KOMISSION TIEDONANTO - Rahoituspaketti Bulgarian ja Romanian liittymisneuvotteluja varten

I. Johdanto

Valmistauduttaessa saattamaan päätökseen Euroopan unioniin toukokuussa 2004 liittyvien kymmenen maan liittymisneuvotteluja yksi ensimmäisistä ja tärkeimmistä tehtävistä oli laatia johdonmukainen "rahoituspaketti", jollainen on laadittava nyt myös Bulgariaa ja Romaniaa varten. Brysselissä joulukuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota toimittamaan tätä koskevan ehdotuksen vuoden 2004 alussa. Tässä tiedonannossa pyritään esittämään Bulgarian ja Romanian rahoituspaketin pääkohdat, jotta neuvosto voi keskustella aiheesta yhteisissä puitteissa vuoden 2004 alussa. Tämän perusteella komissio toimittaa neuvostolle keväällä 2004 luonnoksen yhteisiksi neuvottelukannoiksi maatalouden, aluepolitiikan sekä varainhoito- ja talousarviosäännösten aloilla.

Kymmenen nyt liittymässä olevan maan liittymistä koskeva rahoituspaketti määräytyi pitkälti Berliinissä maaliskuussa 1999 kokoontuneessa Eurooppa-neuvostossa vuosille 2000-2006 sovitun rahoituskehyksen mukaisesti. Bulgarian ja Romanian tapauksessa sellaista yleistä rahoituskehystä, johon niiden liittymisen vaikutus talousarvioon voitaisiin sijoittaa, ei vielä ole. Thessalonikissa kesäkuussa 2003 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kuitenkin julisti, että "keskustelut tai yhteisymmärrys tulevista poliittisista uudistuksista tai uudet rahoitusnäkymät eivät estä liittymisneuvottelujen jatkamista ja saattamista päätökseen, eikä neuvottelujen tulos vaikuta niihin.". Tästä johtuen II luvussa esitetyt komission ehdotukset perustuvat pitkälti voimassa olevaan yhteisön säännöstöön sekä kymmenen liittymässä olevan maan neuvotteluja varten laaditun rahoituspaketin perustana olleisiin periaatteisiin ja menetelmiin.

Koska ei ole mahdotonta, että Bulgarian ja Romanian rahoituspakettia jouduttaisiin voimakkaasti mukauttamaan tulevien poliittisten uudistusten tai yleisten rahoitusnäkymien perusteellisten muutosten vuoksi, komissio pitää harkittuna ja aiheellisena rajata Bulgarian ja Romanian rahoituspaketin kolmeen vuoteen niiden liittymisestä. Tämä on sama aika kuin kymmenen nyt liittymässä olevan maan neuvotteluissa, sillä niissäkin asetettiin rajaksi nykyisten rahoitusnäkymien voimassaolon päättyminen vuonna 2006.

Jollei toisin mainita, tässä tiedonannossa annetut luvut on ilmaistu vuoden 2004 hintoina.

II. Rahoituspaketin pääpiirteet

a) Maatalous

Yhteisen maatalouspolitiikan markkinatoimenpiteiden osalta yhteisön säännöstöä, jäsenvaltioiden kesäkuussa 2003 sopima yhteisen maatalouspolitiikan uudistus mukaan luettuna, on tarkoitus soveltaa täysimääräisesti Bulgariaan ja Romaniaan heti niiden liityttyä unioniin.

Ottaen huomioon viimeisimmät maatalousmarkkinoiden ennusteet komissio arvioi, että markkinatoimenpiteitä varten tarvitaan Bulgariassa ja Romaniassa niiden kolmen ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana 1 120 miljoonaa euroa (Bulgarialle 388 milj. euroa ja Romanialle 732 milj. euroa).

Kymmeneen nyt liittymässä olevaan maahan liittyvät huolet siitä, että jos ne integroidaan heti täysimääräisesti suorien maksujen järjestelmään, uusien jäsenvaltioiden maanviljelijät eivät saa oikeanlaista kannustusta aloittaa tai jatkaa välttämättömiä rakenneuudistuksia, pätevät yhtä lailla elleivät enemmänkin Bulgariaan ja Romaniaan. Tästä syystä komissio katsoo, että Bulgarian ja Romanian osalta olisi pidettävä voimassa tavoite käynnistää suorat maksut uusien jäsenvaltioiden maanviljelijöille asteittain 10 vuoden aikana aloittaen 25 prosentista EU:n nykyiseen 15 jäsenvaltioon tuolloin sovellettavasta määrästä.

