EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.07.1996 
KOM(96) 395 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
asiakirjasta 
Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin 
Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet 
KQMISMON_TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
asiakirjasta 
Tietoyhteiskunnan vaikutus 
Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu 

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, 
talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 
asiakirjasta 
Tietoyhteiskunta Korfusta Dubliniin 
Uudet nousevat ensisijaiset tavoitteet 
1. Tietoyhteiskuntaa käsittelevän neuvoston periaatteesta päätettiin Korfun 
huippukokouksessa 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 Bangemannin kertomuksen 
Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta päätelmien perusteella. 
Huippukokous katsoi, "että uuden tietoyhteiskunnan esiin nostamien kysymysten 
tärkeys ja monimutkaisuus antavat aiheen perustaa pysyvä yhteensovittamisväline ... 
muun muassa, jotta huolehdittaisiin yhteensovitetusta lähestymistavasta neuvostossa." 
Korfun neuvosto kehotti komissiota laatimaan toimintasuunnitelman yhteisön tasolla 
tarvittavista toimenpiteistä. 
Toimintasuunnitelmasta, joka hyväksyttiin 19 päivänä heinäkuuta 1994 ja jonka 
otsikkona on Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, keskusteltiin ensimmäisessä tieto­
yhteiskuntaa käsittelevässä neuvostossa 28 päivänä syyskuuta 1994. Neuvosto kehotti 
komissiota ryhtymään useisiin toimenpiteisiin toimintasuunnitelmassa hahmotetuilla 
aloilla. Neuvoston antamat ohjeet antoivat erityisesti tärkeän sysäyksen televiestinnän 
vapauttamiselle. 
Toimintasuunnitelmalla on menestyksellisesti luotu Euroopan unionin 
tietoyhteiskuntapolitiikan ensimmäinen kehys. Tältä pohjalta on tapahtunut suurta 
edistystä kahden viime vuoden aikana: 
Komission esittämän lainsäädännön uudistuspaketti johtaa televiestinnän 
täydelliseen vapauttamiseen 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Tutkimusta 
ja teknologista kehittämistä koskevaa neljättä puiteohjelmaa toteutetaan 
onnistuneesti, ja se sisältää kolme tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvää 
erityisohjelmaa. Useita tiedotuskampanjoita on aloitettu. G7-maiden 
Brysselissä helmikuussa 1995 ja Etelä-Afrikassa toukokuussa 1996 pidetyt 
konferenssit lisäsivät myös asiaa koskevaa tietoa. 
Useimmat toimintasuunnitelmassa hahmotellut toimenpiteet on joko toteutettu 
tai niitä käynnistetään. Jotkut toimet, esimerkiksi tietoturva, ovat kuitenkin 
vireillä, koska niiden valmistelu vie oletettua enemmän aikaa. 
A&-
Toimintasuunnitelman toteuttamisesta on saatu arvokkaita kokemuksia. 
Komissiolla on nyt laajempi käsitys toimenpiteistä, jotka tarvitaan sen 
tietoyhteiskuntapolitiikan tavoitteiden saavuttamiseksi. Lisäksi esiin on noussut 
uusia kysymyksiä ja asioita. Tämän vuoksi on aika tarkastella 
toimintasuunnitelmaa uudelleen, jotta tietoyhteiskunnalle annettaisiin uusi 
poliittinen sysäys. Tämä on tietoyhteiskuntaa käsittelevän neuvoston tavoite 8 
päivänä lokakuuta 1996. 
2. Nep politiikan päälinjaa on yksilöity yhtä tärkeiksi tavoitteiksi: 
(i) Liiketoimintaympäristön parantaminen 
Euroopan liikeyritykset ovat alkaneet mukautua lisääntyvään kilpailupaineeseen ja 
tajuta tietoyhteiskunnan suunnattomat mahdollisuudet. Tätä vaikeata tehtävää varten ne 
tarvitsevat kuitenkin suotuisan liiketoimintaympäristön. Tämä tarkoittaa erityisesti, 
että televiestinnän täydellinen vapauttaminen on toteutettava tehokkaasti koko 
Euroopan unionissa 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä. Se tarkoittaa myös, että 
tietoyhteiskunnan palvelujen kansallisen sääntelyn avoimuutta ja johdonmukaisuutta on 
lisättävä tasapuolisen kilpailun ja sisämarkkinoiden toiminnan varmistamiseksi. 
Lopuksi on kiinnitettävä enemmän huomiota siihen, että talouden eri alat, mukaan 
lukien pk-yritykset, ryhtyvät nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniikkaa. 
(ii) Sijoittaminen tulevaisuuteen 
Tietoyhteiskunta tarkoittaa tietoon perustuvaa yhteiskuntaa. Euroopan tietopohjan 
laajentamiseksi tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimustyöllä olisi oltava tärkeä asema 
Viidennessä puiteohjelmassa, kuten todettiin komission 10 päivänä heinäkuuta 1996 
hyväksymissä ensimmäisissä suuntaviivoissa. Komissio kehittää aiheellisia 
toimenpiteitä reagoidakseen Firenzen Eurooppa-neuvoston kehotukseen "laatia 
nopeasti toimintasuunnitelma aloitteesta Oppiminen tietoyhteiskunnassa". 
(iii) Ihmiset keskipisteenä 
Komission ensisijaisena tavoitteena on asettaa ihmiset tietoyhteiskuntapolitiikan keski­
pisteeksi. Tämä tarkoittaa heidän odotustensa ja huolenaiheidensa parempaa huomioon 
ottamista sellaisissa kysymyksissä kuten mahdollisuuksissa käyttää useita erilaisia 
palveluja ja sisältöjä. Käytännössä komissio aikoo edetä rakennerahastojen ja tietoyh­
teiskuntapolitiikkojen läheisempään yhdentämiseen sosiaalisten kysymysten 
käsittelemiseksi, kuluttajien etujen suojelemiseksi ja julkisen alan palvelujen laadun 
parantamiseksi. 
4l 
(iv) Maailmanlaajuiseen haasteeseen vastaaminen 
Lisääntynyt globalisoituminen tarkoittaa, että olisi määriteltävä maailmanlaajuiset 
säännöt. Komissio pitää Maailman kauppajärjestön neuvottelujen loppuunsaattamista 
tältä osin erittäin tärkeänä. Todella maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta merkitsee 
yhteistyön lisäämistä naapureidemme kanssa ja kehittyvän maailman auttamista 
tietoyhteiskuntaan yhdentymisessä 2000-luvulla. 
3. Komissio esittää seuraavat asiakirjat reaktiona näihin uusiin poliittisiin ensi­
sijaisiin tavoitteisiin: 
(i) Tiedonanto Tietoyhteiskunnan vaikutukset Euroopan unionin politiikkoihin -
seuraavien vaiheiden suunnittelu, joka on poliittisesti erityisen tärkeä, koska siinä 
luodaan perusta toimintasuunnitelman mukauttamiseksi, jonka komissio tekee tämän 
vuoden loppuun mennessä ottaakseen huomioon uudet strategiset ensisijaiset tavoitteet. 
(ii) Vuireä kirja Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin, jonka 
tarkoituksena on syventää poliittista, yhteiskunnallista ja kansalaiskeskustelua 
tietoyhteiskunnan tärkeimmistä sosiaalisista ja yhteiskunnallisista näkökohdista. 
(iii) Tiedonannossa Standardointi tietoyhteiskunnassa tarkastellaan sitä, miten tieto- ja 
viestmtätekmikkamarkkinoiden ominaisuuksien ja tieto- ja viestintätekniikoiden 
standardoinnin perusteella voidaan luoda parhaat mahdolliset olosuhteet 
tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi tarvittavien standardien laatimiseksi. 
(iv) Direktiiviluonnos Sisämarkkinoiden sääntelyn avoimuus tietoyhteiskunnan 
palveluja varten, jolla luodaan jäsenvaltioiden lainsäädäntöaloitteita koskeva tieto­
järjestelmä. 
4. Komissio kehottaa neuvostoa, Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä 
alueiden komiteaa esittämään mielipiteensä näistä tärkeistä politiikan suuntaviivoista 
valmistellakseen uudistetun toimintasuunnitelman ajoissa Dublinin 
Eurooppa-neuvostoa varten. 
A C 
Tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, 
talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 
asiakirjasta 
Tietoyhteiskunnan vaikutus 
Euroopan unionin politiikkoihin Seuraavien vaiheiden valmistelu 
1. JOHDANTO 
2. TULEVAT POLHTTISET ENSISUAISET TAVOITTEET 
2.1. Liiketoimintaympäristön parantaminen 
'a. Vuoden 1998 onnistuminen 
b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen 
c. Teollisen muutoksen helpottaminen 
2.2. Sijoittaminen tulevaisuuteen 
a. Tietopohjamme lisääminen 
b. Koulutuksen parantaminen 
c. Kestävän kehityksen käsitteleminen 
2.3. Ihmiset keskipisteenä 
a. Euroopan yhdentymisen lisääminen 
b. Kuluttajien etujen suojeleminen 
c. Julkisen alan palvelujen parantaminen 
d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen 
2.4. Vastaaminen maailmanlaajuiseen haasteeseen 
a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen 
b. Yhteistyö naapureidemme kanssa 
c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen 
3. SEURAAVAT VAIHEET 
A * 
1. JOHDANTO 
Tietoyhteiskunta on viime vuosina siirtynyt Euroopan unionin poliittisen asialistan 
kärkeen. Tämä kehitys tarkoittaa sen tärkeän aseman nimenomaista tunnustamista, joka 
uusilla sovelluksilla ja palveluilla voi olla maailmanlaajuisen kilpailukyvyn ja työllisyyden 
haasteisiin vastaamisessa. Tieto- ja viestintäteollisuudet kasvavat nopeimmin maailmassa, 
ja niiden vuotuinen kasvuvauhti on seitsemästä kahdeksaan prosenttia vuodessa. Niiden 
osuuden maailman bruttokansantuotteesta odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2000 
mennessä noin kymmeneen prosenttiin. Tilanne on samanlainen Euroopassa, jossa on 
erittäin suuria mahdollisuuksia yleisradiolähetys-, tietokoneohjelma-, elektroniikka-, 
kustannus- ja puhelinyhtiöille. Vaikka Euroopan asema onkin vahva joillakin 
markkinalohkoilla, olemme yhä Yhdysvaltojen ja Japanin jäljessä useilla tärkeillä aloilla. 
Talouden kaikkien alojen ja yhteisön kansalaisten tulevaisuuden kannalta on ehdottoman 
välttämätöntä, että Eurooppa menestyy näillä aloilla. 
Euroopan unionin kattava tietoyhteiskuntastrategia käynnistettiin heinäkuussa 1994, jolloin 
Euroopan komissio julkaisi toimintasuunnitelman Euroopan tie tietoyhteiskuntaan1. 
Toimintasuunnitelma sisältää Euroopan unionin yhdennetyn tietoyhteiskuntakehyksen, joka 
kattaa useita tärkeitä Euroopan unionin politiikan aloja mukaan lukien televiestinnän, 
tutkimuksen ja kehityksen, innovaatiot, kilpailun, pienet ja keskisuuret yritykset, 
taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, audiovisuaalisen alan, kansainväliset 
suhteet ja kulttuurin. 
Vaikka toimintasuunnitelmassa hahmotellut tavoitteet yhä pätevätkin, tietoyhteiskunnan 
kaikkialle ulottuva luonne ja viimeaikainen kansainvälinen kehitys vaativat jo 
suoritettujen toimenpiteiden ajantasaistamista, lujittamista ja mukauttamista sekä 
tietoyhteiskuntaulottuvuuden sisällyttämistä poliittisiin aloihin, joita ei ole alunperin 
käsitelty toimintasuunnitelmassa. Lisäksi tietoyhteiskunnan monisärmäisyys vaatii yh­
teisön eri politiikkojen, eri välineiden ja rahoitusmenetelmien entistä suurempaa poliittista 
yhteensovittamista. 
Edellä kuvatun perusteella tämän tiedonannon tavoitteena on osoittaa tietoyhteiskunnan 
vaikutus Euroopan unionin politiikkoihin ja näin korostaa tulevia ensisijaisia tavoitteita. 
KOM (94) 347 
2. TULEVAT POLIITTISET ENSISIJAISET TAVOITTEET 
2.1. LIIKETOIMINTAYMPÄRISTÖN PARANTAMINEN 
Tietoyhteiskunta muuttaa nopeasti ja perinpohjaisesti liiketoimintaympäristöä ja asettaa 
lisää kilpailupaineita Euroopan teollisuudelle. Euroopan on käytettävä hyväkseen mahdolli­
suus lisätä kilpailukykyään ja siten parantaa työllisyystilannetta. Euroopan liikeyritykset 
ovat alkaneet mukautua uuteen tilanteeseen, ja niillä on hyvä työvoima-, pääoma- ja 
teknologia-perusta. Muutoksista selviytyminen on kuitenkin monimutkainen kysymys, 
johon ei ole olemassa edeltä käsin määriteltyjä ratkaisuja ja johon sen vuoksi sisältyy 
suuria vaaroja. Tarvittavia mukautuksia varten Euroopan liikeyritykset tarvitsevat selkeän 
ja ennustettavan kehyksen, jonka ansiosta ne voivat täysimääräisesti hyödyntää uudet 
markkinamahdollisuudet. 
a. Vuoden 1998 onnistuminen 
Täydelliseen vapauttamiseen perustuvan uuden televiestinnän sääntelykehyksen luomisella 
1 päivään tammikuuta 1998 mennessä on ratkaiseva asema niiden yksityisten sijoitusten 
laukaisijana, joita tarvitaan Euroopan tietoyhteiskunnan kehittymiselle välttämättömän 
viestintäinfrastruktuurin luomiseksi. Kilpailu on välttämätöntä viestintäpalvelujen laadun 
parantamiseksi, hintojen alentamiseksi ratkaisevasti ja lukemattomien uusien palvelujen 
syntymiseksi. 
