Manner-Kiinan ja Hongkongin hallinnollinen yhteistyö on tiivistynyt ja kokemustenvaihdolle ja neuvotteluille on avautunut uusia mahdollisuuksia.

Nyt näyttää ilmeiseltä, että Hongkongin taloudellinen kehitys riippuu siitä, kuinka se syventää taloussuhteitaan Manner-Kiinaan. Palvelutaloutena Hongkongin kasvu riippuu tulevaisuudessa pitkälti siitä, pystyykö se hyödyntämään Kiinan valtavien markkinoiden tarjoamat mahdollisuudet. Rahoitusalalla tapahtuneet muutokset vahvistavat tämän kehityssuunnan. Kiinan pankkialan sääntelykomissio ilmoitti toukokuussa 2007, että hyväksyttyjä kansallisia institutionaalisia sijoittajia koskevan ohjelman ( Qualified Domestic Institutional Investors scheme , QDII), joka mahdollistaa mannerkiinalaisten institutionaalisten sijoittajien ulkomaiset arvopaperisijoitukset, puitteissa on mahdollista investoida myös hongkongilaisiin arvopapereihin. Elokuussa julkistettiin investointiohjelma (nk. through-train scheme ), joka antaisi mannerkiinalaisille yksityisille sijoittajille mahdollisuuden sijoittaa Hongkongin osakemarkkinoille. Tämä on herättänyt pelkoa rahoitusmarkkinoiden ”tsunamista”, joka lisäisi suuresti Hongkongin pörssin volatiliteettia. Ohjelman toteutusta on toistaiseksi lykätty.

Neuvoston hyväksyttyä 12. joulukuuta 2006 komission ehdotukset Hongkongin kanssa kaudella 2007–2013 tehtävän yhteistyön mahdollisuuksista komissio on syventänyt yhteistyötä kaupan ulkopuolisissa kysymyksissä, jotka liittyvät muun muassa tulliasioihin, rahoitukseen, kansojen väliseen vaihtoon ja tutkijavaihtoon, urheiluun, ympäristöön, terveyteen ja elintarviketurvallisuuteen.

Hongkongin ja EU:n jäsennetyn vuoropuhelun ensimmäinen kokous pidettiin 30. marraskuuta 2007 Hongkongissa. Hongkongin erityishallintoalueen toimeenpaneva johtaja ja EU:n komission puheenjohtaja olivat vuonna 2006 sopineet tämän vuosittain pidettävinä kokouksina toteutettavan jäsennetyn vuoropuhelun perustamisesta yhteistyön laajentamiseksi ja syventämiseksi molemmille osapuolille tärkeillä aloilla.

Vuoropuhelun ensimmäisessä kokouksessa tehtiin nykyisestä kauppa-, tulli- ja maahanmuuttoasioihin liittyvästä yhteistyöstä myönteiset päätelmät sekä todettiin asianomaisten tulli-, viisumivapaus- ja takaisinottosopimusten toimivan hyvin. Hongkong ponnistelee korjatakseen tietyt EU:ta huolestuttavat puutteet, jotka liittyvät lähinnä teollis- ja tekijänoikeuksien täytäntöönpanoon (väärennetyt tavarat ja Hongkongissa rekisteröityneiden laatumerkkejä luvatta käyttävien yritysten tavaramerkkiloukkaukset). Se aikoo toteuttaa kilpailulain luonnoksesta laajan kuulemismenettelyn ja pyrkii saattamaan luonnoksen lainsäädäntöneuvoston käsiteltäväksi syyskuun 2008 vaalien jälkeen.

Komissio on tarjoutunut rahoittamaan teollisuusmaiden kanssa tehtävän yhteistyön lujittamista koskevan EU:n toiminnan puitteissa Hongkongissa yritysten yhteistyöhankkeen. Sen tavoitteina olisi levittää EU-tietoa, edistää keskustelua, lisätä näkyvyyttä ja kehittää ulospäin suunnattuja tiedotustoimia. Komissio toivoo voivansa aloittaa hankkeen toteutuksen vuoden 2008 aikana.

II. Poliittinen kehitys

Komissio seuraa Hongkongin institutionaalista ja yhteiskunnallista kehitystä Euroopan parlamentin kanssa vuonna 1997 tehdyn virallisen sitoumuksen pohjalta. EU on ilmaissut johdonmukaisesti tukensa Hongkongin demokratiakehityksen jatkumiselle. Hongkongin peruslaissa, joka nojaa vuotta 1997 edeltävän siirtomaavallan ajan institutionaaliseen perintöön, todetaan, että varsinaisena tavoitteena on toimeenpanevan johtajan ja lainsäädäntöneuvoston kaikkien jäsenten valinta yleisillä vaaleilla (45 ja 68 artikla).

