Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Slovenian liittymisvalmistelut"

(2002/C 241/33)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 30.-31. toukokuuta 2002 pitämässään täysistunnossa työjärjestyksensä 23 artiklan 3 kohdan nojalla antaa lausunnon aiheesta "Slovenian liittymisvalmistelut".

Asian valmistelusta vastannut "ulkosuhteet"-jaosto antoi lausuntonsa 27. kesäkuuta 2002. Esittelijä oli Roberto Confalonieri.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. heinäkuuta 2002 pitämässään 392. täysistunnossa (heinäkuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 100 ääntä puolesta ja 0 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

Johdanto

Käsillä oleva asiakirja perustuu

- Brysselissä 30. tammikuuta 2002 pidetyssä valmisteluryhmän ensimmäisessä kokouksessa työasiakirjasta käytyihin keskusteluihin

- Brysselissä 27. helmikuuta 2002 pidetyssä valmisteluryhmän toisessa kokouksessa alustavasta lausuntoluonnoksesta käytyihin keskusteluihin

- valmisteluryhmän Ljubljanassa Sloveniassa 13. ja 14. maaliskuuta 2002 järjestämään Slovenian institutionaalisten elinten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden edustajien kuulemiseen

- "ulkosuhteet"-jaoston Brysselissä 27. kesäkuuta 2002 pitämän kokouksen tuloksiin.

Liiteosassa esitetyt tiedot ja huomiot täydentävät olennaisesti lausuntoa.

1. Liittymisvalmistelujen edistyminen

1.1. Slovenialla on suuret valmiudet ja kyvyt liittyä EU:hun kaikilla aloilla poliittis-institutionaalisesta alasta taloudelliseen ja sosiaaliseen sekä kulttuuri- ja viestintäalaan. Tästä on muun muassa osoituksena se, että 90 prosenttia yhteisön säännöstöstä on saatettu voimaan ja pantu täytäntöön. Myös kauppa ja yhteistyö ovat kehittyneet, ja Slovenian merkittävämmät kumppanit ovat tärkeysjärjestyksessä Saksa, Italia, Ranska ja Itävalta.

2. Strateginen merkitys Balkanin alueelle

2.1. Slovenia on ainoa entisen Jugoslavian maista, joka on liittymässä Euroopan unioniin. Se on osoittanut tarttuvansa tehokkaasti tilaisuuksiin ja mahdollisuuksiin, joita yhteisön politiikat tarjoavat Keski- ja Itä-Euroopan maille riippumatta siitä, ovatko ne ehdokasvaltioita. Tämä koskee erityisesti Balkanin alueen vakautta ja yhteenkuuluvuutta, sillä Slovenia, joka kuuluu Kaakkois-Euroopan vakaussopimuksen piiriin, on vakiinnuttanut sijansa etelässä Kreikkaan ulottuvan sillan toisena pääteasemana.

3. Kauppasuhteet EU:hun

3.1. Edellä mainitut huomiot koskevat myös kaupallisia tietoja. Slovenian viennin arvo on noussut asteittain ja oli vuonna 2000 lähes 60 prosenttia bruttokansantuotteesta. Tuonti on kuitenkin vielä 16 prosenttia vientiä suurempaa. Merkittävää on, että kauppataseen paraneminen johtuu unionin ulkopuolisten maiden, ennen kaikkea Balkanin alueen maiden ja etenkin Kroatian kanssa käytävän kaupan ylijäämästä. Unioni on joka tapauksessa ollut ja on tulevaisuudessakin Slovenian tärkein kauppakumppani. Vuonna 2000 unionin osuus tuonnista oli 68 prosenttia ja viennistä 64 prosenttia. Slovenian kauppataseen vaje unioniin nähden oli 29 prosenttia.

3.2. Slovenia on näin ollen saavuttanut unionin kannalta erittäin merkittävän markkina-aseman, joka vahvistuu edelleen. Tämä on otettava huomioon liittymissopimuksessa ja etenkin määriteltäessä Slovenian maksuja unionille suhteutettuna Sloveniaa koskeviin EU:n rahoitusapuohjelmiin. Kysymys on yksi tärkeimpiä vielä neuvoteltavia aiheita, vaikka unioni Euroopan komission virallisten ilmoitusten mukaan myöntää Slovenialle unioniin liittymisen jälkeen tukivaroja (erityisesti rakennerahastoista) siinä määrin, että ne muiden rahoitusapuohjelmien kanssa vastaavat täysin Slovenian unionille maksamia maksuja. Tämä vastaa komission tekemää ehdotusta, jonka mukaan yhdestäkään uudesta jäsenvaltiosta ei liittymisen yhteydessä tule EU:n nettomaksajaa.

