Ehdotus: neuvoston päätös lisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle /* KOM/2009/0198 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 22.4.2009 KOM(2009) 198 lopullinen Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS lisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Neuvosto vahvisti 19. helmikuuta 2004 Pettenissä (Alankomaat) sijaitsevan suurvuoreaktorin käyttöä koskevan kolmivuotisen lisätutkimusohjelman, jonka Yhteinen tutkimuskeskus toteutti Euroopan atomienergiayhteisölle vuosina 2004–2006. Neuvosto jatkoi lisätutkimusohjelmaa 26. marraskuuta 2007 yhdellä vuodella (vuodeksi 2007). Ohjelman kesto päättyi siis 31. joulukuuta 2007. Suurvuoreaktorin käyttöä jatkettiin vuonna 2008 ilman lisätutkimusohjelmaa. Tällä välin reaktorin käytölle ja hyödyntämiselle pyrittiin luomaan itsenäinen ja kestävämpi oikeusperusta. Koska tässä epäonnistuttiin, suurvuoreaktorin rahoitustukea on nyt jatkettava uuden lisätutkimusohjelman puitteissa. Tässä tiedonannossa esitellään näin ollen uusi kolmivuotisohjelma (2009–2011) suurvuoreaktorin käyttöä varten. Komissio käyttää suurvuoreaktoria Euratomin ja Alankomaiden välillä 25. heinäkuuta 1961 tehdyn sopimuksen mukaisesti. Komissio on tämän sopimuksen nojalla sitoutunut yhteisön puolesta rakentamaan tarvittavat laitokset ja antamaan lisälaitteita, jotta näitä laitoksia, suurvuoreaktori mukaan luettuna, voidaan käyttää optimaalisesti. Tämä sopimus allekirjoitettiin 99 vuodeksi. Sen toteuttamiseksi osapuolet tekivät 31. lokakuuta 1962 pitkäaikaisen (99 vuoden) vuokrasopimuksen, joka antaa omaisuuteen kohdistuvan in rem -oikeuden (bail emphyotéotique). Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, lämpöydinfuusiota varten tehtävässä materiaalitutkimuksessa, perustutkimuksessa sekä lääketieteellisissä sovelluksissa: - Vaikka ydinalan tutkimuksen ja kehittämisen varat ovat pienentyneet, suurvuoreaktori on edelleen hyvin aktiivisesti mukana nykyisten ja tulevaisuuden reaktorien turvallisuuden tutkimuksessa. Suurvuoreaktori osallistuu ohjelmiin, jotka koskevat reaktoreiden ikääntymistä ja käyttöikää, polttoaineen turvallisuuden parantamista, ydinjätteen transmutaatiota jätteen loppusijoitusolosuhteiden parantamiseksi ja polttoaineen turvallisuuden tutkimuksia uuden (IV) sukupolven ydinreaktoreita varten. - Perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien ydinvoimalaitosten turvallisuudelle. Tutkimusaiheina ovat ainetta rikkomattomat arviointitekniikat, joissa käytetään hyväksi neutronisuihkuja ja neutronien ominaisuuksia. Toimintaa koordinoidaan, tuloksia levitetään ja yhdenmukaistamista tuetaan eurooppalaisen verkoston kautta. - Suurvuoreaktoria käytetään myös radioisotooppien kaupalliseen tuotantoon. Se tuottaa tarvittavat radioisotoopit yli 60 prosenttiin Euroopassa vuosittain tehtävistä 10 miljoonasta lääketieteellisestä diagnoosista. Se on palvelutasonsa takia tärkeä laite alan eurooppalaisille lääkeyrityksille. Lisäksi reaktorin tuotteet voidaan sen sijainnin ansiosta toimittaa nopeasti lääketieteellisiin keskuksiin eri puolille Eurooppaa. Tämä on olennaisen tärkeää, sillä useimmat nykyisin käytettävät isotoopit ovat lyhytikäisiä. - Suurvuoreaktorin yhteydessä toimii myös koulutuslaitos väitöskirjaa valmisteleville ja väitelleille tutkijoille, jotka tekevät tutkimusta kansallisissa tai eurooppalaisissa ohjelmissa. 2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTENARVIOINTI Jäsenvaltioista, joita kuultiin ydinalan tutkimustoiminnasta, kolme (Alankomaat, Ranska ja Belgia) lupautui osallistumaan suurvuoreaktorin rahoitukseen. 3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT Ehdotus perustuu Euratomin perustamissopimuksen 7 artiklaan. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Uuden lisätutkimusohjelman rahoitusselvityksessä mainitaan ohjelmaan osallistuvista kolmesta jäsenvaltiosta, Alankomaista, Ranskasta ja Belgiasta tulevat määrärahat. Näiden kolmen jäsenvaltion rahoitusosuus on noin 35 miljoonaa euroa. Kyseinen määrä sisältää varauksen reaktorin käytöstäpoistokustannuksia varten. Osa uuden lisätutkimusohjelman rahoituksesta kattaa suurvuoreaktorin käytöstä vuonna 2008 aiheutuneet kustannukset (myös varauksen käytöstäpoistokustannuksia varten). Vuosi 2008 muodosti jakson, jolloin suurvuoreaktorin rahoitusta varten ei ollut käytössä lisätutkimusohjelmaa tai muuta mekanismia. Komissio vahvistaa neuvoston istunnossa 27. kesäkuuta 1996 pöytäkirjaan kirjatun lausumansa, jonka mukaan suurvuoreaktori voi asianmukaisen rahoituksen pohjalta osallistua yhteisön ohjelmiin joko puiteohjelmissa tai niiden ulkopuolella. Osallistuminen on joko markkinapohjaista tai se toteutetaan YTK:n laitoksille tarjottavina säteilytyspalveluina. Tämä tarkoittaa, että komissio ei osallistu suurvuoreaktorin toimintakustannuksiin (ei myöskään kunnostus- ja korjauskustannuksiin) institutionaalisesta talousarviostaan. 5. LISÄTIEDOT Ei sovelleta. Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS lisätutkimusohjelmasta, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, on kuullut tieteellis-teknistä komiteaa[1], sekä katsoo seuraavaa: (1) Pettenin suurvuoreaktori, jäljempänä ’suurvuoreaktori’, on eurooppalaisen tutkimusalueen puitteissa ollut ja on jatkossakin tärkeä yhteisön käytettävissä oleva väline, jolla avulla voidaan kehittää materiaalitieteitä ja -testausta, ydinlääketiedettä sekä ydinenergia-alan turvallisuustutkimusta. (2) Suurvuoreaktorin käyttöä on tuettu lisätutkimusohjelmilla, joista viimeisin päättyi 31 päivänä joulukuuta 2007; kyseinen lisätutkimusohjelma oli hyväksytty 26 päivänä marraskuuta 2007 tehdyllä neuvoston päätöksellä lisätutkimusohjelman, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle, jatkamisesta yhdellä vuodella[2]. (3) Suurvuoreaktorin käyttö jatkui vuoden 2008 ilman lisätutkimusohjelmaa. Samalla sen käytölle ja hyödyntämiselle pyrittiin luomaan itsenäinen ja kestävämpi oikeusperusta. Koska tässä epäonnistuttiin, suurvuoreaktorin rahoitustukea on tarpeen jatkaa uuden lisätutkimusohjelman puitteissa. (4) Suurvuoreaktori voi toimia ainakin vuoteen 2015 saakka nykyisellä toimiluvalla. (5) Suurvuoreaktorin käyttöä olisi jatkettava lisätutkimusohjelman puitteissa vuoteen 2011, koska se muodostaa edelleen korvaamattoman infrastruktuurin yhteisön tutkimukselle eri aloilla, joita ovat nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuuskäyttäytymistä uuden sukupolven reaktorijärjestelmiä varten. (6) Koska Alankomailla, Ranskalla ja Belgialla on erityinen intressi suurvuoreaktorin käytön jatkamiseen, niiden olisi ilmoituksensa mukaisesti rahoitettava kyseistä ohjelmaa Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina tehtävillä rahoitusosuuksilla. (7) Lisätutkimusohjelman rahoituksen olisi katettava myös vuoden 2008 aikana aiheutuneet kustannukset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään 1 päivästä tammikuuta 2009 lukien kolme vuotta kestävä Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä koskeva lisätutkimusohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, jonka tavoitteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Ohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahoitus on 34,992 miljoonaa euroa. Tämän määrän jakautuminen esitetään liitteessä II. Nämä varat katsotaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 1605/2002[3] 18 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttötarkoitukseensa sidotuiksi tuloiksi. 3 artikla 1. Ohjelman hallinnoinnista vastaa komissio. Se turvautuu tätä tarkoitusta varten Yhteisen tutkimuskeskuksen yksiköihin. 2. Yhteisen tutkimuskeskuksen johtokunnalle toimitetaan tiedot ohjelman toteuttamisesta. 4 artikla Komissio antaa joka vuosi ennen 15 päivää syyskuuta Euroopan parlamentille ja neuvostolle tämän päätöksen täytäntöönpanoa koskevan kertomuksen. 5 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. 6 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I TIETEELLISET JA TEKNISET TAVOITTEET Ohjelmalla on seuraavat päätavoitteet: 1. Taataan suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö neutronien saannin turvaamiseksi kokeita varten. 2. Mahdollistetaan suurvuoreaktorin tehokas käyttö eri aloilla, joita ovat nykyisten ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, ydinfuusio, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuuskäyttäytymistä uuden sukupolven reaktorijärjestelmiä varten. ___________________________________________________________________________ LIITE II RAHOITUKSEN JAKAUTUMINEN Ohjelman rahoittavat Alankomaat, Ranska ja Belgia. Rahoitus jakautuu seuraavasti: Alankomaat: 32,892 miljoonaa euroa; Ranska: 0,9 miljoonaa euroa; Belgia: 1,2 miljoonaa euroa; Yhteensä: 34,992 miljoonaa euroa. Rahoitus suoritetaan Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon ja sidotaan tähän ohjelmaan. Lisätutkimusohjelman rahoitus voi kattaa myös vuonna 2008 aiheutuneet suurvuoreaktorin toimintakustannukset. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. EHDOTUKSEN NIMI: Lisätutkimusohjelma, joka Yhteisen tutkimuskeskuksen on määrä toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle 2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄ Toimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot: Toimintalohko: Osasto 10 — Suora tutkimustoiminta Toiminto: 10 04 — Aiempien puiteohjelmien päätökseen saattaminen ja muut toimet 3. BUDJETTIKOHDAT 3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet: Alamomentti 10 04 04 — Suurvuoreaktorin käyttö Alamomentti 10 04 04 02 [4] — Suurvuoreaktoria koskeva lisäohjelma (2009–2011) Alamomentti 6 2 2 1 — Suurvuoreaktorin käytöstä saatavat tulot, jotka voidaan ottaa lisämäärärahoiksi — Käyttötarkoitukseensa sidotut tulot 3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto: 1.1.2009 – 31.12.2011 (lisätutkimusohjelman rahoitus voi kattaa myös vuoden 2008 aikana aiheutuneet kustannukset) 3.3. Budjettitiedot: Budjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake | Ei-pakoll. | EI-JM[5] | KYLLÄ | EI | EI | nro 1a | 4. YHTEENVETO RESURSSEISTA 4.1. Taloudelliset resurssit 4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Menolaji | Kohdan nro | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä | Toimintamenot[6] | Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | Pm | Pm | pm | pm | Maksumäärärahat (MM) | b | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm | Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[7] | Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | Pm | Pm | pm | VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ | Maksusitoumus-määrärahat | a+c | Pm | Pm | pm | Maksumäärärahat | b+c | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm | Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[8] | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | Pm | Pm | pm | Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | Pm | Pm | pm | Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä | MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | Pm | Pm | pm | MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | Pm | Pm | pm | pm | pm | pm | Tiedot yhteisrahoituksesta milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Rahoitukseen osallistuva taho | 2009 | 2010 | 2011 | Yhteensä | Alankomaat | f | 16,446 | 8,223 | 8,223 | 32,892 | Ranska | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,900 | Belgia | g | 0,600 | 0,300 | 0,300 | 1,200 | MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f | 17,346 | 8,823 | 8,823 | 34,992 | * Vuoden 2008 menot katetaan vuodeksi 2009 osoitetulla rahoituksella. Rahoitus muodostuu käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. Asianomaiset jäsenvaltiot ovat laskeneet tämän määrän, joka kattaa reaktorin ennakoidut kustannukset kaudella 2008–2011 ja jossa otetaan huomioon kaupallisten tulojen ennakoitu taso. Komissio ei kata mahdollista toimintamenojen vajetta, ei myöskään mahdollisia kunnostus- tai korjauskustannuksia. 4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa x Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen. ( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. ( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[9] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoituskehyksen tarkistamista). 4.1.3. Vaikutukset tuloihin ( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin. x Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin: Jäsenvaltiot Alankomaat, Ranska ja Belgia rahoittavat tämän lisäohjelman. milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen | Henkilöstön määrä yhteensä | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | p.m. | 5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET 5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Suurvuoreaktorilla on Euroopan unionissa tärkeä merkitys turvallisen ydinteknologian tukemisessa, ydinlaitosten ikääntymisen ja käyttöiän pidentämisen tutkimisessa, pitkäikäisten aktinidien transmutaatiossa jätteen varastoinnin turvallisuuden parantamiseksi, polttoaineen turvallisuuden parantamisessa sekä polttoaineiden turvallisuuden tutkimisessa uuden (IV) sukupolven reaktoreita varten. Lisäksi perustutkimuksessa hyödynnetään neutronisuihkuja aineen rakennetutkimuksessa. Tämä toiminta kehittyy koko ajan, ja sillä saadaan tietoa vaurioitumismekanismeista ja niiden lieventämisestä, mikä on tärkeää olemassa olevien ydinlaitosten turvallisuudelle. Lämpöydinfuusiotekniikan alalla suurvuoreaktorilla toteutetaan useita hankkeita tulevaisuuden fuusioreaktorien rakenne- ja hyötömateriaalien testaamiseksi. 5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedut Komissio omistaa suurvuoreaktorin. Sen toiminnan jatkamiseksi kaavaillun yhteisyrityksen perustaminen ei ole ollut mahdollista, koska potentiaalisilta kumppaneilta ei ole saatu tarpeeksi tukea tällaiselle oikeudelliselle rakenteelle. Siksi suurvuoreaktorin toimintaa on jatkettava lisätutkimusohjelman puitteissa. Huomattakoon, että tieteellisen merkityksensä ohella reaktorin käyttö on hyvin tärkeää lääkealalle lääketieteellisten radioisotooppien tuotannossa. 5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissa Suurvuoreaktorin lisätutkimusohjelmien päätavoitteet ovat seuraavat: 1. Pettenin suurvuoreaktorin turvallinen ja luotettava käyttö, mihin kuuluu laitoksen tavanomainen käyttö niin paljon kuin sitä voidaan käyttää sekä neutronivuon tuottaminen kokeita varten; 2. Reaktorin järkevää käyttöä kehitetään useilla aloilla. Tärkeimmät tutkimuksen ja kehittämisen alueet, joissa suurvuoreaktoria käytetään, ovat seuraavat: nykyisten ja uuden sukupolven ydinreaktoreiden turvallisuuden parantaminen, terveys, mukaan luettuna lääketieteellisten isotooppien kehittäminen lääketieteelliseen tutkimukseen, fuusioreaktoreita varten tehtävä materiaalitutkimus, perustutkimus ja koulutus sekä jätehuolto, mukaan luettuna mahdollisuus tutkia ydinpolttoaineiden turvallisuutta uuden sukupolven reaktoreita varten. 5.4. Toteutustapa (alustava) x Keskitetty hallinnointi ( komissio hallinnoi suoraan ( hallinnointivastuu siirretään ( toimeenpanovirastoille ( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille ( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille ( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi ( jäsenvaltioiden kanssa ( kolmansien maiden kanssa ( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Huomautukset: 6. SEURANTA JA ARVIOINTI 6.1. Seurantamenettely Komission velvollisuutena on hallinnoida lisätutkimusohjelmaa ja tähän liittyen raportoida i) reaktorin käytön teknisestä tilasta, ii) sen tieteellisestä käytöstä, iii) sen taloudesta suhteessa jäsenvaltioilta saataviin tuloihin sekä iv) suoritetuista maksuista. Ohjelma sisältyy YTK:n toimintojohtamisohjelmaan (ABM) ja vuotuiseen hallintosuunnitelmaan. Asetettujen tavoitteiden seuranta sisältyy näin ollen YTK:n vuosikertomukseen. Lisäksi YTK (Energia-alan tutkimuslaitos) laatii erillisen vuosikertomuksen, jossa tarkastellaan lisäohjelman hallinnointia ja erityisesti seuraavia seikkoja: - tekninen raportointi, jossa annetaan suurvuoreaktorin toimintaa koskevat tiedot - yhteenveto tärkeimmistä tieteellisistä saavutuksista, - korjaus- ja ylläpitotoiminta, - taloudellinen tilanne jäsenvaltioilta saatavien tulojen ja lisätutkimusohjelman budjetin käytön suhteen (ml. varaus purkamista varten, hallinnointikorvaukset, maksut operaattorille jne.). - Kertomus toimitetaan Euroopan parlamentille, neuvostolle ja YTK:n johtokunnalle. 6.2. Arviointimenettely 6.2.1. Ennakkoarviointi Kyseessä on edellisen lisäohjelman uusiminen. Ohjelmaan osallistuvat jäsenvaltiot ovat arvioineet tämän uuden lisäohjelman. 6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta) Raportoinnin sisältöä parannetaan edellä tarkoitetulla tavalla neuvoston päätöksessä mainittujen velvoitteiden mukaisesti. 6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälit Osallistuvat jäsenvaltiot tekevät arvioinnin lisäohjelman päätyttyä. 7. Petostentorjunta Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö toteuttaa edellä mainittuun raportointiin liittyen tarkastuksia ja sisäistä valvontaa, jossa tarkastellaan teknisiä ja varainhoidollisia näkökohtia. Tilintarkastustuomioistuin voi suorittaa tarkastuksia. Halkeamiskelpoisten materiaalien siirtojen valvonta kuuluu Euratomin ja IAEA:n tarkastusten piiriin. 8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA 8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannukset Maksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 | Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[11] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[12] | Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[13] | YHTEENSÄ | 8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvaus Yhteisen tutkimuskeskuksen ainoana tehtävänä on lisäohjelman hallinnointi. Kyseinen Yhteisen tutkimuskeskuksen henkilöstö (1 AD ja 1 AST) rahoitetaan kokonaan lisäohjelmasta. 8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö) x Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet ( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet ( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely) ( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn 8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot) Ei sovelleta milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | Muu tekninen ja hallinnollinen apu | − sisäinen | − ulkoinen | Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä | 8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Laji | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) | Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt | 1 AD ja 1 AST katetaan käyttötarkoitukseensa sidotuilla tuloilla suoraan tästä lisäohjelmasta. | Laskelma – momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö | p.m. | 8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) | Vuosi n | Vuosi n + 1 | Vuosi n + 2 | Vuosi n + 3 | Vuosi n+4 | Vuosi n + 5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ | XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[15] | XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset | XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät | 2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) | Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään | p.m. | [1] Lausunto on annettu 1.4.2009. [2] EUVL L 312, 30.11.2007, s. 29. [3] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 1605/2002, annettu 25 päivänä kesäkuuta 2002, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta, EYVL L 248, 16.9.2002, s.1. [4] Uusi luotava budjettikohta. [5] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM). [6] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01. [7] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04. [8] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05. [9] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [10] Kuten kuvattu kohdassa 5.3. [11] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [12] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään. [13] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään. [14] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin. [15] Ilmoitetaan, millaisesta komiteasta on kysymys ja mihin ryhmään se kuuluu.