Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96 EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 278 , 14/11/2002 s. 0007 - 0012



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96 EY muuttamisesta" (2002/C 278/03) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta (KOM(2001) 544 lopullinen - 2001/0229 COD), ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston 14. marraskuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 156 artiklan nojalla tekemän päätöksen pyytää aiheesta alueiden komitean lausunto, ottaa huomioon työvaliokuntansa 13. kesäkuuta 2000 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu valiokunta 3:n "Euroopan laajuiset verkot, liikenne, tietoyhteiskunta" tehtäväksi, ottaa huomioon aiemmin antamansa lausunnon aiheesta "Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle - Euroopan laajuiset liikenneverkot - 1998 vuosikertomus suuntaviivojen toteuttamisesta ja tulevista painotuksista" (perustuu päätöksen N:o 1692/96/EY 18 artiklaan) (KOM(98) 614 lopullinen), (CdR 60/1999 fin)(1), ottaa huomioon aiemmin antamansa lausunnon aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta" (KOM(98) 172 lopullinen - 98/0101 SYN), (CdR 217/98 fin)(2), ottaa huomioon "alueellinen yhteenkuuluvuuspolitiikka"-valiokunnan(3) maaliskuun 5 päivänä 2002 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 284/2001 rev.), jonka esittelijä oli Murcian aluehallituksen puheenjohtaja Ramón Luis Valcárcel Siso (E/EPP), hyväksyi 15. ja 16. toukokuuta 2002 pitämässään 44. täysistunnossa (toukokuun 15. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Yleistä Alueiden komitea suhtautuu myönteisesti parlamentin ja neuvoston pyrkimykseen kehittää uusia tapoja edistää TEN-liikenneverkon toteutumista ja ratkaista verkon rakentamisen nykyisellään aiheuttama epätasapaino. Komitea pahoittelee kuitenkin jälleen kerran sitä, ettei Euroopan liikennepolitiikkaa käsitellä yhtenäisesti, järjestelmällisesti eikä koordinoidusti. TEN-liikenneverkko on vain yksi - tosin varteenotettava - osa Euroopan liikennepolitiikkaa, mutta pelkästään sen avulla ei kyetä ratkaisemaan Euroopan liikennejärjestelmissä havaittuja vakavia puutteita. AK kehottaa jälleen tekemään kaiken tarvittavan, jotta Euroopan tulevat tavara- ja henkilöliikenteen edistämispolitiikat koottaisiin yhteen välineeseen. Komitea arvostaa viimeaikaisia toimia, etenkin valkoista kirjaa, joka on arvokas pohdinta- ja keskusteluväline. On syytä harkita nyt muutettavien, vuoteen 2004 ulottuvien yhteisön suuntaviivojen tarkistamista, koska valkoisessa kirjassa uumoillaan, että liikennejärjestelmä on ajantasaistettava liikennevirtojen muuttuessa, jäsenvaltioiden tarkistaessa omia suunnitelmiaan ja unionin jäsenmäärän kasvaessa. AK toistaa kantansa, jonka mukaan liikenteen kaltaista monitahoista kysymystä ei voida tarkastella yhdestä ainoasta näkökulmasta; verkkoon kuuluvien käytävien liikennemuotojen ja alueiden välinen epätasapaino aiheuttaa TEN-verkon kapasiteetti- ja yhteysongelmien lisäksi muitakin ongelmia. Ne ovat toki olennaisia, mutta on pidettävä mielessä, että liikenteeseen vaikuttavat myös monet muut politiikat. Syventymättä asiaan sen tarkemmin mainittakoon esimerkiksi tiettyjen liikennemuotojen vapauttaminen sääntelystä muiden liikennemuotojen kustannuksella, mikä luonnollisesti vaikuttaa siten, että liikennöitsijät suosivat yhtä liikennemuotoa toisen sijaan. Alueiden komitea suosittaakin, että suuntaviivoja tarkistetaan seuraavan kerran kokonaisvaltaisen yhteiseurooppalaisen liikennesuunnitelman pohjalta. 1.1. Ensisijaisia tavoitteita koskevia huomioita TEN-liikenneverkon uusien suuntaviivojen taustalla olevat pyrkimykset eivät täysin vastaa uutta ensisijaisten tavoitteiden luetteloa. 