2009
EUROOPAN UNIONIN 
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA  (2003–2007):
TEHOKAS TAPA PARANTAA TERVEYTTÄ?EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
Erityiskertomus  nro 2
ISSN 1831-0958
FI

EUROOPAN UNIONIN 
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (2003–2007):TEHOKAS TAPA PARANTAA TERVEYTTÄ?Erityiskertomus  nro 2   2009
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN(annettu EY:n perustamissopimuksen 248 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?2
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBURG
P. +352 4398-45410
F. +352 4398-46410
Sähköposti: euraud@eca.europa.eu
Internet : http://www.eca.europa.eu
Erityiskertomus  nro 2   2009
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä 
Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luettelointitiedot ovat teoksen lopussa.Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto, 2009ISBN 978-92-9207-240-7
© Euroopan yhteisöt, 2009
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Printed in Belgium
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?3
SISÄLLYS
Kohdat
 LYHENTEET
I–VI YHTEENVETO
1–9 JOHDANTO
10–12  TARKASTUKSEN SISÄLTÖ JA LÄHESTYMISTAPA
13–82  TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT HUOMAUTUKSET
13–33  OHJELMIEN SUUNNITTELU
14–18 TOIMINTALOGIIKKA EI OLLUT SELKEÄ
19–21 OHJELMATAVOITTEET EIVÄT OLE ERITYISIÄ, MITATTAVISSA OLEVIA EIVÄTKÄ AJALLISESTI MÄÄRÄTTYJÄ
22–28 STRATEGINEN SUUNNITTELU PUUTTUU JA ENSISIJAISET TAVOITTEET OVAT ASETTAMATTA29–33 OHJELMATASON INDIKAATTORIT EIVÄT SOPINEET SAAVUTUSTEN SEURANTAAN
34–65  OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO: HANKKEEN SUUNNITTELUSTA TULOKSIIN
35–38 HANKKEEN TAVOITTEET EIVÄT OLE ERITYISIÄ, TARKISTETTAVISSA EIVÄTKÄ MITATTAVISSA OLEVIA
39–49  HANKKEEN ODOTETTUJEN TULOSTEN MÄÄRITTELY, KOHDERYHMIEN YKSILÖINTI JA KESTÄVYYDEN SUUNNITTELU 
ENNEMMINKIN POIKKEUS KUIN SÄÄNTÖ
50–54  HANKKEIDEN TÄYDENTÄVYYDEN JA HANKEKOKONAISUUDEN YHDENMUKAISUUDEN SEURANTA EPÄASIANMUKAISTA55–65 VÄHÄINEN EUROOPPALAINEN LISÄARVO
66–82  HANKKEEN HALLINNOINTI
67–69 TOIMIVA KUMPPANUUS
70–73 KOMISSION TOTEUTTAMA HANKKEEN SEURANTA ENNEMMINKIN TAPAUSKOHTAISTA KUIN JÄRJESTELMÄLLISTÄ74–78 TUOTOKSET JAETTU, MUTTA NIITÄ EI OLE AKTIIVISESTI LEVITETTY
79–82 HANKKEEN ARVIOINTI EI VIELÄ YLEINEN KÄYTÄNTÖ
83–92  PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
 LIITE I:  KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA KAUDELLA 2003–2007 (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO) – RAHOITUSTA SAANEET HANKKEET AIHEITTAIN
 LIITE II:  KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” -LOHKO) – 
KUUDEN TOIMINTALOHKON ANALYYSI
 LIITE III:  KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” -LOHKO) – 
SMART-KRITEEREIDEN SOVELTAMINEN HANKETAVOITTEISIIN, JOTKA 
VAHVISTETTIIN 36 TARKASTETUN HANKKEEN AVUSTUSSOPIMUKSISSA 
 KOMISSION VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?5
LYHENTEET
ECDC : Euroopan tautien ehkäisy- ja -valvontakeskus
EMCDDA : Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus
EU: Euroopan unioni
EY: Euroopan yhteisö
PHEA : kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto, jonka uusi nimi on heinä-
kuusta 2008 alkaen terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto (EAHC)
TTK : tutkimus ja teknologian kehittäminen
WHO : Maailman terveysjärjestö
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?6
YHTEENVETO
I
Kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–
2007) päämääränä oli täydentää jäsenval-
tioiden toteuttamia toimenpiteitä, joiden  
tarkoituksena oli suojella ja parantaa kan-
santerveyttä. Ohjelma koostui kolmesta eri 
osalohkosta: ”terveystieto”, ”terveysuhkiin” liittyvä nopea toiminta ja terveyden edistä-
minen kiinnittämällä huomiota ”terveyden  
taustatekijöihin”.
II
Tänä ajanjaksona ohjelmasta myönnettiin  avustuksia organisaatioiden yhteenliitty-mille noin 352 hankkeen toteutusta varten. 
Yhteisön rahoitusosuus oli kaikkiaan noin  232 miljoonaa euroa.
III
Tilintarkastustuomioistuin tarkasti, olivatko EU:n talousarviosta rahoitetuille hank-keille luotu sellaiset olosuhteet, että nii-den avulla edistettiin vaikuttavalla tavalla  
EU:n kansalaisten terveyden parantamista  
ja täydennettiin jäsenvaltioiden toteuttamia 
toimenpiteitä. Tilintarkastustuomioistuin  tutki erityisesti:
tarjosiko kansanterveysalan toimintaoh- a) 
jelma sopivan kehyksen yhteisörahoit-
teisten terveyttä edistävien toimien  vaikuttavalle täytäntöönpanolle ja  
valvonnalle
varmistiko komissio ohjelman täytän- b) 
töönpano- ja hankevalintavaiheessa,  että ”terveyden taustatekijät” -ohjel-
malohkolla rahoitetuilla hankkeilla oli  todennäköistä saada aikaan kestäviä  tuloksia ja että kyseiset hankkeet olivat toisiaan täydentäviä ja toivat EU:lle lisä-arvoa, ja
varmistivatko komissio ja hankekoordi- c) 
naattorit, että hankkeita hallinnoitiin  
vaikuttavalla tavalla.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?7
IV
Tilintarkastustuomioistuin teki seuraavat  
havainnot ja päätelmät:
Kansanterveysalan toimintaohjelmalle  a) 
asetetut varsin laaja-alaiset ja kunnian-
himoiset tavoitteet olivat jyrkässä risti-riidassa ohjelman käyttöön asetettujen 
niukkojen varojen kanssa. Tällaisessa  
tapauksessa on ensiarvoisen tärkeää  
keskittyä toimiin, jotka tosiasiassa on  mahdollista saada aikaiseksi. Toiminta-logiikkaa ei kuitenkaan missään kohtaa 
tehty selväksi, mikä ei auttanut aset-tamaan selkeitä, tarkoituksenmukaisia  ja loogisesti toisiinsa liittyviä tavoit-teita eikä täsmentämään asianmukaisia 
tu losindikaattoreita. Tämän seurauksena 
toimintaohjelmalta puuttui strateginen linja. Vuotuisissa työsuunnitelmissa vah-
vistettuja ohjelman toiminta-aloja oli  
enemmän kuin rahoitettavia hankkeita  
niiden käsittelemiseksi. Hanke-ehdo-
tusten tekijöitä kehotettiin esittämään  
rahoitettaviksi varsin yleisluonteisia  
hankkeita, ja näin ollen hankkeiden  aiheiden ja kohderyhmien moninaisuu-
den vuoksi panos menetti merkitystään 
ja johti sirpaleisiin tuloksiin.
Suunnittelupuutteet ja täytäntöönpano- b) 
ongelmat vähensivät hankkeiden vaikut-tavuutta. Harvoja poikkeuksia lukuun  ottamatta hankkeissa ei määritelty,  minkälaisiin tuloksiin niillä pyrittiin, ja täten niiden avulla ei voitu osoittaa, että niillä olisi ollut minkäänlaista vaikutusta. Hankkeisiin osallistujat ymmärsivät  kestävyyden usein hanketoiminnan jat-kuvuudeksi ja näin ollen kestävyys riip-pui mitä suurimmassa määrin yhteisön  rahoituksen jatkuvuudesta. Eri paino-pistealoilla jo toteutettuihin toimiin ei kohdistettu järjestelmällistä seurantaa, mikä joskus johti siihen, että sama työ  tehtiin kahteen kertaan.
Myönteistä oli se, että ohjelma toi sidos- c) 
ryhmät yhteen monista eri maista. Hank-keilla oli yleisesti ottaen eurooppalainen ulottuvuus, mikä monissa tapauksissa hel-potti kokemustenvaihtoa ja keskinäistä 
oppimista. Eurooppalaista lisäarvoa saa-
tiin selvästi eniten verkostojen kautta.YHTEENVETO
V
Tilintarkastustuomioistuin suosittaa havain-
tojensa perusteella, että vastaisuudessa  
annettavissa säännöksissä ohjelman logiikka 
tehdään selväksi. Saadakseen yleiskäsityk-
sen tilanteesta komission on nykyistä ohjel-
maa varten kartoitettava, mitkä toimet on jo toteutettu ja täten yksilöitävä jäljellä olevat 
aukkokohdat. Vuotuisia ensisijaisia tavoit-
teita on merkittävästi vähennettävä ja ne on 
keskitettävä strategisiin aiheisiin ja toimiin, joiden osalta on itsestään selvää, että niistä saadaan eurooppalaista lisäarvoa. Komission 
on myös korjattava hankesuunnittelussa ja -täytäntöönpanossa yksilöidyt puutteet.
VI
Pohjimmiltaan komissiota ja jäsenval tioita  kehotetaan harkitsemaan uudelleen lähes-tymistapaansa kansanterveysalan EU-rahoi-
tukseen vuoden 2013 jälkeen alkavaa kautta 
ajatellen. Jo olemassa olevia yhteistyöme-
kanismeja, kuten ”avointa koordinointi-
menetelmää”, olisi mahdollista edelleen  
kehittää.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?8
JOHDANTO
 1.  Yhteisöjen roolista kansanterveysalalla säädetään EY:n perustamissopi-
muksen 152 artiklassa, jonka mukaan yhteisön toiminta suuntautuu 
”kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien ehkäi-
semiseen sekä ihmisten terveyttä vaarantavien tekijöiden torjuntaan ”. 
Yhteisön toimien on täydennettävä kansallisia toimenpiteitä ja niissä 
on otettava huomioon, että terveyspalvelujen ja sairaanhoidon jär-
jestäminen ja tarjoaminen on jäsenvaltioiden vastuulla. 
 2.  Euroopan komission päätehtävänä kansanterveysalalla on helpottaa 
jäsenvaltioiden viranomaisten yhteistyötä ja toteuttaa edistämistoi-mia. Lukuun ottamatta tiettyihin elimiin, ihmisperäisiin aineisiin ja vereen liittyviä turvastandardeja koskevia toimivaltuuksia EU:n lain-
säädäntövalta tällä alalla rajoittuu edistämistoimiin, joiden piiriin ei 
kuulu jäsenvaltioiden lakien ja säännösten yhdenmukaistaminen.
 3.  Ensimmäinen kansanterveysalan toimintaohjelma hyväksyttiin kau-
deksi 2003–2008 Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä  
N:o 1786/2002/EY1. Ohjelma korvasi kahdeksan eri terveysalan aihe-
aluetta käsittävää toimintaohjelmaa2. Kansanterveysalan toimintaoh-
jelmalla oli kolme yleistavoitetta:
parantaa tiedotusta ja tietoisuutta, jotta kansanterveyttä voitai- a) 
siin kehittää (”terveystieto”-lohko)
parantaa valmiutta reagoida terveysuhkiin nopeasti ja yhteenso- b) 
vitetusti (”terveysuhat”-lohko)
puuttua terveyteen vaikuttaviin tekijöihin terveyden edistämisen c) 
ja sairauksien ennaltaehkäisyn kautta kaikilla toimintalinjoilla ja 
kaikissa toimissa (”terveyden taustatekijät” -lohko).
 4.  Saavuttaakseen nämä tavoitteet komissio myönsi avustuksia organisaa-
tioiden (valtion laitosten, kansalaisjärjestöjen ja tiedeyhteisöjen)  
yhteenliittymille, jotka toteuttivat hankkeita, jotka koskivat komission 
ja jäsenvaltioiden edustajista koostuvan komitean3 laatimissa vuotui-
sissa työsuunnitelmissa määriteltyjä ensisijaisia kansanterveysalan aiheita.1 EYVL L 271, 9.10.2002, s. 1.
2 Nämä yhteisön toimintaohjelmat 
koskivat syöpää, harvinaisia sairauksia, saasteperäisiä 
sairauksia, aidsia ja eräitä muita 
tartuntatauteja, henkilövahinkojen 
ehkäisemistä, huumausaineiden 
väärinkäytön ehkäisemistä, terveystilanteen seurantaa sekä 
terveyden edistämistä, terveydestä 
tiedottamista, terveyskasvatusta ja 
-koulutusta.
3 Ohjelmakomitea toimii 
neuvoston päätöksen 1999/468/EY (EYVL L 184, 17.7.1999, 
s. 23) 4 ja 7 artiklan mukaisena 
hallintokomiteana ohjelman 
täytäntöönpanoa koskevan 
vuotuisen työsuunnitelman 
osalta. Se valvoo ohjelmatoimien 
valintaan ja rahoitukseen liittyviä järjestelyjä, perusteita 
ja menettelyjä, yhteisten 
strategioiden ja toimien 
täytäntöönpanojärjestelyjä ja 
ohjelman arviointia sekä tiettyjä terveysalan seurantaan ja 
terveysuhkia koskevaan nopeaan 
reagointiin liittyviä toimenpiteitä. 
Muut kansanterveysalan 
toimintaohjelman täytäntöönpanoon liittyvät 
toimenpiteet hyväksytään 
päätöksen 1999/468/EY 3 ja 
7 artiklassa tarkoitetun neuvoa-
antavan menettelyn mukaisesti.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?9
4 Vuoden 2007 ehdotuspyyntöjä 
koskevat luvut perustuvat 
hyväksyttyjen ehdotusten 
luetteloon. Neuvottelut olivat vielä monen sopimuksen kohdalla 
kesken lokakuussa 2008. 5.  Kansanterveysalan toimintaohjelma pantiin täytäntöön vuosina 2003–
2007. Tänä aikana rahoitettiin noin 352 hanketta: EU:n rahoitus-
osuus oli maksusitoumuksina laskettuna yhteensä 231,7 miljoonaa  euroa
4 (ks. kaavio 1 ). ”Terveyden taustatekijät” -lohkolla oli kolmesta 
ohjelmalohkosta eniten talousarviovaroja; yhteisön 90,8 miljoonan 
euron rahoitusosuus vastasi 40:tä prosenttia hankkeille sidotusta  
kokonaismäärästä.
YHTEISÖRAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄ (MAKSUSITOUMUKSET 
MILJOONINA EUROINA JA NIIDEN PROSENTTIOSUUS KOKO TALOUSARVIOSTA) JA HANKKEIDEN MÄÄRÄ OHJELMALOHKOITTAIN 
Terveysuhat
58,8 miljoonaa euroa (25 prosenttia) 68 hankettaTerveystieto
82,1 miljoonaa euroa (35 prosenttia) 135 hanketta 
Terveyden taustatekijät
90,8 miljoonaa euroa (40 prosenttia) 149 hanketta KAAVIO 1
 6.  Kansanterveysalan toimintaohjelmassa avustussopimukset tehtiin hanke-
koordinaattorien kanssa. Heidän saamansa osarahoituksen määrä oli 
enintään 60 prosenttia (poikkeustapauksissa enintään 80 prosenttia) 
hanketoiminnan toteuttamisesta aiheutuneista menoista. Hankkeille myönnettyjen avustusten lisäksi toimintaohjelman toimintatalousar-
viosta käytettiin pieni osa (noin 3 prosenttia) tarjouskilpailumenet-
telyjen perusteella tehtyihin palvelusopimuksiin.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?10
 7.  Toimintaohjelmasta rahoitetut hankkeet erosivat toisistaan huomatta-
vasti kokonsa, lähestymistapansa ja kohderyhmänsä puolesta (ks.  
laatikko 1 ). Yhteenliittymien koko vaihteli kolmesta 60 kumppaniin, 
yhteisön rahoitusosuus oli määrältään 45 000 – 2,5 miljoonaa euroa ja hanketoimet olivat hyvin erilaisia.
 8.  Toinen terveysalan yhteisön toimintaohjelma (2008–2013) tuli voimaan 
1. tammikuuta 20085. Komissio oli alun perin ehdottanut kansanter-
veys- ja kuluttajansuojaohjelmien yhdistämistä6. Se oli myös ehdot-
tanut noin 270 prosentin lisäystä talousarvioon (804 miljoonaa euroa terveyden osalta vuosina 2008–2013) väittämällä, että toimintaoh-jelman talousarvio ei terveysalan toimien osalta riittänyt täyttämään 
perustamissopimuksessa esitettyä, terveysuhkien torjuntaan liittyvää 
velvoitetta
7.
 9.  Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät kuitenkaan hyväksyneet rahoitus-
kehyksestä (2007–2013) 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn toimielin-
ten välisen sopimuksen jälkeen terveys- ja kuluttajasuojaohjelmien 
yhdistämistä eivätkä myöskään talousarviolisäystä. Lainsäädäntöpro-
sessin tuloksena oli toinen terveysohjelma, jolla oli samankaltaiset 
tavoitteet ja toimet kuin kansanterveysalan toimintaohjelmalla, mutta pienempi, 322 miljoonan euron talousarvio. Varoja oli edeltänee-
seen ohjelmaan verrattuna noin 9 prosenttia vähemmän vuodessa  
(ks. laatikko 2 ).5 Euroopan parlamentin ja 
neuvoston päätös N:o 1350/2007/
EY (EUVL L 301, 20.11.2007, s. 3).
6 KOM(2005) 115 lopullinen.
7 ”Le maintien du budget actuel 
ne permet pas une mise en œuvre 
optimale des obligations du Traité, ni de répondre à la volonté politique 
d’en faire plus pour les citoyens en 
matière de santé et en matière de 
protection des consommateurs. 
En effet, les ressources financières 
existantes ne permettent pas à la 
Communauté d’assurer de façon exhaustive les actions nécessaires 
notamment en ce qui concerne 
la lutte contre les grands fléaux 
ou maladies importantes et 
la coopération entre les États 
membres en matière de santé. ” 
(Vaikutusarviointi SEC(2005) 0425, s. 29).
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO) – ESIMERKKEJÄ HANKETOIMISTA
kerätä tietoa väärennetyistä lääkeresepteistä, jotka viittaavat huumausaineiden  • 
väärinkäyttöön
järjestää tieteellinen symposiumi dopingin lääketieteellisistä sivuvaikutuksista• 
laatia raportti alkoholin markkinointia koskevan sääntelyn noudattamisesta• 
tuottaa ja levittää tiedotusmateriaalia maasta toiseen liikkuville seksityöläisille• 
järjestää savuttomia koululuokkia edistävä kilpailu• 
kehittää kansallisia ja alueellisia rintaruokintaa koskevia käytäntöjä ja -suunnitelmia.• LAATIKKO 1
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?11
VERTAILTAVINA KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (2003–2007) 
JA TOINEN TERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (2008–2013)
Kansanterveysalan 
toimintaohjelma (2003–2007)Toinen terveysalan 
toimintaohjelma (2008–2013)
Oikeudellinen 
perustaEuroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY, tehty 23 päivänä syyskuuta 2002, yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestäEuroopan parlamentin ja neuvoston 
päätös N:o 1350/2007/EY, tehty 23 päivänä lokakuuta 2007, toisesta terveysalan yhteisön toimintaohjelmasta (2008–2013)
Tavoitteet •  Parannetaan kansanterveyttä edistävää 
tietoa ja tietämystä
•  Parannetaan valmiutta reagoida nopeasti 
ja koordinoidusti terveysuhkiin
•  Edistetään terveyttä ja ehkäistään 
sairauksia kiinnittämällä huomiota terveyden taustatekijöihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessä•  Tuotetaan ja levitetään terveystietoa 
ja -tietoutta
•  Parannetaan kansalaisten 
terveysturvaa
•  Edistetään terveyttä, terveyserojen 
vähentäminen mukaan lukien
Talousarvio ohjelmasta tehdyn päätöksen mukaisesti354 miljoonaa euroa (kaudelle 2003–2008)8
eli 59 miljoonaa euroa/vuosi kuuden vuoden ajan322 miljoonaa euroa (kaudelle 
2008–2013)eli 53,7 miljoonaa euroa/vuosi kuuden vuoden ajan
Rahoitus mekanismit Toimiin myönnetyt avustukset Tarjoukset (palvelusopimukset)
9Toimiin myönnetyt avustuksetToiminta-avustuksetKonferenssitYhteiset toimetTarjoukset (palvelusopimukset).
Ohjelmien täytäntöönpano Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto10Hallinnoinnista vastaa kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto (PHEA)
11
Vaikutusarviointi Ei tehty Laajennettu vaikutusarviointi (2005)12
8 On olemassa kaksi pääasiallista syytä, joiden vuoksi ohjelmaa koskevassa päätöksessä mainittu kansanterveysalan toimintaohjelm an 
ohjeellinen talousarvio eroaa kohdassa 5 mainitusta, kauden 2003–2007 hankkeille sidotusta 231,7 miljoonan euron määrästä: ohjeellinen talousarvio sisälsi 58 miljoonaa euroa vuodelle 2008 (joka kuului sittemmin toisen terveysalan toimintaohjelman pii riin) 
sekä toimeenpanoviraston menot.
9  Vuotuisessa työsuunnitelmassa asetettiin tarjouspyyntöjen kohdalla rajaksi 10 prosenttia toimintatalousarviosta. Toisessa ter veysalan 
toimintaohjelmassa rajaa nostettiin 20 prosenttiin.
10 Vuodesta 2005 alkaen avustusten hallinnointi ja ehdotuspyyntöjen järjestäminen siirrettiin vähitellen kansanterveysalan 
toimintaohjelman toimeenpanoviraston (PHEA) hoidettaviksi (täydessä toimivalmiudessa 1. tammikuuta 2007 alkaen).
11 Komission päätös 2004/858/EY (EUVL L 369, 16.12.2004, s. 73). Vuonna 2008 PHEA sai uuden nimen Terveys- ja kuluttaja-asioiden 
toimeenpanovirasto (EAHC).
12 SEC(2005) 0425, Annex to the health and consumer protection strategy and programme proposal  (KOM(2005) 115 lopullinen).LAATIKKO 2
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?12
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
 10.  Terveyden edistämistoimet voidaan määritellä toimiksi, jotka auttavat 
ihmisiä omaksumaan ja ylläpitämään terveellisiä elintapoja ja jotka 
luovat terveyttä tukevia elinolosuhteita (ympäristöjä)13. Tämänkal-
taiset toimet kuuluivat suuremmalta osin kansanterveysalan toimin-taohjelman ”terveyden taustatekijät” -osalohkoon. Tarkastuksessa  analysoitiin, olivatko Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission ohjelmasuunnittelun ja komission ja hankekoordinaattorien vastuulla 
olevan ohjelman täytäntöönpanon olosuhteet sellaiset, että niiden 
avulla edistettiin vaikuttavalla tavalla Euroopan kansalaisten tervey-den parantamista.
 11.  Tilintarkastustuomioistuin tarkasti:
tarjosiko kansanterveysalan toimintaohjelma sopivan kehyk- a) 
sen yhteisörahoitteisten terveyttä edistävien ja jäsenvaltioiden toteuttamia toimenpiteitä täydentävien toimien vaikuttavalle  
täytäntöönpanolle ja seurannalle
varmistiko komissio ohjelman täytäntöönpano- ja hankevalinta- b) 
vaiheessa, että ”terveyden taustatekijöihin” kuuluvalla ohjelma-
lohkolla rahoitetuilla hankkeilla oli todennäköistä saada aikaan 
kestäviä tuloksia, että ne olivat toisiaan täydentäviä ja toivat  EU:lle lisäarvoa, ja
varmistivatko komissio ja hankekoordinaattorit, että hankkeita  c) 
hallinnoitiin vaikuttavalla tavalla.
 12.  Tarkastuksen aikana:
analysoitiin ohjelman oikeudellinen perusta ja tarkasteltiin  a) 
ohjelma-arviointeja ja muuta relevanttia aineistoa;
analysoitiin yhteisön toimia ja politiikan kehittymistä seuraavilla b) 
”terveyden taustatekijät” -osalohkoon kuuluvilla alueilla: huu-
mausaineet, alkoholi, tupakka, seksuaali- ja lisääntymisterveys,  
mielenterveys sekä ravitsemus ja liikunta14. Analyysin yhteydessä 
arvioitiin komission toimintapoliittisia asiakirjoja, WHO:n toimin-
tapoliittisia asiakirjoja, aloitteita ja ohjelmia jäsenvaltioissa ja kol-mansissa maissa sekä akateemista ja tieteellistä kirjallisuutta;
arvioitiin otos, johon oli poimittu 36 hanketta (kaikkiaan 149 hank- c) 
keesta), jotka oli rahoitettu ”terveyden taustatekijät” -osalohkosta 
eli yhdestä kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2007)  kolmesta osalohkosta. Otos käsitti kaikki ne valittujen kuuden  
alueiden hankkeet, jotka olivat edenneet riittävän pitkälle tar-kastuksen
15 aikaan. Lisäksi arvioitiin hankedokumentaatiota,  
haastateltiin kaikkia hankekoordinaattoreita ja tehtiin hanke-kumppaneille suunnattu online-kysely
16;13 Don Nutbeam et al, The Evidence 
of Health Promotion Effectiveness – 
Shaping Public Health in a New 
Europe, International Union for Health Promotion and Education 
(IUHPE) , 1999. s. 3.
14 Valitut toiminta-alat kattoivat 
”terveyden taustatekijät” -osalohkon kaikki kuusi elämäntapaan liittyvää 
ensisijaista alaa. Kaikilla näillä aloilla 
hankkeita oli valittu rahoitettaviksi 
kunakin vuonna kaudella 2003–2007 
(ks. liite I ).
15 Otokseen sisältyivät kaikki ne 
hankkeet, jotka oli joko päätetty tai 
joiden osalta oli toimitettu ainakin 
ensimmäinen tekninen väliraportti 
ja jotka kuuluivat seuraaviin 
kuuteen ”elämäntapoihin liittyviä 
terveyden taustatekijöitä” 
koskevaan toimintapolitiikan alaan: alkoholi, tupakka, huumausaineet, 
ravitsemus ja liikunta, seksuaali- ja 
lisääntymisterveys ja mielenterveys.
16 Kyselyn tarkoituksena oli 
saada käsitys siitä, mitä muut 
hankeosallistujat ajattelevat 
kumppanuuksista ja terveyden 
edistämistä koskevien 
hankkeiden hallinnoinnista. 
Kysely tehtiin 11. maaliskuuta ja 
4. huhtikuuta 2008 välisenä aikana. Tilintarkastustuomioistuimen 
käyttämä kyselylomake perustui 
sen tällä alalla aiemmin tekemiin 
kyselyihin (ks. El Ansari W., 
”Educational Partnerships for 
Health: Do Stakeholders Perceive 
Similar Outcomes? ”, Journal of 
Public Health Management and 
Practice , osa 9(2), 2003, s. 136–
156). Kysely osoitettiin noin 505:lle otantaan poimittuihin hankkeisiin 
osallistuneelle henkilölle, joista 
242 täytti kyselylomakkeen 
kokonaan; vastausprosentti oli 
47,9. Tämän lisäksi 19 henkilöä 
vastasi joihinkin mutta ei kaikkiin 
kysymyksiin.
 
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?13
haastateltiin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston ja kansanter- d) 
veysalan toimintaohjelman toimeenpanoviraston henkilöstöä;
suoritettiin kvantitatiivinen analyysi toimitetuista ehdotuksista, e) 
rahoitetuista hankkeista ja hanketalousarvioista;
konsultoitiin sidosryhmiä kansallisissa terveysministeriöissä ja  f) 
kansanterveyslaitoksissa, ohjelmakomiteaan kuuluvia jäsenvaltioi-
den edustajia ja kansallisten toimipisteiden edustajia kahdeksassa jäsenvaltiossa (Belgia, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Latvia, Ruotsi ja Yhdistynyt kuningaskunta); ja
keskusteltiin relevanteista aiheista terveyden edistämiseen ja sai- g) 
rauksien ehkäisemiseen erikoistuneista asiantuntijoista koostuvan ryhmän kanssa useissa eri tarkastusvaiheissa. Asiantuntijoiden  pääasiallinen panos oli myötävaikuttaa tilintarkastustuomioistui-men analyysiin – he mm. ehdottivat analyysin kehykseksi T&K&I -sykliä (ks. laatikko 10 ) – ja antaa hyväksyntänsä tässä kertomuk-
sessa esitettäville tarkastushavainnoille.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?14
OHJELMIEN SUUNNITTELU
 13.  Ohjelmat ovat vaikuttavampia, jos ne on suunniteltu kunnolla ja jos 
tavoitteena olevat tulokset esitetään selkeästi. Tämä on todennäköi-
sempää, jos:
tukitoimenpiteiden perustana oleva logiikka käy selkeästi ilmi ohjel- a) 
maa koskevasta päätöksestä (tai ohjelman dokumentaatiosta)
ohjelmatavoitteet on määritelty siten, että ne ovat erityiset, mitatta- b) 
vissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat ja ajallisesti määrätyt (specific, measurable, achievable, relevant, and time-dependent; SMART)
ensisijaiset tavoitteet ovat organisaation strategian mukaiset, ja c) 
tulosta ja suoritteita voidaan valvoa hyvin perusteltujen ja tar- d) 
koituksenmukaisten indikaattoreiden avulla.
TOIMINTALOGIIKKA EI OLLUT SELKEÄ
 14.  Ohjelmasuunnittelussa on olennaisen tärkeää määrittää toimintalogiikka. 
Toimintalogiikalla tarkoitetaan hypoteettisia syy- ja seuraussuhteita, 
joiden avulla kuvataan, miten tukitoimenpiteen oletetaan saavuttavan 
yleiset tavoitteensa. EU:n toimintalinjojen ja ohjelmien yleiset tavoit-teet määritellään yleensä perustamissopimuksessa. Toimintalogiikka 
muodostaa käsitteellisen yhteyden tietyn tukitoimenpiteen panosten 
ja tuotosten välille ja näin ollen käsitteellisen yhteyden myös yhteis-
kuntaan tukitoimenpiteen tuloksina ja seurauksina kohdistuviin vai-
kutuksiin
17. Suunnitellun tukitoimenpiteen logiikan selkeä esitystapa 
mahdollistaa tavoitehierarkian luomisen ja seurannassa ja arvioinnissa 
käytettävien keskeisten indikaattorien yksilöinnin.
 15.  Toimintalogiikan kuvaamiseen soveltuvat parhaiten loogiset mallit, jotka 
osoittavat, miten eri toimintoihin liittyvällä panoksella päästään odo-
tettuihin tuloksiin. Ohjelman toimintalogiikkaa ei kuvattu tällä tavoin 
selkeästi ohjelmaa koskevassa komission lainsäädäntöehdotuksessa18 
eikä kansanterveysalan toimintaohjelman oikeudellisessa perustassa tai missään muussakaan relevantissa asiakirjassa (kuten vaikutusar-vioinneissa
19 tai vuotuisissa työsuunnitelmissa). Tilanne pysyi samana 
toisen terveysalan toimintaohjelman kohdalla.
 16.  Loogisia malleja käytetään muilla EU:n toimintalohkoilla, esimerkiksi 
ulkoisissa toimissa, ja ne muodostavat yleisen käytännön kansanter-veysalalla muualla päin maailmaa (Yhdysvalloissa ja Kanadassa). Niitä käytetään ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin 
esimerkiksi Southern Arizona Border Health Careers Opportunity Pro-
gram  -ohjelmassa
20, California Wellness Foundationin21 rahoittamassa 
Health Improvement Initiative -aloitteessa ja Calgary Cross-Cultural  Mental Health Consultation Project  -hankkeessa
22.TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT 
HUOMAUTUKSET
17 Euroopan komissio, 
budjettipääosasto, Evaluating EU 
activities: a practical guide for the 
Commission services , heinäkuu 
2004, s. 87.
18 KOM(2000) 285 lopullinen.
19 Komissio laati kansanterveysalan 
toimintaohjelmaa koskevan 
ehdotuksensa ennen vuotta 
2002, jolloin otettiin käyttöön 
pakolliset vaikutusarvioinnit, ja tämän seurauksena 
siitä tehtiin vain rajoitettu 
kustannusvaikuttavuusanalyysi. 
Sitä vastoin toisesta terveysalan 
toimintaohjelmasta tehtiin 
laajennettu vaikutusarviointi 
(ks. Euroopan komissio, SEC (2005) 0425; IA for the proposed 
combined Health and Consumer 
Protection strategy and 
programme ).
20 ”How Using a Logic Model Refined 
Our Program to Ensure Success ”, 
M. Page, S. H. Parker ja R. Renger, 
Health Promotion Practice OnlineFirst , 
julkaistu 28. elokuuta 2007.
21 ”Evaluating the California Wellness 
Foundation’s Health Improvement 
Initiative: A Logic Model Approach ”, A. 
Cheadle, W. L. Beery, H. P. Greenwald, 
G. D. Nelson, D. Pearson ja S. Senter, 
Health Promotion Practice , huhtikuu 
2003; osa 4: s. 146–156.
22 ”Evaluability Assessment: A 
Catalyst for Program Change and 
Improvement ”, W. E. Thurston, J. 
Graham ja J. Hatfield, Evaluation 
& the Health Professions , kesäkuu 
2003; osa 26: s. 206–221.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?15
 17.  Kertomuksessaan kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevasta väliar-
vioinnista23 ulkoiset arvioijat suosittivat kehittämään systemaattisen 
ja perustellun, näyttöön perustuvan kuvauksen panosten, toimien,  tuotosten ja tulosten välisistä yhteyksistä (ks.  laatikko 3 ). Tilintar-
kastustuomioistuin on suosittanut, että toimintalogiikkaa sovellet-
taisiin ohjelmasuunnitteluun, tavoitteiden asettamiseen ja tulosten 
mittaamiseen muilla talousarvioaloilla
24.
 18.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että käsitteellisen kehyksen puut-
tuessa ohjelmalle on hankalampaa asettaa SMART-tavoitteita (ks.  kohdat 19–21) sekä sellaisia hyvin perusteluja indikaattoreita, joiden avulla ohjelman täytäntöönpanoa seurataan vaikuttavalla tavalla (ks. 
kohdat 70–73).
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN (2003–2008) 
VÄLIARVIOINNIN PERUSTEELLA ANNETUT SUOSITUKSET
Kansanterveysalan toimintaohjelmaa toteutetaan tässä välivaiheessa sen vuotuisissa työsuunnitel-
missa yksilöidyn työohjelman mukaisesti. Tässä vaiheessa on kuitenkin otollista nämä saavutukset huomioon ottaen:
kehittää osuvampia ensisijaisia tavoitteita, jotka perustuvat sidosryhmien odotuksiin ja kansalaisten • 
tarpeisiin ja jotka vastaavat toiminnan päämääriä ja moitteettomuuden korkeaa tasoa
seurata toimintaa ei ainoastaan kunkin hankkeen tavoitteisiin nähden vaan myös ohjelmaa koskevan • 
päätöksen kokonaistavoitteisiin nähdenvälittää ensisijaiset tavoitteet ja toimet selkeämmin sidosryhmien tiedoksi ja kohdistaa räätälöidyt viestit 
• 
laajemman kansanterveysyhteisön jäsenille.
Ohjelman tuotostavoitteiden ymmärtämistä helpotettaisiin kehittämällä looginen malli, jonka avulla 
voitaisiin määrittää tarkasti syy- ja seuraussuhteet, joiden odotetaan yhdistävän ohjelmatoimet tavoit-teena oleviin tuotoksiin.
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003-2008. Final Report, RAND Europe technical report , 
2007, s. 6).LAATIKKO 323 Wija J. Oortwijn et al, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003–2008. Final 
Report, RAND Europe technical report, 2007 , s. 6.
24 Ks. erityiskertomus nro 9/2007 
tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevien EU:n puiteohjelmien arvioinnista – 
voidaanko komission 
lähestymistapaa parantaa? (EUVL 
C 26, 30.1.2008), kohdat 34–36, 
ja erityiskertomus nro 7/2008 
älykkäästä energiahuollosta (2003–
2006) (EUVL C 279, 1.11.2008), kohdat 18 ja 21.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?16
OHJELMATAVOITTEET EIVÄT OLE ERITYISIÄ, MITATTAVISSA 
OLEVIA EIVÄTKÄ AJALLISESTI MÄÄRÄTTYJÄ
 19.  Tavoitteet on määritelty komission toimintoperusteisessa johtamisjärjes-
telmässä toiminnan toivottuina vaikutuksina. Niissä ei pitäisi kuvata 
itse toimintaa vaan pikemminkin kuvata muutosta, joka on toimen  
avulla tarkoitus saada aikaiseksi25. Varainhoitoasetuksessa säädetään, 
että kaikille talousarvion kattamille toiminnan aloille on vahvistet-tava erityiset mitattavissa ja toteutettavissa olevat, asiaan kuuluvat 
ja ajallisesti määrätyt tavoitteet (SMART-tavoitteet)
26.
 20.  Selkeän loogisen mallin puuttuminen vaikeuttaa johdonmukaisten ohjel-
matavoitteiden asettamista. Kuten ”terveyden taustatekijät” -osa-
lohkosta käy ilmi, kansanterveysalan toimintaohjelmaa koskevassa  päätöksessä luetellaan mahdolliset toimet varsin laajasti ja yleisellä 
tasolla. Yleistavoitetta – ” edistetään terveyttä ja ehkäistään sairauksia  
kiinnittämällä huomiota terveyden taustatekijöihin kaikkien politiikko-
jen ja toimintojen yhteydessä ” – ei ole jaoteltu erityisiin, mitattavissa 
oleviin ja ajallisesti määrättyihin tavoitteisiin (ks. laatikko 4 ).
 21.  Ohjelmaa koskevasta päätöksestä ei käy välttämättä ilmi, miten kyseis-
ten toimien on tarkoitus myötävaikuttaa terveyden edistämiseen ja 
sairauksien ehkäisyyn tähtäävään laajempaan toiminnantavoitteeseen 
tai miten tämän yleistavoitteen saavuttamista voitaisiin arvioida.
STRATEGINEN SUUNNITTELU PUUTTUU JA ENSISIJAISET 
TAVOITTEET OVAT ASETTAMATTA
 22.  Jos meno-ohjelmilla on määrä olla mitattavissa olevissa vaikutus, nii-
den on kohdistuttava tiettyihin valittuihin toimiin, jotka on yksilöity 
perusteltujen ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti strategisen suun-
nittelun avulla. Ensisijaisten tavoitteiden määrän olisi oltava oikeassa 
suhteessa käytettävässä olevaan talousarvioon, sillä liian suuri määrä 
tavoitteita vähentää mahdollisuuksia saada vaikutusta aikaiseksi mil-
lään yksittäisellä alalla.
 23.  Kunakin vuonna jäsenvaltiot kuluttavat terveysalalla keskimäärin  
1 400 euroa henkeä kohti27. Nämä menot pitävät sisällään terveyt–
tä edistävät toimenpiteet ja terveystiedotuksen; huomattava osa  menoista liittyy toimitettaviin terveyspalveluihin ja sairaanhoitoon, 
jotka perustamissopimuksen mukaisesti kuuluvat yksinomaan jäsen-valtioiden maksettaviksi.25 Euroopan komissio, SPP/ABM 
guide , toinen painos, lokakuu 2004, 
s. 25.
26 Euroopan yhteisöjen yleiseen 
talousarvioon sovellettavasta 
varainhoitoasetuksesta 25 päivänä 
kesäkuuta 2002 annettu 
neuvoston asetus (EY, Euratom) 
N:o 1605/2002 (EYVL L 248, 
16.9.2002, s. 1), 27 artiklan 3 kohta.
27 WHO:n Euroopan aluetoimisto, 
Kööpenhamina, ” Public expenditure 
on health, purchasing power parity 
euro per capita, WHO estimates for 
2003-2005 ”, Health for All database 
(HFA-DB) , (http://www.euro.who.
int/hfadb), lokakuu 2008.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?17KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN TAVOITTEET, ”TERVEYTEEN LIITTYVÄT TEKIJÄT” -OSALOHKO
Ohjelman tavoitteet – lohko ”terveyteen liittyvät tekijät”SMART-tavoitteet
Erityiset
(edistymi-
sen tarkista-
miseksi)Mitattavissa 
olevat 
(edisty-
misestä 
raportointi 
uskottavaa 
ja varmen-
nettavissa)Toteutetta-
vissa olevatAsiaan
kuuluvatAjallisesti
määrätyt 
(määräajat)
”Edistetään terveyttä ja ehkäistään sairauksia kiinnittämällä huomiota terveyden 
taustatekijöihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessä:
Ei1Ei2Osittain3Kyllä Ei43.1 Valmistellaan ja toteutetaan strategioita ja toimenpiteitä, yleistä tietoisuutta 
lisäävät strategiat ja toimenpiteet mukaan lukien, joiden kohteena ovat elintapoihin liittyvät terveyden taustatekijät, kuten ravitsemus, liikunta, tupakointi, alkoholin, huumausaineiden ja muiden aineiden käyttö, sekä mielenterveys, mukaan lukien kaikkiin yhteisön politiikkoihin sisällytettävät toimenpiteet ja iän ja sukupuolen mukaan eriytetyt strategiat.
3.2 Analysoidaan tilanne ja laaditaan terveyteen vaikuttaviin sosiaalisiin ja 
taloudellisiin tekijöihin liittyviä strategioita terveyteen liittyvän eriarvoisuuden tunnistamiseksi ja torjumiseksi sekä sosiaalisten ja taloudellisten tekijöiden terveysvaikutusten arvioimiseksi.
3.3 Analysoidaan tilanne ja laaditaan terveyteen vaikuttaviin ympäristötekijöihin 
liittyviä strategioita ja edistetään ympäristötekijöiden terveysvaikutusten tunnistamista ja arviointia.
3.4 Analysoidaan tilanne ja vaihdetaan tietoja perintötekijöistä ja geeniseulonnan käytöstä.
3.5 Kehitetään menetelmiä, joiden avulla voidaan arvioida terveyden edistämiseen tähtäävien strategioiden ja toimenpiteiden tehokkuutta ja laatua.
3.6 Kannustetaan edellä mainittuihin toimiin liittyvää koulutusta.”
1 Tavoitteessa ei täsmennetä, mitä olisi muutettava eikä siihen sisälly päämääriä, joiden osalta edistymistä voitaisiin seurata.
2 Tavoite ei ole mitattavissa eikä ilmaistavissa määrällisesti; tulosindikaattoreita ei ole määritelty.
3 Ohjelmaa koskevassa päätöksessä mainittujen ”toimintojen” perusteella ilmaistu ”tavoite” on toteutettavissa ainakin tietyssä m äärin.
4 Määräaikaa ei ole ilmoitettu.LAATIKKO 4
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?18
28 Kyseiset aiheet olivat alkoholi, 
tupakka, huumausaineet, 
ravitsemus ja liikunta, seksuaali- ja lisääntymisterveys sekä HIV, 
mielenterveys, terveyteen 
vaikuttavat sosioekonomiset 
tekijät, ympäristötekijät sekä 
tautien ja henkilövahinkojen 
ehkäiseminen. Vuosina 2003 
ja 2004 aiheita olivat lisäksi kansanterveysalan koulutus 
(sittemmin valmiuksien 
kehittäminen) ja terveyden 
edistäminen erityisyhteyksissä. 
Vuonna 2005 viimeksi mainittuun 
aiheeseen liittyvää toimintaa ei 
enää jatkettu ja uutena aiheena lisättiin terveyteen liittyvät 
geneettiset tekijät. 24.  Terveyden edistämiseen ja tiedotustoimenpiteisiin sekä terveysuhkien 
torjuntaan varattu kansanterveysalan toimintaohjelman talousarvio 
on määrältään noin 59 miljoonaa euroa/vuosi eli 13 senttiä EU:n kan-salaista kohti. Tässä tapauksessa asianmukainen tapa EU:n reagoida 
olisi kohdistaa sen suhteellisen pieni talousarvio joihinkin valittuihin, 
eurooppalaista lisäarvoa selkeästi tuoviin painopistealoihin eli aluei-siin, joita voidaan hoitaa vaikuttavimmin kansainvälisellä tasolla.
 25.  Kansanterveysalan ensisijaiset tavoitteet vahvistetaan vuotuisissa työ-
suunnitelmissa, jotka toimivat ohjeina hankkeita ehdottaville tahoille. Kauden 2003–2007 vuotuiset työsuunnitelmat sisälsivät kunkin ohjel-malohkon osalta laaja-alaiset luettelot aiheista, jotka kattoivat monen-laisia kysymyksiä. Kunakin vuonna yhdeksää näistä aiheista ehdotettiin kuuluvaksi ”terveyden taustatekijät” -osalohkoon (vuotuinen talousar-vio noin 18 miljoonaa euroa). Lisäksi joinakin vuosina – mutta ei joka vuosi – rahoitettiin kolmea muuta aluetta
28 (ks. liite I ).
 26.  Kaikkien yhdeksän aiheen kohdalla vahvistettiin yhdestä seitsemään mah-
dollista toiminta-alaa, jotka aihepiiriltään vaihtelivat erityisistä ylei-
siin (ks. laatikossa 5  annetut esimerkit). Nämä vuotuiset toiminta-alat 
määriteltiin toimina, joiden osalta voitiin toimittaa hanke-ehdotuksia, 
eikä tavoitteina, joiden saavuttamista voitaisiin arvioida.
 27.  Tämän seurauksena kauden 2003–2007 vuotuisissa työsuunnitelmissa 
vahvistettiin pelkästään ”terveyden taustatekijät” -osalohkon koh-
dalla yhteensä 154 toiminta-alaa. Samalla kaudella tällä ohjelmaloh-kolla rahoitettiin ainoastaan 149 hanketta, mikä tarkoittaa, että edes 
ihanteellisissa olosuhteissa hankkeet eivät olisi riittäneet kaikkien  toiminta-alojen käsittelemiseen. Tosiasiassa ensisijaisten tavoittei-den kattavuus oli vieläkin alhaisempi, koska useat hankkeet koskivat 
samoja toiminta-aloja. Lisäksi tiettyjä laajoja terveysaiheita, kuten  ravitsemus, alkoholi ja mielenterveys käsiteltiin kunakin vuonna usein 
vain yhdessä tai kahdessa hankkeessa (ks. liite I ).
 28.  Koska organisaatioita ja niiden yhteenliittymiä pyydettiin hakemaan 
rahoitusta usein varsin yleisluonteisille hankkeille (ks. laatikossa 5  
annetut esimerkit), komissiolle toimitetuista ehdotuksista puuttui  erittäin usein strateginen painotus. Tämä oli ongelmana erityisesti alueilla, joilla hankkeiden odotettiin johtavan taustaselvityksiin tai muuten kehittävän politiikkaa. Näillä alueilla tarjouskilpailut (ja pal-velusopimusten käyttö) mahdollistivat sen, että odotetut suoritteet määriteltiin tarkemmin. Tämä koski enintään 10 prosenttia kansan-terveysalan toimintaohjelman talousarviosta. Tätä raja-arvoa on nos-tettu 20 prosenttiin toisen terveysalan toimintaohjelman kohdalla  (ks. laatikko 2 ).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?19
VUOTUISET TOIMINTA-ALAT KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN 
”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” -OSALOHKOSSA 
Aihe Vuotuisessa työsuunnitelmassa määritellyt vuotuiset toiminta-alat 
(esimerkkejä)(Lähde:  AWPs for the implementation of the PHP, 2003-2007 )
Tupakka Edistetään strategioita, joiden avulla tupakoinnista ”tehdään epänormaalia”, mukaan 
luettuna tupakoinnin yleisyyttä vähentävät strategiat ja toimenpiteet. (2004)
Alkoholi Arvioidaan alkoholijuomien mainostamista ja markkinointia koskevien kansallisten lakien noudattamista ja itsesääntelyä. (2004)
Huumausaineet Ensisijalle asetetaan ehdotukset, jotka koskevat seuraavia aiheita:•  
hoitotoimet ja yhteiskuntaan sopeuttamiseen tähtäävät toimet kaikissa jäsenvaltiossa sekä laillisten että laittomien huumausaineiden väärinkäytön osalta
•  parhaat käytännöt, joilla parannetaan ennaltaehkäisyyn ja haittojen 
vähentämiseen tähtäävien palvelujen saatavuutta ja joissa etusijalle asetetaan HIV/AIDS ja muut verivälitteiset tulehdukset. (2005)
Ravitsemus ja liikunta Kehitetään innovatiivisia toimenpiteitä, joiden avulla parannetaan kaikkien väestöryhmien ruokavalio- ja liikuntatottumuksia. (2003)
Mielenterveys Otetaan lähtökohdaksi olemassa olevien parhaiden käytäntöjen arviointi ja kehitetään strategioita, joiden avulla toteutetaan tukitoimenpiteitä tarkoituksenmukaisissa yhteyksissä tavoitteena edistää mielenterveyttä ja torjua masennusta, itsemurhia ja niihin liittyviä häiriöitä. (2003)
Seksuaali- ja lisääntymis-terveys Otetaan huomioon terveyden seurantajärjestelmistä peräisin oleva tieto ja kehitetään terveyden edistämistä koskevia strategioita ja määritetään parhaat käytännöt seksuaalikasvatukseen (teiniraskaudet, perhesuunnittelu) ja sukupuolitautien kuten HIV/AIDS, ehkäisyyn mukaan luettuna kouluympäristöihin ja tiettyihin kohderyhmiin sovellettavat lähestymistavat. (2004)
Henkilö vahinkojen ehkäiseminen Tukea annetaan parhaiden käytäntöjen jakamiseen lapsiturvallisuuden alalla kaikille jäsenvaltioille, ETA-maille ja hakijamaille lapsiturvallisuuden edistämiseen Euroopan konferenssin kautta. Erityisesti kiinnitetään huomiota fyysisen väkivallan torjuntaan ja riskiviestintään järjestämällä henkilövahinkojen ehkäisemistä käsittelevää käytännön toimintaa. (2006)
Ympäristötekijät Vuonna 2004 ensisijalle asetetaan toimet, joilla tuetaan terveys- ja ympäristöpolitiikkojen ja -strategioiden kehittämistä ja terveys- ja ympäristönäkökulmien sisällyttämistä muihin yhteisön politiikkoihin. Erityistä huomiota kiinnitetään neuvontaan ja asiantuntijuuteen, joiden avulla kehitetään toimia, mukaan luettuna lainsäädäntötyö ja muut ympäristöön liittyviä terveystekijöitä koskevat aloitteet, erityisesti ilman pilaantumisen (sisäilman pilaantuminen mukaan luettuna) ja elektromagneettisten kenttien osalta.
Sosio ekonomiset tekijät Sosioekonomiset terveyteen vaikuttavat tekijät ovat edelleen ohjelman keskeisiä painopisteitä. Vuonna 2004 tuetaan seuraavanlaista työtä:1.  Sellaisten tehokkaiden strategioiden määrittely, joilla voidaan poistaa 
terveyteen liittyvää eriarvoisuutta ja tarkastella sosioekonomisten terveyteen vaikuttavien tekijöiden terveysvaikutuksia erityisyhteyksissä ja niissä väestöryhmissä, joita nämä ongelmat erityisesti koskettavat (erityisesti sosiaalisesti syrjäytyneet sekä vähemmistöt ja maahanmuuttajat).
2.  Strategioiden kehittäminen työttömyyden ja epävarmojen työpaikkojen 
aiheuttamiin terveysvaikutuksiin puuttumiseksi.LAATIKKO 5
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?20
OHJELMATASON INDIKAATTORIT EIVÄT SOPINEET 
SAAVUTUSTEN SEURANTAAN
 29.  Toimintoperusteisessa johtamismallissa komission pääosastojen on 
määriteltävä selkeät, tarkoituksenmukaiset ja toisiinsa loogiset  yhteensopivat tavoitteet toiminnalleen ja yksilöitävä asianmukaiset tulosindikaattorit saavutusten valvontaan. Indikaattorit olisi määritel-
tävä sekä vaikutuksia (kohderyhmään kohdistuva muutos) ja tuotoksia 
(keinot, joilla muutos toteutetaan)
29 varten.
 30.  Kyseisten tulosindikaattoreiden kehittämistä haittasi se, että joko kansan-
terveysalan toimintaohjelmaa koskevasta päätöksestä tai vuotuisista 
työsuunnitelmista puuttui selkeä toimintalogiikka ja erityiset, mitat-tavissa olevat ja ajallisesti määrätyt tavoitteet. Esimerkiksi terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston vuotuiset hallintosuunnitelmat eivät sisältäneet yhtään vaikutusindikaattoria ”terveyden taustatekijät”  
-tavoitteen osalta ennen vuotta 2006. Vaikutusindikaattori ”toimin-
takykyisen elinajan odote” (jolla mitataan, miten monta vuotta tie-
tynikäinen ihminen voi odottaa elävänsä terveenä) syntyi komission 
osarahoittaman hankkeen tuloksena ja se määritettiin Lissabonin  rakenneindikaattoriksi vuonna 2005.
 31.  Voidaan kuitenkin todeta, että jopa sittemmin kehitetty vaikutusindikaat-
tori oli yhä liian yleisluontoinen seurantaan tai arviointiin käytettä-
väksi eikä se myöskään liittynyt mihinkään määrällisesti ilmaistuun 
tavoitteeseen. Kuten jäljempänä esitetty esimerkki osoittaa, vaikutus-indikaattori suunniteltiin tavoitteeksi eikä keinoksi mitata saavutuksia 
(ks. laatikko 6 ).29 Euroopan komissio, 
pääsihteeristö: SPP/ABM guide , 
toinen painos, lokakuu 2004, 
s. 26–.
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN ”TERVEYDEN 
TAUSTATEKIJÄT” -OSALOHKOON LIITTYVÄ, VUODEN 2006 VUOTUISESSA HALLINTOSUUNNITELMASSA TARKOITETTU VAIKUTUSINDIKAATTORI
Lisätään sidosryhmien ja poliittisten tahojen tietoisuutta ja reagointia terveyteen vaikuttavien elämän-
tapojen, erityisesti ravitsemuksen ja liikunnan, alkoholin ja kansanterveyden kannalta merkittävässä asemassa olevien sairauksien kohdalla.LAATIKKO 6
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?21
VUODEN 2009 ALUSTAVASSA TALOUSARVIOESITYKSESSÄ TAVOITETTA ”HYVÄN 
TERVEYDEN EDISTÄMINEN IKÄÄNTYVÄSSÄ EUROOPASSA” VARTEN VALITUT INDIKAATTORIT
epäterveellisiin elämäntapoihin ja elämäntyylisidonnaisiin terveysriskeihin ja terveystekijöihin, • 
erityisesti ravitsemuksen, liikunnan ja alkoholin osalta, liittyvän yleisen tietoisuuden nostaminen 
66 prosentista 80 prosenttiin
verenpainettaan joka vuosi mittauttavien kansalaisten osuuden lisääminen 59 prosentista • 
80 prosenttiintupakoimattomille tupakansavusta aiheutuvia terveysriskejä koskevan yleisen tietoisuuden lisää-
• 
minen 75 prosentista 80 prosenttiin.LAATIKKO 7 32.  Tilanne on viime aikoina parantunut: vuoden 2009 alustavan talousar-
vioesityksen toimintakohtaisissa selvityksissä asetettiin vaikutusindi-
kaattoreita ja määrällisesti ilmaistuja tavoitteita, jotka koskivat yleistä tietoisuutta tietyistä terveyden taustatekijöistä (ks. laatikko 7 ).
 33.  Komissio ei ollut kuitenkaan tämän kertomuksen laadintavaiheessa vielä 
käyttänyt kyseisiä indikaattoreita koko kansanterveysalan toimin-taohjelman tai yksittäisten hankkeiden vaikuttavuuden arviointiin. Tarkastuksen yhteydessä itse asiassa havaittiin, että komissio ei ollut missään vaiheessa ottanut käyttöön riittävää seurantajärjestelmää, jonka avulla se olisi voinut mitata tuloksia (ks. kohdat 70–73).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?22
OHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANO: 
HANKKEEN SUUNNITTELUSTA TULOKSIIN
 34.  Jotta ohjelma olisi vaikuttava, sen hankkeilla on saavutettava myönteisiä 
tuloksia. Näin käy todennäköisemmin, jos ennen hankkeen käynnistä-mistä sen tavoitteet, kohderyhmät ja odotetut tulokset on määritelty ja on yksilöity, miten tuloksilla saadaan aikaan aiotut vaikutukset.
  Jotta täytäntöönpano olisi vaikuttavaa, ohjelman vetäjänä toimivalta 
komissiolta edellytetään tällä alalla lisäksi, että:
sillä on hyvä yleiskäsitys hankekokonaisuudestaan, mikä takaa  a) 
kokonaisuuden yhtenäisyyden ja yhdenmukaisuuden
se osoittaa rahoitusta saaneiden hankkeiden tuottavan selvästi b) 
eurooppalaista lisäarvoa.
HANKKEEN TAVOITTEET EIVÄT OLE ERITYISIÄ, 
TARKISTETTAVISSA EIVÄTKÄ MITATTAVISSA OLEVIA
 35.  Hanke on suunniteltava siten, että sen vaikuttavuus on todennäköistä. 
Ohjelmatasolla tärkeä vaihe ohjelman suunnittelussa on asettaa  
SMART-määritelmän mukaiset tavoitteet, joiden tulisi loogisesti  
pohjautua ohjelmapäätöksessä määriteltyihin toiminnantavoitteisiin. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydessä hankintamenettelyn 
vaatimuksiin kuuluu, että hakijat määrittelevät ” erityiset realistiset  
tavoitteet… Hankkeessa on asetettava tarkistettavissa ja mitattavissa  olevia tavoitteita ”
30.
 36.  Tilintarkastustuomioistuimen analysoitua tarkastettujen hankkeiden 
avustussopimukset havaittiin, että hankkeen edistäjät esittivät ehdo-
tuksissaan pikemminkin erilaisia toimia ja tuotoksia kuin tavoitteita. 
Tyypillisiä hankkeen ”tavoitteita” olivat kenttäjärjestöjen välinen tie-
donvaihto, toimintaedellytysten parantaminen ja hyvien käytäntöjen edistäminen (ks.  laatikko 8 ). Komissio ei kuitenkaan ryhtynyt korjaa-
viin toimiin tämän puutteen korjaamiseksi ennen avustussopimuksen tekemistä.30 ”Kansanterveysalan 
toimintaohjelman toimien 
valintaan ja rahoitukseen 
liittyvät järjestelyt, perusteet ja 
menettelyt” (EUVL C 62, 15.3.2003).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?23
 37.  Liitteessä III  on esitetty tilintarkastustuomioistuimen yksityiskohtainen 
analyysi siitä, voidaanko avustussopimuksissa asetettuja hanketa-
voitteita pitää SMART-menetelmän mukaisesti laadittuina. Analyysin perusteella voidaan todeta, etteivät yhdenkään otantaan poimitun 
hankkeen tavoitteet olleet täysin SMART-menetelmän mukaisia.  
Tavoitteita ei ollut laadittu mitattavassa eikä ajallisesti määrätyssä muodossa, lisäksi jäi epäselväksi, missä määrin ne olivat saavutetta-vissa. Tavoitteita ei ilmaistu tavoiteltavina päämäärinä, johon nähden 
edistystä olisi voitu myöhemmin seurata. Toisaalta, jos hankkeessa 
oli määritelty erityinen kohderyhmä, asetut tavoitteet olivat yleensä kyseisen ryhmän kannalta tarkoituksenmukaisia (ks. kohta 40).
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO) – ESIMERKKEJÄ AVUSTUSSOPIMUSTEN HANKETAVOITTEISTA
Aids ja liikkuvuus (”European Centre AIDS and Mobility” / Eurooppalainen keskus aids ja 
liikkuvuus):
”• Kehittää EU:n jäsenvaltioiden ja ehdokasvaltioiden välistä (nuoria) muuttajia koskevaa yhteistyötä 
ja verkottumista ”
”• Arvioida ja dokumentoida parhaita käytäntöjä, jotka koskevat HIVin/aidsin ehkäisemistä, hoitoa 
ja tukea Euroopassa sekä muuttavia, liikkuvia ja nuoria ihmisiä ”
CHOB (”Children, obesity and associated avoidable chronic diseases” / Lapset, lihavuus ja 
siihen liittyvät estettävissä olevat krooniset sairaudet):
”• Mitata ja analysoida elintarvikkeiden markkinoinnin vaikutusta lapsiin ja nuoriin ”
”• Määritellä ja harkita toimintavaihtoehtoja lasten lihavuuden torjumiseksi ”
ELSA (”Enforcement of National Laws and Self-Regulation on Advertising and Marketing of 
Alcohol” / Alkoholin mainontaa ja myyntiä koskevan kansallisen lainsäädännön ja itsesään-telyn täytäntöönpano):
”• Perustaa 28 eurooppalaisen valtion kumppaneista koostuva asiantuntijaverkosto ja kouluttaa kumppa-
nit arvioimaan kansallista lainsäädäntöä ja itsesääntelyä sekä järjestää kolme verkoston kokousta ”
”• Laatia kertomus alkoholijuomien mainontaa ja myyntiä koskevista voimassa olevista kansallisista 
lainsäädännöstä, rakenteista ja asetuksista sekä itsesääntelyn rakenteista ”.LAATIKKO 8
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?24
 38.  Tällä alalla on kuitenkin mahdollista asettaa SMART-menetelmän mukai-
sia tavoitteita. Poimitun otoksen tarkastuksessa havaittiin nimit-
täin esimerkki hankkeesta, jonka tavoitteet olisivat hyvin vähäisten muutosten jälkeen olleet täysin SMART-menetelmän mukaisia (ks.  
laatikko 9 ).
HANKKEEN ODOTETTUJEN TULOSTEN MÄÄRITTELY, 
KOHDERYHMIEN YKSILÖINTI JA KESTÄVYYDEN SUUNNITTELU 
ENNEMMINKIN POIKKEUS KUIN SÄÄNTÖ 
 39.  Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydessä hankintamenettelyn 
vaatimuksiin kuuluu, että hanke-ehdotusten tekijät pyrkivät saamaan 
aikaan ohjelman tavoitteiden toteutumisen kannalta kestäviä tulok-sia
31. Niin ollen oletetaan, että hankkeissa on täsmennetty tarkoitettu 
kohderyhmä, määritelty, mitkä tulokset aiotaan saavuttaa ja miten  nämä tulokset saadaan kestämään hankkeen päättymisen jälkeen.
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO) – ”DRIVE CLEAN! -VERTAISHANKE” – ESIMERKKI TAPAUKSESTA, JOSSA SMART-TAVOITTEET LÄHES SAAVUTETTIIN
”Yleisenä tavoitteena on lisätä 18–24-vuotiaiden nuorten tietoisuutta alkoholin ja huumeiden käy-
tön vaaroista ja saada aikaan varhaisessa vaiheessa muutos korkean riskin sisältävien huumeiden käytössä tässä kohderyhmässä.(...) Kohderyhmä on saatava vakuuttuneeksi henkilökohtaisin toimin vertaisohjaajien avustuksella siitä, että se luopuu päihdyttävien ja huumaavien aineiden käytöstä ajaessaan moottoriajoneuvoa. ”
Onko tavoitteiden muotoilu SMART-menetelmän mukaista?
Erityistä (specific)• : kyllä (kohderyhmä ja tehtävä muutos ovat selkeät)
Mitattavissa (measurable)• : ei (”lisätä tietoisuutta”, ”saada vakuuttuneeksi”)
Toteutettavissa (achievable)• : kyllä
Asiaankuuluvaa (relevant)• : kyllä (nuorilla kuljettajilla on suurempi riski joutua  
rattijuopumusonnettomuuksiin)
Ajallisesti määrättyä (time-dependent)• : ei
Tämän hankkeen tavoitteet ovat mitattavuutta ja ajallisesti määrättävyyttä lukuun ottamatta 
SMART-menetelmän mukaisia. Kyseiset kaksi edellytystä olisi voitu täyttää, jos olisi määritelty tietoisuuteen liittyvä päämäärä (kuten ” hankkeen lopussa, X prosenttia hankkeeseen osallistuneissa 
autokouluissa ajokokeen suorittaneista oppilaista pystyy mainitsemaan X alkoholin ja huumeiden käyttöön liittyvää vaaraa ”) tai jopa käyttäytymisen muutokseen liittyvä päämäärä (kuten ”yksikään 
osallistujista ei jää kiinni rattijuopumuksesta vuoden kuluessa ajokortin saamisesta”).LAATIKKO 931 ”Kansanterveysalan 
toimintaohjelman toimien 
valintaan ja rahoitukseen liittyvät järjestelyt, perusteet ja 
menettelyt” (EUVL C 62, 15.3.2003).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?25
SUURIMMASSA OSASSA TAPAUKSISTA KOHDERYHMÄÄ EI OLLUT TÄSMENNETTY
 40.  Terveydenedistämishankkeista koostuvaan otokseen poimittujen hankkei-
den avustussopimuksista ainoastaan 16:ssa määritettiin kohderyhmä 
selkeästi. Näistä ainoastaan yhdeksässä oli täsmennetty, mitä muu-
toksia hankkeella aiottiin saada aikaan kyseisessä kohderyhmässä.  Kansanterveysalan toimintaohjelman hankkeita ei yleensä kohdisteta suoraan siten, että EU:n kansalaiset olisivat terveyden edistämistoimien 
lopullinen kohderyhmä (HIV-tartunnan saaneet, ylipainoiset nuoret, 
narkomaanit tai ihmiset, jotka ovat vaarassa tulla alkoholisteiksi), vaan kohderyhmänä ovat ”välittäjinä toimivat” terveysalan asiantuntijat 
tai päätöksentekijät. Yhdeksän tilintarkastustuomioistuimen tarkas-
tamasta 36 hankkeesta oli kuitenkin alusta alkaen laadittu siten, että 
niillä oli väestöön suora terveysvaikutus. Niiden osuus oli yli puolet 
(56 prosenttia) hankkeista, joiden kohderyhmä oli täsmennetty.
ODOTETUT TULOKSET EIVÄT LIITTYNEET TAVOITTEENA OLEVIIN VAIKUTUKSIIN
 41.  Avustussopimuksissa oli laadittu erillisen otsakkeen alle kunkin hankkeen ”odotetut tulokset”. Hankkeista poimitun otoksen tarkastuksen yhtey–dessä tilintarkastustuomioistuin kuitenkin havaitsi, että odotetut tulokset 
olivatkin pelkkä luettelo hankkeen tuotoksista, suoritteista ja toimista 
(kuten ”kokous pidetään”, ”koulutuskäsikirjaa kehitetään”), ilman min-
käänlaista tarkennusta siitä, miten näillä toimilla saataisiin aikaan muutok-
sia suoraan hankkeen kohderyhmässä. Heikosti määriteltyjen odotettujen 
tulosten ja indikaattoreiden puuttumisen vuoksi saavutuksia ei voitu 
näyttää toteen tai niiden ei voitu osoittaa jääneen toteutumatta.
 42.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, ettei ehdotuksissa selvennetty 
hankkeiden ja niistä mahdollisesti aiheutuvien sosiaalisten hyötyjen 
välistä loogista yhteyttä; tällaisten yhteyksien olemassaolo jäi varmis-tamatta niin ikään komissiolta tai hankekoordinaattoreilta valintapro-
sessin aikana tai ennen avustussopimuksen allekirjoittamista. Ilmeisesti 
oletettiin, että myönteiset vaikutukset seuraisivat siitä, että terveyden 
edistäminen nostetaan poliittisesti tärkeäksi asiaksi, luodaan verkostoja ja vaihdetaan tietoja. Missään vaiheessa ei kuitenkaan selitetty, miten hanketoimet voisivat vaikuttaa sillä tavoin, että se todella parantaisi ihmisten kykyjä valita terveellisempi elämäntapa. Myös tästä syystä on 
tärkeätä, että hankkeen toteuttamisessa on toimintalogiikka.
TULOSTEN KESTÄVYYTTÄ SUUNNITELTIIN HYVIN HARVOISSA TAPAUKSISSA
 43.  Terveyden edistämishankkeita arvioitaessa hankesyklin eri vaiheet voi-
daan luokitella seuraavasti: tutkimus- ja kehityshankkeet, kehittämis-
hankkeet, täytäntöönpanohankkeet ja laajamittaiseen levittämiseen 
tähtäävät ”going-to-scale”-hankkeet. Näitä vaiheita kutsutaan tutki-
mus-, kehitys- ja innovointisykliksi (ks. laatikko 10 ).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?26
 44.  Kansanterveysalan toimintaohjelman hankkeita ei ole suunniteltu kat-
tamaan terveyden edistämistoimien koko sykliä – tietopohjan luo-
misesta julkisten toimien täytäntöönpanoon ja kehittämiseen sekä  kestävän terveysvaikutuksen luomiseen – koska hankkeiden kesto on 
lyhyt (useimmiten kahdesta kolmeen vuotta) ja resurssit ovat rajalli-
set. Hankkeet voidaan siis niveltää vain osaan prosessista. Siitä huo-limatta tarvitaan suuntaa-antava suunnitelma siitä, miten hankkeen tulokset voidaan ottaa huomioon syklin seuraavassa vaiheessa.
 45.  Yksikään tarkastetuista hankkeista ei sisältänyt suunnitelmaa tulosten 
huomioon ottamiseksi T&K&I-syklin seuraavassa vaiheessa tai tulosten 
kestävyyden takaamiseksi myöhemmin. Haastatellut hankekoordinaat-
torit käsittivät kestävyyden pikemminkin yleensä hanketoimien jat-
kumisena kuin tulosten vaikuttavana käyttönä hankkeen päättymisen jälkeen. Kaikissa tarkastetuissa tapauksissa hankkeen aikana saadut tuotokset, kuten verkkosivut tai tietokannat, oli jätetty päivittämättä hankkeen päättymisen jälkeen.
 46.  Muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta havaittiin, että hankkeisiin 
ei edes sisältynyt tulosten kestävyyteen tai huomioon ottamiseen  liittyvää suunnitelmaa, jota noudatettaisiin hankkeen rahoitusjak-
son päättymisen jälkeen. Sen sijaan hankkeissa keskityttiin saamaan 
komissiolta jatkoavustusta, jotta hanketoimia voitaisiin jatkaa. Yleisin 
asenne oli, että hankkeen tulokset voivat olla kestäviä ainoastaan, jos 
kumppanit voivat jatkossakin olla varmoja yhteisön rahoituksesta.
TUTKIMUS-, KEHITYS- JA INNOVOINTISYKLI
Tutkimus-, kehitys- ja innovointisyklillä (T&K&I) kuvataan julkisen terveydenhuolto-ohjelman kehit-
tämisen vaiheita tietopohjan luomisesta aineiston luomiseen strategian tai työohjelman kehittä-miseksi, kokeiluhankkeita ja viime kädessä täysimittaista täytäntöönpanoa.
Hanketta, joka käsittää pelkästään yhden näistä vaiheista, voidaan pitää kestävänä ainoastaan, jos 
sen tulokset otetaan huomioon ja käytetään syklin seuraavassa vaiheessa. Esimerkiksi tutkimushank-keessa olisi varmistuttava siitä, tulokset otetaan kehittämisvaiheessa huomioon, ja toimenpidettä kehittävässä hankkeessa olisi käytettävä aiemmin tutkimushankkeessa laadittua tietopohjaa ja suunniteltava (kokeiluluontoista) täytäntöönpanoa.
Tämän tarkastuksen yhteydessä käytettiin seuraavia hankeluokkia:
Tutkimus- ja kehittämishanke (esimerkiksi tiedonkeruu)
• 
Kehittämishanke (esimerkiksi toimintapolitiikan, suuntaviivojen tai ohjelman kehittäminen)• 
Täytäntöönpanohanke (esimerkiksi kokeilu, koulutus ja toimintaedellytysten parantaminen)• 
”• Going-to-scale ”-hanke (esimerkiksi levitys ja laajamittainen täytäntöönpano).LAATIKKO 10
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?27
VERKOSTOJEN RAHOITUS JATKUI YLI KYMMENEN VUOTTA
 47.  Eri jäsenvaltioiden terveysalan ammattilaisten ja järjestöjen verkostot 
tarjoavat foorumin kokemusten vaihdolle ja parhaiden käytäntöjen 
jakamiselle. Niin ollen ne muodostavat välineen tiettyjen tulosten  
saavuttamiseksi, mutta niitä ei voida pitää tuloksina itsessään. Ver-kostoja ei voi niiden luonteen vuoksi luokitella varsinaisesti johon-kin T&K&I-syklin vaiheeseen kuuluvaksi. Tarkastettujen hankkeiden 
otokseen kuului 13 verkostoa. Haastattelun aikana koordinaattorit  
totesivat, että verkoston luominen oli heidän hankkeidensa olennai-nen tarkoitus ja tuotos.
 48.  Verkostojen toimiminen oli erityisen riippuvainen yhteisön rahoituksen 
jatkuvuudesta. Eräille verkostoille oli myönnetty rahoitusta kansan-terveysalan toimintaohjelmasta ja sitä edeltävistä ohjelmista yli kym-menen vuoden ajan (ks. kaavio 2 ). Verkostotoiminta päättyi ja verkko 
lakkasi toimimasta, jos komissiolta ei myönnetty jatkoavustusta.
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO) – ESIMERKKEJÄ JATKUVISTA VERKOSTOHANKKEISTA
1991 1996 2003 2008Aids ja liikkuvuus
(vuodesta 1991)  
TAMPEP
(vuodesta 1993)  
ENSP
(1996–2008)  
ENYPAT
(1996–2006)  17 vuotta (jatkuu)
15 vuotta (jatkuu)
13 vuotta 
10 vuotta Ennen vuotta 1996
(Eurooppa aidsia vastaan
-toimintasuunnitelma 1991–1994)8 toimintaohjelmaa 1996–2002
(Aidsin ja tartuntatautien torjuntaakoskeva toimintaohjelma: syöpääkoskeva toimintaohjelma)Kansanterveysalan toimintaohjelma(2003–2007)Toinen terveysalan toimintaohjelma
(2008–2013)KAAVIO 2
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?28
 49.  Lisäksi on syytä todeta, että yksikään kansanterveysalan toimintaohjelmien 
rahoitusmekanismeista ei hakenut itselleen jatkuvaa rahoitusta ver-kostojen toimintamenoja varten. Kansanterveysalan toimintaohjelman 
ehdotuspyynnöissä tarjottiin toimiin myönnettyjä avustuksia (varain-
hoitoasetuksen 108 artiklan 1 kohdan a alakohta) mutta ei toiminta-
avustuksia. Tämän vuoksi verkostot oli nimettävä jommaksi kummaksi hanketyypiksi ja avustussopimuksiin oli kuuluttava sellaisia hanketoimia, joista voitiin kattaa toimintamenot. Verkostojen oli niin ikään osallistut-
tava ehdotuspyyntöihin ja samoihin valintamenettelyihin kuin muiden 
hankkeiden. Tilanne aiheutti tarpeetonta hallinnollista taakkaa sekä kumppaneille että komissiolle. Toisen terveysalan toimintaohjelman 
yhteydessä verkostoille voidaan nykyisin myöntää rahoitusta niille tar-
koitetun toiminta-avustusmekanismin kautta (ks. laatikko 2 ).
HANKKEIDEN TÄYDENTÄVYYDEN JA HANKEKOKONAISUUDEN 
YHDENMUKAISUUDEN SEURANTA EPÄASIANMUKAISTA
 50.  Ohjelman vaikuttavan täytäntöönpanon edellytyksenä on, että ohjelman 
vetäjällä (komissiolla tai toimeenpanovirastolla) on hankekokonaisuu-
desta tarkka ja ajan tasalla oleva näkemys. Näin voidaan välttyä pääl-lekkäiseltä ja kaksinkertaiselta työltä ja saada aikaan synergiaetuja 
toimien kesken; lisäksi ohjelman suunnittelu, täytäntöönpano ja seu-
ranta on yhtenäistä ja yhdenmukaista.
HANKEKOKONAISUUKSIA EI SEURATA
 51.  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ja kansanterveysalan toimintaohjel-man toimeenpanovirasto (PHEA) eivät pystyneet tarkastuksen ajankoh-
tana mainitsemaan sellaista seurannan välinettä, jonka avulla voitaisiin 
saada yleisnäkemys toteutetuista hankkeista ja niiden painopistealoista, hankkeiden kattamista toimista ja niiden yhteydessä saavutetuista  
tuloksista (ks. kohdat 70–73). Tämä heikensi mahdollisuuksia varmistaa 
yhdenmukaisuus ohjelman täytäntöönpanon aikana. Yhdenmukaisen 
kootun tiedon puuttuessa komissio teki vuotuisen työsuunnitelmansa 
painopistealoja koskevat päätökset tietämättä, mitä hankkeita milläkin 
politiikan alalla jo toteutettiin tai mitä toimia hankkeet kattoivat.
HANKKEET OVAT PIRSTALEISIA JA PÄÄLLEKKÄISIÄ, LISÄKSI 
SAMANTYYPPISIÄ TOIMIA TOTEUTETAAN SAMANAIKAISESTI
 52.  Koska aiemmin toteutettuja toimia koskeva yleiskatsaus puuttuu ja jotta tilin-
tarkastustuomioistuin voisi tehdä päätelmät hankkeiden täydentävyydestä, 
se analysoi kaikki hankkeet, jotka käsittelivät yhtä kuudesta elintapoihin 
liittyvistä terveyden taustatekijöistä (alkoholi, tupakka, huumausaineet, ravitsemus ja liikunta, lisääntymis- ja seksuaaliterveys, mielenterveys) (ks. 
liite II ). Yksityiskohtaisen analyysin lisäksi tehtiin määrällinen analyysi, 
haastateltiin eri sidosryhmiä ja kuultiin asiantuntijoita.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?29
 53.  Analyysin perusteella todettiin, että hankkeet eivät olleet toisiaan täy-
dentäviä eikä hankekokonaisuus ollut yhdenmukainen seuraavista  
syistä:
Pirstaleisuus: a) huumepolitiikan alalla kansanterveysalan toimin-
taohjelmasta rahoitettuja hankkeita oli vähän ja ne käsittelivät  
huumausaineongelmaa varsin eri näkökohdista (doping vapaa-ajanurheilussa, väärennetyt lääkemääräykset laillisten lääkkei-den väärinkäytön indikaattorina, huumausaineiden väärinkäytön ehkäisy vankiloissa). Tilanne havaittiin vastaavanlaiseksi ravit-
semusta ja liikuntaa käsittelevällä toiminnanalalla: siihen kuulu-
vat harvat kansanterveysalan toimintaohjelman hankkeet olivat 
tavoitteiltaan ja toimiltaan hyvin erilaisia.
Toiminnan ja työn päällekkäisyys: b) Alkoholipolitiikan alalla kan-
santerveysalan toimintaohjelman hankkeille oli ominaista, että  
niissä ilmeni paljon päällekkäisyyksiä, kun oli kyse niihin osallis-
tuvista kumppaneista tai niiden yhteydessä tuotetuista tiedoista. 
Näin ei ollut pelkästään otantaan poimittujen hankkeiden kesken, 
vaan myös nykyistä ohjelmaa edeltävästä terveyden edistämistä 
koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta rahoitetun hankkeen ja 
aiemman tarjouskilpailun perusteella laaditun raportin kohdalla. Mielenterveyttä koskevalla toiminnanalalla kahden peräkkäisen 
ehdotuspyynnön tuloksena rahoitettiin kahta hanketta, joiden  
toimet olivat keskenään samanlaiset.
Samankaltaisten toimien samanaikainen toteuttaminen: c) merkittä-
vimmät kansanterveysalan toimintaohjelmasta rahoitetut hankkeet tupakkaa koskevan toimintapolitiikan alalla olivat kaksi kattavaa verkostoa, jotka oli perustettu tupakoinnin torjumiseksi. Toinen 
verkosto oli kohdennettu koko väestöön ja toinen pelkästään nuo-
riin. Lisääntymis- ja seksuaaliterveyden alalla kansanterveysalan 
toimintaohjelmasta rahoitettiin useita verkostoja, joiden tavoit-
teena oli kohentaa ohjelmaan osallistuvien kansalaisjärjestöjen valmiuksia. Verkostot löysivät oman erikoistumisalansa keskitty-
mällä eri suoriin ja epäsuoriin vastaanottajiin, kuten Keski-Euroo-
pan maiden kansalaisjärjestöihin, siirtolaisasioita käsitteleviin  
kansalaisjärjestöihin, muuttaviin seksityöntekijöihin, paikallisiin 
seksityöntekijöihin, suonensisäisten huumeiden käyttäjiin tai HIV/
aids-tartunnan saaneisiin.
 54.  Kaikilla näillä aloilla on jo olemassa muita järjestelmiä, joilla kansanter-
veysalan toimintaohjelma voitaisiin korvata. Näitä ovat esimerkiksi 
erilaiset keskustelufoorumit, työryhmät, virastot (Euroopan huumaus-
aineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus, Euroopan tautien- ehkäisy- ja -valvontakeskus), Maailman terveysjärjestö ja muut EU:n 
ohjelmat, kuten TTK-puiteohjelmat tai huumetorjuntaa ja -tiedotusta 
koskeva ohjelma (ks. kohta 64 ja laatikko 12 ).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?30
VÄHÄINEN EUROOPPALAINEN LISÄARVO
 55.  EY:n perustamissopimuksessa määrättyjen toissijaisuus- ja suhteellisuus-
periaatteiden mukaisesti yhteisö toimii aloilla, jotka eivät kuulu sen 
yksinomaiseen toimivaltaan (kuten kansanterveys) vain siinä tapauk-
sessa ja siinä laajuudessa kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka suunnitellun toi-minnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan tämän vuoksi toteut-taa paremmin yhteisön tasolla
32.
EUROOPPALAINEN LISÄARVO LOHKOITTAIN: ”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO TUOTTAA EPÄTODENNÄKÖISEMMIN EUROOPPALAISTA LISÄARVOA
 56.  Yksi toissijaisuusperiaatteen keskeisistä seurauksista on, että EU:n ter-
veyspolitiikkaan on sisällyttävä ainoastaan sellaisia toimia, joiden  
tuloksena syntyy tuotoksia, joita jäsenvaltiot eivät pysty saavut-
tamaan toimimalla yksin, tai toimia, joilla saavutetaan mittakaa-
vaetuja. ”Terveysuhat”-lohko käsittelee tarttuvien tautien seurantaa 
ja ”terveystiedot”-lohko vertailukelpoisen tiedon keruuta ja yhteisten indikaattoreiden kehittämistä. Kyseisissä lohkoissa keskitytään aihe-
piireihin, joita ei selvästikään voida hallinnoida siten, että jäsenvaltiot 
toimisivat yksin. Tilintarkastustuomioistuin katsoo kuitenkin, että  
muilla jäsenvaltioiden välisillä yhteistyömenetelmillä voitaisiin yhtä 
hyvin hoitaa tätä tehtävää (ks. kohdat 64 ja 65).
 57.  Terveyden taustatekijöihin puuttuminen terveyden edistämiseksi ja tau-
tien ehkäisemiseksi ei sitä vastoin ole itsessään rajat ylittävä tehtävä. 
Varsinkin suoranainen terveyden edistäminen – terveyskasvatus ja  
elintapoihin vaikuttaminen – on kulttuurisidonnaista toimintaa, jossa 
on otettava huomioon kunkin maan kansanterveysjärjestelmien eri-tyispiirteet sekä paikalliset ominaispiirteet ja tarpeet. Toisin sanoen 
kun vertaillaan kolmea kansanterveysalan toimintaohjelman lohkoa, 
käy ilmi, että ”terveyden taustatekijät” -lohkon eurooppalainen lisä-
arvo on kaikkein epätodennäköisin.
EUROOPPALAINEN LISÄARVO HANKETYYPEITTÄIN: VERKOSTOT 
TUOTTAVAT TODENNÄKÖISIMMIN EUROOPPALAISTA LISÄARVOA 
 58.  Tilintarkastustuomioistuin arvioi eurooppalaista lisäarvoa sellaisten 
terveydenedistämishankkeiden osalta, joita toteutetaan ”terveyden taustatekijät” -lohkon yhteydessä. Tilintarkastustuomioistuin kiinnitti 
tällöin huomiota syihin, joiden vuoksi toimenpiteitä pystyttiin toteut-
tamaan (tai joita katsottiin olevan parempi toteuttaa) vain yhteisön 
tasolla. Analyysissä otettiin huomioon tutkimus-, kehitys- ja innovoin-tisyklissä määritellyt neljä hankeluokkaa, mutta verkostot arvioitiin erikseen (ks. laatikko 10 ).32 Ks. EY:n perustamissopimuksen 
2 ja 5 artiklat sekä pöytäkirjan 
n:o 30 toissijaisuus- ja 
suhteellisuusperiaatteiden 
soveltamisesta kohta 5.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?31
 59.  Kaikkien hankkeiden kohdalla edellytetään, että niihin osallistuu kump-
paneita useista Euroopan valtioista. Rajat ylittävän luonteensa vuoksi 
verkostot tuottavat todennäköisimmin eurooppalaista lisäarvoa. Lisä-arvoa syntyy jakamalla asiantuntemusta, pyrkimällä yhteisymmärryk-
seen ja vaihtamalla tietoja hyvistä käytännöistä maiden kesken.
 60.  On vähemmän todennäköistä, että muunlaiset hankkeet tuottavat euroop-
palaista lisäarvoa.
Opinto- ja tutkimushankkeet: a) eurooppalainen lisäarvo perustuu  
pääasiassa siihen, että tiedot kerättiin monista maista ja niitä  
vertailtiin. Näillä hankkeilla pyrittiin laatimaan yhteinen ter-
minologia, luomaan yhteisiä standardeja ja varmistamaan tie-
tojen ja menetelmien vertailtavuus eri jäsenvaltioiden kesken.  ”Terveystiedot”-lohkon yhteydessä toteutettujen toimien sekä  
muiden EU-ohjelmien, kuten TTK-puiteohjelmien
33 tai huumetor-
juntaa ja -tiedotusta koskeva ohjelman kesken oli jonkin verran 
päällekkäisyyttä (ks. kohta 54 ja liite II ).
Kehityshankkeet: b) hankkeiden eurooppalainen lisäarvo saatiin  
yh teyksistä, joita niillä oli EU:n politiikan kehittämiseen. Hank-keilla pyrittiin kehittämään lisää niiden painopistealoja Euroo-
pan tasolla ja parantamaan osaltaan painopistealojen määrittelyä 
kaikkialla Euroopassa.
Täytäntöönpano- ja ”going-to-scale”-hankkeet: c) näiden hankkeiden 
eurooppalainen lisäarvo oli vähiten todennäköistä, sillä niihin  liittyvät toimet (kokeilu, koulutus ja toimintaedellytysten paran-taminen sekä laajamittaisempi jakaminen ja täytäntöönpano) on 
toteutettava kentällä, toisin sanoen tietyllä alueella tai tietyssä 
maassa, ei yhteisön tasolla. Näiden hankkeiden kohdalla alueen 
tai maan, jossa toimet toteutetaan, pitäisi olla niiden rahoittajia. 
Eräiden hankkeiden osalta näin myös toimittiin: yhteisön rahoi-tusta käytettiin ainoastaan ”eurooppalaisiin toimiin” (esimerkiksi 
kansallisten koordinaattoreiden kokouksiin) eikä todellisiin toi-
menpiteisiin tai päivittäisiin kansallisen tason toimiin. Siitä huoli-
matta joissakin tapauksissa kansanterveysalan toimintaohjelmasta 
rahoitettiin kansallisia tai alueellisia toimia.
 61.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että kaikentyyppisillä ”terveyden taus-
tatekijät” -lohkon hankkeilla pystytään tuottamaan jossain määrin  
eurooppalaista lisäarvoa siten, että kootaan yhteen kumppaneita EU:n 
eri jäsenvaltioista. Tilintarkastustuomioistuimen käyttämien kritee-
reiden perusteella eurooppalaista lisäarvoa syntyy todennäköisimmin verkostojen kautta.33 Kaudella 2003–2006 ”terveysalan 
biotieteet, genomiikka ja 
bioteknologia” on yksi seitsemästä tärkeimmästä tutkimuksen 
temaattisesta painopisteestä EU:n 
kuudennessa puiteohjelmassa, 
jolla pyritään uuteen tietämykseen 
ja siihen perustuvaan ihmisten 
terveyttä edistäviin sovelluksiin. 
Tämän vuoksi sekä perus- että soveltavaa tutkimusta 
harjoittavat tutkimusorganisaatiot 
ovat saaneet tukea, jonka 
ohjeellinen talousarvio 
on 2 514 miljoonaa euroa. Kyseistä rahoitusta saatettiin 
myöntää seuraaville aloille: 
terveyden ja tautien genomiikan 
lähestymistavat, biotekniikka, 
syöpä, HIV/aids, malaria ja 
tuberkuloosi. Samanlaisia 
rahoitusmahdollisuuksia oli myös viidennen puiteohjelman 
ja nykyisen seitsemännen 
puiteohjelman yhteydessä.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?32
HANKEKUMPPANEILLE TEHTY KYSELYTUTKIMUS
”Hankkeen tavoitteet voidaan saavuttaa ainoastaan osallistumalla 
Euroopan kansanterveysohjelmaan.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
15 %
9 %
2 %
5 %36 %32 %
ei samaa eikä eri mieltä
eri mieltä
täysin eri mieltä
ei osaa sanoasamaa mieltätäysin samaa mieltä
”On vaikuttavampaa osallistua Euroopan kansanterveysohjelmaan 
kuin kansalliseen terveyshankkeeseen.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
26 %
6 %
2 %
6 %29 %31 %
ei samaa eikä eri mieltä
eri mieltä
täysin eri mieltä
ei osaa sanoasamaa mieltätäysin samaa mieltäLAATIKKO 11
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?33
SIDOSRYHMÄT SUHTAUTUVAT MYÖNTEISESTI OHJELMAAN 
OSALLISTUMISEEN
 62.  Suurin osa osallistujista vahvisti, että heidän hankkeensa sisälsivät 
eurooppalaisen ulottuvuuden. Suuri enemmistö (68 prosenttia) tilin-
tarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneista hanke-
kumppaneista oli samaa mieltä tai täysin samaa mieltä siitä, että  heidän hanketavoitteensa toteutuvat ainoastaan osallistumalla kan-santerveysalan toimintaohjelmaan. Noin 60 prosenttia vastanneista piti toimintaohjelmaan osallistumista vaikuttavampana kuin kansal-
lisiin hankkeisiin osallistumista (ks. laatikko 11 ).
 63.  Jäsenvaltioissa toimivien sidosryhmien mukaan ohjelma kokonaisuudes-
saan oli eurooppalaisen lisäarvon lähde, sillä se tarjosi mahdollisuu-den koota yhteen tietämystä ja jakaa hyviä käytäntöjä. Tarkastuksen 
yhteydessä haastateltujen kansallisten viranomaisten edustajat  
(ohjelmakomitean jäsenet ja kansalliset yhteistyöelimet) olivat samaa 
mieltä siitä, että kansanterveysalan toimintaohjelma vastasi jäsen-
valtioiden tarpeisiin tehdä yhteistyötä, sillä toimintaohjelman yhtey-
dessä voitiin vaihtaa tietoja ja vertailla kokemuksia ja suuntaviivoja 
kansanterveyden alan kysymyksistä, jotka koskettavat kaikkia osapuo-lia. Kansanterveysalan toimintaohjelman väliarvioinnissa todettiin, 
että perusteet Euroopan tasolla toteutettavien kansanterveyden alan 
toimille saavat laajaa kannatusta ja tukea
34.
Esimerkkejä nykyisistä koordinointimenetelmistä (ks. lisätietoja liitteestä II )
Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus (EMCDDA)• 
Alkoholia ja terveyttä käsittelevä eurooppalainen foorumi• 
Ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi• 
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus (ECDC)• 
HIV/aids-pohdintaryhmä• 
HIV/aids-kansalaisyhteiskunnan foorumi• LAATIKKO 1234 Wija J. Oortwijn et  al, Interim 
evaluation of the Public Health 
Programme 2003-2008. Final Report. 
RAND Europe technical report , 2007, 
s. 63.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?34
 64.  Jäsenvaltioiden välinen kansanterveysalan tietojenvaihto ja yhteistyö ei 
rajoitu pelkästään kansanterveysalan toimintaohjelmaan. On olemassa 
muitakin menetelmiä, joilla voidaan tuottaa kyseistä eurooppalaista lisäarvoa. Useimmilla kansanterveysalan politiikanaloilla on lukui-
sia foorumeita, työryhmiä ja toiminta-areenoita, joissa käsitellään  
terveyden taustatekijöiden lisäksi terveystietoja ja terveysuhkia.  Ne helpottavat sidosryhmien – varsinkin viranomaisorganisaatioi-den, mutta myös mm. kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden – keski-
näistä konsultointia ja tarjoavat kohtauspaikan, jossa voidaan luoda 
ja koordinoida yhteisiä toimintamalleja (ks. kohdat 54 ja 60 kohdan a alakohta). Vaihtoehtoisten menetelmien myötä herää kysymys, kan-
nattaako tällaisten toimien toteuttamista jatkaa kansanterveysalan 
toimintaohjelman yhteydessä.
 65.  Komissio on ehdottanut nykyisessä, lokakuussa 2007 julkaistussa EU:n 
terveysstrategiassaan, että perustetaan ”jäsennetty yhteistyöjärjes-tely”, jonka puitteissa yksilöidään tarvittavat jäsenvaltioiden väliset koordinointitoimet ja edistetään niitä
35. Joulukuussa 2008 perustettiin 
erityinen neuvoston korkean tason kansanterveysalan työryhmä, jonka 
tarkoituksena on auttaa komissiota tunnistamaan painopistealat, mää-
rittelemään indikaattorit, laatimaan ohjeita ja suosituksia, edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa sekä mittaamaan edistymistä.35 Euroopan komissio, valkoinen 
kirja ”Yhdessä terveyden 
hyväksi: EU:n strateginen toimintamalli vuosiksi 2008–2013”, 
KOM(2007) 630 lopullinen, s. 10.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?35
HANKKEEN HALLINNOINTI
 66.  Hankkeen suunnittelu on toki tärkeätä, mutta hallinnoinnin on oltava 
sellaista, että se lisää hankkeen mahdollisuuksia olla vaikuttavaa.  
Hanke voi viime kädessä edistää yleisen päämäärän saavuttamista, jos aiotut tulokset saavutetaan ja kohderyhmä hyödyntää niitä. Näin käy todennäköisemmin, jos:
kumppanuus toimii hyvin a) 
hanketta seurataan asianmukaisesti sen täytäntöönpanon aikana, b) 
jotta komissiolle voidaan tiedottaa hankkeen toimista, tuotoksista, 
mahdollisista päällekkäisyyksistä ja synergiamahdollisuuksista  
hankkeiden kesken, ja hankekoordinaattoreille voidaan antaa  palautetta
odotetut tuotokset on saatu ja levitetty asianmukaisella tavalla c) 
hanketta arvioidaan jälkikäteen, jotta komissio ja muut hankkeen d) 
edistäjät voivat hyödyntää saatua kokemusta.
TOIMIVA KUMPPANUUS
 67.  Kumppanuuden toimivuus on monien eri toimijoiden toteuttaman hank-
keen vaikuttavuuden kannalta merkittävä asia. Kaikki otokseen poi-
mitut hankkeet olivat sellaisia, joita useampi järjestö toteutti eri  jäsenvaltioissa ja joissakin tapauksissa ehdokasvaltioissa. Hankkeita 
toteutti yleensä yksi pääkoordinaattori ja keskimäärin 12 yhteistyö-kumppania eri maista.
 68.  Vastuualueet oli useimmiten jaettu selvästi koordinaattorin ja kump-
paneiden kesken. Yhteensä 36 tarkastetusta tapauksesta yhdeksän  
kohdalla kuitenkin havaittiin, ettei kumppanuus ollut tasapainoista – 
hankekoordinaattori ja/tai yksi kumppani hoiti suurimman osan han-ketoimista ja muut kumppanit osallistuivat toimintaan ainoastaan  vähäisesti.
 69.  Suurin osa hankekoordinaattoreista ja kumppaneista arvioi yhteistyön 
kumppaneiden kesken erittäin myönteiseksi (ks. laatikko 13 ). Useat 
kyselyyn vastanneista toivat esille, että kumppanuus on hankkeen tär-
keimpiä osatekijöitä, koska sen avulla on mahdollisuus solmia kontak-teja, vaihtaa ajatuksia sekä jakaa kokemuksia ja hyviä käytäntöjä.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?36
HANKEKUMPPANEILLE TEHTY KYSELYTUTKIMUS
”Olen tyytyväinen hankekumppaneiden yhteistyöhön.”
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
13 %
5 %
1 %
1 %48 %32 %
ei samaa eikä eri mieltä
eri mieltä
täysin eri mieltä
ei osaa sanoasamaa mieltätäysin samaa mieltä
”Hankekoordinaattori ottaa kaikki kumppanit mukaan toimintaan.”
10 %
3 %
0 %
3 %43 %41 %0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 %
ei samaa eikä eri mieltä
eri mieltä
täysin eri mieltä
ei osaa sanoasamaa mieltätäysin samaa mieltäLAATIKKO 13
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?37
KOMISSION TOTEUTTAMA HANKKEEN SEURANTA 
ENNEMMINKIN TAPAUSKOHTAISTA KUIN JÄRJESTELMÄLLISTÄ
 70.  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosasto ja terveys- ja kuluttaja-asioiden 
toimeenpanovirasto eivät ole antaneet kirjallisia ohjeita siitä, miten hankkeita seurataan tai seurantaa dokumentoidaan
36 (ks. kohta 51). 
Tämän vuoksi seuranta riippuu hankevastaavasta. Yleensä seuran-nassa hyödynnettiin koordinaattorin väli- ja loppukertomuksia, joi-den avulla arvioitiin sopimusvaatimusten täyttyminen; tämän jälkeen ta lousvastaava sai luvan suorittaa maksun, jos vaatimukset oli täy-tetty. Pääsääntöisesti komissio ei antanut hankekoordinaattorille  kirjallista palautetta hankkeiden sisällöstä tai niiden saavutuksista.
 71.  Monet hankekoordinaattorit olivat tyytymättömiä komission hankeseu-
rantaan, etenkin silloin, kun hankkeet liittyivät toimintapolitiikan  kehittämiseen. Haastatellusta 32 koordinaattorista seitsemäntoista vastasi, ettei ollut koskaan keskustellut hankkeen aikana sen tekni-sistä näkökohdista komission edustajien kanssa. Useimmat koordi-naattorit olivat kutsuneet komission hankevastaavia hankekokouksiin, mutta näitä kutsuja noudatettiin hyvin harvoin.
 72.  Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston virkamiehet myönsivät, että 
hankkeen seurannalla on varsin vähäinen osuus heidän toimenku-
vassaan ja ettei heillä yleensä ollut aikaa seurata hankkeita tarkasti. 
Lisäksi joissakin tapauksissa hankkeelle osoitettiin sen toteutuksen 
aikana henkilöstön vaihtumisen vuoksi kolme tai neljä eri hankevas-taavaa ja hankkeet jäivät useiksi kuukausiksi ilman niille osoitettua 
hankevastaavaa.
 73.  Käynnissä olevien hankkeiden teknisten näkökohtien seuranta oli komis-
siossa ennemminkin tapauskohtaista kuin järjestelmällistä. Seuranta 
ei myöskään perustunut yhteisiin vähimmäisvaatimuksiin eikä sen  
yhteydessä annettu virallista palautetta hankkeen osallistujille. Tilan-
netta tulisi tarkastella yhdessä toteutettujen hankkeiden kokonais-näkemyksen puuttumisen kanssa; jos nimittäin komissiolla olisi ollut hankkeista kokonaisnäkemys, se olisi voinut välttyä päällekkäiseltä työltä ja varmistua siitä, että mahdollisia hankkeiden välisiä syner-
gioita olisi saatu hyödynnettyä mahdollisimman paljon (ks. kohdat 50 
ja 51). 36 Useimpien tarkastusotokseen 
kuuluneiden hankkeiden kohdalla 
tekninen seuranta kuului edelleen 
terveys- ja kuluttaja-asioiden 
pääosaston hankevastaavien 
vastuualueeseen; vuoden 2005 ehdotuspyynnön perusteella 
valitun 12 hankkeen osalta vastuu 
seurannasta oli siirretty hiljattain 
perustetulle terveys- ja kuluttaja-
asioiden toimeenpanovirastolle 
sopimuksen allekirjoittamisen 
jälkeen.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?38
TUOTOKSET JAETTU, MUTTA NIITÄ EI OLE 
AKTIIVISESTI LEVITETTY
 74.  Tuotos tai suorite voidaan määritellä ’seikaksi, joka on tuotettu toimeen 
osoitetuilla resursseilla’. Yleisesti ottaen voidaan todeta, että tar-kastettujen terveydenedistämishankkeiden sopimuksissa vahviste-tut tuotokset oli tuotettu. Tuotokset voidaan luokitella esimerkiksi 
seuraavasti: kertomukset eri aihepiireistä, koulutukset, tietokannat, 
verkkosivut, tiedotuslehtiset ja muut tiedotteet, kuten esitteet.
 75.  Hankkeiden tuotokset levitettiin useimmiten internetin välityksellä. 
Lähes kaikkien hankkeiden tuotokset ladattiin verkkosivulle, joko  
hankekoordinaattorin kotisivulle tai hankkeen omalle sivulle. Tästä johtuen jokaisella alalla luotiin samanaikaisesti useita samanlaisia  verkkosivuja, minkä vuoksi asiasta kiinnostuneiden tahojen oli vai-keata löytää asianmukaista tietoa.
 76.  Muita jakelukanavia olivat konferenssit, tiedotteet, artikkelit tieteelli-
sissä julkaisuissa ja lehdistötiedotteet. Hankekumppaneilla oli tär-keä asema tiedon jakamisessa, sillä ne tunsivat hyvin kansalliset ja 
 alueelliset olosuhteet; lisäksi ne olivat saattaneet jo luoda maassaan 
tai alueellaan kontaktiverkostoja.
 77.  Vaikka tarkastuksessa havaittiin, että tuotokset oli jaettu ja levitetty, 
hankekoordinaattorit eivät voineet osoittaa kohderyhmän hyödyn-täneen yhtäkään tarkastuksen kohteena olleista hankkeista. Hank-
keiden yhteydessä ei edes kerätty tämän kaltaista tietoa
37. Niin ikään 
tuotosten levittäminen ei ollut kestävällä pohjalla, sillä verkkosivuja ja tietokantoja ei yleensä päivitetty sen jälkeen kun rahoituskausi oli päättynyt (ks. kohta 45).
 78.  Haastatellut kansallisten ministeriöiden ja terveysalan laitosten edustajat 
eivät olleet kovinkaan usein tietoisia siitä, mitä hankkeita oli toteu-tettu ja vielä vähemmän tietoisia siitä, mitä tuloksia oli saavutettu. Useimmat haastatellut kansalliset sidosryhmät kritisoivat hankkeen tulosten jakamista ja katsoivat, että niille oli tiedotettu (käynnissä 
olevien tai päätökseen saatujen) hankkeiden tuloksista liian vähän.37 On syytä todeta, että tämän 
tarkastuksen yhteydessä ei 
ollut tarkoitus määrittää, miten 
hankkeen tuotosten levittäminen 
vaikutti kohderyhmiin, esimerkiksi 
tutkimalla, oliko tiedote luettu ja pidettiinkö sitä arvossa tai 
olivatko terveysalan ammattilaiset 
käyttäneet tietokantaa.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?39
HANKKEEN ARVIOINTI EI VIELÄ YLEINEN KÄYTÄNTÖ
 79.  Hankkeiden vaikuttavuutta ei voida osoittaa ilman kunnollista arvioin-
tia. Maailman terveysjärjestön mukaan terveyden edistämisaloitteet olisi arvioitava sekä prosessien että tuotosten kautta
38. Hankkeen  
arviointi ei ollut kuitenkaan kansanterveysalan toimintaohjelmassa lakisääteinen vaatimus.
 80.  Siitä huolimatta komissio ilmoitti jo vuonna 2003 ensimmäisessä ehdotus-
pyynnössään, että se antaa etusijan hankkeille, joissa otetaan [otettiin] 
asianmukaisesti huomioon prosessin ja tulosten [itse]arviointi39. Vuoden 
2005 ehdotuspyynnöistä alkaen työvaiheesta ”hankkeen arviointi” tuli pakollinen osa avustussopimuksia, mutta hankekoordinaattoreille ei annettu lisäohjeistusta siitä, mitä kyseiseen osaan tulisi sisältyä.
 81.  Tilintarkastustuomioistuin tutki, oliko tarkastetut terveyden edistämis-
hankkeet arvioitu tavalla, joka täyttää käyttökelpoisuuden, yhden-
mukaisuuden, perusteellisuuden, puolueettomuuden, selkeyden ja  kustannusvaikuttavuuden vaatimukset
40. Analyysin perusteella todet-
tiin, että:
ennen vuotta 2005 valituista, otantaan poimituista 24 hankkeesta  –
kolmessa oli tehty kattava itsearviointi. Näistä kolmesta ainoas-taan yksi hanke täytti kaikki edellä mainitut vaatimukset.
vuoden 2005 ehdotuspyynnön perusteella valituista 12 hank- –
keesta yhdeksän sisälsi suunnitelman rajoitetusta itsearvioinnista; suunnitelmien mukaan esimerkiksi koordinaattori keräisi hanke-kumppaneilta seurantalomakkeilla palautetta hankekokouksista 
tai työryhmistä. Kolme muuta hanketta sisälsi suunnitelmia ulko-puolisen arvioijan tekemistä arvioinneista.
 82.  Siitä huolimatta, että komissio on rohkaissut ja viime aikoina myös edel-
lyttänyt, että terveyden edistämishankkeiden yhteydessä tehdään  kattava itsearviointi, siitä ei ole vielä muodostunut hankkeiden osal-listujien keskuudessa yleistä käytäntöä. Tämä johtuu osittain siitä,  ettei komissio ole antanut hankekoordinaattoreille asiasta ohjeita ja ettei komissio tai terveys- ja kuluttaja-asioiden toimeenpanovirasto ole toteuttanut seurantaa (ks. kohdat 70–73).38 Health promotion evaluation: 
Recommendations to policy-
makers. Maailman terveysjärjestön 
Euroopan työryhmän laatima 
kertomus terveyden edistämisen 
arvioinnista, s. 4.
39 ”Kansanterveysalan 
toimintaohjelman toimien 
valintaan ja rahoitukseen 
liittyvät järjestelyt, perusteet ja 
menettelyt” (EUVL C 62, 15.3.2003).
40 Tilintarkastustuomioistuin, 
arviointia koskevat 
tarkastusohjeet, marraskuu 2005, 
s. 7.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?40
OHJELMAN RAKENNE
 83.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei kansanterveysalan toimintaoh-
jelman rakenne soveltunut yhteisön rahoitusta saavien terveyden-
edistämistoimien vaikuttavaan täytäntöönpanoon ja seurantaan.  Kansanterveysalan toimintaohjelman perustana olevaa toiminta-logiikkaa ei tehty selväksi, mikä ei auttanut asettamaan erityisiä,  
mitattavissa olevia ja ajallisesti määrättyjä ohjelmatavoitteita eikä 
täsmentämään asianmukaisia indikaattoreita, joilla saavutuksia voi-taisiin mitata.
 84.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi puutteita niin ikään komission strate-
gisessa suunnittelussa ja painopistealojen asettamisessa. Aihepiirien ja vuotuisten toiminta-alojen moninaisuuden vuoksi panos menetti merkitystään ja tuloksista tuli sirpaleisia, etenkin jos otetaan huo-mioon, että käytettävissä olevat määrärahat olivat rajalliset. Ohjel-
maa toteutettiin monilla eri tavoilla ja sen strategialta puuttui selkeä 
suunta. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, ettei kansanterveysalan  
toimintaohjelmalla (2003–2007) ollut merkittävää roolia terveyden 
edistämisessä EU:ssa. 
SUOSITUS NRO 1
Jotta nykyinen tavoitteiden ja keinojen välinen epätasapaino saataisiin 
korjattua, kansanterveysalan toimintaohjelmaa seuraavalle ohjelmalle olisi asetettava tarkemmin kohdennetut ohjelmatavoitteet, jotka vas-
taavat paremmin ohjelman talousarviovaroja.
Seuraavien ohjelmien yhteydessä niiden perustana oleva toimintalo-
giikka olisi tehtävä paremmin selväksi vahvistamalla erityiset, mitat-tavissa ja toteutettavissa olevat, asiaankuuluvat ja ajallisesti määrätyt 
tavoitteet niin toimintapolitiikan kuin ohjelmien tasolla ja kuvailemalla 
tavoitteiden välisiä yhteyksiä ja määrittelemällä indikaattoreita, joiden 
avulla voidaan mitata saavutettu edistys.PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?41
OHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANO HANKKEEN 
SUUNNITTELUSTA TULOKSIIN
 85.  Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että komission toteuttamilla hankkei-
den valinnalla ja ohjelmien täytäntöönpanolla ei voitu varmistua siitä, että hankkeet täydentäisivät toisiaan tai että hankekokonaisuudet  ovat yleisesti ottaen yhdenmukaisia; varmistamatta jäi myös se, että 
sellaiset hankkeet saavat rahoitusta, jotka todennäköisimmin tuot-
tavat eurooppalaista lisäarvoa.
 86.  Hankkeiden tavoitteita (joita hankkeen edistäjät olivat ehdottaneet) ei 
ollut johdettu loogisesti ohjelmatavoitteista eikä varainhoitoase-
tuksessa määriteltyjen SMART-vaatimusten mukaisesti. Komissio ei  ryhtynyt korjaaviin toimiin tämän puutteen korjaamiseksi ennen tar-kastuksen kohteena olleiden avustussopimusten tekemistä.
 87.  Hankkeen odotettuja tuloksia ei määritelty, sillä kohderyhmiin kohdis-
tuvia vaikutuksia ja tulosten kestävyyttä pidetään heikkoina. Yleensä 
hankkeilla saatiin aikaan suunnitellut tuotokset, mutta tarkastuksen yhteydessä ei löydetty seikkoja, joilla olisi pystytty osoittamaan, että 
hankkeen tuloksia oli hyödynnetty toisilla hanketasoilla. Varsin usein 
oli alusta asti epäselvää, mikä on tuotosten merkitys kohderyhmälle 
ja miten hankkeen myöhemmän vaiheen toimijat voivat käyttää niitä. 
Hankkeen osallistujat ymmärsivät kestävyyden usein hanketoimien 
jatkumisena ja sen vuoksi kestävyys riippui pitkälti yhteisön rahoi-
tuksen jatkumisesta.
 88.  Tilintarkastustuomioistuin pani merkille, että ohjelma kokosi yhteen sidos-
ryhmiä eri maista. Hankkeilla oli yleensä eurooppalainen ulottuvuus, ja 
monissa tapauksissa ne helpottivat kokemusten vaihtoa ja molemmin-puolista oppimista. EY:n perustamissopimuksen 152 artiklassa EU:lle 
kuitenkin annetaan ainoastaan rajalliset toimivaltuudet kansantervey-
den alalla. Lissabonin sopimuksessa (jota parhaillaan ratifioidaan) näitä 
toimivaltuuksia ei muuteta olennaisesti. Tästä johtuen EU:n toimien lisäarvo terveyden edistämisen alalla, joihin kuuluvat myös kansanter-veysalan toimintaohjelman yhteydessä toteutetut toimet, liittyy ennen kaikkea yhteistyön helpottamiseen eri jäsenvaltioiden sidosryhmien 
kesken. Toimintaohjelman aikana toteutetuista hanketyypeistä ver-
kostoilla on suurin todennäköisyys tuottaa eurooppalaista lisäarvoa; 
samoin niillä pystytään selkeimmin vastaamaan tämän alan toimijoi-
den tarpeisiin, toisin sanoen jakamaan hyviä käytäntöjä, kehittämään 
yhteisiä standardeja ja ohjeita sekä vaihtamaan tietoja.
 89.  Kansanterveysalan toimintaohjelman tärkein täytäntöönpanomenetelmä 
(toisin sanoen ehdotuspyyntöjen perusteella toimiin myönnetyt avus-
tukset) ei ole käyttökelpoisin menetelmä rahoittaa tämän kaltaisia  
verkostoja. Sama pätee toimiin, joilla on tarkoitus edistää komission 
politiikkojen kehittämistä.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?42
HANKKEEN HALLINNOINTI
 90.  Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hankkeen hallinnoinnissa kump-
panuus toimi yleisesti ottaen hyvin. Komissio seurasi käynnissä olevia 
hankkeita pikemminkin tapauskohtaisesti kuin järjestelmällisesti eikä se antanut osallistujille virallista palautetta. Hankkeilla tuotettiin  avustussopimuksessa vahvistetut suoritteet, mutta hankkeen edis-
täjät levittivät tuloksia aktiivisesti vain harvoin. Hankkeiden jälkiar-
viointi ei ole vielä muodostunut osallistujien keskuudessa yleiseksi käytännöksi.
SUOSITUS NRO 2
Komission olisi tehtävä nykyistä terveysalan toimintaohjelmaa (2008–
2013) varten kartoitus saadakseen yleiskäsityksen toteutetuista  
hankkeista ja niiden tuloksista, jotta se voisi yksilöidä hankekokonai-
suutensa tämänhetkiset päällekkäisyydet ja mahdolliset jäljellä olevat 
aukkokohdat.
Vuotuisten toiminta-alojen määrää olisi vähennettävä merkittävästi ja 
ne olisi kohdennettava strategisesti merkittäviin painopistealoihin.
Komission olisi myös korjattava hankkeen rakenteessa ja täytäntöön-
panossa olevat puutteet seuraavasti:
Laatia hankkeen tavoitteet ohjelman tavoitteiden ja suositeltujen • 
uudelleen kohdennettujen vuotuisten painopistealojen mukaisiksi. 
Lisäksi avustussopimuksissa olisi vahvistettava toteutettavien toi-
mien ohella myös niiden toivotut tulokset, kohderyhmät ja keinot, 
joilla tuloksia voidaan käyttää kestävällä tavalla hankkeen päätty-
misen jälkeen.
Asettaa mahdollisuuksien mukaan määrällisesti ilmaistavia päämää- • 
riä ja tulosindikaattoreita, joilla helpommin seurataan edistystä  
tavoitteiden saavuttamisessa.
Arvioida hankkeita jälkikäteen tulevien hankkeiden (ja mahdollisen • 
seuraavan ohjelman) rakenteen parantamista silmällä pitäen otta-
malla opiksi aiemmista kokemuksista.
Lopuksi komission olisi hyödynnettävä täysimääräisesti nykyisen terveys-
alan toimintaohjelman (2008–2013) verkostoja varten laadittuja nykyisiä 
rahoitusmenetelmiä (toiminta-avustuksia) nykyisellä ohjelmakaudella, sillä nämä menetelmät soveltuvat toimiin paremmin kuin toimiin myön-
netyt avustukset. Palvelusopimusten osalta komission olisi hyödynnet-
tävä korotettua enimmäismäärää (pikemminkin 20 kuin 10 prosenttia 
käytettävissä olevista määrärahoista) politiikan kehittämiseen tarkoi-
tettujen toimien toteuttamisessa. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että toimeksiannot määritellään huolellisemmin kuin ehdotuspyynnöissä.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?43
YLEISET PÄÄTELMÄT
 91.  Terveysalan toimintaohjelmalle asetettiin hyvin laajat ja kunnianhimoiset 
tavoitteet, jotka olivat jyrkässä ristiriidassa sen käytössä olevien rajal-
listen resurssien kanssa. Epäsuhta kasvoi entisestään kun nykyinen terveysalan toimintaohjelma (2008–2013) käynnistettiin. 
 92.  Tilintarkastustuomioistuin asettaa kyseenalaiseksi Euroopan kansanter-
veysalan ohjelmien tiettyjen osa-alueiden (kuten terveysalan toimin-taohjelman) hyödyllisyyden. Tarkastuksen perusteella voidaan todeta, että tämän kaltaisilla ohjelmilla on vaikea saada aikaan todistetta-vissa olevia vaikutuksia kansalaisten terveyteen. Jos eurooppalaista lisäarvoa on saavutettu, se auttaa lähinnä välittäjinä toimivia tahoja verkostoitumaan ja vaihtamaan keskenään hyviä käytäntöjä kansallis-ten ohjelmien ja toiminnan täydentämiseksi. Tilintarkastustuomiois-tuin panee merkille niin ikään yhteistyömekanismien, kuten ”avoimen koordinointimenetelmän”, olemassaolon, joiden ansiosta kyseinen  verkostoituminen ja hyvien käytäntöjen vaihto on mahdollista. 
SUOSITUS NRO 3
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi harkittava uudel-
leen, mikä on EU:n kansanterveysalan toimien laajuus sekä lähes-tymistapa alan EU-rahoitukseen vuonna 2013 päättyvän kauden  
jälkeen. Harkinnan yhteydessä olisi otettava huomioon käytettävissä olevat talousarviovarat ja muut käytössä olevat yhteistyömekanis-mit (kuten ”avoin koordinointimenetelmä”
41), joiden avulla voidaan  
helpottaa yhteistyötä ja tietojen vaihtoa sidosryhmien kesken koko  
Euroopassa.
Näitä kysymyksiä on mahdollista pohtia ensimmäisen kerran jo nykyi-
sen talousarvion tarkistaminen yhteydessä.
  Tilintarkastustuomioistuin on hyväksynyt tämän kertomuksen Luxem-
burgissa 5. maaliskuuta 2009 pitämässään kokouksessa.
  Tilintarkastustuomioistuimen  
puolesta
puo esta
Vítor Manuel da Silva Caldeira
presidentti41 Kyseessä on 
yhteistyömenetelmä, joka perustuu 
valtioiden välisen vapaaehtoisen 
yhteistyön periaatteeseen. 
Toimintaperiaatteina ovat 
erityisesti molemminpuolinen 
oppiminen, vertailu ja parhaiden käytäntöjen jakaminen.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?44
LIITE I KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA KAUDELLA 2003–2007 (TOIMIKOKONAISUUS ”TERVEYDEN 
TAUSTATEKIJÄT”) – RAHOITETUT HANKKEET AIHEITTAIN
Vuosi Aihe
Tupakka
Alkoholi
Huumausaineet
Ravitsemus ja liikunta
Seksuaali- ja lisääntymis-
terveys, HIV/aids
Mielenterveys
Terveyden sosiaaliset 
tekijät
Terveyden 
ympäristötekijät
Terveyden edistäminen 
erityisyhteyksissä
Kansanterveysalan 
koulutus
Tautien ja henkilövahin-
kojen ehkäiseminen
Geneettiset tekijät
Toimintaedellytysten 
parantaminenYhteensä
2003 Rahoitettuja hankkeita 2 1 1232 2114 19
Toiminta-alojen määrä 7 2 3211 3211 23
Rahoitettuja hankkeita / toiminta-ala 0,29 0,50 0,33 1,00 3,00 2,00 0,67 0,50 1,00 4,00 1,33
2004 Rahoitettuja hankkeita 2 1 224132532 27
Toiminta-alojen määrä 7 1 131121211 21
Rahoitettuja hankkeita / toiminta-ala 0,29 1,00 2,00 0,67 4,00 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 2,00 1,81
2005 Rahoitettuja hankkeita 5 4 222332 411 29
Toiminta-alojen määrä 5 4 235543 312 37
Rahoitettuja hankkeita / toiminta-ala 1,00 1,00 1,00 0,67 0,40 0,60 0,75 0,67 1,33 1,00 0,50 0,81
2006 Rahoitettuja hankkeita 4 2 5545 1 1 3 4 2 45
Toiminta-alojen määrä 3 3 354344 2 2 33
Rahoitettuja hankkeita / toiminta-ala 1,33 0,67 1,67 1,00 1,00 1,67 2,75 0,75 2,00 1,00 1,38
2007 Rahoitettuja hankkeita (arvio) 10 11 4 3 1 29
Toiminta-alojen määrä 3 5 465344 4 2 40
Rahoitettuja hankkeita / toiminta-ala 0,83 0,79 0,50 0,75 0,50 0,67
Rahoitettuja hankkeita yhteensä 149
Toiminta-aloja yhteensä 154
Rahoitettuja hankkeita yhteensä/toiminta-ala 0,97
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?45
LIITE II
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA (”TERVEYDEN 
TAUSTATEKIJÄT” -LOHKO) – KUUDEN POLITIIKANALAN ANALYYSI
HUUMEET
 1.  Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2004 EU:n huumausainestrate-
gian (2005–2012), jossa vahvistetaan puitteet kahdelle peräkkäiselle 
nelivuotiselle huumausaineita koskevalle toimintasuunnitelmalle.  Strategian kaksi yleistavoitetta ovat kansanterveys (huumausaineiden 
käytön torjuminen, haittojen vähentäminen ja hoito) ja turvallisuus 
(huumausaineiden tuotannon ja salakuljetuksen kieltävien lakien nou-
dattaminen). Terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosastolla on vähäinen 
rooli EU:n huumausainepolitiikassa. Politiikan kehittämistä johtaa  oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvistä asioista vastaava 
pääosasto, ja suuri määrä hankerahoituksesta suunnataan tutkimuk-
sen pääosaston sekä energian ja liikenteen pääosaston hallinnoimille 
tutkimushankkeille. Huumetorjuntaa ja tiedotusta koskeva ohjelma 
laadittiin kaudelle 2007–2013, ja sitä hallinnoi oikeuteen, vapauteen 
ja turvallisuuteen liittyvistä asioista vastaa pääosasto (talousarvio  
21 miljoonaa euroa). Tällä ohjelmalla on samankaltaiset tavoitteet ja sen kohteena ovat samankaltaiset osallistujat kuin kansanterveysalan 
toimintaohjelmassakin.
 2.  Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskus  
(EMCDDA) muodostaa EU:lle ja sen jäsenvaltioille yhteisen huumaus-aineita koskevan tiedotuskehyksen. EMCDDA kerää tietoa kaikista  huumausaineiden käyttöön liittyvistä tekijöistä kansallisten seu-rantakeskusten muodostaman verkoston kautta. Se on myös perus-tanut huumausaineiden torjunnan parhaita käytäntöjä koskevan  
tietokannan.
 3.  Kansanterveysalan toimintaohjelma rahoitti vain muutamia huumausai-
nehankkeita, jotka kattoivat laaja-alaisesti huumausaineongelmaan 
liittyviä tekijöitä ja yhteyksiä. Hankkeissa keskityttiin tutkimukseen/tietojen keräämiseen ja parhaiden käytäntöjen vaihtoon. Tilintarkas-
tustuomioistuin pani merkille, että jotkut hankkeiden tavoitteista ja 
toiminnoista, esim. tietojenkeruu ja parhaita käytäntöjä koskevan tie-
tokannan perustaminen, olivat päällekkäisiä EMCDDAn toiminnanalan 
kanssa. EMCDDA olisi suorittanut kyseiset tehtävät kustannusvaikut-
tavammalla tavalla. Ottaen huomioon, että on olemassa EMCDDA ja 
tähän tarkoitukseen perustettu huumetorjuntaa ja tiedotusta koskeva 
ohjelma, on arvioitava uudelleen, kannattaako huumausainehankkeita sisällyttää EU:n terveysalan ohjelmiin.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?46
LIITE II
ALKOHOLI
 4.  Alkoholi on terveysaihe, jota on hankalampi käsitellä kuin muita riippu-
vuuteen liittyviä terveyden taustatekijöitä, koska se on sosiaalisesti hyväksyttävää eikä sinänsä kohtuukäytössä muodosta terveysriskiä. Terveydelle haitallisen alkoholinkäytön arvioidaan olevan syynä noin 
10 prosenttiin tautien aiheuttamasta kokonaisrasitteesta sekä luovan 
että pahentavan muita sosiaalisia tai taloudellisia ongelmia, kuten onnettomuuksia ja väkivaltaa. Alkoholinkäytön valvontatoimista (kus-
tannus)vaikuttavimpia ovat lakisääteiset rajoitukset, joista aiheutu-
vista kustannuksista vastaavat jäsenvaltiot (korkeampi myyntivero, 
rajoitettu saatavuus ja toimet, joilla torjutaan rattijuopumusta ja  
alaikäisten alkoholinkäyttöä).
 5.  Komissio laati lokakuussa 2006 alkoholinkäytön haittojen vähentämistä 
koskevan strategian neuvoston vuonna 2001 julkaisemien päätel-
mien pohjalta. Strategian avulla tuetaan alkoholinkäytön haittojen 
vähentämistä koskevia hankkeita, tietojenkeruuta ja tiedotus- ja  
koulutustoimien kehittämistä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.  Teollisuuden osalta EY:n alkoholistrategia perustuu vapaaehtoisiin 
käytännesääntöihin ja itsesäätelyyn eikä niinkään lakisääteisiin rajoi-
tuksiin. Kesäkuussa 2007 komissio perusti alkoholia ja terveyttä käsit-
televän eurooppalaisen foorumin liike-elämän edustajien (alkoholin 
tuottajat, mainosala, tiedotusvälineet, vähittäismyyjät ja ateriapal-
velujen tarjoajat) ja kansanterveysalan ja kansalaisyhteiskunnan jär-
jestöjen kanssa. Foorumin jäseniä kehotetaan tehostamaan alkoholin haittojen vähentämiseen tähtääviä toimia, esimerkiksi edistämällä  
vastuullista kaupallista viestintää.
 6.  Kansanterveysalan toimintaohjelman alkoholihankkeet olivat mitä suu-
rimmassa määrin päällekkäisiä toimintaan osallistuvien kumppaneiden 
ja tuotetun tiedon osalta. Kolmessa viidestä otokseen sisältyneestä 
hankkeesta kerättiin tietoa ja tuotettiin tilannekatsauksia kunkin EU:n 
jäsenvaltion harjoittamasta alkoholipolitiikasta. Komissio laati tällä välin merkittävän, kattavan kertomuksen ”Alkoholi Euroopassa” sekä kertomuksen ” Alcohol policies in EU Member States and Norway ”, jonka 
laadinta rahoitettiin aikaisemmin toteutetusta terveyden edistämistä koskevasta yhteisön toimintaohjelmasta. Tämä päällekkäisyys selittyy sillä, että EU:lla ei ollut ennen vuotta 2006 ensisijaisia tavoitteita  suuntaavaa alkoholistrategiaa eikä tällä alla aiemmin toteutettuja  toimintoja ollut kartoitettu.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?47
LIITE II
TUPAKKA
 7.  Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan tupakointi on nykyään johtava 
ennaltaehkäistävän, ennenaikaisen kuoleman syy maailmassa. Tervey-den edistämiseen tähtäävistä toimista (kustannus)vaikuttavimpia ovat lainsäädäntötoimet (korkeampi myyntivero, työpaikkatupakointia  
koskevat rajoitukset, mainoskiellot), jotka olisi yhdistettävä kulutta-
javalistukseen terveysvaroitusten ja -kampanjojen kautta.
 8.  Yhteisön tukea tupakanvastaisille järjestöille alettiin antaa jo niin varhain 
kuin vuonna 1987 Eurooppa syöpää vastaan -ohjelman yhteydessä. EU on 
myös hyväksynyt tupakoinnin torjuntaa koskevia lainsäädännöllisiä toi-mia. Ne perustuvat EY:n perustamissopimuksen 95 artiklassa säädettyyn EU:n toimivaltaan sisämarkkinoilla. Alalla on säädetty kaksi merkittävää direktiiviä: tupakkatuotteista vuonna 2001 ja tupakan mainostamisesta 
vuonna 2003. Viimeaikaisimpia toimia on vuoden 2007 alussa julkaistu Vih-
reä kirja – Tavoitteena savuton Eurooppa: EU:n toimintavaihtoehdot.
 9.  Tämän lainsäädäntötoimen lisäksi yhteisö antoi tukea Euroopan laajuisille 
tupakoinnin torjuntaan ja lopettamiseen liittyviin toimiin, joissa kansan-
terveysalan toimintaohjelman yhteydessä toteutettavien hankkeiden bud-
jettiosuus on vähäinen. Tärkeämpiä ohjelmia ovat yhteisön tupakka-alan 
rahaston rahoittamat julkiset tupakoinnin vastaiset kampanjat; rahasto 
saa varansa EU:n tupakantuottajille myönnetyistä tuista kannetuista mak-
suista. Tähän mennessä tupakka-alan rahasto on rahoittanut kaksi laajaa valistuskampanjaa. Viimeksi toteutettu kampanja, ”HELP – elämä ilman 
tupakkaa”, käynnistettiin vuonna 2005 ja sen nelivuotinen talousarvio oli 72 miljoonaa euroa. Terveysalan asiantuntijoista ja tiedotusalan ja suhde-toiminnan ammattilaisista koostuva yhteenliittymä suunnitteli komission 
puolesta kampanjan, joka sisälsi myös paikkakunnalta toiselle kiertävän tiedotuksen ja TV-mainonnan kaikissa jäsenvaltioissa.
 10.  Kansanterveysalan toimintaohjelmasta rahoitetuissa tupakka-alan hank-
keissa oli pääasiallisesti kyse kahdesta laajasta verkostosta, jotka  ovat saaneet rahoitusta jo vuodesta 1996 alkaen aikaisemmista toi-mintaohjelmista. Yhdessä aiheena oli tupakoinnin torjunta yleisesti ottaen, vaikka painopiste oli eritoten tupakoinnin torjunnan puoles-tapuhumisessa ja lobbauksessa, ja toinen hanke kohdistettiin nuori-soon. Koska nämä verkostot eivät olleet virallisesti rahoituskelpoisia, ne muunnettiin ”puitehankkeiksi”, joiden yhteydessä koordinoitiin useita osahankkeita. Vuonna 2005 järjestelmästä luovuttiin ja joidenkin osahankkeiden toteuttamista jatkettiin omina hankkeinaan.
 11.  Kansanterveysalan toimintaohjelmaan liittyvien ”hankkeiden” vaikutus 
ei ole mitattavissa, mutta voidaan todeta, että yhteisön rahoituk-
sella mahdollistettiin epäsuorasti se, että yleisen verkoston ja sen  
jäsenorganisaatioiden kautta pystyttiin toteuttamaan onnistuneita 
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?48
LIITE II tupakoinnin torjunnan puolestapuhumiseen ja lobbaukseen liittyviä 
toimia sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Esimerkkinä mainitta-
koon useissa jäsenvaltioissa viime aikoina hyväksytyt säännökset,  jotka kieltävät tupakoinnin julkisilla paikoilla. 
RAVITSEMUS JA LIIKUNTA
 12.  Useissa komission toimissa on viime vuosina ollut taustalla kasvava julkinen 
huoli lisääntyvästä liikalihavuudesta ja erityisesti lasten liikalihavuudesta. 
Vuonna 2006 komissio julkaisi valkoisen kirjan ravitsemukseen, ylipainoon 
ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyksiä koskevasta eurooppalaisesta 
strategiasta. Keskeinen väline kyseisen strategian täytäntöönpanossa on ruokavaliota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevä Euroopan toimintafoorumi, joka perustettiin vuonna 2005 foorumiksi sellaisille kansalaisyhteiskunnan ja teollisuuden sidosryhmille, jotka haluavat sitoutua toimimaan liikaliha-
vuuden vähentämiseksi. Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat mukana ravit-
semusta ja liikuntaa koskevassa eurooppalaisessa verkostossa (European 
Network on Nutrition and Physical Activity). Edistääkseen jäsenvaltioiden 
välistä toiminta-ideoiden ja käytäntöjen vaihtoa komissio perusti vuonna 2007 myös korkean tason ryhmän, jonka toiminta keskittyi ravitsemukseen 
ja liikuntaan liittyviin terveystekijöihin.
 13.  Näiden toimintafoorumien lisäksi strategiassa korostetaan EU-toimia, 
jotka liittyvät seuraaviin toiminnanaloihin: kuluttajapolitiikka (tuote-
merkintä), maatalous (hedelmien jakelu kouluille) ja (liikuntaa edis-tävä) kaupunkiliikenne. Kansanterveysalan toimintaohjelman osuus 
kyseisessä strategiassa on varsin vähäinen
1.
 14.  Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydessä toteutetaan vain vähän 
ravitsemukseen ja liikuntaan liittyviä hankkeita, joilla on lisäksi hyvin 
erilaiset tavoitteet ja toimet, mikä tekee vaikutelmasta pirstaleisen. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamissa useissa yksittäisissä  
hankkeissa ei pystytty osoittamaan, että tuloksia oli saavutettu, tai ilmeni, että niiden avulla saatiin vain vähän eurooppalaista lisäar-voa. Esimerkiksi yhden rahoitetun hankkeen tarkoituksena oli löy-tää kumppaneita seurantahankkeeseen, jota koskevaa ehdotusta ei 
ikinä tehty. Tarkastajat havaitsivat, että eräs toinen hanke, jossa oli 
tarkoitus tutkia ruoan markkinoinnin vaikutuksia lapsiin, oli osittain 
päällekkäinen vastaavan WHO:n selvityksen kanssa. Kolmannessa  
hankkeessa rahoitettiin ravitsemukseen ja liikuntaan liittyviä toi-
mia, jotka hankekumppanit toteuttivat yksitellen useissa kouluissa. Lapset olivat itse suunnitelleet nämä paikalliset toimet lisätäkseen 
omaa sitoutumistaan, ja niiden aiheet vaihtelivat urheilutapahtu-
mien järjestämisestä puistossa koulun seinien koristeluun hedelmien 
kuvilla. Näillä toimilla saattaa olla jonkinlainen terveyttä edistävä  
vaikutus toimintaan osallistuneissa kouluissa, mutta on kyseenalaista, 
saadaanko niistä eurooppalaista lisäarvoa ja vaativatko nämä paikal-
lishankkeet EU-rahoitusta.1 Tämä mainitaan ainoastaan 
yhden kerran: ” Komissio 
tukee seurantatoimia myös kansanterveysohjelmaansa 
kuuluvissa hankkeissa, joilla 
tuetaan ravitsemusta ja liikuntaa 
sekä lihavuuden torjuntaa koskeviin 
hyviin toimintatapoihin liittyvää 
verkottumista ja tietojenvaihtoa. ” 
(Valkoinen kirja, s. 9).
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?49
LIITE II
SEKSUAALI- JA LISÄÄNTYMISTERVEYS
 15.  Kansanterveysalan toimintaohjelma edustaa irtiottoa komission ”tauti-
kohtaisesta” lähestymistavasta (mikä kuvasti sen kaudella 1996–2002 toteuttamaa aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevaa ohjelmaa). Seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvä toi-
mintapolitiikan ala on kasvanut. Tämän alueen hankkeiden painopiste 
on kuitenkin yhä lähinnä HI-virus/aids
2.
 16.  Vuonna 2005 komissio hyväksyi tiedonannon HIV:n/aidsin torjunnasta 
Euroopan unionissa ja unionin naapurimaissa 2006–2009. Tätä asia-
kirjaa käytettiin tärkeänä toimintasuunnitelmana, jonka avulla kar-toitettiin olemassa olevat tarpeet ja tarvittavat toimet. Komissio on myös käynnistänyt useita aloitteita konsultoidakseen alan relevant-teja sidosryhmiä. HIV/aids-pohdintaryhmä on foorumi, jossa komis-
sio, jäsenvaltiot, ehdokasvaltiot ja ETA-maat voivat vaihtaa tietoja. 
HIV/aids-kansalaisyhteiskunnan foorumi on vuonna 2005 perustettu 
epävirallinen neuvoa-antava elin, jonka tarkoituksena on avustaa  
kansalaisjärjestöjä ja verkostoja toimintaan osallistumisessa.
 17.  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) perustettiin vuonna 
2005 tartuntatautien valvonnasta vastaavaksi yhteisön virastoksi. Sen 
toiminta kattaa myös HI-viruksen, ja se vastaa ohjelmasta, joka koskee 
HI-virusta, sukupuoliteitse tarttuvia infektioita ja veren välityksellä 
tarttuvia viruksia.
 18.  Kansanterveysalan toimintaohjelman yhteydessä toteutettavat, seksuaali- 
ja lisääntymisterveyteen liittyvät hankkeet olivat tarkastusotoksessa 
suurin edustettuna ollut ryhmä. Useimmat näistä hankkeista koskivat verkostoja, joiden yhteisenä tavoitteena on vahvistaa toimintaan osal-
listuvien kansalaisjärjestöjen toimintavalmiuksia. Sopivat hankekoh-
teet löytyivät suuntaamalla toiminta erilaisiin suoriin ja epäsuoriin 
kohteisiin: kansalaisjärjestöt Keski-Euroopan maissa, kansalaisjärjes-töt, jotka työskentelevät siirtolaisten, maasta toiseen liikkuvien sek-sityöläisten, paikallisten seksityöläisten, suonensisäisten huumeiden käyttäjien tai HI-viruksen/aidsin kanssa elävien ihmisten kanssa.
 19.  Jotkut verkostoista keräävät tietoja ja valvovat HI-viruksen/aidsin esiin-
tyvyyttä tai muita niihin liittyviä tekijöitä kohderyhmissään. Tulevai-
suudessa nämä tehtävät voisi ottaa hoitaakseen ECDC.2 HI-virusta/aidsia alkoi esiintyä 
1980-luvulla, minkä jälkeen 
siihen on maailmassa kuollut yli 
25 miljoonaa ihmistä. Euroopassa 
sen leviäminen pysähtyi 
väliaikaisesti 1990-luvulla. 2000-luvulla tilanne muuttui, 
kun WHO raportoi, että HI-virus 
leviää nopeasti Itä-Euroopassa ja 
tartuntojen määrä on kasvussa 
myös Länsi-Euroopassa.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?50
LIITE II
MIELENTERVEYS
 20.  Mielenterveys on viime vuosina tunnustettu yhä lisääntyvässä määrin 
kansanterveyden alaan kuuluvaksi aiheeksi. Toisin kuin nykyisessä  EY:n perustamissopimuksessa Lissabonin sopimuksessa mainitaan,  että terveysasiat kuuluvat nimenomaan Euroopan unionin toiminta-
alaan
3. Monissa aikaisemmissa, peräkkäisissä kansanterveysohjelmissa 
on jo osarahoitettu hankkeita, joilla on edistetty mielenterveyttä ja ehkäisty mielenterveysongelmia.
 21.  WHO:n järjestämän mielenterveyttä koskevan ministerikokouksen jälkeen 
komissio julkaisi syyskuussa 2005 vihreän kirjan mielenterveydestä (”Väestön mielenterveyden edistäminen. Tavoitteena Euroopan unio-nin mielenterveysstrategia”), minkä johdosta käynnistettiin kuulemis-prosessi mahdollisista suunnitteilla olevaan mielenterveysstrategiaan 
sisällytettävistä toimista. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan päässeet  
yhteisymmärrykseen strategiasta ja näin ollen se oli hylättävä. Tästä 
syystä suunniteltu mielenterveyttä koskeva EU-foorumikin jäi toteut-
tamatta. Monien jatkoyritysten jälkeen komissio järjesti kesäkuussa 2008 korkean tason kokouksen, jossa tehtiin ”mielenterveyttä ja  
hyvinvointia koskeva eurooppalainen sopimus”.
 22.  Päällekkäisyys oli merkittävää kolmessa neljästä otokseen poimitusta 
mielenterveysalan hankkeesta, koska EU:lla ei ole toimintaansa  
suuntaavaa mielenterveysstrategiaa, vuotuisissa työohjelmissa mai-nitut mielenterveysalan tavoitteet ovat niin laajoja eikä olemassa  
olevista toiminnoista ole kokonaiskäsitystä. Kahdessa peräkkäisten ehdotuspyyntöjen perusteella rahoitetussa hankkeessa toteutettiin samanlaisia toimia, joissa keskityttiin politiikan kehittämiseen ja tie-
tojenkeruuseen. Työ oli osittain päällekkäistä myös muiden toimi-joiden tekemän työn kanssa. Mielenterveysohjelmissa on kehitetty  
rinnakkain useita tietokantoja (esim. Bilbaossa toimivalla Euroopan 
työterveys- ja työturvallisuusvirastolla on stressiä käsittelevä tieto-
kanta), mutta niiden väliset yhteydet eivät ole hyvät.
 23.  Toteuttamatta jäi myös hanke, jonka piti tukea komissiota mielenterveys-
strategian kehittämisessä. Hanke kohdistettiin sittemmin muualle, ja 
sen tehtävänä oli koordinoida muita mielenterveyshankkeita ja auttaa 
levittämään niiden tuotoksia; tehtävä oli päällekkäinen toisen tutki-
mukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvän hankkeen kanssa.3 EY:n perustamissopimuksen 
152 artikla: ”Kansallista 
politiikkaa täydentävä 
yhteisön toiminta suuntautuu 
kansanterveyden parantamiseen, 
ihmisten sairauksien ja tautien ehkäisemiseen ja sekä ihmisten 
terveyttä vaarantavien tekijöiden 
torjuntaan”. Lissabonin 
sopimuksen 168 artikla: 
”Kansallista politiikkaa täydentävä 
unionin toiminta suuntautuu 
kansanterveyden parantamiseen, ihmisten sairauksien ja tautien 
ehkäisemiseen ja sekä ihmisten 
terveyttä vaarantavien tekijöiden 
torjuntaan”.
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?51
LIITE III
KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMA, ”TERVEYDEN TAUSTATEKIJÄT” 
-LOHKO – SMART-KRITEEREIDEN SOVELTAMINEN HANKETAVOITTEISIIN, JOTKA VAHVISTETTIIN 36 TARKASTETUN HANKKEEN AVUSTUSSOPIMUKSISSA
SMART-kriteeri1Hanketavoitteiden analysointi
Erityinen (Onko hanketavoitteissa 
määritelty kohderyhmä ja muutosta vaativat tekijät?)Vain harvoissa avustussopimuksissa oli määritelty selvästi kohderyhmä 
suorien ja välillisten kohteiden osalta ja muutokset, jotka hankkeella oli tarkoitus saada aikaan. Useissa tapauksissa kohderyhmä kävi ilmi hanketoimista (implisiittinen kohderyhmä), vaikka tavoitteissa ei kohderyhmää mainittukaan.
Mitattavissa oleva (Onko 
hanketavoitteet laadittu mitattavissa olevassa muodossa, esim. vaikutusten suuruus tai saavutettavat määrät?)Yhdellekään hankkeelle ei asetettu mitattavissa olevia tavoitteita. Jos 
tulosindikaattorit oli ilmaistu määrällisesti, ne liittyivät tavoitteiden sijaan tuotettaviin tuotoksiin (yleensä ne oli esitetty muodossa ”kertomusta tulostettava X kappaletta”, eivät koskaan esimerkiksi muodossa ”sellaisten koululaisten osuuden lisääntyminen X prosentilla, jotka ilmoittivat harrastaneensa liikuntaa seitsemän viimeisen päivän aikana”).
Toteutettavissa oleva (Ovatko 
hanketavoitteet käytettävissä olevaan aikaan, rahaan ja henkilöstöön nähden toteutettavissa?)Useimpien hankkeiden osalta oli epäselvää, oliko tavoitteet saavutettu. 
Useimmiten tavoitteita täydentävät tulosindikaattorit puuttuivat eikä tavoitteiden saavuttamista koskevaa edistymistä yleensä seurattu. Toisaalta tavoitteita, kuten ”tietojen vaihto”, ”tietoisuuden lisääminen”, ”yhteistyön lujittaminen” on lähes mahdotonta olla saavuttamatta.
Asiaankuuluva  (Ovatko 
hanketavoitteet kohderyhmän/-ryhmien kannalta asiaan kuuluvia?)Tämän kriteerin varmentaminen kaikkien hankkeiden osalta lopulliseen 
kohderyhmään asti ei kuulunut tarkastukseen. Kansalaisjärjestöjen ja terveysalan ammattilaisten kaltaiset suorat käyttäjät olivat kuitenkin usein hankekumppaneita. Hankekumppaneille tehdyssä kyselytutkimuksessa 88 prosenttia vastaajista piti hanketavoitteita maansa tai alueensa kannalta asianmukaisina ja 86 prosenttia piti niitä järjestönsä kannalta asianmukaisina.
Ajallisesti määrätty (Onko 
hanketavoitteissa annettu aikaraja, johon mennessä tavoitteet on saavutettava?)Aikarajoja ei sovellettu hankkeisiin lähes koskaan, ainoastaan tuotoksiin 
(esimerkiksi kertomus oli laadittava ………kuuhun mennessä).
4 Suluissa olevat lisäkysymykset on lainattu asiakirjasta The European Quality Instrument for Health Promotion (EQUIHP) , H. Kok, 
C. Bollars, G. Molleman ja S. Van den Broucke, 2005.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?52
KOMISSION VASTAUKSET
YHTEENVETO
IV 
Tilintarkastustuomioistuimen havainnot ja  
päätelmät 
a) 
Kaikkien komission kansanterveyden alalla toteuttamien toimien tarkoituksena on  perustamissopimuksen 152 artiklan mukai-sesti täydentää toimenpiteitä, joita jäsenval-tiot toteuttavat terveyden suojelemiseksi ja parantamiseksi. Kansanterveysalan toimin-taohjelma (2003–2007), jäljempänä ’toimin-taohjelma (2003–2007)’, on vain yksi tähän tarkoitukseen käytetyistä välineistä.
Komissio on samaa mieltä siitä, että suurem-
malla budjetilla saataisiin aikaan enemmän, 
mutta toimintaohjelman (2003–2007) täy-
täntöönpano riippuu Euroopan parlamentin 
ja neuvoston myöntämistä määrärahoista  sekä niiden hyväksymistä painopistealoista 
ja tavoitteista.
Toimintaohjelman (2003–2007) logiikka  
perustuu terveysstrategiaan, jonka komissio laati vuonna 2000 (KOM(2000) 285 lopullinen), 
ja siinä otetaan huomioon perustamissopi-muksessa määritetty toissijaisuusperiaate.  Ensisijaiset tavoitteet vahvistetaan ohjel-maa koskevan päätöksen liitteessä. Ohjelman päätavoitteena on välivaiheen tulosindi-
kaattoreiden saavuttaminen, kuten hyvien  käytäntöjen yksilöinti ja levittäminen, EU:n 
kansanterveysalan asiantuntemuksen ver-
kottaminen ja Euroopan kansanterveysalan 
todellisen tilanteen kartoittaminen yhteisten toimintamallien valmistelemista varten.
Kansanterveysalan toimintaohjelman ensisi-
jaiset tavoitteet, jotka vahvistetaan Euroo-
pan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 
N:o 1786/2002/EY yhteisön kansanterveys-
alan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksy-
misestä, määriteltiin perustamissopimuksen 152 artiklan vaatimusten ja vuonna 2000  
hyväksytyn terveysstrategian mukaisesti.
Komissio myöntää, että vuotuisessa työ-
suunnitelmassa on pyrittävä määrittämään paremmin sellaiset ensisijaiset tavoitteet  
ja potentiaaliset toiminta-alat, jotka ovat  
oikeassa suhteessa käytettävissä oleviin  
talousarviomäärärahoihin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?53
b) 
Tarkastetut hankkeet valittiin toimintaoh-jelman (2003–2007) käynnistysvaiheessa.  
Tilanne muuttui olennaisesti tarkastetun  
ohjelman kahden viimeisen vuoden aikana, ja suuntaus on jatkunut samana meneil-lään olevan toimintaohjelman (2008–2013) 
aikana. Ehdotuspyynnöissä vuodesta 2006  
käytetty hakuopas sisältää yksityiskohtaisia ohjeita, joissa hakijoita kehotetaan käyt-
tämään hakemuksensa viimeistelyyn vii-
meisimpiä yleisesti hyväksyttyjä hankkeen  
hallinnointiperiaatteita. Neuvotteluproses-
silla varmistetaan, että kyseiset periaatteet vahvistetaan konkreettisesti rahoitussopi-muksessa, ja PHEA eli nykyinen EAHC var-mistaa, että periaatteita sovelletaan koko  
hankkeen ajan. Toimeenpanovirasto on  
kartoittanut tilanteen vuosittain vuodesta  
2007.
c) 
Komissio panee tyytyväisenä merkille tarkas-
tushavainnon, jonka mukaan sidosryhmät kat-
sovat kansanterveysalan toimintaohjelman 
tuottavan eurooppalaista lisäarvoa ja hyötyä. 
On lisäksi huomattava, että eurooppalaisen 
lisäarvon tuottaminen on kuulunut toimin-taohjelman (2003–2007) käynnistämisestä  
alkaen avustusten myöntämisperusteisiin.
V 
Komission säädösehdotusten liitteenä  on yleensä vaikutusten ennakkoarviointi,  jossa tarkastellaan eri toimintavaihtoeh-
tojen talou dellisia ja sosiaalisia vaikutuk-
sia sekä ympäristövaikutuksia. Komissio  aikoo määrittää meneillään olevaa toi-mintaohjelmaa (2008–2013) mahdollisesti  seuraavien ohjelmien logiikan kyseisissä  
vaikutusarvioinneissa.
Toimintaohjelmasta (2003–2007) vuonna  
2007 laaditussa väliarvioinnissa yksilöitiin  
tiettyjä parantamista vaativia osa-alueita.  Näistä toimenpiteistä monet, myös tilintar-
kastustuomioistuimen suosittelema tilan-
nekartoitus, on toteutettu tai niitä ollaan  
toteuttamassa kansanterveysalan toimin-
taohjelman (2008–2013) hallinnoinnin  
yhteydessä.Ehdotuspyynnöissä vuodesta 2006 ja eri-
tyisesti meneillään olevassa toimintaoh-
jelmassa (2008–2013) käytetty hakuopas  
sisältää yksityiskohtaisia ohjeita, joissa haki-joita kehotetaan käyttämään hakemuksensa viimeistelyyn viimeisimpiä yleisesti hyväk-
syttyjä hankkeiden hallinnointiperiaatteita. 
Neuvotteluprosessilla varmistetaan, että  kyseiset periaatteet vahvistetaan konkreet-
tisesti rahoitussopimuksessa, ja PHEA eli  
nykyinen EAHC varmistaa, että periaatteita 
sovelletaan koko hankkeen ajan.
VI
Komissio on tilintarkastustuomioistuimen  kanssa yhtä mieltä siitä, että EU:n tasolla  saatavilla olevat niukat varat on keskitet-tävä strategisiin aiheisiin ja toimiin, joiden osalta on itsestään selvää, että niistä saa-daan eurooppalaista lisäarvoa.
Komissio yhtyy myös tilintarkastustuomio-
istuimen näkemykseen, jonka mukaan nk.  
avointa koordinointimenetelmää ja muita  
terveysalaan liittyviä foorumeita ja järjes-
telmiä, joilla helpotetaan jäsenvaltioiden  
ja sidosryhmien välistä yhteistyötä ja tieto-jenvaihtoa koko Euroopan unionissa, olisi  
mahdollista kehittää pidemmälle.
Komissio katsoo kuitenkin, että tällaiset  
yhteistyömekanismit eivät voi (eikä niiden  pitäisi) korvata nimenomaista eurooppa-
laista kansanterveysalan rahoitusohjelmaa. 
Vaikka kyseisenkaltaiset välineet helpotta-
vat yhteistyötä ja tietojenvaihtoa, ne eivät tarjoa tarvittavaa rahoitusta EU:n laajuisille kansanterveysalan aloitteille (esim. verkos-tojen luomiseen ja ylläpitoon).
Lisäksi komissiolla on kansanterveysalan  
toimintaohjelman puitteissa käytettävissään 
keinot, jotka tarvitaan politiikan kehittämi-
sessä kansanterveyspolitiikan keskeisillä  
osa-alueilla ehdotuspyyntöjen perusteella.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?54
TARKASTUKSEN SISÄLTÖ 
JA LÄHESTYMISTAPA
10.
Perustamissopimuksen 152 artiklassa määrä-
tään, että ”kansallista politiikkaa täydentävä yhteisön toiminta suuntautuu kansanter-veyden parantamiseen”. Siinä erotetaan siten 
toisistaan jäsenvaltioiden vastuu ter veyt -
tä edistävien ohjelmiensa toteutuksesta  ja yhteisön vastuu kyseisen toiminnan  
täydentämisestä.
Komissio korostaa tämän vuoksi, että kansan-
terveysalan toimintaohjelma on suunnattu pääasiassa välittäjinä toimiville jäsenval -
tioille, keskeisille sidosryhmille ja toimi-
joille, joita autetaan verkottumaan EU:n  
tasolla sekä yksilöimään ja testaamaan kan-
santerveyspolitiikan kehittämistä tukevia  
hyviä käytäntöjä.
Katso myös vastaukset 14, 21, 40 ja 60 c)  
kohtaan.
TARKASTUKSEEN PERUSTUVAT 
HUOMAUTUKSET
14.
Kansanterveysalan toimintaohjelman toi-mintalogiikka perustuu perustamissopi-muksen 152 artiklaan, jossa määrätään, että 
”kansallista politiikkaa täydentävä yhteisön toiminta suuntautuu kansanterveyden paran-
tamiseen”. Siinä erotetaan siten toisistaan  
jäsenvaltioiden vastuu terveyttä edistävien 
ohjelmiensa toteutuksesta ja yhteisön vas-tuu kyseisen toiminnan täydentämisestä.
Sen vuoksi toimintaohjelma on suunnattu  
välittäjinä toimiville jäsenvaltioille, kes-
keisille sidosryhmille ja toimijoille, joita  autetaan verkottumaan EU:n tasolla sekä  
yksilöimään ja testaamaan kansanterveys-
politiikan kehittämistä tukevia hyviä käytän-
töjä. On lisäksi huomattava, että käytännön opas ”Evaluating EU activities” on julkaistu 
vuonna 2004 eikä sitä olisi sen vuoksi voitu 
käyttää vuosina 1999–2000, jolloin toimin-
taohjelmaa (2003–2007) suunniteltiin.Lisäksi päätöksellä N:o 1786/2002/EY hyväk-
sytty toimintaohjelma (2003–2007) perustuu näkemyksiin, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto esittivät ohjelman painopistealoista 
ja tavoitteista hyväksymisprosessin aikana.
Katso myös vastaukset 10, 21, 40 ja 60 c)  
kohtaan.
Komissio myöntää kuitenkin, että toimin-
taohjelman (2003–2007) toimintalogiikkaa  ei määritetä perusteellisesti ohjelmaa kos-
kevassa päätöksessä. On kuitenkin otettava 
huomioon, että ohjelma suunniteltiin vuo-
sina 1999–2000 ja hyväksyttiin vuonna 2002, 
ts. sellaisen jakson aikana, jona komission  
nykyisiä ohjelmasuunnittelu-, seuranta- ja  
arviointimenetelmiä ei ollut otettu vielä kai-kilta osin käyttöön.
15. 
Loogiseen malliin perustuvan lähestymista-
van edut ovat nähtävissä entistä selkeämmin nyt, kun kansanterveysalan toimintaohjelma 
on vakiinnuttanut asemansa ja sen tulokset ovat näkyvämpiä. Kuten vuonna 2007 anne-tussa väliarviointikertomuksessa ehdotettiin, toimintaohjelmasta Euroopan kansalaisille  mahdollisesti koituvia etuja voitaisiin pyr-
kiä hahmottelemaan aluksi jälkiarvioinnissa [joka on tarkoitus tehdä vuonna 2010] (Wija 
J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the  
Public Health Programme 2003-2008. Final 
Report, RAND Europe technical report, 2007, jakso 2, s. 100).
16. 
Komission näkemyksen mukaan kansanter-
veys ei ole suoraan verrattavissa muihin EU:n politiikan aloihin, koska perustamissopimuk-
sessa asetetaan tietyt rajat yhteisön toimi-
vallalle kansanterveyden alalla. Komission  
toimia kansanterveysalalla ei voida verrata myöskään tilintarkastustuomioistuimen mai-
nitsemien tahojen toteuttamiin toimiin. On 
ilmeistä, että (yksityisen) The California Well-
ness Foundation -säätiön toimeksianto on  
määritelty tarkemmin ja se voi olla suoraan 
yhteydessä toimiensa lopullisiin edunsaajiin (Kalifornian asukkaisiin). Sen toimintaa voi-
daan verrata vain jäsenvaltioissa toimiviin  alueellisiin elimiin.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?55
17. 
Toimintaohjelmasta (2003–2007) vuonna  
2007 laaditun väliarvioinnin jälkeen määri-
tellyssä toimintasuunnitelmassa vahvistet-tiin, että toimintaohjelman arvioinnissa on käytettävä loogisia malleja.
Katso myös kohtaan 15 annettu vastaus.
Lisäksi hankkeisiin liittyvissä hakemuslomak-
keissa on edellytetty vuodesta 2006, että han-
kesuunnitelmassa noudatetaan loogista mallia. 
Tätä on korostettu ja vakuutettu PHEA:n eli  nykyisen EAHC:n perustamisesta lähtien hanke-
neuvotteluissa ja -seurannassa, kuten toimeen-
panoviraston neuvotteluohjeista ilmenee.
18. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että ohjel-
man tehokasta seurantaa varten on tarpeen asettaa indikaattoreita. Tarkoituksenmukais-
ten indikaattoreiden kehittäminen politiikan, 
ohjelmien ja hankkeiden tasolla on tiedonke-
ruun ohella yksi kansanterveysalan toiminta-
ohjelman lohkon ”terveystieto” tavoitteista.
Katso myös vastaukset 30 ja 31 kohtaan.19. 
Toimintaohjelma (2003–2007) suunniteltiin vuosina 1999–2000 ja hyväksyttiin vuonna  2002, ts. sellaisen jakson aikana, jona komis-sion nykyisiä ohjelmasuunnittelu-, seuranta- ja arviointimenetelmiä ei ollut otettu vielä kaikilta osin käyttöön.
On myös huomattava, että tilintarkastus-
tuomioistuimen mainitsema opas ”SPP/ABM guide” on julkaistu vasta vuonna 2004.
Hanketasolla SMART-tavoitteiden vahvista-
mista on parannettu vähitellen toimintaoh-
jelman (2003–2007) kahden viimeisen vuoden 
aikana ja sen jälkeen käynnistetyn nykyisen 
toimintaohjelman aikana. Ehdotuspyynnöissä vuodesta 2006 käytetyssä hakuoppaassa haki-
joita neuvotaan käyttämään hankkeiden hal-
linnointiin viimeisimpiä yleisesti hyväksyttyjä 
hankkeiden hallinnointiperiaatteita. PHEA eli 
nykyinen EAHC varmistaa, että periaatteita 
sovelletaan koko hankkeen ajan.
Katso myös kohtaan 86 annettu vastaus.20. 
Komissio katsoo periaatteessa, että kansan-
terveysalan toimintaohjelman toimintalo-
giikkaa ei ole helppo määrittää yhtä selkeästi kuin jäsenvaltiossa tai kolmannessa maassa toteutettavan terveyden edistämistä koske-
van ohjelman logiikkaa. Tämä johtuu siitä,  
että kansanterveysalan toimintaohjelmaa ei ole tarkoitettu kansalaisille suunnatuksi ter-
veyden edistämistä koskevaksi ohjelmaksi. 
Tämä on syy myös siihen, että yleisiä ohjel-
matavoitteita ei ole helppo jaotella erityista-
voitteisiin ohjelmien ja hankkeiden tasolla.
Katso myös vastaukset 14–16 kohtaan.21. 
Kansanterveysalan toimintaohjelman toi-
minta perustuu komission vuonna 2000 laa-
timaan terveysstrategiaan (KOM(2000) 285), jossa määritellään yhteys muiden tahojen  
(kuten jäsenvaltioiden) harjoittamaan toi-
mintaan. Kansanterveysalan toimintaohjelma 
on sen vuoksi suunnattu välittäjinä toimi-
ville jäsenvaltioille, keskeisille sidosryhmille ja toimijoille, joita autetaan verkottumaan 
EU:n tasolla sekä yksilöimään ja testaamaan kansanterveyspolitiikan kehittämistä tukevia hyviä käytäntöjä.
Lisäksi päätöksellä N:o 1786/2002/EY hyväk-
sytty toimintaohjelma (2003–2007) perustuu näkemyksiin, jotka Euroopan parlamentti ja 
neuvosto ovat esittäneet ohjelman paino-
pistealueista ja tavoitteista.
Katso myös vastaukset 10, 14, 40 ja 60 c)  
kohtaan.
22. 
Komissio on tehnyt kaiken voitavansa vah-
vistaakseen ensisijaiset tavoitteensa täs-
mällisesti ja yksityiskohtaisesti vuotuisessa 
työsuunnitelmassaan.
23. 
Komission rahoitustukea kansanterveysalalla 
ei ole helppo verrata jäsenvaltioiden tähän 
tarkoitukseen osoittamaan rahoitukseen,  
sillä komission ja jäsenvaltioiden toimivallan 
laajuudessa ja muodoissa on eroja.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?56
24. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että suurem-malla budjetilla saataisiin aikaan enemmän, mutta toimintaohjelman (2003–2007) täy-täntöönpano riippuu Euroopan parlamentin ja jäsenvaltioiden myöntämistä budjettiva-roista ja niiden hyväksymistä painopiste-aloista ja tavoitteista.
Toimintaohjelma tarjoaa lähtökohdat otol-
listen olosuhteiden luomiselle terveyttä  
edistävien toimintojen kehittämiselle. Keski-
arvon laskenta Euroopan kansalaista kohden ei ole erityisen olennainen seikka kansanter-veysalan toimintaohjelman kaltaisen ohjel-man kannalta.
25. 
Komissio on pyrkinyt jatkuvasti täsmentä-
mään ja muuttamaan yksityiskohtaisem-
maksi rahoituksen ensisijaisten tavoitteiden 
vahvistamista vuotuisissa työsuunnitelmissa tarkentaakseen työskentelyvaatimuksia,  
poliittista yhteyttä ja yhteyttä aiempaan  
toimintaan. Vuotuisen työsuunnitelman  
hyväksyvään ohjelmakomiteaan kuuluvat  jäsenvaltioiden edustajat vaikuttavat aihei-
den valintaan.
Katso myös kohtaan 78 annettu vastaus.26. 
Laatiessaan vuotuista työsuunnitelmaansa  
komissio on määrittänyt kunkin aiheen koh-dalla erityisiä aihepiirejä, jotka osoittavat, 
millä aloilla toimilla olisi erityisen suuri  merkitys.
27. 
Komissio myöntää, että tarvitaan lisätoi-
mia sellaisten aiheiden ja potentiaalisten  toiminta-alojen määrittämiseen vuo-
tuisessa työsuunnitelmassa, jotka ovat  oikeassa suhteessa käytettävissä oleviin  talousarviomäärärahoihin.28. 
Myös yhteyksien luominen kansanterveyspo-litiikan eri aloilla toimivien tahojen välille  ja verkostojen kehittäminen jäsenvaltioi-den välille on monissa tapauksissa luettava useimpien kansanterveysalan toimintaoh-jelmasta yhteisrahoitettavien hankkeiden  ensisijaisiin tavoitteisiin. Tämä toteutetaan pääasiassa ehdotuspyyntömenettelyissä  myönnettävien avustusten kautta.
Tarjouskilpailujen käyttö on usein vaikeaa, 
erityisesti aloilla, joilla potentiaalisten tar-joajien lukumäärä on kyseisenkaltaisten pal-velusopimusten osalta rajallinen.
30. 
Toimintaohjelma (2003–2007) suunniteltiin 
vuosina 1999–2000 ja hyväksyttiin vuonna  
2002, ts. sellaisen jakson aikana, jona  
komission nykyisiä ohjelmasuunnittelu-,  
seuranta- ja arviointimenetelmiä, kuten  toimintoperusteista johtamismallia, ei ollut 
otettu vielä kaikilta osin käyttöön.
Kansanterveysalan toimintaohjelma oli  
ensimmäinen ohjelma, jonka lohkossa ”ter-veystiedot” määriteltiin vahvoja, yhteisiä  
indikaattoreita ja jonka puitteissa aloitettiin 
olennaisten tietojen keruu kaikissa jäsenval-
tioissa. On lisäksi huomattava, että komis-
sion indikaattori ”toimintakykyisen elinajan 
odote” on ensimmäinen ja ainoa EU:n tasolla 
saatavilla oleva yleinen kansanterveysalan  indikaattori.
31. 
Komissio katsoo, että indikaattoreiden suun-
nittelu tehokasta ohjelmaseurantaa varten 
riippuu mitä suurimmassa määrin siitä, onko 
hanketasolla saatavilla olennaisia tietoja.  Tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden ja 
tiedonkeruumenetelmien kehittäminen on  yksi kansanterveysalan toimintaohjelman  lohkon ”terveystiedot” tavoitteista.
Katso myös kohtaan 18 annettu vastaus.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?57
32. 
Vuoden 2009 alustavan talousarvioesityk-sen toimintakohtaisen selvityksen valmis-telun aikana kehitettiin uusia vuotuisessa  hallintosuunnitelmassa käytettäviä indi-kaattoreita (kuten ”tietoisuus epäterveisiin käytöstapoihin liittyvistä ja elämäntyylisi-donnaisista terveysriskeistä”, ”verenpainet-taan joka vuosi mittauttavien kansalaisten  osuus”, ”tupakoimattomille tupakansavusta aiheutuvista terveysriskeistä tietoisien kan-salaisten osuus”, ”niiden kansalaisten osuus, jotka ovat tietoisia siitä, että tasapainoi-nen ruokavalio tarkoittaa monentyyppis-ten ruoka-aineiden syömistä”). Neuvoston  budjettikomitea on katsonut indikaattorit  merkittäviksi parannuksiksi (neuvoston asia-kirja 13895/08 FIN362, päivätty 7. lokakuuta 2008, s. 23, ”COMBUD assessment report of the PDB 2009 Activity Statements – note  d’introduction”).
Lisäksi komissio on perustanut työryhmän  
jatkamaan vuotuisessa toimintastrategiassa 
ja vuotuisessa hallinto-ohjelmassa käytet-
tävien indikaattoreiden määrittelyä sys-tematisoidakseen toimintastrategiassa ja  
hallinto-ohjelmassa käytettävien olennais-
ten tietojen keruun vuodesta 2010.
33. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman  
jakson aikana komissio on antanut osallis-
tujille tapauskohtaisesti virallista palautetta sekä operatiivisista että taloudellisista näkö-
kohdista väli- ja loppukertomusvaiheessa.
Hankkeiden seuranta on parantunut entises-
tään PHEA:n eli nykyisen EAHC:n perustami-
sen jälkeen.
Katso myös vastaukset 51, 53 ja 70–73  
kohtaan.36. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat  hankkeet valittiin toimintaohjelman (2003–2007) käynnistysvaiheessa. Komissio toteaa, että hakijat tarvitsivat aikaa tottuakseen  vaatimuksiin, joita oli asetettu tavoitteiden, toimintojen ja toimien yksityiskohtaisem-malle määrittämiselle. Komission näkemyk-sen mukaan tilanne paranee kuitenkin koko ajan.
Ehdotuspyynnöissä vuodesta 2006 käyte-
tyssä hakuoppaassa hakijoita neuvotaan  käyttämään hakemuksensa viimeistelyyn  viimeisimpiä yleisesti hyväksyttyjä hank-keiden hallinnointiperiaatteita (mukaan  lukien tavoitteiden määrittelyä koskevat  periaatteet). Neuvotteluprosessilla varmis-
tetaan, että kyseiset periaatteet vahviste-
taan konkreettisesti rahoitussopimuksessa. 
Hankkeen vastuuhenkilöt PHEA:ssa eli nykyi-
sessä EAHC:ssä varmistavat, että periaatteita sovelletaan koko hankkeen ajan.
38. 
Katso myös vastaukset 19 ja 86 kohtaan.
40. 
Kansanterveysalan toimintaohjelma on  
suunnattu pääasiassa välittäjinä toimiville  
jäsenvaltioille, keskeisille sidosryhmille ja  
toimijoille, joita autetaan verkottumaan EU:n 
tasolla. Lisäksi kyseisiä tahoja autetaan yksi-
löimään ja testaamaan kansanterveyspolitii-kan kehittämistä tukevia hyviä käytäntöjä.
Katso myös vastaukset 10, 14, 21, 36 ja 60 c) 
kohtaan.
41. 
Tämä koskee vain vuosina 2003, 2004 ja  2005 toteutettuja hankkeita, sillä tilanne on 
korjattu sen jälkeen vuonna 2006 annetun  ohjeellisemman hakuoppaan avulla.
Katso myös vastaus 36 kohtaan.  
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?58
42.
Hankkeen merkitys EU:n politiikan kannalta on tärkein rahoitusperuste hankkeiden  valinnassa. Hankkeet vaikuttavat poliitti-seen päätöksentekoon monella eri tavalla,  esimerkiksi:
siten, että niiden tulokset asetetaan   –
jäsenvaltioiden ja sidosryhmien teknis-
ten elinten käyttöönedistämällä pysyvien asiantuntijaverkos- –
tojen luomista
tarjoamalla perusteet hyviä käytäntöjä   –
koskeville suosituksille.
Hankkeilla on epäsuora vaikutus ihmisten  
elämäntapavalintoihin.
45.
T&K&I-sykliä ei voida soveltaa kaikilta osin 
tähän ohjelmaan, sillä hankkeet voitiin suun-
nata vain välitasolle. Toiminta rajattiin sen vuoksi tutkimukseen ja kehitykseen sekä  
joissakin tapauksissa myös kokeiluhankkei-
siin. Komissiolla ei ole kuitenkaan mahdolli-
suutta täysimittaiseen täytäntöönpanoon.
Komissio voi mainita useita esimerkkejä  
toimintaohjelmasta (2003–2007) rahoitet-
tujen hankkeiden tulosten onnistuneesta  
soveltamisesta:
Mainonnan itsesääntelyä käsittelevässä  –
pyöreän pöydän kokouksessa esiteltiin  asiakirja mainonnan vaikutuksista nuo-
riin ( Children, obesity and associated avoi-
dable chronic diseases , vuodelta 2005) ja 
laadittiin EU:n mainonta-alan itsesään-
telyä koskevat menettelysäännöt. Ko -
kouksessa suunniteltiin myös ruokava-
liota, liikuntaa ja terveyttä käsittelevän Euroopan toimintafoorumin perusta-
mista. Euroopan sydäntautiliittojen  yhteistyöelin (European Heart Network) on edelleen foorumin aktiivinen jäsen.”Shape-up”-hankkeen puitteissa kehitet- –
tiin innovatiivisia esimerkkejä hyvistä  käytännöistä terveellisten elintapojen  edistämiseksi kouluympäristössä sekä  julkisen ja yksityisen sektorin kumppa-nuuteen perustuvista lähestymistavoista, joita esitellään komission vuonna 2007 laatimassa ravitsemukseen, ylipainoon  ja lihavuuteen liittyviä terveyskysymyk-siä koskevassa eurooppalaisessa stra-tegiassa. ”Shape-up”-hankkeen vetäjät  osallistuvat tällä hetkellä komission  koolle kutsumaan toimintaryhmään,  jonka tarkoituksena on edistää hyviä  esimerkkikäytäntöjä ja julkisen ja yksityi-sen sektorin kumppanuuksiin perustuvia yhteisön lähestymistapoja.HIV/aids-pohdintaryhmälle ja kansa- –
laisyhteiskunnan foorumille esiteltiin  
SAFE-hankkeen puitteissa kehitettyjä  
seksuaalikasvatusta ja seksuaaliterveyttä koskevia hyviä käytäntöjä ja toimintata-
pasuosituksia. Pohdintaryhmän ja fooru-
min päätelmien pääkohdat sisällytettiin 
seksuaaliterveyttä koskevassa pyöreän  pöydän kokouksessa laadittuun keskus-
teluasiakirjaan, jonka aiheena ovat mah-
dolliset EU:n tulevat toimet tällä alalla, 
ja niistä keskusteltiin toukokuussa 2008 
pidetyssä työryhmän kokouksessa. 
ENDIPP antoi jatkotoimia varten taustatie- –
toja huumausaineista vankiloissa, ja tämä 
puolestaan johti maakohtaisten raport-tien laatimiseen vankeusrangaistusta  
suorittaville suunnatuista ennaltaehkäi-syyn, hoitoon ja haittojen vähentämiseen liittyvistä palveluista, vankilasta vapautu-
vien yhteiskuntaan sopeutumista koske-
vista palveluista sekä menetelmistä, joilla 
seurataan ja analysoidaan huumausainei-den käyttöä vankien keskuudessa. ENDIPP 
osallistui myös neuvoston suositusta kos-kevan ehdotuksen valmistelutöihin.SUPPORT-hankkeen painopistealue   –
on siirretty mielenterveyttä koskevien  hankkeiden avoimuuden ja synergiaetu-jen lisäämiseen sekä hankkeista saata-vien tulosten käyttöön ja levittämiseen. 
SUPPORT-hankkeen puitteissa valmistel-
tiin myös mielenterveyden ja henkisen  
hyvinvoinnin eurooppalaista sopimusta, osallistuttiin kesäkuussa 2008 pidettyyn 
korkean tason konferenssiin ja järjestet-
tiin aiheeseen liittyviä seminaareja.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?59
Eurocare – Closing the gap -hankkeella  –
pyrittiin edistämään tasapuolisten läh-tökohtien luomista sidosryhmien kanssa käytäville keskusteluille alkoholipolitii-kasta, sillä hanke mahdollisti sen, että  alan ulkopuoliset toimijat voivat sopia  yhteisistä kannoista ja esittää niitä komis-sion järjestämissä keskustelutilaisuuk-sissa taloudellisten toimijoiden kanssa. Hankkeen puitteissa kansanterveysalan toimijat voivat osallistua jäsennellysti ja koordinoidusti yhteisön alkoholistrate-giaan, joka hyväksyttiin lokakuussa 2006, ja strategian toteutukseen.Osallistuminen komission vihreän kirjan  –
”Tavoitteena savuton Eurooppa” laa-dintaan (terveys- ja kuluttaja-asioiden  pääosaston rahoittamien, vihreässä kir-
jassa mainittujen hankkeiden kautta).  
Osallistuminen tupakoinnin torjuntaa  
koskevan puitesopimuksen laadintaan  tupakoinnin ehkäisemisen eurooppalai-
sessa verkostossa (European Network for 
Smoking Prevention, ENSP) valmistellun 
Framework Convention Alliancen (kan-sainvälinen verkosto, johon kuuluu yli  
200 valtiosta riippumatonta järjestöä)  
kannanoton välityksellä.
Hanketta Euroopan tautien hkäisy- ja -val-
vontakeskuksen (ECDC) perustamiseksi Tuk-
holmaan on viety eteenpäin ja keskuksen  
työskentelyn painopistealueita on kehitetty lohkon ”terveysuhat” puitteissa toteutetta-
vien tartuntatautien seurantahankkeiden  perusteella.Lissabonin strategiaan sisältyvä indikaattori 
”toimintakykyisen elinajan odote”, joka on tärkeä kiintopiste terveyden taustatekijöihin liittyvälle toiminnalle, on kehitetty lohkoon ”terveystiedot” kuuluvia terveysindikaatto-reita koskevien hankkeiden perusteella. Sitä koskevat laskelmat ovat edelleen kesken, ja sitä kehitetään edelleen kyseisenkaltais-ten hankkeiden perusteella, kuten muita  Euroopan yhteisön terveysindikaattoreiden (ECHI) luetteloon sisältyviä terveyttä kos-kevia keskeisiä vertailuindikaattoreita. On  selvää, että näillä indikaattoreilla on tärkeä merkitys kansallisen tason toiminnalle, sillä esimerkiksi Viro käyttää indikaattoria ”toi-mintakykyisen elinajan odote” keskeisenä  vertailuindikaattorina kansallisessa terveys-strategiassaan ja Alankomaat käyttää ”Dare to Compare” -julkaisussa yksityiskohtaisem-paa ECHI-luetteloa vertailukohtana kansalli-selle terveyspolitiikalleen.
46. 
Kansalliset rahoituslähteet ovat yleensä vain 
jäsenvaltioiden verkostotoiminnan kansal-listen osien käytettävissä. Tämä on syynä  
siihen, että tällaista selkeästi EU:n yhteisen 
edun mukaista toimintaa on tarpeen rahoit-
taa eurooppalaisesta kansanterveysalan  
toimintaohjelmasta.
Katso myös vastaukset 56 ja 64 kohtaan.
Ensimmäisen toimintaohjelman (2003–2007) 
aikana käytössä olleet rahoitusmekanismit  eivät soveltuneet pitkäaikaisemman rahoi-tustuen tarjoamiseen. Nykyisessä toimin-
taohjelmassa (2008–2013) on käytettävissä 
muita tarkoituksenmukaisempia välineitä  
ja rahoitusmekanismeja, muun muassa toi-minta-avustuksia ja yhteisiin toimiin myön-
nettävää rahoitusta.
48. 
Katso vastaus 46 kohtaan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?60
51. 
Komissio katsoo, että sen harjoittama toteu-tettujen hankkeiden seuranta on parantunut merkittävästi tarkastuksen kattaman jakson jälkeen. Aiemmin rahoitettuja hankkeita  koskevia tietoja on kuitenkin aina ollut saa-tavilla. Aiemmin rahoitettujen hankkeiden  luetteloita ja linkkejä niitä koskeviin raport-teihin julkaistiin muun muassa joko terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston tai PHEA:n eli nykyisen EAHC:n verkkosivustoilla. Seu-rantaa koskevia tietoja on tallennettu vuo-desta 2008 myös kattavaan tietokantaan.
Tietokannalla voidaan tehostaa entises-
tään seurantaa, jota komissio kohdistaa  hankkeisiinsa.
Katso myös vastaukset 33, 52 ja 70–73  
kohtaan.
52. 
Varmistaakseen, että hankkeet täydentävät toi-
siaan, komissio on vaatinut hanke-ehdotusten 
tekijöitä perustamaan hankkeensa meneillään oleviin hankkeisiin ja hyödyntämään jo aiem-min saavutettuja tuloksia. Tämä vaatimus on myös yksi avustusten myöntämisperusteista.
Tietyissä tapauksissa komissio on vaati-
nut hanke-ehdotusten tekijöitä toimimaan  
yhteistyössä muiden hankkeiden kanssa ja  
asettamaan aiemmin rahoitettuja toimia kos-
kevat asiakirjat yleisesti saataville.
Lisäksi rahoitettaviksi valittujen hankkei-
den luettelo toimitetaan yleensä komis-sion pääosastojen eri yksiköiden väliseen  kuulemismenettelyyn.
Katso myös kohtaan 51 annettu vastaus.53. 
a) 
On huomattava, että toimintakenttä on erit-täin laaja, kun on kyse terveyden taustate-kijöiden analysoinnista. Kansanterveysalan  toimintaohjelman tarkoituksena on toimia  edelläkävijänä eri lähestymistapojen käytössä 
ja pyrkiä samalla välttämään päällekkäisyyksiä. 
Komissio katsoo, että se seikka, että hankkeet 
olivat vaihtelevia ja kattoivat monia eri taus-tatekijöiden ”huumausaineet” ja ”ravitsemus 
ja liikunta” osa-alueita, on osoitus siitä, että 
päällekkäisyyden välttämisessä onnistuttiin.Kansanterveysalan toimintaohjelmasta rahoi-
tettujen hankkeiden (esimerkiksi ”Shape-up” tai ”EPODE”) tuloksia hyödynnettiin vuonna 2007 julkaistussa ravitsemukseen, ylipai-noon ja lihavuuteen liittyviä terveyskysy-myksiä käsittelevässä valkoisessa kirjassa.  EU:n huumausainestrategiassa 2005–2012  suositellaan monialaista lähestymistapaa  (EU:n huumausainestrategia (2005–2012),  neuvoston asiakirja 15074/04, 22. marras-kuuta 2004).
53. 
b) Kaikki tarkastetut hankkeet täyttivät kan-santerveysalan toimintaohjelman valinta- ja myöntämisperusteet. Vaikka eri hankkeissa 
on saatettu käsitellä samankaltaisia aiheita, 
näkökulmissa ja menetelmissä on eroja.
Alkoholiin liittyvien haittojen vähentämisen 
alalla oli vain harvoja organisaatioita, jotka 
toimivat Euroopan tasolla ja/tai joilla on val-
miudet johtaa Euroopan laajuisia hankkeita. 
On huomattava, että EU:n jäsenvaltioiden  alkoholipoliittista tilannetta koskevilla maa-
kohtaisilla raporteilla ja ”Alkoholinkäyttö  
Euroopassa” -raportilla on eri tavoitteet ja 
erilainen sisältö (ks. liite II, 6 kohta).
53. 
c) 
Komissio katsoo, että tupakkaa koskevat  kaksi verkostoa on suunnattu selkeästi eri  
kohderyhmille.
Lisääntymis- ja seksuaaliterveyden alalla  
komissiolla on erillinen HIV/aids-politiikka ja 
toimintasuunnitelma, jota rahoitetaan osit-
tain kansanterveysalan toimintaohjelmasta. Rahoituksella voidaan parantaa HIV:n leviä-
misen ehkäisemistä eri puolilla Eurooppaa  (ks. liite II, 15 kohta).
Tilintarkastustuomioistuimen mainitsemilla 
neuvoa-antavilla elimillä on tärkeä rooli HIV/
aids-tartuntoja koskevan EU:n politiikan  koordinoinnissa, mutta niillä ei ole lainkaan 
rahoituskapasiteettia (ks. liite II, 16 kohta).
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?61
Komission näkemyksen mukaan on tärkeää 
tukea ja vahvistaa valtiosta riippumattomia erityisjärjestöjä ja verkostoja, jotka toimivat operatiivisella tai poliittisella tasolla, sekä tukea HIV:n kantajia ja aidsiin sairastuneita tai edistää uusien HIV-tartuntojen ehkäise-mistä. Valtiosta riippumattomien järjestöjen tai verkostojen on saavutettava kohderyh-mänsä, kuten potilaat, riskiryhmiin kuuluvat henkilöt, paikalliset tai kansalliset viran-omaiset tai politiikot. HIV:n/aidsin alalla toi-miva valtiosta riippumaton järjestö hyötyy tämän vuoksi erikoistumisesta tai erikoistu-misalasta, kuten kertomuksessa todetaan.  Ottaen huomioon, että esimerkiksi elinikäi-sen antiretroviraalihoidon kustannukset ovat EU:ssa keskimäärin 10 000 euroa henkilöä  kohden vuodessa (pelkkä lääkitys), panos-taminen erikoistuneisiin ja ammattimaisiin valtiosta riippumattomiin järjestöihin, jotka saavuttavat HIV-tartuntariskille alttiimmat  kohderyhmät, on perusteltua ja kohtuullista (ks. liite II, 18 kohta).
Tukholmassa sijaitseva Euroopan tautien-
ehkäisy- ja -valvontakeskus (ECDC) on ollut täydessä toimintavalmiudessa vuodesta  
2008 HIV/aids-epidemiologiaan liittyvän  
toiminnan osalta (ks. liite II, 19 kohta).
54. 
Euroopan tasolla harjoitettavaan yhteistyö-
hön saadaan rahoitusta vain TTK-ohjelmasta ja huumausaineohjelmasta sekä tartunta-
tautien seurannan osalta myös ECDC:ltä.  Komissio on ottanut tältä osin käyttöön  koordinointimekanismeja ja järjestelyitä,  
joilla pyritään välttämään päällekkäisyys  
kansanterveysalan toimintaohjelman puit-
teissa harjoitettavan toiminnan kanssa.
Komissio on käynnistänyt kansanterveysalan 
toimintaohjelman kautta monilla eri aloilla toimia, jotka tukevat politiikan kehittämistä Euroopan kansanterveyspolitiikan keskeisillä aloilla. Tässä toiminnassa ei ole unohdettu myöskään muiden yhteistyömekanismien  käyttöä.ECDC perustettiin toimintaohjelman (2003–
2007) puitteissa toteutettujen hankkeiden  tulosten perusteella. Lisäksi komissio rahoit-taa toimintaohjelmaan sisältyviä hankkeita yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen,  kuten WHO:n (esim. 2007WHO02 ”Ravitse-muksen ja liikunnan seuranta”) ja OECD:n  (esim. 2006OECD02 ”Terveydenhuollon  henkilöstö ja kansainvälinen muuttoliike”)  kanssa.
Katso myös kohtaan 45 annettu vastaus.56. 
Eurooppalainen lisäarvo on aina ollut kes-keinen peruste toimintaohjelmaan sisälty-viä hankkeita koskevien rahoituspäätösten 
teossa.
Se, että eurooppalaisten sidosryhmien  
välisen yhteistyön ja tietojenvaihdon hel-pottamiseen on käytettävissä myös muita  
yhteistyömekanismeja (kuten avoin koor-
dinointimenetelmä), ei sulje pois mah-
dollisuutta toimintaan kansanterveysalan  toimintaohjelman puitteissa. Näistä muista 
mekanismeista ei useimmiten tarjota tarvit-
tavaa rahoitusta hankkeiden käynnistämi-
seen ja ylläpitoon Euroopan tasolla.
Katso myös vastaukset 46 ja 64 kohtaan.57. 
Selvästi suurin osa hankkeista toteutettiin  verkostoissa, sillä yksi rahoituksen myön-tämisperusteista oli se, että hankkeissa on mukana yhteistyökumppaneita useammista Euroopan maista.
58. 
Katso vastaus 45 kohtaan.
60 
a) Katso vastaus 52 kohtaan.
60 
c) 
Kansanterveysalan toimintaohjelmasta ei  
yleensä rahoiteta nk. going-to-scale-täy-
täntöönpanohankkeita. Jäsenvaltiot ovat  vastuussa näistä hankkeista.
Katso vastaukset 10, 14 ja 40 kohtaan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?62
62. 
Komissio panee tyytyväisenä merkille, että kansanterveysalan toimintaohjelman katso-taan tuottavan eurooppalaista lisäarvoa ja  hyötyä.
64. 
Muut saatavilla olevat yhteistyömekanismit, 
joita käytetään erityisesti jäsenvaltioiden  
kanssa harjoitettavassa yhteistyössä, eivät  voi korvata toimia, joita toteutetaan kan-
santerveysalan toimintaohjelman puitteissa 
politiikan kehittämisen tukemiseksi aloilla, joilla tämänhetkisellä rahoitustuella on rat-kaiseva merkitys.
Katso myös vastaukset 46, 54 ja 56 kohtaan.65. 
Tätä neuvoston työryhmän suunnittelemaa 
toimintaa rahoitetaan koko meneillään ole-
van toimintaohjelman (2008–2013) ajan.
69. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että kump-
panuudet toimivat yleensä hyvin.
Komissio on erityisen tyytyväinen hanke-
koordinaattoreiden myönteiseen arvioon  
laaja-alaisista verkostoista, joiden tarkoituk-
sena on jakaa tietämystä ja asiantuntemusta 
EU:n tasolla.
70–73. 
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman  jakson aikana komissio on antanut osallis-tujille tapauskohtaisesti virallista palautetta sekä operatiivisista että taloudellisista näkö-kohdista väli- ja loppukertomusvaiheessa.  Tarvittaessa toteutettiin kertomuksiin perus-tuvia korjaavia toimia lykkäämällä maksa-mista siihen saakka, kunnes täydentävät  tiedot on toimitettu.
Komissio katsoo, että hankkeiden seuranta 
on parantunut entisestään PHEA:n eli nykyi-sen EAHC:n perustamisen jälkeen.
Katso myös vastaukset 33, 51 ja 52 kohtaan.78. 
Valittujen hankkeiden luettelo annetaan  virallisesti tiedoksi jäsenvaltioille (ks. esi-merkiksi K(2008) 6180 vuodelta 2008) ehdo-tusten arvioinnin jälkeen. Tiedonvälittäjinä toimivat jäsenvaltioiden edustajat kansan-terveysalan toimintaohjelmaa käsittelevässä komiteassa. Ohjelmakomitea käsittelee  luetteloa muodollisesti ennen sen toimitta-mista Euroopan parlamentille tarkastetta-vaksi ja sen jälkeen komissiolle virallisesti  hyväksyttäväksi.
Katso myös kohtaan 25 annettu vastaus.
PÄÄTELMÄT JA SUOSITUKSET
Ohjelman rakenne83.
Perustamissopimuksen 152 artiklassa määrä-tään, että ”kansallista politiikkaa täydentävä 
yhteisön toiminta suuntautuu kansanter-
veyden parantamiseen”. Siinä erotetaan  
siten selkeästi toisistaan jäsenvaltioiden  vastuu terveyttä edistävien ohjelmiensa  
toteutuksesta ja yhteisön vastuu kyseisen  
toiminnan täydentämisestä.
Kansanterveysalan toimintaohjelma on  
suunniteltu komission vuonna 2000 laati-
man terveysstrategian mukaisesti ja ottaen 
huomioon, että perustamissopimuksessa  asetetaan tietyt rajat yhteisön toimivallalle 
kansanterveyden alalla (KOM(2000)285).
Kansanterveysalan toimintaohjelma on  
suunnattu pääasiassa välittäjinä toimiville  
jäsenvaltioille, keskeisille sidosryhmille ja  
toimijoille, joita autetaan verkottumaan EU:n tasolla. Lisäksi kyseisiä tahoja autetaan yksi-
löimään ja testaamaan kansanterveyspolitii-kan kehittämistä tukevia hyviä käytäntöjä.
Komissio myöntää, että toimintaohjelman  
(2003–2007) toimintalogiikkaa ei ole määri-
tetty ohjelmaa koskevassa päätöksessä. On kuitenkin otettava huomioon, että ohjelma 
suunniteltiin vuosina 1999–2000 ja hyväksyt-
tiin vuonna 2002, ts. sellaisen jakson aikana, 
jona komission nykyisiä ohjelmasuunnit-telu-, seuranta- ja arviointimenetelmiä ei  
ollut otettu vielä kaikilta osin käyttöön.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?63
Loogiseen malliin perustuvan lähestymista-
van edut ovat nähtävissä entistä selkeämmin nyt, kun kansanterveysalan toimintaohjelma on vakiinnuttanut asemansa ja sen tulokset ovat näkyvämpiä. Kuten vuonna 2007 anne-tussa väliarviointikertomuksessa ehdotettiin, toimintaohjelmasta Euroopan kansalaisille  mahdollisesti koituvia etuja on tarkoitus  analysoida ensimmäistä kertaa.
Katso vastaukset 10, 14, 15, 19, 21, 40 ja 60 c) 
kohtaan.
Tarkoituksenmukaisten indikaattoreiden ja 
tiedonkeruumenetelmien kehittäminen on  yksi kansanterveysalan toimintaohjelman  lohkon ”terveystiedot” tavoitteista. Komis-
sio katsoo, että indikaattoreiden suunnittelu 
tehokasta ohjelmaseurantaa varten riippuu 
mitä suurimmassa määrin siitä, onko hanke-
tasolla saatavilla olennaisia tietoja.
Vuoden 2009 alustavan talousarvioesityksen 
puitteissa kehitettiin uusia indikaattoreita. 
Lisäksi komissio on perustanut työryhmän  jatkamaan vuoden 2010 vuotuisessa toi-
mintastrategiassa ja vuotuisessa hallinto-
ohjelmassa käytettävien indikaattoreiden  
määrittelyä.
Ks. vastaukset kohtiin 31 ja 32.84. 
Komissio on tehnyt kaiken voitavansa vah-vistaakseen ensisijaiset tavoitteensa täs-mällisesti ja yksityiskohtaisesti vuotuisessa työohjelmassaan. Komissio myöntää, että  tarvitaan lisätoimia sellaisten aiheiden ja  potentiaalisten toiminta-alojen määrittämi-seen vuotuisessa työsuunnitelmassa, jotka  ovat oikeassa suhteessa käytettävissä oleviin talousarviomäärärahoihin.
Toimintaohjelman (2003–2007) loppuar-
viointi valmistuu vuonna 2010, jolloin suu-rin osa hankkeista on päättynyt. Arvioinnin perusteella voidaan tehdä yleisiä päätelmiä siitä, kuinka tehokkaasti ohjelma on saavut-
tanut tavoitteensa.
Katso vastaukset 22, 25 ja 27 kohtaan.Suositus nro 1
Vaikka komissiolla on aloiteoikeus, ohjel-
maa koskevan päätöksen tekevät Euroopan 
parlamentti ja neuvosto, jotka päättävät  myös ohjelman tavoitteista ja tavoitteiden saavuttamista varten käyttöön asetettavista 
talousarviomäärärahoista.
Komission säädösehdotusten liitteenä on  
vuodesta 2002 ollut yleensä vaikutusten  
ennakkoarviointi, jossa tarkastellaan eri toi-mintavaihtoehtojen taloudellisia ja sosiaali-sia vaikutuksia sekä ympäristövaikutuksia.
Komissio aikoo määrittää meneillään olevaa 
toimintaohjelmaa (2008–2013) mahdollisesti 
seuraavien ohjelmien logiikan kyseisissä  
vaikutusarvioinneissa.
Katso vastaus 15 kohtaan.85. 
On huomattava, että toimintakenttä on  
erittäin laaja, kun on kyse terveyden taus-tatekijöiden tarkastelusta. Kansanterveys-
alan toimintaohjelman tarkoituksena on  
toimia edelläkävijänä eri lähestymistapo-
jen käytössä ja pyrkiä samalla välttämään  
päällekkäisyyksiä.
Kaikki tarkastetut hankkeet täyttivät kaikki 
valinta- ja myöntämisperusteet. Vaikka eri  hankkeissa on saatettu käsitellä samankal-
taisia aiheita, näkökulmissa ja menetelmissä on eroja. Tämä kasvattaa hankkeista saatu-jen tulosten merkitystä.
Komissio katsoo, että se seikka, että hank-
keet olivat vaihtelevia ja kattoivat tietyllä  alalla monia eri osa-alueita, on osoitus  
siitä, että päällekkäisyyden välttämisessä  onnistuttiin
Varmistaakseen, että hankkeet täydentävät 
toisiaan, komissio on vaatinut hanke-ehdo-
tusten tekijöitä perustamaan hankkeensa  
meneillään oleviin hankkeisiin ja hyödyn-
tämään jo aiemmin saavutettuja tuloksia.  
Tämä vaatimus on myös yksi avustusten  myöntämisperusteista.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?64
Lisäksi komissio viittaa yleiseen pääosasto-
jen eri yksiköiden väliseen kuulemismenet-telyyn, jota sovellettiin kansanterveysalan  
toimintaohjelmaan.
Täydentävyyden varmistaminen helpottuu  
hankkeiden seurantaa koskeville tiedoille  luotavan kattavan tietokannan käyttöön-oton myötä.
Eurooppalainen lisäarvo on aina ollut kes-
keinen peruste kansanterveysalan toimin-
taohjelmaan sisältyviä hankkeita koskevien 
valinta- ja rahoituspäätösten teossa.
Katso vastaukset 46, 51, 52, 53 ja 56  
kohtaan.
86–87. 
Toimintaohjelma (2003–2007) suunniteltiin 
vuosina 1999–2000 ja hyväksyttiin vuonna  2002, ts. sellaisen jakson aikana, jona komis-
sion nykyisiä ohjelmasuunnittelu-, seuranta- 
ja arviointimenetelmiä ei ollut otettu vielä 
kaikilta osin käyttöön.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastamat  
hankkeet valittiin toimintaohjelman (2003–2007) käynnistysvaiheessa.
Komissio toteaa, että hakijat tarvitsivat aikaa 
tottuakseen vaatimuksiin, joita oli asetettu 
tavoitteiden, toimintojen ja toimien yksityis-kohtaisemmalle määrittämiselle. Komission 
näkemyksen mukaan tilanne paranee kuiten-
kin koko ajan. Ehdotuspyynnöissä vuodesta 
2006 käytetyssä hakuoppaassa hakijoita neu-votaan käyttämään hakemuksensa viimeis-telyyn viimeisimpiä yleisesti hyväksyttyjä  hankkeiden hallinnointiperiaatteita (mukaan lukien tavoitteiden määrittelyä koskevat  
periaatteet). Neuvotteluprosessilla varmis-tetaan, että kyseiset periaatteet vahviste-
taan konkreettisesti rahoitussopimuksessa. 
Hankkeen vastuuhenkilöt PHEA:ssa eli nykyi-
sessä EAHC:ssä varmistavat, että periaatteita sovelletaan koko hankkeen ajan.
Katso vastaukset 19 ja 36 kohtaan.88. 
Komissio panee tyytyväisenä merkille, että kansanterveysalan toimintaohjelman kat-
sotaan tuottavan eurooppalaista lisäarvoa  
ja hyötyä. Eurooppalainen lisäarvo on aina ollut keskeinen peruste toimintaohjelmaan sisältyviä hankkeita koskevien rahoituspää-
tösten teossa.
Selvästi suurin osa hankkeista toteutettiin  
verkostoissa, sillä yksi rahoituksen myön-
tämisperusteista oli se, että hankkeissa on 
mukana yhteistyökumppaneita useammista 
Euroopan maista.
Katso vastaukset 56 ja 57 kohtaan.89. 
Komissio myöntää, että ensimmäisen toi-
mintaohjelman (2003–2007) aikana käytössä 
olleet rahoitusmekanismit eivät soveltuneet pitkäaikaisemman rahoitustuen tarjontaan. 
Nykyisessä toimintaohjelmassa (2008–2013) 
on käytettävissä muita tarkoituksenmukai-
sempia välineitä ja rahoitusmekanismeja,  
muun muassa toiminta-avustuksia ja yhtei-
siin toimiin myönnettävää rahoitusta. Kan-
salliset rahoituslähteet ovat yleensä vain  jäsenvaltioiden verkostotoiminnan kansal-
listen osien käytettävissä. Tämä on syynä  siihen, että tällaista selkeästi EU:n yhteisen edun mukaista toimintaa on tarpeen rahoit-
taa eurooppalaisesta kansanterveysalan  toimintaohjelmasta.
Katso vastaukset 46, 56 ja 64 kohtaan.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?65
90. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että kump-
panuudet toimivat yleensä hyvin. Komissio on erityisen tyytyväinen hankekoordinaat-
toreiden myönteiseen arvioon laaja-alaisista 
verkostoista, joiden tarkoituksena on jakaa tietämystä ja asiantuntemusta EU:n tasolla.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastaman  
jakson aikana komissio on antanut osallis-tujille tapauskohtaisesti virallista palautetta 
sekä operatiivisista että taloudellisista näkö-
kohdista väli- ja loppukertomusvaiheessa.  
Hankkeiden seuranta on parantunut entises-
tään PHEA:n eli nykyisen EAHC:n perustami-sen jälkeen.
Valittujen hankkeiden luettelo annetaan  
virallisesti tiedoksi jäsenvaltioille ehdo-
tusten arvioinnin jälkeen. Tiedonvälittäjinä 
toimivat jäsenvaltioiden edustajat kansan-
terveysalan toimintaohjelmaa käsittele-vässä komiteassa. Ohjelmakomitea hyväksyy 
luettelon virallisesti ennen sen toimitta-
mista Euroopan parlamentille tarkastetta-
vaksi ja sen jälkeen komissiolle virallisesti  
hyväksyttäväksi.
Komissio aikoo noudattaa tilintarkastus-
tuomioistuimen suositusta, joka koskee  kansanterveysalan toimintaohjelmasta  rahoitettujen hankkeiden tulosten laajem-
paa levittämistä.
Katso vastaukset 33, 51, 69, 70 ja 78 kohtaan.
Suositus nro 2
Vastaus suosituksen ensimmäiseen 
osaanToimintaohjelmasta (2003–2007) vuonna  2007 laaditussa väliarvioinnissa yksilöitiin  tiettyjä parannuksia vaativia osa-alueita,  kuten tilintarkastustuomioistuimen suositus tilannekartoituksen laatimisesta meneillään 
olevasta toimintaohjelmasta (2008–2013).
Katso vastaus 51 kohtaan.Komissio aikoo laatia vuosittain tilannekar-
toituksen meneillään olevasta toimintaoh-jelmasta (2008–2013). Kyseiset kartoitukset 
täydentävät toimintaohjelman (2003–2007) 
aikana toteutetuista hankkeista vuosina  2007 ja 2008 laadittuja kartoituksia.
Vastaus suosituksen toiseen osaan
Komissio myöntää, että tarvitaan lisätoi-mia sellaisten aiheiden ja potentiaalisten  
toiminta-alojen määrittämiseksi vuo-
tuisessa työsuunnitelmassa, jotka ovat  
oikeassa suhteessa käytettävissä oleviin  
talousarviomäärärahoihin.
Katso vastaus 27 kohtaan.Vastaus suosituksen kolmanteen osaan
Hankkeiden suunnittelu ja seuranta on  
parantunut PHEA:n eli nykyisen EAHC:n  
perustamisen jälkeen. Verkostojen uusia  rahoitusmahdollisuuksia tullaan käyttämään 
johdonmukaisesti.
Katso vastaukset 33 ja 46 kohtaan.
Yleiset päätelmät
91. 
Komissio on samaa mieltä siitä, että suurem-malla budjetilla olisi saatu aikaan enemmän, mutta toimintaohjelman (2003–2007) täy-
täntöönpano riippuu Euroopan parlamentin ja neuvoston myöntämistä budjettivaroista 
ja niiden hyväksymistä painopistealueista  
ja tavoitteista.
92. 
Terveyden edistämistä koskevien aloitteiden vaikutusta kansalaisten terveyteen voidaan arvioida vain tarkastelemalla muutoksia  kansalaisten käyttäytymisessä. Muutoksia  voidaan arvioida vain pitkällä aikavälillä.  Komissio katsoo, että meneillään olevalla  
toimintaohjelmalla ja aiemmilla toiminta-
ohjelmilla on edistetty merkittävästi nykyai-kaisen, osallistuvan kansanterveyspolitiikan 
kehittämistä EU:n tasolla.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?66
Suositus nro 3
Vastaus suosituksen ensimmäiseen 
osaan
Kansanterveysalan toimintaohjelman puit-
teissa komissio on voinut käynnistää monilla kansanterveyden keskeisillä osa-alueilla toi-mia, jotka tukevat politiikan kehittämistä.  
Tässä yhteydessä otetaan huomioon käytet-
tävissä olevat budjettivarat ja muut käytössä olevat yhteistyömekanismit (kuten ”avoin  
koordinointimenetelmä”), joiden avulla voi-
daan helpottaa yhteistyötä ja tietojen vaih-
toa sidosryhmien kesken koko Euroopassa  
mutta joista ei useimmiten tarjota tarvit-tavaa rahoitusta verkostojen luomiseen ja  
ylläpitoon.
Vastaus suosituksen toiseen osaan
Komissio katsoo, että paras ajankohta  
meneillään olevan terveysohjelman tar-
kasteluun on vuosi 2010, jolloin toiminta-ohjelman (2003–2007) arvioinnin tulokset  
julkaistaan.
Komissio aikoo laatia menettelyidensä  
mukaisesti meneillään olevan toimintaoh-jelman (2008–2013) eli vuoden 2014 jälkeen 
mahdollisesti toteutettavista ohjelmista  vaikutusten ennakkoarvioinnin, jossa ana-lysoidaan eri toimintavaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia.
KOMISSION 
VASTAUKSET
Erityiskertomus nro 2/2009 – Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?67
Euroopan tilintarkastustuomioistuin
Erityiskertomus nro 2/2009
Euroopan unionin kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2007): tehokas tapa parantaa terveyttä?
Luxemburg: Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto2009 – 66 s. – 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-240-7

EU-julkaisujen tilaukset
EU-julkaisuja voi ostaa
• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)• kirjakaupasta julkaisun nimen, julkaisijan ja/tai ISBN-numeron perusteella•  suoraan myyntiedustajiltamme, joiden yhteystiedot ovat saatavissa internetistä 
http://bookshop.europa.eu, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
Ilmaisjulkaisuja voi tilata• EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)•  Euroopan komission edustustoista tai lähetystöistä, joiden yhteystiedot 
ovat saatavissa internetistä http://ec.europa.eu/, tai faksitse numerosta +352 2929-42758.
EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ANALYSOI TÄSSÄ 
KERTOMUKSESSA EUROOPAN UNIONIN KANSANTERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAA ( 2003–2007). TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN 
TARKASTI, OLIKO EU:N TAL OUSARVIOSTA RAHOITETUILLE HANKKEILLE 
LUOTU SELLAISET OLOSUHTEET, ETTÄ NIIDEN AVULLA TÄYDENNETTIIN JÄSENVALTIOIDEN TOTEUTTAMIA TOIMENPITEITÄ KANSANTERVEYDEN SUOJELEMISEKSI JA PARANTAMISEKSI. KERTOMUKSESSA ESITETÄÄN OHJELMAN SUUNNITTELUA, TÄYTÄNTÖÖNPANOA JA HALLINNOINTIA KOSKEVIA PÄÄTELMIÄ JA SUOSITUKSIA. TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN ASETTAA HAVAINTOJENSA PERUSTEELLA KYSEENALAISEKSI EUROOPAN KANSANTERVEYSALAN OHJELMIEN TIETTYJEN OSA-ALUEIDEN (KUTEN TERVEYSALAN TOIMINTAOHJELMAN) HYÖDYLLISYYDEN. KOMISSIOTA JA JÄSENVALTIOITA KEHOTETAAN HARKITSEMAAN UUDELLEEN 
LÄHESTYMISTAPAANSA KANSANTERVEYSALAN EU-RAHOITUKSEEN. 
EUROOPAN 
TILINTARKASTUSTUOMIOISTUINQJ-AB-09-002-FI-C
ISBN 978-92-9207-240-7