4. Väestöryhmien suhteet EU:n jäsenyyttä edeltävässä vaiheessa

4.1. Slovenia kuuluu niin pinta-alaltaan ja asukasluvultaan (vain Luxemburg, Malta ja Viro ovat asukasluvultaan Sloveniaa pienempiä) kuin suhteelliselta taloudelliselta voimaltaan "pieniin" maihin, joita on jo lukumääräisesti enemmän kuin suuria ja maailmanlaajuisesti johtavassa taloudellisessa asemassa olevia unionin perustajavaltioita. Pienten jäsenvaltioiden määrä myös lisääntyy uusien maiden liityttyä unioniin. Unionin rakenneuudistusta käsittelevän valmistelukunnan on kiinnitettävä tähän seikkaan erityistä huomiota, ja eri maiden väestö on jo nyt otettava huomioon uudistuksen suunnittelussa. Varoittavia merkkejä ovat olleet kansalaisten reaktiot eri jäsenmaissa, joista muutamat eivät ole vielä ottaneet käyttöön euroa.

4.2. Näin ollen on otettava käyttöön soveltuvimmat välineet ja viestintämuodot etenkin joukkoviestimien, television ja lehdistön aloilla, joilla Slovenia on äskettäin toteuttanut syvällisen institutionaalisen uudistuksen. Samalla on kansainvälisten kumppanuuksien avulla vahvistettava sellaisten taloudellisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden välistä suoraa ja kohdennettua vaihtoa, jotka kykenevät kiinnittämään asianmukaista huomiota Slovenian väestön vaikuttimiin, sillä liittymissopimus on hyväksyttävä myös kansanäänestyksessä. On erityisesti otettava huomioon sekä jäsenyyttä tällä hetkellä kannattavan 60 prosentin enemmistön (virallisten lähteiden mukaan) että ennen kaikkea jäljelle jäävän melko suuren väestöosan taloudellinen ja sosiaalinen rakenne. On tuettava taloudellisten ja yhteiskunnallisten organisaatioiden sekä kansalais- ja uskonnollisten järjestöjen strategista panosta väestöryhmien väliseen suoraan viestintään ja näin ollen unionin entistä lujempaan ylikansalliseen koheesioon. Slovenia on otettava vastaan EU:n kehityksen uutena voimavarana.

5. Historiallis-kulttuurinen identiteetti ja vähemmistöt EU:n jäsenyyttä edeltävässä vaiheessa

5.1. Slovenia eroaa muista entisen Jugoslavian alueista siinä, että se on kuulunut varhaiskeskiajalta lähtien keskeytyksettä katolisten keisarien johtamaan saksankieliseen alueeseen eli Itävalta-Unkarin keisarikuntaan. Itävalta-Unkariin kuuluessaan Slovenian väestö vaati autonomiansa tunnustamista kielellisen identiteetin perusteella. Balkanin alueen tuoreimmat konfliktit ovat kuitenkin osoittaneet, että uskontoon nivoutuvien historiallis-kulttuuristen yhteyksien merkitys on moniarvoiseen demokratiaan ja länsimaistyyppiseen markkinatalouteen siirryttäessä kielellistä identiteettiä vahvempi. On kuitenkin päästävä eroon kaavamaisista, muuttumattomista ja kehittymättömistä ajatustavoista, jotka liittyvät käsitteeseen "kansanryhmät". Todellisuudessa ne vaikuttavat erilaisilta tai jopa yhteensopimattomilta vain silloin kun yhteisten ja kaikkien osapuolten tunnustamien arvojen oikeuttama auktoriteetti puuttuu ja kun markkinoiden sanelema kilpailukyky on tärkeämpi kuin niukat varat huomioon ottava solidaarisuus.

5.2. EU:n rakenneuudistuksesta vastaavan valmistelukunnan on pidettävä kielellisen monimuotoisuuden suojelua ylikansallisessa rakennelmassa perusluonteisena seikkana ja taattava kielten todellinen tasa-arvoisuus etenkin niiden kielten osalta, joista tulee yhteisössä vähemmistökieliä, kuten slovenia (eteläslaavilainen kieli, jota kirjoitetaan latinalaisin aakkosin). Tässä yhteydessä voidaan nykyistä useammin tunnustaa kielelliset vähemmistöt kansallisten rajojen molemmin puolin eli italialais- ja unkarilaissyntyiset Sloveniassa ja slovenialaissyntyiset Itävallassa ja Italiassa. Näille vähemmistöille on annettava merkittävä rooli kehitettäessä rajanylittävää yhteistyötä.

5.3. Nimenomaan valtiolliset rajat ylittävä kulttuurinen monimuotoisuus on Euroopan ylikansallisen yhtenäisyyden keskeinen perusta.

6. Siirtymäprosessi: vakaus ja koheesio, kriittiset seikat ja mahdollisuudet

6.1. Slovenian väestön suhteellinen homogeenisuus sekä Slovenian asema ja tehtävä Euroopan yhteisön ja entisen Jugoslavian välisenä liitoskohtana (ks. vuonna 1980 tehty kauppa- ja yhteistyösopimus ja vuonna 1978 perustettu Alppien ja Adrianmeren alueen rajanylittävä yhteistyöryhmä) ovat mahdollistaneet sen, että Slovenia on - toisin kuin mikään muu KIE-maa - ongelmitta siirtynyt asteittain moniarvoiseen demokratiaan ja markkinatalouteen. Slovenian tasavallan perustamisesta lähtien vuonna 1991 EU:n tukema lähentymispolitiikka on suunnattu jäsenyyteen, vaikka assosiaatiosopimus (Eurooppa-sopimus) allekirjoitettiin vasta vuonna 1996. Eurooppa-sopimuksen allekirjoittamista hidasti kysymys sotaa edeltävän ajan omaisuuden palauttamisesta, mitä ei oltu vielä kokonaan ratkaistu. EU:n kasvu- ja vakaussopimusta ajatellen on merkittävää, että Slovenia kuuluu maihin, joiden valtionvelka on alhainen. Vaikka valtionvelka nousi vuonna 2000 (ensimmäisen kerran ja pikemminkin ulkomaisen kuin kotimaisen velan vuoksi), se on vain 25,8 prosenttia bruttokansantuotteesta.

6.2. Sisäinen vakaus ja koheesio ovat olleet ja ovat edelleen hallituksen perusluonteisia kriteereitä, jotka vastaavat Kööpenhaminassa vuonna 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston määrittämiä liittymiskriteereitä. Kyseisiä kriteereitä on suurelta osin noudatettu uudistuksia asteittain toteutettaessa, mutta asteittaisuutta on pidetty myös siirtymäprosessin kriittisenä seikkana. Tämä koskee etenkin yksityistämisen etenemistä, avautumista ulkomaisille sijoituksille ja ulkomaiselle rahoitukselle, ulkomaalaisten omistusoikeutta ja sodan jälkeen haltuun otetun omaisuuden palauttamista. Näin saavutettuja tuloksia ei voi kieltää: inflaation ja työttömyyden kasvun estäminen (inflaatio on nykyään vielä korkeampi, mutta työttömyys selkeästi alhaisempi kuin yhteisön keskiarvo), sosiaaliturvan varmistaminen, Slovenian kansalaisten oikeuksien turvaaminen yksityistämisprosessissa sekä suojelu kapitalismin kontrolloimattomilta muodoilta ja taloudelliselta keinottelulta. Ei kuitenkaan tule unohtaa esteitä, jotka ovat kauan vaikeuttaneet ja vaikeuttavat osittain edelleen ulkomaisten investointien ja ulkomaisen rahoituksen tuloa maahan. Tämä hidastaa rakennemuutosta, innovaatiota ja yritysten kilpailukykyä ja vaikuttaa siten koko talousjärjestelmään.

6.3. Suuri osa keskikokoisista teollisuus- ja maatalousyrityksistä oli aiemmin valtion omistuksessa, mutta niihin sovellettiin osuuskuntajärjestelmän mukaista "itsehallintoa", jota pidettiin vaihtoehtona Neuvostoliitossa sovelletulle valtiojohtoisuudelle. Yksityistäminen merkitsi sitä, että useimmat yritykset siirtyivät osuuskunnan aiempien jäsenten omistukseen ja hajosivat siten pienyrityksiksi, jotka puolestaan pyrkivät nyt järjestäytymään jälleen osuuskunniksi tai ajanmukaisimmiksi yritysmuodoiksi asianmukaisen pääoman muodostamiseksi ja markkina-aseman varmistamiseksi.