1.1.1. Uudet ensisijaiset tavoitteet Pyritään ennen kaikkea edistämään uutta yhteentoimivaa rautatieverkkoa, jossa annetaan etusija tavaraliikenteelle, sekä verkon yhdistämistä meri- ja jokisatamiin ja lentoasemiin. AK on komission kanssa täysin samaa mieltä ehdotuksista, joita komitea on pitkään kaipaillut aiemmissa lausunnoissaan. Komitea on pannut huolestuneena merkille, että pääomaa on investoitu niukasti rautatieliikenteeseen ja että maantieliikenne on ohittanut sen selvästi tässä suhteessa. Rautatieliikenteen yhdistäminen meri- ja lentoliikenteeseen tehostaa epäilemättä rautateiden henkilö- ja erityisesti tavaraliikennettä. AK katsoo aiheelliseksi todeta, että tehtyihin ehdotuksiin on syytä lisätä kaksi seikkaa, jotta aiottua tavoitetta ei asetettaisi vakavasti kyseenalaiseksi. Ensinnäkään ei saa rakentaa maantieverkon kanssa samansuuntaista eikä erillistä kilpailevaa rautatieverkkoa, sillä se ajaisi rautatieliikenteen kaoottiseen tilanteeseen, ellei sitten tarkoituksena ole rankaista maantieliikennettä hinnoittelemalla se kalliiksi. Se olisi hyvin monimutkaista, eikä tässä lausunnossa ole tarkoitus puuttua asiaan. Tällainen hinnoittelutoimenpide kiihdyttäisi inflaatiota, ja sen tuloksia olisi tarkasteltava seikkaperäisesti etenkin syrjäseuduilla, saaristoalueilla ja vaikeiden kulkuyhteyksien päässä sijaitsevilla alueilla. On pidettävä mielessä, että yksi rautateiden heikkouksista on niiden joustamattomuus, minkä vuoksi rautatieliikenne riippuu kiistatta lähtö- ja tulopaikkakunnan muista liikennemuodoista. AK esittää, että luotaisiin rautatieverkko, joka yhdistettäisiin maantieverkkoon ja muihin liikennemuotoihin ja joka toimisi niiden kanssa yhteistyössä. Tästä päästään toiseen mainitsemisen arvoiseen kysymykseen eli siihen, että rautateiden toimintakyky heikkenee huomattavasti, ellei niillä ole intermodaalisia keskuksia. Päätöksen 5 artiklan muutetun c kohdan lopussa on maininta "mukaan luettuina intermodaaliterminaalit". AK toivoo parlamentin ja komission pohtivan tätä seikkaa. On vanhanaikaista mieltää terminaalit ainoastaan eri liikennemuodot yhdistäviksi rajallisiksi jäännöstiloiksi. Tämä juuri aiheuttaa suuren osan nykyisistä pullonkauloista. AK:n mielestä on syytä kehittää kokonaisvaltaisia logistiikkakeskuksia, joissa on kaikki palvelut ja tarvittavat tilat ja jotka ovat suurina liikennemuotojen eriyttämismoduleina olennainen osa TEN-liikenneverkkoa. Logistiikkakeskuksia avustavat uudet älykkäät liikennejärjestelmät, jotka helpottavat keskusten hallintaa. Tämä on ainoa keino minimoida intermodaalikuljetusten haittatekijä, liikennevälineen vaihto, joka on toistaiseksi hankaloittanut intermodaalisuuden käyttöönottoa. Haittoja on ryhdyttävä lievittämään intermodaalisten logistiikkakeskusten avulla. Jotta infrastruktuurit toimisivat mahdollisimman moitteettomasti, liikennejärjestelmiä varten on luotava uusi termi, jota ei vielä ole käytetty: "eri liikennemuotojen käytön yhteentoimivuus". AK:n mielestä paikallis- ja alueviranomaisilla tulee olla keskeinen rooli logistiikkakeskuksia luotaessa ja hallinnoitaessa, sillä keskusten sijainti ja toimivuus ovat kunkin alueen suunnittelun kannalta erittäin tärkeitä. 