Komission kertomus budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä –tilanne 30. kesäkuuta 2006 {SEC(2007) 241} /* KOM/2007/0066 lopull. */





FI Bryssel 23.2.2007 KOM(2007) 66 lopullinen KOMISSION KERTOMUS budjettivallan käyttäjälle yleisestä talousarviosta katettavien takauksien käytöstä –tilanne 30. kesäkuuta 2006 {SEC(2007) 241} SISÄLLYS Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budjettitakaustoimet 31. joulukuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen (...)3 1. Johdanto: rahoitusjärjestelyjen luonne (...)3 2. Tapahtumat 31. joulukuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen (...)3 3. Riskitilanne (...)4 3.1. Lainakanta 30. kesäkuuta 2006 (...)4 3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2006 mennessä nostetut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A2) (...)5 3.3. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit: 30. kesäkuuta 2006 mennessä nostetut ja sovitut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A3) (...)5 4. Talousarviotakausten käyttöönotto (...)5 4.1. Maksut kassavaroista (...)5 4.2. Maksut takuurahastosta (...)5 5. Arvio yhteisön laskennallisesta lainananto- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten maiden osalta (...)6 6. Takuurahaston tilanne 30. kesäkuuta 2006 (...)7 7. Suhteellinen vakaus (...)7 Osa II: Riskien arviointi: Tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien EU:n ulkopuolisten maiden talouksien tila (...)8 1. Johdanto (...)8 2. Liittymässä olevat maat (...)8 3. Ehdokasmaat (...)8 4. Mahdolliset ehdokasmaat (...)9 5. Uudet itsenäiset valtiot (...)10 6. Muut EU:n ulkopuoliset maat (...)11 Osa I: Tapahtumat, riskitilanteen kehittyminen ja budjettitakaustoimet 31. joulukuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen [1] 1. Johdanto: rahoitusjärjestelyjen luonne Yhteisön talousarviosta katettavat riskit liittyvät erityyppisiin lainananto- ja takaustoimenpiteisiin, jotka voidaan jakaa kahteen ryhmään: makrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettyihin Euroopan yhteisöjen lainoihin (yhteisön ulkopuolisille maille myönnetty makrotaloudellinen rahoitusapu) ja mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettyihin lainoihin (Euratom-lainat ja Euroopan investointipankin (EIP) lainat [2] yhteisön ulkopuolisille maille). Jäsenvaltioihin liittyvät nykyiset riskit johtuvat ennen jäseneksi liittymistä nostetuista lainoista. 2. Tapahtumat 31. joulukuuta 2005 annetun kertomuksen jälkeen Neuvosto ei tehnyt lainojen muodossa yhteisön ulkopuolisille maille myönnettävää makrotaloudellista rahoitusapua koskevia uusia päätöksiä. Aiemmin tehtyjen päätösten mukaisesti Bosnia ja Hertsegovina nosti 10 miljoonan euron lainan ja Albania 9 miljoonan euron lainan. Vuoden 2006 alkupuoliskolla ei maksettu avustuksia. Bulgaria nosti 17,5 miljoonan euron (Kozloduy) ja Romania 33,5 miljoonan euron (Cernavodă) Euratom-lainaerän, jotka perustuivat aiemmin tehtyihin päätöksiin. Päätöksissä myönnetyt määrät on nyt käytetty kokonaisuudessaan. Neuvosto päätti 27. helmikuuta 2006 [3] EIP:n nykyisten valtuuksien osalta muuttaa päätöstä 2000/24/EY, jotta Malediivit voidaan sisällyttää päätöksen soveltamisalaan kuuluviin maihin joulukuussa 2004 Intian valtamerellä sattuneen tsunamin vuoksi. Lisäksi komissio antoi 22. kesäkuuta 2006 ehdotuksen [4] yhteisön ulkopuolisia hankkeita koskevista EIP:n uusista valtuuksista kaudelle 2007–2013. Uuden rahoituskehyksen mukaisesti Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio hyväksyivät toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta [5], joka tulee voimaan 1. tammikuuta 2007. Sen vuoksi määrää, joka voidaan siirtää takuurahastoon, ei tulevaisuudessa enää erikseen rajoiteta, koska rahaston toimintaa ei vastaisuudessa rahoiteta nykyisestä erityisvarauksesta vaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 4 (EU maailmanlaajuisena toimijana) kuuluvasta budjettikohdasta. Erityisvarausta ei ole, mutta budjettikurin tärkeimmät osatekijät ovat edelleen voimassa: EIP:n valtuuksia myöntää lainoja EU:n ulkopuolisiin hankkeisiin rajoitetaan kaudella 2007–2013 (asiaa koskeva neuvoston päätös koskee noin 90 prosenttia kokonaislainamäärästä), makrotaloudellista rahoitusapua koskevat lainat myönnetään neuvoston erikseen tekemien päätösten perusteella ja Euratom-lainoja voidaan myöntää enintään 4 miljardin euron edestä (suurin osa siitä on jo käytetty). 3. Riskitilanne Seuraavassa riskianalyysissa käytetään vakiintuneita mittareita, joita ovat lainakanta, yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen enimmäisriski ja yhteisön talousarviosta katettava vuosittainen laskennallinen enimmäisriski (käytetyt menetelmät on selitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa). Yksityiskohtaiset luvut löytyvät liitteen taulukoista A1, A2 ja A3. 3.1. Lainakanta 30. kesäkuuta 2006 Kokonaisriski 30. kesäkuuta 2006 oli 16 089 miljoonaa euroa, kun se 31. joulukuuta 2005 oli 16 521 miljoonaa euroa. Seuraavassa taulukossa on esitetty lainakannan kehitykseen edellisen kertomuksen antamisen jälkeen vaikuttaneet tapahtumat. Taulukko 1: Lainakanta 30. kesäkuuta 2006* | milj. euroa (pyöristetty) | Lainakanta 31. joulukuuta 2005 | 16 521 | Lainojen takaisinmaksut | | | | | | | Euratom | 0 | | | | Makrotaloudellinen apu | -31 | | | | EIP | -1 051 | Nostetut lainat | | | | | | | Euratom | 51 | | | | Makrotaloudellinen apu | 19 | | | | EIP | 1 017 | Valuuttakurssien vaihtelu suhteessa euroon | - 437 | Lainakanta 30. kesäkuuta 2006 | 16 089 | * Kaikki (jäsenvaltioiden ja yhteisön ulkopuolisten maiden) lainat, joilla on takaus, lukuun ottamatta erääntyneitä maksamattomia korkoja ja maksulaiminlyöntejä. | Jäsenvaltioita koskevien järjestelyiden osalta lainakanta oli 2 801 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2006, kun se 31. joulukuuta 2005 oli 2 966 miljoonaa euroa. Yhteisön ulkopuolisten maiden osalta lainakanta 30. kesäkuuta 2006 oli 13,288 miljoonaa euroa. Vastaava lainakanta 31. joulukuuta 2005 oli 13 554 miljoonaa euroa. 3.2. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit [6]: 30. kesäkuuta 2006 mennessä nostetut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A2) – Vuoden 2006 jälkipuoliskon vuosittainen enimmäisriski on 1 258 miljoonaa euroa. – Jäsenvaltioiden lainoihin liittyvä riski on 397 miljoonaa euroa. – Yhteisön ulkopuolisten valtioiden lainoja koskeva riski on 861 miljoonaa euroa. 3.3. Unionin talousarviosta katettavat vuosittaiset enimmäisriskit [7]: 30. kesäkuuta 2006 mennessä nostetut ja sovitut lainat (katso liitteessä oleva taulukko A3) [8] – Vuoden 2006 jälkipuoliskolla laskennallinen enimmäisriski on 1 323 miljoonaa euroa, ja sen arvioidaan eräiden oletusten mukaan olevan 2 664 miljoonaa euroa vuonna 2014. – Laskennallinen enimmäisriski jäsenvaltioiden osalta on 397 miljoonaa euroa vuoden 2006 jälkipuoliskolla. Riskin arvioidaan vähenevän 168 miljoonaan euroon vuoteen 2014 mennessä. – Vuoden 2006 jälkipuoliskolla riski on yhteisön ulkopuolisten valtioiden osalta 926 miljoonaa euroa. Riskin arvioidaan olevan 2 496 miljoonaa euroa vuoteen 2014 mennessä. 4. Talousarviotakausten käyttöönotto 4.1. Maksut kassavaroista Komissio käyttää yhteisön kassavaroja [9] välttääkseen maksujen myöhästymisen ja siitä aiheutuvat varainhankinnan kustannukset silloin, kun velallisen maksu komissiolle myöhästyy. 4.2. Maksut takuurahastosta Lokakuun 31. päivänä 1994 annetussa neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2728/94, sellaisena kuin se on muutettuna, säädetään takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille. Jos yhteisön myöntämän tai takaaman lainan saajan (kolmansien maiden) maksut myöhästyvät, suorittamatta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta kolmen kuukauden kuluessa eräpäivästä [10]. Vuoden 2006 ensimmäisellä puoliskolla takuurahastosta ei suoritettu maksuja, koska tällaisia maksuviivästyksiä ei esiintynyt. 5. Arvio yhteisön laskennallisesta lainananto- ja takauskapasiteetista yhteisön ulkopuolisten maiden osalta Takuurahastomekanismi rajoittaa käytännössä yhteisön laina- ja takauskapasiteettia yhteisön ulkopuolisille valtioille, sillä nykyisessä rahoituskehyksessä takuuvaraukseen sisällytetty määrä rajoittaa rahaston täydentämiseksi uuden lainapäätöksen yhteydessä käytettävissä olevia määrärahoja [11]. Liitteen taulukossa A4 esitetään arvio siitä, miten paljon lainaa yhteisö voi voimassa olevan takuurahastosta annetun asetuksen mukaisesti myöntää yhteisön ulkopuolisille maille vuonna 2006. Tarkemmat tiedot laskentamenetelmästä ja säädösviittauksista ovat tämän kertomuksen liitteessä. Taulukosta 2 ilmenee, että yhteisön ulkopuolisten valtioiden laina- ja takauskanta oli 30. kesäkuuta 2006 yhteensä 13 421 miljoonaa euroa. Taulukko 2: Yhteisön ulkopuolisille valtioille myönnettyjen lainojen ja lainatakausten kokonaismäärä euroa (pyöristetty) | 1. Lainakanta, EY (makrotaloudellinen rahoitusapu), Euratom | 1 504 | 2. Lainakanta EIP:n osalta | 11 784 | 3. Erääntyneet maksamattomat korot1 | 133 | Lainakanta2 30. kesäkuuta 2006 | 13 421 | 1 Maksamattomat, erääntyneet korot kuten määritelty takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa.2 Velkojen maksun laiminlyönnit ja viivästyskorot eivät sisälly rahaston kattamaan määrään, ja niistä raportoidaan erikseen kohdassa 6. | Takuurahaston perustamisesta annetussa asetuksessa määritellyn takuurahaston varojen ja jäljellä olevien pääomasitoumusten määrän suhde oli 9,85 prosenttia eli siis suurempi kuin 9 prosentin tavoite, joka on vahvistettu takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2728/94 muuttamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1149/1999. Asetuksessa säädetään, että jos tavoitesumma ylitetään vuoden lopussa, palautetaan jäännös Euroopan unionin yleisen talousarvion tulotaulukon erityiseen budjettikohtaan. 6. Takuurahaston tilanne 30. kesäkuuta 2006 Takuurahastossa oli 30. kesäkuuta 2006 yhteensä 1 321,33 miljoonaa euroa. Rahasto kehittyi vuoden 2006 alkupuoliskolla seuraavasti: – Rahaston varojen nettosijoitustulot olivat 30. kesäkuuta 2006 yhteensä 24,8 miljoonaa euroa. Vuoden 2006 alkupuoliskolla ei tapahtunut takaisinperintää. Argentiinan maksamatta olevat erääntyneet velat, ts. viivästyskorot, 30. kesäkuuta 2006 olivat 1 718 493,12 Yhdysvaltain dollaria, josta rahaston on perittävä takaisin 1 448 433,44 Yhdysvaltain dollaria (1 139 332, 53 euroa). Loppuerä maksetaan Euroopan investointipankille. 7. Suhteellinen vakaus Takuurahaston varojen (1 321,33 miljoonaa euroa 30. kesäkuuta 2006) ja yhteisön ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen vuoden 2006 laskennallisen enimmäisriskin (926 miljoonaa euroa) suhde on arviolta 71 prosenttia (ks. liitteen taulukko A3) [12]. Osa II: Riskien arviointi: Tärkeimmistä lainatoimista hyötyvien EU:n ulkopuolisten maiden talouksien tila 1. Johdanto Ensimmäisessä osassa on esitetty numerotietoja yleisestä talousarviosta katettaviin riskeihin liittyvistä määristä. Olisi kuitenkin myös arvioitava riskien laatu, joka riippuu lainatoimen lajista ja lainansaajan tilanteesta. Maariskit on esitetty taulukoissa, jotka sisältyvät erilliseen komission yksiköiden valmisteluasiakirjaan [13]. Seuraavassa on lyhyt tiivistelmä kyseisestä analyysista. 2. Liittymässä olevat maat Vuoden 2006 alkupuoliskolla Bulgarian kokonaistuotannon kasvu kiihtyi 6,1 prosenttiin (5,5 %:sta vuonna 2005). Se johtui pääasiassa erittäin vahvasta kiinteän pääoman bruttomuodostuksesta, joka kasvoi yli 20 prosenttia, ja edelleen vahvasta yksityisen kulutuksen kasvusta. Vaihtotaseen alijäämä jatkoi kasvuaan 13,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ensisijaisesti palvelutaseen ylijäämän supistumisen ja ulkomaisten rahansiirtojen vähenemisen vuoksi. Tavaraviennin kasvu ohitti tuonnin vuoden 2006 alkupuoliskolla, mikä ei kuitenkaan riittänyt estämään kauppataseen alijäämän hienoista kasvua. Kuten vuonna 2005, ulkomaiset suorat sijoitukset kattoivat vaihtotaseen alijäämän lähes kokonaan. Romanian kokonaistuotannon kasvu lähti uudelleen voimakkaaseen 7,4 prosentin nousuun vuoden 2006 alkupuoliskolla sen jälkeen, kun se oli hidastunut 4,1 prosenttiin vuonna 2005 pääasiassa laajojen tulvien negatiivisten vaikutusten ja teollisuustoimintaan vaikuttaneiden rakennemuutosten vuoksi. Taloudellinen kasvu oli melko tasapainoista vuoden 2006 alkupuoliskolla. Se johtui sekä kotitalouksien kulutuksen 11,8 prosentin että investointien 11,9 prosentin kasvusta. Inflaation hidastuminen oli vuonna 2006 ennakoitua nopeampaa, ja kuluttajahintainflaation kasvu vuositasolla hidastui syyskuussa 5,5 prosenttiin vuoden 2005 lopun 8,6 prosentista. Vuonna 2006 vaihtotaseen alijäämä jatkoi kasvuaan vuoden 2005 raportoidusta 8,7 prosentista suhteessa BKT:hen noin 9,6 prosenttiin heinäkuussa 2006. Alijäämän kasvu johtui paljolti huomattavista ulkomaisista suorista sijoituksista (jotka kattoivat yli 70 % alijäämästä), yksityisen sektorin varainhankinnasta ja arvopaperisijoituksista. Maan ulkomaanvelka kasvoi noin 5 miljardia euroa vuoden 2006 alkupuoliskolla erityisesti sen vuoksi, että ulkomainen lyhytaikainen yksityinen velka kasvoi nopeasti. Suhteessa BKT:hen se kuitenkin supistui hieman eli oli noin 37 prosenttia. 3. Ehdokasmaat Turkin kokonaistuotannon vuosikasvu oli 7 prosenttia vuoden 2006 alkupuoliskolla, kun se vuonna 2005 oli 7,4 prosenttia. Kasvun ennustetaan olevan 5–6 prosenttia vuonna 2006. Vaihtotaseen alijäämä nousi 6,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja sen ennustetaan tasaantuvan vuonna 2006, paljolti koska liiran heikkeneminen touko-kesäkuussa 2006 paransi hinta- ja kustannuskilpailukykyä. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit nousivat 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja vuoden 2006 alkupuoliskolla ja kattoivat näin ollen noin puolet vaihtotaseen alijäämästä. Turkin ulkomaanvelka oli noin 40 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa. Entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian BKT:n kasvu kiihtyi reaalimääräisesti 2,6 prosenttiin vuoden 2006 alkupuoliskolla. Samalla jaksolla viime vuonna se oli 3,8 prosenttia. Hidastuminen johtui lähinnä heikentyneestä teollisuustuotannosta ja rakentamisesta. Tärkeimmät indikaattorit osoittavat kuitenkin, että teollisuustuotanto nopeutui huomattavasti vuoden 2006 kolmannella vuosineljänneksellä, mikä saattaa nostaa BKT:n kokonaiskasvun vuonna 2006 lähes 4 prosenttiin. Vaihtotaseen alijäämä supistui huomattavasti vuonna 2005, jolloin myönteinen kaupan kehitys ja työntekijöiden rahalähetysten kasvu vähensivät alijäämää 7,7 prosentista suhteessa BKT:hen vuonna 2004 1,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Vuonna 2006 alijäämän ennakoidaan kasvavan 2–3 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit olivat 1,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005 mutta nousivat jyrkästi noin 6 prosenttiin vuoden 2006 alkupuoliskolla yksityistämiseen liittyvistä huomattavista ulkomaisista suorista investoinneista johtuen. Maan ulkomaanvelka oli noin 47 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa. 4. Mahdolliset ehdokasmaat Albanian BKT:n vuosikasvu oli reaalimääräisesti 5,5 prosenttia vuonna 2005. Vaihtotaseen alijäämä (julkiset tulonsiirrot mukaan luettuina) nousi 6,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Kauppataseen alijäämä oli 24,1 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja vuoden 2006 ensimmäisen viiden kuukauden aikana se kasvoi edelleen 18 prosenttia vuositasolla. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit nousivat 3,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja maan ulkomaanvelka oli 17,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa. Julkisen velan kokonaismäärä laski 55,3 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Bosnia ja Hertsegovinan BKT:n vuosikasvu oli reaalimääräisesti noin 5,5 prosenttia vuonna 2005. Kasvun odotetaan pysyvän noin 5 prosentissa vuonna 2006. Vaihtotaseen alijäämä kasvoi 22,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mikä osittain johtui tuonnissa käyttöönotetun arvonlisäveron vaikutuksista. Alijäämä supistui jälleen vuoden 2006 alkupuoliskolla, ja sen odotetaan olleen noin 20 prosenttia vuoden lopussa. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit nousivat 3,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Maan julkinen ulkomaavelka oli 30 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa, ja yksityisen ulkomaanvelan arvioitiin nousevan myös noin 30 prosenttiin suhteessa BKT:hen. Serbian BKT:n vuosikasvu oli reaalimääräisesti 6,3 prosenttia vuonna 2005. Kasvu jatkui ja oli noin 6,3 prosenttia vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Vaihtotaseen alijäämä nousi 9,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Se kasvoi edelleen vuoden 2006 kuluessa. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit nousivat 6,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja maan ulkomaanvelka oli 66 prosenttia suhteessa BKT:hen heinäkuun 2006 lopussa. Julkinen velka on vähentynyt, koska Pariisin klubin mitätöi velkoja 600 miljoonan euron edestä, mikä liittyi äskettäisen IMF-ohjelman menestyksekkääseen loppuun saattamiseen helmikuussa 2006. Montenegron BKT:n vuosikasvu oli reaalimääräisesti 4,1 prosenttia vuonna 2005. Kasvu kiihtyi 6,5 prosenttiin vuoden 2006 ensimmäisellä vuosineljänneksellä. Vaihtotaseen alijäämä syveni 12,2 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 ja kasvoi edelleen vuoden 2006 kuluessa. Ulkomaiset suorat bruttoinvestoinnit nousivat 22,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, ja maan ulkomaanvelka oli 42,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuoden 2005 lopussa. Heinäkuussa 2006 Montenegro pääsi sopimukseen Serbian kanssa rahoitukseen liittyvien oikeuksien ja velvollisuuksien jakamisesta sen jälkeen, kun entinen valtioliitto hajosi. Sopimuksessa vahvistettiin velkatasoa koskevat aiemmat arviot. 5. Uudet itsenäiset valtiot Ulkoisista häiriöistä huolimatta Georgian taloudellinen kasvu näyttää yhä melko kestävältä erittäin vahvan kasvun (9,3 % vuonna 2005) jälkeen. Inflaatio nousi 14,5 prosenttiin vuoden 2006 puolivälissä, ja suurin talouspoliittinen haaste on palauttaa inflaatio alle 10 prosenttiin. Kauppatase heikkeni, ja sen ennustetaan olevan 19 prosenttia suhteessa BKT:hen (14,6 % vuonna 2005). Rahalähetysten kasvu ja julkiset tulonsiirrot lieventävät vaikutusta vaihtotaseeseen, jonka alijäämän odotetaan tänä vuonna kuitenkin olevan 10 prosenttia suhteessa BKT:hen (5,4 prosenttia vuonna 2005). Talouden vahvan kehityksen vuoksi Georgian julkinen ulkomaanvelka on supistunut nopeasti noin 23 prosenttiin suhteessa BKT:hen (27 % vuonna 2005). Ukrainan talous näyttää sopeutuneen nopeasti öljyn ja kaasun tuontihintojen nousuun, ja talous lähti uuteen kasvuun vuoden 2006 alkupuoliskolla (5,5 % vuositasolla verrattuna 2,6 %:iin vuonna 2005). Vaihtotase on kääntynyt negatiiviseksi, myös Ukrainan päävientiartikkelin eli teräksen samanaikaisen markkinakehityksen vuoksi. Ukrainan julkinen ulkomaanvelka on supistunut 12,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen (15,3 % vuonna 2005), kun taas julkisen sektorin parantunut pääsy ulkomaisille pääomamarkkinoille pysyttää ulkomaanvelan noin 45 prosentissa suhteessa BKT:hen. Korkeammat tuottajahinnat eivät ole vielä vaikuttaneet kuluttajahintoihin, joiden nousu palautui alle 10 prosentin lukemiin vuoden 2006 puolivälissä. Standard & Poor's -riskiluokituslaitos vahvisti kuitenkin elokuussa Ukrainan pitkän aikavälin luottokelpoisuusluokitukseksi BB-, erityisesti alhaisen velkaantuneisuustason tukemana. Moldavian BKT:n kasvun, joka oli yli 7 prosenttia vuonna 2005, odotetaan hidastuvan 3 prosenttiin vuonna 2006. Se johtuu Moldavian taloutta kohdanneista vakavista ulkoisista häiriöistä: Venäjältä tuotavan maakaasun hinnan kaksinkertaistumisesta ja moldavialaisten viinien vientikiellosta. Vuonna 2006 kauppataseen alijäämän ennakoidaan ylittävän 50 prosenttia ja vaihtotaseen alijäämän 10 prosenttia suhteessa BKT:hen. Myös inflaation odotetaan nousevan uudelleen yli 12 prosenttiin tänä vuonna. Moldovan talouden ulkoisten tekijöiden heikentyminen osuu ajankohtaan, jolloin maa on vihdoin onnistunut järjestelemään Pariisin klubin velkansa uudelleen ja on asteittain vähentämässä ulkoista velkaantumisastettaan. Tadžikistanin talous kasvoi edelleen voimakkaasti vuosina 2005–2006 7 prosentista 8 prosenttiin. Julkisessa taloudessa, jossa oli kolmena peräkkäisenä vuonna (2003–2005) ylijäämää, odotetaan olevan jonkin verran alijäämää vuonna 2006. Tadžikistanin tärkeimmän velkojan Venäjän kanssa tehdyn onnistuneen velkajärjestelyn ansiosta ulkomaavelka supistui alle 40 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Syvenevä kauppataseen alijäämä (7 %:sta suhteessa BKT:hen vuonna 2004 12 %:iin vuonna 2005 ja ennustettuun yli 16 %:iin vuonna 2007) tasapainottuu paljolti ulkomailta tulevien rahalähetysten nopean kasvun ansiosta. Sen vuoksi vaihtotaseen alijäämän odotetaan kasvavan jonkin verran vuonna 2006 (3,6 prosentista vuonna 2005 noin 4,5 prosenttiin). Virallisen valuuttavarannon bruttomäärä säilyy suhteellisen alhaisena ja vastaa hieman alle kahden kuukauden tuontia. Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) köyhyydenvähentämis- ja talouskasvujärjestelyn (Poverty Reduction and Growth Facility, PRGF) täytäntöönpano saatiin päätökseen vuoden 2006 alussa. Viranomaiset ovat aloittaneet seuraavan järjestelyn valmistelun. 6. Muut EU:n ulkopuoliset maat Algeriassa tapahtui suuri poliittinen murros vuonna 2005, kun presidentti Bouteflika ryhtyi toimiin lopettaakseen 1990-luvun kansallisen kriisin ja korosti taloudellisen kehityksen merkitystä. Ennätyskorkeat öljyn hinnat ovat merkinneet Algerian taloudelle ennenäkemätöntä vakautta ja vaurautta ja samalla loistavaa tilaisuutta uudistukseen. Hallituksen 60 miljardin dollarin infrastruktuuriin, asumiseen, koulukseen ja ammattikoulutukseen suunnatulla ohjelmasuunnitelmalla on tarkoitus edistää pitkän aikavälin kasvun kestävyyttä. Pankkialan 1990-luvulla toteutetusta liberalisoinnista huolimatta Algerian rahoitusmarkkinat ovat yhä varsin alikehittyneet. Koska kauppaa käydään lisäksi vain kolmen yhtiön osakkeilla, joiden markkina-arvo on 1,4 miljardia dollaria, Algiersin arvopaperipörssi on edelleen jokseenkin alkuvaiheissaan. Koska Algeria on liittymässä Maailman kauppajärjestö WTO:hon ja assosiaatiosopimus EU:n kanssa on nyt voimassa, Algeria on osoittanut selvästi olevansa siirtymässä vapaisiin markkinoihin ja vapaakauppaan. Maan suurin haaste näyttää nyt olevan viime vuosina aloitetun uudistusprosessin lujittaminen ja nopeuttaminen. Jordanian talous jatkoi kasvuaan voimakkaasti vuonna 2006, ja kokonaistuotannon kasvu oli vuoden 2006 ensimmäisellä neljänneksellä 6,7 prosenttia. Työttömyysaste on yhä korkea (se nousi 15,7 %:iin vuonna 2005). Inflaation ennustetaan nousevan 6,3 prosenttiin vuonna 2006, kun se vuonna 2005 oli 3,8 prosenttia. Viranomaiset ovat tehostaneet julkisen talouden sopeutusta vuosina 2005 ja 2006 julkisen talouden alijäämän (ei sisällä avustuksia) supistamiseksi 6,6 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2005 10,1 prosentista. Vuotta 2006 koskevan vaihtotaseen alijäämän (sisältää avustukset) ennustetaan kasvavan 18,2 prosentista vuonna 2005 20,7 prosenttiin suhteessa BKT:hen (verrattuna vuoden 2003 11,6 %:n ylijäämään). Vaikka tavaraviennin kasvu oli yhä voimakasta, kauppataseen alijäämä syveni 38,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005 (2004: 29,6 %) tuonnissa tapahtuneen merkittävän kasvun vuoksi, mikä kuvasti kotimaisen kysynnän vahvaa kasvua, korkeampia öljyn hintoja ja tuonnin suurta osuutta vientituotteissa. Vaihtotaseen alijäämää rahoitettiin edelleen pääomavirroilla, joihin kuuluivat pääosin lähialueelta tulevat ulkomaiset suorat sijoitukset, rahalähetykset ja arvopaperisijoitukset. Samaan aikaan reaalisen efektiivisen vaihtokurssin ennustetaan vahvistuvan vuosia jatkuneen heikkenemisen jälkeen. Brasilian talouskasvun odotetaan olevan 3,5 prosenttia vuonna 2006, ja inflaatio on hidastunut alhaisimmalle tasolleen sen jälkeen, kun inflaatiotavoitteeseen perustuva järjestelmä otettiin käyttöön. Viennin merkittävän kasvun ja hyödykkeiden kohonneiden hintojen vuoksi Brasilialla on huomattava vaihtotaseen ylijäämä (sen ennustetaan olevan 1,1 % suhteessa BKT:hen vuonna 2006). Ulkomaanvelka suhteessa BKT:hen on supistunut, ja sen ennustetaan supistuvan edelleen 21,1 prosenttiin vuoden 2006 loppuun mennessä. Ponnistelut julkisen talouden ulkomaanvelan vähentämiseen tuottavat tulosta: kaksi johtavaa riskiluokituslaitosta on nostanut Brasilian luottokelpoisuutta vuoden 2006 helmikuun jälkeen, ja korkopreemiot ovat alhaisempia kuin koskaan. Herkkyys ulkoisille häiriöille on kuitenkin yhä olemassa viime aikoina parantuneesta julkisen velan hoidosta huolimatta. Julkinen velka on edelleen yli 50 prosenttia, ja korkotason vaihtelut vaikuttavat siihen yhä suuresti melko lyhyen keskimääräisen maturiteetin vuoksi. Argentiinan talouden ennustetaan kasvavan 9,2 prosenttia vuonna 2005. Inflaation odotetaan nousevan 12 prosenttiin vuoden 2007 lopussa. Vahva talous on parantanut julkista taloutta merkittävällä tavalla, ja perusylijäämän ennustetaan kohoavan noin 4,5 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Pankkiala toipuu asteittain, mutta on edelleen heikko. Yleishyödyllisten laitosten oikeudellisia puitteita ja hallituksen toimintalinjauksia koskeva epävarmuus on jatkunut ja heikentää ulkomaisten sijoittajien luottamusta. Lisäksi vaikka Argentiina ei enää tarvitse IMF:n apua maksettuaan kaikki siltä ottamansa velat takaisin joulukuussa 2005, se ei näytä edistävän rakenneuudistuksia pitkän aikavälin heikkouksien ratkaisemiseksi. Argentiinalla on edelleen maksurästejä EIP:lle, koska se ei ole kyennyt maksamaan 1,7 miljoonan dollarin sakkokorkoa, joka johtuu hallitukselle Argentiinan rahoituskriisin alkuaikoina kertyneistä maksurästeistä. [1] Tämän kertomuksen liite sisältää komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa esitetään kertomukseen liittyviä yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä. [2] EIP:n valtuuksia koskevat tiedot ovat liitteen taulukossa A1. [3] EUVL L 62, 3.3.2006, s. 26. [4] KOM(2006) 324 lopullinen, 22.6.2006. [5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [6] Termi ’vuosittainen enimmäisriski’ määritellään liitteen 1 kohdassa. [7] Termi ’laskennallinen vuosittainen enimmäisriski’ määritellään liitteen 1 kohdassa. [8] Vuosittaisessa enimmäisriskissä otetaan huomioon voimassa olevan rahoituskehyksen osalta vielä nostamatta olevien lainojen jäljellä olevat määrät, koska EIP:n uusia valtuuksia kaudelle 2007–2013 ei ole vielä päätetty. [9] Yhteisöjen omista varoista tehdyn päätöksen 94/728/EY, Euratom soveltamisesta 22 päivänä toukokuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1150/2000, sellaisena kuin se on muutettuna, 12 artiklan nojalla. [10] Tarkempia tietoja liitteen kohdassa 2.5. [11] Vuosien 2000–2006 rahoituskehykseen kirjattu vuotuinen määrä on 200 miljoonaa euroa vuoden 1999 hintoina; vuonna 2006 määrä oli 229 miljoonaa euroa. [12] On huomattava, että taulukossa A3 esitetty vuoden 2006 laskennallinen vuosittainen enimmäisriski koskee ainoastaan vuoden 2006 loppupuoliskoa. Vertailun helpottamiseksi kyseinen luku on normalisoitu 12 kuukauden jaksolle. [13] SEC(2007) 241. --------------------------------------------------