Firenzen Eurooppa-neuvosto korosti televiestinnän vapauttamisen ja alan sisämarkkinoiden 
luomisen tärkeyttä. Se pyysi ministerineuvostoa siirtymään vapauttamisessa eteenpäin. 
Komissio ja jäsenvaltiot ovat jo edistyneet huomattavasti useiden tärkeiden osa-alueiden 
vapauttamisessa ennen vuotta 1998. Näihin kuuluvat matka- ja satelliittiviestintä, 
kaapelitelevisioverkkojen käyttö televiestintään samoin kuin vaihtoehtoisen infrastruktuurin 
käyttö jo vapautettuihin palveluihin 1 päivästä heinäkuuta 1996 lähtien. 
Tietyt jäsenvaltiot ovat pyytäneet poikkeuksia2 täyden kilpailun toteuttamisaikataulusta. 
Komissio harkitsee näitä pyyntöjä, ja näitä poikkeuksia koskevat päätökset tehdään julkisen 
kuulemisen jälkeen3. Kun otetaan huomioon vapautetun televiestintäalan merkitys koko 
talouselämän kannalta, poikkeuksia pyytäneitä jäsenvaltioita kehotetaan kuitenkin 
lyhentämään aikaa tai luopumaan niistä, jos pyynnöt eivät ole perusteltuja. 
Kreikka, Irlanti, Luxemburg ja Portugali ovat pyytäneet poikkeuksia. 
3 Kuulemisessa noudatetaan kunnioitetaan yhteisön tavanomaista luot-
tamuksellisuusperiaatetta. 
Vuoden 1998 onnistuminen ei riipu vain lanisäädännön oikea-aikaisesta hyväksymisestä 
vaan yhä enemmän sen tehokkaasta täytäntöönpanosta. Lainsäädäntöpaketin saattaminen 
osaksi kansallista lainsäädäntöä epätäydellisesi, muista poikkeavalla tavalla tai myöhään 
sekä sen tehoton soveltaminen jäsenvaltioiden tasolla voisi johtaa sekä kilpailun että 
sisämarkkinoiden toiminnan vääristymiseen. Kansalliset sääntelyviranomaiset tarvitsevat i 
voimavarat ja riippumattomat valtuudet toteuttaakseen tehtävänsä täysin. Edessä olevat fe 
muutokset muistuttavat monin tavoin sisämarkkinoiden toteuttamiseen tarvittuja muutoksia. k 
Toinen tärkeä tekijä on hallitsevan teletoiminnan harjoittajan toimien arvioiminen $ 
kilpailuoikeuden mukaisesti ennen vuoden 1998 määräaikaa. Tämä koskee erityisesti fc 
liittoutumia, sopimuksia ja hinnoittelustrategioita. § 
• - I 
Televiestintä on jo määritelmän mukaan rajat ylittävä ala, joten yhdenmukaistamista 
koskevien vähimmäistoimenpiteiden lisäksi tarvitaan lisäksi asian kannalta 
merkityksellisten sääntelyviranomaisten välistä yhteensovittamista. Erityisesti toimilupien, 
taajuusalueiden osoittamisen, numeroinnin ja ulkosuhteiden alalla (esimerkiksi suhteessa 
Kansainväliseen teleliittoon) alkaa jo näkyä tiivistetyn yhteensovittamisen tarve. Euroopan 
unionin olisi valmistauduttava kantamaan vastuunsa tässä yhteydessä. Komissio tutkii myös 
sitä, missä : määrin sääntelytoiminnan luominen Euroopan unionin tasolla saattaa olla 
tarpeellista. 
b. Sisämarkkinoiden toteuttaminen 
Uudet tietoyhteiskunnan tuotteet ja palvelut vaativat sisämarkkinoiden laajuutta 
kehittyäkseen täysin kaikkien mahdollisuuksiensa mukaisesti. Komission on sen vuoksi 
jatkettava työskentelyään sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan suojaamiseksi ja 
parantamiseksi. Jäljellä olevat esteet olisi poistettava soveltamalla suoraan 
perustamissopimuksen periaatteita, erityisesti tavaroiden vapaata liikkuvuutta (30 artikla), 
palvelujen vapaata tarjontaa (59 artikla) ja sijoittumisvapautta (52 artikla). Komission 
päämääränä on huolehtia siitä, että mahdolliset uusia palveluja koskevat sääntelytoimet, 
joilla pyritään suojelemaan yleistä etua4, suoritetaan sisämarkkinoiden kehyksessä. 
Uusia sovelluksia ja palveluja kehittyy hyvin nopeasti, ja on mahdotonta ennustaa, mille 
niistä aikanaan löytyy markkinat. Liian kiireellistä lainsäädäntöä olisi vältettävä, kunnes on 
selvää, missä ja millaisia toimia tarvitaan. Lisäksi on tärkeätä poistaa tai torjua entiset tai 
uudet esteet, jotka saattavat estää liikeyrityksiä tekemästä uusia aloitteita tai sitoutumasta 
sijoituksiin. Tämän vuoksi komissio analysoi tiettyjen uusien tietoyhteiskunnan tietojen ja 
palvelujen, esimerkiksi sähköisen kaupankäynnin, mahdollisia esteitä. 
4kuten yksityisyyden suoja, alaikäisten suojelu, kuluttajansuoja, moraalikysymykset, 
kansanterveys, teollisoikeuksien suojelu, ammattietiikka, kulttuurin levittäminen, moniarvoi­
suuden suojelu, jne. 
Jäsenvaltiot ajantasaistavat parhaillaan lainsäädäntöään vastatakseen todellisiin, toisinaan 
poliittisesti korostettaihin paineisiin. Tällaiset toimet voivat johtaa epäjohdonmukaiseen 
kansalliseen lainsäädäntöön ja haitata rajat ylittävää tavaroiden ja palvelujen tarjontaa. 
Estääkseen sisämarkkinoiden eheydelle mahdollisesti koituvan uhan komissio ehdottaa 
tietoyhteiskunnan palvelut kattavaa sääntelyn avoimuutta koskevaa direktiiviä. Sen 
tarkoituksena on varmistaa kansallisten sääntelytoimien johdonmukaisuus ja joustavuus 
samalla, kun yhteisön tasolla tapahtuvan ylisääntelyn vaara saadaan mahdollisimman 
pieneksi. 
Tietyillä aloilla saattaisi olla tarpeellista luoda yhteisön tason sääntelyä, jolla pyritään 
huolehtimaan siitä, että tietoyhteiskunnan tuotteet ja palvelut saavat täyden hyödyn niistä 
eduista, joita sisärajaton alue tarjoaa. Tällainen sääntely myös suojelisi ja lisäisi luovuutta 
ja innovaatioita. Tällaisen sääntelyn tietyt näkökohdat ovat jo tekeillä5. Tällä hetkellä 
tutkitaan myös, onko luotava yhdistetty lainsäädäntö tietoyhteiskuntaa ja televiestintää 
varten. 
Lisähaasteen sääntelylle muodostaa televiestinnän, sähköisten tietopalvelujen ja 
yleisradioläjietysten alkava tekninen lähentyminen. Komissio analysoi parhaillaan 
ongelmaa, joka johtuu nykyisten oikeudellisten kehysten epäjohdonmukaisuudesta. 
