KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Media 2007 -ohjelman väliarviointikertomus /* KOM/2010/0777 lopull. */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 20.12.2010 KOM(2010) 777 lopullinen KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Media 2007 -ohjelman väliarviointikertomus KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Media 2007 -ohjelman väliarviointikertomus JOHDANTO Tämä kertomus koskee Media 2007 -ohjelman väliarviointia. Siinä esitetään väliarvio ohjelmalla saavutetuista tuloksista ja sen täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista, kuten Euroopan audiovisuaalialan tukiohjelman täytäntöönpanosta (Media 2007) tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1718/2006/EY[1] 14 artiklan 2 kohdassa edellytetään. Lisäksi päätöksen 19 artiklan mukaan unionin osallistumista Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskukseen on seurattava ja arvioitava 14 artiklan mukaisesti suoritettavan Media-ohjelman arvioinnin ja seurannan yhteydessä. Tässä kertomuksessa esitellään kolmen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden tärkeimmät tulokset sekä mahdollisia tarkistuksia koskevat suositukset. Kertomus kattaa 1. tammikuuta 2007 ja 31. joulukuuta 2009 välisen ajanjakson, ja se perustuu Euréval – Media Consulting Group (MCG) -yhteenliittymän tekemän väliarvion[2] päätelmiin. MEDIA-OHJELMA Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät Media I -ohjelman vuonna 1991. Siitä lähtien on noudatettu johdonmukaista ja kestävää tukipolitiikkaa pyrkien siihen, että Euroopan audiovisuaaliala pystyisi hyötymään Euroopan laajuisista markkinoista. Politiikan toteuttamista jatkettiin Media II- sekä Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmien (2001–2006) puitteissa. Unionin toiminta kohdistuu toissijaisuus- ja täydentävyysperiaatteiden mukaisesti esi- ja jälkituotantoon, ja kansallisten viranomaisten tehtävänä on itse tuotannon tukeminen. Ohjelmalla tuetaan näin ollen ammattilaisten koulutusta sekä teosten kehittämistä, levitystä ja myynninedistämistä. Media 2007 -ohjelman seitsemän vuoden (2007–2013) budjetti on 755 miljoonaa euroa. Ohjelmalla on kolme yleistavoitetta: - Säilytetään ja lujitetaan Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta sekä sen elokuva- ja audiovisuaaliperintöä, varmistetaan, että se on yleisön ulottuvilla, ja edistetään kulttuurien välistä vuoropuhelua. - Lisätään eurooppalaisten audiovisuaaliteosten levitystä Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. - Tehostetaan Euroopan audiovisuaalialan kilpailukykyä avoimilla ja kilpailukykyisillä markkinoilla. Ohjelman eri toiminta-aloille on määritelty seuraavat painopisteet: - kannustaminen luovuuteen audiovisuaalialalla sekä Euroopan elokuva- ja audiovisuaaliperinnön tuntemuksen ja levityksen edistäminen - Euroopan audiovisuaalialan rakenteen vahvistaminen erityisesti pk-yritysten osalta - vahvan audiovisuaalisen tuotantokapasiteetin maiden ja kapasiteetiltaan heikompien tai suppeaan kielialueeseen kuuluvien maiden välisen epätasapainon vähentäminen - markkinoiden kehityksen seuranta ja tukeminen digitalisoinnin osalta. Uutta Media 2007 -ohjelmassa Media 2007 -ohjelmassa on yleisesti yksinkertaistettu hallinnollisia menettelyjä ja otettu rahoitus- ja hallinnollisissa säännöissä käyttöön suhteellisuuslauseke. Tavoitteena oli vähentää hallinnollista rasitetta ja suhteuttaa se avustukseen ja tuensaajiin. Lisäksi on solmittu pitkäaikaisia kumppanuuksia koulutusta, myynninedistämistä ja elokuvateatteriverkostoja koskevissa toimintalinjoissa. Useimpien toimintalinjojen toteutusta on jatkettu (lukuun ottamatta VHS- ja DVD-muotoisten tallenteiden levityksen tukemista). Jotta ohjelma mukautuisi toimialan tarpeiden muutoksiin, Media 2007 -ohjelmaan on otettu mukaan uusia toimia. Näitä ovat esimerkiksi perustason koulutus, interaktiivisten teosten kehittäminen, tilausvideo (VOD) ja digitaalinen levitys elokuvateattereissa, web-yhteisöt ja avoin media. Media-ohjelmia arvioidaan jatkuvasti. Vuonna 1998 tehdyn ennakkoarvioinnin ja kahden väliarvioinnin jälkeen Media Plus- ja Media-koulutus-ohjelmia tarkasteltiin vielä loppuarvioinnissa, joka kattoi vuodet 2000–2006. Arvioinneissa todettiin ohjelman olevan merkityksellinen ja toimiva ja suositeltiin toimien jatkamista. Lisäksi vuonna 2004 oli toteutettu vaikutusten arviointi Media 2007 -ohjelman valmistelua silmällä pitäen. Tähän arviointiin sisältyi ennakkoarviointiosioita. MEDIA 2007 -OHJELMAN VÄLIARVIOINTI Taustaa Arvioinnin toteuttajaksi valittiin Eureval – MCG -yhteenliittymä puitesopimuksen kautta, joka sitoo yhteenliittymän komissioon[3]. Arviointi käynnistettiin siinä vaiheessa, kun ohjelmaa oli toteutettu vasta kahden vuoden ajan. Näin ollen vain pieni osa hankkeista oli voitu saattaa päätökseen, ja suurin osa hankkeista oli vasta toteutuksen ensivaiheissa. Arvioinnissa keskityttiin sen vuoksi lähinnä ohjelman tehokkuuteen, vaikuttavuuteen ja merkityksellisyyteen. Siinä arvioidaan ohjelman kykyä saada aikaan tuloksia käytettyjen resurssien pohjalta sekä ohjelman tuloksien ja tavoitteiden keskinäistä vastaavuutta. Lisäksi siinä tarkastellaan sitä, kuinka relevantteja ohjelman alkuperäiset tavoitteet ovat suhteessa alan tarpeisiin, ja ehdotetaan tältä pohjalta tarpeellisia muutoksia. Arvioinnin tuloksia käytetään perustana myös ohjelman jatkamista koskevassa tiedonannossa, joka on määrä toimittaa ennen vuoden 2010 loppua Media 2007 -ohjelmasta tehdyn päätöksen 14 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, sekä vaikutustenarvioinnissa, joka on määrä toteuttaa valmisteltaessa ohjelman jatkoa vuoden 2013 jälkeen. Arvioinnin tavoitteet Yleisenä tavoitteena oli saada ulkopuolinen ja riippumaton arvio ohjelman tuloksista sekä laadullisista ja määrällisistä näkökohdista vuosina 2007–2009. Erityiset tavoitteet määriteltiin seuraavasti: - Kartoitetaan, kuinka relevantteja ohjelman tavoitteet ovat eurooppalaisen audiovisuaalialan tarpeisiin nähden, ja kartoitetaan ohjelmasta saatava eurooppalainen lisäarvo. - Mitataan ohjelman täytäntöönpanon tehokkuutta ja sen tulosten vaikuttavuutta sen yleisiin tavoitteisiin nähden. - Ehdotetaan muutoksia ja annetaan suosituksia ohjelman täytäntöönpanon jatkamiseksi. - Analysoidaan alan tarpeiden kehittymistä ja arvioidaan etenkin vuonna 2007 ja sen jälkeen käyttöön otettuja uusia toimia. Menetelmät Arviointi käynnistyi syyskuussa 2009 ja saatiin päätökseen toukokuussa 2010. Tilastotiedot ja dokumentoitu tieto koottiin haastattelemalla ohjelmasta vastaavia henkilöitä komissiossa sekä koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastossa (EACEA). Lisäksi arvioija toteutti laajan kyselyn, jossa oli mukana Media-tukea hakeneita organisaatioita ja Media desk -yhteyspisteitä kaikista jäsenvaltioista. Näin saatiin kerätyksi yli 550 kannanottoa. Seuraavaksi arvioinnin tekijä analysoi perusteellisesti kaikki tiedot. Lähestymistapana käytettiin niin kutsuttua triangulaatiota, jolla