Hyvin toimivien kansainvälisten hiilimarkkinoiden kehittäminen alhaalta ylöspäin suuntautuvan päästökauppajärjestelmien yhteen kytkemisen avulla on EU:n ja kansainvälisen yhteisön pitkäaikainen poliittinen tavoite, ja se nähdään erityisesti välineenä saavuttaa Pariisin sopimuksen ilmastotavoitteet. EU:n päästökauppajärjestelmän toteuttamisesta annetun direktiivin 25 artiklassa mahdollistetaan EU:n päästökauppajärjestelmän kytkeminen muihin päästökauppajärjestelmiin edellyttäen, että kyseiset päästökauppajärjestelmät ovat pakollisia, niissä asetetaan päästöille absoluuttinen enimmäismäärä ja ne ovat yhteensopivia. Sveitsin järjestelmä täyttää nämä vaatimukset. Sopimus tuli voimaan 1. tammikuuta 2020, ja yhteisten toiminnallisten menettelyjen voimaan saattaminen on merkittävä askel sopimuksen täytäntöönpanossa.

Yhteyssopimuksen 3 artiklan 6 kohdassa edellytetään laadittaviksi yhteisiä toiminnallisia menettelyjä, jotka tulevat voimaan, kun sekakomitea on ne hyväksynyt. Yhteisillä toiminnallisilla menettelyillä määritellään toiminnalliset menettelyt, joita molempien osapuolten on noudatettava, jotta EUTL:n ja SSTL:n välinen yhteys saadaan toimimaan. Yhteiset toiminnalliset menettelyt ovat siis välttämättömiä järjestelmien välisen yhteyden toiminnalle.

Suunnitellun säädöksen tarkoituksena on määritellä molempien osapuolten soveltamat toiminnalliset menettelyt, jotka liittyvät teknisiin tai muihin seikkoihin, jotka ovat tarpeen EUTL:n ja SSTL:n yhteen kytkemisen toiminnan sekä kansallisen lainsäädännön painopisteiden huomioon ottamisen kannalta. Tätä varten siinä esitetään toimintaa koskevat menettelyvaatimukset. Rekistereihin liittyvän petoksen, väärinkäytöksen tai rikollisen toiminnan riskin minimoiminen sekä järjestelmien välisen yhteyden eheyden suojeleminen edellyttävät, että tarvittavien menettelyjen yksityiskohtia sekä niiden taustalla olevia perusteluja ja sopimuksia olisi käsiteltävä luottamuksellisesti. Tarvittavia elementtejä käsitellään suunnitellussa säädöksessä sen vuoksi melko yleisellä tasolla järjestelmien välisen yhteyden turvallisuuteen liittyviä menettelyjä ja tietoja paljastamatta. Nämä olisi vahvistettava teknisissä lisäohjeissa, jotka laatii sopimuksen 12 artiklan 5 kohdan mukaisesti perustettu työryhmä. Työryhmään olisi kuuluttava ainakin Sveitsin rekisterivalvoja ja unionin keskusvalvoja, ja molempien olisi varmistettava järjestelmien välisen yhteyden jatkuva, tehokas ja tuloksellinen toiminta sekä sen mukauttaminen tekniikan kehitykseen ja yhteyden turvallisuuteen liittyviin uusiin vaatimuksiin. Tekniset lisäohjeet ovat luonteeltaan sekä teknisiä että arkaluonteisia ja niihin on tehtävä mukautuksia, jotta järjestelmien välisen yhteyden turvallisuustaso säilyy riittävällä tasolla, minkä vuoksi unionin edustajille sekakomiteassa olisi annettava tekniset lisäohjeet tiedoksi ja heidän olisi tarvittaessa voitava sopia teknisistä lisäohjeista ilman uutta neuvoston päätöstä.

Sopimuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaan Sveitsin rekisterivalvojan ja unionin keskusvalvojan on määritettävä yhteiset toiminnalliset menettelyt, jotka liittyvät teknisiin tai muihin seikkoihin, jotka ovat tarpeen unionin rekisterin Euroopan unionin tapahtumalokin (EUTL) ja Sveitsin rekisterin täydentävän tapahtumalokin (SSTL) yhteen kytkemisen toiminnan sekä kansallisen lainsäädännön painopisteiden huomioon ottamisen kannalta. Yhteiset toiminnalliset menettelyt tulevat voimaan, kun sekakomitea on tehnyt päätöksen.

Sekakomitea on kahdenvälinen elin, joka muodostuu osapuolten (EU ja Sveitsi) edustajista. Molempien osapuolten on sovittava sekakomitean tekemistä päätöksistä.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ käsittää myös sellaiset säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla, mutta jotka ’voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa’.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Sekakomitea on sopimuksella perustettu elin; se on perustettu Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklalla.

Säädös, joka sekakomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin ja Sveitsin valaliiton välisen niiden kasvihuonekaasujen päästökauppajärjestelmien välistä yhteyttä koskevan sopimuksen 12 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä tai muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tavoite ja sisältö liittyvät ympäristöön.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta.

4.3.Päätelmät

Ehdotetun päätöksen oikeusperustana tulisi olla SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.

2020/0123 (NLE)

Ehdotus