FI    FI FI 
 
FI 1   FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 16.7.2008 
KOM(2008) 2125 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
oheisasiakirja 
 
KOMISSION NEUVOSTOLLE, EUROOP AN PARLAMENTILLE, EUROOPAN 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA LLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
ANTAMAAN TIEDONANTOON 
 
Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat 
  
VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TIIVISTELMÄ  
{KOM(2008) 400 lopullinen} 
{SEK(2008) 2124} {SEK(2008) 2126} 
 
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
Nykyinen kulutuksemme EU:n alueella aiheut taa kestämättömiä ympäristövahinkoja. Jos 
koko maailman kulutustaso olisi tällainen,  maapallon luonnonvarojen käyttö saattaisi 
nelinkertaistua 20 vuodessa. Tästä syystä on tarpeen nope uttaa ympäristön kannalta kestävien 
tuotteiden kehittämistä ja levittämistä. 
Viranomaiset käyttävät vuosittain 16:ta prosent tia EU:n bruttokansan tuotteesta vastaavan 
summan hankintoihin, erityisesti sekt oreilla, joiden ympäristövaikut ukset ovat suuret ja joilla 
on myös paljon mahdollisuuksia parantaa tilannett a (tällaisia sektoreita ovat liikenne, 
rakennukset ja rakennusten varustus). Esimerkki nä voidaan mainita, että rakennusten osuus 
energian loppukulutuksesta Euroopassa on noin 40 prosenttia. Useimpien viranomaiset osalta 
rakennus- ja korjaustyöt sekä rakennusten käyttökustannukset muodostavat suurimman osan 
vuosikustannuksista, joissakin tapauksissa jopa yli 50 %. Jos näiden töiden toteuttamisessa 
käytettäisiin ympäristöä säästäviä julkis ia hankintoja, sovellettaisiin tiukempia 
ympäristönormeja ja näiden julkisten rakennu sten energiankulutusta  voitaisiin vähentää 
merkittävästi. 
Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat void aan määritellä prosessiksi, jonka avulla 
viranomaiset hankkivat sellais ia tavaroita, palveluja ja työsuorituksia, joiden 
ympäristövaikutukset ovat koko niiden elinkaar en ajan pienemmät kuin samaa ensisijaista 
tarkoitusta varten muulla tavoin hankittavien tava roiden, palvelujen ja työsuoritusten. Prosessi 
edistää ympäristöä säästävien  tuotteiden hankintaa, vaikke i aina johdakaan tällaisiin 
hankintoihin, ja siinä noudatetaan täysimääräi sesti julkisia hankin toja koskevaa EU:n 
lainsäädäntöä.  
Resurssienkäytöltään tehokkaampien tuotteiden  ostaja voi saada suoria hyötyjä, vaikka 
alkukustannukset ovatkin korkeammat. Esimer kiksi käyttökustannukset voivat pienentyä 
huomattavasti. Esimerkkeinä void aan mainita toimistolaitteet , valaistus, ajoneuvot ja 
rakennukset.  
Ympäristöä säästävät julkiset hankinnat palk itsevat myös tällaisia tavaroita kehittäviä 
yrityksiä. Tällaisilla hankinnoi lla voidaan kannustaa teknologi an kehittämiseen ja lisätä 
innovointia, mikä puolestaan tukee EU:n ta loutta. Kysynnän lisääntyminen tarjoaa 
mittakaavaetuja ja mahdollistaa tuotteiden pääs yn yleisille markkinoille. Tällaiset hankinnat 
voivat myös nopeuttaa ja lisätä teknologisia i nnovaatioita tai läpimurt oja, jotka aikanaan 
alentavat yksikkökustannuksia ja lisäävät saatavuutta massamarkkinoilla.  
Jos ympäristöä säästävät hankinnat johtavat ympä ristöystävällisempien t uotteiden ostamiseen, 
näiden tuotteiden alhaisemmat ympä ristövaikutukset edistävät nykyisten 
ympäristötavoitteiden saavuttamista, ja jopa  halvemmalla kuin muita käytettävissä olevia 
politiikan välineitä hyödyntämällä. 
