EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 23.8.2016 COM(2016) 531 final 2016/0256(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta



PERUSTELUT 1.Ehdotuksen tausta Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Ehdotuksen tarkoituksena on tarkistaa Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta annettua asetusta vuodelta 1975. Tarkistukseen on kaksi syytä. Eurofoundin perustamisasetuksen tarkistuksella linjataan Eurofoundia koskevan nykyisen asetuksen tietyt säännökset hajautettuja virastoja koskevan yhteisen lähestymistavan mukaisiksi. Tarkistus tarjoaa myös mahdollisuuden päivittää Eurofoundin tavoitteita ja tehtäviä. Siitä lähtien, kun säätiö perustettiin vuonna 1975, se on mukauttanut toimintaansa ottaen huomioon yhteiskunnan, toimielinten ja talouden yleisen kehityksen ja eurooppalaisen politiikan uudet suuntaukset elin- ja työolojen alalla. Uusia tavoitteita ja tehtäviä mukautetaan niin, että niissä tulevat paremmin esiin nämä kehityssuunnat ja Eurofoundin nykyinen panos yhteiskuntaan ja työhön liittyvän politiikan kehittämiseen tarjoamalla merkityksellistä ja korkealaatuista tutkimustietoa työllisyyden, työmarkkinasuhteiden sekä työ- ja elinolojen alalla. Tarkistus ei kuulu sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevan REFIT-ohjelman piiriin. Myös Euroopan unionin muiden nk. kolmikantavirastojen eli Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) perustamisasetuksia tarkistetaan samaan aikaan kuin Eurofound-asetusta. Johdonmukaisuus suhteessa tällä politiikan alalla voimassa oleviin politiikkaa koskeviin säännöksiin Eurofoundin perustamisasetusta on muutettu kolme kertaa, vuosina 1993, 2003 ja 2005, pääasiassa EU:n laajentumisen tai perussopimusten muutosten huomioon ottamiseksi. Näillä muutoksilla ei ole kuitenkaan muutettu merkittävästi viraston periaatteita. Tässä tarkistuksessa esitetään tarkempi kuvaus Eurofoundin roolista komission, muiden EU:n instituutioiden ja elinten, jäsenvaltioiden sekä työmarkkinaosapuolten tukijana työ- ja elinoloja koskevan politiikan muotoilussa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä. Sillä päivitetään Eurofoundin toimeksiantoa analyysien, tutkimuksen ja politiikan seurannan keskuksena näillä politiikan aloilla. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan Eurofoundin tehtävänä on tarjota tietoa ja edistää näyttöön perustuvaa päätöksentekoa aloilla, jotka liittyvät elin- ja työoloihin. Tarkistuksessa otetaan huomioon elin- ja työoloja koskeva voimassa oleva EU:n politiikka ja pyritään täydentävyyteen tällä alalla EU-rahoituksella käynnissä olevan ja suunnitellun tutkimuksen kanssa, esimerkiksi Horisontti 2020 -ohjelmasta rahoitetun tutkimuksen kanssa. 2.Oikeusperusta sekä toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate Oikeusperusta Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimuksen) 153 artikla, joka kattaa Eurofoundin työ- ja elinolojen alalla harjoittaman toiminnan ja jonka 2 kohdan a alakohdassa viitataan toimenpiteisiin jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämiseksi. Toissijaisuusperiaate (muun kuin jaetun toimivallan osalta) Ehdotuksessa käsitellään tiettyjä näkökohtia, joka liittyvät siihen, miten EU:n virastot toimivat sisäisesti ja EU:n institutionaalisessa kehyksessä. Sen vuoksi ehdotuksen tavoitteita ei voida saavuttaa kansallisin toimin. Suhteellisuusperiaate

Suhteellisuusperiaatteen noudattamiseksi perustamisasetuksen tarkistusta olisi tarkasteltava siltä kannalta, miten se vaikuttaa hallinnolliseen rasitteeseen ja talousarvioon. Tarkistusta ohjaava yleinen periaate on tarve pitää perustamisasetuksen teksti yksinkertaisena, selkeänä ja joustavana ja käyttää muita sääntelymuotoja (esim. työjärjestystä) yksityiskohtaisempien säännösten antamiseen. Perustamisasetuksella olisi oltava keskipitkä voimassaoloaika, ja sillä olisi varmistettava tarvittava joustavuus, jotta organisaation mahdollinen tuleva kehitys voidaan ottaa huomioon ilman uutta asetuksen tarkistusta. Sääntelytavan valinta Tarkistus tehdään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jolla kumotaan ja korvataan voimassa oleva neuvoston asetus (ETY) N:o 1365/75. 3.Jälkiarviointien, sidosryhmäkuulemisten ja vaikutustenarviointien tulokset Voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tuorein ulkoinen jälkiarviointi on saatettu päätökseen virastossa, ja siinä keskityttiin monivuotiseen työohjelmaan 2009–2012. Sidosryhmien kuuleminen SEUT-sopimuksen 154 artiklan vaatimusten mukaisesti EU:n tason työnantajien ja työntekijöiden edustajia on kuultu sekä unionin toimen mahdollisesta suunnasta että suunnitellun ehdotuksen sisällöstä. Sekä työnantajien että työntekijöiden edustajat halusivat säilyttää viraston kolmikantaisen luonteen ja tuoda tämän esiin viraston tavoitteissa ja kaikkien ryhmien tasapuolisessa edustuksessa sen hallintorakenteissa. Lisäksi ne halusivat säilyttää vuoden 1975 asetuksessa säädetyn apulaisjohtajan tehtävän. Komissio on tiedottanut muille asiaankuuluville sidosryhmille tätä tarkistusta koskevista yleisistä päätöksistä ja kuullut niitä tarpeen mukaan. Asiantuntijatiedon käyttö Ei sovelleta. Vaikutusten arviointi Perustamissäädöksen vähäisen tarkistuksen vuoksi vaikutustenarviointia ei tehty. Sääntelyn tila ja yksinkertaistaminen Ei sovelleta. Ehdotus ei liity REFIT-ohjelmaan. Perusoikeudet Ei sovelleta. 4.Talousarviovaikutukset Talousarviovaikutukset henkilöstö- ja rahoitusresurssien osalta (ks. tarkemmin ehdotukseen liittyvä rahoitusselvitys) ovat komission tiedonannon COM(2013) 519 mukaiset. 5.Lisätiedot

Täytäntöönpanosuunnitelmat sekä seuranta-, arviointi- ja raportointijärjestelyt Yhteisen lähestymistavan mukaisesti ehdotukseen sisältyy säännös, joka koskee komission suorittamaa viraston arviointia. Ehdotuksen esittämisen lisäksi komissio aikoo tehdä monialaisen arvioinnin, jossa tarkastellaan viraston tavoitteita, toimeksiantoja, hallintotapaa ja tehtäviä, myös suhteessa muihin työmarkkinoiden, työolojen sekä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen alalla toimiviin virastoihin. Perusteluasiakirjat (direktiivien osalta) Ei sovelleta. YKSITYISKOHTAINEN SELVITYS EHDOTUKSEN SÄÄNNÖKSISTÄ Tarkistus tarjoaa mahdollisuuden päivittää Eurofoundin tavoitteita ja tehtäviä, jotta voidaan ottaa huomioon virastossa ja sen toimintaympäristössä tapahtunut kehitys perustamisasetuksen antamisen eli vuoden 1975 jälkeen. Sen myötä voidaan myös määritellä tarkemmin Eurofoundin rooli komission, jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten tukijana työ- ja elinoloja koskevan politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa sekä työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä. Lisäksi perustamisasetuksen tarkistus antaa mahdollisuuden säätää petoksen vastaisista toimenpiteistä, eturistiriitoja koskevasta politiikasta, arvioinnista ja tarkistuksesta sekä päätoimipaikkaa koskevan sopimuksen tekemisestä. Tarkistuksella myös yhdenmukaistetaan ohjelmasuunnittelua ja raportointia koskevat säännökset tarkistetun varainhoidon puiteasetuksen säännösten mukaisiksi. Tarkistuksella muutetaan ja linjataan johtajan (pääjohtajan) nimitysmenettely yhteisessä lähestymistavassa säädetyn menettelyn mukaiseksi ja poistetaan nykyinen apulaisjohtajan paikka. Nimittävän viranomaisen rooli annetaan viraston hallintoneuvostolle. Hallintorakenteen nimitykset linjataan yhteisen lähestymistavan mukaisiksi. Joitakin perustamissäädöksen osatekijöitä ei tarkisteta tämän ehdotuksen yhteydessä yhteisen lähestymistavan mukaisiksi lisäarviointeja odotettaessa. Siltä osin kuin on kyse neuvoston nimittämistä hallintoneuvoston jäsenistä, jotka edustavat työnantajien ja työntekijöiden järjestöjä kustakin jäsenvaltiosta, ehdotetaan, että tämä tehdään EU:n tason työmarkkinajärjestöjen Business Europen ja EAY:n toimittaman luettelon perusteella. 2016/0256 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 kumoamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 153 artiklan 2 kohdan a alakohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) perustettiin asetuksella (ETY) N:o 1365/75 edistämään parempien elin- ja työolojen suunnittelua ja luomista toimilla, joilla on tarkoitus lisätä ja levittää tätä kehitystä todennäköisesti tukevaa tietämystä. (2)Perustamisvuodestaan 1975 lähtien Eurofoundilla on ollut merkittävä rooli elin- ja työolojen parantamisen tukemisessa kaikkialla Euroopan unionissa. Samalla elin- ja työolojen käsite on muuttunut ja merkitys lisääntynyt yhteiskunnallisen kehityksen ja työmarkkinoiden perusteellisten muutosten vaikutuksesta. Tästä syystä Eurofoundin tavoitteiden ja tehtävien kuvaukseen on tehtävä terminologisia muutoksia asetukseen (ETY) N:o 1365/75 verrattuna. (3)Asetusta (ETY) N:o 1365/75 on muutettu useita kertoja. Koska siihen tehdään uusia muutoksia, se olisi näin ollen selkeyden vuoksi korvattava ja kumottava. (4)Virastoa olisi hallinnoitava ja sen olisi toimittava mahdollisuuksien mukaan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission erillisvirastoista 19 päivänä heinäkuuta 2012 antaman julkilausuman periaatteiden mukaisesti. Sen vuoksi tällä ehdotuksella ei estetä Eurofoundin perustamisasetukseen tehtäviä mahdollisia uusia muutoksia, joita komissio ehkä haluaa ehdottaa tässä asetuksessa säädettyjen tai sen omasta aloitteesta tehtävien lisäarviointien jälkeen. Komissio aikoo arvioida kaikkien työmarkkinoiden, työolojen sekä ammatillisen koulutuksen ja osaamisen alalla toimivien EU-virastojen tavoitteet, toimeksiannot, hallintotavan ja tehtävät. (5)Koska kaikki kolme nk. kolmikantaista virastoa eli Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (EU-OSHA) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) käsittelevät työmarkkinoihin ja työympäristöön sekä ammatilliseen koulutukseen ja osaamiseen liittyviä seikkoja, näiden kolmen viraston välillä olisi tiivistettävä koordinointia ja hyödynnettävä tehokkuutta ja synergiaa vahvistavia toimintatapoja. Lisäksi viraston olisi tapauksen mukaan pyrittävä tehokkaaseen yhteistyöhön Euroopan komission sisäisten tutkimusresurssien kanssa. (6)Asetuksen (ETY) N:o 1365/75 rahoitussäännökset sekä ohjelmasuunnittelua ja raportointia koskevat säännökset olisi linjattava komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 mukaisiksi. (7)Asetuksessa (ETY) N:o 1365/75 annetut Eurofoundin henkilöstöä koskevat säännökset olisi linjattava neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 säädettyjen Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jäljempänä ’henkilöstösäännöt’, ja unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen, jäljempänä ’muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot’, mukaisiksi. (8)Viraston olisi toteutettava tarpeelliset toimenpiteet varmistaakseen luottamuksellisten tietojen turvallisen käsittelyn. Eurofound hyväksyy tarvittaessa turvallisuussääntöjä komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/443 ja komission päätöksen (EU, Euratom) 2015/444 mukaisesti. (9)On tarpeen antaa talousarviota sekä hallintoneuvostoa, pääjohtajaa ja henkilöstöä koskevia siirtymäsäännöksiä, jotta varmistetaan viraston toiminnan jatkuvuus odotettaessa tämän asetuksen voimaantuloa, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I luku

Viraston tavoitteet ja tehtävät 1 artikla – Viraston tavoitteet 1.Perustetaan Euroopan unionin virastoksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö, jäljempänä ’virasto’, josta käytetään myös nimitystä Eurofound. 2.Viraston tavoitteena on lisätä ja levittää tietoa komission, muiden EU:n instituutioiden ja elinten, jäsenvaltioiden sekä työmarkkinaosapuolten avuksi työ- ja elinolojen parantamiseen tähtäävän politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa, työllisyyspolitiikan tukemisessa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä. 2 artikla – Tehtävät 1.Virasto suorittaa seuraavat tehtävät 1 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla toiminta-alueilla: a)analysoi politiikan, institutionaalisten puitteiden ja käytäntöjen kehitystä ja tekee vertailevia analyysejä eri maiden välillä;

b)analysoi elin- ja työolojen ja työmarkkinoiden kehityssuuntauksia; c)analysoi työmarkkinasuhdejärjestelmien ja erityisesti työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun kehitystä EU:n tasolla ja jäsenvaltioissa; d)toteuttaa tai tilaa selvityksiä ja tekee tutkimusta asiaankuuluvista sosioekonomisista kehityssuunnista ja niihin liittyvistä poliittisista aiheista; e)tarjoaa foorumin kokemusten ja tietojen vaihdolle sidosryhmien välillä, mukaan luettuna työmarkkinaosapuolet, ja tukee uudistusten ja politiikan täytäntöönpanoa kansallisella tasolla; f)hallinnoi välineitä ja tietokokonaisuuksia ja asettaa ne poliittisten päättäjien, työmarkkinaosapuolten, tiedeyhteisön ja muiden sidosryhmien saataville. 2.Tehtäviensä hoitamisessa virasto käy tiivistä vuoropuhelua etenkin sekä julkisten että yksityisten asiantuntijaelinten, viranomaisten ja työntekijöiden ja työnantajien järjestöjen kanssa. Virasto varmistaa yhteistyön muiden Euroopan unionin virastojen kanssa, etenkin Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston, Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen ja tarpeen mukaan muiden EU-virastojen kanssa, jotta vältetään päällekkäisyys ja edistetään synergiaa ja täydentävyyttä toiminnassa, tämän kuitenkaan estämättä sen omien tavoitteiden toteuttamista. II luku

Viraston organisaatio 3 artikla – Hallinto- ja johtamisrakenne Viraston hallinto- ja johtamisrakenteen muodostavat a)hallintoneuvosto, jonka tehtävät luetellaan 5 artiklassa; b)johtokunta, jonka tehtävät luetellaan 10 artiklassa; c)pääjohtaja, jonka velvollisuudet luetellaan 11 artiklassa. 1 jakso: Hallintoneuvosto 4 artikla – Hallintoneuvoston kokoonpano 1.Hallintoneuvostoon kuuluu a)yksi kunkin jäsenvaltion hallitusta edustava jäsen; b)yksi kunkin jäsenvaltion työnantajajärjestöjä edustava jäsen; c)yksi kunkin jäsenvaltion työntekijäjärjestöjä edustava jäsen; d)kolme komissiota edustavaa jäsentä. Kaikilla a–d alakohdassa tarkoitetuilla jäsenillä on äänioikeus.

Neuvosto nimittää a, b ja c alakohdassa tarkoitetut jäsenet jäsenvaltioiden ja Euroopan tason työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen toimittamien ehdokasluettelojen pohjalta. Komissio nimittää omat edustajansa. 2.Jokaisella hallintoneuvoston jäsenellä on varajäsen. Varajäsen edustaa varsinaista jäsentä tämän poissaollessa. Varajäsen nimitetään 1 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. 3.Hallintoneuvoston jäsenet ja varajäsenet nimitetään heidän sosiaali- ja työpolitiikan alaa koskevan tietämyksensä perusteella ottaen huomioon asianmukaiset johtamis-, hallinto- ja varainhoitotaidot. Kaikkien hallintoneuvostossa edustettujen osapuolten on pyrittävä rajoittamaan edustajiensa vaihtuvuutta, jotta voidaan varmistaa hallintoneuvoston työskentelyn jatkuvuus. Kaikkien osapuolten on pyrittävä naisten ja miesten tasapuoliseen edustukseen hallintoneuvostossa. 4.Jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Toimikausi voidaan uusia. Jos jäsenen toimikausi päättyy tai jäsen eroaa tai erotetaan, hän jatkaa tehtävässään, kunnes hänet on nimitetty uudeksi toimikaudeksi tai hänen tilalleen on nimitetty uusi jäsen. 5.Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajien on kunkin muodostettava hallintoneuvoston sisällä toimiva ryhmä. Kukin ryhmä nimeää koordinaattorin, jotta voidaan tehostaa asioiden käsittelyä ryhmissä ja niiden välillä. Työnantajien ja työntekijöiden ryhmien koordinaattoreiden on oltava Euroopan tason järjestöjen edustajia, eikä heitä tarvitse nimetä nimitettyjen hallintoneuvoston jäsenten keskuudesta. Koordinaattorit, joita ei ole nimitetty 1 kohdassa tarkoitetuiksi hallintoneuvoston jäseniksi, osallistuvat kokouksiin ilman äänioikeutta. 5 artikla – Hallintoneuvoston tehtävät 1.Hallintoneuvosto a)ohjaa yleisesti viraston toimintaa ja hyväksyy vuosittain viraston ohjelma-asiakirjan äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä 6 artiklan mukaisesti; b)hyväksyy äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä viraston vuotuisen talousarvion ja hoitaa muita tehtäviä, jotka liittyvät viraston talousarvioon, III luvun mukaisesti; c)hyväksyy viraston konsolidoidun vuotuisen toimintakertomuksen ja sen arvioinnin ja lähettää ne viimeistään kunkin vuoden 1 päivänä heinäkuuta Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle. Konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus on julkaistava; d)hyväksyy viraston varainhoitosäännöt 17 artiklan mukaisesti; e)hyväksyy petostentorjuntastrategian, joka on oikeassa suhteessa petosriskeihin nähden ottaen huomioon toteutettavien toimenpiteiden kustannukset ja hyödyt; f)hyväksyy jäsentensä ja riippumattomien asiantuntijoiden eturistiriitojen ehkäisemistä ja hallintaa koskevat säännöt; g)hyväksyy tarpeiden analysoinnin pohjalta tiedotusta ja viestintää koskevat suunnitelmat ja päivittää niitä säännöllisesti; h)hyväksyy työjärjestyksensä; i)käyttää 2 kohdan mukaisesti viraston henkilöstön suhteen henkilöstösäännöissä nimittävälle viranomaiselle ja muuta henkilöstöä koskevissa palvelussuhteen ehdoissa työsopimusten tekemiseen valtuutetulle viranomaiselle annettuja valtuuksia, jäljempänä ’nimittävän viranomaisen toimivalta’; j)vahvistaa tarvittavat henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen täytäntöönpanoa koskevat säännökset henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti; k)nimittää pääjohtajan ja jatkaa tarvittaessa tämän toimikautta tai erottaa tämän 19 artiklan mukaisesti; l)jollei henkilöstösäännöistä ja muuta henkilöstöä koskevista palvelussuhteen ehdoista muuta johdu, nimittää tilinpitäjän, joka hoitaa tehtäviään täysin riippumattomasti; m)huolehtii siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet;

n)tekee kaikki viraston sisäisten rakenteiden perustamista ja tarvittaessa niiden muuttamista koskevat päätökset ottaen huomioon viraston toimintatarpeet ja moitteettoman varainhoidon; o)hyväksyy työjärjestelyjen vahvistamisen 30 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 2.Hallintoneuvosto tekee henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti henkilöstösääntöjen 2 artiklan 1 kohtaan ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 6 artiklaan perustuvan päätöksen, jolla siirretään nimittävän viranomaisen toimivalta pääjohtajalle ja määritellään olosuhteet, joissa toimivallan siirto voidaan keskeyttää. Pääjohtajalla on valtuudet siirtää tämä toimivalta edelleen. Jos poikkeukselliset olosuhteet sitä edellyttävät, hallintoneuvosto voi tekemällään päätöksellä tilapäisesti keskeyttää pääjohtajalle siirretyn nimittävän viranomaisen toimivallan ja hänen edelleen siirtämänsä nimittävän viranomaisen toimivallan ja käyttää kyseistä toimivaltaa itse tai siirtää sen jollekin jäsenistään tai jollekulle henkilöstöön kuuluvalle, joka on muu kuin pääjohtaja. 6 artikla – Vuotuinen ja monivuotinen ohjelmasuunnittelu 1.Pääjohtaja laatii vuosittain 11 artiklan 5 kohdan c alakohdan mukaisesti ohjelma-asiakirjan, joka sisältää monivuotisen ja vuotuisen ohjelman suunnitelmat komission delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 32 artiklan mukaisesti, ja ottaa huomioon komission esittämät ohjeet. 2.Hallintoneuvosto hyväksyy kunkin vuoden 30 päivään marraskuuta mennessä 1 kohdassa tarkoitetun ohjelma-asiakirjan ja toimittaa sen Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle viimeistään 31 päivänä tammikuuta, samoin asiakirjan mahdolliset myöhemmät päivitetyt versiot. Ohjelma-asiakirjasta tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu, ja sitä on tarvittaessa mukautettava talousarviota vastaavasti. 3.Vuotuisessa työohjelmassa on esitettävä yksityiskohtaiset tavoitteet ja odotetut tulokset, suoritusindikaattorit mukaan lukien. Siinä on myös esitettävä kuvaus rahoitettavista toimista ja mainittava kuhunkin toimeen osoitetut taloudelliset ja henkilöstöresurssit toimintoperusteisen budjetoinnin ja hallinnoinnin periaatteiden mukaisesti. Vuotuisen työohjelman on oltava yhdenmukainen 5 kohdassa tarkoitetun monivuotisen työohjelman kanssa. Siinä on selkeästi ilmoitettava, mitä tehtäviä on lisätty, muutettu tai poistettu edelliseen varainhoitovuoteen verrattuna. 4.Hallintoneuvosto muuttaa hyväksyttyä vuotuista työohjelmaa tarvittaessa, jos virastolle annetaan uusi tehtävä. Hallintoneuvosto voi siirtää pääjohtajalle valtuudet tehdä vuotuiseen työohjelmaan muita kuin olennaisia muutoksia. Vuotuiseen työohjelmaan tehtävät olennaiset muutokset on hyväksyttävä samaa menettelyä noudattaen kuin alkuperäinen vuotuinen työohjelma. 5.Monivuotisessa työohjelmassa on esitettävä yleinen strateginen ohjelma, mukaan lukien tavoitteet, odotetut tulokset ja suoritusindikaattorit. Siinä on esitettävä myös resurssien ohjelmointi, mukaan lukien monivuotinen talousarvio ja henkilöstösuunnitelma. Siinä on esitettävä strategia suhteiden järjestämiseksi kolmansiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin ja täsmennettävä tähän liittyvät resurssit. Resursseja koskeva ohjelmasuunnittelu saatetaan ajan tasalle vuosittain. Strategista ohjelmaa on päivitettävä tarvittaessa ja erityisesti 28 artiklassa tarkoitetun arvioinnin tulosten huomioon ottamiseksi. 7 artikla – Hallintoneuvoston puheenjohtaja 1.Hallintoneuvosto valitsee puheenjohtajan ja kolme varapuheenjohtajaa seuraavasti: yhden jäsenvaltioita edustavista jäsenistä, yhden työnantajajärjestöjä edustavista jäsenistä, yhden työntekijäjärjestöjä edustavista jäsenistä ja yhden komissiota edustavista jäsenistä. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat valitaan hallintoneuvoston äänivaltaisten jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä. 2.Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien toimikausi on kaksi vuotta. Toimikausi voidaan uusia kerran. Jos heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa kuitenkin päättyy heidän toimikautensa aikana, myös heidän toimikautensa päättyy tuona päivänä ilman eri toimenpiteitä. 8 artikla – Hallintoneuvoston kokoukset 1.Hallintoneuvoston kokoukset kutsuu koolle puheenjohtaja. 2.Viraston pääjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. 3.Hallintoneuvosto pitää yhden sääntömääräisen kokouksen vuodessa. Lisäksi se kokoontuu puheenjohtajan aloitteesta tai jos komissio tai vähintään kolmasosa hallintoneuvoston jäsenistä sitä pyytää.