tarkoitetaan kaikkien koottujen tietojenanalysointia useilla eri tavoilla. Jokainen tässä kertomuksessa esitetty toteamus perustuu siis useaan lähteeseen, jollei toisin mainita. TEKNOLOGINEN, TALOUDELLINEN JA OIKEUDELLINEN TAUSTA Elokuva- ja audiovisuaalialaa koskevien poliittisten toimintalinjojen on nykyisin vastattava suuriin haasteisiin, jotka liittyvät teknologian muutoksiin ja siihen, miten muutokset vaikuttavat kulutustottumuksiin, liiketoimintamalleihin ja arvoketjuun. Teknologiset muutokset Nämä muutokset liittyvät osittain laajakaistan yleistymiseen Euroopassa. Televisio oli aiemmin yksisuuntainen mediapalvelu. Nyt siitä on tullut monensuuntainen foorumi, jonka kautta katsoja voi valita sisältöjä ja niiden kulutusajankohdan (cathup-TV-palvelu, IPTV, netti-TV). Myös internet toimii jakelukanavana tilausvideopalvelun (VOD) kautta. Muutokseen vaikuttavat lisäksi matkapuhelimet, jotka nekin palvelevat audiovisuaalisen sisällön jakelukanavina. Elokuvat ovat perinteisesti olleet sidoksissa paikkaan (elokuvateatteriin), mutta nyt niille on tarjolla uusia esitystapoja sitä mukaa kun digitaaliset kopiot korvaavat 35 mm:n filmit. Ohjelmiston suunnittelusta tulee todennäköisesti joustavampaa, ja digitaalitekniikka voi myös lisätä elokuvateatterien vetovoimaa 3D-näytösten ansiosta. HD-DVD on hiljattain tullut Euroopan markkinoille, mutta vielä ei ole varmaa, pystyykö se pitämään pintansa syntyvien uusien teknologioiden rinnalla ja vakiinnuttamaan asemansa toimitusketjussa. Muutokset kulutusmalleissa Katselutottumukset ovat muuttuneet teknologisten innovaatioiden myötä. Audiovisuaalisen sisällön mukauttaminen käyttäjäkohtaisiin tarpeisiin, tallentaminen ja kuljettaminen on helppoa. Nykypäivänä eletään eri viestinten keskinäisen yhteenliitettävyyden luomassa monikanavaisessa ympäristössä. Lisäksi sisältöjen siirrettävyys muuttaa fyysistä toimintaympäristöä niin, että se muuttuu rajoitteesta mahdollisuudeksi. Teoksien jakelu mediasta toiseen ja alueelta toiselle on aiempaa helpompaa. Liiketoimintamallit Talouden kannalta katsottuna muutokset tapahtuvat vaiheittain, ja vaikutukset markkinoihin vaihtelevat sektoreittain ja maittain. Liiketoimintamalleissa tapahtuneet muutokset tulevat esiin television ja elokuvan välisessä suhteessa. Maanpäällistä verkkoa käyttävällä kansallisella televisiolla oli 30 vuoden ajan olennaisen tärkeä rooli eurooppalaisen elokuvan rahoittamisessa. Nykyisin kun televisiokanavien mainostulot pienenevät voimakkaasti, elokuvan arvo perinteisillä kanavilla hiipuu, koska elokuvat siirtyvät digitaalisille kanaville ja maksullisen television puolelle. Oikeuksien hallinta Keskeinen kysymys eurooppalaiselle audiovisuaalialalle on myös oikeuksien hallinta, josta on tullut entistä tärkeämpi siksi, että markkinoille on tullut uusia tuotannon ja jakelun alojen toimijoita. Oikeuksien hallinnan osalta arvoketjun varrella tulee esiin erilaisia riiston muotoja. Pitkällä aikavälillä eräät tarkkailijat ennakoivat arvoketjun yksinkertaistumista jopa siinä määrin, että jäljellä on vain kaksi suurta segmenttiä: yksityinen kulutus ja elokuvateattereissa tapahtuva julkinen kulutus. OHJELMA LUKUINA Media 2007 -ohjelmasta on kolmen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden aikana tuettu yli 5 000:a hanketta. Unioni on osarahoittanut hankkeita noin 296 miljoonalla eurolla, mikä vastaa 39:ää prosenttia koko ohjelmakaudelle varatuista määrärahoista. Kolmen ensimmäisen vuoden aikana yli 3 000 organisaatiota