6.4. Siirtymäkauden ensimmäisellä jaksolla noudatettu työllisyyttä turvaava politiikka on jossain määrin jäykistänyt työmarkkinoita, mikä on puolestaan jarruttanut teollisuuden rakenneuudistusta. Slovenian väestöllä on perinteisesti ollut suhteellisen korkeatasoinen yleissivistävä ja ammattikoulutus sekä korkeakoulutus. Tämä johtuu jo olemassa olleesta yleissivistävän ja ammattikoulutuksen kattavasta järjestelmästä, jonka ansiosta on ollut mahdollista sopeutua vaikeuksitta uusiin haasteisiin, kuten äskettäin toteutettuun laajaan uudistukseen.

6.5. Vasta viime aikoina on luotu edellytykset työmarkkinoiden avaamiseksi EU:n kansalaisille. Äskettäin säädetty työsuhdelaki tarjoaa tarvittavat puitteet tätä varten. Ammattikoulutustodistusten vastavuoroista tunnustamista ei ole vielä saatettu loppuun. Tämä koskee myös itsenäisten ammatinharjoittajien sijoittautumis- ja toimintavapautta.

6.6. Nyt on keskityttävä uusiin tarjolla oleviin mahdollisuuksiin, jotta EU:n luottolaitoksia, yrityksiä ja ammattialajärjestöjä ohjattaisiin luotettavasti ja tehokkaasti. Yhtä tarpeellista on kuitenkin ennakoida ja ehkäistä mahdollisia vaaroja, jotka uhkaavat työllisyyttä, työoloja ja sosiaaliturvaa ja jotka ovat sidoksissa täydelliseen markkinatalouteen siirtymiseen ja unionin valuuttajärjestelmään. Kansallisen elimen (Institute of Macroeconomic Analysis and Development, UMAR/IMAD) laatimissa, Slovenian yleistä kehitystä koskevissa vuosiraporteissa kiinnitetään suurta huomiota taloudellisen ja yhteiskunnallisen muutoksen aiheuttamiin vaikutuksiin työelämän suhteissa ja elinoloissa.

6.7. Siirtymäprosessin sekä talous-, yritys-, infrastruktuuri-, alue-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan puitteita tarkastellaan yksityiskohtaisesti tämän lausunnon liitteessä. Huomiota kiinnitetään erityisesti yksityistämistoimiin ja vapaan liikkuvuuden täytäntöönpanoon sekä julkishallinnon, talouskamareiden, työmarkkinaosapuolten ja järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan rooliin.

7. Työmarkkinaosapuolten rooli ja kehittämisstrategiat tulevaisuutta ajatellen

7.1. Slovenia on ratifioinut tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan kesäkuussa 2001. Työmarkkinaosapuolet ovat jatkuvasti osallistuneet lainsäädäntäprosessiin siten, että niillä on kansallisneuvostossa edustus, joka on mainittu perustuslaissa parlamentin neuvoa-antavana elimenä. Yrityksiä on tähän asti edustanut kauppakamari sekä kansallisneuvostossa että ammattijärjestöjen kanssa käydyissä työehtosopimusneuvotteluissa. Tämä on estänyt itsenäisten ammattijärjestöjen ja sopimuskäytäntöjen kehittymisen. Hallitustasolla käytävät kolmikantaneuvottelut ovat edelleen yleisempiä kuin ala- ja yrityskohtaiset kahdenkeskiset neuvottelut. Tässä yhteydessä on laadittu ajanjakson 2001-2004 kattava yhteiskuntasopimus, joka sisältää normit palkkapolitiikkaa, työntekijöiden oikeuksia, työterveyttä ja -turvallisuutta, sosiaaliturvaa ja työllisyyspolitiikkaa varten.

7.2. Kyseinen sopimus nivoutuu parlamentin ja hallituksen hyväksymiin strategisiin ohjelmiin ja suunnitelmiin, joissa esitetään laaja-alaiset suuntaviivat tulevaisuutta varten.

- Parlamentin hyväksymillä työmarkkinoiden strategisilla kehitystavoitteilla vuoteen 2006 asti tähdätään etenkin koulutustason nostamiseen, työttömille suunnattujen työllisyysohjelmien toteuttamiseen, alueellisten erojen kaventamiseen ja työttömyysasteen alentamiseen alle 6 prosenttiin. Kyseinen toimintasuunnitelma perustuu Euroopan komission ja Slovenian hallituksen vuonna 2000 yhteisesti hyväksymään arvioon ensisijaisista työllisyyspolitiikoista.

- Vuoteen 2006 asti ulottuvilla strategisella ohjelmalla ja poliittisilla kehityksen suuntaviivoilla, joiden toteuttamisesta vastaa kansallinen elin UMAR/IMAD ja joiden mukainen on myös komissiolle esitetty taloudellisen lähentymisen ohjelma, pyritään kehittämään kilpailukykyä henkilöresursseja edistämällä. Hallitus on työmarkkina- ja talouskehitysstrategioiden mukaisesti luonut äskettäin toimintaohjelman tietoyhteiskuntaan siirtymiseksi, tehokkaan rahoitusjärjestelmän luomiseksi, talousrakenteen uudistamiseksi ja talouden perusrakenteiden luomiseksi. Hallitus on hyväksynyt pk-yritysten ja yrittäjyyden kehittämiseen tähtäävän erityissuunnitelman, joka nivoutuu EU:n yrityspolitiikkaan.

- Ajanjaksona 2000-2003 toteutettavasta, yrityksiin sovellettavasta tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen kansallisesta suunnitelmasta vastaavat tiedeakatemia sekä tutkimuksen ja kehityksen kansallinen neuvosto. Sen piiriin kuuluu Slovenian kaksi yliopistoa ja useita soveltavaa tutkimusta harjoittavia, myös yksityisiä, laitoksia. Suunnitelmassa pyritään julkisrahoituksen (unionin keskiarvo jo saavutettu) ja yksityisen pääoman integroituihin muotoihin. Tutkimusrakenteet ovat osoittautuneet tehokkaiksi unionin tutkimuksen viidennen puiteohjelman yhteydessä ja ne ovat edustettuina yhteisön tieteellis-teknisen tutkimuksen neuvoa-antavassa komiteassa (CREST). Komissio ja Eurooppa-neuvosto toivovat, että Slovenian tutkimuslaitosten ja yhteisön kumppanuuslaitosten yhteistyötä lisätään myös kuudetta puiteohjelmaa ajatellen.

7.3. Aluetason institutionaalisia rakenteita on kuitenkin vielä kiireesti vahvistettava ja hallinnon valmiuksia parannettava, jotta sosiaalirahaston, rakennerahastojen ja koheesiorahaston varoja käytetään oikein. Tältä osin aluepolitiikkaa ja maatalouden suoria tukia koskevia yhteisön säännöstön lukuja ei ole vielä saatu päätökseen.

8. Ympäristö, liikenne, matkailu, sosiaalipalvelut, kuluttajansuoja

8.1. Slovenian taloudelta vaadittu tuottavuus unioniin liittymisen edellytyksenä on alkuvaiheessa ehkä työntänyt integroidun ympäristönsuojelun taka-alalle. Liittymisedellytyksiin sisältyvät kuitenkin myös EU:n ympäristönsuojelunormit, joiden soveltaminen etenee nykyään Sloveniassa erittäin hyvin unionimaihinkin verrattuna. Entisen Jugoslavian ja Ranskan välisistä taloussuhteista on peräisin Krskon ydinvoimalaitos, joka tuottaa 20 prosenttia Slovenian ja Kroatian sähköstä. Laitoksessa on sovellettu ja sovelletaan kehittynyttä ja hyväksi osoittautunutta, Euratomin puiteohjelmassa kehitettyä turvallisuustekniikkaa, jota pidetään yleisesti asianmukaisena niin Sloveniassa kuin muissakin maissa. Saksan tavoin myöskään Slovenia ei aio lisätä ydinvoiman käyttöä vaan on varautunut korvaamaan asteittain ydinvoiman uusiutuvalla energialla. Ympäristöä koskevassa kansallisessa toimintaohjelmassa edellytetään, että ympäristönsuojelu sisällytetään politiikan eri aloihin, kuten teollisuus-, liikenne-, energia-, maatalous- ja matkailupolitiikkaan. Tästä on osoituksena kansallinen liikennesuunnitelma, jonka painopisteenä on rautatieverkon vahvistaminen Slovenian alueella sijaitsevilla itä-länsi- ja pohjoinen-etelä-suuntaisilla Euroopan laajuisilla liikennekäytävillä. Kyseiset liikennekäytävät ovat EU:lle strategisesti merkittäviä.

