FI Euroopan unionin virallinen lehti C 353/9

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/07

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”FENLAND CELERY”

EY-nro: UK-PGI-0005-0887-22.08.2011

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Fenland Celery”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Yhdistynyt kuningaskunta

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotetyyppi:

Luokka 1.6 – Hedelmät, vihannekset ja viljat sellaisenaan tai jalostettuina

3.2 Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta:

Fenland Celery -ruokaselleri (Apium graveolens) istutetaan, viljellään ja korjataan perinteisin menetelmin Adventurers 1 ja 2 -tyyppisillä syvillä turvemailla tietyissä osissa Cambridgeshireä, Suffolkia ja Norfolkia.

Fenland Celery -sellerin viljelymenetelmän ja käytettyjen lajikkeiden ansiosta sellerillä on aivan erityiset, seuraavanlaiset ominaisuudet:

Ulkonäkö – Fenland Celery -sellerillä on leveä tyvi, jonka läpimitta on 8–12 cm, ja harottavat varret (eli lehtiruodit). Tyvi on tavanomaista syvemmän mallinen, ja juuriosa on voimakas. Fenland Celery kasvaa 60–80 senttimetriä korkeaksi tyvestä lehtien yläreunaan mitattuna. Tyven väri vaihtelee limetinvalkoisesta limetinvihreään. Varren alaosa on aina valkoisin osa, ja väri vaihtuu ylöspäin mentäessä hennon vaaleanvihreään varteen ja sitten vaaleanvihreisiin lehtiin. Fenland Celery on vankkaa ja kuhmuraista, ja lehtisuonet näkyvät selkeästi.

Rakenne – Fenland Celery -sellerin rakenne on hieman hauraampi mutta rapeampi ja rouskahtavampi kuin muilla nykypäivän sellereillä.

Maku – Fenland Celery -sellerillä on syvä tasapainoinen makea, suolainen ja katkera aromi. Samaan aikaan sille on luonteenomaista virkistävä hienostunut pähkinäisyys, ja siinä maistuvat hienovaraiset aromaattiset havupuun maut ja miedosti anis.

Fenland Celery istutetaan kesä- tai heinäkuussa, ja sato korjataan syyskuun ja joulukuun välillä.

Fenland Celery -sellerin viljelyssä voidaan käyttää ainoastaan seuraavia lajikkeita:

Hopkins Fenlander

New Dwarf White

Ely White

Viljelyssä käytetään ainoastaan näitä kolme lajiketta niiden hyvän sadon, maun, tautien vastustuskyvyn ja maaperään soveltuvuuden vuoksi.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

—

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

— Kylvön valmistelu ja kylvö Fenland Celery -lajikkeiden siemenet ostetaan huhti-toukokuussa ja toimitetaan hyväksytylle taimikasvattajalle idätettäviksi. Taimikasvattaja istuttaa siemenet turvepaakkuihin. Paakut viedään idätyshuoneeseen, jonne ne jäävät seitsemän päivän ajaksi 18 °C:n lämpötilaan. Tämän jälkeen paakut siirretään kasvihuoneeseen, jonne ne jäävät noin kolmeksi viikoksi siihen saakka, kun taimet ovat kasvaneet noin 4 tuuman korkuisiksi ja istutusvalmiiksi. Seuraavaksi taimet siirretään pelloille, joiden maaperä on Adventurers 1 ja 2 -tyyppistä maata. Taimet istutetaan tällaiseen syvään turvemaahan 24 tunnin sisällä. Sellerit koulitaan kesä–heinäkuussa. Tämä mahdollistaa porrastetun sadonkorjuun ja vähentää sadon epäonnistumisriskiä.

— Sadonkorjuu Fenland Celeryn sadonkorjuu tapahtuu syys-joulukuussa. Sadonkorjuu on monimutkainen tapahtuma, jonka aikana penkki ensin myöhennetään erityisellä leveällä riviviljelytraktorilla ja haralla. Tämä vaihe voidaan myös tehdä käsin lapiolla. Selleri korjataan käsin veitsellä leikaten. Juuret voidaan leikata kokonaan pois tai niitä voidaan jättää hieman, jolloin muodostuu ns. lyijykynämäinen juuriosa.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

—

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

—

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Fenland Celery -selleri on viljeltävä Englannin ja Walesin maaperäkartoituksessa määritellyllä Adventurers 1 ja 2 -tyyppisellä maalla. Maaperä on tämäntyyppistä erityisesti seuraavissa Cambridgeshiren, Suffolkin ja Norfolkin kunnissa:

Cambridgeshire: Littleport, Ely St Mary and Trinity, Ely Trinity (Detached), Thetford, Stretham, Willingham, Haddenham, Sutton, Colne, Coveney, Chatteris, Welches Dam, Manea, Wimblington, March, Thorney, Wisbech St Mary, Waterbeach, Horningsea, Bottisham, Swaffham Bulbeck, Swaffham Prior, Wicken, Burwell, Soham, Fordham, Isleham, Chippenham, Snailwell ja Ramsey.