Käyttäjien luottamuksesta on huolehdittava, jotta uusia palveluja käytettäisiin enemmän 
kaupallisiin liiketoimiin sekä virallisten asiakirjojen lähettämiseen. Samanaikaisesti tämä on 
myös liikemaailman etujen mukaista, koska käyttäjien suurempi luottamus merkitsee 
suurempaa kysyntää. Tämän vuoksi on oltava käytettävissä keinoja, joilla varmistetaan 
yksityisyys, luottamuksellisuus ja elektroninen todennus. Komissio valmistelee aiheellisia 
ehdotuksia. 
5 Asiaan kuuluvat komission vihreät kirjat ovat Tekijänoikeus ja siihen liittyvät oikeudet 
tietoyhteiskunnassa (KOM (95) 382 lopullinen), Salattujen palvelujen oikeudellinen suoja 
sisämarkkinoilla (KOM(96) 76 lopullinen) ja Kaupallinen viestintä sisämarkkinoilla 
(KOM(96) 192 lopullinen) 
c. Teollisen muutoksen helpottaminen 
Tieto- ja viestintätekniikat ovat ratkaisevan tärkeitä kaikkien teollisuuden alojen, kaupan ja 
palvelujen (esimerkiksi tuotteiden suunnittelun ja valmistamisen, itse tuotteiden ja liiketoi­
mintaprosessin) tulevan kilpailukyvyn kannalta. Siksi Euroopan menestys riippuu siitä, 
ryhtyvätkö eurooppalaiset yritykset yleensä nopeasti käyttämään tieto- ja viestintätekniik­
kaa. Tältä osin olisi edistettävä käsitettä hyvien käytäntöjen levittämisestä ja vertailutestien 
soveltamisesta. Tämä on tärkeää erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta, jotka 
työllistävät yli kaksi kolmasosaa Euroopan työvoimasta ja joilla on uusien 
työmahdollisuuksien luomisessa keskeinen asema6. 
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat ratkaisevan tärkeitä innovaatioiden kannalta. 
Innovaatioita koskevassa vihreässä kirjassa on osoitettu, että Euroopan tieteen ja 
teknologian mahdollisuudet ja sen innovaatiosaavutukset eivät vastaa toisiaan. Esteitä on 
poistettava entistä enemmän ja tarvittavien välineiden (esimerkiksi riskipääoman) 
saatavuutta on edistettävä. 
Pienet ja; keskisuuret yritykset ovat myös elintärkeitä uusien multimedian 
sisältömarkkinoiden kehittymisen ja monipuolistumisen kannalta. Nämä markkinat vaativat 
joustavuutta ja kulttuurista läheisyyttä räätälöityjen tietopalvelujen tuottamiseksi, ja niitä 
hallitsevat vastaperustetut pienet ja keskisuuret yritykset. Jäsenvaltioiden ja EU:n olisi 
luotava asianmukainen ympäristö, jossa pienet ja keskisuuret yritykset voisivat kukoistaa. 
Niiden olisi työskenneltävä erityisen lujasti lisätäkseen ymmärtämystä pienten ja 
keskisuurten yritysten tarpeista ja painopistealueista sekä tällaisten yritysten perustamista, 
toimintaa sekä tieto- ja viestintäteknologian käyttöä estävistä tekijöistä (esimerkiksi 
byrokratian aiheuttamista taakoista). 
Tosiasialliset standardit ja marlddnaryhmien laatimat yleisesti saatavissa olevat eritelmät 
ovat yhä tärkeämpiä markkinoiden johdonmukaisen ja nopean kehityksen kannalta. 
Seuraukset ovat tärkeitä: näin vältetään määräävä markkina-asema tai monopoli ja 
varmistetaan yleinen etu sekä standardit julkisissa hankinnoissa. Standardoinnilla on myös 
tärkeä asema, ja sitä käsitellään erillisessä tiedonannossa. 
Euroopan sosiaalirahastoa, erityisesti tavoitetta 4 ja (yhteisön) ADAPT-aloitetta 
voidaan käyttää näiden muutosten helpottamiseksi. 
2.2. SIJOITTAMINEN TULEVAISUUTEEN 
Tietoyhteiskunta on etupäässä tietoon perustuva yhteiskunta. Osallistuminen 
tietoyhteiskuntaan tarkoittaa suurempaa luovuutta, nopeampaa viestintää, uusien ajatusten 
kehittämistä ja koko elinikäisen oppimisen oppimista. Ihmiset ja osaaminen ovat Euroopan 
tärkein pääoma. Tästä syystä meidän on lujitettava sijoituksiamme tietopohjamme 
lisäämiseen ja koulutuksen parantamiseen. 
Sijoittaminen tulevaisuuteen merkitsee myös sitä, että säilytämme mahdollisuuksien 
mukaan ympäristön tuleville sukupolville. Kestävä kehitys voi hyötyä tietoyhteiskunnasta. 
Tieto- ja viestintätekniikoiden käyttö tarjoaa suuria mahdollisuuksia elämäntavalle, jossa 
painotetaan vähemmän niukkoja luonnonvaroja. 
a. Tietopohjamme lisääminen 
Budjettirajoitukset lisäävät paineita tutkimukseen ja tekniikkaan käytettävissä oleviin 
varoihin sekä yksityisellä että julkisella sektorilla. Tämä saattaa aiheuttaa lyhyen aikavälin 
talousarvioljelpotuksia, mutta sen hintana on Euroopan tulevan innovaatio- ja kilpailukyvyn 
leikkaaminen ensi vuosisadalla. Tässä panokset eivät voisi olla suuremmat. 
Yhteisön tutkimus- ja teknologiapolitiikka on osaltaan luonut tämän päivän 
tietoyhteiskunnan saavutusten perustan Euroopassa. Tällä tehtävällä ei ole lopullista rajaa. 
Tekniikka päinvastoin työntää rajan odottamattomille uusille alueille. Tämän vuoksi 
tietoyhteiskuntaan liittyvällä tutkimuksella on oltava keskeinen asema tutkimuksen ja 
teknologisen kehittämisen viidennessä puiteohjelmassa. 
Komissio on äskettäin antanut tiedonannon viidennen puiteohjelman ensimmäisistä 
suuntaviivoista7. Tiedonannossa käsitellään työskentelyn selkeää keskittämistä kolmelle 
avainalalle, joista yksi on tietoyhteiskunta. Tämän alan tutkimuksen tavoitteena on 
teknologian, infrastruktuurin, palvelujen, sovellusten ja sisällön kehittäminen. Se 
suunnitellaan täyttämään paremmin teollisuuden ja yhteiskunnan lisääntyvät tarpeet. 
Kun otetaan huomioon teknisten muutosten nopeus, on välttämätöntä mukauttaa ohjelmien 
aikataulut uuteen todellisuuteen. On myös välttämätöntä keskittää tieto-ja viestintätekniikan 
tutkimus ja teknologinen kehittäminen yleisesti kiinnostaviin aiheisiin, joiden avulla 
käsitellään erityisiä käyttäjien tarpeita tietoyhteiskunnassa ja niiden täyttämiseksi 
tarvittavaa tekniikkaa. Tämä tarkoittaa sitä, että luodaan poikkitieteellisiä toimia ja 
sovitetaan yhteen ohjelmia, mikä heijastaa eri teollisuudenalojen ja tekniikoiden 
lähentymistä. 
7 Tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidennen puiteohjelman- alustavat 
suuntaviivat KOM/96/332/7 
Tietoyhteiskunta tukee käsitystä "maailmanlaajuisesta tutkimuskyIästä". Eurooppa tarvitsee 
nopeita tutkimusverkkoja, jotka on yhdennetty täysimääräisesti kansainväliseen 
tutkimusmaailmaan, ja sen on parannettava rajojen ylitse tapahtuvaa yhteistyötä 
jäsenvaltioiden kansallisten ja eurooppalaisten tutkimuskeskusten välillä. 
b. Koulutuksen parantaminen 
Muutosnopeus lisääntyy nopeasti, ja taitoja on jatkuvasti mukautettava, jotta ne vastaisivat 
sekä työpaikan että kodin muuttuvia tarpeita. Uudet tieto- ja viestintätekniikat ja uudet 
oppimistavat on jo sisällytetty komission koulutusta käsitteleviin ohjelmiin8. Komissio on 
tehnyt erityisaloitteita9, julkaissut valkoisen kirjan Opettaminen ja oppiminen - kohti 
oppimisyhteiskuntaa, ja se herättää laajempaa keskustelua haasteista, joita aikuistyövoiman 
taitojen vanhentuneisuuden vastustaminen herättää, mukauttamista ja muutosta kannustavan 
lähestymistavan avulla vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely tietoyhteiskunnassa: 
ihmiset ensin. 
Tietoyhteiskuntafoorumi10 uskoo, että koulutusta on nopeasti uudistettava niin, että 
koulutuslaitokset ottavat paremmin huomioon nousevien teollisuudenalojen tarpeet. 
Foorumi korostaa myös sitä, että tietoyhteiskunnan käyttöönottaminen kouluissa muuttaa 
niiden työskentelytapoja. Tämä ei ole helppoa rahoitusvaikutusten ja perinteisen hitauden 
vuoksi. . Tietoyhteiskunnassa koulutuksen on siirryttävä pois yksinomaan 
opettajakeskeisestä järjestelmästä ja keskityttävä enemmän oppijoihin. Se on rakennettava 
oppimisen pikemminkin kuin opettamisen perustalle. 
Ottaen huomioon koulutuksen tärkeän merkityksen Firenzen Eurooppa-neuvosto pyysi 
komissiota laatimaan nopeasti toimintasuunnitelman Oppiminen tietoyhteiskunnassa. Siihen 
sisältyy kouluverkkojen yhdistäminen Euroopan tasolla, multimedian oppisisällön 
edistäminen, opettajien ja kouluttajien tiedon lisääminen ja uusien tietoyhteiskunnan 
välineiden käyttökoulutus. 
Tässä yhteydessä odotetaan yksityissektorin julkisten ja yksityisten välisten 
kumppanuuksien huomattavaa panosta. 
8 SOCRATES ja LEONARDO DA VINCI sekä telemaattisten sovellusten ohjelma 
9 Koulutusohjelmistojen ja -multimedian erityisryhmä. Vuosi 1996 on julistettu 
Euroopan elinikäisen oppimisen vuodeksi, jotta lisättäisiin yleistä tietoisuutta oppimisen 
merkityksestä sekä koulutusjärjestelmässä että kotona ja työssä. 
10 Komissio on asettanut tietoyhteiskuntafoorumin antamaan neuvoja tietoyhteiskuntaa 
koskevissa kysymyksissä, ja se yhdistää kaikki aiheelliset alat ja eturyhmät. Sen ensimmäisen 
kertomuksen otsikkona on Verkot ihmisiä ja heidän yhteisöjään varten. 
c. Kestävän kehityksen käsitteleminen 
Kestävän kehityksen käsitys heijastaa lisääntyvää tietoisuutta siitä, että nykyisten 
sukupolvien olisi täytettävä tarpeensa vaarantamatta tulevien sukupolvien elämänlaatua, 
aiheuttamatta voimavarojen katoa ja ympäristötuhoa. 
Esimerkiksi telematiikan sovellusten avulla voidaan vähentää liikenteen 
infrastruktuurisijoitusten tarvetta, kaupunkialueiden ruuhkautumista ja saastumista. Tähän 
voidaan päästä suoraan liikenteen hallintajärjestelmien ja välillisesti sellaisten ammatillisten 
sovellusten kuin telekokousten ja teletyön avulla, jotka Vähentävät fyysisen liikkumisen 
tarvetta. Liikenteen hallintajärjestelmiin yhdistettyä ilman saastetasojen seurantaa voitaisiin 
käyttää liikenteen ohjaamiseksi uusille reiteille tai sen pysäyttämiseksi, kun ilmanlaatu 
saavuttaa tietyn kynnysrajan. 
Tieto- ja viestintätekniikka voi olla kestävän kehityksen tärkeä väline, vaikkakaan se ei 
automaattisesti takaa ympäristöystävällistä kehitystä. Paljon riippuu siitä, miten uutta 
tekniikkaa käytetään. Kuten tietoyhteiskuntafoorumi toteaa, vaarana on "vastavaikutus", 
jolloin yhteiset saavutukset voivat - kuten menneisyydessä tapahtui - luoda aineellisen 
kulutuksen lisäkysyntää, jolloin kestävä kehitys menetetään. 
Vaikuttaminen sekä kansalaisten että liikeyritysten käyttäytymiseen niin, että voimavaroja 
käytettäisiin entistä järkevämmin vaatii tietoisuuden lisäämistä sekä aiheellisten 
taloudellisten kannustimien (esimerkiksi verokannustimien) tarjontaa. 
2.3. IHMISET KESKIPISTEENÄ 
Tietoyhteiskunta tarjoaa mahdollisuuksia yksittäisten elämäntapojen ja yleensä yleisen edun 
lisäämiseksi. Euroopan kansalaiset nauttivat suuremmasta määrästä uusia palveluja, jotka 
osaltaan parantavat heidän elämänlaatuaan sekä kotona että työssä. Lisäksi uusi tekniikka 
voi mahdollisesti osaltaan auttaa voittamaan sosiaalisen syrjäytymisen ja alueellisen 
eriarvoisuuden. Tietoyhteiskunnan tuomat muutokset merkitsevät yhteiskunnalle kuitenkin 
myös uusia haasteita, ja on huolehdittava siitä, että edut jakautuvat tasaisesti unionin eri 
osien ja kansalaisten kesken. 
