Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta"



Virallinen lehti nro C 030 , 30/01/1997 s. 0022



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta" (97/C 30/08) Komissio päätti 26. maaliskuuta 1996 pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta "Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta". Asian valmistelusta vastannut liikenne- ja tietoliikennejaosto antoi lausuntonsa 11. syyskuuta 1996. Esittelijänä oli Alexander-Michael von Schwerin. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 25. ja 26. syyskuuta 1996 pitämässään 338. täysistunnossa (syyskuun 25. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 107 ääntä puolesta, ja kaksi pidättyi äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. Komission tiedonantoa neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle aiheesta Teleyleispalvelu täysin vapautetun ympäristön näkökulmasta kuvaillaan tärkeäksi tietoyhteiskunnan osatekijäksi. 1.2. Komission tiedonannossa telepalvelualan tilannekatsausta koskevasta tarkastelusta COM(93) 159 final, yleispalvelun periaatteista televiestinnän alalla 8. päivänä helmikuuta 1994 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (94/C 48), tulevien televiestinnän säädöspuitteiden toteuttamisesta 18. päivänä syyskuuta 1995 annetussa neuvoston päätöslauselmassa (95/C 258), televiestinnän infrastruktuurin ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevasta vihreästä kirjasta 19. päivänä toukokuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa sekä televiestinnän infrastruktuurin ja kaapelitelevisioverkkojen vapauttamista koskevasta vihreästä kirjasta 13. päivänä syyskuuta 1995 annetussa talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa, samoin kuin alueiden komitean lausunnossa komission tiedonannosta, painotettiin toistuvasti, että televiestinnän vapauttamisen Euroopassa tulee tapahtua luomalla yleispalvelut turvaava sääntelyjärjestelmä. 2. Komission asiakirjan sisältö 2.1. Komission tiedonannossa käsitellään seuraavia viittä aihetta: I. Johdannossa tiedonannon perusteet; II. Teleyleispalvelun nykyinen käsite Euroopan yhteisössä; III. Teleyleispalvelun kehittyminen lyhyellä aikavälillä; IV. Teleyleispalvelun kehittyminen ja kehittyneiden palveluiden käyttömahdollisuudet tietoyhteiskunnassa; V. Päätelmät. 2.2. Tiedonannon neljässä liitteessä esitetään toimenpideaikataulu, jäsenvaltioille lähetetty kysely teleyleispalvelusta, luettelo yleispalvelua koskevaan keskustelumuistioon vastanneista organisaatioista sekä yleispalvelua koskevan keskustelumuistion julkisessa kuulemisessa esille tulleet pääkysymykset. 2.3. Seurauksena vuosina 1993 ja 1994 tehdyistä poliittisista sopimuksista ja komission televiestinnän alan tilannekatsauksesta (1992) () jossa suositettiin alan täydellistä vapauttamista neuvosto, Euroopan parlamentti, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea () ovat painottaneet, että vapauttamisen yhteydessä on myös luotava sääntelyjärjestelmä, jolla turvataan yleispalvelun toimittaminen. 2.4. Tiedonannolla, jonka valmistelussa komissio nojautui palvelujen tasoa ja laatua jäsenvaltioissa koskevan tutkimuksen tuloksiin sekä yleispalvelua koskevaan, syksyllä 1995 pidettyyn julkiseen kuulemiseen, on kolme tavoitetta: nykyisen teleyleispalvelun käsitteen kuvaaminen sekä sääntelyjärjestelmän että nykyisen tasoisen yleispalvelun tarjoamisen osalta jäsenvaltioissa; käytännön kysymysten käsittely sekä ratkaisu- ja toimintaehdotusten tekeminen yleispalvelun tulevaisuuden kehitystä varten; teleyleispalvelun asettaminen tietoyhteiskunnan laajempaan yhteyteen. 2.5. Teleyleispalvelun peruskäsite (jonka osatekijät on määritelty edellä mainitussa direktiivissä 95/62/EY) tarkoittaa komission mielestä velvoitetta tarjota yleisen puhelinverkon käyttömahdollisuutta kohtuuhintaan kaikille sitä perustellusti pyytäville. 2.6. Lisäksi komission mielestä maaseudun tariffikorotuksia ei tule käyttää muualla annetuista hinnanalennuksista johtuvien tulonmenetysten korvaamiseen eivätkä kaupunki- ja maaseututariffien erot saa johtaa kohtuuttomiin hintoihin. Komissio suunnittelee myös erityisjärjestelyjä epäedullisessa asemassa oleville käyttäjille, kuten ikääntyneille ja vammaisille, sekä haluaa edistää aloitteita, joiden tavoitteena on digitaloida verkot kehityksestä jäljessä olevilla EU:n alueilla. On huolehdittava myös siitä, että kilpailun ja uuden teknologian avulla vähennetään alueellisia eroja eikä lisätä niitä. 2.7. Komissio haluaa suhtautua joustavasti yleispalvelujen rahoitukseen, jotta jäsenvaltioiden erilaiset olosuhteet otetaan oikeudenmukaisesti huomioon. 3. Yleistä komission tiedonannosta 3.1. Talous- ja sosiaalikomitea suhtautuu myönteisesti teleyleispalvelun nykyisen käsitteen erittäin perusteelliseen kuvaukseen, joka kattaa myös sääntelyjärjestelmän sekä tarjonnan laajuuden jäsenvaltioissa. 3.2. Komitea painottaa komission tavoin, että teleyleispalvelut tulee sisällyttää tietoyhteiskunnan luomisen kokonaisuuteen. 3.3. Komitea kannattaa tiedonannossa esitettyjä käytännön kysymyksiä ja niiden ratkaisuja sekä yleispalvelujen edelleen kehittämiseksi suunniteltuja toimenpiteitä. 3.4. Komitea pahoittelee, että vaikka tiedonannossa käsitellään yleispalvelujen laajuutta ja kohtuuhintaisuutta sekä kuvataan kustannusten ja rahoituksen yleislinjat, siitä puuttuu yksityiskohtainen ehdotus yleispalvelujen turvaamisesta kustannus- ja rahoituslaskelmien osalta. TSK:n mielestä on välttämätöntä, että tiedonantoa teleyleispalvelusta sekä kustannus- ja rahoituslaskelmien päälinjoja käsitellään yhtä aikaa. 3.5. Komitea katsoo komission tavoin, että tietoyhteiskunta herättää kysymyksiä, jotka ulottuvat teleyleispalvelua huomattavasti laajemmalle. Vaikka komission mielestä tietoyhteiskuntaa koskevaan laajaan yleispolitiikkaan on välttämätöntä sisällyttää koulutus-, terveydenhoito- ja sosiaalipolitiikkaan liittyviä näkökohtia, tiedonannossa ei käsitellä niitä riittävästi. 3.6. Tietoyhteiskunnan luomisen ja yleispalvelun olennaisten tekijöiden yhteydessä tärkeänä pidettyä työllistämispolitiikkaa ei kuitenkaan oteta tiedonannossa lainkaan huomioon. Tässä yhteydessä komitea muistuttaa komission teettämästä, vapauttamisen ja yksityistämisen () sekä telealan uuden teknologian työllisyysvaikutuksia koskevasta tutkimuksesta. 3.7. Tässä yhteydessä viitataan myös EY:n perustamissopimuksen 2 artiklassa todettuun yleiseen velvoitteeseen edistää korkeaa työllisyystasoa yhteisössä. Laaja yleispalvelutarjonta monine palveluineen tukisi tätä. 4. Erityistä 4.1. Komitea haluaa kiinnittää huomiota siihen, että teleyleispalvelun turvaaminen, kehittäminen ja rahoitus ovat yhteisön tulevan kehityksen avaintekijöitä. TSK:n mielestä yleispalvelu suosii ennen kaikkea kansalaisten osallistumista yhteiskunnalliseen toimintaan, minkä vuoksi sen tulee lujittaa sosiaalista ja taloudellista yhteenkuuluvuutta. Tästä syystä käyttäjät odottavat oikeutetusti laajaa yleispalvelua, jota kehitetään heidän tarpeidensa mukaan, joka ottaa huomioon Euroopan yhteiskunnallisen kehityksen ja kasvaa teknisen kehityksen myötä. Siksi on tarpeen kehittää yleispalvelutarjontaa etujärjestöjen vuoropuhelun kautta dynaamisesti, asteittain ja markkinatilanteen mukaan. Yleispalvelujen määritelmää tulee täydentää. 4.2. Komitea viittaa tiedonannossa määriteltyihin yleispalveluja koskeviin velvollisuuksiin 29. helmikuuta 1996 pitämässään täysistunnossa hyväksytyssä lausunnossa aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi televiestinnän yhteenliittämisestä soveltaen avoimen verkon tarjoamisen (ONP) periaatteita yleispalvelun ja yhteentoimivuuden varmistamiseksi" KOM(95) 379 lopull. 95/0207 (COD) (). Komitea viittaa myös 25. huhtikuuta 1996 pitämässään täysistunnossa hyväksyttyyn lausuntoon aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi neuvoston direktiivien 90/387/ETY ja 92/44/ETY muuttamisesta kilpailukykyiseen ympäristöön mukauttamiseksi televiestinnän alalla" KOM(95) 543 lopull. (). 4.3. Todettakoon, että komissio aikoo tammikuussa 1998 sekä sen jälkeen säännöllisesti tehdä selkoa yleispalvelujen laajuudesta, laadusta, tarjonnasta ja kohtuuhintaisuudesta Euroopan yhteisössä sekä tutkia, vaativatko olosuhteet yleispalvelujen kattavuuden mukauttamista Euroopan laajuisesti. TSK:n mielestä on kuitenkin välttämätöntä, että raportin sisällön kuvaamisen sijasta komissio esittää selkeät kriteerit laajojen, tulevaisuuteen tähtäävää tekniikkaa (esim. ISDN-verkon käyttöä) hyödyntävien yleispalvelujen käyttöönotolle, jotta asianosaisten suunnittelu helpottuu markkinaolosuhteet huomioon ottaen. Tiedonannossa määriteltyä yleispalvelua voidaan siksi pitää vain ensimmäisenä askeleena. Kyseinen lähestymistapa velvoittaisi kaikkia jäsenvaltioita ponnistelemaan kaikin tavoin tavoitteen saavuttamiseksi sekä raportoimaan toteutetuista toimenpiteistä komissiolle Euroopan maailmanlaajuisen kilpailukyvyn varmistamiseksi tulevaisuudessa. 4.4. Euroopan unionin tekemät poliittiset päätökset televiestinnän täydellisestä vapauttamisesta 1. tammikuuta 1998 mennessä (neuvoston päätös 22. heinäkuuta 1993 televiestintäalan tilannekatsauksesta 93/C 213/01) ovat osoittaneet, että kaikki käyttäjät ja valmistajat tuntevat jo tilanteensa suunnitelmia tehdessään. Erityisesti jäsenvaltioiden pk-yritysten on tunnettava tilanteensa investointeja ja uusia palveluja suunnitellessaan, jotta ne voivat tulla markkinoille heti näiden täyden vapauttamisen jälkeen. Samaan aikaan eurooppalainen yleispalvelu esim. ISDN-tasolla loisi valmistajille ja palveluntuottajille suotuisan ympäristön monille lisäarvoa tuoville palveluille, joita voitaisiin kehittää monilla aloilla edelleen. 4.5. Komitean mielestä yleispalvelujen laajuutta suunniteltaessa on edistettävä taloudellista ja sosiaalista yksimielisyyttä jäsenvaltioissa (EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan ja G7-ryhmän huippukokouksen tietoyhteiskunnasta antaman päätöksen mukaisesti). 4.6. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että kaikkien telepalvelujen tarjoajien tulee osallistua kyseisten palvelujen kaikkien näkökohtien oikeudenmukaisempaan jakoon, rahoitus mukaanlukien. Erityisesti on otettava huomioon verkkojen perustamisesta, etukäteiskehittelystä, ylläpidosta ja ajanmukaistamisen vuoksi tarpeellisista investoinneista aiheutuvat kustannukset. Siksi komission on viipymättä esitettävä yleispalvelun rahoittamisen suuntaviivat, jotta kyseisten palvelujen tarjontaan liittyvät taloudelliset rasitteet voidaan jakaa kaikkien markkinoilla olevien kesken. TSK toteaa, että tähän mennessä ei vielä ole saatu tutkimustuloksia käyttäjien kysynnästä ja tarpeista, vaikka komitea on jatkuvasti vaatinut tällaisten tutkimusten tekemistä (). 4.7. Yleispalvelun käsitteeseen sisältyy, että palvelua tarjotaan kaikille kansalaisille, mikä tarkoittaa, että sen on oltava kohtuuhintaista. Siksi tavoitteena on oltava estää kaksiluokkaisen yhteiskunnan synty yhteisössä. Yleispalvelujen hinta on määrättävä sosiaalisin ja kysynnän ohjaamin perustein. Varmuus niiden tarjonnasta on kuitenkin suurelle yleisölle ja tietyille väestöryhmille (vammaisille, ikääntyneille, jne.) erittäin tärkeää. Siksi komitea tukee komission toteamusta, että jäsenvaltioiden on ryhdyttävä toimiin (hintavalvontamekanismit, jne.) kohtuuhintaisten palvelujen varmistamiseksi kaikille käyttäjille. Lisäksi on kiinnitettävä huomiota palvelujen tarjoajien kulujen kattamiseen. 4.8. Komitea pyytää komissiota tutkimaan, mitä mahdollisuuksia on vaatia jäsenvaltioita perustamaan julkisille paikoille "vihreitä pisteitä" (greenpoints, vrt. Alankomaat). Täten kaikki käyttäjät voisivat omalla johdottomalla puhelimellaan ilman lisämaksuja soittaa ja vastaanottaa puheluja. Lisäksi on otettava huomioon puhelinkoppien huolto- ja kunnostamiskustannukset. 5. Päätelmät 5.1. Komission tavoin komitea katsoo, että yleispalvelujen käsitteen on muodostettava kiinteä viitekehys jäsenvaltioiden säädöspoliittisille uudistuksille, jotka koskevat Euroopan televiestinnän täyttä vapauttamista. Siksi TSK:n mielestä on tärkeää saada jäsenvaltiot ottamaan yleispalvelut käyttöön mahdollisimman pian. Tämän kehityksen yhtenäisyyttä edistäisi eurooppalaisen sääntelyelimen perustaminen, jota TSK on tukenut ONP-direktiivistä KOM(95) 379 lopull. antamassaan lausunnossa 28. 29. 2. 1996. 5.2. Komitea tukee komission näkemystä, jonka mukaan kuluttajan osallistumista päätöksentekoon niin kansallisella kuin Euroopan tasolla on vahvistettava laatutavoitteiden ja standardien sekä yleispalvelujen nykyisen laajuuden asettamisen osalta. Lisäksi komitea on tyytyväinen käyttäjien etuja ajavan eurooppalaisen valvontakomitean perustamiseen. TSK toivoo kuitenkin, että kuluttajajärjestöt jotka ovat aktiivisesti vaikuttaneet komission kuulemiseen ovat komiteassa edustettuina. Valvontakomitean käyttöön tulisi asettaa tarvittavat välineet menestyksekkään toiminnan varmistamiseksi. 5.3. Komitea vaatii, että yhteisössä tarjottavien yleispalvelujen laajuuden, suoritustason, laadun ja kohtuuhintaisuuden lisäksi komission seurantaraportissa pidetään merkittävänä myös velvoitetta ylläpitää korkeaa työllisyystasoa (EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisesti). 5.4. Tietoyhteiskunnan toteuttamiseksi komissiolta ja jäsenvaltioilta vaaditaan toimenpiteitä, joilla tuetaan syrjäseutuja nopeuttamalla verkkojen digitalointia ja pienennetään siten yhteisön alueellisia eroja, jotta tavoitteen mukaisesti kaikilla kansalaisilla on mahdollisuus käyttää laadukkaita yleispalveluja. Bryssel, 25. syyskuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o L 32, 30. 12. 1995; EYVL N:o C 236, 11. 9. 1995. () EYVL N:o C 301, 13. 11. 1995. () KOM(95) 512 lopull. () EYVL N:o C 313, 24. 11. 1995, s. 7; EYVL N:o C 153, 28. 5. 1996, s. 21. () EYVL N:o C 62, 1. 3. 1996, s. 3; EYVL N:o C 204, 15. 7. 1996, s. 14. () EYVL N:o C 110, 2. 5. 1995.