Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 183/05)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”PUISSEGUIN SAINT-EMILION”

PDO-FR-A0992-AM03

Tiedonannon päivämäärä: 9.3.2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Maantieteellinen alue

Maantieteellistä aluetta on mukautettu siten, ettei enää viitata maarekisterialueisiin, vaan viralliseen geokoodiin.

Tällä muutoksella ei ole vaikutusta maantieteelliseen alueeseen, vaan muutos on ainoastaan toimituksellinen.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 1.6 kohtaan.

2. Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta on muutettu korjaamalla eräs puute. Kun Puisseguinin ja Monbadonin kunnat yhdistettiin, Monbadonin kuntaa vastaavaa osaa ei itse asiassa lisätty välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen. Lisäksi viitataan viralliseen geokoodiin.

Sama muutos on tehty yhtenäisen asiakirjan 1.9 kohtaan.

3. Liikkuminen valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

4. Valvontaelimiä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei ole edellyttänyt yhtenäisen asiakirjan muuttamista.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Puisseguin Saint-Emilion

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

Nämä punaviinit, jotka ovat peräisin pääasiassa merlot N -lajikkeesta, ovat voimakkaita ja pyöreitä. Niiden väri on voimakas, ja niissä on intensiivisiä punaisten marjojen ja hedelmien aromeja, jotka kehittyvät monivivahteiseksi bukeeksi viinin vanhetessa.

Viiniä kypsytetään usein tynnyrissä, mikä tuo viiniin paahteisia ja vaniljaisia vivahteita, jotka rikastuttavat aromikirjoa ja viinien rakennetta.

Viinien ominaisuudet ovat seuraavat:

— luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus on 11 tilavuusprosenttia

— kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen on 13,5 tilavuusprosenttia

— omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l.

— käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 13,26 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 140

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1 Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

— Vettä poistavat väkevöintimenetelmät (TSE) ovat sallittuja enintään 15 prosentin pitoisuuteen saakka.

— Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 prosenttia.

Viiniköynnöksen kasvatustapa

Viljelymenetelmä

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 500 köynnöstä hehtaaria kohden.

Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,5 metriä.

Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

Viiniköynnökset leikataan käyttäen seuraavia tekniikoita, joilla edistetään köynnöksen levittäytymistä ja ilmankiertoa sitomalla köynnökset tukirakenteeseen yhdestä kohtaa ja rajoittamalla rypäleterttujen määrää:

— yksin- tai kaksinkertainen Guyot-leikkaus

— matalaleikkaus, joka on sidottu Royat-muotoon tai viuhkamaiseen muotoon

— pitkä juoksijaleikkaus.

Kussakin köynnöksessä on enintään 12 silmua.

Satoversot eivät saa koskaan joutua kasvamaan limittäin.

Keinokastelu

Viiniköynnöksiä saa kastella kasvukaudella vain pitkään jatkuvan kuivuuden aikana, jos kuivuus häiritsee köynnöksen fysiologista kehitystä ja rypäleen kypsymistä.

5.2 Enimmäistuotokset

Punaviini

65 ehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet korjataan ja viiniytetään, ja viini kypsytetään ja jälkikäsitellään Gironden departementin Puisseguinin kunnan alueella (26. helmikuuta 2020 voimassa ollut virallinen geokoodi), joka vastaa kyseisen kunnan aluetta sellaisena kuin se oli määriteltynä ennen kunnan yhdistymistä Monbadonin kunnan kanssa 1. tammikuuta 1989 (prefektin määräys 10. marraskuuta 1988).

7. pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Côt N – Malbec

Merlot N

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Puisseguin Saint-Emilion” maantieteellinen alue rajoittuu siihen Puisseguinin kunnan osaan, joka vastaa kyseistä kuntaa sellaisena kuin se oli määriteltynä ennen kunnan yhdistämistä Monbadonin kuntaan vuonna 1989. Alue sijaitsee Gironden departementin koillisosassa, 48 kilometriä koilliseen Bordeaux’sta ja 10 kilometriä koilliseen Saint-Emilionista, Libournen seutukunnilla.

Viininviljelyalue sijaitsee kahden joen, Islen ja Dordognen, yhtymäkohdassa. Tämän tarkistetun alkuperänimityksen rajattujen lohkojen maaperä on enimmäkseen kalkkikiveä tai saven ja kalkkikiven sekoitusta.

Ilmasto täällä Atlantin valtameren rannalla, kuten koko Gironden departementissa, on lauhkean valtamerellistä. Lämpötilaerot ovat kohtalaisia, ja ilmasto suosii viiniköynnösten viljelyä. Maantieteellisen alueen sijainti Gironden koillisosassa antaa ilmastolle mannermaisia vivahteita, jotka näkyvät kesän ja syksyn korkeissa, rypäleiden kypsymistä edistävissä lämpötiloissa. Valtamerellinen ilmasto on arvaamaton: joinakin vuosina syksyä leimaavat sateet ja matalapaineet, mutta toisinaan myöhäissyksy on kuuma ja aurinkoinen. Ilmasto on merkittävä osatekijä hyvän vuosikerran syntymisessä.

Merlot N -lajike sopii näille seuduille erinomaisesti. Tämä lajike menestyy erityisen hyvin viileässä, kosteassa savimaassa, jossa rypäleet kypsyvät hyvin.

Muita lajikkeita viljellään hieman lämpimämmällä hiekkaisella soramaalla tai hiekkaisella savimaalla taikka hyvin aurinkoisella savi- ja kalkkikivimaalla.

Meri-ilmasto, jossa on mannermaisia piirteitä (kuumat kesät, pitkät ja leudot syksyt, leudot ja yleensä kuivat talvet), tukee rypäleiden hidasta kypsymistä.

Rajattuun viljelyalueeseen luetaan lohkot, jotka ovat vettä hyvin läpäiseviä joko maaperän rakenteen tai topografisen sijainnin (harjanne tai rinne) vuoksi. Siihen ei lueta lohkoja, joilla maannos on enimmäkseen hydromorfista tai savea ja hiuetta ja jotka ovat tiiviitä eivätkä kovin syviä. Siihen ei myöskään lueta laakson pohjalla sijaitsevia, keväthallalle alttiita lohkoja, joilla on merkkejä hydromorfisesta maannoksesta.

Näillä tarkasti rajatuilla lohkoilla paikalliset rypälelajikkeet pääsevät parhaiten oikeuksiinsa. Rypälelajikkeet on valittu vuosisatojen kuluessa siitä syystä, että ne soveltuvat hyvin säilytykseen ja vanhentamiseen, mikä on yhteydessä tarpeeseen kuljettaa näitä tuotteita pitkiä matkoja.

Jotta saataisiin riittävä sato mutta köynnökset eivät joutuisi kantamaan liikaa rypäleitä maaperällä, jonka tuotantopotentiaali on tunnetusti hyvä, istutustiheys on korkea, jotta rypäleet kypsyvät hyvin ja olisivat optimaalisen tiheässä. Tukilankakasvatuksen yleistyminen yhdistettynä ankaraan leikkaustapaan ja siihen, ettei satoversojen anneta koskaan limittyä, mahdollistavat sadon hyvän jakautumisen ja lehtien riittävyyden mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

Korjattujen rypäleiden on oltava terveitä, minkä vuoksi lajittelu on pakollista, jotta voidaan poistaa vahingoittuneet rypäleet ja rypäleet, jotka eivät ole kypsiä tai terveitä.

Viinejä kypsytetään vähintään sadonkorjuuta seuraavan vuoden kevääseen saakka, mikä on tarpeen viinien stabilisoimiseksi ja kypsyttämiseksi ja jotta ne olisivat parhaimmillaan ennen kuin ne saatetaan kuluttajamarkkinoille.

Nimityksen ”Puisseguin Saint-Emilion” viinit ovat lähinnä merlot N -lajikkeen voimakkaita ja pyöreitä punaviinejä. Niiden väri on voimakas, ja niissä on intensiivisiä punaisten marjojen ja hedelmien aromeja, jotka kehittyvät monivivahteiseksi bukeeksi viinin vanhetessa.

Sekoituksissa cabernet franc N- ja cabernet-sauvignon N -lajikkeet ovat raikkaita ja tuovat rakennetta, mikä lisää viinien kypsymispotentiaalia ja niiden aromaattista monimuotoisuutta.

Viiniä kypsytetään usein tynnyrissä, mikä tuo viiniin paahteisia ja vaniljaisia vivahteita, jotka rikastuttavat aromikirjoa ja viinien rakennetta.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”. Laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, kypsytystä ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (26. helmikuuta 2020 voimassa ollut virallinen geokoodi): Abzac, Les Artigues-de-Lussac, Castillon-la-Bataille, Lalande-de-Pomerol, Lussac, Montagne, Néac, Petit-Palais-et-Cornemps, Pomerol, Saint-Cibard, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Hippolyte, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Tayac, Vignonet, se osa Puisseguinin kuntaa, joka vastaa entisen Monbadonin kunnan aluetta ennen kyseisen kunnan yhdistämistä Puisseguinin kuntaan 1. tammikuuta 1989, sekä se osa Libournen aluetta, jota rajaavat etelässä Capellen puro ja sen pidennys aina kylätielle nro 28 saakka, kyseinen kylätie Dordogneen saakka ja rautatielinja Bordeaux–Bergerac.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-1d2d5602-00ca-4647-86d6-77e59174e42c

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.