Ehdotus: Neuvoston Päätös merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ("merentakaiset") (komission esittämä) /* KOM/2000/0732 lopull. */





Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ("merentakaiset") (komission esittämä) Sisällys ENSIMMÄINEN OSA: YLEISET SÄÄNNÖKSET MMA:IDEN ASSOSIAATIOSTA EY:ÖÖN 1 luku: Suuntaviivat 1 artikla Tavoitteet ja periaatteet 2 artikla Keskeiset näkökohdat 3 artikla Vähiten kehittyneet MMA:t 2 luku: Institutionaalinen rakenne: Kolmenvälinen kumppanuus ja kahdenvälinen hallinnointi 4 artikla Kolmenvälinen kumppanuus 5 artikla AKT-EY-parlamentaarinen yleiskokous 6 artikla Kahdenvälinen hallinnointi 3 luku: Toimijat 7 artikla Periaatteet 8 artikla Eri toimijat 9 artikla Toimijoiden tehtävät TOINEN OSA: MMA-EY-YHTEISTYÖN ALAT 10 artikla Alat 11 artikla Tuotantoalat 12 artikla Kaupan kehitys 13 artikla Palvelujen kauppa 14 artikla Kauppaan liittyvät alat 15 artikla Sosiaalialat 16 artikla Alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen 17 artikla Kulttuurinen ja sosiaalinen yhteistyö KOLMAS OSA: MMA-EY-YHTEISTYÖN VÄLINEET I osasto: Kehitysrahoitusyhteistyö 1 luku: Yleiset säännökset 18 artikla Tavoitteet 19 artikla Periaatteet 20 artikla Suuntaviivat 21 artikla Soveltamisala 22 artikla Rahoituskelpoisuus 23 artikla Ohjelmasuunnittelu ja täytäntöönpano 24 artikla EKR-MMA-komitea 2 luku: MMA:ille myönnetyt varat 25 artikla Rahoitustuki 3 luku: Yksityisen sektorin investointien tukeminen 26 artikla Investointien edistäminen 27 artikla Investointituki ja investointien rahoittaminen 4 luku: Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki 28 artikla Lisätuki 5 luku: Tuki muille yhteistyöosapuolille 29 artikla Tavoitteet ja rahoitus 6 luku: Humanitaarinen apu ja hätäapu 30 artikla Tavoitteet ja keinot 7 luku: Täytäntöönpanomenettelyt 31 artikla Tekninen apu 32 artikla Varainhoidon valvonta 8 luku: Aikaisempien EKR:jen siirto yhdeksänteen EKR:oon 33 artikla Aikaisempien EKR:jen toimeenpano ja siirtymävaihe II osasto: Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö 34 artikla Tavoite 1 luku: Tuotteiden kauppajärjestelmä 35 artikla Alkuperätuotteiden vapaa pääsy 36 artikla Yksittäisellä MMA:lla vapaassa liikkeessä olevien ei-alkuperätuotteiden uudelleenlastaus 37 artikla Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet; kiellot 38 artikla Vaaralliset ja vaarattomat jätteet sekä radioaktiiviset jätteet 39 artikla MMA:iden toteuttamat toimenpiteet 40 artikla Valvontalauseke 41 artikla Suojatoimenpiteet 2 luku: Palvelujen kauppa 42 artikla Tavoite 43 artikla Sijoittautumisen ja palvelujen tarjoamisen yleisperiaatteet 44 artikla Myöhemmät muutokset 45 artikla Meriliikenne 3 luku: Kauppaan liittyvät alat 46 artikla Juoksevat maksut ja pääomanliikkeet 47 artikla Kilpailupolitiikka 48 artikla Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja 49 artikla Standardointi ja sertifiointi 50 artikla Kauppa ja ympäristö 51 artikla Kauppa ja työehdot 52 artikla Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu 4 luku: Raha- ja verotuskysymykset 53 artikla Verotusta koskeva poikkeuslauseke 54 artikla EY:n rahoittamien sopimusten verotusjärjestelmä ja tullimenettely 55 artikla Talletusten verotus NELJÄS OSA: HENKILÖIHIN SOVELLETTAVA JÄRJESTELMÄ 56 artikla Ammattipätevyys 57 artikla Ammatillinen koulutus 58 artikla MMA:ille avoimet ohjelmat 59 artikla Eurotiedonvälityskeskukset (EICC) 60 artikla Unionin kansalaisuus VIIDES OSA: LOPPUSÄÄNNÖKSET 61 artikla Aseman muuttuminen 62 artikla Uudelleentarkastelu 63 artikla Voimaantulo 64 artikla Julkaiseminen Liitteet Liite I A // Luettelo MMA:ista Liite I B // Luettelo vähiten kehittyneistä MMA:ista Liite II A // Yhteisön rahoitustuki: jakautuminen eri välineiden kesken Liite II B // Yhteisön rahoitustuki: Euroopan investointipankin (EIP) omista varoista myönnettävät lainat Liite II C // Yhteisön rahoitustuki: EIP:n hallinnoima investointijärjestely Liite II D // Yhteisön rahoitustuki: Vientitulojen vaihteluiden perusteella myönnettävä lisätuki Liite II E // Yhteisön rahoitustuki: Kehitysmaille talousarviosta myönnettävä apu Liite II F // Yhteisön rahoitustuki: MMA:ille avoinna olevat yhteisön ohjelmat Liite III // Käsitteen "alkuperätuotteet" määrittelystä ja hallinnollisen yhteistyön menetelmistä LIITTEESSÄ III oleva liite 1 // Alkuhuomautukset LIITTEESSÄ III olevaan liitteeseen 2 sisältyvään luetteloon LIITTEESSÄ III oleva liite 2 // Luettelo ei-alkuperäaineksiin sovellettavista valmistus- tai käsittelytoimista, jotka on tehtävä, jotta valmistettu tuote voi saada alkuperäaseman LIITTEESSÄ III oleva liite 3 // EUR.1-tavaratodistuslomake LIITTEESSÄ III oleva liite 4 // Kauppalaskuilmoitus LIITTEESSÄ III oleva liite 5A // Hankkijan ilmoitus tuotteista, joilla on etuuskohtelualkuperäasema LIITTEESSÄ III oleva liite 5B // Hankkijan ilmoitus tuotteista, joilla ei ole etuuskohtelualkuperäasemaa LIITTEESSÄ III oleva LIITE 6 // Tiedotustodistus LIITTEESSÄ III oleva liite 7 // Poikkeushakemuslomake Liite IV // MMA:illa vapaassa liikkeessä olevien MMA:iden ei-alkuperätuotteiden tuontia yhteisöön koskevat edellytykset ja hallinnollisen yhteistyön menetelmät LIITTEESSÄ IV oleva liite 1 // EXP.1-uudelleenlastaustodistuslomake Liite V // Vaarallisten ja radioaktiivisten jätteiden kuljetus Liite VI // Eurotiedonvälityskeskukset (EICC) PERUSTELUT MERENTAKAISET MAAT JA ALUEET (MMA) 2000-LUVULLA Ehdotus neuvoston päätökseksi ("merentakaiset") 1. Taustaa Merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehtyä neuvoston päätöstä 91/482/ETY [1], sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä päätöksellä 97/803/EY [2], ja jonka voimassaoloa on jatkettu 25 päivänä helmikuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/169/EY [3], sovelletaan 28 päivään helmikuuta 2001. [1] EYVL L 263, 19.9.1991, s. 1. [2] EYVL L 329, 29.11.1997, s. 50. [3] EYVL L 55, 29.2.2000, s. 67. Liitteenä olevalla päätösehdotuksella on tarkoitus korvata edellinen päätös 1 päivästä maaliskuuta 2001. Tätä tarkoitusta varten laajat suuntaviivat on luonnosteltu Amsterdamin sopimuksen päätösasiakirjaan liitetyssä merentakaisista maista ja alueista annetussa julistuksessa nro 36. Konferenssi on tämän vuoksi liittänyt päätösasiakirjaan "julistuksen merentakaisista maista ja alueista". Hallitustenvälinen konferenssi esittää siinä katsauksen yhteisön ja MMA:iden kehitykseen vuodesta 1957 ja "kehottaa neuvostoa helmikuuhun 2000 mennessä tarkastelemaan uudelleen Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 136 artiklan määräysten mukaisesti [MMA:iden] assosiointijärjestelmää ottaen huomioon seuraavat neljä tavoitetta: -edistää tehokkaammin merentakaisten maiden ja alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä, -kehittää merentakaisten maiden ja alueiden ja Euroopan unionin välisiä taloudellisia suhteita, -ottaa paremmin huomioon kunkin merentakaisen maan ja alueen moninaisuus ja omaleimaisuus, myös sijoittumisvapauden osalta, -varmistaa, että rahoitusvälineen tehokkuutta parannetaan". Ehdotus perustuu ennen kaikkea kyseisen julistuksen ohella seuraaviin asiakirjoihin ja toimiin: -kehitysyhteistyövaliokunnan valiokunta-aloitteisen mietinnön perusteella 11 päivänä helmikuuta 1999 yksimielisesti annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma, -20 päivänä toukokuuta 1999 annettu komission tiedonanto KOM(1999) 163 lopullinen Mietintö Euroopan yhteisöön assosioituneiden merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) asemasta ja suuntaviivat: MMA:t 2000-luvulla, jossa komissio kuvailee MMA:ita ja niiden asemaa yhteisön oikeuden kannalta, herättää merkittävää keskustelua MMA:iden assosiaatiosta EY:öön ja hahmottelee suuntaviivoja vuodelle 2000, -niiden neljän jäsenvaltion kuulemiset, joiden alaisuuteen 20 MMA:tta kuuluvat, -erityisesti Brysselissä 29 ja 30 päivänä huhtikuuta 1999 osana komission, jäsenvaltioiden ja MMA:iden yhteistyökumppanuutta järjestetty suuri kuulemistilaisuus, johon osallistuivat 20 MMA:een korkeimmat viranomaiset. 2. Esitystapa Ehdotuksessa ilmaistut ajatukset ja sen kielellinen muoto perustuvat EY-Etelä-Afrikka-sopimukseen ja AKT-valtioiden kanssa tehtyyn Cotonoun sopimukseen. Ehdotuksen tekstiä on tiivistetty Cotonoun sopimuksen mukaisesti (67 artiklaa verrattuna edeltävän neuvoston päätöksen 242 artiklaan), ja useita selityksiä on siirretty liitteisiin. 3. Päätöksen rakenne Säädöksen rakenne on yksinkertainen, ja se jakautuu viiteen osaan: I. Ensimmäinen osa: Yleiset säännökset Perustamissopimuksen neljännen osan (182-187 artikla) periaatteet ja tavoitteet palautetaan mieliin, minkä jälkeen korostetaan MMA:iden moninaisuutta ja erityisesti vähiten kehittyneitä MMA:ita. Myös MMA:ille erittäin tärkeät kolmenvälisen yhteistyön instituutiot palautetaan mieliin. II. Toinen osa: Yhteistyön alat Yhteistyön uusi osa-alue (Lomén yleissopimuksen jälkeinen sopimus) eli kehitysrahoitusyhteistyö kattaa myös palvelujen kaupan ja kauppaan liittyvät alat, jotta MMA:ita voidaan auttaa sopeutumaan maailmantalouden muutoksiin. III. Kolmas osa: Yhteistyön välineet A. - I osasto: Kehitysrahoitusyhteistyö Kokonaismäärät on vahvistettu samalla, kun vahvistetaan AKT-valtioille yhdeksättä EKR:a koskevalla sisäisellä sopimuksella EKR:sta myönnettävät varat. Varoja on neljää eri lajia: -ohjelmoitava tuki (MMA:ille ja alueelliseen yhteistyöhön), -investointijärjestely (Cotonou), -vientitulojen vaihtelun perusteella myönnettävä lisätuki, hätäapu, pakolaisapu, lisäavustukset parhaiten suoriutuville MMA:ille (Cotonou), ja -EIP:n omista varoista myönnettävät lainat. Lisäksi mainitaan selvästi talousarvioon perustuva viides tukilaji: tukikelpoisuus kehitysmaille varatuista budjettikohdista yleisten sääntöjen mukaisesti rahoitettavaan tukeen (muun muassa hätäapu, aids jne.). Euroopan parlamentti (11.2.1999) ja MMA:t jäsenvaltioidensa tukemina (30.4.1999) ovat toivoneet, että -talousarvioon perustetaan erityinen MMA:iden rahasto ja -tukia hallinnoidaan EAKR:n tavoin. Vuosien 2000-2006 rahoitusnäkymät on jo vahvistettu, ja näin ollen erityisen MMA:iden rahaston toiminta voisi alkaa vasta vuonna 2007. Ohjelmoitavan tuen (yhdeksäs EKR) täytäntöönpanossa on puolestaan jo ehdotettu käytettäväksi EAKR:n menettelyä, mikä on merkittävä muutos. 1. Muutos on pääasiassa seurausta yhteistyökumppanuutta koskevassa huhtikuun 1999 kokouksessa tehdyistä erittäin kriittisistä huomioista, jotka koskivat edeltävien assosiaatiopäätösten täytäntöönpanoa. EAKR:n menettelyjen perusteella laaditun toimintamallin mukaisesti on tarkoitus vahvistaa erityisiä toimenpiteitä "merentakaiset"-päätöksen täytäntöönpanemiseksi. Kyseisten toimenpiteiden perustavoitteet määritellään tässä ehdotuksessa. Näissä täytäntöönpanotoimenpiteissä on erityisesti huomioitava komission ulkosuhteiden yksiköissä parhaillaan käynnissä olevat uudelleenjärjestelyt. Tämä lähestymistapa perustuu kumppanuuden, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteisiin: -lähestymistapa toteutetaan MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten asettamien kehitystavoitteiden, -strategioiden ja -painopisteiden perusteella, ja -lähestymistapa on joustava ja mukautettu kunkin MMA:iden tilanteeseen. MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset laativat yhtenäisen ohjelma-asiakirjan (ohjelma-asiakirja) ja toimittavat sen komissiolle. MMA:ita käsittelevä EKR:n tilapäinen komitea hyväksyy ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksellä kuulemisvaiheiden jälkeen. Asianomainen MMA on vastuussa täytäntöönpanosta: täytäntöönpanosäännöksiä koskevat yleiset säännöt vahvistaa komissio, ja ne liitetään kuhunkin yhtenäiseen ohjelma-asiakirjaan. Yhteisön tukitoimien tehokkuuden arvioimiseksi suoritetaan ennakko-, väli- ja jälkitarkastuksia ja -arviointeja. Asianomainen MMA on ensisijaisessa vastuussa tukitoimen varainhoidon valvonnasta, mutta komissiolla on käytettävissään pakkokeinoja, jos asianomaisen MMA:een toiminnassa ilmenee puutteita. 2. Ehdotetun metodologisen lähestymistavan myötä otetaan käyttöön kaksi uutta toimintamallia: -takaisinmaksettava tuki, niin sanottu investointijärjestely, kaupallisesti elinvoimaisten yritysten tukemiseksi pääasiassa yksityisellä sektorilla tai sellaisten julkisen sektorin yritysten tukemiseksi, jotka edistävät yksityisen sektorin kehittymistä, ja -vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki: tuki käynnistetään, kun tietyt edellytykset täyttyvät. B. - II osasto: Taloudellinen ja kaupallinen yhteistyö Tuotteiden kauppa, palvelujen kauppa, kauppaan liittyvät alat 1. Tuotteiden osalta on ehdotettu pääasiassa seuraavaa: a) Kuten jo vuodesta 1991 on tehty, MMA:iden alkuperätuotteille ehdotetaan täysin vapaata pääsyä EY:n markkinoille (toisin kuin AKT-valtioiden tuotteille), sanotun kuitenkaan rajoittamatta YMP:n kahta erityisen arkaa alaa (riisi- ja sokeriala) koskevien erityissäännösten soveltamista. Tätä ei ole ehdotettu missään muissa yhteisön sopimuksissa. Tästä syystä AKT-valtioista ja MMA:ista peräisin olevien tuotteiden alkuperäkumulaatio, joka koskee kahta eri markkinoille pääsyn järjestelmää, on merkittävä, sillä se on johtanut siihen, että AKT-valtioiden tuotteita viedään MMA:iden kautta. Kumulaation rajoittamisen periaatetta, josta neuvosto pitkällisten neuvottelujen jälkeen päätti vuoden 1997 lopulla ja joka koski kahta arkaa tuotetta (riisiä ja sokeria), noudatetaan siis edelleen. Lisäksi ehdotettiin vähiten kehittyneille MMA:ille varattavaksi kiintiö riisin rajoitetusta määrästä (160 000 tonnia) ja avattavaksi voille tariffikiintiö. Näissä muutoksissa otetaan asianmukaisesti huomioon päätöksen 91/482/ETY tekemisen jälkeen saadut kokemukset. On osoittautunut vaikeaksi saavuttaa tasapaino MMA:iden tuotteiden vapaata pääsyä yhteisön markkinoille koskevan periaatteen ja yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteiden välillä. Komission ja neuvoston on täytynyt tietyissä tapauksissa toteuttaa suojatoimenpiteitä, mikä on osaltaan johtanut suureen määrään yhteisöjen tuomioistuimen tai ensimmäisen asteen tuomioistuimen käsiteltäviksi annettuja kanteita (tähän mennessä yli 30 asiaa). Komissio arvioi, että tähän ongelmaan voitaisiin löytää pitkän aikavälin ratkaisu soveltamalla markkinoille pääsyn myöntämisessä tiettyjä etukäteen määriteltyjä edellytyksiä sen sijaan, että säilytettäisiin ensisijaisesti täysin vapaa järjestelmä, mutta johon liittyisi poikkeuksellisten suojatoimenpiteiden sisältämät riskit. Tällainen lähestymistapa varmistaisi toimijoille markkinoille pääsyn edellytysten vakauden ja ennakoitavuuden. Tällä hetkellä MMA:t voivat säilyttää tullinsa (syrjimättömät tullit ja suosituimmuuskohtelulauseke, jotka eivät kuitenkaan koske muita kehitysmaita). Tämä tilanne saattaisi edellyttää yhteistä pohtimista neuvoteltaessa Cotonoun sopimuksessa tarkoitettujen alueellisten vapaakauppasopimusten tekemisestä erityisesti, kun on kyse MMA:iden ja yhteisön tiettyjen syrjäisimpien alueiden välisistä suhteista. b) Lukuun ottamatta vuonna 1997 päätettyjä kumulaation rajoituksia, alkuperäsääntöjä ei ole muutettu vuoden 1985 jälkeen. Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jälkeen etuuskohtelun myöntäviä alkuperäsääntöjä on yhdenmukaistettu yksinkertaistamalla niiden ulkoasua ja nykyaikaistettu tekniikan kehittyessä. Muutamissa tapauksissa ehdotettuihin muutoksiin sisältyy uusia järjestelyjä (kauppalaskuilmoitukset alkuperäselvityksinä), samoin kuin joitakin lisäyksiä (riittämätön valmistus), joilla tuetaan paikallista kehitystä tosiasiassa edistäviä toimijoita. Tämän vuoksi riittämätön valmistus ei anna tavaralle MMA:n alkuperäasemaa eikä sitä huomioida kumulaatiossa. Riittämätöntä valmistusta koskevaa luetteloa ajantasaistetaan ja täydennetään ottamalla huomioon paikallisen kehityksen ja alkuperäsääntöjen yhdenmukaistamisen tavoitteet. On ehdotettu, että alkuperäsääntöjen teknistä ajantasaistamista koskeva menettely mukautetaan tullikoodeksissa säädettyyn muita tullietuusmenettelyjä koskevaan menettelyyn. c) Lisäksi on ehdotettu MMA:illa vapaassa liikkeessä olevien ei-alkuperätuotteiden vapaata pääsyä EY:n markkinoille sen jälkeen, kun EY:n tullit on kannettu paikalla (tämä tunnetaan vuodesta 1991 lähtien nimellä uudelleenlastaus). Tämä kehitysyhteistyön muoto luotiin vuonna 1991, ja se koskee vain MMA:ita. Siinä tuetaan MMA:iden talousarvioita varojen siirrolla (puuttuvat varat otetaan EY:n talousarviosta). Tiettyjen MMA:iden epäillään kuitenkin palauttaneen tietyn osan tulleista toimijoille tai myöntäneen näille kuljetustukia korvauksena syrjäisestä sijainnistaan EY:n markkinoihin nähden. Tästä syystä ehdotukseen on lisätty lauseke valtiontuen kaltaisesta tuesta: komissio voi komitean lausunnon perusteella poikkeuksellisesti sallia MMA:iden ottaa käyttöön valtion- tai MMA:n omia tukia. 2. Sen lisäksi, mitä palvelujen kaupasta sanotaan kehitysrahoitusyhteistyön yhteydessä, tärkeintä on sijoittautumisvapautta ja palvelujen tarjoamista koskeva järjestely, jonka mukaan -yhteisön on sovellettava kaikkiin MMA:isiin syrjimättömyyden periaatetta, -MMA:iden on sovellettava kaikkiin jäsenvaltioihin syrjimättömyyden periaatetta, ja -MMA:t voivat myöntää suosituimmuuskohtelun asukkailleen. Komission ennakkosuostumusta koskeva lauseke poistetaan: tämä periaate, jota toivottiin paljon, on seurausta MMA:ille myönnetystä luvasta säilyttää EY:n tuotteiden tullit. Kuten aiemminkin, yhteisön on sovellettava MMA:iden yhtiöihin, kansalaisiin ja yrityksiin syrjimättömyyden periaatetta omilla markkinoillaan. Tällainen niin sanottu kansallinen kohtelu myönnetään niille vain palvelukaupan yleissopimuksessa (GATS-sopimus) tehtyjen sitoumusten yhteydessä sen välttämiseksi, että yhteisön olisi ulotettava tämä erittäin edullinen tullikohtelu koskemaan kaikkia aloja ja kaikkia WTO:n jäseniä. Jotta osana GATS-sopimusta sitoumuksia tehneet MMA:t välttävät lisäksi saman ongelman, ehdotuksessa ilmaistaan selvästi, että EY:n yhtiöiden, kansalaisten ja yritysten syrjimätön kohtelu MMA:iden markkinoilla ei rajoita GATS-sopimuksen yhteydessä mahdollisesti tehtävien sitoumusten soveltamista. Kyseiset uudet viittaukset GATS-sopimukseen palvelujen kaupan alalla tekisivät päätöksestä yhteensopivan WTO:n sääntöjen kanssa. Viittaukset poikkeavat tosin hieman perustamissopimuksessa (183 artiklan 5 kohta) tarkoitetusta syrjimättömyyden periaatteesta. Perustamissopimuksen kyseisen artiklan mukaisesti periaatetta sovelletaan kuitenkin vain, jollei neuvoston erityissäännöksistä muuta johdu. Neuvosto on kuitenkin jo hyväksynyt poikkeukset syrjimättömyyden periaatteesta MMA:iden hyväksi, ja sallii niiden siten suosia omia asukkaitaan (katso kolmas luetelmakohta edellä). Tuotteiden kaupan alalla perustamissopimuksessa määrätään tullien poistamisesta MMA:iden ja EY:n kauppasuhteissa mutta sallitaan samalla MMA:iden kantaa tulleja, jotka ovat tarpeen niiden kehityksen ja teollistumisen kannalta taikka jotka ovat luonteeltaan fiskaalisia ja joiden tarkoituksena on tuottaa tuloa niiden talousarvioon. Assosiaation yhteensopivuus WTO:n sääntöjen kanssa on erityisen kiinnostavaa sikäli, että yhteisö vakuuttaa yhteisvastuuta MMA:ita kohtaan ja pitää samalla tärkeänä WTO:ssa tehtyjä sitoumuksia. Kysymystä on siis tarkasteltava kahdesta näkökohdasta. Vaikka MMA:t voivat luopua perustamissopimuksen sallimasta tullien kannosta, tässä ehdotuksessa ei ole suotavaa ottaa äkkinäisesti käyttöön vastavuoroisuutta. Poliittisesti tai jopa oikeudellisesti (ks. yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot) MMA:t voivat vedota vähintään samaan suosituimmuuskohteluun, jota sovelletaan AKT-valtioihin. Kun otetaan lisäksi huomioon, että MMA:t ovat kaikki huono-osaisia pikkusaaria, on sopivaa odottaa, kunnes Cotonoun sopimuksen valmisteluvaihe on päättynyt ennen kuin tarkastellaan MMA:iden ja EY:n kauppasuhteiden vastavuoroisuutta. Uudelleentarkastelussa on otettava huomioon EY:n ja AKT-valtioiden kauppajärjestelmän kehitys. AKT-valtioiden ja EY:n välistä talouskumppanuutta koskevissa tulevissa sopimuksissa joidenkin MMA:iden (ei kuitenkaan kaikkien) sisällyttäminen sopimuksiin voi olla mahdollista, jolloin päätöksen uudelleentarkastelu voi olla tarpeen. IV. Neljäs osa: Henkilöiden oikeus Kyseessä ovat MMA:ille ominaiset seikat, jotka perustuvat eri oikeustapauksiin tai niin sanottuihin sisäisiin aloihin, joihin MMA:iden kansalaiset ovat voineet osallistua jo vuodesta 1991: näitä ovat muun muassa tietyt yhteisön ohjelmat (kuten Erasmus ja Sokrates), eurotiedonvälityskeskukset, unionin kansalaisuus niille MMA:iden kansalaisille, joilla on tietyn jäsenvaltion täysi kansalaisuus, jne. V. Viides osa: Loppusäännökset Ottaen huomioon assosiaatiojärjestelmän vuodesta 2006 alkaen edellyttämät merkittävät muutokset, koska siirrytään talousarviosta tulevaan rahoitukseen ja koska suunnilleen samanaikaisesti käytäneen neuvotteluja EY-AKT-vapaakauppasopimuksista, ehdotetaan, että päätöksen voimassaoloajan päättymisajankohdaksi vahvistetaan 31 päivä joulukuuta 2007, jolloin yhdeksännen EKR:n voimassaolo päättyy. Lisäksi tarkastelulauseke on lisätty siitä sopimiseksi ennakolta, että kauppaa ja palveluja koskevat säännöt on asteittain mukautettava WTO:n sääntöihin (ks. kolmas osa edellä). Näistä syistä komissio pyytää neuvostoa hyväksymään liitteenä olevan ehdotuksen. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty [...], merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan yhteisöön ("merentakaiset") EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäljempänä 'perustamissopimus', ja erityisesti sen 187 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [4], [4] ... sekä katsoo seuraavaa: (1) (1) Merentakaisten maiden ja alueiden, jäljempänä 'MMA', assosiaatiosta Euroopan yhteisöön 25 päivänä heinäkuuta 1991 tehtyä neuvoston päätöstä 91/482/ETY [5], sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä marraskuuta 1997 tehdyllä neuvoston päätöksellä 97/803/EY, ja jonka voimassaoloa on jatkettu 25 päivänä helmikuuta 2000 tehdyllä päätöksellä 2000/169/EY [6] sovelletaan 28 päivään helmikuuta 2001. Päätöksen 240 artiklan 4 kohdassa säädetään, että neuvosto vahvistaa yksimielisesti komission ehdotuksesta perustamissopimuksen 182-186 artiklassa tarkoitettujen periaatteiden myöhempää soveltamista varten tarvittavat säännökset. [5] EYVL L 263, 19.9.1991, s. 1. [6] EYVL L 55, 29.2.2000, s. 67. (2) (2) MMA:ita koskevassa julistuksessa nro 36, joka on Amsterdamin konferenssin päätösasiakirjan liitteenä, neuvostoa kehotetaan tarkastelemaan uudelleen perustamissopimuksen 187 artiklan perusteella MMA:iden assosiaatiojärjestelmää ottaen huomioon seuraavat neljä tavoitetta: -edistää tehokkaammin MMA:iden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, -kehittää MMA:iden ja Euroopan unionin välisiä taloussuhteita, -ottaa paremmin huomioon kunkin MMA:n moninaisuus ja omaleimaisuus, myös sijoittumisvapauden osalta, ja -parantaa rahoitusvälineen tehokkuutta. (3) (3) Euroopan parlamentti antoi 11 päivänä helmikuuta 1999 päätöslauselman MMA:iden, AKT-maiden ja Euroopan unionin syrjäisimpien alueiden välisistä suhteista [7] kehitysyhteistyövaliokunnan mietinnön [8] perusteella. [7] EP 276.723. [8] EP 228.210, 1.12.1998. (4) (4) Komission 20 päivänä toukokuuta 1999 antamassa tiedonannossa Mietintö Euroopan yhteisöön assosioituneiden merentakaisten maiden ja alueiden (MMA) asemasta ja suuntaviivat: MMA:t 2000-luvulla [9] analysoitiin MMA:iden EY:öön assosiaation erityispiirteitä ja kehitystä vuodesta 1957, palautettiin mieliin assosiaation perusperiaatteet ja nykytilanne sekä hahmoteltiin assosiaation tulevia suuntaviivoja 1 päivänä maaliskuuta 2000 alkavalle kaudelle. [9] KOM(1999) 163 lopullinen, 20.5.1999, niteet I ja II. (5) (5) Neuvoston päätöksen 91/482/ETY 10 artiklan mukaisesti MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset ilmoittivat komissiolle niistä muutoksista tai täydennyksistä, joita ne toivoivat tulevaisuudessa tehtävän, 29 ja 30 päivänä huhtikuuta 1999 pidetyssä kumppanuuskokouksessa, johon osallistuivat komissio, ne neljä jäsenvaltiota, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, ja asianomaiset 20 MMA:tta. (6) (6) Perustamissopimuksen 182 artiklan toisessa kohdassa esitetään MMA:iden yhteisöön assosiaation kaksi tavoitetta, jotka ovat "edistää maiden ja alueiden taloudellista ja sosiaalista kehitystä" ja "vahvistaa läheiset taloudelliset suhteet niiden ja koko yhteisön välille". (7) (7) Perustamissopimuksen 182 artiklan kolmannessa kohdassa lisätään, että "assosioinnin tarkoituksena on ensisijaisesti edistää näiden maiden ja alueiden väestön etuja ja vaurautta, jotta ne voivat saavuttaa sen taloudellisen, sosiaalisen ja kulttuurisen kehityksen, johon ne pyrkivät". (8) (8) Lisäksi perustamissopimuksen 183 artiklassa luetellaan assosiaation tavoitteet, jotka liittyvät pääasiassa keskinäiseen kaupankäyntiin, MMA:iden kehitystä edistävään jäsenvaltioiden rahoitustukeen ja henkilöiden oikeuksiin. (9) (9) MMA:t eivät ole yhteisön ulkopuolisia maita mutta eivät myöskään kuulu sisämarkkinoiden piiriin, ja kaupallisesti niiden on noudatettava yhteisön ulkopuolisille maille asetettuja velvoitteita erityisesti alkuperäsääntöjen, terveyden