KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA jäsenvaltioiden vuonna 2012 maksutaseesta, kansainvälisestä palvelukaupasta ja suorista ulkomaisista sijoituksista ilmoittamien tietojen laadun arvioimisesta /* COM/2013/0784 final */





KOMISSION VALMISTELUASIAKIRJA jäsenvaltioiden vuonna 2012 maksutaseesta, kansainvälisestä palvelukaupasta ja suorista ulkomaisista sijoituksista ilmoittamien tietojen laadun arvioimisesta 1. Johdanto Maksutasetta, kansainvälistä palvelukauppaa ja suoria ulkomaisia sijoituksia koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 184/2005[1], jäljempänä ’maksutaseasetus’, 4 artiklan 3 kohdassa säädetään seuraavaa: ”Komissio arvioi 11 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun maksutasekomitean avustuksella toimitettujen tietojen laadun laatuselvitysten pohjalta. Komission arvio lähetetään tiedoksi Euroopan parlamentille.” Tässä valmisteluasiakirjassa arvioidaan jäsenvaltioiden vuonna 2012 ilmoittamien tietojen laatua. Maksutaseasetuksen mukaisesti se on laadittu maksutasekomitean avustuksella. Se perustuu Eurostatin tammikuun ja kesäkuun 2013 välisenä aikana suorittaman maksutaseiden laadunarvioinnin tuloksiin. Tässä asiakirjassa kuvataan ensin lyhyesti periaatteita, joiden mukaisesti virallisten tilastojen laatua arvioidaan, ja käsitellään lyhyesti haasteita, joita liittyy maksutaseiden laatimiseen globalisoituneessa ympäristössä, minkä jälkeen selvitetään, missä määrin maksutasetiedot ovat Euroopan tilastojärjestelmää (ESS) ohjaavien laatuperiaatteiden mukaisia. Kertomuksessa keskitytään lähinnä jäsenvaltioiden oikeudellisiin velvollisuuksiin kerätä ja toimittaa maksutasetietoja sekä siihen, missä määrin jäsenvaltiot noudattavat näitä velvollisuuksiaan. Lisäksi siinä annetaan tietoja, joilla on merkitystä maksutasetietojen laadun arvioinnissa, ja kiinnitetään erityistä huomiota kokonaisaggregaatteihin ja tärkeimpiin osatekijöihin, jotka tarvitaan aggregaattien kokoamiseksi. 2. Virallisten tilastojen laadunarviointi Eurostat arvioi maksutaseiden laadun vuosittain noudattaen periaatteita, jotka vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 184/2005 täytäntöönpanosta maksutasetilastojen laatuperusteiden ja laatuselvitysten osalta annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 1055/2008[2]. Maksutaseiden laadunarvioinnissa tarkistetaan kaikkien Euroopan tilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2009 annetun asetuksen (EY) N:o 223/2009[3] 12 artiklan 1 kohdassa säädettyjen laatukriteereiden eli relevanssin, tarkkuuden, ajantasaisuuden, oikea-aikaisuuden, saatavuuden ja selkeyden, vertailukelpoisuuden ja yhtenäisyyden noudattaminen. Eurostat on pyrkinyt tarmokkaasti kehittämään laadunhallintamenetelmiä ja -välineitä, jotka tukevat korkealaatuisten eurooppalaisten tilastojen tuottamista. Laatuselvitys tukee laadunarviointia, joka on puolestaan lähtökohta laadun parantamiselle. Oppaassa ”ESS Handbook for quality reports” käsitellään tarkemmin kaikkia menetelmiä, joilla virallisten tilastojen laatua voidaan arvioida[4]. Menetelmät eroavat toisistaan sen mukaan, minkätyyppisestä tilastollisesta prosessista kulloinkin on kyse. Tilastojen tarkoituksena on estimoida tuntemattomia arvoja. Estimaatit eroavat todellisista arvoista vaihtelun ja harhan vuoksi. Tilastoihin voivat vaikuttaa monentyyppiset otanta- ja muut virheet. Otantatutkimuksiin perustuvia tilastoja varten on vakiintunut teoria tarkkuuden tarkistamisesta, jossa katsotaan, miten paljon estimaattori vaihtelee odotusarvonsa ympärillä, mikä ilmaistaan sen varianssin, keskivirheen, variaatiokertoimen tai luottamusvälien avulla. Maksutasetiedot (kuten myös kansantalouden tilinpito) laaditaan aggregaatteina erilaisista perustilastoista, joista osa perustuu otantatutkimuksiin, osa on johdettu hallinnollisista tiedoista ja osa pohjautuu malleihin. Tarkkuutta ei voida mitata suoraan, kun on kyse maksutaseiden kaltaisista aggregoiduista tilastoista. Kaksi tärkeintä välinettä, joita voidaan tilastojen laatuoppaiden mukaan käyttää tällaisten tilastojen laadun arvioimiseen, ovat tarkistusten analysointi sekä virheellisten ja tunnistamattomien erien tarkastelu[5]. Tässä selvityksessä käytetään molempia. Myös IMF on kehittänyt tilastojen laadun arvioimiseen standardeja, jotka kuuluvat niin kutsuttuihin tilastotietojen laadunarviointimalleihin (Data Quality Assessment Framework, DQAF). Maksutaseita varten on kehitetty oma laadunarviointimallinsa[6]. Eurostatin laatimat maksutaseiden laatuselvitykset vastaavat standardeja, jotka on vahvistettu Euroopan tilastojärjestelmää varten ja määritelty laadunarviointimallissa. Jotta tilastotietojen erilaiset laatuominaisuudet kävisivät näistä selvityksistä paremmin ilmi, selvitysten sisältöä on laajennettu ajan mittaan, ja niiden parantamista jatketaan tulevaisuudessakin. Vaikka aggregoitujen tilastojen laatu ei ole pelkästään kaikkien käytettyjen perustietojen laatujen summa, maksutasetietojen laatu riippuu kiistämättä kaikkien käytettyjen tietolähteiden laadusta. Laatuselvityksiä laaditaan säännöllisesti kansainvälistä tavarakauppaa varten[7], joka on vaihtotaseen tärkein osatekijä. Maksutasetietojen jokaisen osatekijän laadun arviointi olisi kuitenkin erittäin kallista ja aikaa vievää. 3. Maksutasetilastojen laatimiseen liittyvät haasteet Maksutasetilastojen laadintajärjestelmät kehitettiin alun perin valuutanvaihdon valvontajärjestelmien sivutuotteina: maahan sijoittautuneet pankit keräsivät ja toimittivat maksutaseiden laatijoille (jotka yleensä kuuluivat kansalliseen keskuspankkiin) tietoja jokaisesta yksittäisestä ulkomaisena valuuttana suoritetusta maksutapahtumasta. Tämä tietolähde, jota kutsutaan kansainväliseksi maksutapahtumien raportointijärjestelmäksi (International Transaction Reporting System, ITRS) tai suoritusperusteiseksi ilmoittamiseksi, on monissa Euroopan unionin ulkopuolisissa maissa yhä ensisijainen lähde maksutasetilastoja laadittaessa. Valuuttarajoitusten poistuminen, rajatylittävien maksutapahtumien määrän ja monimutkaisuuden lisääntyminen sekä monikansallisten yritysten suorittamien maksujen keskitetty hallinta ovat vähitellen rajoittaneet suoritusperusteisesta järjestelmästä kerättyjen tietojen kattavuutta. Suoritusperusteisen ilmoittamisen käyttökelpoisuutta maksutaseiden laadinnassa ovat EU:ssa rajoittaneet myös sellaiset toimet, joiden päämääränä on ollut EU:n finanssipalvelumarkkinoiden vapauttaminen[8]. Koska maksutaseiden laadinnassa tavanomaisesti käytetyn tietolähteen kattavuus oli supistumassa, maksutasetilastoja laativat eurooppalaiset tilastotieteilijät kehittivät vaihtoehtoisia tietolähteitä samalla, kun resurssit vähenivät ja tietojen toimittajat vastustivat yhä enemmän tilastoinnista johtuvaa rasitusta. Maksutaseiden laatijat ovat vuodesta 2000 alkaen ottaneet EU:ssa käyttöön uusia tietojenkeruu- ja tietojenlaadintajärjestelmiä. Uudet järjestelmät, jotka on jo otettu käyttöön useimmissa EU:n jäsenvaltioissa, perustuvat erilaisten tutkimusten yhdistelmään, jota joskus täydennetään suoritusperusteisesta järjestelmästä vielä saatavissa olevilla rajallisilla tiedoilla. Suoraan yrityksiltä tai yksilöiltä saatuja tietoja käytetään enemmän. Otanta- ja estimointimenetelmiä käytetään kattavammin. Yhdenmukaisuutta muiden tilastojen, kuten kansantalouden tilinpidon ja tavarakauppaa koskevien tilastojen kanssa seurataan tiiviimmin, ja yhteisiä työkaluja on otettu käyttöön EU:n ja euroalueen laajuisesti tietojen laatimisen tasalaatuisuuden parantamiseksi. Esimerkiksi keskitetty arvopaperitietokanta (Centralised Security Database) antaa mahdollisuuden laatia arvopaperisijoituksia koskevia tietoja yksittäisiä arvopapereita koskevien tietojen perusteella. Toisena esimerkkinä on FDI-verkosto (Foreign Direct Investment network), jonka välityksellä voidaan vaihtaa suoriin ulkomaisiin sijoituksiin liittyviä mikrotietoja. 4. Relevanssi Relevanssilla tarkoitetaan sitä, missä määrin tilastot täyttävät käyttäjien nykyiset ja potentiaaliset tarpeet. Finanssikriisin vuoksi käyttäjät ovat olleet yhä kiinnostuneempia maksutasetiedoista (ja ulkomaisesta varallisuusasemasta). Maksutaseita ja ulkomaista varallisuusasemaa koskevat tilastot ovat keskeisiä välineitä ulkoisen epätasapainon analysoinnissa, ja niitä käytetään myös perustietoina kolmessa indikaattorissa niistä yhdestätoista indikaattorista, joita käytetään EU:ssa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulussa[9]. Maksutaseiden laadunarvioinnissa relevanssia mitataan sen perusteella, missä määrin maksutaseasetuksessa vaaditut tiedot ovat loppukäyttäjien saatavilla, jolloin oletetaan, että käyttäjien tarpeet otetaan asetuksessa asianmukaisesti huomioon. Koska käyttäjien tarpeet muuttuvat ajan myötä, komissio on muuttanut maksutasetietoja koskevia vaatimuksia uusien kansainvälisten standardien mukaisesti. Tuorein komission asetus, jolla maksutaseasetusta muutetaan päivittämällä tietovaatimuksia ja määritelmiä[10], julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 27. kesäkuuta 2012, ja sitä aletaan soveltaa 1. tammikuuta 2014. Finanssimarkkinoiden viimeaikaisten ongelmien vuoksi käyttäjät haluavat kuitenkin saada jo käyttöönsä maksutaseita ja ulkomaista varallisuusasemaa koskevia yksityiskohtaisia tietoja, jotka ovat tarkempia kuin muutetussa maksutaseasetuksessa edellytetään. Käyttäjät tarvitsisivat muun muassa maantieteellisesti tarkemmin jaoteltuja tietoja ja mahdollisesti kahdenvälisiä tietoja. EU:n ulkopuolisten maiden kanssa käytävistä kauppaneuvotteluista vastaavat käyttäjät ovat toistamiseen pyytäneet palveluista toimitusmuodon mukaan laadittavia tietoja[11]. Eurostat kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan tällaiset lisätiedot vapaaehtoisesti. 4.1. Tietojen saatavuus Tietojen täydellisyyttä koskeva kriteeri perustuu maksutaseasetuksessa vaadittujen tietojen saatavuuteen. Sitä mitataan toimitettujen arvojen lukumäärän osuutena vaadittujen arvojen kokonaismäärästä. Taulukossa 1 tämä indikaattori esitetään jäsenvaltioittain ja tietokokonaisuuksittain. Euroindikaattorien osalta kaikki jäsenvaltiot täyttivät tarkasteltavien vuosineljännesten (2011Q3–2012Q2) aikana sataprosenttisesti maksutaseasetuksen vaatimukset. Neljännesvuosittaisten maksutaseiden osalta tietojen saatavuus oli vakaata viimeisimpien vuosineljännesten ajan. Tarkasteltavilla viitekausilla (2011Q3–2012Q2) sen keskiarvo oli 98 prosenttia, kun taas edellisinä neljänä vuosineljänneksenä (2010Q3–2011Q2) se oli ollut 95 prosenttia. Lisäys johtui siitä, että Bulgaria, Ranska ja Romania toimittivat aiempaa tarkempia tietoja (Ranskan osalta saatavuus on ollut 100 prosenttia vuosineljänneksestä 2012Q1 alkaen). Kansainvälisessä palvelukaupassa tietojen saatavuus parani jonkin verran 98 prosenttiin kaikkien vaadittujen tietoyksikköjen osalta. Edellisenä vuonna se oli ollut 97 prosenttia. Sekä FDI-virtojen että FDI-varantojen EU:n keskiarvo putosi viitekaudella 2011 (t + 9) edellisenä vuonna kirjatulta 100 prosentin tasolta 98 prosenttiin (FDI-virrat) ja 99 prosenttiin (FDI-varannot). FDI-tietojen yleinen saatavuus toimintakohtaisesti ja maantieteellisesti jaoteltuna parani kuitenkin viitevuonna 2010 (t + 21) FDI-virtojen osalta 92:sta 95 prosenttiin ja FDI-varantojen osalta 95:stä 97 prosenttiin. Tietojen saatavuus on erittäin hyvä kaikilla maksutaseen aloilla. Ainoastaan muutamat yksittäisiä eriä sekä maantieteellisiä tai toimintakohtaisia jaotteluja koskevat tiedot ovat jääneet ilmoittamatta. Taulukko 1: Tietojen täydellisyys || Euroindi­kaattorit (t + 2) || Neljännes­vuosittainen maksutase (t + 3) || Kansain­välinen palvelu­kauppa (t + 9) || FDI-virrat (t + 9) || FDI-varannot (t + 9) || FDI-virrat (t + 21) || FDI-varannot (t + 21) Belgia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 96 % || 39 % || 100 % Bulgaria || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tšekki || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Tanska || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Saksa || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Viro || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Irlanti || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 99 % || 99 % Kreikka || 100 % || 100 % || 74 % || 100 % || 100 % || 70 % || 100 % Espanja || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ranska || 100 % || 92 % || 100 % || 93 % || 100 % || 100 % || 100 % Italia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 97 % || 100 % || 63 % Kypros || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Latvia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Liettua || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 95 % || 100 % Luxemburg || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Unkari || 100 % || 98 % || 100 % || 99 % || 96 % || 100 % || 100 % Malta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Alankomaat || 100 % || 100 % || 92 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Itävalta || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Puola || 100 % || 74 % || 100 % || 59 % || 87 % || 76 % || 84 % Portugali || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Romania || 100 % || 97 % || 95 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovenia || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Slovakia || 100 % || 94 % || 97 % || 100 % || 100 % || 95 % || 96 % Suomi || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Ruotsi || 100 % || 94 % || 98 % || 100 % || 100 % || 100 % || 100 % Yhdistynyt kuningaskunta || 100 % || 100 % || 93 % || 99 % || 96 % || 91 % || 91 % EU:n keskiarvo || 100 % || 98 % || 98 % || 98 % || 99 % || 95 % || 97 % 5. Tarkkuus Tarkkuudella tarkoitetaan sitä, miten lähellä estimaatit ovat tuntemattomia todellisia arvoja. Vaikka tarkkuutta voidaan mitata perustilastoissa tilastoindikaattoreilla, kuten keskivirheillä ja varianssilla, samanlaisia indikaattoreita ei voida kehittää makrotalouden tilastoja varten, jotka ovat useiden erilaisten tietojenkeruu- ja tietojenlaadintamenettelyjen tulos. Maksutaseen laatuselvityksessä tarkkuutta mitataan tarkastelemalla tarkistusten laajuutta. Oletuksena on, että kukin tarkistus tuo tietokokonaisuuden lähemmäksi todellista arvoa. Tarkistukset eivät merkitse sitä, että olisi tehty ”virheitä” tai että tietojen laatu olisi heikentynyt ajan myötä. Päinvastoin, tarkistuksia tehdään, kun saataville tulee uusia tietolähteitä ja parempaa tietoa. Vakiintunut tarkistuspolitiikka, josta tiedotetaan julkisesti, on merkki kyseisen tilastojärjestelmän vahvuudesta. Tarkistusten laajuus on kuitenkin tietyn tietokokonaisuuden ensimmäisen julkaisukerran laadun mittari viimeisimpään saataville annettuun vuoteen verrattuna. Ajantasaisuuden ja tarkistusten laajuuden välillä joudutaan tasapainoilemaan: mitä aikaisemmin tietokokonaisuus on julkaistu ensimmäisen kerran, sitä laajempia tarkistuksia siihen on odotettavissa, kun saman tietokokonaisuuden myöhempiä ”vuosikertoja” julkaistaan. 5.1. Vakaus Hyvin alustava estimaatti neljännesvuosittaisesta maksutaseesta on saatavilla 60 päivää viitekauden jälkeen (”euroindikaattorit”), kun taas ensimmäinen täydellinen estimaatti on saatavilla 90 päivän kuluttua viitekauden päättymisestä. Lopulliset estimaatit ovat yleensä saatavilla kolmen ja puolen vuoden (14 vuosineljänneksen) kuluttua, mutta tarkistuksia voidaan tehdä myös tätä pidemmän ajan kuluttua. Taulukossa 2 esitetään neljännesvuosittaisten maksutaseiden tarkistusten keskimääräiset arvot ajankohtien t+60 päivää ja t+90 päivää välisenä aikana saatavilla olleista tiedoista. Taulukoissa 3 ja 4 esitetään puolestaan tarkistusten keskimääräiset arvot ensimmäisestä estimaatista lopulliseen estimaattiin viimeisten neljäntoista vuosineljänneksen osalta (2009Q1-2012Q2) prosentteina alkuperäisestä arvosta. Kaaviossa 1 kuvataan ensimmäisten estimaattien ja lopullisten estimaattien välisiä eroja EU27-maiden kokonaisvaihtotaseessa. Tuloja koskevat tarkistukset olivat suurimmillaan vuonna 2007, minkä jälkeen ne pienenivät vuoteen 2009 saakka ja pysyivät sen jälkeen vakaina. Kansallisten tietojen tarkistukset tasoittavat usein tilannetta maiden välillä. Siksi EU27-maiden aggregaattien estimaatit ovat ajan myötä suhteellisen vakaita. Tuloissa ja menoissa eri suuntiin vaikuttavat tarkistukset saattavat aiheuttaa huomattavia tarkistuksia taseeseen, vaikka absoluuttiset tarkistukset olisivat merkitykseltään vähäisiä. Tarkistusten keskimääräisiä arvoja olisi tulkittava varovasti, koska ne saattavat olla epänormaalin suuria, jos alkuperäiset estimaatit ovat olleet pieniä. Pienten talouksien indikaattorit ovat erittäin herkkiä tälle tekijälle: muutamissa tapauksissa ne antavat äärimmäisiä arvoja, vaikka sekä ensimmäisten estimaattien että myöhempien tarkistusten absoluuttiset määrät ovat hyvin pieniä. Tulkinnassa on yleisemminkin syytä noudattaa varovaisuutta myös sellaisissa tapauksissa (esimerkiksi johdannaisinstrumenteissa), joissa mitataan nettovirtojen tarkistuksia (menot miinus tulot). Vaihtotaseessa tavaratilillä tehdyt tarkistukset olivat hyvin pieniä sekä tulo- että menopuolella. Sen sijaan palvelutilillä tarkistusten arvot olivat yleensä hieman suurempia kuin tavaratilillä, ja kaikkein suurimpia ne olivat muissa palveluissa. Tarkistukset vaikuttavat eniten tulotiliin, jossa suorien sijoitusten tuottoihin kirjataan usein hyvin suuria arvoja, koska laatijoiden on vaikeaa arvioida tuottoja ensimmäisten toimitusten yhteydessä. Tarkasteltujen 14 vuosineljänneksen aikana rahoitustaseen eriin tehtiin yleensä suurempia keskimääräisiä tarkastuksia kuin vaihtotaseen eriin, mikä kuvastaa eroja sekä rajatylittävien maksutapahtumien määrässä että niiden vaihtelevuudessa. EU:ssa tarkistukset olivat laajimpia ulkomaille tehtyjen suorien sijoitusten, arvopaperisijoitusten ja johdannaisinstrumenttien osalta. Taulukko 2: Euroindikaattoreiden tarkistusten keskimääräiset arvot, 2009Q1–2012Q2, prosenttia alkuperäisestä arvosta Jäsen­valtio || Tavarat || Palvelut || Palkansaaja­korvaukset || Suorien sijoitusten tuotot || Arvopaperi­sijoitusten tuotot || Muut sijoitustuotot || Tulonsiirrot C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 0,9 || 1,2 || 3,3 || 3,9 || 0,6 || 12,3 || 16,3 || -56,5 || -1,9 || - || -2,8 || -8,5 || 20,4 || 7,3 BG || -0,9 || 0,1 || 2,8 || 3,8 || 4,5 || -33,4 || 98,4 || 17,7 || 23,9 || - || 12,5 || 22,7 || -0,5 || -9,6 CZ || 0,6 || 3,1 || 1,6 || 31,2 || 5,2 || -3,4 || 13,0 || 35,9 || 11,9 || - || -0,8 || -12,1 || 8,6 || 1,3 DK || 0,2 || 0,1 || 0,6 || 0,3 || 0,5 || 8,9 || 0,7 || 0,0 || -0,4 || - || 0,2 || 3,0 || 3,1 || 1,6 DE || 0,2 || 0,7 || 0,1 || -3,4 || 1,9 || 3,3 || 12,2 || 0,2 || -0,4 || - || 2,8 || 2,4 || 0,1 || -3,3 EE || 0,0 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || -2,0 || 0,3 || -6,5 || -2,3 || -5,3 || - || 1,5 || 0,2 || 1,5 || 0,1 IE || 3,2 || 9,9 || 5,7 || -1,0 || 12,9 || -0,1 || 17,5 || 13,3 || 4,8 || - || -2,2 || -5,7 || 75,5 || 28,8 EL || -2,0 || -1,2 || -0,8 || -3,9 || -3,3 || -0,7 || 47,6 || -17,2 || -21,0 || - || -8,5 || -0,5 || -0,8 || 5,4 ES || 0,4 || -0,1 || 4,1 || 1,7 || 0,5 || 0,0 || 2,6 || 78,3 || -0,6 || - || -2,6 || -6,0 || -0,4 || -0,5 FR || -1,6 || -0,6 || -2,3 || -4,4 || 3,5 || 3,1 || 12,5 || 4,9 || 27,7 || - || -15,7 || -20,4 || 19,4 || 17,9 IT || 0,1 || 0,2 || 1,6 || 1,4 || 7,5 || 3,8 || -0,6 || -10,2 || -4,1 || - || 1,8 || 2,4 || 4,0 || 10,4 CY || 29,9 || 8,1 || 35,9 || 4,5 || 21,6 || 11,3 || 133,2 || 114,4 || -4,3 || - || 26,2 || 20,5 || 30,1 || 30,7 LV || -0,2 || -1,0 || -3,6 || -2,8 || 0,5 || -2,6 || -54,2 || -17,5 || 0,3 || - || -0,9 || -3,9 || -0,4 || -0,5 LT || 0,4 || 0,9 || 26,1 || 0,6 || 12,5 || 144,9 || -278,3 || 85,8 || 46,7 || - || 36,3 || 107,7 || 15,3 || 7,6 LU || 5,7 || 3,8 || 2,1 || 3,5 || -0,7 || -27,1 || 42,9 || 127,5 || 1,2 || - || 2,8 || -3,0 || 2,1 || -0,2 HU || -1,3 || -1,1 || -2,0 || -6,1 || 554,0 || -0,8 || 23,0 || 4,2 || -1,6 || - || 4,2 || 2,2 || 70,0 || 52,1 MT || 1,3 || 0,9 || 3,2 || 3,5 || 0,0 || 0,0 || -369,8 || 18,8 || 0,6 || - || -0,7 || -2,5 || c || c NL || -0,2 || 1,7 || 3,6 || -0,9 || -41,4 || -23,1 || -13,2 || -35,1 || 2,6 || - || -46,0 || -39,8 || -19,8 || -2,3 AT || 1,5 || 11,1 || 6,1 || 3,2 || 0,8 || 1,1 || 2,2 || 7,7 || 0,9 || - || 0,5 || 1,9 || -1,0 || 2,3 PL || 1,1 || 1,2 || 0,5 || 0,9 || -2,9 || 26,7 || -485,0 || 14,8 || -1,7 || - || -5,3 || 35,4 || 16,9 || -0,6 PT || 0,4 || 0,0 || 0,1 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || - || 0,3 || 7,0 || 17,8 || 26,0 RO || 0,0 || 0,1 || 3,9 || 2,1 || 4,5 || 2,7 || 189,3 || -11,0 || 4,7 || - || 19,3 || 2,0 || 1,7 || -0,6 SI || 2,7 || 6,9 || 20,1 || 12,9 || 0,0 || -0,9 || 1,0 || -3,3 || -0,2 || - || 0,2 || -0,1 || 1,9 || 2,1 SK || 3,3 || 0,5 || -6,6 || -6,4 || 79,1 || 25,7 || -252,3 || 83,9 || -7,4 || - || -13,1 || -15,9 || -7,4 || 65,6 FI || 1,2 || -1,8 || 0,2 || 0,3 || 0,2 || 1,0 || -2,5 || -57,3 || -0,2 || - || 0,1 || 0,0 || 17,8 || 4,5 SE || 0,0 || 0,0 || 0,0 || 0,0 || -0,6 || 0,0 || -36,3 || -50,8 || 0,0 || - || 0,0 || 0,0 || 8,8 || 6,0 UK || -0,8 || -0,5 || 0,1 || 0,6 || 2,7 || -2,5 || 125,2 || 2,0 || 2,5 || - || -5,6 || -4,2 || 23,9 || 4,1 EU || 0,1 || 0,7 || 1,8 || -0,4 || 0,7 || -2,2 || -1,3 || -12,7 || 3,8 || 3,5 || -7,4 || -7,8 || 0,6 || 4,5 Taulukko 3: Vaihtotaseen tärkeimpien erien tarkistusten keskiarvot, 2009Q1–2012Q2 (prosentteina) Jäsen­valtio || Tavarat || Palvelut || Kuljetus || Matkailu || Muut palvelut || Palkansaaja­korvaukset || Suorien sijoitusten tuotot || Arvopaperi­sijoitusten tuotot || Muut sijoitus­tuotot || Tulonsiirrot C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D || C || D BE || 1,1 || 3,1 || 9,3 || 6,0 || 1,5 || 2,5 || 3,0 || 1,6 || 15,1 || 2,5 || 4,8 || 29,0 || 9,6 || -3,6 || 7,1 || - || -10,0 || -29,8 || 31,7 || 11,1 BG || -0,4 || 1,2 || 0,6 || -0,7 || -8,1 || -9,1 || 5,1 || 4,5 || 3,5 || 7,9 || 2,4 || 41,7 || -92,1 || -308,7 || 3,3 || - || 3,8 || 9,5 || 9,4 || -3,9 CZ || 2,1 || -3,2 || 1,0 || 11,3 || -8,5 || 2,3 || 12,9 || -8,4 || 0,2 || -1,2 || 0,5 || 6,2 || -54,1 || 12,7 || -4,1 || - || -6,9 || -1,0 || 11,3 || -10,6 DK || 0,8 || -1,5 || 4,4 || 2,9 || 3,9 || 6,4 || -6,5 || 1,2 || 9,1 || -3,1 || 30,5 || -0,6 || -0,1 || -52,9 || 4,4 || - || 1,6 || -1,4 || 3,2 || -0,7 DE || 1,6 || 1,9 || 3,5 || 1,8 || 2,7 || 1,6 || 0,2 || 0,7 || 4,4 || 2,6 || 7,5 || 17,0 || 53,5 || -8,7 || -2,1 || - || 8,6 || 9,8 || -0,3 || -7,6 EE || -1,6 || -1,8 || 0,3 || -1,1 || 0,5 || -5,4 || -0,3 || 4,0 || 0,2 || 0,6 || -6,8 || 0,1 || 14,7 || 995,4 || 2,4 || - || -0,7 || -1,5 || -11,2 || -5,1 IE || -1,4 || -0,2 || -1,9 || -0,7 || -0,1 || 0,1 || 13,6 || -9,7 || -2,5 || -0,1 || 13,7 || -4,4 || 5,9 || -6,7 || 5,3 || - || -8,5 || -8,7 || -1,3 || 2,5 EL || -1,3 || -0,7 || -0,2 || -0,7 || -0,2 || -0,6 || 0,0 || 0,0 || -1,3 || -1,7 || -1,4 || -0,7 || 312,8 || -75,8 || 0,0 || - || -2,7 || -1,4 || -0,5 || 0,5 ES || 0,5 || -0,3 || 1,3 || 1,9 || 1,8 || 5,5 || 3,0 || 0,5 || 0,6 || 0,5 || 1,9 || -1,1 || 39,5 || 17,6 || -0,5 || - || 0,8 || -0,3 || 2,9 || 1,2 FR || 0,0 || -1,2 || 23,1 || 12,0 || 3,7 || 3,8 || 4,4 || -0,1 || 42,4 || 29,4 || 16,1 || -5,7 || 31,8 || 34,0 || 0,0 || - || 4,8 || 0,1 || 34,9 || 40,2 IT || -0,3 || 0,6 || 8,0 || 5,6 || 0,1 || 0,5 || 0,7 || 0,1 || 21,7 || 12,7 || 245,7 || 67,9 || 158,1 || 34,9 || 0,6 || - || 21,7 || -1,0 || 33,9 || 8,5 CY || -24,5 || -7,1 || 3,1 || 7,3 || 1,2 || 5,2 || -4,5 || 10,2 || 5,8 || 8,7 || 12,0 || 6,1 || 51,0 || 53,5 || 0,5 || - || 4,3 || 5,6 || -6,3 || -2,6 LV || -0,6 || -0,1 || -0,5 || -1,6 || -0,3 || 2,5 || 0,2 || 0,0 || -1,4 || -3,6 || -3,2 || 2,5 || 50,5 || -21,9 || -15,7 || - || -1,0 || -2,0 || 0,1 || -0,2 LT || -0,1 || -1,4 || 2,1 || 6,0 || -0,1 || 1,1 || 13,5 || 25,3 || -4,2 || -3,0 || 24,2 || 26,0 || 195,3 || 16,6 || -38,2 || - || -3,0 || -29,6 || -6,1 || 17,9 LU || -0,8 || 1,0 || -7,3 || -0,8 || -0,4 || -2,2 || 14,4 || 0,9 || -7,9 || -3,4 || 0,3 || 11,3 || 11,9 || 13,9 || 0,1 || - || -10,9 || -21,9 || -2,2 || -0,7 HU || -5,6 || -0,2 || 2,6 || 0,1 || -1,0 || -1,4 || 0,0 || -13,2 || 4,7 || 3,5 || -3,6 || -17,6 || 61,0 || 46,1 || 1,7 || - || -0,4 || 1,5 || 9,4 || 0,5 MT || 17,8 || 17,9 || 4,0 || 30,2 || 1,3 || 10,1 || l* || l* || 16,4 || 45,3 || -0,8 || -4,7 || -122,6 || -630,7 || 0,1 || - || -0,1 || 0,2 || l* || l* NL || -1,2 || -1,0 || -0,1 || 2,1 || -0,1 || 0,8 || -1,8 || 0,0 || -0,1 || 2,6 || -0,5 || 63,9 || 31,1 || 27,5 || 2,3 || - || -1,5 || -5,1 || -21,3 || -6,2 AT || 0,7 || -1,0 || 1,8 || 0,4 || 1,6 || 1,1 || -0,5 || 0,7 || 2,8 || -0,3 || -0,2 || -5,9 || 24,7 || 56,4 || 2,4 || - || 0,5 || -0,2 || -0,8 || -2,3 PL || -0,5 || -1,4 || -1,2 || 0,8 || 1,3 || 2,4 || -2,8 || 5,7 || -0,9 || -2,0 || -22,7 || 203,1 || 163,1 || -22,2 || 8,0 || - || 0,0 || -0,3 || -34,4 || -14,2 PT || -0,4 || 0,0 || 0,3 || -0,1 || 0,1 || -1,6 || 0,0 || 0,3 || 1,1 || 0,7 || 0,1 || 8,5 || 21,2 || 2,2 || 0,4 || - || 15,3 || -4,0 || -8,5 || -10,7 RO || -0,1 || 1,3 || 2,3 || -8,9 || -5,4 || -22,5 || 2,7 || -0,2 || 5,6 || 2,6 || 4,6 || 1,4 || -662,5 || -277,7 || 0,3 || - || 22,7 || -4,4 || -0,5 || -4,2 SI || 0,3 || -0,1 || -7,2 || -1,9 || 6,1 || 0,1 || -0,4 || -6,5 || 0,7 || 3,6 || 91,3 || -8,7 || -137,7 || -26,2 || -1,2 || - || -0,2 || 2,3 || 3,6 || 17,5 SK || -0,4 || -0,5 || -1,8 || -1,0 || -0,9 || -5,0 || -3,9 || 6,5 || -2,6 || 0,6 || -12,3 || -29,6 || 186,5 || 118,9 || -1,0 || - || -1,0 || -3,1 || -20,5 || -20,6 FI || 1,0 || 0,7 || 10,8 || 18,7 || 12,3 || 4,1 || 3,2 || 2,0 || l* || l* || 0,3 || 6,2 || 13,2 || 506,3 || -4,7 || - || 0,3 || 3,2 || -1,9 || 7,0 SE || 0,2 || 0,5 || -1,3 || -0,1 || -0,9 || -3,9 || -5,9 || -2,8 || 0,1 || 1,9 || 2,0 || -3,6 || 7,7 || 51,4 || 3,0 || || -5,0 || -10,7 || -8,4 || 0,5 UK || 0,2 || -0,1 || 5,4 || 0,0 || 1,8 || -1,1 || 8,6 || 1,4 || 5,7 || -1,2 || 8,8 || -3,4 || -2,5 || 7,5 || 0,5 || - || 9,9 || 3,9 || 20,1 || 8,2 EU || 0,3 || 0,3 || 4,9 || 2,9 || 1,6 || 1,7 || 2,0 || 0,1 || 7,0 || 3,8 || 13,9 || 19,2 || 16,0 || 8,7 || -0,7 || -2,3 || 1,2 || -3,3 || 1,6 || 1,7 *l – luottamuksellinen Taulukko 4: Vaihtotaseen tärkeimpien erien tarkistusten keskiarvot, 2009Q1–2012Q2 NELJÄNNESVUOSITTAISEN RAHOITUSTASEEN KESKIARVO Jäsen­valtio || Suorat sij. ulospäin || Suorat sij. sisäänpäin || Arvopaperisij., saamiset || Arvopaperisij., velat || Muut sij., saamiset || Muut sij., velat || Johdannais­instrum. BE || 33,2 || 1,6 || -90,5 || -13,2 || 30,5 || 8,2 || 132,4 BG || -182,6 || -154,4 || 59,1 || -7,5 || -920,6 || -45,7 || 6,7 CZ || -89,4 || 683,4 || -41,4 || 0,0 || -20,2 || -1802,9 || -14,0 DK || -3,1 || 180,0 || -40,2 || -10,9 || -4,7 || 0,7 || -14,7 DE || 141,7 || 32,0 || -2,5 || 15,9 || 45,3 || 2,8 || 35,6 EE || 38,3 || 110,3 || 3,4 || 66,9 || 2,3 || -94,6 || -13,3 IE || 47,1 || 38,2 || -35,4 || 87,9 || -14,7 || -3,8 || 18,0 EL || -557,7 || -131,7 || 54,4 || 0,4 || 1,2 || 1,3 || -1,1 ES || 207,2 || 48,7 || 25,0 || -3,8 || -3,1 || -14,7 || -29,6 FR || -7,5 || -17,6 || -30,7 || 4,5 || -29,4 || -29,4 || -359,2 IT || 161,8 || -23,7 || -156,0 || -1,9 || -1330,6 || 11,1 || 697,3 CY || 314,7 || 296,8 || -16,5 || -258,3 || -170,3 || -87,4 || -21,6 LV || -36,1 || -63,9 || -207,3 || 34,2 || -22,3 || 8,0 || 10,7 LT || -87,5 || 188,9 || -3,3 || -29,9 || 73,9 || 3,7 || -16,7 LU || -142,3 || 64,8 || -8,5 || -14,6 || 79,1 || -0,1 || 1721,6 HU || -84,9 || 52,4 || 46,2 || 4,0 || -2,0 || 33,4 || -2,8 MT || -9,1 || -101,3 || -5,1 || -49,4 || 0,2 || 2,1 || -3,2 NL || -51,7 || 121,8 || -5,3 || 10,1 || -257,4 || 34,7 || 14,8 AT || 114,9 || 52,7 || -2,7 || 5,9 || -7,3 || 16,8 || -225,7 PL || 275,5 || -34,4 || -50,4 || 1,2 || 66,1 || -17,5 || -2,3 PT || -364,4 || -94,3 || -15,2 || 39,8 || -39,5 || -14,5 || -9,4 RO || 473,5 || -131,2 || -167,0 || -18,5 || -41,3 || 42,5 || 40,1 SI || -23,5 || 35,3 || 5,3 || 12,0 || -20,3 || 43,8 || -2028,6 SK || 16,3 || 64,0 || 98,6 || 15,0 || -25,3 || 82,9 || -0,4 FI || 249,3 || -140,1 || 4,9 || 20825,7 || 9,9 || -3,1 || 23,7 SE || 87,6 || -51,4 || 7,2 || 17,1 || -148,4 || -34,1 || -38,2 UK || -3,6 || 32,6 || 159,9 || 8,8 || 1,5 || 87,6 || -14,4 EU || 35,2 || 9,0 || 4,0 || -32,1 || -3,7 || 10,9 || 70,5 Kaavio 1: Erot ensimmäisten estimaattien ja lopullisten estimaattien välillä EU27-vaihtotaseessa, 2005Q1–2011Q2, miljoonaa euroa 6. Ajantasaisuus ja oikea-aikaisuus Oikea-aikaisuutta mitataan sillä, missä määrin maksutaseasetuksessa tietojen toimittamisella asetettuja määräaikoja noudatetaan. Taulukossa 5 analysoidaan maksutasetilastojen oikea-aikaisuutta. Siitä käy ilmi, että hyvin harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta jäsenvaltiot ovat kyenneet noudattamaan määräaikoja kaikkien tietokokonaisuuksien osalta. Ajantasaisuutta voidaan mitata tietokokonaisuuksien kattaman viitekauden ja sen ajankohdan välisenä erona, jona tiedot annetaan loppukäyttäjien saataville. Maksutasetiedot ilmoitetaan nykyään Eurostatille 90 päivän kuluttua viitekauden päättymisestä. Muutetussa maksutaseasetuksessa otetaan huomioon, että käyttäjät ovat pyytäneet ajantasaisempia tilastoja, lyhentämällä raportoinnin määräaikaa nykyisistä 90 päivästä 85 päivään vuodesta 2014, 82 päivään vuodesta 2017 ja 80 päivään vuodesta 2019 alkaen. Taulukko 5: Tietojen toimittamisen oikea-aikaisuus || Euro-indikaattorit* || Neljännes­vuosittainen maksutase* || Kansainvälinen palvelukauppa || Suorat ulkomaiset sijoitukset – virrat || Suorat ulkomaiset sijoitukset – varannot Määräaika: || viitekausi + 2 kk || viitekausi + 3 kk || viitekausi + 9 kk || viitekausi + 9 (tai 21) kk** || viitekausi + 9 (tai 21) kk** Belgia || -1 || -1 || 0 || -3 || 24 Bulgaria || -10 || -13 || 0 || -2 || -2 Tšekki || -2 || -9 || -8 || 11 || -6 Tanska || -16 || -8 || 0 || -3 || -3 Saksa || -7 || -6 || -3 || -5 || -17 Viro || -1 || -20 || -35 || -21 || -21 Irlanti || -4 || -5 || -17 || -2 || -2 Kreikka || -7 || -4 || -2 || -4 || -3 Espanja || 0 || -2 || -1 || -2 || -2 Ranska || -3 || -3 || 0 || -3 || -3 Italia || -1 || -4 || 0 || 0 || 0 Kypros || 0 || -1 || -1 || -3 || -3 Latvia || 0 || -23 || -25 || -27 || -27 Liettua || -2 || -5 || 0 || -2 || -2 Luxemburg || -9 || -2 || -1 || -3 || 0 Unkari Luxemburg || -3 || -1 || 0 || -2 || -2 Malta || 0 || -4 || -10 || -3 || -3 Alankomaat || -15 || -9 || -3 || -5 || -3 Itävalta || -3 || -4 || -4 || -58 || -58 Puola || 0 || -2 || -3 || -3 || -2 Portugali || -5 || -6 || -7 || -10 || -10 Romania || -1 || -6 || -2 || -4 || -4 Slovenia || -16 || -17 || -86 || -30 || -30 Slovakia || 0 || 0 || 0 || -5 || -5 Suomi || -4 || -12 || -7 || -9 || -9 Ruotsi || -2 || -9 || -1 || -2 || -2 Yhdistynyt kuningaskunta || 0 || 1 || -1 || -2 || -2 *Euroindikaattoreiden ja neljännesvuosittaisen maksutaseen osalta neljän tietojen toimittamisen keskimääräinen oikea-aikaisuus (2011Q3–2012Q2). **FDI-tietoihin (sekä virrat että varannot) liittyy kaksi erillistä tietovaatimusta, joilla kummallakin on eri määräaika: 9 kuukautta ja 21 kuukautta viitekauden päättymisestä. Molempien tietokokonaisuuksien määräaika on kuitenkin samana päivänä syyskuun lopussa. 7. Saatavuus ja selkeys EU27-maiden maksutasetiedot ovat saatavissa maksutta Eurostatin verkkosivustolta (Eurobase) osoitteesta http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database. Ne on jäsennelty kuvassa 1 esitetyllä tavalla. Kuva 1: Verkossa kaikkien käyttäjien saatavilla olevat maksutasetiedot Verkossa levitettyjen maksutasetietojen määrä ja niiden yksityiskohtaisuus ovat jatkuvasti lisääntyneet. Työntekijöiden rahalähetyksiä koskevien tietojen säännöllinen levittäminen alkoi helmikuussa 2010. Koska kiinnostus kansallisia maksutasetietoja ja ulkomaista varallisuusasemaa koskevia tietoja kohtaan on kasvamassa, julkisuuteen on annettu pidempiä aikasarjoja, tarkempia maantieteellisiä jaotteluja sekä kattavampia taulukoita vuodesta 2011 alkaen. Vuonna 2011 luotiin uudet taulukot ”Maksutaseen ja ulkomaisen varallisuusaseman tärkeimpien erien osuus BKT:stä” ja ”Vientimarkkinaosuudet” sekä käynnistettiin neljännesvuosittaisten ulkomaista varallisuusasemaa koskevien tietojen levittäminen. Huhtikuussa 2013 Eurostat alkoi jakaa yksityiskohtaisempia tietoja neljännesvuosittaisen maksutaseen rahoitustaseesta. 8. Vertailukelpoisuus Vertailukelpoisuudella tarkoitetaan eroavuuksia, joita voidaan havaita, kun saman alan tilastoja verrataan eri maantieteellisten alueiden tai eri ajanjaksojen välillä. Maksutaseiden laatuselvityksessä tätä alueiden tai ajanjaksojen välistä vertailua mitataan tarkastelemalla epäsuhtaisuuksia. Eurostat julkaisee säännöllisesti taulukoita, joista ilmenevät tärkeimmät pysyvät epäsuhtaisuudet maittain ja erittäin ja joilla maita kannustetaan ratkaisemaan taustalla olevat ongelmat kahdenvälisten yhteyksien ja tarkempien tietojen vaihdon avulla. Lisäksi on perustettu suorien ulkomaisten sijoitusten FDI-verkosto mahdollistamaan kahdenvälinen FDI-tietojen vaihto, ja sen odotetaan ajan myötä vähentävän epäsuhtaisuutta FDI-tiedoissa. Kaaviossa 2 verrataan epäsuhtaisuuksia EU27-alueella ja maailmassa. Vaikka epäsuhtaisuudet eivät ole EU27-alueella mitenkään vähäpätöisiä (ne ovat 0,8 prosenttia suhteessa EU:n BKT:hen), ne ovat kuitenkin pysyneet vakaina vuodesta 2004 alkaen. Eri aloitteet, joita Eurostat toteuttaa parhaillaan vähentääkseen EU27-alueen maksutaseissa esiintyviä epäsuhtaisuuksia, näyttävät kantavan hedelmää. Kaavio 2: Epäsuhtaisuudet EU27-alueella ja maailmassa, kokonaisvaihtotase, 1999–2012, miljoonaa euroa 9. Yhtenäisyys Yhtenäisyydessä keskeistä on eri tarkoituksiin tuotettujen tilastojen johdonmukaisuus. Maksutaseiden laatuselvityksessä tätä osatekijää mitataan tarkastelemalla sekä sisäistä johdonmukaisuutta (eheyssääntöjen noudattaminen, neljännesvuosittaisten ja vuosittaisten tietojen yhtenäisyys sekä virheellisten ja tunnistamattomien erien suuruus) että ulkoista johdonmukaisuutta (yhtenäisyys maksutasetietojen ja muista tilastollisista viitekehyksistä saatujen samankaltaisten tilastojen välillä). Intrastatin ja Extrastatin tuottamien tavaroita koskevien maksutasetietojen ja ulkomaankaupan tilastojen (FTS) ulkoista johdonmukaisuutta seurataan säännöllisesti. 9.1. Sisäinen johdonmukaisuus Sisäistä johdonmukaisuutta mitataan tarkastelemalla virheellisten ja tunnistamattomien erien arvoja. Virheelliset ja tunnistamattomat erät ovat jäännöseriä, joilla tilit tasautetaan. Toisinaan laatimiseen liittyvät virheet kumoavat toisensa. Tällöin jäännöserän suuruus ei välttämättä anna mitään käsitystä laskelman yleisestä tarkkuudesta. Kansalliset maksutaseiden laatijat seuraavat tarkasti virheellisiä ja tunnistamattomia eriä: suuret arvot tai jatkuva arvojen nousu kertovat laadintajärjestelmien ongelmista, jotka on tunnistettava ja ratkaistava. Taulukossa 6 esitetään kunkin jäsenvaltion ilmoittama keskimääräinen suhteellinen virhe vuosina 2009–2011. Se vastaa virheellisten ja tunnistamattomien erien keskimääräistä absoluuttista arvoa kyseisellä kaudella (osuutena vaihtotaseen tulojen ja menojen keskiarvosta), sellaisena kuin se on ilmoitettuna jäsenvaltioiden neljännesvuosittaisessa maksutaseessa. Viidessä jäsenvaltiossa (Italia, Tanska, Ruotsi, Suomi ja Irlanti) indikaattorin arvo oli noin 10 prosenttia vuosina 2009–2011. Virheelliset ja tunnistamattomat erät pienenivät jonkin verran Bulgariassa, Suomessa ja Ruotsissa vuosiin 2008–2010 verrattuina. Italiassa virheellisten ja tunnistamattomien erien arvot ovat edelleen suuria, mikä johtuu siirtymisestä täysin uuteen tietojenkeruu- ja tietojenlaadintajärjestelmään. Taulukossa 7 ilmoitetaan virheellisten ja tunnistamattomien erien kumulatiivinen suhteellinen summa, joka lasketaan kultakin kaudelta virheellisten ja tunnistamattomien erin kumulatiivisena summana jaettuna kokonaisvaihtotaseella (tulojen ja menojen summalla). Tällä indikaattorilla arvioidaan virheellisten ja tunnistamattomien erien merkin jatkuvuutta, ja se antaa pienemmät arvot jäsenvaltioille, joiden virheellisten ja tunnistamattomien erien merkit vaihtelevat, mikä osoittaa, että tällaiset erät eivät ole systemaattisia. Vuonna 2011 viidellä jäsenvaltiolla (Tanska, Italia, Puola, Slovakia ja Suomi) tämän indikaattorin arvo oli yli 10 prosenttia. Taulukko 6: Keskimääräinen suhteellinen virhe, 2009–2011 Belgia || 1 % || Ranska || 8 % || Itävalta || 4 % Bulgaria || 6 % || Italia || 12 % || Puola || 5 % Tšekki || 2 % || Kypros || 3 % || Portugali || 2 % Tanska || 10 % || Latvia || 2 % || Romania || 5 % Saksa || 4 % || Liettua || 1 % || Slovenia || 2 % Viro || 2 % || Luxemburg || 0 % || Slovakia || 4 % Irlanti || 9 % || Unkari || 2 % || Suomi || 9 % Kreikka || 3 % || Malta || 4 % || Ruotsi || 10 % Espanja || 3 % || Alankomaat || 4 % || Yhdistynyt kuningaskunta || 4 % Taulukko 7: Kumulatiiviset suhteelliset virheelliset ja tunnistamattomat erät, 2011 Belgia || 1 % || Ranska || 3 % || Itävalta || 0 % Bulgaria || 9 % || Italia || -12 % || Puola || -17 % Tšekki || -4 % || Kypros || 2 % || Portugali || -2 % Tanska || -19 % || Latvia || 4 % || Romania || -4 % Saksa || 4 % || Liettua || 0 % || Slovenia || 0 % Viro || -1 % || Luxemburg || 0 % || Slovakia || -12 % Irlanti || -5 % || Unkari || -5 % || Suomi || -19 % Kreikka || -2 % || Malta || 7 % || Ruotsi || -1 % Espanja || -2 % || Alankomaat || -4 % || Yhdistynyt kuningaskunta || 0 % 9.2. Ulkoinen johdonmukaisuus Ulkoisella johdonmukaisuudella tarkoitetaan yhtenäisyyttä maksutasetietojen ja muista tilastollisista viitekehyksistä saatujen samankaltaisten tilastojen välillä. Eurostat seuraa säännöllisesti tavaroita koskevaa ulkoista johdonmukaisuutta ilmoitettujen maksutasetietojen ja ulkomaankauppatilastojen (FTS) perusteella. Näitä kahta tietokokonaisuutta vertailtaessa on otettava huomioon maksutaseen ja ulkomaankauppatilastojen väliset metodologiset erot. Tärkeimmät niistä liittyvät siihen, että maksutase edellyttää omistajuuden muutosta, kun taas ulkomaankauppatilastoihin kirjataan fyysisiä tavaroiden rajatylittäviä liikkeitä, sekä siihen, että arviointimenetelmät poikkeavat toisistaan[12]. Yksi esimerkki tästä erosta on ei-monetaarinen kulta, jonka omistajuus vaihtuu, vaikka sitä ei fyysisesti kuljeteta uuden omistajan kotimaahan; tätä kultaa ei sisällytetä ulkomaankauppatilastoihin, mutta maksutaseeseen se sisällytetään. Ulkomaankauppatilastojen ja maksutasetietojen yleinen johdonmukaisuus voidaan arvioida nopeasti tarkastelemalla näistä kahdesta tilastollisesta viitekehyksestä saatavien tulojen/vientien ja menojen/tuontien arvojen välisten erojen aikasarjoja, ja se näkyy EU27-aluetta kuvaavassa kaaviossa 3. Tavaroita koskevien tietojen johdonmukaisuus maksutaseen ja ulkomaankauppatilastojen välillä on parantunut viime vuosina, ja erot ovat vakiintuneet varsin alhaisille tasoille. Kaavio 3: Tavarat – ero ulkomaankauppatilastojen ja maksutaseen välillä, EU27-alue ja EU27-alueen ulkopuoliset kumppanit 10. Päätelmät Maksutaseasetuksen tultua voimaan maksutasetilastot yhdenmukaistuivat koko EU:ssa ja käyttäjien oli helpompi saada tietoja. Tämä valmisteluasiakirja osoittaa, että kukin jäsenvaltio ilmoittaa Eurostatin maksutaseasetuksen nojalla vaatimat maksutasetiedot yleensä ajoissa. Loppukäyttäjien saatavilla olevien maksutasetietojen määrä on nyt huomattavasti suurempi kuin se oli 1990-luvun lopulla: maksutapahtumista ja maantieteellisistä jaotteluista on nyt saatavilla tarkempia tietoja, tietojen ilmoittamistiheys ja ajantasaisuus ovat parantuneet ja taloudellista analyysia varten on luotu pidempiä aikasarjoja. Estimointia käytetään enemmän, mikä lisää sellaisten laatuselvitysten merkitystä, jotka antavat mahdollisuuden seurata säännöllisesti tietojen vakautta ja yhtenäisyyttä. Finanssikriisin vuoksi käyttäjät tarkastelevat sekä maksutasetietoja että ulkomaista varallisuusasemaa koskevia tietoja entistä perusteellisemmin. Eurostat ja kansalliset maksutaseiden laatijat tekevät kaikkensa varmistaakseen, että maksutasetiedot ja ulkomaista varallisuusasemaa koskevat tiedot täyttävät laajan käyttäjäkunnan tarpeet täysimittaisesti. Seuraava maksutaseiden laadunarviointi käynnistyy tammikuussa 2014. [1] EUVL L 35, 8.2.2005, s. 23. [2] EUVL L 283, 28.10.2008, s. 3. [3] EUVL L 87, 31.3.2009, s. 164. [4] Ks. ”ESS Handbook for Quality Reports”, Eurostat Working Papers, 2009, sekä ”ESS Standard for Quality Reports”, Eurostat Working Papers, 2009. [5] Ks. ”ESS Handbook for quality reports”, Eurostat, 2009, s. 65. [6] Ks. http://dsbb.imf.org/images/pdfs/dqrs_bop.pdf. [7] Ks. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/product_details/publication?p_product_code=KS-RA-10-026. [8] Rajat ylittävistä euromääräisistä maksuista annetulla asetuksella (EY) N:o 2560/2001 kaikki maksut, jotka eivät ylitä 12 500 euron rajaa, vapautettiin tilastoja varten tehtävästä ilmoittamisesta. Asetusta (EY) N:o 2560/2001 tarkistettaessa raja nostettiin 50 000 euroon. (asetuksen (EY) N:o 924/2009 5 artiklan 1 kohta). [9] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/excessive_imbalance_procedure/imbalance_scoreboard. [10] Komission asetus (EU) N:o 555/2012, annettu 22 päivänä kesäkuuta 2012, EUVL L 166, 27.6.2012, s. 22. [11] Tällöin olisi tehtävä selvä ero eri transaktioiden välillä sen mukaan, onko kyse siitä, että a) palvelua tarjotaan rajan yli (”toimitusmuoto 1”), b) kuluttaja liikkuu rajan yli (”toimitusmuoto 2”) vai c) palvelun tarjoaja liikkuu rajan yli (”toimitusmuoto 4”). Ks. kansainvälisen palvelukaupan tilastoja koskeva käsikirja (”Manual on Statistics of International Trade in Services 2010”), V luku. [12] Tuonnit/menot arvotetaan maksutaseessa vapaasti aluksessa -arvoon (fob, free on board), mutta ulkomaankauppatilastoissa kustannukset, vakuutus ja rahti -arvoon (cif, cost-insurance-freight).