TIIVISTELMÄRAPORTTI

1.Johdanto

Tämä raportti koskee kansalaisten, viranomaisten, yhdistysten ja muiden järjestöjen, jäljempänä ’sidosryhmät’, palautetta komission tiedonantoon yhteinen terveys toimintasuunnitelmasta jäsenvaltioiden tukemiseksi mikrobilääkeresistenssin torjunnassa, jäljempänä ’uusi yhteinen terveys -toimintasuunnitelma’.

Sidosryhmillä oli mahdollisuus antaa 24. lokakuuta 2016 – 28. maaliskuuta 2017 palautetta komission etenemissuunnitelmaan, joka liittyy mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevaan yhteinen terveys -toimintasuunnitelmaan . Lisäksi kansalaisille ja sidosryhmille järjestettiin 27. tammikuuta – 28. huhtikuuta 2017 avoin julkinen kuuleminen yhteinen terveys lähestymistavasta mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi.

Komission etenemissuunnitelmasta antoi palautetta 22 sidosryhmää. Avoimessa julkisessa kuulemisessa saatiin vastauksia 584 osanottajalta: 421 kansalaiselta ja 163 sidosryhmältä. Komission etenemissuunnitelmaan saatiin kommentteja kuudeltatoista 163 sidosryhmästä.

Sidosryhmät edustavat hyvin erilaisia aloja. Yli viidesosa vastaajista oli julkisen tai yksityisen hallinnon alalta, ja sen lisäksi kansalaisjärjestöjä, lääketeollisuuden sidosryhmiä ja terveydenhuollon palveluntarjoajia. Yli puolet vastaajista (52 prosenttia) oli sidosryhmien etuja edustavia kattojärjestöjä tai yhteenliittymiä.

Kansalaisista 406 oli peräisin 22 jäsenvaltiosta ja 15 EU:n ulkopuolisista maista. Ylivoimaisesti suurin osa vastaajista oli korkeasti koulutettuja (87 prosentilla oli korkea-asteen koulutus), työskenteli ihmisten (39 prosenttia) tai eläinten (12 prosenttia) terveydenhoidon aloilla ja ilmoitti olevansa erittäin hyvin tietoisia (48 prosenttia) tai hyvin tietoisia (40 prosenttia) mikrobilääkeresistenssistä ja sen seurauksista, joten otanta oli hyvin sopiva avoimeen julkiseen kuulemiseen vastaamiseksi.

Saaduista vastauksista kävi ilmi kansalaisten ja sidosryhmien vankka tuki uudelle yhteinen terveys -toimintasuunnitelmalle sekä kattavan lähestymistavan merkitys. Vastaukset on otettu huomioon konkreettisten toimien määrittämisessä uuden yhteinen terveys toimintasuunnitelman kolmessa pääpilarissa. Suurimmassa osassa huomioon otetuista vastauksista esitettiin toimintapoliittisia vaihtoehtoja, joissa on jäsenvaltioille selkeää EU:n lisäarvoa, jotka ovat mikrobilääkeresistenssin torjuntaa koskevan tutkimuksen ja kehittämisen haasteiden kannalta merkityksellisiä tai joilla autetaan varmistamaan, että EU:lla on kansainvälisesti vahva asema mikrobilääkeresistenssin torjunnan alalla. Huomioon ei otettu ehdotuksia, joissa EU:n toimivaltuudet ylitetään.

Yksityiskohtaisempi raportti avoimessa julkisessa kuulemisessa saadusta palautteesta julkaistaan samanaikaisesti2. Siitä saa kattavamman yleiskuvan vastaanotetuista vastauksista.

2.EU:sta tehdään parhaiden käytäntöjen alue

Lähes puolet kansalaisista (46 prosenttia) oli sitä mieltä, että mikrobilääkeresistenssiä torjuvien toimenpiteiden toteuttaminen on yhtä tärkeää ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristöalalla, ja yli neljäsosa (27 prosenttia) kannatti toimia sekä ihmisten että eläinten terveyden aloilla. Sidosryhmien näkemykset vastasivat myös yhteinen terveys lähestymistapaa, jolla toimenpiteitä toteutetaan kaikilla kolmella alalla (ihmisten terveys, eläinten terveys ja ympäristö).

2.1.Paremman näytön tuottaminen ja tietoisuuden lisääminen mikrobilääkeresistenssin aiheuttamista haasteista

EU:n valvontajärjestelmiin perehtyneet sidosryhmät katsoivat, että eläinten terveyteen liittyvien tietojen keräämiseen tarvitaan enemmän parannuksia kuin ihmisten terveyden kohdalla. Ne esittivät EU:lle seuraavia valvonnan parantamisehdotuksia, joita tarkastellaan perusteellisemmin uuden yhteinen terveys -toimintasuunnitelman täytäntöönpanovaiheessa:

·Standardoituun tietojenkeruujärjestelmään siirtyminen kansallisten tietojen laatuerojen vähentämiseksi

·Mikrobilääkkeiden kulutusta koskevat tiedot:

oIhmisten terveyden alalla tarkempi tietojen kerääminen (esim. alue-, osa-alue- tai jopa paikallistasolla; terveydenhuoltoaloittain sekä iän/sukupuolen mukaan eriteltynä)

oEläinten terveyden alalla kulutustiedot eläinlajeittain; kohdepopulaation perusteella (esim. kaikkien sikojen sijasta lihotussiat tai siitosemakot ja karjut); tuotantojärjestelmän perusteella (esim. tehotuotanto), ja tietojen keräämisen aloittaminen lemmikkieläimille tarkoitettujen mikrobilääkkeiden käytöstä (esim. kissat ja koirat)

oKummallakin alalla tietojen kerääminen diagnooseista tai siitä, miksi lääke on määrätty.

·Sidosryhmät pyysivät, että ihmisen terveyden alalla mikrobilääkeresistenssiä koskevien tietojen kohdalla valvontajärjestelmien soveltamisala laajennetaan kattamaan useampia patogeenejä. Ne kannattivat kummallakin alalla tietokantaa vastustuskykyisistä geeneistä ja geenityypitysmenetelmän käyttöä tietojen laadun parantamiseksi.