ja kasvinsuojelun sekä suojatoimenpiteiden osalta, kuten Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut. (10) (10) Kun neuvosto vahvistaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti, sen tehtävänä on yleisesti ottaa huomioon samalla kertaa perustamissopimuksen neljännessä osassa olevat periaatteet ja yhteisön lainsäädännön muut periaatteet [10]. Lisäksi on tarpeen ottaa huomioon päätöksen 91/482/ETY mukaisen kauppajärjestelmän soveltamisesta saadut kokemukset. [10] Tuomioistuimen 8.2.2000 asiassa C-17/98 antaman tuomion perusteluosan 38 kohta. (11) (11) Tämä järjestelmä, jossa määrätään samanaikaisesti MMA:iden alkuperätuotteiden vapaasta tullittomasta pääsystä ja alkuperäsäännöistä, jotka mahdollistavat kumulaation sellaisten AKT-valtioiden alkuperätuotteiden kanssa, joihin sovelletaan eri järjestelmää, ja yhteisön alkuperätuotteiden kanssa, häiritsee tai uhkaa häiritä vakavasti yhteisen maatalouspolitiikan tiettyjen yhteisten markkinajärjestelyjen, erityisesti riisi- ja sokerialan yhteisten markkinajärjestelyjen, toimintaa. Näiden häiriöiden vuoksi komissio ja neuvosto ovat joutuneet useita kertoja toteuttamaan suojatoimenpiteitä. (12) (12) Riisialalla päätöksen [11] voimassaolon puolivälin tarkastelun yhteydessä käyttöön otetuilla muutoksilla, joilla rajoitetaan mahdollisuutta soveltaa alkuperäkumulaatiota, on voitu säilyttää MMA:iden tuotteiden pääsy yhteisön markkinoille turvaten kuitenkin markkinoiden tasapaino. [11] Neuvoston päätös 97/803/EY, EYVL L 329, 29.11.1997, s. 50. (13) (13) Sitä vastoin sokerialalla MMA:iden harjoittama AKT-valtioista tai yhteisöstä peräisin olevasta sokerista valmistetun sokerin vienti on synnyttänyt yhteisön markkinoilla erittäin paljon ylitarjontaa, mistä syystä yhteisön tuottajien kiintiöitä on täytynyt pienentää huomattavasti, mikä puolestaan on vähentänyt niiden taattuja tuloja merkittävästi. (14) (14) Markkinoiden ylitarjonnan vuoksi jokainen tuotu lisämäärä aiheuttaa markkinoilla häiriöitä, joiden vaikutukset kohdistuvat tuottajiin ja yhteisön talousarvioon. Lisäksi ei ole mahdollista ennakoida, milloin tämä tilanne voidaan korjata ja ylimääräinen tuonti voi tapahtua ilman häiriön vaaraa. (15) (15) Toisaalta tämä vienti, jonka arvonlisä on alhainen, koska tuotteiden valmistustoiminnot ovat vähäisiä, mutta jotka kuitenkin riittävät tällä hetkellä antamaan niille MMA:iden alkuperätuotteen aseman sokerialalla, voi vain vähäisessä määrin edistää näiden alueiden kehitystä, ja tämän kehityksen merkitys on selvästi vähäisempää siihen verrattuna, millaisia häiriöitä kyseinen vienti aiheuttaa asianomaisille yhteisön aloille. (16) (16) Näistä syistä on tarpeen hyväksyä alkuperäsäännöt, joissa sokerin AKT/MMA/EY-alkuperäkumulaatio ei ole mahdollinen. (17) (17) Lisäksi on aiheellista säätää, että sellaisia yhteisön tuotteita, joille on myönnetty taloudellisia etuja niiden yhteisön ulkopuolelle suuntautuvan viennin tukemiseksi, ei saa jälleentuoda yhteisöön kumulaatiomenettelyä sovellettaessa. (18) (18) On myös aiheellista ajantasaistaa MMA:iden alkuperäsäännöt, jotta voidaan ottaa huomioon komission vahvistamien sääntöjen, joissa otetaan huomioon toimijoiden ja asianomaisten hallintojen edut, tekninen kehitys ja yhdenmukaistamiskäytäntö. Samassa tarkoituksessa on tarpeen yksinkertaistaa menettelyä, jotta näihin sääntöihin voidaan tulevaisuudessa tehdä teknisiä muutoksia aikaisempaa helpommin. (19) (19) MMA:t eivät ole osa yhteisön aluetta, ja näin ollen perustamissopimuksesta johdettua oikeutta ei sovelleta MMA:isiin, jollei toisin selvästi säädetä. Yhteisössä MMA:iden kansalaisten ja tuotteiden on kuitenkin noudatettava voimassa olevia yhteisiä sääntöjä. (20) (20) MMA:iden kansalaiset ovat yleensä unionin kansalaisia, ja he hyötyvät näin ollen unionin kansalaisuuteen liittyvistä eduista ja heidän on myös noudatettava siihen liittyviä velvoitteita, ellei heitä koskevista erityissäännöksistä muuta johdu. (21) (21) MMA:iden viranomaisten hallinnollisten valmiuksien tehostamiseksi, yksinkertaistamiseksi ja tunnustamiseksi MMA:ille myönnettyjen varojen hoito olisi toteutettava aiempaa tiiviimmässä yhteistyössä soveltamalla menettelyjä, jotka perustuvat rakennerahastojen alalla voimassa oleviin sääntöihin ja määräyksiin. (22) (22) Tämän vuoksi menettelyillä siirretään päävastuu ohjelmasuunnittelusta ja yhteistyön toteuttamisesta erityisesti MMA:ille; tämä tapahtuu pääosin MMA:iden alueellisten säännösten mukaisesti, ja samalla vahvistetaan yhteisön ja erityisesti komission tuki suunniteltujen toimien seurannalle, arvioinnille ja tarkastamiselle. (23) (23) Lisäksi globaalisaatio, joka näkyy kaupan jatkuvana vapautumisena, koskee keskeisesti yhteisöä, MMA:iden tärkeintä kauppakumppania, sekä MMA:iden AKT-naapurimaita ja muita niiden talouskumppaneita. Markkinoille pääsyä yhdenmukaistettaessa tulleilla on yhä pienempi merkitys MMA:iden ja niiden talouskumppanien välisissä suhteissa, kun taas palvelujen kaupan ja kauppaan liittyvien alojen merkitys kasvaa edelleen. Nykyisen kauppajärjestelmän laajojen suuntaviivojen mukaisesti olisi näin ollen edistettävä suhteita ja helpotettava niiden MMA:iden asteittaista yhdentymistä alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen, jotka sitä toivovat, tukemalla MMA:ita niiden kehittäessä valmiuksiaan toimia kaikilla näillä uusilla aloilla. (24) (24) Tällä päätöksellä ei ole tarpeen säätää ennalta tiettyjen MMA:iden tarvittaessa tekemiä sitoumuksia tai niiden nimissä tehtäviä sitoumuksia WTO:ssa. Olisi myös otettava huomioon se, että neuvosto pitää WTO:ssa annettuja sitoumuksia sekä näiden sitoumusten ja tämän päätöksen yhdenmukaisuutta erittäin tärkeinä. (25) (25) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanon edellyttämät toimenpiteet olisi vahvistettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. Kun kyse on yhdeksännen EKR:n toteuttamisesta, ääni- ja enemmistökäytännön olisi kuitenkin oltava Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille tehdyn neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien sisäisen sopimuksen [12], jäljempänä 'sisäinen sopimus', 21 artiklan mukainen. [12] Asiakirja 10688/00 ACP 114 FIN 313 PTPM 21 - EYVL L ..., ...., s.... (26) (26) Tämän päätöksen 27 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet vahvistetaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. (27) (27) Liitteen III täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet vahvistetaan yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun asetuksen (ETY) N:o 2913/92 [13] 249 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. [13] EYVL L 302, 19.10.1992, s. 1. (28) (28) Neuvoston 31 päivänä joulukuuta 1998 tekemän päätöksen 1999/95/EY [14] mukaisesti euro on Saint-Pierren ja Miquelonin sekä Mayotten rahayksikkö. [14] EYVL L 30, 4.2.1999. (29) (29) Edellä luetellut uudet seikat edellyttävät neuvostolta innovatiivista vastausta, joka on sekä johdonmukainen että eri tilanteisiin sopiva. Tällä vastauksella voidaan luoda uudenlainen assosiaatio, josta käytetään nimitystä "merentakaiset", ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: ENSIMMÄINEN OSA YLEISET SÄÄNNÖKSET MMA:IDEN ASSOSIAATIOSTA EY:ÖÖN 1 luku Suuntaviivat 1 artikla Tavoitteet ja periaatteet 1. MMA:iden assosiaatio Euroopan yhteisöön perustuu perustamissopimuksen 182 artiklassa mainittuihin tavoitteisiin, jotka ovat MMA:iden taloudellisen ja yhteiskunnallisen kehityksen edistäminen ja läheisten taloudellisten suhteiden vahvistaminen niiden ja koko yhteisön välille. Assosiaatiolla pyritään myös perustamissopimuksen 183 artiklassa asetettuihin tavoitteisiin perustamissopimuksen 184-188 artiklassa lueteltuja periaatteita noudattaen ja keskitytään köyhyyden lieventämiseen ja poistamiseen tietyn ajan kuluessa, kestävään kehitykseen sekä asteittaiseen yhdentymiseen alueelliseen talouteen ja maailmantalouteen. 2. Assosiaatio koskee liitteessä I A lueteltuja MMA:ita. 3. Perustamissopimuksen 188 artiklan mukaisesti tätä päätöstä sovelletaan Grönlantiin, jollei perustamissopimukseen liitetyn Grönlantia koskevista erityisjärjestelyistä tehdyn pöytäkirjan erityismääräyksistä muuta johdu. 2 artikla Keskeiset näkökohdat 1. MMA:iden assosiaatio Euroopan yhteisöön perustuu vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen sekä oikeusvaltion periaatteisiin. Nämä periaatteet, joille unioni rakentuu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan mukaisesti, ovat jäsenvaltioille ja MMA:ille yhteiset. 3. Neuvoston perustamissopimuksessa yhteisölle uskotun toimivallan rajoissa perustamissopimuksen 13 artiklan mukaisesti toteuttamia toimenpiteitä kaikenlaisen sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjumiseksi sovelletaan soveltuvin osin MMA:isiin tässä päätöksessä mainituilla yhteistyön aloilla. 4. Ne jäsenvaltiot, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, ovat vastuussa edellä mainituissa 1-3 kohdissa tarkoitettujen periaatteiden noudattamisesta alueillaan. 5. Lisäksi jäsenvaltioiden on toimittava yhteistyössä komission kanssa sen varmistamiseksi, että yhteisön varojen käyttö on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaista. 3 artikla Vähiten kehittyneet MMA:t 1. Yhteisö myöntää erityiskohtelun vähiten kehittyneille MMA:ille ja sekä niille MMA:ille, jotka eivät voi hyötyä 16 artiklassa tarkoitetuista alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä. 2. Näiden vaikeuksien lievittämiseksi kehitysrahoitusyhteistyössä sovelletaan erityiskohtelua varojen määrää sekä niihin liittyviä edellytyksiä määritettäessä, jotta vähiten kehittyneet MMA:t voisivat selviytyä niiden kehitystään haittaavista rakenteellisista ja muista esteistä. Yhteisö kiinnittää erityistä huomiota huono-osaisimpien väestönosien elinolosuhteiden parantamiseen osana köyhyyden torjuntaa. 5. Luettelo tässä päätöksessä tarkoitetuista vähiten kehittyneistä MMA:ista on liitteessä I B. Luetteloa muutetaan komission ehdotuksesta tehdyllä neuvoston yksimielisellä päätöksellä, jos jonkin MMA:n taloudellinen tilanne muuttuu merkittävästi ja pysyvästi niin, että kyseinen MMA on sisällytettävä vähiten kehittyneiden MMA:iden luetteloon tai jos jonkin MMA:n kuuluminen vähiten kehittyneisiin MMA:isiin ei ole enää perusteltua. 2 luku Institutionaalinen rakenne: Kolmenvälinen kumppanuus ja kahdenvälinen hallinnointi 4 artikla Kolmenvälinen kumppanuus 1. Jotta MMA:iden viranomaiset voisivat ottaa täysipainoisesti osaa MMA:iden assosiaatiota Euroopan yhteisöön koskevien periaatteiden täytäntöönpanoon samalla kunnioittaen asianomaisten jäsenvaltioiden viranomaisten toimivaltaa, assosiaatio rakentuu yhteistoimintamenettelyyn, joka perustuu komission, jäsenvaltioiden ja MMA:iden väliseen kumppanuuteen. Tästä kolmenvälisestä yhteistoiminnasta käytetään jäljempänä nimitystä 'kumppanuus'. 2. Kumppanuus koskee kaikkia MMA:iden ja yhteisön välisissä suhteissa ilmeneviä periaatteellisia ongelmia. 3. Tätä varten perustetaan seuraavat kaksi elintä: a) luonteeltaan neuvoa-antavia ja kolmesta edellä mainitusta osapuolesta muodostuvia MMA:iden assosiaatiota koskevia työryhmiä, jotka voidaan kutsua kokoon yhden osapuolen pyynnöstä ja jotka koostuvat joko MMA:n maantieteellisen alueen tai sellaisten MMA-ryhmien mukaan, jotka kuuluvat samalle jäsenvaltiolle. Nämä ryhmät voivat olla tilapäisiä, ja niiden koostumuksen olisi oltava mahdollisimman tarkoituksenmukainen erityisongelmien käsittelemiseen. b) Euroopan unionin ja MMA:iden välinen keskustelufoorumi, jäljempänä 'foorumi', johon kokoontuvat vuosittain MMA:iden viranomaiset ja niiden jäsenvaltioiden edustajat, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, sekä komissio. Muille jäsenvaltioille tiedotetaan foorumin vuosittaisesta työskentelystä. Tiedottaminen tapahtuu -komission ennakolta lähettämän työskentelyä koskevan asialistan avulla, ja -komission jälkikäteen laatiman työskentelyä koskevan kertomuksen avulla. Kyseiset jäsenvaltiot voivat tarvittaessa lähettää edustajansa foorumiin, jos asialistalla on jäsenvaltioita erityisesti kiinnostavia aiheita. 4. Komissio huolehtii työryhmien ja foorumin puheenjohtajina toimimisesta ja sihteeripalveluista. Euroopan investointipankin, jäljempänä 'pankki', edustaja osallistuu foorumiin ja työryhmien kokouksiin, jos asialistalla olevat aiheet koskevat pankkia. 5. Komissio tekee toimivaltansa rajoissa tarvittaessa työryhmien ja foorumin lausunnoista päätöksen tai ehdotuksia neuvostolle, jotta se panisi täytäntöön perustamissopimuksen 187 artiklan mukaisesti MMA:iden assosiaatiota Euroopan yhteisöön koskevia uusia perusosia tai assosiaatiota koskevia muutoksia. 5 artikla AKT-EY-parlamentaarinen yleiskokous MMA:iden toimivaltaisille viranomaisille tiedotetaan AKT-EY-parlamentaarisen yleiskokouksen asialistasta sekä kokouksessa annetuista päätöslauselmista ja suosituksista. Näiden viranomaisten pyynnöstä parlamentaarinen yleiskokous kutsuu tarvittaessa MMA:iden parlamentin jäseniä tarkkailijoiksi kaksi kertaa vuodessa järjestettäviin täysistuntoihinsa. 6 artikla Kahdenvälinen hallinnointi Komissio ja MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset vastaavat kahdenvälisesti tämän päätöksen hallinnoinnista, erityisesti kehitysrahoitusyhteistyöstä sekä yhteistyöstä kaupan ja palvelujen alalla. Jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, on toimitettava komissiolle tämän päätöksen voimaantuloa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa tiedot niistä kansallisista tai paikallisista toimivaltaisista viranomaisista, joihin viitataan päätöksen eri artikloissa. 3 luku Toimijat 7 artikla Periaatteet 1. MMA:iden viranomaiset ovat ensisijaisesti vastuussa kehitysstrategioiden määrittelemisestä ja yhteistyöohjelmien laatimisesta yhdessä yhteisön ja niiden jäsenvaltioiden kanssa, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat. 2. Yhteisö tunnustaa, että julkisilla ja yksityisillä hajautetuilla toimijoilla on ratkaiseva tehtävä perustamissopimuksen 183 artiklassa lueteltujen tavoitteiden saavuttamisessa. 3. Avoimuuden ja toissijaisuuden periaatteet sekä pyrkimys tehokkuuteen ohjaavat osapuolia näiden suuntaviivojen täytäntöönpanossa. 8 artikla Eri toimijat 1. Kehitysyhteistyön toimijoita ovat erityisesti -MMA:iden viranomaiset, -MMA:iden paikalliset julkishallinnon viranomaiset, ja -kansalaisyhteiskunta, yhteiskunnallis-ammatilliset järjestöt ja ammattiyhdistykset, väestölle tarkoitettujen palvelujen tarjoajat sekä paikalliset, kansalliset ja kansainväliset valtiosta riippumattomat järjestöt. 2. Valtiosta riippumattomien toimijoiden tunnustaminen perustuu niiden legitimiteettiin suhteessa väestöjen vaatimuksiin, niiden erityisasiantuntemukseen ja niiden organisaation ja hallinnon demokraattiseen ja avoimeen luonteeseen. 3. Valtiosta riippumattomat toimijat määritellään yhteisön ja MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten yhteisellä sopimuksella sen mukaisesti, mitä asioita käsitellään ja mitkä ovat valtiosta riippumattomien järjestöjen toimialat ja asiantuntemus. Määrittely tehdään kullakin MMA:lla erikseen yhteistyöstrategioiden laadinnan ja täytäntöönpanon yhteydessä. 9 artikla Toimijoiden tehtävät Perustamissopimuksen 183 artiklassa lueteltujen tavoitteiden toteuttamisessa valtiosta riippumattomat toimijat voivat 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun määrittelyn mukaisesti osallistua -tiedottamiseen ja kuulemiseen, -yhteistyöohjelmien laadintaan ja täytäntöönpanoon, ja -hajautettuun yhteistyöhön siirretyn toimivallan mukaisesti paikallista kehitystä edistävien voimien tukemiseksi. TOINEN OSA MMA-EY-YHTEISTYÖN ALAT 10 artikla Alat Yhteisö tukee MMA:iden kehitystä tässä osastossa luetelluilla eri aloilla kullekin MMA:lle laaditun kehitysstrategian painopisteiden mukaisesti ja tarvittaessa aluetoimien muodossa 11 artikla Tuotantoalat Yhteistyöllä tuetaan alakohtaisia toimia ja strategioita, joilla helpotetaan pääsyä tuotantotoimiin ja voimavaroihin erityisesti seuraavilla aloilla: a) maatalous: maatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, monipuolistaminen, keinokastelu, siementen lisäys, viljelmien suojelutoimenpiteet, lannoitteiden tuotanto, laitteisto, maataloustuotteiden jalostus, nautakarjan ja pienkarjan kasvatus, eläintekniikka, kansantajuistaminen ja tutkimus; kaupan pitäminen; varastointi ja kuljetus; elintarviketurva; maatalousluotto; maaseudun asutus ja maatalousuudistus, peltomaan käyttöä ja rekisteröintiä koskeva politiikka, teknologiasiirto, kastelun ja salaojituksen perusrakenteet sekä muut tukipalvelut; b) metsätalous: metsätalouspolitiikka ja laitosten perustaminen sekä puiden käyttö ympäristön suojelemiseksi eroosiolta ja aavikoitumiselta; metsitys; metsähallinto, mukaan luettuna puun viennin järkiperäinen hallinto ja käyttö; sademetsiin liittyvät kysymykset; tutkimus ja koulutus; c) kalatalous: kalatalouspolitiikka ja laitosten perustaminen, kalavarojen järkiperäinen hoito ja säilyttäminen; kalankasvatus ja käsiteollinen kalanviljely; kalatuotteiden kuljetus; kylmävarastointi, kaupan pitäminen ja kalan säilytys; d) maaseudun kehittäminen: maaseutupolitiikka ja laitosten perustaminen, integroitua maaseudun kehittämistä koskevat hankkeet ja ohjelmat; maaseutuväestölle kohdennetut tuet ja hankkeet sekä tuotanto ja kaupan pitäminen maaseudulla; maaseudun perusrakenteet; e) teollisuus: alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen; käsiteollisuus; maatalouden raaka-aineita jalostava teollisuus ja muut teollisuuden alat, liikennevälineteollisuus, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; laadunvarmistus; pk-yritysten ja mikroyritysten kehitys ja laajentuminen; f) kaivostoiminta: muun muassa alakohtainen politiikka ja laitosten perustaminen, tutkimus ja teknologinen kehittäminen; pienen mittakaavan louhinta jne.; g) energiantuotanto: energiapolitiikka ja laitosten perustaminen; sähköntuotanto (uusiutumattomat ja uusiutuvat lähteet); energianlähteiden tehokas käyttö; energia-alan tutkimus ja koulutus; yksityisen sektorin kannustaminen sähköntuotantoon ja -jakeluun; h) liikenne: liikennepolitiikka ja laitosten perustaminen; maantie- ja rautatieliikenne, ilmaliikenne, meri- ja sisävesiliikenne sekä varastointilaitteisto; i) viestintä: viestintäpolitiikka ja laitosten perustaminen; televiestintä ja tiedotusvälineet; j) vesi: vesipolitiikka ja laitosten perustaminen; vesivarojen suojelu, jätehuolto, vesihuolto kotitalous-, teollisuus- tai maatalouskäyttöön maaseudulla ja kaupungeissa; varastointi ja jakelu sekä vesivarojen hoito; k) pankki- ja rahoituspalvelut sekä yrityspalvelut; rahoitusalan politiikka ja laitosten perustaminen, yrityspalvelut; yksityistäminen, omistusosuuden hankkiminen ja markkinointi; kaupallisten ja ammatillisten järjestöjen tuki (vienninedistämistahot mukaan luettuina); rahoitus- ja luottolaitokset; l) teknologian ja sovellusten kehittäminen; politiikka ja laitosten perustaminen; territoriaalinen, kansallinen ja/tai alueellinen yhteinen toiminta tieteellisten ja teknologisten toimien edistämiseksi, niiden soveltamisen edistämiseksi tuotantoon sekä tietokulttuurin edistämiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla. 12 artikla Kaupan kehitys 1. Yhteisö toteuttaa toimia kaupan kehittämiseksi sen kaikissa vaiheissa tuotesuunnittelusta tuotteiden jakeluun. Toimien tavoitteena on, että MMA:t saavat mahdollisimman suuren hyödyn tämän päätöksen säännöksistä ja että ne voivat toimia mahdollisimman suotuisissa olosuhteissa yhteisön, kotimaan, seutukuntien, alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla monipuolistamalla MMA:iden tavaroiden ja palvelujen kaupan valikoimaa sekä lisäämällä sen arvoa ja määrää. 2. MMA:iden ja yhteisön välisen kaupan kehittämisen lisäksi kiinnitetään erityistä huomiota toimiin, joiden tarkoituksena on lisätä MMA:iden itsenäistä kehitystä sekä parantaa kaupan ja palvelualan alueellista yhteistyötä. 3. Osana tässä päätöksessä säädettyjä välineitä ja niitä koskevien säännösten mukaisesti toteutetaan MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä toimenpiteitä pääasiallisesti seuraavilla aloilla: a) kaupan kehittämiselle tarpeellisten kansantaloudellisten toimien määrittelyn tukeminen; b) tarkoituksenmukaisten oikeudellisten kehysten ja sääntelykehysten käyttöönoton tai uudistamisen sekä hallintomenettelyjen uudistamisen tukeminen; c) johdonmukaisten kauppastrategioiden käyttöönotto; d) MMA:iden tukeminen niiden omien valmiuksien ja tietojärjestelmien kehittämiseksi sekä kaupan merkitystä ja asemaa talouskehityksessä koskevan tietoisuuden lisäämiseksi; e) MMA:iden kauppaan liittyvien perusrakenteiden lujittamisen tukeminen ja erityisesti MMA:iden tukipalvelujen perusrakenteiden kehittämistä ja parantamista koskevien pyrkimysten tukeminen, mukaan luettuina kuljetus- ja varastointitoiminnot, niiden tavaroiden ja palvelujen jakeluun tehokkaan osallistumisen varmistamiseksi ja MMA:iden viennin lisäämiseksi; f) henkilöresurssien hyödyntäminen ja ammatillisen osaamisen kehittäminen kaupan ja palvelujen alalla, erityisesti jalostuksessa, kaupan pitämisessä sekä jakelussa ja kuljetuksessa yhteisön markkinoilla sekä alueellisilla ja kansainvälisillä markkinoilla; g) yksityisen sektorin kehittämisen ja erityisesti pk-yritysten tukeminen tuotteiden, markkinoiden ja vientiin suuntautuneiden yhteishankkeiden yksilöimiseksi ja kehittämiseksi; h) yksityisen investointitoiminnan ja yhteisyritystoiminnan edistämiseen tarkoitettujen MMA:iden toimien tukeminen; i) kaupan ja palvelujen kehittämisestä vastaavien laitosten perustaminen, mukauttaminen ja vahvistaminen MMA:illa kiinnittämällä erityistä huomiota vähiten kehittyneiden MMA:iden laitosten erityistarpeisiin; j) MMA:iden tuotteiden laadun parantamista, tuotteiden mukauttamista markkinoiden vaatimuksiin ja markkinoille pääsyn monipuolistamista koskevien pyrkimysten tukeminen; k) tehokkaampaan pääsyyn yhteisön ulkopuolisten maiden markkinoille tähtäävien MMA:iden pyrkimysten tukeminen; l) kaupan kehittämistoimenpiteet, erityisesti MMA:iden, AKT-valtioiden, jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden taloudellisten toimijoiden välisten yhteyksien ja tietojenvaihdon tehostaminen; m) MMA:iden tukeminen nykyaikaisten markkinointikeinojen soveltamiseksi tuotantopainotteisiin aloihin ja ohjelmiin, kuten maaseudun kehittämiseen ja maatalouteen; n) vakuutus- ja luottolaitosten perustaminen ja kehittäminen kaupan kehittämisen yhteydessä. 4. MMA:ille voidaan myöntää tukea messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin ainoastaan, jos nämä järjestelyt ovat olennainen osa laajoja kaupan kehittämisohjelmia. 5. Vähiten kehittyneiden MMA:iden osallistumista erilaiseen kaupalliseen toimintaan kannustetaan erityissäännösten avulla, joita ovat henkilöstön matkakuluista ja näyttelyesineiden kuljetuksesta aiheutuvista kustannuksista vastattavaksi ottaminen niiden osallistuessa paikallisiin, alueellisiin tai yhteisön ulkopuolisissa maissa järjestettäviin messuihin, näyttelyihin ja kauppamatkoihin, mukaan luettuina näyttelykojujen väliaikaisesta pystyttämisestä ja/tai vuokraamisesta aiheutuvat kulut. Vähiten kehittyneille MMA:ille myönnetään erityistukea myynninedistämisaineiston laatimista ja/tai ostamista varten. 13 artikla Palvelujen kauppa 1. Yhteisö sitoutuu kehittämään ja rahoittamaan perusrakenteita ja henkilöresursseja kunkin MMA:n kehitysstrategiassa asetettujen painopistealueiden mukaisesti. 2. Yhteisö osallistuu kunkin MMA:n tehokkaiden ja kohtuuhintaisten merikuljetuspalvelujen kehittämiseen ja edistämiseen MMA:illa, mukaan luettuina a) tehokkaan rahtikuljetuksen kannustaminen hintaan, joka on taloudellisesti ja kaupallisesti merkityksellinen; b) hyvän kilpailupolitiikan ja hyvien kilpailusääntöjen täytäntöönpano; c) MMA:iden lisääntynyt osallistuminen kansainvälisiin merikuljetuspalveluihin; d) merikuljetusta koskevien alueellisten ohjelmien ja vaihtojen kehittämisen edistäminen; e) paikallisen yksityisen sektorin lisääntynyt osallistuminen merikuljetustoimintaan. Yhteisö ja MMA:t sitoutuvat edistämään meriturvallisuutta, miehistöjen turvallisuutta ja merten pilaantumista ehkäiseviä toimia. 3. Yhteisö tiivistää yhteistyötään MMA:iden kanssa ilmaliikenteen säännöllisen parantumisen ja lisääntymisen varmistamiseksi, kaupan, matkailun ja taloudellisesti arvokkaiden maataloustuotteiden Euroopan markkinoille suuntautuvan viennin edistämiseksi. Tätä tarkoitusta varten olisi a) tutkittava kaikki keinot MMA:iden ilmaliikennealan uudistamiseksi ja nykyaikaistamiseksi; b) edistettävä ilmaliikennealan liiketaloudellista kannattavuutta ja kilpailukykyä; c) kannustettava yksityistä sektoria nykyistä suurempiin investointeihin ja aktiivisempaan osallistumiseen, edistettävä taitotiedon ja hyvien kauppatapojen vaihtoa; d) tarjottava kaikkien maiden matkustajille ja viejille pääsy maailmanlaajuisiin ilmaliikenneverkkoihin. 4. On tarpeen taata ilmaliikenteen turvallisuus ja alalla sovellettavien kansainvälisten standardien käyttöönotto ja soveltaminen. Tätä tarkoitusta varten yhteisö auttaa MMA:ita tämän päätöksen säännösten mukaisesti a) panemaan täytäntöön ilmaliikenteen turvallisuusjärjestelmiä, kuten ilmaliikenteen hallintajärjestelmää (SNC/ATM-järjestelmä); b) varmistamaan lentokenttien turvallisuuden ja siviili-ilmailuviranomaisten valmiuksien lisäämisen niin, että he pystyvät hallitsemaan kaikki heidän toimivaltaansa kuuluvat toimintojen turvallisuuden näkökohdat; c) kehittämään perusrakenteita ja henkilöresursseja; d) huolehtimaan siitä, että kaikki alalla toteutetut toimenpiteet perustuvat toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen suosituksiin ja että ne ovat tehokkaita ja sovellettavissa pitkällä aikavälillä. 5. On tarpeen huolehtia asianmukaisesti siitä, että ilmaliikenteen vaikutukset ympäristöön ovat mahdollisimman pienet erityisesti toteuttamalla asianmukaisia ympäristövaikutusten arviointeja. 6. Useilla ilmaliikenteen osa-alueilla alueelliset ratkaisut voivat olla taloudellisesti tehokkaimpia ja tarjota mittakaavaetuja. Näin ollen komissio sitoutuu tarpeen mukaan tukemaan ja kannustamaan alueellisia toimia. 7. Koska televiestintä ja aktiivinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan ovat keskeisiä edellytyksiä MMA:iden onnistuneelle yhdentymiselle maailmantalouteen, yhteisö ja tarvittaessa MMA:t vahvistavat kukin sitoumuksensa voimassa olevien monenvälisten sopimusten, kuten perusteleviestintäpalveluja koskevan WTO:n sopimuksen, mukaisesti. 8. Yhteisö tukee MMA:iden tämän päätöksen mukaisesti toteuttamia toimia niiden valmiuksien lisäämiseksi alalla. Yhteistyö ulottuu erityisesti seuraaville aloille: a) yhteisön ja MMA:iden toimivaltaisten televiestintälaitosten välisten kuulemisten edistäminen kilpailukykyisen televiestintäympäristön kehittämisen tukemiseksi ja kustannusten yhdenmukaistamiseksi; b) erityisesti sääntelyä ja viestintäpolitiikkaa koskevan vuoropuhelun luominen tietoyhteiskunnan eri näkökohdista; c) tietojenvaihto ja mahdollisesti tekninen apu sääntelyn, standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, tieto- ja tietoliikennetekniikan sertifioinnin sekä taajuuksien käytön alalla; d) uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan levittäminen ja uusien laitteistojen kehittäminen erityisesti verkkojen yhteenliittämisen ja sovellusten yhteentoimivuuden alalla; e) yhteisten tutkimusten edistäminen ja toteuttaminen tietoyhteiskuntaan liittyvän uuden tekniikan alalla; f) sellaisten ohjelmien ja toimien suunnittelu ja toteuttaminen, joiden tarkoituksena on tiedottaa tietoyhteiskunnan taloudellisista ja sosiaalisista eduista. 9. Yhteistyön tarkoituksena on erityisesti varmistaa viestintäjärjestelmien nykyistä parempi täydentävyys ja yhdenmukaistaminen territoriaalisella, kansallisella, alueellisella, seutukunnallisella ja kansainvälisellä tasolla sekä niiden mukauttaminen uusiin tekniikoihin. 10. Yhteisö tukee matkailualaa kehittäviä ja tukevia toimia ja toimenpiteitä. Näitä toimenpiteitä voidaan toteuttaa kaikissa vaiheissa matkailutuotteen yksilöimisestä markkinointiin ja myynninedistämiseen. Tavoitteena on tukea MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten pyrkimyksiä saada mahdollisimman suuri hyöty paikallisesta, alueellisesta ja kansainvälisestä matkailusta, sillä matkailulla on merkittävä vaikutus talouskehitykseen, sekä suunnata lisää yhteisöstä ja muista lähteistä peräisin olevia yksityisiä rahavirtoja MMA:iden matkailun kehittämiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään tarpeeseen yhdistää matkailu väestöjen yhteiskunnalliseen ja kulttuuriseen elämään, talouselämään sekä ympäristöstä huolehtimiseen. Matkailun edistämiseen tarkoitettujen erityistoimien tavoitteena on yksilöidä, mukauttaa ja kehittää tarkoituksenmukaisia paikallisia, alueellisia, seutukunnallisia ja kansainvälisiä toimintamalleja. Matkailunkehittämisohjelmat ja -hankkeet perustuvat näihin toimintamalleihin seuraavilla neljällä alalla. a) Henkilöresurssien hyödyntäminen ja laitosten kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa: -ylempien toimihenkilöiden erityisosaamisen lisääminen sekä julkisen ja yksityisen sektorin soveltuvien tasojen täydennyskoulutus tyydyttävän suunnittelun ja kehittämisen takaamiseksi, -matkailunedistämiskeskusten perustaminen ja vahvistaminen, -erityisten väestöryhmien ja matkailualalla aktiivisesti toimivien julkisten ja yksityisten järjestöjen sekä matkailua tukevien alojen henkilöstön koulutus, -MMA:iden sekä niiden ja AKT-valtioiden välinen koulutuksen, teknisen avun ja laitosten kehittämisen alalla tapahtuva yhteistyö ja vaihto. b) Tuotekehittely, johon kuuluvat muun muassa: -matkailutuotteen yksilöiminen, muiden kuin perinteisten tuotteiden sekä uusien matkailutuotteiden kehittely, olemassa olevien tuotteiden mukauttaminen, mukaan luettuina kulttuuriperinnön sekä ekologisten ja ympäristöarvojen säilyttäminen ja hyödyntäminen, eläin- ja kasvikunnan, historiallisen, yhteiskunnallisen ja muiden luonnonvarojen hoito, suojelu ja säilyttäminen sekä lisäpalvelujen kehittäminen, -MMA:iden matkailualalla tehtävien yksityisten investointien ja erityisesti yhteisyritysten edistäminen, -matkailualan markkinoille tarkoitettujen käsityönä tehtyjen kulttuuriesineiden valmistaminen. c) Markkinoiden kehittäminen, johon kuuluvat muun muassa: -tavoitteiden ja markkinoiden kehittämissuunnitelmien määrittelyn ja toteuttamisen tukeminen paikallisella, seutukunnallisella, alueellisella ja kansainvälisellä tasolla, -tuki MMA:iden pyrkimyksille saada käyttöönsä matkailualan palveluja, kuten keskusvarausjärjestelmiä sekä ilmaliikenteen valvonta- ja turvajärjestelmiä, -markkinoiden yhdenmukaisiin kehittämissuunnitelmiin ja -ohjelmiin sisältyvät ja markkina-aseman parantamiseksi toteutettavat markkinointia ja myynninedistämistä koskevat toimenpiteet ja tuet, jotka kohdistuvat perinteisten ja muiden kuin perinteisten markkinoiden tärkeimpiin matkailuvirtojen kehittäjiin, sekä erityistoimet, kuten osallistuminen erityisiin kaupallisiin tilaisuuksiin, esimerkiksi messuihin, ja markkinointia koskevan korkealuokkaisen kirjallisen materiaalin, filmien ja muun aineiston tuottaminen. d) Tutkimus ja tiedotus, johon kuuluvat muun muassa: -matkailua koskevien tietojärjestelmien kehittäminen sekä tilastotietojen kokoaminen, analysointi, levitys ja hyödyntäminen, -sen sosioekonomisen vaikutuksen arvioiminen, joka matkailulla on MMA:iden talouteen, painottamalla erityisesti keskinäisen täydentävyyden lisäämistä muiden MMA:iden ja niiden alueiden, joissa ne sijaitsevat, muiden alojen, kuten elintarviketeollisuuden, rakennusalan, teknologian ja hallinnon kanssa. 14 artikla Kauppaan liittyvät alat 1. Osana kunkin MMA:n kehitysstrategiaa yhteisö tukee MMA:iden valmiuksien lisäämistä kaikkien kauppaan liittyvien alojen hallinnoinnissa tarvittaessa institutionaalista kehystä parantamalla ja tukemalla. 2. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa investointien suojaamista ja edistämistä koskevien yleisperiaatteiden täytäntöön panemiseksi. 3. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa suunnitellakseen ja tukeakseen alan toimivaltaisten laitosten kanssa tehokasta kilpailupolitiikkaa, jolla varmistetaan asteittain kilpailusääntöjen tehokas soveltaminen yksityisissä ja valtion yrityksissä. Alan yhteistyöhön kuuluu erityisesti tuki tarkoituksenmukaisen oikeuskehyksen luomiseen ja sen hallinnolliseen täytäntöönpanoon ottamalla erityisesti huomioon vähiten kehittyneet MMA:t. 4. Yhteisö lujittaa edelleen MMA:iden kanssa toteuttamaansa yhteistyötä, joka ulottuu muun muassa seuraaville aloille: a) sellaisten lakien ja asetusten laatiminen, joiden tarkoituksena on suojata teollis- ja tekijänoikeuksia ja panna ne täytäntöön, jotta oikeuden haltijat eivät käytä niitä väärin ja jotta kilpailijat eivät riko niitä, sekä luoda ja lujittaa territoriaalisia, kansallisia ja alueellisia toimistoja ja muita elimiä, mukaan luettuna tuki alueellisille elimille, joiden vastuulla on teollis- ja tekijänoikeuksien soveltaminen ja suoja sekä henkilöstön koulutus; b) sellaisten sopimusten tekeminen, joiden tavoitteena on erityisen merkityksellisten tuotteiden maantieteellisten merkkien ja merkintöjen suojaaminen. 5. Yhteisö tukee MMA:iden pyrkimyksiä standardoinnin ja sertifioinnin alalla, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön ja MMA:iden välisiä yhteensopivia järjestelmiä. Yhteistyöhön kuuluvat erityisesti: a) toimenpiteet, joilla edistetään kansainvälisten teknisten standardien ja sääntelyn sekä vaatimustenmukaisuuden arvioinnin, mukaan luettuna alakohtaiset erityistoimet, nykyistä laajempaa noudattamista ottamalla huomioon MMA:iden talouskehityksen taso; b) yhteistyö MMA:ille tärkeiden alojen hallinnossa ja laadunvarmistuksessa; c) sellaisten MMA:iden aloitteiden tukeminen, joilla kehitetään niiden valmiuksia vaatimustenmukaisuuden, mittaustekniikan ja standardoinnin arvioinnin alalla; d) yhteyksien kehittäminen yhteisön toimielinten ja MMA:iden laitosten välillä standardoinnin, vaatimustenmukaisuuden arvioinnin sekä sertifioinnin alalla. 6. Yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa terveys- ja kasvinsuojelutoimenpiteiden alalla julkisen ja yksityisen sektorin valmiuksien kehittämiseksi kyseisellä alalla. 7. Rion periaatteiden mukaisesti yhteisö lujittaa yhteistyötä MMA:iden kanssa kauppa- ja ympäristöpolitiikan täydentävyyden varmistamiseksi. Yhteistyössä keskitytään a) johdonmukaisten territoriaalisten, kansallisten, alueellisten ja kansainvälisten toimintamallien laatimiseen; b) tavaroiden ja palvelujen laadunvalvonnan tehostamiseen ympäristön suojelemiseksi; c) ympäristöystävällisten tuotantomenetelmien parantamiseen asiaankuuluvilla aloilla. 8. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa työehtojen alalla. Yhteistyö voi liittyä erityisesti seuraaviin aloihin: a) työtä koskeviin lakeihin ja asetuksiin liittyvien tietojen vaihto; b) työoikeuden laadinnan tukeminen ja voimassa olevan lainsäädännön lujittaminen; c) koulujen opetussuunnitelmat ja valistusohjelmat (joilla tähdätään lapsityön torjumiseen); d) työtä koskevien lakien ja asetusten noudattaminen. 9. Yhteisö tekee yhteistyötä MMA:iden kanssa kuluttajapolitiikan ja kuluttajien terveyden suojelun alalla a) institutionaalisten ja teknisten valmiuksien lujittamiseksi; b) vaarallisia tuotteita koskevien pikahälytysjärjestelmien ja molemminpuolisten tiedotusjärjestelmien luomiseksi; c) markkinoilla olevien tuotteiden valvontajärjestelmien luomista ja toimintaa sekä tuoteturvallisuutta koskevien tietojen ja kokemusten vaihtamiseksi; d) kuluttajien tiedottamiseksi entistä paremmin tarjottavien tuotteiden ja palvelujen hinnoista ja ominaisuuksista; e) kuluttajajärjestöjen perustamisen edistämiseksi ja kuluttajaryhmien edustajien välisten yhteyksien kehittämiseksi; f) kuluttajien edun mukaisten toimien ja järjestelmien yhdenmukaisuuden parantamiseksi; g) lainsäädännön täytäntöönpanosta ilmoittamisen edistämiseksi sekä vaarallisia ja hyvän kauppatavan vastaisia kauppatapoja koskeviin tutkimuksiin liittyvän yhteistyön edistämiseksi; h) vientikiellon soveltamiseksi sellaisiin tavaroihin ja palveluihin, joiden kaupan pitäminen on kielletty tuotantomaassa. 15 artikla Sosiaalialat 1. Kunkin MMA:n kehitysstrategian mukaisesti yhteisö tukee inhimillistä ja yhteiskunnallista kehitystä edistäviä toimia. Yhteistyöllä voidaan tukea erityisesti jäljempänä mainituilla aloilla toteutettavia ohjelmia. 2. Koulutuspolitiikan lujittaminen ja koululaitosten parantaminen (rakennukset ja tarvikkeet); kielikoulutus ja opettajankoulutus, peruskoulutus ja keskiasteen koulutus, ammatillinen koulutus sekä korkea-asteen koulutus (mukaan luettuina asianmukaisten alojen erityisalojen toimet, kuten maatalouskoulutus). Koulutuksen alalla olisi painotettava peruskoulutukseen pääsyn helpottamista ja peruskoulutuksen laadun parantamista rakentamalla lisää kouluja, kunnostamalla nykyisiä luokkahuoneita, hankkimalla opetusmateriaalia, kouluttamalla opettajia ja myöntämällä vähävaraisille oppilaille opintotukea. 3. Terveydenhuoltoalan uudistamistoimet, terveydenhuollon ja laitosten lujittaminen; koulutus ja lääketieteellinen tutkimus, terveydenhuollon perusrakenteet; HIV/AIDS jne. Terveydenhuollon alalla hankkeiden avulla olisi varmistettava ensisijaisen hoidon ja ennaltaehkäisevän hoidon palvelut, kuten perhesuunnittelupalvelut sekä äitien ja lasten terveydenhuoltopalvelut jne. 4. Väestöpolitiikka ja perhesuunnittelupolitiikka, äitien ja lasten terveydenhuolto, mukaan luettuina seuraavan sukupolven eli lasten koulutukseen ja henkiseen kehitykseen tähtäävät hankkeet jne. 5. Huumeiden, huumaavien lääkeaineiden ja psykotrooppisten aineiden tuotantoa, jakelua ja kauppaa koskevien ennaltaehkäisevien toimien tehostaminen, huumeiden väärinkäytön ennaltaehkäiseminen ja torjuminen ottaen huomioon kansainvälisten laitosten alalla tekemä työ. Yhteistyö koskee seuraavia osa-alueita: a) huumeiden väärinkäyttäjiin kohdistuva koulutus, tiedotus, terveyskasvatus sekä huumeista vieroittaminen, mukaan luettuina suunnitelmat heidän uudelleensijoittamisekseen ammatilliseen ja yhteiskunnalliseen elämään; b) toimenpiteet, joiden tavoitteena on edistää vaihtoehtoisia taloudellisia toimia, kuten huumausainekasvien laittomaan tuotantoon käytettyjen alueiden vaihtoehtoista kehittämistä koskevia ohjelmia yhdistettyinä tehokkaisiin tukahduttamistoimenpiteisiin; c) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumausaineiden kemiallisten esiasteiden kaupan valvonnassa sekä vastaavien standardien laatiminen, joita yhteisö ja asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten entinen kemikaalityöryhmä (CATF), ovat hyväksyneet; d) tekninen ja hallinnollinen apu sekä rahoitustuki huumeiden väärinkäytön ennaltaehkäisyssä, hoidossa ja torjunnassa; e) tekninen apu ja apu koulutuksen alalla sekä vastaavien rahanpesua ehkäisevien standardien laatiminen, joita yhteisö ja muut asianomaiset kansainväliset järjestöt, kuten entinen rahoitusalan rahanpesutyöryhmä (FATF), ovat hyväksyneet; f) edellä esitettyjen 1-5 kohdan täytäntöönpanoa edistävien tietojen vaihto. 6. Vesipolitiikka ja laitosten lujittaminen, vesivarojen suojelu, jätehuolto (maatalous- ja energiakäyttöön tarkoitettu vesi käsitellään niitä koskevilla aloilla) jne. Vedenjakelun ja vedenpuhdistuksen alalla tavoitteena olisi oltava palvelujen tarjoaminen sellaisilla alueilla, joilla nykyiset palvelut eivät ole riittäviä. Rahoitus, jolla edistetään vedenjakelu- ja vedenpuhdistuspalvelujen saatavuutta juomaveden saamiseksi, myötävaikuttaa suoraan henkilöresurssien kehittämiseen parantamalla yleistä terveydentilaa ja lisäämällä niiden henkilöjen tuottavuutta, joilla ei vielä ole käytössään näitä palveluja. Tarve ulottaa veteen, sen puhdistukseen ja kuljetukseen liittyvät peruspalvelut kaupunkien ja maaseutujen väestöille on edelleen olemassa, ja ratkaisujen toteutettavuutta on tutkittava ympäristön kannalta. 7. Yhteisö toimii yhteistyössä MMA:iden kanssa niiden biologisen monimuotoisuuden kestävän käytön ja hoidon alalla. Tämän alan yhteistyöllä on tarkoitus a) tukea biologiseen monimuotoisuuteen liittyvien strategioiden ja toimintasuunnitelmien laatimista ja ajan tasalle saattamista; b) helpottaa biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen täytäntöönpanon seuranta- ja arviointijärjestelmien ja sitä koskevien tietojenvaihtojärjestelmien luomista territoriaalisella, alueellisella ja seutukunnallisella tasolla; c) kehittää ja pitää ajan tasalla MMA:iden biologista monimuotoisuutta koskevia tietokantoja; d) toteuttaa biologisen monimuotoisuuden tai geenivarojen saatavuuteen liittyviä asianmukaisia toimenpiteitä; e) edistää yksityisen sektorin kanssa tehtäviä sopimuksia, jos paikalliset väestöt voivat tosiasiallisesti hyötyä näiden sopimusten taloudellisista seurauksista ja jos geenivarojen käyttö ei vaaranna biologisen monimuotoisuuden suojelua ja säilyttämistä; f) auttaa MMA:ita osallistumaan aktiivisesti toimien laadintaan ja tarvittaessa biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyviin neuvotteluihin. 8. Yhdennettyä kaupunkikehitystä ja asumista koskevat ohjelmat, hankkeet jne. Kaupunkikehityksen alan toimien olisi kohdistuttava teiden ja muiden perusrakenteiden, kuten sellaisten asuntojen rakentamiseen ja kunnostamiseen, joiden vuokra on kohtuullinen. 16 artikla Alueellinen yhteistyö ja yhdentyminen Yhteistyön avulla voidaan tehokkaasti saavuttaa MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten asettamat tavoitteet ja painopisteet osana alueellista ja seutukunnallista yhteistyötä ja yhdentymistä. 1. Alueellinen yhteistyö koskee toimia, joista on sovittu -kahden, useamman tai kaikkien MMA:iden välillä, -yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman naapurimaan, AKT-valtion tai muun kuin AKT-valtion välillä, -yhden tai useamman MMA:n ja yhden tai useamman AKT-valtion sekä perustamissopimuksen 299 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhden tai useamman unionin syrjäisimmän alueen (Guadeloupe, Ranskan Guayana, Martinique, Réunion, Kanariansaaret, Azorit ja Madeira) välillä, useamman sellaisen alueellisen elimen välillä, joihin kuuluu MMA:ita, -yhden tai useamman MMA:n ja sellaisten alueellisten elinten välillä, joihin kuuluu MMA:ita, AKT-valtioita tai merentakaisia departementteja. 2. Yhteistyöllä on -kannustettava MMA:iden asteittaista yhdentymistä maailman- ja aluetalouteen, -vauhditettava taloudellista yhteistyötä ja kehitystä MMA:illa ja AKT-valtioissa sekä niiden alueiden välillä, -edistettävä väestön, tavaroiden, palvelujen, pääomien, työvoiman ja tekniikan vapaata liikkuvuutta, -lisättävä talouden monipuolistamista sekä alueellisten ja seutukunnallisten yhteistyötoimien yhteensovittamista ja yhdenmukaistamista, ja -edistettävä ja kehitettävä kauppaa MMA:illa ja niiden välillä sekä syrjäisimpien alueiden, AKT-valtioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa. 3. Alueellisen yhdentymisen alalla yhteistyöllä on -kehitettävä ja lujitettava alueellisesta yhteistyöstä ja yhdentymisestä vastaavien järjestöjen ja laitosten valmiuksia edistää alueellista yhteistyötä ja yhdentymistä, -kannustettava vähiten kehittyneitä MMA:ita osallistumaan alueellisten markkinoiden luomiseen ja niiden hyödyntämiseen, -pantava täytäntöön alueellisen tason alakohtaisia uudistuksia, -vapautettava kauppaa ja maksuja, -edistettävä sekä ulkomaisia että kansallisia rajat ylittäviä investointeja ja muita alueellisen tai seutukunnallisen taloudellisen yhdentymisen aloitteita, ja -otettava huomioon alueellisen yhdentymisen siirtymävaiheen nettokustannusten vaikutukset talousarviovaroihin ja maksutaseeseen. 4. Alueellinen yhteistyö kattaa suuren valikoiman toimia ja aiheita, jotka koskevat yhteisiä ongelmia ja joiden ratkaisemisessa voidaan hyötyä mittakaavaeduista, kuten -perusrakenteet (erityisesti liikenteen ja tiedonvälityksen perusrakenteet sekä niihin liittyvät turvallisuusongelmat), energia, -ympäristö, vesivarojen hoito, -terveys, yleissivistävä ja ammatillinen koulutus, -tutkimus sekä tieteellinen ja tekninen yhteistyö, ja -alueelliset aloitteet luonnonmullistuksiin valmistautumiseksi ja niiden vaikutusten lieventämiseksi sekä muut alat, kuten asevarustelun rajoittaminen sekä huumeiden väärinkäytön, järjestäytyneen rikollisuuden, rahanpesun, petosten ja korruption torjunta. 5. Yhteistyöllä tuetaan myös alueiden välisiä, MMA:iden välisiä ja AKT-valtioiden välisiä yhteistyöhankkeita ja -aloitteita. 17 artikla Kulttuurinen ja sosiaalinen yhteistyö Yhteistyöllä edistetään MMA:iden itsenäistä ihmiskeskeistä kehitystä, jonka juuret ovat kunkin kansan kulttuurissa. Inhimillinen ja kulttuurinen ulottuvuus koskee kaikkia aloja, ja sen on tultava esiin kaikissa kehityshankkeissa ja -ohjelmissa. Yhteistyöllä tuetaan sitä politiikkaa ja niitä toimenpiteitä, joita MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset toteuttavat hyödyntääkseen henkilöresurssejaan, lisätäkseen omaa luomiskykyään ja vahvistaakseen kulttuuri-identiteettiään. Sillä edistetään väestön osallistumista kehitysprosessiin. Tämä yhteistyö toteutuu erityisesti -sosiaalisen ja kulttuurisen ulottuvuuden huomioon ottamisessa, -kulttuuri-identiteettien vahvistamisessa ja kulttuurien välisessä vuoropuhelussa, erityisesti kulttuuriperinnön suojelun, kulttuuriesineiden valmistuksen ja levityksen, kulttuuritapahtumien sekä tiedotuksen ja viestinnän yhteydessä, ja -henkilöresurssien hyödyntämisessä erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen, tieteellisen ja teknisen yhteistyön, naisten aseman kehityksessä, terveyden ja huumeiden väärinkäytön torjunnan sekä väestön ja väestötieteen alalla. KOLMAS OSA MMA-EY-YHTEISTYÖN VÄLINEET I OSASTO KEHITYSRAHOITUSYHTEISTYÖ 1 luku Yleiset säännökset 18 artikla Tavoitteet Kehitysrahoitusyhteistyön tavoitteena on riittävästi varoja ja tarvittaessa soveltuvaa teknistä apua antamalla a) tukea ja edistää MMA:iden pyrkimyksiä taloudellisen, yhteiskunnallisen ja kulttuurisen kehityksen varmistamiseksi pitkällä aikavälillä keskinäisen edun mukaisesti ja keskinäisen riippuvuuden hengessä; b) myötävaikuttaa MMA:iden väestöjen elintason parantamiseen; c) edistää toimenpiteitä, joilla voidaan saada yhteisöt, ryhmät, yhdistykset ja henkilöt tekemään aloitteita sekä osallistumaan kehityshankkeiden suunnitteluun ja toteuttamiseen; d) lieventää köyhyyttä myötävaikuttamalla siihen, että mahdollisimman suuri osa väestöstä hyötyy kehityksestä; e) edistää MMA:iden valmiuksia kehittää, mukauttaa ja muuttaa paikallista tekniikkaa sekä hallita uutta asiaankuuluvaa tekniikkaa; f) edistää MMA:iden luonnonvarojen kartoittamista, säilyttämistä, jalostamista ja kestävää hyödyntämistä MMA:iden teollistumispyrkimysten ja taloudellisen monipuolistamisen kannustamiseksi; g) tukea ja edistää henkilöresurssien kehittämistä MMA:illa parhaalla mahdollisella tavalla; h) edistää MMA:ille suuntautuvien, niiden kehitystarpeita vastaavien rahavirtojen kasvua ja tukea MMA:iden pyrkimyksiä yhdenmukaistaa kansainvälistä yhteistyötä oman kehityksensä eduksi yhteisrahoitustoimin muiden rahoituslaitosten tai kolmansien osapuolten kanssa; i) edistää yksityisiä suoria investointeja MMA:ille, tukea MMA:iden yksityisen sektorin tervettä, vaurasta ja voimakasta kehitystä sekä kannustaa yksityisiä, paikallisia, kansallisia ja ulkomaisia investointivirtoja MMA:iden tuotantoaloilla; j) edistää MMA:iden keskinäistä sekä MMA:iden ja AKT-valtioiden välistä alueellista yhteistyötä, yhteisvastuuta ja yhdentymistä; k) mahdollistaa nykyistä tasapainoisempien talous- ja yhteiskuntasuhteiden luominen sekä paremman yhteisymmärryksen aikaansaaminen MMA:iden ja AKT-valtioiden sekä yhteisön jäsenvaltioiden ja muun maailman välille MMA:iden yhdentymisen edistämiseksi maailmantalouteen; l) mahdollistaa hätäapu niille MMA:ille, jotka kärsivät erityisluonteisista, vakavista taloudellisista ja yhteiskunnallisista ongelmista luonnonmullistusten tai vaikutuksiltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi; m) auttaa vähiten kehittyneitä MMA:ita selviytymään niistä erityisistä esteistä, jotka hidastavat niiden kehityspyrkimyksiä. 19 artikla Periaatteet Kehitysrahoitusyhteistyö perustuu kumppanuuden, täydentävyyden ja toissijaisuuden periaatteisiin, ja a) sitä toteutetaan MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten vahvistamien kehitystavoitteiden ja -strategioiden sekä kehityksen painopistealueiden perusteella tämän päätöksen ja erityisesti sen 1 artiklan mukaisesti ottaen asianmukaisesti huomioon MMA:iden maantieteelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuuriset ominaispiirteet sekä niiden erityiset mahdollisuudet; b) siihen liittyvät ehdot ovat erittäin edulliset; c) sillä varmistetaan, että varat myönnetään ennakoidusti; d) se toimii joustavasti ja on mukautettu kunkin MMA:n tilanteeseen; e) kumppanuuden mukaisesti yhteisön toimista päätetään komission, asianomaisen MMA:n ja jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, välisissä tiiviissä neuvotteluissa, ja kumppanuutta harjoitetaan ottaen täysipainoisesti huomioon kunkin osapuolen institutionaalinen, oikeudellinen ja rahoitusalan asiantuntemus; f) täydentävyysperiaatteen mukaisesti yhteisön varoja osoitetaan tukena asianomaisen MMA:n ja jäsenvaltion, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, kansallisesta talousarviosta varatulle osuudelle tai niillä osallistutaan MMA:iden ja jäsenvaltioiden toimien rahoitukseen; g) toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tukitoimien täytäntöönpano on asianomaisen MMA:n vastuulla sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission toimivaltaa yhteisön varojen käytössä moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. 20 artikla Suuntaviivat 1. MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten vastuulla on a) määritellä strategia ja toimintalinja, joille yhtenäinen ohjelma-asiakirja, jäljempänä 'ohjelma-asiakirja', perustuu; b) yksilöidä alakohtaisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä hankkeet ja ohjelmat sekä liitännäistoimet, joilla varmistetaan toteutettavien toimien jatkuvuus ja toteutettavuus; c) valmistella hankkeiden ja ohjelmien aineisto; d) valmistella sopimukset, neuvotella niistä ja tehdä niitä; e) toteuttaa ja hallinnoida hankkeita ja ohjelmia; f) pitää yllä hankkeita ja ohjelmia sekä varmistaa niiden jatkuvuus. 2. MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten ja yhteisön yhteisvastuulla on a) määritellä tarpeen mukaan kumppanuuden yhteydessä kehitysrahoitusyhteistyötä koskevat yleiset suuntaviivat; b) päättää ohjelma-asiakirjasta; c) varmistaa tasapuoliset tarjouspyyntöjä ja sopimuksia koskevat osallistumisedellytykset; d) seurata ja arvioida hankkeiden sekä ohjelmien vaikutuksia ja tuloksia; e) varmistaa hankkeiden ja ohjelmien riittävä, nopea ja tehokas täytäntöönpano. 3. Komission vastuulla on tehdä ohjelma-asiakirjan kokonaismäärärahoja koskevat rahoituspäätökset 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. 4. Jollei tässä päätöksessä toisin säädetä, kaikki päätökset, jotka vaativat assosiaation toisen osapuolen hyväksynnän, hyväksytään tai niitä pidetään hyväksyttyinä kuuden kuukauden kuluttua toisen osapuolen tekemästä ilmoituksesta. 21 artikla Soveltamisala Kunkin asianomaisen MMA:n territoriaalisella ja alueellisella tasolla asettaman strategian ja toimintalinjan mukaisesti tukea voidaan myöntää toimille, joilla edistetään tässä päätöksessä määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista. Soveltamisalaan voi kuulua erityisesti seuraaville toimille myönnettävä tuki: a) alakohtaiset toimet ja uudistukset; b) laitosten kehittäminen, valmiuksien lujittaminen ja ympäristönäkökohtien yhdentäminen; c) teknisen alan yhteistyöohjelmat; d) humanitaarinen apu ja kiireelliset toimet; e) vientituotteista ja -palveluista peräisin olevien budjettisaatavien vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki. 22 artikla Rahoituskelpoisuus 1. Tämän päätöksen nojalla rahoitustukea voivat saada seuraavat yksiköt tai elimet: a) MMA:t; b) alueelliset tai valtioiden väliset elimet, joihin yksi tai useampi MMA kuuluu ja jotka ovat MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten hyväksymiä; c) yhteisön ja MMA:iden tiettyjen erityistavoitteiden toteuttamiseksi perustamat sekaelimet. 2. Asianomaisen MMA:n tai asianomaisten MMA:iden toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti rahoitustukea voivat saada myös a) julkiset tai puolijulkiset paikalliset, kansalliset ja/tai alueelliset elimet, MMA:iden paikalliset hallintoyksiköt sekä erityisesti rahoituslaitokset ja kehityspankit; b) MMA:iden yhtiöt ja yritykset; c) yhteisön jäsenvaltion yritykset, jotta niille annettaisiin mahdollisuus oman osuutensa lisäksi toteuttaa tuotantohankkeita jonkin MMA:n alueella; d) MMA:iden tai yhteisön rahoituksen välittäjät, jotka edistävät ja rahoittavat yksityisiä investointeja MMA:illa; e) MMA:iden ja yhteisön hajautetun yhteistyön toimijat ja muut valtiosta riippumattomat toimijat, jotta niille annettaisiin mahdollisuus toteuttaa taloudellisia, sivistyksellisiä, yhteiskunnallisia ja koulutusalan hankkeita ja ohjelmia MMA:illa 30 artiklassa tarkoitetun hajautetun yhteistyön mukaisesti. 23 artikla Ohjelmasuunnittelu ja täytäntöönpano Tämän päätöksen voimaantuloa seuraavan 12 kuukauden kuluessa komissio toteuttaa MMA:ita kuultuaan kumppanuusmenettelyä ja 24 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen päätöksen tämän osan sekä liitteiden II A-D täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet. Näihin toimenpiteisiin kuuluvat erityisesti seuraavat: a) ohjelma-asiakirjan ja sen olennaisten osien laatimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt; b) ohjelma-asiakirjan ennakko-, väli- ja jälkiseurantaa, -tarkastuksia ja -arviointeja sekä tarkistamista ja täytäntöönpanoa, komission osallistuminen näihin toimiin mukaan luettuina, koskevat yksityiskohtaiset säännöt; c) määräaikaiskertomusten ja muiden säädettyjen kertomusten laatiminen. Rahoitus- ja kirjanpitomenettelyt määritellään yhdeksännen EKR:n varainhoitoasetuksessa. 24 artikla EKR-MMA-komitea 1. Komissiota avustaa tarvittaessa neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien välisellä sisäisellä sopimuksella perustettu komitea, joka käsittelee Cotonoussa, Beninissä 23 päivänä kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen rahoituspöytäkirjan mukaisesta yhteisön tukien rahoituksesta ja hoidosta sekä taloudellisen avun jakamisesta EY:n perustamissopimuksen neljännessä osassa tarkoitetuille merentakaisille maille ja alueille [15], jäljempänä 'sisäinen sopimus'. [15] Asiakirja 10688/00 ACP 114 FIN 313 PTOM 21 - EYVL L....,... , s.... 2. Kun komitea käyttää sille tällä päätöksellä siirrettyä toimivaltaansa, sitä kutsutaan nimellä "EKR-MMA-komitea". Edellä 1 kohdassa tarkoitetulla sisäisellä sopimuksella perustetun komitean työjärjestystä sovelletaan EKR-MMA-komiteaan. 3. EKR-MMA-komitea keskittyy työskentelyssään MMA:illa ja muilla alueilla järjestettävän kehitysyhteistyön peruskysymyksiin. Yhdenmukaisuuden, koordinoinnin ja täydentävyyden vuoksi se tarkastelee ohjelma-asiakirjojen täytäntöönpanoa. 4. EKR-MMA-komitea antaa lausuntonsa: a) ohjelma-asiakirjojen luonnoksista sekä niiden mahdollisista muutoksista; b) päätöksen tämän osan sekä liitteiden II A-D täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä. 5. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta puheenjohtajan vahvistamassa määräajassa. Lausunto annetaan sisäisen sopimuksen 21 artiklan 4 kohdassa määrätyllä enemmistöllä. Äänestettäessä komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan edellä mainitun artiklan 3 kohdassa määritetyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 6. Komissio vahvistaa toimenpiteet, jotka tulevat voimaan viipymättä. Jos ne eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio antaa ne viipymättä tiedoksi neuvostolle. Tällöin komissio voi lykätä vahvistamiensa toimenpiteiden soveltamista kussakin perussäädöksessä vahvistetulla ajanjaksolla, joka ei kuitenkaan saa olla pidempi kuin kolme kuukautta tiedoksiannon päivämäärästä. 7. Neuvosto voi päättää toisin enemmistöllä 5 kohdassa säädettyä äänten painotusta noudattaen 6 kohdassa tarkoitetun ajanjakson kuluessa. 8. Komissio ilmoittaa komitealle ohjelma-asiakirjojen seurannasta, arvioinnista ja tarkastuksesta. 2 luku MMA:ille myönnetyt varat 25 artikla Rahoitustuki 1. Yhteisön rahoitustuen kokonaismäärä tämän osaston 1 luvussa mainittuihin tarkoituksiin, sen jakautuminen sekä 1 päivän maaliskuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisen ajanjakson rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja edellytykset esitetään liitteissä II A-D ja 3 luvussa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 24 tarkoitettujen komission toimenpiteiden toteuttamista. Päätöksen mukaisilla rahoitustuilla voidaan kattaa hankkeiden ja ohjelmien paikalliset ja ulkomaiset menot kokonaisuudessaan sekä toistuvien menojen rahoittaminen. 2. Lisäksi MMA:t voivat saada voimassa olevien asetusten mukaista rahoitusta, jota myönnetään liitteessä II E luetelluille kehitysmaille ja liitteessä II F luetelluille yhteisön ohjelmille. 3 luku Yksityisen sektorin investointien tukeminen 26 artikla Investointien edistäminen MMA:iden toimivaltaiset viranomaiset ja yhteisö, jotka tunnustavat yksityisten investointien merkityksen kehitysyhteistyönsä edistämisen kannalta sekä näiden investointien edistämiseksi ja turvaamiseksi toteutettavien toimenpiteiden välttämättömyyden a) toteuttavat toimenpiteitä sellaisten yksityisten sijoittajien, jotka toimivat MMA:iden ja EY:n kehitysyhteistyön tavoitteiden ja painopisteiden sekä sovellettavien lakien ja asetusten mukaisesti, kannustamiseksi osallistumaan kehityspyrkimyksiinsä; b) kohtelevat oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti näitä sijoittajia; c) toteuttavat toimenpiteitä ja antavat säännöksiä, joilla voidaan luoda ja säilyttää ennakoitavat ja vakaat investointiolosuhteet, ja neuvottelevat sopimuksista olosuhteiden parantamiseksi; d) edistävät MMA:iden taloudellisten toimijoiden sekä niiden ja yhteisön toimijoiden välistä tehokasta yhteistyötä pääomavirtojen lisäämiseksi sekä hallinnollisten taitojen, tekniikan ja muun taitotiedon parantamiseksi; e) edistävät yhteisön ja MMA:iden välisten yksityisten rahoitusvirtojen lisäämistä myötävaikuttamalla niiden esteiden poistamiseen, jotka haittaavat MMA:iden toimijoiden pääsyä kansainvälisille ja yhteisön pääomamarkkinoille; f) luovat olosuhteet, jotka suosivat rahoituslaitosten kehittämistä sekä pääomanmuodostuksen ja yrittäjyyden yleistymisen kannalta välttämättömien varojen saatavuutta; g) edistävät yritysten kehittämistä, paikallisten hallintoyksikköjen yritykset mukaan luettuina, toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet yritystoimintaympäristön parantamiseksi ja erityisesti sellaisen oikeudellisen, hallinnollisen ja rahoituksellisen rakenteen luomiseksi, jolla voidaan edistää vireän yksityisen alan nousua ja kehitystä; h) vahvistavat MMA:iden paikallisten elinten valmiuksia tarjota sellaisia eri palveluja, jotka voivat lisätä paikallista osallistumista teolliseen ja kaupalliseen toimintaan. 27 artikla Investointituki ja investointien rahoittaminen Yhteistyön avulla saadaan käyttöön pitkän aikavälin varoja, joilla edistetään yksityisen sektorin kasvua sekä kansallisten ja ulkomaisten pääomien hankintaa kasvun tukemiseksi. Tätä tarkoitusta varten yhteistyöhön kuuluvat a) rahoitustuki ja tekninen apu avustuksina, joilla tuetaan henkilöresurssien ja institutionaalisten valmiuksien kehittämistä, sekä muu institutionaalinen tuki, joka liittyy tiettyyn investointiin; toimenpiteet, joilla lisätään yritysten kilpailukykyä ja lujitetaan yksityisten rahoituksen välittäjien ja muiden yksityisten välittäjien valmiuksia; investointien helpottaminen ja edistäminen, kilpailunedistämistoimet; b) neuvontapalvelut, joilla edistetään investoinneille suotuisten olosuhteiden luomista, ja tietokanta, jonka tarkoituksena on edistää pääomavirtoja; c) takaisinmaksettavat tuet, jotka rahoitetaan investointijärjestelyn avulla; d) Euroopan investointipankin omista varoista myönnettävät lainat. Investointijärjestelyyn sovellettavat edellytykset määritellään tämän päätöksen liitteessä II B ja edellä mainittuihin lainoihin sovellettavat edellytykset liitteessä II C. 4 luku Vientitulojen vaihtelujen perusteella myönnettävä lisätuki 28 artikla Lisätuki 1. Lisätukea annetaan osana kokonaisrahoitusta erityisesti maatalouden ja kaivosteollisuuden aloilla vientitulojen vaihteluista johtuvien sellaisten erittäin kielteisten vaikutusten lieventämiseksi, jotka saattavat vaarantaa MMA:iden kehitystavoitteiden toteutumisen. 2. Lyhytaikaisissa vientitulojen vaihteluissa tuella pyritään ylläpitämään makrotaloudellisia ja alakohtaisia uudistuksia ja politiikkaa, jotka tulojen väheneminen saattaisi vaarantaa, sekä korjaamaan maatalouden ja kaivosteollisuuden vientitulojen vaihteluista aiheutuvat erittäin kielteiset vaikutukset. 3. MMA:iden riippuvuus erityisesti maatalous- ja kaivosteollisuustuotteiden viennistä otetaan huomioon myönnettäessä varoja soveltamisvuodelle. Tällöin vähiten kehittyneisiin maihin sovelletaan suosituimmuuskohtelua. 4. Ylimääräiset varat saatetaan käyttöön rahoitustapoja ja -edellytyksiä koskevassa liitteessä II D vahvistetun järjestelmän erityisten yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 5. Yhteisö tukee myös MMA:ita varten luotuja kaupan varmistamisen järjestelmiä, joilla pyritään suojautumaan ennakolta vientitulojen vaihteluita vastaan. 5 luku Tuki muille yhteistyöosapuolille 29 artikla Tavoitteet ja rahoitus Vastatakseen paikallisten hallintoyksikköjen kehitystarpeisiin ja kannustaakseen kaikkia hajautetun yhteistyön toimijoita, jotka voivat osallistua MMA:iden itsenäiseen kehitykseen sekä siihen liittyvien aloitteiden tekemiseen ja täytäntöönpanoon, MMA-EY-yhteistyöllä tuetaan näitä kehitystoimia asianomaisten MMA:iden ja jäsenvaltioiden, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, asettamissa rajoissa sekä ohjelma-asiakirjan mukaisesti 1. Yhteistyöllä tuetaan tässä yhteydessä a) sellaisten paikallisten pienimuotoisten hankkeiden rahoitusta, jotka vaikuttavat taloudellisesti ja sosiaalisesti alueen väestön elämään, jotka vastaavat ilmenneeseen sekä todettuun ensisijaiseen tarpeeseen ja jotka pannaan täytäntöön edunsaajana olevan paikallisen hallintoyksikön aloitteesta ja väestön osallistuessa hankkeeseen aktiivisesti; b) hajautetun yhteistyön rahoitusta erityisesti, jos siinä yhdistyvät MMA:iden organisaatioiden ja niitä vastaavien yhteisön organisaatioiden pyrkimykset ja keinot. Tällaisessa yhteistyössä voidaan hyödyntää valmiuksia, uudistavia toimintatapoja ja hajautetun yhteistyön toimijoiden resursseja MMA:iden kehityksen edistämiseksi. 2. Pienimuotoisia hankkeita ja hajautettuja yhteistyötoimia voidaan rahoittaa tämän päätöksen varoista. Kyseisestä yhteistyöstä syntyneet hankkeet ja ohjelmat voivat olla keino saavuttaa ohjelma-asiakirjassa mainitut erityistavoitteet tai paikallisten hallintoyksikköjen ja hajautetun yhteistyön toimijoiden aloitteiden erityistavoitteet. Pienimuotoisten hankkeiden ja hajautetun yhteistyön rahoitukseen osallistuminen taataan avustuksilla, joiden osuus ei periaatteessa voi olla suurempi kuin kolme neljäsosaa kunkin hankkeen kokonaiskustannuksista. Loput rahoitetaan a) pienimuotoisten hankkeiden osalta asianomaisen paikallisen hallintoyksikön toimesta luontoissuorituksina, palveluja tarjoamalla tai käteisenä annettuina avustuksina yhteisön osallistumismahdollisuuksien mukaisesti; b) hajautetun yhteistyön osalta hajautetun yhteistyön toimijoiden toimesta edellyttäen, että niiden antamat rahoitusvarat ja tekniset, aineelliset tai muut voimavarat ovat yleensä vähintään 25 prosenttia hankkeen tai ohjelman arvioiduista kustannuksista; ja c) kun kyse on pienimuotoisista hankkeista ja hajautetusta yhteistyöstä poikkeuksellisesti asianomaiselta MMA:lta rahoitustukena, julkisten välineiden käyttämisenä tai palvelujen tarjoamisena. Pienimuotoisten hankkeiden tai hajautetun yhteistyön mukaisesti rahoitettuihin hankkeisiin ja ohjelmiin sovellettavat menettelyt määritellään tässä päätöksessä ohjelma-asiakirjaa koskevissa säännöksissä. 6 luku Humanitaarinen apu ja hätäapu 30 artikla Tavoitteet ja keinot Humanitaarista apua ja hätäapua myönnetään MMA:iden väestöille, jotka kärsivät vakavista ja poikkeuksellisista taloudellisista ja sosiaalisista vaikeuksista luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden vuoksi. Humanitaarista apua ja hätäapua jatketaan niin kauan kuin on tarpeellista näistä tilanteista syntyneiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Humanitaarista apua ja hätäapua annetaan ainoastaan katastrofien uhrien tarpeiden ja edun mukaisesti. 1. Humanitaarisen avun ja hätäavun tarkoituksena on a) pelastaa ihmishenkiä luonnonmullistusten tai vaikutukseltaan vastaavien erityisolosuhteiden aiheuttamissa kriisitilanteissa ja niitä seuraavissa tilanteissa; b) osallistua humanitaarisen avun rahoittamiseen ja kuljettamiseen sekä avun saattamiseen avuntarvitsijoille hyödyntämällä kaikkia käytettävissä olevia logistisia keinoja; c) toteuttaa lyhyen aikavälin kunnostamis- ja jälleenrakentamistoimenpiteitä väestön sopeutumiselle tai uudelleensopeutumiselle suotuisien olosuhteiden luomiseksi mahdollisimman nopeasti; d) vastata henkilöiden (pakolaiset, siirtymään joutuneet henkilöt ja kotiutetut) siirtymisestä syntyneisiin tarpeisiin ihmisen aiheuttamien kriisien tai luonnonmullistusten jälkeen, jotta pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden (heidän olinpaikastaan riippumatta) kaikki tarpeet voidaan täyttää niin kauan kuin tarpeellista ja jotta heidän vapaaehtoista uudelleenasettautumistaan voidaan helpottaa; e) auttaa MMA:ita kehittämään ja täydentämään järjestelmiä luonnonmullistusten ennaltaehkäisemiseksi ja niihin valmistautumiseksi, mukaan luettuina ennakointijärjestelmät ja pikahälytysjärjestelmät, mullistusten seurausten lieventämiseksi. 2. Edellä tarkoitetun avun kaltaista apua voidaan myöntää MMA:ille, jotka ottavat vastaan pakolaisia tai kotiutettuja, sellaisiin tarpeisiin vastaamiseksi, joita hätäavulla ei voida täyttää. 3. Tässä artiklassa tarkoitettu apu rahoitetaan tällaiseen apuun sovellettavan humanitaarisesta avusta 20 päivänä kesäkuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/96 [16] mukaisesti. Sitä voidaan poikkeuksellisesti rahoittaa myös asianomaisen budjettikohdan lisäksi avustuksina myönnettävistä kokonaismäärärahoista (ohjelma-asiakirja) asianomaisen MMA:n pyynnöstä. [16] EYVL L 163, 2.7.1996, s. 1. 4. Humanitaarisen avun ja hätäavun toimia toteutetaan kriisitilanteessa olevan MMA:n, komission tai paikallisten ja kansainvälisten valtiosta riippumattomien järjestöjen pyynnöstä. Apua hallinnoidaan ja sitä annetaan sellaisten menettelyjen mukaisesti, joilla varmistetaan nopea, joustava ja tehokas apu. Komissio antaa tarvittavat säännökset näiden periaatteiden soveltamisesta. 7 luku Täytäntöönpanomenettelyt 31 artikla Tekninen apu 1. Komission aloitteesta tai sen toimeksiannosta voidaan rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia tämän päätöksen täytäntöönpanoon tarvittavan valmistelun, seurannan, arvioinnin ja valvonnan varmistamiseksi. Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan avustuksina myönnettävillä kokonaismäärärahoilla. 2. MMA:n aloitteesta voidaan komission lausunnon perusteella rahoittaa teknisen avun tutkimuksia tai toimia ohjelma-asiakirjassa tarkoitettujen toimien toteuttamiseksi. Nämä teknisen avun tutkimukset tai toimet rahoitetaan asianomaiselle MMA:lle myönnetyistä varoista. 32 artikla Varainhoidon valvonta 1. Asianomainen MMA on ensisijaisesti vastuussa tukitoimen varainhoidon valvonnasta. Se harjoittaa valvontaa tarvittaessa koordinoidusti sen jäsenvaltion kanssa, jonka alaisuuteen se kuuluu, voimassa olevien kansallisten säännösten mukaisesti. 2. Komission vastuulla on a) huolehtia siitä, että asianomaisella MMA:lla on yhteisön varojen tehokkaan ja moitteettoman käytön varmistavat hallinto- ja valvontajärjestelmät, jotka toimivat moitteettomasti; b) väärinkäytösten ilmetessä lähettää suositukset tai pyynnöt oikaisutoimenpiteistä, joiden tarkoituksena on oikaista hallinnon puutteet ja väärinkäytökset. 3. Komissio, MMA ja tarvittaessa jäsenvaltio, jonka alaisuuteen MMA kuuluu, tekevät hallintojärjestelyjen perusteella yhteistyötä vuosittain tai puolivuosittain järjestettävien kokousten yhteydessä sovittaakseen yhteen ohjelmat, menetelmät ja valvonnan toteuttamisen. 4. Rahoituskorjausten osalta a) väärinkäytösten havaitsemisesta ja rahoituskorjauksista on ensisijaisesti vastuussa asianomainen MMA; b) komissio puuttuu kuitenkin asiaan, jos asianomaisen MMA:n toiminnassa esiintyy puutteita eikä se toteuta korjauksia ja jos asiasta ei päästä yksimielisyyteen, komissio voi pienentää tai poistaa osan ohjelma-asiakirjan rahoituspäätöksen kokonaismäärärahojen maksusta. 8 luku Edellisten EKR:jen siirto yhdeksänteen EKR:oon 33 artikla Aikaisempien EKR:jen toimeenpano ja siirtymävaihe 1. Niiden kuudenteen, seitsemänteen ja kahdeksanteen EKR:oon liittyvien sitoumusten, joiden toteuttaminen on aloitettu ennen tämän päätöksen ja yhdeksättä EKR:a koskevan sisäisen sopimuksen voimaantuloa, toteuttamista jatketaan kyseisiin EKR:ihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Siirtymäkauden, joka päättyy 31 päivänä joulukuuta sitä vuotta seuraavana toisena vuotena, jona tämä sopimus, tai jos se tapahtuu tätä myöhemmin, sisäinen sopimus tulevat voimaan, ajan EKR:n hallinnosta ja varainhoidosta vastuussa olevat toimihenkilöt, eli EKR:n johtava tulojen ja menojen hyväksyjä, MMA:n tulojen ja menojen hyväksyjä sekä komission edustuston päällikkö, ovat vastuussa niistä hallinnon ja varainhoidon tehtävistä, jotka heille asetetaan neuvoston päätöksellä 91/482/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 97/803/EY. Ennen kyseistä päivämäärää komissio hyväksyy kuultuaan MMA:ita ja jäsenvaltioita, joiden alaisuuteen MMA:t kuuluvat, toimenpiteitä, joilla taataan onnistunut siirtyminen näistä määräyksistä tässä osastossa mainittuihin kehitysrahoitusyhteistyön täytäntöönpanon uusiin menettelyihin. 2. Kaikkien tämän päätöksen ja sisäisen sopimuksen voimaantulopäivää edeltävien EKR:jen jäljellä olevat varat ja kaikki varat, joita ei ole sidottu kyseisten päivämäärien jälkeen asianomaisten rahastojen mukaisesti käynnissä oleviin hankkeisiin siirretään yhdeksänteen EKR:oon, ja ne käytetään tässä päätöksessä vahvistetuin edellytyksin. Kaikki tällä tavoin yhdeksänteen EKR:oon siirretyt varat, jotka aikaisemmin oli sidottu yksittäisen MMA:n tai yksittäisen alueen ohjelmaan, säilyvät edelleen asianomaiselle MMA:lle tai alueelliselle yhteistyöhankkeelle sidottuina. Kaikki muut jäljellä olevat varat, joita ei ole sidottu tiettyyn ohjelmaan, siirretään yhdeksännen EKR:n sitomattomiin määriin. Tämän päätöksen kokonaismäärä, johon lisätään edellisistä EKR:ista siirrettävät jäljellä olevat varat, kattaa vuodet 2001-2007. Tätä säännöstä sovelletaan erityisesti kaikkiin niihin päätöksen 91/482/ETY 118 ja 142 artiklassa tarkoitettujen kokonaismäärien mahdollisesti jäljellä oleviin varoihin, jotka koskevat maatalouden perustuotteiden vientitulojen vakauttamista (Stabex) ja erityistä rahoitusvälinettä (Sysmin). II OSASTO TALOUDELLINEN JA KAUPALLINEN YHTEISTYÖ 34 artikla Tavoite Taloudellisen ja kaupallisen yhteistyön tavoitteena on MMA:iden taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys sekä erityisesti tiiviiden kauppasuhteiden luominen niiden ja koko yhteisön välille. Yhteistyön täytäntöönpanon on oltava yhdenmukainen muiden yhteisön politiikkojen tavoitteiden kanssa. 1 luku Tuotteiden kauppajärjestelmä 35 artikla Alkuperätuotteiden vapaa pääsy 1. Tuotaessa MMA:ista peräisin olevia tuotteita yhteisöön ne vapautetaan tuontitulleista. 2. Alkuperätuotteen käsite ja siihen liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä III. 36 artikla Yksittäisellä MMA:lla vapaassa liikkeessä olevien ei-alkuperätuotteiden uudelleenlastaus 1. Tuotaessa yhteisöön muualta kuin MMA:ilta peräisin olevia tuotteita, jotka liikkuvat vapaasti jollakin MMA:lla ja joita jälleenviedään sellaisinaan yhteisöön, ne vapautetaan tulleista ja vaikutukseltaan vastaavista maksuista sillä edellytyksellä, että: -niistä on maksettu asianomaisella MMA:lla tullimaksut tai vaikutukseltaan vastaavat maksut, jotka ovat samansuuruisia tai suurempia kuin yhteisössä samoihin yhteisön ulkopuolisista maista peräisin olevien tuotteiden, jotka ovat oikeutettuja suosituimmuuskohtelulausekkeeseen, tuontiin sovellettavat tullit, -niitä ei ole kokonaan tai osittain vapautettu tai niiden osalta ei ole saatu korvausta maksetuista tulleista tai vaikutukseltaan vastaavista maksuista sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista, -ne on varustettu vientitodistuksella. 2. Komissio voi asianomaisen MMA:n toimivaltaisten viranomaisten asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä antaa poikkeusluvan sellaisille toimijoille suunnatuille MMA:iden julkisen rahoituksen tukitoimenpiteille, jotka käyttävät uudelleenlastausmenettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä mainitun 1 kohdan soveltamista. Komissio tekee päätöksensä tässä osastossa tarkoitettujen tavoitteiden perusteella. Sitä avustaa neuvoa-antava komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana toimii komission edustaja. Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa [17] säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä sovelletaan noudattaen kyseisen päätöksen 7 artiklan 3 kohdan säännöksiä. [17] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23. 3. Edellä 1 ja 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta: -perustamissopimuksen liitteessä II olevassa luettelossa tarkoitettuihin maataloustuotteisiin eikä tuotteisiin, joita koskee tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä 6 päivänä joulukuuta 1993 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3448/93 [18], [18] EYVL L 318, 20.12.1993, s. 18. -tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa määrällisiä rajoituksia, -tuotteisiin, joihin sovelletaan yhteisöön tuotaessa polkumyyntitulleja. 4. Vapaasti jollakin MMA:lla liikkuvien muiden kuin MMA:n alkuperätuotteiden tuontia yhteisöön koskevat edellytykset sekä näihin edellytyksiin liittyvät hallinnollisen yhteistyön menetelmät määritellään liitteessä IV. 37 artikla Määrälliset rajoitukset ja vaikutukseltaan vastaavat toimenpiteet; kiellot 1. Yhteisö ei sovella MMA:ista peräisin olevien tuotteiden tuontiin määrällisiä rajoituksia tai muita vaikutukseltaan vastaavia toimenpiteitä. 2. Mitä 1 kohdassa säädetään, ei estä tuontia, vientiä tai kauttakuljetusta koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotka ovat perusteltuja julkisen moraalin, yleisen järjestyksen tai turvallisuuden kannalta, ihmisten ja eläinten terveyden ja elämän tai kasvien suojelemiseksi, taiteellisten, historiallisten tai arkeologisten kansallisaarteiden suojelemiseksi, uusiutumattomien luonnonvarojen säilyttämiseksi tai teollisen ja kaupallisen omaisuuden suojelemiseksi. Nämä kiellot tai rajoitukset eivät saa missään tapauksessa olla keino mielivaltaiseen syrjimiseen tai yleensä kaupan peiteltyyn rajoittamiseen. 38 artikla Vaaralliset ja vaarattomat jätteet sekä radioaktiiviset jätteet Yhteisö sitou