Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan Parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden Komitealle - eTEN-ohjelman väliarviointi /* KOM/2005/0354 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 1.8.2005 KOM(2005)354 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE eTEN-ohjelman väliarviointi 1. JOHDANTO Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston eTEN-päätöksen 14 artiklan mukaisesti "komission on annettava […] tämän päätöksen täytäntöönpanoa heinäkuun 2000 ja kesäkuun 2004 välisenä aikana koskeva kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle”. eTEN-ohjelman arviointi annettiin Ramboll Management -yhtiön ja IDATEn muodostaman yhteenliittymän tehtäväksi, ja työ toteutettiin komission nimeämän ohjauskomitean alaisuudessa. Tämä tapahtui vuoden 2004 tammikuun ja joulukuun välisenä aikana. Arvioinnilla oli kaksi tavoitetta: - Arvioida jälkikäteen ohjelman täytäntöönpanoa ja tavoitteiden saavuttamista heinäkuusta 2000 kesäkuuhun 2004 ulottuvalla jaksolla, mukaan luettuna ohjelman pidempiaikaisten sosioekonomisten vaikutusten arviointi. - Toteuttaa ennakkoarviointi, joka kattaisi ohjelmaan lähitulevaisuudessa (vuoden 2006 loppuun mennessä) mahdollisesti sisällytettävät uudet painotukset sekä vaihtoehdot poliittisiksi linjoiksi ohjelman vuodesta 2006 käynnistyvää uutta vaihetta varten. Kyseisen arvioinnin loppukertomusluonnoksen päätelmiä ja suosituksia koskeva osa annettiin eTEN-hallintokomitean käyttöön 14. joulukuuta 2004. 2. ETEN-OHJELMAN PÄÄPIIRTEET eTEN on osa EU:n Euroopan laajuisten verkkojen politiikkaa[1]. Rahoituksellinen perusta avustusten myöntämiselle määritellään TEN-ohjelmien yhteisessä rahoitusasetuksessa[2], jota sovelletaan myös liikenteen ja energia-alan TEN-ohjelmiin. eTEN-ohjelman tekninen perusta määritellään erillisessä suuntaviivapäätöksessä[3]. TEN-Telecom-ohjelman viimeisimmän arvioinnin[4] sekä tilintarkastustuomioistuimen erikoiskertomuksen[5] jälkeen suuntaviivapäätöksen liitettä 1 tarkistettiin siten, että siinä määriteltiin uudelleen "yhteisen edun mukaiset palvelut", ja ohjelman nimi muutettiin eTEN-ohjelmaksi. Tällä uudelleenorganisoinnilla eTEN-ohjelmaa on kyetty mukauttamaan Lissabonin toimintasuunnitelman tavoitteisiin, televiestintäalan nopeaan kehitykseen, uusien palvelujen saatavuuteen, uuteen sääntelykehykseen sekä Internetin nopean kehityksen mukanaan tuomiin uusiin yhteiskunnallisiin ja taloudellisiin tarpeisiin. eTEN-ohjelma painottuu tällä hetkellä Euroopan laajuisten, yhteisen edun mukaisten sähköisten palvelujen käyttöönoton vauhdittamiseen. Se toimii tukiohjelmana, jolla pyritään edistämään vuoden 2005 eEurope-toimintasuunnitelmassa määriteltyjä tavoitteita. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti eTEN-ohjelma painottuu Euroopan laajuisten sähköisten palvelujen tukemiseen suuntaviivoja koskevassa päätöksessä määritellyllä tavalla, jäsenvaltioiden ottaessa tällöin vastuun kansallisella tasolla tarpeellisten palvelujen toimittamisesta. Määritelmä ”Euroopan laajuinen” kattaa ajatukset yleiseurooppalaisuudesta, rajat ylittävyydestä sekä useiden jäsenvaltioiden yhteisten tarpeiden tyydyttämisestä. eTEN-ohjelma vuosibudjetti oli vuosina 2003 ja 2004 noin 45 miljoonaa euroa, ja sitä käytettiin pääasiassa vuosittaisten ehdotuspyyntöjen perusteella myönnettyjen avustusten maksamiseen. Rahoituksen odotetaan pysyvän samalla tasolla vuosina 2005 ja 2006. eTen-ohjelmasta tuetaan kahdenlaisia hankkeita. Nämä liittyvät joko ”käyttöönoton alkuvaiheeseen” tai ”markkinavalidointiin”. Käyttöönoton alkuvaiheen hankkeet liittyvät tuotannon loppupään toimiin ja niillä tuetaan sähköisen palvelun käyttöönottoa. Näiden hankkeiden kustannuksista rahoitetaan enintään 10 prosenttia. Tällaiset hankkeet muodostavat vain pienen osan tuetuista hankkeista. Markkinavalidointihankkeet liittyvät tuotannon alkupään toimiin ja niillä pyritään varmistamaan sähköisen palvelun kannattavuus. Näiden hankkeiden kustannuksia rahoitetaan aina 50 prosenttiin asti, ja ne muodostavat suurimman osan rahoitetuista hankkeista. Niitä koskevia ehdotuksia myös jätetään eniten. 3. KOMISSION YLEINEN NÄKEMYS ARVIOSTA Komissio hyväksyy arviointikertomuksen ja katsoo sen olevan asianmukainen arvio eTEN-ohjelmasta heinäkuusta 2000 kesäkuuhun 2004 ulottuvalla kaudella. Kertomuksesta käy selvästi ilmi, että eTEN-ohjelmalla on merkittävä asema tietoyhteiskunnan kehittämisessä tulevaisuuden Euroopassa. Komissio pitää myös myönteisenä sitä, että kertomuksessa todetaan ohjelman olevan tällä hetkellä hyvin hallinnoitu ja että heinäkuussa 2002 tapahtuneen ohjelman uudelleenjärjestelyn jälkeen sen strateginen asema on parantunut. Se on tällä hetkellä yksi keskeisistä tekijöistä tietoyhteiskunnan politiikan toteuttamisessa. On kuitenkin myös selvää, että nykyisessä muodossaan eTEN-ohjelma ei voi saavuttaa täyttä potentiaaliaan ja sitä on tulevaisuudessa tehtävässä jatkoaloitteessa merkittävästi uudistettava enemmän kysyntään painottuvaksi. Komissio laatii parhaillaan tätä jatko-ohjelmaa, jossa se ottaa huomioon sekä ennakko- että jälkiarvioinnin päätelmät. Komissio panee myös merkille kertomukseen sisältyvät lyhyen ja keskipitkän aikavälin suositukset ja sitoutuu toteuttamaan parannuksia nykyiseen ohjelmaan. 4. VÄLIARVIOINNIN PÄÄTELMÄT (JÄLKIKÄTEEN TOTEUTETTU ARVIOINTI) 4.1. Päätelmä 1: Ohjelman oikeusperustaan vuonna 2002 tehdyillä muutoksilla on ollut huomattavan positiivinen vaikutus ohjelman toteuttamiseen. On selvää, että eTEN-ohjelman asemaa nopeasti muuttuvalla alalla on arvioitava jatkuvasti. Ohjelma, joka 1990-luvun puolivälissä painottui televiestintään ja sittemmin Internetiin, on nyt otettu osaksi yhteisön politiikkaa, jolla pyritään vastaamaan ajalle tyypillisten julkisten palvelujen toimittamisen edellyttämiin tarpeisiin eEurope-aloitteen puitteissa. Komissio pitää myönteisenä sitä kertomuksen toteamusta, että vuodesta 2002 lähtien hankkeet ja niistä saatavaan hyötyyn liittyvät näkymät ovat parantuneet. Se kannattaa myös arviointikertomuksen suositusta, jonka mukaan ohjelmaa pitäisi edelleen kehittää tulosten optimoimiseksi. 4.2. Päätelmä 2: Ohjelman johtaminen ja hallinto ovat parantuneet huomattavasti. Komissio panee tyytyväisenä merkille toteamukset aiempaa paremmasta toimivuudesta, minkä perusteella se voi päätellä, että eTEN on tällä hetkellä hyvin johdettu ohjelma. Ehdotusten arviointimenettelyjä on parannettu jatkuvasti, ja komissio uskoo, että ne ovat tällä hetkellä hyvien toimintatapojen mukaisia. eTEN-ohjelman viestintästrategiaa on myös vahvistettu, ja uusien jäsenvaltioiden runsas osallistuminen vuoden 2004 ehdotuspyyntöön kyettiin varmistamaan. Komissio on yhtä mieltä siitä, että rahoitushallinto on liian kankea. Yksi uuden ohjelman tavoitteista on rationalisoida eTEN-ohjelman rahoitushallintoa komission rahoitusasetuksen mukaisesti. 4.3. Päätelmä 3: Vuotta 2002 edeltäneiden hankkeiden vaikutukset ovat toistaiseksi olleet rajallisia, mutta uusien vaikutusten aikaansaamiselle on paljon mahdollisuuksia. Komission näkemykset ovat suurelta osin yhteneväisiä tämän päätelmän sekä päätelmien 6, 7 ja 8 kanssa. Arvioinnissa korostetaan erityisesti eTEN-ohjelman merkitystä, mutta myös tarvetta uudistaa ohjelmaa sen vaikutusten vahvistamiseksi. Vuotta 2002 edeltäneet hankkeet toteutettiin ennen heinäkuuta 2002 voimaan tulleen suuntaviivapäätöksen mukaisesti. Kertomuksessa kuitenkin todetaan myös, että suurin osa vuotta 2002 edeltäneistä hankkeista eteni käyttöönottoon jossakin muodossaan ja että monia näistä tuloksista ei ilman ohjelmaa olisi saavutettu, tai ne olisi tällöin saavutettu myöhemmin tai pienemmässä mittakaavassa. Suuntaviivoja koskevaa päätöstä saatettiin ajan tasalle heinäkuussa 2002, jolloin painopistettä siirrettiin aiempaa huomattavasti voimallisemmin julkiselle sektorille. Tämä ja eTEN-ohjelman johtamiseen tehdyt parannukset ovat saaneet aikaan sen, että vuoden 2002 jälkeiset hankkeet ovat olleet paremmin valmisteltuja käyttöönottoa varten. Lisäksi uusi hankementorointia koskeva aloite, jolla tähdätään poistamaan esteitä markkinavalidointihankkeista saatujen tulosten käyttöönotolta, suosii merkittävästi käyttöönottoa, mukaan luettuna rahoitussijoituksiin liittyvät mahdollisuudet. 4.4. Päätelmä 4: Menestyksekkäitä hankkeita vetävät vahvat toimijat, joihin usein kuuluu loppukäyttäjiä. Komissio ottaa huomioon tämän päätelmän. Komissio uskoo kuitenkin, että menestyksekkään hankkeen tulosten kestävyys edellyttää jäsenvaltioiden sitoutumista palvelun toimittamiseen. 4.5. Päätelmä 5: Useat hankkeet, joilla on tähdätty yritysten ja kuluttajien välisille (ns. B2C-kauppa) sekä yritysten välisille (B2B-kauppa) markkinoille, eivät ole olleet erityisen menestyksekkäitä. Tämäntyyppiset palvelut eivät enää sisälly tarkistettuun suuntaviivapäätökseen. 4.6. Päätelmä 6: Julkisen sektorin kumppaneiden vähäinen osallistuminen hankkeisiin vaikeuttaa käyttöönottoa sekä laajamittaisten vaikutusten saavuttamista. Komissio yhtyy tähän päätelmään. Komission vastaus esitetään jäljempänä 5.1 ja 5.6 kohdissa. 4.7. Päätelmä 7: Käyttöönottoa toteutetaan usein rajallisessa mittakaavassa: Komissio yhtyy tähän päätelmään. Tämä päätelmä perustuu kuitenkin sellaisten hankkeiden tuloksiin, jotka edelsivät vuonna 2002 toteutettua eTENin uudistusta. Komissio aikoo toteuttaa vastaavia vaikutusten arviointeja myöhempien hankkeiden osalta, kun nämä on saatu päätökseen. Toimenpiteet, joihin on ryhdytty käyttöönoton parantamiseksi, on esitetty jäljempänä 5.1 ja 5.6 kohdissa. 4.8. Päätelmä 8: Rajallisen ja/tai viivästyneen käyttöönoton seurauksena on, että vaikutukset ovat tähän saakka olleet rajallisia. Komissio yhtyy tähän päätelmään. Tämä päätelmä perustuu kuitenkin sellaisten hankkeiden tuloksiin, jotka edelsivät vuonna 2002 toteutettua eTENin uudistusta. Komissio aikoo toteuttaa vastaavia vaikutusten arviointeja myöhempien hankkeiden osalta, kun nämä on saatu päätökseen. Toimenpiteet, joihin on ryhdytty käyttöönoton parantamiseksi, on esitetty jäljempänä 5.1 ja 5.6 kohdissa. 4.9. Päätelmä 9: eTEN-ohjelmalla on merkittävä asema tutkimuksesta käyttöönottoon ulottuvassa arvoketjussa. Komissio pitää myönteisenä, että kertomuksessa tunnustetaan eTEN-ohjelman ja sen tutkimustoiminnan kanssa muodostamien synergiaetujen jatkuva merkitys. Komissio toteuttaa tietoyhteiskunnan tutkimus-, käyttöönotto- ja lainsäädäntötoimissa kokonaisvaltaista ja tasapainoista lähestymistapaa. Tietoyhteiskunnan pääosasto pyrkii vahvistamaan näitä yhteyksiä kantamalla pääasiallisen vastuun siitä, että kaikkien näiden alojen hallinnoinnissa noudatetaan yhdenmukaista linjaa. 5. LYHYEN AIKAVÄLIN SUOSITUKSET (JÄLKIARVIOINTIIN PERUSTUVAT) OHJELMAN TÄMÄNHETKISTÄ VAIHETTA VARTEN 5.1. Suositus 1: Arviointiperusteita on edelleen vahvistettava Keskeisessä asemassa kestävän kehityksen takaamisessa ovat kiistatta julkiset elimet. Komissio hyväksyy näkemyksen, jonka mukaan vakaat liiketoimintasuunnitelmat ovat tärkeitä sekä julkisten palvelujen että yksityisen sektorin kannalta, ja tämä tulee jatkossakin olemaan tärkeä tekijä arviointiperusteiden joukossa. Komissio on muuttanut arviointiperusteita merkittävästi vuoden 2005 työohjelmaa varten ja korostanut enemmän käyttöönottoon liittyvien mahdollisuuksien merkitystä. On otettu käyttöön uusi myöntämisperuste, jonka avulla pyritään tuomaan tätä seikkaa enemmän esille ja antamaan sille suurempaa painoarvoa. Tiedotuskampanjalla sekä vahvistetuilla myöntämisperusteilla kannustetaan voimakkaasti julkisten elinten sitoutumista. Vuonna 2005 hallintokomitean työn yhteydessä toteutetaan lisätoimenpiteitä julkisten organisaatioiden saamiseksi mukaan ohjelmaan. 5.2. Suositus 2: On annettava etusija sellaisten palvelujen levittämiselle, jotka ovat osoittaneet kestävyytensä ja käyttökelpoisuutensa kansallisella tasolla eTEN-ohjelman tiedotuskampanjassa painotetaan jo merkittävästi hyvien toimintatapojen merkitystä ja niiden käyttöä eTEN-ohjelman ehdotusten yhteydessä. Käynnissä on tutkimus, jonka yhtenä tavoitteena on määritellä hyvät toimintatavat uusissa jäsenvaltioissa, ja tutkimuksen tulokset tullaan levittämään laajalti koko yhteisössä niiden käytön edistämiseksi. Tähän saakka hyvien toimintatapojen määrittely on jätetty ehdotusten tekijöille, mutta komissio paneutuu tähän kysymykseen yhä suuremmassa määrin yhdessä jäsenvaltioiden kanssa soveltaen ”ylhäältä alas” -lähestymistapaa. 5.3. Suositus 3: Monivaiheisiin hankkeisiin on sisällytettävä markkinavalidointi ja käyttöönotto Komissio hyväksyy ajatuksen markkinavalidoinnin ja käyttöönoton alkuvaiheen sisällyttämisestä monivaiheisiin hankkeisiin. Tämä edellyttää muutosta rahoitusasetukseen, jota tällä hetkellä sovelletaan myös sekä liikenteen että energia-alan TEN-ohjelmaan. Tämä näkökohta saa kaiken sille kuuluvan huomion eTEN-ohjelman tulevaa kehitystä koskevissa keskusteluissa, joissa käsitellään vuodesta 2007 käynnistyvää, uutta oikeusperustaa edellyttävää jatko-ohjelmaa. 5.4. Suositus 4: Hankkeiden kokonaisrahoituksen enimmäisosuutta on pyrittävä jatkossa kasvattamaan Kun otetaan huomioon se, että vastaan on otettu vain muutamia laadukkaita käyttöönoton alkuvaiheeseen liittyviä ehdotuksia, vaikuttaa siltä, että asianomaiset tahot ovat huomattavassa määrin hylänneet tämänhetkisen 10 prosentin rahoituskaton. On käynyt ilmi, että tämäntasoinen rahoitus ei kata yleis- eikä lisäkustannuksia tai Euroopan laajuisten palvelujen toteuttamiseen liittyviä riskejä. Kaikki komission käytössä olevat tiedot tukevat käsitystä siitä, että rahoitustasoa on nostettava 30 prosenttiin, ja komissio kehottaakin hyväksymään tämän korotuksen mitä pikimmiten, jotta sitä voitaisiin soveltaa vuonna 2005 tehtäviin sopimuksiin. 5.5. Suositus 5: Hankkeiden tavoitteet ja välitavoitteet on määriteltävä konkreettisten tulosten eikä suoritteiden muodossa Komissio tiedostaa, miten tärkeää on painottaa ennemminkin välitavoitteita ja konkreettisia tuloksia suoritteiden sijasta. Komissio tarvitsee tiettyjä suoritteita arvioidakseen konsortion tehokkuutta ja tavoitteiden saavuttamista. Tietyt, erityisesti hallinnollisiin seikkoihin liittyvät suoritteet, kuuluvat sopimukseen pakollisina. Sopimuksiin liittyy kuitenkin usein suuri määrä konsortioiden aloitteesta niihin sisällytettyjä kirjallisia suoritteita. Viimeisimmällä neuvottelukierroksella komissio asetti kyseenalaiseksi konsortioiden ehdottamien suoritteiden tarpeen, pyrkien näin rajoittamaan niiden määrän mahdollisimman pieneksi. 5.6. Suositus 6: Työohjelman parantamista on jatkettava Vuoden 2005 työohjelmassa otetaan huomioon aiemmista ehdotuspyynnöistä saadut kokemukset ja arviointikertomusten suositukset. Oikeudellinen perusta edellyttää temaattista lähestymistapaa. Käytössä on kuitenkin poikittaistason näkökulma, mikä edellyttää, että kaikissa ehdotuksissa otetaan huomioon ”osallisuuden edistäminen tietoyhteiskunnassa” (eInclusion) sekä ”luotettavuuteen ja turvallisuuteen” liittyvät kysymykset. Painotusta pyritään siirtämään enemmän käyttöönottoon, mitä ilmentää tähän kysymykseen liittyvän uuden myöntämiskriteerin lisääminen muiden joukkoon. Julkisten organisaatioiden johtavalle asemalle annetaan myös aiempaa suurempi merkitys. Lisäksi hallinnollista taakkaa on kevennetty yksinkertaistamalla ehdotuksissa edellytettyä kaavaa, ja ensimmäistä kertaa hakemuksen voi myös jättää yhtä hyvin sähköisessä muodossa kuin paperilla. Komissio jatkaa tätä parannustyötä vuonna 2006 oikeusperustan rajoissa. Vuonna 2005 komissio arvioi erityisesti mahdollisuuksia ottaa käyttöön kysyntään suuntautunutta lähestymistapaa tämänhetkisen, ehdotuspyyntöihin perustuvan ”alhaalta ylös” -periaatteen rinnalla. 6. TULEVAA OHJELMAA KOSKEVIEN VAIHTOEHTOJEN ARVIOINTI Kertomuksessa käsitellään viittä eri vaihtoehtoa tulevaisuuden varalle. Näistä kolme ensimmäistä esitetään teoreettisina mahdollisuuksina, ja niitä koskevissa analyyseissa kiinnitetään huomio ohjelman keskeiseen rooliin tutkimuksen ja kaupallisen hyödyntämisen välisen kuilun yhteen kuromisessa, mitä muilla yhteisöaloitteilla ei kyetä saavuttamaan. Komissio yhtyy näkemykseen siitä, että alhaalta ylöspäin suuntautuvan lähestymistavan hylkäämiseen liittyisi liikaa riskejä. Kertomuksessa tuodaan esille, että ohjelman nykyiseen muotoon on välttämätöntä tehdä merkittävä muutos, ja se ehdottaa eri lähestymistapojen optimaalista yhdistelmää ja aiempaa suuremmassa määrin yhteensovitettua, kysyntään perustuvaa strategiaa. Tämän lähestymistavan mukaan komitea määrittelisi vaatimukset ja hankkeet toteutettaisiin julkisiin hankintoihin sovellettavalla menettelyllä. Komissio aikoo tutkia mahdollisuuksia soveltaa avointa koordinointimenettelyä, sillä sen avulla voitaisiin kannustaa poliittista oppimista, hyvien toimintatapojen vaihtoa, vertailuanalyysia ja strategioiden tehokkaampaa yhteensovittamista paikallisten, alueellisten ja kansallisten toimien välillä. Lissabonin tavoitteiden toteuttamisen edellyttämä tuottavuuden kasvu voidaan suureksi osaksi toteuttaa tehokkaiden sähköisten palvelujen kautta. Komissio panee merkille arviointikertomuksen suosituksen ottaa tavoitteeksi ohjelma, joka edistäisi sähköisten palvelujen (tai sähköisten sovellusten) käyttöönottoa painottumalla julkisen sektorin keskeisiin tarpeisiin sekä rajat ylittävien palvelujen ja järjestelmien yhteentoimivuuteen, millä vähennettäisiin niitä esteitä, jotka rajoittavat kansalaisten ja yritysten mahdollisuuksia hyötyä sisämarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista ja julkisten palvelujen tehokkaasta toimittamisesta. 6.1. Siirrytään tarjonnan ohjaamasta lähestymistavasta kysyntään suuntautuvaan lähestymistapaan keskittymällä olennaisiin tekijöihin Komissio yhtyy päätelmässä (ks. 5 kohta) esitettyyn näkemykseen siitä, että on välttämätöntä ottaa käyttöön yhteisen edun mukaisia palveluja, jotka on määritelty aiempaa strategisemmin ja koordinoidummin. Kokemus on osoittanut, että avointen ehdotuspyyntöjen käyttö ei johda Euroopan laajuisten sähköisten palvelujen yhteensovitettuun toteuttamiseen. Kun suunnitellaan jatko-ohjelmaa, on arvioitava monia erilaisia mekanismeja, mukaan luettuna edellä 6 kohdassa esitetyt, jotta voitaisiin päästä aiempaa tehokkaammin yhteensovitettuun lähestymistapaan. 6.2. Tehostetaan TEN-rahoituksen vipuvaikutusta Komissio allekirjoittaa toteamuksen, jossa esitetään, että mikäli halutaan saada aikaan todellisia vaikutuksia, hankkeissa on reagoitava merkittävään osaan kyseessä olevien alojen kysynnästä. Edellä 6.1 kohdassa käsitellyllä, ylhäältä alas suuntautuvalla lähestymistavalla, jota toteutetaan jäsenvaltioiden tuella, on tulevaisuudessa keskeinen asema kysynnän määrittämisessä. Yhteisen edun mukaisten laajamittaisten palvelujen käyttöönotto edellyttää nykyistä suurempaa budjettia ja se on riippuvainen houkuttelevampien edellytysten saatavuudesta. Asianomaiset tahot ovat selvästi torjuneet 10 prosentin rahoituskaton liian pienenä. 7. PÄÄTELMÄT Komissio on suuressa määrin ilahtunut kertomuksesta ja sen komissiolle tarjoamasta mahdollisuudesta uusien ajatusten hyödyntämiseen politiikan muotoilussa. Komissio seurasi sopimuspuolen työtä kyetäkseen yksilöimään parannukset varhaisessa vaiheessa. Seurauksena on, että suurin osa suosituksista on jo sisällytetty vuoden 2005 työohjelmaan, kuten edellä 5 kohdassa todettiin. Kun otetaan huomioon arviointikertomuksen päätelmä, jonka mukaan eTEN-ohjelman yleiset tavoitteet ovat täysin Lissabonin strategian mukaisia, luonteeltaan pidempiaikaiset suositukset on otettu huomioon 6 kohdan mukaisesti ohjelman rakenteen uudistamiseksi. Ne ovat keskeisiä tekijöitä eEuropen korvaavassa uudessa jatkoaloitteessa eli komissaari Redingin 1. kesäkuuta 2005 alkuun panemassa i2010-aloitteessa. Lisäksi komissio on hyväksynyt7 kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman[6], joka sisältää ehdotuksen eTEN-ohjelman jatko-ohjelmaksi, ja toimittanut sen Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon uusien talousnäkymien osana. [1] TEN-ohjelmakokonaisuus perustuu oikeudellisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 154, 155 ja 156 artiklaan. Näissä artikloissa asetetaan tavoitteeksi Euroopan laajuisten liikenne-, tele- ja energiaverkkojen luominen. [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1655/1999, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1). [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1376/2002/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002, Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehdyn päätöksen N:o 1336/97/EY muuttamisesta, (EYVL L 200, 30.7.2002, s.1). [4] Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle KOM(2001)742 lopullinen - ”Kertomus Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehdyn päätöksen N:o 1336/97/EY täytäntöönpanosta.” [5] Erityiskertomus N:o 9/2000 Euroopan laajuisista verkoista – televiestintä sekä komission vastaukset. 7 Tämän yleisen tarkistuksen osalta komissio ei tee erillistä ehdotusta voimassa olevan suuntaviivapäätöksen liitteen 1 muuttamiseksi. Kyseinen päätös umpeutuu 31. joulukuuta 2006. Tämä ei kuitenkaan päde ehdotuspyyntöihin, jotka on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä ennen kyseistä päivämäärää. [6] KOM(2005)121, 6.4.2005: Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta.