Alueiden komitean suuntaa-antava lausunto aiheesta ”Kuntien ja alueiden rakenneuudistusstrategioiden menestystekijät”

(2007/C 305/07)

ALUEIDEN KOMITEA ANTAA SEURAAVAT SUOSITUKSET:

Alueellisen ja paikallisen rakennemuutoksen avulla on taattava EU:n politiikkojen mukaisten tavoitteiden saavuttaminen, samalla kun säilytetään korkea työllisyysaste, joka puolestaan turvaa asianmukaisen elintason. Nykyisen rakennemuutosprosessin tulisi johtaa samalla ajantasaistamisprosessiin, jonka tavoitteena on luoda tulevaisuuteen suuntautuva, osaamiseen ja innovaatioihin perustuva talous. Tavoitteeseen ei päästä lisäämättä investointeja henkilöpääomaan.

Kokonaisvaltainen lähestymistapa maaseudun rakennemuutokseen takaa, tai ainakin sen pitäisi taata, yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen saatavuuden vähimmäistaso, jotta maaseudulle saadaan houkuteltua yrityksiä ja ammattitaitoisia työntekijöitä ja jotta kyetään rajoittamaan maaltamuuttoa. Tärkeä tavoite on myös käyttää EAKR:n, ESR:n ja maaseuturahaston varoja uudistaviin toimiin eikä sellaisten toimien tukemiseen, joiden vaikutukset ovat säilyttäviä. Yksi tärkeä väline pyrittäessä ratkaisemaan rakennemuutoksesta mahdollisesti aiheutuvia välittömiä ongelmia on Euroopan globalisaatiorahasto.

Poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

Lausunnon yhteiskunnallis-taloudellinen ja poliittinen konteksti

Tällä hetkellä Euroopan unionissa on meneillään syvällisten taloudellisten muutosten kausi, mikä johtuu alueiden ja kuntien koko talouden rakennemuutoksesta. Sen vuoksi alue- ja paikallisyhteisöjen on vastattava uusiin haasteisiin yhteiskunnallis-taloudellis-ekologisen tasapainon säilyttämiseksi.

Tämän lausunnon tavoitteena on täydentää uusilla aiheilla keskustelua, joka koskee nykyisiä paikallisia ja alueellisia rakennemuutosprosesseja, joista on tullut pysyvä ja väistämätön yhteiskunnallis-taloudelliseen elämään jatkuvasti liittyvä prosessi.

Pääasialliset syyt siihen, että syntyy rakennemuutosprosesseja, joista paikallis-, alue- ja valtiotason viranomaisten on selviydyttävä ja jotka niiden on mahdollisuuksien mukaan ennustettava ja ennakoitava, ovat

Pk-sektori tarvitsee erityissuojelua sekä rakennemuutosprosessin että ennakoitujen muutosten aikana. Toimiin on ryhdyttävä juuri näissä vaiheissa johtamis-, organisaatio- ja strategiataitojen ja -kykyjen vahvistamiseksi ja kehittämiseksi sekä pk-yritysten kasvun tukemiseksi. Samalla on laajennettava perinteistä yrittäjäperheisiin keskittyvää ajattelua ja luotava maailmanlaajuiseen kilpailuympäristöön soveltuva hallinta- ja johtamismalli. Esitetyt esimerkit osoittavat, että alihankintasuhteisiin perustuva strategia on osoittautunut parhaaksi, mutta vain niissä tapauksissa, joissa on onnistuttu menemään tavallista markkinavaihdantaa pidemmälle ja käynnistämään yritysten kumppanuustoiminta tai yhteistyö yritysverkostossa varsinkin aluetasolla.

Päätelmät

Kuten esimerkit osoittavat, henkilöpääomaan investoiminen on hyvin tärkeää rakennemuutosprosesseissa sekä kaupunkialueiden ja maaseudun elvyttämisessä. Siihen liittyvät toimet ovat rakennemuutosprosessin parissa paikallistasolla toimivien elinten perustehtävä. Ammatillista ja taloudellista liikkuvuutta koskevilla kysymyksillä sekä tarjonnan ja kysynnän yhteensovittamisella paikallistason työmarkkinoilla on perustava merkitys rakennemuutosprosessien tehokkuudelle. Työnhakijoiden, työttömyyden uhan alla olevien ja heistä etenkin heikosti koulutettujen työntekijöiden liikkuvuuden edistämisen tulee tapahtua tarjoamalla työnhakijoille ja -tekijöille yksilöllisiä työnvälityspalveluja, ammatillisia harjoittelujaksoja sekä koulutusta, jonka tavoitteena on varmistaa työnhakijoiden ja työttömyyden uhan alla olevien henkilöiden kykyjen sovittaminen paikallisten työmarkkinoiden tarpeisiin. Tämä pätee pitkälti nuoriin, joiden on vaikea päästä työmarkkinoille.

Tällaisten toimien avulla tulisi voida estää kaupunki- tai maaseutualueiden epätoivottava kehitys, kuten maaseudun autioituminen. Autioituminen on vaarallista, koska paikalliset maaseutuyhteisöt lakkaavat täyttämästä kunnan kriteerit. Siihen liittyy vielä kulttuuristen arvojen, perinteiden ja paikallisten erityispiirteiden katoaminen sekä hydrogeologisen tasapainon järkkymisen vaara. Näiden prosessien pysäyttäminen onnistuu tehokkaimmin hyödyntämällä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan sosiaalirahaston (ESR) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) ohjelmia. Kokonaisvaltainen lähestymistapa maaseudun rakennemuutokseen takaa, tai ainakin sen pitää taata, yleishyödyllisten taloudellisten palvelujen saatavuuden vähimmäistason turvaamisen, jotta maaseudulle saadaan houkuteltua yrityksiä ja ammattitaitoisia työntekijöitä ja jotta kyetään rajoittamaan maaltamuuttoa. Tärkeä tavoite on myös käyttää EAKR:n, ESR:n ja maaseuturahaston varoja uudistaviin toimiin eikä sellaisten toimien tukemiseen, joiden vaikutukset ovat säilyttäviä.

Yksi tärkeä väline pyrittäessä ratkaisemaan rakennemuutoksesta mahdollisesti aiheutuvia välittömiä ongelmia on Euroopan globalisaatiorahasto. Rahastosta annetaan lyhytaikaista tukea alueille, jotka kärsivät globalisaation aiheuttamasta taloudellisen toiminnan siirtymisestä muualle. Alueiden komitea on suhtautunut myönteisesti kyseisen välineen perustamiseen sekä suositellut, että rahaston menojen enimmäismäärä lisätään miljardiin euroon vuodessa. Alueiden komitea odottaa, että ensimmäisessä vuosikertomuksessa (joka annetaan vuonna 2008) Euroopan globalisaatiorahaston avulla vuonna 2007 aikaansaaduista tuloksista analysoidaan seikkaperäisesti, mahdollistavatko asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklassa säädetyt toimintakriteerit rahaston asianmukaisen toteuttamisen, ja tarjoaa oman panoksensa kyseisten kriteerien mahdollisesta tarkistamisesta tulevaisuudessa käytävään keskusteluun.

Toimet kilpailukyvyn parantamisen, yrittäjyyden edistämisen, innovaatioiden ja palveluiden kehittämisen alalla ovat auttaneet houkuttelemaan ja säilyttämään erittäin pätevöitynyttä työvoimaa. Se on parantanut huomattavasti asukkaille tarjottavien palvelujen tasoa ja lisännyt niiden määrää. Kaupunkiympäristön tarkoituksenmukainen suunnittelu ja hoito on vähentänyt rikollisuutta, mikä taas on tehnyt kadut, puistot ja leikkipaikat houkutteleviksi. Korkealaatuinen taajamaympäristö on tehokkaan rakennemuutosprosessin välttämätön edellytys, koska se takaa virikkeellisen ympäristön työskentelylle, asumiselle ja investoimiselle.

Tärkeää on niin ikään, että rakennemuutosprosessin toimijoilla ja kumppaneilla on nykyistä paremmat mahdollisuudet saada rahoitusta. Rahoitusmahdollisuuksiin tulisi kuulua tukien ja unionin rahastoista myönnettävien varojen lisäksi myös pankkitakauksia, keskinäisiä takauksia, lainoja ja mikroluottoja. Euroopan investointipankilla ja Euroopan investointirahastolla on tässä tärkeä rooli.

Paikallisyhteisö on tietoinen jatkuvien muutosten välttämättömyydestä, mikä ilmenee alueellisessa tai paikallisessa identiteetissä. Tämä takaa kokonaisvaltaisen lähestymistavan kestävään kehitykseen nähden taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ekologisesta näkökulmasta, mikä on innovaatioita houkutteleva lisätekijä.

Alueiden komitean suositukset

Komitea odottaa, että komissio kuulee sitä, kun valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettuja yhteisön suuntaviivoja, joiden voimassaolon on määrä päättyä lokakuussa 2009, on tarkistettava vuonna 2007/2008.

LIITE I

Lyhyt tiivistelmä kunnissa ja alueilla kerätyistä rakennemuutosta käsittelevistä esimerkeistä

Siitä, mikä vaikutti ohimenevältä sopeutumiskriisiltä 1970–1980-luvuilla, tuli Euroopan unionin yhteiskunnallis-taloudellisessa elämässä jatkuvasti esiintyvä ilmiö. Se ilmenee yritysten ja niiden ympäristön jatkuvana sopeutumisena markkinoiden vaatimusten muutoksiin eli jatkuvana rakennemuutosprosessina. Euroopan komission pyynnöstä laadittavaa, rakennemuutosprosesseja kunnissa ja alueilla käsittelevää lausuntoa varten kerättiin tietoja näiden prosessien kulusta ja muuta tietoa lukuisista asiakirjoista. Päätelmät ja suositukset on koottu tähän lausuntoon.

Skotlanti (Iso-Britannia) — Esimerkki onnistuneesta kilpailusta maailmanmarkkinoilla

Vuosina 2002–2006 Skotlannin teollisuustyöntekijöiden määrä väheni 276 000 henkilöstä 227 000 henkilöön, ja vientiin tarkoitettu kokonaistuotanto väheni 36 prosenttia. Valtaosa yrityksistä siirsi tuotantonsa uusiin EU-maihin tai Intiaan ja Kiinaan. Skotlannin talouskehitystä koskevassa suunnitelmassa painotetaan nykyään tuottavuuden ja kilpailukyvyn turvaamista maailmanmarkkinoilla. Skotlannin viranomaiset ovat perustaneet PACE-ohjelman (Partnership Action for Continued Employment); se on aloite, joka on antanut kaikille julkisen ja yksityisen sektorin toimijoille mahdollisuuden välttää joukkoirtisanomiset aktiivisen toiminnan avulla. Rakennemuutos on vahingoittanut huomattavasti Skotlannin työmarkkinoita varsinkin teollisuudessa. Skotlannissa on kuitenkin yksi EU:n korkeimmista työllisyysprosenteista palvelu- ja liikealan työllisyyden kasvun ansiosta, ja työttömyys on alimmillaan 30 vuoteen. Lisäksi Skotlannin talous hyötyy globalisaatioprosessista. Skotlannin pankit ovat laajentaneet toimintaansa ulkomaille, mikä on vahvistanut niiden kilpailuasemaa.

Baskimaa (Espanja) — Rakennemuutos alueella ja sillä sijaitsevissa kunnissa

Kolmeen alaan (laiva-, teräs- ja raskasmetalliteollisuuteen) perustuva Baskimaan teollisuus alkoi heiketä 1980-luvulla. Baskimaan hallitus, työnantajat ja ammattijärjestöt päättivät toteuttaa rakennemuutoksen ja nykyaikaistaa teollisuussektorin. Alueelle luotiin 9 klusteria, jotka muodostivat 45 prosenttia Baskimaan BKT:stä. Ne ovat nykyään talouden liikkeelle paneva voima. Prosessin kestettyä nyt kaksi vuosikymmentä Baskimaan BKT on kolmanneksi korkein Euroopassa Luxemburgin ja Irlannin kaltaisiin maihin kuuluvien alueiden jälkeen. Työttömyys, joka oli 25 prosenttia vuonna 1990, on nyt 4,5 prosenttia. Suuri osa pääomainvestoinneista suuntautuu innovaatioihin, ja niistä 66 prosenttia on yksityisiä varoja (Espanjan keskiarvo on 48 prosenttia ja koko EU:n 54 prosenttia). Rakennemuutosprosessi yhdistyi alueen kuntien elvyttämistoimiin, muun muassa pääkaupungissa Bilbaossa. Kulttuurilla ja paikallisidentiteetillä oli prosessissa tärkeä rooli, minkä ansiosta itse prosessi sai laajan yhteiskunnallisen hyväksynnän.

Kreeta (Kreikka) — Maataloudesta matkailupalveluihin

Kreetan rakenneuudistus, jota rahoitetaan maan keskushallinnon ja unionin rahastoista, perustuu yritysten ja tutkimuslaitosten (Kreetan yliopiston, Heraklionin tutkimuskeskuksen) yhteistyöhön. Sen tavoitteena on saada ihmiset siirtymään maataloudesta tuottavalle palvelusektorille. Tavoite on saavutettu vain osittain. Pääsyynä on ollut vertikaalinen rakenne ja ylhäältä saneltu toiminnan valmistelu. Tämä on vahvistanut jo ennestään vahvoja keskuksia ja marginalisoinut saarilla sijaitsevia syrjäseutuja, mikä on kasvattanut entisestään seututason etäisyyttä mutta ei ole parantanut kilpailukykyä.

Taviran kaupunki (Portugali)

Elvyttämistoimiin perustuvan rakennemuutoksen ansiosta matkailupalvelut ovat kehittyneet ja alan investoinnit ovat lisääntyneet Tavirassa. Näin on pystytty rahoittamaan historiallisen ja arkkitehtuurisen perinnön suojelua, mikä puolestaan on lisännyt uudestaan matkailua ja houkutellut alueelle yksityistä pääomaa. Prosessia on rahoitettu Piter-, Urbcom-, Interreg- ja Proalgarve-rahastoista.

Itävallan alueet

Rakennemuutos toteutetaan siirtymällä yksialaisesta taloudesta monimuotoiseen teollisuusrakenteeseen, joka perustuu T&K-hankkeisiin sekä matkailualaan ja yritystoimintaan liittyviin palveluihin. Prosessia tuetaan intensiivisesti kehittämällä jatkuvasti yleissivistävää ja ammatillista koulutusta.

Porto (Portugali)

Vastikään on ollut pakko käynnistää rakennemuutos, koska useat hallinto- ja talouselimet ovat siirtyneet muista kunnista pääkaupunkiin ja koska syntyvyys on laskenut ja hypermarketit ovat syrjäyttäneet perinteisen kaupankäynnin. Rakennemuutoksen tavoitteena on kaupungin keskustan elävöittäminen, kulttuuripalvelujen kehittäminen ja asuntokannan uudistaminen. Vuonna 2004 käynnistettiin PortoVivo -aloite, jonka tavoitteena on houkutella kaupunkiin yksityisiä investointeja. Tämä suuri rakennemuutos- ja elvyttämishanke on määrä toteuttaa 20 vuoden kuluessa. Tänä aikana on määrä kunnostaa yli 5 000 rakennusta, minkä avulla pelastetaan merkittävä historiallinen ja kulttuuriperintö sekä kehitetään palvelusektoria ja luodaan näin uusia työpaikkoja.

Liberec (Tšekki)

Poliittisen järjestelmän muutokset synnyttivät rakennemuutosprosessin, jonka tavoitteena on lähentää maan taloutta EU:n standardeihin. Prosessi rahoitetaan ennen kaikkea valtion ja alueen talousarvioista sekä EU:n rahastoista. Rakennemuutoksella tuetaan pk-sektoria ja yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuuksia. Suurimmat ongelmat ovat velkaantuminen ja julkistalouden tila.

Wrocław (Puola)

Wrocławissa on muuttunut 17 viime vuoden aikana sekä talouden luonne että kaupungin katukuva. Kaupungin keskustan ja tiettyjen kaupunginosien elvyttäminen on houkutellut yksityisiä investoijia. Kaupunkiin on perustettu uusia hotelleja ja ravintoloita. Kaupungin johdon avoin politiikka, kumppanuus ystävyyskaupunkien, alueviranomaisten ja keskushallinnon kanssa sekä kaupungin ja lähikuntien yhteistyö ovat saaneet aikaan sen, että kaupungin ympäristöön on sijoittunut uusia teollisuuden aloja. Kaupunkiin on perustettu teknologiapuisto, ja kaupungin korkeakoulut ja teollisuus ovat käynnistäneet lukuisia T&K-hankkeita. Tänä aikajaksona työttömyys on laskenut 18 prosentista 6 prosenttiin, mutta haitallisena seurauksena on ollut kustannusten nousu paikkakunnalla, esimerkiksi kiinteistöjen hinnat ovat nousseet 400 prosenttia.