KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIMELLE

Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös varainhoitovuodelta 2021

(2022/C 399/01)

SISÄLLYSLUETTELO

ALKUSANAT 2

VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT 3

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS 31

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT 32

TASE 33

TUOTTO- JA KULULASKELMA 34

RAHAVIRTALASKELMA 35

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 37

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT 38

TALOUSARVION TOTEUTTAMISKERTOMUS JA LIITETIEDOT 146

SANASTO 232

LYHENTEET 236

ALKUSANAT

Vuonna 2021 Eurooppa torjui käynnissä olevaa pandemiaa. Solidaarisuus oli keskeisessä asemassa covid-19-haasteeseen vastaamisessa ja sen taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten lieventämisessä. EU:n talousarviossa otettiin käyttöön kaikki saatavilla olleet keinot kansalaisten, yritysten ja jäsenvaltioiden tukemiseksi. Samalla sen avulla varmistettiin, että Euroopasta saadaan vihreämpi, digitaalisempi ja kestävämpi ja että sillä on näin valmiudet vastata tulevaisuuden haasteisiin.

Euroopan unioni käynnisti NextGenerationEU-elpymisvälineen tukeakseen Euroopan elpymistä ja vastatakseen nykyisiin ja tuleviin haasteisiin. Rahoitusmarkkinoilta on hankittu kesäkuusta 2021 lähtien poikkeuksellisia määriä rahoitusta, ja EU:n talousarvio on näin jälleen kerran osoittautunut tärkeäksi välineeksi, jonka avulla unioni voi puuttua kriisitilanteisiin ja tarjota ihmisten elämän kannalta tärkeää lisäarvoa.

Lisäksi SURE-ohjelmasta (eurooppalainen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäinen tukiväline) jatkettiin tukea jäsenvaltioille, jotta ne pystyisivät pitämään työntekijät työssä ja tukemaan työpaikkoja, joihin pandemia vaikuttaa.

Sen lisäksi, että Euroopan unioni torjui kriisiä nopeilla toimilla ja toimintapolitiikan ja rahoituksen jatkuvilla mukautuksilla, se piti lupauksensa ja täytti politiikkatavoitteensa. Näin ollen se on hyödyntänyt vuoden 2021 talousarviota parhaalla mahdollisella tavalla: tämän nykyisen monivuotisen rahoituskehyskauden ensimmäisen talousarvion toteutuma oli 268,3 miljardia euroa maksusitoumuksina.

Minulla on ilo esittää Euroopan unionin tilinpäätös varainhoitovuodelta 2021. Tilinpäätös antaa kattavan kuvan EU:n rahoituksesta ja EU:n talousarvion toteutuksesta viime vuonna. Se sisältää tiedot ehdollisista veloista sekä unionin taloudellisista sitoumuksista ja muista velvoitteista. Euroopan unionin konsolidoitu tilinpäätös on osa komission integroitua talous- ja vastuuvelvollisuusraportointia ja olennainen osa hyvin kehittynyttä varainhoidon avoimuuden ja vastuullisuuden järjestelmäämme.

Johannes HAHN Budjetista ja henkilöstöstä vastaava komission jäsen

VARAINHOITOVUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT

Kansainvälisiä julkisen sektorin tilinpäätösstandardeja käsittelevän elimen IPSASB:n (International Public Sector Accounting Standards Board) tilinpäätöksen sisältöä ja analyysiä koskevasta suositellusta käytännöstä antamassa ohjeessa RPG 2 ”Financial Statement Discussion and Analysis” esitettyjen periaatteiden pohjalta on laadittu tämä Varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat -osio, jonka tavoitteena on auttaa lukijoita ymmärtämään, miten EU:n operatiiviset, taloudelliset ja sijoitustoimet näkyvät EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen eri osissa. Tässä osiossa esitettyjä tietoja ei ole tarkastettu. On huomattava, että osa taloudellisia tietoja sisältävien taulukoiden luvuista ei näytä täsmäävän, koska numerotiedot on pyöristetty miljooniin euroihin.

SISÄLLYSLUETTELO

1. KESKEISET LUVUT JA VUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT 4

2. MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2021–2027 JA NextGenerationEU 6

2.1 Monivuotinen rahoituskehys 2021–2027 ja NextGenerationEU – keskeiset luvut 6

2.2 NextGenerationEU – yleiskatsaus 7

2.3 NextGenerationEU-välineen taloudellinen tilanne 31. joulukuuta 2021 8

3. YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA 13

3.1 Tulot 13

3.2 Menot 15

4. RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKUUT 16

4.1 EU:n talousarviosta rahoitetut rahoitusvälineet 16

4.2 Talousarviotakuut: takuurahastoissa olevat rahoitusvarat 17

4.3 Rahoitusapuohjelmien puitteissa myönnetyt lainat ja niihin liittyvä lainanotto 17

4.4 Talousarvioon kohdistuvat rahoitusapuun liittyvät ehdolliset velat 21

5. TILINPÄÄTÖSANALYYSI 21

5.1 TULOT 21

5.2 MENOT 23

5.3 VARAT 23

5.4 VELAT 26

6. EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS 27

6.1 POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS 27

6.2 HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS 29

1. KESKEISET LUVUT JA VUODEN TÄRKEIMMÄT TAPAHTUMAT

Konsolidoitu tilinpäätös

EU:n konsolidoitu tilinpäätös käsittää yli 50 yhteisöä (mukaan lukien Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio ja EU:n virastot), ja se laaditaan korkeatasoisimpien käytettävissä olevien standardien eli julkissektorin kansainvälisten tilinpäätösstandardien (IPSAS) mukaisesti.

Vuosi 2021 oli vuodet 2021–2027 kattavan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen vuosi ja monin tavoin poikkeuksellinen. Kuten jäljempänä esitetystä taseesta ja tilinpäätösanalyysistä (kohta 5) käy ilmi, EU:n vuoden 2021 konsolidoituun tilinpäätökseen vaikuttivat erityisesti NextGenerationEU-elpymisvälineen onnistunut käyttöönotto vuonna 2021 (jäsenvaltioille maksettiin 71,6 miljardia euroa) ja SURE-välineeseen liittyvä ylimääräinen otto- ja antolainaustoiminta (50 miljardia euroa):

(miljardia euroa) 2021 2020 VARAT Rahoitusvarat 188,6 113,1 Ennakkomaksut 93,4 62,7 Saamiset 72,4 74,5 Käteisvarat ja muut rahavarat 44,9 16,7 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet ja muut varat 14,7 13,0 Yhteensä 414,1 280,0 VELAT Työsuhteen päättymisen jälkeiset etuudet 122,5 116,0 Rahoitusvelat 246,1 95,0 Muut lyhytaikaiset velat 46,4 32,4 Menojäämät 78,1 64,6 Muut velat 3,3 5,4 Yhteensä 496,4 313,5 NETTOVARAT Rahastot 1,3 5,1 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (83,6 ) (38,5 ) Yhteensä (82,3 ) (33,4 ) ⇨ ks. tilinpäätösanalyysi, kohta 5

NextGenerationEU-välineen onnistunut käyttöönotto

NextGenerationEU-välineestä suoritetut maksut – 71,6 miljardia euroa jaettuna seuraaviin:

⇨ ks. NextGenerationEU-välineen taloudellinen tilanne 31. joulukuuta 2021, kohta 2.3

2. MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2021–2027 JA NextGenerationEU

2.1 MONIVUOTINEN RAHOITUSKEHYS 2021–2027 JA NextGenerationEU – KESKEISET LUVUT

EU:n pitkän aikavälin talousarvio vuosiksi 2021–2027 yhdessä NextGenerationEU-elpymisvälineen, jäljempänä ”NextGenerationEU-väline”, kanssa on 2,018 biljoonaa euroa käypinä hintoina (1,8 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina). Nämä ennennäkemättömät rahoitustoimet, joilla vastattiin kriisiin, auttavat korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja tukemaan siirtymistä kohti vihreämpää, digitaalisempaa ja kestävämpää Eurooppaa.

Rahoituspaketti koostuu pitkän aikavälin talousarviosta eli vuodet 2021–2027 kattavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, jonka varat ovat 1,211 biljoonaa euroa käypinä hintoina (1,074 biljoonaa euroa vuoden 2018 hintoina), sekä väliaikaisesta NextGenerationEU-välineestä, jonka varat ovat enintään 806,9 miljardia euroa käypinä hintoina (750 miljardia euroa vuoden 2018 hintoina).

Kyseessä on perusteellisesti uudistettu talousarvio:

— Yli 50 prosentilla seuraavan pitkän aikavälin talousarvion ja NextGenerationEU-välineen kokonaisvaroista tuetaan Euroopan unionin nykyaikaistamista tutkimukseen ja innovointiin, oikeudenmukaiseen ilmastosiirtymään ja digitaaliseen siirtymään sekä varautumiseen liittyvien toimien ja elpymistä ja palautumista tukevien toimien avulla.

— Ilmastonmuutoksen torjuntaan käytetään EU:n talousarviosta 30 prosenttia, mikä on kaikkien aikojen suurin osuus kaikkien aikojen suurimmasta EU:n talousarviosta.

— Digitaaliseen muutokseen investoidaan 20 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineestä, jonka osuus puolestaan on 90 prosenttia NextGenerationEU-välineestä.

— Vuosina 2026 ja 2027 tuetaan 10 prosentilla pitkän aikavälin talousarvion vuotuisista menoista biologisen monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttämistä ja suuntauksen kääntämistä.

— Uusien ja vahvistettujen painopisteiden osuus pitkän aikavälin talousarviosta on ensimmäistä kertaa suurin eli 32 prosenttia.

Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen poliittiset painopisteet

Komission poliittiset painopisteet määritellään komission puheenjohtajan vahvistamissa suuntaviivoissa. Toimintansa 1. joulukuuta 2019 aloittaneella puheenjohtaja von der Leyenin johtamalla komissiolla on seuraavat kuusi päätavoitetta:

6 PÄÄTAVOITETTA

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma

— Euroopasta ensimmäinen ilmastoneutraali maanosa

Euroopan digitaalinen valmius

— Uuden sukupolven teknologioiden valjastaminen ihmisten hyväksi

Ihmisten hyväksi toimiva talous

— Tavoitteena sosiaalinen oikeudenmukaisuus ja vauraus

Vahvempi EU maailmannäyttämöllä

— Unionin toimiminen kunnianhimoisemmin vahvistamalla ainutlaatuista tavaramerkkiään, joka perustuu vastuulliseen maailmanlaajuiseen johtoasemaan

Eurooppalaisen elämäntavan edistäminen

— Yhdenvertainen unioni, jossa kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet

Uutta vauhtia eurooppalaiselle demokratialle

— Eurooppalaisen demokratian tukeminen, suojaaminen ja vahvistaminen

2.2 NextGenerationEU (NGEU) – YLEISKATSAUS

NextGenerationEU-välineen määrärahat ovat 806,9 miljardia euroa. Välineen tarkoituksena on auttaa korjaamaan koronaviruspandemian aiheuttamia välittömiä taloudellisia ja sosiaalisia vahinkoja ja rakentamaan koronaviruspandemian jälkeistä Eurooppaa, joka on vihreämpi, digitaalisempi ja kestävämpi ja pystyy näin paremmin vastaamaan nykyisiin ja tuleviin haasteisiin.

Osa varoista, enintään 338,0 miljardia euroa, myönnetään avustuksina, joita ei tarvitse maksaa takaisin. Loput varoista, enintään 385,8 miljardia euroa, käytetään yksittäisille jäsenvaltioille myönnettäviin unionin lainoihin. Jäsenvaltiot maksavat nämä lainat takaisin vasta nykyisen monivuotisen rahoituskehyskauden päätyttyä ja pidemmällä aikavälillä: esimerkiksi nykyiset lainat erääntyvät vasta vuonna 2051 (ks. kohta 2.3.3).

Lisäksi NextGenerationEU-välineestä myönnetään lisävaroja useisiin nykyisiin EU:n ohjelmiin ja toimiin seuraavasti:

— koheesiopolitiikkaa koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun (REACT-EU-väline) kautta covid-19:n taloudellisiin seurauksiin puuttumiseksi elpymisen ensimmäisinä vuosina

— oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa sen varmistamiseksi, että siirtymä ilmastoneutraaliuteen toimii kaikille

— Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto)

— InvestEU-ohjelmaa EU:n yritysten investointien tukemiseksi

— Horisontti Eurooppa -ohjelmaa sen varmistamiseksi, että EU:lla on valmiudet rahoittaa yhä enemmän huippuosaamista tutkimuksessa

— rescEU-mekanismia, jolla turvataan, että EU:n pelastuspalvelumekanismilla on valmiudet toimia laajamittaisissa hätätilanteissa.

2.3 NextGenerationEU-VÄLINEEN TALOUDELLINEN TILANNE 31. JOULUKUUTA 2021

2.3.1 Yleiskatsaus

Komissio on NextGenerationEU-välineen rahoitustoimien käynnistämisestä 15. kesäkuuta 2021 vuoden 2021 loppuun ulottuvalla jaksolla hankkinut markkinoilta 71,0 miljardia euroa pitkäaikaista rahoitusta pääasiassa laskemalla liikkeeseen joukkolainoja syndikoiduilla transaktioilla. Lisäksi komissiolla oli joulukuussa 2021 yhteensä 20 miljardia euroa erääntymättömiä lyhytaikaisia EU:n velkasitoumuksia. Komissio oli vuoden 2021 loppuun mennessä maksanut yhteensä 71,6 miljardia euroa rahoitustukea. Suurin osa tästä määrästä, 64,3 miljardia euroa, maksettiin 20 jäsenvaltiolle elpymis- ja palautumistukivälineestä (46,4 miljardia euroa tukena, jota ei makseta takaisin, ja 18,0 miljardia euroa lainoina). Nykyisistä ohjelmista maksettiin vielä 7,2 miljardia euroa monivuotisen rahoituskehyksen mukaisina maksuina. Jäljellä oleva 19,4 miljardin euron likviditeetti pidetään talletettuna NextGenerationEU-välineen pankkitilillä EKP:ssä ja komission keskuskassan tilillä siihen asti, kun varat maksetaan monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmiin.

NextGenerationEU-väline – jäljellä olevat lainat ja maksut 31. joulukuuta 2021

2.3.2 Ottolainaus

NextGenerationEU-välineen rahoitustarpeiden täyttämiseksi komissio laskee liikkeeseen arvopapereita kansainvälisillä pääomamarkkinoilla. Komission laatiman monipuolisen varainhankintastrategian perusteella erilaiset rahoitusvälineet ja -tekniikat on yhdistetty markkinatoimijoille suunnattuun avoimeen ja läpinäkyvään viestintään.

Vuonna 2021 tehdyn vuotuisen lainanottopäätöksen (1) nojalla komissio saattoi laskea liikkeeseen enintään 125 miljardia euroa pitkäaikaisena varainhankintana ja käyttää jäljellä olevat enintään 60 miljardia euroa lyhytaikaiseen varainhankintaan.