1.1.2. Edelleen ajankohtaiset ensisijaiset tavoitteet AK suhtautuu myönteisesti siihen, että ensisijaisena tavoitteena on edelleen sellaisten perusrakenteiden kehittäminen, joilla mahdollistetaan yhteydet saarialueille, sisämaan liikenteellisesti eristyksissä oleville alueille ja syrjäseuduille. Komitea toivoo, että tätä ensisijaista tavoitetta pohditaan ja tuetaan käytännössä. Muistutettakoon, että syrjäisiä ja saarialueita TEN-liikenneverkkoihin liittävien infrastruktuurien rakentaminen takaa henkilöiden ja tavaroiden todellisen liikkumisvapauden Euroopan alueella. Niiden rakentaminen on kannatettavaa myös siksi, että näin Eurooppa voidaan liittää strategisesti naapurimaihin ja saarialueisiin. Saarialueet tarjoavatkin unionille loistavan strategisen mahdollisuuden Euroopan ja Välimeren alueen suhteita koskevan politiikan kehittämiseksi Komitea kannattaa vakaasti 5 artiklan b kohdan uutta muotoilua, koska yhteyksiä edellä mainituille alueille tarkastellaan nyt pelkän yksisuuntaisen kulkuyhteyden sijaan TEN-liikenneverkon runkoyhteytenä. On järkevää lähteä liikkeelle siitä, että kyseisillä kaukaisesta sijainnista kärsivillä alueilla on ryhdyttävä tarpeellisiin toimiin alueiden yhdistämiseksi muuhun Eurooppaan niin hyvin kuin mahdollista. Ensisijaisena tavoitteena on lisäksi edelleen poistaa liikenteen pullonkaulat täydentämällä runkoverkkoa, saattamalla valmiiksi erityisesti puuttuvat rajanylitysosuudet ja parantamalla tärkeimpiä yhteyksiä. AK korostaa tässä yhteydessä, että vaikka TEN-liikenneverkon ruuhkauttavat pullonkaulat on ehdottomasti torjuttava optimoimalla verkon kapasiteetti, samalla on kiinnitettävä huomiota niihin lukuisiin alueisiin, joille ei ole kulkuyhteyksiä ja joilla on Euroopan laajuisia verkkoja perustamalla kiireesti pantava täytäntöön perustamissopimuksen 154 artiklan 1 kohta. Sen mukaan alueellisten ja paikallisten yhteisöjen on saatava täysi hyöty sellaisen alueen toteuttamisesta, jolla ei ole sisäisiä rajoja. Yhteisön on toki kiinnitettävä huomiota pullonkaulojen uhkaamiin kilpailutekijöihin, mutta samalla on huolehdittava taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, joka murenee, ellei kulkuyhteyksiä luoda kaikille ja etenkin niitä kipeimmin tarvitseville alueille. Komitea korostaa, että TEN-suuntaviivoissa tulisi käsitellä tasapuolisesti sekä Euroopan ydinalueiden liikenteen sujuvuusongelmaa että yhteisön reuna-alueiden parempaa kytkemistä yhteismarkkina-alueeseen (access). AK muistuttaa suosittaneensa aiemmissa lausunnoissaan kirjaimellisesti uuden "alueidenvälisten yhteyksien kartan" luomista. Sen avulla parannettaisiin monien alueiden puutteellisia kulkuyhteyksiä, jotka vaikeuttavat sisämarkkinoiden todellista yhdenmukaista kehittämistä, ja alueille saataisiin kaikkialta unionista vähimmäisyhteydet (joita mitattaisiin objektiivisin aika- ja kustannusindikaattorein). AK kehottaa parantamaan paikallis- ja alueyhteisöjen mahdollisuuksia osallistua perusrakenteiden luomiseen ja ehdottaa, että suuntaviivoja seuraavan kerran tarkistettaessa tutkittaisiin, miten seudut ja alueet voivat olla mukana suunnittelemassa paikkakuntien ja alueiden yhteyksiä TEN-liikenneverkkoon. Yhteyksien puuttuminen kärjistää monissa tapauksissa nykyisiä ruuhkia. Tällaiset runkoverkkoon päättyvät alue- ja paikallisverkot ovat myös pullonkauloja, jotka on ratkaistava. Myös intermodaaliset solmukohdat tarvitsevat syöttöliikenteeseensä toimintansa kannalta välttämättömiä alueellisia verkkoja. AK suhtautuu myönteisesti siihen, että älykkäiden liikennejärjestelmien yleistäminen asetetaan edelleen etusijaan ja liikenteen yhteentoimivuutta yhteisön alueella tuetaan. AK on niin ikään komission kanssa täysin samaa mieltä tarpeesta sisällyttää verkon suunnitteluun ympäristöulottuvuus. Sillä tarkoitetaan ehdotonta velvoitetta toteuttaa tarvittavat korjaavat toimenpiteet, joilla minimoidaan Euroopan liikenteen kannalta hyödyllisimmiksi katsottujen hankkeiden ympäristövaikutukset. 1.1.3. Ehdotukseen lisättävät ensisijaiset tavoitteet AK ehdottaa, että tarkasteltaisiin uudelleen päätöksessä 1692/96 ensisijaiseksi tavoitteeksi asetettua "liityntäliikenteen solmukohtien ja eri liikennemuotojen uudelleenlastaus- ja vaihtokohtien perustamista ja parantamista", joka on nyt poistettu painopisteistä. Kyseisen painopisteen on edellä todettu olevan erittäin hyödyllinen ja sen poistamisen katsotaan hankaloittavan TEN-liikenneverkon toimivuutta. Verkko tarvitsee asianmukaisen ja laajan eri liikennemuodoista koostuvan liityntäverkon varsinkin pyrittäessä lisäämään rautateiden tavarakuljetuksia. AK haluaa asettaa ensisijaiseksi tavoitteeksi liikenneturvallisuuden, josta AK on kantanut päättäväisesti huolta. Liikenneturvallisuus tosin mainitaan älykkäiden liikennejärjestelmien edistämisen yhteydessä, mutta perusrakenteita luotaessa ja kehitettäessä turvallisuus on miellettävä perusluonteiseksi ensisijaiseksi tavoitteeksi. Turvallisuusongelmat ovat TEN-liikenneverkossa viime vuosina korostuneet entisestään ruuhkien lisääntyessä ja asianmukaisen infrastruktuurin puuttuessa monilta verkko-osuuksilta. 1.2. Erityishankkeita koskevia huomioita AK suhtautuu myönteisesti liitteessä III esitettyyn erityishankkeiden luetteloon. Hankkeet ovat täysin perusteltuja ja toteutuskelpoisia, ja ne ovat kaikissa tapauksissa epäilemättä tärkeitä TEN-liikenneverkon toivotun kehittämisen kannalta. AK on erityisen tyytyväinen siihen, että erityishankkeisiin on lisätty Tonavan kunnostustyöt Straubingin ja Vilshofenin välillä, jotta joki olisi purjehduskelpoinen. Komitea esittää kuitenkin, että vesiliikennettä helpottaviin kunnostustöihin tulee ryhtyä myös Wienin itäpuolisella Tonavalla. Komitea on useaan otteeseen kehottanut tukemaan juuri sisävesiliikennettä. AK on niin ikään ilahtunut siitä, että erityishankkeisiin kuuluu maailmanlaajuinen satelliittinavigointi- ja -paikannusjärjestelmä Galileo, joka edistää tehokkaasti liikennettä avustavaa uutta tekniikkaa. Edellä esitetystä huolimatta AK toivoo otettavan huomioon komitean kehotukset ryhtyä toimenpiteisiin, joilla paikallis- ja alueviranomaisille tarjotaan tilaisuus osallistua perusrakenteiden suunnitteluun ja käytännön hahmotteluun. AK pahoittelee sitä, että vuonna 1996 esitettyjen hankkeiden käynnistyminen on viivästynyt, ja on asiasta huolestunut. On syytä etsiä ratkaisuja hankkeiden toteuttamisen kannalta tarpeellisten muodollisuuksien nopeuttamiseksi. Hankkeiden käynnistyminen on viivästynyt enimmäkseen siksi, etteivät alueet ole olleet kehittämässä niitä, mikä puolestaan on synnyttänyt ristiriitatilanteita ja yhteiskunnallista vastustusta, johon yhteisön ja jäsenvaltioiden viranomaisten on hyvin vaikea löytää ratkaisua. Paikallis- ja alueyhteisöt saattavat ja niiden täytyy olla avuksi ristiriitoja ratkaistaessa, koska ne ovat kansalaista lähinnä oleva hallinnon taso. 1.3. Muita muutoksia koskevia huomioita AK suhtautuu myönteisesti ympäristöä käsittelevän 8 artiklan korvaamiseen siten, että jäsenvaltiot asetetaan vastuuseen ympäristövaikutusten arvioinnista direktiivissä 2001/42/EY säädettyjen menettelyjen mukaisesti. Paikallis- ja aluehallinto tuntevat parhaiten oman alueensa ympäristökysymykset, joten niiden on osallistuttava aktiivisesti arviointiin ja tarvittaessa korjaavien toimenpiteiden suunnitteluun. AK pitää niin ikään asianmukaisina artikloihin 9, 10, 11, 13 ja 18 tehtyjä muutoksia. Sen sijaan komitea katsoo, että rautateitä käsittelevässä 10 artiklan 4 kohdassa esitetty luettelo on jokseenkin sekava. Suorastaan hämmästyttäviä ovat kohdan ensimmäinen luetelmakohta (siitä poistetaan viittaus tavaraliikenteeseen), kolmas luetelmakohta (rautatieverkkoon yhdistetään tavaroiden maantiekuljetusreittejä) ja kuudes luetelmakohta, jossa ei enää mainita rautatieverkon liittämistä muiden liikennemuotojen verkkoihin. AK suhtautuu erittäin myönteisesti 18 artiklan tehtävään muutokseen. Entisen tietojenvaihtokomitean nimi muutetaan osuvammaksi seurantakomiteaksi ja suuntaviivojen uudelleentarkasteluksi. Artiklatekstistä ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, miten nimenmuutos vaikuttaa komitean tehtäviin. AK kehottaa tutkimaan, onko seurantakomiteaan aiheellista nimetä yksi AK:n edustaja, jotta kaupungit ja alueet saisivat äänensä kuuluviin niitä koskettavissa moninaisissa TEN-liikenneverkon tulevaisuuteen liittyvissä kysymyksissä. 2. Suositukset AK kehottaa muuttamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle tehtyä ehdotusta yhteisön suuntaviivoista Euroopan laajuisten verkkojen kehittämiseksi liikenteen alalla tehdyn päätöksen N:o 1692/96/EY muuttamisesta seuraavasti: 2.1. Päätöksen N:o 1692/96/EY johdanto-osan muuttamista koskevat suositukset Lisätään johdanto-osaan uusi kappale 2 a: "Maastrichtin sopimuksen mukaisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon on lujitettava taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, parannettava syrjäseutujen ja saaristoalueiden kulkuyhteyksiä ja edistettävä Euroopan kauttakulkuväylien liikennevirtojen hallintaa kestävän kehityksen mukaisesti. Verkkoa suunniteltaessa ja toteutettaessa on huomioitava rakennerahastojen ohjelmointi, tavoitteet 1 ja 2, Interreg sekä Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen suuntaviivat." Lisätään johdanto-osaan uusi kappale 5 a: "TEN-liikenneverkon tulee olla yksi kunnianhimoisen eurooppalaisen merenkulkupolitiikan välineistä, jolla kehitetään lyhyen matkan merenkulkua, kuten komission valkoisessa kirjassa suositetaan. Sen ansiosta maailman kauppavirrat on kyettävä ohjaamaan kaikille Euroopan merialueille kannustamalla myös keskipitkän ja pitkän matkan meriliikennettä." 2.2. Päätöksen N:o 1692/96/EY 3 artiklan muuttamista koskevat suositukset AK katsoo, että suuntaviivojen tarkistus on ulotettava koskemaan päätöksen 1692/96/EY 3 artiklaa, johon ehdotetaan lisättäväksi seuraava kohta: "4. Intermodaalisia logistiikkakeskuksia tarvitaan, jotta eri liikennemuodot, niiden infrastruktuurit, tilat ja oheispalvelut sekä alueelliset ja paikalliset yhteydet voidaan liittää tehokkaasti toisiinsa." 2.3. Päätöksen N:o 1692/96/EY 5 artiklan muuttamista koskevat suositukset - Kohtaa a koskeva ehdotus Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "a) sellaisten pää- ja liityntäyhteyksien luominen ja kehittäminen, joiden avulla voidaan poistaa liikenteen pullonkaulat, saattaa valmiiksi erityisesti puuttuvat rajanylitysosuudet tai huonojen kulkuyhteyksien päässä sijaitseville alueille johtavat liittymät ja pääyhteydet siten, että turvallisuuden parantaminen otetaan kaikissa tapauksissa huomioon;" - Kohtaa b koskeva ehdotus Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "b) sellaisen infrastruktuurin luominen ja kehittäminen, jolla mahdollistetaan yhteydet saarialueilta, sisämaan liikenteellisesti eristyksissä olevilta alueilta, syrjäseutualueilta ja yhteisön kaikkein syrjäisimmiltä alueilta yhteisön keskusalueisiin sekä kyseisten alueiden väliset yhteydet, jotta edistetään yhteisön alueen tasapainoista, monikeskuksista kehittämistä ottaen asianmukaisesti huomioon ekologisesti erityisen herkät alueet;" - Kohtaa d koskeva ehdotus Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "d) rautatieinfrastruktuurin rakentaminen siten, että varmistetaan yhteydet satamiin pitkän ja lyhyen matkan merenkulun ja sisävesiliikenteen edistämiseksi;" - Kohtaa e koskeva ehdotus Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "e) toimenpiteet, joilla yhdistetään rautatie-, meri- ja lentoliikenne, mukaan luettuina rautatie- ja meriyhteydet lentoasemille sekä lento-, meri- ja rautatieliikennepalvelujen edellyttämä infrastruktuuri ja laitteisto, silloin kun alueelliset olosuhteet sen sallivat;" - Lisätään 5 artiklaan uusi kohta: "intermodaalisten logistiikkakeskusten infrastruktuurin, tilojen ja oheispalveluiden suunnittelu ja kehittäminen asianmukaisine yhteyksineen alueellisiin ja paikallisiin verkkoihin." 2.4. Päätöksen N:o 1692/96/EY 10 artiklan muuttamista koskevat suositukset 10 artiklan sanamuoto ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "Kohta 4. Verkolla on seuraavat ominaisuudet: - Verkolla on tärkeä merkitys pitkän matkan henkilö- ja tavaraliikenteessä. - Verkko parantaa yhteyksiä muihin liikennemuotoihin, erityisesti lentoliikenteeseen sekä meri- ja sisävesirahtiliikenteeseen. - Verkko parantaa yhteyksiä alueellisiin ja paikallisiin rautatieverkkoihin. - Verkolla on tärkeä merkitys yhdistetyissä kuljetuksissa erityisesti intermodaalisten logistiikkakeskusten kautta. - Verkko edistää tavaraliikennettä siten, että siinä yksilöidään ja kehitetään maantiekuljetuksille uusia ja vaihtoehtoisia reittejä ja annetaan tietyillä rautatieosuuksilla etusija tavarajunille. - Verkko on myös alueen omien kehittämistavoitteiden mukainen ja toteuttaa niitä." Lisätään 10 artiklan 4 kohdan loppuun seuraava uusi luetelmakohta: "- Euroopan laajuiseen tieverkkoon verrattuna rautatieverkko tarjoaa ekologista lisäarvoa." 10 artiklan 6 kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "6. Verkko sisältää infrastruktuurin ja laitteistot, jotka tarvitaan rautatie-, meri- ja lentoliikennepalvelujen yhdistämisessä." 2.5. Päätöksen N:o 1692/96/EY 13 artiklan muuttamista koskevat suositukset 13 artiklan 3 kohta ehdotetaan muutettavaksi seuraavasti: "1. Euroopanlaajuinen lentoasemaverkko koostuu yhteisön alueella sijaitsevista ja kaupallisen lentoliikenteen käytettävissä olevista liitteessä II mainittujen kriteerien mukaisista lentoasemista. Nämä lentoasemat luokitellaan eri tavoin niiden hoitaman liikenteen määrän ja tyypin mukaan ja niiden tehtävien mukaan, jotka niillä on verkossa. Lentoasemat mahdollistavat lentoliikenneyhteyksien kehittämisen ja lentoliikenteen liittämisen muihin liikennemuotoihin. Alueviranomaisten osallistuminen lentoasemajärjestelyihin on välttämätöntä mainittujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 2. (ei muutosta) 3. Kansainväliset ja yhteisön yhteyslentoasemat liitetään soveltuvin osin asteittain Euroopan laajuiseen suurnopeusjunaverkkoon. Verkko sisältää infrastruktuurin ja laitteistot, jotka tarvitaan lento-, meri- ja rautatieliikennepalvelujen yhdistämisessä." 2.6. Päätöksen N:o 1692/96/EY 18 artiklan muuttamista koskevat suositukset Muutetaan myös 18 artiklan 2 kohta. Kohta ehdotetaan muotoiltavaksi seuraavasti: "2. Komission yhteyteen perustetaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa käsittelevä komitea, jäljempänä 'komitea', joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä alueiden komitean ehdottamasta kaupunkien ja alueiden edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitea seuraa ja tutkii Euroopan laajuisten liikenneverkkojen kehittämissuuntaviivojen tarkistusta, vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden ilmoittamista suunnitelmista ja ohjelmista ja voi käsitellä kaikkia Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseen liittyviä kysymyksiä." Bryssel 15. toukokuuta 2002. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EYVL C 293, 13.10.1999, s. 9. (2) EYVL C 93, 6.4.1999, s. 29. (3) Valiokuntien ja niiden vastuualueiden uudelleenjärjestäminen, 6. helmikuuta 2002.