4.Hallintoneuvosto voi kutsua kokouksiinsa tarkkailijoiksi henkilöitä, joiden lausunnoilla voi olla merkitystä. 5.Virasto vastaa hallintoneuvoston sihteeristön tehtävistä. 9 artikla – Hallintoneuvoston äänestyssäännöt 1.Hallintoneuvosto tekee päätöksensä äänivaltaisten jäsentensä enemmistöllä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 5 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdan ja 19 artiklan 7 kohdan soveltamista. 2.Kullakin äänioikeutetulla jäsenellä on yksi ääni. Äänioikeutetun jäsenen poissa ollessa hänen varajäsenellään on oikeus käyttää äänioikeutta. 3.Puheenjohtaja osallistuu äänestykseen. 4.Pääjohtaja osallistuu asioiden käsittelyyn, mutta hänellä ei ole äänioikeutta. 5.Hallintoneuvoston työjärjestyksessä määritellään yksityiskohtaisemmat äänestystä koskevat järjestelyt, erityisesti olosuhteet, joissa jäsen voi toimia toisen jäsenen puolesta. 2 jakso: Johtokunta 10 artikla – Johtokunta 1.Hallintoneuvostoa avustaa johtokunta. 2.Johtokunta a)valmistelee päätökset hallintoneuvoston hyväksyttäviksi; b)huolehtii yhdessä hallintoneuvoston kanssa siitä, että sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteihin ja arviointeihin perustuvien havaintojen ja suositusten sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimusten perusteella toteutetaan asianmukaiset jatkotoimet; c)avustaa ja neuvoo pääjohtajaa hallintoneuvoston päätösten täytäntöönpanossa hallinnon ja varainhoidon valvonnan lujittamiseksi, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11 artiklassa lueteltuja pääjohtajan velvollisuuksia. 3.Johtokunta tekee tarvittaessa kiireellisissä tapauksissa tiettyjä väliaikaisia päätöksiä hallintoneuvoston puolesta, erityisesti hallinnollisista kysymyksistä, mukaan lukien nimittävän viranomaisen toimivallan siirron keskeyttäminen, sekä talousarvioon liittyvistä kysymyksistä. 4.Johtokunnan muodostavat hallintoneuvoston puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa, 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetut kolmen ryhmän koordinaattorit sekä yksi komission edustaja. Kukin 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu ryhmä voi nimetä enintään kaksi varajäsentä, jotka osallistuvat johtokunnan kokouksiin varsinaisten jäsenten poissaollessa. Hallintoneuvoston puheenjohtaja on myös johtokunnan puheenjohtaja. Pääjohtaja osallistuu johtokunnan kokouksiin ilman äänioikeutta. 5.Johtokunnan jäsenten toimikausi on kaksi vuotta. Toimikausi voidaan uusia. Johtokunnan jäsenten toimikausi päättyy, kun heidän jäsenyytensä hallintoneuvostossa päättyy. 6.Johtokunta kokoontuu kolme kertaa vuodessa. Puheenjohtaja voi kutsua koolle ylimääräisiä kokouksia jäsenten pyynnöstä. 7.Hallintoneuvosto vahvistaa johtokunnan työjärjestyksen.

3 jakso: Pääjohtaja 11 artikla – Pääjohtajan velvollisuudet 1.Pääjohtaja vastaa viraston johtamisesta. Pääjohtaja on vastuussa hallintoneuvostolle. 2.Pääjohtaja hoitaa tehtäviään riippumattomasti, eikä hän saa pyytää eikä ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta eikä miltään muulta elimeltä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta komission, hallintoneuvoston ja johtokunnan toimivaltaa. 3.Pääjohtaja raportoi pyydettäessä Euroopan parlamentille tehtäviensä hoidosta. Neuvosto voi pyytää pääjohtajaa raportoimaan tehtäviensä hoidosta. 4.Pääjohtaja on viraston laillinen edustaja. 5.Pääjohtaja vastaa virastolle tällä asetuksella uskottujen tehtävien täytäntöönpanosta. Pääjohtajan vastuulla on erityisesti a)viraston päivittäisen toiminnan hallinnointi; b)hallintoneuvoston tekemien päätösten täytäntöönpano; c)ohjelma-asiakirjan laatiminen ja sen toimittaminen hallintoneuvostolle sen jälkeen, kun komissiota on kuultu; d)ohjelma-asiakirjan täytäntöönpano ja siitä raportointi hallintoneuvostolle; e)viraston toimintaa koskevan vuotuisen konsolidoidun toimintakertomuksen laatiminen ja sen esittäminen hallintoneuvostolle arvioitavaksi ja hyväksyttäväksi; f)toimintasuunnitelman laatiminen sisäisen tai ulkoisen tarkastuksen raportteja ja arviointeja koskeviin päätelmiin sekä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksiin perustuvia jatkotoimia varten ja raportoiminen suunnitelman edistymisestä kahdesti vuodessa komissiolle ja säännöllisesti hallintoneuvostolle ja johtokunnalle; g)unionin taloudellisten etujen suojaaminen soveltamalla petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäiseviä toimenpiteitä, toteuttamalla tehokkaita tarkastuksia ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, perimällä takaisin aiheettomasti maksetut määrät ja tarvittaessa määräämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia hallinnollisia tai taloudellisia seuraamuksia; h)petostentorjuntastrategian laatiminen virastolle ja sen esittäminen hallintoneuvostolle hyväksyntää varten; i)virastoon sovellettavien varainhoitosääntöjen luonnoksen valmistelu; j)viraston tuloja ja menoja koskevan ennakkoarvion luonnoksen laatiminen ja viraston talousarvion toteuttaminen. 6.Pääjohtajan vastuulla on myös päättää, onko viraston tehtävien tehokkaan ja toimivan toteuttamisen kannalta tarpeellista perustaa yksi tai useampi paikallistoimisto yhteen tai useampaan jäsenvaltioon. Tällainen päätös edellyttää etukäteen annettua suostumusta komissiolta, hallintoneuvostolta ja siltä jäsenvaltiolta, johon paikallistoimisto on tarkoitus perustaa. Päätöksessä on määriteltävä paikallistoimistossa toteutettavien toimien laajuus siten, että vältetään tarpeettomia kustannuksia ja viraston hallinnollisten tehtävien päällekkäisyyttä. 4 jakso: Neuvoa-antavat komiteat 12 artikla – Neuvoa-antavat komiteat

