Tiivistelmä Viime aikoina on tehty useita aloitteita Ranskan oikeuslaitoksen riippumattomuuden, laadun ja tehokkuuden parantamiseksi. Erityisesti on ehdotettu uudistusta korkeimman tuomarineuvoston toimivallan laajentamiseksi, mikä vahvistaisi entisestään oikeuslaitoksen riippumattomuutta. Yritysten käsityksen mukaan oikeuslaitoksen riippumattomuuden taso on erittäin hyvä ja kansalaisten mielestä se on keskinkertainen. Oikeuslaitoksen laadun ja tehokkuuden parantamiseksi on toteutettu myös muita hankkeita erityisesti oikeuslaitoksen digitalisaation ja resurssien suhteen. Nämä toimenpiteet voivat osaltaan parantaa muun muassa viime vuosina heikentyneen siviilioikeusjärjestelmän tehokkuutta. Ranska on viime vuosina vahvistanut institutionaalista kehystään korruption torjumiseksi ja ehkäisemiseksi julkisella ja yksityisellä sektorilla. Korruption torjuntaan on perustettu erikoistuneita elimiä, kuten julkishallinnon avoimuudesta vastaava korkea viranomainen (HATVP) ja Ranskan korruptiontorjuntavirasto. Kun Sapin II ‑laki hyväksyttiin vuonna 2016, HATVP:n toimivaltaa laajennettiin lobbausrekisterin hallinnointiin, ja se vastaa nyt myös pyöröovi-ilmiön sääntelystä. Sapin II ‑lailla otettiin myös käyttöön kokonaisvaltainen kehys väärinkäytösten paljastajien suojelemiseksi. Varallisuusilmoitusjärjestelmä sisältää aiemmasta ja nykyisestä toiminnasta ja sidonnaisuuksista yksityiskohtaisia tietoja, jotka julkaistaan avoimessa tietomuodossa. Talousrikoksia käsittelevä yleinen syyttäjä on antanut tehokkaasti tuomioita korkean tason korruptiosta ja julkisten varojen kavaltamisesta. Ranskalla on vakiintunut oikeudellinen ja institutionaalinen kehys, joka tukee tiedotusvälineiden moniarvoisuutta. Audiovisuaalista mediaa sääntelevä viranomainen on riippumaton ja seuraa tiiviisti mediamarkkinoita. Tiedotusvälineiden omistussuhteiden läpinäkyvyyttä koskevilla säännöillä varmistetaan, että tiedotusvälineiden omistusta koskevat tiedot ovat yleisön saatavilla. Lisäksi suorien ja välillisten omistajien vaikutusta kilpailuun arvioidaan tiedotusvälineiden omistukseen liittyvässä kehityksessä. Valtion mainonnan kohdentamista säännellään, ja mainokset jaetaan erityyppisten tiedotusvälineiden kesken. Poliittista vaikutusvaltaa tiedotusvälineisiin pidetään vähäisenä, mikä johtuu myös virkamiehiin ja tiedotusvälineiden sääntelyviranomaisen jäseniin sovellettavista suojatoimista. Toimituksellisella riippumattomuudella on vahva suoja, mutta suojasta nauttivat pääasiallisesti ainoastaan sopimussuhteessa olevat toimittajat. Myös toimittajiin kohdistuneet uhkaukset verkossa ja sen ulkopuolella sekä fyysiset hyökkäykset ovat viime vuosina lisääntyneet. Lainsäädäntöprosessiin sisältyy vaikutustenarviointeja ja usein toteutettavia sidosryhmien kuulemisia. Korkein hallinto-oikeus edistää osaltaan lainsäädännön laadun varmistamista. Äskettäisessä kansalaispaneelialoitteessa kokeillaan innovatiivista tapaa ottaa kansalaiset mukaan lainsäädäntöprosessiin. Monet riippumattomat viranomaiset, kuten oikeusasiamies (Défenseur des droits) ja kansallinen neuvoa-antava ihmisoikeuskomitea (Commission nationale consultative de droits de l’homme, CNCDH), osallistuvat perusoikeuksien turvaamiseen. Perustuslakineuvostolla, korkeimmalla hallinto-oikeudella ja muilla riippumattomilla viranomaisilla on tärkeä rooli hallitusjärjestelmän osien keskinäisessä valvonnassa.



I.Oikeuslaitos

Oikeuslaitos koostuu kahdesta itsenäisestä tuomioistuinlaitoksen haarasta: Siviili- ja rikosoikeudellisissa asioissa toimivaltaisista yleisistä tuomioistuimista ja hallintotuomioistuimista. Molemmissa on kolme oikeusastetta: ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimet, muutoksenhakutuomioistuimet ja ylemmän oikeusasteen tuomioistuimet (kassaatiotuomioistuin yleisten tuomioistuinten haarassa ja korkein hallinto-oikeus hallintotuomioistuinten haarassa). Korkeimmalla hallinto-oikeudella on myös neuvoa-antava elin, joka antaa lausuntoja lainsäädäntöehdotuksista ja jonka tehtävänä on hallinnoida hallintotuomioistuimia ja muutoksenhakutuomioistuimia. Perustuslakineuvostolla on toimivalta tarkistaa lakien perustuslainmukaisuus. Korkeimmalla tuomarineuvostolla, joka koostuu pääasiassa tuomarien keskuudestaan valitsemista tuomareista, on tärkeä rooli oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisessa. Syyttäjälaitos on osa oikeuslaitosta ja kuuluu oikeusministerin alaisuuteen. Syyttäjälaitos voi antaa yleisiä ohjeita syytekäytännöistä, mutta sillä ei ole toimivaltaa antaa ohjeita yksittäisissä tapauksissa. Asianajajia edustavat eri puolilla Ranskaa toimivat asianajajaliitot.

Riippumattomuus

Hiljattain on ehdotettu riippumattomuutta vahvistavia uudistuksia. Korkeimmalla tuomarineuvostolla on keskeinen rooli oikeuslaitoksen riippumattomuuden turvaamisessa. Sillä on toimivalta esittää ehdokkaita useisiin keskeisiin tehtäviin. Yleensä oikeusministeri nimeää tuomarit korkeimman tuomarineuvoston sitovan lausunnon perusteella. Oikeusministeri nimeää syyttäjät korkeimman tuomarineuvoston neuvoa-antavan lausunnon perusteella. Sen jälkeen tasavallan presidentti nimittää virallisesti oikeuslaitoksen jäsenet. Ehdotetun perustuslakiuudistuksen myötä korkeimman tuomarineuvoston esittämä lausunto syyttäjäehdokkaista sitoisi täytäntöönpanovallan käyttäjää, mikä vahvistaisi sen asemaa nimitysprosessissa. Korkeimmalla tuomarineuvostolla on myös toimivalta päättää tuomareita koskevista kurinpidollisista seuraamuksista, ja oikeusministeri tekee syyttäjiä koskevat kurinpidolliset päätökset korkeimman tuomarineuvoston ei-sitovan lausunnon perusteella. Ehdotetun uudistuksen myötä korkeimmalla tuomarineuvostolla olisi myös toimivalta päättää syyttäjiä koskevista kurinpidollisista seuraamuksista. GRECO on suhtautunut myönteisesti näihin ehdotettuihin perustuslain muutoksiin. Lisäksi ehdotetulla uudistuksella kumottaisiin tasavallan entisille presidenteille annettu oikeus päästä perustuslakineuvoston jäseniksi presidentinviran jälkeen. Sillä lakkautettaisiin myös valtakunnanoikeus (Cour de Justice de la République), jolla on toimivalta käsitellä rikosasioita, jotka liittyvät hallituksen jäsenten toimiin ministerintehtäviä hoitaessaan. Pariisin muutoksenhakutuomioistuimelle annettaisiin toimivalta käsitellä tällaiset asiat. Ehdotettujen uudistusten lisäksi edistystä on tapahtunut myös esimerkiksi siinä, että korkein tuomarineuvosto hyväksyi tammikuussa 2019 oikeuslaitoksen ammattieettisiä velvollisuuksia koskevan uuden käsikirjan. Siinä suositetaan, että oikeuslaitoksen aktiiviset jäsenet eivät pyydä itselleen kunnianosoituksia, jotta kansalaiset eivät epäilisi heidän riippumattomuudestaan. Euroopan neuvosto on aiemmin ilmaissut huolensa mahdollisuudesta myöntää tuomareille virallisia kunniamerkkejä ja kunnianosoituksia.

Yritysten käsityksen mukaan tuomioistuinten riippumattomuuden taso on erittäin hyvä ja kansalaisten käsityksen mukaan keskinkertainen. Kansalaisista 56 prosenttia ja yrityksistä 68 prosenttia on sitä mieltä, että tuomioistuinten riippumattomuuden taso on melko hyvä tai erittäin hyvä. Yritysten käsityksen mukaan riippumattomuuden taso on parantunut viime vuosina ja kansalaisten mukaan se on pysynyt suurelta osin samalla tasolla vuodesta 2016 lähtien.

Laatu

Oikeuslaitoksen digitalisaatiota pyritään kehittämään edelleen. Kansalaiset saavat verkossa kattavasti tietoa oikeuslaitoksesta, ja tuomioistuimissa on laajalti mahdollista toimittaa haasteet ja seurata menettelyn vaiheita verkossa. Mahdollisuus saattaa asia käsiteltäväksi sähköisesti on kuitenkin edelleen rajallinen. Lisäksi verkossa julkaistaan rajatusti vain tiettyihin luokkiin kuuluvat tuomioistuinratkaisut. Hiljattain annettu asetus oikeudellisten päätösten saattamisesta yleisön saataville on seuraava askel digitalisaatioprosessissa. Sidosryhmät ovat kuitenkin aiemmin kritisoineet julkaisutapoja ja korostaneet tarvetta varmistaa tuomioistuinten jäsenten turvallisuus ja yksityisyys. Myös oikeusalan ohjelmasuunnittelua vuosina 2018–2022 koskevalla lailla pyritään edistämään oikeudellisten menettelyjen digitalisaatiota. Käynnissä on prosessi, jolla helpotetaan oikeusapupyyntöjen esittämistä verkossa.

Aloitteilla pyritään lisäämään oikeuslaitoksen resursseja. Vaikka tuomioistuinten julkiset kokonaismenot asukasta kohti ovat keskimääräistä suuremmat, menot suhteessa BKT:hen ovat melko alhaiset. Oikeusalan ohjelmasuunnittelua vuosille 2018–2022 koskevassa laissa säädetään oikeuslaitokselle myönnettävien varojen huomattavasta lisäämisestä: vuonna 2017 myönnetyn 6,7 miljardin euron ja vuodeksi 2022 suunnitellun 8,3 miljardin euron määrän välinen ero on 24 prosenttia. Lisäksi oikeusministeriön ja sidosryhmien välillä on heinäkuusta 2019 lähtien käyty neuvotteluja luotettavan työmäärän mittausvälineen kehittämiseksi. Tällainen väline edistäisi henkilöstö- ja taloudellisten resurssien optimaalista hallinnointia oikeuslaitoksessa. Täysimääräisen oikeusavun saamisen edellytyksenä oleva tuloraja on hieman alle Eurostatin köyhyysrajan. Oikeusalan ohjelmasuunnittelua vuosille 2018–2022 koskevassa laissa otetaan käyttöön pakollinen sovittelumenettely tietyissä vähäisiä vaateita koskevissa asioissa, mikä voi vaikuttaa kansalaisten oikeussuojan saatavuuteen.

Covid-19-pandemian aikana otettiin käyttöön eräitä oikeuslaitoksen toimintaan liittyviä toimenpiteitä. Näihin toimenpiteisiin sisältyi tiettyjen vankiryhmien ennenaikainen vapauttaminen, mutta tutkintavankeuden kestoa pidennettiin automaattisesti. Sidosryhmät arvostelivat toimenpidettä voimakkaasti ja korostivat riskiä, joka aiheutuu vapautta koskevalle perusoikeudelle. Korkein hallinto-oikeus on hylännyt oikeustoimet, joilla riitautettiin tutkintavankeuden keston pidentämisen laillisuus. Kassaatiotuomioistuin päätti, että tavallisesti keston pidentämisestä päättävän tuomioistuimen olisi pikaisesti tarkasteltava uudelleen tutkintavankeuden keston pidentämistä koskevan päätöksen pätevyyttä.

Tehokkuus

Siviilioikeuden tehokkuuteen liittyy joitakin haasteita. Siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden ratkaisemiseen kuluva aika on pidentynyt viime vuosina, ja se oli vuonna 2018 keskimäärin yli 400 päivää. Lisäksi siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden selvitysaste laski 96 prosenttiin vuonna 2018. Vireillä olevien siviili- ja kauppaoikeudellisten riita-asioiden määrä on huomattava. Hiljattain käyttöön otetulla ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuinten päätösten väliaikaisella täytäntöönpanolla pyritään tehostamaan oikeuslaitosta entisestään. Lisäksi ensimmäisen oikeusasteen eri tuomioistuinten äskettäinen yhdistäminen yhdeksi yleiseksi ”tribunal judiciaire” ‑tuomioistuimeksi voi myös auttaa tämän tavoitteen saavuttamisessa, vaikka sidosryhmissä onkin ilmaistu jonkin verran huolta uudistuksen vaikutuksista kansalaisten oikeussuojan saatavuuteen.

II. Korruptiontorjunnan kehys

Ranskassa on suurelta osin käytössä korruptiontorjunnan institutionaalinen ja lainsäädännöllinen kehys. On annettu lakeja, joilla ehkäistään ja torjutaan korruptiota yksityisellä ja julkisella sektorilla, mukaan lukien väärinkäytösten paljastajien suojelu, varallisuusilmoitukset, lobbaus ja pyöröovi-ilmiöt. Korruption torjuntaan osallistuvia viranomaisia ovat muun muassa korruptiontorjuntavirasto, julkishallinnon avoimuudesta vastaava korkea viranomainen sekä korruption ja verorikosten torjunnasta vastaava keskusvirasto. Talousrikoksia käsittelevän yleisen syyttäjän toimivaltaan kuuluu korkean tason korruptiotapausten tutkinta.