/* KOM/2011/0087 lopull. - NLE 2011/0040 */ Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 28.2.2011 KOM(2011) 87 lopullinen 2011/0040 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen PERUSTELUT EHDOTUKSEN TAUSTA | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009, jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnista kannettavien polkumyyntitullien voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelumenettelyssä. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2737/90[1] käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jota kannetaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi päätöksellä 90/480/ETY[2] toimenpiteiden kohteena olevaa tuotetta koskevat sitoumukset kahdelta merkittävältä viejältä. Kun nämä kaksi kiinalaista viejää peruuttivat antamansa sitoumukset, komissio otti asetuksella (EY) N:o 2286/94[3] käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kannettavan väliaikaisen polkumyyntitullin. Neuvosto muutti asetusta (ETY) N:o 2737/90 asetuksella (EY) N:o 610/95[4] ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen tullin volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelu’, perusteella näiden toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatkettiin toiseksi viisivuotiskaudeksi asetuksella (EY) N:o 771/98[5]. Neuvosto otti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 2268/2004[6] käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1275/2005[7] tuotemääritelmää, jotta se kattaisi myös volframikarbidin ja metallijauheen seoksen. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei koske tätä ehdotusta. | KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. | EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 30. joulukuuta 2009 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Kiinasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Tarkastelu pantiin vireille komission saatua asianmukaisesti perustellun pyynnön, jonka esitti Euroopan metallialan järjestö Eurometaux sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 85 prosenttia volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen sekä sulatetun volframikarbidin tuotannosta unionissa. Tarkastelussa todettiin tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnin jatkuminen, joka johtaisi unionin tuotannonalaan kohdistuvan vahingon toistumiseen, mikäli polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä luovuttaisiin. Lisäksi todettiin, että toimenpiteiden raukeaminen ei olisi unionin edun mukaista. Tästä syystä ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan ehdotuksen voimassa olevien toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta annettavaksi asetukseksi, joka olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään 29. maaliskuuta 2011. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi siihen ei sovelleta toissijaisuusperiaatetta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: | Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: asetus. | Muut sääntelytavat eivät soveltuisi seuraavasta syystä: Perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | TALOUSARVIOVAIKUTUKSET | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia unionin talousarvioon. | 2011/0040 (NLE) Ehdotus NEUVOSTON ASETUS lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[8], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission, jäljempänä ’komissio’, ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 1. Voimassa olevat toimenpiteet 1. Neuvosto otti asetuksella (ETY) N:o 2737/90[9] käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin, jota kannetaan Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Komissio hyväksyi päätöksellä 90/480/ETY[10] toimenpiteiden kohteena olevaa tuotetta koskevat sitoumukset kahdelta merkittävältä viejältä. 2. Kun nämä kaksi kiinalaista viejää peruuttivat antamansa sitoumukset, komissio otti asetuksella (EY) N:o 2286/94[11] käyttöön tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnissa kannettavan väliaikaisen polkumyyntitullin. 3. Neuvosto muutti asetusta (ETY) N:o 2737/90 asetuksella (EY) N:o 610/95[12] ja otti käyttöön 33 prosentin suuruisen lopullisen tullin volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan nojalla vireille pannun tarkastelun, jäljempänä ’aiempi tarkastelu’, perusteella näiden toimenpiteiden voimassaoloaikaa jatkettiin toiseksi viisivuotiskaudeksi asetuksella (EY) N:o 771/98[13]. 4. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 2268/2004[14] käyttöön 33 prosentin suuruisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa. 5. Neuvosto muutti asetuksella (EY) N:o 1275/2005[15] tuotemääritelmää, jotta se kattaisi myös volframikarbidin ja metallijauheen seoksen. 2. Tarkastelupyyntö 6. Lopullisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin ilmoitus[16], minkä jälkeen komissio vastaanotti 30 päivänä syyskuuta 2009 pyynnön panna vireille perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen kyseisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Euroopan metallialan järjestö Eurometaux, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’, sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa yli 85 prosenttia volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen sekä sulatetun volframikarbidin kokonaistuotannosta unionissa. 7. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon toistumiseen. 3. Vireillepano 8. Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 30 päivänä joulukuuta 2009 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tarkastelun vireillepanosta julkaisemalla asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, Euroopan unionin virallisessa lehdessä [17]. 4. Tutkimus 4.1. Tutkimusajanjakso 9. Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2009 ja 31 päivän joulukuuta 2009 välisen ajan, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahingon toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 2006 tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. 4.2. Tutkimuksen osapuolet 10. Komissio ilmoitti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta virallisesti pyynnön esittäjälle, muille tiedossa oleville unionin tuottajille, niille vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, vertailumaan tuottajille sekä Kiinan edustajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. 11. Kaikkia niitä asianomaisia osapuolia kuultiin, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä. 12. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan ja jotka olivat ilmoittautuneet vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselyyn vastasi seitsemän unionin tuottajaa, yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja, yksi vertailumaassa toimiva vientiä harjoittava tuottaja ja kolme käyttäjää. 13. Yksikään tuoja ei vastannut otantaa koskevaan kyselyyn eikä toimittanut tietoja tai ilmoittautunut komissiolle tutkimuksen aikana. Koska ainoastaan yksi kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja toimitti pyydetyt tiedot, otosta ei ollut tarpeen valita. 14. Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja siitä aiheutuvan vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: a) Unionin tuottajat - Wolfram Bergbau und Hütten-GmbH Nfg.KG., St Peter, Itävalta - H. C. Starck GmbH & Co. KG, Goslar, Saksa - Eurotungstène poudres S.A., Grenoble, Ranska - Global Tungsten & Powders spol. s r.o, Brutal, Tšekki - Treibacher Industrie AG, Althofen, Itävalta b) Vertailumaa - Global Tungsten & Powders Corp., Yhdysvallat c) Käyttäjä - Sandvik Hard Materials, Epinouze, Ranska. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 15. Tarkastelun kohteena ovat Kiinasta peräisin oleva volframikarbidi, volframikarbidin ja metallijauheen seos sekä sulatettu volframikarbidi, jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 2849 90 30 ja ex 3824 30 00. 16. Volframikarbidi, volframikarbidin ja metallijauheen seos ja sulatettu volframikarbidi ovat hiilen ja volframin yhdisteitä, jotka on valmistettu lämpökäsittelyllä (volframikarbidi hiilettämällä ja sulatettu volframikarbidi sulattamalla). Ne ovat välituotteita, joita käytetään kovametalliosien kuten kovametallisten terätyökalujen ja kovaan kulutukseen tarkoitettujen osien valmistuksessa sekä kulutusta kestävissä pinnoitteissa, öljyn- ja kallionporaukseen tarkoitettujen työkalujen terissä ja metallien vetämiseen sekä takomiseen tarkoitetuissa muoteissa ja kärjissä. 17. Tutkimus vahvisti, että vientiä harjoittavan tuottajan valmistamalla ja unioniin myymällä tarkasteltavana olevalla tuotteella on samanlaiset fyysiset ja kemialliset ominaisuudet ja käyttötarkoitukset kuin unionin tuottajien unionin markkinoilla tuottamalla ja myymällä tuotteella tai vertailumaassa tuotetulla ja myydyllä tuotteella, mistä syystä näitä tuotteita pidetään perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 18. Alustavat huomiot 19. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, esiintyikö polkumyyntiä kyseisellä hetkellä ja jos esiintyi, johtaisiko toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. Mainitun artiklan mukaisesti tehdyissä tutkimuksissahan ei tarkastella markkinatalouskohtelua. 20. Kuten edellä on todettu, otanta kiinalaisista vientiä harjoittavista tuottajista ei ollut tarpeen. 21. Otantavaiheessa vaikutti siltä, että ainoan yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinasta unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä oli alle 5 prosenttia. Kiinan viranomaisille ja muille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin, että koska vientiä harjoittavien tuottajien yhteistyössä toimimisen aste oli alhainen, tutkimuksessa sovellettaisiin mahdollisesti perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio ei saanut mitään vastausta tähän ilmoitukseen. 22. Tutkimuksen myöhemmässä vaiheessa toimittamassaan vastauksessa kyselylomakkeeseen yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja kuitenkin korjasi unioniin suuntautunutta vientimyyntiään koskevissa tiedoissa olleen virheen ja tarkisti ylöspäin vientimääräänsä unioniin. Tarkasteltavana olevan tuotteen vientimääriä Kiinasta unioniin analysoitiin samanaikaisesti tarkemmin Eurostatin lukujen perusteella. Tämän tuloksena ja kyselylomakevastauksen tietojen tarkistamisen jälkeen todettiin, että yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus viennistä oli hyvin suuri[18]. Näiden havaintojen perusteella pääteltiin, että yhteistyössä toimimisen aste oli korkea. 23. Polkumyynnillä tapahtunut tuonti tutkimusajanjakson aikana 24. Vertailumaa 25. Kiinaa koskeva normaaliarvo vahvistettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska yhdellekään kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua aiemmissa tutkimuksissa. 26. Vireillepanoilmoituksessa ehdotettiin Yhdysvaltoja vertailumaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle. Asianomaisia osapuolia pyydettiin esittämään näkökantansa tämän vertailumaan sopivuudesta. Yksikään osapuoli ei esittänyt tältä osin huomautuksia tai vastaväitteitä. Yhdysvaltoja käytettiin vertailumaana myös alkuperäisessä tutkimuksessa, eikä sellaisia uusia tai muuttuneita olosuhteita, joiden perusteella vertailumaata olisi syytä vaihtaa, näyttänyt esiintyvän, eikä sellaisista myöskään ilmoitettu komissiolle. Yhdysvaltoja pidettiin edustavina viitemarkkinoina erityisesti siksi, että sen kotimarkkinat ovat avoimet ja kilpailuun perustuvat. Lisäksi yksi yhdysvaltalainen tuottaja suostui toimimaan yhteistyössä tässä tarkastelussa. 27. Sen vuoksi Yhdysvaltoja on käytetty tässä tarkastelussa markkinataloutta toteuttavana vertailumaana. 28. Normaaliarvo 29. Normaaliarvo määritettiin yhteistyössä toimineelta vertailumaan tuottajalta saatujen varmennettujen tietojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaisesti eli Yhdysvaltojen kotimarkkinoilla sellaisista tuotelajeista maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella, joiden myynnin todettiin tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä. 30. Tämän tuloksena normaaliarvoksi vahvistettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan etuyhteydettömiltä asiakkailtaan kotimarkkinoilla veloittamien hintojen painotettu keskiarvo. 31. Aluksi tutkittiin, oliko tutkimuksessa yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä riippumattomille asiakkaille edustava perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti eli oliko tuon myynnin määrä vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen unioniin suuntautuvan viennin kokonaismäärästä. Yhteistyössä toimineen yhdysvaltalaisen tuottajan kotimarkkinamyynnin todettiin olleen riittävän edustavaa tutkimusajanjakson aikana. 32. Tämän jälkeen selvitettiin, voidaanko samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tämä tehtiin määrittämällä, kuinka suuri osuus Yhdysvaltojen markkinoilla myydyn samankaltaisen tuotteen riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä oli ollut kannattavaa tutkimusajanjakson aikana. 33. Koska samankaltaisen tuotteen kannattavan myynnin määrä oli alle 80 prosenttia kokonaismyynnin määrästä, normaaliarvon perusteena käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. 34. Vientihinta 35. Kuten edellä selostettiin, tutkimuksessa yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan osuus Kiinasta unioniin suuntautuvan tuonnin kokonaismäärästä oli yli 90 prosenttia, mistä syystä vientihintaa tarkasteltiin kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamien tietojen perusteella ja vientihinnaksi vahvistettiin tarkasteltavana olevasta, unioniin vietäväksi myydystä tuotteesta tosiasiallisesti maksettu tai maksettava, asianmukaisesti oikaistu hinta. 36. Vertailu 37. Painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla, samassa kaupan portaassa ja samalla verotuksen tasolla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti ja tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin huomioon sellaisten tekijöiden eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintaan ja hintojen vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kotimaan kuljetuskustannusten, merirahti-, vakuutus- ja pakkauskustannusten sekä pankkimaksujen huomioon ottamiseksi. Vientihintaan tehtiin lisäksi viiden prosentin oikaisu vientiveron ja normaaliarvoon oikaisu arvonlisäveron huomioon ottamiseksi. 38. Polkumyyntimarginaali 39. Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti tuotelajikohtaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa ja painotettua keskimääräistä vientihintaa samassa kaupan portaassa. Vertailun mukaan polkumyyntimarginaali oli tutkimusajanjakson aikana yli 80 prosenttia eli huomattavasti korkeampi kuin edellisessä tarkastelussa (31 %). Tarkkaa polkumyyntimarginaalia ei voida ilmoittaa luottamuksellisuussyistä. Laskelmat perustuvat yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan ja yhden vertailumaan tuottajan toimittamiin tietoihin. Polkumyyntimarginaalin ilmoittaminen antaisi sekä kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle että vertailumaan tuottajalle mahdollisuuden päätellä toistensa normaaliarvo ja vientihinta, mikä loukkaisi selvästi molempien osapuolten oikeutta luottamukselliseen tietojen käsittelyyn. 40. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan 41. Alustavat huomiot 42. Tähän jaksoon sisältyvät tiedot saatiin analysoimalla tutkimuksessa yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta ja Eurostatilta peräisin olevia tietoja sekä tarkastelupyyntöön sisältyneitä tietoja. 43. Kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien käyttämätön kapasiteetti 44. Tutkimuksessa yhteistyössä toimineen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tietoja käyttämättömästä kapasiteetista on tarkastelua varten mukautettu 20 prosenttia joko ylös- tai alaspäin luottamuksellisuuden säilyttämiseksi. Kiinan tuotantokapasiteetti oli vuosina 2006 ja 2007 noin 21 000 tonnia ja kasvoi sitten vuonna 2008 ja tutkimusajanjakson aikana merkittävästi eli noin 35 000 tonniin, mikä tarkoittaa yli 80 prosentin lisäystä tarkastelujakson aikana. Näitä lukuja voidaan pitää maltillisena arviona, sillä tarkastelupyynnössä tuotantokapasiteetiksi ilmoitettiin lähes 50 000 tonnia. 45. Lisäksi tutkimuksessa yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja ilmoitti kapasiteettinsa kasvaneen merkittävästi tarkastelujakson aikana. 46. Tutkimuksen aikana kerättyjen tietojen mukaan Kiinan kokonaistuotantokapasiteetti ylitti merkittävästi Kiinan tosiasiallisen tuotannon (vähintään yli 20 000 tonnilla vuonna 2008 ja tutkimusajanjakson aikana). 47. Tutkimusajanjakson aikana Kiinassa oli käyttämätöntä kapasiteettia kuusi kertaa unionin kulutusta vastaava määrä (25 000 tonnia, kun unionin kulutus oli 3 800 tonnia). 48. Edellä esitetyn perusteella on selvää, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä suuri osa Kiinan käyttämättömästä kapasiteetista voitaisiin hyödyntää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen. 49. Tutkimuksen aikana toimitetuista tiedoista kävi lisäksi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistukseen käytettävien raaka-aineiden markkinoilla esiintyy huomattavia vääristymiä. Kiinan viranomaiset ovat ensinnäkin ottaneet käyttöön raaka-aineita koskevia kiintiöitä. Lisäksi Kiinan viranomaiset rajoittavat raaka-aineiden saantia vientiveroilla ja alv-hyvityksiin liittyvillä toimenpiteillä, jotka koskivat myös tarkasteltavana olevaa tuotetta, kuten käy ilmi 31 kappaleesta edellä. Nämä tekijät viittaavat omalta osaltaan siihen, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi tarkasteltavana olevassa tapauksessa. 50. Unionin markkinoiden houkuttelevuus ja vientihinnat kolmansiin maihin 51. Vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat hintatiedot, joita ei voida paljastaa luottamuksellisuussyistä, osoittavat, että unionin markkinat ovat selvästikin kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta kiinnostavat. Muiden kolmansien maiden markkinoilla veloitetut hinnat olivat koko tarkastelujakson ajan (vuotta 2007 lukuun ottamatta) alempia kuin unionin markkinoilla veloitetut hinnat (arviolta 10–20 prosenttia alempia tarkastelujakson eri vuosina). 52. Tämän perusteella voidaan päätellä, että EU:n markkinat ovat saavutettavissa olevien hintojen suhteen ehdottomasti houkutteleva vaihtoehto kiinalaisille viejille. 53. Tämä voisi kannustaa kiinalaisia vientiä harjoittavia tuottajia lisäämään vientiään unionin markkinoille, jos toimenpiteet kumottaisiin. Unionin markkinoiden korkeat hinnat antaisivat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille mahdollisuuden parempiin voittomarginaaleihin. 54. Toimenpiteiden kiertäminen 55. Toimenpiteiden soveltamisalaa laajennettiin vuonna 2005 sisällyttämällä siihen yksi CN-koodi lisää, koska kiinalaisten viejien todettiin kiertävän toimenpiteitä lisäämällä volframikarbidijauheeseen pieniä määriä muuta metallijauhetta (lähinnä kobolttia)[19]. Tämä vahvistettu kiertämiskäytäntö on jälleen yksi osoitus siitä, että polkumyynti todennäköisesti jatkuisi. Se osoittaa selvästi, että Euroopan markkinat ovat edelleen houkuttelevat kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, jotka ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä todennäköisesti lisäisivät volframikarbidin vientiä EU:hun. 56. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät 57. Edellä esitetty analyysi osoittaa, että kiinalaisia tuotteita tuotiin edelleen unionin markkinoille polkumyyntihinnoin ja että polkumyyntimarginaalit olivat erittäin korkeita. Kun otetaan erityisesti huomioon EU:n ja muiden kolmansien maiden markkinoiden hintatasot sekä Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti, voidaan päätellä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen. D. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA 1. Unionin tuotannonalan määritelmä 58. Samankaltaista tuotetta valmistaa unionissa seitsemän yritystä tai yritysryhmää. 59. Niiden katsotaan siten muodostavan perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan, ja niistä käytetään jäljempänä nimitystä ’unionin tuotannonala’. Alustavat huomiot 60. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontia Kiinasta Euroopan unioniin koskevat tiedot oli indeksoitava tietojen luottamuksellisuuden säilyttämiseksi perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. 61. Taric-koodia 3824 30 00 10 käyttäen tuotujen tuotemäärien osalta olisi huomattava, että koska saatavilla oleviin Eurostatin tuontitietoihin, jotka perustuvat CN-koodeihin (CN-koodi 3824 30 00), sisältyy muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana oleva tuote, seuraava analyysi on tehty Taric-koodeihin perustuvien tuontitietojen perusteella ja niiden lisäksi on käytetty perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti kerättyjä tietoja. Taric-tietoja pidetään luottamuksellisina, koska ne ovat niin yksityiskohtaisia, että osapuolet on niiden avulla mahdollista tunnistaa. Tästä syystä osa tiedoista esitettiin vaihteluväleinä. 62. Unionin tuotannonalaa koskevat tiedot ovat peräisin unionin seitsemän tuottajan kyselylomakkeeseen antamista vastauksista. Kulutus unionin markkinoilla 63. Unionin kulutus määritettiin unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän tuotemäärän ja Eurostatin tuontitietojen perusteella. 64. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä unionin kulutus väheni 62 prosenttia ja eniten se väheni vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Tutkimusajanjakson aikana kulutus väheni 63 prosenttia verrattuna vuoteen 2008. Taulukko 1 | Kulutus | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Määrä (tonnia) | + Tuonti yhteensä | 1 766 | 1 885 | 2 303 | 755 | + EU:n markkinoilla myyty EU:n tuotanto | 8 281 | 8 334 | 7 981 | 3 024 | = Kulutus | 10 047 | 10 218 | 10 284 | 3 779 | Vuotuinen kasvu | 2 % | 1 % | – 63 % | Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta 65. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrät, markkinaosuudet ja keskihinnat kehittyivät seuraavassa esitetyllä tavalla. Seuraavat määriä ja hintoja koskevat suuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin. Taulukko 2 | Tuonti Kiinasta | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Tuonti asianomaisesta (määrä tonneina) | Yli 700 | Yli 700 | Yli 400 | Yli 60 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 104 | 60 | 11 | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus | 7,1 % | 7,3 % | 4,2 % | 2,1 % | Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin hinnat (euroa/tonni) | 25 622 | 21 883 | 22 434 | 22 110 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 85 | 88 | 86 | 66. Tarkasteltavana olevan tuotteen polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta väheni 89 prosenttia tarkastelujaksolla ja oli tutkimusajanjakson aikana noin 80 tonnia. Myös markkinaosuus laski tutkimusajanjakson aikana 2,1 prosenttiin vuoden 2006 tasosta eli 7,1 prosentista. 67. Tuonnin lasku saattaa osittain johtua siitä, että tuotteen kulutus Kiinan kotimarkkinoilla kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. Lisäksi Kiinan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön vientikiintiöiden ja -tullien järjestelmän, jonka tavoitteena näyttäisi olevan Kiinan volframivarojen säilyttäminen. 68. Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alenivat 14 prosenttia tarkastelujakson aikana. Tämä kehitys vastaa sitä yleistä suuntausta, joka oli havaittavissa myös unionin tuotannonalan hintojen kohdalla. 69. Vertailu osoitti myös, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia, kun niistä oli vähennetty voimassa oleva polkumyyntitulli. Edellisessä tarkastelussa päädyttiin samoihin tuloksiin[20]. Tuonti muista maista 70. Seuraavassa taulukossa esitetään tuontimäärät muista maista tarkastelujaksolla. Määriä ja hintoja koskevat suuntaukset perustuvat Eurostatin tietoihin. Taulukko 3 | Tuonti muista maista | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Tuonti muista maista (tonnia) | 1 050 | 1 138 | 1 873 | 675 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 108 | 178 | 64 | Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus | 10,5 % | 11,1 % | 18,2 % | 17,9 % | Keskihinta (euroa/tonni) | 27 309,1 | 26 626,0 | 21 607,5 | 24 867,4 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 97 | 79 | 91 | Yhdysvaltojen markkinaosuus | 4,2 % | 3,9 % | 3,9 % | 3,6 % | Keskihinta (euroa/tonni) | 32 948,1 | 32 356,0 | 29 353,3 | 32 054,4 | Etelä-Korean markkinaosuus | 2,2 % | 2,4 % | 2,6 % | 4,4 % | Keskihinta (euroa/tonni) | 33 733,8 | 29 969,5 | 25 789,0 | 24 503,7 | 71. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin määrä väheni tarkastelujaksolla 36 prosenttia. Tuonnin kehitys noudatti supistuvan kulutuksen (62 prosentin lasku) alulle panemaa yleistä markkinasuuntausta, vaikkakaan se ei edennyt samaa tahtia. Kyseisen tuonnin markkinaosuus on siten noussut 10,5 prosentista 17,9 prosenttiin. Kuten jäljempänä 85–88 kappaleessa osoitetaan, kyseinen tuonti ei kuitenkaan vaikuttanut kielteisesti unionin tuotannonalaan. 72. Korean tasavallan, jäljempänä ’Korea’, markkinaosuus kaksinkertaistui tarkastelujakson aikana ja oli sen lopussa 4,4 prosenttia. Koreasta peräisin olevan tuonnin keskihinnat laskivat tarkastelujaksolla mutta pysyivät kuitenkin koko ajan korkeampina kuin kiinalaisten viejien keskimääräiset myyntihinnat. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne 73. Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja indikaattoreita, jotka vaikuttavat unionin tuotannonalan tilanteeseen. 5.1. Tuotanto 74. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi ensin 5,8 prosenttia vuonna 2007 ja 11,6 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja väheni sitten tutkimusajanjakson aikana jyrkästi eli 56 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. Taulukko 4 | Unionin kokonaistuotanto | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Määrä (tonnia) | Tuotanto | 10 094 | 10 679 | 11 268 | 4 861 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 106 | 112 | 48 | 5.2. Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste 75. Tuotantokapasiteetti lisääntyi 10,8 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Koska tuotanto väheni erityisesti tutkimusajanjakson aikana, kapasiteetin käyttö väheni kokonaisuutena katsoen 57 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ja oli kyseisen jakson lopussa 39 prosenttia. Taulukko 5 | Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Määrä (tonnia) | Tuotantokapasiteetti | 11 110 | 11 610 | 12 230 | 12 310 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 105 | 110 | 111 | Kapasiteetin käyttöaste | 91 % | 92 % | 92 % | 39 % | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 101 | 43 | 5.3. Varastot 76. Unionin tuotannonalan loppuvarastot lisääntyivät 20 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja pienenivät sitten 26 prosenttia tutkimusajanjakson aikana. Taulukko 6 | Varastot | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Määrä (tonnia) | Loppuvarastot | 1 714 | 1 808 | 2 054 | 1 514 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 106 | 120 | 88 | 5.4. Myyntimäärä 77. Unionin tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla kasvoi hieman vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana ja väheni sitten 61 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Myynnin määrä kasvoi vuosina 2007 ja 2008 mutta väheni voimakkaasti tutkimusajanjakson aikana. Tämä kehitys noudattelee kulutuksen supistumiseen liittyvää yleistä suuntausta unionin markkinoilla. Taulukko 7 | Myynti etuyhteydettömille asiakkaille | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Määrä (tonnia) | 5 594 | 5 630 | 5 874 | 2 292 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 101 | 105 | 41 | 5.5. Markkinaosuus 78. Unionin tuotannonalan markkinaosuus säilyi melko vakaana vuodesta 2006 vuoteen 2008 ja kasvoi sitten neljä prosenttiyksikköä vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tarkastelujakson kokonaiskasvu oli 5 prosenttiyksikköä. Taulukko 8 | Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Unionin tuotannonalan markkinaosuus | 56 % | 55 % | 57 % | 61 % | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 99 | 103 | 109 | 5.6. Kasvu 79. Koska myynnin lasku oli hieman vähäisempää kuin kulutuksen lasku, unionin tuotannonalan markkinaosuus kasvoi hieman. 5.7. Työllisyys 80. Työllisyys väheni unionin tuotannonalalla 17 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Työllisyys väheni myös vuosina 2006−2008, kun tuotanto hieman kasvoi, mikä osoittaa, että unionin tuotannonala pyrki tuolloin parantamaan tuottavuuttaan. Tutkimusajanjakson aikana tuotannon määrä kuitenkin laski jyrkästi, mikä johti myös työllisyystilanteen tuntuvaan heikkenemiseen. Taulukko 9 | Työllisyys | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Keskiarvo (tarkastelujakso) | Kokonaistyöllisyys | 674 | 667 | 653 | 557 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 99 | 97 | 83 | 5.8. Tuottavuus 81. Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus ilmaistuna tuotantomääränä työntekijää kohti vuodessa nousi 7 prosenttia vuonna 2007 ja 15 prosenttia vuonna 2008 vuoteen 2006 verrattuna ja laski sitten 49 prosenttia vuoden 2008 ja tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 10 | Tuottavuus | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Tuottavuus (tonnia/vuosi/ työntekijä) | 15 | 16 | 17 | 9 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 107 | 115 | 58 | 5.9. Myyntihinnat 82. Unionin tuotannonalan keskimääräinen myyntihinta (noudettuna lähettäjältä -tasolla) etuyhteydettömille asiakkaille unionin markkinoilla laski tarkastelujaksolla. Kokonaisuutena katsoen unionin tuotannonalan oli alennettava hintojaan 15,4 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. 83. Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat kehittyivät samansuuntaisesti kuin unionin tuotannonalan hinnat mutta olivat jatkuvasti niitä alempia, kuten 55 ja 56 kappaleessa selitettiin. Tutkimusajanjakson aikana kiinalaisten viejien hinnat olivat yli 10 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alempia. Taulukko 11 | Yksikköhinta EU:n markkinoilla | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Unionin tuotannonalan myynnin yksikköhinta (euroa/tonni) | 31 030 | 29 995 | 29 072 | 26 241 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 97 | 94 | 85 | 5.10. Palkat 84. Vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana työntekijöiden keskipalkka nousi 4,8 prosenttia. Taulukko 12 | Työvoimakustannukset | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Vuotuiset työvoimakustannukset työntekijää kohti | 53 614 | 54 613 | 56 564 | 56 221 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 102 | 106 | 105 | 5.11. Investoinnit ja pääoman saanti 85. Vuosien 2006 ja 2008 välillä unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit tarkasteltavana olevaan tuotteeseen kasvoivat 18 prosenttia. Vuodesta 2007 vuoteen 2008 investoinnit kasvoivat 103 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana investoinnit kuitenkin vähenivät 65 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna. 86. Investointeja tehtiin lähinnä uusiin tuotantolaitoksiin, joita rakennettiin, jotta volframia pystyttäisiin tuottamaan käytetystä materiaalista ja metalliromusta. Investointeja oli vähennettävä seuraavista syistä: i) tuotannon yleisen tason lasku unionin markkinoilla, ii) raaka-ainemarkkinoiden vääristymät (ks. 39 kappale) ja iii) talouskriisi. 87. Tutkimusajanjaksolla ei tehty merkittäviä investointeja. Tämä johtui ennen kaikkea talouskriisistä, joka alkoi vuonna 2008 ja oli pahimmillaan tutkimusajanjakson aikana ja joka vaikeutti entisestään uuden pääoman saantia. Taulukko 13 | Investoinnit | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Nettoinvestoinnit (tuhatta euroa) | 18 403 | 10 711 | 21 756 | 7 568 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 58 | 118 | 41 | 5.12. Kannattavuus ja investointien tuotto 88. Voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ja raaka-ainelähteiden monipuolistamiseen tähtäävien pyrkimystensä ansiosta unionin tuotannonala pystyi pitämään toimintansa kannattavana vuosien 2006 ja 2008 välisenä aikana, vaikka kannattavuus kokonaisuutena heikkenikin 26 prosenttia kyseisenä aikana. Tutkimusajanjakson aikana unionin tuotannonalan tulos oli kuitenkin selvästi heikompi, mikä osoittaa sen tilanteen tietynlaisen epävakauden tässä suhteessa. 89. Investointien tuotto kehittyi tarkastelujaksolla pääpiirteittäin samalla tavoin kuin kannattavuus. Taulukko 14 | Kannattavuus ja investointien tuotto | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneen EU-myynnin kannattavuus (% nettomyynnistä) | 10,3 % | 5,8 % | 7,6 % | – 19,5 % | Investointien tuotto (nettovoitto prosentteina investointien nettokirjanpitoarvosta) | 34,8 % | 22,1 % | 28,8 % | – 28,6 % | 5.13. Kassavirta 90. Kassavirta, joka osoittaa tuotannonalan kykyä rahoittaa itse toimintaansa, pysyi positiivisena tarkastelujaksolla. Se heikkeni kuitenkin noin 35 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Taulukko 15 | Kassavirta | 2006 | 2007 | 2008 | Tutkimusajanjakso | Kassavirta (tuhatta euroa) | 36 125 | 39 868 | 44 102 | 23 540 | Indeksi (2006 = 100) | 100 | 110 | 122 | 65 | 5.14. Polkumyyntimarginaalin merkittävyys 91. Polkumyynti Kiinasta jatkui tutkimusajanjakson aikana voimassa olevien toimenpiteiden tason huomattavasti ylittävillä marginaaleilla. Kun otetaan huomioon raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät, Kiinan käyttämätön kapasiteetti ja Kiinasta tulevan tuonnin hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutusta unionin tuotannonalaan ei voida pitää vähäpätöisenä. 5.15 Toipuminen aiemmasta polkumyynnistä 92. Tutkimuksessa selvitettiin, oliko unionin tuotannonala toipunut aiemman polkumyynnin vaikutuksista. Tältä osin pääteltiin, että tuotannonala oli suurelta osin pystynyt toipumaan näistä vaikutuksista voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuuden ansiosta. Talouskriisi kuitenkin pysäytti tämän kehityksen ja on jälleen lisännyt unionin tuotannonalan vaikeuksia. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin ja muiden tekijöiden vaikutukset 6.1. Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset 93. Kiinasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus pieneni 7,1 prosentista 2,1 prosenttiin (ks. 52 kappale), kun kulutus unionissa supistui. Käytettävissä olevien tietojen mukaan tuonti tapahtui hinnoilla, jotka olivat alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat ja myös alempia kuin muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnat. Kuten edellä 56 kappaleessa todettiin, polkumyyntitullin vaikutuksen poissulkeva laskelma osoitti, että Kiinasta tulevan tuonnin hinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat 10,7 prosentilla tutkimusajanjakson aikana. Tullin määrä on 33 prosenttia. Todettu hinnan alittavuuden taso osoittaa näin ollen toisaalta voimassa olevien tullien tehokkuuden ja toisaalta sen, että toimenpiteiden voimassaoloa on tarpeen jatkaa. Tätä päätelmää tukee se seikka, että hinnan alittavuus oli samalla tasolla kuin edellisessä tarkastelussa. Niinpä Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintojen vaikutus unionin tuotannonalaan pysyi samana ja todennäköisesti pysyy jatkossakin samana, koska tilanteen muuttumisesta ei ole esitetty mitään näyttöä. 6.2. Talouskriisin vaikutus 94. Volframin jatkojalostusteollisuudessa, erityisesti teräs- ja kovametallituotteiden alalla, joka on volframin merkittävin kuluttaja unionissa, vallitsivat tutkimusajanjaksolla erittäin kielteiset taloudelliset olosuhteet, minkä vuoksi unionin tuotannonala vähensi voimakkaasti tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoa ja myyntiä. 95. Jatkojalostusyrityksillä oli ennen kriisiä runsaasti volframia varastoissaan, eivätkä ne kasvattaneet varastojaan tutkimusajanjakson aikana, mikä sekin vaikutti kielteisesti unionin tuotannonalan tuotantomääriin. 96. Koska tuotanto väheni ja koska unionin tuotannonalan pääomavaltaisuus edellyttää tiettyjä tuotantomääriä kiinteiden yksikkökustannusten kurissa pitämiseksi, tuotannonalan kannattavuus heikkeni oleellisesti. 97. Voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden tehokkuus käy kuitenkin ilmi tarkastelusta, joka koski unionin tuotannonalan tilannetta ennen talouskriisiä. Tutkimuksen mukaan unionin suurimmat tuottajat tekivät merkittäviä investointeja välttääkseen raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät ja pystyivät samalla kilpailemaan markkinoilla ja pitämään rahoitusasemansa vakaana. 6.3. Tuonti muista maista 98. Arvioiden mukaan muista kolmansista maista tulevan tuonnin määrä väheni 36 prosenttia eli 1 500 tonnista 675 tonniin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Muista maista tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi 10,5 prosentista 17,9 prosenttiin vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämän tuonnin keskihinta laski samaan aikaan 8,9 prosenttia. Tärkeimmät tuontimaat olivat Etelä-Korea ja Yhdysvallat. 99. Etelä-Koreasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kaksinkertaistui tarkastelujaksolla (2,2 prosentista 4,4 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen tuonti tapahtui kuitenkin tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka olivat vain hieman alempia kuin unionin tuotannonalan hinnat (6,6 prosenttia) mutta korkeampia kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (9,8 prosenttia). 100. Yhdysvalloista tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni 15,1 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla (4,2 prosentista 3,6 prosenttiin). Käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen tuonti tapahtui tutkimusajanjakson aikana hinnoilla, jotka olivat korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat ja siten myös merkittävästi korkeampia kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinnat (31 prosenttia). 101. Yhteenvetona voidaan todeta, että volframikarbidin merkittävimpiin tuontimaihin kuuluvista Etelä-Koreasta ja Yhdysvalloista tapahtunut tuonti ei ole voinut vaikuttaa kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen lähinnä hintatasonsa vuoksi (hinnat olivat samaa tasoa tai jopa korkeampia kuin unionin tuotannonalan hinnat) ja Yhdysvaltojen tapauksessa myös siksi, että sieltä tulevan tuonnin markkinaosuus pieneni. Päätelmät 102. Voimassa olevien tehokkaiden polkumyyntitullien ansiosta unionin tuotannonala pystyi jossain määrin toipumaan aiemman vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista. 103. Ei kuitenkaan voida päätellä, että unionin tuotannonalan asema on nyt turvattu. Vaikka lähes kaikki unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen liittyvät vahinkoindikaattorit, kuten tuottavuus, investointien tuotto ja kassavirta, kohenivat tarkastelujakson ensimmäisinä vuosina, tutkimus osoitti myös, että tutkimusajanjakson aikana kaikki vahinkoindikaattorit kehittyivät kielteiseen suuntaan. 104. Vaikka kysynnän supistuminen tutkimusajanjakson aikana voi osittain johtua vallinneesta talouskriisistä, tutkimuksessa analysoitiin tarkoin Kiinasta alhaisin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen. 105. Kuten 52 kappaleessa todettiin, Kiinasta tulevan tuonnin määrä väheni vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samanaikaisesti kyseisen tuonnin hinnat laskivat 14 prosenttia, mikä vastaa unionin tuotannonalan hintojen kehitystä samalla neljän vuoden tarkastelujaksolla. Olisi kuitenkin huomattava, että Kiinasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat laskivat merkittävästi (15 prosenttia) vuoden 2006 ja 2007 välillä eli selvästi ennen talouskriisiä ja aikana, jolloin unionin tuotannonalan toipumisprosessi oli vielä kesken. Kiinasta polkumyynnillä tuotujen tuotteiden hinnat vakiintuivat tämän jälkeen ja laskivat nähtävästi vain vähän finanssikriisin seurauksena. Tämän merkittävän hintojen laskun ajankohta (ennen kriisiä) saattaa viitata siihen, että kiinalaiset viejät ottivat käyttöön keskitetymmän ja määrätietoisemman hintastrategian tavoitteenaan alittaa unionin tuotannonalan hinnat. Kiinalaisten tuotteiden vientihintojen ja unionin tuotannonalan hintojen välinen ero oli 27 prosenttia vuonna 2007 ja 22,8 prosenttia vuonna 2008. 106. Kiinasta peräisin olevien tuotteiden vientihinnat olivat 22,8 prosenttia alempia kun unionin tuotannonalan hinnat vuonna 2008. Tutkimusajanjakson aikana tämä ero supistui 15,7 prosenttiin. Kun kulutus supistui voimakkaasti, unionin tuottajien oli pakko alentaa hintojaan markkinaosuutensa säilyttääkseen. 107. Kuten 57 kappaleesta käy ilmi, tuonti muista kolmansista maista väheni kulutuksen supistumisen myötä 36 prosenttia. Vaikka kyseisen tuonnin markkinaosuus kasvoi, tuonnin ei kuitenkaan voida katsoa vaikuttaneen kielteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen, kuten edellä 88 kappaleessa osoitetaan. 108. Unionin tuotannonalan elinkelpoisuudesta tutkimuksen aikana kerätty näyttö osoittaa, että unionin tuotannonala pystyi kilpailemaan kolmansista maista peräisin olevan tuonnin kanssa tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja että vaikka kyseisen tuonnin hinnat olivat unionin tuottajien hintoja alempia, ero ei ollut yhtä merkittävä kuin Kiinasta tulevan tuonnin hintojen tapauksessa (ks. 85–88 kappale edellä). 109. Kun unionin tuotannonalan tilanne parani tutkimusajanjaksoa edeltävinä vuosina, se investoi uuteen huipputeknologiaan pystyäkseen tuottamaan tarkasteltavana olevaa tuotetta metalliromusta ja näin osittain kiertämään raaka-ainemarkkinoihin liittyvät vääristymät. 110. Kun otetaan huomioon unionin tuotannonalan kokonaistilanne ja joidenkin sitä kuvaavien indikaattoreiden myönteinen kehitys sekä tuonti Kiinasta vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana, voidaan todeta, että unionin tuotannonalalle ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Tämän vuoksi tutkittiin, olisiko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. F. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS Alustavat huomiot 111. Kuten 89–97 kappaleessa selostettiin, polkumyynnin vastaiset toimenpiteet korjasivat yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa vain osittain. Kun unionin kulutus, joka oli ollut poikkeuksellisen suurta lähes koko tarkastelujakson ajan, väheni merkittävästi tutkimusajanjakson aikana, unionin tuotannonala päätyi vaikeaan ja riskialttiiseen tilanteeseen ja oli edelleen alttiina Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vahinkoa aiheuttaville vaikutuksille. 112. Tarkastelun kohteena olevasta maasta tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon toistuminen todennäköistä. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuneen viennin määrät ja hinnat 113. Tutkimuksen mukaan Kiinasta muiden kolmansien maiden markkinoille suuntautuneen vientimyynnin hinnat olivat kiinalaisten viejien EU:n markkinoilla veloittamia hintoja alempia (noin 10–20 prosenttia alempia tarkastelujakson eri vuosina vuotta 2007 lukuun ottamatta). Kiinalaisten viejien myynti EU:n ulkopuolisiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus näiden kokonaisviennistä oli yli 80 prosenttia. Tästä syystä katsottiin, että jos toimenpiteiden voimassaolon annettaisiin päättyä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat saattaisivat siirtää merkittäviä määriä muihin kolmansiin maihin suuntautuvasta viennistään näitä houkuttelevammille unionin markkinoille. Käyttämätön kapasiteetti Kiinan markkinoilla 114. Kuten 34–42 kappaleessa selostetaan, tutkimuksen aikana kerätyt tiedot osoittivat, että Kiinassa on huomattava määrä käyttämätöntä kapasiteettia. Oli selviä viitteitä siitä, että suurta osaa tästä vapaasta kapasiteetista voitaisiin käyttää unioniin suuntautuvan viennin lisäämiseen, jos polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä ei olisi käytössä. Tätä päätelmää tukee erityisesti se seikka, että mikään ei osoita kolmansien maiden markkinoiden tai Kiinan kotimarkkinoiden voivan ottaa vastaan lisätuotantoa. Päätelmät 115. Unionin tuotannonala on kärsinyt Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksista jo vuosien ajan ja sen taloudellinen tilanne on edelleen epävarma. 116. Kuten edellä todettiin, unionin tuotannonala pystyi toipumaan kiinalaisten viejien polkumyyntikäytännöistä voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden ansiosta. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotannonala kuitenkin joutui vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen lähinnä talouskriisin vuoksi. Tässä tilanteessa on todennäköistä, että jos asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuva halpatuonti lisääntyisi, yhteisön tuotannonalan myynti, markkinaosuus ja myyntihinnat laskisivat ja sen taloudellinen tilanne heikkenisi tämän seurauksena. 117. Kuten edellä 56 kappaleessa todettiin, se seikka, että kiinalaisten tuottajien myyntihinnat alittivat unionin tuotannonalan hinnat keskimäärin lähes 11 prosentilla, näyttää myös osoittavan, että ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat todennäköisesti veisivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille huomattavasti unionin tuotannonalan hintoja alemmilla hinnoilla. 118. Kun otetaan huomioon tutkimuksen yhteydessä tehdyt päätelmät Kiinassa olevasta käyttämättömästä kapasiteetista, raaka-ainemarkkinoilla esiintyvistä vääristymistä, asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien mahdollisuudesta lisätä vientiään ja/tai suunnata sitä muualta EU:n markkinoille, kiinalaisten viejien hinnoittelukäytännöistä muiden kolmansien maiden markkinoilla ja muita kannattavampien unionin markkinoiden houkuttelevuudesta, on todennäköistä, että toimenpiteiden kumoaminen johtaisi vahingon toistumiseen. Tällä olisi entistäkin vakavammat seuraukset nykyisen talouskriisin oloissa. I. UNIONIN ETU Johdanto 119. Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kokonaisuutena katsoen unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan, tuojien ja käyttäjien edut. 120. Olisi muistettava, että toimenpiteiden käyttöönottoa ei aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus lisäksi on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä analysoidaan tilannetta, jossa polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo olleet voimassa. Sen avulla voidaan siis myös arvioida, onko nykyisillä toimenpiteillä mahdollisesti ollut kohtuuttoman kielteinen vaikutus asianomaisiin osapuoliin. 121. Tämän perusteella tutkittiin, onko olemassa pakottavia syitä, joiden nojalla olisi pääteltävä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen ei juuri tässä tapauksessa ole unionin edun mukaista siitäkin huolimatta, että päätelmien mukaan polkumyynti todennäköisesti jatkuu ja vahinko toistuu. Unionin tuotannonalan etu 122. Kun otetaan huomioon edellä 89–97 kappaleessa esitetyt päätelmät unionin tuotannonalan tilanteesta sekä 102–105 kappaleessa selostetut perusteet, jotka liittyvät vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevaan analyysiin, voidaan myös katsoa, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne heikkenisi todennäköisesti vakavasti, jos polkumyyntitullien voimassaolon annettaisiin päättyä. 123. Toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen katsotaan hyödyttävän unionin tuotannonalaa, jonka pitäisi sen ansiosta pystyä lisäämään myyntimääriä ja todennäköisesti korottamaan myyntihintoja, jolloin se pääsisi sellaiselle tuottotasolle, joka mahdollistaisi tuotantolaitosten uuteen teknologiaan tehtävien investointien jatkamisen. Toimenpiteiden voimassaolon päättyminen taas pysäyttäisi unionin tuotannonalan toipumisen, uhkaisi vakavasti sen elinkelpoisuutta ja vaarantaisi tämän myötä sen olemassaolon, mikä puolestaan vähentäisi tarjontaa ja kilpailua markkinoilla. Tuojien/käyttäjien etu 124. Yksi käyttäjä ilmoittautui ja vastasi kyselylomakkeeseen. Tämä yhteistyössä toiminut käyttäjä katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella ei olisi kielteisiä vaikutuksia kilpailuun EU:n markkinoilla vaan että se päinvastoin antaisi jatkojalostusteollisuudelle mahdollisuuden valita suuremmasta joukosta tavarantoimittajia, jotka kilpailevat keskenään markkinahinnoin. 125. Olisi muistettava, että edellisten tutkimusten mukaan toimenpiteillä ei olisi huomattavaa vaikutusta käyttäjiin[21]. Polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta unionin tuojat/käyttäjät pystyivät hankkimaan tarkasteltavana olevaa tuotetta edelleen myös Kiinasta. Ne eivät myöskään ilmoittaneet, että niillä olisi ollut vaikeuksia löytää muita lähteitä. Näin ollen voidaan päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden pitäminen voimassa ei todennäköisesti vaikuttaisi vakavasti unionin tuojiin/käyttäjiin. Päätelmät 126. On odotettavissa, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisesta on hyötyä yhteisön tuotannonalalle, mikä puolestaan vaikuttaisi myönteisesti kilpailuolosuhteisiin yhteisön markkinoilla ja vähentäisi sitä uhkaa, että tuotantolaitoksia suljetaan ja työpaikkoja menetetään. 127. Toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttää oletettavasti myös käyttäjiä/tuojia, koska tavarantoimittajien määrä EU:n markkinoilla pysyy tällöin suurena. 128. Edellä esitetyn analyysin perusteella voidaan päätellä, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole unionin edun vastaista. J. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 129. Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiottiin suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut tiedot ja huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon aina, kun se oli perusteltua. 130. Edellä selostetun perusteella ja perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti voidaan todeta, että Kiinasta peräisin olevan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen ja sulatetun volframikarbidin tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. Nämä toimenpiteet ovat arvotulleja, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 131. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, tällä hetkellä CN-koodeihin 2849 90 30 ja ex 3824 30 00[22] (Taric-koodi 3824 30 00 10) kuuluvan volframikarbidin, volframikarbidin ja metallijauheen seoksen sekä sulatetun volframikarbidin tuonnissa. 132. Edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on 33 prosenttia. 133. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […] päivänä […]kuuta […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 7. [2] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 59. [3] EYVL L 248, 23.9.1994, s. 8. [4] EYVL L 64, 22.3.1995, s. 1. [5] EYVL L 111, 9.4.1998, s. 1. [6] EUVL L 395, 31.12.2004, s. 56. [7] EUVL L 202, 3.8.2005, s. 1. [8] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [9] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 7. [10] EYVL L 264, 27.9.1990, s. 59. [11] EYVL L 248, 23.9.1994, s. 8. [12] EYVL L 64, 22.3.1995, s. 1. [13] EYVL L 111, 9.4.1998, s. 1. [14] EUVL L 395, 31.12.2004, s. 56. [15] EUVL L 202, 3.8.2005, s. 1. [16] EUVL C 115, 20.5.2009, s. 18. [17] EUVL C 322, 30.12.2009, s. 23. [18] Tarkkaa prosenttilukua ei voida ilmoittaa luottamuksellisuussyistä. [19] Neuvoston asetus (EY) N:o 1275/2005, annettu 26 päivänä heinäkuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan volframikarbidin ja sulatetun volframikarbidin tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2268/2004 muuttamisesta (EUVL L 202, 3.8.2005, s. 1). [20] Ks. komission asetuksen (EY) N:o 2268/2004 johdanto-osan 65 kappale (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 62). [21] Ks. komission asetuksen (EY) N:o 2268/2004 johdanto-osan 101 kappale (EUVL L 395, 31.12.2004, s. 66). [22] Hiukkaset ovat epäsäännöllisiä eivätkä valu vapaasti kuten puristusvalmiin jauheen hiukkaset, jotka ovat pyöreitä tai rakeisia, homogeenisiä ja valuvat vapaasti. Heikkoa juoksevuutta voidaan mitata käyttäen kalibroitua suppiloa (esim. ISO-standardin 4490 mukainen Hallin virtausmittari).