KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa /* COM/2013/0459 final */





KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Neljäs kertomus viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta Moldovan tasavallassa 1. Johdanto Moldovan tasavallan kansalaisten, jäljempänä ’Moldovan kansalaiset’, EU:hun suuntautuvan viisumivapaan matkustamisen edellytysten tarkasteleminen käynnistettiin 15. kesäkuuta 2010 aloittamalla EU:n ja Moldovan tasavallan välinen viisumiasioita koskeva vuoropuhelu. Komissio esitti viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman[1] Moldovan tasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Moldovan viranomaiset’, 24. tammikuuta 2011. Moldovan tasavallalle asetetaan viisumivapautta koskevassa toimintasuunnitelmassa useita, neljään asiakokonaisuuteen[2] liittyviä teknisesti merkittäviä ja tarkasti määriteltyjä edellytyksiä, joilla on tarkoitus varmistaa tarvittavan lainsäädäntö- ja toimintakehyksen hyväksyminen (ensimmäinen vaihe) ja sen tosiasiallinen täytäntöönpano (toinen vaihe). Komissio on raportoinut säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Ensimmäinen seurantakertomus siitä, miten Moldovan tasavalta on edistynyt viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa, esitettiin 16. syyskuuta 2011[3]. Kyseinen kertomus esiteltiin 7. lokakuuta 2011 pidetyssä johtavien virkamiesten kokouksessa, jossa keskusteltiin myös prosessin seuraavista vaiheista. Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman asiakokonaisuuksiin 2, 3 ja 4 liittyvät arviointikäynnit järjestettiin vuoden 2011 lokakuun jälkipuoliskolla ja marraskuun alussa, ja niihin osallistui EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoita sekä komission yksiköiden ja Euroopan ulkosuhdehallinnon, jäljempänä ’EUH’, virkamiehiä. Näiden asiantuntijakäyntien tarkoituksena oli arvioida viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen edellytysten mukaista lainsäädäntö- ja toimintakehystä sekä institutionaalista kehystä ja sitä, ovatko nämä kehykset EU:n ja kansainvälisten normien mukaisia. Asiantuntijalausunnot valmistuivat joulukuussa 2011. Toinen seurantakertomus Moldovan tasavallan edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa annettiin 9. helmikuuta 2012[4]. Kyseinen kertomus esiteltiin 27. helmikuuta 2012 pidetyssä johtavien virkamiesten kokouksessa, jossa keskusteltiin myös prosessin seuraavista vaiheista. Kolmas seurantakertomus Moldovan tasavallan edistymisestä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa esitettiin 22. kesäkuuta 2012[5]. Se oli viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen kolmas ja lopullinen seurantakertomus, ja siinä esitettiin komission kokonaisarvio siitä, miten Moldovan tasavalta on edistynyt viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen edellytysten täyttämisessä. Kyseiset edellytykset liittyvät lainsäädäntö- ja toimintakehyksen sekä institutionaalisen kehyksen luomiseen. Komissio antoi 3. elokuuta 2012 arvion mahdollisista muuttoliike- ja turvallisuusvaikutuksista, joita aiheutuu viisumivapauden myöntämisestä EU:hun matkustaville Moldovan tasavallan kansalaisille[6]. Arviointiin osallistui asian kannalta merkityksellisiä EU:n virastoja ja sidosryhmiä. Neuvosto antoi näiden kertomusten perusteella 19. marraskuuta 2012 päätelmät, joiden mukaan se oli komission kanssa samaa mieltä siitä, että Moldovan tasavalta on täyttänyt kaikki viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen edellytykset. Tämän jälkeen käynnistettiin toisen vaiheen edellytysten arviointi. Tammikuun 28. päivänä 2013 pidetyssä johtavien virkamiesten kokouksessa keskusteltiin seuraavista toisen vaiheen toimista ja arviointikäyntien valmistelemisesta. Uudet viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman kaikkiin neljään asiakokonaisuuteen liittyvät arviointikäynnit järjestettiin 18. helmikuuta – 15. maaliskuuta 2013. Arviointikäynnit olivat tähänastista laajemmat ja yksityiskohtaisemmat. Ne kestivät neljä viikkoa, ja niihin osallistui 12 asiantuntijaa EU:n jäsenvaltioista sekä komission yksiköiden ja EUH:n virkamiehiä. Näiden asiantuntijamatkojen tarkoituksena oli arvioida edistymistä viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman toisen vaiheen edellytysten täyttämisessä sekä lainsäädäntö- ja toimintakehyksen ja institutionaalisen kehyksen täytäntöönpanoa EU:n ja kansainvälisten normien mukaisesti. Erityistä huomiota kiinnitettiin muun muassa syrjinnän torjuntaan, vähemmistöjen integrointiin ja ihmiskauppaan sekä muihin vastaaviin aloihin, joista osa mainitaan myös 19. marraskuuta 2012 annetuissa neuvoston päätelmissä. Asiantuntijalausunnot valmistuivat toukokuussa 2013. Moldovan tasavalta on sitoutunut käsittelemään niissä esitettyjä suosituksia toukokuun 2013 lopussa laadittavassa tarkistetussa kansallisessa toimintasuunnitelmassa. Viisumivapautta koskeva toimintasuunnitelma on osoittautunut tärkeäksi kannustimeksi uudistuksille ja ollut tukena Moldovan tasavallalle, joka on toteuttanut rakenneuudistuksia tasaiseen tahtiin vuodesta 2010 alkaen. Lainsäädäntö- ja toimintakehys on saatu valmiiksi, kuten viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman ensimmäisen vaiheen valmistumisen yhteydessä marraskuussa 2012 todettiin. Tässä kertomuksessa on tarkoitus esittää tilannekatsaus lainsäädäntökehyksen ja institutionaalisen kehyksen täytäntöönpanoon sekä esitellä instituutioiden toimintaa ja eri virastojen välistä koordinointia. Tämä komission laatima seurantakertomus perustuu helmi- ja maaliskuussa 2013 tehtyihin kattaviin arviointikäynteihin ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden niiden yhteydessä laatimiin raportteihin sekä lisätietoihin, joita saatiin EU:n ja Moldovan tasavallan alasekakomitean nro 3[7] sekä EU:n Moldovan tasavallan kanssa käymän ihmisoikeusvuoropuhelun aikana. Viimeksi mainitut järjestettiin huhtikuussa 2013. Erityistä huomiota kiinnitettiin uudistusten ja saavutettujen tulosten kestävyyteen sekä asianmukaisten henkilöresurssien ja määrärahojen rooliin tulosten saavuttamisessa. Kertomuksessa arvioidaan myös, miten Moldovan tasavallalle elokuussa 2012 osoitetussa vaikutustenarviointikertomuksessa[8] annetut suositukset on täytetty. 2. Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman neljän asiakokonaisuuden täytäntöönpanon arviointi Asiakokonaisuus 1: Asiakirjojen turvallisuus, joka kattaa myös biometriset tunnisteet (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · ICAO:n standardien mukaisten biometristen passien vaiheittainen käyttöönotto, myös Moldovan tasavallan konsulaateissa ulkomailla, sekä muiden kuin ICAO:n standardien mukaisten passien vaiheittainen käytöstä poistaminen Moldovan tasavalta on tammikuusta 2011 alkaen myöntänyt ainoastaan biometrisiä passeja (tavallisia passeja, diplomaattipasseja, virkamatkapasseja ja kansalaisuudettomille henkilöille myönnettäviä passeja) soveltaen periaatetta ”yksi passi – yksi asiakirja”. Joulukuun 31. päivänä 2012 oli käytössä 2 514 335 Moldovan tasavallan kansalaisen passia, joista 487 745 (19,3 prosenttia) oli biometrisiä passeja. Muut kuin biometriset passit on määrä poistaa kokonaan käytöstä vuoden 2020 loppuun mennessä. Ulkomailla asuvat Moldovan kansalaiset ovat 1. tammikuuta 2012 alkaen voineet jättää biometristä passia koskevia hakemuksia Moldovan tasavallan diplomaattisiin edustustoihin ja konsulaatteihin. Kaikissa ulkomailla sijaitsevissa Moldovan tasavallan suurlähetystöissä ja konsulaateissa on välineet biometristen tietojen keräämiseen passinhakijoilta. Tämä uusi biometrinen passi on ICAO:n standardien mukainen, ja siinä käytetään monia ICAO:n suosittelemia turvatekijöitä[9]. Valtion tietoresurssikeskus CSIR Registru, jäljempänä ’Registru’, on 2. tammikuuta 2013 alkaen käyttänyt omia juurivarmenteita ja julkisen avaimen varmenteita. Moldovan viranomaiset jättivät 28. syyskuuta 2012 hakemuksen, joka koski liittymistä ICAO:n Public Key Directory -rekisteriin, jäljempänä ’ICAO PKD’. Tietotekniikka- ja viestintäministeriö antoi Registrulle vuoden 2013 alussa maksumääräyksen, joka koski kertaluonteisen rekisteröintimaksun maksamista ICAO PKD:iin liittymistä varten. Registru allekirjoitti integroidun mikrosirun sisältäviä kirjoja koskevan hankintasopimuksen tammikuussa 2012 suoritetun tarjouskilpailun perusteella vasta helmikuussa 2013. Viivästymiseen oli syynä valitus, jonka Moldovan tasavallan korkein oikeus hylkäsi. Tarjouskilpailun voittajan ja Registrun on määrä allekirjoittaa hankintasopimus kesällä 2013. · Eheyden ja turvallisuuden korkea taso passien sekä henkilötodistusten ja muiden lähdeasiakirjojen hakemisen, myöntämisen ja henkilötietojen täyttämisen yhteydessä Registru vastaa matkustus- ja henkilöasiakirjojen myöntämisestä. Kaikki väestörekisteriviranomaisen toimistot ovat tietokoneistettuja ja niillä on suojatun yhteydenpitokanavan kautta yhteys valtiollisen väestörekisterin automaattiseen tietojärjestelmään, jäljempänä ’SRP’. Syntymää, avioliittoa, kuolemaa, avioeroa ja etunimen tai sukunimen vaihtamista koskevat todistukset ovat muodoltaan samanlaisia ja niissä on samat turvatekijät[10]. Registrulla on 49 aluetoimistoa, jotka käsittelevät matkustusasiakirjoja ja kansallisia henkilötodistuksia koskevia hakemuksia. Aluetoimistojen tekemät tarkastukset koskevat yleensä tietojen oikeellisuutta ja hakemuksen täydellisyyttä. Lisäksi aluetoimistot toteuttavat yhteistyössä sisäministeriön kanssa lainsäädännön rikkomiseen, rikosasioihin ja rikoksentekijöihin liittyvää muuta kuin sähköistä valvontaa. Monien eri henkilöllisyyksien käyttämisen mahdollisuudet ovat varsin vähäiset, koska SRP:ssä on suuri määrä tietoa jokaisesta Moldovan kansalaisesta. Biometrisillä tunnisteilla ”lukitaan” passinhaltijan henkilöllisyys ja estetään muun henkilöllisyyden käyttäminen. Registru toteuttaa määrätietoisesti toimenpiteitä, joiden tavoitteena on mahdollisuuksien mukaan vähentää henkilöstön lahjonnan mahdollisuuksia muun muassa selkeän työnjaon avulla, osoittamalla hakemukset satunnaisesti niitä käsitteleville virkamiehille sekä varmistamalla, että vähintään kolme eri virkamiestä tarkastaa hakemukset. Maksut suoritetaan pankkiautomaateilla. Koska hakemukset tarkastetaan useaan kertaan, työntekijöiden on lähes mahdotonta syöttää vilpillisiä hakemuksia järjestelmään. Väestörekisteriviranomainen on lisäksi kehittänyt strategian, jolla pyritään ehkäisemään ja torjumaan henkilöstön lahjontaa. Strategiaan kuuluvia toimenpiteitä ovat muun muassa yllätystarkastukset, tietojen saannin rajoittaminen, videovalvonta sekä tuloja, omaisuutta ja eturistiriitoja koskevat ilmoitukset. Kaikissa hakemuksia käsittelevissä paikallistoimistoissa on esillä lahjontaan liittyviä tietoja. Näiden uusien toimenpiteiden ansiosta määrättiin vuonna 2012 toteutettujen tutkintatoimien perusteella seitsemän kurinpitoseuraamusta väestörekisteriviraston työntekijöiden tekemistä rikkomuksista. Transnistrian[11] alueella asuvat hakijat voivat jättää asiakirjoja koskevat hakemukset mihin tahansa hallinnollisen rajan lähellä sijaitsevaan toimistoon. Moldovan tasavallassa on 17. heinäkuuta 2003 alkaen toiminut kuusi pysyvää toimistoa ja yksi liikkuva toimisto, jotka käsittelevät edellä mainittuja hakemuksia. Niissä on käytössä samat käytännön järjestelyt ja keskeiset menettelyt kuin muualla Moldovan tasavallassa. Henkilöt, joilla on ainoastaan Transnistrian ”viranomaisten” myöntämiä asiakirjoja, voivat antaa väestörekisteriasiakirjansa Moldovan viranomaisten rekisteröitäviksi, jolloin väestörekisterivirasto kirjaa ne ja syöttää ne SRP-järjestelmään. Sen jälkeen väestörekisterivirasto myöntää hakijalle asiakirjan, jonka perusteella tämä voi hankkia Moldovan passin. Transnistrian ”viranomaisten” myöntämien lähdeasiakirjojen tunnustamiseen käytettävästä menettelystä säädetään laissa. Henkilöllisyys voidaan osoittaa Moldovan tasavallan aiemmin myöntämien henkilötodistusten tai matkustusasiakirjojen avulla tai perherekisteritietojen perusteella. Hakijan henkilöllisyyden tarkistaminen on usein suhteellisen helppoa, koska vuotta 1992 edeltävät tiedot ovat edelleen käytettävissä. Kun selvitetään vuoden 1992 jälkeen Transnistrian alueella syntyneen henkilön henkilöllisyyttä ja oikeutta Moldovan tasavallan kansalaisuuteen, on tutkittava hänen vanhempiensa ja sisarustensa tiedot perhesuhteiden vahvistamiseksi. Riittävän varmuuden saamiseksi henkilöllisyydestä voidaan viime kädessä myös tehdä tietojen ristiintarkastus vertaamalla niitä SRP:hen tallennettuihin perheenjäsenten tietoihin. · Kadonneita ja varastettuja passeja koskeva nopea ja järjestelmällinen raportointi Interpolin tai LASP-tietokantaan Lokakuusta 2011 alkaen on ollut käytössä menettelyjä, joilla kaikkia kadonneita ja varastettuja passeja koskevat tiedot lähetetään Registrusta viiden minuutin välein Interpolin kansalliseen keskustoimistoon, joka toimii yhteyspisteenä Interpoliin. Keskustoimisto lähettää nämä tiedot lisäksi Interpolille myös kerran päivässä reaaliaikaisen sähköisen järjestelmän kautta. Kadonneiden ja varastettujen passien välille ei tehdä eroa. Rajanylityspaikat on kytketty kadonneita ja varastettuja passeja koskevaan Interpolin tietokantaan. Kadonneiden passien osuus annettujen passien määrästä on huomattavan suuri. Vuonna 2011 ilmoitettiin kadonneeksi 29 946 passia ja niitä annettiin kaikkiaan 261 259. Vuonna 2012 ilmoitettiin kadonneeksi 32 343 passia, ja niitä annettiin 260 393. Lokakuun 2011 jälkeen 15 603 kadonnutta passia on ilmoitusten mukaan löydetty ja palautettu omistajalleen. · Passien mallikappaleiden säännöllinen vaihto ja asiakirjojen turvallisuuteen liittyvä yhteistyö EU:n kanssa EU:n jäsenvaltioille annetaan kerran vuodessa ajantasaiset tiedot uusista Moldovan tasavallan passien mallikappaleista erityisen viestintäkanavan kautta. Moldovan tasavalta on lisäksi ollut vuodesta 2009 lähtien liittyneenä Euroopan unionin neuvoston aitojen henkilö- ja matkustusasiakirjojen julkiseen verkkohakemistoon, jäljempänä ’PRADO’. PRADO-järjestelmä ajantasaistettiin viimeksi 1. heinäkuuta 2011, kun siihen otettiin uudet mallikappaleet, joissa on Moldovan biometristen passien turvatekijät. Joulukuussa 2012 lähetettiin 65 uutta mallikappaletta, joissa on Moldovan biometristen diplomaatti- ja virkapassien turvatekijät. Vuonna 2012 rajapoliisiosaston asiakirjayksikkö vastaanotti ulkoasioista ja Euroopan integraatiosta vastaavalta ministeriöltä mallikappaleet EU:n jäsenvaltioiden matkustusasiakirjoista (62 kappaletta). (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset · Vahvistetaan tehokkaat, oikeasuhteiset ja varoittavat seuraamukset ja sovelletaan niitä sellaisiin henkilöihin, jotka on tuomittu passinsa myymisestä tai lainaamisesta. Moldovan tasavallan rikoslain 361 §:ssä säädetään jo nyt seuraamuksista, joita määrätään väärien virallisten asiakirjojen valmistamisesta, hallussapidosta, myynnistä tai käyttämisestä. Kadonneiden tai varastettujen passien osalta Moldovan viranomaiset tutkivat parhaillaan mahdollisuutta ehtojen tiukentamiseen myönnettäessä passia henkilölle, joka on syyllistynyt johonkin edellä mainituista rikkomuksista. · Jaetaan säännöllisesti tietoja EU:n viranomaisten kanssa kadonneista ja varastetuista biometrisistä passeista, erityisesti Interpolin kadonneiden ja varastettujen matkustusasiakirjojen tietokannan kautta. Ks. tämän kertomuksen sivulla 5 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset ”Kadonneita ja varastettuja passeja koskeva nopea ja järjestelmällinen raportointi Interpolin /LASP-tietokantaan”. · Vahvistetaan väestörekisteriä koskevaa oikeudellista ja institutionaalista kehystä, jotta voidaan estää nimenmuutoksen tai henkilöllisyyden väärinkäyttö uuden passin saamiseksi. Olisi laadittava selkeät nimenmuutoksia koskevat säännöt ja sovellettava niitä. Oikeudellisia ja institutionaalisia puitteita olisi vahvistettava, ja niihin olisi sisällyttävä tehokkaita valvonta- ja jäljitettävyystoimenpiteitä. Jokainen kansalainen voi tehdä etunimensä tai sukunimensä muuttamista koskevan hakemuksen. Päätöksen hakemuksen hyväksymisestä tekee keskusväestörekisteri erityiskomitean lausunnon perusteella. Lainsäädännön mukaan sama henkilö voi vaihtaa etunimeään tai sukunimeään niin usein kuin haluaa. Syntymätodistuksessa olevaa yksilöllistä henkilötunnusta ei voi vaihtaa. Jos etu- tai sukunimi vaihdetaan, kaikki entiset matkustus- ja henkilöasiakirjat mitätöidään. Maasta poistumiseen liittyvät rajatarkastukset tehdään yksilöllisen henkilötunnuksen perusteella, ja rajapoliisilla on pääsy SRP-järjestelmään, joka sisältää kaikki Moldovan kansalaisten entiset etu- ja sukunimet. Käytettävän järjestelmän ansiosta nimenmuutosten väärinkäyttö on vähentynyt merkittävästi. Yleisarvio asiakokonaisuudesta 1 Käytössä olevalla organisaatiorakenteella ja menettelyillä varmistetaan asiakirjojen eheyden ja turvallisuuden korkea taso. Väestötietojen rekisteröintiin ja asiakirjojen myöntämiseen liittyvät menettelyt ovat kehittyneet huomattavasti vuoden 2010 jälkeen. Asiakirjojen hakemisessa ja myöntämisessä käytettävät järjestelmät ovat turvallisia ja hyvin suunniteltuja, ja niiden ansiosta pystytään tarjoamaan hyvää palvelua kansalaisille. Nykyään myönnetään vain ICAO:n standardien mukaisia passeja ja vanhoja passityyppejä poistetaan nopeasti käytöstä. Moldovan tasavaltaa pyydetään myös antamaan lisätietoja kadonneiden passien suuresta määrästä. Komissio katsoo, että yleisesti ottaen Moldovan tasavalta täyttää asiakokonaisuudessa 1 asetetut toisen vaiheen edellytykset. Vaadittavat lisätoimet: · Otetaan käyttöön integroidun mikrosirun sisältävä kirja ja toteutetaan laajennettu pääsynvalvonta (EAC) ja täydentävä pääsynvalvonta (SAC). · Automatisoidaan mahdollisimman monia menettelyjä ja poistetaan vielä käytössä olevat manuaaliset menettelyt käytöstä sekä luodaan sähköinen yhteys Registrun ja sisäministeriön välille. Asiakokonaisuus 2: Laiton maahanmuutto, myös takaisinotto Asiakokonaisuus 2 / aihe 1 – Rajaturvallisuus (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · Rajavalvontaa koskevan lainsäädännön tosiasiallinen täytäntöönpano, jota tukevat asianmukaiset rajatarkastukset ja rajavartiointi, menettelyt ja toiminnallinen tehokkuus, kansallisen ja paikallisen tason tilannekuva, johon liittyy riskianalyysin toteuttaminen, tiedonhankinta ja tietovirtojen hallinta sekä suora pääsy keskeisiin kansallisiin ja kansainvälisiin tietokantoihin ja näiden tietokantojen käyttö Heinäkuun 1. päivänä 2012 tuli voimaan rajapoliisia koskeva laki, jonka nojalla rajavartiolaitos on muutettu Moldovan tasavallan sisäministeriön rajapoliisiosastoksi. Rajapoliisilla on toimivaltuuksia yhdennetyn rajaturvallisuuden sekä rajat ylittävän rikollisuuden ehkäisemisen ja torjunnan alalla. Valtion rajaa koskevassa laissa noudatetaan Schengenin rajasäännöstön[12] määritelmiä ja kehystä. Siinä otetaan huomioon myös liikenteenharjoittajien vastuuta koskeva Euroopan unionin lainsäädäntökehys ja erityisesti liikenteenharjoittajien velvollisuudesta toimittaa tietoja matkustajista annettu direktiivi 2004/82/EY. Rajapoliisi noudattaa toiminnassaan vastaavia sääntöjä ja määräyksiä kuin EU:n Schengen-valtioiden rajavartijat. Moldovan tasavallan hallintaan kuuluvalla alueella on käytössä 56 rajanylityspaikkaa, ja Moldovan tasavallan rajan ylittää vuosittain 13–15 miljoonaa matkustajaa. Rajatarkastukset suoritetaan suurelta osin EU:n Schengen-luettelon parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Raportointi- ja riskianalyysijärjestelmien taso on Schengen-maiden järjestelmiinkin verrattuna erittäin korkea. Riskianalyysijärjestelmässä noudatetaan Frontexin yhteistä yhdennettyä riskianalyysimallia (CIRAM), ja riskiprofiilit ovat hyvin muotoiltuja ja korkealuokkaisia. Rajapoliisi kuuluu Frontexin itärajoilla esiintyvien riskien analyysiverkostoon (EB-RAN) ja vaihtaa kuukausittain tietoja Frontexin kanssa. Lisäksi rajapoliisi ja tulli sekä vastaavat Ukrainan viranomaiset laativat yhteisiä rajaturvallisuutta koskevia arviointiraportteja. Niiden laatimisessa avustaa EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajalla, jäljempänä ’EUBAM’. Rajavartiointi suunnitellaan ja toteutetaan riskianalyysijärjestelmän mukaisesti. Tarkastuksia suorittavien partioiden määrä on kohtuullinen. Yhdennetyn rajaturvallisuuden puitteissa tehdään suunnitelmia kattavan kiinteän valvontajärjestelmän rakentamisesta rajoille. Rajavalvontajärjestelmän asianmukainen taso voidaan saavuttaa, kun rajapoliisi ottaa käyttöön kiinteän valvontajärjestelmän ja täydentävät kannettavat (automatisoidut) järjestelmät. Rajapoliisin käytössä on riittävä määrä rajavartiokoiria (yhteensä 123 koiraa, joista 74 on jälkikoiria). Ensivaiheen rajatarkastukseen käytettävät laitteet ovat yleensä EU:n normien mukaisia. Vuonna 2012 tietokannoissa oli yli 5 700 kuulutusta (5 687 kansallista kuulutusta ja 56 Interpol-kuulutusta). Niiden määrä yli nelinkertaistui vuoteen 2011 verrattuna. Ensivaiheen tarkastuksissa työskentelevät virkamiehet voivat hakea tietoja rajapoliisin integroidusta tietojärjestelmästä, lainsäädännöstä, ulkomaisista kuulutuksista, riskiprofiileista ja internetistä (esim. PRADOsta). Kaikilla rajanylityspaikoilla on verkkoyhteys keskustietokantoihin. Toisen vaiheen rajatarkastusten taso ei kaikissa rajanylityspaikoissa ole riittävä, koska tarkastuksiin käytettäviä laitteita on liian vähän. · Asianmukaisen infrastruktuurin, teknisten laitteiden, tietojärjestelmien sekä taloudellisten ja henkilöresurssien luominen myöhemmin vahvistettavan yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman mukaisesti sekä koulutusohjelmien ja lahjonnan vastaisten toimenpiteiden tehokas toteuttaminen Rajapoliisi parantaa rajavalvontajärjestelmää ja aikoo perustaa kansallisen koordinointikeskuksen. Tilannekuvan kehittäminen on yksi osa käynnissä olevaa kolmivaiheista suunnitelmaa kiinteän ja liikkuvan viestintäjärjestelmän kehittämiseksi valtion rajalle. Kyseisiin vaiheisiin kuuluu laitteiden hankkiminen ja koko maan kattavan kiinteän ja liikkuvan tietoliikennejärjestelmän rakentaminen. Perustamalla kansallinen koordinointikeskus parannetaan tilannetietoisuutta ja mahdollistetaan yhteistyö Euroopan rajavalvontajärjestelmän[13], jäljempänä ’Eurosur’, kanssa. Rajapoliisilla on riittävästi rajavartiointiin käytettäviä laitteita, kuten lämpökameroita ja pimeänäkölaitteita, mutta liian vähän kiinteitä valvontajärjestelmiä. Rajapoliisilla olisi suunnitelmien mukaan oltava 3 543 työntekijää, mutta suunnitelluista työpaikoista on tällä hetkellä täytetty vain 83 prosenttia (2 945). Työntekijöiden vähyys johtuu siitä, että asevelvollisten käyttäminen rajavalvonnassa on lopetettu. Kaikki avoimet työpaikat on tarkoitus täyttää vuoden 2013 loppuun mennessä. Kansallinen rajapoliisiopisto järjestää kaksivuotisia koulutusohjelmia aliupseereille ja kuuden kuukauden peruskursseja uusille työntekijöille. Aliupseereille annettavassa kaksivuotisessa koulutuksessa sovelletaan Kööpenhaminan prosessia, ja koulutusohjelma on laadittu EUBAMin avustuksella ja EU:n rajavartijakoulutusta koskevien yhteisten vaatimusten mukaisesti. Yleisesti ottaen koulutusohjelmat luovat vakaan perustan asiantuntevan henkilöstön kouluttamiselle rajaturvallisuustehtäviin. Rajapoliisi on jo pannut täytäntöön valtaosan ulkorajojen valvontaa koskevassa EU:n Schengen-luettelossa[14] olevista lahjonnan ehkäisemistä koskevista suosituksista ja parhaista käytännöistä[15]. Rajapoliisin ammattisäännöt hyväksyttiin 13. kesäkuuta 2008, ja rajapoliisin palkkataso on kilpailukyinen. Toimintaa valvotaan yllätystarkastuksin, ja rajapoliisin työntekijöiden on ilmoitettava henkilökohtaiset etunsa ja tulonsa ennen työn aloittamista ja sen jälkeen kerran vuodessa. Lisäksi käytössä on säännöllinen työkierto. · Viranomaisyhteistyön, kuten rajavartiolaitoksen ja lainvalvontaviranomaisten välisen tietojenvaihdon, ja kansainvälisen yhteistyön, kuten naapurimaiden kanssa tehtävän yhteistyön, parantaminen sekä Frontexin kanssa tehdyn työjärjestelysopimuksen tehokas täytäntöönpano Viranomaisten välisessä rajaturvallisuusyhteistyössä on päästy tyydyttävälle tasolle. Rajapoliisi tekee erittäin tiivistä yhteistyötä poliisin, tullin sekä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston kanssa. Rajapoliisin ja valtakunnansyyttäjänviraston välinen yhteistyö on lisääntynyt rakenteellisesti sen jälkeen, kun rajapoliisi sai uusia rikostutkintaa koskevia toimivaltuuksia. Viranomaisyhteistyön tärkeimpiä muotoja ovat tietojenvaihto, yhteiset tutkintaryhmät, yhteiset toimet ja yhteiset koulutukset. Rajapoliisi ja tulli ovat toteuttaneet rajavalvontaa yhden toimipaikan periaatteella kaikilla rajanylityspaikoilla. Ne käyttävät yhteistä kuorma-autojen kirjausjärjestelmää ja voivat käyttää toistensa laitteita esimerkiksi ajoneuvojen tarkastamiseen. Rajapoliisi on tehnyt useita yhteistyösopimuksia ja -pöytäkirjoja Romanian ja Ukrainan kanssa. Vuonna 2012 rajapoliisi jatkoi yhteistyötään EUBAMin kanssa ja varmisti toimintasuunnitelman yhdeksännen vuosijakson toimenpiteiden[16] tehokkaan täytäntöönpanon. Rajapoliisilla on vuodesta 2006 alkaen ollut yhteyshenkilö Galatin yhteisessä rajat ylittävän yhteistyön keskuksessa. Joidenkin EU:n jäsenvaltioiden (Latvia, Liettua, Viro, Unkari ja Puola) kanssa on tehty yhteistyösopimuksia. Yhteistyötä muiden Itsenäisten valtioiden yhteisön, jäljempänä ’IVY’, maiden kanssa tehdään IVY:n rajavartiolaitosten esikunnan kautta. Lisäksi GUAM-valtioiden[17] rajavartiolaitosten välillä on tehty yhteistyöpöytäkirja. Rajapoliisi allekirjoitti työjärjestelysopimuksen Frontexin kanssa elokuussa 2008 ja on osallistunut useisiin Frontexin koordinoimiin toimiin. Joulukuussa 2012 rajapoliisiosastoon perustettiin Frontexin kansallinen yhteyspiste, jolle annettiin Frontexin yhteistyösuunnitelman tavoitteiden koordinointiin ja täytäntöönpanoon liittyviä toimivaltuuksia. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset · Jatketaan rajavalvonnan tehostamista, mukaan lukien riskianalyysi ja valvontatoimenpiteet sekä korruption ehkäiseminen ja torjuminen rajalla, sekä EUBAMin kanssa tehtävän yhteistyön parantamista kaikilla rajavalvonnan aloilla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 7 ja 8 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Lisätään yhteistyötä naapurimaiden kanssa. Vahvistetaan kahdenvälistä ja kansainvälistä yhteistyötä ja lisätään tilastollisten ja analyyttisten tietojen ja taktisten/operatiivisten tietojen / tiedustelutietojen vaihtamista sellaisilla toimenpiteillä kuin yhteisten rajat ylittävien operaatioiden, yhteisten tutkintaryhmien ja yhteisten tiedusteluryhmien käynnistäminen ja niihin osallistuminen, yhteyshenkilöiden vaihdon helpottaminen tällaisissa operaatioissa, yhteisten raja- ja tullitarkastusten toteuttamista koskevan koulutuksen tarjoaminen. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Parannetaan koulutusta ja valmiuksien luomista kansainvälisen tulli- ja lainvalvontayhteistyön ja tietojenvaihdon alalla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Koordinoidaan valvontatoimia yhteisellä rajalla. Jaetaan tiedustelutietoja ja parannetaan yhteistä tilannearviointia operatiivisella tasolla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 8, 9 ja 10 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Lisätään yhteistyötä naapurimaiden, erityisesti Ukrainan, kanssa. Moldovan tasavalta ja Ukrainan viranomaiset aloittivat vuonna 2007 pilottihankkeen, jossa ne hallinnoivat yhteisesti Rosošani-Bricenin rajanylityspaikkaa. EUBAM ja Euroopan komissio avustivat ja tukivat hankkeen suunnittelua ja aloittamista. Kumpikin osapuoli on siirtänyt maastalähtötarkastusten tekemisen toiselle osapuolelle. Pilottihankkeessa on otettu onnistuneesti käyttöön yhden luukun, keskitetyn asiointipisteen, lähekkäisyyden, saman katon alle yhdistämisen ja rinnakkaiselon periaatteet. · Jatketaan yhteistyötä EUBAMin kanssa ja pannaan täytäntöön liikkuvien yksiköiden käytön parantamista ja tehostamista koskevat EUBAMin suositukset. Moldovan tasavallan ja Ukrainan välisen rajan Transnistrian aluetta rajaava osuus ei ole Moldovan tasavallan rajapoliisin ja tullin valvonnassa. Kyseisellä rajaosuudella on 25 virallista rajanylityspaikkaa Ukrainaan. Vain Ukrainan rajavartiolaitos suorittaa niillä kansainvälisesti tunnustettuja rajatarkastuksia ja rajavalvontatehtäviä. Transnistrian alueen ja Moldovan tasavallan välisellä hallinnollisella rajalla on käytössä 14 sisäistä tullitoimipaikkaa, joissa tavaroita koskevat tarkastukset suorittaa Moldovan tasavallan tulli. Helmikuussa 2013 Moldovan viranomaiset alkoivat toteuttaa uutta strategiaa, jonka tavoitteena on ehkäistä laitonta maahanmuuttoa ja rajat ylittävää rikollisuutta sekä helpottaa matkustajien kulkemista Transnistrian alueen läpi. Strategiaan kuuluvat muun muassa seuraavat toimenpiteet: hallinnollisen rajan yli Moldovan tasavaltaan tulevat ja sieltä lähtevät ulkomaalaiset rekisteröidään; maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto vahvistaa sisäisten tullitoimipaikkojen valmiuksia (kuudessa sisäisessä tullitoimipaikassa tulee olemaan ympäri vuorokauden auki oleva toimisto, jossa rekisteröidään ulkomaalaisia); sisäisille tullitoimipaikoille laaditaan tietosuojaa, viranomaisten välistä tietojenvaihtoa ja tehtävien jakoa koskevat säännöt; järjestetään tiedotuskampanja ulkomaalaisia koskevista uusista rekisteröintisäännöistä; perustetaan liikkuvia yksiköitä[18] koko maahan ja vahvistetaan yhteistyötä Ukrainan viranomaisten ja EUBAMin kanssa. Tämän strategian mukaan Transnistrian alueen kautta Moldovan tasavallan alueelle tulevat tai sieltä lähtevät ulkomaalaiset, myös siellä oleskelevat ulkomaalaiset, voivat rekisteröityä vapaaehtoisesti sisäisissä tullitoimipaikoissa, rajanylityspaikoissa tai Chişinaussa, Bălțissa tai Comratissa sijaitsevissa rekisteröitymistä hoitavissa toimistoissa. Tämä järjestelmä ei vaikuta ulkomaalaisten liikkumiseen Moldovan tasavallan kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä. Laittoman maahanmuuton ja rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi on perustettu 70 virkamiestä käsittävä liikkuva yksikkö, joka suorittaa maan sisällä riskianalyysiin perustuvia tarkastuksia koko maan kattavasti. Näiden partioiden on määrä yhä useammin olla tullin, poliisin, rajapoliisin sekä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston yhdessä toteuttamia partioita. Nämä toimintalinjat ja niihin liittyvä lainsäädäntökehys on tarkoitus panna täytäntöön vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla. Moldovan tasavalta aikoo lisäksi laajentaa Ukrainan rajavalvontalaitoksen kanssa toteutettavien yhteisten tarkastusten ja yhteisen partioiden käytäntöä maiden välisen rajan (Transnistrian aluetta rajaavalla) keskiosuudella. Tämä käytäntö aloitettiin vuonna 2012 rajan pohjoisella osuudella Rosošani-Bricenin yhteisesti hallinnoitavalla rajanylityspaikalla ja sitä aletaan lähiaikoina soveltaa myös Palanca-Maiakin rajanylityspaikalla rajan eteläisellä osuudella. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 1 – Rajaturvallisuus Moldovan tasavallan rajapoliisin organisaatiorakenne vastaa EU:n Schengen-luettelon suosituksia. Rajatarkastuksissa ja rajavartioinnissa noudatetaan pääasiallisesti EU:n normeja, ja riskianalyysijärjestelmä on toteutettu Schengen-luettelon parhaiden käytäntöjen mukaisesti. Tietyt tekniset parannukset ovat edelleen tarpeen. Vaadittavat lisätoimet: · Otetaan maarajalla käyttöön kiinteitä teknisiä valvontajärjestelmiä. Sovelletaan EU:n parhaita käytäntöjä kansallisen koordinointikeskuksen ja alueellisten koordinointikeskusten perustamiseen. · Tehostetaan ajoneuvojen tarkastuksia niihin mahdollisesti piiloutuneiden salamatkustajien löytämiseksi ja parannetaan ihmiskauppaan liittyviä riskianalyysejä ja profilointia. Parannetaan niiden virkamiesten koulutusta ja saatavuutta, jotka ovat erikoistuneet väärennettyjen asiakirjojen havaitsemiseen ensivaiheen ja toisen vaiheen rajatarkastuksissa. Jatketaan toisen vaiheen tarkastuksiin ja ajoneuvojen tarkastuksiin käytettävien laitteiden hankkimista. Valvotaan rajatarkastuksia ja tallennetaan ne kaikissa tarkastuskopeissa olevilla kameroilla. Tehostetaan lahjonnan ehkäisemisestä tullissa ja sovelletaan EU:n parhaita käytäntöjä. · Käytetään Transnistrian alueen osalta jatkossakin liikkuvaa yksikköä, joka koostuu laittoman maahanmuuton ja rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaan koulutetuista toimivaltaisista lainvalvontaviranomaisista. Reaaliaikainen automaattinen tietojen ja henkilötietojen vaihto olisi varmistettava kaikkien lainvalvontaviranomaisten välillä. Asiakokonaisuus 2 / aihe 2 – Muuttoliikkeen hallinta (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · EU:n ja Moldovan tasavallan välisen takaisinottosopimuksen tehokkaan täytäntöönpanon jatkaminen ja (vapaaehtoisesti palaavien tai takaisinotettavien) Moldovan tasavallan kansalaisten uudelleenkotouttamiseen tähtäävät toimenpiteet Sisäministeriön alainen maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto on Moldovan tasavallan takaisinottosopimusten täytäntöönpanosta vastaava toimivaltainen viranomainen. Moldovan tasavallalla on voimassa olevat takaisinottoa koskevat sopimukset seuraavien kanssa: EU (allekirjoitettu Brysselissä 10. lokakuuta 2007), Norja (9. elokuuta 2006), Sveitsin valaliitto (1. kesäkuuta 2004, 19. toukokuuta 2010) ja Turkki (1. marraskuuta 2012). Sopimuksia koskevia neuvotteluja jatketaan Albanian, Azerbaidžanin, Venäjän federaation ja Libanonin kanssa. EU:n ja Moldovan tasavallan välisen takaisinottoa käsittelevän sekakomitean viime kokouksessa[19] todettiin, että EU:n jäsenvaltioissa oleskelevia Moldovan kansalaisia koskevien takaisinottopyyntöjen määrä on vähentynyt siten, että vuonna 2011 pyyntöjä oli 242, vuonna 2012 niitä oli 142 ja vuoden 2013 ensimmäisten viiden kuukauden aikana 57. Vuonna 2012 eniten pyyntöjä esittivät Ranska (54), Saksa (34) ja Itävalta (26). Työtä, sosiaaliturvaa ja perheasioita käsittelevä ministeriö on ottanut kansallisen työvoimatoimiston toimipisteiden kautta käyttöön kestäviä toimenpiteitä Moldovan kansalaisten uudelleenkotouttamiseksi. Työpaikkamessuja järjestetään säännöllisesti, käytössä on neuvontapuhelin ja kaikissa paikallisissa toimipisteissä on (lehtisissä, ilmoitustauluilla ja esitteissä) näkyvästi esillä tietoja avoimista työpaikoista ja työttömyysturvasta. PARE 1+1 -ohjelmalla jatketaan hallituksen lisätuen antamista Moldovaan palautettujen Moldovan kansalaisten paikallisille investoinneille. · Muuttoliikkeen hallintaa koskevan lainsäädäntökehyksen tosiasiallinen täytäntöönpano sekä hallintorakenteiden varustaminen riittävällä henkilöstöllä, jolla on muuttoliikkeen hallinnan kaikki osatekijät kattavat selkeät ja asianmukaiset toimivaltuudet, sekä asiaan liittyvien virastojen välinen tehokas yhteistyö Muuttoliikkeen hallinnasta Moldovan tasavallassa säädetään ulkomaalaishallinnosta Moldovan tasavallassa 16. heinäkuuta 2010 annetussa laissa nro 200. Vanhoja kansallisia lakeja (eli lakia nro 275/1994 ja lakia nro 180/2008) ei ole kumottu eikä sisällytetty uuteen lakiin. Niitä sovelletaan edelleen ulkomaalaisten lailliseen oleskeluun. Parhaillaan selvitetään laajasti määräaikoja ja poikkeuksia sääntöjen rikkomisesta aiheutuvista seuraamuksista vapaaehtoista paluuta koskevassa järjestelmässä sekä perheitä ja lapsia koskevia suojatoimia[20]. Sisäministeriön alainen maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto on muuttoliikkeen hallinnasta pääasiallisesti vastuussa oleva Moldovan tasavallan viranomainen. Muuttoliikekysymyksiä koskevia tiettyjä toimia koordinoiva, 23. helmikuuta 2010 hallituksen päätöksellä nro 133 perustettu komitea koordinoi kaikkien muuttoliikettä koskevien valtion politiikkojen ja strategioiden täytäntöönpanoa, laittoman maahanmuuton ehkäisemistä ja torjumista sekä kaikkia toimivaltaisten viranomaisten toteuttamia toimia muuttoliikkeen hallinnan alalla. Sisäministeriön sisäisten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto sai riittävän määrän henkilöstöä (22 työntekijää) monien maahanmuuttostrategian puitteissa toteutettavien tehtävien koordinointia varten. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alaisen maahanmuutto-osaston toimivaltuuksiin kuuluu lisäksi muun muassa ulkomaalaisten koti- tai asuinpaikkojen rekisteröinti ja kumoaminen, Moldovan tasavaltaan enintään 90 päiväksi työkomennukselle lähetettyjen ulkomaalaisten väliaikaisen asuinpaikan rekisteröinti[21] sekä pitkäaikaisten viisumien myöntämisen koordinointi ja ulkomaalaisten laittoman oleskelun torjuminen. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston työntekijöitä koulutetaan jatkuvasti EU:n eri hankkeiden puitteissa IOM:n, ICMPD:n ja UNHCR:n tuella. ReVis-hankkeen puitteissa järjestetään laajoja viisumitietojärjestelmää koskevia työpajoja ja tutustumiskäyntejä moniin EU:n jäsenvaltioihin. Viisumien myöntämisen helpottamista käsittelevän EU:n ja Moldovan tasavallan sekakomitean viime kokouksessa[22] todettiin, että Moldovan kansalaisten viisumihakemusten hylkäämisaste on pienentynyt huomattavasti: se oli 11,43 prosenttia vuonna 2010 ja 6,53 prosenttia vuonna 2012. Vuosien 2010 ja 2012 tilastoista käy ilmi, että yhtenäisiä Schengen-viisumeja koskevien hakemusten hylkäämisaste on pienentynyt EU:n jäsenvaltioiden lähetystöissä ja konsulaateissa Chişinaussa. Tšekin tasavallan hylkäämisaste pienentyi vuosien 2010 ja 2012 välillä 22,72 prosentista 9,55 prosenttiin, Liettuan 15,86 prosentista 2,9 prosenttiin, Ranskan 14,11 prosentista 9,9 prosenttiin, Puolan 11,64 prosentista 6,42 prosenttiin, Italian 15,23 prosentista 8,0 prosenttiin, Unkarin (yhteisessä viisumikeskuksessa käsiteltyjen hakemusten osalta) 7,75 prosentista 5,9 prosenttiin ja Saksan 5,33 prosentista 2,4 prosenttiin. Viisumihakemusten painotettu keskimääräinen hylkäämisaste oli 11,43 prosenttia vuonna 2010 ja 4,8 prosenttia vuonna 2012. Useisiin kauttakulkuihin oikeuttavien Moldovan tasavallassa myönnettyjen Schengen-viisumien osuus kaikista viisumeista kasvaa tasaisesti (25,2 prosenttia vuonna 2010 ja 26,7 prosenttia vuonna 2012). · Muuttoprofiilin laatiminen ja säännöllinen päivittäminen sekä maahanmuuttajaväestön määrää ja muuttovirtoja koskevien tietojen yksityiskohtainen analysointi Virallisten (rajanylityspaikoissa laadittujen) tilastojen mukaan 1. tammikuuta 2013 ulkomailla oleskeli 899 500 Moldovan kansalaisista. Heistä 274 500 oli oleskellut ulkomailla alle kolme kuukautta, 289 500 yli kolme kuukautta, 100 700 enintään vuoden, 55 600 enintään kolme vuotta ja 179 100 yli kolme vuotta. Laajennettu muuttoprofiili vahvistettiin indikaattoriluettelon ja laajennetun muuttoprofiilin mallin hyväksymisestä 24. elokuuta 2012 tehdyllä hallituksen päätöksellä 634. Ensimmäinen laajennettu muuttoprofiili julkaistiin huhtikuussa 2013. Profiilin avulla on määrä kehittää entistä tehokkaampaa ja johdonmukaisempaa maahanmuuttopolitiikkaa Moldovan tasavallassa sekä täydentää kansallista maahanmuuttostrategiaa ja sen koordinointimekanismia. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virastoon on perustettu laajennetun muuttoprofiilin laatimisesta ja päivittämisestä vastaava erityisyksikkö (informaation tuottamisesta, tiedonhallinnasta ja riskianalyyseistä vastaava viiden työntekijän yksikkö). · Laittoman maahanmuuton havaitsemista koskevien tehokkaiden menetelmien johdonmukainen soveltaminen, riskianalyysi (myös raportointi asiaan liittyville virastoille ja analyysit kaikilla hallintotasoilla, kuten paikallis- ja keskushallinnossa) ja laittoman maahanmuuton järjestäytyneeseen helpottamiseen liittyvien tapausten tutkinta, mukaan lukien asiaan liittyvien virastojen välinen tehokas yhteistyö Laittomasti maassa oleskelevat ulkomaalaiset pyritään havaitsemaan maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston erityistarkastusten ja -valvonnan avulla. Tietoja tarkastetaan vertaamalla niitä maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston integroituun automaattiseen maahanmuuttoa ja turvapaikka-asioita koskevaan tietojärjestelmään, rajapoliisin tietoihin, valtiolliseen väestörekisteriin (ACCESS) ja Interpolin kansallisen keskustoimiston tietoihin sekä rikoksesta syytettyinä olevia henkilöitä koskevaan sähköiseen SEARCH-rekisteriin. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto tekee yllätystutkimuksia koko maassa yhteistyössä työtarkastusviranomaisen, valtiollisen verotarkastusviranomaisen ja kansanterveysviraston kanssa. Oleskelusääntöihin ja pimeään työhön liittyvistä rikkomuksista tuomittiin niiden ansiosta 107 ulkomaalaista vuonna 2011 ja 123 ulkomaalaista vuonna 2012. Henkilökuntaa lisättiin 34 työntekijällä. Näin pystyttiin kattamaan koko valtion alue ja perustamaan kolme uutta ulkomaalaisten laittoman oleskelun torjunnasta vastaavaa maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alueyksikköä. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto on hiljattain perustanut informaation tuottamisesta, tiedonhallinnasta ja riskianalyyseistä vastaavan (viiden työntekijän) yksikön, ja myös rajapoliisi on perustanut laittomaan maahanmuuttoon erikoistuneen riskianalyysiyksikön. Nämä tiedot jaetaan kaikille rajanylityspaikoille niiden käytössä olevan verkkotietokannan kautta. Tietoja myös käytetään kyseisen verkkotietokannan kautta. Ulkomaalaislain ja siihen liittyvien säädösten kattavan täytäntöönpanon varmistamiseksi maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto tekee yhteistyötä seuraavien sisäministeriön alaisten erityisosastojen kanssa: poliisiosasto, vankeinhoito-osasto, tiedustelu- ja turvallisuuspalvelu, rajapoliisiosasto ja karabinieeriosasto. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston ja rajapoliisiosaston välinen yhteistyösopimus ulkomaalaisten laittoman maahanmuuton ehkäisemiseksi ja torjumiseksi Moldovan tasavallan rajoilla ja alueella allekirjoitettiin 20. joulukuuta 2012. Transnistrian alueen läpi kulkevien muuttovirtojen valvonnan varmistamiseen käytettäviä toimenpiteitä koskevaa toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön. Sen tavoitteena on ulkomaalaisten rekisteröinnin parantaminen sisäisillä tullitoimipaikoilla ja muuttovirtojen saaminen sisäministeriön valvontaan hallinnollisella rajalla. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virastoon on perustettu yksikkö hallinnoimaan rekisteritietoihin ja ulkomaalaisten rekisteröintiin liittyvää sisäisten tullitoimipaikkojen toimintaa. Rekisteröintivelvoitetta sovelletaan vain ulkomaalaisiin, joten kaikille Transnistrian alueen läpi kulkeville matkustajille ei määrätä tarkastusta. Ulkomaalaiset voivat rekisteröityä ehdotetun menettelyn mukaisesti sisäisissä tullitoimipaikoissa ja sen lisäksi seuraavissa paikoissa: i) missä tahansa tietotekniikka- ja viestintäministeriön alaisessa alueellisessa väestörekisteritoimistossa, ii) maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston (Chişinaun, Bălțin tai Cahulin) alueyksikössä ja iii) rajapoliisin alueyksiköissä 72 tunnin kuluessa rajan ylittämisestä. · Asianmukaisen infrastruktuurin (kuten säilöönottokeskusten) rakentaminen ja Moldovan tasavallan alueella laittomasti oleskelevien ja/tai sen läpi kulkevien kolmansien maiden kansalaisten maasta poistamisen varmistaminen vahvistamalla siitä vastuussa olevia elimiä Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virasto toteuttaa maasta poistamisen saattamalla ulkomaalaisen valtion rajalle tai hänen alkuperämaahansa. Säilöön otetut ulkomaalaiset sijoitetaan ulkomaalaisten vastaanottokeskukseen, joka on maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alainen yksikkö. Heille taataan siellä oikeus oikeudelliseen apuun sekä lainmukaiset sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet ja ihmisoikeudet. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston/sisäministeriön sisäisten uudelleenjärjestelyjen yhteydessä keskukselle osoitettiin lisää henkilöresursseja. Nykyään siihen kuuluu viisi yksikköä ja 40 työntekijää. Vuosina 2009–2013 otettiin säilöön 360 ulkomaalaista, joista 71 vuonna 2009, 80 vuonna 2010, 103 vuonna 2011, 97 vuonna 2012 ja vuonna 2013 (tähän mennessä) 9. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston vireille panemissa 115 tunnistamistapauksessa on tunnistettu 85 ilman henkilöasiakirjaa säilöön otettua ulkomaalaista. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset · Järjestetään yhtäjaksoisia, kohdistettuja tiedotuskampanjoita, joiden tarkoituksena on selkiyttää viisumivapaaseen matkustamiseen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, mukaan lukien tiedot säännöistä, joilla säännellään pääsyä EU:n työmarkkinoille (myös EU:n maahanmuuttoasioiden portaalin kautta), ja vastuuta viisumivapauden väärinkäytöstä. Viisumiasioita käsittelevä toimintaryhmä on järjestänyt laajennettuja kokouksia, joihin on osallistunut EU:n korkean tason neuvonantajia sekä kansalaisyhteiskunnan ja kansalaisjärjestöjen edustajia. Julkisia tiedotustilaisuuksia järjestetään säännöllisesti osana EU:hun liittymistä koskevia tilaisuuksia, jotka ulkoasioista ja Euroopan integraatiosta vastaava ministeriö toteuttaa eri tiedotusvälineissä sekä erilaisissa sosiaalisissa ja tiedeympäristöissä. Näiden julkisten tiedotustilaisuuksien tarkoituksena on selkiyttää viisumivapaaseen matkustamiseen liittyviä oikeuksia ja velvollisuuksia, mukaan lukien tiedot säännöistä, joilla säännellään pääsyä EU:n työmarkkinoille ja vastuuta viisumivapauden väärinkäytöstä. Bălțin valtiollisen yliopiston tiloissa toimii varsin aktiivinen tiedotuskeskus. EU:n ja Moldovan tasavallan liikkuvuuskumppanuuden hankkeiden (esim. Legal in EU, Nexus) puitteissa toteutetaan lisäksi monia viestintä- ja tiedotustoimia. Säännöllisesti päivitettäviä tietoja EU:hun matkustamisen edellytysten yksityiskohdista, EU:n viisumipolitiikasta sekä viisumien myöntämisen helpottamista koskevan EU:n ja Moldovan tasavallan välisen sopimuksen määräyksistä annetaan ulkoasioista ja Eurooppaan integroitumisesta vastaavan ministeriön verkkosivustolla (konsulitiedoissa) sekä kyseisen ministeriön maksutonta neuvontaa antavassa puhelinpalvelussa. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 2 – Muuttoliikkeen hallinta Toimintamenettelyt ulkomaalaislain soveltamiseksi on otettu käyttöön ja muuttovirtojen hallinnan koordinointi on annettu maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston tehtäväksi. Laajennettu muuttoprofiili ja siihen liittyvä tietojen arviointia koskeva raportti on saatu valmiiksi. EU:n ja Moldovan tasavallan välisen takaisinottosopimuksen ja viisumien myöntämisen helpottamista koskevan sopimuksen tehokasta täytäntöönpanoa valvotaan. Muuttoliikkeen hallintaan tarvittava infrastruktuuri, mukaan lukien säilöönottokeskukset, on riittävä. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan ulkomaalaishallintoa koskevan lain nro 200/2010 soveltamista ja kumotaan vanhemmat kansalliset lait. · Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston alueellisen kattavuuden varmistamiseksi lisätään maahanmuuton ja ulkomaalaisten laittoman oleskelun torjumisen alalla toimivaa henkilöstöä. Luodaan kaikille hallintotasoille raportointi- ja analyysimekanismi vahvistamalla riskianalyysiyksikköä. · Jatketaan maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden viraston rekisteröintiyksikköjen käyttöönottoa Transnistrian hallinnollisella rajalla. Tehdään yhteistyötä muiden lainvalvontaviranomaisten kanssa ja varmistetaan automaattinen tietojenvaihto. Asiakokonaisuus 2 / aihe 3 - Turvapaikkapolitiikka (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · Turvapaikkalainsäädännön tosiasiallinen täytäntöönpano, mukaan lukien asianmukaisen infrastruktuurin luominen ja turvapaikkapolitiikasta vastaavien tahojen vahvistaminen (henkilöstön ja rahoituksen osalta), erityisesti turvapaikkamenettelyjen, turvapaikanhakijoiden vastaanottamisen ja heidän oikeuksiensa suojelun alalla sekä pakolaisten kotouttaminen ja lainsäädännön mukaisten matka-asiakirjojen saannin varmistaminen kansainvälistä suojelua saaville henkilöille Pakolaisten suojelua koskeva Moldovan tasavallan lainsäädäntö on suurelta osin kansainvälisten ja EU:n normien mukainen. Turvapaikkalaki sisältää tarvittavan institutionaalisen kehyksen sekä oikeudelliset menettelyt ja periaatteet. Lain täytäntöönpano on ollut tyydyttävää. Pakolaisaseman määrittelymenettelyn laatu on hyvä ja sitä parannetaan edelleen. Menettelyyn pääsy taataan lainsäädännössä ja sitä toteutetaan käytännössä. UNHCR:llä on täydet oikeudet pitää yhteyttä asianomaisiin henkilöihin ja hyvät suhteet turvapaikkaviranomaisiin ja rajapoliisiin. Palauttamiskiellon periaatetta noudatetaan tosiasiallisesti. Pakolaisaseman määrittelyn laadun katsotaan olevan hyvä ja sitä parannetaan entisestään. Vuonna 2012 pakolaisasema myönnettiin 19 henkilölle ja humanitaarinen suojelu 45 henkilölle. Päätösten kokonaismäärä oli 119, mikä tarkoittaa, että suojelu myönnettiin yli puolelle hakijoista. Niiden viiden maan joukossa, joissa suojeluun johtaneiden hakemusten osuus on suuri, ovat myös Armenia, Afganistan, Kirgisia ja Venäjä. Edellä mainittujen lukujen perusteella voidaan päätellä, että päätökset perustuvat alkuperämaita koskeviin objektiivisiin ja ajantasaisiin tietoihin ja että suojelua myönnetään juuri niille henkilöille, jotka ovat kansainvälisen suojelun tarpeessa. Alkuperämaatietojen järjestelmää on kuitenkin vielä vahvistettava ja siihen on palkattava lisää henkilöstöä. Ensimmäisen oikeusasteen[23] päätökset kumotaan erittäin harvoin ylemmässä oikeusasteessa: vuonna 2012 kaikki päätökset pysyivät voimassa. Turvapaikka- ja kotouttamisosaston alainen viiden työntekijän yksikkö vastaa kansainväliseen suojeluun liittyvistä ja turvapaikkamenettelyistä. Työntekijöiden nykyisen määrän katsotaan riittävän, koska turvapaikkahakemusten määrä on edelleen suhteellisen vähäinen (177 hakemusta vuonna 2012 ja 72 vuonna 2011), ja perusteellisiin kuulusteluihin ja päätöksentekoon jää näin ollen riittävästi aikaa. Turvapaikka- ja kotouttamisosaston tiloissa on hyvin varustettu kuulusteluhuone, jonka avulla turvapaikanhakijoille varmistetaan asianmukainen yksityisyys. Raporttien mukaan erityistä huomiota kiinnitetään heikoimmassa asemassa oleviin henkilöihin, kuten alaikäisiin, kidutuksen uhreihin, traumatisoituneisiin henkilöihin, väkivallan uhreihin ja mielenterveyshäiriöistä kärsiviin henkilöihin. Heitä avustaa yleensä Memoria-kansalaisjärjestön edustaja. Maahanmuutto- ja turvapaikka-asioiden virastoon perustettiin uudelleenjärjestelyjen yhteydessä uusi neljän työntekijän yksikkö, joka vastaa kansalaisuudettomiin henkilöihin liittyvistä asioista ja tietojen kirjaamisesta. Yksikkö käsittelee kansalaisuudettomien henkilöiden hakemuksia[24] ja vastaa myös turvapaikanhakijoiden rekisteröinnistä. Lainsäädännön tosiasiallinen noudattaminen taataan kyselylomakkeen, kuulustelumallin ja ohjekirjan avulla. Helmikuusta 2012 alkaen on otettu vastaan 160 hakemusta ja 16 henkilölle on myönnetty kansalaisuudettoman henkilön asema. Ulkomaalaisten kotouttamista Moldovan tasavallassa koskeva laki tuli voimaan 1. heinäkuuta 2012. Sosiokulttuurista sopeutumisvalmennusta ja maan virallisen kielen opetusta varten on kehitetty menetelmiä. Lisäksi on hyväksytty asetus vuokra-asuntojen järjestämisestä ja siihen liittyvistä menettelyistä ja ehdoista kotouttamisohjelmiin osallistuville ulkomaalaisille ja suojelua saaville ulkomaalaisille sekä vastaanottokeskusta koskeva asetus. Lainsäädännössä taataan turvapaikanhakijoille ja suojelua saaville henkilöille esteetön pääsy työmarkkinoille, oikeus saada työttömyyskorvausta ja oikeus työttömyyttä ehkäiseviin toimenpiteisiin. Tältä osin on toteutettu monia onnistuneita pilottihankkeita. Tämän arvioinnin laatimisajankohtana pakolaiset eivät edelleenkään voineet saada matkustusasiakirjoja Moldovan tasavallan alueen ulkopuolelle matkustamista varten. Henkilöasiakirjojen ja biometristen passien myöntämistä koskeneessa tarjouksessa ilmenneiden ongelmien vuoksi kyseisten asiakirjojen on määrä olla saatavilla vasta viimeistään syyskuussa 2013. Hallitus hyväksyi turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskusta koskevan asetuksen 28. joulukuuta 2012. Vastaanottokeskus on perustettu syyskuussa 2010, ja sen ylläpitäminen ja työntekijöiden palkat rahoitetaan valtion talousarviosta. Helmikuun 15. päivänä 2013 vastaanottokeskuksessa asui 18 turvapaikanhakijaa, kaksi humanitaarista suojelua saavaa henkilöä ja yksi pakolaisaseman saanut henkilö. Sosiaalityöntekijät, oikeudelliset neuvonantajat ja UNHCR:n edustajat voivat käydä keskuksessa milloin tahansa. Olosuhteet keskuksessa ja keskuksen yleinen laatu ovat periaatteessa hyvät, vaikka työntekijöitä on liian vähän ja rahoitus on riittämätön. Arvio asiakokonaisuudesta 2 / aihe 3 – Turvapaikkapolitiikka Turvapaikkalakia pannaan asianmukaisesti täytäntöön, ja pakolaisaseman määritysmenettelyn laatu on hyvä ja sitä parannetaan edelleen. Moldovan tasavalta on kehittänyt esimerkillisen menettelyn kansalaisuudettomuuden määritystä varten. Kotouttamisen alalla on edistytty merkittävästi. Vaadittavat lisätoimet: · Sisällytetään keskitetyt asiointipisteet turvapaikkalain 52 artiklassa olevaan turvapaikkahakemusten vastaanottamisen osalta toimivaltaisten viranomaisten luetteloon. · Annetaan poliisille ja rajapoliisille jatkuvaa turvapaikka-aiheista koulutusta. Varmistetaan oikeuslaitoksessa tarvittava turvapaikka-asioita koskeva asiantuntemus esimerkiksi perustamalla erityistuomioistuimia tai tuomarien erikoistumisen avulla. · Jatketaan alkuperämaatietojen hallintaan liittyvien menetelmien kehittämistä ja varmistetaan ajantasaisten alkuperämaatietoja koskevien aihekohtaisten ohjeiden saatavuus. · Lisätään rahoitusta valtion tukemille kotouttamistoimenpiteille ja kehitetään eettinen säännöstö vastaanottokeskuksen (vastaanottokeskusten) henkilöstölle. Yleisarvio asiakokonaisuudesta 2 Komissio katsoo, että Moldovan tasavalta täyttää suurelta osin asiakokonaisuudessa 2 asetetut toisen vaiheen edellytykset. Joidenkin suositusten täytäntöönpanoa on vielä jatkettava edellä kuvatulla tavalla. Asiakokonaisuus 3: Yleinen järjestys ja turvallisuus Asiakokonaisuus 3 / aihe 1 – Järjestäytyneen rikollisuuden, terrorismin ja lahjonnan ehkäiseminen ja torjunta (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpano, mukaan lukien asianomaisten viranomaisten välinen tehokas koordinointi, ja tehokkaan tutkinnan ja syytetoimien suorittaminen sekä rikoksen tuottaman hyödyn menetetyksi tuomitseminen Vuodesta 2011 alkaen on toteutettu monia toimia järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan kansallisen strategian täytäntöönpanemiseksi. Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemis- ja torjuntatoimien koordinoinnista vastaava kansallinen neuvosto perustettiin 4. toukokuuta 2012. Neuvosto on osastojen välinen kollegiaalinen elin, jonka tavoitteena on varmistaa valtionhallinnon viranomaisten välinen tehokas yhteistyö ja järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjumista koskevien toimien koordinointi. Kesäkuun 8. päivänä 2012 hyväksyttiin etenemissuunnitelma, joka koskee loka- ja marraskuussa 2011 tehtyihin EU:n arviointikäynteihin perustuvien suositusten täytäntöönpanoa. Suositukset koskevat erityistutkintatoimia ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa. Valtakunnansyytäjänvirasto on perustanut järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemis- ja torjuntatoimien koordinoinnista vastaavan kansallisen neuvoston. Vuoden 2012 aikana 49 rikollisryhmää syyllistyi 70 rikokseen. Rikollisryhmillä oli yhteensä 229 aktiivista jäsentä, ja kuusi ryhmistä toimi kansainvälisellä tasolla. Käytännössä on havaittu, että kansalaiset ilmoittavat aiempaa useammin lainvastaisuuksista, tietoja kirjataan paremmin ja että tiukka kurinalaisuus estää rikosten ja rikkomusten salaamisen. Strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanon ohella sisäministeriössä toteutettiin merkittävä uudistus, joka saatiin valmiiksi 5. maaliskuuta 2013. Uudistuksen pääperiaatteet ja -tavoitteet ovat lainvalvontaviranomaisten toiminnan epäpolitisointi, karabinieeriosaston siirtäminen puolustusvoimilta siviiliviranomaisille, lainvalvontaviranomaisten läsnäolon lisääminen koko maassa parantamalla poliisiyksikköjen sijoittamisen koordinointia, eri poliisiosastojen välisen yhdenmukaistamisen ja koordinoinnin parantaminen tehtävien päällekkäisyyden ja kaksinkertaisen työn välttämiseksi sekä suuriin ja vakaviin rikoksiin reagoinnin tehostaminen parantamalla rikostutkinnan ja syyttäjäviranomaisten erikoisasiantuntemusta. Sisäministeriön uudistuksen myötä otettiin käyttöön kaksi uutta nykyään sovellettavaa toimintaperiaatetta: poliisiyksikköjen erikoistuminen vakavaan ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen sekä tiedusteluun perustuva poliisitoiminta. Poliisiosastoon on perustettu analyysiyksikkö, ja siinä työskentelee viisi tiedonhankinta-analyytikkoa, joiden työvälineenä on I2 ja IT-analyysiväline Letizia. Uudistusta pidetään yleisesti erinomaisena keinona erottaa päätöksenteko toimien täytäntöönpanosta. Ministeriön uusiin poliisiin toimintaa koskeviin toimivaltuuksiin eivät enää kuulu rikostutkintatehtävät, mikä vastaa parhaita EU:n ja kansainvälisiä normeja. Uudistuksen ensimmäinen myönteinen tulos on, että hallitus on nimittänyt sisäministeriön ehdottaman uuden poliisipäällikön. Sisäministeriön uudistuksen yhteydessä myös karabinieerilaitoksessa on tehty uudelleenjärjestelyjä. Se on siirretty puolustusvoimilta yleisen poliisin toiminnan tarkastusviraston alaisuuteen. Myös rikosteknisten laboratorioiden vahvistamiseksi on toteutettu toimenpiteitä. Marraskuun 29. päivänä 2012 annetulla määräyksellä nro 399 perustettiin osastojen välinen työryhmä kehittämään DNA-tietokannan ja DNA-laboratorion perustamiseen ja hallinnointiin vaadittavia lainsäädännöllisiä puitteita. Kesäkuussa 2013 sisäministeriö saa itävaltalaisilta asiantuntijoilta tukea uuden DNA:ta koskevan lain laatimiseen. Laitteisiin sekä tekniikan ja rikostekniikan alan henkilöstön koulutukseen osoitetaan 2 miljoonaa euroa. Kaikki asiaan liittyvät kansainväliset yleissopimukset on hyväksytty, ja nykyisen lainsäädäntökehyksen ja lainvalvonnan institutionaalisten järjestelyjen voidaan yleisesti ottaen katsoa olevan EU:n säännöstön ja parhaiden EU:n normien mukaisia, ja niiden täytäntöönpano on edistynyt hyvin. Menetetyksi tuomitsemista koskevassa lainsäädännössä on kuitenkin edelleen puutteita kansainvälisiin normeihin ja EU:n säännöstöön verrattuna. Tällaiset puutteet liittyvät pääosin varojen jäädyttämisvaltuuksiin ja kolmansille siirrettyjen varojen menetetyksi tuomitsemiseen. Moldovan tasavallan olisi vahvistettava nykyisiä yritysten rekisteröintiä koskevia sääntöjä ja yritysten rikosoikeudellista vastuuta koskevaa lainsäädäntöä, jotta pöytälaatikkoyhtiöiden käyttämistä rikoksen tuottaman hyödyn pesuun ja rikoksella hankittujen varojen kätkemiseen voitaisiin vähentää. Menetetyksi tuomitsemista koskevien tilastojen mukaan menetetyiksi tuomittujen varojen määrä on pieni suhteessa tuomioiden määrään. Moldovan viranomaisten olisi käytettävä useammin valtuuksiaan tuomita varoja menetetyksi. Moldovan tasavallan olisi perustettava varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava keskustoimisto, jonka avulla voitaisiin tehostaa sekä maan sisäisten että rajat ylittävien rikosten tuottaman hyödyn tunnistamista ja jäljittämistä. Lisäksi sen olisi alettava pikaisesti vaihtaa tietoja jäsenvaltioiden vastaavien toimistojen kanssa. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1a – Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin ehkäiseminen ja torjunta Sisäministeriön uudistuksen täytäntöönpano on suunniteltu ja aloitettu asianmukaisesti. Vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta vastaavien lainvalvontaviranomaisten toimintaa koordinoidaan asianmukaisesti. Se on EU:n normien mukaista ja tuottaa tuloksia. Jotta uudistus olisi kestävä ja siitä saataisiin kaikki mahdollinen hyöty, on tehtävä lisää muutoksia ja investoitava teknisiin valmiuksiin. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan strategisen tiedon analyysimallin kehittämistä poliisia varten tiedusteluun perustuvan poliisitoiminnan periaatteen mukaisesti. Pyritään entistä paremmin koordinoimaan partiointitoiminnan kansallisen tarkastusviraston alaisten yksikköjen partiointitehtäviä. Lakkautetaan turvallisuus- ja tiedustelupalvelun väliaikaiset tekniset tehtävät telekuuntelussa, koska tällaisten toimien toteuttamisen rikostutkinnallisiin tarkoituksiin olisi oltava yksinomaan lainvalvontaviranomaisten tehtävänä. · Vahvistetaan menetetyksi tuomitsemista koskevaa lainsäädäntöä, perustetaan varallisuuden takaisin hankinnasta vastaava toimisto, lisätään oikeushenkilöiden avoimuutta ja käytetään järjestelmällisesti valtuuksia varojen tuomitsemiseen menetetyiksi. · Ihmiskaupan estämistä koskevan lainsäädännön ja siihen liittyvän kansallisen suunnitelman täytäntöönpano, mukaan lukien valtion virastojen välinen tehokas koordinointi sekä ihmiskaupan uhrien ja erityisesti lasten tehokas suojelu Moldovan tasavalta on kahden viime vuoden aikana edistynyt merkittävästi ihmiskaupan torjuntaan liittyvän oikeudellisen ja institutionaalisen kehyksen uudistamisessa. On selvää, että ihmiskaupan vastaiset toimintalinjat ovat poliittisen asialistan kärjessä. Kansallisesta toimintasuunnitelmasta vuosille 2010–2011 ja kansallisesta toimintasuunnitelmasta vuosille 2012–2013 (vuodelle 2012 suunniteltujen toimien osalta) toteutettiin täysimääräisesti 75 prosenttia ja osittain 11 prosenttia. Useiden suunnitelman toimien toteuttamiseen saatiin myös kansainvälisten ja kansalaisjärjestöjen tukea monien kansainvälisten ohjelmien puitteissa. Uusi kuudes ihmiskauppaa koskeva toimintasuunnitelma laaditaan vuoden 2013 jälkipuoliskolla. Rajoilla havaittiin vuonna 2012 tilastojen mukaan[25] 18 ihmiskauppatapausta, joihin liittyi 35 henkilöä, kun vastaavat luvut vuonna 2010 olivat 10 tapausta ja 15 henkilöä sekä vuoden 2011 osalta 13 tapausta ja 29 henkilöä. Yli puolet tapauksista havaittiin Chişinaun lentokentällä. Uhrit olivat yleensä nuoria tyttöjä, joita kaupattiin Yhdistyneisiin arabiemiirikuntiin, Turkkiin, Pohjois-Kyprokseen ja Saudi-Arabiaan sekä hyvin harvoin EU-maihin. Ihmiskauppaa koskevat lait ja asetukset ovat alaan liittyvien kansainvälisten ja EU:n normien mukaisia. Moldova on ratifioinut kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n vuoden 2000 yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjan eli Palermon pöytäkirjan sekä Varsovassa vuonna 2005 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta, ja niitä myös pannaan täytäntöön. Ihmiskaupan vastainen kansallinen järjestelmä perustuu tärkeimpien instituutioiden väliseen yhteistyöhön, johon myös kansalaisyhteiskunta osallistuu. Siinä käytetään myös ihmisoikeuksiin perustuvaa lähestymistapaa, jossa uhrien tarpeet asetetaan etusijalle. Kansainvälisen poliisiyhteistyön ja oikeudellisen yhteistyön alalla on tehostettu toimia ja muun muassa käyty neuvotteluja kahdenvälisistä sopimuksista joidenkin ihmiskaupan kohdemaiden kanssa. Ihmiskaupan torjuntakeskus on sisäministeriön uudistuksen puitteissa siirretty kokonaan yleisen poliisin toiminnan tarkastusviraston alaisuuteen ja sen johtajaksi on nimitetty siviilihenkilö, jolla on laaja kokemus ihmiskaupan torjunnan alalta. Ihmiskaupan vastaisten politiikkojen käytännön toteutuksessa on pyritty tulemaan toimeen myönnetyin resurssein, mutta ne (taloudelliset ja henkilöresurssit) vaikuttavat riittämättömiä etenkin hallitukselta vaadittavan perinpohjaisen sitoutumisen ja toiminnan pitkän aikavälin kestävyyden valossa. Tältä osin hallitus pyrkii jatkuvasti saamaan aikaan parannuksia. Valtio ei nykyisin pysty rahoittamaan kansalaisjärjestöjä (voimassa olevan lainsäädännön vuoksi), mikä tietyssä määrin haittaa täysipainoista yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa. Yksityisten sosiaalipalvelujen tarjoajien julkista rahoitusta koskeva laki on kuitenkin hyväksytty hiljattain. Tiedonkeruun osalta on todettava, että ihmiskauppaa koskevan kansallisen tilastotietokannan laatiminen on edelleen kesken. Lainvalvontaviranomaisilla on oma rikostutkintaa ja rikosoikeudenkäyntejä koskeva tietokanta, ja työ- ja sosiaaliturvaministeriöllä on tietokanta apua saaneista henkilöistä. Ihmiskaupan torjuntaa käsittelevän kansallisen komitean pysyvä sihteeristö käynnisti hiljattain yhteistyössä IOM:n kanssa pilottihankkeen tietojenkeruun yhdenmukaistamiseksi. Hallitus tiedostaa, että ihmiskauppa on estettävä ja on sitoutunut sen estämiseen. Myös ihmiskauppaa koskeva kansallinen neuvontajärjestelmä tarjoaa apua mahdollisille uhreille ja heikossa asemassa oleville ryhmille. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että ihmiskaupan estämistä tulkitaan jossain määrin suppeasti, vaikka siihen olisi kuuluttava myös puuttuminen ihmiskaupan taustatekijöihin. Tässä yhteydessä hallitus pyrkii ihmiskaupan estämisen alalla toimivien kansalaisjärjestöjen tuella parantamaan heikossa asemassa olevien lasten suojelua parhaillaan käsiteltävänä olevan lasten suojelua koskevan lakiehdotuksen avulla. Lapsia varten on rakennettu erillisiä kuulusteluhuoneita, ja uhreille ja todistajille tarkoitettuja erityisiä kuulemistiloja on määrä rakentaa koko maan kattavasti. Poliisille ja terveys- ja sosiaalialan työntekijöille on laadittu ohjeita perheväkivaltatapausten ratkaisemiseen. Lisäksi valtiovarainministeriö aikoo rahoittaa yleisölle suunnattuja tiedotuskampanjoita vuonna 2013. Yleisölle suunnatut kampanjat internet-rikosten vaaroista ja vakavuudesta jatkuvat elokuuhun 2013 saakka. Niiden jälkeen pidetään lokakuussa 2013 ihmiskauppaa koskevien kampanjoiden viikko ihmiskaupan vastaisen EU:n teemapäivän yhteydessä. Hallitus vaikuttaa olevan tiukasti sitoutunut torjumaan virkamiesten lahjontaa ja osallistumista ihmiskauppatapauksiin. Vuonna 2012 aloitettiin rikostutkinta 11:tä virkamieheksi katsottavaa henkilöä vastaan. Heistä seitsemää vastaan aloitettiin oikeudenkäynti, yhden henkilön kohdalla asia julistettiin salassa pidettäväksi ja kolmea henkilöä vastaan on edelleen käynnissä rikostutkinta. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1b – Ihmiskaupan estäminen Kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpano on johtanut merkittäviin parannuksiin. Ihmiskaupan vastaisen kansallisen järjestelmän rakenne perustuu eri tahojen yhteistyöhön, johon myös kansalaisyhteiskunta osallistuu. Hallituksen on osoitettava sitoutumisensa ihmiskaupan torjuntaan tähtäävien toimien täytäntöönpanoon lisäämällä rahoitusta ja henkilöresursseja. Vaadittavat lisätoimet: · Vahvistetaan ihmiskauppaa koskevaa kansallista tietokantaa, johon tallennetaan kaikilta lainvalvontaviranomaisilta sekä uhrien auttamisesta vastaavilta julkisilta ja yksityisiltä tahoilta saatavia tietoja. Kansallisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoon osoitetaan riittävästi henkilö- ja taloudellisia resursseja. · Luodaan yhteys ihmiskaupan uhrien ja mahdollisten uhrien kansallisen suojelujärjestelmän ja kansallisen lastensuojelujärjestelmän välille. Perustetaan kansallinen rahasto uhreille tarjottavaa apua, suojelua ja korvauksia varten. · Jatketaan ihmiskaupan uhrien ja mahdollisten uhrien auttamista ja hoitamista koskevien vähimmäislaatuvaatimusten kehittämistä ja tunnustetaan sosiaalityöntekijöiden asema. Pannaan täytäntöön yksityisten sosiaalipalvelujen tarjoajien hyväksyntää koskeva laki ja asetus. · Lahjonnan ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan lainsäädännön täytäntöönpano, riippumattoman lahjonnantorjuntaviraston tehokkaan toiminnan varmistaminen, eettisten säännöstöjen laatiminen ja lahjonnan torjuntaa koskevan koulutuksen kehittäminen erityisesti lainvalvonnassa ja oikeuslaitoksessa työskenteleville virkamiehille Moldovan tasavalta on neljän viime vuoden aikana edistynyt huomattavasti lahjonnan torjunnassa, ja hiljattain on saatu selville useita korkean tason virkamiesten virka-aseman väärinkäyttötapauksia. Viimeaikaiset tapahtumat Moldovan tasavallassa osoittavat, että lahjonnan torjuntaa käsittelevien elinten välillinen poliittinen riippuvuus on uhka ammattimaiselle ja puolueettomalle korkean tason virkamiehiin kohdistuvalle tutkinnalle. Tutkintaa ei saisi käyttää väärin eikä siitä saisi tehdä poliittista asetta. Lahjonnan torjuntaa käsittelevien elinten riippumattoman ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi on otettava käyttöön asianmukaisia takeita. Johtotason nimityksissä on noudatettava objektiivisia ja avoimia kriteerejä. Moldovan tasavalta hyväksyi heinäkuussa 2011 parlamentin päätöksellä lahjonnan torjuntaa koskevan kansallisen strategian vuosille 2011–2015. Se on monitahoinen ja hyvin suunniteltu ohjelma-asiakirja. Parlamentti hyväksyi helmikuussa 2012 strategian täytäntöönpanoa koskevan toimintasuunnitelman vuosille 2012–2013[26]. Monet näistä toimenpiteistä ovat viivästyneet tai jääneet kokonaan toteuttamatta, ja toteutettujen toimenpiteiden vaikutukset eivät ole vielä havaittavissa. Keskeneräisten toimenpiteiden arvioiduista toteuttamisajankohdista ei ole tietoja. Moldovan tasavalta on toteuttanut lahjonnan ehkäisemisen alalla toimenpiteitä, joiden tavoitteena on parantaa julkisen sektorin avoimuutta. Niillä pyritään myös vahvistamaan yleisön luottamusta julkisiin laitoksiin, muuttamaan hallinnollista päätöksentekoa ihmisläheisemmäksi ja vähentämään lahjonnalle altistumista. Osa näistä toimista liittyy laajamittaiseen tiedon avoimuuden ohjelmaan, jonka kautta Moldovan hallitus antaa avoimessa muodossa yleisön käyttöön erilaista julkista tietoa, kuten talousarviota koskevia tietoja. Moldovan tasavalta on myös ottanut vuonna 2008 käyttöön säädösten laatijoiden velvollisuuden julkaista säädökset verkossa, jotta kansalaiset voivat kommentoida niitä julkisesti. Lahjonnan torjuntaa käsittelevällä kansallisella keskuksella on merkittäviä valtuuksia lahjonnan ehkäisemisessä, ja Moldovan hallintoelimet ovat alkaneet toteuttaa lahjomattomuussuunnitelmia kuhunkin elimeen kohdistuvien lahjontariskien arvioinnin perusteella[27]. Keskus myös tarjoaa hallituksen tai parlamentin pyynnöstä säädösluonnoksia koskevaa lahjonnan torjunnan asiantuntemusta. Lahjonnan torjumisen alan toimivalta on jaettu lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen ja lahjonnan torjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston kesken. Keskuksen työntekijät suorittavat suurimman osan tutkintatyöstä, ja syyttäjänviraston syyttäjä johtaa ja valvoo niiden toimintaa. Lisäksi syyttäjä vastaa lupien myöntämisestä ja tuomioistuimen päätösten hakemisesta tutkintavaiheen aikana. Keskuksessa tehtiin vuonna 2012 uudelleenjärjestelyjä ja se siirrettiin hallituksen alaisuudesta parlamentin alaisuuteen[28]. Toukokuussa 2013 se palautettiin kuitenkin hallituksen alaisuuteen. Lahjonnan torjuntaa käsittelevää kansallista keskusta koskevassa lainsäädännössä säädetään elämäntapatarkastuksista[29] ja lahjomattomuustestauksista. Moldovan viranomaiset harkitsevat niiden mahdollista käyttämistä muualla julkishallinnossa. Ristiriitaisuudet voivat olla merkkinä ongelmista ja saattavat johtaa seuraamuksiin, kuten irtisanomiseen. Elämäntapojen tarkastamiseen käytettäviä menettelyjä määritellään parhaillaan. Tällä hetkellä vain tiedustelu- ja turvallisuuspalvelulla on tekniset valmiudet puhelinkuunteluun. Keskus voi kuunnella puhelinkuuntelun kohteena olevia keskusteluja reaaliaikaisesti sekä tehdä niistä sanatarkat selostukset ja nauhoittaa ne syyttäjiä varten. Talousrikostutkinta on Moldovan tasavallan lainvalvontaviranomaisten heikko kohta. Tutkintaviranomaisilta puuttuu perinpohjaista erikoisosaamista talousrikostutkinnasta, mikä vaikeuttaa merkittävästi tutkintaa ja viime kädessä myös varallisuuden takaisin hankkimista syyllisiksi todetuilta vastaajilta. Syytesuojan poistaminen tuomareilta lahjontaa koskevassa rikostutkinnassa (324 ja 326 artikla) on tärkeä askel oikeaan suuntaan. Vastaavia toimenpiteitä olisi harkittava muidenkin syytesuojan piiriin kuuluvien virkamiesryhmien osalta. Vuonna 2011 annettiin 314 lahjontaa koskevaa päätöstä, mutta vain harvat niistä koskivat korkean tason virkamiehiä. Niissä annettiin 213 langettavaa ja 18 vapauttavaa tuomiota. Syyte jätettiin nostamatta 83 tapauksessa. Vuonna 2012 annettiin 293 päätöstä, joista 197 oli langettavia tuomioita, 27 vapauttavia tuomioita ja 69 syytteen nostamatta jättämistä koskevia päätöksiä. Ehdoton vankeusrangaistus määrättiin vuonna 2012 vain 17 tapauksessa. Muut tuomiot olivat sakkorangaistuksia, ehdollisia vankeusrangaistuksia tai julkisella sektorilla työskentelyä koskevia kieltoja. Toimet eivät tältä osin ole tyydyttäviä. Tuomioistuinten rikoksentekijöille määräämät seuraamukset ovat liian lieviä. Lahjonnan torjuntaa käsittelevä kansallinen keskus on tilannut tutkimuksen, jossa analysoidaan annettujen rangaistusten ankaruutta kaikissa tuomioistuimissa käsitellyissä lahjontatapauksissa MIAPAC-hankkeen[30] tuella. Moldovan oikeuslaitoksessa olisi myös suositeltavaa käydä keskusteluja siitä, millaisilla seuraamuskäytännöillä (rangaistusasteikolla) voitaisiin varmistaa, että lahjontatapauksiin sovellettavilla seuraamuksilla on ennaltaehkäisevä vaikutus. Viranomaisten lahjomattomuutta valvova kansallinen lautakunta on itsenäinen julkinen viranomainen, joka on riippumaton muista hallintoelimistä, yhteisöistä ja yksityishenkilöistä. Parlamentti nimittää sen jäsenet viideksi vuodeksi kerrallaan. Lautakunta käsittelee varallisuutta, etuja ja jääviyttä koskevia ilmoituksia. Sen perustamista koskeva laki tuli voimaan 1. maaliskuuta 2012, mutta se aloitti toimintansa vasta 1. maaliskuuta 2013. Lautakunnan 21 toimesta on täytetty 12. Lautakunta valvoo kaikkia korkea-arvoisia virkamiehiä, syyttäjiä, tuomareita, julkisten alojen työntekijöitä ja muita johtotehtävissä toimivia henkilöitä eli yhteensä noin 25 000 virkamiestä. Sen resurssit ovat vähäiset ohjelmistojen ja teknisten valmiuksien osalta. Koska se on perustettu vasta hiljattain, sen toteuttamasta varallisuutta, etuja ja jääviyttä koskevien ilmoitusten valvonnasta ei ole vielä saatu tuloksia. Hiljattain hyväksytyllä lailla kaksinkertaistettiin lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen työntekijöiden palkat (alkupalkka 500 euroa, joka vastaa korkeimman oikeuden tuomarin tai ylimmän syyttäjäviranomaisen sijaisen palkkaa). Tämän vuoksi voi olla tarpeen kaksinkertaistaa myös lahjonnan torjunnan alalla toimivien syyttäjien palkat järjestelmän tasapainon takaamiseksi. Lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä, jäljempänä ’GRECO’, teki arvioinnin Moldovan tasavallasta ja antoi 17 suosituista, joista yhdeksän liittyy puoluerahoitukseen ja kahdeksan lahjonnan kriminalisointiin. GRECO:n raportissa todetaan, että kaikkien suositusten noudattamiseksi on tehty paljon työtä. Niiden noudattamiseen liittyvää lainsäädäntöä ei toistaiseksi ole annettu. Keskusvaalilautakunnan[31] perustama työryhmä on kuitenkin laatinut lakiehdotuksen, josta se on käynyt julkista keskustelua ja joka on nyt hyväksyttävänä. Tuomarien syytesuojan poistaminen lahjontaa koskevassa rikostutkinnassa (324 ja 326 artikla) on tärkeä askel oikeaan suuntaan. Vastaavia toimenpiteitä olisi harkittava kaikkien muiden syytesuojan piiriin kuuluvien ryhmien osalta. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1c – Lahjonnan ehkäiseminen ja torjunta Lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen ja lahjonnan torjuntaan erikoistuneen syyttäjänviraston vahvistamisen ja viranomaisten lahjomattomuutta valvovan kansallisen lautakunnan toiminnan aloittamisen osalta on toteutettu mahdollisuuksia edistäviä toimenpiteitä. Vahvoja suojatoimia, riittävää rahoitusta ja uusia toimenpiteitä valmiuksien parantamiseksi tarvitaan edelleen, jotta varmistettaisiin kaikkien lahjonnan torjunnasta vastaavien viranomaisten ehdoton poliittinen riippumattomuus. Vaadittavat lisätoimet: · Lahjonnan torjunnasta vastaavien laitosten, syyttäjälaitoksen ja korkeimman oikeuden keskeisille viroille perustetaan luotettava ja yksinomaan ammatillisiin ja objektiivisiin kriteereihin pohjautuva nimitysjärjestelmä, joka takaa toiminnan puolueettomuuden ja riippumattomuuden. Siirretään lahjonnan torjuntaan erikoistunut syyttäjänvirasto lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen alaisuuteen ja rajataan sen toiminta koskemaan vain korkean tason lahjontaa. Parannetaan palkkausjärjestelmää ja lisätään työntekijöiden määrää kaikissa lahjonnan torjumisesta vastaavissa elimissä (lahjonnan torjuntaa käsittelevä kansallinen keskus, lahjonnan torjuntaan erikoistunut syyttäjänvirasto, viranomaisten lahjomattomuutta valvova kansallinen lautakunta). · Jatketaan varallisuusilmoitusten, perusteettoman varallisuuden ja eturistiriitojen valvontaa koskevan lainsäädännön ja siihen liittyvien käytäntöjen kehittämistä sekä lainvalvontaviranomaisten talousrikostutkintavalmiuksien kehittämistä. Pannaan täytäntöön EU:n parhaisiin käytäntöihin perustuvia viranomaismääräyksiä, jotka koskevat lahjonnan torjuntaa käsittelevän kansallisen keskuksen tekemiä elämäntapatarkastuksia, ja suunnitellaan yhteistyömekanismi lahjomattomuutta valvovan kansallisen lautakunnan kanssa tehtäviä yhteisiä elämäntapatarkastuksia varten. Arvioidaan kansainvälisten parhaiden käytäntöjen valossa niiden virkamiesten syytesuojaa, joilla se on vielä voimassa. Järjestetään tuomareille, syyttäjille ja lainvalvontaviranomaisille koulutusta telekuuntelua koskevista eurooppalaisista käytännöistä. · Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa koskevan lainsäädännön ja strategian täytäntöönpano sekä niihin liittyvän rikoksella saatujen varojen menetetyksi tuomitsemista koskevan lainsäädännön täytäntöönpano (myös rajat ylittävää rikollisuutta koskevien näkökohtien osalta) Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa (AML/CFT) koskeva Moldovan tasavallan lainsäädäntö on varsin kattava ja aukoton. Moldovan AML/CFT-järjestelmän toteuttamiseen osallistuu useita eri tehtävissä toimivia hallintoviranomaisia, jotka hoitavat toimivaltaansa kuuluvat asiat moitteettomasti. Eri hallintoelinten välisen koordinoinnin ja yhteistyön taso on kansainvälisten normien perusteella hyvä. Vuonna 2012 Moldovan tasavalta hyväksyi ja pani täytäntöön useita lakeja (pääomamarkkinoita koskeva laki, maksujärjestelmiä ja sähköistä rahaa koskeva laki, erityistutkintatoimia koskeva laki), viranomaismääräyksiä (päätös pankkialan ulkopuolisilla rahoitusmarkkinoilla toteutettavia AML/CFT-toimenpiteitä koskevasta asetuksesta) sekä ohjeita ja suosituksia niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka mainittiin rahanpesun vastaisia toimenpiteitä ja terrorismin rahoitusta arvioivan Euroopan neuvoston alaisen asiantuntijakomitean (Moneyval) suorittaman kolmannen keskinäisen arviointikierroksen raportissa. Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen kriminalisoinnissa olevia muutamia vähäisiä puutteita on vielä korjattava, ja Moldovan viranomaiset ovat tältä osin valmistelleet parhaillaan käsiteltävänä olevia muutoksia lainsäädäntöön. Nykyinen rikoksia koskeva sääntely on kuitenkin rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) ja EU:n normien sekä kansainvälisten yleissopimusten mukainen. Vuonna 2011 rahanpesun selvittelykeskus (FIU) pani vireille 151 tapausta. Niistä neljässä tapauksessa nostettiin syyte ja kahdessa tapauksessa annettiin langettava tuomio. Kaikkien hallintoelinten on määrä osallistua aktiivisesti AML-CFT:tä koskevaan Moldovan parlamentin hyväksyttävänä olevaan kansalliseen strategiaan 2013–2017. Kaikille asianomaisille elimille on toimintasuunnitelmassa osoitettu erityistehtäviä ja velvoitteita ja asetettu määräaikoja. Niitä koordinoi rahanpesun ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaava toimisto[32] ja valvoo Moldovan parlamentin erityiskomitea. Moldovan AML/CFT-järjestelmään osallistuvien rahoitusyhteisöjen valvonta ja ohjaus on järjestetty tarkoituksenmukaisesti ja kansainvälisten normien mukaisesti. Niistä vastaavat Moldovan valtionpankki, kansallinen rahoitusmarkkinakomitea ja rahanpesun ehkäisemisestä ja torjumisesta vastaavaa virasto. Rahoitusyhteisöt noudattavat moitteettomasti FATF:n ja EU:n normien mukaisia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä, jotka koskevat asiakkaan tuntemisvelvollisuutta, tunnistamistoimenpiteiden parantamista, liikesuhteiden jatkuvuutta, poliittisesti vaikutusvaltaisia henkilöitä, todellisia omistajia ja edunsaajia, sähköisiä varojen siirtoja, tietojen säilyttämistä, koulutusta, sisäisiä menettelyjä ja toimintatapoja, sääntöjen noudattamista valvovia yksiköitä ja ilmoituksia epäilyttävistä liiketoimista. Joulukuussa 2012 annetussa Euroopan neuvoston alaisen Moneyval-komitean raportissa todetaan, että Moldovan tasavalta on edistynyt tasaisesti asiakkaan tuntemisvelvollisuutta ja raportointia koskevissa toimenpiteissä. Raportin perusteella Moldovan tasavaltaan alettiin joulukuussa 2012 soveltaa yksinkertaistettua seurantajärjestelmää. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1d – Rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen ehkäiseminen AML/CFT:tä koskeva lainsäädäntö on kattava, ja sitä pannaan asianmukaisesti täytäntöön. Asiaan liittyvien hallintoelinten välisen koordinoinnin ja yhteistyön taso on riittävä ja täyttää EU:n ja kansainväliset normit. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan AML/CFT-järjestelmän seuraamusjärjestelyjen vahvistamista sekä kovennetaan rangaistuksia ja parannetaan menetetyksi tuomitsemista, jäädyttämistä ja takavarikointia koskevia järjestelyjä AML/CFT-järjestelmässä. Toteutetaan tiettyjä muita kuin rahoitusalan yrityksiä ja ammatinharjoittajia koskevia valvontatoimenpiteitä. Muutetaan rajatylittävä käteisrahaliikenne nykyisen EU:n lainsäädännön ja FATF:n normien mukaiseksi. · Jatketaan AML/CFT:tä koskevan kansallisen strategian 2013–2017 ja Moneyvalin suositteleman toimintasuunnitelman järjestelmällistä ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa. · Kansallisen huumetorjuntastrategian ja siihen liittyvän toimintasuunnitelman täytäntöönpano, huumausaineiden takavarikkoja ja niihin liittyviä henkilöitä koskevien tietojen asettaminen saataville rajanylityspaikoilla, huumausaineiden väärinkäytön torjunnan alan keskeisten kansainvälisten elinten kanssa tehtävän yhteistyön ja tietojenvaihdon edelleen kehittäminen Kansallista huumetorjuntastrategiaa 2011–2018 ja huumeiden torjuntaa koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa 2011–2013 pannaan täytäntöön EU:n normien mukaisesti. Huumeiden torjuntaa koskevaa uutta kansallista toimintasuunnitelmaa 2014–2018 laaditaan parhaillaan. Huumeiden käytön torjunta saa siinä yhtä suuren painoarvon kuin huumekaupan torjunta. Moldovan tasavalta liittyi Euroopan neuvoston Pompidou-ryhmään huhtikuussa 2012 toimintasuunnitelmassa edellytetyllä tavalla. Yhteistyö on sujunut hyvin sen jälkeen, kun Moldova allekirjoitti yhteisymmärryspöytäkirjan Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EMCDDA:n) kanssa vuonna 2012. Vuonna 2011 perustettu kansallinen huumetorjuntakomitea koordinoi hallintoelinten välistä yhteistyötä ja tekee yhteistyötä valtiosta riippumattomien laitosten ja kansalaisyhteiskunnan kanssa kaikissa huumepolitiikkaan liittyvissä asioissa. Asianomaisten elinten välinen yhteistyö ja koordinointi toimivat erittäin hyvin. Lautakunta soveltaa tasapainoista toimintamallia, joka perustuu sekä kysynnän että tarjonnan vähentämiseen. Sisäministeriön alaisen yleisen poliisin toiminnan tarkastusviraston huumetorjuntaosaston ja ennaltaehkäisystä ja hoidosta vastaavien laitosten välillä tehdään erittäin hyvää yhteistyötä. Yhteistyö huumeiden käyttäjiä avustavien kansalaisjärjestöjen kanssa on tyydyttävää, mutta siinä keskitytään enemmän HI-virukseen liittyviin toimiin kuin huumeiden käytön ennaltaehkäisyyn ja haittojen vähentämiseen. Vuonna 2004 otettiin käyttöön korvaushoitoja, ja terveyskeskuksissa hoitolaitoksissa jaetaan metadonia. Kaikki huumerikokset ja huumeisiin liittyvät rikkomukset ilmoitetaan ja rekisteröidään sisäministeriön perustamaan automaattiseen integroituun tietojärjestelmään. Siihen kirjataan rikkomukset, rikosasiat ja rikkomuksiin syyllistyneet henkilöt. Moldovassa on toteutettu tuloksellisesti useita huumetorjuntaoperaatioita. Vuonna 2012 rekisteröitiin 1 457 huumeisiin liittyvää rikkomusta ja kirjattiin kahdeksan laittomaan huumausainekauppaan syyllistynyttä rikollisryhmää. Huumausaineita takavarikoitiin 304,89 kiloa vuonna 2012. Aluetasolla on käytössä rikosteknisiä perusvalmiuksia, mutta takavarikoiduista aineista ei pystytä alustavastikaan tutkimaan, onko niissä huumeita. Analyyseihin on siksi käytettävä ulkopuolisia rikosteknisiä laboratorioita, mikä vie runsaasti aikaa ja on tehotonta. Moldovan tasavallassa ei ole merkittävästi huumekauppaa eikä huumeiden tuotantoa. Maata käytetään kuitenkin kauttakulkumaana Länsi-Eurooppaan suunnatuille huumeille. Huumeiden torjunnassa on ollut pulaa torjuntaan erikoistuneista poliiseista ja asianmukaisista laitteista. Hallitus toteuttaa päättäväisesti toimenpiteitä tilanteen korjaamiseksi käynnissä olevan poliisilaitoksen uudistamisen puitteissa. Se aikoo palkata lisää työntekijöitä sisäministeriön huumetorjuntaosaston huumeiden torjuntaa käsitteleviin erikoisyksikköihin ja toteuttaa niissä uudelleenjärjestelyjä. Yksi huumetorjuntaosaston suurimmista haasteista on viime vuosina ollut kannabiksen viljelyn torjuminen. Myös synteettiset kannabinoidit ja synteettiset katinonit ovat muodostuneet kasvavaksi ongelmaksi vuonna 2012. Synteettisten huumeiden ilmoitetaan olevan melko yleisiä (amfetamiinit, metamfetamiinit, synteettinen kannabinoli ja eräät synteettiset analgeetit, kuten tramadoli, ovat saatujen tietojen mukaan halpoja, ja niitä voi hankkia kohtuullisen helposti.) Sisäministeriö on tämän suuntauksen vuoksi pyytänyt hallitusta lisäämään useita näistä synteettisistä aineista kiellettyjen aineiden viralliseen luetteloon. Sekakäyttö (useiden eri huumeiden tai huumeiden ja alkoholin sekä muiden päihteiden samanaikainen käyttö) on myös yleistymässä. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 1e – Huumeiden torjuntapolitiikan täytäntöönpano Huumeiden torjuntaa koskeva kansallinen toimintasuunnitelma 2011–2013 ja siihen liittyvä institutionaalinen kehys on pantu asianmukaisesti täytäntöön, ja viranomaisyhteistyön taso on hyvä. Kansallinen huumetorjuntakomitea toimii moitteettomasti. Sisäministeriön alainen huumetorjuntaosasto on organisoitu hyvin ja on hiljattain parantanut huomattavasti analysointivalmiuksiaan operatiivisella tasolla. Kansalaisjärjestöjen olisi entistä vahvemmin osallistuttava huumeiden kysynnän ja haittojen vähentämiseen liittyviin toimiin. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan toimia poliisin varustamiseksi sellaisin teknisin välinein, joilla poliisit voivat tunnistaa operaatioiden aikana löydettyjä aineita. · Varmistetaan, että huumeiden väärinkäytön torjuntaan ja hoitoon osallistuvat kansalaisjärjestöt jatkavat toimintaansa. · YK:n ja Euroopan neuvoston asiaan liittyvien yleissopimusten sekä GRECO:n suositusten täytäntöönpano edellä mainituilla aloilla Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja torjuntaa koskeva laki ja strategia ovat kaikilta osin kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen lisäpöytäkirjojen määräysten mukaisia. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset · Ehkäistään ja torjutaan korruptiota kaikilla tasoilla ja kaikilla aloilla. Pantu osittain täytäntöön – ks. viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytyksiä koskeva kohta. Lahjonnan ja siihen liittyvien rikosten tutkintaa varten on lisäksi kehitetty käytännön opas. Sen laatimista on tuettu hankkeessa, jossa käsitellään lahjonnan, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjuntaa Moldovan tasavallassa. Opas on tarkoitettu lahjonnan torjuntaa käsitteleville syyttäjille ja tutkintaviranomaisille lahjonnan torjuntaa käsittelevässä syyttäjänvirastossa, lahjonnan torjuntaa käsittelevässä kansallisessa keskuksessa, sisäministeriössä sekä turvallisuus- ja tiedustelupalvelussa. · Parannetaan rikollisia ja järjestäytyneitä rikollisryhmiä koskevien tietojen keruuta kansallisella tasolla muun muassa luomalla kansallisia tietokantoja ja/tai parantamalla niitä. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 18 ja 24 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Pyritään parantamaan edelleen indikaattoreita ja rikoksia koskevien tietojen keruuta kaikilla rikollisuuden aloilla. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 18 ja 24 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Toteutetaan korruption vastaisia toimia kiireellisesti kaikilla aloilla, myös suhteessa laajempiin oikeusvaltioon liittyviin näkökohtiin. Kansallisilla viranomaisilla olisi oltava valmiudet torjua korruptiota kaikilla tasoilla (keskus-, alue-, paikallis- ja alakohtaisella tasolla); erityistä huomiota olisi kiinnitettävä lainvalvonta- ja tulliviranomaisiin. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 19–22 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Varmistetaan ihmiskaupan todistajien tehokas suojelu ja parannetaan entisestään ihmiskaupan uhreille annettavaa suojelua, apua ja tukea. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 18 ja 19 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. · Varojen menetetyksi tuomitsemista koskevista menettelyistä on sovittava Moldovan viranomaisten kanssa, jotta olisi mahdollista saada takaisin varastettu omaisuus tai siitä saatu voitto ja pienentää järjestäytyneiden rikollisryhmien taloudellista vahvuutta ja siten helpottaa niiden hajottamista. Ks. tämän kertomuksen sivuilla 17, 22 ja 23 olevat viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset. Asiakokonaisuus 3 / aihe 2 – Rikosoikeudellinen yhteistyö (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · Rikosoikeudellista yhteistyötä koskevien kansainvälisten yleissopimusten (erityisesti Euroopan neuvoston yleissopimusten) täytäntöönpano Moldovan tasavallalla on kattava ja ajantasainen kansainvälistä rikosoikeudellista yhteistyötä koskeva lainsäädäntö. Laki Euroopan neuvoston yleissopimukseen keskinäisestä oikeusavusta rikosasioissa liitetyn toisen lisäpöytäkirjan ratifioinnista annettiin 26. joulukuuta 2012. Tämä kehys koostuu monista kansainvälisistä, alueellisista ja kansallisista välineistä. Se mahdollistaa rikosoikeudellisen yhteistyön asianmukaisen pyytämisen ja tarjoamisen EU:n normien mukaisesti. Lainsäädäntökehys kattaa perinteiset yhteistyön alat, kuten luovuttamisen, virka-apupyynnöt, rikosoikeudellisen menettelyn siirtämisen ja vastaanottaminen, ulkomaisten rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevat pyynnöt sekä tuomittujen henkilöiden siirtämistä koskevat pyynnöt. Kehykseen kuuluu myös säännöksiä, jotka koskevat tehokkaiden tutkintavälineiden, kuten videoneuvotteluna toteutettavien kuulemisten, rajat ylittävän tarkkailun, valvottujen toimitusten, peitetoiminnan ja yhteisten tutkintaryhmien käyttämistä. Lainsäädäntökehys on näin ollen riittävän vahva, jotta sen avulla voidaan täyttää yhteistyön lisäämisen tarve vakavimpien rikosten, kuten terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden, huumekaupan, ihmiskaupan, lahjonnan, tietoverkkorikollisuuden ja rahanpesun, torjunnassa. Moldovan tasavallan valtakunnansyyttäjänviraston edustaja on vuodesta 2012 alkaen osallistunut Euroopan neuvoston rikosoikeudellisten sopimusten komitean täysistuntoihin. Kansainvälistä yhteistyötä koskevat saapuvat ja lähtevät pyynnöt kulkevat keskusviranomaisten eli valtakunnansyyttäjänviraston ja oikeusministeriön kautta rikosprosessilaissa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti riippuen siitä, onko asian käsittely rikostutkintavaiheessa vai onko siitä annettu langettava tuomio oikeudenkäynnin päätteeksi. Kumpikin viranomainen suorittaa tehtävänsä muiden kansallisten ja kansainvälisten elinten kanssa yhteensovitetusti. Niillä ja etenkin tuomioistuimilla on riittävästi henkilöstöä, koska tutkintatuomarien määrää lisättiin useilla ylimmän tuomarineuvoston alkuvuonna 2013 antamilla päätöksillä. Tarvittavan koulutuksen antamiseen kiinnitetään yhä enemmän huomiota, ja pyrkimykset siihen myönnettävien budjettivarojen lisäämiseksi jatkuvat. Saatavilla olevien tilastotietojen mukaan sekä valtakunnansyyttäjänviraston että oikeusministeriön yksiköitä pyydetään säännöllisesti käsittelemään huomattavaa määrää kansainvälistä oikeudellista yhteistyötä koskevia pyyntöjä. Moldovan tasavalta esittää luovuttamista ja rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevien rikosasioiden vastaanottamista tai siirtämistä koskevia pyyntöjä enemmän kuin se vastaanottaa niitä. Vuosina 2009–2012 valtakunnansyyttäjänvirastoa pyydettiin käsittelemään vuosittain keskimäärin 227 lähtevää luovutuspyyntöä ja vain 27 saapuvaa luovutuspyyntöä. Se käsitteli keskimäärin 31 rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian vastaanottamista koskevaa (saapuvaa) pyyntöä ja 11 rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian siirtämistä koskevaa (lähtevää) pyyntöä. Virka-apupyyntöjä Moldovan tasavalta sen sijaan vastaanottaa enemmän kuin lähettää. Valtakunnansyyttäjänvirasto käsitteli edellä mainittuna aikana keskimäärin 494 saapuvaa pyyntöä ja 388 lähtevää pyyntöä vuodessa. Myös oikeusministeriötä pyydetään jatkuvasti käsittelemään pyyntöjä, vaikkakin harvemmin kuin valtakunnansyyttäjänvirastoa. Vuosina 2012–2013 oikeusministeriö käsitteli 71 lähtevää ja 12 saapuvaa luovuttamista koskevaa pyyntöä. Oikeusministeriö käsitteli 14 rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian vastaanottamista koskevaa (saapuvaa) pyyntöä eikä yhtään rikosoikeudellisen menettelyn kohteena olevan rikosasian siirtämistä koskevaa (lähtevää) pyyntöä. Virka-apupyyntöjen osalta oikeusministeriössä on saatavilla vain yhteismäärä eli yhteensä 1 068 yksityis- ja rikosoikeudellisia asioita koskevaa saapuvaa ja lähtevää pyyntöä. Rikosoikeudellisten asioiden osuus on vähän suurempi kuin yksityisoikeudellisten. Oikeusministeriö vastaa lisäksi yksinään rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa sekä tuomittujen henkilöiden siirtämistä koskevien pyyntöjen käsittelemisestä. Oikeusministeriö käsitteli vuosina 2012–2013 16 saapuvaa ja 12 lähtevää rikostuomioiden tunnustamista ja täytäntöönpanoa koskevaa pyyntöä. Lisäksi se käsitteli 390 pyyntöä, jotka koskivat tuomittujen henkilöiden siirtämistä Moldovan tasavaltaan ja 21 pyyntöä, jotka koskivat tuomittujen henkilöiden siirtämistä ulkomaille. Luovuttamista koskevista tilastosta käy ilmi, että valtakunnansyyttäjänvirasto käsittelee enemmän luovuttamispyyntöjä kuin oikeusministeriö. Tämä ero johtuu siitä, että tutkintavaiheessa olevia tapauksia koskevia pyyntöjä on paljon enemmän kuin oikeudenkäyntivaiheessa olevia tapauksia koskevia pyyntöjä (ks. edellä käsitelty toimivaltajako). Sekä valtakunnansyyttäjänvirasto että oikeusministeriö hylkäsivät vähäisen määrän luovuttamista koskevia saapuvia pyyntöjä. Valtakunnansyyttäjänvirasto hylkäsi vuosina 2009–2012 vain 15 pyyntöä oikeudellisin perustein. Hylkäämisen syynä oli useimmiten se, että pyynnön kohteena olevilla henkilöillä oli Moldovan tasavallan kansalaisuus, tai vanhentumisajan umpeutuminen. Oikeusministeriö hylkäsi vuosina 2012–2013 lainsäädännöllisin perustein vain yhden pyynnön. Kyseisessä tapauksessa pyynnön kohteena oleva henkilö sai turvapaikan. Hylkäämisten vähäinen määrä voidaan katsoa osoitukseksi siitä, että Moldovan tasavallan viranomaiset suhtautuvat avoimesti kolmansien maiden kanssa tehtävään yhteistyöhön. Keskimääräinen käsittelyaika on tärkeä tulosindikaattori kansainvälisen oikeudellisen yhteistyön tehokkuuden arvioinnissa. Sekä valtakunnansyyttäjänviraston että oikeusministeriön tarvitsemat käsittelyajat[33] vaikuttavat kohtuullisilta eivätkä ylitä EU:n keskiarvoa. · EU:n jäsenvaltioiden kanssa tehtävän tuomarien ja syyttäjien rikosoikeudellisen yhteistyön toimivuuden korkea taso Valtaosa (noin kaksi kolmannesta) edellä tarkoitetuista käsitellyistä pyynnöistä liittyi IVY-maihin ja vain vajaa kolmannes EU:n jäsenvaltioihin. Moldovan tasavallan viranomaiset ovat varmistaneet tehokkaan yhteistyön EU:n jäsenvaltioiden asianomaisten viranomaisten kanssa. · Operatiivisen yhteistyösopimuksen tekeminen Eurojustin kanssa Eurojust sai valmiiksi tietosuojaa Moldovan tasavallassa koskevan arviointikertomuksen syksyllä 2012 ja ilmoitti marraskuussa 2012 neuvostolle ehdotuksesta aloittaa viralliset neuvottelut operatiivisen yhteistyösopimuksen tekemisestä 1. helmikuuta 2013. Ensimmäinen neuvottelukierros järjestettiin 10. kesäkuuta 2013. Se onnistui hyvin, joten neuvottelut voitaneen saada lähiaikoina päätökseen. (b) Vaikutustenarvioinnissa esitetyt suositukset · Vahvistetaan oikeuslaitosta, mukaan lukien oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa, erityisesti keskinäinen oikeusapu. Moldovan tasavalta toteuttaa parhaillaan oikeuslaitoksen kokonaisvaltaista uudistamista, joka perustuu strategiaan ja toimintasuunnitelmaan vuosille 2011–2016 ja johon kuuluu merkittäviä lainsäädännöllisiä ja institutionaalisia muutoksia. Syyskuussa 2012 perustettiin valtakunnansyyttäjänviraston uudistamisesta vastaava osasto. Ylin syyttäjäneuvosto hyväksyi joulukuussa 2012 syyttäjänvirastojen strategisen kehitysohjelman vuosille 2012–2014, ja sitä on alettu panna täytäntöön. Arvio asiakokonaisuudesta 3 / aihe 2 – Rikosoikeudellinen yhteistyö Moldovan tasavalta on luotettava ja aktiivinen kumppani kansainvälisessä oikeudellisessa yhteistyössä, ja saadut kokemukset osoittavat, että se suhtautuu varsin avoimesti yhteistyöhön EU:n jäsenvaltioiden ja muiden maiden kanssa. Vaadittavat lisätoimet: · Jatketaan kansainvälisiä asioita koskevan tuomareiden ja syyttäjien koulutuksen parantamista sekä siihen tarvittavan rahoituksen lisäämistä. · Jatketaan tilastojen kehittämistä ja kirjataan ne tarvittaessa sekä valtakunnansyyttäjänvirastoon että oikeusministeriöön käyttämällä yhteisesti määriteltyä sovellettavien parametrien luetteloa. Asiakokonaisuus 3 / aihe 3 – Lainvalvontayhteistyö (a) Viisumivapautta koskevan toimintasuunnitelman edellytykset · Lainvalvontaviranomaisten yksiköiden operatiivisten ja erityistutkintavalmiuksien korkea taso ja niiden johdonmukainen ja tehokas käyttö rajatylittävän rikollisuuden torjuntaan Maaliskuussa 2013 valmiiksi saadun sisäministeriön uudistamisen jälkeen poliisin kansalliseen rikostutkinnan tarkastusvirastoon on kuulunut erikoisosastoja (vakavat rikokset, järjestäytynyt rikollisuus, petokset, huumeet, erityistoimintayksikkö) ja kaksi keskusta (ihmiskaupan keskus ja IT-keskus), joissa torjutaan saman katto-organisaation alla vakavien rikosten ja järjestäytyneen rikollisuuden toiminnan koko kirjoa. Kolmen alueellisen alaosaston avulla varmistetaan koko Moldovan tasavallan alueen kattava toiminta. Alaosastot raportoivat keskusosastoille ja suorittavat itsenäisesti tutkintatoimia. Uudistuksella saatiin aikaan oikeudellisia ja teknisiä parannuksia poliisin yksikköjen ja syyttäjien väliseen yhteistyöhön. Valtakunnansyyttäjänvirastoon perustettiin erikoisyksikkö, järjestäytyneen rikollisuuden valvonta- ja tutkintajaosto. Sen tehtävät liittyvät syytetoimien toteuttamiseen ja hallinnointiin järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvissä rikosasioissa, syytteen esittämiseen tuomioistuimissa ja niiden erityisten alaosastojen toiminnan koordinointiin, joiden tehtäviin kuuluu järjestäytyneen rikollisuuden ehkäiseminen ja torjuminen. Lisäksi valtakunnansyyttäjänvirastoon kuuluu ihmiskaupan torjunnasta vastaava jaosto ja tietoverkkorikollisuuden torjunnasta vastaava jaosto. Joulukuussa 2012 tuli voimaan uusi eritystutkintatoimia koskeva laki, ja rikosprosessilakiin tehtiin joitakin muutoksia huhtikuussa 2012. Molemmilla laeilla mukautetaan olemassa olevaa lainsäädäntöä niiden uusien säännösten perusteella, jotka koskevat valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjuntaa, yhteisiä kansainvälisiä tutkintaryhmiä, puhelinkuuntelusta annetun kansallisen lainsäädännön tarkistamista ja Kaakkois-Euroopan poliisiyhteistyöstä tehtyyn yleissopimukseen liittyvän lainsäädännön tarkistamista. Nykyisessä lainsäädännössä säädetään entistä tarkoituksenmukaisemmasta ja lainmukaisesta järjestelmästä erityistutkintatoimien käytölle. Järjestelmää säännellään lailla, ja sitä valvoo syyttäjä ja oikeusviranomainen. Säännökset ovat kansainvälisten ja EU:n oikeudellisten normien mukaisia, ja niissä annetaan tutkintaviranomaisten käyttöön monia erilaisia tutkintakeinoja. Tällaisten toimenpiteiden ansiosta on jo ratkaistu monia rikoksia, ja tutkintaviranomaisilla ja syyttäjillä vaikuttaa olevan selvä kuva ja tietämys siitä, milloin kyseisiä keinoja on käytännössä ja oikeudellisesti tark