8.2. Tässä yhteydessä on mainittava myös Alppien suojelusopimus, johon Slovenia kuuluu yhdessä Itävallan, Ranskan, Saksan, Italian, Sveitsin sekä Liechtensteinin ja Monacon ruhtinaskuntien kanssa ja jonka puheenjohtajana se toimi pitkään. Kyseistä sopimusta ei kuitenkaan ole mainittu komission kertomuksissa, vaikka Euroopan yhteisö liittyi sopimuksen allekirjoittajiin vuonna 1991 ja vaikka se koskee runsasta kolmannesta Slovenian pinta-alasta Triglavin kansallispuisto mukaan luettuna (kansallispuistossa sijaitsee Slovenian vertauskuva Triglav-vuori, jonka korkeus on 2864 m). Alppien suojelusopimukseen sisältyy myös erityinen matkailua koskeva toimenpidepaketti. Komissio tarkastelee matkailua kuitenkin vain sen tuottavuuden osalta, vaikka se ansaitsisi laajempaa huomiota sekä ympäristö- ja työllisyysvaikutustensa että mahdollisten markkinoita vääristävien näkökohtiensa vuoksi unionin raja-alueella.

8.3. Erityisen kiireellisinä on pidettävä tiedotusta ja toimenpiteitä, jotka koskevat sosiaalipalveluja ja etenkin terveydenhuoltoa. Terveydenhuollossa oli aiemmin erikoistuttu tiettyihin kirurgian osa-aloihin, mikä houkutteli lääkäreitä ja potilaita Italiasta ja Itävallasta. Tilanne on nykyään päinvastainen, mikä johtuu terveydenhuoltoon suunnattujen julkisten varojen niukkuudesta. Ongelmallista on myös, että komissio rajoittuu toteamaan, että "Slovenian on käynnistettävä terveydenhuoltojärjestelmän suunniteltu uudistus valtion talouden keventämiseksi ja pitkän aikavälin kestävyyden varmistamiseksi". Samassa hengessä komissio suhtautuu myönteisesti iäkkäitä ja työkyvyttömiä koskevaan uuteen eläkelakiin vain siksi, että sen myötä kyseiset menot laskivat 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 2000 (mikä johtuu todellisuudessa siitä, että varhaiseläkettä tarjottiin erottamisen vaihtoehdoksi rakenneuudistuksen päävaiheessa).

8.4. Kuluttajansuojaa koskeva kansallinen toimintaohjelma ajanjaksoksi 2001-2005 sisältää erityistoimia ja suoria toimenpiteitä, jotka erikoistuneet hallinnon elimet toteuttavat. Hallituksen tunnustamat ja rahallisesti tukemat kansalais- ja kuluttajajärjestöt voivat antaa toimiin jatkuvan ja laadukkaan panoksensa.

9. Julkis- ja yksityissektorin hallinnon strateginen rooli

9.1. Kansallinen ohjelma yhteisön säännöstön voimaan saattamiseksi perustuu vuonna 1999 tehtyyn kumppanuussopimukseen. Ohjelmaa ajanmukaistettiin 31. toukokuuta 2001, ja siinä mainitaan ensisijaiset tavoitteet, jotka on vielä saavutettava porrastettua aikataulua noudattaen. Komission marraskuussa 2001 antamassa kertomuksessa ja sitä seuranneessa, Laekenissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätöksessä korostetaan, että tärkeintä on Sloveniassa lähes kokonaan voimaan saatetun yhteisön säännöstön tehokas täytäntöönpano. Tätä varten komissio ja neuvosto kehottavat ennen kaikkea uudistamaan julkista hallintoa ja julkisia palveluja sekä hyväksymään julkisista laitoksista esitetyn lain.