Tällöin Bulgariassa ja Romaniassa otettaisiin käyttöön suorat maksut määrältä, joka vastaa 25 prosenttia EU:n nykyisten 15 jäsenvaltion määrästä vuonna 2007, 30 prosenttia vuonna 2008, 35 prosenttia vuonna 2009 ja 40 prosenttia vuonna 2010. Määrää kasvatettaisiin vuosittain 10 prosenttia, kunnes se vuonna 2016 saavuttaisi 100 prosenttia EU:n 15 nykyiseen jäsenvaltioon silloin sovellettavasta määrästä. Kun suorien maksujen käyttöönottovaiheet määritetään prosenttiosuuksittain absoluuttisten rahamäärien sijasta Bulgarialla ja Romanialla on tiedossaan ajankohta, jolloin tämän alan säännöstöä aletaan soveltaa niihin täysimääräisesti.

Tukeen liittyvät tarjonnan hallinnointia koskevat välineet (esim. perusviljelyalat, viitesadot ja katot) ja tuotantokiintiöt olisi määritettävä määriteltävän viiteajanjakson historiallisten tuotantolukujen perusteella. Bulgarian ja Romanian kansalliset katot tulotukijärjestelmässä olisi määritettävä samalla menetelmällä.

Bulgarian ja Romanian suorien maksujen käyttöönotosta niiden kolmen ensimmäisen jäsenyysvuoden aikana aiheutuvat kustannukset ovat arviolta yhteensä 1 312 miljoonaa euroa (Bulgaria 431 milj. euroa, Romania 881 milj. euroa). Vuodelle 2007 ei aiheutuisi menoja, koska jäsenvaltioiden menot suoriin maksuihin korvataan EY:n kyseistä vuotta seuraavan vuoden talousarviosta.

Maaseudun kehittämispolitiikan osalta olisi vahvistettava kolmivuotinen kokonaismääräraha varmistaen, että Bulgarian ja Romanian kolmantena jäsenyysvuonna niiden määrärahat maaseudun kehittämiseen saavuttavat tason, joka suhteutettuna Bulgarian ja Romanian yhteenlaskettuun osuuteen kaikesta Sapard-rahoituksesta vuoteen 2003 saakka on verrattavissa nyt liittymässä oleville maille (Kyprosta ja Maltaa lukuun ottamatta) ennakoitavaan maaseudun kehittämisvarojen määrään vuonna 2006. Vastaanottokyvyn rajallisuuden vuoksi ja maaseudun kehittämispolitiikan tasaisen soveltamisen varmistamiseksi Bulgariassa ja Romaniassa olisi noudattava asteittaista kolmen vuoden aloitusvaihetta. Käytettävissä olevien varojen jakotavassa Bulgarian ja Romanian kesken olisi otettava huomioon käytetyn maatalousmaan ja maatalouden työllistävyyden suhteelliset osuudet. Tätä lähestymistapaa soveltaen kolmen vuoden määrärahaksi saadaan kaikkiaan 3 041 miljoonaa euroa, josta Bulgarian osuus on 617 miljoonaa euroa ja Romanian 2 424 miljoonaa euroa.

Vaikka kolmen ensimmäisen jäsenyysvuoden kokonaismääräraha maaseudun kehittämistä varten on vahvistettu kummankin maan osalta, maakohtaisen määrärahan kohdentaminen ja toimien laajuus ja luonne määräytyvät kaikkiin jäsenvaltioihin samalla ajanjaksolla sovellettavien sääntöjen mukaisesti. Kolmen ensimmäisen vuoden jälkeen Bulgarian ja Romanian määrärahat maaseudun kehittämiseen perustuvat voimassa olevien sääntöjen tai mahdollisesti toteutettavista politiikan uudistuksista aiheutuneiden sääntöjen soveltamiseen.

Kolmen vuoden määrärahalle ei tehdä erillistä ohjelmasuunnitelmaa, vaan se nivoutuu osaksi seuraavien rahoitusnäkymien kattamaa koko ohjelmasuunnittelukautta.

Kaikki edellä olevat seikat esitetään ja selvitetään yksityiskohtaisemmin komission maatalouslukua koskevassa neuvottelukantojen luonnoksessa, joka toimitetaan neuvostolle keväällä 2004.

b) Rakenteelliset toimet

Ajanjaksolla 2000-2006 nykyisten jäsenvaltioiden välinen rakenteellisten toimien määrärahajako määräytyi rakenne- ja koheesiorahastojen hallinnoinnista annetuissa asetuksissa esitettyjen menetelmien ja perusteiden mukaisesti. Näitä perusteita on sovellettu ennalta määrätyn kokonaismäärärahan puitteissa. Kymmenen nyt liittymässä olevan maan osalta on noudatettu pitkälti samaa lähestymistapaa: on vahvistettu kokonaismääräraha, johon on sovellettu tavanomaisia perusteita kansallisten osuuksien määrittämiseksi.

Komissio katsoo, että kolmen ensimmäisen jäsenyysvuoden kokonaismääräraha olisi vahvistettava sekä Bulgarian että Romanian osalta samanlaisen lähestymistavan perusteella kuin kymmenelle nyt liittymässä olevalle maalle niin, että siihen kuuluisi muun muassa erityinen asteittainen rakenteellisten toimien aloitusvaihe näiden maiden asteittain paranevan vastaanottokyvyn mukaisesti. Näiden määrärahojen perustana pitäisi olla myös oletus siitä, että jokaisena vuonna sovelletaan nykyisestä yhteisön säännöstöstä johtuvia sääntöjä, kuten rakenne- ja koheesiorahoituksen rahoittamista neljällä prosentilla maan BKT:stä. Noin kolmannes määrärahasta käytettäisiin alustavasti koheesiorahastoon.

Bulgarian ja Romanian asteittaisen alkuvaiheen olisi noudatettava yleistä edistymistahtia, joka on ennakoitu kymmenen vuonna 2004 liittymässä olevan maan rakennerahastojen käyttöönotolle. Sen mukaan Bulgarialle ja Romanialle sidottaisiin rakenteellisia toimia varten määrä, joka vastaa vuonna 2007 2,4 prosenttia, vuonna 2008 3,2 prosenttia ja vuonna 2009 4 prosenttia niiden BKT:stä. Tämä lähestymistapa mahdollistaisi alkuvaiheen sujuvuuden ottaen asianmukaisesti huomioon niiden vastaanottokyvyn. Kaikkiaan rakennetoimiin käytettäisiin tämän perusteella 8 273 miljoonaa euroa kolmivuotiskaudella 2007-2009, josta 2 300 miljoonaa euroa Bulgarialle ja 5 973 miljoonaa euroa Romanialle.

Vaikka kolmen ensimmäisen jäsenyysvuoden kokonaismääräraha on vahvistettu kunkin maan osalta, maakohtaisen määrärahan kohdentaminen ja toimien laajuus ja luonne määräytyvät politiikan uudistuksista aiheutuvien, vuoden 2007 jälkeisen ajan kattavien sääntöjen mukaisesti. Kolmen vuoden määrärahalle ei tehdä erillistä ohjelmasuunnitelmaa, vaan se nivoutuu osaksi seuraavien rahoitusnäkymien kattamaa koko ohjelmasuunnittelukautta.

c) Sisäiset politiikat

Bulgarian ja Romanian olisi voitava osallistua täysimääräisesti yhteisön sisäisiin politiikkoihin jäsenyytensä alusta alkaen. Vaikka nykyisiin sisäisiin politiikkoihin ei liity erityisiä maakohtaisia määrärahoja, ajanjaksolla 2007-2009 olisi varauduttava 1 012 miljoonan euron lisätarpeeseen Bulgarian ja Romanian liittymisen vuoksi, jos vuodelle 2006 ennakoitu sisäisten politiikkojen menoerä säilyy samansuuruisena ja käytetään samaa menetelmää [1] kuin se, jolla määritettiin sisäisiin politiikkoihin tarvittavien varojen lisäyksen tarve kymmenen nyt liittymässä olevan maan osalta. Lisäksi tarvitaan seuraavia erityisiä määrärahoja:

[1] Menetelmässä yhdistyy puoliksi asukasluku ja puoliksi BKT.

- Ydinturvallisuus

Kun otetaan huomioon se, miten tärkeänä EU pitää korkeaa ydinturvallisuuden tasoa, Bulgarian hallituksen päätös luopua Kozloduyn ydinvoimalasta sekä tämänhetkinen kyseistä prosessia tukeva Phare-rahoitus, voimalasta luopumiseen olisi myönnettävä lisää määrärahoja Phare-ohjelmasta vuosille 2000-2004 sidottujen 200 miljoonan euron lisäksi. Tarkoitukseen olisi annettava ajanjaksolle 2004-2009 yhteensä 350 miljoonaa euroa lisärahoitustukea. Tästä määrästä arvioidaan alustavasti tarvittavan noin 140 miljoonaa euroa jäljellä olevana jäsenyyttä edeltävänä aikana [2]. Tämä määrä olisi rahoitettava Phare-ohjelmasta. Loppuihin 210 miljoonaan euroon olisi varauduttava liittymisen jälkeen vuosina 2007-2009, ja tämä määrä olisi sisällytettävä Bulgarian rahoituspakettiin jaettuna vuositasolla 70 miljoonan euron eriin.

[2] Jäsenyyttä edeltävänä aikana tarve on todennäköisesti 40 milj. euroa vuonna 2004 ja 50 milj. euroa vuonna 2005 ja 2006.

- Siirtymäjärjestely instituutioiden kehittämistä varten

Liittymisneuvotteluissa, määräaikaiskertomuksissa ja liittymiskumppanuuksissa on tuotu esiin riittävien hallinnollisten ja oikeudellisten rakenteiden sekä yhteisön säännöstön asianmukaiseen täytäntöönpanoon tarvittavien hallinnollisten ja oikeudellisten valmiuksien hankkimistarpeen keskeinen merkitys liittymisprosessissa. Bulgarialle ja Romanialle olisi tämän vuoksi myönnettävä lisävaroja instituutioiden kehittämistoimenpiteiden tukemiseen jäsenyyden kolmen ensimmäisen vuoden aikana samalla tavalla kuin kymmenen nyt liittymässä olevan maan kanssa on sovittu, etenkin nk. siirtymäjärjestelyä käyttämällä. Tähän tarvitaan kaikkiaan 82 miljoonaa euroa kolmivuotiskaudella 2007-2009.

Sekä ydinturvallisuutta että siirtymäjärjestelyä instituutioiden kehittämistä varten voidaan käsitellä "muita asioita" koskevassa neuvotteluluvussa.

d) Talousarviokompensaatio

Samalla tavalla kuin on sovittu kymmenen nyt liittymässä olevan maan kanssa aiotaan omia varoja koskevia sääntöjä soveltaa Bulgariaan ja Romaniaan täysimääräisesti ensimmäisestä jäsenyysvuodesta alkaen. Lisäksi komissio katsoo, että Bulgarian ja Romanian talousarvion ei pitäisi joutua liittymisen yhteydessä sellaiseen nettotilaan, joka on huonompi verrattuna vuotta aikaisempaan tilaan liittymistä valmistelevien varojen vastaanottajana.

Jos neuvottelujen päättämisvaiheessa vaikuttaa siltä, että tällainen tilanteen heikkeneminen on todennäköistä, komissio ehdottaa, että Bulgarialle ja/tai Romanialle myönnetään sopiva määrä samantapaista talousarviokompensaatiota kuin kymmenen liittymässä olevan maan kanssa on sovittu ja samaa menetelmää soveltaen.

e) Hallinto

Samoin kuin kymmenen nyt liittymässä olevan maan tapauksessa voidaan olettaa, ettei Bulgarialle tai Romanialle tarvitse erikseen korvamerkitä hallinnollisia menoja. Hallintomenot kuitenkin väistämättä kasvavat Bulgarian ja Romanian liittyessä unioniin etenkin lisääntyvän tulkkaus- ja käännöstarpeen myötä. Bulgarian ja Romanian kolmesta ensimmäisestä jäsenyysvuodesta arvioidaan aiheutuvan 346 miljoonan euron suuruinen lisäys hallintomenoihin.

**

Edellä esitettyjen ehdotusten rahalliset vaikutukset vuodesta 2007 alkavalla kolmivuotiskaudella on esitetty liitteessä. Siinä esitetään lisäksi arviot tästä uudesta menoerästä aiheutuvien maksujen määrästä. Arviot on saatu samalla laskumenetelmällä, jota käytettiin kymmenen unioniin vuonna 2004 liittyvän maan osalta.

III. Rahoituspaketin mukauttaminen rahoitusnäkymien puuttumisen vuoksi

- Rahoituspaketin mahdolliset tulevat mukautukset tulevien poliittisten uudistusten valossa

Jos Bulgarian ja Romanian liittymistä koskevaa rahoituspakettia joudutaan muuttamaan neuvottelujen päättämisen jälkeen, näiden maiden ottamiseen asianmukaisesti mukaan päätöksentekoon pitää olla valmiina menetelmä. Tähän olisi sovellettava samanlaisia mekanismeja kuin on laadittu kymmenelle nyt liittymässä olevalle maalle. Niihin sisältyisi liittymissopimuksessa vahvistettava tiedotus- ja kuulemismenettely, jonka ansiosta Bulgaria ja Romania voisivat pysyä tiiviisti mukana päätöksentekoprosessissa erityisesti niillä aloilla, jotka vaikuttavat suoraan sovittuun rahoituspakettiin. Lisäksi Bulgarialle ja Romanialle olisi annettava aktiivisen tarkkailijan asema neuvoston elimissä ja komission johdolla toimivissa komiteoissa sekä tarkkailijan asema Euroopan parlamentissa.

Ottaen huomioon ehdotetun lähestymistavan sopia tärkeistä menoeristä ja taata ne Bulgarian ja Romanian jäsenyyden kolmelta ensimmäiseltä vuodelta tulevista politiikan uudistuksista mahdollisesti aiheutuvilla muutoksilla ei kuitenkaan ole suurta vaikutusta rahoituspakettiin kokonaisuudessaan. Tässä tiedonannossa esitettyjen ehdotusten perusteella rakenteellisten toimien, maaseudun kehittämisen ja joidenkin sisäisten politiikkojen asioiden osuus on noin kolme neljäsosaa Bulgarian ja Romanian koko rahoituspaketista. Kyseisten alojen menojen kokonaismäärien taataan pysyvän tällä tasolla. Maakohtaisten kokonaismäärärahojen sisällä saatetaan kuitenkin joutua tekemään mukautuksia.

- Otsakkeen 1a enimmäismäärä 25-jäseniselle EU:lle vuosina 2007-2013

Bulgarian ja Romanian liittymisestä aiheutuu markkinoihin liittyviä lisäkuluja, jotka on lisättävä otsakkeen 1a enimmäismäärään 25-jäsenistä EU:ta varten [3]. Päätöksessä tarkennetaan, että ajanjaksolla 2007-2013 sovelletaan yhden prosentin vuotuista deflaattoria vuoden 2006 otsakkeen 1a enimmäismäärään, joka on mukautettu 25-jäseniseen EU:hun. Vahvistetut enimmäismäärät esitetään seuraavassa taulukossa:

[3] Neuvostossa 18. marraskuuta 2002 kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien päätöksen mukaisesti.

Otsaketta 1a vuoteen 2013 saakka koskeva sopimus 25-jäsenissä EU:ssa - nykyhintoina; miljoonaa euroa

>TAULUKON PAIKKA>

Kyseisessä päätöksessä ei ole otettu huomioon Bulgarian ja Romanian liittymisen edellyttämiä menoja eikä sitä periaateessa sovelletta näihin kahteen maahan. Esitetyt otsakkeen 1a lisäkustannukset Bulgariaa ja Romaniaa varten on laskettu tämän oletuksen perusteella.

- Euroopan parlamentin osallistuminen

Mukautukset nykyisiin rahoitusnäkymiin EU:n laajentumisen 15:stä 25:een jäsenvaltioon huomioon ottamiseksi tehtiin neuvoston, Euroopan parlamentin ja komission toimielinten välisen sopimuksen 25 artiklan mukaisesti. Sopimuksessa oli ennakoitu rahoitusnäkymien mukauttaminen laajentumisen vuoksi Euroopan parlamentin ja neuvoston komission ehdotuksen perusteella tekemän päätöksen nojalla EY:n perustamissopimuksen 272 artiklan 9 kohdan viidennessä alakohdassa määrättyjen äänestyssääntöjen mukaisesti.

Ottaen huomioon Euroopan parlamentin aseman yhtenä unionin budjettivallan käyttäjänä ja sen mahdollisuuden, että seuraavista rahoitusnäkymistä saatetaan keskustella siinä vaiheessa, kun Bulgarian ja Romanian liittymisneuvotteluja ollaan päättämässä, Bulgarian ja Romanian rahoituspakettia koskevaa yhteistyötä Euroopan parlamentin kanssa olisi tehostettava.

LIITE

Bulgarian ja Romanian rahoituspaketti

2007-2009

(miljoonaa euroa, vuoden 2004 hintoina)

>TAULUKON PAIKKA>

* Edellä olevien neljän menoluokan perusteella ja samalla menetelmällä, jota noudatetaan vuonna 2004 liittyvien 10 maan osalta.