Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rahoitustoimenpiteistä ja teknisistä toimenpiteistä Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi /* KOM/96/0113 lopull. CNS 95/0127 */



Virallinen lehti nro C 150 , 24/05/1996 s. 0015



Muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) rahoitustoimenpiteistä ja teknisistä toimenpiteistä Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi (1) (96/C 150/05) KOM(96) 113 lopull. - 95/0127(CNS) (Komission EY:n perustamissopimuksen 189 a artiklan 2 kohdan nojalla esittämä 25 päivänä maaliskuuta 1996) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 235 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo, että Välimeren alueen vakaus ja vauraus edellyttävät sellaista uutta vaihetta suhteissa, jolla tähdätään vapaakauppa-alueen perustamiseen Euroopan yhteisön ja Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden sekä Kyproksen ja Maltan, jotka ovat jäsenyyttä hakeneita assosioituneita maita, välillä sekä tulliliiton perustamiseen Turkin kanssa, Essenissä 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa vahvistettiin, että Välimeren alue on Euroopan unionille strategiselta merkitykseltään ensisijainen alue, ja asetettiin tavoitteeksi luoda Euro-Välimeri-kumppanuus, on tarpeen jatkaa työtä sen varmistamiseksi, että Välimeren alueesta tulee poliittisesti vakaa ja turvallinen alue, jonka perustana on kansanvallan kunnioittaminen, moitteeton hallinto ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vapaakauppa-alueen perustaminen aiheuttaa Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden perusteellisen rakennemuutoksen, tämän vuoksi on tarpeen tukea Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan, on tarpeen kehittää yhdentymistä koskeva toimintamalli, johon osallistuvat Euroopan unionin alueet, ja tätä varten on välttämätöntä edistää rajojen yli tapahtuvaa alueiden välistä yhteistyötä molemmilla puolilla Välimerta. olisi kannustettava alueellisen yhteistyön tehostamista sekä erityisesti Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden välisten talousuudistukseen ja rakennemuutokseen vaikuttavien taloudellisten yhteyksien ja kauppavirtojen kehittämistä, yhteisön ja Välimeren alueen kolmansien maiden rahoitusyhteistyöstä ja teknisestä yhteistyöstä tehdyissä kahdenvälisissä pöytäkirjoissa luodaan hyödyllinen alustava perusta yhteistyölle, ja nyt on tarpeen siirtyä saadun kokemuksen perusteella uuteen, yhtenäistettyyn kumppanuuteen, olisi vahvistettava tämän kumppanuuden hallintoa koskevat säännöt, tätä tarkoitusta varten tätä asetusta sovelletaan kaikkiin toimenpiteisiin, joita tarkoitetaan yhteisön ja Välimeren kolmansien maiden rahoitusalan ja teknisen alan yhteistyötä koskevien pöytäkirjojen soveltamisesta annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1762/92 ja Välimeren alueen kolmansia maita koskevasta rahoitusyhteistyöstä annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1763/92 yksittäistä maata laajempaan soveltamisalaan kuuluvien toimenpiteiden osalta sekä rahoitus- ja teknisestä yhteistyöstä miehitettyjen alueiden kanssa annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1734/94 ja työpaikkojen luomista ja pienten yritysten tukemista Maghreb-maissa koskevassa neuvoston asetusehdotuksessa (KOM(94) 289 lopullinen), tällä asetuksella korvataan edellä mainitut asetukset 1 päivästä tammikuuta 1997, mutta asetus (ETY) N:o 1762/92 on pidettävä voimassa mainittuna päivänä edelleen sovellettavien rahoituspöytäkirjojen hallinnoimiseksi sekä sellaisiin rahoituspöytäkirjoihin vielä sisältyvien varojen sitomiseksi, joiden voimassaolo on jo