Kertomus

Euroopan jälleenrakennusviraston kirjanpidosta ja Kosovolle tarkoitetun avun täytäntöönpanosta vuonna 2000, sekä komission ja Euroopan jälleenrakennusviraston vastaukset

(2001/C 355/01)

SISÄLLYS

>TAULUKON PAIKKA>

TIIVISTELMÄ

I. Kosovossa käydyn sodan jälkeen neuvosto vahvisti kesäkuussa 1999 Euroopan unionin tavoitteen johtaa nopeasti toteuttavia jälleenrakennustoimia Kosovossa. Jo heinäkuussa 1999 komissio perusti Pristinaan työryhmän, jonka tehtävänä oli käynnistää jälleenrakennusohjelman ensimmäiset vaiheet. Marraskuussa 1999 neuvosto perusti Euroopan jälleenrakennusviraston, jonka toimintaa säätelevät tehokkaat ja joustavat säännöt, kuitenkin täyden vastuullisuuden ja hallinnoinnin avoimuuden hengessä. Viraston hallinnollisesti huomattavan itsenäinen toiminnallinen keskus sijoitettiin alun perin Pristinaan, jossa Kosovon jälleenrakennustyö oli tarkoitus aloittaa. Viraston yleiset yksiköt on sijoitettu Thessalonikiin(1). Helmikuussa 2000 virasto otti hoitaakseen työryhmän tehtävät. Kosovon jälleenrakentamiseen oli vuonna 2000 osoitettu lähes 306 miljoonaa euroa, joista 266 miljoonan euron määrä oli viraston vastuulla.

II. Tarkastuksessa arvioitiin Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätös 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Lisäksi siinä tutkittiin viraston tehokkuutta vuonna 2000 sen organisaatiorakenteen (ks. kohdat 21-28), toimintatalousarvion hallinnon (ks. kohdat 31-35) sekä ohjelmien täytäntöönpanon (ks. kohdat 36-55) osalta. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti myös samassa yhteydessä, oliko toimenpiteiden taloudellisuuteen (ks. kohdat 56-59) tai vaikuttavuuteen (ks. kohdat 60-66) liittyviä näkökohtia laiminlyöty.

III. Tilintarkastustuomioistuin sai tilintarkastuksen tulosten perusteella riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tilit ovat luotettavat ja että tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset. Tilintarkastustuomioistuin suosittaa kuitenkin, että virasto ottaa mahdollisimman pian käyttöön talousarviokirjanpitoa koskevan luotettavan tietokoneistetun järjestelmän (ks. kohdat 67-68).

IV. Tilintarkastustuomioistuin toteaa, että viraston hallinto ja budjettihallinto toteutettiin vuonna 2000 erittäin tehokkaalla tavalla. Viraston onnistui saavuttaa suurin osa niistä kunnianhimoisista tavoitteista, joita sen ensimmäiselle toimintavuodelle oli asetettu energiahuollon, asuntojen kunnostuksen, liikenteen ja maatalouden aloilla (ks. kohta 69). Vuonna 2000 ennen joulukuuta sidotuista varoista yli 90 prosentin osalta oli tehty sopimus vuoden loppuun mennessä ja yli puolet toimintoihin sidotuista varoista oli maksettu. Virasto pyrki kiinnittämään huomiota sekä tehokkuuden että taloudellisuuden periaatteisiin (ks. kohta 70). Soveltamalla voimassa olevia sääntöjä erityisen joustavasti virasto sai hankintansa edullisin hinnoin ja samalla se elävöitti paikallista talouselämää (ks. kohta 71). Tilintarkastustuomioistuin suosittaa, että virasto ei hajauttaisi toimiaan, vaan keskittäisi henkilöresurssit ja varat jatkossakin uusimpiin jälleenrakentamisen painopistealueisiin (ks. kohta 73).

V. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että viraston johtokunnan toimintaa olisi tehostettava (ks. kohta 75). Se kehottaa lisäksi komissiota, joka rahoittaa Kosovon jälleenrakentamiseen liittyvää ja EU:n vastuulla olevaa Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon siviilioperaation (UNMIK) toimialaa, toimimaan aiempaa tehokkaammin sellaisen toimintalinjan ja strategian luomiseksi, jonka avulla varmistetaan EU:n Kosovossa rahoittamien investointien kestävyys. Vallitsevissa olosuhteissa investointien kestävyys ei ole taattu (ks. kohdat 76-77).

JOHDANTO

1. Tämä kertomus koostuu kahdesta osasta. Ensimmäinen osa sisältää kertomuksen viraston kirjanpidosta 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta; kertomus on osoitettu 5 päivänä joulukuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2667/2000 8 artiklan nojalla neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Toisessa osassa esitetään tulokset tutkimuksesta, joka koski viraston tehokkuutta vuosien 1999 ja 2000 jälleenrakennusohjelmien täytäntöönpanossa Kosovossa.

Viraston perustamisen taustaa

2. Kosovossa käydyn sodan jälkeen kesäkuussa 1999 perustettiin Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon siviilioperaatio (UNMIK) YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1244 (ks. liite 1). Euroopan unionilla on merkittävä asema Kosovon jälleenrakentamisessa sekä jäsenvaltioidensa että komission kautta. Noin 80 prosenttia KFOR-joukoista (yhteensä 40000 sotilasta) on peräisin EU-maista, ja EU johtaa jälleenrakentamisesta vastuussa olevaa UNMIKin toimialaa.

3. Konfliktin päättymisestä oli kulunut vain muutamia päiviä, kun komissio käynnisti uudelleen ECHOn humanitaarisen avun(2). Heinäkuussa 1999 komissio perusti työryhmän (TAFKO), jonka tehtävänä oli käynnistää Kosovon jälleenrakennusohjelman ensimmäiset vaiheet. Työryhmälle annettiin vastuu operaation kaikista ohjelmasuunnittelun jälkeisistä vaiheista aina ohjelmien ja hankkeiden valmistelusta sopimusten tekemiseen ja maksujen suorittamiseen.

4. Pakolaisia alkoi palata sodan jälkeen nopeasti, joten paineet talouden kehittämiseen ja jälleenrakentamiseen olivat valtavat. Erityisen kiireellisiä olivat toimenpiteet asunto-ongelmien ratkaisemiseksi ja julkisten peruspalvelujen takaamiseksi. Eurooppa-neuvosto katsoi, että oli tarpeen ottaa huomioon Kosovon jälleenrakentamiseen liittyvät erityispiirteet, sillä se edellyttää useiden hankkeiden nopeaa täytäntöönpanoa, toimenpiteitä kotiin palaavien pakolaisten tukemiseksi ja asiantuntija-avun antamista useilla eri aloilla. Tämän vuoksi Eurooppa-neuvosto päätti perustaa Euroopan jälleenrakennusviraston, jonka organisaatio ja hallinto oli tarkoitus toteuttaa siten, että jälleenrakennusohjelmien "nopea täytäntöönpano" oli mahdollista samalla kuitenkin varmistaen "viraston toiminnasta huolehtivien täysi vastuullisuus ja hallinnoinnin avoimuus"(3). Viraston tehtäväkenttä on eritelty liitteessä 2.

5. Virasto alkoi 20. helmikuuta 2000 hoitaa työryhmän tehtäviä suhteellisen itsenäisesti. Kosovon jälleenrakentamiseen oli vuonna 2000 osoitettu lähes 306 miljoonaa euroa, joista 266 miljoonan euron määrä oli viraston vastuulla (ks. taulukko 1)

Taulukko 1

Vuodeksi 2000 ohjelmoitu Kosovon jälleenrakennusapu (momentti B7-5 4 6)

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

ulkosuhteiden PO.

Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus

6. Tilintarkastustuomioistuin tarkasti Euroopan jälleenrakennusviraston tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2000 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Talousarvion toteuttaminen oli johtajan vastuulla neuvoston asetuksen (EY) N:o 2667/2000 8 artiklan mukaisesti. Vastuu käsittää tilinpäätöksen laadinnan ja esittämisen samaan artiklaan sisältyvien varainhoitoa koskevien säännösten mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tutkittava tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.

7. Tarkastus toimitettiin marraskuun 2000 ja toukokuun 2001 välisenä aikana. Viraston varainhoitovuoden 2000 kirjanpitoa koskevan lausunnon lisäksi tarkastuksen keskeisenä tavoitteena oli arvioida, kuinka tehokkaasti Euroopan jälleenrakennusvirasto oli pannut täytäntöön vuosina 1999 ja 2000 talousarvion momentista B7-5 4 6 "Kosovon jälleenrakennusapu" rahoitetut jälleenrakennusohjelmat. Tässä yhteydessä tilintarkastustuomioistuin arvioi viraston tehokkuutta sen organisaatiorakenteen, toimintatalousarvion hallinnon ja ohjelmien täytäntöönpanon osalta. Lisäksi tutkittiin, oliko toimenpiteiden taloudellisuuteen ja vaikuttavuuteen liittyviä näkökohtia laiminlyöty. Tilintarkastustuomioistuin käytti viraston tehokkuutta koskevaa tarkastusta toimittaessaan viitteinä Bosnia ja Hertsegovinan jälleenrakentamista koskevassa erityiskertomuksessa(4) ja varainhoitovuotta 1999 koskevassa vuosikertomuksessa(5) esitettyjä havaintoja.

8. Tarkastukseen kuului kirjallisen aineiston tarkastelu viraston päätoimipaikassa Thessalonikissa ja sen toiminnallisessa keskuksessa Pristinassa sekä ohjelmien täytäntöönpanoon liittyviä paikalla toimitettuja tarkastuksia Kosovossa. Tarkastuksessa keskityttiin energiahuoltoa, asuntojen kunnostusta, liikennettä ja maataloutta koskeviin ohjelmiin (joiden kokonaisarvo oli 145 miljoonaa euroa), koska kyseisten ohjelmien tavoitteet olivat konkreettisia ja ne oli saavutettava ennen vuoden 2000 loppua. Tarkastukseen kuului myös Sarajevon lähetystöön tehty vierailu, jonka yhteydessä vertailtiin Obnova-asetuksen(6) täytäntöönpanossa sovellettua hajautettua järjestelmää(7) jälleenrakennusviraston soveltamiin järjestelmiin. Tarkastuksen tulokset vahvistavaa aineistoa saatiin valvonnasta vastaavilta elimiltä ja muilta rahoittajilta Bosniasta ja Kosovosta.