1.Hallintoneuvosto perustaa neuvoa-antavia komiteoita viraston ohjelma-asiakirjoissa esitettyjen poliittisten prioriteettialojen mukaisesti. 2.Neuvoa-antavat komiteat ovat operatiivisia elimiä, joiden tarkoituksena on varmistaa viraston tuottaman tutkimuksen laatu samoin kuin kokonaisvaltainen sitoutuminen hankkeisiin ja tuloksiin osallistumalla viraston ohjelmien täytäntöönpanoon ja antamalla neuvoja ja esittämällä uusia ajatuksia. 3.Neuvoa-antavat komiteat huolehtivat yhteistyössä hallintoneuvoston ja johtokunnan kanssa seuraavista tutkimushankkeisiin liittyvistä keskeisistä toiminnoista: a)antavat hankkeiden suunnittelua ja toteutusta koskevia neuvoja; b)seuraavat toteutuksen edistymistä; c)arvioivat tuloksia; d)antavat neuvoja tulosten levittämisestä. 4.Hallintoneuvosto hyväksyy neuvoa-antavien komiteoiden työjärjestyksen. Neuvoa-antavien komiteoiden jäsenten nimitystä ja osallistumista valvovat 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen ryhmien koordinaattorit edellä mainitun työjärjestyksen mukaisesti. 5.Hallintoneuvosto päättää neuvoa-antavien komiteoiden hajottamisesta viraston ohjelma-asiakirjoissa esitettyjen prioriteettien mukaisesti. III luku

Varainhoitoa koskevat säännökset 13 artikla – Talousarvio 1.Viraston kaikista tuloista ja menoista laaditaan kutakin kalenterivuotta vastaavaa varainhoitovuotta varten arvio, jonka perusteella tulot ja menot otetaan viraston talousarvioon. 2.Talousarvioon otettavien tulojen ja menojen on oltava tasapainossa. 3.Sulkematta pois muita tulonlähteitä viraston tulot koostuvat seuraavista: a)Euroopan unionin yleiseen talousarvioon otettu unionin rahoitusosuus; b)jäsenvaltioiden mahdollinen vapaaehtoinen rahoitusosuus; c)viraston julkaisuista ja muista suoritteista saadut tulot; d)viraston toimintaan 30 artiklan mukaisesti osallistuvien kolmansien maiden rahoitusosuudet. 4.Viraston menoihin kuuluvat henkilökunnan palkat, hallinto- ja infrastruktuurimenot sekä toimintamenot. 14 artikla – Talousarvion laatiminen

1.Pääjohtaja laatii vuosittain viraston seuraavan varainhoitovuoden tuloja ja menoja koskevan alustavan ennakkoarvion, johon sisältyy henkilöstötaulukko, ja toimittaa sen hallintoneuvostolle. 2.Hallintoneuvosto hyväksyy tähän alustavaan esitykseen perustuvan ennakkoarvion viraston tuloista ja menoista seuraavaa varainhoitovuotta varten. 3.Ennakkoarvio viraston tuloista ja menoista toimitetaan komissiolle kunkin vuoden 31 päivään tammikuuta mennessä. 4.Komissio toimittaa ennakkoarvion budjettivallan käyttäjälle yhdessä unionin yleistä talousarviota koskevan alustavan esityksen kanssa. 5.Tämän ennakkoarvion perusteella komissio sisällyttää unionin alustavaan yleiseen talousarvioon määrärahat, joita se pitää henkilöstötaulukon perusteella välttämättöminä, sekä yleisestä talousarviosta otettavan avustuksen määrän. Komissio toimittaa alustavan talousarvioesityksen budjettivallan käyttäjälle perussopimuksen 313 ja 314 artiklan mukaisesti. 6.Budjettivallan käyttäjä hyväksyy virastolle annettavaa avustusta koskevat määrärahat. 7.Budjettivallan käyttäjä vahvistaa viraston henkilöstötaulukon. 8.Hallintoneuvosto vahvistaa viraston talousarvion. Siitä tulee lopullinen, kun unionin yleinen talousarvio on lopullisesti vahvistettu. Sitä mukautetaan tarvittaessa tätä vastaavasti. 9.Kaikkiin rakennushankkeisiin, joilla on todennäköisesti huomattava vaikutus viraston talousarvioon, sovelletaan delegoidun asetuksen (EU) N:o 1271/2013 säännöksiä. 15 artikla – Talousarvion toteuttaminen 1.Pääjohtaja vastaa viraston talousarvion toteuttamisesta. 2.Pääjohtaja toimittaa vuosittain budjettivallan käyttäjälle kaikki arviointimenettelyjen tuloksen kannalta tärkeät tiedot. 16 artikla – Tilinpäätöksen esittäminen ja vastuuvapauden myöntäminen 1.Viraston tilinpitäjä toimittaa alustavan tilinpäätöksen komission tilinpitäjälle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 1 päivänä. 2.Virasto toimittaa selvityksen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. Komission tilinpitäjä toimittaa viraston alustavan tilinpäätöksen konsolidoituna komission tilinpäätökseen Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan maaliskuun 31 päivänä. 3.Saatuaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimelta varainhoitoasetuksen 148 artiklassa tarkoitetut huomautukset viraston alustavasta tilinpäätöksestä pääjohtaja laatii viraston lopullisen tilinpäätöksen, josta hän vastaa, ja toimittaa sen johtokunnalle lausuntoa varten. 4.Hallintoneuvosto antaa lausunnon viraston lopullisesta tilinpäätöksestä. 5.Tilinpitäjä toimittaa lopullisen tilinpäätöksen ja hallintoneuvoston lausunnon Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle viimeistään varainhoitovuoden päättymistä seuraavan heinäkuun 1 päivänä. 6.Lopullinen tilinpäätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä viimeistään seuraavan vuoden marraskuun 15 päivänä.

7.Pääjohtaja toimittaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle vastauksen tämän huomautuksiin viimeistään 30 päivänä syyskuuta. Pääjohtaja toimittaa tämän vastauksen myös hallintoneuvostolle. 8.Pääjohtaja antaa varainhoitoasetuksen 165 artiklan 3 kohdan mukaisesti Euroopan parlamentille tämän pyynnöstä kaikki kyseistä varainhoitovuotta koskevan vastuuvapausmenettelyn moitteettoman toteuttamisen edellyttämät tiedot. 9.Euroopan parlamentti myöntää neuvoston määräenemmistöllä antamasta suosituksesta pääjohtajalle vuoden N talousarvion toteuttamista koskevan vastuuvapauden ennen vuoden N+2 toukokuun 15 päivää. 17 artikla – Varainhoitosäännöt Hallintoneuvosto hyväksyy virastoon sovellettavat varainhoitosäännöt komissiota kuultuaan. Varainhoitosäännöt voivat poiketa asetuksesta (EU) N:o 1271/2013 ainoastaan, jos viraston toiminta sitä erityisesti edellyttää ja jos komissio on antanut siihen ennalta suostumuksensa. IV luku

Henkilöstö 18 artikla – Yleiset säännökset 1. Viraston henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavia henkilöstösääntöjä ja unionin muuta henkilöstöä koskevia palvelussuhteen ehtoja sekä näiden säännösten täytäntöönpanosäännöksiä, jotka on annettu Euroopan unionin toimielinten yhteisellä päätöksellä. 2. Hallintoneuvosto antaa henkilöstösääntöjen ja muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen soveltamiseksi tarvittavat asianmukaiset täytäntöönpanosäännöt henkilöstösääntöjen 110 artiklan mukaisesti. 19 artikla – Pääjohtaja 1.Pääjohtaja on henkilöstön jäsen ja hänet otetaan palvelukseen viraston väliaikaisena toimihenkilönä muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a alakohdan nojalla. 2.Hallintoneuvosto nimittää pääjohtajan komission avointa ja läpinäkyvää menettelyä noudattaen laatiman ehdokasluettelon perusteella. Pääjohtajan työsopimusta tehtäessä virastoa edustaa hallintoneuvoston puheenjohtaja. 3.Pääjohtajan toimikausi on viisi vuotta. Komissio laatii ennen toimikauden päättymistä arvion, jossa tarkastellaan pääjohtajan suoriutumista tehtävistään sekä viraston tulevia tehtäviä ja haasteita. 4.Hallintoneuvosto voi komission ehdotuksesta, jossa otetaan huomioon 3 kohdassa tarkoitettu arvio, jatkaa pääjohtajan toimikautta kerran enintään viideksi vuodeksi. 5.Pääjohtaja, jonka toimikautta on jatkettu, ei voi enää jatketun toimikautensa lopussa osallistua kyseisen toimen valintamenettelyyn. 6.Pääjohtaja voidaan erottaa toimestaan ainoastaan hallintoneuvoston päätöksellä, jonka se tekee komission ehdotuksen perusteella. 7.Hallintoneuvosto tekee päätökset pääjohtajan nimittämisestä, toimikauden jatkamisesta tai erottamisesta äänivaltaisten jäsentensä kahden kolmasosan enemmistöllä.

20 artikla – Kansalliset asiantuntijat ja muu henkilöstö 1.Virasto voi käyttää kansallisia asiantuntijoita tai muuta henkilöstöä, joka ei ole viraston palveluksessa. 2.Hallintoneuvosto tekee päätöksen, jossa vahvistetaan säännöt kansallisten asiantuntijoiden tilapäisestä siirtämisestä viraston palvelukseen. V luku

Yleiset säännökset 21 artikla – Oikeudellinen asema 1.Virasto on unionin elin. Se on oikeushenkilö. 2.Virastolla on kussakin jäsenvaltiossa laajin oikeushenkilölle kansallisen lainsäädännön mukaan kuuluva oikeuskelpoisuus. Se voi muun muassa hankkia ja luovuttaa kiinteää ja irtainta omaisuutta sekä olla asianosaisena oikeudenkäynneissä. 3.Viraston toimipaikka on Dublin, Irlanti. 4.Virasto voi perustaa paikallistoimistoja yhteen tai useampaan jäsenvaltioon 11 artiklan 6 kohdan mukaisesti, jos jäsenvaltiot siihen suostuvat. 22 artikla – Erioikeudet ja vapaudet Virastoon ja sen henkilöstöön sovelletaan Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa. 23 artikla – Kielijärjestelyt 1.Virastoon sovelletaan asetuksessa N:o 1 vahvistettuja säännöksiä. 2.Hallintoneuvosto voi päättää viraston sisäisessä toiminnassaan käyttämistä kielistä. 3.Euroopan unionin elinten käännöskeskus huolehtii viraston toiminnan edellyttämistä käännöspalveluista. 24 artikla – Avoimuus 1.Viraston hallussa oleviin asiakirjoihin sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001. Hallintoneuvosto vahvistaa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä kokouksestaan. 2.Virastossa tapahtuvaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan asetusta (EY) N:o 45/2001. Hallintoneuvosto vahvistaa kuuden kuukauden kuluessa ensimmäisestä kokouksestaan toimenpiteet, joiden mukaisesti virasto soveltaa asetusta (EY) N:o 45/2001, viraston tietosuojavastaavan nimittämistä koskevat toimenpiteet mukaan lukien. Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultava ennen toimenpiteiden vahvistamista. 25 artikla – Petostentorjunta 1.Helpottaakseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 soveltamisalaan kuuluvien petosten, lahjonnan ja muiden laittomien toimien torjuntaa virasto liittyy kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamispäivästä 25 päivänä toukokuuta 1999 tehtyyn toimielinten väliseen sopimukseen Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) sisäisistä tutkimuksista ja vahvistaa mainitun sopimuksen liitteessä olevaa mallia käyttäen asianmukaiset määräykset, joita sovelletaan viraston kaikkiin työntekijöihin.

2.Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien virastolta unionin rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. 3.OLAF voi suorittaa tutkimuksia, mukaan lukien paikalla suoritettavat selvitykset ja tarkastukset, asetuksessa (EY) N:o 1073/1999 ja asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjä säännöksiä ja menettelyjä noudattaen, jotta voidaan määrittää, liittyykö viraston rahoittamaan avustukseen tai sopimukseen petos, lahjonta tai muu laiton toiminta, joka vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. 4.Viraston yhteistyösopimuksiin kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa sekä sen muihin sopimuksiin, avustussopimuksiin ja avustuspäätöksiin on sisällytettävä määräyksiä, joissa nimenomaisesti annetaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia ja tutkimuksia toimivaltuuksiensa mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdan soveltamista. 26 artikla – Turvallisuusluokiteltujen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskevat turvallisuussäännöt Virasto hyväksyy tarpeen mukaan omat turvallisuussäännöt, jotka vastaavat komission päätöksissä (EU, Euratom) 2015/443 ja 2015/444 vahvistettuja Euroopan unionin turvallisuusluokiteltujen tietojen ja arkaluonteisten turvallisuusluokittelemattomien tietojen suojaamista koskevia komission turvallisuussääntöjä. Viraston turvallisuussääntöjen on katettava muun muassa ja tapauksen mukaan tällaisten tietojen vaihtamista, käsittelyä ja tallentamista koskevat säännökset. 27 artikla – Vastuu 1.Viraston sopimusperusteinen vastuu määräytyy kyseessä olevaan sopimukseen sovellettavan lainsäädännön mukaan. 2.Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta antaa ratkaisu viraston tekemässä sopimuksessa mahdollisesti olevan välityslausekkeen nojalla. 3.Jos kyseessä on sopimukseen perustumaton vastuu, viraston on korvattava jäsenvaltioiden lainsäädäntöön sisältyvien yhteisten perusperiaatteiden mukaisesti vahinko, jonka viraston yksiköt tai henkilöstön jäsenet ovat tehtäviään suorittaessaan aiheuttaneet. 4.Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista riidat, jotka koskevat 3 kohdassa tarkoitettua vahinkojen korvaamista. 5.Viraston henkilöstöön kuuluvien henkilökohtaisesta vastuusta virastoa kohtaan määrätään heihin sovellettavissa henkilöstösäännöissä tai palvelussuhteen ehdoissa. 28 artikla – Arviointi 1.Komissio tekee viimeistään viiden vuoden kuluttua 37 artiklassa tarkoitetusta päivämäärästä ja sen jälkeen joka viides vuosi komission suuntaviivojen mukaisen arvioinnin, jossa arvioidaan viraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin. Arvioinnissa on tarkasteltava erityisesti tarvetta muuttaa viraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. 2.Jos komissio katsoo, ettei viraston toiminnan jatkaminen ole enää perusteltua sille asetettuihin tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin nähden, se voi ehdottaa, että tätä asetusta muutetaan vastaavasti tai että se kumotaan. 3.Komissio raportoi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle arvioinnin tuloksista. Arvioinnin tulokset on julkaistava. 29 artikla – Hallinnolliset tutkimukset Viraston toiminta kuuluu oikeusasiamiehen valvonnan alaisuuteen perussopimuksen 228 artiklan määräysten mukaisesti. 30 artikla – Yhteistyö kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa 1.Siltä osin kuin on tarpeen tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamiseksi ja rajoittamatta kuitenkaan jäsenvaltioiden ja unionin instituutioiden toimivaltaa virasto voi tehdä yhteistyötä kolmansien maiden toimivaltaisten viranomaisten ja/tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Virasto voi tätä varten vahvistaa työjärjestelyt näiden kolmansien maiden viranomaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, edellyttäen että komissio antaa tähän ennakkohyväksynnän. Näistä järjestelyistä ei seuraa oikeudellisia velvoitteita unionille ja sen jäsenvaltioille.