Norfolk: Leziate, East Winch, Bawsey, Middleton, Wimbotsham, Crimplesham, West Dereham, Wereham, Wretton, Stoke Ferry, Northwold, Ryston, Downham Market, Denver, Fordham, Nordelph, Welney, Feltwell, Hockwold-cum-Wilton, Redmere, Wormegay, East Winch, Leziate ja Roydon.

Suffolk: Lakenheath, Mildenhall, Barton Mills, Worlington ja Freckenham.

5. Yhteys maantieteelliseen alueeseen:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Määritellyn maantieteellisen alueen erityisten ja laadullisten ominaisuuksien – eritoten turvemaan ja ilmaston – ansiosta selleristä tulee erityislaatuista. Maaperän rakenne mahdollistaa vakojen tekemisen ja näin voidaan tuottaa erityistä selleriä, joka on väriltään valkoista, koostumukseltaan rapeaa ja jossa on selkeästi virkistävä hienostunut pähkinäinen maku.

Maaperä, lajikkeet ja tuotantomenetelmä, jota käytetään ainoastaan Fenlandsissa, ovat yhdessä tuoneet alueelle maineen korkealaatuisimman ja maukkaimmalta maistuvan sellerin viljelyalueena.

Fenlands on luontainen suoalue Itä-Englannissa. Suurin osa sitä oli 1500-luvulle saakka veden peitossa. Maata ryhdyttiin ensimmäistä kertaa kuivattamaan 1630-luvulla. Tuohon aikaan Cambridgeshire Fens -suoalueelle tehtiin kaksi kanavaa Great Ouse -joen yhdistämiseksi mereen King's Lynnissä eli vanha Bedford-joki ja uusi Bedford-joki. Kun vesi oli johdatettu pois, turve kuitenkin vetäytyi kokoon, ja maa-alue vajosi uudelleen, kunnes se oli jälleen veden vallassa 1600-luvun loppuun mennessä.

Aluetta yritettiin tämän jälkeen kuivattaa useaan otteeseen, kunnes tässä vihdoin onnistuttiin 1820-luvulla hiilikäyttöisten höyrykoneiden avulla. Fenlandsin kuivattamisessa käytettiin apuna 286:ta pientä sähkökäyttöistä pumppausasemaa, 3 800:aa mailia vesistöä, 60:tä mailia merenrantapengerrystä ja 96:ta mailia jokipengermää. Kuivauksen seurauksena Fenlands on useimmissa paikoissa vain 10 metriä merenpinnan yläpuolella, ja monet osat ovat merenpinnan alapuolella.

Kuivatusjärjestelmän ansiosta Fenlandsista, jota rajaavat Lincolnshire, Norfolk, Cambridgeshire ja Suffolk, tuli Britanniassa merkittävä peltoviljelyalue, jolla viljellään viljaa ja vihanneksia. Aiempien ja nykyisten ympäristöön ja sijaintiin liittyvien etujen ansiosta maaperästä on muodostunut täydellistä – eli Adventurers 1 ja 2 -tyyppistä syvää turvemaata. Myös ilmasto-olot edistävät Fenland Celeryn viljelyä.

Fenlandsin alueella saadaan sadetta keskimäärin vähemmän kuin muilla merkittävillä peltoviljelyalueilla Yhdistyneessä kuningaskunnassa (viime vuonna 365 mm – Weather Commerce Ltd). Alhainen sademäärä on tärkeä tekijä Fenland Celeryn viljelyssä, sillä liiallinen sade haittaisi kasvua turmelemalla vaot ja edistämällä kasvitauteja.

Määritellylle maantieteelliselle alueelle luonteenomainen Adventurers 1 ja 2 -maaperätyyppi hyödyttää selleriä kahdella tavalla: Ensinnäkin maaperän luontaisesti hedelmällinen koostumus tarjoaa sellerille useita sen tarvitsemia ravintoaineita. Toiseksi maata voidaan koostumuksensa ansiosta kasata kasvin ympärille ja suojata kasvia näin auringolta. Näin sellerin pinta säilyy valkoisena ja kasvi on suojassa hallalta vuoden loppupuolella. Näiden seikkojen ansiosta viljelijät voivat pidentää satokautta Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja saavat selleristä paremman hinnan paikallisilla markkinoilla.