Näiden valtavien mahdollisuuksien vuoksi poliitt inen kiinnostus ympäristöä säästäviin 
julkisiin hankintoihin on lisään tynyt viime vuosina. Asia nousi ensimmäisen kerran esille 
vuonna 2003 annetussa yhdennettyä tuotepolit iikkaa koskevassa tiedonannossa. Tässä 
tiedonannossa jäsenvaltioille suositellaan voima kkaasti, että ne hyväksyisivät ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja koskevia kansallisia toimintasuunnitelmia. Ympäristöä säästäviä tai kestäviä hankintoja koskevia toimintapo litiikkoja on otettu käyttöön myös Euroopan 
ulkopuolella tärkeimmissä kauppakumppanima issa, kuten Yhdysvalloissa, Japanissa, 
 
FI 3   FI Kanadassa, Australiassa ja myöhemmin myös voimakkaasti kasvavissa  talouksissa, kuten 
Kiinassa, Etelä-Koreassa, Thaimaassa ja Fi lippiineillä. OECD:n neuvosto antoi jo vuonna 
2002 suosituksen ympäristöä säästävistä julkis ista hankinnoista. Syyskuussa 2002 pidetyn 
Johannesburgin kestävän kehityksen huippukokouksen  jatkotoimena perustettiin kestävän 
kehityksen mukaisia hankintoj a käsittelevä Marrakechin t yöryhmä, jonka tavoitteena oli 
levittää tietoa kestäviin (ympäristöä sääs täviin) julkisiin hankintoihin liittyvistä 
toimintatavoista erityisesti kehitysmaissa. 
EU:n päätöksentekijät asettivat kesäkuussa 2006 hyväksytyssä uudistetussa EU:n kestävän 
kehityksen strategiassa ympäristöä säästä ville julkisille hankinnoille EU:n laajuisen 
tavoitteen, jonka mukaan vuoteen 2010 mennessä ympäristöä säästä vien julkisten hankintojen 
osuuden pitäisi koko EU:n alueella olla keskim äärin sama, kuin mihin parhaiten suoriutuvat 
jäsenvaltiot pääsevät tällä hetkellä. 
Vuonna 2006 toteutettu tutkimus osoitti, että  ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
toteutetaan merkittävässä määrin ainoastaan seitsemässä jäsenvaltiossa. Lopuissa 20 jäsenvaltiossa näiden hankintojen osuus on paljon vähäisempi tai niitä ei toteuteta lainkaan.  
Euroopan komission ympäristöasioiden pääosa sto on valmistellut ympäristöä säästäviä 
julkisia hankintoja koskevan uude n aloitteen hyväksymisen perust aksi vaikutustenarvioinnin. 
Uuden aloitteen tavoitteena on lisätä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen määrää ja 
laatua EU:ssa. Vaikutusten arvioinnissa analysoituja vaihtoehtoja on käsitelty sidosryhmien kanssa 25. kesäkuuta 2007 pidetyssä kokouksessa ja  myöhemmin kirjallisesti. Myös julkisia 
hankintoja käsittelevän neuvoa-antavan kom itean jäseniltä on pyydetty kommentteja eri 
vaihtoehdoista. 
Seuraavien ongelmien katsotaan hidastavan ympä ristöä säästävien ju lkisten hankintojen 
yleistymistä koko EU:n alueella: 
(1) vähäiset tiedot hyödyistä, väär ät käsitykset kustannuksista ja poliittisen tuen puute; 
(2) oikeudellisen selkeyden puute; 
(3) ympäristöä säästäviä julkisia hankintoj a koskevien tietojen ja välineiden puute, 
riittämätön koulutusrakenne, vähäinen tietä mys ensisijaisista aloista ja helposti 
sovellettavien valintakriteerien puute; 
(4) ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat menettelyt ja kriteerit vaihtelevat eri 
jäsenvaltioissa, mikä lisää myös hallinnollisia  kustannuksia erityisesti pk-yrityksissä ja 
häiritsee sisämarkkinoiden toimintaa.  
