FI Euroopan unionin virallinen lehti C 318/139

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 521/2008 muuttamisesta”

KOM(2011) 224 lopullinen – 2011/0091 NLE

2011/C 318/23

Yleisesittelijä: Mihai MANOLIU

Neuvosto päätti 16. toukokuuta 2011 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus – Neuvoston asetus polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 521/2008 muuttamisesta

KOM(2011) 224 lopullinen – 2011/0091 NLE.

Komitean työvaliokunta antoi 3. toukokuuta 2011 lausunnon valmistelun ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaoston tehtäväksi.

Asian kiireellisyyden vuoksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitea nimesi 13.–14. heinäkuuta 2011 pitämässään 473. täysistunnossa (heinäkuun 13. päivän kokouksessa) yleisesittelijäksi Mihai MANOLIUN ja hyväksyi seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin ääniä 131 puolesta ja 1 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 Komitea kannattaa päätöstä muuttaa polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 521/2008. Komitea katsoo, että tutkimukseen ja kehittämiseen kohdistuvien investointien edistäminen, joka ehdotetuilla muutoksilla on määrä saada aikaan, lisää edunsaajien tarvitsemaa ennustettavuutta, sillä käyttöön on määrä ottaa uusi mahdollisuus määrittää vähimmäisrahoitustaso yksittäisessä ehdotuspyynnössä.

1.2 Kannattaessaan käsiteltävänä olevaa ehdotusta ETSK korostaa ehdotetun strategian merkitystä investointien sekä tutkimustoiminnan koordinoinnin kannalta vahvistettaessa eurooppalaista tutkimusaluetta.

1.3 Komitea muistuttaa (1) olevan tarpeen:

1.3.1 yksinkertaistaa menettelyitä, jotta voidaan vähentää tutkimus- ja kehitysohjelmien hallinnollisen monimutkaisuuden aiheuttamia kielteisiä vaikutuksia.

1.3.2 kehittää kattava tiedotusohjelma, joka auttaa mobilisoimaan entistä paremmin sekä teollisuudelta että myös muilta toimintaan osallistuvilta tahoilta tulevat välttämättömät rahoitusresurssit.

1.3.3 soveltaa komission sekä polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen välistä rahoitussopimusta tasapuolisesti niin, että samat ehdot pätevät sekä teollisuus- että tutkimusryhmittymiin.

1.3.4 varmistaa, ettei ehdotuksella ole talousarviovaikutuksia verrattuna neuvoston päätöksellä alun perin hyväksyttyyn budjettiin. Ehdotettujen muutosten on parannettava mahdollisuuksia käyttää aiottu budjetti.

1.3.5 käynnistää ammatillisia koulutusohjelmia, joilla työntekijöiden ammattitaitoa voidaan sopeuttaa yhteisen teknologia-aloitteen tuottamiin työpaikkoihin.

1.4 määrittää selkeä strategia sekä laatia vuoteen 2020 asti ulottuva etenemissuunnitelma.

2. Tausta ja yleishuomiot

2.1 Polttokenno- ja vetyteknologiat ovat lupaavia pitkän aikavälin energiavaihtoehtoja. Niitä voidaan käyttää kaikilla talouden sektoreilla ja ne tarjoavat monia eri etuja energiavarmuuden, liikenteen, ympäristön ja resurssitehokkuuden kannalta.

2.2 Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyrityksen

2.2.1 tavoitteena on sijoittaa Eurooppa maailman kärkeen polttokenno- ja vetyteknologian alalla, jolloin markkinavoimat voivat tuottaa merkittävää yleistä hyötyä.

2.2.2 on määrä edistää koordinoidusti jäsenvaltioiden tutkimus-, teknologian kehittämis- ja demonstrointitoimia, jotta voidaan korjata markkinoiden puutteita ja keskittyä kaupallisten sovellusten kehittämiseen. Polttokenno- ja vety-yhteisyritys on ollut toiminnassa yli kaksi vuotta, minä aikana on saatettu päätökseen koko toimintasykli eli ehdotuspyyntöjen julkaiseminen, ehdotusten arviointi, rahoitusneuvottelut ja avustussopimusten umpeutuminen. (2)

2.2.3 on määrä tukea yhteisen teknologia-aloitteen tutkimus- ja kehitystoiminnan prioriteetteja polttokenno- ja vetyteknologian alalla myöntämällä avustuksia kilpailuun perustuvien ehdotuspyyntöjen perusteella (EU:n rahoitusosuus on yhteensä 470 miljoonaa euroa).

2.2.4 tavoitteena on lisätä julkisia ja yksityisiä investointeja polttokenno- ja vetyteknologian tutkimukseen.

2.3 Polttokenno- ja vety-yhteisyrityksen päätehtävät ja -toimintamuodot ovat seuraavat:

2.3.1 yhteisen teknologia-aloitteen vakiinnuttamisen ja tehokkaan hallinnoinnin varmistaminen

2.3.2 kriittisen tutkimustoimintamassan saavuttaminen

2.3.3 uusien investointien houkutteleminen teollisuudelta sekä kansallisilta ja alueellisilta tahoilta

2.3.4 innovoinnin ja uusien arvoketjujen syntymisen edistäminen, myös pk-yritysten osalta

2.3.5 vuorovaikutuksen helpottaminen teollisuuden, yliopistojen sekä perustutkimusta ja soveltavaa tutkimusta harjoittavien tutkimuskeskusten välillä

2.3.6 pk-yritysten osallistumisen edistäminen seitsemännen puiteohjelman tavoitteiden mukaisesti

2.3.7 kaikkien jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden organisaatioiden rohkaiseminen osallistumaan hankkeeseen

2.3.8 tutkimuksen tekeminen uusien määräysten tai standardien laatimiseksi, varmistaen samalla käytön turvallisuus ja välttäen innovoinnin estämistä

2.3.9 tiedonvälitys- ja tiedotustoiminnan toteuttaminen sekä luotettavan tiedon jakaminen yleisön tietoisuuden lisäämiseksi

2.3.10 yhteisön rahoituksen sitominen kohteisiin ja yksityisen sektorin varojen hankkiminen

2.3.11 varojen järkevän hallinnoinnin varmistaminen

2.3.12 avoimuuden ja terveen kilpailun varmistaminen kaikille hakijoille ja erityisesti pk-yrityksille.

2.4 Polttokenno- ja vety-yhteisyritys tukee seitsemännen puiteohjelman ja erityisesti Yhteistyö-erityisohjelman aihealueiden ”Energia”, ”Nanotieteet, nanoteknologiat, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat”, sekä ”Liikenne (myös ilmailu)”, täytäntöönpanoa.

3. Komission ehdotus

3.1 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 187 artiklaan perustuvat yhteiset teknologia-aloitteet on otettu käyttöön seitsemännessä puiteohjelmassa (PO7 (3)) uutena tapana luoda julkisen ja yksityisen sektorin tutkimuskumppanuuksia Euroopan tasolla.

3.2 ETSK korostaa, että yhteiset teknologia-aloitteet kuvastavat EU:n vahvaa sitoutumista tutkimustoiminnan koordinointiin, eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämiseen ja Euroopan kilpailukykyä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen. (4).

3.3 Teollisuuden osallistumiseen liittyi alusta lähtien se vaatimus, että teollisuus maksaa rahoitusosuutena 50 prosenttia juoksevista menoista. Lisäksi teollisuuden luontoissuorituksina maksaman osuuden toimintakustannuksista oli oltava vähintään yhtä suuri kuin komission rahoitusosuus.

3.4 ETSK toteaa pahoitellen, että polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyrityksen ensimmäisessä kahdessa ehdotuspyynnössä rahoituksen enimmäismääriä jouduttiin johdonmukaisesti alentamaan kaikkien osanottajien osalta: suurten yritysten osalta 50 prosentista 33 prosenttiin yhteisyrityksen myöntämästä rahoituksesta ja pk-yritysten ja tutkimuselinten osalta 75 prosentista 50 prosenttiin.

3.5 Nämä rahoitusprosentit ovat huomattavasti alhaisemmat kuin PO7:ssa ja muissa polttokenno- ja vetyteknologian t&k-ohjelmissa Euroopan ulkopuolella.

3.6 Alhaiset rahoitusprosentit ja talous- ja rahoituskriisi ovat johtaneet siihen, että osallistuminen yhteisyrityksen toimiin on jäänyt alle odotusten.

3.7 Jos mikään ei muutu, teollisuuden ja tutkimusyhteisön kiinnostuksen voidaan ennakoida laskevan yleisesti ja pitkäaikaisesti.

3.8 Nykyisessä asetuksessa ei oteta huomioon, että hankkeisiin pyritään useissa tapauksissa saamaan ja ennakoidaan saatavan rahoitusosuuksia kansallisista ja alueellisista julkisista lähteistä.

3.9 Uudessa tekstissä todetaan, että määritettäessä vastaavuutta suhteessa EU:n rahoitusosuuteen voidaan ottaa huomioon teollisuuden oman osuuden lisäksi myös muilta toimiin osallistuvilta oikeussubjekteilta tulevat osuudet.

3.10 Jotta voitaisiin lisätä tarvittavaa ennustettavuutta rahoituksen saajille, uuteen tekstiin on lisätty mahdollisuus määrittää vähimmäisrahoitustaso yksittäistä ehdotuspyyntöä varten.

4. Erityishuomiot

4.1 Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyritys perustettiin vuonna 2008 ensimmäisenä esimerkkinä yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksista osana SET-suunnitelmaa, Euroopan energia- ja ilmastopolitiikan teknistä pilaria. Yhteisyrityksen tavoitteena on nopeuttaa polttokennoihin ja vetyteknologiaan liittyvien teknologioiden kehittämistä vuosikymmenen 2010–2020 energiapolitiikan yhteydessä. Ehdotuspyynnöissä määritellyt 36 alaa pyrkivät helpottamaan innovatiivisten kaupallisten sovellutusten kehittämistä viidellä sovellusalalla:

4.1.1 liikenne- ja huoltoinfrastruktuurit

4.1.2 vedyn tuotanto ja jakelu

4.1.3 sähköenergian paikallinen tuotanto

4.1.4 kannettava laitteisto

4.1.5 erilaiset monitieteelliset sovellutukset.

4.2 Seuraavien viiden vuoden yhteisten toimien yleisenä tavoitteena on nopeuttaa polttokenno- ja vetyteknologian kehitystä, jotta näitä teknologioita voitaisiin alkaa soveltaa kaupallisesti uusilla erityismarkkinoilla (kannettava laitteisto, kannettavat generaattorit, yhdistetyn sähkön- ja lämmöntuotannon sovellutukset kotitalouskäyttöön, liikennealan sovellutukset).

4.3 Polttokenno- ja vetyteknologian alan yhteisyrityksen ja yhteisen teknologia-aloitteen tavoitteena on yksilöidä ja hyödyntää tuloksiin suuntautunutta tutkimusta ja kehitystä ja levittää näiden kahden teknologian tuloksia laajamittaiseen käyttöön. Toimet perustuvat vetyä ja polttokennoja käsittelevän eurooppalaisen teknologiayhteisön ohjelmien yhteydessä määriteltyihin strategisiin asiakirjoihin ja erityisesti sen täytäntöönpanosuunnitelmaan.

4.4 Polttokenno- ja vetyteknologian alan eurooppalainen ryhmittymä ja yhteisyritys New Energy World Industrial Grouping Fuel Cell and Hydrogen for Sustainability (NEW-IG) (5) on Belgian lainsäädännön alainen voittoa tavoittelematon yhtymä. Se on avoin kaikille eurooppalaisille yrityksille, jotka harjoittavat polttokennoihin ja vetyyn liittyvää tutkimus- ja kehitystoimintaa. Ryhmittymä on avoin myös ETA-maille ja ehdokasvaltioille, ja sen vuosittainen talousarvio on noin miljardi euroa, joka voidaan investoida vuoteen 2013 mennessä.

4.5 Ryhmittymä ilmoittaa selkeästi sitoutuvansa kehittämään moduulipohjaista teknologiaa, joka pystyy sekä tuottamaan taloudellista etua että säästämään ympäristöä monilla toimialoilla: liikenteessä, energiantuotannossa, teollisuuslaitteissa ja kotitalouskäytössä.

4.6 Nämä kunnianhimoiset pyrkimykset sopivat yhteen EU:n itselleen asettamien tavoitteiden kanssa, joita ovat kehitys kohti vähähiilistä taloutta, energiavarmuuden parantaminen, öljyriippuvaisuuden vähentäminen, uusiin vihreisiin teknologioihin panostaminen sekä Euroopan kestävän kilpailukyvyn kehittäminen ja uusien työpaikkojen luominen.

Bryssel 13. heinäkuuta 2011 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Staffan NILSSON

(1) EUVL C 204, 9.8.2008, s. 19.

(2) Muita yhteisyrityksiä on neljä: CLEAN SKY, IMI, ARTEMIS ja ENIAC.

(3) EUVL L 412, 30.12.2006.

(4) EUVL C 204, 9.8.2008, s. 19.

(5) European Industry Grouping for a Fuel Cell and Hydrogen Joint Undertaking.