Vuonna 2007 keskusteltiin paljon hallituksen suunnitelmista toteuttaa asteittain uudistuksia, joilla valmisteltaisiin siirtymistä yleisiin vaaleihin myöhemmässä vaiheessa (vuonna 2012 tai 2017). Toimeenpaneva johtaja Donald Tsang, jonka uusi viisivuotinen toimikausi alkoi 1. heinäkuuta 2007, käynnisti yleisen kuulemismenettelyn valtiosäännön kehittämistä koskevasta vihreästä kirjasta.

Yhden lainsäädäntöneuvoston paikan täyttämiseksi pidettiin 2. joulukuuta 2007 täytevaalit, joissa äänestysaktiivisuus oli korkea. Voittajaksi nousi Anson Chan (entinen pääsihteeri), jota tukivat demokraattinen puolue ja sen liittolaiset, ja häviölle jäi Regina Ip (entinen turvallisuusministeri), jota puolestaan tukivat Hongkongin kehittämisen demokraattinen liitto (DAB) ja muutamat yritysmaailman eturyhmät. Vaalitulos osoittaa, että hongkongilaiset haluavat edelleen vaikuttaa suoraan omiin asioihinsa ja että he myös haluavat vastuullisen hallituksen. DAB sai paljon kannatusta aiemmin marraskuussa pidetyissä alueneuvostovaaleissa, joissa sen ehdokkaat kampanjoivat ponnekkaasti keskittyen elinoloja koskeviin kysymyksiin.

Vihreästä kirjastaan järjestämänsä kuulemismenettelyn päätteeksi toimeenpaneva johtaja Donald Tang toimitti siitä raportin kansankongressin pysyvälle komitealle 12. joulukuuta 2007. Kansankongressi esitti 29. joulukuuta 2007, että toimeenpaneva johtaja ja lainsäädäntöneuvosto voitaisiin valita yleisillä vaaleilla vuodesta 2017 alkaen. Käytännössä tämä tarkoittaa, että toimeenpanevan johtajan välittömät vaalit voidaan järjestää vuonna 2017 ja lainsäädäntöneuvoston välittömät vaalit vuonna 2020. Nykyistä järjestelmää ei ole tarkoitus muuttaa merkittävästi ennen vuotta 2017. Kansankongressin päätösten saattamiseksi voimaan on tehtävä tarvittava lainsäädäntötyö lainsäädäntöneuvostossa. Kyseisen lainsäädännön antaminen edellyttää lainsäädäntöneuvoston jäsenten kahden kolmasosan enemmistön, toimeenpanevan johtajan sekä kansankongressin hyväksyntää.

Toimeenpaneva johtaja myönsi, että kuulemismenettelyn aikana tehtyjen mielipidemittausten mukaan noin puolet hongkongilaisista kannattaa siirtymistä yleisiin vaaleihin vuonna 2012. Hän kuitenkin katsoi, että lykkäämällä muutosta vuoteen 2017 luotaisiin paremmat mahdollisuudet saada sille ”yhteisön enemmistön” hyväksyntä.

Euroopan parlamentti seurasi edelleen tilanteen kehittymistä Hongkongissa, ja useat parlamentin jäsenet vierailivat siellä vuoden 2007 aikana. Demokratian tukeminen on tärkeä osa EU:n sitoumusta kehittää suhteita Hongkongiin. Hallituksen legitiimiyttä, vakautta ja vastuullisuutta pidetään olennaisina seikkoina kehitettäessä yrityksille suotuisaa toimintaympäristöä. Ne ovat itse asiassa tae siitä, että pidetään yllä oikeusvaltiota ja suojellaan kansalaisten vapauksia ja oikeuksia, mikä on välttämätöntä yrittäjyys- ja innovointihengen säilymiselle.

Kansankongressi ilmoitti 29. joulukuuta 2007 päätöksistään, joilla se tukee Kiinan sitoutumista peruslaissa vahvistettuun lopulliseen tavoitteeseen ottaa käyttöön yleiset vaalit Hongkongin johtajien ja lainsäätäjien valinnassa. Komissio on ilmaissut johdonmukaisesti tukensa kehitykselle, joka johtaisi tämän tavoitteen saavuttamiseen mahdollisimman pian. Se panee merkille kansankongressin aikomuksen panna kyseiset päätökset täytäntöön asteittain ja toteaa tukevansa asteittain etenevän kehityksen lisäksi merkittävää edistymistä. Olisi tärkeää muodostaa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa toimivat vaalipiirit sekä laatia valitsijakunnan määrittelyssä ja julkisiin tehtäviin pyrkivien ehdokkaiden valinnassa käytettävät avoimet menettelyt.

Komissio panee merkille, että Hongkongin tuomioistuinlaitos ja lainvalvontaviranomaiset ovat edelleen hoitaneet tehtävänsä hyvin ja että ne luovat oikeuskäytäntöä, joka vastaa parhaita common law -käytäntöjä. Vapauksien ja perusoikeuksien tehokas suojelu toimivaltaisten ja riippumattomien tuomioistuinten avulla on hongkongilaisen yhteiskuntamuodon tukiranka. Tietyt tuomioistuimissa parhaillaan vireillä olevat asiat, jotka koskevat ilmaisunvapautta kiisteltyjen yleisradiotoiminnan toimilupien yhteydessä, ovat hyvä tilaisuus arvioida kyseisten perusvapauksien suojaa.

III. Tulevaisuuden näkymät

Komissio tunnustaa kuitenkin, että yleisesti ottaen ”yksi maa, kaksi järjestelmää” –periaatetta noudatetaan ja se toimii hyvin hongkongilaisten osalta. On tärkeää, että erityishallintoalueen hallituksella on jatkossakin laaja itsemääräämisoikeus talous-, kauppa-, vero-, finanssi- ja sääntelyasioissa ja että hongkongilaiset saavat nauttia oman oikeusjärjestelmänsä – riippumaton oikeusvaltio, henkilökohtainen omistusoikeus, ilmaisuvapaus – ja markkinatalousjärjestelmänsä eduista.

On kuitenkin syytä huomata, että Hongkongin tilanne on muuttunut vuodesta 1997. Tärkeimpiä maailman tilanteessa viimeksi kuluneiden kymmenen vuoden aikana tapahtuneita muutoksia ovat Kiinan taloudellinen nousu ja siihen perustuva kansainvälinen vaikutusvalta sekä ilmastonmuutoksen ja sen katastrofaalisten seurausten tunnustaminen maailmanlaajuisesti. Nämä kysymykset vaikuttavat suoraan Hongkongiin, ja erityishallintoalueen päätöksentekijöiden on otettava ne huomioon kaikessa laajuudessa. Heillä on edessään joukko sekä välittömiä että keskipitkän aikavälin haasteita. Kiinan pääministeri Wen Jiabao kiteytti nämä haasteet hyvin suosittaessaan hiljattain Hongkongille, että tämän tulisi paneutua erityisesti innovointiin, koulutukseen, erityistaitojen kehittämiseen ja ympäristökysymyksiin.

Hongkongilla onkin ratkaistavanaan monia ympäristön laatuun liittyviä kysymyksiä, joista tärkeimpiä ovat ilman laatu, veden laatu, biologinen monimuotoisuus, energiatehokkuus, jätteiden käsittely ja ajoneuvoja ja voimalaitoksia koskevat alhaiset päästönormit. Tämän vuoksi sen on vielä laadittava ja pantava täytäntöön yhtenäinen pitkän aikavälin strategia. Verkottumisen ja akateemisten yhteyksien kautta saatava eurooppalainen asiantuntemus saattaisi auttaa luomaan Hongkongille vuoteen 2047 ja pidemmällekin ulottuvan todellisen vision.

Alueellisesti tarkastellen ajatus Hongkongista porttina Kiinaan ja rahoituspalvelujen aasialaisena keskuksena on edelleen merkityksellinen. Hongkongin on kuitenkin otettava huomioon tarve tiivistää yhteyksiä Manner-Kiinaan, erityisesti Guangdongin maakuntaan Shenzheniin ja Zhuhaihin sekä Macaoon ja lisätä yhteistyötä näiden kanssa. Yhteistyötä tarvitaan, jotta voitaisiin hallita kauppavirtoja, valvoa lakien täytäntöönpanoa ja ratkaista ympäristökysymyksiä. Komissio uskoo, että EU voi ja haluaa edistää tätä yhteistyötä antamalla käyttöön kokemusta ja teknologiaa. Olisi myös mietittävä, mitä mahdollisuuksia tieteelliseen yhteistyöhön on tarjolla EU:n seitsemännessä tutkimuksen puiteohjelmassa. Näitä asioita olisi käsiteltävä jäsennetyn vuoropuhelun seuraavassa kokouksessa vuonna 2008.

Hongkongin tilannetta tarkastelevan vuoden 2007 kertomuksen keskeinen toimintaa koskeva päätelmä on, että on tärkeää jatkuvasti lujittaa EU:n ja sen jäsenvaltioiden ja Hongkongin käytännön yhteistyötä ja edistää kansojen välistä vaihtoa Hongkongin tulevan hyvinvoinnin kannalta tärkeillä aloilla.