[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 24.2.2011

KOM(2011) 85 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Jatkotoimet neuvoston päätökselle 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

SEK(2011) 240 lopullinen

KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE

Jatkotoimet neuvoston päätökselle 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi

1. Johdanto

Tässä tiedonannossa arvioidaan toimenpiteitä, jotka Kreikka on toteuttanut vuoden 2010 marraskuun ja vuoden 2011 helmikuun puolenvälin välisenä aikana neuvoston päätöksen 2010/320/EU[1] noudattamiseksi. Marraskuuhun 2010 ulottuneella jaksolla toteutettuja toimenpiteitä arvioitiin 9. joulukuuta 2010 päivätyssä tiedonannossa[2]. Tätä tiedonantoa ja sen liitteenä olevaa komission yksiköiden kertomusta, joka on laadittu yhteistyössä EKP:n kanssa[3], käytetään myös arvioitaessa, noudattaako Kreikka talous- ja finanssipolitiikan muistiota ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevaa yhteistyömuistiota[4], jotka liittyvät Kreikan ja muiden euroalueen jäsenvaltioiden lainajärjestelysopimukseen.

Arviointi perustuu raporttiin, jonka Kreikka on antanut neuvostolle ja komissiolle[5], sekä tarkastuskäyntiin, jonka Euroopan komission sekä IMF:n ja EKP:n edustajat ovat tehneet euroalueen jäsenvaltioiden kahdenvälisillä lainoilla ja IMF:n valmiusluottojärjestelyllä rahoitettavan talouden sopeutusohjelman mukaisesti. Helmikuun 12. päivänä 2011 annetussa Kreikan raportissa käsitellään paitsi finanssipoliittisia toimenpiteitä, joilla pyritään supistamaan julkisen talouden alijäämää vuonna 2011, myös mittavia rakenneuudistuksia, joita Kreikan hallitus parhaillaan hyväksyy ja panee täytäntöön.

2. 10. toukokuuta 2010 annettu neuvoston päätös

Neuvosto antoi 10. toukokuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 9 kohdan ja 136 artiklan nojalla päätöksen 2010/320/EU, joka on osoitettu Kreikalle julkisen talouden valvonnan lujittamiseksi ja syventämiseksi ja jolla vaaditaan Kreikkaa toteuttamaan alijäämää pienentäviä toimenpiteitä, joita pidetään tarpeellisina liiallisen alijäämän tilanteen korjaamiseksi viimeistään vuonna 2014.

Neuvoston päätöksessä edellytetään, että Kreikka toteuttaa tiettyjä toimenpiteitä, joilla pyritään siihen, että julkisen talouden alijäämä alittaa seuraavat enimmäismäärät:

- 18 508 miljoonaa euroa (8,1 prosenttia suhteessa BKT:hen, kun lähtökohtana käytetään äskettäin käytettävissä olleita virallisia BKT-lukuja) vuonna 2010

- 17 065 miljoonaa euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2011

- 14 916 miljoonaa euroa (6,5 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2012

- 11 399 miljoonaa euroa (4,8 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2013 ja

- 6 385 miljoonaa euroa (2,6 prosenttia suhteessa BKT:hen) vuonna 2014.[6]

Kyseistä päätöstä muutettiin 7. syyskuuta 2010 (päätös 2010/486/EU)[7] ja 20. joulukuuta 2010 (päätös 2011/57/EU)[8]. Edellä mainitut julkisen talouden alijäämää koskevat enimmäismäärät pidettiin kuitenkin ennallaan.

3. Talousarvion toteuttaminen

EKT:hen perustuva vuoden 2010 julkisen talouden alijäämätavoite on jäänyt saavuttamatta. Kun neuvoston päätöksen mukainen vuoden 2010 alijäämätavoite oli 18 miljardia euroa (8 prosenttia suhteessa BKT:hen), alijäämän arvioidaan kasvaneen 22 miljardiin euroon (9,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), vaikka tämän arvion oikeellisuudesta ei ole täyttä varmuutta. Epävarmuustekijät liittyvät pääasiassa julkishallintoon, sosiaaliturvarahastoiksi ja paikallishallintoon luokiteltujen julkisten yritysten ja talousarvion ulkopuolisten rahastojen suoritustasoon, josta ei ole vielä saatavilla numerotietoja vuotta lyhyemmältä aikaväliltä. Epävarmuutta aiheuttavat myös käteismaksujen ja niiden perustana olevien menojen väliset poikkeamat. Ensimmäiset täydelliset EKT:hen perustuvat vuositiedostot saadaan vasta vuoden 2011 maaliskuun lopulla. Eurostat julkaisee ja validoi tiedot huhtikuussa.

Valtion perusmenoille (kassaperusteisina) vuoden lopulle (talous- ja finanssipolitiikan muistiossa ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevassa yhteistyömuistiossa) asetettua enimmäismäärää on noudatettu. Perusmenot olivat 61,1 miljardia euroa, kun menokatto oli 67 miljardia euroa. Tämä kriteerin odotettua parempi täyttyminen perustuu menojen jäämiseen ennustettua pienemmiksi pääasiassa tehokkaiden säästötoimien mutta myös maksujen lykkäämisen tai viivästymisen vuoksi. Maksamattomia menoja koskevat tiedot eivät edelleenkään ole vaatimusten mukaisia. Käytettävissä olevien tietojen mukaan vuonna 2010 kertyneet maksurästit ovat yli 1,5 miljardia euroa. Ne on maksettava vuoden 2011 aikana.

Julkisen talouden perusjäämä (kassaperusteisena talous- ja finanssipolitiikan muistion ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaan valvottavan määritelmän mukaan) oli 5,5 miljardia euroa, kun sille asetettu enimmäismäärä oli 5,7 miljardia euroa. Edellisessä tiedonannossa esitetyn arvion mukaan tavoitteesta voitaisiin jäädä enintään 1,5 miljardia euroa (0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), mikä perustui olettamukseen, että maksurästejä ei kerry.

Taulukko 1: Valtion talousarvion toteuttaminen

2009 | 2010 |

kassaperusteisena (milj. euroa) | Tammikuu–joulukuu | Muutos prosent-teina | Touko-kuun 2010 suunni-telmat |

Kokonaistulot | 50531 | 54240 | 7,3 | 55715 |

Tulot ennen palautuksia | 53443 | 56147 | 5,1 | 57800 |

Veronpalautukset | 4952 | 4979 | 0,5 | 5100 |

Pääomatulot | 2040 | 3072 | 50,6 | 3015 |

Kokonaismenot | 81403 | 73694 | -9,5 | 75187 |

Perusmenot | 57992 | 51679 | -10,9 | 52633 |

Korko | 12325 | 13223 | 7,3 | 13209 |

Pääomamenot | 9588 | 8447 | -11,9 | 9000 |

Muut | 1498 | 345 | -77,0 | 345 |

Valtiontalouden rahoitusasema | -30872 | -19454 | -37,0 | -19472 |

Lähde: Kreikan kirjanpitovirasto. Huomautus: Taulukko ei kata sotilashankintamenoja (1 miljardi euroa vuonna 2010, eli 30 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2009). |

Julkisen velan suhde BKT:hen vuonna 2010 oli 142,5 prosenttia, kun alkuperäisenä tavoitteena oli 133 prosenttia suhteessa BKT:hen. Ero johtuu lähinnä julkisyhteisöjen uudelleenluokittelusta julkishallintoon ja niiden sisällyttämisestä vuonna 2009 ensimmäistä kertaa julkisen talouden tileihin. Syynä ovat kuitenkin myös ennakoitua heikommat alijäämäluvut vuonna 2010. Enimmäismäärää, joka edellä mainituissa päätöksissä on asetettu julkisen velan kasvulle, on kuitenkin noudatettu (enimmäismäärä: 34 058 euroa; arvioitu toteutunut kasvu: 28 870 euroa).

3. Kehitysnäkymät vuodeksi 2011 ja vuosiksi 2012–2014

Kreikan hallitus on vahvistanut sitoutuneensa neuvoston päätöksessä vuodelle 2011 asetetun julkisen talouden tavoitteen saavuttamiseen. Koska lähtökohtana olevat alijäämä- ja velkasuhteet ovat odotettua korkeammat ja BKT jää odotettua pienemmäksi, julkisen talouden vakauttamista on lujitettava. Julkisen talouden strategia on edelleen sidoksissa toukokuussa 2010 sovittuun vakauttamissuunnitelmaan. Kreikan hallitus päätti sen vuoksi tasata vuoden 2010 poikkeaman kokonaisuudessaan julkisen talouden rahoitusaseman kestävyyden palauttamiseksi ennalleen, rahoitustarpeiden pitämiseksi linjassa ohjelman kanssa ja markkinoiden luottamuksen tukemiseksi. Kreikan parlamentin 22. joulukuuta 2010 hyväksymä talousarvio vuodeksi 2011 sisältää uusia toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on supistaa alijäämää 2¼ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän myötä vuonna 2011 toteutettavien julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden kokonaisvaikutukset, mukaan lukien toukokuussa sovittujen toimenpiteiden vaikutukset, ovat 5¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. Noin kaksi kolmasosaa marraskuussa sovituista uusista toimenpiteistä liittyy menopuoleen. Kyse on pääosin rakenteellisista toimenpiteistä. Tilapäisten toimenpiteiden vaikutus on 0,7 miljardia euroa (0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen).

Valtaosasta vuoden 2011 alijäämätavoitteen lähtökohtana olevista finanssipoliittisista toimenpiteistä on jo annettu lainsäädäntöä, ja niiden toteutus on aloitettu. Kyseisiä toimenpiteitä ovat muun muassa tuottamattomien ja kohdentamattomien menojen leikkaukset, julkisella sektorilla tehtävien lyhytaikaisten sopimusten vähentäminen, yleisten kotitaloustukien (esimerkiksi lämmityspolttoainetukien ja perhe-etuuksien) parempi kohdentaminen sekä valtion varojen parempi hallinnointi ja käyttö erityisesti verorästien perinnän osalta. Vuoden 2011 talousarviossa puututaan myös kahteen keskeiseen rakenteelliseen ongelmaan: kohtuuttoman suuriin terveydenhoitomenoihin ja valtion omistamien yritysten tappioihin. Vuoden 2011 julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää yli 1,5 miljardin euron (noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen) kasvua kokonaisverotuloissa verrattuna vuoteen 2010. Tähän liittyy monia haasteita, joiden ratkaiseminen riippuu paljolti veronkierron torjunnassa ja järjestelmän tehostamisessa saavutettavista konkreettisista tuloksista.

Vuoden 2011 talousarvion mukaan julkisen talouden alijäämä (EKT95) olisi 16,8 miljardia euroa (7,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Komission yksiköt ennustavat kuitenkin uusimpien käytettävissä olevien tietojen perusteella, että EKT95:een perustuva alijäämä vuonna 2011 voisi olla 18,8 miljardia euroa (kyseiset ennusteet perustuvat 11. helmikuuta 2011 mennessä toimitettuihin tietoihin). Jollei toimenpiteitä toteuteta, vuoden 2011 alijäämä olisi sen vuoksi ¾ prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen tavoitetta korkeampi. Koska valtion talousarvion toteuttaminen (kassaperusteisena) tammikuussa 2011 jäi kuukausitavoitteesta pääasiassa siksi, että tulopuoli heikkeni entisestään, julkisen talouden vuotuinen alijäämä johtuu erityisesti veropohjan heikentyneistä kasvuodotuksista, vuoden aikana toteutettavia finanssipoliittisia toimenpiteitä koskevien arvioiden ajantasaistamisesta ja perusvaikutuksesta, joka aiheutuu monien tuloluokkien odotettua huonommasta tuloksesta vuonna 2010. Lisäksi korkomenojen odotetaan ylittävän talousarvion ennusteet.

Kreikan talousarviota koskevan puitelain mukaan hallituksen olisi laadittava keskipitkän aikavälin finanssipoliittinen strategia vuosiksi 2012–2015. Hallitus suunnittelee finanssipolitiikan, jonka se panee täytäntöön keskipitkällä aikavälillä supistaakseen julkisen talouden alijäämän alle 3 prosenttiin suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2014 ja varmistaakseen, että sen supistuminen jatkuu myös siitä eteenpäin. Komission yksiköiden laatimien arvioiden perusteella näyttää siltä, että perusoletukseen, jonka mukaan politiikkaa ei muuteta, perustuvan julkisen talouden alijäämän ja neuvoston päätöksessä vuodelle 2014 asetetun tavoitteen mukaisen alijäämän välinen ero on tällä hetkellä noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen (taulukko 2). Tätä eroa pyrittiin tasoittamaan jo toukokuussa yksilöidyillä finanssipoliittisilla toimenpiteillä, joiden vaikutus arvioitiin noin 2 prosentiksi suhteessa BKT:hen. On kuitenkin mahdollista, että kyseisten toimenpiteiden talousarviovaikutuksia tarkistetaan myöhemmin.

Taulukko 2: Alijäämien kirjanpito: alijäämän vuotuinen kehitys |

milj. euroa | % suhteessa BKT:hen |

Kumulatiiviset toimenpiteet | Kumulatiiviset toimenpiteet |

2010-2014 | 2012- 2014 | 2010-2014 | 2012-2014 |

Vuoden 2009 alijäämä | 36150 | 15,4 |

Nimellisen alijäämän liukuma vuonna 2010 | 3880 | 1,7 |

Vuonna 2010 toteutetut toimenpiteet | 18000 | 18000 | 7,8 | 7,8 |

Nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen | -- | 0,2 |

Vuoden 2010 alijäämä | 22030 | 9,6 |

Nimellisen alijäämän liukuma vuonna 2011 | 9226 | 4,1 |

Vuonna 2011 toteutetut toimenpiteet | 12450 | 30450 | 5,5 | 13,5 |

Yksilöimättömät toimenpiteet | 1741 | 1741 | 0,7 | 0,7 |

Nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen | -- | 0,1 |

Vuoden 2011 alijäämä (tavoite) | 17065 | 7,6 |

Nimellisen alijäämän liukuma vuonna 2012 | 5455 | 2,4 |

Yksilöidyt toimenpiteet vuonna 2012* | 5575 | 36025 | 5575 | 2,4 | 15,7 | 2,4 |

Yksilöimättömät toimenpiteet vuonna 2012 | 2029 | 3770 | 3770 | 0,9 | 1,6 | 1,6 |

Nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen | -- | -0,1 |

Vuoden 2012 alijäämä (tavoite) | 14916 | 6,4 |

Nimellisen alijäämän liukuma vuonna 2013 | 2218 | 0,9 |

Yksilöidyt toimenpiteet vuonna 2013* | 575 | 36600 | 6150 | 0,2 | 15,5 | 2,6 |

Yksilöimättömät toimenpiteet vuonna 2013 | 5160 | 8931 | 8930 | 2,2 | 3,8 | 3,8 |

Nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen | -- | -0,2 |

Vuoden 2013 alijäämä (tavoite) | 11399 | 4,8 |

Nimellisen alijäämän liukuma vuonna 2014 | 491 | 0,2 |

Yksilöidyt toimenpiteet vuonna 2014* | -1050 | 35550 | 5100 | -0,4 | 14,6 | 2,1 |

Yksilöimättömät toimenpiteet vuonna 2014 | 5573 | 14504 | 14504 | 2,3 | 5,9 | 5,9 |

Nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen | -- | -0,6 |

Vuoden 2014 alijäämä (tavoite) | 6385 | 2,6 |

* Toukokuussa laaditussa alkuperäisessä ohjelmassa yksilöityjä ja kvantifioituja toimenpiteitä, jotka toteutetaan vuosina 2012, 2013 ja 2014, voidaan tarkistaa. |

Alijäämä vuonna t = alijäämä vuonna t-1 + nimellisen alijäämän liukuma vuonna t – yksilöidyt toimenpiteet – yksilöimättömät toimenpiteet (alijäämäsuhteiden osalta: + nimellisen BKT:n kasvun vaikutus alijäämäsuhteeseen, eli alijäämään suhteessa BKT:hen). Alijäämän liukuma kattaa alijäämän kasvun siinä tapauksessa, että toimenpiteitä ei toteutettaisi. Se kattaa erityisesti eläkemenojen rakenteellisen kasvun, korkomenojen kasvun ja muun menojen rakenteellisen kasvun. Alijäämän liukuma on laskettu palkkojen jäädyttämiseen ja säännön, jonka mukaan kutakin viittä eläkkeelle jäävää työntekijää kohden palkataan vain yksi uusi työntekijä, noudattamiseen perustuvan olettamuksen pohjalta. Siinä otetaan huomioon myös tulojen kasvu/supistuminen veropohjan kehittymisen myötä. |

6. Rakenneuudistusten edistyminen

Kreikan rakenneuudistusohjelmaa toteutetaan parhaillaan. Finanssipoliittiset rakenneuudistukset ovat edenneet, tosin joissakin tapauksissa suunniteltua hitaammin. Hallitus lujittaa veronkierron torjuntaan liittyvää lainsäädäntöä ja nykyaikaistaa verohallintoa. Julkisen talouden instituutioiden, muun muassa kirjanpitoviraston, uudistukset etenevät. Hallitus on asettanut valtiolle menokatot ja julkiselle taloudelle alijäämätavoitteet ja edistynyt luotettavien julkisen talouden tietojen oikea-aikaisessa toimittamisessa, vaikka tietojen laatua ja kattavuutta on edelleen parannettava. Myös varainhoitoa talousarvion menopuolella on tarpeen parantaa erityisesti investointimäärärahojen ja sotilashankintojen osalta. Terveydenhoitoalan uudistus on mennyt eteenpäin: ensimmäinen uudistuspaketti hyväksyttiin vuoden 2011 helmikuun puolivälissä. Monia finanssipoliittisia rakennetoimenpiteitä, kuten julkisen sektorin palkkajärjestelmän yksinkertaistamista ja yhden palkkojen maksusta vastaavan maksatusviranomaisen täysitehoisen toiminnan aloittamista, on kuitenkin lykätty. Keskushallinnon ja sosiaalisten ohjelmien toimintaa koskevien selvitysten laatiminen on nyt päässyt vauhtiin, vaikkakin jäljessä aikataulusta.

Hallitus on sitoutunut julkaisemaan luettelon valtion omaisuuseristä, mukaan lukien valtion omistusosuudet listatuissa ja listaamattomissa yrityksissä sekä kaupallisesti elinkelpoinen kiinteä ja maaomaisuus. Tämä vauhdittaa omalta osaltaan yksityistämistä, josta saatavia tuloja hallitus on tarkistanut ylöspäin 50 miljardiin euroon vuosina 2011–2015. Tästä määrästä 15 miljardia euroa on tarkoitus kerätä vuosina 2011–2012.

Muut rakenteelliset uudistukset etenevät, mutta ne ovat jääneet jälkeen aikataulusta finanssipoliittisten rakenneuudistusten tavoin. Kreikka on käynnistänyt tehokkaasti uusia rakenneuudistuksia hyväksymällä joulukuussa työmarkkinalain ja laatimalla rajoitettujen ammattien avaamista koskevia lainsäädäntöehdotuksia. Se on perustamassa koulutuspolitiikan asiantuntijoiden riippumatonta työryhmää osana koulutusjärjestelmän uudistusta. Kreikka on hyväksynyt tai sen odotetaan hyväksyvän lähiaikoina säädöksiä, joilla pyritään poistamaan palveluiden tarjoamisen vapautta koskevat rajoitukset, uudistamaan energia-ala, yksinkertaistamaan ja nopeuttamaan yrityksiin, teollisuustoimintaan ja ammatteihin liittyviä lupamenettelyitä sekä muuttamaan Kreikan kilpailuviranomaisen (HCC) institutionaalista rakennetta.

7. Vaadittujen tietojen kattavuus

Kreikan antama raportti ja komissiolle säännöllisin väliajoin toimitetut tiedot sisältävät valtaosan neuvoston päätöksessä vaadituista tiedoista. Raportissa on erityisesti yksityiskohtaista tietoa konkreettisista toimenpiteistä, jotka on toteutettu (ja tullaan toteuttamaan) päätöksen noudattamiseksi, sekä kunkin toimenpiteen talousarviovaikutuksista.

Kirjanpitovirasto on toimittanut määräaikaan mennessä tietoa valtion talousarvion toteuttamisesta kunkin kuukauden aikana. Viimeisimmät (tammikuuta 2011) koskevat tiedot julkaistiin 12. helmikuuta 2011. Lisäksi on toimitettu kirjanpitoviraston kuukausittain julkaisemiin päivityksiin perustuvia tietoja valtion ja useimpien muuhun julkishallintoon kuin valtionhallintoon kuuluvien sektorien maksurästien kehittymisestä kunkin kuukauden aikana. Vaikka muuhun julkishallintoon kuin valtionhallintoon kuuluvista sektoreista on toimitettu aiempaa yksityiskohtaisempia vuosikohtaisia tietoja, kuukausikohtaiset tiedot siitä, kuinka sosiaaliturvarahastot, talousarvion ulkopuoliset rahastot ja paikallishallinto toteuttavat talousarviota, ovat yhä puutteellisia. Raportissa esitellään julkisen sektorin pysyvän henkilöstön (mukaan lukien keskushallinnon, julkisyhteisöjen, paikallisviranomaisten, yksityisoikeuden alaan kuuluvien valtiollisten oikeushenkilöiden, turvallisuusjoukkojen, sotilashenkilöstön ja pappien) määrän kehittymistä vuoden 2009 lopun jälkeen. Raportissa on vaaditut tiedot velkakirjojen liikkeeseenlaskusta ja velkojen takaisinmaksusta sekä suurimpien valtion omistamien yritysten taloudellisesta tilanteesta. Raportissa on lisäksi runsaasti tietoa 16. helmikuuta 2010 annetun neuvoston suosituksen[9] sekä talous- ja finanssipolitiikan muistion ja talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisten rakenneuudistusten toteuttamisesta.

8. Päätelmät

Julkisen talouden alijäämän arvioidaan olleen 4,1 miljardia euroa neuvoston päätöksessä vahvistettua (EKT95:een perustuvaa) vuoden 2010 alijäämätavoitetta suurempi, sillä alijäämän arvioidaan olleen 22 miljardia euroa (9,6 prosenttia suhteessa BKT:hen), kun tavoite oli 18,5 miljardia euroa (8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Alijäämä supistuu kuitenkin lähes 6 prosenttiyksikköä verrattuna vuoteen 2009. Julkisen talouden alijäämän arvioidaan kasvaneen 127 prosentista 141 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuoden 2009 lopun ja vuoden 2010 välisenä aikana.

Parlamentin hyväksymä talousarvio vuodeksi 2011 noudattaa neuvoston päätöksessä vahvistettuja enimmäismääriä, vaikkakin alijäämätavoitteen saavuttaminen edellyttää lisätoimia. Hallitus suunnittelee parhaillaan pysyviä lisätoimenpiteitä, jotka ovat välttämättömiä, jotta alijäämä supistuisi edelleen tulevina vuosina. Hallitus on muun muassa jo julkistanut keskipitkän aikavälin budjettistrategian päälinjat. Strategialuonnos valmistuu maaliskuun loppuun mennessä, ministerineuvosto hyväksyy sen huhtikuun puoliväliin mennessä ja parlamentti äänestää siitä toukokuun puoliväliin mennessä. Keskipitkän aikavälin strategiaan on sisällytettävä pysyviä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteitä, joiden vaikutus on vähintään 8 prosenttia suhteessa BKT:hen (josta 6 prosenttiyksikköä on vielä yksilöimättä), jotta voidaan varmistaa, että alijäämätavoitteet vuoteen 2014 ulottuvalla jaksolla saavutetaan ja velan suhde BKT:hen kääntyy pysyvästi laskuun. Laajennetun yksityistämissuunnitelman myötä velkasuhteen odotetaan alentuvan lähes 20 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen viiden vuoden aikana.

Huolimatta siitä, että julkisen talouden tavoitteet jäivät saavuttamatta vuonna 2010, Kreikka valmistautuu toteuttamaan tarvittavat toimet ja harjoittamaan suotuisan kehityksen jatkumisen edellyttämää politiikkaa, jotta sen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne saataisiin päättymään viimeistään vuonna 2014, kuten neuvoston päätöksessä vaaditaan. Sen vuoksi komissio toteaa, että Kreikka noudattaa tyydyttävästi 10. toukokuuta 2010 annettua neuvoston päätöstä ja 16. helmikuuta 2010 annettua neuvoston suositusta sekä toteuttaa tyydyttävästi 22. marraskuuta 2010 annettujen ajantasaistetun talous- ja finanssipolitiikan muistion ja ajantasaistetun talouspoliittisia erityisehtoja koskevan yhteistyömuistion mukaisia toimenpiteitä.

LIITE I: NEUVOSTON PÄÄTÖKSESSÄ VAADITUT TOIMENPITEET, JOTKA ON TOTEUTETTAVA JOULUKUUN 2010 LOPPUUN MENNESSÄ

Toimenpiteet (joista säädetään neuvoston päätöksen 2 artiklan 3 kohdassa) | Tilanne |

”Kreikan on toteutettava seuraavat toimenpiteet joulukuun 2010 loppuun mennessä: |

a) Sen on saatettava päätökseen 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet. | Toteutettu. |

b) Sen on pantava täytäntöön finanssipoliittista kehystä vahvistava lainsäädäntö. Tähän olisi sisällytettävä erityisesti keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen kehyksen laatiminen, pakollisen varauksen luominen talousarvioon ennakoimattomia menoja varten (5 prosenttia valtionhallinnon kokonaismäärärahoista palkkoja, eläkkeitä ja korkoja lukuun ottamatta), tehokkaampien menojen seurantajärjestelmien luominen sekä parlamentin yhteydessä toimivan talousarvioyksikön perustaminen. | Osittain toteutettu. Syyskuussa 2010 säädettyä talousarviota koskevaa uutta puitelakia on jo sovellettu vuoden 2011 talousarviolain puitteissa. Hallitus hyväksyy viimeistään toukokuussa 2011 keskipitkän aikavälin finanssipoliittisen talousarviokehyksen, jonka perusteella laaditaan talousarvio vuodeksi 2012. Parlamentin yhteydessä toimivan talousarvioyksikön perustamista koskeva lainsäädäntö on jo annettu, mutta yksikköä ei ole vielä perustettu. |

f) Sen on tehostettava olennaisesti rakenne- ja koheesiorahastovarojen käyttöä. | Toteutettu. |

i) Sen on annettava lainsäädäntöä, jolla yksinkertaistetaan ja nopeutetaan yrityksiin, teollisuustoimintaan ja ammatteihin liittyviä lupamenettelyitä. | Osittain toteutettu, viivästynyt. Parlamentin odotetaan äänestävän lähiaikoina lupamenettelyitä koskevasta laista. |

j) Sen on muutettava Kreikan kilpailuviranomaisen (HCC) institutionaalista rakennetta siten, että kilpailuviranomaisen riippumattomuus lisääntyy, tutkintaa ja päätöksentekoa koskevat määräajat tulevat kohtuullisiksi ja että kilpailuviranomaiselle annetaan valtuudet hylätä kanteluita. | Meneillään, viivästynyt. Jätetään parlamentille lähiaikoina. |

k) Sen on parannettava julkista varainhoitoa siten, että vuosina 2011–2013 saadaan hankituksi varoja vähintään 7 miljardin euron arvosta, josta vähintään 1 miljardi vuonna 2011; lisäksi omaisuuserien (kiinteistöjen ja rahoitusvarojen) myyntitulot on käytettävä velan takaisinmaksuun, eivätkä ne heikennä 1 artiklan 2 kohdan mukaisten alijäämätavoitteiden saavuttamiseksi toteutettavia julkisen talouden vakauttamispyrkimyksiä. | Toteutettu. Hallitus on ilmoittanut omaisuuserät, jotka se aikoo yksityistää vuosien 2011–2013 aikana. Suunnitelmaa olisi tarkistettava, sillä hallitus aikoo kasvattaa yksityistämistulot 50 miljardiin euroon vuosina 2011–2015. |

l) Sen on toteutettava toimenpiteitä palveluiden tarjoamisen vapautta koskevien nykyisten rajoitusten poistamiseksi. | Meneillään, viivästynyt. Lähiaikoina aiotaan antaa monia toimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä. |

m) Sen on annettava asetus, jolla estetään paikallishallinnon talouden alijäämäisyys vähintään vuoteen 2014. Sen on pienennettävä määrärahasiirtoja paikallishallinnolle säästösuunnitelmien ja valtuuksien siirtosuunnitelmien mukaisesti. | Toteutettu. |

n) Sen on julkaistava tärkeimmät eläkejärjestelmät (IKA, mukaan lukien virkamiesten eläkejärjestelmä, OGA ja OAEE) kattavia pitkän aikavälin väliennusteita eläkemenoista vuoteen 2060 saakka heinäkuussa 2010 hyväksytyn lainsäädäntöuudistuksen mukaisesti. | Toteutettu. |

o) Sen on otettava käyttöön yhdenmukainen sähköinen lääkemääräysjärjestelmä. Sen on julkaistava täydellinen hinnasto markkinoilla olevista lääkkeistä. Sen on sovellettava ei-korvattavien lääkkeiden luetteloa ja käsikauppalääkkeiden luetteloa. Sen on julkaistava uusi korvattavien lääkkeiden luettelo käyttämällä uutta viitehintajärjestelmää. Sen on käytettävä sähköisten lääkemääräysten ja skannauksen kautta saatuja tietoja alennusten saamiseen lääkealan yrityksiltä. Sen on otettava käyttöön seurantajärjestelmä, jonka avulla lääkemenoja voidaan arvioida kuukausikohtaisesti. Sen on otettava käyttöön 5 euron omavastuuosuus, joka veloitetaan säännöllisistä avohoitopalveluista, ja laajennettava omavastuuosuudet koskemaan tarpeettomia käyntejä ensiapupoliklinikoilla. Sen on julkaistava sairaaloiden ja terveyskeskusten tarkastetut tilinpäätökset. Sen on perustettava terveydenhoitoalan asiantuntijoiden riippumaton työryhmä, jonka tehtävänä on laatia vuoden 2011 toukokuun loppuun mennessä yksityiskohtainen raportti terveydenhoitojärjestelmän kokonaisuudistuksesta, jonka tarkoituksena on parantaa terveydenhoitojärjestelmän tehoavuutta ja tehokkuutta. | Meneillään. Monia toimenpiteitä koskevaa lainsäädäntöä annetaan parhaillaan tai toimenpiteitä ollaan jo toteuttamassa. |

q) Sen on supistettava toimintamenoja edelleen vähintään 5 prosenttia, mistä kertyy vähintään 100 miljoonan euron säästöt. | Toteutettu. |

r) Sen on vähennettävä edelleen määrärahansiirtoja, mistä kertyy julkiselle taloudelle kaiken kaikkiaan vähintään 100 miljoonan euron säästöt. Määrärahansiirtoja saavat julkisyhteisöt huolehtivat samaan aikaan menojen supistamisesta siten, että maksurästejä ei kerry. |

s) Sen on muutettava perhe-etuudet tammikuusta 2011 alkaen tarveharkintaisiksi, mistä kertyy vähintään 150 miljoonan euron säästöt (joista vähennetään tästä aiheutuvat hallintokulut). | Toteutettu. |

t) Sen on vähennettävä sotilastarvikehankintoja (-toimituksia) vähintään 500 miljoonan euron arvosta verrattuna tämänhetkiseen eli vuoden 2010 tasoon. | Suunnitelmissa. Arvioidaan vuoden loppuun mennessä. |

u) Sen on pienennettävä sosiaaliturvarahastojen lääkemenoja 900 miljoonan euron arvosta lääkkeiden hintojen lisäalennusten ja uusien hankintamenettelyjen avulla sekä sairaaloiden lääkemenoja (mukaan lukien laitekulut) vähintään 350 miljoonan euron arvosta. | Toteutettu. |

v) Sen on muutettava julkisten yritysten hallinnointia, hinnoittelua ja palkkoja, mistä kertyy vähintään 800 miljoonan euron säästöt. | Toteutettu. |

w) Sen on tasattava lämmitysöljystä ja dieselöljystä kannettavat verot 15 päivän lokakuuta 2011 jälkeen veropetosten torjumiseksi, mistä kertyy vuonna 2011 vähintään 400 miljoonan euron tuotto, josta vähennetään vähävaraisempien väestöryhmien suojaamiseksi toteutettavien erityistoimenpiteiden kustannukset. | Toteuttamatta. Lämmitysöljystä ja dieselöljystä kannettavien verojen tasaamista koskevaa lakia ei ole vielä säädetty. Lämmitysöljyyn sovellettavaa erityistä veroetuutta, joka aiotaan peruuttaa, sovelletaan vain syksyllä ja talvella, joten lain viivästyminen ei toistaiseksi ole vaikuttanut olennaisesti verotuloihin ja -menoihin. |

x) Sen on korotettava alennetut alv-kannat 5,5 prosentista 6,5 prosenttiin ja 11 prosentista 13 prosenttiin, mistä kertyy vähintään 880 miljoonan euron tuotto. Sen on alennettava lääkkeisiin ja hotellimajoitukseen sovellettava alv-kanta 11 prosentista 6,5 prosenttiin, mistä aiheutuu enintään 250 miljoonan euron kustannukset, joista vähennetään säästöt, joita sosiaaliturvarahastoille ja sairaaloille koituu lääkkeisiin sovellettavasta alemmasta alv-kannasta. | Toteutettu. |

y) Sen on tehostettava polttoaineen salakuljetuksen torjuntaa (tuotto vähintään 190 miljoonaa euroa). |

z) Sen on korotettava oikeudenkäyntimaksuja (tuotto vähintään 100 miljoonaa euroa). |

aa) Sen on pantava täytäntöön verorästien perinnän nopeuttamista koskeva toimintasuunnitelma (tuotto vähintään 200 miljoonaa euroa). |

bb) Sen on nopeutettava verosakkojen perintää (tuotto vähintään 400 miljoonaa euroa). |

cc) Sen on kerättävä veroriitoja ja -oikeudenkäyntejä koskevan uuden kehyksen myötä saatavat tulot (tuotto vähintään 300 miljoonaa euroa). |

dd) Sen on kerättävä umpeutumassa olevien telelupien uusimisesta saatavat tulot (tuotto vähintään 350 miljoonaa euroa). |

ee) Sen on kerättävä toimiluvista kertyvät tulot (tuotto vähintään 250 miljoonaa euroa). |

ff) Sen on laadittava Ateenan liikenneverkon (OASA) rakenneuudistussuunnitelma. Suunnitelman tavoitteeksi on asetettava yhtiön toimintatappioiden supistaminen ja yhtiön muuttaminen taloudellisesti elinkelpoiseksi. Suunnitelmaan on sisällytettävä yhtiön toimintamenojen leikkauksia ja tariffien korotuksia. Vaaditut toimenpiteet on toteutettava viimeistään vuoden 2011 maaliskuussa. | Meneillään. Liiketoimintasuunnitelman luonnos on saatavilla. |

gg) Sen on säädettävä laki, jossa ilman alakohtaisia poikkeuksia rajoitetaan uusien työntekijöiden palvelukseen ottamista koko julkisella sektorilla siten, että kutakin viittä eläkkeelle jäävää tai irtisanottavaa työntekijää kohden saadaan palkata vain yksi uusi työntekijä, rakenneuudistusten kohteina olevista julkisista yrityksistä julkisyhteisöihin siirretty henkilöstö mukaan lukien. | Toteutettu. |

hh) Sen on säädettävä lait, joilla vahvistetaan työmarkkinajärjestelmää ja saadaan aikaan seuraavaa: yrityskohtaiset sopimukset tulevat ilman perusteettomia rajoituksia vallitseviksi toimiala- ja ammattikohtaisiin sopimuksiin verrattuna; yrityskohtaisia työehtosopimuksia ei rajoiteta yritysten vähimmäiskokoa koskevilla vaatimuksilla; lakkautetaan toimiala- ja ammattikohtaisten sopimusten ulottaminen osapuoliin, jotka eivät ole olleet edustettuina neuvotteluissa; pidennetään uusiin työsuhteisiin liittyvää koeaikaa; poistetaan ajalliset rajaukset, jotka liittyvät väliaikaista työvoimaa välittävien yritysten käyttöön; poistetaan esteet määräaikaisten työsopimusten entistä suuremmalta käytöltä; kumotaan säännös, jonka mukaan osa-aikaisilla työntekijöillä on korkeampi tuntipalkka, ja sallitaan joustavammat työaikajärjestelyt, osa-aikainen vuorotyö mukaan lukien. | Osittain toteutettu. Laissa 3899/2010 säädetään, että yritykset ja niiden työntekijät voivat tehdä erityisiä yrityskohtaisia työehtosopimuksia, joiden määräykset ovat epäedullisemmat kuin alakohtaisten sopimusten. Uutta OMED-komiteaa ollaan perustamassa. Uusia työpaikkoja koskevan koeajan pidentämistä yhteen vuoteen, niiden ajallisten rajausten poistamista, jotka liittyvät väliaikaista työvoimaa välittävien yritysten käyttöön, ja sen säännöksen kumoamista, jonka mukaan osa-aikaisilla työntekijöillä on korkeampi tuntipalkka, koskevia vaatimuksia on noudatettu. Toimiala- ja ammattikohtaisia sopimuksia sovelletaan edelleen osapuoliin, jotka eivät ole olleet edustettuina neuvotteluissa, vaikka sitä vaadittiin lopettavaksi. Vaatimuksia sellaisen lainsäädännön antamisesta, jolla poistetaan esteet määräaikaisten työsopimusten entistä suuremmalta käytöltä ja jossa sallitaan joustavammat työaikajärjestelyt, ei ole noudatettu. |

[1] EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6–11.

[2] KOM(2010) 739 lopullinen.

[3] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Kolmas tarkistus”, European Economy – Occasional Papers N° 77 (helmikuu 2011). Kyseisessä asiakirjassa arvioidaan yksityiskohtaisemmin makrotalouteen, rahoitukseen, julkiseen talouteen ja rakennepolitiikkaan liittyvien uudistusten edistymistä.

[4] Talous- ja finanssipolitiikan muistio ja talouspoliittisia erityisehtoja koskeva yhteistyömuistio, annettu 3. toukokuuta 2010, päivitetty 22. marraskuuta 2010.

[5] ”Kreikan talouden sopeutusohjelma – Neuvoston päätöksen mukaisesti annettu raportti”, helmikuu 2011. Kreikan hallitus antoi raportin 12. helmikuuta 2011. Se on saatavilla osoitteessa http://ec.europa.eu/economy_finance/eu/countries/greece_en.htm.

[6] BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut ovat viitteellisiä. Neuvoston päätöksen mukaiset BKT:hen suhteutetut alijäämäluvut perustuvat toukokuussa saatavilla olleisiin nimellistä BKT:tä koskeviin lukuihin (8,0 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 7,6 prosenttia vuonna 2011, 6,5 prosenttia vuonna 2012, 4,9 prosenttia vuonna 2013 ja 2,6 prosenttia vuonna 2014). Päätöksen mukainen sopeuttamisura edellyttää, että julkisen talouden sulautetun bruttovelan vuotuinen kasvu on enintään 34 058 miljoonaa euroa vuonna 2010, 17 365 miljoonaa euroa vuonna 2011, 15 016 miljoonaa euroa vuonna 2012, 11 599 miljoonaa euroa vuonna 2013 ja 7 885 miljoonaa euroa vuonna 2014. Vuoden 2009 lopussa tarkistettujen velkaa koskevien arvioiden ja tuoreimpien nimellistä BKT:tä koskevien ennusteiden mukaan velkasuhteet ovat vastaavasti 145 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010, 155 prosenttia vuonna 2011, 159 prosenttia vuonna 2012, 159 prosenttia vuonna 2013 ja 157 prosenttia vuonna 2014.

[7] EUVL L 145, 11.6.2010, s. 6.

[8] EUVL L 26, 29.1.2011, s. 15.

[9] Talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa yhteensopimattoman Kreikan talouspolitiikan saattamiseksi suuntaviivojen mukaiseksi sekä talous- ja rahaliiton asianmukaisen toiminnan vaarantumisen riskin poistamiseksi 16 päivänä helmikuuta 2010 annettu neuvoston suositus Kreikalle (2010/190/EU), (EUVL L 83, 30.3.2010, s. 63).