[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 2.9.2010

KOM(2010) 451 lopullinen

Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Tanska)

PERUSTELUT

Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät.

Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2].

Tanska toimitti 22. tammikuuta 2010 EGR:n rahoitustukea koskevan hakemuksen EGF/2010/001 DK/Nordjylland työntekijöiden vähentämisten vuoksi, jotka on toteutettu NUTS II -alueella Tanskan Nordjyllandin alueella (DK05), NACE Rev. 2:n kaksinumerotason 28 (koneiden ja laitteiden valmistus)[3] piirissä toimivissa 45 yrityksessä.

Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että tässä asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät.

HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI

Keskeiset tiedot:

EGR-viitenumero EGF/2010/001

Jäsenvaltio Tanska

2 artikla b alakohta

Yritysten määrä 45

NUTS II -alue Nordjylland (DK05)

NACE Rev. 2:n kaksinumerotaso 28 (koneiden ja laitteiden valmistus)

Viiteajanjakso 15.2.2009–14.11.2009

Yksilöllisten palvelujen aloittamispäivä 1.4.2010

Hakemuksen päivämäärä 22.1.2010

Työntekijävähennykset viitejaksolla 1 122

Tuen kohteena olevat irtisanotut työntekijät 951

Yksilölliset palvelut: budjetoitu määrä euroina 10 967 314

EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot[4]: budjetoitu määrä euroina 604 008

EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot prosentteina 5,2

Kokonaisbudjetti euroina 11 571 322

EGR:n tuki euroina (65 %) 7 521 359

1. Hakemus esitettiin komissiolle 22. tammikuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 28. huhtikuuta 2010 asti.

2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa.

Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä

3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä Tanska toteaa, että kyseisten yritysten toimialana oli lähinnä koneiden ja laitteiden tuottaminen laivanrakennussektoria varten. EU:n laivanrakentajien yhteisjärjestö CESA on laatinut vuoteen 2014 saakka ulottuvan karkean arvion maailman laivanrakennustarpeista, ja tämän arvion mukaan maailmanlaajuinen rahoituskriisi on muuttanut alan tulevan kehityksen edellytyksiä ja odotuksia. Useat tekijät vähensivät laivanrakennustarpeita, ja vuoden 2008 loppuun ja vuoden 2009 alkuun mennessä uusien tilausten tekeminen lakkasi lähes kokonaan. Lisäksi ennakoidaan, että uusista laivatilauksista peruutetaan noin 10 %. Tilauksessa olevien laivojen toimitusajankohtia lykätään useassa tapauksessa.

CESA arvioi, että noin 30 % kalustosta on tarpeetonta vuonna 2011 ja siksi tilauksista, joiden yhteenlaskettu kokonaiskantavuus on 566 dwt:tä (tonnia kuollutta painoa), perutaan noin 53 miljoonaa dwt:tä vastaava määrä. Kriisin vuoksi jo suuri määrä laivoista eri puolilla maailmaa on käyttämättömänä tai vähällä käytöllä. Tulevaisuudessa laivanrakennusteollisuuden odotetaan siirtyvän pääasiassa Aasiaan matalien kustannusten alueille, joiden markkinaosuus on kasvanut rajusti kriisiä edeltävinä vuosina (lähde: CESA:n lainaama Lloyds Register Fairplay). Siksi ei ole todennäköistä, että tähän hakemukseen liittyvät yritykset voisivat palata normaaliin tuotantovauhtiin kriisin päätyttyä.

4. MAN Diesel -yrityksen kohdalla taantuma on johtanut siihen, että yritys käyttäisi vuonna 2010 ainoastaan 23 % ja vuonna 2011 vain 3 % tuotantokapasiteetistaan, joten sen tuotannon jatkamiselle Fredrikshavnissa ei ollut enää perusteita; yritys on irtisanonut 541 työntekijää eli enemmän kuin muut tähän hakemukseen liittyvät yritykset. Muut yritykset ovat pääosin tehneet alihankintaa Saksassa ja Aasiassa sijaitseville suurille teollisuusyrityksille. Kyseisiltä yrityksiltä tulevan kysynnän lasku on johtanut tuotannon vähentämiseen näissä pohjoisjyllantilaisissa yrityksissä.

Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan b alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen

5. Tanskan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan b alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä NACE 2 -alan yrityksissä yhdeksän kuukauden aikana jollakin NUTS II -tason alueella tai kahdella vierekkäisellä alueella.

6. Hakemuksesta ilmenee, että 45:ssä samalle NACE Rev 2:n kaksinumerotasolle 28 (koneiden ja laitteiden valmistus) luokiteltavassa yrityksessä Nordjyllandin NUTS II -alueella (DK05) vähennettiin 1 122 työntekijää viiteajanjakson aikana eli 15. helmikuuta 2009 – 14. marraskuuta 2009. Kaikki työntekijöiden vähentämiset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti.

Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta

7. Tanskan viranomaisten mukaan maailmanlaajuisen luottokriisin ja siitä rahoitusmarkkinoihin aiheutuneen vaikutuksen vakavuutta oli mahdotonta ennustaa. Vuoden 2008 viimeisen vuosineljänneksen alussa MAN Diesel -yrityksellä oli tilauksia seuraavien kahden vuoden ajaksi, ja niiden toimitusajat oli suunniteltu vuoden 2010 loppuun tai vuoden 2011 alkuun. Syys–lokakuussa 2008 uusien tilausten tuleminen pysähtyi kokonaan seuraavan vuoden ajaksi; tämän jälkeen peruttiin myös jo tehtyjä tilauksia (MAN Dieselin arvion mukaan tilauksista menetettiin 40 %).

Työntekijöitä vähentävät yritykset ja tuen kohteena olevat työntekijät

8. Hakemuksesta ilmenee, että yhdeksän kuukauden viiteajanjakson aikana vähennettiin yhteensä 1 122 työntekijää. Näistä 1 122 vähennetystä työntekijästä 951 on tuen kohteena. Muiden 153 työntekijän odotetaan joko löytäneen itse uuden työpaikan, muuttavan pois alueelta tai jääneen varhaiseläkkeelle, eikä heidän sen vuoksi oleteta olevan kiinnostuneita tarjolla olevista EGR-toimenpiteistä.

9. Asianomaiset yritykset ja niistä vähennettyjen työntekijöiden määrät:

Yritys Irtisanottujen määrä Menetelmä

MAN Diesel A/S 541 1

A/S Hydrema Production 11 1

SAWO A/S 9 1

He-Va ApS 2 1

Morsø Jernstøberi 3 1

Morsø Køl & Frys 1 1

AP Gyllevogne 2 1

Peter Kibsgaard 1 1

Akea Automation asp 10 1

Sjørring Maskinfabrik 36 1

Cimbria Manufacturing A/S 38 1

Elster-Instromet A/S 3 1

Brüel International A/S 1 1

Hydra Tech A/S 11 1

Carnitech A/S 52 1

Carna Lift 1 1

Siemens Wind Power A/S 145 1

A/S Dybvad Stål Industri 12 1

Borup Andersens Maskinfabrik ApS 4 1

Univeyor A/S 50 1

REO-PACK A/S 6 1

Dantherm Power A/S 11 1

Dantherm Filtration A/S 10 1

Aagaard A/S 19 1

Hycon A/S 7 1

Hamworthy Svanehøj A/S 44 1

JB Contractors 6 1

Aalborg Maskinfabrik A/S 2 1

System Cleaners A/S 5 1

NB Ventilation A/S 3 1

Nilfisk Alto Food Division 6 1

Flex Coli A/S 5 1

GVA A/S 5 1

PanPac Engineering A/S 1 1

Inelco A/S 2 1

Carsø A/S 5 1

ESS Graphic A/S 1 1

Scantool Group A/S 9 1

Silvatec Skovmaskiner A/S 16 1

Kss-Kraner A/S 1 1

Danilift A/S 3 1

Fransgård Maskinfabrik A/S 1 1

Carnitech Salmon A/S 16 1

Inno Steel A/S 3 1

Maach Technic A/S 2 1

Yhteensä 1 122

10. Tuen kohteena olevien työntekijöiden jaottelu:

Ryhmä Lukumäärä Prosenttia

Miehiä 876 92,1

Naisia 75 7,9

EU-kansalaisia 951 100,0

Muun kuin EU-maan kansalaisia 0 0,0

15–24-vuotiaita 53 5,6

25–54-vuotiaita 796 83,7

54–64-vuotiaita 101 10,6

65-vuotiaita tai sitä vanhempia 1 0,1

Yhdelläkään työntekijällä ei ole pitkäkestoista terveysongelmaa tai vammaa.

11. Jaottelu ammattiryhmittäin:

Ryhmä Lukumäärä Prosenttia

Johtajat 10 1,0

Erityisasiantuntijat 32 3,4

Asiantuntijat 35 3,7

Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät 25 2,6

Metalli- ja konetyöntekijät (koulutettua työvoimaa) 384 40,4

Prosessi-, kuljetus- ja rakennustyöntekijät,

muut prosessi- ja konetyöntekijät,

teollisuuskoneiden käyttäjät (koulutettua työvoimaa) 146 15,4

Muut työntekijät

(alhainen koulutustaso) 319 33,5

Yhteensä 951 100,0

12. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea.

Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus

13. Nordjyllandissa asuu 600 000 asukasta, ja alue on Tanskan pienin ja harvaan asutuin. Työllisyys- ja tulotasot ovat alhaisemmat kuin muualla maassa. Alueella on 11 kuntaa, joiden koko vaihtelee: pienimmässä kunnassa Læsøssä on alle 2 000 asukasta ja suurimmassa kunnassa Aalborgissa lähes 200 000 asukasta. Alueella on paljon pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka eivät juurikaan työllistä korkeasti koulutettuja asiantuntijoita. Työntekijöiden – ammattitaitoisten ja ammattitaidottomien – osuus alueen työvoimasta on sen vuoksi epätavallisen korkea. Lisäksi alueella on vain muutama suuri kansainvälisesti suuntautunut yritys tuomassa liike-elämään dynaamisuutta.

14. Alueen tärkein viranomainen on Fredrikshavnin kunta. Muita sidosryhmiä ovat alueelliset ja kunnalliset viranomaiset sekä yleissivistävää ja ammatillista koulutusta tarjoavat tahot, jotka mahdollisesti osallistuvat hankkeeseen tarjouspyyntöjen kautta. Alue, kunnat ja koulutuslaitokset osallistuvat sekä ohjausryhmään että keskustelu- ja valmennusryhmään.

Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai valtakunnalliseen työllisyyteen

15. Tanskan mukaan Nordjylland on alueena erityisen riippuvainen teollisuussektorista, johon rahoituskriisi on vaikuttanut erityisen voimakkaasti. Alueen irtisanomisista 38 % on tehty teollisuussektorilla, kun muualla maassa vastaava luku on vain 25 %.

16. Nordjyllandin hakemuksessa mainitut työntekijävähennykset ovat erityisen kohtalokkaita alueelle sen vuoksi, että alan ei ennakoida elpyvän edes kriisin jälkeen, koska suurin osa uusista tilauksista menee Kaukoitään, jossa kustannukset ovat matalampia. Ehdotuksen tavoitteena onkin työttömäksi jääneiden työntekijöiden siirtyminen uusille tehokkaampia energiaratkaisuja käyttäville aloille sekä meriteollisuuden että asuntorakentamisen piirissä sekä työntekijöiden kouluttaminen eri osaamisalojen ja palvelusektorin tarpeita varten.

Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely, mukaan luettuna toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa

17. Seuraavassa ehdotetut toimenpidetyypit muodostavat yhdessä koordinoidun yksilöllisten palvelujen paketin, jonka tavoitteena on työntekijöiden integroituminen uudelleen työmarkkinoille.

18. Kartoitus: Osallistujien ammattitaidot ja heidän toiveensa kartoitetaan, ja kaikille tarjotaan peruskurssi, jonka tavoitteena on lisätä työttömien sopeutumiskykyä ja auttaa heitä kartoittamaan mahdollisuuksiaan siirtyä uusille aloille. Neliviikkoinen kurssi koostuu ryhmäopetuksesta ja henkilökohtaisesta valmennuksesta. Tavoitteena on, että osallistujilla on kurssin jälkeen valmis toimintasuunnitelma ja tietoa vallitsevasta työmarkkinatilanteesta ja että he ovat tottuneet ajatukseen uudelle toimialalle siirtymisestä. Sen jälkeen kun jokaisen työntekijän toiveet ja kiinnostuksenkohteet on kartoitettu, heidän profiilinsa pyritään sovittamaan työmarkkinoilla todennäköisesti tarjolla oleviin mahdollisuuksiin. Kaikki 951 työntekijää osallistuvat kurssille.

19. Täydentävä peruskoulutus: Ne työntekijät, joilla on suurimmat koulutustarpeet (noin 345 henkilöä), voivat osallistua täydentävään valmentavaan aikuiskoulutukseen, joka lisää heidän valmiuttaan sopeutua muutoksiin. Jatkokoulutusta haluaville toisen asteen koulutuksen saaneille työntekijöille (noin 50 henkilöä) järjestetään lisäksi muiden oppiaineiden täydentäviä lukiotason kursseja.

20. Koulutusavustus nuorille työttömille: Avustuksella kannustetaan nuoria opiskelemaan koulun ulkopuolella tai jatko-opintojen parissa. Avustuksen voi käyttää tukiopetukseen ja kirjoihin ensimmäisenä opiskeluvuoden aikana (50 osallistujaa).

21. Meriteollisuutta käsittelevä täydennyskoulutus: Johdanto meriteollisuuteen sekä valinnaisia erityiskursseja tulevaisuuden aloilla, esim. energian säästämiseen ja tehokkaampaan käyttöön liittyen. Työttömät voivat valita erilaisia kurssimoduuleja oman erikoistumisalansa mukaan. Koulutus kestää 20 päivää, ja sitä järjestetään 394 osallistujalle.

22. Uusiutuva energiaa ja energiankäytön tehostamista käsittelevä täydennyskoulutus: Uusiutuvaa energiaa ja energiankäytön tehostamista käsittelevä johdantokurssi sekä valinnaisia käytännön ammattitaitoihin keskittyviä kursseja, joiden avulla työntekijät voivat valmistautua uudelle alalle siirtymiseen. Työttömät voivat valita hyväksytyistä kursseista erilaisia koulutusmoduuleja erikoistumisalansa mukaan. Koulutus kestää 15 päivää, ja sitä järjestetään 294 osallistujalle.

23. Työpaikalla tapahtuva koulutus: Jos irtisanotuille tarjotaan työtä, heille annetaan mahdollisuus osallistua työpaikalla järjestettävään koulutukseen tarvittavien taitojen täydentämiseksi. Tällä tavalla tuetaan 100:aa työntekijää.

24. Yrittäjäkurssi: Kuusiviikkoisella kurssilla tutustutaan yritysten toimintaan ja hallintoon. Noin 50 työntekijän odotetaan hyödyntävän tätä mahdollisuutta.

25. Yrittäjien mentorointi: Yrittäjäksi aikova voi saada itselleen toimialaa tuntevan mentorin ensimmäisen vuoden ajaksi. Noin 45 työntekijän odotetaan hyödyntävän tätä mahdollisuutta.

26. Tuotekehityskurssi: Yrittäjät voivat osallistua tuotekehityskurssille ja saada valmennusta tuoteidean kehittämiseen ja testaukseen. Noin 45 työntekijän odotetaan hyödyntävän tätä mahdollisuutta.

27. EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen, kattavat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti valmistelu-, hallinnointi-, tiedotus- ja mainonta- sekä valvontatoimia.

28. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat, että näiden palvelujen kokonaiskustannukset ovat 11 571 322 euroa ja EGR:n täytäntöönpanoa koskevat menot 604 008 euroa (= 5,2 % kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 7 521 359 euroa (65 % kokonaiskustannuksista).

Toimet | Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä | Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroina) | Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroina) |

Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 19272/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) |

Kartoitus | 951 | 3 020 | 2 872 020 |

Täydentävä peruskoulutus | 345 | 8 690 | 2 998 050 |

Koulutusavustus nuorille työttömille | 50 | 8 090 | 404 500 |

Täydennyskoulutus meriteollisuuden alalla | 394 | 5 245 | 2 066 530 |

Täydennyskoulutus energia-alalla | 294 | 3 931 | 1 155 714 |

Työpaikalla tapahtuva koulutus | 100 | 4 030 | 403 000 |

Yrittäjäkurssi | 50 | 5 870 | 293 500 |

Yrittäjien mentorointi | 45 | 11 950 | 537 750 |

Tuotekehityskurssi | 45 | 5 250 | 236 250 |

Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä | 10 967 314 |

EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) |

Valmistelutoimet | 90 717 |

Hallinnointi | 302 391 |

Tiedotus ja mainonta | 120 900 |

Valvontatoimet | 90 000 |

EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä | 604 008 |

Arvioidut kustannukset yhteensä | 11 571 322 |

EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) | 7 521 359 |

29. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa. Tanska varmistaa lisäksi EGR:n rahoittamien toimien selkeän kirjausketjun ja vahvistaa, ettei näihin toimiin ei haeta tai käytetä muuta EU:n rahoitusta.

Päivämäärä(t), jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa

30. Tanska aloittaa EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. huhtikuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Koska kyseinen päivämäärä on hakemuksen esittämispäivämäärän jälkeen mutta kuitenkin kolmen kuukauden sisällä hakemuksen päivämäärästä, asetuksen (EY) N:o 1927/2006 13 artiklan 2 kohdan mukaisesti tukikelpoiset toimenpiteet on toteutettava 31. maaliskuuta 2012 mennessä.

Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi

31. EGR-hakemuksen valmistelusta vastasivat Fredrikshavnin kunta ja Nordjyllandin alue yhdessä muiden asianomaisten kuntien, paikallisten kauppakamarien, ammattiliittojen, Tanskan teollisuustyönantajien koulutuskeskusten ja kunnallisten työvoimatoimistojen kanssa. Vuoden 2010 aikana aiotaan pitää käynnistyskonferenssi, johon kutsutaan kaikki asianosaiset.

32. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja unionin lainsäädännössä säädettyjä joukkoirtisanomisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu.

Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla

33. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Tanskan viranomaisten hakemuksessa

34. vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla,

35. osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen,

36. vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista yhteisön rahoitusvälineistä.

Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät

37. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että hallintoviranomaisena rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaa Tanskan yritys- ja rakennusviranomainen (Erhvervs- og Byggestyrelsen) eli samat taho, joka vastaa myös Euroopan sosiaalirahastosta saadun tuen hallinnoinnista ja valvonnasta. Todentamisviranomaisena toimii saman elimen toinen osasto. Valvontaviranomaisena toimii yritys- ja rakennusviranomaiseen kuuluva EU-rahoituksen tarkastusyksikkö.

EGR-varat vastaanottaa ja niitä hallinnoi Fredrikshavnin kunta. Kunta nimeää hankekoordinaattorin ja hallintovirkailijan, jotka hallinnoivat työntekijöille suunnattuja aloitteita. Nordjyllandin alue seuraa tiiviisti hankkeen toteutumista ja osallistuu sen ohjausryhmään.

Rahoitus

38. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 7 521 359 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin.

39. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti, samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a.

40. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään.

41. Esittämällä tämän ehdotuksen rahaston varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous.

42. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2010 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti.

Maksumäärärahojen lähteet

31. Täytäntöönpanon tässä vaiheessa voidaan ennakoida, että vuonna 2010 budjettikohdasta 01.0404 (Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma – Yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelma) käytettävissä olevia maksumäärärahoja ei käytetä tänä vuonna kokonaan.

32. Tämä budjettikohta kattaa menot, jotka liittyvät tämän ohjelman rahoitusvälineen täytäntöönpanoon. Ohjelman päätavoitteena on edistää pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta. Euroopan investointirahaston hallinnoimille sijoitustileille tehtävien siirtojen ja tuensaajille maksettavien maksusuoritusten välillä on jonkin verran aikaviivettä. Rahoituskriisillä on huomattava vaikutus vuoden 2010 maksusuorituksia koskeviin ennusteisiin. Jotta vältyttäisiin sijoitustilien liian suurilta saldoilta, maksumäärärahojen laskentamenetelmää on tarkistettu siten, että huomioon on otettu odotettavissa olevat maksusuoritukset. Näin ollen budjettikohdasta voidaan siirtää 7 521 359 euroa.

43. Ehdotus:

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/001 DK/Nordjylland, Tanska)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[5] ja erityisesti sen 28 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[6] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen[7]

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi työntekijöille, jotka on irtisanottu globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten seurauksena, ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa.

(2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka on irtisanottu maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin suorana seurauksena.

(3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa.

(4) Tanska esitti 22 päivänä tammikuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi kone- ja laitevalmistuksen alalla Nordjyllandin alueella toteutettujen irtisanomisten vuoksi ja toimitti hakemusta täydentäviä lisätietoja 28 päivään huhtikuuta 2010 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 7 521 359 euroa.

(5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 7 521 359 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2010 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Tehty

Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta

Puhemies Puheenjohtaja

[1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1893/2006, annettu 20 päivänä joulukuuta 2006, tilastollisen toimialaluokituksen NACE Rev. 2 vahvistamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3037/90 ja tiettyjen eri tilastoaloja koskevien yhteisön asetusten muuttamisesta. (EUVL L 393, 30.12.2006, s. 1).

[4] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti.

[5] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1.

[6] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1.

[7] EUVL C […], […], s. […].