Pitkäaikainen rahoitus – EU:n joukkovelkakirjalainojen syndikoidut transaktiot ja huutokauppa

Komissio oli 31. joulukuuta 2021 mennessä ottanut markkinoilta lainaa 66,0 miljardia euroa viidellä joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskulla, jotka toteutettiin syndikoiduilla transaktioilla (mukaan lukien yksi kaksiosainen transaktio), ja 5,0 miljardia euroa EU:n joukkovelkakirjojen huutokaupalla:

(miljardia euroa) Pitkäaikaiset rahoitustransaktiot (mukaan lukien jatkuvasti liikkeeseenlaskettavat) Maturiteetti Liikkeeseenlaskettu/kerätty Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa Maksattamatta vuoden lopussa NGEU#1 4.7.2031 20,0 0,0 20,0 NGEU#2a (ml. jatkuvasti liikkeeseenlaskettavat) 6.7.2026 11,5 0,0 11,5 NGEU#2b 6.7.2051 6,0 0,0 6,0 NGEU#3 4.7.2041 10,0 0,0 10,0 NGEU#4 (ml. jatkuvasti liikkeeseenlaskettavat) 4.10.2028 11,5 0,0 11,5 NGEU:n vihreä joukkolaina #1 4.2.2037 12,0 0,0 12,0 Yhteensä 71,0 0,0 71,0

Kesäkuussa 2021 toteutetulla ensimmäisellä syndikoidulla transaktiolla kerättiin 20,0 miljardia euroa. Kyseessä oli kaikkien aikojen suurin institutionaalinen joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlasku Euroopassa, kaikkien aikojen suurin institutionaalinen yhden erän transaktio ja suurin määrä, jonka EU on kerännyt yksittäisessä transaktiossa.

Lokakuussa 2021 komissio käytti ensimmäisistä NextGenerationEU-välineen vihreistä joukkolainoista saadut 12,0 miljardia euroa vihreisiin ja kestäviin investointeihin eri puolilla EU:ta. Tällä liikkeeseenlaskulla, joka oli maailman suurin siihen mennessä toteutettu vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlasku, saatiin näkyvyyttä vihreillä joukkolainoilla rahoitetuille vihreille politiikoille ja tuettiin Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja vihreää siirtymää. Vihreiden joukkolainojen liikkeeseenlasku edellyttää tarkkaa raportointia siitä, miten vihreiden joukkolainojen tuotot on käytetty ja millaisia vaikutuksia tällaisten joukkolainojen avulla rahoitettavilla investoinneilla on saatu aikaan.

Lyhytaikainen rahoitus – EU:n velkasitoumusten huutokauppa

EU:n velkasitoumusten huutokaupalla saadun, kolmen tai kuuden kuukauden maturiteetilla olevan lyhytaikaisen rahoituksen jäljellä oleva määrä oli 31. joulukuuta 2021 yhteensä 20,0 miljardia euroa:

(miljardia euroa) EU:n velkasitoumusten huutokauppa Maksattamatta vuoden lopussa Maturiteetti 3 kuukautta 8,5 Maturiteetti 6 kuukautta 11,5 Yhteensä 20,0

Vaikka syndikoidut transaktiot ovat myös jatkossa NextGenerationEU-välineen liikkeeseenlaskuohjelman tärkein tukipilari, ainakin alkuvaiheessa mahdollisuus kerätä rahaa nopeasti ja edullisesti huutokaupalla parantaa merkittävästi komission kykyä hankkia NextGenerationEU-välineen maksujen suorittamiseksi tarvittavat varat unionin talousarvion ja/tai edunsaajajäsenvaltioiden kannalta edullisimmilla ehdoilla.

Lisäksi kerättiin 16 miljardia euroa lyhytaikaista rahoitusta rahamarkkinatoimilla, jotka oli kaikki maksettu takaisin vuoden loppuun mennessä.

2.3.3 Suoritetut maksut

Komissio oli saanut vuoden 2021 loppuun mennessä 26 jäsenvaltion elpymis- ja palautumissuunnitelmat. Näistä 22 ohjelmaa (Belgia, Kroatia, Kypros, Tšekki, Tanska, Saksa, Kreikka, Espanja, Portugali, Ranska, Irlanti, Italia, Latvia, Luxemburg, Itävalta, Slovakia, Liettua, Malta, Slovenia, Romania, Viro ja Suomi) sai neuvostolta myönteisen arvion ja sen jälkeen hyväksynnän. Neljän muun jäsenvaltion (Bulgaria, Unkari, Puola ja Ruotsi) toimittamien suunnitelmien arvioinnit olivat edelleen kesken vuoden lopussa. Lisäksi yksi jäsenvaltio (Alankomaat) ei ollut vielä toimittanut suunnitelmaansa vuoden loppuun mennessä. Näiden 22 hyväksytyn suunnitelman mukainen hyväksytyn rahoitustuen kokonaismäärä koostui 291,2 miljardin euron tuesta, jota ei makseta takaisin (ja jonka osalta oli vuoden loppuun mennessä tehty 195,4 miljardin euron rahoitussopimukset), ja 153,9 miljardin euron lainoista (joiden osalta oli vuoden loppuun mennessä tehty 153,2 miljardin euron lainasopimukset).

Tuki, jota ei makseta takaisin

Komissio maksoi vuonna 2021 yhteensä 46,4 miljardia euroa tukea, jota ei makseta takaisin, 20:lle niistä 22 jäsenvaltiosta, joiden toimittamat elpymis- ja palautumissuunnitelmat oli hyväksytty. Tästä määrästä 36,4 miljardia euroa maksettiin ennakkomaksuina. Sen jälkeen, kun Espanja oli saavuttanut välitavoitteet, maksettiin vielä 10 miljardia euroa ennen vuoden loppua ja maksetusta määrästä kuitattiin 1,5 miljardia euroa alkuperäisiä ennakkomaksuja. Vuoden lopussa ei ollut vielä maksettu 0,3 miljardin euron ennakkomaksua, joka liittyi Suomelle maksettavaan tukeen, jota ei makseta takaisin. Irlannin osalta oli hyväksytty 1,0 miljardin euron tuki, jota ei makseta takaisin, mutta rahoitussopimusta ei allekirjoitettu vuoden loppuun mennessä.

(miljardia euroa) Jäsenvaltio Suurin mahdollinen määrä tukea, jota ei makseta takaisin (2) Allekirjoitetut yhteensä 31.12.2021 Talousarviositoumukset vuonna 2021 Suoritetut maksut yhteensä 31.12.2021 Itävalta 3,5 2,2 1,1 0,4 Belgia 5,9 3,6 1,8 0,8 Kroatia 6,3 4,6 2,3 0,8 Kypros 1,0 0,8 0,4 0,1 Tšekki 7,0 3,5 1,8 0,9 Tanska 1,6 1,3 0,6 0,2 Viro 1,0 0,8 0,4 0,1 Suomi 2,1 — (†) 0,8 — (†) Ranska 39,4 24,3 12,0 5,1 Saksa 25,6 16,3 8,1 2,3 Kreikka 17,8 13,5 6,7 2,3 Irlanti 1,0 — (‡) 0,5 — Italia 68,9 47,9 23,7 9,0 Latvia 1,8 1,6 0,8 0,2 Liettua 2,2 2,1 1,0 0,3 Luxemburg 0,1 0,1 0,0 0,0 Malta 0,3 0,2 0,1 0,0 Portugali 13,9 9,8 4,8 1,8 Romania 14,2 10,2 5,1 1,9 Slovakia 6,3 4,6 2,3 0,8 Slovenia 1,8 1,3 0,6 0,2 Espanja 69,5 46,6 23,1 19,0 Hyväksytty 291,2 195,4 98,0 46,4 Bulgaria 6,3 — — — Unkari 7,2 — — — Alankomaat 6,0 — — — Puola 23,9 — — — Ruotsi 3,3 — — — Ei vielä hyväksytty 46,6 — — — Yhteensä 338,0 195,4 98,0 46,4

Lainat

Komissio maksoi vuonna 2021 neljälle jäsenvaltiolle (Kyprokselle, Kreikalle, Italialle ja Portugalille) ennakkomaksuina yhteensä 18,0 miljardia euroa, mikä vastaa 13:a prosenttia niille kohdennetuista lainoista. Vuoden lopussa ei ollut vielä maksettu 1,9 miljardin euron ennakkomaksua, joka liittyi Romanialle myönnettyyn rahoituslainatukeen. Slovenian tapauksessa oli hyväksytty 0,7 miljardin euron rahoituslaina, mutta vuoden loppuun mennessä ei ollut allekirjoitettu rahoitussopimusta.

(miljardia euroa) Jäsenvaltio Rahoituslainatuki enintään Allekirjoitetut yhteensä 31.12.2021 Suoritetut maksut yhteensä 31.12.2021 Maksettu takaisin yhteensä 31.12.2021 Maksamatta olevat yhteensä 31.12.2021 Kypros 0,2 0,2 0,0 — 0,0 Kreikka 12,7 12,7 1,7 — 1,7 Italia 122,6 122,6 15,9 — 15,9 Portugali 2,7 2,7 0,4 — 0,4 Romania 14,9 14,9 — (1) — — Slovenia 0,7 — (†) — — — Hyväksytty 153,9 153,2 18,0 — 18,0 Varattu 231,9 — — — — Yhteensä 385,8 153,2 18,0 — 18,0

Lainasopimusten mukaan jäsenvaltiot maksavat vuosittain takaisin 5 prosenttia niille maksetuista määristä. Maksujen suorittaminen aloitetaan kymmenen vuoden kuluttua maksupäivästä. Näin ollen Portugali, Kreikka, Italia ja Kypros alkavat maksaa lainojaan takaisin vuodesta 2032 alkaen, ja lainat erääntyvät vuonna 2051. Vuoden lopussa maksattamatta olevien nimellismäärien takaisinmaksuaikataulu on seuraava:

(miljoonaa euroa) Jäsenvaltio Takaisinmaksuaika Vuotuinen takaisinmaksu Takaisinmaksu yhteensä Kypros 2032–2051 1 26 Kreikka 2032–2051 83 1 655 Italia 2032–2051 797 15 938 Portugali 2032–2051 18 351 Yhteensä 899 17 970

Maksut NextGenerationEU-välineestä muihin EU:n talousarviosta rahoitettaviin ohjelmiin

Komissio oli vuoden 2021 lopussa maksanut yhteensä 7,2 miljardia euroa muihin monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmiin. Maksut liittyvät pääasiassa REACT-EU-välineeseen, jolla rahoitetaan Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahastoa (ESR):

(miljardia euroa) Monivuotisen rahoituskehyksen ohjelma Monivuotisen rahoituskehyksen hyväksytyt rahoitusosuudet yhteensä Talousarviositoumukset vuonna 2021 Suoritetut maksut yhteensä 31.12.2021 REACT-EU 50,6 39,5 7,0 — josta EAKR 31,5 24,0 4,9 — josta ESR 19,2 15,4 2,1 Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto 10,9 0,0 0,0 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto) 8,1 2,4 0,1 InvestEU 6,1 1,7 0,2 Horisontti Eurooppa 5,4 1,8 0,0 rescEU 2,1 0,1 0,0 Yhteensä 83,1 45,5 7,2

2.3.4 Likviditeetti

NextGenerationEU-välineen puitteissa myönnetyt lainat eivät ole muiden rahoitustukivälineiden osalta noudatetun tiukan back-to-back-periaatteen mukaisia. Sen sijaan NextGenerationEU-välineelle on kehitetty monipuolinen varojen yhdistämiseen perustuva rahoitusstrategia, joka on edellyttänyt tehokkaan likviditeetin hallinnan toteuttamista. NextGenerationEU-välineen likviditeetin hallinnan tavoitteena on varmistaa, että välineen pankkitilillä olevat varat riittävät täyttämään kaikki tulevat maksutarpeet ja säilyttämään määritellyn turvallisuuspuskurin kuitenkin niin, että saldot eivät ole liian suuria. Komissio on kehittänyt likviditeetin hallintaa varten tietoteknisen välineen, joka mahdollistaa NextGenerationEU-välineen tilin päivittäisen seurannan. Vuoden 2021 lopussa talousarvion ulkopuolisella NextGenerationEU-välineen tilillä olevien varojen kokonaismäärä oli 18,0 miljardia euroa. Komission keskuskassan tilillä oli lisäksi 1,4 miljardin euron varat, jotka oli tarkoitus käyttää monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien määrärahoihin.

3. YHTEENVETO TALOUSARVION TOTEUTUMISESTA

3.1 TULOT

Hyväksytyssä alkuperäisessä talousarviossa, jonka Euroopan parlamentin puhemies allekirjoitti 18. joulukuuta 2020, oli vuonna 2021 yhteensä 166 060 miljoonaa euroa maksumäärärahoja. Omilla varoilla rahoitettavat maksumäärärahat olivat yhteensä 156 867 miljoonaa euroa. Alkuperäisen talousarvion meno- ja tuloarvioihin tehdään yleensä varainhoitovuoden aikana oikaisuja lisätalousarvioilla. BKTL:ään perustuviin omiin varoihin tehtävillä oikaisulla varmistetaan, että unionin talousarvion tulot ja menot ovat täsmälleen yhtä suuret. Näin noudatetaan talousarvion tasapainoperiaatetta ja talousarvion tulot ja menot (maksumäärärahat) ovat yhtä suuret.

Vuonna 2021 hyväksyttiin kuusi lisätalousarviota. Kun niiden vaikutus otetaan huomioon, vuonna 2021 hyväksytyt lopulliset tulot olivat yhteensä 168 011 miljoonaa euroa ja omista varoista rahoitettu kokonaismäärä oli 156 993 miljoonaa euroa. Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet pysyivät vakaina vuonna 2021. Maksumäärärahojen lisäys (1 950 miljoonaa euroa) rahoitettiin pääosin edellisen vuoden ylijäämällä.

Tulot ovat peräisin kuudesta lähteestä (osastosta):

Osasto 1: Omat varat

Perinteisiä omia varoja kannettiin 158 632 miljoonaa euroa eli 1,0 prosenttia yli talousarvioon otetun määrän (156 993 miljoonaa euroa). Tämä johtui pääasiassa siitä, että vuoden kahden viimeisen kuukauden aikana kyseisiä varoja kannettiin odotettua suurempi määrä.

Myös jäsenvaltioiden lopulliset alv-, BKTL- ja muovimaksut vastasivat hyvin lopullisia talousarvioennusteita. Ennusteiden ja todellisuudessa maksettujen määrien ero johtuu siitä, että talousarviota laadittaessa käytetyt euron kurssit poikkesivat kursseista, jotka olivat voimassa silloin, kun euroalueen ulkopuoliset jäsenvaltiot tosiasiassa suorittivat maksut.

Osasto 2: Käytettävissä olevat ylijäämät

Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä oli 1 769 miljoonaa euroa. Tämä määrä sisällytettiin vuoden 2021 talousarvioon lisätalousarviolla, ja jäsenvaltioiden omia varoja vähennettiin vastaavasti.

Alv- ja BKTL-saldoihin sovelletaan sääntöjä, jotka annetaan omien varojen käyttöön asettamisesta annetun asetuksen (neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 609/2014 (3)) 10 b artiklassa. Näiden sääntöjen mukaan saldojen kokonaismäärä lasketaan niin, että vaikutus EU:n talousarvioon on nolla (”nettoutusjärjestelmä”) eikä menettely edellytä lisätalousarviota. Siksi komissio pyytää suoraan jäsenvaltioita maksamaan nettomäärät.

Osasto 3: Hallinnosta saatavat tulot

Osasto kattaa henkilöstön palkoista perittävistä veroista ja maksuista saatavat tulot, jotka olivat yhteensä 2 230 miljoonaa euroa.

Osasto 4: Rahoitustuotot, viivästyskorot ja sakot

Talousarvion osastoon 4 otetun määrän (515 miljoonaa euroa) ja kyseisen osaston toteutuman (1 633 miljoonaa euroa) erotus liittyy pääasiassa kilpailun alalla määrättyihin sakkoihin.

Osasto 5: Talousarviotakuu ja lainanotto- ja lainanantotoimenpiteet

Tämä osasto on kasvanut huomattavasti NextGenerationEU-välineen myötä. Tähän osastoon kuuluvat NextGenerationEU-välineen varat ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja. Osasto 5 kattaa takauksiin ja myönnettyjen lainojen korkoihin ja takaisinmaksuihin liittyvät tulot. Sen avulla myös kanavoidaan käyttötarkoitukseensa perustuvista tuloista saatavia varoja, jotka osoitetaan jäsenvaltioille osana Euroopan unionin elpymisvälinettä (kyseiset varat osoitetaan elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettävään NextGenerationEU-tukeen, jota ei makseta takaisin, ja monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien määrärahojen kasvattamiseen). Ks. varainhoitovuoden tärkeimmät tapahtumat, kohdat 2.2 ja 2.3, joissa esitetään kattava yleiskatsaus NextGenerationEU-välineestä.

Osasto 6: Unionin politiikkoihin liittyvät tulot, maksut ja palautukset

Tämä osasto kattaa pääasiassa rakenne- ja maatalousrahastoihin (ERI-rahastot, maataloustukirahasto ja maaseuturahasto) liittyvistä rahoitusoikaisuista saatavat tulot. Osastoon sisältyvät myös kolmansien maiden osallistuminen tutkimusohjelmiin, maatalousrahastojen tilien tarkastaminen ja hyväksyminen sekä EU:n ohjelmia ja toimia koskevat muut maksuosuudet ja palautukset. Huomattava osa kokonaismäärästä muodostuu määrättyyn käyttötarkoitukseen kohdennetuista tuloista, joihin liittyy lisämäärärahojen ottaminen menopuolelle.

Talousarvion tulot olivat vuonna 2021 yhteensä 239 596 miljoonaa euroa.

3.2 MENOT

3.2.1 Talousarvion toteutuma

Uuden vuodet 2021–2027 kattavan monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisen soveltamisvuoden eli vuoden 2021 lopullisesti hyväksytyn talousarvion maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 166,8 miljardia euroa ja maksumäärärahat yhteensä 168,0 miljardia euroa. NextGenerationEU-välineestä osoitettiin lisävaroja keskeisiin ohjelmiin: 421,1 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 55,5 miljardia euroa maksumäärärahoja, jotka saatiin EU:n talousarvioon otetuista ulkoisista käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista (4).

Vuoden 2021 talousarvion toteuttamiseen vaikuttivat merkittävästi viivästykset uusien oikeusperustojen hyväksymisessä ja rakennerahastoja koskevat uudet säännöt. Suurin osa rakennerahastojen vuoden 2021 maksusitoumusmäärärahoista (joiden nettoarvo oli 49 miljardia euroa) ohjelmoitiin uudelleen vuosille 2022–2025 monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti. Varainhoitoasetuksen ja/tai uusien oikeusperustojen sallimissa tapauksissa käyttämättä jääneet määrärahat siirrettiin vuodelle 2022: siirrettyjä maksusitoumusmäärärahoja oli yhteensä 4,1 miljardia euroa ja maksumäärärahoja yhteensä 4,2 miljardia euroa. Mahdollisuutta siirtää käyttämättä jääneet hyväksytyt talousarviomäärärahat seuraavalle vuodelle käytettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2021 naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineessä Globaali Eurooppa (5), (6). Vastaavia säännöksiä sovelletaan ja käytettiin brexit-mukautusvaraukseen sekä solidaarisuus- ja hätäapuvaraukseen.

Vuoden 2021 maksusitoumusmäärärahat olivat yhteensä 268,3 miljardia euroa:

— 113,4 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

— 0,6 miljardia euroa vuodelta 2020 siirretyistä määrärahoista

— 154,3 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista — joista 143,5 miljardia euroa NextGenerationEU-välineestä.

Vuonna 2021 suoritettujen maksujen kokonaismäärä oli 228,0 miljardia euroa:

— 163,6 miljardia euroa lopullisesta hyväksytystä talousarviosta

— 1,8 miljardia euroa vuodelta 2020 siirretyistä määrärahoista

— 62,6 miljardia euroa käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen määrärahoista — joista 53,6 miljardia euroa NextGenerationEU-välineestä.

Vuoden 2021 maksusitoumusmäärärahojen toteutus EU:n poliittisten tavoitteiden mukaisesti

Vuonna 2021 kaikkien määrärahojen (talousarvio, edelliseltä vuodelta siirretyt määrärahat ja käyttötarkoituksiinsa sidotut tulot) toteutumisaste oli 44 prosenttia maksusitoumusten ja 92 prosenttia maksujen osalta. Vuonna 2021 toteutusasteet olivat, käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja lukuun ottamatta, maksusitoumusmäärärahojen osalta 68 prosenttia ja maksumäärärahojen 97 prosenttia. Merkittävä osa vuonna 2021 suoritetuista maksuista liittyi vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen loppuun saattamiseen.

Jos lisäksi otetaan huomioon varainhoitovuodelta toiselle siirretyt määrärahat ja sellaiset yhteistyössä hallinnoitavat maksusitoumusmäärärahat, jotka ohjelmoitiin uudelleen monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti, hyväksytty talousarvio toteutettiin lähes 100-prosenttisesti sekä maksusitoumus- että maksumäärärahojen osalta.

NextGenerationEU-välineen määrärahojen toteutuma oli 34 prosenttia kaikista EU:n talousarvioon otetuista maksusitoumusmäärärahoista ja 97 prosenttia kaikista EU:n talousarvioon otetuista maksumäärärahoista. NextGenerationEU-välineessä sidottu määrä oli 87 prosenttia vuodeksi 2021 hyväksytystä sitoumusten määrästä (7), joka oli 164,6 miljardia euroa.

3.2.2 Maksattamatta olevat sitoumukset

Vuoden 2021 lopussa maksattamatta olevien sitoumusten (joista käytetään yleensä nimitystä RAL – reste à liquider) määrä oli 341,6 miljardia euroa. Maksamatta olevat sitoumukset lisääntyivät vuoteen 2020 verrattuna (38,4 miljardia euroa), mutta lisäys oli alun perin ennustettua pienempi, sillä suurin osa vuodeksi 2021 suunnitelluista yhteistyössä hallinnoitavia ohjelmia koskevista sitoumuksista (joiden nettoarvo on 49 miljardia euroa) siirrettiin monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 7 artiklan mukaisesti vuodelle 2022 ja sitä seuraaville vuosille. Yhteistyössä hallinnoitavien määrien rahoitussuunnitelmien muuttaminen lisää maksamatta olevia määriä edelleen tulevina vuosina.

Maksamatta olevien määrien kasvu vuonna 2021 johtui pääasiassa NextGenerationEU-välineen (osa, jota ei makseta takaisin) toteutuksen aloittamisesta. Välineen osuus maksamatta olevista määristä oli 89,9 miljardia euroa (26 %) vuoden 2021 lopussa. NextGenerationEU-välineen käyttötarkoitukseensa sidotut tulot lisäävät maksamatta olevaa määrää tulevina vuosina, koska kaikki sitoumukset tehdään 31. joulukuuta 2023 mennessä ja maksetaan 31. joulukuuta 2026 mennessä Euroopan unionin elpymisvälineen perustamista koskevan asetuksen (8) 3 artiklan 4 ja 9 kohdan mukaisesti.

3.2.3 Talousarvion toteutuma

Talousarvion toteutuma (ylijäämä), joka oli 1,8 miljardia euroa vuonna 2020, kasvoi 3,2 miljardiin euroon vuonna 2021, koska tullimaksuista ja sakoista saatavat tulot olivat odotettua suuremmat.

4. RAHOITUSVÄLINEET JA TALOUSARVIOTAKUUT

4.1 EU:N TALOUSARVIOSTA RAHOITETUT RAHOITUSVÄLINEET

EU:n talousarviosta rahoitettavat rahoitusvälineet ovat takausvälineitä, oman pääoman ehtoisia välineitä tai lainavälineitä. Vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä talousarviotakuiden käytön odotetaan lisääntyvän verrattuna EU:n talousarviosta kokonaan rahoitettujen tai varauksilla katettujen rahoitusvälineiden käyttöön. Esimerkiksi InvestEU-ohjelmasta myönnetään 26,2 miljardia euroa EU:n takuita EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille unionin erilaisten poliittisten tavoitteiden tukemiseksi rahoitus- ja investointitoimien avulla. Tämä lähestymistapa poikkeaa avustusten ja tukien myöntämiseen perustuvasta perinteisestä tavasta toteuttaa talousarvio. Sitä sovellettaessa jokaisesta eurosta, joka maksetaan talousarviosta rahoitusvälineiden kautta, lopullinen tuensaaja saa yli euron rahoitustukea vipuvaikutuksen ansiosta.

Talousarvion toteuttamiseen liittyvät varat joko on jo maksettu valtuutettujen elinten varainhoitotileille ja ovat edelleen käytettävissä (käteisvarat ja muut rahavarat, velkapaperit tai sijoitukset rahamarkkinarahastoihin tai yhdistettyihin sijoitussalkkuihin) kattamaan tulevat takauksiin perustuvat maksuvaatimukset tai ovat sijoituksia oman pääoman ehtoisiin välineisiin. EU:n talousarviosta rahoitettavien, suoran ja välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvien rahoitusvälineiden merkitys ja volyymi ovat kasvaneet viime vuosina.

4.2 TALOUSARVIOTAKUUT: TAKUURAHASTOISSA OLEVAT RAHOITUSVARAT

Tällaisessa talousarvion toteuttamisessa EU tarjoaa vastapuolille takuita, joita varten tarvittava rahoitus katetaan vain osittain komission perustamien takuurahastojen kautta. Takuurahastot muodostavat näin EU:n talousarvioon kohdistuvia ehdollisia velkoja silloin kun niiden varat eivät riitä kattamaan takuiden perusteella esitettyjä vaatimuksia. EU on antanut EIP-ryhmälle takaukset EU:n ulkopuolella myönnetyille lainoille (niin kutsuttu EIP:n ulkoinen lainanantovaltuus) ja ESIR-takauksella katetuille vieraan ja oman pääoman ehtoisille toimenpiteille sekä EIP-ryhmälle ja muille rahoituslaitoksille takaukset EKKR-takauksella ja NDICI:n ulkosuhdetoiminnan takuujärjestelyllä katetuille toimenpiteille.

Vuodesta 2021 alkaen takuurahastoja varten osoitettava rahoitus otetaan yhteiseen vararahastoon. Yhteinen vararahasto perustettiin varainhoitoasetuksella (9), ja siihen otetaan vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen soveltamisesta alkaen varat, jotka tarvitaan rahoitusvälineistä, talousarviotakuista ja rahoitustukilainoista aiheutuvien rahoitusvastuiden kattamiseksi. Se sisältää myös joitakin rahoitusvaroja, jotka on tarkoitettu aiempien monivuotisten rahoituskehysten rahoitusvastuiden kattamiseen.

Yhteinen vararahasto on perustettu ja se toimii yhtenä salkkuna, jossa tällä hetkellä yhdistetään EU:n eri talousarviotakuita ja rahoitustukiohjelmia varten varattua rahoitusta. Yhteisen vararahaston varat on kohdennettu osioihin, joiden avulla voidaan eritellä yhteistä vararahastoa rahoittaviin eri välineisiin (talousarviotakuut ja rahoitusapuohjelmat) liittyvät määrät.

Vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen tultua voimaan ESIR-takuurahaston nettovarat siirrettiin 1. tammikuuta 2021 alkaen yhteiseen vararahastoon. EKKR-takuurahaston ja ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston nettovarat siirrettiin yhteiseen vararahastoon vuoden 2021 aikana.

Komissiolla oli 31. joulukuuta 2021 yhteisessä vararahastossa rahoitusvaroja seuraavissa alarahastoissa:

— ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetussa takuurahastossa 2,7 miljardia euroa

— ESIR-takuurahastossa 8,5 miljardia euroa

— EKKR-takuurahastossa 0,8 miljardia euroa

— InvestEU-takuurahastossa 0,3 miljardia euroa.

Lisäksi komission keskuskassassa on 92 miljoonaa euroa likviditeettipuskurina, joka kattaa välittömät takauksiin perustuvat maksuvaatimukset.

4.3 RAHOITUSAPUOHJELMIEN PUITTEISSA MYÖNNETYT LAINAT JA NIIHIN LIITTYVÄ LAINANOTTO

Rahoitusapuohjelmiin liittyvä EU:n otto- ja antolainaus toteutetaan talousarvion ulkopuolella. Hankitut varat NextGenerationEU-välinettä lukuun ottamatta lainataan edelleen lainansaajavaltiolle samoin ehdoin kuin ne on hankittu, ts. otetun ja myönnetyn lainan kuponkikorko, erääntymisaika ja määrä ovat samat. Edellä mainitusta järjestelystä huolimatta rahoitusvälineiden velanhoidosta vastaa EU, millä varmistetaan, että kaikki maksut suoritetaan täysimääräisesti ja ajoissa. Komissio on ottanut käyttöön menettelyt sen varmistamiseksi, että otetut lainat maksetaan takaisin myös lainansaajan ollessa maksukyvytön.

Komissio antaa Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten nojalla jäsenvaltioille ja kolmansille maille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja sen takaisinmaksu taataan EU:n talousarviosta. Vuonna 2021 komissio toteutti EU:n puolesta viisi pääohjelmaa, joista se voi myöntää lainoja:

— maksutaselainat

— Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM)

— makrotaloudellinen rahoitusapu

— SURE-tuki

— NextGenerationEU – ks. lisätietoja kohta 2.

Rahoitusapuna myönnettyjen lainojen (NextGenerationEU-välinettä lukuun ottamatta) nimellismäärä 31. joulukuuta 2021 (ks. kohta 2):

(miljardia euroa) Myönnetty yhteensä Maksettu yhteensä vuoden lopussa Maksettu takaisin yhteensä vuoden lopussa Maksattamatta vuoden lopussa SURE Belgia 8,2 8,2 — 8,2 Bulgaria 0,5 0,5 — 0,5 Kroatia 1,0 1,0 — 1,0 Kypros 0,6 0,6 — 0,6 Tšekki 2,0 2,0 — 2,0 Viro 0,2 0,2 — 0,2 Kreikka 5,3 5,3 — 5,3 Unkari 0,5 0,5 — 0,5 Irlanti 2,5 2,5 — 2,5 Italia 27,4 27,4 — 27,4 Latvia 0,3 0,3 — 0,3 Liettua 1,0 1,0 — 1,0 Malta 0,4 0,4 — 0,4 Puola 11,2 8,2 — 8,2 Portugali 5,9 5,4 — 5,4 Romania 4,1 3,0 — 3,0 Slovakia 0,6 0,6 — 0,6 Slovenia 1,1 1,1 — 1,1 Espanja 21,3 21,3 — 21,3 94,3 89,6 — 89,6 ERVM Irlanti 22,5 22,5 — 22,5 Portugali 24,3 24,3 — 24,3 46,8 46,8 — 46,8 Makrotaloudellinen rahoitusapu Ukraina 5,0 5,0 (0,6 ) 4,4 Tunisia 1,4 1,1 — 1,1 Jordania 1,1 0,9 — 0,9 Muut 1,5 1,2 (0,2 ) 1,0 9,0 8,2 (0,8 ) 7,4 Maksutaselainat Latvia 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 2,9 2,9 (2,7 ) 0,2 Yhteensä 153,0 147,5 (3,5 ) 144,0

Vuoden lopussa maksattamatta olevien määrien takaisinmaksuaikataulu on seuraava:

(miljardia euroa) SURE ERVM Makrotaloudellinen rahoitusapu Maksutaselainat YHTEENSÄ 2022 — 2,7 — — 2,7 2023 — 3,5 0,1 — 3,6 2024 — 2,6 0,6 — 3,2 2025 8,0 2,4 — 0,2 10,6 2026 8,0 4,0 0,1 12,1 2027 — 3,0 0,2 3,2 2028 10,0 2,3 0,2 12,5 2029 8,1 1,4 0,9 10,4 2030 10,0 — 0,1 10,1 2031 — 7,3 1,2 8,5 2032 — 3,0 0,1 3,1 2033 — 2,1 0,5 2,6 2034 — — 0,1 0,1 2035 8,5 2,0 2,0 12,5 2036 9,0 5,7 1,3 16,0 2037 — — — — 2038 — 1,8 — 1,8 2039 — 2040 7,0 — — 7,0 2041 — 2042 — 3,0 — 3,0 2043 — 2044 — 2045 — 2046 5,0 5,0 2047 6,0 6,0 2048 — 2049 — 2050 10,0 — 10,0 2051 — — Yhteensä 89,6 46,8 7,4 0,2 144,0

SURE

SURE perustettiin vuonna 2020 rahoitusavun tarjoamiseksi jäsenvaltioille, jotka kärsivät tai ovat vakavasti uhattuina covid-19-pandemian alueellaan aiheuttamien vakavien taloudellisten häiriöiden vuoksi. Välineellä täydennetään pandemiasta kärsineiden jäsenvaltioiden toteuttamia kansallisia toimenpiteitä. Rahoitusavun enimmäismäärä on kaikkien jäsenvaltioiden osalta enintään 100 miljardia euroa.

Vuoden 2021 lopussa jäsenvaltiot tekivät 94,3 miljardin euron lainajärjestelysopimukset, joista 89,6 miljardia euroa maksettiin vuoden 2021 loppuun mennessä. Vuonna 2021 uusia lainoja maksettiin 50,1 miljardia euroa. Lainojen maksuaika on 5, 10, 15, 20 tai 30 vuotta.

ERVM

Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) perustettiin antamaan rahoitusapua kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. ERVM:ää käytettiin uudistusten toteuttamiseen sidotun rahoitusavun myöntämiseen Irlannille ja Portugalille vuosina 2011–2014. Ohjelman voimassaolo on päättynyt, minkä vuoksi lisälainoja ei voida nostaa. Mekanismia käytetään kuitenkin erityisiä tehtäviä varten, kuten Irlannin ja Portugalin lainojen maksuajan pidennykseen ja siltarahoitukseen. Vuonna 2021 erääntyneiden 9,8 miljardin euron maksuaikaa jatkettiin vuoteen 2036 (Irlanti 3 miljardia euroa ja Portugali 1,8 miljardia euroa) ja vuoteen 2031 (Portugali 5 miljardia euroa).

Portugalille myönnettyä määrää pienennettiin 26 miljardista eurosta 24,3 miljardiin euroon, koska 1,7 miljardin euron määrän nostamiselle asetettu määräaika päättyi eikä enempää maksuja voitu suorittaa. Portugali pyysi joulukuussa 2021 maksuajan pidentämistä 2,2 miljardin euron osalta huhtikuussa 2022 erääntyvästä 2,7 miljardin euron lainasta. Helmikuussa 2022 komissio lainasi 2,2 miljardia euroa lainojen jatkamiseen. Lainojen maksuaikaa on jatkettu 4,5 vuodella.

Makrotaloudellinen rahoitusapu

Makrotaloudellinen rahoitusapu on EU:n rahoitusväline, josta myönnetään maksutasetukea EU:n ulkopuolisille kumppanimaille, joilla on maksutasetta koskeva kriisi (mukaan lukien jäljellä olevat 4,4 miljardia euroa Ukrainalle). Makrotaloudellinen rahoitusapu muodostuu keskipitkän tai pitkän aikavälin lainoista tai avustuksista tai tällaisten lainojen ja avustusten yhdistelmästä, ja sitä voivat saada vain Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n ohjelman piirissä olevat maat.

Komissio hyväksyi vuonna 2020 ehdotuksen kolmen miljardin euron makrotaloudellisesta rahoitusapupaketista kymmenelle EU:n laajentumis- ja naapuruuskumppanimaalle. Paketilla autetaan kumppanimaita rajoittamaan koronaviruspandemian taloudellisia seurauksia. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät päätöksen 25. toukokuuta 2020. Tämän päätöksen nojalla komissio myönsi yhdeksälle makrotaloudellisen rahoitusavun saajalle vuonna 2021 kymmenen uutta lainaa, joiden nimellisarvo oli yhteensä 1,7 miljardia euroa. Uusien lainojen maksuaika on 10–15 vuotta.

Maksutaselainat

Maksutaselainojen rahoitusapuohjelma on suunnattu maksutaseensa osalta vaikeuksissa oleville tai vaikeuksien uhasta kärsiville euroalueen ulkopuolisille maille. Maksutaselainojen rahoitusapu toteutetaan keskipitkän ajan lainoina, joiden ehtona on ongelmien taustalla olevien taloudellisten haasteiden ratkaisemiseen suunniteltujen toimien toteuttaminen. EU:n maksutaseapua tarjotaan tavallisesti yhteistyössä IMF:n ja muiden kansainvälisten laitosten tai valtioiden kanssa.

Latvialle maksutaselainaohjelmasta myönnettyä määrää pienennettiin 3,1 miljardista eurosta 2,9 miljardiin euroon, koska käytettävissä olevan 0,2 miljardin euron erääntymisaika umpeutui eikä sitä voitu enää maksaa. Vuonna 2021 ei toteutettu uusia toimia eikä lainojen takaisinmaksuja.

4.4 TALOUSARVIOON KOHDISTUVAT RAHOITUSAPUUN LIITTYVÄT EHDOLLISET VELAT

Otetut lainat ovat EU:n suoria ja ehdottomia velvoitteita, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot (talousarvioon kohdistuvat ehdolliset velat). EU:n ulkopuolisille maille myönnettyjen lainojen rahoittamiseksi otetut lainat katetaan ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten tarkoitetusta takuurahastosta. Jos lainan saanut jäsenvaltio laiminlyö takaisinmaksun, velanmaksua varten tarvittavat varat otetaan mahdollisuuksien mukaan komission kassavaroista. Jos tämä ei ole kyseisenä ajankohtana mahdollista, komissio hankkii tarvittavat varat jäsenvaltioilta. EU:n jäsenvaltioilla on EU:n omia varoja koskevan lainsäädännön mukaan (neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artikla) velvollisuus asettaa EU:n käyttöön riittävästi varoja sen velvoitteiden kattamiseksi. Tämän vuoksi sijoittajiin ei kohdistu rahoitettujen lainojen saajavaltioon liittyvää luottoriskiä vaan ainoastaan EU:hun liittyvä luottoriski. Samoin ehdoin toteutettavalla lainanannolla varmistetaan, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttariskiä.

Jäsenvaltioille SURE-tukivälineestä myönnettyjen lainojen perustana on jäsenvaltioiden vapaaehtoisten takuiden järjestelmä, jonka mukaan takuu on 25 prosenttia rahoitusavun enimmäismäärästä. Kunkin jäsenvaltion osuus takuun kokonaismäärästä vastaa sen suhteellista osuutta Euroopan unionin yhteenlasketusta bruttokansantulosta (BKTL), joka perustuu EU:n vuoden 2020 talousarvioon.

Lainapaketin kokonaismäärä, nostoerien määrä ja (keskimääräinen) enimmäismaturiteetti määritetään kunkin maaohjelman osalta Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksissä. Komissio ja kyseinen jäsenvaltio sopivat tämän jälkeen laina- ja rahoitusjärjestelyistä, etenkin lainaerien takaisinmaksun eräpäivistä. Lisäksi kaikkien muiden paitsi ensimmäisen lainaerän maksaminen riippuu EU:n ja IMF:n yhteisen rahoitusavun tapauksessa sovittujen poliittisten ehtojen täyttämisestä. Tämä vaikuttaa osaltaan rahoitustoimien aikatauluun. Tämä merkitsee sitä, että liikkeeseenlaskun aikataulu ja instrumenttien erääntymisajat riippuvat vastaavasta EU:n lainanannosta. Rahoitus on aina euromääräistä, ja erääntymisajat ovat 3–30 vuotta.

5. TILINPÄÄTÖSANALYYSI

5.1 TULOT

EU:n konsolidoidut tulot sisältävät vaihtoon perustuviin transaktioihin ja muihin kuin vaihtoon perustuviin transaktioihin liittyvät määrät, joista viimeksi mainitut ovat merkittävimpiä. Tärkeimpien muiden kuin vaihtoon perustuvien tuloluokkien (BKTL-varat, Perinteiset omat varat, Alv-varat, uusi luokka Muovipakkausjätteeseen perustuvat omat varat, Sakot ja Varojen takaisinperintä) viiden vuoden suuntaus on seuraava:

Muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista saatujen tulojen viiden vuoden trendi (10)

Koska talousarvioon otettujen tulojen on aina vähintäänkin vastattava talousarvioon otettuja menoja, tärkein edellä kuvattuun tulojen trendiin vaikuttava tekijä ovat kunakin vuonna suoritetut maksut.

Konsolidoidut tulot – tärkeimmät tapahtumat vuonna 2021

Vuonna 2021 konsolidoidut tulot kaikista tuloluokista olivat 178,9 miljardia euroa, kun ne edellisenä vuonna olivat olleet 224,0 miljardia euroa. Suurin syy 45,1 miljardin euron eli 20,1 prosentin vähennykseen oli se, että Yhdistyneen kuningaskunnan Euroopan unionista eroamisen vaikutus tuloihin väheni. Vuonna 2020 tulot lisääntyivät eron seurauksena 47,5 miljardia euroa, mutta vuonna 2021 enää vain 1,1 miljardia euroa. Näitä tuloja lukuun ottamatta vuoden 2021 konsolidoidut tulot olivat 177,8 euroa miljardia euroa, eli tulojen määrä oli lähes sama kuin edellisenä vuonna (jona oikaistut konsolidoidut tulot olivat 176,5 miljardia euroa).

Muissa tuloluokissa tärkeimmät tapahtumat olivat uusien muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen käyttöönotto, sakoista saatujen tulojen kasvu ja BKTL:oon perustuvien tulojen väheneminen:

— Tulot uusista muovipakkausjätteeseen perustuvista omista varoista, jotka otettiin käyttöön vuonna 2021 uuden omia varoja koskevan neuvoston päätöksen 2020/2053 (11) tultua voimaan, olivat 5,8 miljardia euroa. Kussakin jäsenvaltiossa syntyvän kierrättämättömän muovipakkausjätteen painoon sovelletaan yhdenmukaista kerrointa, joka on 0,80 euroa kilogrammaa kohti. Kierrättämättömän muovipakkausjätteen määrä tiettynä vuonna on jäsenvaltiossa kyseisenä vuonna tuotetun muovipakkausjätteen ja kierrätetyn muovipakkausjätteen erotus. Bulgarialla, Tšekillä, Virolla, Kreikalla, Espanjalla, Kroatialla, Italialla, Kyproksella, Latvialla, Liettualla, Unkarilla, Maltalla, Puolalla, Portugalilla, Romanialla, Slovenialla ja Slovakialla on oikeus erityisiin vuotuisiin kiinteämääräisiin vähennyksiin muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen maksuosuuksista.

— Sakkotulot kasvoivat vuonna 2020 toteutuneesta 0,5 miljardista eurosta 2,0 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 1,5 miljardin euron lisäys johtuu sekä vuonna 2021 määrättyjen sakkojen suuremmasta lukumäärästä että suuremmista rahamääristä. Vuonna 2021 suurimmat sakot olivat BMW:lle ja Volkswagen-konsernille (Volkswagen, Audi ja Porsche) määrätyt 875 miljoonan euron sakot salaisesta yhteistyöstä typpioksidipäästöjen puhdistustekniikan kehittämisessä ja Nomuralle, UBS:lle ja UniCreditille määrätyt 371 miljoonan euron sakot elinkeinonharjoittajien ryhmän osallistumisesta kartelliin eurooppalaisten valtion joukkolainojen ensi- ja jälkimarkkinoilla.

— BKTL-tuotot (bruttokansantulotuotot), jotka ovat EU:n tärkeimpiä toiminnan tuottoja, vähenivät vuonna 2020 toteutuneesta 125,4 miljardista eurosta 116,0 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 9,4 miljardin euron eli 7,5 prosentin vähennys liittyy muiden tuloluokkien (ja uusien muovipakkausjätteeseen perustuvien omien varojen) kasvuun, koska BKTL:stä saatavilla tuloilla rahoitetaan sitä talousarvion osaa, jota muut tulolähteet eivät kata.

5.2 MENOT

Suurimmat menoerät konsolidoidussa tilinpäätöksessä ovat jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavia menoja, jotka koskevat seuraavia rahastoja: i) Euroopan maatalouden tukirahasto (maataloustukirahasto), ii) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto (maaseuturahasto), iii) Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto sekä iv) Euroopan sosiaalirahasto (ESR). Näiden rahastojen osuus oli 119,9 miljardia euroa eli 54,3 prosenttia vuoden 2021 kokonaismenoista, jotka olivat 221,0 miljardia euroa (109,7 miljardia euroa eli 65,9 % vuonna 2020). Seuraavassa esitetään yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin menojen jakautuminen ja niiden suhteelliset painotukset:

Varainhoitovuoden 2021 yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin tärkeimmät menot

Yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin piiriin kuuluvien menojen lisäys johtuu pääasiassa EAKR:n ja koheesiorahaston (5,8 miljardia euroa) ja ESR:n (3,0 miljardia euroa) menojen lisäyksestä. Se kuvastaa toteutuksen lisääntymistä vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmakauden loppupuolella sekä yhteisrahoitusosuuden väliaikaista lisäystä CRII+-toimenpiteiden toteuttamisen seurauksena. Maaseuturahastoon ja muihin maaseudun kehittämisvälineisiin liittyvät menot kasvoivat 1,0 miljardia euroa ja maataloustukirahastoon liittyvät menot 0,3 miljardia euroa.

NextGenerationEU-välineen onnistuneen käynnistämisen jälkeen (ks. kohta 2) suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot kasvoivat vuonna 2020 toteutuneista 22,1 miljardista eurosta 63,0 miljardiin euroon vuonna 2021. Suorassa hallinnoinnissa talousarviota toteuttavat komissio, toimeenpanovirastot ja erityisrahastot. Tämä 40,9 miljardin euron lisäys johtuu pääasiassa NextGenerationEU-välineeseen kuuluvasta elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä 42,9 miljardin euron tuesta, jota ei makseta takaisin. Covid-19-rokotusohjelmiin liittyvät suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot pienenivät vuonna 2020 toteutuneista 1,6 miljardista eurosta 0,7 miljardiin euroon vuonna 2021.

Välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluvat menot vastaavat talousarvion toteuttamista EU:n virastoissa ja elimissä, kolmansissa maissa, kansainvälisissä järjestöissä ja muissa yhteisöissä. Vuonna 2021 nämä menot olivat 10,9 miljardia euroa eli lähes yhtä suuret kuin edellisvuonna, jolloin ne olivat 11,0 miljardia euroa.

5.3 VARAT

Varat olivat 31. joulukuuta 2021 yhteensä 414,1 miljardia euroa (280,0 miljardia euroa vuonna 2020). Huomattava lisäys johtui SURE-välineen lisälainanannosta ja uudesta NextGenerationEU-välineestä maksetuista lainoista ja ennakkomaksuista. Merkittävimmät erät olivat muut rahoitusvarat kuin käteisvarat ja muut rahavarat (188,6 miljardia euroa), ennakkomaksut (93,4 miljardia euroa), saamiset ja kerrytettävissä olevat rahamäärät (72,4 miljardia euroa) sekä käteisvarat ja muut rahavarat (44,9 miljardia euroa). Muut rahoitusvarat, joiden määrä oli 14,7 miljardia euroa, sisälsivät pääasiassa aineellisia käyttöomaisuushyödykkeitä ja aineettomia hyödykkeitä.

Varojen koostumus 31. joulukuuta 2021

Varojen huomattava 134,0 miljardin euron eli 47,9 prosentin lisäys edelliseen vuoteen verrattuna johtui pääasiassa seuraavista syistä:

— Lainakanta kasvoi edellisen vuoden 93,3 miljardista eurosta 163,6 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä huomattava 70,3 miljardin euron eli 75,3 prosentin lisäys johtuu pääasiassa uusien lainojen myöntämisestä rahoitusapuna SURE-tukivälineestä (50,1 miljardia euroa) ja lainojen myöntämisestä uudesta elpymis- ja palautumistukivälineestä (18,0 miljardia euroa).

— Ennakkomaksut lisääntyivät vuonna 2020 toteutuneesta 62,7 miljardista eurosta 93,4 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä huomattava 30,7 miljardin euron eli 49,0 prosentin lisäys johtuu elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnetystä rahoitusavusta (30,8 miljardia euroa), jota ei makseta takaisin.

— Käteisvarat ja muut rahavarat kasvoivat vuonna 2020 toteutuneesta 16,7 miljardista eurosta 44,9 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 28,2 miljardin euron lisäys johtui pääasiassa NextGenerationEU-välineeseen liittyvästä likviditeetistä (18,0 miljardia euroa NextGenerationEU-välineen tilillä ja 1,4 miljardia euroa komission keskuskassan tilillä, kunnes määrärahat on maksettu monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmiin). Jäljelle jäävä osuus johtui seuraavista seikoista: maksamatta jääneiden maksumäärärahojen määrä oli vuonna 2021 edellisvuotta suurempi, eräistä sakoista tuli lainvoimaisia vuoden lopussa, ja perinteisiin omiin varoihin liittyviä lisämääriä oli maksettu mutta niitä ei ollut vielä otettu talousarvioon vuoden lopussa.

Yhdistyneen kuningaskunnan ero EU:sta

Yhdistynyt kuningaskunta erosi Euroopan unionista 31. tammikuuta 2020. Eron ehdot määritellään sopimuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan eroamisesta EU:sta ja Euroopan atomienergiayhteisöstä, jäljempänä ”erosopimus”. Osana tätä sopimusta Yhdistynyt kuningaskunta suostui noudattamaan kaikkia taloudellisia velvoitteita, joihin se on sitoutunut EU:n jäsenyyden aikana. Sopimus tuli voimaan 31. tammikuuta 2020. Yhdistynyt kuningaskunta jatkaa EU:n talousarvion rahoittamista ja hyötyy myös edelleen ennen vuotta 2021 toteutetuista EU:n ohjelmista ja menoista samalla tavalla kuin jäsenvaltiot. Yhdistynyt kuningaskunta saa myös takaisin tietyt EU:n talousarvioon maksamansa määrärahat ja EU:n talousarvioon saadut määrärahat, jotka liittyvät sen jäsenkauteen. EU raportoi erääntyneistä määristä kahdesti vuodessa Yhdistyneelle kuningaskunnalle, ja Yhdistynyt kuningaskunta maksaa ne kuukausittain. Raportointia päivitetään vuosittain toteutuneiden lukujen perusteella.

Nämä erosopimuksen mukaiset velvoitteet aiheuttavat EU:lle velkoja ja saamisia, jotka on laskettava ja otettava huomioon EU:n tilinpäätöksessä ja jotka kattavat seuraavat osa-alueet:

— omat varat (136 artikla)

— maksattamatta olevat sitoumukset (140 artikla)

— kilpailun alalla määrätyt sakot (141 artikla)

— unionin vastuut (142 artikla)

— ehdolliset rahoitusvastuut ja rahoitusvälineet (143 ja 144 artikla)

— Euroopan hiili- ja teräsyhteisön nettovarallisuus (145 artikla)

— EU:n investoinnit Euroopan investointirahastoon, EIR (146 artikla)

— oikeustapauksiin liittyvät ehdolliset vastuut (147 artikla).

(miljoonaa euroa) 140 artikla 142 artikla Muut 31.12.2021 31.12.2020 Yhdistyneen kuningaskunnan velka 28 620 14 751 610 43 982 49 579 Velka Yhdistyneelle kuningaskunnalle — — (2 229 ) (2 229 ) (2 122 ) Yhteensä 28 620 14 751 (1 618 ) 41 753 47 456 Pitkäaikaiset 17 064 14 486 (711) 30 839 40 629 Lyhytaikaiset 11 556 265 (908) 10 913 6 827

Ennakkomaksut

Vuonna 2021 ennakkomaksujen (pois lukien muut ennakot jäsenvaltioille sekä Bêkou- ja Afrikka-erityisrahastojen rahoitusosuudet) määrä oli 86,2 miljardia euroa (55,5 miljardia euroa vuonna 2020). Kyseinen määrä liittyi lähes kokonaan komission toimintaan. Ennakkomaksujen 30,7 miljardin euron eli 55,3 prosentin lisäys liittyy lähes kokonaan elpymis- ja palautumistukivälineestä myönnettyyn tukeen, jota ei makseta takaisin, minkä seurauksena suoraan hallinnointiin liittyvät ennakkomaksut kasvoivat vuonna 2020 toteutuneista 14,3 miljardista eurosta 43,7 miljardiin euroon vuonna 2021:

Komission ennakkomaksut hallinnointitavan mukaan jaoteltuna

Monivuotiseen rahoituskehykseen sisältyvien ennakkomaksujen tasoon vaikuttaa merkittävästi kyseisen monivuotisen rahoituskehyksen sykli. Esimerkiksi rahoituskehyksen soveltamiskauden alussa oletetaan, että jäsenvaltioille maksetaan koheesiopolitiikan mukaisesti suuria ennakkomaksuja ja että nämä määrät ovat jäsenvaltioiden käytettävissä ohjelmien päättymiseen asti. Lisäksi maksetaan vuotuinen ennakkomaksu, joka on käytettävä vuoden aikana tai se peritään takaisin seuraavana vuonna osana vuosittaista tilien päättämistä. Komissio pyrkii kaikin tavoin varmistamaan, että ennakkomaksut pysyvät sopivalla tasolla. Hankkeiden riittävän rahoituksen varmistamisen ja menojen oikea-aikaisen kirjaamisen välille on löydettävä oikea tasapaino.

5.4 VELAT

Velkojen määrä oli 31. joulukuuta 2021 yhteensä 496,4 miljardia euroa (313,5 miljardia euroa vuonna 2020). Tämä merkittävä lisäys johtuu SURE- ja NextGenerationEU-välineiden ottolainauksesta vuonna 2021. Merkittävimmät erät olivat ottolainaus NextGenerationEU-välinettä ja rahoitusapua varten (236,7 miljardia euroa), eläkevelvoitteet ja muihin työsuhteen päättymisen jälkeisiin etuuksiin liittyvät velat (122,5 miljardia euroa), menojäämät ja tuloennakot (78,1 miljardia euroa) ja velat kolmansille osapuolille (46,4 miljardia euroa):

Velkojen koostumus 31. joulukuuta 2021

Konsolidoidut tulot kasvoivat 82,9 miljardiin euroon eli edelliseen vuoteen verrattuna 58,3 prosenttia pääasiassa seuraavista syistä:

— Lainat lisääntyivät vuonna 2020 toteutuneesta 93,2 miljardista eurosta 236,7 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 143,5 miljardin euron lisäys liittyy pääasiassa elpymis- ja palautumistukivälineeseen (91,0 miljardia euroa) ja SURE-välineen lisälainoihin (50,1 miljardia euroa).

— Menojäämät ja tuloennakot kasvoivat vuonna 2020 toteutuneesta 64,6 miljardista eurosta 78,1 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 13,5 miljardin euron eli 20,9 prosentin lisäys liittyy pääasiassa uuteen elpymis- ja palautumistukivälineeseen (8,2 miljardia euroa) ja vuosien 2014–2020 monivuotisen rahoituskehyksen täytäntöönpanoon EAKR:n ja koheesiorahaston kautta (1,9 miljardia euroa).

— Lyhytaikaiset velat lisääntyivät vuonna 2020 toteutuneesta 32,4 miljardista eurosta 46,4 miljardiin euroon vuonna 2021. Tämä 14,0 miljardin euron eli 43,2 prosentin lisäys johtuu pääasiassa elpymis- ja palautumistukivälineestä (19,1 miljardia euroa) ja koheesiopolitiikan alalla maksettavien määrien vähenemisestä, kun ennen vuoden loppua saatujen menoilmoitusten määrä oli pienempi kuin edellisenä vuonna (5,3 miljardia euroa).

Saadut ja taseessa kohtaan ”Muut lyhytaikaiset velat” kirjatut maksupyynnöt ja laskut yhteensä

Nettovarat

Velkoja oli 31. joulukuuta 2021 yhteensä 82,3 miljardia euroa enemmän kuin varoja (33,4 miljardia euroa vuonna 2020). Tämä merkittävä 48,9 miljardin euron lisäys johtuu pääasiassa sellaisesta NextGenerationEU-välineen puitteissa vuonna 2021 toteutetusta ottolainauksesta, joka liittyy tukeen, jota ei makseta takaisin (mikä lisää suoran hallinnoinnin piiriin kuuluvia menoja 42,9 miljardia euroa). On huomattava, että vaikka velkoja on enemmän kuin varoja, EU:n toimielimet ja elimet eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa, vaan tietyt velat maksetaan tulevista vuotuisista talousarvioista. Monet menot kirjataan suoriteperusteen mukaisesti kuluvana vuonna, vaikka niitä vastaavat maksut suoritetaan vasta seuraavan vuoden vuosien talousarvioista. Niihin liittyvät tulot kirjataan vasta tulevina vuosina. Lukuun ottamatta NextGenerationEU-välinettä varten otettuja lainoja, jotka on maksettava takaisin vuosina 2028–2051, ja työsuhde-etuuksiin liittyvää velkaa, joka on maksettava usean vuosikymmenen aikana, tärkeimpiä tällaisia eriä ovat maataloustukirahastoon liittyvät toimet, joista suurin osa maksetaan yleensä seuraavan vuoden ensimmäisellä neljänneksellä.

6. EU:N POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS, HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

Euroopan unioni (EU) on unioni, jolle sen jäsenvaltiot antavat toimivaltaa yhteisten tavoitteidensa saavuttamiseksi. Unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jossa vallitsevat moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.

6.1 POLIITTINEN KEHYS JA RAHOITUSKEHYS

EU:n perussopimukset

Yleiset tavoitteet ja periaatteet, jotka ohjaavat Euroopan unionia ja sen toimielimiä, on määritelty perussopimuksissa. Unioni ja EU:n toimielimet voivat toimia vain sen toimivallan rajoissa, joka niille on annettu perussopimuksissa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Niiden on noudatettava kaikessa toiminnassaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteita (12). Unionilla on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat taloudelliset resurssit. Komission tehtävänä on edistää unionin yleistä etua, mihin kuuluu talousarvion toteuttaminen ja ohjelmien hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa moitteettoman varainhoidon periaatetta noudattaen.

EU pyrkii saavuttamaan perussopimuksessa vahvistetut tavoitteet useilla eri välineillä, joista yksi on EU:n talousarvio. Muita välineitä ovat esimerkiksi yhteinen lainsäädäntökehys ja yhteiset poliittiset strategiat.

Monivuotinen rahoituskehys ja meno-ohjelmat

EU:n talousarviosta tuettavat politiikkatoimet toteutetaan monivuotisen rahoituskehyksen ja alakohtaisen lainsäädännön, jossa määritellään meno-ohjelmat, mukaisesti. Monivuotisessa rahoituskehyksessä esitetään, miten taloudelliset resurssit jaetaan unionin poliittisille painopisteille aikavälillä, joka on riittävän pitkä tuottaakseen tuloksia. Monivuotinen rahoituskehys tarjoaa johdonmukaisen pitkän aikavälin näkymän EU-varojen saajille ja yhteisrahoitukseen osallistuville kansallisille viranomaisille. Rahoituskehyksessä on vahvistettu vuotuiset enimmäismäärät sekä EU:n menoille kokonaisuutena että keskeisille menoluokille (otsakkeet). Otsakkeiden enimmäismäärien summa muodostaa maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärän. Neuvosto hyväksyy monivuotisen rahoituskehyksen kaikkien jäsenvaltioiden yksimielisellä päätöksellä ja Euroopan parlamentin suostumuksella. Nykyinen vuosien 2021–2027 monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin 17. joulukuuta 2020. Vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä täydennetään tilapäisellä NextGenerationEU-elpymisvälineellä.

Vuotuinen talousarvio

Vuotuisen talousarvion laatii komissio. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät (yleensä joulukuun puoliväliin mennessä) seuraavan vuoden talousarvion Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti. Talousarvion tasapainoperiaatteen mukaisesti kokonaistulojen ja kokonaismenojen (maksumäärärahojen) on oltava tasapainossa tiettynä varainhoitovuonna.

EU:n pääasiallisena rahoituslähteenä ovat omat varat, joita täydennetään muilla tuloilla. Omia varoja on neljänlaisia: perinteiset omat varat (pääasiassa tullimaksuja), arvonlisäveroon (alv) perustuvat omat varat, kierrättämättömään muovipakkausjätteeseen perustuvat omat varat (otettu käyttöön vuonna 2021) ja bruttokansantuloon (BKTL) perustuvat omat varat. EU:n toiminnasta kertyvien muiden tulojen (esimerkiksi kilpailun alalla määrätyt sakot) osuus on yleensä alle 10 prosenttia kaikista tuloista.

Hallinnointitavat

EU:n talousarvion toteuttamisessa käytetään kolmea hallinnointitapaa, jotka määrittelevät, miten varoja maksetaan ja hallinnoidaan:

— Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa: komissio hallinnoi suurta osaa (noin 3/4) talousarviosta yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa erityisesti rakennerahastojen ja maatalouden aloilla.

— Suora hallinnointi: komissio hallinnoi ohjelmia myös itse ja voi siirtää tiettyjen ohjelmien täytäntöönpanon toimeenpanovirastoille.

— Välillinen hallinnointi: Menoja koskevia päätöksiä voidaan hallinnoida välillisesti myös muiden EU:n sisä- tai ulkopuolisten elinten välityksellä. Varainhoitoasetuksessa ja/tai rahoitusosuussopimuksissa määritellään tarvittavat näiden yhteisöjen valvonta- ja raportointimekanismit sekä komission suorittama valvonta silloin, kun talousarvion toteuttamiseen liittyviä tehtäviä siirretään kansallisille virastoille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kolmansille maille, kansainvälisille järjestöille (esimerkiksi Maailmanpankille tai Yhdistyneille kansakunnille) tai muille yhteisöille (esimerkiksi EU:n hajautetuille virastoille tai yhteisyrityksille).

Varainhoitoasetus

Yleiseen talousarvioon sovellettava varainhoitoasetus (13) on EU:n rahoitusjärjestelmän sääntelykehykseen kuuluva keskeinen säädös. Siinä määritellään yksityiskohtaisesti EU:n talousarvion toteuttamiseen sovellettavat varainhoitosäännöt ja eri toimijoiden tehtävät sen varmistamiseksi, että rahat käytetään järkevästi ja asetetut tavoitteet saavutetaan.

6.2 HALLINTO JA VASTUUVELVOLLISUUS

6.2.1 Institutionaalinen rakenne

EU:lla on toimielinjärjestelmä, jolla pyritään edistämään unionin arvoja, ajamaan unionin tavoitteita, palvelemaan unionin, sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden etuja sekä varmistamaan unionin politiikkojen ja toimien johdonmukaisuus, tehokkuus ja jatkuvuus. Organisaatiorakenne koostuu toimielimistä, virastoista ja muista EU:n elimistä. Varainhoitoasetuksessa ja sovellettavissa tilinpäätössäännöissä määritellään, mitkä näistä yhteisöistä sisältyvät EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen (ks. konsolidoinnin piiriin kuuluvien yhteisöjen luettelo EU:n konsolidoidun tilinpäätöksen liitetiedossa 9).

Euroopan parlamentti toimii yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä. Komissio on poliittisesti vastuussa Euroopan parlamentille. Neuvosto myös hoitaa politiikkaan ja yhteensovittamiseen liittyviä tehtäviä Eurooppa-neuvoston määrittelemien unionin yleisten poliittisten suuntaviivojen ja painopisteiden mukaisesti.

Euroopan komissio on Euroopan unionin toimeenpaneva elin. Se edistää unionin yleistä etua ja tekee sitä varten asianmukaisia aloitteita. Se varmistaa perussopimusten soveltamisen ja valvoo unionin lainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. Se vastaa koordinointi-, toimeenpano- ja hallintotehtävistä, toteuttaa talousarviota ja hallinnoi ohjelmia.

Komissio toteuttaa talousarviota suurelta osin yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa (14). Yhdessä ne varmistavat, että määrärahat käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti. Asetuksissa vahvistetaan jäsenvaltioiden valvonta- ja tilintarkastusvelvoitteet talousarvion toteuttamisessa sekä niistä johtuvat tehtävät. Niissä vahvistetaan myös EU:n kunkin toimielimen tehtävät sekä erityissäännöt, jotka koskevat niiden omia menoja.

6.2.2 Komission hallintorakenne

Komission hallinnointijärjestelyt ja se, miten niiden avulla varmistetaan, että komissio toimii nykyaikaisena, vastuuvelvollisena ja tulosvastuullisena toimielimenä, on kuvattu Euroopan komission hallintoa koskevassa tiedonannossa (15).

Komissio hoitaa tehtävänsä komission kollegion johdolla. Kollegio vahvistaa painopisteet ja kantaa poliittisen kokonaisvastuun komission työstä. Kollegiona komissio toimii puheenjohtajansa poliittisen ohjauksen alaisena. Puheenjohtaja esittää osana nimitystään Euroopan parlamentille poliittisten suuntaviivojen muodossa tavoitteet, joihin hän aikoo pyrkiä. Puheenjohtaja päättää komission sisäisestä organisaatiosta varmistaakseen, että komissio toimii johdonmukaisesti ja tehokkaasti kollegiaalisena elimenä.

Kollegio antaa talousarvion operatiivisen toteutuksen ja varainhoidon komission hallintoa johtavien pääjohtajien ja toimialajohtajien tehtäväksi. Tällä hajautetulla lähestymistavalla luodaan hallintokulttuuri, joka kannustaa virkamiehiä ottamaan vastuuta niistä toimista, joihin he voivat vaikuttaa. Heitä myös vaaditaan kantamaan vastuu oman vastuualueensa toimista.

Puheenjohtajan alaisuudessa toimiva hallintoneuvosto vastaa koordinoinnista, valvonnasta, neuvonnasta ja strategisista suuntaviivoista ja tiiviissä yhteistyössä talousarviosta, henkilöresursseista ja hallinnosta vastaavan komission jäsenen sekä puheenjohtajan yksikön ja keskusyksikön kanssa.

Sisäisillä järjestelyillä määritellään yhtenäiset ja vankat valvonta- ja hallintavälineet, joiden avulla komission kollegio voi kantaa poliittisen vastuun komission työstä (16).

6.2.3 Komission varainhoito

Komissiossa varainhoidon tehtävät ja vastuut on määritelty selkeästi (esimerkiksi varainhoitoasetuksessa ja sisäisissä säännöissä (17)), ja niitä sovelletaan sen mukaisesti. Valtuutettuina tulojen ja menojen hyväksyjinä komission pääjohtajat ja toimialajohtajat ovat vastuussa siitä, että EU:n resursseja käytetään moitteettoman varainhoidon mukaisesti, sekä varainhoitoasetuksen säännösten noudattamisesta, riskienhallinnasta ja asianmukaisen sisäisen valvonnan kehyksen luomisesta.

Tulojen ja menojen hyväksyjät ovat vastuussa hallinnointiprosessin kaikista osista. He muun muassa päättävät, mitä toimia toimielimen asettamien poliittisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, ja vastaavat sekä varsinaisten toimien hallinnoinnista että moitteettomasta varainhoidosta. Nämä tehtävät voidaan siirtää vielä johtajille, yksikönpäälliköille ja muille henkilöille, joista tulee edelleenvaltuutettuja tulojen ja menojen hyväksyjiä. Kukin valtuutettu tulojen ja menojen hyväksyjä voi käyttää sisäisen valvontajärjestelmän toteuttamisen valvonnassa ja seurannassa apuna yhtä tai kahta riskienhallinnasta ja sisäisestä valvonnasta vastaavaa johtajaa.

Komission keskusyksiköt antavat ohjeita ja neuvoja sekä edistävät parhaita käytäntöjä muun muassa hallintoneuvoston työn kautta.

Varainhoitoasetuksessa edellytetään, että kukin tulojen ja menojen hyväksyjä laatii vuotuisen toimintakertomuksen, jossa esitellään yksityiskohtaiset tiedot saavutetuista tuloksista sekä sisäisestä valvonnasta ja varainhoidosta vuoden aikana. Vuotuiseen toimintakertomukseen sisältyy ilmoitus siitä, että varat on käytetty moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja että on otettu käyttöön valvontamenettelyt, jotka antavat tarvittavat takeet tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta. EU:n talousarviota koskeva vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus (18) on tärkein väline, jolla komission kollegio kantaa poliittisen vastuun EU:n talousarvion varainhoidosta.

Komission tilinpitäjä vastaa keskitetysti kassanhallinnasta, takaisinperintämenettelyistä, julkissektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS) perustuvien tilinpäätössääntöjen laatimisesta, kirjanpitojärjestelmien validoinnista sekä komission tilinpäätöksen ja EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen laadinnasta. Lisäksi tilinpitäjän on varmennettava tilinpäätös allekirjoituksellaan ja vakuutettava olevansa riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista. Komission kollegio hyväksyy tilinpäätöksen. Tilinpitäjän tehtävä on riippumaton toiminto, ja hän on päävastuussa komissiolle tehtävästä taloudellisesta raportoinnista.

Myös komission sisäisen tarkastajan tehtävä on keskitetty, riippumaton toiminto. Sisäinen tarkastaja tarjoaa riippumatonta neuvontaa sekä antaa lausuntoja ja suosituksia komission, EU:n virastojen ja muiden riippumattomien elinten sisäisen valvonnan järjestelmien laadusta ja toiminnasta.

Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea varmistaa sisäisen tarkastajan riippumattomuuden. Se myös seuraa sisäisen tarkastustyön laatua ja komission yksiköiden sisäisten ja ulkoisten tarkastussuositusten jatkotoimia sekä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vastuuvapauden myöntämiseen liittyviä havaintoja ja suosituksia EU:n vuotuisen konsolidoidun tilinpäätöksen luotettavuudesta. Sisäisen tarkastuksen seurantakomitea edistää osaltaan komission toiminnan tehokkuuden ja vaikuttavuuden yleistä paranemista sen pyrkiessä saavuttamaan tavoitteensa sekä helpottaa kollegion harjoittamaa komission hallinnon, riskienhallinnan ja sisäisen valvonnan käytäntöjen valvontaa.

6.2.4 Ulkoinen tarkastus ja vastuuvapauden myöntämismenettely

EU:n varoja on hallinnoitava moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti tehokkaasti, tuloksellisesti ja taloudellisesti. Vastuuvelvollisuuskehys perustuu kattavaan raportointiin, ja ulkoisen ja poliittisen valvonnan tarkoituksena on saada kohtuullinen varmuus siitä, että EU:n varoja käytetään asianmukaisesti.

Euroopan parlamentti päättää neuvoston suosituksen perusteella, antaako se lopullisen hyväksyntänsä, josta käytetään myös ilmausta ”vastuuvapauden myöntäminen”, sille, miten komissio on pannut EU:n talousarvion täytäntöön tiettynä vuonna. Vuotuinen vastuuvapausmenettely varmistaa sen, että komissiolla on poliittinen vastuu EU:n talousarvion toteuttamisesta.

Euroopan tilintarkastustuomioistuin tutkii vuosittain, ovatko tilit luotettavia, onko kaikki tulot saatu, ovatko kaikki menot syntyneet laillisesti ja asianmukaisesti ja ovatko varainhoito ja budjetoinnin laatunäkökohdat, myös tuloksellisuusulottuvuus, olleet moitteettomia. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus on vastuuvapausmenettelyn lähtökohta. Tilintarkastajat laativat myös erityiskertomuksia varainkäytön tietyistä osa-alueista tai politiikanaloista taikka talousarvioon tai hallintoon liittyvistä kysymyksistä.

Päätös vastuuvapauden myöntämisestä perustuu myös komission integroituun talous- ja tilinpäätösraportointiin, komission jäsenten kuulemisiin Euroopan parlamentissa sekä komissiolle osoitettuihin kirjallisiin kysymyksiin annettuihin vastauksiin.

KONSOLIDOITUUN TILINPÄÄTÖKSEEN LIITETTY ILMOITUS

Euroopan unionin vuoden 2021 konsolidoitu tilinpäätös on laadittu käyttäen tietoja, jotka toimielimet ja elimet ovat toimittaneet Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 246 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Vakuutan, että tilinpäätös on laadittu kyseisen varainhoitoasetuksen XIII osaston säännösten sekä tilinpäätöksen liitetiedoissa esitettyjen tilinpäätöksen laadintaperiaatteiden, -sääntöjen ja -menetelmien mukaisesti.

Olen saanut kyseisten toimielinten ja elinten tilinpitäjiltä kaikki heidän oikeiksi vakuuttamansa tiedot, jotka tarvitaan laadittaessa tilinpäätöstä, josta käyvät ilmi Euroopan unionin varat ja velat sekä talousarvion toteuttaminen.

Edellä mainittujen tietojen perusteella ja tehtyäni tarpeellisiksi katsomani tarkistukset ennen kuin varmensin Euroopan komission tilinpäätöksen allekirjoituksellani, vakuutan olevani riittävän varma siitä, että tilinpäätös antaa kaikilta olennaisilta osiltaan oikean kuvan Euroopan unionin taloudellisesta asemasta, toimien tuloksista ja rahavirroista.

Rosa ALDEA BUSQUETS Komission tilinpitäjä 17. kesäkuuta 2022

KONSOLIDOIDUT TILINPÄÄTÖSLASKELMAT JA LIITETIEDOT (2)

SISÄLLYSLUETTELO

TASE 33

TUOTTO- JA KULULASKELMA 34

RAHAVIRTALASKELMA 35

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA 37

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT 38

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET 38

2. TASEEN LIITETIEDOT 57

3. TUOTTO- JA KULULASKELMAN LIITETIEDOT 99

4. EHDOLLISET VELAT JA VARAT 109

5. TALOUSARVIOSITOUMUKSET JA OIKEUDELLISET SITOUMUKSET 116

6. RAHOITUSRISKIN HALLINTA 120

7. LÄHIPIIRIÄ KOSKEVAT TIEDOT 141

8. TILINPÄÄTÖSPÄIVÄN JÄLKEISET TAPAHTUMAT 143

9. KONSOLIDOINNIN LAAJUUS 143

TASE

(miljoonaa euroa) Liitetieto 31.12.2021 31.12.2020 PITKÄAIKAISET VARAT Aineettomat hyödykkeet 2.1 769 620 Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet 2.2 12 669 11 682 Pääomaosuusmenetelmällä arvostetut sijoitukset 2.3 1 192 588 Rahoitusvarat 2.4 181 874 99 214 Ennakkomaksut 2.5 60 792 34 519 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.6 40 642 45 813 297 938 192 434 LYHYTAIKAISET VARAT Rahoitusvarat 2.4 6 744 13 881 Ennakkomaksut 2.5 32 656 28 229 Saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja kerrytettävissä olevat rahamäärät muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista 2.6 31 796 28 681 Vaihto-omaisuus 2.7 84 80 Käteisvarat ja muut rahavarat 2.8 44 860 16 742 116 141 87 613 VASTAAVAA YHTEENSÄ 414 078 280 047 PITKÄAIKAISET VELAT Eläkkeet ja muut työsuhde-etuudet 2.9 (122 466 ) (116 020 ) Varaukset 2.10 (2 950 ) (3 878 ) Rahoitusvelat 2.11 (214 974 ) (84 399 ) (340 391 ) (204 297 ) LYHYTAIKAISET VELAT Varaukset 2.10 (398) (1 527 ) Rahoitusvelat 2.11 (31 149 ) (10 649 ) Muut lyhytaikaiset velat 2.12 (46 372 ) (32 408 ) Menojäämät ja tuloennakot 2.13 (78 068 ) (64 584 ) (155 987 ) (109 167 ) VASTATTAVAA YHTEENSÄ (496 377 ) (313 464 ) NETTOVARAT (82 299 ) (33 418 ) Rahastot 2.14 1 325 5 062 Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet (3) 2.15 (83 624 ) (38 480 ) NETTOVARAT (82 299 ) (33 418 )

TUOTTO- JA KULULASKELMA

(miljoonaa euroa) Liitetieto 2021 2020 TULOT Tuotot muista kuin vaihtoon perustuvista transaktioista BKTL-varat 3.1 115 955 125 393 Perinteiset omat varat 3.2 20 590 19 559 Alv-varat 3.3 18 340 17 858 Muovipakkausjätteeseen perustuvat omat varat 3.4 5 831 — Sakot 3.5 1 990 452 Varojen takaisinperintä 3.6 1 794 1 355 Yhdistyneen kuningaskunnan erosopimus 3.7 1 122 47 456 Muut 3.8 6 737 7 116 172 357 219 190 Tuotot vaihtoon perustuvista transaktioista Rahoitustuotot 3.9 5 092 3 434 Muut 3.10 1 497 1 404 6 589 4 838 Tuotot yhteensä 178 946 224 028 KULUT Jäsenvaltioiden toteuttamat 3.11 Maataloustukirahasto (40 829 ) (40 461 ) Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto ja muut maaseudun kehittämisen välineet (15 451 ) (14 467 ) Euroopan aluekehitysrahasto ja koheesiorahasto (46 932 ) (41 118 ) Euroopan sosiaalirahasto (16 727 ) (13 677 ) Muut (4 835 ) (2 701 ) Komission, toimeenpanovirastojen ja erityisrahastojen toteuttamat 3.12 (63 000 ) (22 094 ) EU:n muiden virastojen ja elinten toteuttamat 3.13 (3 154 ) (3 530 ) Kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen toteuttamat 3.13 (4 512 ) (4 178 ) Muiden yhteisöjen toteuttamat 3.13 (3 225 ) (3 257 ) Henkilöstö- ja eläkekulut 3.14 (12 417 ) (11 995 ) Rahoituskulut 3.15 (4 201 ) (2 188 ) Muut kulut 3.16 (5 762 ) (6 946 ) Kulut yhteensä (221 046 ) (166 612 ) VARAINHOITOVUODEN TALOUDELLINEN TULOS (42 100 ) 57 416

RAHAVIRTALASKELMA

(miljoonaa euroa) 2021 2020 Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (42 100 ) 57 416 Toiminnan rahavirta Hankintamenon jaksottaminen 116 113 Poistot 1 054 1 047 Sijoitusten arvonalentumistappio (arvonalentumistappion peruuttaminen) — — Lainojen (lisäys)/väheneminen (70 259 ) (40 624 ) Ennakkomaksujen (lisäys)/väheneminen (30 699 ) (11 301 ) Vaihtoon perustuvien saamisten ja muuhun kuin vaihtoon perustuvien kerrytettävissä olevien rahamäärien (lisäys)/väheneminen 2 055 (50 519 ) Vaihto-omaisuuden (lisäys)/väheneminen (4) (12) Eläkkeisiin ja muihin työsuhde-etuuksiin liittyvän velan lisäys/(väheneminen) 6 447 18 360 Varausten lisäys/(väheneminen) (2 057 ) 581 Rahoitusvelkojen lisäys/(väheneminen) (muu kuin NextGenerationEU-välineen ottolainaus) 60 075 40 531 Muiden lyhytaikaisten velkojen lisäys/(väheneminen) 13 964 5 166 Menojäämien ja tuloennakoiden lisäys/(väheneminen) 13 484 (2 645 ) Edellisen varainhoitovuoden ylijäämä, joka kirjataan tuottona, johon ei liity maksutapahtumaa (1 769 ) (3 218 ) Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (tuotto- ja kululaskelmaan sisältymättömät transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa) (3 257 ) (15 155 ) Muut transaktiot, joihin ei liity maksutapahtumaa (1 757 ) 63 Investointien rahavirta Aineettomien hyödykkeiden ja aineellisten käyttöomaisuushyödykkeiden (lisäys)/väheneminen (2 307 ) (1 566 ) Pääomaosuusmenetelmällä arvostettujen sijoitusten (lisäys)/väheneminen (604) 3 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien muiden kuin johdannaisiin kuuluvien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (19) (4 636 ) (1 180 ) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavien johdannaisiin kuuluvien rahoitusvarojen (lisäys)/väheneminen (629) (62) Rahoitustoiminnan rahavirrat NextGenerationEU-välineeseen liittyvän ottolainauksen (lisäys)/väheneminen 91 000 NETTORAHAVIRTA 28 118 (3 004 ) Käteisvarojen ja muiden rahavarojen nettomääräinen lisäys/(väheneminen) 28 118 (3 004 ) Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden alussa 16 742 19 745 Käteisvarat ja muut rahavarat varainhoitovuoden lopussa 44 860 16 742

LASKELMA NETTOVAROJEN MUUTOKSISTA

(miljoonaa euroa) Jäsenvaltioiden rahoitusosuudet Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Muut rahastot Käyvän arvon rahasto Nettovarat SALDO 31.12.2019 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Takuurahaston varojen muutos (173) 173 — — Käypään arvoon perustuvat muutokset — — 105 105 Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (15 155 ) — — (15 155 ) Muut 210 (252) — (42) Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2019 tuloksesta (3 218 ) — — (3 218 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos 57 416 — — 57 416 SALDO 31.12.2020 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 ) Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaikutukset (ks. liitetieto 1) 1 719 (3 043 ) (496) (1 820 ) SALDO 1.1.2021 (36 761 ) 1 523 — (35 238 ) Takuurahaston varojen muutos — — — — Käypään arvoon perustuvat muutokset — — — — Työsuhde-etuuksiin liittyvien velkojen uudelleenarvostukset (3 257 ) — — (3 257 ) Muut 262 (198) — 63 Jäsenvaltioille siirretty osa talousarvion toteutuksen 2020 tuloksesta (1 769 ) — — (1 769 ) Varainhoitovuoden taloudellinen tulos (42 100 ) — — (42 100 ) SALDO 31.12.2021 (83 624 ) 1 325 — (82 299 )

TILINPÄÄTÖKSEN LIITETIEDOT

On huomattava, että seuraavissa taulukoissa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevat, vuoden 2020 loppuun ulottuviin monivuotisiin rahoituskehyksiin liittyvät määrät esitetään edelleen otsakkeessa ”Jäsenvaltiot”, sillä vaikka Yhdistynyt kuningaskunta erosi unionista 1. helmikuuta 2020 erosopimuksen mukaisesti, sillä on unionin kanssa edelleen rahoitussuhde, joka vastaa jäsenvaltion suhdetta.

1. TILINPÄÄTÖKSEN KESKEISET LAATIMISPERIAATTEET

1.1 OIKEUSPERUSTA JA TILINPÄÄTÖSSÄÄNNÖT

EU:n kirjanpidossa ja tilinpäätöksen laadinnassa noudatetaan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18 päivänä heinäkuuta 2018 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ”varainhoitoasetus”.

Varainhoitoasetuksen 80 artiklan mukaisesti EU laatii tilinpäätöksensä suoriteperusteisena. Kyseiset säännöt perustuvat julkisen sektorin kansainvälisiin tilinpäätösstandardeihin (International Public Sector Accounting Standards, IPSAS). Näitä komission tilinpitäjän vahvistamia tilinpäätössääntöjä on noudatettava kaikissa konsolidoinnin piiriin kuuluvissa EU:n toimielimissä ja elimissä konsolidoidun tilinpäätöksen sisäisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi.

Euroopan unionin uusien, tarkistettujen tilinpäätössääntöjen soveltaminen

Hyväksytty uusi EU:n tilinpäätössääntö, jota ei sovellettu vielä 31. joulukuuta 2021

Uusia tilinpäätössääntöjä, joita ei vielä sovellettu 31. joulukuuta 2021, ei ole hyväksytty.

Tarkistettu Euroopan unionin tilinpäätössääntö, joka on voimassa 1. tammikuuta 2021 lähtien alkaneiden varainhoitovuosien osalta

Komission tilinpitäjä hyväksyi tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 ”Rahoitusvälineet”17. joulukuuta 2020. Siinä vahvistetaan rahoitusvaroja ja -velkoja koskevat tilinpäätösperiaatteet, ja se perustuu uuteen IPSAS 41 -standardiin ”Rahoitusinstrumentit”, muutettuun IPSAS 28 -standardiin ”Rahoitusinstrumentit: esittämistapa” ja muutettuun IPSAS 30 -standardiin ”Rahoitusinstrumentit: tilinpäätöksessä esitettävät tiedot” (julkaistu elokuussa 2018).

Tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 on sitovasti voimassa 1. tammikuuta 2021 alkaen, ja kaikki sen käyttöönotosta johtuvat muutokset otetaan kirjanpidossa huomioon sen soveltamisen aloittamisajankohdasta alkaen ja kirjataan kyseiselle päivälle, joten aiempien tilikausien määriä ei tarvitse oikaista takautuvasti. Näin ollen tässä tilinpäätöksessä esitetyt rahoitusvarat, rahoitusvelat, saamiset vaihtoon perustuvista transaktioista ja korkotuotot/-kulut 31. joulukuuta 2020 on kirjattu EU:n vuoden 2020 tilinpäätöksen liitetiedoissa 1.5.5, 1.5.8 (vain vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta), 1.5.12 ja 1.6.1 (vain vaihtoon perustuvien transaktioiden osalta) esitettyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti.

Tärkeimmät muutokset ja niiden vaikutukset EU:n vuoden 2021 tilinpäätökseen ovat seuraavat:

Rahoitusvarojen uudet luokittelu- ja arvostusperiaatteet

Tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 otetaan rahoitusvarojen luokituksessa käyttöön periaatelähtöinen lähestymistapa, joka perustuu kahteen kriteeriin: hallinnointimalliin, jota yhteisö soveltaa rahoitusvarojensa hoitamiseen, ja näiden varojen sopimusperusteisiin kassavirtaominaisuuksiin. Rahoitusvarat luokitellaan näiden kriteerien perusteella seuraaviin ryhmiin: jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, käypään arvoon nettovarojen / oman pääoman kautta arvostettavat rahoitusvarat tai käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat.

Uusien kriteerien soveltaminen johti 1. tammikuuta 2021 kaikkien oman pääoman ehtoisten sijoitusten ja velkapaperien luokittelun muuttamiseen ”myytävissä olevista” käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi rahoitusvaroiksi. Niihin liittyvä käyvän arvon rahasto siirrettiin – nettovarojen puitteissa – kertyneeseen ylijäämään tai alijäämään.

Uusi arvonalentumismalli

Siinä missä aiempi arvonalentumismalli perustui aiheutuneille tappioille, tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 myötä otettiin käyttöön tulevaisuuteen suuntautuva arvonalentumismalli, joka perustuu odotettavissa oleviin luottotappioihin rahoitusvarojen elinkaaren aikana. Odotettavissa olevissa luottotappioissa otetaan huomioon mahdolliset laiminlyöntitapahtumat ja rahoitusvarojen luottojen laadun kehitys. Uutta arvonalentumismallia sovelletaan kaikkiin rahoitusvaroihin, jotka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon tai käypään arvoon nettovaroina / omana pääomana sekä lainasitoumuksiin ja takaussopimuksiin.

Erityisesti uuden arvonalentumismallin soveltaminen 1. tammikuuta 2021 rahoitusvaroihin, jotka arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon, johti kumppanimaille makrotaloudellisen rahoitusavun ja Euratomin ohjelmien puitteissa myönnettyjen rahoitusavun lainojen arvonalentumisen kirjaamiseen.

Takausten kirjaaminen

EU:n edellisessä tilinpäätössäännössä nro 11 suurin osa takauksista – erityisesti ne, jotka on annettu ilman vastiketta tai nimellisvastiketta vastaan – käsiteltiin EU:n tilinpäätössäännön nro 10 ”Varaukset, ehdolliset velat ja ehdolliset varat” periaatteiden mukaisesti, joten ne joko kirjataan varauksiksi tai ilmoitetaan ehdollisiksi veloiksi tappion todennäköisyyden mukaan.

Tarkistetussa tilinpäätössäännössä nro 11 edellytetään, että takausten tilinpäätöskäsittelyä koskevia vaatimuksia sovelletaan kaikkiin takaussopimuksiin. Takausvelan arvostaminen perustuu takauksen käypään arvoon alkuperäisen kirjaamisen yhteydessä ja takauksella katetun velkasalkun odotettavissa olevien luottotappioiden kehitykseen. Ks. liitetieto 1.5.12.

Näin ollen voimassa olleet takaussopimukset luokiteltiin 1. tammikuuta 2021 uudelleen rahoitusvarauksista takausvelkojen luokkaan ja arvostettiin uudelleen tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaatimusten mukaisesti. Tämä muutos johti rahoitusvelkojen kasvuun, erityisesti EIP-ryhmälle ulkoisten lainanantovaltuuksien nojalla annettujen takauksien osalta. Kirjanpitokäsittelyn muutoksen ja ulkoisen lainanantovaltuuden takaussopimusvelan kirjaamisen jälkeen ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston varaus – joka sisältyi 31. joulukuuta 2020 asti nettovaroihin – on vapautettu kertyneeseen ylijäämään tai alijäämään.

Seuraavassa taulukossa esitetään tilinpäätössäännön nro 11 mukaiset alkuperäiset arvostusryhmät sellaisina kuin niitä sovellettiin EU:n vuoden 2020 tilinpäätöksessä, ja tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 mukaiset uudet arvostusryhmät Euroopan unionin rahoitusvarojen ja -velkojen osalta 1. tammikuuta 2021.

(miljoonaa euroa) Arvostusluokka aiempi tilinpäätössääntö nro 11 Kirjanpitoarvo 31.12.2020, netto Arvostusluokka tarkistettu tilinpäätössääntö nro 11 Kirjanpitoarvo 1.1.2021, netto Rahoitusvarat Lainat Lainat ja muut saamiset 93 309 Jaksotettu hankintameno 93 575 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 2 Vieraan ja oman pääoman ehtoiset sijoitukset Myytävissä olevat rahoitusvarat 19 587 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 19 587 Johdannaisvarat Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 199 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 199 Saamiset Lainat ja muut saamiset 3 450 Jaksotettu hankintameno 3 485 Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat 3 482 Käteisvarat ja muut rahavarat Myytävissä olevat rahoitusvarat 16 742 Jaksotettu hankintameno 16 742 Rahoitusvelat Takaukset Takausvelat (90) Takausvelat (7 889 ) Varaukset (tilinpäätössääntö nro 10) (2 523 ) Ottolainaus Jaksotettu hankintameno (93 192 ) Jaksotettu hankintameno (93 521 ) Muut rahoitusvelat Jaksotettu hankintameno (1 761 ) Jaksotettu hankintameno (1 761 ) Johdannaiset (velat) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat (4) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat (4) Muut lyhytaikaiset velat Jaksotettu hankintameno (32 408 ) Jaksotettu hankintameno (32 408 )

Seuraavassa taulukossa analysoidaan tarkistettuun tilinpäätössääntöön nro 11 siirtymisen vaikutusta Euroopan unionin rahoitusvaroihin, saamisiin, rahoitusvarauksiin ja rahoitusvelkoihin. Siinä esitetään EU:n vuoden 2020 tilinpäätöksessä sovelletun aiemman tilinpäätössäännön nro 11 mukaisen arvostusluokan kirjanpitoarvot täsmäytettynä uusiin arvostusluokkiin sen jälkeen, kun 1. tammikuuta 2021 siirryttiin soveltamaan tarkistettua tilinpäätössääntöä nro 11:

(miljoonaa euroa) Saldo 31.12.2020 Uudelleenluokitus Uudelleenarvostus Saldo 1.1.2021 Myytävissä olevat rahoitusvarat Siirretty alkusaldo 19 587 Siirto myytävissä olevasta käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi (19 587 ) Oikaistu alkusaldo — Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat Siirretty alkusaldo 199 Siirto myytävissä olevasta käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi 19 587 Siirto lainoista käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi 2 Oikaistu alkusaldo 19 788 Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat (vuoden 2020 tileillä: Lainat) Siirretty alkusaldo 93 309 Uudelleenarvostus: Efektiivinen korko 329 Uudelleenarvostus: Odotettavissa oleva luottotappio (60) Uudelleenluokitus käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavaksi (2) Oikaistu alkusaldo 93 575 Rahoitusvarat yhteensä (liitetieto 2.4) 113 095 — 269 113 363 Saamiset Siirretty alkusaldo 3 450 Uudelleenarvostus: Odotettavissa oleva luottotappio 33 Takaussopimukseen liittyvät saamiset: Uudelleenarvostus 3 484 Oikaistu alkusaldo 6 967 Saamiset yhteensä (liitetieto 2.6.2) 3 450 — 3 517 6 967 Rahoitusvaraukset Siirretty alkusaldo (2 523 ) Siirto takausvelkoihin 2 522 Oikaistu alkusaldo (1) Rahoitusvaraukset yhteensä (liitetieto 2.10) (2 523 ) 2 522 — (1) Takausvelat Siirretty alkusaldo (90) Siirto rahoitusvarauksista (2 522 ) Takaussopimus – maksettavat: uudelleenarvostus (5 277 ) Oikaistu alkusaldo (7 889 ) Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvelat Siirretty alkusaldo (94 954 ) Uudelleenarvostus: Efektiivinen korko (329) Oikaistu alkusaldo (95 283 ) Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvelat Siirretty alkusaldo (4) Oikaistu alkusaldo (4) Rahoitusvelat yhteensä (liitetieto 2.11) (95 048 ) (2 522 ) (5 606 ) (103 175 ) Tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 vaikutus yhteensä (1 820 )

Seuraavassa taulukossa analysoidaan tarkistettuun tilinpäätössääntöön nro 11 siirtymisen vaikutusta Euroopan unionin nettovarallisuuteen 1. tammikuuta 2021:

(miljoonaa euroa) Saldo 31.12.2020 Varausten vapauttaminen Muut vaikutukset nettovarallisuuteen Saldo 1.1.2021 Rahastot Siirretty alkusaldo 5 062 Käyvän arvon rahaston vapauttaminen (496) Takuurahaston vapauttaminen (3 043 ) Oikaistu alkusaldo 1 523 Kertynyt ylijäämä/(alijäämä) Siirretty alkusaldo (38 480 ) Käyvän arvon rahaston vapauttaminen 496 Takuurahaston vapauttaminen 3 043 Varojen ja velkojen uudelleenarvostus (1 820 ) Oikaistu alkusaldo (36 761 ) Nettovarallisuus yhteensä (33 418 ) — (1 820 ) (35 238 )

Seuraavassa taulukossa esitetään vuoden 2020 EU:n tilinpäätökseen sovelletun EU:n tilinpäätössäännön nro 11 mukaisesti arvostettu arvonalentumisesta johtuva vähennyserä edellisen tilikauden lopussa ja tilinpäätössäännön nro 10 mukaisesti arvostetut rahoitusvaraukset täsmäytettyinä tarkistetun tilinpäätössäännön nro 11 mukaisesti arvostettuun uuteen arvonalentumisesta johtuvaan vähennyserään 1. tammikuuta 2021:

(miljoonaa euroa) 31.12.2020 1.1.2021 Arvonalentumisesta johtuva vähennyserä / Rahoitusvaraukset 12 kuukaudelta odotettavissa olevat luottotappiot Elinkaaren aikana odotettavissa olevat luottotappiot Arvonalentumisesta johtuva vähennyserä yhteensä Jaksotettuun hankintamenoon arvostettavat rahoitusvarat, joista (739) (49) (25) (73) EU:lle siirretyt lainat (20) (726) — — — Muut lainat (13) (49) (25) (73) Saamiset (190) (156) (156) Takaussopimukset (2 523 ) (859) (5 143 ) (6 002 )

1.2 TILINPÄÄTÖKSEN LAATIMISPERIAATTEET

Tilinpäätöksen tarkoituksena on antaa tietoa organisaation taloudellisesta asemasta, toiminnan tuloksesta ja rahavirroista. Tavoitteena on, että näistä tiedoista on hyötyä laajalle käyttäjäkunnalle. Koska EU on julkisoikeudellinen yhteisö, tilinpäätöksellä on lisäksi tarkoitus antaa tietoja, joista on hyötyä päätöksenteossa, ja osoittaa, että unioni on hoitanut sille uskottuja varoja vastuullisesti. Tämä asiakirja on laadittu näiden periaatteiden mukaisesti.

Yleiset periaatteet (laskentaperiaatteet), joita noudatetaan tilinpäätöstä laadittaessa, määritetään EU:n tilinpäätössäännössä nro 1 (”Tilinpäätös”). Ne ovat samat kuin IPSAS 1 -standardissa eli oikean kuvan antaminen, suoriteperuste, toiminnan jatkuvuus, esittämistavan johdonmukaisuus, olennaisuus, erien yhdistäminen, bruttoperiaate ja tietojen vertailtavuus.

Tilinpäätösraportoinnin laadulliset ominaisuudet ovat merkityksellisyys, todenmukaisen kuvan antaminen (luotettavuus), ymmärrettävyys, oikea-aikaisuus, vertailukelpoisuus ja todennettavuus.

1.3 KONSOLIDOINTI

Konsolidoinnin laajuus

EU:n konsolidoituun tilinpäätökseen kuuluvat kaikki merkittävät määräysvallassa olevat yhteisöt, yhteisjärjestelyt ja osakkuusyritykset. Täydellinen luettelo konsolidoinnin piiriin kuuluvista yhteisöistä, joita ovat nyt 55 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys (52 määräysvallassa olevaa yhteisöä ja 1 osakkuusyritys vuonna 2020), on liitetiedossa 9. Määräysvallassa olevia yhteisöjä ovat EU:n toimielimet (mukaan lukien komissio mutta ei Euroopan keskuspankki) ja EU:n virastot (lukuun ottamatta yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä virastoja). Myös selvitystilassa olevaa Euroopan hiili- ja teräsyhteisöä pidetään määräysvallassa olevana yhteisönä. EU:n ainoa osakkuusyritys on Euroopan investointirahasto (EIR).

Yhteisöjä, jotka kuuluvat konsolidoinnin piiriin mutta joilla on vähäinen merkitys EU:n konsolidoidussa tilinpäätöksessä, ei tarvitse konsolidoida tai arvostaa pääomaosuusmenetelmällä, jos se veisi kohtuuttomasti aikaa tai aiheuttaisi liian suuret kustannukset EU:lle. Nämä ”vähämerkityksiset yhteisöt” luetellaan erikseen liitetiedossa 9. Vuonna 2021 vähämerkityksisiksi luokiteltiin kahdeksan yhteisöä (kahdeksan yhteisöä myös vuonna 2020).

Määräysvallassa olevat yhteisöt

Konsolidoinnin laajuuden määrittämiseen sovelletaan määräysvallan käsitettä. Määräysvallassa olevat yhteisöt ovat yhteisöjä, joista EU saa tai sillä on oikeus saada vaihtuvia etuja toimintaan osallistumisesta. EU voi vaikuttaa kyseisten etujen luonteeseen ja määrään käyttämällä määräysvaltaansa yhteisössä. Määräysvallan on oltava käytettävissä kaiken aikaa, ja sen on liityttävä yhteisön relevantteihin toimintoihin. Määräysvallassa olevat yhteisöt konsolidoidaan kokonaisuudessaan. Konsolidointi alkaa siitä päivästä, jona määräysvalta saadaan, ja loppuu, kun määräysvaltaa ei enää ole.

Määräysvallan tavallisimmat osoittajat ovat Euroopan unionissa yhteisön perustaminen perussopimusten tai johdetun oikeuden mukaisesti, yhteisön toiminnan rahoittaminen unionin yleisestä talousarviosta saatavalla rahoituksella, äänioikeudet hallintoelimissä, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset ja Euroopan parlamentin myöntämä vastuuvapaus. Kunkin yhteisön osalta on arvioitava erikseen, syntyykö määräysvalta yhden vai kaikkien edellä mainittujen perusteiden seurauksena.

Kaikki EU:n määräysvallassa olevien yhteisöjen väliset olennaiset transaktiot ja rahamäärät eliminoidaan. Sen sijaan näihin transaktioihin liittyvät realisoitumattomat voitot ja tappiot ovat vähäisiä, minkä vuoksi niitä ei ole eliminoitu.

Yhteisjärjestelyt

Yhteisjärjestely on sopimus, jonka mukaisesti EU:lla ja yhdellä tai useammalla osapuolella on yhteinen määräysvalta. Yhteinen määräysvalta on sopimukseen perustuva, tiettyä järjestelyä koskeva sitovalla järjestelyllä jaettu määräysvalta. Se on olemassa vain silloin, kun asianomaisia toimintoja koskevat päätökset edellyttävät määräysvallan jakavien osapuolten yksimielistä suostumusta. Yhteisjärjestelyt voivat olla joko yhteisyrityksiä tai yhteisiä toimia. Yhteisyritys on yhteisjärjestely, joka on rakenteeltaan erillinen yksikkö ja jonka osapuolilla on järjestelyn nettovaroja koskevia oikeuksia. Osuuksia yhteisyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4). Yhteinen toimi on yhteisjärjestely, jonka mukaan osapuolilla, joilla on järjestelyssä yhteinen määräysvalta, on järjestelyyn liittyviä varoja koskevia oikeuksia ja velkoja koskevia velvoitteita. EU kirjaa tilinpäätökseensä yhteisiä toimia koskevista osuuksista seuraavat erät: EU:n varat, velat, tulot ja menot sekä EU:n osuus yhteisistä varoista, veloista, tuloista ja menoista.

Osakkuusyritykset

Osakkuusyritykset ovat yhteisöjä, joissa EU:lla on suoraan tai välillisesti huomattava vaikutusvalta mutta ei yksinomaista tai yhteistä määräysvaltaa. Vaikutusvalta katsotaan huomattavaksi, jos EU:lla on suoraan tai välillisesti vähintään 20 prosenttia äänioikeuksista. Osuuksia osakkuusyrityksissä käsitellään kirjanpidossa pääomaosuusmenetelmää soveltaen (ks. liitetieto 1.5.4).

Konsolidoinnin ulkopuoliset yhteisöt, joiden varoja komissio hallinnoi

Euroopan komissio hallinnoi EU:n henkilöstön sairausvakuutusjärjestelmän, Euroopan kehitysrahaston ja osallistujien takuurahaston varoja näiden yhteisöjen puolesta. Näitä yhteisöjä ei kuitenkaan ole konsolidoitu EU:n tilinpäätökseen, koska ne eivät ole EU:n määräysvallassa.

1.4 LAATIMISPERUSTA

Tilinpäätös laaditaan vuosittain varainhoitoasetuksen 243 artiklan mukaisesti. Tilivuosi alkaa 1. tammikuuta ja päättyy 31. joulukuuta.

1.4.1 Valuuttojen muuntaminen euroiksi

Toimintavaluutta ja raportointivaluutta

Jos ei toisin mainita, tilinpäätös laaditaan miljoonina euroina, koska euro on EU:n toimintavaluutta.

Transaktiot ja saldot

Ulkomaanvaluutan määräiset transaktiot muunnetaan euroiksi transaktiopäivän valuuttakurssiin. Tuotto- ja kululaskelmaan on kirjattu kurssivoitot ja -tappiot, jotka syntyvät ulkomaanvaluutan määräisten transaktioiden suorittamisesta sekä ulkomaanvaluutan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen muuntamisesta euromääräisiksi vuoden lopun valuuttakursseihin.

Poikkeavia muuntomenetelmiä sovelletaan aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin ja aineettomiin hyödykkeisiin, jotka arvostetaan euroina niiden hankintapäivänä voimassa olleiden euron kurssien mukaan.

Ulkomaanvaluutan määräisten monetaaristen varojen ja velkojen saldot vuoden lopussa muunnetaan euroiksi käyttäen seuraavia 31. joulukuuta voimassa olleita Euroopan keskuspankin (EKP) valuuttakursseja:

Euron vaihtokurssit

Valuutta 31.12.2021 31.12.2020 Valuutta 31.12.2021 31.12.2020 BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,5969 4,5597 CZK 24,8580 26,2420 RON 4,949 4,8683 DKK 7,4364 7,4409 SEK 10,2503 10,0343 GBP 0,8403 0,8990 CHF 1,0331 1,0802 HRK 7,5156 7,5519 JPY 130,3800 126,4900 HUF 369,1900 363,8900 USD 1,1326 1,2271

1.4.2 Arvioiden käyttäminen

IPSAS-standardien ja yleisesti hyväksyttyjen tilinpäätösperiaatteiden mukaisesti tilinpäätökseen sisältyy väistämättä määriä, jotka perustuvat johdon tekemiin arvioihin ja oletuksiin, jotka puolestaan perustuvat luotettavimpiin käytettävissä oleviin tietoihin. Merkittäviin arvioihin kuuluvat muun muassa työsuhde-etuuksiin liittyvät velat, muihin lyhytaikaisiin saamisiin liittyvä taloudellinen riski ja rahoitusvälineitä koskevissa liitetiedoissa esitetyt määrät, jaksotettuun hankintamenoon arvostettavien r