päättynyt, Euroopan investointipankin, jäljempänä "pankki", omista varoistaan itse määräämillään edellytyksillä perussääntönsä mukaisesti ympäristöhankkeisiin myöntämiin lainoihin voidaan myöntää korkotukea, lainatoiminnoissa, joihin liittyy korkotuki, on pankin omista varoistaan myöntämä laina ja yhteisön budjettivaroista rahoitettava korkotuki kytkettävä toisiinsa, ja ne ovat toisistaan riippuvaisia; komission annettua kielteisen lausunnon pankki voi perussääntönsä mukaisesti ja erityisesti hallintoneuvostonsa yksimielisellä päätöksellä päättää myöntää omista varoistaan korkotuen myöntämistä edellyttävän lainan; tämän vuoksi olisi varmistettava, että korkotuen myöntämismenettely johtaa kaikissa tapauksissa selvään päätökseen joko korkotuen myöntämisestä tai sen epäämisestä tarvittaessa, olisi säädettävä, että pankkia avustaa tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi sille annetuissa tehtävissä komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista, tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden tehokkaan hallinnon varmistamiseksi sekä edunsaajamaiden kanssa politiikoista käytävän vuoropuhelun helpottamiseksi olisi otettava käyttöön monivuotinen lähestymistapa, suhteissa kolmansiin maihin olisi noudatettava kansanvallan periaatteiden ja ihmisoikeuksien huomioon ottamisesta yhteisön ja kolmansien maiden sopimuksissa annetussa komission tiedonannossa tarkoitettuja periaatteita, ja voidaan antaa ainoastaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 235 artiklassa määrättyjen valtuuksien perusteella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. Yhteisö toteuttaa toimenpiteitä, joilla tuetaan liitteessä 1 mainittujen Välimeren alueen kolmansien maiden ja alueiden, jäljempänä "Välimeren alueen kumppanit", pyrkimyksiä uudistaa taloudellisia ja yhteiskunnallisia rakenteitaan. 2. Tukitoimenpiteisiin voivat olla oikeutettuja sekä valtiot ja alueet että paikalliset viranomaiset, alueelliset järjestöt, julkiset toimielimet, yleissivistävät ja ammatilliset oppilaitokset, paikalliset tai perinteiset yhteisöt, liike-elämää tukevat järjestöt, ammattijärjestöt, yksityiset toimijat, osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset, säätiöt ja hallituksista riippumattomat järjestöt. 2 artikla 1. Tukitoimenpiteet toteutetaan vakauteen ja vaurauteen tähtäävän pitkän aikavälin tavoitteen mukaisesti erityisesti taloudellisen siirtymävaiheen, sosiaalis-taloudellisen tasapainon, luonnon- ja kulttuurivarojen kestävän hallinnon sekä alueellisen sekä rajat ylittävän yhteistyön aloilla, mukaan lukien Euroopan unionin alueiden kanssa tapahtuva yhteistyö. 2. Taloudellisen siirtymävaiheen tukeen ja Euro-Välimeri-vapaakauppa-alueen perustamiseen kuuluu erityisesti: - työpaikkojen luominen ja yksityisen sektorin kehittäminen, mukaan lukien erityisesti yritysten toimintaedellytysten parantaminen sekä tuki pienille ja keskisuurille yrityksille, - rahoitusjärjestelmän kehittäminen, - Euroopan yksityisten sijoitusten edistäminen, mukaan lukien teollisuusyhteistyö, - taloudellisten infrastruktuurien parantaminen, - teollisuudenalojen ja infrastruktuurin uudistaminen ja yksityistäminen, - rakenteellisten sopeuttamisohjelmien tukitoimenpiteet. 3. Sosiaalis-taloudellisen tasapainon parantamiseksi myönnettävään tukeen kuuluu erityisesti: - yhteiskunnallisten palvelujen parantaminen, - sopusointuinen ja yhtenäinen maaseudun kehittäminen, - vesivarojen kehittäminen, - perusinfrastruktuurien kehittäminen erityisesti energian, liikenteen ja televiestinnän aloilla, - kalastusalan yhteistyön vahvistaminen, - ympäristöalan yhteistyö, - kansalaisyhteiskunnan osallistuminen kehittämiseen, - julkishallinnon nykyaikaistaminen, - inhimillisten voimavarojen yhtenäinen kehittäminen erityisesti yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen aloilla sekä tieteellisen ja teknisen tutkimustoiminnan voimavarojen parantaminen, - kansanvallan ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen vahvistaminen, - kulttuuriyhteistyö ja erityisesti audiovisuaalisten välineiden edistäminen, - edellä mainittujen toimenpiteiden avulla tapahtuva yhteistyö ja tekninen apu laittoman maahanmuuton, huumekaupan ja kansainvälisen rikollisuuden vähentämiseksi. 4. Alueellista ja rajat ylittävää yhteistyötä tuetaan erityisesti: - luomalla alueellisen yhteistyön rakenteita Välimeren alueen kumppanien välille ja parantamalla sen perusrakenteita, - luomalla alueellisen kaupan tarvitsemat infrastruktuurit, mukaan lukien liikenne, viestintä ja energia, parantamalla lainsäädäntöä ja edistämällä rajanylityspaikkoja koskevia pienimuotoisia infrastruktuurihankkeita; erityistä huomiota kiinnitetään rajanylityspaikkoihin Välimeren alueen kumppanien ja Euroopan unionin välisillä rajoilla, yhteistyöhön suurten maantieteellisten alueiden tasolla sekä Euroopan unionissa tällä alalla toteutettuja toimenpiteitä täydentäviin toimenpiteisiin, - muilla alueellisilla toimilla, eurooppalais-arabialainen vuoropuhelu mukaan lukien. 5. Moitteetonta hallintoa edistetään tukemalla avainasemassa olevia yhteisöjä, kuten paikallishallintoa, ammattiyhdistyksiä, tiedotusvälineitä ja liike-elämää tukevia järjestöjä, sekä auttamalla julkishallintoa parantamaan kykyään laatia politiikkoja ja hallinnoida niiden toteuttamista. Moitteetonta hallintoa edistetään lisäksi tukemalla paikallisten ja alueellisten toimielinten välistä yhteistyötä edistäviä hankkeita. 6. Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavissa toimenpiteissä on otettava asianmukaisesti huomioon naisten osallistumisen edistäminen. Erityistä huomiota on kiinnitettävä työpaikkojen luomiseen naisille ja nuorille. 7. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavien toimien on muodostuttava pääasiallisesti teknisestä avusta, koulutuksesta, laitosten rakentamisesta, poliittisesta vuoropuhelusta, tiedottamisesta, seminaareista, selvityksistä, yrityksiä, pieniä yrityksiä ja pkt-yrityksiä sekä infrastruktuureita koskevista sijoitushankkeista ja toimenpiteistä, joilla taataan yhteisön hankkeiden ja ohjelmien näkyvyys. Hajautettua yhteistyötä olisi harjoitettava silloin, kun se voi olla tehokasta. Riskipääomaan liittyviä toimintoja ja korkotukea voidaan rahoittaa erityisesti yhteistoiminnassa Euroopan investointipankin kanssa. Tukitoimenpiteiden valmistelusta, toteuttamisesta, valvonnasta, tilintarkastuksesta ja täytäntöönpanosta edunsaajille aiheutuneet kustannukset voidaan myös korvata. 8. Jos jokin tukitoimenpiteiden jatkamisen tärkeä tekijä puuttuu erityisesti tapauksissa, joissa loukataan kansanvallan periaatteita ja ihmisoikeuksia, neuvosto voi komission ehdotuksesta päättää määräenemmistöllä Välimeren alueen kumppanin avustamista koskevista aiheellisista toimenpiteistä. 3 artikla 1. Tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimenpiteitä valittaessa on otettava huomioon muun muassa edunsaajien tavoitteiden tärkeysjärjestys, kehittymässä olevat tarpeet ja rakenneuudistukseen myötävaikuttava kehitys sekä arvioitava kyseisten toimenpiteiden tehokkuutta yhteisön tuen tavoitteiden saavuttamisen kannalta assosiointi- tai yhteistyösopimusten määräysten mukaisesti, jos sellaisia sovelletaan. 2. Kansallisella ja alueellisella tasolla laaditaan kolmivuotisia maaohjelmia ottaen huomioon Välimeren alueen kumppanien kanssa todetut ensisijaiset tavoitteet, mukaan lukien taloudellisen vuoropuhelun päätelmät, ja niitä on tarkistettava vuosittain tarpeen mukaan. Näissä ohjelmissa määritellään 2 artiklassa tarkoitetuille ohjeellisille alueille suunnattavan yhteisön tuen päätavoitteet ja suuntaviivat, ja niihin voi sisältyä rahoituksen arviointi. Näitä ohjelmia voidaan muuttaa niiden soveltamisajanjakson aikana ottaen huomioon tämän asetuksen soveltamisesta saadut kokemukset sekä Välimeren alueen kumppanien rakenneuudistuksen, makrotaloudellisen vakauttamisen ja yhteiskunnallisen kehityksen aloilla saavuttama edistys. 3. Erityisesti näihin maaohjelmiin perustuvat rahoituspäätökset on tehtävä 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 4 artikla 1. Komissio varmistaa yhteistoiminnassa jäsenvaltioiden kanssa ja näiden toimittamien tietojen perusteella yhteisön ja yksittäisten jäsenvaltioiden avustustyön tehokkaan yhteensovittamisen. Lisäksi on edistettävä yhteensovittamista ja yhteistyötä kansainvälisten rahoituslaitosten ja muiden avunantajien kanssa. 2. Yhteisö voi toteuttaa tässä asetuksessa tarkoitettuja toimenpiteitä joko itsenäisesti tai yhteisrahoituksella Välimeren alueen kumppanien itsensä kanssa taikka toisaalta jäsenvaltioiden julkisten taikka yksityisten yhteisöjen ja Euroopan investointipankin kanssa tai toisaalta monenvälisten yhteisöjen taikka kolmansien maiden kanssa. 5 artikla 1. Yhteisön rahoitus muodostuu erityisesti avustuksista ja riskipääomista. Ympäristöalan yhteistyötoimenpiteisiin myönnettävä rahoitus voi muodostua pankin omista varoistaan myöntämien lainojen korkotuesta. 2. Avustuksia voidaan käyttää 2 artiklassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamista edistävien toimien, hankkeiden tai ohjelmien rahoittamiseen tai yhteisrahoittamiseen. Näiden toimien, hankkeiden ja ohjelmien avustuksina tapahtuvan rahoituksen määrä riippuu niiden taloudellisesta tuottokyvystä. 3. Rahoituspäätöksissä ja kaikissa niihin perustuvissa rahoitussopimuksissa määrätään selkeästi muun muassa komission paikalla suorittamasta valvonnasta ja varainhoidon tarkastuksesta ja tilintarkastustuomioistuimen paikalla suorittamista tilintarkastuksista. 6 artikla 1. Tässä asetuksessa tarkoitetut toimenpiteet voivat koskea tavaroiden ja palvelujen tuontikustannuksia sekä hankkeiden ja ohjelmien toteuttamisesta johtuvia paikallisia kustannuksia. Yhteisön rahoitus ei koske veroja, tulleja eikä maksuja. Kyseisten Välimeren alueen kumppanien on sovellettava yhteisön tämän asetuksen mukaisesti rahoittamien toimenpiteiden toteuttamista koskeviin sopimuksiin vero- ja tullijärjestelyä, joka ei ole huonompi kuin näiden kumppanien suosituimmuusasemassa olevaan valtioon tai kansainväliseen kehitysjärjestöön soveltama järjestely. 2. Koulutus-, viestintä- ja tutkimusohjelmien sekä muiden hankkeiden ylläpito- ja toimintakustannukset voidaan korvata; viimeksi mainittujen osalta nämä kustannukset voidaan kuitenkin korvata ainoastaan käynnistysvaiheessa vähenevinä määrinä. 3. Sijoitushankkeisiin on yhteisön rahoituksen lisäksi käytettävä myös hankkeen käynnistäjän omia varoja tai markkinaehtoista rahoitusta ottaen huomioon hankkeen luonne. Yhteisön rahoitus ei kuitenkaan saa olla suurempi kuin 80 prosenttia kokonaiskustannuksista. 7 artikla 1. Tarjouspyynnöt ja sopimukset ovat avoinna syrjimättömästi kaikille jäsenvaltioiden ja Välimeren alueen kumppanien luonnollisille henkilöille ja oikeushenkilöille. 2. Sovellettaessa yhteisrahoitusta komissio voi tapauskohtaisesti sallia, että muista maista kuin Välimeren alueen kumppanuusmaista osallistutaan tarjouspyyntöihin ja sopimuksiin. Kyseisessä tapauksessa kolmansien maiden yritysten osallistuminen voidaan hyväksyä ainoastaan, jos vastavuoroisuus taataan. 8 artikla 1. Suurempaa kuin kahden miljoonan ecun määrää koskevat muut kuin Euroopan investointipankin lainojen korkotukea ja riskipääomaa koskevat rahoituspäätökset tehdään 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 2. Yleiskattavia määrärahoja koskevat rahoituspäätökset tehdään 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Komissio ilmoittaa 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle, mihin tarkoitukseen nämä yleiskattavat määrärahat käytetään. 3. Komissio tekee päätökset 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen tehtyjen päätösten muuttamisesta, jos niihin ei sisälly olennaisia muutoksia tai lisäsitoumuksia, jotka ovat arvoltaan suurempia kuin 20 prosenttia alkuperäisestä sitoumuksesta. 4. Pankin lainojen korkotukea koskevat rahoituspäätökset tehdään 11 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Riskipääomaa koskevat rahoituspäätökset tehdään 12 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. 9 artikla Komissio arvioi tässä asetuksessa tarkoitettuja toimenpiteitä, jotka rahoitetaan Euroopan yhteisön yleisestä talousarviosta, päättää niistä ja hallinnoi niitä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta sitä korkotukeen ja riskipääomaan liittyvien toimintojen hallinnointia, josta pankki huolehtii komission sille yhteisön puolesta Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen 105 artiklan 3 kohdan mukaisesti antamin toimivaltuuksin. 10 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista, jonka puheenjohtajana on komission edustaja ja josta käytetään nimitystä MED-komitea, jäljempänä "komitea". Pankin edustaja osallistuu asioiden käsittelyyn ilman äänioikeutta. 2. Komission edustaja tekee komitealle luonnoksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten tekemiseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 3. Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kuudella viikolla. Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ajan kuluessa. 4. Komitea voi käsitellä kaikkia muita tämän asetuksen täytäntöönpanoa koskevia asioita, jotka puheenjohtaja saattaa sen käsiteltäviksi, mahdollisesti jäsenvaltion edustajan pyynnöstä, ja erityisesti yleistä soveltamista, ohjelman hallintoa, yhteisrahoitusta ja 4 artiklassa tarkoitettua yhteensovittamista koskevia asioita. 5. Komitea hyväksyy työjärjestyksensä määräenemmistöllä. 6. Komissio antaa säännöllisesti tietoja komitealle ja tiedottaa tämän asetuksen mukaisten toimenpiteiden soveltamisesta. 7. Euroopan parlamentille annetaan säännöllisesti tietoja tämän asetuksen soveltamisesta. 11 artikla 1. Korkotuetuilla lainoilla rahoitettavien ympäristöhankkeiden osalta pankki laatii rahoitusehdotuksen perussääntönsä mukaisesti. Pankki pyytää komission lausunnon perussäännön 21 artiklan mukaisesti sekä 13 artiklassa tarkoitetun komitean lausunnon. 2. Komitea antaa lausunnon pankin ehdotuksesta. Komission edustaja välittää komitealle toimielimensä kannan kyseisestä hankkeesta ja erityisesti siitä, onko se tämän asetuksen tavoitteiden sekä neuvoston antamien yleisten suuntaviivojen mukainen. Lisäksi pankki antaa komitealle tiedot muista kuin korkotuetuista lainoista, joita pankki aikoo myöntää omista varoistaan. 3. Kyseisen kuulemisen perusteella pankki pyytää komissiolta rahoituspäätöstä korkotuen myöntämisestä kyseistä hanketta varten. 4. Komissio esittää MED-komitealle luonnoksen päätökseksi korkotuen rahoituksen myöntämisestä tai tarvittaessa sen epäämisestä. 