1.Vähennetään merkittävästi tuensaajien ja hallintoelinten tarpeetonta hallinnollista rasitetta säilyttäen samalla laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden korkea varmuustaso. Tämä on keskeinen ohjaava periaate vuosiksi 2021–2027. Siihen sisältyy suuri määrä kaikkiin asetuksiin tehtäviä yksinkertaistamisia ja yhdenmukaistuksia, joista erityisesti voidaan mainita seuraavat:

·ESR+: Euroopan sosiaalirahasto plus

Päivä, jona neuvoston kanta on vahvistettu:

Alueiden komiteaa on kuultu, mutta se ei ole antanut lausuntoa

Euroopan talous- ja sosiaalikomiteaa on kuultu, mutta se ei ole antanut lausuntoa

Päivä, jona Euroopan tilintarkastustuomioistuin on antanut lausuntonsa:

Päivät, joina muutetut ehdotukset on toimitettu (asiakirja COM(2020) 23 final – 2018/0196 (COD)) (asiakirja COM(2020) 450 final – 2018/0196 (COD)):

Päivä, jona Euroopan parlamentti on vahvistanut ensimmäisen käsittelyn kantansa:

Päivä, jona alueiden komitea on antanut lausuntonsa:

Päivä, jona Euroopan tilintarkastustuomioistuin on antanut lausuntonsa:

Päivä, jona Euroopan talous- ja sosiaalikomitea on antanut lausuntonsa:

Päivä, jona ehdotus on toimitettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle (asiakirja COM(2018) 375 final – 2018/0196 (COD)):

·Mahdollisuutta siirtää varoja alueluokkien välillä on muokattu jäsenvaltioiden kehitystason mukaan (5 prosenttia, enintään 15 prosenttia niiden maiden osalta, joiden BKTL asukasta kohden (OVS:ina vuosina 2015–2017) on alle 90 prosenttia EU:n keskiarvosta).

·Siirrot EAKR:stä ja ESR+:sta JTF-rahastoon on muutettu vapaaehtoisiksi.

·Koheesiopolitiikan rahastojen välisten siirtojen enimmäismääriä on korotettu enintään 20 prosenttiin (Tšekin osalta 25 prosenttiin).

·Ehdotukseen on lisätty takaisin siirtoja koskeva säännös käyttämättä jääneitä varoja varten. Tämä koskee yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen rahastojen välisiä enintään 5 prosentin siirtoja (poikkeuksena kolmen koheesiopolitiikan rahaston väliset siirrot, ks. jäljempänä) ja enintään 5 prosentin siirtoja yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen rahastoista mihin tahansa suoraan tai välillisesti hallinnoitavaan välineeseen.

·EAKR:stä, ESR+:sta, koheesiorahastosta ja EMKVR:stä InvestEU-ohjelmaan osoitettavien maksuosuuksien enimmäismäärät on jaettu kahteen vaiheeseen (enintään 2 prosenttia kustakin rahastosta ohjelmakauden alussa ja lisäksi enintään 3 prosenttia 1. tammikuuta 2023 jälkeen).

·Kumppanuussopimukset pysyvät tärkeimpinä asiakirjoina, joilla vahvistetaan ohjelmasuunnittelun strategiset suuntaviivat ja rahastojen täytäntöönpanoa koskevat järjestelyt. AMIF, ISF ja BMVI on jätetty kumppanuussopimusten ulkopuolelle. Kumppanuussopimukset kattavat kuitenkin edelleen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen kahdeksan rahaston välisen koordinoinnin, mukaan lukien AMIF, ISF ja BMVI, sekä niiden täydentävyyden muiden unionin välineiden kanssa. Kumppanuussopimuksia voidaan muuttaa vain kerran, väliarvioinnin jälkeen.

·Kumppanuuksia koskevia säännöksiä on vahvistettu siten, että rahastoista peräisin olevista varoista voidaan kohdentaa asianmukainen prosenttiosuus työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden hallinnollisten valmiuksien kehittämiseen ja että kumppanuutta koskevat käytännesäännöt (delegoitu asetus (EU) N:o 240/2014) otetaan huomioon ohjelmasuunnittelun ja täytäntöönpanon kaikissa vaiheissa. Neuvosto on hyväksynyt parlamentin pyytämän horisontaalisia periaatteita koskevan artiklan, jonka sanamuoto on täysin perussopimuksen mukainen. Rahastojen tavoitteissa olisi otettava huomioon muun muassa ”ei merkittävää haittaa” -periaate.

·Ehdotukseen on lisätty uusi artikla, joka sisältää EAKR:n (30 prosenttia) ja koheesiorahaston (37 prosenttia) ilmastotavoitteet ja ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevan mekanismin, joka voidaan ottaa käyttöön, jos seuranta osoittaa, että tavoitteen saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi. Kullekin liitteessä I mainitulle tukitoimen alalle vahvistetaan ilmastokertoimet.

iii.sellaisten merkityksellisten mahdollistavien edellytysten asettaminen, jotka on täytettävä koko toteuttamiskauden ajan.

·Hallinnointikustannuksia ja -palkkioita on korotettu ja eriytetty sellaisissa rahoitusvälineissä, joissa sopimukset tehdään suoraan. Holdingrahaston osalta ne ovat 5 ja 7 ja erityisrahastojen osalta 7 ja 15 prosenttia.

·On annettu mahdollisuus hyväksyä arvonlisävero tukikelpoiseksi toimissa, joiden kokonaiskustannukset ovat vähintään 5 000 000 euroa (alv mukaan lukien), jos se on kansallisen arvonlisäverolainsäädännön mukaan palautukseen oikeuttamaton. On myös sisällytetty sellaisia toimia koskevia erityissääntöjä, joissa rahoitusvälineitä yhdistetään avustusmuotoon.

·Oikeudellisen selkeyden varmistamiseksi on lisätty säännöksiä, jotka koskevat peräkkäisinä ohjelmakausina täytäntöön pantavia rahoitusvälineitä.

·Ehdotukseen on lisätty ehdollisia avustuksia koskevia säännöksiä sekä vuosina 2014–2020 takaisin maksettujen määrien uudelleenkäyttöä koskevia lisätakeita.

·Ehdotukseen on lisätty uusi säännös, jossa jäsenvaltioiden edellytetään julkaisevan tiedot, lukuun ottamatta tapauksia, joissa unionin tai jäsenvaltion lainsäädäntö kieltää julkaisemisen turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen, rikostutkintaan tai henkilötietojen suojaan liittyvistä syistä.

·Velvollisuus julkistaa EU:n tuki luonnollisten henkilöiden ja lopullisten edunsaajien mukaan jatkuu, ja sitä on tarkennettu. Lisäksi rahoitusoikaisun tasoa on alennettu 5 prosentista 3 prosenttiin tapauksissa, joissa edunsaaja ei noudata vaatimusta julkistaa saamansa EU:n tuki.

·Valittuja toimia koskevien päivitettyjen luetteloiden julkaisutiheyttä on harvennettu ehdotetusta joka kolmesta kuukaudesta joka neljään kuukauteen, mikä on silti useammin kuin tällä hetkellä.

·Taloudellisten tietojen sähköisen toimittamisen tíheyttä on vähennetty kuudesta viiteen kertaan ja indikaattoritietojen osalta kahteen kertaan vuodessa, mikä on silti enemmän kuin nykyinen 2–3 kertaa vuodessa koheesiopolitiikan rahastojen osalta ja kerran vuodessa AMIF:n, ISF:n ja BMVI:n osalta (toimitettavat tiedot vahvistetaan liitteessä VII).

·EMKVR:n mukaisen seurantakomitean rooli on rajoitettu kuulemiseen ohjelmamuutosten hyväksymisestä.

·Seurantakomitean jäsenten äänioikeudet on vahvistettu.

·Toimintapoliittisen tavoitteen 5 täytäntöönpano on tehty ehdolliseksi siitä, että käytetään yhtä kolmesta alueellisten välineiden tyypistä: yhdennettyjä alueellisia investointeja, yhteisölähtöistä paikallista kehittämistä ja muita alueellisia välineitä. Päärahastovaihtoehdon roolia on selvennetty yhteisölähtöisessä paikallisessa kehittämisessä. Tähän voi liittyä Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta, jäljempänä ’maaseuturahasto’, myönnettävä tuki.

·Talouden tehokkaaseen ohjaukseen ja hallintaan liittyvien toimenpiteiden soveltamisaikaa ja -alaa on rajoitettu jonkin verran, ja vastaavaan menettelyyn on tehty joitakin muutoksia (makrotaloudellinen ehdollisuus). Kaikki ESR+-ohjelmat on jätetty näiden säännösten soveltamisalan ulkopuolelle.

·Ajanjakso, jonka aikana komissio voi ehdottaa tilapäisiä toimenpiteitä poikkeuksellisten ja epätavallisten olosuhteiden vuoksi, on rajattu 18 kuukauteen. Jäsenneltyä vuoropuhelua koskevat uudet säännökset herättivät huolta, ja komissio on antanut asiasta lausuman.

·Koheesiopolitiikan ohjelmien suoritusperusteisen kehyksen ja väliarvioinnin kohdalla on otettu käyttöön joustomäärä, joka vastaa 50:tä prosenttia ohjelmakauden kahden viimeisen vuoden määrärahoista ja joka kohdennetaan ohjelmiin lopullisesti vasta vuonna 2025 tehtävän väliarvioinnin jälkeen.

·Toimia, joita jäsenvaltioiden on toteutettava sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja korjaamiseksi ja niistä raportoimiseksi, on laajennettu siten, että ne sisältävät tietojen keräämisen rahoituksen saajien tosiasiallisista omistajista uuden liitteen XVII mukaisesti. Toimielinten välisestä sopimuksesta riippumatta yksittäisen tiedonlouhintavälineen käyttö pysyy vapaaehtoisena. Komissio on antanut asiasta lausuman.

·Vaikka jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki tuensaajien ja ohjelmaviranomaisten välinen tietojenvaihto tapahtuu sähköisten tiedonvaihtojärjestelmien kautta (edellytetään muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston rahastoissa ja EMKVR:ssä 1. tammikuuta 2023 alkaen), on lisätty mahdollisuus, että tuensaajan nimenomaisesta pyynnöstä hallintoviranomainen voi poikkeuksellisesti hyväksyä paperimuodossa tapahtuvan tietojenvaihdon.

·Malli, jota jäsenvaltioiden on käytettävä raportoidessaan perusteiden mukaan ilmoitettavista sääntöjenvastaisuuksista, vahvistetaan uudessa liitteessä XII eikä täytäntöönpanosäädöksessä, kuten alun perin ehdotettiin.

·Joitakin toimien valintasääntöjä on selkeytetty, etenkin siltä osin kuin on kyse yhteydestä älykkään erikoistumisen strategioihin tietyissä toimintapoliittisen tavoitteen 1 erityistavoitteissa, ja komission roolia toimien valintasäännöissä on muutettu (ei kuulemisia, vain tiedoksi, 15 päivää ennen seurantakomiteaa).

·Hallintoviranomaisen on suoritettava maksut 80 päivän määräajan kuluessa siitä, kun tuensaaja on jättänyt maksupyynnön (komission ehdottaman 90 päivän sijaan).

·Hallinnollisten tarkastusten osalta vaadittu riskinhallintastrategia on korvattu yksinkertaisemmalla kirjallisella riskien kuvauksella. Lisäksi ehdotukseen on sisällytetty mahdollisuus, että AMIF:n, ISF:n ja BMVI:n osalta voidaan vahvistaa hallinnollisia tarkastuksia koskevia erityissääntöjä, jos tuensaaja on kansainvälinen järjestö.

Varainhoito

·Välimaksatushakemusten 10 prosentin pidätysosuus on alennettu 5 prosenttiin, mikä aiheuttaa huolta. Komissio on antanut asiasta lausuman.

·Maksatushakemusten määrää, joka voidaan lähettää vuosittain, on nostettu ehdotetusta neljästä kerrasta kuuteen.

·On otettu käyttöön mahdollisuus sisällyttää maksatushakemuksiin valtiontuen saajille maksettuja ennakoita.

·Määrää, joka voidaan sisällyttää rahoitusvälineitä koskevaan ensimmäiseen maksatushakemukseen, on korotettu 25 prosentista 30 prosenttiin.

·Sitoumusten vapauttamista koskevat säännöt: vuosiksi 2021–2026 on otettu käyttöön N+3-sääntö. Tukikelpoisuusajanjakso päättyy edelleen vuoden 2029 lopussa.

·Ennakkomaksuja koskevat säännöt: ennakkomaksut selvitetään vuosittain vuosina 2021 ja 2022 (ensimmäinen tilivuosi päättyy 30. kesäkuuta 2022). Muiden vuosien osalta tilit tarkastetaan edelleen viimeisenä tilivuotena. AMIF-, ISF- ja BMVI-rahastojen osalta ehdotukseen on sisällytetty poikkeus, jonka mukaan ennakkomaksuosuudet vahvistetaan rahastokohtaisissa asetuksissa ja tilit tarkastetaan viimeistään viimeisen tilivuoden yhteydessä. Vuotuisten tarkastusten vähentäminen aiheuttaa huolta, ja komissio on antanut asiasta lausuman.

Rahoituskehys, mukaan lukien varoja ja yhteisrahoitusosuuksia koskevat säännökset (ainoastaan koheesiopolitiikka)

·Varojen määrää ja jakautumista on mukautettu jonkin verran monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti.

·Viittausta yhteiseen tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistöön (NUTS 2 -alueet) on päivitetty viittauksella komission asetukseen (EU) 2016/2066. Määrärahojen laskentaperuste on päivitetty viittaamalla vuosia 2015–2017 koskeviin unionin lukuihin.

·Yhteisrahoitusosuuksia on korotettu ja eriytetty lisää: vähemmän kehittyneet alueet 85 prosenttia, siirtymäalueet 60 prosenttia, kehittyneemmät alueet 40 prosenttia, ohjelmakaudella 2014–2020 vähemmän kehittyneiksi alueiksi luokitellut siirtymäalueet 70 prosenttia, kehittyneemmät alueet, jotka olivat siirtymäalueita tai joiden BKT asukasta kohti oli alle 100 prosenttia ohjelmakaudella 2014–2020 50 prosenttia, koheesiorahasto 85 prosenttia, Interreg-tavoite 80 prosenttia ja syrjäisimmät alueet 85 prosenttia. JTF:n osalta osuudet ovat korkeammat siirtymäalueilla ja kehittyneemmillä alueilla: a) 85 prosenttia vähemmän kehittyneillä alueilla, b) 70 prosenttia siirtymäalueilla ja c) 50 prosenttia kehittyneemmillä alueilla.

·10 miljardin euron siirto koheesiorahastosta Verkkojen Eurooppa -välineeseen on vahvistettu, kuten myös kansallisten määrärahojen suhde 70 prosenttia / 30 prosenttia 1. tammikuuta 2024 saakka ja kilpailuun perustuvat tarjouskilpailut. Jäsenvaltioille, joiden bruttokansantulo (BKTL) asukasta kohti ostovoimastandardina mitattuna ja vuosien 2015–2017 unionin lukujen perusteella laskettuna on alle 60 prosenttia EU-27:n asukaskohtaisen BKTL:n keskiarvosta, on vahvistettu erityissäännöt: niille taataan 1. tammikuuta 2025 saakka 70 prosenttia sen määrän 70 prosentista, jonka ne ovat siirtäneet Verkkojen Eurooppa -välineeseen.

Kohde/määritelmät: säädösvallan siirtäminen, täytäntöönpano-, siirtymä- ja loppusäännökset

·Henkilötietojen käsittelyä ja suojelua varten on lisätty uusi artikla, jossa vahvistetaan oikeudelliset perusteet henkilötietojen käsittelylle siltä osin kuin hallintoviranomaisilla on velvollisuus käsitellä henkilötietoja.