Perinteinen tuotantomenetelmä vaatii paljon viljelymaata ja on samalla melko työvoimavaltainen menetelmä. Taitoa vaativa viljelytekniikka on siirtynyt sukupolvelta toiselle Fenlandsissa yli 50 vuoden ajalta. Viljelijöiden on varjeltava kasvit hallalta, mutta kasveja ei kuitenkaan saa tukahduttaa eikä viljelyoloista saa tehdä liian lämpimiä (mikä johtaisi kasvitauteihin ja kasvin mätänemiseen).

Fenland Celeryn tavanomainen viljelytiheys on huomattavasti alhaisempi kuin perinteisessä sellerinviljelyssä, sillä kasveja on hehtaarilla 50 prosenttia tavanomaista vähemmän (nykyaikaisessa viljelyssä 50 000 kasvia hehtaarilla, Fenland Celeryn viljelyssä 25 000 kasvia hehtaarilla). Alhaisempi istutustiheys johtuu siitä, että taimet on istutettava leveisiin riveihin.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Fenland Celery -selleri viljellään leveissä riveissä, joiden välillä on syvät vaot. Leveät rivit on olennaisen tärkeitä lopputuotteen yleisen laadun kannalta, sillä kasvin ympärille on kasattava maata, jotta selleri säilyttäisi valkoisen värinsä. Menetelmä on pakollinen Fenland Celeryn tuotannossa, ja ilman sitä tuotetta ei voida luokitella Fenland Celery -selleriksi.

Fenland Celeryn viljelyssä voidaan käyttää ainoastaan seuraavia lajikkeita:

Hopkins Fenlander

New Dwarf White

Ely White

Viljelyssä käytetään ainoastaan näitä kolme lajiketta niiden hyvän sadon, maun, tautien vastustuskyvyn ja maaperään soveltuvuuden vuoksi.

Fenland Celery on kooltaan pienempää kuin tavanomaisesti tuotettu selleri. Tämä johtuu tuotantomenetelmästä ja käytetyistä lajikkeista. Kun tämä perinteinen tuotantomenetelmä yhdistyy Fenland Celery -siemenlajikkeisiin ja Adventurers 1 ja 2 -tyyppiseen mustaan turvemaahan, tuloksena on selkeän pähkinäinen, makea, anismainen maku sekä valkoisesta vaaleanvihreään vaihtuva väri eli Fenland Celeryn keskeiset ominaisuudet.

Fenland Celery -sellerille on luonteenomaista leveä tyvi ja tavallista harottavammat varret (eli lehtiruodit). Tyvi on halkaisijaltaan 8–12 cm, ja se on malliltaan syvempi ja epäyhtenäisempi kuin muilla sellereillä. Fenland Celeryn juuriosa on usein tavanomaista voimakkaampi viljely- ja sadonkorjuutekniikoiden vuoksi. Selleri myös kasvaa huomattavan hitaasti vuodenajan ja käytetyn viljelytekniikan vuoksi verrattuna muihin kaupallisempiin sellereihin. Viljelytekniikka myötävaikuttaa sellerin selkeän pähkinäiseen ja karvaan makeaan makuun sekä sen rapeampaan ja rouskahtavampaan rakenteeseen.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Tällä alueella viljelijät ovat perinteisesti istuttaneet Fenland Celery -selleriä heinäkuusta alkaen, ja sadonkorjuu on jatkunut syyskuusta joulukuuhun saakka. Maan kasaaminen sellerin ympärille on suojannut selleriä hallalta, ja sen ansiosta viljelijät ovat voineet pidentää satokautta ja saada selleristä paremman hinnan.

Fenland Celery -lajikkeet on valikoitu satonsa, makunsa, tautien vastustuskykynsä ja soveltuvuutensa vuoksi. Hopkins Fenlander ja New Dwarf White ovat nykyisin eniten viljellyt lajikkeet. Molemmat on jalostettu Fensin alueella, ja niitä on suosittu jo 50 vuoden ajan.

Fenland Celery -selleriä viljellään Adventurers 1 ja 2 -tyyppisillä syvillä turvemailla Fenlandsin alueella, joka on luontaisesti hyvin hedelmällistä aluetta, sillä kuollut kasvillisuus ei maatunut soilla ja nevoilla. Maaperätyyppi on saanut nimensä soiden kuivauksen 1600-luvun uranuurtajista, jotka Bedfordin jaarlin johdolla ryhtyivät kuivattamaan Fenlandsia. Esikuvana ovat erityisesti olleet riskirahoittajat eli niin sanotut ”Gentlemen Adventurers”, jotka rahoittivat kuivausoperaatiota ja saivat korvaukseksi laajoja kuivattuja maa-aloja.

Tällainen maaperä on luontaisesti tasaista, mikä osittain johtuu syvän turvemaan ominaisuuksista sekä myös tavasta, jolla maata on kuivattu. Poistoputkien ja ojien ansiosta vesi on tasolla, joka takaa sellerille parhaan mahdollisen vedensaannin.

Adventurers 1 ja 2 -tyyppinen syvä musta turvemaa on luontaisesti hedelmällistä, ja siinä on ravinteita, joita tarvitaan tuottamaan korkealaatuista selleriä käytetäänpä sitten nykyaikaisia viljelymenetelmiä tai niitä perinteisiä viljelymenetelmiä, joilla Fenland Celery -selleriä tuotetaan. Mustan turpeen ansiosta selleri myös hyötyy ylimääräisestä lämmöstä. Teoksessa Principles of Horticulture (C. R. Adams, M. P. Early ja K. M. Bamford) todetaan, että tällainen maaperä lämpiää muita nopeammin, sillä värinsä ja koostumuksensa ansiosta se imee helposti auringon energiaa ja sitoo sitä itseensä. Tuotantomenetelmä sopii parhaiten tällaiselle maaperälle, sillä kasvi saa maaperästä tarvitsemansa ravinteet ja maaperän koostumus on oikeanlainen maan kasaamiseksi kasvin ympärille. Vaikka musta turvemaa nopeuttaakin kasvua, Fenland Celery kasvaa hyvin hitaasti vuodenajan ja viljelytekniikan vuoksi. Jos selleri istutettaisiin muunlaiseen maaperään, se kasvaisi vieläkin hitaammin.

Kyseessä on suurin ja tuottavin Yhdistyneessä kuningaskunnassa maanviljelykseen käytettävissä oleva alue, jolla maaperä on tämäntyyppistä. Maaperän ainutlaatuiset ominaisuudet yhdistettyinä Fenlandsin viileämpään ja kuivempaan ilmastoon tarjoavat täydelliset edellytykset istuttaa, kasvattaa ja korjata selleriä niin, että viljely alkaa heinäkuussa ja sadonkorjuu jatkuu joulukuuhun saakka.

Selleriä viljellään perinteisillä, nykyäänkin työvoimavaltaisilla tekniikoilla, jotka ovat siirtyneet yli 50 vuoden ajan sukupolvelta toiselle Fenlandsin viljelijöiden keskuudessa ja joita on hiottu ja kehitetty hyvin korkealaatuisen sellerin tuottamiseksi. Fens on ajan mittaan tullut tunnetuksi korkealaatuisen sellerin tuotantoalueena.

Ruokakriitikot ovat kommentoineet Fenland Celeryn ainutlaatuisuutta seuraavasti: ”Kauppojen hyllyiltä löytyy muitakin hyödettyjä vihanneksia, kuten Cambridgeshiren maaperässä kasvatettu Fenlandsin perinteinen selleri. Yorkshiren hyödetty raparperi, joka on oikeastaan vihannes, on oikein hyvää grillatun tuoreen makrillin ja punaisen chilin kanssa.” Rose Prince, New English Cook, helmikuu 2009.

”Selleri on yhtä englantilaista kuin Stilton-juusto. East Angliassa Fenlandsin tasaisilla mustanmullan mailla viljeltyjen vanhempien multasellerilajikkeiden tuotantokausi oli alun perin lyhyt – lokakuusta tammikuuhun. Jos olet onnekas ja saat tätä selleriä käsiisi, huuhtomista riittää, mutta maku on poikkeuksellinen ja varsinkin pienen hallan jälkeen kaikkien makeimmillaan.” Delia Smith, Delia Online.

”Emme kovin useinkaan haikaile jonkin kylmän, kostean ja multaisen perään, mutta kun Fenlandsin selleri ilmestyy kauppojen hyllyille myöhään syksyllä, tiedossa on herkkuhetki!” Sally Bendall, Season Magazine, marraskuu 2008.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

http://archive.defra.gov.uk/foodfarm/food/industry/regional/foodname/products/documents/fenlandcelery-pgi-110711.pdf

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.