9.2. Erityisen tärkeää on julkisen hallinnon vahvistaminen ja sen pätevyyden parantaminen. Tästä ovat vastuussa Slovenian hallituksen yhteydessä toimiva valtiosihteeri ja hallintoakatemia. Ne ovat hyväksyneet järjestelmällisen koulutussuunnitelman. Komissio on puolestaan tukenut kumppanuushankkeita, joista monet on jo saatettu menestyksekkäästi päätökseen ja monet ovat vielä suunnitteilla. Kumppanuushankkeiden tavoitteena on panna täytäntöön ne yhteisön säännöstön luvut, joiden on todettu edellyttävän eniten ja kiireellisimmin toimenpiteitä. Hankkeet suunnitellaan ja toteutetaan niiden slovenialaisten sekä eurooppalaisten kumppanuusmaiden asiantuntijoiden yhteistyönä, joilla on esimerkillistä taitotietoa kulloisellakin alalla. Tässä yhteydessä suuri merkitys on julkisia palveluja edustavilla organisaatioilla sekä niiden valmiudella ja kyvyllä tehdä yhteistyötä kansainvälisellä ja unionin tasolla, myös kun ajatellaan laajasta näkökulmasta EU:n julkishallintojen toivottua harmonisointia.

9.3. Myös yksityissektorin hallintoa on vahvistettava ja sen pätevyyttä parannettava olemassa olevien yritysten kehittämiseksi ja sellaisia uusia innovatiivisia yrityksiä koskevien aloitteiden luomiseksi, jotka voisivat tehokkaasti hyödyntää markkinatalouden ja unionin täysjäsenyyden Slovenialle tarjoamia uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia. Asianomaisilla ammattiala- ja yrittäjäjärjestöillä sekä niiden kansainvälisellä ja unionitason yhteistyöllä voi olla tässä yhteydessä merkittävä rooli.

9.4. Tähän toimintaympäristöön kuuluvat myös vapaat ammatinharjoittajat ja asianomaiset ammattialajärjestöt. Niistä muutamat ovat jo useita vuosia sitten luoneet hyödyllisiä kansainvälisiä suhteita, joiden avulla pyritään ennen kaikkea tunnustamaan vastavuoroisesti oikeus ammatin harjoittamiseen kulloisissakin maissa.

9.5. Julkishallinnon ajanmukaistamisen ja tuotantojärjestelmän uudistamisen välinen riippuvuussuhde sekä oikeuksien ja velvollisuuksien tehokas soveltaminen osapuolten välisessä asianmukaisessa vuorovaikutuksessa edellyttävät julkis- ja yksityissektorin voimakasta yhteisvaikutusta. Sitä voidaan luoda etenkin julkisten palvelujen aloilla toimivien kulloistenkin ammattiryhmien, yksityisyritysten ja vapaiden ammatinharjoittajien yhteisellä koulutuksella. Edellä mainitut ryhmät ovat kaikki edustettuina Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa.

10. Päätelmät

10.1. Siirtyminen yksipuoluejärjestelmästä moniarvoiseen demokratiaan ja valtiojohtoisesta taloudesta markkinatalouteen, tähän liittyvä yhteiskunnallinen muutos, muutokset yhteiskunnallisissa suhteissa sekä yksityisiä ja yhteisöllisiä toimintatapoja ohjaavat tarpeet ja pyrkimykset ovat suuntautuneet olemassa olevien mallien mukaan - niin hyvässä kuin pahassa. Tässä mielessä tulisi tarkastella kriittisesti myös EU:ta ja pohtia ehdokasmaiden näkökulmasta, ovatko EU:n toteuttamat politiikat kaikilla aloilla (poliittis-institutionaalisella sekä talous-, sosiaali-, ympäristö- ja kulttuurialalla) yhteensopivia sellaisen kilpailukykyisen markkinatalouden kanssa, jossa noudatetaan korkeita sosiaalistandardeja ja kestävää kehitystä.

10.2. Lopuksi ETSK on sitä mieltä, että Slovenian, kuten muidenkin Kaakkois-Euroopan alueella sijaitsevien valtioiden, liittyminen unioniin edellyttää kattavan alueellisen lähestymistavan soveltamista, "aluepolitiikan" täytäntöönpanoon tarvittavien välineiden luomista sekä alueelliseen yhteistyöhön rohkaisemista.

Bryssel, 18. heinäkuuta 2002.

Talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Göke Frerichs