Yleisestä edusta huolehtiminen merkitsee sitä, että kuluttajansuoja on mukautettava uusiin 
olosuhteisiin, jotka tieto- ja viestintätekniikkaan pohjautuvien tuotteiden ja palvelujen 
nopea syntyminen saa aikaan. 
a. Euroopan yhdentymisen lisääminen 
Aktiivinen osallistuminen yhteiskuntaan liittyy yhä enemmän tietopalvelujen saatavuuteen, 
kun sitä vastoin fyysinen läheisyys on vähemmän tärkeätä. Syrjäseutujen tähän liittyviä 
haittoja voidaan näin vähentää suorilla yhteyksillä. Tämä tarjoaa uusia mahdollisuuksia 
osallistua markkinoihin ja koulutukseen sekä kulttuurin saavutettavuutta sähköisten online-
kirjastojen, museoiden ja gallerioiden kautta. Kaikkien Euroopan alueiden osallistuminen 
tietoyhteiskuntaan ei kuitenkaan tapahdu automaattisesti, vaan se vaatii aktiivisia poliittisia 
toimenpiteitä. 
Yksi tietoyhteiskunnan saavutettavuuden avaintekijöitä on televistinnän infrastruktuurin 
käytettävissä oleminen. Useissa analyyseissä11 viitataan kuitenkin siihen, että vaikka infra­
struktuurit lähentyvät monin tavoin, infrastruktuurin kehitystasoissa vallitsee merkittäviä 
eroja jäsenvaltioiden ja alueiden välillä ja jopa uusia eroja voi syntyä. 
Vapauttaminen lisää palvelujen laatua ja alentaa niiden hintoja. Samanaikaisesti 
yleispalveluvelvoitteen1 avulla huolehditaan siitä, että peruspuhelinpalvelut, joihin jo 
sisältyy online-palvelujen saatavuus, ovat kaikkien saatavissa kohtuullisilla hinnoilla. 
Koska yksityiset infrastniktaurisijoitiikset ovat kuitenkin kysynnän ohjaamia, on 
odotettavissa, että uusien ja edistyneiden palvelujen saatavuus otetaan käyttöön yhteisössä 
eri tahdissa ja erilaisin ehdoin. 
Riskien vähentämiseksi tarvitaan paikallisia, alueellisia ja kansallisia aloitteita 
houkuttelemaan infrastruktuurisijoituksia ja myös lisäämään uusien tietopalvelujen 
kysyntää. Edistyneiden alueiden jo kehittämien kokemusten ja parhaiden käytäntöjen siirto 
voisi auttaa tässä suhteessa (esimerkiksi strategian kehittämisessä, "teletupien" käytössä ja 
teleavusteisessa työskentelyssä). Edelleen vallitsee kuitenkin suurta haluttomuutta ja tiedon 
puutetta. Maaseutualueiden ja muita heikommassa asemassa olevien alueiden on kehitettävä 
erityisaloitteita kannustaakseen yksityisen ja julkisen sektorin tai alueiden välisiä 
kumppanuuksia, laatiakseen alueellisia strategioita ja käynnistääkseen kokeilusovelluksia. 
11 Katso erityisesti tutkimusta Arviointi eurooppalaisen tietoyhteiskunnan kehittymiseen 
liittyvistä sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden näkökohdista, joka laadittiin 
komissiota varten pohjanaan asiakirjan KOM(94)347 lopullinen, kolmannen luvun b kohta. 
12 Yleispalvelu on kehittyvä ja dynaaminen käsite. Tiedonannossaan KOM(96)73 
komissio on sitoutunut antamaan 1 päivään tammikuuta 1998 mennessä kertomuksen 
yleispalvelun laajuudesta, tasosta, määrästä ja kannattavuudesta sekä harkitsemaan sen< 
mukauttamistarvetta. 
10 
Eräät paikalliset ja alueelliset aloitteet saavat jo tukea Euroopan unionin tasolla 
merkityksellisistä välineistä, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastolta (mutta myös 
sosiaalirahastolta, Euroopan laajuisista verkoista, tutkimuksesta ja teknologisesta 
kehittämisestä). Olemassa olevista aloitteista saatujen kokemusten perusteella komissio 
käsittelee edelleen näitä asioita lähitulevaisuudessa edistääkseen tietoyhteiskuntaa koskevien 
näkökohtien tiiviimpää sisällyttämistä rakermerahastopolitiikkoihin. 
Euroopan tietoyhteiskunnan on myös heijastettava yhteisiä arvoja, jotka muodostavat 
Euroopan yhteiskuntamallin perustan: kansanvaltaa ja yksilön oikeuksia, tasapuolisia 
mahdollisuuksia sekä yhteiskunnallista hyvinvointia ja solidaarisuutta. Nopeasti 
muuttuvassa maailmassamme on tärkeätä huolehtia siitä, että tietoyhteiskunta lujittaa eikä 
romuta näitä arvoja. On myös korostettava naisten, vanhusten ja vammaisten ihmisten, 
muita vähemmän koulutettujen työntekijöiden sekä vähemmistöjen erityistarpeita. 
Tätä taustaa vasten komissio on käynnistänyt joukon toimenpiteitä, joiden yleisenä 
tavoitteena on eurooppalaisten miesten ja naisten asettaminen Euroopan yhteisön 
tietotyhteiskuntastrategian keskustaksi. On perustettu tietoyhteiskuntafoorumi ja tietoyh­
teiskunnan sosiaalisia ja yhteiskunnallisia näkökohtia käsittelevä johtavien asiantuntijoiden 
ryhmä. Näitä kysymyksiä käsittelevän poliittisen, yhteiskunnallisen ja kansalaisten välisen 
keskustelun syventämisestä käsitellään vihreässä kirjassa Eläminen ja työskentely 
tietoyhteiskunnassa: ihmiset ensin. Asianmukaisen kuulemisen päätyttyä komissio esittää 
toimintaehdotukset. 
b. Kuluttajien etujen suojeleminen 
Kuluttajien etuja on suojeltava ottamalla ne järjestelmällisesti huomioon kehitettäessä 
Euroopan unionin tietoyhteiskuntaan sovellettavia politiikkoja. 
Osana tätä yleistä lähestymistapaa komissio aloittaa tutkimustoimet, joiden tavoitteena on 
kehittää käyttäjäystävällisempiä tieto- ja viestintätekniikoita, ja se pyrkii testaamaan 
kokeilusovelluksia yhteistyössä kuluttajajärjestöjen kanssa. Komissio edistää myös 
kuluttajien edustajien järjestelmällistä osallistumista sekä standardointiin että kuulemiseen, 
joka on olennainen osa tietoyhteiskuntaa koskeviin asioihin sovellettavan lainsäädännön 
kehittämistä. 
Samanaikaisesti erityistä huolta aiheuttavia kysymyksiä ovat ei-toivotun tai loukkaavan 
tietosisällön välittäminen online-palveluissa ja Internetissä sekä alaikäisten suojelu. 
Komissio tutkii parhaillaan tätä kysymystä muun muassa vihreän kirjan Uudet 
audiovisuaaliset palvelut yhteydessä. On selvää, että on löydettävä myös kansainvälisiä 
ratkaisuja. 
11 
Kuluttajien tietoja ja ymmärrystä tietoyhteiskunnan vaikutuksesta ja merkityksestä heidän 
päivittäiseen elämäänsä olisi parannettava edelleen, jotta he voisivat ottaa huomioon 
avautuvien televiestintämarkkinoiden etujen lisäksi myös tieto- ja viestintätekniikan 
kehityksen aiheuttamat vaarat. Tässä yhteydessä olisi edistettävä asiakirjan Lähtölaskenta 
vuoteen 1998 aihetta. On myös tärkeätä auttaa kuluttajia käyttämään vaihtoehtoisia 
tiedotusvälinesisältöjä ja tekemään tietoisia valintoja niiden välillä (esimerkiksi 
tiedotusvälineiden pätevyyden osalta). Tämä merkitsee suuresti lisääntyvää työskentelyä 
kuluttajien kouluttamiseksi kouluissa ja lisäksi aikuisten parissa. 
c. Julkisen alan palvelujen parantaminen 
Julkisen alan on käytettävä yhä enemmän uusia tekniikoita parantaakseen julkisten 
palvelujen laatua, avoimuutta ja käyttäjäystävällisyyttä. Tieto- ja viestintätekniikan käyttöä 
vaaditaan myös julkishallintojen tehokkuuden lisäämiseksi, mistä on tulossa tärkeä 
vaatimus talouden yleismaailmallistumisen ja budjettirajoitusten yhteydessä. 
Komission olisi oltava tieto- ja viestintätekniikan välineiden käytön eturivissä ja annettava 
näin Euroopan laajuinen esimerkki julkishallinnoille. Tämä koskee virkamiesten 
päivittäisessä työssä käyttämiä menettelytapoja ja välineitä, yhteyksiä komission 
hajautettujen laitosten välillä sekä suhteita jäsenvaltioiden hallintoihin ja suureen yleisöön. 
Tältä osin komissio on alkanut käyttää ehdotusten elektronista toimittamista ACTS- ja 
ESPRIT-tutkimus- ja tekniikkaohjelmissa. 
Lisäksi jäsenvaltioiden julkisten palveluverkkojen välistä johdonmukaisuutta on lisättävä, 
jotta varmistettaisiin kitkaton viestintä julkishallinnon kaikkien tasojen välillä koko 
Euroopan unionissa. 
Kaikkien julkishallinnon tasojen sekä paikallisten, alueellisten, kansallisten että 
eurooppalaisten tasojen on helpotettava julkisen tiedon yleistä saatavuutta käyttämällä uusia 
sovelluksia (esimerkiksi julkisia tietokioskeja tai online-järjestelmiä). 
d. Kulttuurisen monimuotoisuuden varmistaminen 
Sisältö on tietoyhteiskunnan olennainen osa sekä suurena ja kasvavana liiketoiminnan 
tulonlähteenä että niiden ajatusten ja arvojen välineenä, jotka osaltaan säilyttävät ja 
edistävät Euroopan kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta. Euroopan 
sisältöteollisuuden yhdentämiseen maailmanlaajuiseen talouteen on saatava vauhtia, mutta 
samalla Euroopan kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttäminen on keskeinen kysymys. 
Euroopan laaja kulttuuriperintö voisi tarjota suuren mahdollisen edun taloudellisessa 
merkityksessä. Sen mahdollisimman hyvä hyväksikäyttö riippuu suurelta osin 
johdonmukaisen sääntelyn kehittämisestä uusille tuotteille, palveluille ja sisällölle. Tämä 
puolestaan riippuu suurelta osin tekijänoikeuksien ja niihin liittyvien oikeuksien 
suojelemasta sisällöstä. 
12 
Euroopan unioni tunnustaa audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden lisääntyvän merkityksen 
ja on pannut alulle joukon aloitteita13. 
Viestintäalalla vallitsee syvä rakennemuutos. Toisaalta suuret viestintäyhtymät laajentavat 
toimintaansa julkaisutoiminnasta ja perinteisestä yleisradiolähetystoiminnasta sähköiseen 
julkaisutoimintaan ja digitaalisiin televisiopalveluihin. On selvää, että uusille 
viestintämarkkinoille osallistumiseen tarvittavat suuret pääomasijoitukset ovat mahdollisia 
vain tietyn kokoisille toimijoille. Siitä huolimatta moniarvoisuus ja kulttuurinen 
monimuotoisuus ovat Euroopan demokratioiden keskeisiä arvoja. 
Toisaalta tietoyhteiskunta antaa mahdollisuudet yksilöllisempään sisällön tuottamiseen ja 
jakeluun ja laajentaa tietopalvelujen kirjoa. Hyvä esimerkki tästä on Internet. Tuleville 
vuorovaikutukseen perustuville digitaalipalveluille on luonteenomaista nimenomaan tietojen 
rajaton saatavuus eli tietojen suuri määrä. Näin ollen uusien palvelujen ja erikoistuneiden 
kanavien kehittyminen vaikuttaa merkittävästi moniarvoisuuteen ja kulttuuriseen 
monimuotoisuuteen. 
Joukkotiedotusvälineillä on suuri vaikutus yleiseen mielipiteeseen. Tämän vuoksi kaikissa 
jäsenvaltioissa on olemassa sääntelyä tiedotusvälineiden keskittymisestä. Euroopan unionin 
tason aloite on kuitenkin tullut tarpeelliseksi, jotta yhteensovitettaisiin sääntelyä, 
lujitettaisiin sen myötä sisämarkkinoita ja vältettäisiin eri jäsenvaltioissa 
epäjohdonmukaisesti täytäntöönpannun sääntelyn aiheuttama uudelleen pirstoutuminen. 
Komissio tutkii, tarvitaanko myös lisätoimenpiteitä, jotta lupamenettely voi edistää avointa 
pääsyä. 
2.4. VASTAAMINEN MAAILMANLAAJUISEEN HAASTEESEEN 
Viestintäverkkojen edistyksen aiheuttamat lisääntyvät kilpailupaineet johtavat yhtiöiden 
perinpohjaiseen rakenneuudistukseen ja aiheuttavat useita suuria maailmanlaajuisia 
yhtiöiden yhteenliittymiä. Talouden rakenneuudistusta vahvistaa edelleen tietoon liittyvien 
teollisuudenalojen eli televiestinnän, tietokoneiden, elektroniikan ja sisällön tekninen 
lähentyminen. 
13 Tämä heijastuu MEDIA II- ja INFO 2000 -ohjelmassa, monikielisyyttä koskevassa 
ehdotuksessa, vihreän kirjan Uudet audiovisuaaliset palvelut valmistelussa ja rajatonta tele­
visiota koskevan direktiivin tarkistamisessa. 
13 
Yleismaailmallistuminen aiheuttaa myös jäsenvaltioiden sosiaalis-taloudellisen ja 
institutionaalisen rakenteen muuttumisen joustavammaksi ja tehokkaammaksi jo ennestään 
vaikeassa korkean työttömyyden tilanteessa. Samanaikaisesti yleismaailmallistuminen avaa 
uusia markkinamahdollisuuksia, jotka voivat lisätä taloudellista kasvua ja työllisyyttä 
teollisuusmaiden lisäksi myös niissä kehitysmaissa, jotka ryhtyvät toimenpiteisiin 
osallistuakseen maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. 
a. Maailmanlaajuisten sääntöjen määritteleminen 
Televiestinnän maailmanlaajuinen vapauttaminen tarjoaa monia tilaisuuksia yhteisön 
tietoteollisuudelle. On tärkeää saattaa 15 päivään helmikuuta 1997 mennessä päätökseen 
Maailman kauppajärjestön neuvottelut televiestinnän peruspalvelujen vapauttamisesta. 
Yleistuloksen on heijastettava vertailtavaa ja tehokasta pääsyä tärkeimpien kilpailijoidemme 
markkinoille ja erityisesti vastateollistuneiden maiden riittävää sitoutumista. Tähän sopi­
mukseen on myös kuuluttava tasapuolisia ja avoimia järjestelyjä maailmanlaajuisen 
satelliittiviestintäjärjestelmän osalta. Menestyksellinen osallistuminen neuvotteluihin 
riippuu tehokkaiden yhteensovittamismenetelmien luomisesta, jotta huolehdittaisiin siitä, 
että unioni puhuu yhdellä suulla. 
f 
Lisäksi tietotekniikkasopimusta koskevat keskustelut voisivat auttaa alentamaan multi-
mediakäyttöön tarkoitettujen tietotekniikkatuotteiden kustannuksia poistamalla 
tietotekniikka- tuotteiden kaupan esteitä ja edistämällä vastavuoroista tunnustamista. Tässä 
yhteydessä tulee myös välttämättömäksi se, että komissio tarkistaa ja määrittelee uudelleen 
uuden politiikan multimedian sisällön luokittelua varten. 
Samantasoisen toimintakentän luomiseksi on luotava maailmanlaajuiset perussäännöt, 
esimerkiksi varmistettava verkkojen yhteenliittäminen ja mahdollisuus palvelujen 
tulkintaan, suojattava teollisoikeudet, tietoturva, yksityisyys ja henkilökohtaiset tiedot, 
edistettävä maailmanlaajuisia standardeja, poistettava kaupan esteet, turvattava tiedon 
vapaa kulku, vältettävä kilpailun vääristyminen ja käsiteltävä kulttuurista ja kielellistä 
ulottuvuutta. 
Monia näistä kysymyksistä käsitellään jo sopivilla monenvälisillä foorumeilla, kuten 
G7-ryhmässä, Maailman kauppajärjestössä (WTO), Kansainvälisessä teleliitossa (ITU), 
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestössä (OECD), Maailman teollisoi-
keusjärjestössä (WIPO) ja Maailmanpankissa. 
Silloin, kun monenväliset neuvottelut teollistuneiden maiden ja nousevien talousmahtien 
välillä eivät johda ulkomaan markkinoiden tehokkaaseen avoimuuteen, on käytävä 
kahdenvälisiä neuvotteluja erityisesti telelaitteiden hankintasääntöjen ja vastavuoroista 
tunnustamista koskevien sopimusten osalta. 
14 
Euroopan unionin kilpailupolitiikan on edelleen perustuttava kaksiosaiseen 
lähestymistapaan. Toisaalta siinä tunnustetaan, että liittoutumia tarvitaan, jotta 
varmistettaisiin Euroopan liikeyritysten koko, jota maailmanlaajuinen läsnäolo ja 
kilpailukyky edellyttävät. Toisaalta sen avulla olisi estettävä markkinoiden sulkeutuminen 
ja vähennettävä määrääviä markkina-asemia. 
b. Yhteistyö naapureidemme kanssa 
Euroopan unionilla on myös erityinen poliittinen vastuu sen Keski- ja Itä-Euroopasssa, 
Itsenäisten valtioiden yhteisössä ja Välimeren ympäristössä olevien naapureiden 
yhdentämisestä. Nämä maat hyötyvät jo yhteisön kehitys- ja yhteistyövälineistä, erityisesti 
PHARE- ja MEDA-ohjelmista. Alueellinen vuoropuhelu tietoyhteiskunnasta on myös jo 
aloitettu, kun kesäkuussa 1995 perustettiin EU:n ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden foorumi 
ja toukokuussa 1996 järjestettiin Euro-Välimeri-konferenssi. 
Euroopan unionin jäseniksi pyrkivien maiden osalta vaaditaan erityisponnisteluja niiden 
liittämiseksi tiiviimmin yhteisön tietoyhteiskuntaa koskeviin toimenpiteisiin. Erityisesti 
Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneiden maiden osalta tällaista vuoropuhelua käydään 
assosiointisopimusten ja järjestäytyneen vuoropuhelun yhteydessä. Sääntelyä kyseisissä 
maissa on myös asteittain lähennettävä ja niiden on yhdennyttävä Euroopan verkkoihin ja 
tutkimusr ja tekniikkaohjelmiin. Erityinen toimintaohjelma esitetään EU:n ja Keski- ja 
Itä-Euroopan maiden foorumin seuraavassa yleiskokouksessa, joka on määrä pitää 
Prahassa syyskuussa 1996. 
Sääntelyuudistusten, sovellusten ja infrastruktuurin kehittämisen sekä tutkimus- ja 
kehityshankkeiden aktiivisen tukemisen on myös oltava ensisijainen tavoite Euro-Välimeri-
konferenssin seurannan yhteydessä. On erittäin tärkeää, autetaan Euroopan unionin 
Välimeren naapureita vastaamaan tietoyhteiskunnan haasteisiin ja tuetaan tällä tavoin 
niiden yhdentymistä maailmanlaajuiseen talouteen. 
c. Kehitysmaiden yhdentymisen parantaminen 
Tietoyhteiskunnan ja kehityksen konferenssi (ISAD), jonka isäntänä toimi Etelä-Afrikka 
toukokuussa 1996, oli maailmanlaajuisesti tärkeä vaihe kehitysmaiden yhdentämisen 
parantamiseksi maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. Tämän konferenssin tulosten 
perusteella esitetään tiedonanto Tietoyhteiskunta ja kehitys vuoden 1996 loppuun mennessä. 
Olemassa olevat yhteistyö- ja kehitysvälineet on määriteltävä ja suunnattava uudelleen, 
jotta televiestinnän infrastruktuurien ja sovellusten kehittämiselle annetaan 
kehityspolitiikoissa entistä tärkeämpi asema. Tämä on edellytys menestykselliselle 
osallistumiselle kansainväliseen kauppaan, ja lisäksi se tarjoaa myös uusia mahdollisuuksia 
niiden sisäiselle kehitykselle. 
15 
3. SEURAAVAT VAIHEET 
Ministerineuvostoa ja Euroopan parlamenttia, talous- ja sosiaalikomiteaa sekä alueiden 
komiteaa kehotetaan esittämään näkökantansa tämän tiedonannon tärkeimmistä osista. 
Näiden neuvottelujen perusteella komissio esittää mukautetun ja ajan tasalla olevan toimin­
tasuunnitelman ennen vuoden loppua sekä esittää uudet ehdotukset useista toimenpiteistä, 
jotka on jo yksilöity tässä tekstissä. 
16 
ISSN 1024-4492 
KOM(96) 395 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 15 
Luettelonumero : CB-CO-96-417-FI-C 
ISBN 92-78-07892-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg