C 298/72

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 298/09)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Coteaux Varois en Provence”

PDO-FR-A0725-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 18.5.2022

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Nimitys

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” kirjoitusasu on yhdenmukaistettu koko tuote-eritelmässä kirjoittamalla Varois-sana isolla alkukirjaimella (V).

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

2. Alueet, joilla toteutetaan erilaisia toimia

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” tuote-eritelmän I luvun IV kohtaa ”Alueet, joilla toteutetaan erilaisia toimia” on muutettu täydentämällä sitä viittauksella viralliseen geokoodiin, jossa määritellään kuntien luettelo departementeittain kansallisella tasolla. Tämän toimituksellisen muutoksen ansiosta maantieteelliseen alueeseen voidaan viitata käyttäen INSEEn julkaisemaa vuoden 2020 virallista geokoodia ja varmistaa maantieteellisen alueen määrittely oikeudellisesti.

Yhtenäistä asiakirjaa täydennetään tällä viittauksella maantieteellistä aluetta koskevassa kohdassa sekä välittömässä läheisyydessä sijaitsevaa aluetta koskevassa kohdassa.

3. Viinitarhan hoitaminen

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” tuote-eritelmän I luvun VI kohta – ”Viinitarhojen hoito” on päivitetty istutustiheyden määrittämisperusteiden tarkistamiseksi. Köynnösten hehtaarikohtainen vähimmäismäärä on poistettu. Istutustiheys lasketaan suhteessa köynnöskohtaiseen enimmäispinta-alaan, joka on 2,50 neliömetriä. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2,50 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Viininvalmistusmenetelmät”.

4. Tuotteiden markkinoille saattamista koskevat säännökset

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” tuote-eritelmän I luvun IX kohta ”4° – kuluttajamarkkinoille saattamista koskevat säännökset” on päivitetty sen päivämäärän kumoamiseksi, josta alkaen viinit voivat liikkua markkinoille saattajien välillä. Tämän päivämäärän poistamisen myötä viinit voivat liikkua vapaasti markkinoille saattajien välillä heti, kun viininvalmistus päättyy.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5. Ilmoitusvelvollisuudet

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” tuote-eritelmän II luvun 3 kohtaa ”Pakkaamista edeltävä ilmoitus” on muutettu ainoastaan sen täsmentämiseksi, että kaikkien toimijoiden, jotka haluavat pakata nimityksen kattaman viinin, on toimitettava kyseistä erää koskeva pakkausilmoitus hyväksytylle valvontaelimelle. Erä määritellään yhdestä tai useammasta astiasta peräisin olevaksi yhtenäiseksi kokonaisuudeksi. Toimijoita koskevat ilmoitusmenettelyt on esitettävä nimitystä koskevassa valvontasuunnitelmassa.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6. Tarkastettavat tuote-eritelmän pääkohdat

Nimityksen ”Coteaux Varois en Provence” tuote-eritelmän III lukua on muutettu päivittämällä tuote-eritelmän pääkohtien luettelo, jota käytetään tuotteiden tarkastamisessa.

Tämä päivitys ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

Tuote-eritelmän III luvussa on päivitetty myös valvontaviranomaisen yhteystiedot. Tämä päivitys on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Yhteystiedot”.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi/nimet

Coteaux Varois en Provence

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Analyyttinen kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

”Coteaux Varois en Provence” -nimityksellä varustetut viinit ovat kuohumattomia puna-, rosee- ja valkoviinejä.

Punaviinien omenahappopitoisuus on pakkausvaiheessa enintään 0,4 g/l.

Käymisen jälkeen viinien käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on valko- ja roseeviinien osalta enintään 4 g/l ja punaviinien osalta enintään 3 g/l.

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Muut analyyttiset perusteet ovat unionin sääntelyn mukaisia.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

2. Aistinvarainen kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Roseeviinit, jotka ovat kuivia ja väriltään rehellisen ja pirteän vaaleanpunaisia, saadaan kolmesta provencelaisesta lajikkeesta: Cinsaut N, Grenache N ja Syrah N. Niitä määrittävät tuoreiden ja usein punaisten hedelmien aromit. Aromaattisen profiilin monimutkaisuutta rikastuttavat toisinaan mausteiset vivahteet tai kuivatut yrtit, jotka tuovat mieleen timjamin, rosmariinin, väriherneen, katajan jne. Näiden viinien raikkaus ja suutuntuma ovat hyvässä tasapainossa.

Punaviinit ovat peräisin pääasiassa lajikkeiden Grenache N, Syrah N ja Mourvèdre N sopusointuisesta sekoituksesta. Viinit ovat runsaita, sopusuhtaisia ja hyvin säilyviä, niiden tanniinit ovat silkkisen täyteläisiä, ja niitä leimaavat hedelmäiset vivahteet, jotka kehittyvät mausteiden ja kuivattujen yrttien tuoksuiksi.

Kuivat valkoviinit valmistetaan pääasiassa Vermentino B -lajikkeesta, johon usein yhdistetään lajikkeita Grenache B, Clairette B, Sémillon B tai Ugni blanc B. Nämä viinit ovat miedon aromaattisia. Niiden tuoreus ja pyöreys ovat hyvässä tasapainossa.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viljelymenetelmä

Istutustiheys:

Kullakin köynnöksellä on enintään 2,50 neliömetriä maa-alaa. Tämä pinta-ala saadaan kertomalla rivien välinen etäisyys köynnösten välisellä etäisyydellä.

Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2,50 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.

— Viiniköynnökset leikataan matalaleikkauksena (Goblet- tai Cordon de Royat -leikkaus). Kussakin köynnöksessä on enintään 6 kannusversoa, joissa on enintään 2 silmua, eli enintään 12 silmua köynnöstä kohti.

— Lajikkeet Cabernet-Sauvignon N ja Syrah N voidaan leikata Guyot-leikkaukseksi kutsutulla pitkällä leikkauksella, jossa köynnöstä kohti on enintään 10 silmua, joista 8 silmua on pitkässä oksassa. Keinokastelu voidaan sallia viiniköynnöksen kasvukauden aikana vain, jos kuivuus jatkuu ja häiritsee viiniköynnöksen hyvää fysiologista kehitystä ja rypäleiden kypsymistä.

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Roseeviinien valmistuksessa voidaan käyttää viininvalmistukseen tarkoitettua hiiltä puristemehuissa ja vielä käymisvaiheessa puristuksen jälkeen olevissa uusissa viineissä enintään 20 prosentissa tietyn viininvalmistajan tietystä sadosta valmistamien roseeviinien määrästä.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava unionin tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

5.2. Enimmäistuotokset

60 hehtolitraa hehtaaria kohti

6. Rajattu maantieteellinen alue

Rypäleet korjataan ja viiniytetään ja viini valmistetaan maantieteellisellä alueella, johon kuuluvat vuoden 2020 virallisen geokoodin mukaan seuraavat Varin departementin kunnat: Barjols, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Camps-la-Source, La Celle, Châteauvert, Forcalqueiret, Garéoult, Méounes-lès-Montrieux, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pontevès, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Salernes, Seillons-Source-d’Argens, Signes, Tavernes, Tourves, Le Val, Varages ja Villecroze.

7. Viininvalmistuksessa käytettävä rypälelajike / käytettävät rypälelajikkeet

Cabernet-Sauvignon N

Carignan N

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Grenache N

Grenache blanc B

Mourvèdre N – Monastrell

Semillon B

Syrah N – Shiraz

Tibouren N

Ugni Blanc B

Vermentino B – Rolle

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1. Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Maantieteellinen alue kuuluu Provence calcaire -luonnonalueeseen. Sen rajoina ovat etelässä Toulonnais- ja Sainte-Baume-vuoret, idässä Saint-Quinis -harju, pohjoisessa Canjuersin tasanko ja lännessä Aurélien-vuori ja Saint-Victoiren vajoama. Alue erottuu selväpiirteisten pinnanmuodostumiensa ansiosta, jotka huipentuvat 600 metristä yli 1 000 metrin korkeuteen Sainte-Baumen vuoristoalueella. Se ulottuu Varin departementissa Brignolesia ympäröivien 28 kunnan alueelle.

Rypäleiden korjuuta varten tarkasti rajatut lohkot noudattavat maantieteellisellä alueella viinitarhojen sijaintia koskevia käytäntöjä.

Alueen geologialle ja topografialle on yhtäältä ominaista idästä länteen suuntautuva savi- ja kalkkipitoisten poimuvuorten sarja, joka vuorottelee kivisistä alluviaali- ja kolluviaalikerrostumista muodostuneiden alueiden (joita paikalliset kutsuvat nimellä ”gravette”) ja piikivistä muodostuneiden alueiden kanssa. Toisaalta aluetta leimaa triaskautisista muodostelmista koostuva korkea tasanko, josta Var-joen pääuomat saavat alkunsa.

Korkealla sijaitseva viinitarha, jonka korkeimmat lohkot ovat 350–500 metrin korkeudessa, ja kalkkikivipitoiset vuoristot, jotka hillitsevät merellisiä vaikutuksia, tekevät Välimeren ilmastoon kuuluvan maantieteellisen alueen ilmastosta mannermaisemman, mistä ovat osoituksena vihertammen sijainti Brignolesin alueella ja nukkatammen sijainti pohjoisempana. Vuotuinen sademäärä vaihtelee 700 millimetristä 900 millimetriin, ja keskilämpötila on 13 celsiusasteen tietämillä. Syksy ja kevät ovat usein hyvin leutoja. Kesälle ovat tyypillisiä toisinaan paahtavat päivälämpötilat, joita viileämmät yöt leudontavat. Talvet ovat erittäin kylmiä ja ankaria ja voimakkaampia kuin muualla Provencen alueella.

Viininviljelyalue, joka sijaitsee metsäisten kalkkikivivuorten välissä, on perustettu kalkittomalle savimaapohjalle ja kivisten kolluviaalikerrostumien peitossa olevien kalkkikivirinteiden juurelle. Laaksot ovat kapeita, ja eri korkeuksilla on yksittäisiä syvänteitä. Aluetta ympäröi tarkistetun alkuperänimityksen ”Côtes de Provence” ja tarkistetun alkuperänimityksen ”Coteaux d’Aix-en-Provence” kattama maantieteellinen alue, mutta näistä sen erottavat yksinomaan kalkkipitoinen (tai savinen ja kalkkikivinen) maaperä ja viileämpi ilmasto.

8.2. Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Viininviljelyä harjoitettiin jo roomalaisaikana, mutta sen laajentuminen pysähtyi barbaarien hyökkäyksiin 400- ja 500-luvuilla. Tämän jälkeen viininviljely elpyi uudestaan ensin Saint-Victorin luostarin ja sittemmin Brignolesissa sijaitsevien Templiers- ja Comtes de Provence -luostarien munkkien ansiosta. Viinejä kulutettiin pääasiassa paikallisesti, etenkin Comtes De Provencen luostarin ja Aixin parlamentin pöydissä aina keskiajalta 1800-luvun loppuun asti.

Maantieteellisen alueen mannermaiset olosuhteet ovat saaneet viljelijät elämään omavaraisesti ja viljelemään samalla lohkolla viiniköynnöksiä, viljaa ja oliiveja, minkä seurauksena on syntynyt tyypillinen maisema, jossa viiniköynnösrivien väleissä on muita viljelmiä.

Provencen viinitarhoille tyypillisesti viiniköynnöslajikkeiden kirjo on suuri, mihin on vaikuttanut Espanjan, Italian ja Rhônen laakson välinen kauppa maantieteellisen alueen läpi kulkevia yhteysreittejä pitkin. Ajan myötä viljelyyn on valikoitunut noin tusinan verran rypälelajikkeita, jotka ovat sopeutuneet alueen ominaispiirteisiin ja soveltuvat laatuviinien valmistukseen. Näitä ovat esimerkiksi lajikkeet Cinsaut N, Grenache N ja Grenache blanc B, Mourvèdre N, Syrah N, Tibouren N, Carignan N, Clairette B, Ugni B ja Vermentino B (josta paikalliset käyttävät nimeä ”Rolle”).

Brignolesin ympärille perustettiin 1800-luvun lopulla bauksiittikaivoksia, joiden lisätuloja etsivät kaivostyöläiset auttoivat kehittämään viininviljelyä. Viininviljelyn kasvu edisti 1900-luvun alussa syntynyttä yhteistyötä, joka on hyvin vahvaa Varin alueen keskiosissa.

Nimitys ”Coteaux varois” mainittiin ensimmäisen kerran vuonna 1945 viinien hintojen vahvistamisesta annetussa asetuksessa. Tuotantoalue ”Vin de Pays des Coteaux varois” määritellään 29. tammikuuta 1975 tehdyllä ja 18. joulukuuta 1978 täydennetyllä päätöksellä. Kesäkuun 28. päivänä1984 tehdyssä päätöksessä hyväksyttiin ”Coteaux Varois” rajatun laatuviinin alkuperänimitykseksi. Tarkistettu alkuperänimitys hyväksyttiin 26. maaliskuuta 1993 nimellä ”Coteaux varois” ja myöhemmin 2. elokuuta 2005 nimellä ”Coteaux varois en Provence”.

Vuonna 2009 yhteensä 81 yksittäistä kellaria ja 10 osuustoiminnallista kellaria tuottivat 117 500 hehtolitraa viiniä 2 560 hehtaarilla.

Roseeviinien osuus tuotannosta on 85 prosenttia, punaviinien 12,5 prosenttia ja valkoviinien 2,5 prosenttia.

8.3. Syy- ja seuraussuhteet

Alueella vallitseva Välimeren ilmasto, jossa on mannermaisia vaikutteita ja joka on rannikkoalueiden ilmastoa viileämpi, sekä alueen helposti lämpenevä savinen ja kalkkikivisen maaperä ja vesistressiä vähentävät tasapainoiset kosteusolosuhteet edistävät yhdessä rypäleiden ja polyfenolien asianmukaista kypsymistä. Tälle maantieteelliselle alueelle kesäaikaan ominainen viileiden öiden ja kuumien päivien vaihtelu parantaa polyfenolien laatua ja kypsymistä erityisesti sadonkorjuuta edeltävänä aikana. Tämä polyfenoleihin liittyvä ominaispiirre saa punaviineissä aikaan runsautta ja hienovaraisia tanniineja.

Viinitarhoissa puhaltaa koko kasvukierron ajan mistraalituuli, joka on voimakas, kylmä ja kuiva pohjoistuuli. Samalla se rajoittaa sienitautien kehittymistä, erityisesti elokuussa, jolloin ukkosmyrskyt ovat yleisiä.

Yhdessä nämä ominaisuudet saavat aikaan kypsän, konsentroituneen ja terveen sadon, josta saadaan hedelmäisiä ja monivivahteisia viinejä, jotka ovat miellyttävän tasapainoisia ja vaihtelevat luonteeltaan pyöreästä eloisaan.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Coteaux Varois en Provence” varustettujen viinien kuuluisuus ja maine kasvavat Provencen sydämessä dynaamisten tuottajien ansiosta, jotka hyötyvät hiljaisessa ja eristäytyneessä paikassa, entisen La Cellen luostarin suojassa sijaitsevasta Maison des vins -viinikeskuksesta. Sypressikujaan rajoittuva viinitila on kunnostettu ranskalaistyyliseksi viljelmäksi, jossa on yli 80 Provencen alueen rypälelajiketta.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Seuraavat kunnat muodostavat vuoden 2020 virallisen geokoodin perusteella viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevan poikkeuksen mukaisen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen:

— Varin departementti: Besse-sur-Issole, Carcès, Correns, Cotignac, Cuers, Entrecasteaux, Flassans-sur-Issole, Montfort-sur-Argens, Pierrefeu-du-Var ja Pourcieux

— Bouches-du-Rhônen departementti: Auriol.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät säännökset

Edellytyksen kuvaus:

a) – Viinimerkinnöissä voidaan määritellä suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Provence”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys. Suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Provence” merkitään samaan kenttään kuin nimitys.

b) – Tarkistetulla alkuperänimityksellä suojattujen viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienimmän maantieteellisen yksikön nimi edellyttäen, että — kyseessä on kiinteistörekisteriin kirjattu paikka; — paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. Kiinteistörekisterialueen nimi kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään puolet kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki tuote-eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-56db90a9-1adb-44fb-806d-d89e584cfdf9

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.