2.Viraston toimintaan voivat osallistua kolmannet maat, jotka ovat tehneet tästä sopimuksen unionin kanssa. Näihin 1 kohdassa tarkoitettuihin sopimuksiin sisältyvien asianomaisten määräysten mukaisesti laaditaan järjestelyjä, joissa määritellään erityisesti luonne, laajuus ja tapa, jolla nämä kolmannet maat osallistuvat viraston toimintaan, mukaan lukien viraston tekemiin aloitteisiin osallistumista, rahoitusosuuksia ja henkilöstöä koskevat säännökset. Henkilöstöasioiden osalta näiden järjestelyjen on kaikilta osin oltava henkilöstösääntöjen mukaiset. 3.Hallintoneuvosto hyväksyy strategian, joka koskee viraston suhteita kolmansiin maihin tai kansainvälisiin järjestöihin asioissa, joissa virasto on toimivaltainen. 31 artikla – Toimipaikkaa koskeva sopimus ja toimintaolosuhteet 1.Isäntäjäsenvaltion virastolle tarjoamia tiloja ja palveluja koskevat järjestelyt sekä viraston pääjohtajaan, hallintoneuvoston jäseniin, viraston henkilöstöön ja heidän perheenjäseniinsä isäntäjäsenvaltiossa sovellettavat erityissäännöt vahvistetaan viraston ja sen kotipaikkana olevan jäsenvaltion välisessä toimipaikkaa koskevassa sopimuksessa. 2.Isäntäjäsenvaltion on varmistettava viraston moitteettomalle toiminnalle parhaat mahdolliset edellytykset, mukaan lukien monikieliset ja eurooppahenkiset koulunkäyntimahdollisuudet sekä asianmukaiset liikenneyhteydet. VI luku

Siirtymäsäännökset 32 artikla – Hallintoneuvostoa koskevat siirtymäsäännökset 1.Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 6 artiklan nojalla perustetun viraston johtokunnan jäsenten toimikausi päättyy ... [date of entry into force of this Regulation]. 2.Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 6 artiklan nojalla perustettu johtokunta hoitaa tämän asetuksen 5 artiklassa tarkoitetun hallintoneuvoston tehtäviä .... [date of entry into force of this Regulation] ja ... [date of application of this Regulation] välisenä aikana. 33 artikla – Henkilöstöä koskevat siirtymäsäännökset 1.Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 8 artiklan nojalla nimitetty viraston johtaja osoitetaan toimikautensa jäljellä olevaksi ajaksi hoitamaan tämän asetuksen 11 artiklassa säädettyjä pääjohtajan tehtäviä. Muut häntä koskevat sopimusehdot säilyvät muuttumattomina. 2.Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 8 artiklan nojalla nimitetty viraston apulaisjohtaja avustaa toimikautensa jäljellä olevan ajan johtajaa tai pääjohtajaa. 3.Tämä asetus ei vaikuta neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 nojalla palvelukseen otetun henkilöstön oikeuksiin ja velvoitteisiin. 34 artikla – Talousarviota koskevat siirtymäsäännökset Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1365/75 16 artiklan nojalla hyväksyttyjä talousarvioita koskeva vastuuvapausmenettely toteutetaan kyseisessä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti. VII luku

Loppusäännökset 35 artikla – Kumoaminen Kumotaan asetus (ETY) N:o 1365/75 ... [date of application of this Regulation] lähtien, ja kaikkia viittauksia kumottuun asetukseen pidetään viittauksina tähän asetukseen.

36 artikla – Viraston hyväksymien sisäisten sääntöjen voimassaolo Johtokunnan asetuksen (ETY) N:o 1365/75 nojalla hyväksymät sisäiset säännöt ja toimenpiteet pysyvät voimassa ...[date of application of this Regulation] jälkeen, jollei hallintoneuvosto tämän asetuksen soveltamiseksi toisin päätä. 37 artikla – Voimaantulo 1.Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. 2.Sitä sovelletaan ... [date of application]. 3.Edellä olevaa 32, 33 ja 34 artiklaa sovelletaan kuitenkin ... [the date of entry into force of this Regulation]. 4.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI

2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset Eurofoundin henkilöresursseihin 3.2.3.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.4.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 04: Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat 04 03: Työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasiat 04 03 11: Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne

◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen. ⌧ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Tavoitteet/EU:n lisäarvo Eurooppa 2020 -strategian mukaisesti: Uutta pontta työllisyyteen, kasvuun ja investointeihin Syvempi ja oikeudenmukaisempi talous- ja rahaliitto 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro Lisätä ja levittää tietoa komission, muiden EU:n instituutioiden ja elinten, jäsenvaltioiden sekä työmarkkinaosapuolten avuksi työ- ja elinolojen parantamiseen tähtäävän politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa, työllisyyspolitiikan tukemisessa ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun edistämisessä. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 040311 – Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) – Rahoitusosuus osastoille 1, 2 ja 3. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Eurofoundin tehtävänä on tarjota tietoa yhteiskuntaan ja työhön liittyvän politiikan kehittämisen tueksi. Eurofound antaa neuvoja EU:n toimielimille ja palvelee valtioiden sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen päätöksentekijöiden tietotarpeita. Tämä kolmikantainen lähestymistapa näkyy sen hallintoneuvoston (aiemmalta nimeltään johtokunta) rakenteessa ja tarjoaa selvää lisäarvoa. Se on keskeistä Eurofoundin työn merkityksellisyyden ja poliittisille päättäjille tarjottujen tietojen luotettavuuden kannalta. Eurofoundin keskeisiä kohderyhmiä ovat viranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja EU:n tasolla sosiaalipoliittiseen päätöksentekoon osallistuvat. Yhdistämällä tutkimuksen poliittisiin näkökohtiin Eurofound pyrkii tarjoamaan tietoa, joka on merkityksellistä politiikan suunnittelun ja täytäntöönpanon kannalta. Eurofound viestii tutkimustuloksistaan EU:n kansalaisille verkkosivustonsa www.eurofound.europa.eu kautta.

