Jäsenvaltioiden on myös pantava tarmokkaammin täytäntöön tarvittavat uudistukset, joilla pyritään poistamaan talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson ja viimeksi vuotuisen kasvuselvityksen yhteydessä havaitut investointiesteet. Maakohtaisten suositusten uudistusehdotuksissa otetaan huomioon erityiset kansalliset tekijät. Uudistuksia tarvitaan, jotta jäsenvaltioiden investointien määrää voidaan pitää yllä ja lisätä. Vaikka osa jäsenvaltioista ja erityisesti kriisin raskaasti koettelemat euroalueen jäsenvaltiot ovat jo pyrkineet poistamaan investointiesteitä, edistyminen on ollut kokonaisuutena epätasaista, ja lisätoimia tarvitaan Komissio kannustaa jäsenvaltioita paitsi poistamaan investointien esteitä ja pullonkauloja myös kehittämään suunnittelu- ja koordinointirakenteita, jotka kattavat kaikki hallinnon tasot ja kaikki rahoituslähteet. Näissä rakenteissa voidaan jäsenvaltioiden investointipolitiikan pohjalta luoda vakaa keskeisten julkisen sektorin hankkeiden jatkumo sekä hallinnoida näitä hankkeita strategisesti. Rakenteilla voidaan keventää hankkeiden hyväksymistä koskevia sääntely- ja hallintomenettelyjä, ja niiden avulla voidaan lisäksi tehdä tiivistä yhteistyötä komission yksiköiden ja Euroopan investointineuvontakeskuksen kanssa.

Lisäksi energiaunionia, pääomamarkkinaunionia, sisämarkkinoita, digitaalisia sisämarkkinoita, kiertotaloutta ja kansainvälisiä kauppa- ja investointisopimuksia koskeva työ kattaa erityistoimenpiteitä, jotka kokonaisuudessaan täytäntöönpantuina poistavat investointiesteitä, edistävät innovaatioita ja parantavat investointiympäristöä. Komissio hyväksyy lähiaikoina energiapaketin, jolla pyritään edistämään siirtymistä puhtaaseen energiaan, lisäämään energiatehokkuutta, tukemaan EU:n maailmanlaajuista johtoasemaa uusiutuvan energian alalla ja takaamaan energian kuluttajille reilut sopimusehdot. Paketin tarkoituksena on parantaa ennustettavuutta yritysten, sijoittajien ja yhteiskunnan näkökulmasta ja helpottaa investointeja kansallisella tasolla erityisesti kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien avulla. Samalla tavalla kuin on alennettu sellaisten vakuutuksenantajien pääomavaatimuksia, jotka sijoittavat vaatimukset täyttäviin infrastruktuurihankkeisiin, komissio ehdotti 23. marraskuuta 2016, että pankkien pääomavaatimuksia alennetaan tiettyjen infrastruktuuri-investointien osalta. Komissio esitti 22. marraskuuta 2016 monialaisen ohjelman toimista, joilla tuetaan startup-yrityksiä Euroopassa, ja antoi ehdotuksen direktiiviksi, jolla pyritään tehostamaan maksukyvyttömyyteen, ennaltaehkäiseviin uudelleenjärjestelyihin ja toisen mahdollisuuden tarjoamiseen liittyviä järjestelmiä. Direktiivillä pyritään poistamaan investointiesteitä, jotka johtuvat jäsenvaltioiden tämänkaltaisten järjestelmien eroista.

Myös komissio on esittänyt konkreettisia aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa reaalitalouden rahoittamista. Jäsenvaltiot hyötyvät esimerkiksi entistä selkeämmistä julkisen tilinpidon säännöistä, erityisesti niistä, jotka koskevat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia. Komissio seuraa tiiviisti, millaisia vaikutuksia julkisen tilinpidon sääntöjä koskevilla tulkinnoilla on julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien luomiseen eri aloilla, ja harkitsee tarvittaessa lisätoimia. Komissio on myös antanut käytännön ohjeistusta valtiontukisääntöjen soveltamisesta julkisten infrastruktuurien rahoituksessa. Viimeaikaisilla pilottihankkeilla on pyritty EU:n tasolla lähentämään sellaisten eri menettelyjen määräaikoja, jotka koskevat strategisiin infrastruktuuri-investointeihin liittyviä hankkeita. Pilottihanke kattaa ensimmäisessä vaiheessa Belgian ja Slovakian. Näitä hankkeita koskevien arviointien perusteella komissio laajentaa aloitteen muihin jäsenvaltioihin vuoden 2017 aikana. Päämääränä on luoda keskitetty asiointipiste, joka palvelee tehokkaasti kaikkia jäsenvaltioita ja jossa kaikki näistä asioista vastaavat komission yksiköt, mukaan lukien komission edustustot jäsenvaltioissa, toimivat yhdessä ja muodostavat yhden investointipolitiikkatiimin.

Euroopan investointihankeportaali on luotu sillaksi EU:n hankkeiden toteuttajien ja koko maailman sijoittajien välille. Portaalissa on nyt yli 130 hanketta: ec.europa.eu/eipp

Euroopan investointiohjelmalla on jo todellista merkitystä monilla eri aloilla, sillä se on tukenut innovatiivisia hankkeita, jotka edistävät työpaikkojen luomista ja kasvua paikallisyhteisöissä, sekä torjunut nuorisotyöttömyyttä edistämällä innovatiivisten, strategisten ja nuorten yritysten kehitystä. Nämä hankkeet ovat elintärkeitä EU:n talouden tulevan kilpailukyvyn kannalta, ja niiden kohteena ovat sellaiset keskeiset alat kuin pk-yritysten tukeminen, innovointi, tutkimus ja kehittäminen, uusiutuva energia, energiatehokkuus ja energian toimitusvarmuus, ympäristö sekä digitaalinen, sosiaalinen ja liikenteeseen liittyvä infrastruktuuri ja palvelutuotanto. Investointiohjelman kattavana strategiana on se, että pyritään kestävällä tavalla lisäämään investointien määrää, joka finanssikriisistä lähtien on Euroopassa ollut liian alhainen. Investointiohjelman ensimmäinen pilari, johon kuuluvat ESIR-rahasto sekä tavoite parantaa EU:n talousarviovarojen käyttöä yleisesti, mahdollistaa rajallisten julkisten varojen vivuttamisen houkuttelemalla yksityisiä sijoittajia ja tukemalla innovatiivisia ja strategisia eurooppalaisia hankkeita, jotka tuottavat konkreettisia tuloksia eli työpaikkoja ja kasvua.

Rydgier-sairaala (Puola) Torunin kaupungissa saa ESIR-rahaston puitteissa Euroopan investointipankilta (EIP) noin 57 miljoonan euron lainan, jolla rahoitetaan sairaalan kunnostus. Hanke on osa investointiohjelmaa, jonka avulla pyritään täyttämään Puolan ja EU:n lainsäädännön sairaaloilta edellyttämät tekniset ja ammatilliset standardit. Tämä on ensimmäinen puolalainen julkisen sektorin toimi, jolla on EU:n talousarviosta saatu takaus ESIR-rahaston puitteissa. Tämä toimi on myös malliesimerkki siitä, kuinka ESIR-rahoitus yhdistetään EU:n myöntämään avustukseen innovatiivisen rahoitusvälineen avulla, sillä ESIR-lainan lisäksi hankkeen rahoitukseen käytetään Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, jäljempänä ’ERI-rahastot’.

Satamien esteetöntä infrastruktuuria koskeva hanke (Espanja) koostuu puitelainasta, jolla rahoitetaan investointeja valtion omistamien satamien tie- ja rautatieyhteyksiin Espanjassa valtion PAF-rahaston (Port Acessibility Fund) kautta. Hankkeen avulla parannetaan maayhteyksiä keskeisiin satamiin, jotka kaikki kuuluvat Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon (TEN-T). Tämä toimi on jatkoa EIP:n laajamittaiselle tuelle, jolla tätä satamaverkostoa on kehitetty viime vuosina.

WOW Technology (Belgia) on erikoistunut valmistamaan räätälöityjä koneita ja automaattisia laitteita eri aloille (kuten ilmailu, autotekniikka, biotekniikka, lääkkeet, maatalouselintarvikkeet, ympäristö ja energia). Yrityksen tärkein laite on ”Shaker Robot”, jonka avulla voidaan automatisoida rokotteiden valmistuksessa käytettävien soluviljelmien laajamittainen tuotanto. Lainalla, jonka EIR takaa ESIR-rahaston puitteissa, yritys suunnittelee kaksinkertaistavansa kasvunsa seuraavien viiden vuoden aikana siten, että sen työntekijöiden määrä kaksinkertaistuu ja se laajentuu muille eurooppalaisille markkinoille, kuten Ranskaan, Saksaan ja Sveitsiin.

PEP-Therapy/Quadrivium (Ranska). PEP-Therapy on tutkimusyritys, jonka perustivat arvostetuissa ranskalaisissa tutkimuslaitoksissa työskentelevät tieteenharjoittajat vuonna 2014. Yrityksen taustatiimi on kehittänyt tekniikan, jolla estetään proteiinien tiettyjä erityistoimintoja muuttamasta terveitä soluja syöpäsoluiksi. Tavoitteena on kehittää hoito, jossa – toisin kuin kemoterapiassa – tuhotaan ainoastaan syöpäsoluja ja jätetään hyvät ja terveet solut eloon. Pep-Therapy sai hankkeensa rahoittamiseksi miljoona euroa tukea ranskalaiselta sijoitusrahastolta Quadrivium 1:ltä, jolle Euroopan investointirahasto (EIR) on myöntänyt 20 miljoonan euron rahoituksen.

Malin Corporation (Irlanti) on maailmanlaajuinen biotiedeyritys, joka sijoittaa innovatiivisiin, kehityksensä alussa oleviin tutkimus- ja kehittämisyrityksiin biotieteiden alalla. ESIR-rahaston äskettäin myöntämän 70 miljoonan euron rahoitusosuuden avulla yritys voi seuraavan seitsemän vuoden aikana tehdä lisäsijoituksia biotieteeseen koko Euroopassa. Lainasta on jo käytössä 40 miljoonaa euroa, jolla tuetaan Irlannin ja Yhdistyneen kuningaskunnan biotiedeyritysten huipputason innovointeja ja uusien tuotteiden kehittämistä. ESIR-tuen ansiosta Malin Corporation voi auttaa biotiedeyrityksiä maksimoimaan suorituskykynsä ja saavuttamaan kaupallista menestystä.

Creta Farms (Kreikka) pyrkii tekemään lihavalmisteista terveellisempiä ruiskuttamalla niihin ekstra-neitsytoliiviöljyä. Yrityksen teknologian avulla poistetaan ihmisen terveydelle haitallisia tyydyttyneitä eläinrasvoja ja korvataan ne tyydyttämättömillä rasvoilla, jotka auttavat vähentämään ”huonoa” kolesterolia. Creta Farms on tällä hetkellä suurin toimija Kreikan leikkelelihamarkkinoilla ja on jo laajentanut menestyksellisesti toimintaansa ulkomaille. ESIR-rahaston tuella yhtiö voi kehittää teknologiaansa edelleen ja laajentaa oliiviöljykäsittelyn pikaruokaan. Näin yhtiö voi palkata 100 uutta työntekijää ja jatkaa laajentumista ulkomaille.

Koska ESIR-rahasto on tuottanut konkreettisia tuloksia, komissio ehdotti syyskuussa 2016 (kuten puheenjohtaja Juncker oli ilmoittanut unionin tilaa koskevassa puheessaan), että rahastoa vahvistetaan ja laajennetaan ns. ESIR 2.0 -ehdotuksen avulla. Rahaston kesto ja rahoituskapasiteetti on tarkoitus kaksinkertaistaa. Ensivaiheessa rahaston kestoa jatkettaisiin vuoden 2020 loppuun asti, ja sen kokonaisinvestointitavoite nostettaisiin 315 miljardista eurosta ainakin 500 miljardiin euroon. Ehdotuksessa kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota myös yksityissektorin rahoitusosuuksiin ja tuen täydentävyyteen sekä avoimuuden lisäämiseen projektien valinnassa. Lisäksi ESIR 2.0:ssa painotetaan voimakkaasti sitä, että ESIR-rahaston tuen yhdistäminen muiden EU:n rahastojen tuen sekä kansallisten kehityspankkien rahoituksen kanssa on merkittävä väline rahaston maantieteellisen kattavuuden parantamiseksi. Lisäksi ehdotukseen sisältyy Euroopan investointineuvontakeskuksen toiminnan laajuutta koskevia parannuksia, sillä on tarpeellista tukea sellaisten hankkeiden ja erityisten investointijärjestelyjen tasaista tarjontaa, jotka voidaan rahoittaa kaikissa jäsenvaltioissa.

Euroopan investointiohjelma on osoittautunut hyödylliseksi, sillä se on edistänyt investointien kestävää kasvua jäsenvaltioissa. Euroopan strategisten investointien rahaston, jäljempänä ’ESIR-rahasto’, avulla on käynnistetty 154 miljardin euron investoinnit 27 jäsenvaltiossa vain runsaassa vuodessa. Tämän odotetaan hyödyttävän lähes 377 000:ta pk-yritystä. ESIR-rahastolla on todellista merkitystä, sillä se tukee innovatiivisia ja strategisia hankkeita, joissa syntyy työpaikkoja ja kasvua (laatikko 1).

Euroopassa on meneillään elpyminen, joka hauraudestaan huolimatta on suhteellisen sitkeää ja jossa työpaikkoja syntyy. Bruttokansantuote on nyt Euroopassa suurempi kuin ennen kriisiä. Työttömyys vähenee, ja investoinnit lisääntyvät jälleen. Itsetyytyväisyyteen ei kuitenkaan ole aihetta. Jotkin elpymistä tukeneet tekijät ovat heikkenemässä. Kriisin jälkivaikutukset, varsinkin sen sosiaaliset vaikutukset, julkisen ja yksityisen velan suuri määrä ja järjestämättömien luottojen määrä, ovat edelleen kauaskantoisia.

Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker korosti unionin tilaa koskevassa puheessaan 14. syyskuuta 2016, että Euroopassa on vahvistettava talouden elpymistä ja panostettava voimakkaasti nuoriin ja työnhakijoihin sekä startup- ja pk-yrityksiin. Tätä taustaa vasten vuoden 2017 vuotuisessa kasvuselvityksessä esitettiin tärkeimmät taloudelliset ja sosiaaliset tavoitteet, joihin Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on keskitettävä huomionsa tulevina kuukausina.

Tässä jaksossa esitetään tiivistelmä tärkeimmistä ongelmista, jotka kolmessa arvioinnissa on tuotu esiin, ja kuvaillaan, miten ESIR 2.0 -ehdotuksessa puututaan kyseisiin seikkoihin.

ESIR-tuen merkityksellisyys ja täydentävyys

Arviointien mukaan ESIR-rahastolla on ollut merkitystä Euroopan investointitarpeisiin vastaamisessa. Riippumattomassa arvioinnissa kiinnitetään huomiota jatkuvaan investointivajeeseen ja markkinoiden tarpeisiin ja todetaan, että ESIR-rahasto on vastannut suuririskisen rahoituksen tarpeeseen ja näin osaltaan edistänyt investointivajeen poistamista.

Tällaisessa suuririskisessä rahoituksessa, joka määritellään EIP:n erityistoimeksi eli korkeamman riskiprofiilin operaatioksi, on oltava täydentävyyttä, ja siihen on saatava mukaan mahdollisimman paljon yksityisen sektorin rahoitusta. EIP:n arvioinnissa korostetaan, että EU:n takauksen ansiosta se on voinut lisätä merkittävästi erityistoimiaan, noin 4 miljardista eurosta vuodessa arvioituun 20 miljardiin euroon vuodessa. Arvioinneissa korostetaan, että ESIR-rahaston avulla EIP on kyennyt laajentamaan asiakas- ja tuotepohjaansa ja erityisesti kehittämään uusia (etuoikeuasemaltaan) toissijaisia tuotteita, joiden avulla EIP on voinut mukautua ja vastata markkinoiden tarpeisiin.

Riippumattomassa arvioinnissa todetaan kuitenkin, että vaikka kaikki ESIR-rahaston operaatiot olivatkin EIP:n erityistoimia, joidenkin sidosryhmien mukaan kyseisissä erityistoimissa ei otettu suurempaa riskiä kuin kaupallisten markkinoiden tarjoamissa tuotteissa. Tältä osin EIP:n arvioinnissa huomautetaan, että erityistoimissa tarvitaan selvempää täydentävyyden määritelmää, sillä näin voitaisiin varmistaa suurempi yhdenmukaisuus hankkeiden valinnassa ja vähentää mahdollisia ESIR-rahastoon maineeseen liittyviä riskejä. Vastaavasti riippumattomassa arvioinnissa korostetaan, että täydentävyyskriteerin täyttämisen olisi oltava muutakin kuin toimenpide, jossa pannaan rasti EIP:n erityistointa tarkoittavaan ruutuun, ja että täydentävyyttä koskevasta arvioinnista on tehtävä avoimempaa.

Kerrannaisvaikutus ja yksityisten investointien liikkeelle saaminen

Riippumattoman arvioinnin päätelmänä on, että ESIR-rahasto on onnistunut parantamaan rahoitusmahdollisuuksia ja saamaan yksityistä pääomaa liikkeelle. Arvioinnissa todetaan, että odotettavissa oleva kerrannaisvaikutus, joka koskee sopimuksin vahvistettujen toimien salkkua, on 30. kesäkuuta 2016 ollut 14,1 (vastaa siis täysin koko ESIR-investointikauden tavoitetta, joka oli 15) ja että liikkeelle saadun yksityisen rahoituksen osuus on tuolloin ollut 63 prosenttia (täsmällistä tavoitetta ei ole asetettu). Sekä EIP:n arvioinnissa että riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että ESIR-rahaston kaksi osiota (infrastruktuuri- ja innovointiosio ja pk-yritysosio) ovat edenneet eri tahtia. Esimerkiksi pk-yritysosion täytäntöönpanossa EIR on nopeuttanut nykyisten valtuuksiensa käyttämistä loppuun ja ottanut vasta myöhemmin käyttöön uusia tuotteita. Infrastruktuuri- ja innovointiosion täytäntöönpanossa EIP on sitä vastoin pystynyt hyödyntämään joitakin olemassa olevia tuotteitaan, mutta se on tarvinnut aikaa kehittääkseen uusia tuotteita, joille on tyypillistä sekä korkeampi riskiprofiili että toisinaan suuremmat (ulkoiset) kerrannaisvaikutukset. Näillä uusilla tuotteilla on tarkoitus täydentää olemassa olevia tuotteita, ja ne otetaan käyttöön ESIR-rahaston ensimmäisen täytäntöönpanovuoden jälkeen.

► ESIR 2.0 -ehdotuksessa esitetyt muutokset, jotka koskevat ESIR-tuen täydentävyyttä ja yksityisten investointien houkuttelemista ESIR-rahasto, jota komission strateginen investointiyhteistyökumppani, EIP-ryhmä, panee täytäntöön ja osarahoittaa, etenee yli vuosi perustamisensa jälkeen vakaasti kohti tavoitettaan eli sitä, että reaalitalouteen syntyy vuoden 2018 puoliväliin mennessä vähintään 315 miljardin euron lisäinvestoinnit. Samalla rahaston avulla pyritään maksimoimaan yksityisen sektorin osallistuminen investointeihin. Markkinat ovat absorboineet rahoitusta erityisen nopeasti pk-yritysosiossa, jossa ESIR-rahaston menestys on ylittänyt selvästi kaikki odotukset. Tämä vastaa sitä erittäin myönteistä vastaanottoa, jonka ESIR-rahasto on saanut pk-sidosryhmiltä. Sen varmistamiseksi, että pk-yritysten rahoittamiseen on edelleen käytettävissä riittävästi ESIR-rahaston tukea, heinäkuussa 2016 pk-yritysosiota suurennettiin 500 miljoonalla eurolla asetuksen (EU) 2015/1017 nykyisten parametrien puitteissa. Hankkeissa, jotka EIP-ryhmä on marraskuun 2016 puoliväliin mennessä hyväksynyt ESIR-rahaston kahteen osioon, on saatu liikkeelle 154 miljardin euron kokonaisinvestoinnit 27 jäsenvaltiossa ja tuettu noin 377 000:ta pk-yritystä. ESIR 2.0:ssa on keskeistä, että tukea saavien hankkeiden täydentävyyttä vahvistetaan. Komission ESIR 2.0 -ehdotuksesta käy entistäkin selvemmäksi, että ESIR-rahaston hankkeiden avulla on puututtava epätyydyttäviin investointioloihin ja markkinoiden vajavaisuuksiin. Tämä vaatimus sisältyy tukikelpoisuusehtoihin. Nykyisissä oloissa, joissa korkotaso on alhainen ja likviditeettiä on runsaasti, seuraavat tekijät ovat keskeisiä ESIR-rahaston täydentävyyden arvioinnissa: suurempi riskinotto esimerkiksi myöntämällä toissijaisia luottoja; erityiset riskit, jotka johtuvat esimerkiksi testaamattomasta teknologiasta tai suuririskisemmistä sopimusosapuolista; sekä investoinnit uuteen (valtioiden) rajat ylittävään infrastruktuuriin. Nämä tekijät voivat vastaavasti lisätä luottamusta ja rahoituksen yleistä saatavuutta, varsinkin suuririskisiin toimiin. Koska rajat ylittävät infrastruktuurihankkeet ja niihin liittyvät palvelut ovat tärkeitä Euroopalle, niissä on uuden ehdotuksen mukaan täydentävyyttä. Tämä osa-alue on tällä hetkellä alikehittynyt, ja sitä on aktivoitava, jotta investoinnit helpottuisivat. Euroopan investointiohjelman mekanismit toimivat, ja ESIR 2.0 -ehdotuksessa niitä vahvistetaan, jotta yksityisiä investointeja saataisiin jatkossakin liikkeelle Euroopan tulevaisuuden kannalta tärkeillä aloilla sekä siellä, missä markkinat eivät vieläkään toimi tai investointiolot ovat edelleen epätyydyttäviä. ESIR-rahaston tavoitteena on edelleen tukea investointeja, joita ei olisi – ilman ESIR-rahaston tukea – voitu toteuttaa samassa aikataulussa tai samassa laajuudessa EIP:n, EIR:n tai unionin nykyisillä rahoitusvälineillä. Kuten ensimmäisellä investointikaudella, yksityisiä investointeja olisi houkuteltava mahdollisimman paljon ja pk-yritykset ovat tuen keskeisiä edunsaajia.

ESIR-tuen jakautuminen maantieteellisesti ja aloittain

Kolmessa arvioinnissa todetaan, että ESIR-rahaston kattavuus on aloittain ja jäsenvaltioittain yleisesti ottaen hyvä, sillä arviointien laatimisen aikaan 26 jäsenvaltiota ja kaikki tukikelpoiset alat olivat jo rahaston piirissä. Kuitenkin sekä EIP:n arvioinnissa että riippumattomassa arvioinnissa huomautetaan, että ESIR-salkku on keskittynyt voimakkaasti tiettyihin jäsenvaltioihin. Riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että syyt, joiden vuoksi ESIR-tuki on vähäisempää Keski- ja Itä-Euroopassa, voivat olla seuraavia: teknistä asiantuntemusta, jota tarvitaan suurten hankkeiden ja julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien kehittämisessä, on vähemmän tarjolla; keskitettyjä suunnittelu- ja koordinointirakenteita ei ole; hankkeet ovat suhteellisesti pienempiä; riskipääomamarkkinat ovat vähemmän kehittyneitä; lisäksi täydentävyyttä olisi oltava enemmän varsinkin suhteessa ERI-rahastoihin. Arvioinnissa korostetaan, että ESIR-rahaston maantieteellisen kattavuuden lisäämiseksi on tärkeää kehittää hankkeiden valmisteluun liittyviä valmiuksia. Vaikka sekä EIP:n arvioinnissa että riippumattomassa arvioinnissa lisäksi todettiin, että ESIR-tuki on jossain määrin keskittynyt tietyille aloille, sidosryhmät eivät pitäneet tätä merkittävänä ongelmana.

Johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa muihin unionin rahoituslähteisiin

Kaikissa kolmessa arvioinnissa huomautetaan, että mahdollisuudet kehittää ESIR-rahaston ja muiden EU:n rahoituslähteiden välisiä uusia yhteistyömuotoja ovat merkittävät, mutta niissä korostetaan myös, että joidenkin näiden rahastojen ja ESIR-rahaston välistä vuorovaikutusta on seurattava tarkasti. Riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että ESIR-rahasto, COSME-ohjelma ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaan kuuluva InnovFin-ohjelma täydentävät hyvin toisiaan, sillä ESIR-rahaston ansiosta näitä kahta muuta on voitu käyttää etupainotteisesti ja näin vastata markkinoiden suuriin tarpeisiin ESIR-rahaston pk-yritysosiossa. Toinen konkreettinen esimerkki mahdollisuuksista yhdistää nämä rahastot tuloksellisesti on yleiseurooppalainen riskipääomarahasto-osuusrahasto, joka käynnistettiin 8. marraskuuta 2016. Tässä ohjelmassa pyritään eri resursseja yhdistämällä vähentämään Euroopassa vallitsevaa pääomavajetta ja riskipääomamarkkinoiden hajanaisuutta sekä houkuttelemaan yhteisösijoittajilta lisää yksityistä pääomaa eurooppalaisen riskipääoman muodostamaan omaisuuseräluokkaan. Näin pyritään tukemaan innovatiivisten yritysten kasvua.

EIP:n arvioinnissa todetaan, että Verkkojen Eurooppa- ja Horisontti 2020 -ohjelmien rahoitusvälineet voivat olla ESIR-rahaston potentiaalisia kilpailijoita ja että toisinaan EIP asettaa ESIR-rahastoon liittyvien tulospaineiden vuoksi ESIR-toimet kahden muun ohjelman toimien edelle. Riippumattomassa arvioinnissa todetaan, että joidenkin sidosryhmien mukaan ERI-rahastot kilpailevat ESIR-rahaston kanssa erityisesti koheesiomaissa.

Kuitenkin sekä EIP:n että komission arvioinnissa nähdään runsaasti mahdollisuuksia sille, että kaikkien näiden rahastojen ja ESIR-rahaston välille muodostuu täydentävyyttä ja synergioita. Horisontti 2020 -ohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen samoin kuin ERI-rahastojen varoilla voitaisiin rahoittaa erityisesti ESIR-toimien suuririskisintä osaa silloin, kun se on tarpeen hankkeen saamiseksi vauhtiin ja yksityisen sektorin rahoitusosuuksien maksimoimiseksi. EIP taas voisi ESIR-rahaston tuella huolehtia välipääomarahoituksesta. Tähän liittyen ESIR 1.0 -rahaston rahoitusrakenteessa tehtiin 500 miljoonan euron siirto Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitusinstrumenteista saman välineen avustusosaan. EIP:n arvioinnissa ja riippumattomassa arvioinnissa katsottiin, että olisi tutkittava rajoituksia, jotka koskevat ERI-rahastojen ja ESIR-rahaston tukien yhdistämistä, mukaan lukien neuvontapalvelujen mahdollinen asema. Sen lisäksi että komissio on antanut ohjeistusta siitä, miten ESIR-rahaston ja ERI-rahastojen tukea voidaan yhdistää, komissio on laatinut ehdotuksen, jolla helpotetaan tällaista yhdistämistä. Komissio on sitoutunut lähentämään toisiinsa eri EU:n instrumenttien toimintaedellytyksiä.