haki tukea Media 2007 -ohjelmasta, ja näistä yli 1 400 hakemusta hyväksyttiin. (Media Plus -ohjelmasta haki tukea alle 2 000 organisaatiota koko ohjelmakauden aikana.) Uusista jäsenvaltioista tulevien tukihakemusten määrä on noussut hiukan Media 2007 -ohjelman aikana. Media 2007 -tuensaajiksi valitut organisaatiot ovat tuottajia (56 %), jakelijoita (31 %) ja promoottoreita (11%). Useimmiten tuensaajat ovat mikroyrityksiä (66 %:ssa niistä liikevaihto on alle 1,5 miljoonaa euroa ja 80 %:ssa alle 4 miljoonaa euroa). Media 2007 -tuensaajia on kaikkialla Euroopassa (98 alueella 105 alueesta). Kaksi kolmasosaa Media-varoista menee viiteen suurimpaan maahan (Espanja, Italia, Ranska, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta), ja määrä on suhteessa näiden markkinoiden merkitykseen Euroopassa. Muut kymmenen EU15-maata sekä Sveitsi, Islanti ja Norja saavat noin 25 prosenttia sidotuista varoista, mutta tämä osuus on pienenemässä. ”Uusien” jäsenvaltioiden osuus on pysynyt vakaana noin 8 prosentissa. ARVIOINNIN PERUSTEELLA TEHDYT PÄÄTELMÄT Ohjelman merkityksellisyys alan tarpeisiin nähden Koska Media 2007 ohjelma on sisäisesti johdonmukainen, perustuu Euroopan audiovisuaalialan ominaispiirteisiin ja pyrkii seuraamaan alan kehityssuuntauksia, se kykenee vastaamaan alan tarpeisiin riittävällä tavalla. Vastaajien selkeä enemmistö katsoi Media-ohjelman täydentävän kansallista tukea, sillä siitä tuetaan toimintoja, joiden saama kansallinen tuki on vähäistä tai olematonta. Sen tuo hankkeisiin myös merkittävää lisäarvoa eurooppalaisen ulottuvuutensa kautta ja mahdollistaa kunnianhimoisempien tavoitteiden asettamisen. Lisäksi näyttää siltä, että ohjelma toimii kansallisen politiikan inspiraation lähteenä ja on myötävaikuttanut politiikan kehitykseen. Esimerkiksi Italiassa, Liettuassa, Norjassa, Sloveniassa ja Unkarissa valmistellaan tai on juuri otettu käyttöön uutta lainsäädäntöä. Joissakin maissa (Kroatiassa, Maltassa ja Slovakiassa) on luotu kansallisia elokuva-alan rahastoja tai instituutteja, jotka palvelevat kansallisen audiovisuaalialan rakenteiden kehittämistä, ja joissakin maissa (Itävallassa, Kyproksessa ja Tsekissä) on kasvatettu tällaisten rahastojen määrärahoja. Ohjelman sisäinen johdonmukaisuus Ohjelman on todettu olevan sisäisesti johdonmukainen. Lisätoimia kuitenkin tarvittaisiin eurooppalaisten teosten kysynnän lisäämiseksi yleisön keskuudessa. Ohjelman eri tukimuotoja koskevien hakemusten määrän kasvu osoittaa, että ohjelma on mukautettu hyvin vastaamaan alan tarpeita. Tämä on kuitenkin johtanut aiempaa selektiivisempään lähestymistapaan, joka puolestaan johtaa ensikertalaisten ja mikroyritysten poissulkemiseen ja hallintokustannusten kasvuun, eikä kannusta mahdollisia osallistujia. Eurooppalaisten teosten kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseen tai edistämiseen tähtäävä tavoite perustuu pitkälti toimenpiteisiin, joilla pyritään pienentämään eroja vahvan audiovisuaalisen tuotantokapasiteetin maiden ja kapasiteetiltaan heikompien maiden välillä. Tämän vuoksi ohjelmassa on toimenpiteitä, joissa suositaan alhaisen tuotantokapasiteetin ja/tai suppean kielialueen maita (kyseiset maat saavat nk. positiivisen erityiskohtelun). Media Plus -ohjelman loppuarviointi oli osoittanut, että positiivisen erityiskohtelun kriteerit olivat houkutelleet suurimpien tuottajamaiden ammattilaisia solmimaan kumppanuuksia ”pienissä” maissa, mikä oli konkreettisesti edistänyt näiden toimijoiden integroitumista