9. Vaikka virasto on tässä kertomuksessa pääasiallinen tarkastuskohde, komission toimivaltaiset yksiköt ovat osallistuneet tarkastukseen ja tämän kertomuksen kuulemismenettelyyn erityisesti viraston tehokkuutta koskevan toisen osan kohdalla.

10. Tilintarkastustuomioistuin toimitti tarkastuksen omien tarkastusperiaatteidensa ja -standardiensa mukaisesti. Niissä sovelletaan yleisesti hyväksyttyjä kansainvälisiä tarkastusstandardeja yhteisön näkökulmasta. Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut kirjanpitoaineiston ja soveltanut muita tarpeelliseksi katsomiaan tarkastusmenetelmiä. Tarkastuksen avulla saatiin riittävä perusta kohdassa 67 esitettyä kantaa varten.

ENSIMMÄINEN OSA - VARAINHOITOVUOTTA 2000 KOSKEVA TILINTARKASTUS

11. Virasto aloitti toimintansa helmikuussa 2000. Varainhoitovuoden 2000 määrärahojen toteuttamista tarkastellaan taulukossa 2(8).

Taulukko 2

Talousarvion toteuttaminen varainhoitovuonna 2000

Virasto: Euroopan jälleenrakennusvirasto

>TAULUKON PAIKKA>

12. Viraston alkuperäinen Kosovoa koskeva talousarvio varainhoitovuodelle 2000 oli 266 miljoonaa euroa. Vuoden 2000 lopussa, kun määrärahoja oli lisätty useaan otteeseen ja viraston toiminta oli laajentunut Serbiaan, talousarvio oli 682 miljoonaa euroa. Kyseisestä määrästä 399,5 miljoonaa euroa oli asetettu käyttöön vuoden 2000 lopulla, mutta maksut oli tarkoitus suorittaa vasta vuonna 2001.

13. Viraston talousarviovarojen hallinnointi jakautuu seuraavasti: henkilöstö- ja hallintomäärärahat (I ja II osasto) kuuluvat jaksottamattomiin määrärahoihin ja toimintamäärärahat (III osasto) jaksotettuihin määrärahoihin. Olisi toivottavaa, että talousarviossa esitettäisiin tulevaisuudessa arvio seuraavina varainhoitovuosina tarvittavien maksumäärärahojen vuosittaisista määristä. Vaikka viraston varainhoitoasetuksessa ei edellytetä tällaisen arvion esittämistä, se on jaksotettujen määrärahojen kannalta käytännöllistä ja yleisen varainhoitoasetuksen mukaista.

14. Vuonna 2000 tehdyistä sitoumuksista 97 prosenttia kuului III osaston menoihin, joita koskevat tutkimukset eivät antaneet aihetta merkittäviin huomioihin. Vuonna 2000 tehtiin III osastoon liittyviä sitoumuksia 259,5 miljoonan euron arvosta, mikä vastaa 93:a prosenttia III osastolle vuonna 2000 osoitetuista määrärahoista (279,4 miljoonaa euroa).

15. Virastolla ei ole vielä käytössään tietokoneistettua SI2-kirjanpitojärjestelmää, vaan se käyttää taulukkolaskentaohjelmaa. Taulukkolaskentaohjelmien käyttö voi vaarantaa tietojen eheyden, joten viraston olisi otettava mahdollisimman pian käyttöön SI2-järjestelmä. Useissa tapauksissa taulukkolaskentaohjelmien käytössä havaittiin virheitä tai puutteita. Lisäksi tietoja on vaikea täsmäyttää talousarvioon, eikä niitä täsmäytetä säännöllisesti.

Tilinpäätös ja tilinpito

16. Varainhoitovuoden 2000 tulostili esitetään taulukossa 3 ja tase 31. joulukuuta 2000 taulukossa 4.

Taulukko 3

Tulostili varainhoitovuodelta 2000 - Euroopan jälleenrakennusvirasto

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Taulukon on laatinut tilintarkastustuomioistuin viraston tietojen perusteella.

Taulukko 4

Tase 31. joulukuuta 2000 - Euroopan jälleenrakennusvirastoLähde:

Taulukon on laatinut tilintarkastustuomioistuin viraston tietojen perusteella.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

Varainhoitosäännökset

17. Viraston varainhoitoasetuksen 21 artiklassa säädetään, että varainhoidon valvonnasta vastaa komission varainhoidon valvoja. Komission varainhoidon valvojan ja viraston välillä helmikuussa 2000 tehdyssä sopimuksessa todetaan kuitenkin, että varainhoidon valvojalta ei tarvita ennalta annettua hyväksyntää viraston varainhoidon valvonnan hajauttamiseen liittyvistä syistä.

18. Mainittu sopimus, jonka tarkoituksena on lyhentää hallinnolliseen menettelyyn kuluvaa aikaa, rajoittaa talousarvion toteuttamisen valvontaa. Sitoumusten osalta varainhoidon valvojan ennalta antama hyväksymismerkintä on luonteeltaan itse asiassa hyvin yleinen, mikä merkitsee, että viraston talousarvion toteuttamista ei tosiasiassa valvota enää ollenkaan etukäteen. Lisäksi virasto ei ole toteuttanut tarvittavia toimenpiteitä kompensoidakseen ennakkotarkastusten puuttumista esimerkiksi perustamalla sisäisen tarkastajan viran, kuten tilintarkastustuomioistuin ehdotti lausunnossaan nro 6/99. Vuoden 2001 toisen neljänneksen aikana toteutettiin kuitenkin toimia virkamiehen osoittamiseksi varainhoidon valvonnan pääosastosta yksinomaan viraston käyttöön.

19. Virasto teki syyskuussa 2000 ehdotuksen täytäntöönpanoa koskeviksi yksityiskohtaisiksi säännöiksi viraston varainhoitoasetuksen 74 artiklan nojalla, mutta komissio ei ollut hyväksynyt sääntöjä vielä syyskuussa 2001.

TAFKOn tekemien sopimusten hallinnointi

20. Oman talousarvionsa toteuttamisen lisäksi virasto on ottanut tehtäväkseen niiden TAFKOn tekemien sopimusten hallinnoinnin, joita toteutettiin vielä työryhmän toiminnan lopettamisen aikaan. TAFKOn sopimusten arvo on yhteensä 60,9 miljoonaa euroa, ja niitä hallinnoidaan talousarvion ulkopuolella. Helmikuussa 2000 virastolla oli kyseisten sopimusten osalta maksamatta 31 miljoonaa euroa, joista se on tämän jälkeen maksattanut 26,9 miljoonaa euroa ja joista 4,1 miljoonaa euroa oli maksattamatta 31. joulukuuta 2000. Talousarvion toteuttamista ja avoimuutta koskevien sääntöjen noudattamiseksi olisi ollut toivottavaa, että sopimusten toteuttamisen jatkamiseen varatut määrät olisi sisällytetty viraston talousarvioon.

TOINEN OSA - VIRASTON TEHOKKUUS: MOITTEETONTA VARAINHOITOA KOSKEVA TARKASTUS

Hallinnon tehokkuus

Johtokunnan toiminta

21. Viraston johtokunta on kokoonpanoltaan pikemminkin hallintoneuvoston kuin hallinnoinnista vastaavan elimen kaltainen. Yli 20 hengen, joiden joukossa yksi komission jäsen, kokoontuminen yhteen kuukausittain vaikuttaa Mostarissa saatujen kokemusten perusteella hyvin hankalalta velvoitteelta.

22. Vuoden 2000 aikana saadut kokemukset vahvistivat tilintarkastustuomioistuimen huolestuttavina pitämät näkökohdat:

a) Viraston johtokunta on rakenteeltaan suhteellisen raskas: jopa 23 jäsenvaltioiden edustajaa kokoontuu kuukausittaisiin kokouksiin Thessalonikissa. Johtokunnan jäsenet käyttivät kuuden ensimmäisen kokouksen yhteydessä suuren osan ajasta keskusteluun kielijärjestelyistä, joista on päätettävä yksimielisesti.

b) Komissio halusi välttämättä komission jäsenen johtokunnan puheenjohtajaksi, mutta nimetty jäsen ei osallistunut yhteenkään kokoukseen vuonna 2000.

c) Kuukausittaisten kokousten järjestäminen aiheuttaa virastolle ylimääräistä työtä ja häiritsee sen toimintaa.

23. Uudessa virastoa koskevassa asetuksessa(9), joka annettiin entisen Obnova-asetuksen korvanneen Cards-asetuksen(10) jälkeen, ratkaistaan osittain tämä ongelma esittämällä, että puheenjohtaja kutsuu johtokunnan koolle tarvittaessa, kuitenkin vähintään joka kolmas kuukausi, muttei välttämättä joka kuukausi.

24. Jotkut johtokunnan jäsenet ovat halunneet päättää komission esittämistä rahoitusehdotuksista Kosovon jälleenrakentamisen alalla, vaikka tehtävä kuuluu hallintokomitealle (ks. liite 3). Lisäksi hallintokomiteaan ja johtokuntaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien noudattama lähestymistapa ei välttämättä ole yhdenmukainen. Esimerkiksi erään jäsenvaltion edustaja johtokunnassa antoi myönteisen lausunnon eräästä rahoitusehdotuksesta, kun taas saman jäsenvaltion edustaja hallintokomiteassa äänesti ehdotusta vastaan.

Viraston organisaatio

25. Viraston yleiset yksiköt on sijoitettu Thessalonikiin, mutta virasto voi perustaa toiminnallisia keskuksia, joilla on huomattava hallinnollinen itsenäisyys (neuvoston asetuksen (EY) N:o 2667/2000 3 artikla). Johtokunta antoi vuonna 2000 virastolle luvan palkata 51 komennuksella olevaa väliaikaista toimihenkilöä ja 54 paikallista toimihenkilöä. Virasto palkkasi 48 väliaikaista toimihenkilöä (39 Pristinaan ja 9 Thessalonikiin) sekä 50 paikallista toimihenkilöä (40 Pristinaan, 8 Thessalonikiin ja 2 Skopjeen).

26. Yhteisön ulkopuolisissa maissa työskentelevät toimihenkilöt saavat henkilöstösääntöjen mukaisesti elinolokorvauksen poikkeuksellisista elinolosuhteista ja riskilisän, joka on yhteensä 40 prosenttia palkasta. Lisäksi toimihenkilölle korvataan asumiseen liittyviä kuluja enintään 1278 euroa kuukaudessa, ja hän saa ylimääräisiä lomapäiviä (noin 20 päivää vuodessa).

27. Budjettivallan käyttäjä päätti, että viraston toimintamenot rahoitetaan talousarvion momentista B7-5 4 6 "Kosovon jälleenrakennusapu", mutta kyseiset menot eivät saa ylittää 8:aa prosenttia viraston kokonaistalousarviosta. Vuonna 2000 viraston juoksevat kulut (henkilöstö, tilat sekä laitteet ja välineet) olivat 8,6 miljoonaa euroa. Määrä vastaa 3,1:tä prosenttia viraston talousarviosta, kun ei oteta lukuun varoja, jotka annettiin sen käyttöön vuoden 2000 lopussa vuodeksi 2001(11).

28. Vuonna 2000 virastolla oli 2,5 työntekijää kutakin hallinnoitavaa 10:tä miljoonaa euroa kohti (luvussa eivät ole mukana komission päätoimipaikassa työskentelevät tukihenkilöt). Vastaava luku oli komissiossa koko yhteisön ulkopuolisiin maihin suunnatun avun osalta noin 2,9 virkamiestä ja jäsenvaltioissa sijaitsevissa kahdenvälisen avun toimistoissa 4 - 9 työntekijää(12). EuropeAid-yhteistyötoimiston vastaavat yksiköt hallinnoivat kuitenkin monimutkaisempia ohjelmia, jotka käsittävät useita aloja, kun taas virasto keskittyi vuonna 2000 pääasiassa laajoihin sopimuksiin rajatuilla aloilla.

Henkilöstöhallinto

29. Viraston vuonna 2000 aikaansaamat hyvät tulokset jälleenrakennusohjelman toteuttamisessa johtuvat pääasiassa asialleen omistautuneen henkilöstön sitoutumisesta. Ryhmän jäsenten rekrytoinnissa painotettiin jälleenrakennusohjelman nopeassa ja ammattimaisessa toteuttamisessa tarvittavia ominaisuuksia. Henkilöstö on työskennellyt tehokkaasti ajoittain suhteellisen vaikeissakin olosuhteissa.

30. Virastolla on nyt edessään haaste, sillä sen on kyettävä pitämään yllä henkilöstönsä sitoutumista myös tulevaisuudessa, jolloin toimet eivät todennäköisesti ole yhtä kiireellisiä ja vaativia. Virasto on kasvanut nopeasti ja uusia toiminnallisia keskuksia on luotu äskettäin, joten on todennäköistä, että henkilöstöä joudutaan jakamaan uudelleen Thessalonikin päätoimipaikan ja toiminnallisten keskusten kesken.

Toimintatalousarvion hallinto

31. Vuoden 2000 lopussa virasto oli sitonut 96,4 prosenttia sille Kosovon jälleenrakentamiseen osoitetuista varoista. Kun virasto otti helmikuussa 2000 hoitaakseen työryhmän tehtävät, vuosina 1998 ja 1999 sidotuista Obnova-varoista yhteensä 49 prosentin osalta oli tehty sopimus, ja 23 prosenttia varoista oli maksettu. Vuoden 2000 lopussa 88 prosenttia vuonna 1998 sidotuista varoista oli maksettu ja vuonna 1999 sidotuista varoista yhteensä 88 prosentin osalta oli tehty sopimus, ja näistä 75 prosenttia oli maksettu. Samaan aikaan vuonna 2000 sidotuista varoista yhteensä 79 prosentin osalta oli tehty sopimus, ja varoista 55 prosenttia oli maksettu (ks. taulukko 5).

32. Neuvoston asetuksen (EY) N:o 2667/2000 4 artiklan 14 kohdan mukaisesti johtokunta antoi komissiolle 31. maaliskuuta 2001 mennessä ehdotuksen vuosikertomukseksi viraston toiminnasta ja toiminnan rahoituksesta vuonna 2000. Komission hyväksyi vuosikertomuksen kesäkuussa 2001, ja se toimitettiin 31. heinäkuuta 2001 Euroopan parlamentille ja neuvostolle(13).

Taulukko 5

Ohjelmat 31. joulukuuta 2000 saakka

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Euroopan jälleenrakennusvirasto.

Sopimukset

33. Helmikuun ja marraskuun 2000 välisenä aikana sidotuista vuoden 2000 varoista yhteensä 92 prosentin osalta oli tehty sopimus vuoden lopussa. Virasto pystyi lykkäysehtojen(14) nojalla allekirjoittamaan yhteensä 50 miljoonan euron arvosta sopimuksia viikon kuluessa siitä, kun komissio oli toukokuussa 2000 päättänyt hyväksyä yhteensä 130 miljoonan euron suuruiset rahoitusehdotukset. Toimintamäärärahoja koskevien sopimusten tekemiseen kului komission päätöksen jälkeen keskimäärin 153 päivää vuosien 1999 ja 2000 ohjelmien osalta ja 71 päivää vuoden 2000 ohjelman osalta. Sopimukset saatiin tehtyä suhteellisen nopeasti verrattuna aikaan, joka Sarajevon lähetystöltä kului Obnova-ohjelmiin kuuluvien sopimusten tekemiseen (ks. taulukko 6). Bosnian lähetystö - toisin kuin Kosovon virasto - tarvitsee usein enemmän aikaa päästäkseen sopimukseen mukana olevien kolmen paikallisyhteisön kanssa ennen tarjouskilpailun käynnistämistä tai sopimuksen allekirjoittamista.

Taulukko 6

Komission päätöksen jälkeen sopimuksen tekemiseen kuluva keskimääräinen aika

>TAULUKON PAIKKA>

Lähde:

Euroopan jälleenrakennusvirasto ja komission lähetystö Bosnia ja Hertsegovinassa.

34. Tilanteen kiireellisyyden vuoksi virasto ei aina noudattanut tarkasti tarjouskilpailuihin sovellettavia Obnova-asetuksen sääntöjä, jotka eivät useinkaan sovellu tällaiseen tilanteeseen.

Energia-ala

Ydinvoimalan yksikkö oli käynnistettävä uudelleen marraskuun 2000 loppuun mennessä. Tavallisesti tällaiseen laajaan kunnostustyöhön kuluu noin vuosi. UNMIK pyysi helmikuussa 2000 virastoa tekemään suoran sopimuksen sellaisen yrityksen kanssa, joka oli jo tehnyt joitakin kiireellisiä korjaustöitä edellisen sopimuksen aikana. Virasto piti kuitenkin sopivampana rajoitetun ja nopeutetun tarjouskilpailun käynnistämistä. Vaikka tällainen menettely on parempi kuin sopimuksen tekeminen suoraan, 40 miljoonan euron suuruisesta urakkasopimuksesta käynnistetty tarjouskilpailu oli ristiriidassa Obnova-asetuksen(15) kanssa. Asetuksessa sallitaan enintään 10 miljoonan euron urakkasopimusten tekeminen rajoitetun tarjouskilpailun kautta tietyin edellytyksin, jotka täyttyivät mainitussa tapauksessa. Tarjouspyyntöasiakirjojen lähettämisen ja hakemusten esittämisen määräajan välinen aika (viisi viikkoa) oli lyhyt, minkä seurauksena yritys, joka oli jo työskennellyt ydinvoimalassa, sai kilpailuedun. Ainoastaan kaksi yritystä (joista toisen esittämä hintatarjous oli 34,5 miljoonaa euroa ja toisen 37,6 miljoonaa euroa) pystyivät tekemään tarjouksen ajoissa. Kumpaakaan näistä kahdesta tarjouksesta ei kuitenkaan pidetty teknisesti hyväksyttävänä, ja tarjouspyyntö peruutettiin toukokuun 2000 lopulla. Tämän jälkeen virasto teki ulkosuhteiden pääosaston suostumuksella sopimuksen suoraan kyseisistä kahdesta yrityksestä koostuvan yhteenliittymän kanssa. Sopimuksen arvo oli 40 miljoonaa euroa, ja sen ehtona oli, että yksikkö on saatava uudelleen käyttöön viimeistään marraskuussa 2000, jotta se olisi täysin toimintakunnossa talven 2000-2001 kysyntää varten. Kunnianhimoinen tavoite saavutettiin lopulta.

Asuntojen kunnostus

Rakennustarvikkeiden hankkimista varten otettiin käsittelyyn 46 tarjousta. Tarjousten muodollisen arvioinnin yhteydessä havaittiin, että paikallisilla tarjouksen tekijöillä, joiden tarjoukset olivat edullisempia, oli huomattavia vaikeuksia toimittaa joitakin tarjouspyyntöasiakirjoja asianmukaisesti (kansalaisuustodistus, todisteet konkurssista, alkuperätodistus tai pankkitakaus). Jos hyväksyttyjä virallisia valintaperusteita olisi noudatettu tiukasti, ainoastaan seitsemän tarjousta olisi läpäissyt muodollisen arvioinnin. Tässä tapauksessa kuitenkin 14 erää sisältävien sopimusten arvo olisi ollut yhteensä noin 110 miljoonaa Saksan markkaa, kun taas hankintoihin oli budjetoitu 85 miljoonaa Saksan markkaa. Tavanomaisessa tilanteessa avoin tarjouspyyntö olisi pitänyt peruuttaa, sillä kaikki virallisesti hyväksyttävät tarjoukset ylittivät käytettävissä olevat määrärahat. Varmistaakseen hankkeen toteutumisen virasto päätti olla vaatimatta pankkitakausta ja lisäsi sen sijaan sopimukseen määräyksen, jonka mukaan se voi pidättää kaikista maksuista 10 prosenttia vakuudeksi. Vuoden 2000 lopulla virasto ei ollut joutunut merkittäviin vaikeuksiin sopimuksen tehneiden tavarantoimittajien toimitusten kanssa.

Maksut

35. Helmikuun ja lokakuun 2000 välisenä aikana toimintamenojen maksut käsiteltiin keskimäärin 13 päivässä (aika, joka kului laskun saamispäivästä siihen päivään, jona maksu toimitettiin pankkiin). Vertailukohteena olevassa Sarajevon lähetystössä maksut käsiteltiin Obnova-asetuksen nojalla keskimäärin 43 päivässä vuoden 2000 jälkipuoliskolla(16). Otoksen perusteella virasto suorittaa kulutushyödykkeiden hankintaan (II osasto) liittyvät maksut noin 25 päivässä.

Ohjelmien täytäntöönpano

Yleiset tavoitteet vuodelle 2000

36. Komission ja johtokunnan hyväksymässä Kosovon jälleenrakentamista koskevassa vuoden 2000 työohjelmassa kohdennetaan suurin osa vuonna 2000 käytettävissä olevista varoista seuraaville viidelle alalle: energiahuoltoon, asuntojen kunnostamiseen, liikenteeseen, ympäristöön ja talouden kehittämiseen/maatalouteen. Komissio ja UNMIK katsoivat, että nämä alat olivat peruspilareita, joiden varaan laajempi jälleenrakennustyö voidaan perustaa. Koska energiahuollon, asuntojen kunnostamisen, liikenteen ja maatalouden alojen kehittäminen on riippuvaista vuodenajoista, virasto halusi käynnistää hankkeet näillä aloilla nopeasti ja asetti huomattavan kunnianhimoiset tavoitteet, jotka oli tarkoitus saavuttaa ennen talvea 2000-2001. Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko nämä tavoitteet saavutettu vuoden 2000 lopussa.

Energiahuolto

Tavoitteet

37. Vuoden 2000 energiahuolto-ohjelmalle osoitettiin 60 miljoonaa euroa. Ohjelman yleistavoitteena oli edistää energia-alan tilanteen kehitystä lähes hätätilanomaisesta ylläpito- ja vakautusvaiheesta kohti vakaampaa ja tehokkaampaa energiantuotantoa. Tämä oli ensimmäinen askel alan omavaraisuuden varmistamisessa. Samanaikaisesti ohjelman kanssa virasto myönsi UNMIKille energiantuontia varten 28 miljoonaa euroa vuoden 2000 jälleenrakennusohjelmasta.

38. Energian tuotantokapasiteetin ja ennen kaikkea sähkön tuotantovarmuuden lisäämiseksi maan kahdessa voimalassa oli pikaisesti toteutettava laajoja kunnostustoimia. UNMIKin ja muiden rahoittajien kuulemisen jälkeen virasto keskitti toimensa uudempaan näistä kahdesta voimalasta (Kosovo B). Keskeisenä osana alalla toteutettavia toimia viraston oli myös tuettava ruskohiilikaivosten kunnostamista, sillä kaivokset ovat voimaloiden energianlähde. Tarkoituksena oli lisätä kaivostuotantoa, jotta voitaisiin vastata voimaloiden vasta kunnostettujen yksiköiden kasvaneisiin polttoainetarpeisiin.

Tulokset vuoden 2000 lopulla

39. Vuonna 2000 ennen joulukuuta sidotuista varoista yhteensä 96 prosentin osalta oli tehty sopimus vuoden 2000 lopulla, ja 59 prosenttia varoista oli maksettu. Kosovo B -ydinvoimalan B2-yksikön kunnostus saatettiin päätökseen joulukuun 2000 alussa ennen talvea. Toiminnassa olevan B1-yksikön energiantuotannossa oli joitakin katkoksia, ja korjaustoimia jatkettiin talven aikana. Vaikka ruskohiilikaivosten tuotanto oli lisääntynyt, vuoden 2000 lopulla ei vielä ollut saavutettu kahta kolmasosaa tavoitteesta (9000 tonnia päivässä, kun tavoite oli 15000 tonnia päivässä). Tuotanto oli kuitenkin edelleen nousussa(17). Vaikka energiantuotannossa tapahtui edelleen katkoksia, kahden voimalan tuotannolla voitiin kuitenkin varmistaa sähkön riittävyys lähinnä Bulgariasta, entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta ja Montenegrosta peräisin olevan yhteisön rahoittaman energiantuonnin ansiosta.

Asuntojen kunnostus

Tavoitteet

40. Yhteensä 55 miljoonan euron suuruisen ohjelman yleistavoitteena oli tukea kosovolaisia noin 8000:n sodassa vaurioituneen talon jälleenrakentamisessa vuonna 2000. Tämä toteutettiin avustuksilla, jotka oli kohdennettu kaikkein heikoimmassa asemassa oleville kotitalouksille ja erityisesti köyhille perheille ja niille perheille, joille oli järjestetty väliaikainen majoitus. Yleensä edunsaajat kunnostivat talot itse omaehtoiseen apuun perustuen, niin että kumppaneina toimivat kansalaisjärjestöt vastasivat laadunvalvonnasta ja tarvittavan teknisen avun antamisesta. Kun omaehtoiseen apuun perustuvaa lähestymistapaa oli tarpeen täydentää, edunsaajalle voitiin myös myöntää käyttöön työvoimaa tai työ voitiin antaa rakennusurakoitsijalle, kun kyse oli heikoimmassa asemassa olevista perheistä erityisesti siinä tapauksessa, jos heidän kotinsa olivat tuhoutuneet täysin.

41. Joulukuussa 2000 ohjelmalle myönnettiin lisärahoitusta 5 miljoonaa euroa, sillä hankkeessa keskityttiin yhä enemmän kaikkein pahiten vaurioituneisiin taloihin (56 prosenttia kaikesta tuesta) ja tästä syystä tarvittiin lisää rakennustarvikkeita. Lisärahoituksella myös tavoitetta voitiin nostaa 8400 taloon.

42. Samalla virasto jatkoi myös vuoden 1999 asunto-ohjelman täytäntöönpanoa. Tämän ohjelman tarkoituksena on kunnostaa 3600 taloa (yleensä ilman kattoa), ja sen arvo on 14 miljoonaa euroa. Työryhmä käynnisti ohjelman vuonna 1999, mutta suurin osa työstä tehtiin vuoden 2000 alkupuoliskolla.

Tulokset vuoden 2000 lopulla

43. Lähes kaikista vuonna 2000 sidotuista 60 miljoonasta eurosta oli tehty sopimus, ja näistä 54 prosenttia oli maksettu vuoden lopulla. Ohjelman käynnistäminen viivästyi aluksi, sillä kuntien viranomaiset eivät saaneet tarpeeksi nopeasti määriteltyä heikoimmassa asemassa olevia perheitä, joiden oli tarkoitus hyötyä ohjelmasta. Usein tämä ongelma olisi voitu välttää, jos UNMIK olisi osallistunut toimintaan aktiivisemmin ja jos jotkin kansalaisjärjestöt olisivat toimineet ammattimaisemmin. Ohjelman myöhemmässä vaiheessa ongelmia aiheutui myös rajatarkastusten hitaudesta, kun rakennustarvikkeita tuotiin entisestä Jugoslavian tasavallasta Makedoniasta tai sen kautta.

44. Joulukuun 2000 lopussa 30:sta kunnasta 23:ssa oli aloitettu noin 7700 talon kunnostaminen. Yli puolet alun perin kunnostettavaksi tarkoitetuista 8000 talosta saatiin kunnostettua, ja yli 65 prosenttia niistä oli säänkestäviä ja asuttavia. Seurantakertomusten mukaan kaikissa taloissa oli katto jo huhtikuun 2001 alussa. Ohjelmien kokonaistavoitteena oli 12000 talon kunnostaminen (3600 taloa vuoden 1999 ohjelmassa ja 8400 vuoden 2000 ohjelmassa) ja rahoitusta oli myönnetty 74 miljoonaa euroa; virasto oli saattanut jo vuonna 2000 päätökseen yhteensä 8170 talon kunnostuksen. Kansalaisjärjestöjen toimintakertomusten mukaan tämän lisäksi 2000 talossa oli katto ja 1530 talon kunnostus oli aloitettu, joten kunnostamatta oli enää 300 taloa.

45. Viraston onnistui jälleenrakentaa taloja nopeasti, kun taas vastaavanlaisten ohjelmien toteuttaminen Bosniassa oli hidasta siihen asti, kun hallinnointi siirrettiin Sarajevon lähetystölle. UNMIKin neljännen toimialan (käsittelee jälleenrakentamista) päällikkö totesi 31. lokakuuta 2000 päivätyssä kirjeessään, että häneen oli tehnyt erityisen vaikutuksen nopeus, jolla Euroopan jälleenrakennusvirasto oli jakanut varoja verrattuna muihin yhteisön ohjelmiin ja muihin monenvälisiin virastoihin Kosovossa, sekä viraston vähäiset hallintokustannukset ja varojen optimointi.

46. Virasto hyödynsi Bosnia ja Hertsegovinassa saatuja kokemuksia (ks. tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus nro 5/98 entisen Jugoslavian jälleenrakentamisesta (vuodet 1996-1997))(18). Se antoi etusijan kaikkein epäedullisimmassa asemassa oleville perheille, valvoi tarkemmin valittujen kansalaisjärjestöjen toimintaa eikä enää antanut rakennustarvikkeiden hankintaa kansalaisjärjestöjen vastuulle vaan yksityisen sektorin tavarantoimittajille, joita viraston nimittämä hankinta-asiantuntija valvoo.

Liikenne

Tavoitteet

47. Toimiva liikenneinfrastruktuuri on ensisijaisen tärkeä Kosovon jälleenrakentamisen kannalta. Tieverkosto on ylikuormitettu ja huonossa kunnossa, kun taas rautatieverkostoa hyödynnetään riittämättömästi pääasiassa siksi, että sopivasta liikkuvasta kalustosta on pulaa. Viraston toimintaa rajoittivat työhön käytettävissä olevan ajan niukkuus, toimituksiin liittyvät logistiset seikat sekä vähäiset resurssit. Vuoden 2000 ohjelmassa (15 miljoonaa euroa) keskityttiin näin ollen Kosovon kolmen päätien päällystämiseen. Etusijalle asetettiin Pristina-Skopje-tie, joka johtaa Blacen raja-asemalle, sekä Naton pommituksissa vuonna 1999 tuhoutuneiden kahden tärkeän maantiesillan korjaaminen.

Tulokset vuoden 2000 lopulla

48. Vuonna 2000 liikennealalla sidotuista varoista yhteensä 79 prosentin osalta oli vuoden lopulla tehty sopimus, ja 61 prosenttia varoista oli maksettu. Suurin osa suunnitelluista töistä oli saatu päätökseen tai ne edistyivät aikataulussa Blacen raja-asemaa lukuun ottamatta.

Maatalous

Tavoite

49. Komissio hyväksyi vuonna 2000 rahoitusehdotuksen Kosovon talouskehityksen edistämiseksi. Ehdotuksen arvo oli 25 miljoonaa euroa. Esimerkiksi maaseudun talouselämän tukemiseen varattiin 10 miljoonaa euroa. Maatalous on Kosovon talouselämän tärkein ala, ja sen osuus BKT:sta oli noin 50 prosenttia vuosina 1999 ja 2000. Maatalouden tuotos ja BKT laskivat koko 1990-luvun pääasiassa siksi, että lannoitteista oli pulaa ja maatalousalan palvelut vähenivät.

50. Viraston tärkein tehtävä alalla oli varmistaa, että vähintään 30000 maanviljelijän (eli kaikista maatiloista 40 prosentin) käytettävissä olisi 37500 tonnia lannoitteita, joiden avulla katettaisiin 40 prosenttia kokonaistarpeesta syysvehnän viljelykaudella ja kevään korjuukaudella. Tavoitteena oli varmistaa kotimaan markkinoilla tärkeimpien viljojen tuotannon ja tuotosten kasvu tekemällä maaperästä jälleen hedelmällinen. Jotta yksityisen sektorin tukkukauppiaat, jakelijat ja vähittäiskauppiaat saataisiin osallistumaan aiempaa tiiviimmin maatilojen tuotantopanosten, erityisesti lannoitteiden, jakeluun ja myyntiin, kauppiaille päätettiin myöntää lainaa.

Tulokset vuoden 2000 lopulla

51. Ohjelmalle vuonna 2000 sidotuista varoista 97 prosentin osalta oli 31. joulukuuta 2000 tehty sopimus, ja 53 prosenttia varoista oli maksettu. Kylvölannoitteet (NPK-lannoitteet) toimitettiin syyskuussa 2000 syksyn kylvökautta varten. Osa niistä (2000 tonnia) toimitettiin FAOn valvonnassa ilmaiseksi heikoimmassa asemassa oleville maanviljelijöille, kuten vähemmistöjen edustajille. Loput myytiin huutokaupassa, ja yli 100 kauppiaan kanssa allekirjoitettiin sopimus.

52. Virasto pystyi tarjoamaan maanviljelijöille kylvölannoitetta huokeaan hintaan. Toimitettua lannoitetta käytettiin laajalti, ja sen ansiosta odotettiin entistä parempaa satoa. Pristinan yliopiston maatiloilla tekemän tutkimuksen mukaan kaikilla kosovolaisilla maanviljelijöillä oli mahdollisuus saada tuotetta hintaan, joka oli keskimäärin 30 prosenttia alhaisempi kuin vuoden 1999 markkinahinta. Yhteensä 86,6 prosenttia viljelijöistä osti viraston maahantuomaa kylvölannoitetta. Lannoitteen toimittaminen oli erityisen tärkeää maatalouden kaupallisen tuotannon elpymisen kannalta ja maataloustuotannon laskun kääntämiseksi nousuun.

53. Lannoitteiden huutokauppaaminen edisti myös markkinatalouden käytäntöjen kehittymistä. Se sai aikaan kilpailua ja edisti samalla kestävää kasvua, kun yksityisestä sektorista tuli jälleen ensisijainen lannoitteiden ja muiden maatalouden tuotantopanosten tarjoaja. Luottovälineen avulla tavarantoimittajat pystyivät kunnostamaan varastorakennuksia, täydentämään varastojaan ja lisäämään varastojensa kapasiteettia.

54. Vuoden 2000 lopulla 103:sta kauppiaasta 83 oli maksanut ensimmäisen erän käyttöpääomarahastoon ja niiden kauppiaiden, jotka olivat maksaneet vasta osan, oli maksettava jäljelle jäänyt osa korkoineen ennen huhtikuun 2001 puoliväliä. Maksun suorittamatta jättäneet kuusi kauppiasta käyttivät väärennettyjä asiakirjoja ja antoivat väärää tietoa yrityksestään saadakseen luottoa. Kauppiaat myivät lannoitteet välittömästi edelleen kustannuksia alhaisemmalla hinnalla. Asiaa tutkittiin vielä syyskuussa 2001.

55. Urealannoitteen myynnin osalta viraston oli peruttava huutokauppa, sillä hinnat olivat niin korkeat, etteivät edunsaajana olevat maanviljelijät olisi pystyneet ostamaan lannoitetta. Tämän jälkeen virasto alensi myyntihintoja ja jakoi lannoitteet suhteutetusti niille kauppiaille, jotka oli valittu aikaisemmin kylvölannoitteen jakelijoiksi ja joiden toiminta oli ollut tyydyttävää. Viraston mukaan suurin osa lannoitteista toimitettiin maanviljelijöille ennen kevätkylvön alkamista. Osa toimituksista viivästyi kuitenkin huhtikuuhun 2001, sillä entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian ja Kosovon välisen rajan sulkemisen jälkeen lannoitteet oli kuljetettava Serbian kautta.

Viraston toimenpiteiden taloudellisuus

56. Yleisesti ottaen virasto noudatti kilpailuttamisen periaatetta tarkoituksenaan varmistaa taloudellisesti parhaat ehdot ja edellytykset hankinnoissaan. Koska hankkeiden toteuttamisella oli kiire, virasto käynnisti joissakin tapauksissa rajoitetun tarjouskilpailun avoimen kansainvälisen tarjouskilpailun sijaan. Se joutui usein erityistilanteen vuoksi lyhentämään tarjouspyyntöilmoituksen julkaisemisen ja tarjousten tekemisen välistä tavanomaista määräaikaa. Tämä saattoi vähentää kilpailua, mutta auttoi virastoa saavuttamaan suurimman osan tavoitteistaan.

57. Toisaalta virasto onnistui pitämään hinnat alhaisina mukauttamalla vakiomuotoisia tarjouskilpailumenettelyjä niin, että myös paikalliset tavarantoimittajat saivat osallistua tarjouskilpailuun (ks. kohdan 34 toinen laatikko). Yhden talon kunnostuskustannukset olivat vuoden 1999 ja 2000 ohjelmissa keskimäärin 6167 euroa ja vuoden 2000 ohjelmassa, jossa keskityttiin pahimmin vaurioituneisiin taloihin, 7143 euroa. Tämä on selvästi vähemmän kuin Bosnia ja Hertsegovinassa, jossa keskimääräiset kustannukset olivat noin 10000 euroa(19).

58. Bosnia ja Hertsegovinassa talojen kunnostamisen tarkoituksena oli rohkaista pakolaisia ja hätäsiirtolaisia palaamaan koteihinsa, kun taas Kosovossa pakolaiset olivat jo palanneet, joten virasto pystyi useammin pyytämään edunsaajia osallistumaan kunnostustöihin. Lisäksi Bosnia ja Hertsegovinassa 450000 kunnostettavasta talosta noin 80 prosenttia oli joko pahasti vaurioituneita tai täysin tuhoutuneita, kun taas Kosovossa 120000 kunnostettavasta talosta näitä oli 70 prosenttia. Lisäksi Kosovossa talonrakennuksen vaatimustaso on perinteisesti alhaisempi kuin Bosnia ja Hertsegovinassa, vaikka viraston uudelleen rakentamat talot ovatkin yleensä parempaa laatua kuin alkuperäiset talot, ja työvoimakustannukset ovat Kosovossa 30 prosenttia pienemmät kuin Bosnia ja Hertsegovinassa.

59. Tilintarkastustuomioistuimen keräämien tietojen mukaan viraston keskimääräiset yhden talon kunnostamisesta aiheutuneet kustannukset ovat pienemmät kuin muiden rahoittajien kustannukset Kosovossa. Erään toisen kansainvälisen järjestön kustannukset taloa kohti on ilmoitettu 40-45 prosenttia viraston yksikkökustannuksia suuremmiksi.

Viraston vaikuttavuus

Investointien lyhyen aikavälin vaikutukset

60. Komission mukaan(20) jälleenrakennusohjelmilla oli myönteinen taloudellinen vaikutus naapurivaltioihin, jotka olivat edeltävinä vuosina kärsineet Jugoslavian liittotasavallalle asetetusta kauppasaarrosta.

Investointien kestävyys

61. Vaikka suurin osa kunnianhimoisista tavoitteista oli saavutettu vuoden 2000 lopulla, eri aloille tehtyjen investointien kestävyyteen liittyy joitakin merkittäviä riskejä pääasiassa siksi, että olemassa ei ole maakuntaa koskevaa keskipitkän ja pitkän aikavälin strategiaa. UNMIK sovelsi kriisinhallintalähestymistapaa vielä vuoden 2000 puoliväliin saakka, ja siltä kului lähes vuosi keskipitkän aikavälin toimintamallin kehittämiseen.

62. Energia-alalla tärkein kysymys liittyy siihen, saadaanko Kosovon voimala toimimaan tulevaisuudessa ilman ulkopuolisten rahoittajien tukea. Voimaloista on tehtävä taloudellisesti kannattavia yrityksiä. Kosovon sähköyhtiötä varten ei ollut laadittu varsinaista strategiaa, eikä suurin osa kuluttajista maksa sähköstä. Tarvitaan toimiva tulorakenne, joka koostuu asianmukaisesta sähkömaksujärjestelmästä ja johdon kirjanpitojärjestelmästä. Keskipitkällä aikavälillä virasto aikoo siirtää toimintansa painopisteen hätäavusta tavanomaiseen kehitysyhteistyöapuun, mutta sitä ennen UNMIKin on sitouduttava aiempaa tiiviimmin energia-alan uudelleenjärjestelyyn.

63. Liikennealan investointien kestävyys on eräänlainen huolenaihe. Tiet olivat ylikuormitettuja pääasiassa painavien sotilasajoneuvojen liikenteen vuoksi, eikä teiden kunnossapidosta huolehdita. Olemassa ei ole rahoitusjärjestelmää eikä suunnitelmia teiden kunnossapitojärjestelmän perustamiseksi. Vuoden 2000 lopulla UNMIK ei vielä ollut määrittänyt liikennealalla sovellettavaa politiikkaa. Yleissuunnitelma puuttui edelleen myös rautatieliikenteen alalta.

64. UNMIK otti lokakuussa 1999 käyttöön rajalla perittäviä tulleja ja liikevaihtoveroja, joiden yhteenlaskettu arvo on 26,5 prosenttia. Maatalouden tuotantopanoksiin sovellettavat korkeat tullit ja verot haittaavat maataloustuotantoa, elintarviketeollisuuden kehittämistä, maatalouden teknologista muutosta ja maatalouden tuotantopanosten toimittajien järjestelmällisen verkon kehittämistä. Vuoden 2000 lopulla UNMIK ei kuitenkaan vielä ollut muuttanut kyseisiä veroja.

Koordinointi

65. Neuvosto on vaatinut, että UNMIKin, kansainvälisten rahoituslaitosten, EIP:n, UNHCR:n ja kansalaisjärjestöjen toimintaa koordinoidaan. Virasto järjestää viikoittain ja tarvittaessa useamminkin kokouksia, joihin osallistuvat UNMIK, Pristinassa edustettuina olevat jäsenvaltiot ja muut pääasialliset rahoittajat. Vuoden 2000 lopulla EIP, joka on myös edustettuna johtokunnassa, ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki eivät vielä olleet aloittaneet hankkeiden toteuttamista Kosovossa pääasiassa asianmukaisen oikeusperustan puuttumisen vuoksi.

66. Tehdessään kansalaisjärjestöjen kanssa asuntojen kunnostusohjelmaan liittyviä sopimuksia virasto sovelsi samoja palkkiotasoja kuin ECHO, jotta näiden kahden yhteisön rahoituslähteen välille ei syntyisi kilpailua. ECHOn toiminnan asteittainen lopettaminen Kosovossa asuntojen ja majoituksen, terveydenhuollon, maatalouden sekä vesihuollon ja puhtaanapidon alalla koordinoitiin hyvin viraston näillä aloilla toteuttaman toiminnan kanssa.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskertomus

Ensimmäinen osa - Varainhoitovuotta 2000 koskeva tilintarkastus

67. Tilintarkastustuomioistuin sai tutkimuksen perusteella riittävän varmuuden siitä, että 31. joulukuuta 2000 päättyneen varainhoitovuoden tilit ovat luotettavat ja että tilien perustana olevat toimet ovat kaiken kaikkiaan lailliset ja asianmukaiset.

68. Muuttamatta tarkastuskertomustaan tilintarkastustuomioistuin haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota kohdissa 15 ja 18 esitetyistä seikoista aiheutuviin riskeihin. Kun otetaan huomioon riskit, joita liittyy tilinpitoon taulukkolaskentaohjelman avulla, ja se, että viraston sisäisen valvonnan järjestelmää on lujitettava, viraston olisi varmistettava, että talousarviokirjanpitoa koskeva luotettava tietokoneistettu järjestelmä otetaan käyttöön mahdollisimman pian (ks. kohta 15).

Toinen osa - Viraston tehokkuus

69. Viraston hallinnointi on erityisen tehokasta (ks. kohta 27), vaikka hallinnoidun tuen kokonaisarvoon nähden työntekijöitä on vähän (ks. kohta 28), mitä voidaan pitää kestävyyteen vaikuttavana riskitekijänä (ks. kohta 30). Virasto on toiminut erittäin nopeasti sekä sopimusten tekemisessä että toimiin liittyvien maksujen suorittamisessa (ks. kohdat 33-35). Ohjelmien toteuttamisessa virasto saavutti lisäksi suurimman osan vuodelle 2000 asetetuista kunnianhimoisista tavoitteista energian (ks. kohta 39), asuntojen kunnostuksen (kohdat 43-45), liikenteen (kohta 48) ja maatalouden (kohdat 51-52) alalla. Viraston tehokkuus oli suurelta osin toimintaan sitoutuneen henkilöstön ansiota (ks. kohta 29).

70. Vaikka tarjouskilpailuun varattua aikaa oli usein lyhennetty ja vaikka tämä saattoi vaikuttaa kilpailuun (ks. kohta 56), tilintarkastustuomioistuin ei havainnut todisteita siitä, että pidemmällä aikavälillä olisi voitu saada halvempia tarjouksia niin, etteivät hankkeiden toteutuksen määräajat olisi ylittyneet. Viraston kautta rahoitetusta talojen kunnostuksesta aiheutuneet kustannukset olivat keskimäärin alhaisempia kuin muiden rahoittajien kustannukset; tämä osoittaa, että tehokkuuden lisäksi otettiin huomioon myös taloudellisuusnäkökohdat (ks. kohta 59).

71. Voimassa olevien sääntöjen erittäin joustavaan soveltamiseen sisältyi tiettyjä riskejä virastolle, mutta menettelyn avulla useat paikalliset ja alueelliset yritykset pystyivät osallistumaan jälleenrakennusprosessiin. Näin pienennettiin osaltaan kunnostuskustannuksia (ks. kohta 57) ja edistettiin talouselämän elpymistä Balkanin maissa, jotka ovat kärsineet vakavasti alueen konflikteista viime vuosikymmenen aikana (ks. kohta 60).

72. Viraston aikaansaamat erinomaiset tulokset johtuvat myös siitä, että se kohdensi vuonna 2000 henkilöstöresurssinsa ja varansa tietyille ensisijaisille aloille.

Suositus nro 1

73. Viraston olisi varmistettava, ettei se hajauta toimiaan vaan kehittää käytännönläheisen alakohtaisen ohjelman, joka on uusimpien painopistealojen mukainen.

74. Johtokunnan kuukausittaisista kokouksista aiheutuu virastolle ylimääräistä työtä. Lisäksi ilmeni, että komission jäsenen toimiminen johtokunnan puheenjohtajana on käytännössä mahdotonta (ks. kohdat 21-24).

Suositus nro 2

75. Johtokunnan kokouksen järjestäminen joka kolmas kuukausi on varmasti riittävää. Uusien neuvoston asetusten (EY) N:o 2666/2000(21) ja (EY) N:o 2667/2000(22) avulla selvennetään hallintokomitean ja johtokunnan tehtäviä. Komission olisi kuitenkin määriteltävä selvemmin näiden elinten vastuualueet, jotta virasto voisi vastata nopeasti uusiin ensisijaisiin jälleenrakennustarpeisiin alueella.

76. Energia- ja liikennealalla rahoitettujen investointien kestävyyttä ei voitu varmistaa, sillä UNMIK noudatti pitkän aikavälin toimintalinjojen kehittämisen sijasta edelleen kriisinhallintalähestymistapaa, joka ei enää vuonna 2000 ollut tarpeen (ks. kohdat 61-64).

Suositus nro 3

77. Rahoitettujen investointien kestävyyden varmistamiseksi on luotava poliittinen toimintakehys sekä keskipitkän ja pitkän aikavälin strategia. Tämä ei kuulu viraston toimivaltaan, mutta komissio on kuitenkin pitkälti vastuussa tämän epätyydyttävän tilanteen syntymisestä, sillä EU toimii Kosovon jälleenrakentamista käsittelevän UNMIKin toimialan puheenjohtajana.

Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxemburgissa 10. lokakuuta 2001 pitämässään kokouksessa.

Tilintarkastustuomioistuimen puolesta

Jan O. Karlsson

Presidentti

(1) Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2667/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, virastolle annettiin lupa perustaa Jugoslavian liittotasavaltaan toiminnallisia keskuksia, joilla on huomattava hallinnollinen itsenäisyys. Virasto on sittemmin avannut toimistot Belgradissa ja Podgoricassa.

(2) Ks. erityiskertomus nro 2/2001 Kosovon kriisin uhreille myönnetyn humanitaarisen hätäavun hallinnoinnista (ECHO).

(3) Neuvoston asetus (EY) N:o 2454/1999, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 (EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä joulukuuta 2000 Euroopan jälleenrakennusvirastosta annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2667/2000 (EYVL L 306, 7.12.2000, s. 7).

(4) Ks. erityiskertomus nro 5/98 entisen Jugoslavian jälleenrakentamisesta (kausi 1996-1997) (EYVL C 241, 31.7.1998, s. 1).

(5) Vuosikertomus varainhoitovuodelta 1999, kohdat 5.28-5.31 ja 5.75-5.78 (EYVL C 342, 1.12.2000).

(6) Neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96 Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta (EYVL L 204, 14.8.1996, s. 1), muutettu viimeksi asetuksella (EY) N:o 2454/1999, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 (EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1) ja kumottu asetuksella (EY) N:o 2666/2000 (ks. alaviite 7).

(7) Sisäinen hajauttaminen määritellään komissiossa tapahtuvaksi vastuun siirtämiseksi päätoimipaikasta lähetystöihin (Pharen sisäisen hajauttamisen ohjeet lähetystöille).

(8) Myönnettyihin määrärahoihin sisältyvät 65,9 miljoonan euron määrärahat, joita TAFKO ei käyttänyt.

(9) Neuvoston asetus (EY) N:o 2667/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Euroopan jälleenrakennusvirastosta (EYVL 306, 7.12.2000, s. 7)

(10) CARDS: Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation - Neuvoston asetus (EY) N:o 2666/2000, annettu 5 päivänä joulukuuta 2000, Albanialle, Bosnia ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta ja asetuksen (EY) N:o 1628/96 kumoamisesta sekä asetusten (ETY) N:o 3906/89 ja (ETY) N:o 1360/90 sekä päätösten 97/256/EY ja 1999/311/EY muuttamisesta (EYVL L 306, 7.12.2000, s. 1).

(11) Virastolla oli vuonna 2000 käytössään ilmaista toimistotilaa Thessalonikissa ja Pristinassa.

(12) Ulkomaanavun hallinnoinnin uudistamista koskeva komission sisäinen asiakirja - ongelmat ja ehdotukset, toukokuu 2000.

(13) KOM(2001) 446, lopullinen.

(14) Sopimus tehdään ainoastaan, jos komissio on tehnyt rahoituspäätöksen.

(15) Neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2454/1999, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 (EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1).

(16) Sopimusten mukaan maksut on suoritettava 60 päivässä.

(17) 12000 tonnia huhtikuussa 2001.

(18) EYVL C 241, 31.7.1998.

(19) Ks. vuosikertomus varainhoitovuodelta 1999, kohta 5.76 (EYVL C 342, 1.12.2000).

(20) Ks. komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle kolmansille maille myönnettävän makrotaloudellisen rahoitusavun toteuttamisesta vuonna 1999 (KOM(2000) 682 lopullinen, 27.10.2000).

(21) Neuvoston asetus (EY) N:o 1628/96 Bosnialle ja Hertsegovinalle, Kroatialle, Jugoslavian liittotasavallalle ja entiselle Jugoslavian tasavallalle Makedonialle annettavasta avusta (EYVL L 204, 14.8.1996, s. 1), muutettu viimeksi asetuksella (EY) N:o 2454/1999, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 (EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1) ja kumottu asetuksella (EY) N:o 2666/2000 (ks. alaviite 7).

(22) Neuvoston asetus (EY) N:o 2454/1999, annettu 15 päivänä marraskuuta 1999 (EYVL L 299, 20.11.1999, s. 1), sellaisena kuin se on muutettuna 5 päivänä joulukuuta 2000 Euroopan jälleenrakennusvirastosta annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2667/2000 (EYVL L 306, 7.12.2000, s. 7).

LIITE 1

YHDISTYNEIDEN KANSAKUNTIEN KOSOVON SIVIILIOPERAATIO (UNMIK)

Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon siviilioperaatio (UNMIK) perustettiin 10. kesäkuuta 1999 Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla 1244. Kaikki Kosovoa koskeva lainsäädäntö- ja toimeenpanovalta, myös tuomioistuinten hallintotoiminta, kuuluu UNMIKille, ja sitä harjoittaa pääsihteerin erityisedustaja. Erityisedustajaa avustaa hänen tehtävissään neljä apulaiserityisedustajaa, joista kukin on vastuussa yhdestä tärkeästä UNMIKin toimialasta. Kullakin toimialalla toimintaa johtaa tietty organisaatio seuraavasti:

a) väliaikainen siviilihallinto: Yhdistyneet Kansakunnat;

b) humanitääriset asiat: YK:n pakolaisasiain päävaltuutettu;

c) hallintorakenteiden kehittäminen: Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö (Etyj);

d) jälleenrakennus: Euroopan unioni.

Vuoden 2000 uudelleenjärjestelyn jälkeen rakenne on seuraava:

>PIC FILE= "C_2001355FI.001702.TIF">

LIITE 2

EUROOPAN JÄLLEENRAKENNUSVIRASTON TEHTÄVÄKENTTÄ

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2454/1999 korostetaan, että

a) jälleenrakennusohjelmien hallinnoinnissa olisi noudatettava tehokkaita ja joustavia sääntöjä ja menettelyjä, jotka mahdollistavat nopean täytäntöönpanon;

b) viraston toiminnallinen keskus, jolla on huomattava hallinnollinen itsenäisyys, perustetaan aluksi Pristinaan Kosovon jälleenrakennustyön aloittamiseksi käyttäen hyväksi viraston Thessalonikin toimipaikassa olevia yleisiä yksiköitä;

c) virasto harjoittaa toimintaansa aluksi Kosovossa; neuvoston tehtävänä on päättää komission ehdotuksesta viraston toiminnan laajentamisesta Jugoslavian liittotasavallan muille alueille;

d) viraston tehtäväkenttä olisi määriteltävä siten, että se voi hallinnoida myös muiden alueen jälleenrakentamista harjoittavien avunantajien ohjelmia, erityisesti toimivaltaisten rahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön puitteissa.

Viraston velvollisuuksiin kuuluvat

a) tarpeiden määrittely ja analysointi;

b) jälleenrakennusohjelmien valmistelu Kosovoa varten;

c) hankkeen toteuttamisen kaikki näkökohdat;

d) rahoitussopimusten tekeminen, sopimusten allekirjoittaminen ja koordinointi muiden avunantajien ja kansainvälisten rahoituslaitosten kanssa.

LIITE 3

JÄLLEENRAKENNUSOHJELMIEN OHJELMASUUNNITTELUN VAIHEET

>PIC FILE= "C_2001355FI.001902.TIF">

(1)

(1) CARDS:

Community Assistance for Reconstruction, Development and Stabilisation (yhteisön avustusotijelma jälleenrakennusta, kehittämistä ja vakauttamista varten).

Komission vastaukset

TIIVISTELMÄ

V. Johtokunnan toimintaa parantavia toimenpiteitä on sisällytetty uuteen Euroopan jälleenrakennusvirastosta annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 2667/2000.

Toimintapoliittisten puitteiden ja kestävien investointistrategioiden määrittelemisen osalta on todettava, että Yhdistyneiden Kansakuntien väliaikaisen hallinnon operaatio Kosovossa (UNMIK) on parantanut valmiuksiaan molempiin pääasiassa julkisen jälleenrakennuksen investointiohjelmansa avulla, joka tarjoaa selkeät budjetti- ja investointiohjeet sen omaa päätalousarviota ja rahoittajayhteisöä varten.

Komissio ja UNMIK ovat nyt aloittaneet alakohtaiset toimintapoliittiset keskustelut, joissa keskitytään yksityissektorin kehittämiseen, energiaan, verotukseen ja kauppapolitiikkaan. Makrotalouspolitiikasta keskustellaan säännöllisesti Kaakkois-Euroopan ohjaustyöryhmässä (Working Level Steering group for Southeast Europe). Komissio seuraa tiiviisti myös UNMIKin EU-johtoisen pilarin työtä erityisesti poikkeuksellisen rahoitusavun välineen mekanismilla. Poikkeuksellisen rahoitusavun maksaminen riippuu taloudellisten edellytysten täyttymisestä tyydyttävällä tavalla.

Yhteisön tähänastisten mittavien investointien suojelemiseksi Kosovossa komissio tekee läheistä yhteistyötä UNMIKin, Euroopan jälleenrakennusviraston ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa niiden edellytysten määrittämiseksi, joilla turvataan, että UNMIK toteuttaa tarvittavat institutionaaliset toimenpiteet.

ENSIMMÄINEN OSA - VARAINHOITOVUOTTA 2000 KOSKEVA TILINTARKASTUS

17. Eri varainhoitosäädöksistä johtuvien oikeudellisten tarkastusvelvoitteiden noudattamiseksi täysimääräisesti komissio on määritellyt varainhoidon valvonnan roolin uudistuksen siirtymäkauden aikana, kun ulkomaanavun hallinnointia hajautetaan lähetystöihin ja virastoihin (komission 25. huhtikuuta 2001 antama tiedonanto).

18. ja 19. Vuoden 2001 toisen neljänneksen aikana varainhoidon valvonnan pääosaston virkamies keskittyi pelkästään jälleenrakennusvirastoon. Hän käy säännöllisesti paikalla ja tekee säännöllisesti muun muassa ennakkotarkastuksia.

Tällä uudella lähestymistavalla pyritään yhdistämään toiminnallisen tehokkuuden ja sääntöjen noudattamisen edut. Tästä seuraavasta varainhoitoasetuksen muutoksesta sekä useista keskeisistä aiheista, jotka koskevat täytäntöönpanosäännöksiä, on käyty keskustelua komission ja viraston välillä viime kuukausina. Lopullinen luonnos toimitetaan tilintarkastustuomioistuimelle piakkoin. Varainhoitoasetuksen muutosluonnoksessa säädetään myös sisäisen tarkastajan nimittämisestä.

TOINEN OSA - VIRASTON TEHOKKUUS: MOITTEETONTA VARAINHOITOA KOSKEVA TARKASTUS

22. a) Komissio, jolla on jälleenrakennusviraston puheenjohtajuus, on ajanut käytännöllistä kielijärjestelyä, joka perustuisi johtokunnan jäsenten rakentavaan yhteistyöhön.

b) ja c) Vaatimus, että johtokunnan puheenjohtajana toimii komission jäsen ja että virasto järjestää joka kuukausi johtokunnan kokouksen, on jo poistettu uudessa virastoa koskevassa asetuksessa (neuvoston asetus (EY) N:o 2667/2000), jossa säädetään joustavammasta järjestelystä, jonka mukaan johtokunta kokoontuu tarvittaessa mutta kuitenkin vähintään kerran kolmessa kuukaudessa.

24. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemia tapauksia sattui alkuvaiheessa, mutta ne olivat erittäin poikkeuksellisia eivätkä aiheuttaneet vakavaa haittaa tai viivytystä varojen käytölle. Joulukuussa 2000 annetussa uudessa Cards-asetuksessa on selkiytetty johtokunnan ja hallintokomitean rooleja eikä tällaisia ongelmia ole enää esiintynyt.

26. Henkilöstösääntöjen liitettä X yhteisön ulkopuolisissa maissa toimessa oleviin virkamiehiin sovellettavista erityisistä poikkeussäännöksistä on sovellettava. Kosovo kuuluu lisäksi asemapaikkoihin, joiden elinolot ovat erityisen vaikeat ja joissa virkamiesten henkilökohtainen turvallisuus vaarantuu.

33. ja 34. Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemien Bosnian ja Hertsegovinan erityisten hankaluuksien lisäksi olisi huomattava, että komission Sarajevon lähetystö on vedonnut vain harvoin lykkäysehtoihin, koska apu Bosnialle ja Hertsegovinalle ei ole enää välitöntä sodan jälkeistä kiireellistä tukea ja ennakoiva tarjouskilpailuttaminen oli perusteltavissa ainoastaan poikkeustapauksissa.

35. Sarajevon lähetystön keskimääräinen maksujen käsittelyaika (43 päivää) alittaa selkeästi sopimuksissa vahvistetun 60 päivän ylärajan.

45. Vertailu koskee ajanjaksoa ennen kyseisen hankkeen hallinnoinnin siirtoa lähetystölle Sarajevossa. Kosovon sekä Bosnian ja Hertsegovinan paluuohjelmia on vaikea verrata suoraan. Bosniassa ja Hertsegovinassa paluuohjelmien täytäntöönpano tapahtuu usein vihamielisessä ympäristössä. Paluuohjelmat Bosniassa ja Hertsegovinassa ovat laajempia kuin Kosovossa ja kattavat asuntojen lisäksi yleishyödylliset palvelut, työpaikkojen luomiseen liittyvät tekijät ja yhteiskunnan perusrakenteet.

48. Viivytykset Blacen raja-asemalla johtuivat pääasiassa hankkeen laajuutta koskevista neuvotteluista Makedonian viranomaisten kanssa ja UNMIKin pakkolunastuslupien myöntämisestä.

56. Komissio katsoo, että viraston joustaminen tarjouskilpailusäännöissä oli perusteltua erityisten olosuhteiden vuoksi.

57. Yhden talon jälleenrakennuskustannukset olivat Bosniassa ja Hertsegovinassa keskimäärin 10000 euroa komission lähetystön vuonna 2000 käynnistämän tarjouskilpailun mukaan. Paluumuuttoa seuraavan ja arvioivan EY-elimen (EC Return Monitoring and Evaluation Facility) syyskuussa 2001 tekemän selvityksen mukaan vuoden 1996 jälkeen kunnostettujen 9951 talon otoksessa keskimääräiset jälleenrakennuskustannukset olivat 7430 euroa.

61. Komissio yhtyy tilintarkastustuomioistuimen näkemykseen toimintapoliittisten puitteiden ja pitkän aikavälin strategian tarpeesta. UNMIK on parantanut valmiuksiaan laatia toimintapoliittiset puitteet ja kestävät investointistrategiat, ja aloilla, joilla yhteisö on merkittävin avunantaja, komissio antaa suoraa tukea keskeisten toimintapoliittisten puitteiden ja niiden EU-politiikan mukaisuuden määrittelylle. Komissio tarkistaa parhaillaan UNMIKin, jälleenrakennusviraston ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa institutionaalisia ja muita toimenpiteitä, joita UNMIKin on vielä tehtävä kestävyyden varmistamiseksi.

Tilintarkastustuomioistuimen kritiikissä UNMIKin kriisinhallintalähestymistapaa kohtaan olisi otettava huomioon, että UNMIKin toiminta alkoi vasta kesäkuussa 1999 Naton ja Jugoslavian joukkojen 78 päivää kestäneen aseellisen konfliktin jälkeen. UNMIK sai hallinnoitavakseen sodan repimän maakunnan, joka kärsi myös 40 vuotta jatkuneesta ali-investoinnista johtuvista huomattavista taloudellisista ja sosiaalisista ongelmista. Tästä tilanteesta huolimatta UNMIK onnistui laatimaan johdonmukaisen budjettistrategian ja hankkimaan rahoitusta kansainvälisiltä rahoittajilta, vaikka Kosovolla ei ollut sellaista oikeudellista asemaa, että se olisi voinut saada kansainvälisten rahoituslaitosten lainoja. UNMIKin julkisen jälleenrakennuksen investointiohjelmat vuosille 2000 ja 2001-2003 ovat olleet pohjana toimintapoliittisille puitteille.

62. Vuosina 1999 ja 2000 selvästi suurin osa UNMIKin työstä energia-alalla oli tavanomaista hallintoa, johon Kosovon sähköyhtiön henkilöstöllä ei ollut valmiuksia. Vuoden 2000 jälkipuoliskolla hallinto- ja rakenneasioissa alkoi tapahtua edistystä avunantajayhteisön (ja varsinkin Euroopan jälleenrakennusviraston) huomattavalla tuella. Yhtiö on nyt ottamassa suurempaa vastuuta toiminnastaan, jolloin UNMIKille jää pikemminkin valvova ja sääntelevä rooli sen käsitellessä alan pitkän aikavälin strategiaa.

63. Vuoden 2000 lopussa ei vielä ollut kokonaisvaltaista keskipitkän aikavälin liikennestrategiaa, mutta erillisiä alakohtaisia strategioita on saatu aikaan mukaan luettuna liikesuunnitelma rautateitä varten, ja näistä saada rakennusaineita varsinaiselle integroidulle strategialle. UNMIK harkitsee parhaillaan suunnitelmia saattaa teiden kunnossapito kestävälle pohjalle erityisestä polttoainemaksusta saatavalla rahoituksella.

64. Kosovon tulopohja oli luotava käytännöllisesti katsoen tyhjästä, mikä on syy sille, miksi UNMIKin toimikautensa alussa käyttöön ottamalla verotusjärjestelmällä, jonka ensisijaisena tavoitteena oli riittävien tulojen turvaaminen Kosovon talousarviota varten, on saattanut olla joitakin kielteisiä vaikutuksia paikalliseen tuotantoon. Komissio on suositellut, että UNMIK tarkistaisi veropolitiikkaa heti, kun olosuhteet sallivat veropohjan laajentamisen. Myyntivero korvattiin tätä varten arvonlisäverolla 1. päivästä heinäkuuta 2001. Sen toimivuutta tarkkaillaan huolellisesti 12 kuukautta eli heinäkuuhun 2002, ja UNMIK harkitsee uusia muutoksia veropolitiikkaansa.

65. Kansainvälisillä rahoituslaitoksilla EIP ja EBRD mukaan luettuina on vaikeuksia toimia Kosovossa, sillä niiden perussäännöt määrittelevät niiden toiminnan kumppanuudeksi itsenäisten valtioiden kanssa, joten niillä ei ole oikeusperustaa toiminnalle Kosovossa. Vaikka EIP ja EBRD eivät vielä voi toimia rahoittajina, ne ovat antaneet UNMIKille arvokkaita neuvoja.

PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET

73. Komissio on tilintarkastustuomioistuimen kanssa yhtä mieltä siitä, että jälleenrakennusviraston olisi jatkossakin keskityttävä alueen tarpeiden ja Cards-asetuksen mukaisille keskeisille aloille. Komissio laatii parhaillaan entisen Jugoslavian tasavallan maastrategiaa vuosille 2000-2006 sekä monivuotista maaohjelmaa (kolmeksi vuodeksi), jotka muodostavat perustan viraston vuosittaisille ohjelmille tulevaisuudessa.

74. ja 75. Vaatimus, että johtokunta kokoontuu kuukausittain ja että sen puheenjohtajana toimii komission jäsen, on poistettu. Johtokunta kokoontuu vuoden 2001 aikana viisi kertaa, mitä pidetään erittäin tehokkaana ottaen huomioon viraston toiminnan laajentaminen kattamaan koko entisen Jugoslavian tasavallan alue. Komissio katsoo, että uudet neuvoston asetukset selkiyttävät riittävästi viraston johtokunnan ja Cards-hallintokomitean rooleja.

76. Komissio katsoo, että ongelmien laajuudesta johtuen kriisinhallinnalle oli vielä tarvetta vuonna 2000. Komissio on kuitenkin samaa mieltä siitä, että UNMIKin olisi pitänyt voimakkaammin pyrkiä nopeampaan siirtymään poikkeustilalähestymistavasta pitkän aikavälin kehityspoliittiseen lähestymistapaan.

77. Komissio jakaa tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen toimintapoliittisten puitteiden ja pitkän aikavälin strategian tarpeesta. Komissio jatkaa pyrkimyksiään kestävän toimintapoliittisen ja lainsäädännöllisen kehyksen kehittämiseksi UNMIKin sekä Kosovoon valittavien väliaikaisten itsehallintoelinten kanssa.

Viraston vastaukset

TIIVISTELMÄ

III. Entistä luotettavampi järjestelmä (SI2) on täysin toimintakunnossa vuoden 2001 loppuun mennessä.

ENSIMMÄINEN OSA - VARAINHOITOVUOTTA 2000 KOSKEVA TILINTARKASTUS

15. Virasto myöntää, että ennen Sincom2-järjestelmää käytetty kirjanpitojärjestelmä oli riittämätön. Sen soveltaminen oli kuitenkin ainoa keino taata viraston toimintakyky heti perustamisesta alkaen. Tarkoituksena on saada Sincom2-järjestelmästä täysin toimintakuntoinen vuoden 2001 loppuun mennessä.

Varainhoitosäännökset

17. Helmikuun 22. päivänä 2000 tehty sopimus noudattaa huhtikuussa 2000 toteutetun varainhoitoa ja varainhoidon valvontaa koskevan komission uudistuksen periaatteita.

18. Sisäisen tarkastajan puuttuminen ei tarkoita sitä, että viraston tulojen ja menojen hyväksyjä(t) ja tilintarkastaja eivät olisi toimittaneet minkäänlaisia ennakkotarkastuksia. Tätä seikkaa tukee se, että tilintarkastustuomioistuin ei havainnut tarkastuksessaan olennaisia virheitä.

TAFKOn tekemien sopimusten hallinnointi

20. Viraston ottaessa vastuulleen työryhmän tehtävät komissio oli jo allekirjoittanut 60,9 miljoonan euron arvoiset sopimukset. Viraston talousarvio on väline, jonka avulla johtokunta valtuuttaa viraston johtajan allekirjoittamaan sitoumuksia (sopimuksia) kolmansien osapuolten kanssa. Näin ollen määriä, joista oli jo tehty sopimus ennen tehtävien luovuttamista, ei pitäisi sisällyttää talousarvioon.

Viraston maksamatta olevia 31 miljoonaa euroa ei sisällytetty viraston talousarvioon, sillä viraston varainhoitovuoden 2000 talousarvioon ei ollut kirjattu mitään maksumäärärahoja.

TOINEN OSA - VIRASTON TEHOKKUUS: MOITTEETONTA VARAINHOITOA KOSKEVA TARKASTUS

Ohjelmien täytäntöönpano

Liikenne

48. Blacen raja-asemaa koskevat viivästykset johtuivat pääasiassa siitä, että entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian viranomaisten kanssa oli päästävä sopimukseen hankkeen sisällöstä ja että UNMIK ei toimittanut ajoissa tarvittavia pakkolunastusta koskevia lupia.