5. Komissio toimittaa 4 kohdassa tarkoitetun päätöksen pankille, joka voi myöntää lainan, jos päätöksellä myönnetään korkotuki. 12 artikla 1. Pankki esittää 13 artiklassa tarkoitetulle komitealle lausuntoa varten riskipääomaan liittyviä toimintoja koskevat hankkeet. Komission edustaja välittää komitealle toimielimensä kannan kyseisestä hankkeesta ja erityisesti siitä, onko se tämän asetuksen tavoitteiden sekä neuvoston antamien yleisten suuntaviivojen mukainen. 2. Mainitun kuulemisen perusteella pankki esittää hankkeen komissiolle. 3. Komissio tekee rahoituspäätöksen hankkeen ominaisuuksien kannalta tarkoituksenmukaisessa ajassa. 4. Komissio toimittaa 3 kohdassa tarkoitetun päätöksen pankille, joka toteuttaa aiheelliset toimenpiteet. 13 artikla 1. Pankkiin perustetaan jäsenvaltioiden edustajista muodostuva komitea, jäljempänä "13 artiklassa tarkoitettu komitea". Komitean puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion edustaja, joka kulloinkin hoitaa pankin hallintoneuvoston puheenjohtajuutta; komitean sihteeristön järjestää pankki. Komission edustaja osallistuu asioiden käsittelyihin komiteassa. 2. Neuvosto vahvistaa yksimielisesti komitean työjärjestyksen. 3. Komitea tekee päätökset Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä määräenemmistöllä. 4. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa määrätyllä tavalla. 14 artikla 1. Tarjouspyyntöjen tulokset julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitea toimittaa kuuden kuukauden välein 10 artiklassa tarkoitetulle komitealle yksityiskohtaiset tiedot MEDA-ohjelmien ja -hankkeiden toteuttamiseksi tehdyistä sopimuksista. 2. Komissio laatii yhteistoiminnassa Euroopan investointipankin kanssa hankkeiden edistymistä ja niiden vaikutusta Välimeren alueen kumppanien kehitykseen arvioivan yksityiskohtaisen kertomuksen, joka annetaan neuvostolle, Euroopan parlamentille ja talous- ja sosiaalikomitealle. 3. Kyseinen kertomus korvataan vuonna 1997 osakertomuksella ohjelman täytäntöönpanosta sen soveltamisaikana kyseiseen ajankohtaan saakka, ja komissio antaa kyseisen kertomuksen ennen 30 päivää kesäkuuta 1997. 4. Vuosi- ja osakertomukset toimivat toteutettavia ohjelmia koskevien sellaisten päätösten perustana, jotka tehdään osana vuotuista talousarviomenettelyä. 5. Komissio ja pankki arvioivat molempia koskevat hankkeet sen määrittämiseksi, onko tavoitteet saavutettu ja sellaisten suuntaviivojen asettamiseksi, joilla voidaan lisätä tulevien toimien tehokkuutta. Arviointikertomukset annetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 6. Neuvosto tarkastelee tätä asetusta uudelleen ennen 30 päivää kesäkuuta 1999. Komissio antaa tätä varten sille ennen 31 päivää joulukuuta 1998 arviointikertomuksen, joka sisältää ehdotuksia asetuksen tulevaisuudesta ja siihen mahdollisesti tarvittavista muutoksista. 15 artikla 1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 1763/92 ja asetus (EY) N:o 1734/94 31 päivästä joulukuuta 1996. 2. Sovelletaan neuvoston asetusta (ETY) N:o 1762/92 31 päivästä joulukuuta 1996 mainittuna päivänä edelleen voimassa olevien pöytäkirjojen hallinnointiin sekä sellaisiin rahoituspöytäkirjoihin vielä sisältyvien varojen sitomiseksi, joiden voimassaolo on jo päättynyt. 16 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. (1) EYVL N:o C 232, 6.9.1995, s. 5 LIITE Asetuksen 1 artiklassa tarkoitetut kumppanuusmaat ja -alueet Algerian demokraattinen kansantasavalta Egyptin arabitasavalta Israelin valtio Jordanian kuningaskunta Kyproksen tasavalta Libanonin tasavalta Maltan tasavalta Marokon kuningaskunta Syyrian arabitasavalta Tunisian tasavalta Turkin tasavalta Gazan ja Jordan-joen länsirannan miehitetyt alueet