verkostoihin ja niiden teosten pääsyä eurooppalaisiin levitysketjuihin. Tämä näkemys vaikuttaa olevan todenmukainen, ja positiivisen erityiskohtelun säännökset edistävät huomattavasti monimuotoisuutta koskevan tavoitteen saavuttamista. Tämä koskee etenkin toimia, jotka koskevat markkinoille pääsyä, kehitystoimintaa ja festivaaleja. Media 2007 -ohjelmaa on pyritty mukauttamaan voimakkaasti varsinkin digitaaliteknologiaan liittyvien uusien tarpeiden huomioon ottamiseksi. Kahdessa aiemmassa arvioinnissa oli myös tultu siihen johtopäätökseen, että ohjelman tavoitteet ovat yleisesti relevantteja, mutta uusien teknologioiden käyttöä ja digitaaliteknologiaan siirtymistä ei ollut huomioitu riittävällä tavalla. Näitä puutteita paikattiin Media 2007 -ohjelmaan sisällytetyillä uusilla toimenpiteillä. Hankepyyntöjen menestys on osoittanut, että ohjelma vastaa alan todellisia tarpeita. Joitakin aloja ja lähestymistapoja on vielä tarkasteltava, jotta alan tarpeiden kehitykseen voidaan vastata paremmin. Uudet toimet on kuitenkin rajoitettu tietyille aloille, ja olisi hyödyllistä saada kokonaiskuva arvoketjusta, oikeuksia koskevista kysymyksistä ja uusista liiketoimintamalleista, joita alan ammattilaiset kehittävät. Ohjelman kolmen ensimmäisen täytäntöönpanovuoden tulokset (vaikuttavuus) Media Plus - ja Media-koulutus-ohjelmien loppuarvioinnin päätelmät koskevat myös tämän ohjelman perinteisiä toimintalinjoja. ”Media-ohjelmien keskeiset mekanismit vaikuttavat selvästi osaamisen lisäämiseen (Koulutus), eurooppalaisen ulottuvuuden kehittämiseen jo teosten esituotantovaiheesta lähtien (Kehittäminen), alan kilpailukyvyn lisäämiseen (etupäässä Levitys riskien vähentämisen ja edunsaajien taloudellisten valmiuksien parantamisen kautta) ja teosten levittämiseen kotimaan ulkopuolelle (Levitys ja Myynninedistäminen).” Media-ohjelman hakuprosessiin osallistuminen parantaa merkittävällä tavalla ehdotettujen hankkeiden suunnittelua (rahoitussuunnitelmien vahvistamista, kumppanuuksia ja kansainvälistä ulottuvuutta). Muita huomattavia etuja ovat myös ammatillisten verkostojen luominen ja laajasti tunnetut Media-laatumerkit. Kokonaisuudessaan Media 2007 -ohjelman tuki teosten levitykseen ja jakeluun, myynninedistämiseen (”Markkinoille pääsy” ja ”Festivaalit”) ja kehitystoimintaan on vaikuttavaa ja myötävaikuttaa merkittävällä tavalla jakeluolojen parantumiseen (”Automaattinen levitys”), eurooppalaisten teosten näkyvyyteen, ammatillisten mahdollisuuksien luomiseen (”Myynninedistäminen”), ammatillisten verkostojen kehittämiseen (”Valikoiva levitys” ja ”Myynninedistäminen”) sekä paremmin toimivien ja kansainvälisesti kilpailukykyisempien hankkeiden syntymiseen (”Kehitystoiminta”). Arvioija on kuitenkin kartoittanut seikkoja, joiden osalta muutamia toimintalinjoja voitaisiin parantaa: - Interaktiivisten teosten tukea voitaisiin tehostaa muun muassa selkeyttämällä niiden kohderyhmiä. - Teosten TV-levitystä koskeva Media 2007 -tuki on tärkeää, sillä se vastaa alan selviin tarpeisiin. Se myötävaikuttaa merkittävällä tavalla tuottajien etujen suojaamiseen joissakin maissa. Sen vaikuttavuutta heikentävät kuitenkin erinäiset tekijät: tuettavat teostyypit eivät vastaa eurooppalaisten kanavien ohjelmatarpeita, levittäjien suurta määrää ja jakelijan antamaa minimitakuuta koskevat vaatimukset ovat ristiriidassa keskenään, markkinahintojen kehitys ja Media-ohjelman vaatimat investoinnit eivät vastaa toisiaan, eikä tuki ole jakautunut tasaisesti maantieteellisesti katsoen. Lisäksi joidenkin toimien vaikuttavuus on erittäin vähäistä johtuen ohjelman ulkopuolisista tekijöistä markkinoilla, joilla toiminta toteutetaan. - Ohjelmaan sisältyvän i2i -tuen[4] avulla voidaan vähentää tehokkaasti rahoituskustannuksia, mutta tuki ei ole tarpeeksi laaja-alainen, jotta se voisi vaikuttaa näkyvästi rahoituksen saatavuuteen. - Tilausvideota (VOD) tukeva toimi ei vielä edistä riittävällä tavalla eurooppalaisten teosten levitystä, sillä markkinat ovet edelleen hyvin vaatimattomat. - Koska ohjelman soveltamisala on rajallinen, kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja edistämiseen tähtäävät tavoitteet ja kohdassa 6.2. mainitut positiivisen erikoiskohtelun mekanismit eivät pysty vaikuttamaan merkittävällä tavalla vahvan audiovisuaalisen tuotantokapasiteetin maiden ja kapasiteetiltaan heikompien maiden välisten erojen pienentämiseen. Vaikka uusissa jäsenvaltioissa toimivien organisaatioiden osuus kasvaa, niiden osuus budjetista pysyy samana (noin 8 prosentissa), ja näin ollen yksittäisten organisaatioiden saamat rahoitusmäärät pienenevät vähitellen. Ohjelman kyky saada aikaan odotetut tulokset Media-ohjelmasta tuetaan ammattilaisten koulutusta, hankkeiden kehittämistä ja toimijoiden verkottumista ja lisätään näin eurooppalaisen audiovisuaalialan kilpailukykyä. Media 2007 jatkaa Media Plus -ohjelman työtä ja edistää eurooppalaisten teosten levitystä ja kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämistä. Eurooppalaisten teosten rajatylittävää levitystä kuvaavat markkinaindikaattorit ovat rohkaisevia, ja arviointi osoittaa, että elokuvien pääsy ulkomaille on suurelta osin Media-ohjelman ansiota. Ohjelman täytäntöönpanon tehokkuus Ohjelman budjetti ja resurssit käytetään kokonaisuudessaan tehokkaasti. Ohjelman hallinnointimenetelmiä on parannettu huomattavasti (yksinkertaistaminen, aikataulumuutokset, pitkäkestoiset yhteistyökumppanuudet), mutta hallinnollista rasitusta olisi silti edelleen pienennettävä. OSALLISTUMINEN EUROOPAN AUDIOVISUAALISEN SEURANTAKESKUKSEN TOIMINTAAN Yksityiskohtaisen arvioinnin tavoitteet Vuodesta 1999 lähtien Euroopan unionin osallistumisesta seurantakeskuksen toimintaan on säädetty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksissä[5]. Unionia edustaa tässä yhteydessä Euroopan komissio. Kun Media 2007 -ohjelmaa valmisteltiin, huomioon otettiin hallinnon yksinkertaistamista ja säädöskäytännön järkeistämistä koskevat komission tavoitteet, ja tämän vuoksi osallistuminen seurantakeskuksen toimintaan sisällytettiin uuden ohjelman oikeusperustaan ohjelman perustamisesta tehdyn päätöksen säännösten mukaisesti. Media-ohjelmaan on varattu määrärahat tätä osallistumista varten (257 577 euroa vuonna 2010, määrä vastaa 11,5 prosenttia seurantakeskuksen 37 jäsenmaan antamasta rahoituksesta). Komissio on mukana seurantakeskuksen toimeenpanokomiteassa seurantakeskuksen jäsenmaiden rinnalla. Komitea hyväksyy seurantakeskuksen talousarvion toimintasuunnitelmien ja -ohjelmien toteuttamiseksi. Arvioija analysoi Media 2007 -ohjelman väliarvioinnin yhteydessä, miten seurantakeskuksen toiminta edistää ohjelman tavoitteita ja tarpeita sekä alaa koskevien juridisten ja taloudellisten tietojen levittämistä ammattilaisten ja laitosten keskuudessa. Euroopan audiovisuaalinen seurantakeskus ja Media 2007 -ohjelman tavoitteet Seurantakeskuksessa on kaksi tehtävää: sen tulisi ensinnäkin lisätä audiovisuaalialan avoimuutta Euroopassa ja toiseksi vastata audiovisuaalialan ammattilaisten tietotarpeisiin. Seurantakeskus hoitaa tehtäviään kehittämällä ja tuomalla ammattilaisten ja yleisön saataville tietokantoja (LUMIERE, KORDA, MAVISE, IRIS MERLIN ja PERSKY), oikeudellisia asioita käsitteleviä artikkeleita, tietoa eurooppalaisista sopimuksista ja muista kansainvälisistä sopimuksista sekä maksullisen vuosittain ilmestyvän tilastoluettelon, jossa on keskeiset tiedot alasta. On käynyt ilmi, ettei seurantakeskuksen tekemä työ myötävaikuta suoraan Media-ohjelman tavoitteiden toteutumiseen. Seurantakeskuksella ei itse asiassa ole velvoitteita Media-ohjelmaa kohtaan. Lisäksi on huomattava, että saatavilla olevat tiedot ovat joissakin tapauksissa hajanaisia ja puutteellisia, ja siksi on vaikeaa vertailla niitä ja saada esiin tietoja, jotka vastaisivat ohjelman erityistarpeita ja -tavoitteita. Etenkin luettelo muuttuu hiukan joka vuosi, eivätkä eri vuosien taulukot ja niiden sisältämät tiedot, käsitteet ja indikaattorit vastaa täysin toisiaan. Lisäksi seurantakeskus ja Media-ohjelma toimivat eri aloilla. Nämä erot yhdessä Media-ohjelman kannalta tärkeiden indikaattorien puutteen kanssa voivat estää tietojen hyödyntämisen. Seurantakeskus on kuitenkin ainoa organisaatio, joka tarjoaa Euroopan laajuisia lukutietoja, joita kansalliset elimet eivät kerää ja toimita unionille. Tämän vuoksi voitaisiin harkita mahdollisuutta tehdä vuotuisten tai kolmivuotisten toimintasuunnitelmien sijaan aihekohtaisia sopimuksia suoraan seurantakeskuksen kanssa. Näin seurantakeskus voisi myötävaikuttaa paremmin Media-ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen. TÄRKEIMMÄT SUOSITUKSET Arvioijat ovat esittäneet viisi strategista suositusta. Joitakin suosituksia ei voida toteuttaa Media 2007 -ohjelman yhteydessä, ja ne otetaan huomioon vuoden 2013 jälkeisen uuden ohjelmasukupolven valmisteluissa. Osa suosituksista koskee kuitenkin nykyiseen ohjelmaan tehtäviä mukautuksia. Jatketaan viestintää ja tiedonlevitystä Jos viestintä olisi selkeämpää ja kuvaisi konkreettisemmin ohjelman sisältöä, ammattilaisten olisi helpompi tunnistaa heitä koskevat tavoitteet ja toiminta-alat (pitäisi käyttää nimeä ”Media-ohjelma” mieluummin kuin ”Media 2007” ja muuttaa audiovisuaalialan innovaatioita koskevan toimintalinjan nimi muotoon ”Interaktiiviset teokset”). Media-yhteyspiste- ja antenniverkoston potentiaalia olisi lisäksi hyödynnettävä paremmin esimerkiksi yhteisen foorumin kautta. Optimoidaan ohjelman hallinto Ohjelman hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa ja parantaa seuraavilla tavoilla: - Tarkistetaan komiteamenettelyä (yhteisön rahoituksen kynnysarvo, jota pienempiin summiin ei sovelleta komiteamenettelyä). - Tiukennetaan tukikelpoisuus- ja/tai valintakriteereitä Kehitystoiminta-linjan hakemusten määrän rajoittamiseksi ja esitettyjen hankkeiden laadun parantamiseksi. - Laajennetaan asiantuntijapoolia valintamenettelyiden parantamiseksi. Jatketaan toimia hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi - Nopeutetaan online-hakujärjestelmää, josta tiedot menevät suoraan Media-tietokantaan. Laajennetaan ohjelman toimintamalleja Lisätään innovointia ohjelman toimintamallien ja liitännäistoimien aloilla käyttämällä resursseja kuuntelemiseen (temaattiset verkostot, pilottihankkeet) ja konsensuksen lisäämiseen (esimerkiksi yhteinen lähestymistapa oikeuksia koskevissa kysymyksissä). Edistetään yhteentoimivuutta, verkottumista ja yhteistyötä alueiden välillä ja luodaan yhteinen ammattitaitojen viitekehys (peruskoulutusta varten). Tarkistetaan positiivista erityiskohtelua koskevia menettelyjä: tarkistetaan maiden luokittelu ja pohditaan yksityiskohtaisemmin, mitkä kohderyhmät ovat soveltuvimpia. Harkitaan tuen lisäämistä vastauksena kuluttajien, televisiotoiminnan harjoittajien ja levittäjien luomaan kysyntään ja mediakoulutuksen kautta. Lisätään markkinatuntemusta ja kykyä analysoida ohjelman vaikutuksia. Optimoidaan Euroopan audiovisuaaliselta seurantakeskukselta saatavien tietojen käyttökelpoisuus, jotta käytettävissä olisi tilastotietoja ja analyyseja, joiden avulla voidaan ymmärtää paremmin markkinoita ja analysoida ohjelman vaikutuksia. Toteutetaan yksityiskohtaisia audiovisuaalialaa kartoittavia tutkimuksia, joilla lisätään kykyä ennakoida tulevaa. Toteutetaan tiettyihin sektoreihin ja/tai tiettyihin toimintalinjoihin kohdistuvia arviointeja, jotta ohjelman tuloksista saataisiin tarkempi käsitys. Jatketaan mukauttamista markkinoihin Televisiolevitys - Harkitaan tukea TV-alan levittäjille ja jakelijoille, jotka ovat sitoutuneet oman maan ulkopuolella tuotettujen eurooppalaisten teosten edistämiseen. - Tuetaan jälkiäänitystä, jotta eurooppalaiset teokset saisivat jalansijaa suurilla EU:n ulkopuolisten maiden markkinoilla (Kaakkois-Aasiassa ja Latinalaisessa Amerikassa). - Edistetään uuteen mediaan liittyviä hankkeita. - Rahoituksen saanti: kannustetaan pankkeja myöntämään tuotantolainoja esimerkiksi vakuusvälineen avulla. - Digitaalinen elokuva: harkitaan elokuvateatterien digitalisointiin ja digitaalisten master-tallenteiden tuotantoon myönnettävää tukea. PÄÄTELMÄT: KOMISSION KANTA Vaikka Media 2007 -ohjelman väliarviointi suoritettiin ohjelman täytäntöönpanon alkuvaiheessa, se osoittaa, että toimilla on saatu aikaan Euroopan audiovisuaalialan kannalta positiivisia tuloksia. Arviointi osoittaa, että tavoitteet ovat relevantteja ja toimet vaikuttavia etenkin alan kilpailukyvyn tehostamisen osalta. Lisäksi se vahvistaa käsityksen, että ohjelma tuo lisäarvoa kansallisiin toimenpiteisiin. Markkinoilta saatavat tiedot osoittavat, että Euroopan audiovisuaaliala kärsii edelleen perinteisistä heikkouksistaan eli markkinoiden hajaantuneisuudesta ja teosten vaatimattomasta levityksestä alkuperämaan ulkopuolelle. Siksi toimia olisi jatkettava ja sopeutettava niitä markkinoiden tarpeisiin. Komissio mukauttaa Media 2007 -ohjelmaa jäljellä olevalla ohjelmakaudella sen tehokkuuden ja vaikuttavuuden lisäämiseksi. Ohjelmaa pyritään myös arvioijan suositusten mukaisesti mukauttamaan markkinoiden tarpeisiin siinä määrin, kuin oikeusperusta sen sallii. Muita muutoksia valmistellaan, ja ne toteutetaan ohjelmakauden jälkipuoliskon alkuun mennessä. Niistä kerrotaan lähiaikoina annettavassa ohjelman jatkoa käsittelevässä tiedonannossa. Komissio aikoo myös ottaa arvioijan antamat pitkän aikavälin strategiset suositukset huomioon, kun se valmistelee vuonna 2013 käynnistettävää seuraavaa ohjelmaa. Toimintalinjoja tarkastellaan vaikutustenarvioinnissa, joka toteutetaan osana uuden ohjelman valmistelua. [1] EUVL L 327, 24.11.2006. [2] Arviokertomus kokonaisuudessaan:http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#cultureHeader. [3] Puitesopimus INFSO/SMART 2007/0035 Lot 1. [4] Audiovisuaalialan innovaatio 2000 -aloitteella pyritään parantamaan mahdollisuuksia saada pankki- ka muuta rahoitusta. [5] Päätös 1999/784/EY, 22. marraskuuta 1999, EYVL L 307, 2.12.1999. Päätös 2239/2004/EY, 17. marraskuuta 2004, EUVL L 390, 31.12.2004.