Komission yksiköt ovat yksilöineet joukon toimia ja toimenpiteitä, joilla pyritään lisäämään 
radikaalisti ympäristöä säästäviä julkisia hankin toja ja parantamaan niiden laatua EU:n 27 
jäsenvaltion alueella. Nämä toimet voidaan ryhmitellä eri toimintavaihtoehdoiksi.  
Vaihtoehdossa 1  toiminta jatkuu entisellään: Komissio antaa edelleen ohjeita ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja käsittelevällä ve rkkosivullaan. Näillä sivuilla on saatavilla myös 
asiaa koskevia tutkimuksia ja käsikirja. Ko missio järjestää myös säännöllisesti kokouksia 
ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja käsitt eleville kansallisille asiantuntijoille parhaiden 
käytänteiden vaihtamiseksi.  
 
FI 4   FI Vaihtoehto 2  koostuu tukitoimenpiteiden kokonais uudesta, johon sisältyy ohjeiden 
antaminen, suositusten laatiminen ja perustan  luominen toimille, joilla on tarkoitus lisätä 
ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja EU:n alueella ja parantaa niiden laatua. Osa näistä toimista julkistettaisiin tiedonannossa. Tässä vaihtoehdossa kaikkia neljää ongelmaa käsiteltäisiin seuraavien toimenpiteiden/toimien kautta: 
• vahvistetaan ympäristöä säästäviä julkis ia hankintoja koskeva EU:n laajuinen 
vapaaehtoinen tavoite, joka perustuu kest ävän kehityksen strategiassa asetetun 
tavoitteen kvantifiointiin,  
• korostetaan ympäristöä sääs täviä julkisia hankintoja koskevia olemassa olevia 
toimintaohjeita ja laaditaan niitä lisää, 
• parannetaan oikeudellista selkey ttä tiettyjen kysymysten osalta, 
• yksilöidään ensisijaiset tuote- ja palveluryhmät ja lisätään jäsenvaltioiden ja 
asiaankuuluvien sidosryhmien välistä yhteist yötä, jotta saadaan vahvistettua näille 
tuoteryhmille kattavat yhteiset ympäristökriteerit julkisia hankintoja varten,  
• lisätään tietoisuutta ympäristöä säästä vistä julkisista hankinnoista ja alan 
koulutusta levittämällä näitä hankkeita  koskevaa koulutusmateriaalia (Training 
Toolkit), luomalla perusta alueelliselle ja paikalliselle yhteistyölle ja suosittelemalla ympäristöä säästävien  julkisten hankintojen käyttöä EU-
rahoitteisissa hankkeissa, 
• yksilöidään ympäristöä säästäviä julkisia  hankintoja koskeva t indikaattorit ja 
varmistetaan näihin indikaattoreihin perustuva säännöllinen seuranta ja vertailuarviointi. 
Vaihtoehto 3: Ympäristöä säästäviä julkisia hanki ntoja koskevat pakolliset tavoitteet 
vahvistetaan säädöksellä. Vaihtoehtois ia alatavoitteita voisivat olla: 
• ympäristöä säästäviä julkisia perusha nkintoja koskevat pako lliset tavoitteet;  
• ”tuloshakuisia” ympäristöä säästäviä ju lkisia hankintoja koskevat pakolliset 
tavoitteet;  
• elinkaarikustannuksia koskevat  pakolliset tavoitteet. 
Vaihtoehto 4:  Tiettyjen julkisten hankkeid en olisi oltava ympäristöä  säästäviä, ja niistä 
säädettäisiin uudella säädöksellä tai muuttama lla voimassa olevaa sääd östä. Vaihtoehtoisia 
alatavoitteita voisivat olla: 
• tiettyjen hankintaviranomaisten (keskushallin to) julkisten hankintojen olisi oltava 
ympäristöä säästäviä tiettyjen tuote- ja palvelutyyppien os alta (ei ole vielä 
yksilöity), 
• julkisia hankintoja koskevien di rektiivien kynnysarvot ylittäviin 
hankintasopimuksiin olisi sovellettava ym päristöä säästäviä julkisia hankintoja 
koskevia kriteerejä, 
 
FI 5   FI • tietyn kynnysarvon ylittäviin pa lvelu- ja rakennussopimu ksiin olisi sovellettava 
ympäristönhallintajärjestelmää, 
• EU-rahoitteisissa hankkeissa on soveltuvin os in käytettävä ympäristöä säästäviä 
julkisia hankintoja. 
Vaihtoehdossa 5  ehdotetaan muutettavaksi ympäristöä s äästäviä julkisia hankintoja koskevia 
vakiosopimuksia muuttamalla niitä koskevaa sää döstä. Tavoitteena on helpottaa ympäristöä 
säästävien julkisten hankintojen seurantaa, mikä on keskeinen osa mitä tahansa vapaaehtoista tai pakollista ympäristöä säästäviä julk isia hankintoja koskevaa politiikkaa.  
Vaikutusten arvioinnissa todetaan: Jos toiminta jatkuu entisellään (vaihtoehto 1) , voidaan odottaa vain pi eniä parannuksia, koska 
taustalla olevia ongelmia ei käsitellä riittä västi. Kun ympäristöä säästävien julkisten 
hankintojen osuus hitaasti nousee, lisäävät jäsenvaltioiden käytänteiden väliset erot 
luultavimmin markkinoiden vääristymiä ja toim ittajien hallinnollisia kustannuksia ja lisäävät 
ekoinnovointia vain rajoitetusti. 
Tällä hetkellä suositeltavin on vaihtoehto 2, jo hon sisältyy tukitoimia, opastusta, suosituksia 
ja toimia ympäristöä säästävien julkisten hankintojen lisäämiseksi. Jotkin näistä esiteltäisiin tiedonannossa. Vaihtoehdolla 2 voidaan tehok kaimmin puuttua ongelmiin, jotka liittyvät 
kustannuksia ja hyötyjä koskevien tietojen puu tteeseen, oikeudellisen selkeyden puutteeseen 
ja ympäristöä säästäviä julkisia hankintoj a koskevan yhdenmukaisten tietojen ja välineiden 
yleiseen puutteeseen.  
Selkeä tavoite, jopa vapaaehtoinen tavoite, loisi jä senvaltioille poliittista painetta lisätä toimia 
ympäristöä säästävien julkisten hankintojen al alla. Se vauhdittaisi lu ultavasti ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja koskevien keskite ttyjen ohjeiden laatimista ja käyttöä ja sen 
myötä sisäisiä tavoitteita ja/tai tietyille (tai kaik ille) alueellisille ja paikallisille viranomaisille 
suunnattuja poliittisia ta i oikeudellisia ohjeita. Poliittinen tavoite antaisi myös teollisuudelle 
viestin siitä, mihin suuntaan ympäristöystä vällisten tuotteiden kysyntä tulevina 
vuosikymmeninä kehittyisi. Teollisuudella ol isi näin mahdollisuus vastata ajoissa tähän 
uuteen kysyntään ja suu nnitella innovointiaan. 
Ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat toimintaohjeet voivat auttaa jäsenvaltioita 
laatimaan omia strategioitaan ja lisäämään ympäristöä säästävien julkisten hankintojen 
määrää. Ne voisivat alentaa merkittävästi kusta nnuksia, jotka tyypillisesti liittyvät ympäristöä 
säästäviä julkisia hankintoja koskevien menettely jen käynnistämiseen ja toteuttamiseen. Niillä 
voidaan myös ohjata viranomaisia löytämään mu ita tapoja alentaa ympäristöä säästävien 
julkisten hankintojen kustannuksia ja lisätä niiden tehokkuutta. Esim erkiksi yhteisillä 
hankintamenettelyillä (joissa kahden tai useamman viranomaiset hankintamenettelyt yhdistetään) voidaan saavutt aa mittakaavaetuja, kun kysynt ä niputetaan, ja vähentää 
hallinnollisia kustannuksia, kun voidaan vaihtaa kokemuksia ympäristöä säästäviä julkisia 
hankintoja koskevista kriteereistä ja muilla kuin paikallisilla markkinoilla tarjolla olevista 
uusista tuotteista. Myös eli nkaarikustannusten sisällyttämist ä valintakriteereihin koskevilla 
ohjeilla voidaan rohkaista ostajia soveltamaan ym päristöä säästävä julkisia hankintoja, koska 
ohjeet osoittavat, että ympäristöä säästävä julkinen hankinta merkitsee monissa tapauksissa 
pelkästään sitä, että hankinta on tehokas ja mahdollistaa kustannussäästöt pitkällä aikavälillä. 
 
FI 6   FI Sidosryhmien kuulemiset ovat osoittaneet selk eästi, että huolimatta vuonna 2004 annetuista 
uusista julkisia hankintoja koskevista direktiiveistä, joissa nimenomaisesti sallitaan ympäristökriteerien sisällyttämisen hankint amenettelyihin, oikeusvarmuus on edelleen 
puutteellinen. Jäsenvaltiot ja hankintaviranomaise t ovatkin tuoneet esille tarpeen selkeyttää 
mahdollisuutta määritellä hankittava tuote viittaamalla kyseisen tuotteen valmistusprosessiin liittyviin ympäristökriteereihin. Epävarmuutta on myös siitä, millaista näyttöä tarjouksen tekijöiltä voitaisiin edellyttää todisteena siitä, että teknisiä eritelmiä tai valintakriteereitä on noudatettu. Peruskriteerien vahvistaminen poist aisi yhden suurimman esteen ympäristöä 
säästäviltä julkisilta hankinnoilt a, koska niiden myötä häviäisi  yksi osallistuji en suurimmista 
kustannuksista ja vaikeuksien aiheuttajista.  Peruskriteerit yhdenmukaistaisivat myös 
viranomaisten tuotteilta vaatimia ominaisuuksia  ja lisäisivät avoimuutta tuottajien kannalta, 
jotka saisivat paremmin signaaleja palkitsev ia innovointimahdollisuuksia. Ne vähentäisivät 
myös tuottajien hallinnollisia kustannuksia, joit a on aiheutunut velvoitt eesta antaa tuotteiden 
ympäristöominaisuuksia koskevia tiet oja eri hankintamenettelyissä. 
Perustan luominen yhteistyölle ja suositus käy ttää ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja 
EU-rahoitusta saavien hankkeiden toteutta misessa olisivat erityisen tehokkaita 
käynnistettäessä ympäristöä säästävien  julkisten hankkeiden toteuttamista 
paikallisviranomaisten piirissä. Paikallisviranomaisille on perinteisesti ollut vaikeampaa 
välittää tietoja näistä hankinnoi sta ja antaa poliittista tuk ea, ohjeita ja koulutusta.  
Ympäristöä säästävien julkisten hankintojen to teutuskustannusten osalta  voidaan todeta, että 
periaatteessa tällaisten hankintojen myötä tuotteen elinkaarikustannuksia tarkasteltaisiin huolellisemmin. Erityisesti resurssitehokkaiden tuot teiden yhteydessä ”vihreiden” tuotteiden 
ostaminen voi tarkoittaa myös sitä, että tuotte et ovat ostajalleen edullisempia tuotteen koko 
elinkaari huomioon ottaen. Ympäristöä säästävi en julkisten hankintoj en kustannuksista ja 
hyödyistä äskettäin tehty tutkimus osoitti, et tä Euroopan paikallisviranomaisten osalta 
ympäristöä säästäviin julkis iin hankintoihin liitty vät alku- ja täytäntöönpanokustannukset ovat 
jonkin verran korkeammat kuin tavanomaisissa hankintamenettelyissä. Eniten kustannuksia 
aiheutuu hankintamenettelyyn osallistuville suu nnattavista jatkuvista tie dotus-, koulutus- ja 
tukitoimista. Toimintapolitiikan  käyttöönottoon liittyvät kusta nnukset ovat kuitenkin alhaiset 
verrattuna hankintamenettelyje n kokonaisbudjetteihin. Jonkin ve rran lisäkustannuksia voi 
aiheutua hankintamenettelyyn liittyvien ym päristökriteerien etsi misestä. Komission 
ehdottamat ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat kriteerit ja ohjeet alentaisivat näitä lisäkustannuksia merkittävästi.  
Tietoaukkojen paikkaamiseen laadittavien lisä ohjeiden kustannukset ova t liki olemattomat 
verrattuna ympäristöä säästäviin julkisiin hanki ntoihin käytettäviin va roihin. Lisäksi komissio 
vastaa näistä kustannuksista. Tietojen levittämises tä alueellisten ja paikallisten verkostojen 
kautta aiheutuvat kustannukset tulisivat pääasiassa komissi on kannettavaksi, koska se 
hallinnoi tukea tarjoavia ohjelmia ja myönt ää tukea asiaankuuluville hankkeille. Komissio 
kattaa myös asianmukaisiin laskentamenetelm iin ja seurantaan liittyvät kustannukset. 
Jäsenvaltioilla ei ole erityistä seurantavelvoite tta, jos oikeudellisesti s itovia ohjeita ei ole. 
Yhteenvetona voidaan todeta, että kaikki vaihtoehtoon 2 liittyvät alavaihtoehdot voidaan 
toteuttaa ilman merkittäviä hankintaviran omaisille tai jäsenv altioille aiheutuvia 
lisäkustannuksia.  
Vaikutusten arviointi on kuitenk in osoittanut myös, että po liittinen tuki on ensiarvoisen 
tärkeää, jotta voidaan  maksimoida kaikki vaihtoeh toon 2 liittyvistä täydentävistä 
alavaihtoehdoista saatavat hyödyt. Tehokkain ta pa lisätä poliittista  tukea on pakollisten 
 
FI 7   FI toimenpiteiden hyväksyminen. Vaikutustenarv ioinnissa on jo yks ilöity joukko pakollisia 
vaihtoehtoja, joilla voitaisiin lisätä poliittist a tukea vaihtelevassa mä ärin. Ne vaihtelevat 
ympäristöä säästävien julkisten hankintojen  määrää koskevista pakol lisista tavoitteista 
ympäristöä säästävien julkisten hankintojen pakolliseen käyttämiseen kaikissa hankintasopimuksissa, jotka kuuluvat julkis ia hankintoja koskevien direktiivin 
soveltamisalaan. Tähän liittyy myös julkisia hankintoja koskevien vakiosopimusten muuttaminen seurannan helpottamiseksi. Koska kaikki pakolliset vaihtoehdot edellyttäisivät säädöksen hyväksymistä tai voimassa olevan  säädöksen muuttamista koskevaa ehdotusta, 
niistä olisi tehtävä erillinen vaikutustenarvio inti parhaimpien ratkaisujen löytämiseksi.  
Tämä täydentävä vaikutuste narviointi tehdään myöhemmässä  vaiheessa, kun annetaan 
mahdollisesti asianmukainen säädös, joka tä ydentäisi tiedonannossa annettuja ohjeita.  
Seurannan osalta komissio ehdottaa indikaattore ita ja ilmoittaa tukevansa edelleen näiden 
indikaattoreiden laskentame netelmien vahvistamista.