Kansantalouden tilinpito on useiden sellaisten keskeisten taloudellisten indikaattoreiden lähde, joita tiedeyhteisö, julkisyhteisöt ja kansainväliset instituutiot käyttävät politiikan suunnittelussa ja talouden analysoinnissa. Bruttokansantuote (BKT) on talouden kokonaiskoon mittaamiseen yleisimmin käytetty mittari, kun taas siitä johdettuja indikaattoreita, kuten BKT:tä asukasta kohden, käytetään laajalti aineellisen elintason vertailemiseen ja talouksien lähentymisen tai eriytymisen seuraamiseen Euroopan unionissa.

EKT 2010 eroaa edeltäjästään EKT-95:stä sekä sisällöltään että käsitteiltään, ja erot kuvastavat nykyajan kansantalouksien mittaamisessa saavutettua kehitystä, menetelmätutkimuksen kehitystä ja käyttäjien tarpeita. EKT 2010:n rakenne on yhdenmukainen vuoden 2008 kansantalouden tilinpitojärjestelmässä (SNA 2008) annettujen maailmanlaajuisten kansantalouden tilinpito-ohjeiden kanssa. Eurostat on julkaissut EKT 2010:n täytäntöönpanon tukemiseksi useita oppaita ja käsikirjoja.

Euroopan kansantalouden tilinpito- ja aluetilinpitojärjestelmä (EKT 2010) on kansainvälisesti yhteensopiva Euroopan unionin tilinpitokehys, jonka avulla voidaan kuvata taloutta systemaattisesti ja yksityiskohtaisesti. EKT 2010 perustettiin 21. toukokuuta 2013 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 549/2013. EKT 2010:tä sovellettiin ensimmäisen kerran 1. syyskuuta 2014 komissiolle toimitettuihin tietoihin, ja siitä päivästä lähtien jäsenvaltiot lähettivät tietoja Eurostatille EKT 2010:tä koskevien sääntöjen mukaisesti.

Kun otetaan huomioon myös tietojen saatavuutta ja laatua koskevat analyysit tämän kertomuksen osioissa 3 a ja 3 b, komissio katsoo, että asetus on ollut tuloksellinen EKT 2010:n perustamisen osalta ja on tuloksellinen sen varmistamisessa, että jäsenvaltiot toimittavat vertailukelpoisia, ajantasaisia ja luotettavia tietoja.

Asetuksen (EU) N:o 549/2013 tarkoituksena on perustaa EKT 2010 ja varmistaa vertailukelpoiset, ajantasaiset ja luotettavat tiedot Euroopan unionin politiikan tueksi ja muita tarkoituksia varten. Asetuksen 5 artiklan 1 kohdassa säädetään, että ”EKT 2010:tä sovelletaan ensimmäisen kerran 1 päivästä syyskuuta 2014 toimitettaviin tietoihin, jotka on laadittu liitteen B mukaisesti”. Kaikkien jäsenvaltioiden toimitettua tietoja ensimmäistä kertaa Eurostat julkaisi 17. lokakuuta 2014 EKT 2010:n ensimmäiset, BKT:tä ja sen pääaggregaatteja koskevat tulokset, mukaan luettuna analyysi BKT:n tason menetelmällisten muutosten ja tilastollisten parannusten vaikutuksista.

Jäsenvaltioiden toimittamien tietojen täydellisyyttä ja laatua seurataan jatkuvasti, ja seurannassa keskitytään erityisesti poikkeuksiin. Tätä menettelyä on kuvattu edellä osioissa 3 a ja 3 b.

Bruttokansantuloa (BKTL) koskevia toimitettuja tietoja seurataan omien varojen yhteydessä erityisessä menettelyssä, jota säännellään asetuksella (EY, Euratom) N:o 1287/2003 (BKTL-asetus). Käytössä on siirtymäjärjestelmä, jonka mukaisesti vuosia 2010–2013 koskevat EKT 2010:een perustuvat BKTL-arviot muunnetaan EKT-95:n mukaisiksi luvuiksi sovitulla menetelmällä. Raportointivuodesta 2014 alkaen BKTL:ään perustuva oma vara perustuu EKT 2010:n tietoihin.

BKTL-asetuksen mukaan komissio (Eurostat) varmentaa lähteet ja menetelmät, joita jäsenvaltiot ovat käyttäneet BKTL:n laskennassa. Se käyttää tähän vuosittaisia ja monivuotisia varmennusmekanismeja.

Vuosittainen varmennusmenettely perustuu tietoihin, jotka on toimitettu BKTL-kyselylomakkeen kautta ja siihen liittyvässä laatuselvityksessä, joka on toimitettava vuosittain 22. syyskuuta mennessä. Tämän menettelyn perusteella BKTL-komitea antaa lausunnon BKTL-tietojen asianmukaisuudesta omia varoja koskevia tarkoituksia varten.

Monivuotinen varmennusmenettely perustuu useisiin osiin, joista tärkein on luettelo BKTL:n laskennassa käytetyistä lähteistä ja menetelmistä. Kukin jäsenvaltio laatii tällaisen luettelon, ja luetteloista keskustellaan Eurostatin vieraillessa kussakin jäsenvaltiossa. Jos komissio katsoo, että BKTL:n laskennassa käytettäviä menetelmiä olisi muutettava, se voi esittää varaumia. Tämän seurauksena lukuja korjataan tarvittaessa.

Julkisen talouden alijäämää ja velkaa koskevia tietoja seurataan liiallisen alijäämän menettelyn yhteydessä. Tähän kuuluu myös liiallisen alijäämän menettelyyn liittyvien julkisyhteisöjen rahoitustilastotietojen validointi. Julkisyhteisöjen tietojen seuraamisen oikeusperusta on neuvoston asetus (EY) N:o 479/2009. Komission asetuksessa (EU) N:o 220/2014 säädetään, että EKT 2010:tä on käytettävä liiallisen alijäämän menettelyyn ja julkisyhteisöjen rahoitustilastoihin liittyviä tarkoituksia varten 1. syyskuuta 2014 alkaen.

Liiallisen alijäämän menettelyn oikeusperustassa säädetään säännöllisestä perusteellisesta raportoinnista neuvostolle ja Euroopan parlamentille myös julkisyhteisöjen rahoitustilastoja koskevista näkökohdista. Eurostat raportoi lisäksi säännöllisesti liiallisen alijäämän menettelyn ja julkisyhteisöjen rahoitustilastojen yhtenäisyydestä sekä vertailukelpoisuutta, tarkkuutta, saatavuutta/ajantasaisuutta ja levittämistä koskevista näkökohdista (ja monista muista laatuindikaattoreista).

Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn indikaattorit lasketaan kansallisten tilastolaitosten ja keskuspankkien laatimien tilastojen perusteella, jotka ovat peräisin eri tilastoaloilta, kuten kansantalouden tilinpidosta ja maksutaseesta. Eurostat seuraa aktiivisesti näiden tilastojen laatua ja erityisesti maksutaseen ja kansantalouden tilinpitoa koskevien tilastojen yhtenäisyyttä ja keskittyy muihin kuin rahoitustileihin. Rahoitustilien ja maksutaseen seurantaa varten Eurostat tekee yhteistyötä Euroopan keskuspankin kanssa.

EKT 2010:n käyttöönotolla varmistettiin kansainvälisten kansantalouden tilinpidon standardien noudattaminen BKT:n laadinnassa. Tämä edistää vertailukelpoisuuden parantamista Euroopan unionin jäsenvaltioiden välillä ja myös kansainvälisesti. Globalisaatioon liittyy kuitenkin edelleen joitakin haasteita, kuten suurten monikansallisten yritysten liiketoiminnan siirtämisen vaikutukset BKT:hen pienissä ja avoimissa talouksissa.

Lisäksi on kehitetty kansantalouden tilinpitoa ja maksutasetta koskevia tilastoja varten yhteinen yhdenmukaistettu eurooppalainen tarkistamispolitiikka, joka kattaa vertailu- ja rutiinitarkistukset, ja sen vapaaehtoinen täytäntöönpano jäsenvaltioissa on alkanut. Politiikan avulla pyritään parantamaan kaksiosaisen täsmäyttämisperiaatteen noudattamista. Periaatteeseen kuuluu tilastoalojen välinen täsmäyttäminen kansallisella tasolla ja koordinoitu täsmäyttäminen unionin tasolla jäsenvaltioiden välillä.

Näin ollen komissio katsoo, että eri seurantatoimien yhdistelmällä voidaan tosiasiallisesti varmistaa EKT 2010 ‑tilastojen korkea laatu ja vertailukelpoisuus.





d) Edistyminen ehdollisia sitoumuksia koskevien tietojen osalta

Eurostat kerää ehdollisia sitoumuksia koskevia tietoja neuvoston direktiivin 2011/85/EU mukaisesti. Direktiivin 14 artiklan 3 kohdassa vahvistettiin jäsenvaltioille uusia tilastointivaatimuksia:

”Jäsenvaltioiden on kaikkien julkisyhteisöjen alasektoreiden osalta julkaistava asiaankuuluvat tiedot ehdollisista sitoumuksista, joilla on potentiaalinen tuntuva vaikutus julkisen talouden talousarvioihin, mukaan lukien valtion takaukset, järjestämättömät lainat ja julkisten yritysten toiminnasta aiheutuvat vastuut, niiden laajuus mukaan lukien. Jäsenvaltioiden on myös julkaistava tiedot julkisyhteisöjen osallistumisesta yksityisten ja julkisten yritysten pääomaan taloudellisesti merkittävien määrien osalta.”

Edellä mainittu otetaan huomioon EKT 2010 ‑asetuksessa (johdanto-osan 19, 20 ja 22 kappale), ja asetuksessa komissio velvoitetaan antamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus asiaa koskevista saatavilla olevista tiedoista määrätyin väliajoin (ks. 11 ja 12 artikla). Tämän vuoksi komissio julkaisi kesäkuussa 2016 ensimmäisen kertomuksen ”implisiittisistä vastuista, jotka saattavat vaikuttaa julkisen talouden talousarvioihin”, ja seuraava kertomus laaditaan vuonna 2018.

Eurostatin edellä mainitun direktiivin mukaisesti keräämät tiedot ovat jäsenvaltioiden julkisyhteisöjen ehdollisia sitoumuksia koskevien tietojen pääasiallinen lähde. Mallit tietojen keräämistä varten ja täytäntöönpano-ohjeet annettiin 22. heinäkuuta 2013 annetussa julkisyhteisöjen alijäämää ja velkaa koskevassa Eurostatin päätöksessä ”Supplement on contingent liabilities and potential obligations to the EDP related questionnaire”.

Päätöksessä täsmennetään, että Eurostat kerää ja julkaisee valittuja indikaattoreita, jotka liittyvät seuraaviin ehdollisiin sitoumuksiin: valtion takaukset, taseen ulkopuoliset julkis- ja yksityissektorin kumppanuudet, julkisyhteisöjen ulkopuolelle luokiteltujen mutta niiden valvomien yksiköiden (julkiset yritykset) sitoumukset ja järjestämättömät lainat (julkisyhteisöjen varat).

Jäsenvaltiot julkaisivat tiedot kansallisella tasolla ja toimittivat ne Eurostatille ensimmäistä kertaa joulukuun 2014 loppuun mennessä. Siitä lähtien tietoja on kerätty vuosittain, ja Eurostat on julkaissut ne vuosittain tammikuun loppuun mennessä. Eurostat julkaisee luvut miljoonina kansallisessa valuutassa sekä prosentteina BKT:stä tietokannassaan. Samalla julkaistaan asiaan liittyviä metatietoja ja maakohtaisia alaviitteitä. Julkaisun yhteydessä annetaan myös lehdistötiedote.

Ensimmäisen tiedonkeruun jälkeen vuonna 2014 jäsenvaltiot ovat parantaneet merkittävästi tietojen täydellisyyttä (kaikkien sitoumusten sisällyttämisen suhteen) ja kattavuutta (kaikkien julkisyhteisöjen kattamisen suhteen). Osa jäsenvaltioista tarkasteli lukujaan uudelleen ja tarkisti niitä, jotta ne olisivat paremmin sovittujen ohjeiden mukaisia.