Eurofound syventää jatkuvasti keskeisillä aloilla hankkimaansa asiantuntijuutta. Virasto tunnetaan vahvasta osaamisperustastaan työolojen alalla. Sen puoleen myös käännytään ensimmäisenä, kun on kyse EU:n työmarkkinasuhteisiin ja työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvästä vertailevasta tiedosta, ja sen tunnustetaan ymmärtävän syvällisesti elinoloihin ja elämänlaatuun liittyviä kysymyksiä. Toista asiantuntemuksen alaa eli rakennemuutoksia ja -uudistuksia on kehitetty vuodesta 2001 Nizzan Eurooppa-neuvoston päätelmien perusteella. Virasto pyrkii tarjoamaan mahdollisimman korkealaatuista ja tieteellisesti vankkaa ja puolueetonta tietoa erityisaloillaan. Eurofoundin visiona on, että tätä tietoa käytetään toimivan politiikan kehittämiseen niin, että parannetaan elämän ja työn laatua kilpailukykyisessä ja oikeudenmukaisessa Euroopassa. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Monivuotisiin työohjelmiin kohdistuu jo kattava seuranta- ja arviointijärjestelmä sekä ennen toteutusta että sen jälkeen. Tätä täydennetään komission joka viides vuosi tekemällä arvioinnilla ja tarkistuksella. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä SEUT-sopimuksen 151 artiklan mukaan unionin ”tavoitteena on työllisyyden edistäminen sekä elin- ja työolojen kohentaminen”. Eurofoundin perustamisasetuksessa määritellään sen rooli ja tavoitteet: Eurofoundin roolina on edistää parempien elin- ja työolojen suunnittelua ja luomista toimilla, joilla on tarkoitus kehittää ja levittää tätä kehitystä tukevaa tietämystä. Tässä tarkoituksessa säätiön tehtävinä on käytännön kokemusten perusteella kehittää ja syventää pohdintaa elinympäristön ja työolojen keskipitkän ja pitkän aikavälin parantamisesta sekä tunnistaa muutokseen johtavat tekijät. Eurofound tukee komission työtä työllisyys-, sosiaali- ja osallisuusasioiden alalla tekemällä alaa koskevia tutkimuksia ja poliittisia analyysejä. Se tarjoaa pitkän aikavälin analyysejä ongelmista ja poliittisista aloitteista ja pyrkii kartoittamaan, mikä toimii ja mikä ei. Sen kyselyt tarjoavat pitkän aikavälin analyysejä ja tietoa työolojen, elämänlaadun ja yritysten käyttäytymisen taustalla olevista suuntauksista ja kehityssuunnista. Sen seurantakeskukset tarjoavat kuvailevia analyyseja ja ajantasaista tietoa työmarkkinasuhteista, työoloista, rakennemuutoksista ja muutoksenhallinnasta. Eurofound tukee toiminnallaan myös Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua (SEUT-sopimuksen 154–155 artikla) tekemällä Euroopan tason työmarkkinaosapuolten edustavuutta koskevia tutkimuksia ja tarjoamalla riippumattoman todentamisen niiden kapasiteetista osallistua Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun ja tehdä sopimuksia. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Eurofound antaa neuvoja EU:n toimielimille ja palvelee valtioiden sekä työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen päätöksentekijöiden tietotarpeita. Tämä kolmikantainen lähestymistapa näkyy sen hallintoneuvoston (aiemmalta nimeltään johtokunta) rakenteessa ja tarjoaa selvää lisäarvoa. Se on keskeistä Eurofoundin työn merkityksellisyyden ja poliittisille päättäjille tarjottujen tietojen luotettavuuden kannalta. Eurofoundin seurantakeskukset ja kyselyt tarjoavat Euroopan laajuisesta kehityksestä ainutlaatuisia riippumattomia tietoja, jollaisia ei ole saatavilla mistään muualta. Jäsenvaltioissa on vain muutamia samantyyppisiä kansallisia laitoksia muttei yhtään sellaista, joka tuottaisi vertailevaa tietoa kaikista jäsenvaltioista. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Eurofound on tehnyt tutkimusta ja kyselyitä ja seurannut ilmiöitä vuodesta 1975. Eurofoundin toiminnasta saadaan eniten hyötyä, kun se syventää jatkuvasti keskeisillä aloilla hankkimaansa asiantuntijuutta. Virasto tunnetaan vahvasta osaamisperustastaan työolojen alalla. Sen puoleen myös käännytään ensimmäisenä, kun on kyse EU:n työmarkkinasuhteisiin ja työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvästä vertailevasta tiedosta, ja sen tunnustetaan ymmärtävän syvällisesti elinoloihin ja elämänlaatuun liittyviä kysymyksiä. Virasto pyrkii tarjoamaan mahdollisimman korkealaatuista ja tieteellisesti vankkaa ja puolueetonta tietoa erityisaloillaan. Eurofoundin visiona on, että tätä tietoa käytetään toimivan politiikan kehittämiseen niin, että parannetaan elämän ja työn laatua kilpailukykyisessä ja oikeudenmukaisessa Euroopassa. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Eurofound tekee yhteistyötä muiden asiaan liittyvillä aloilla toimivien EU:n virastojen kanssa. Yhteistyösopimuksia on voimassa Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (EU-OSHA) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop), Euroopan koulutussäätiön (ETF), Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) ja Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) kanssa. Näihin sopimuksiin sisältyy erityisesti työohjelman laatimiseen liittyvä varhainen kuuleminen, ja niitä täydennetään vuotuisilla toimintasuunnitelmilla, joissa sovitaan muista vaihtomuodoista ja tarpeen mukaan yhteisistä toimista. Näin varmistetaan toiminnan täydentävyys ja mahdollistetaan synergiaetujen saavuttaminen. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu.

–◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. –◻ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV. ⌧ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. –Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ⌧ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty ◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) ◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle ⌧ 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille ◻ julkisoikeudellisille yhteisöille ◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut ◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut ◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. Huomautukset: Ei sovelleta 2.HALLINNOINTI

2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Kaikki EU:n virastot toimivat tiukan seurantajärjestelmän alaisuudessa; seurantaan osallistuvat sisäisen valvonnan koordinaattori, komission sisäinen tarkastus, hallintoneuvosto, komissio, tilintarkastustuomioistuin ja budjettivallan käyttäjä. Tätä Eurofoundin perustamisasetuksessa säädettyä järjestelmää sovelletaan edelleen. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Ei ole 2.2.2.Valvontamenetelmä(t) Ei sovelleta 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Tämänhetkisessä Eurofoundin perustamisasetuksessa ei ole säädetty erikseen petoksen vastaisista toimenpiteistä, mutta johtaja ja hallintoneuvosto ovat toteuttaneet asianmukaisia toimenpiteitä kaikissa EU:n toimielimissä sovellettavien sisäisen valvonnan standardien mukaisesti. Virasto hyväksyi petosten vastaisen strategian yhteisen lähestymistavan mukaisesti marraskuussa 2014. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet Otsake 1 a: Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 04 03 11 Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) JM KYLLÄ KYLLÄ EI Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat: Ei sovelleta Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä.

Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Määrärahalaji Rahoitusosuudet Numero

[Nimi…...….] JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet [XX.YY.YY.YY] KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI KYLLÄ/EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin Jäljempänä esitetyt vaikutukset menoihin ovat komission tiedonannon COM(2013) 519 mukaiset. 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake

1A Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound) 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 YHTEENSÄ • Toimintamäärärahat Budjettikohdan numero Sitoumukset (1) 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 779 21 195 143 829 Maksut (2) 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 779 21 195 143 829 Budjettikohdan numero Sitoumukset (1a) Maksut (2a) Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat Ei ole. Ei ole. Ei ole. Ei ole. Ei ole. Ei ole. Ei ole. Ei ole. Budjettikohdan numero (3) Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound)

määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset = 1 + 1a + 3 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 779 21 195 143 829 Maksut = 2 + 2a +3 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 371 20 779 21 195 143 829







3.2.2.Arvioidut vaikutukset Eurofoundin henkilöresursseihin 3.2.2.1.Yhteenveto –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –⌧ Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) 2016 2017 2018 2019 2020 YHTEENSÄ Virkamiehet (AD-ura-alue) 8 8 8 8 8 Virkamiehet (AST-ura-alue) 10 9 9 9 9 Sopimussuhteiset toimihenkilöt 14 14 14 14 14 Väliaikaiset toimihenkilöt 77 76 74 74 74 Kansalliset asiantuntijat 1 1 1 1 1 YHTEENSÄ 114 108 106 106 106

3.2.2.2.Henkilöstöresurssien arvioitu tarve vastuullisessa pääosastossa –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –⌧ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: 2016 2017 2018 2019 2020 Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikainen henkilöstö) XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) • Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) XX 01 04 yy - Päätoimipaikassa

- Edustustoissa XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta – AC, END, INT) 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta – AC, END, INT) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka tointa hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Virastoa koskevan komission kannan koordinointi ja edustaminen. Ulkopuolinen henkilöstö 3.2.3.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –⌧ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.4.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja.