Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 (1) artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM07

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2. Rajattu viljelyalue

Liitteeseen lisättiin Saint-Estèphen, Pomerolin ja Libournen kuntien rajaamisen yhteydessä päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3. Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. NIMI/NIMET

Bordeaux

2. MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TYYPPI

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. RYPÄLETUOTTEIDEN LUOKAT

1. Viini

4. Viinin/viinien kuvaus

1. Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuivien hiilihapottomien valkoviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Sauvignon B -lajikkeesta saatavat kuivat valkoviinit ovat kukkaisten ja sitrushedelmäisten vivahteidensa ansiosta hyvin aromaattisia, raikkaita ja hedelmäisiä. Sémillon B -lajikkeesta saatavien viinien suutuntuma on runsas ja rasvainen, lajikkeeseen yhdistetty Muscadelle B tuo viiniin kukkaisia aromeja. Sekoituksissa käytettävät lisälajikkeet tuovat viiniin hapokkuutta ja sitrushedelmien vivahteita. Viinit ovat raikkaita ja sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

2. Jäännössokeria sisältävät hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

— kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu Sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää Sauvignon B -lajikkeen rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Viinit soveltuvat muutaman vuoden kestävään kypsytykseen, mutta niitä voidaan yhtä lailla nauttia nuorina.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) 10 Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 250

3. Hiilihapottomat roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien roseeviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

— muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Roseeviinien väri vaihtelee haalean vaaleanpunaisesta tummemman vaaleanpunaiseen sen mukaan, mitä tekniikkaa viininvalmistuksessa on käytetty (välittömästi tapahtuva puristaminen, kevyt maserointi tai saignée-tekniikka). Viinien tasapainoinen, pyöreästä eloisaan vaihteleva rakenne tukee niiden hedelmäisestä kukkaiseen ulottuvaa aromikirjoa. Niissä on runsaasti makua ja suutuntumaa. Viinit sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 200

4. Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien punaviinien

— luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

— käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l

— omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

— haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

— kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, joiden hallitsevana lajikkeena usein on Merlot N, ovat notkeita, hedelmäisiä ja vain vähän hapokkaita. Niitä voidaan raikastaa Petit Verdot N- ja Cot N. -lajikkeiden tuomalla hapokkuudella erityisesti sellaisina vuosina, jolloin kypsyminen on nopeaa. Yleensä Merlot N yhdistetään kuitenkin Cabernet-Sauvignon N -lajikkeeseen ja jossain määrin myös Cabernet franc N -lajikkeeseen, jotka tuovat viiniin aromaattista monitahoisuutta ja tanniinien voimakkuutta, jonka ansiosta viinit säilyttävät bukeensa ja kehittävät sitä.

Yleiset analyyttiset ominaisuudet Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) Vähimmäishappopitoisuus milliekvivalenttia/litra Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) 150

5. VIININVALMISTUSMENETELMÄT

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Tiheys ja etäisyys

Viininviljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu aikaisintaan 1. elokuuta 2008, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä. Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

2. Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt

Viininviljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Lajikkeet Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 18 silmua köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B ja Sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria ja 20 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia

— lajikkeissa Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B, 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla;

— muissa lajikkeissa, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon gris G, 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

3. Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen käyttö on sallittu muiden kuin clairet -maininnalla mahdollisesti kuvattujen roseeviinien valmistukseen tarkoitetun rypälemehun käsittelemiseksi 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

4. Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään seuraavanlainen:

— punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

— roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2. Enimmäistuotos

1. Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä)

77 hehtolitraa hehtaaria kohden

2. Hiilihapottomat roseeviinit

72 hehtolitraa hehtaaria kohden

3. Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

68 hehtolitraa hehtaaria kohden

4. Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

64 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. RAJATTU MAANTIETEELLINEN ALUE

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7. PÄÄASIALLINEN RYPÄLELAJIKE (PÄÄASIALLISET RYPÄLELAJIKKEET)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8. YHTEYDEN TAI YHTEYKSIEN KUVAUS

Maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset: alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Girondejoen suisto, Garonne- ja Dordognejoen laaksot), jotka toimivat tärkeinä lämmön tasaajina. Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Alue kattaa 494 kuntaa Gironden departementin 535 kunnasta. Alueeseen ei kuulu departementin lounaisosa, jossa harjoitetaan metsätaloutta viininviljelyn sijaan.

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

— Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista:

— kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn,

— piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu kuivien valkoviinien tuotantoon,

— sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä eriasteisen karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N.

Rypälelajikkeiden, biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuuden ja viininviljely- ja viiniyttämistapojen yhteensopivuus tekee viineistä tyyliltään ominaislaatuisia ja aromeiltaan hyvin rikkaita. Bordeaux’n asema satamakaupunkina ja historialliset ja tiiviit suhteet muihin maihin, jotka jo varhain johtivat järjestäytyneen ja voimakkaan kaupankäynnin syntymiseen, ovat vaikuttaneet siihen, että Bordeaux’n viinintuottajat ovat aina suunnanneet katseensa myös muualle maailmaan. Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen ja näin lujittaneet, kehittäneet ja vieneet maailmalle tietämystään vuosisataisia perinteitään noudattaen. Akvitanian herttuatar Eleonoora Akvitanialainen (tai Aliénor Akvitanialainen) ja tuleva Englannin kuningas Henrik Plantagenet solmivat avioliiton vuonna 1152. Alueiden välisen kaupankäynnin vilkastumisen ansiosta englantilaiset alkoivat viedä Englantiin Bordeaux’n alueen viinejä. He kutsuivat niitä nimellä ”Claret” viinin kirkkaan värin takia. Perinne on jatkunut läpi vuosisatojen, ja nykyäänkin viineissä käytetään mainintoja ”clairet” ja ”claret”. Uusi kaupankäynnin aikakausi uusine asiakkaineen alkoi 1600-luvulla. Viennillä on yhä edelleen huomattava merkitys Bordeaux’n alueen viinien jakelussa. Tuotetusta määrästä kolmasosa menee vientiin, joka kohdistuu yli 150 maahan. Tarkistetulla alkuperänimityksellä kuvattujen viinien tuotanto, joka on tärkeä toimeentulonlähde Gironden departementille, on myös muokannut maaseutu- ja kaupunkimaisemaa ja vaikuttanut paikalliseen arkkitehtuuriin (suuret viinitilat linnoineen (châteaux), viinikellarit). Departementin tärkeimmät kaupungit ovat jokien varsilla olevia satamakaupunkeja, jotka ovat kehittyneet viiniin liittyvän kaupankäynnin seurauksena.

9. OLENNAISET LISÄEDELLYTYKSET (PAKKAAMINEN, MERKINNÄT, MUUT VAATIMUKSET)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevana alueena ovat seuraavat kunnat tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bordeaux” mahdollisesti kuvattujen, maininnalla ”clairet” ja ”claret” täydennettyjen viinien viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti 1. tammikuuta 2021 laadittuun viralliseen geokoodiin perustuen:

— Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat.

— Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras.

Maantieteelliset merkinnät - Lisämaininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan punaviinien osalta täydentää maininnalla ”claret” ja tummien roseeviinien osalta maininnalla ”clairet” kutakin viinilajia ja erityisesti analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan valkoviinien osalta täydentää maantieteellisellä nimityksellä ”Haut-Benauge” tätä täydentävää maantieteellistä nimitystä ja erityisesti maantieteellistä aluetta, viiniköynnöslajikkeita, tuotosta ja analyyttisiä vaatimuksia koskevien säännösten mukaisesti.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen merkintä ”Haut-Benauge” kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” jälkeen. Se voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinit, joissa käymiskykyisiä sokereita on yli 5 g/l, mutta alle 60 g/l, varustetaan viinin sokeripitoisuutta vastaavalla merkinnällä yhteisön sääntelyssä määritellyllä tavalla.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

(1) EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.