[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 16.5.2006

SEK(2006) 596

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

ROMANIA Seurantakertomus – toukokuu 2006

{KOM(2006) 214 lopullinen}

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

ROMANIA Seurantakertomus – toukokuu 2006

SISÄLLYSLUETTELO

1. JOHDANTO 4

2. POLIITTISET ARVIOINTIPERUSTEET 5

2.1. Yleisarvio 12

3. TALOUDELLISET ARVIOINTIPERUSTEET 13

3.1. Yleisarvio 17

4. LIITTYMISNEUVOTTELUIHIN PERUSTUVAT SITOUMUKSET JA VAATIMUKSET 18

4.1. Yhteisön säännöstön luvut 18

4.1.1. 1 luku: Tavaroiden vapaa liikkuvuus 18

4.1.2. 2 luku: Henkilöiden vapaa liikkuvuus 20

4.1.3. 3 luku: Palvelujen tarjoamisen vapaus 20

4.1.4. 4 luku: Pääomien vapaa liikkuvuus 21

4.1.5. 5 luku: Yhtiöoikeus 22

4.1.6. 6 luku: Kilpailupolitiikka 22

4.1.7. 7 luku: Maatalous 23

4.1.8. 8 luku: Kalastus 27

4.1.9. 10 luku: Verotus 28

4.1.10. 13 luku: Sosiaalipolitiikka ja työllisyys 29

4.1.11. 15 luku: Teollisuuspolitiikka 31

4.1.12. 18 luku: Koulutus 32

4.1.13. 20 luku: Kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikka 32

4.1.14. 21 luku: Aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen 33

4.1.15. 22 luku: Ympäristö 34

4.1.16. 24 luku: Yhteistyö oikeus- ja sisäasioissa 36

4.1.17. 25 luku: Tulliliitto 39

4.1.18. 28 luku: Varainhoidon valvonta 40

4.2. Yhteisön säännöstön kääntäminen romaniaksi 41

4.3. Yleisarvio 42

1. JOHDANTO

Liittymisneuvottelut Romanian kanssa saatiin menestyksekkäästi päätökseen joulukuussa 2004. Liittymissopimus allekirjoitettiin huhtikuussa 2005. Romania ja 14 jäsenvaltiota on jo ratifioinut sen. Sopimuksen mukaan Romania liittyy Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007, jollei neuvosto päätä komission suosituksesta lykätä liittymisajankohtaa 1. päivään tammikuuta 2008.

Kun neuvottelut oli saatu päätökseen Euroopan unioni päätti, että se seuraa edelleen tiiviisti Romanian liittymisvalmisteluja ja saavutuksia ja että tätä varten komissio antaa edelleen vuosittain kertomuksen Romanian edistymisestä liittymisvalmisteluissa ja antaa tarvittaessa myös suosituksia.

Komissio antoi ensimmäisen kertomuksen lokakuussa 2005. Siitä kävi ilmi, että Romania oli edennyt hyvin liittymisvalmisteluissaan. Siinä myös yksilöitiin joukko aloja, joilla oli vielä tehtävä työtä liittymisvalmistelujen loppuunsaattamiseksi. Komissio päätti tehostaa seurantaansa ja antaa seuraavan kertomuksen jo keväällä 2006.

Tässä kertomuksessa tarkastellaan Romanian liittymisvalmisteluja keskittyen aloihin, joilla Kööpenhaminassa vahvistettujen kolmen liittymisperusteen valossa tarvitaan vielä parannuksia. Näiden arviointiperusteiden mukaisesti kertomus koostuu kolmesta osasta:

- Ensimmäisessä osassa arvioidaan niitä poliittisia kysymyksiä, joiden osalta katsotaan vielä tarvittavan lisätoimia.

- Toisessa osassa arvioidaan niitä taloudellisia kysymyksiä, joiden osalta katsotaan vielä tarvittavan lisätoimia.

- Kolmannessa osassa arvioidaan, missä määrin Romania on pannut täytäntöön liittymisneuvotteluihin perustuvat sitoumukset ja vaatimukset.

Kertomuksessa yksilöidään lokakuun 2005 jälkeen tapahtunut edistyminen sekä sellaiset eri politiikan aloilla ja lainsäädännössä sekä sen täytäntöönpanossa olevat puutteet, jotka edellyttävät vielä toimenpiteitä. Tältä pohjalta komissio tarkastelee erillisessä tiedonannossa, joka annetaan yhdessä tämän kertomuksen kanssa, onko sen syytä suosittaa liittymisajankohdan lykkäämistä.

Tämä kertomus kuvastaa tilannetta huhtikuun 2006 lopussa. Se pohjautuu moniin eri lähteisiin. Romaniaa pyydettiin toimittamaan tietoja valmistelujensa tämän hetkisestä tilanteesta. Kertomus pohjautuu myös tietoihin, joita on saatu assosiaatiosopimuksen soveltamisen yhteydessä, sekä vertaisarviointeihin[1], joilla on arvioitu Romanian hallinnollista toimintakykyä eri aloilla. Huomioon on otettu myös neuvostossa käydyt keskustelut ja Euroopan parlamentin mietinnöt[2] ja päätöslauselmat. Tilanteesta riippuen komissio on lisäksi käyttänyt hyväkseen eri kansainvälisten järjestöjen, kansainvälisten rahoituslaitosten ja valtioista riippumattomien järjestöjen tekemiä arvioita.

2. POLIITTISET ARVIOINTIPERUSTEET

Johdanto

Komissio katsoo, että Romania täyttää EU:n jäsenyyden poliittiset arviointiperusteet ja on täyttänyt ne koko ajan vuodesta 1997.

Tämän kertomuksen tavoitteena on arvioida tiettyjä aloja, joilla lokakuun seurantakertomuksen mukaan vielä tarvitaan parannuksia. Tällaisia aloja on yhdeksän. Ne liittyvät julkishallinnon uudistukseen, oikeusjärjestelmän uudistuksen tehokkaaseen toteuttamiseen, korruption vastaisiin toimiin, ihmiskaupan torjuntaan, vankien epäasialliseen kohteluun ja vankilaoloihin, lastensuojeluun, vammais- ja mielenterveyshuollon järjestelmään, omaisuuden tehokkaaseen palauttamiseen ja vähemmistöjen suojeluun ja sopeuttamiseen.

Tässä jaksossa arvioidaan näillä aloilla lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunutta kehitystä sekä Romanian valmiutta EU:n jäsenyyteen.

Julkishallinto

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

Hallitus on jatkanut politiikan valmistelun ja koordinoinnin parantamiseen tähtäävien toimenpiteiden toteuttamista. Tässä yhteydessä on julkaistu julkispolitiikan alaan kuuluvien esitysten valmistelua varten käsikirja, jossa määritellään vaikutusten arviointimenettelyt. Julkishallinnon eri yksiköiden välistä koordinointia on pyritty parantamaan.

Hajautusta on jatkettu: parlamentti antoi toukokuussa 2006 kaksi lakia, joilla edistetään tiettyjen valtuuksien, talousarviovarojen ja menojen hajauttamista. Vuoden 2005 lopussa hallitus hyväksyi poikkeussäädöksellä maaherrajärjestelmän uudistuksen. Maaherran virka on nyt varattu korkeille virkamiehille eikä poliittisin perustein nimitetyille henkilöille. Maaherrat eivät saa osallistua virkansa hoidon ohella puoluepolitiikkaan.

Parlamentin on tarkoitus hyväksyä virkamieslaki toukokuussa. Siinä selkeytetään virkamiesten asemaa, oikeuksia ja velvollisuuksia ja hajautetaan palvelukseenottoa paikallisviranomaisille ja yksittäisille ministeriöille. Lailla myös vähennetään julkishallinnon poliittisia kytköksiä säätämällä, että korkeiden virkamiesten nimittämisestä vastaa erityinen lautakunta. Valtiovarainministeriöön on perustettu erikoisyksikkö, jonka tehtävänä on varmistaa EU:n rakennerahastojen hallinnointiin liittyvien koulutustoimien parempi yhteensovittaminen.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Mitä tulee politiikan valmisteluun, lainsäädäntöesitykset lähetetään yhä parlamenttiin ilman arviota niiden kokonaisvaikutuksista tai niiden täytäntöönpanon edellyttämistä hallinnollisista valmiuksista. Hallitus turvautuu lainsäädäntöprosessissa edelleen ”poikkeussäädöksiin”. Syyskuun 30. päivän ja maaliskuun 15. päivän välisenä aikana annettiin 90 tällaista säädöstä. Tämä lisää hallituksen valtaa parlamentin kustannuksella ja vähentää lainsäädäntöprosessin avoimuutta. Julkisen sektorin palkka-asteikkojen ja urarakenteiden meneillään oleva tarkistus on ammattietiikan kannalta erityisen merkittävä kysymys. Yleisten koulutustoimien koordinointi on heikkoa.

Julkishallinnon uudistuksen alalla on kokonaisuutena katsoen edistytty jonkin verran, mutta uudistusten toteuttamistahtia on kiristettävä.

Oikeusjärjestelmä

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

Oikeusjärjestelmän uudistusta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa on jatkettu. Lokakuussa 2005 annettiin uusia säännöksiä tuomioistuinten erityisjaostojen ja -paneeleiden organisaatiosta ja toiminnasta. Joulukuussa 2005 annetulla lainsäädännöllä on tarkoitus helpottaa pienipalkkaisten mahdollisuuksia turvautua ulosottomiehiin tuomioistuinten tuomioiden täytäntöönpanossa. Oikeusapujärjestelmän perusteellinen uudistus on käynnissä. Korkeimman oikeuden riita-asioiden jaostossa vireillä olevien asioiden määrä väheni syyskuun 2005 ja helmikuun 2006 lopun välillä 8 569:stä 6 126:een.

Käytäntöä, jossa asiat jaetaan tuomareille sattumanvaraisesti, on jatkettu koko maassa. Se on osaltaan tehostanut korruption torjuntaa ja edistänyt tuomareiden ja tuomioiden puolueettomuutta.

Lainsäädännön entistä yhdenmukaisemman tulkinnan ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi muutoksenhakutuomioistuimet voivat nykyisin saattaa riita-asioita koskevat valitukset korkeimman oikeuden käsiteltäväksi. Kaikilla muutoksenhakutuomioistuimilla, muilla tuomioistuimilla ja syyttäjänvirastoilla sekä lähes kaikilla alioikeuksilla on nykyisin mahdollisuus käyttää sähköistä säädöskokoelmaa. Suurimmalla osalla tuomioistuimista on maaliskuusta 2006 lähtien ollut käytössään virallisen lehden sähköinen versio. Suojelun ja korruptiontorjunnan pääosasto, joka oli oikeusministeriön puolisotilaallinen turvallisuuspalvelu, lakkautettiin tammikuussa 2006.

Ylin tuomarineuvosto (CSM) vastaa tuomioistuinten toiminnan riippumattomuuden ja tehokkuuden varmistamisesta. Sillä on yhteensä 234 virkaa, joista 183 on täytetty, ja sen toimintamäärärahat on vuonna 2006 yli kaksinkertaistettu yhteensä 7,9 miljoonaan euroon. Tuomarineuvostolle nimitettiin uusi puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja tammikuussa 2006, minkä jälkeen tuomarikunnan ja oikeusministeriön yhteistyö on kehittynyt myönteiseen suuntaan. CSM:n tarkastusosaston 50 virasta 18 on nyt täytetty ja tarkastajien työhönottoperusteista on sovittu. CSM:ssä on kehitetty järjestelmä, jossa kukin asia saa oman ainutkertaisen rekisteröintinumeronsa, mikä mahdollistaa tarkkojen tilastotietojen keräämisen ja tehokkaan resurssien jaon. Järjestelmä on koekäytössä eräissä tuomioistuimissa Bukarestissa ja se on tarkoitus ottaa täysimääräisesti käyttöön koko maassa vuoden 2006 loppuun mennessä.

Oikeuslaitoksen määrärahoja on edelleen lisätty. Vuoden 2005 alkuperäistä talousarviota korotettiin 18 prosenttia marraskuussa 2005 eli 362 miljoonaan euroon. Vuoden 2006 talousarvio on 403 miljoonaa euroa. Tuomareiden, syyttäjien ja oikeusvirkailijoiden palkkarästit saatiin kokonaan maksettua marraskuussa 2005. Koulutuksen osalta voidaan todeta, että kansallisen tuomari-instituutin ja oikeusvirkailijoiden kansallisen koulutuskeskuksen määrärahat nousivat vuonna 2006 noin 35 prosenttia. Hakijoille, joilla on huomattavaa oikeusalan kokemusta, on järjestetty pääsykokeita ja kansallisen tuomari-instituutin kaksivuotisen koulutusohjelman on tarkoitus pysyä tärkeimpänä väylänä tuomarin tai syyttäjän ammattiin. Tämä estää puolueellisia nimityksiä. Tuomioistuinjärjestelmän avoimien virkojen täyttämisessä on edistytty: avoimia tuomarin virkoja on nyt noin 380, kun niitä lokakuussa 2005 oli 439, ja oikeusvirkailijoiden viroista täyttämättä on nyt noin 220, kun niitä lokakuussa 2005 oli täyttämättä 326. Tammikuussa 2006 hallitus hyväksyi määrärahat, joilla tuomioistuinten hallintohenkilöstöä voidaan lisätä 200 virkailijalla ja syyttäjänvirastojen henkilöstöä 500 virkailijalla. Kaikki muutoksenhakutuomioistuinten talousjohtajan virat on nyt täytetty.

Tuomioistuinten yleiset työskentelyolosuhteet ovat nyt paremmat. Yhdeksän oikeustalon kunnostustöistä on laadittu kansallinen ohjelma, ja tammikuussa 2006 allekirjoitettiin sopimus vielä 25 oikeustalon kunnostamisesta vuoteen 2010 mennessä. Tammikuussa 2006 allekirjoitettiin myös sopimus yli 15 000 tietokoneen ja oheislaitteen toimittamisesta oikeuslaitokselle. Niistä lähes kaikki asennettiin maaliskuussa 2006 ja ne on tarkoitus liittää yhteen suojatussa verkossa heinäkuuhun 2006 mennessä.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta:

Ylimmän tuomarineuvoston CSM:n neljästätoista valitusta jäsenestä kahdeksan työskentelee yhä vain osa-aikaisesti, vaikka heidän tehtävänään on edustaa Romanian kaikkia tuomareita ja syyttäjiä. Kuudella näistä jäsenistä saattaa olla eturistiriitoja kurinpitoasioissa, sillä heillä on johtava asema tuomioistuimissa tai syyttäjänvirastoissa. CSM:n osuutta tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen hallinnon nykyaikaistamisessa, kurinpitomenettelyjen soveltamisessa, tuomioiden laadun tarkastamisessa sekä tuomareiden ja CSM:n oman henkilöstön palvelukseenottoa koskevien objektiivisten perusteiden noudattamisen valvonnassa on tehostettava. Oikeusapujärjestelmää on uudistettava. Prosessioikeuden säännökset kaipaavat vielä järkiperäistämistä. Vaihtoehtoisten riitojenratkaisumenettelyjen käyttöä on lisättävä. Tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen henkilöstöhallintoa ja varainhoitoa olisi edelleen parannettava. Syyttäjän virkoja on edelleen täyttämättä noin 600. Lokakuussa 2005 vastaava luku oli 588. Erityisesti jo palveluksessa olevien tuomareiden, syyttäjien ja oikeusvirkailijoiden koulutukseen panostamista on jatkettava. Lainsäädännön yhdenmukaista tulkintaa kaikissa oikeusasteissa ei ole vielä varmistettu kaikkialla Romaniassa.

Yhteenvetona voidaan todeta, että oikeusjärjestelmän uudistuksessa ja erityisesti sen hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa on edistytty merkittävästi. Jotta jatkossakin saataisiin aikaan konkreettisia tuloksia, Romanian on jatkettava oikeusalan uudistusten toteuttamista nykyiseen tahtiin. ( Ks. myös 24 luku: Oikeus- ja sisäasiat )

Korruption vastaiset toimet

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla.

Ulosottovirkailijoiden rikosoikeudellinen immuniteetti poistettiin joulukuussa 2005. Samassa kuussa annettiin laki julkisista varoista annettavasta sopimusrahoituksesta, jota ei tarvitse maksaa takaisin. Hallitus esitti rikoslakiin muutoksia, jotka koskevat muun muassa oikeushenkilöiden rikosoikeudellista vastuuta. Parlamentti antoi maaliskuussa 2006 lain, jolla korruption vastaisten toimien vastuuvirasto eli kansallinen korruptiontorjunnan syyttäjänvirasto (PNA) muutettiin kansalliseksi korruptiontorjuntavirastoksi (DNA) ja jolla se valtuutettiin tutkimaan kaikki korkean tason korruptiotapaukset, mukaan luettuina parlamentin jäseniin kohdistuvat syytökset. Huhtikuussa 2006 hallitus antoi lakiehdotuksen poliittisten puolueiden rahoitusta koskevien sääntöjen muuttamisesta siten, että kaikki rahoituslähteet olisi vastaisuudessa julkaistava maan virallisessa lehdessä. DNA lopetti lokakuussa 2005 pienimuotoiseen korruptioon liittyvien tapausten selvittämisen ja keskittyi keski- ja korkean tason korruptioon. DNA:n uusi johtaja on virkaan astuttuaan arvioinut DNA:n syyttäjien ja rikospoliisien toimintaa, minkä seurauksena 30 henkilöä on jättänyt viraston. Tilalle on palkattu 15 uutta syyttäjää. Viraston 345 virasta 32 on tällä hetkellä täyttämättä. DNA:n talousarviota vuodelle 2006 on korotettu 14 prosenttia.

Korkean tason korruptiotapauksiin liittyvien puolueettomien tutkimusten määrä on kasvanut ja laatu parantunut merkittävästi edelliseen tarkastelujaksoon verrattuna. Lokakuusta 2005 lähtien DNA on tutkinut neljäätoista korkean tason poliitikkoa, jotka ovat oppositiopuolueiden tai hallituskoalitioon kuuluvien puolueiden jäseniä ja jotka joko ovat tai ovat olleet ministereitä tai ovat parlamentin jäseniä. Tutkimukset ovat toistaiseksi johtaneet neljään rikossyytteeseen. Osa näistä tutkimuksista aloitettiin varallisuusilmoitusten perusteella. Noin 100 000 virkamiehen on annettava tällainen ilmoitus vuosittain ja ne ovat julkisia.

DNA on lokakuusta 2005 alkaen asettanut syytteeseen 89 muuta henkilöä, joihin kuuluu muun muassa tuomareita, lakimiehiä, poliiseja, johtavassa asemassa olevia valtion- ja aluehallinnon virkamiehiä sekä yksityisten yritysten johtajia. Tuomioistuimet ovat kyseisenä aikana tuominneet alustavasti 77 henkilöä PNA:n aiemmin tekemien tutkimusten perusteella ja langettaneet tämän lisäksi 102 lopullista tuomiota. DNA:n tutkimusten taso on selvästi parantunut: esimerkiksi viraston aiemman johtoryhmän alaisuudessa epäselviksi jääneistä syistä lopetettuja tutkimuksia on käynnistetty uudelleen. DNA:lla on riittävästi henkilöstöä, taloudellisia resursseja ja koulutusta korkean tason korruptiotapausten tehokasta tutkimista varten. Lisäksi se on tehnyt yhteistyötä koskevia pöytäkirjoja tiettyjen korruption torjuntaan osallistuvien virastojen kanssa.

Hallinto- ja sisäasiainministeriön korruptiontorjunnan pääosasto aloitti toimintansa lokakuussa 2005 ja vastaa nyt kaikista ministeriön henkilöstön luotettavuutta koskevien tarkastusten suunnittelusta ja tekemisestä. Pääosasto on suorittanut tähän mennessä 754 tutkimusta, jotka ovat kohdistuneet 1 859 henkilöön, ja 74 ministeriön henkilöstöä koskevaa tapausta on siirretty DNA:n tutkittavaksi, mikä tarkoittaa 185 prosentin lisäystä viime vuoteen verrattuna. Korruptiontorjunnan pääosaston aluetoimistoja ollaan parhaillaan perustamassa. Ne tekevät tarvittaessa tiivistä yhteistyötä DNA:n aluetoimistojen kanssa.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Lainsäädännöstä voidaan todeta, että voimassa olevaan strategiaan ja toimintasuunnitelmaan sisältyvistä 47 toimenpiteestä kolmen täytäntöönpano on viivästynyt siksi, että parlamentti ei ole vielä antanut eräitä tärkeitä lakeja. Varallisuusilmoitusten tarkistamisesta vastaavan riippumattoman viraston perustamista koskevaa lainsäädäntöä ei ole vielä annettu. Parlamentti ei myöskään ole vielä hyväksynyt rikosprosessilain muutoksia, joilla on tarkoitus ottaa käyttöön oikeushenkilöiden rikosoikeudellisen vastuun käsite.

Parlamentti hylkäsi DNA:n pyynnön, joka koski kotietsinnän suorittamista erään parlamentin jäsenen kiinteistöihin. Myös senaatti yritti helmikuussa 2006 estää DNA:ta tutkimasta parlamentin jäsenten toimia. Senaatissa on esiintynyt pyrkimyksiä muuttaa korkea-arvoisten syyttäjien nimitys- ja viraltapanomenettelyjä. Tämä olisi heikentänyt järjestelmän vastuuvelvollisuutta ja DNA:n operationaalisia valmiuksia.

Varmistamatta on vielä se, että kaikilla tuomareilla on riittävästi erityisalojen tuntemusta, jotta he voisivat käsitellä monimutkaisia talous- ja rahoitusalan asioita ja antaa niitä koskevia tuomioita niiden tutkimusten perusteella, joita DNA on viime aikoina tehnyt yksityistämiseen ja julkisiin hankintoihin liittyvissä petostapauksissa. Syytteiden nostamista ja ajamista, oikeudenkäyntejä, tuomioita ja varoittavia rangaistuksia tarvitaan vielä lisää. Pienimuotoinen korruptio on edelleen ongelmana muun muassa terveydenhuollossa ja koulutusalalla. ( Ks. 24 luku: Oikeus- ja sisäasiat ).

Kokonaisuutena katsoen korruption torjunnassa on edistytty. Oikeusministeriön ja DNA:n johdolla toteutettavien uudistusten tueksi tarvitaan nyt jatkuvia toimia kaikilta muilta toimeenpanovirastoilta, lainsäätäjiltä ja koko oikeusjärjestelmältä, jotta saavutettu edistys olisi luonteeltaan pysyvää. Romanian on jatkettava korruption vastaisia toimiaan ja pyrittävä näin varmistamaan tähän mennessä saavutettujen tulosten pysyvyys ja se, että edistyminen alalla jatkuu.

Ihmiskauppa

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

Lokakuun 2005 jälkeen on hajotettu 10 verkostoa ja kirjattu 567 rikosta. Tämän perusteella on tehty 94 pidätystä ja yksilöity 310 ihmiskaupan uhria.

Tammikuussa 2006 perustettiin ihmiskaupan estämiseen ja sen uhreille annettavan avun seurantaan keskittyvä kansallinen virasto, jonka tehtävänä on koordinoida ja arvioida ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja valvoa uhreille tarjottavaa apua. Tämä virasto korvaa aiemman kansallisen toimiston. Ihmiskaupan torjunnan ja estämisen tehostamiseksi on hyväksytty kansallinen strategia ja toimintasuunnitelma.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Romania on ihmiskaupan suhteen edelleen lähinnä kauttakulkumaa ja vähäisemmässä määrin lähtö- ja kohdemaa. Kansallisen viraston henkilöstöä ja määrärahoja on lisättävä tuntuvasti ja se tarvitsee atk-järjestelmän Romaniaan palautettujen uhrien rekisteröimiseksi niin, että heitä voidaan ryhtyä auttamaan viipymättä. Eri viranomaisten toiminnan koordinoinnissa on edelleen puutteita. Koko maata koskevien luotettavampien ja yhtenäisempien tilastojen avulla voitaisiin parantaa ihmiskaupan torjuntaan osallistuvien lainvalvontaviranomaisten strategista suunnittelua. Ihmisestä peräisin olevien munasolujen kaupan vastaisia toimia tarvitaan, jotta voitaisiin varmistaa, että kudosten ja solujen luovutus tapahtuu vapaaehtoisesti ja maksutta. Ihmisperäisten munasolujen kauppaa koskevat tutkimukset on saatettava päätökseen.

Kokonaisuutena katsoen ihmiskaupan torjunnassa on edistytty jossain määrin. Hallinnolliset ja toimintavalmiudet ovat edelleen puutteellisia.

Vankien epäasiallinen kohtelu ja vankilaolot

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla.

Tarkastelujaksolla suljettiin kuusi tarkoitukseensa sopimatonta säilöönottotilaa ja ryhdyttiin toimiin tutkintavankien erottamiseksi rangaistusvangeista. Hallinto- ja sisäasiainministeriö päätti tammikuussa 2006, että tutkintavangit olisi siirrettävä poliisiasemien kellaritiloista sopivampiin tiloihin. Vankien altistumista tartuntataudeille pyritään vähentämään. Lisäksi ollaan palkkaamassa lisää pätevää henkilöstöä.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Uuden rikoslain ja rikosprosessilain antamiseen liittyvät viivästykset estävät vankilajärjestelmän suunniteltujen uudistusten toteuttamisen. Tapauksia, joissa lainvalvontahenkilöstö syyllistyy vankien huonoon kohteluun, esimerkiksi liialliseen voimankäyttöön, esiintyy edelleen. Tätä koskevien valitusten oikeudellinen tarkastelu on harvinaista ja menettelyt johtavat vain harvoin minkäänlaisiin seuraamuksiin.

Vankeinhoitojärjestelmän rakenteessa ei ole tapahtunut muutoksia. Eräät vankilat ovat merkittävästi ylikuormitettuja ja niiden elin- ja hygieniaolot ovat huonot. Vankien yhteiskuntaan sopeuttamista valvovalla ehdonalaisvalvontakeskusten verkostolla on edelleen liian vähän resursseja tehtävänsä hoitamiseen.

Yhteenvetona voidaan todeta, että vankien epäasiallisen kohtelun ja vankilaolojen osalta on tapahtunut vain vähän edistymistä.

Lastensuojelu

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

Uuden lainsäädännön käyttöönottoa koskeva toimintasuunnitelma on pantu täytäntöön ja tarvittava koulutus järjestetty. Lastensuojelua koskevan lainsäädäntöpaketin täytäntöönpano on jatkunut kitkattomasti. Laitoshoidossa olevien lasten määrä on vähentynyt jatkuvasti. Kotimaisten adoptioiden kysyntä on nyt suurempaa kuin adoptoitavien lasten määrä.

Lastensuojelun asiantuntijoista koostuva ryhmä tutki ennen uuden lain voimaantuloa jätetyt, vielä vireillä olevat kansainväliset adoptiohakemukset. Ryhmä sai tehtävänsä päätökseen maaliskuun 2006 loppuun mennessä. Tutkinta suoritettiin EU:n käytäntöjä noudattavan uuden lainsäädännön perusteella. Hallituksen muistioilla ennen helmikuuta 2004 hyväksytyt hakemukset siirrettiin tuomioistuimiin, jotka vahvistivat 1 003 ennen tammikuuta 2005 täytäntöön pantua kansainvälistä adoptiota. Lisäksi tutkittiin 1 399 hakemusta, joita ei ollut hyväksytty hallituksen muistioilla ennen helmikuuta 2004. Näitä ei hyväksytty raportissa selostetuista syistä. Kullekin hakijalle ilmoitettiin henkilökohtaisesti asiassa tehdystä päätöksestä. Laitoshoidossa olevien lasten määrä on vähentynyt[3] samalla, kun korvaaviin perheisiin[4] tai sijaiskotihoitoon[5] sijoitettujen lasten määrä on kasvanut merkittävästi. Myös ammattimaisten sijaishuoltajien ( maternal assistants )[6] määrä on kasvanut.

Eräs kysymys on kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Raskausaikana vaikeuksia kohtaaville äideille ei ole vielä tarjolla riittävästi sosiaaliapua, eikä heidän mahdollisuuksiaan käyttää synnytyslaitosten palveluja ole varmistettu riittävällä tavalla.

Romania on kokonaisuutena katsoen edistynyt merkittävästi lastensuojelun alalla. Kokonaistilanne on nyt huomattavasti aiempaa parempi.

Vammais- ja mielenterveyshuollon järjestelmä

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

Hallitus hyväksyi lokakuussa 2005 vammaisten sosiaalista suojelua ja yhteiskunnallista sopeuttamista ja osallisuutta koskevan kansallisen strategian vuosiksi 2006–2013. Mielenterveyshuollon uudistusstrategian täytäntöönpanoa varten on laadittu toimintasuunnitelma. Mielenterveyshuoltolain täytäntöönpanoasetukset annettiin huhtikuussa 2006. Terveysministeriöön on perustettu strateginen erikoisyksikkö, mielenterveyspalvelujen kansallinen keskus. Tammikuussa 2006 perustettiin mielenterveyshuollon koordinointia käsittelevä monialakomitea, johon kuuluu kansallisia viranomaisia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia.

Syyskuun 2005 ja helmikuun 2006 välisenä aikana tehtiin tarkastuksia 35:ssä vammaishuollon laitoksessa. Niiden seurauksena esitettiin useiden laitosten johtajien erottamista tai laitosten toiminnan tehostamista.

Käynnissä on 36:n vammaisten hoitolaitoksen uudistaminen tarkoituksena perustaa 84 uutta vaihtoehtoista palvelukeskusta. Myös mielenterveyshuollon yhteisöpohjaisten palvelujen kehittämiseen panostetaan. Vammais- ja mielenterveyshuollon määrärahoja on lisätty. Ruokamäärärahoja on lisätty ja lämmitysjärjestelmiä korjattu ja vaihdettu monissa psykiatrisissa hoitolaitoksissa. Käyttöön on otettu uusi psykiatrien opetussuunnitelma ja psykiatrien määrää on lisätty.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Olosuhteet joissakin psykiatrisissa laitoksissa ovat edelleen erittäin huonot: potilaat joutuvat jakamaan sänkynsä muiden kanssa, hoito ja toimintamahdollisuudet ovat kehnoja ja saniteettitilat puutteellisia. Potilasrekistereistä, hoidosta ja diagnostiikasta sekä potilaiden sairaalakäynneistä on vain vähän virallisia sääntöjä. Väkivaltaa ja huonoa kohtelua esiintyy usein. Vammaisten palvelutarjonta on edelleen riittämätöntä ja hoitolaitosten laadussa on parantamisen varaa.

Vammaisia koskevan uuden kansallisen strategian onnistunut täytäntöönpano edellyttää lisää määrärahoja ja henkilöstöä. Alan ammattilaisille on tarjottava koulutusta, jotta kussakin laitoksessa/yksikössä pystyttäisiin käynnistämään vammaisten toipumista ja kuntoutumista edistävä ohjelma. Psykiatrisen hoidon puolella ei aina ymmärretä täysin käsitteiden kuntoutus, psykoterapia ja toimintaterapia merkitystä.

Yhteenvetona voidaan todeta, että vammaishuollon alalla on tapahtunut tiettyä edistymistä ja että alan uudistus etenee nyt hyvin. Mielenterveyshuollon puolella tarvitaan nopeampia uudistuksia ja tehtyjen päätösten täytäntöönpanoon olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. Välittömiä toimenpiteitä tarvitaan saniteettiolojen parantamiseksi, laitoshoidon vähentämiseksi, yhteisöpohjaisten hoitopalvelujen tarjoamiseksi ja lääkkeiden saannin parantamiseksi. Olemassa olevien laitosten elin- ja hoito-olosuhteet olisi pyrittävä nostamaan hyväksyttävälle tasolle lyhyellä aikavälillä. Erityisesti olisi pyrittävä pääsemään eroon laitosten ylikuormituksesta.

Omaisuuden palauttaminen

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla.

Omaisuuden palauttamista ja korvaamista koskeville hakemuksille asetettu määräaika päättyi tammikuussa 2006. Hakemuksia tehtiin 600 000, joista vain 3 000 koski rahallisen korvauksen saamista. Hakemuksista 300 000 hylättiin perusteettomina ja 60 000 on käsitelty. Korvausten määrittelemisestä vastaava keskustoimikunta on nyt aloittanut toimintansa.

Eräs kysymys on kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Arviointiperusteet, joiden avulla määritetään, milloin omaisuuden palauttaminen on mahdotonta ja milloin on mahdollista myöntää vain korvaus, ovat edelleen epäselvät. Omaisuusrahasto ei myöskään pysty vielä käsittelemään rahallista korvausta koskevia hakemuksia kohtuullisessa ajassa.

Hallinnollisten valmiuksien lisäämisessä ja omaisuuden palauttamista koskevan lainsäädäntökehyksen luomisessa on kokonaisuutena katsoen edistytty hyvin, mutta palautushakemusten käsittely on edelleen hidasta.

Vähemmistöjen suojelu ja yhteiskuntaan sopeuttaminen

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut seuraavilla aloilla:

”Romanien integraation vuosikymmen” -aloitteen puitteissa on perustettu erityisrahasto romaniväestön tarpeita varten. Romaniasioiden kansallisen viraston ja romaneja edustavien kansalaisjärjestöjen väliset suhteet ovat parantuneet. Institutionaalinen syrjintä ja väkivalta romaneja kohtaan on vähenemässä.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Hallinnolliset puitteet ovat olemassa, mutta käytännön tasolla on toistaiseksi tapahtunut vain vähän edistymistä. Romaniasioiden kansallisen viraston koordinointivalmiudet ovat edelleen heikot. Romanien tilanteen parantamista koskevan kansallisen strategian tosiasiallista täytäntöönpanoa ei ole varmistettu riittävällä tavalla. Poliisin väitetään edelleen tekevän ratsioita romaneja vastaan. Joissakin tapauksissa romaneja on häädetty taloistaan ja talot hävitetty tarjoamatta mitään vaihtoehtoista majoitusta. Tällaisten tapausten estämiseksi annetun lainsäädännön noudattamista ei ole varmistettu. Ongelmia, jotka liittyvät Romanien mahdollisuuksiin saada henkilöllisyysasiakirjoja, terveyspalveluja, yleissivistävää koulutusta, työtä ja ammattikoulutusta, ei ole vieläkään ratkaistu. Henkilöllisyysasiakirjojen hankintaa romanien keskuudessa olisi pyrittävä lisäämään järjestämällä asiaa koskevia tiedotuskampanjoita.

Kansallisia vähemmistöjä koskeva lakiesitys on parlamentin käsittelyssä. Asian edistymistä on seurattava tarkoin.

Romanivähemmistön suojelussa ja yhteiskuntaan sopeuttamisessa on kokonaisuutena katsoen edistytty vain vähän entisestä. Romaniasioista vastaavien tahojen koordinointikykyä ja hallinnollisia valmiuksia on vielä kehitettävä ja romanien elinoloja parannettava. Rasismin, vähemmistöihin kohdistuvan syrjinnän, muukalaisvihan ja muun suvaitsemattomuuden torjumiseksi tarvitaan lisää toimia.

2.1. Yleisarvio

Romania täyttää EU:n jäsenyyden poliittiset arviointiperusteet.

Edistymistä on lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunut useilla aloilla. Oikeuslaitoksen uudistaminen on edistynyt merkittävästi. Tuomioistuinten erityisjaostojen ja -paneeleiden osalta annettiin täytäntöönpanosäännöksiä vuonna 2005 toteutetun oikeusjärjestelmän uudistuksen jälkeen. Käytäntöä, jossa asiat jaetaan tuomareille sattumanvaraisesti, on jatkettu koko maassa. Tämä on lisännyt oikeusjärjestelmän puolueettomuutta. Suojelun ja korruptiontorjunnan pääosasto, joka oli oikeusministeriön puolisotilaallinen turvallisuuspalvelu, on lakkautettu. Oikeusjärjestelmän resursseja on lisätty. Tämä koskee myös ylintä tuomarineuvostoa. Tuomioistuinten työolot ovat nyt paremmat.

Romania on edistynyt korruption torjunnassa ottamalla käyttöön asianmukaiset järjestelmät ja aloittamalla useiden korkean tason korruptiotapausten tutkinnan. Näiden tutkimusten tuloksena on nostettu syytteet neljää korkeassa asemassa olevaa henkilöä vastaan.

Julkishallinnon uudistuksesta voidaan todeta, että virkamieslakia on tarkistettu ja hajauttamista koskeva lainsäädäntö annettu. Ihmiskaupan torjunnassa on edistytty jossain määrin, samoin vammais- ja mielenterveyshuollon järjestelmien uudistamisessa. Romania on edistynyt merkittävästi lastensuojelun alalla, jolla tilanne on nyt kokonaisuutena katsoen huomattavasti aiempaa parempi. Omaisuuden palauttamisessa on myös edistytty.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta. Oikeusjärjestelmän puolella prosessioikeuden säännökset kaipaavat vielä järkiperäistämistä. Ylimmän tuomarineuvoston olisi tehostettava toimintaansa siltä osin kuin on kyse lainsäädännön yhdenmukaisen tulkinnan edistämisestä ja tuomioiden laadun tarkastamisesta. Tuomioistuinten ja syyttäjänvirastojen on tehostettava käytettävissä olevien resurssien hyödyntämistä.

Romanian on jatkettava korruption vastaisia toimiaan ja pyrittävä näin varmistamaan tähän mennessä saavutettujen tulosten pysyvyys ja se, että edistyminen korkean tason korruption torjunnassa jatkuu. Oikeusministeriön ja kansallisen korruptiontorjuntaviraston johdolla toteutettavien uudistusten tueksi tarvitaan nyt määrätietoisia toimia kaikilta muilta valtion toimielimiltä, jotta saavutettu edistys olisi luonteeltaan pysyvää.

Julkishallinnon alalla hallitus turvautuu edelleen laajamittaisesti poikkeussäädöksiin, mikä heikentää parlamentin asemaa. Julkisen sektorin palkka-asteikkojen tarkistus on julkishallinnon ammattietiikan kannalta edelleen merkittävä kysymys. Romania on ihmiskaupan suhteen edelleen lähinnä kauttakulkumaa ja vähäisemmässä määrin lähtö- ja kohdemaa. Vankien epäasiallista kohtelua koskevat tapaukset johtavat harvoin jatkotoimiin. Eräät vankilat ovat ylikuormitettuja ja niiden elin- ja hygieniaolot ovat huonot. Elinolosuhteita psykiatrisissa hoitolaitoksissa on parannettava. Vammaisia koskeva kansallinen strategia ja muut poliittiset aloitteet on pantava täytäntöön. Romanivähemmistön sosiaalisen osallisuuden edistäminen edellyttää vielä huomattavia lisätoimia. Rasismin, syrjinnän, muukalaisvihan ja kaikenlaisen muun suvaitsemattomuuden torjumiseksi tarvitaan myös lisää toimia.

3. TALOUDELLISET ARVIOINTIPERUSTEET

Johdanto

Komissio toteaa vuoden 2005 kertomuksessa, että Romania täyttää edelleen toimivaa markkinatalousmaata koskevat taloudelliset vaatimukset, ja rakenneuudistusohjelmansa määrätietoisella täytäntöönpanolla sen pitäisi pystyä selviytymään kilpailun ja markkinavoimien paineista unionissa. Romanian talous on kehittynyt yleisesti ottaen vakaasti huolimatta siitä, että politiikka muuttui rohkeammaksi ja aiheutti epäilyksiä talouden vakautta koskevien äskettäisten saavutusten pysyvyydestä. Romania on jatkanut rakenneuudistusohjelmansa täytäntöönpanoa, joskin eräillä aloilla vähemmän määrätietoisesti.

Kokonaistuotanto kasvoi 4,1 prosenttia vuonna 2005. Vuonna 2004 kasvuvauhti oli 8,4 prosenttia. Kasvun hidastuminen johtui tulvien aiheuttamasta maataloustuotannon lähes 14 prosentin supistumisesta sekä kilpailukyvyn heikentymisestä aiheutuneesta teollisuustuotannon kasvun hidastumisesta. Kotimainen kysyntä pysyi vahvana. Ulkoinen epätasapaino oli edelleen huomattava, koska nettoviennillä oli 5 prosentin negatiivinen vaikutus BKT:n kasvuun. Vuoden 2005 jälkipuoliskolla viennin kasvu kiihtyi ja investoinnit lisääntyivät. Kauppataseen alijäämä kasvoi 9,9 prosenttiin suhteessa BKT:hen ja vaihtotaseen alijäämä 8,7 prosenttiin suhteessa vuoden 2005 BKT:hen. Maahan tehtävien ulkomaisten suorien sijoitusten nettomäärä pysyi suurena (6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen). Työmarkkinoiden tilanne ei juuri parantunut. Nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys lisääntyivät.

Tässä jaksossa arvioidaan näillä aloilla lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen tapahtunutta kehitystä sekä Romanian valmiutta EU:n jäsenyyteen.

Makrotalouden vakaus ja politiikkayhdistelmä

Vuoden 2005 kertomuksessa todettiin, että etusijalle olisi asetettava paluu varovaiseen finanssipolitiikkaan ja hillitty julkisen sektorin palkkapolitiikka. Lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen on edistytty seuraavilla aloilla.

Inflaation hidastuminen (disinflaatio) nopeutui vuonna 2006. Keskuspankki tehosti sterilisaatiotoimiaan vuonna 2006 ja nosti ohjauskorkoaan prosenttiyksikön. Näin kiristettiin rahapolitiikkaa ja korostettiin disinflaation keskeistä asemaa. Julkisen talouden alijäämä supistui 0,8 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2005, mikä johtui pienemmistä korkomenoista, välillistä veroista saaduista suuremmista tuloista ja pääomamenojen rajoittamisesta. Romania selvisi tulvien aiheuttamista huomattavista korjausmenoista ilman alijäämän kasvua. Finanssipolitiikka ei ollut kokonaisuudessaan myötäsyklistä vuonna 2005, koska julkisia investointihankkeita lykättiin. Vuoden 2006 talousarvion painopisteitä ovat hieman varovaisempi finanssipolitiikka sekä kireämpi julkisen sektorin palkkapolitiikka. Lakisääteistä minimipalkkaa korotettiin maltillisesti 6,5 prosenttia.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Rahapolitiikan viritystä löysennettiin loppuvuonna 2005. Inflaatio oli sen vuoksi vuoden lopussa 8,6 prosenttia, mikä on hieman tavoitetta korkeampi luku. Keskuspankin arvion mukaan vuoden 2006 inflaatiotavoitetta ei saavuteta, koska säännellyt hinnat ovat nousseet, tulvat vaikuttavat elintarvikkeiden hintoihin ja kotimainen kysyntä pysyy vahvana. Luottokannan kasvun uudelleen alkanutta kiihtymistä ei kyetty hillitsemään tiukennetuilla vähimmäisvarantovelvoitteilla eikä toiminnan vakauteen liittyvillä tai hallinnollisilla toimilla. Reaaliset rahamarkkinakorot pysyivät negatiivisina, koska keskuspankki ei halunnut käyttää korkovälinettään täysimääräisesti maahan tulevien pääomavirtojen mahdollisen kasvun vuoksi. Rahapolitiikassa olisi tiukasti keskityttävä saavuttamaan ilmoitetut inflaatiotavoitteet.

Vuoden 2005 verouudistuksella oli voimakas myötäsyklinen vaikutus talouteen, ja välittömistä veroista saadut tulot vähenivät prosentin suhteessa BKT:hen. Lipsuminen tavoitteista julkisen sektorin palkoissa, tuissa ja tulonsiirroissa kasvatti talousarviomenoja lähes prosentin suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Julkisen sektorin nettomääräiset reaalipalkat nousivat noin 20 prosenttia vuonna 2005, eikä tulevia korotuksia ole merkitty täysimääräisinä vuoden 2006 talousarvioon. Joulukuussa 2005 toteutuneet menot, joiden arvo on noin 1,9 prosenttia suhteessa BKT:hen, haittasivat julkisen talouden vakauttamista. Julkiseen talouteen kohdistuu edelleen suuria riskejä, koska koulutukseen, infrastruktuuri-investointeihin ja tulvavaurioiden korjaamiseen liittyviä menoja aiotaan kasvattaa. Tämän vuoksi finanssipolitiikkaa ja julkisen sektorin palkkapolitiikkaa olisi toteutettava alijäämätavoitteen mukaisesti. Tämän lisäksi etusijalle olisi asetettava tulojen jatkuva kasvattaminen. Vaikka tuottavuuden kasvu hidastui ja kilpailukyky heikkeni jonkin verran vuonna 2005, kansallisessa tulopoliittisessa sopimuksessa päätettiin korottaa yksityisen sektorin minimipalkkaa 12,1 prosenttia vuonna 2006. Tämä lisää tarvetta saavuttaa yhteisymmärrys palkkapolitiikasta kolmikantayhteistyön puitteissa.

Vuoden 2005 jälkipuoliskolla toteutetun mukauttavan virityksen jälkeen politiikkayhdistelmää on kiristetty vuonna 2006, ja viranomaiset ovat aiempaa tietoisempia siitä, että makrotalouden häiriöiden ratkaiseminen edellyttää varovaista politiikkaa.

Menouudistus ja verosäännösten noudattaminen

Vuoden 2005 kertomuksessa todetaan, että etusijalle olisi asetettava kasvupotentiaalin lujittaminen ja Euroopan unioniin liittymiseen valmistautuminen selkeän keskipitkän aikavälin menostrategian mukaisesti. Lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen on edistytty seuraavilla aloilla.

Vuoden 2006 talousarviossa keskitytään menorakennetta uudistamalla selvemmin talouden reaalisen lähentymisen ylläpitämiseen ja kykyyn ottaa vastaan EU:n varoja. Eläkejärjestelmän uudistamisen valmistelutyötä on jatkettu. Myös terveydenhuoltojärjestelmän uudistamisessa on edistytty. Verotuloja saatiin vuonna 2005 talousarvion mukaisesti. Arvonlisäverosta, tulleista ja sosiaaliturvamaksuista saadut tulot lisääntyivät kulutuksen ja tuonnin vahvan kasvun sekä suurten palkankorotusten myötä. Valtiolle maksamatta olevien velkojen määrä väheni edelleen vuonna 2005, ja uusien verorästien määrä väheni vuoden 2005 jälkipuoliskolla. Pakkoperintämenettelyjen rationalisointi, suurten veronmaksajien asioiden keskitetty käsittely sekä periaatteellinen luopuminen uusista velkajärjestelyistä tuottivat tulosta.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Julkisen talouden laatuun vaikutti julkisten investointimenojen jääminen talousarviotavoitteista 1,7 prosenttiyksikköä suhteessa BKT:hen vuonna 2005. Käyttämättä jääneitä varoja käytettiin osittain julkisen sektorin palkkojen ja tukien korotuksiin sekä tulvavaurioiden korjaukseen. Romania ei ole vielä laatinut selkeää keskipitkän aikavälin menokehystä, jolla tuetaan julkisten menojen uudelleenkohdentamista inhimilliseen pääomaan, infrastruktuuriin ja hallinnolliseen kapasiteettiin. Kyseinen kehys on tarpeen, jotta julkiseen talouteen saadaan pelivaraa EU:hun liittymisestä aiheutuvia menoja varten. Verorästien yhteismäärä on edelleen suuri (noin 8 prosenttia suhteessa BKT:hen). Tämän vuoksi veronkantoa ja verosäännösten noudattamista on edelleen tehostettava julkisen talouden kestävyyden varmistamiseksi. Parlamentti ei ole vielä hyväksynyt eläkeuudistusta kokonaisuudessaan.

Yleisesti ottaen julkisten menojen järjestelmän uudistamisessa ei edistytty juurikaan. Hallitus suunnittelee kuitenkin menojärjestelmän uudistamista kasvupotentiaalin lisäämiseksi. Verosäännösten noudattamisen tehostamista jatkettiin.

Yksityistäminen ja yritysten rakennemuutokset

Vuoden 2005 kertomuksessa todetaan, että yksityistämisohjelman toteuttamista on jatkettava ja elinkelvottomia yrityksiä on purettava aktiivisesti. Lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen on edistytty seuraavilla aloilla.

Tärkeä edistysaskel saavutettiin, kun suurimman liikepankin (BCR) yksityistämissopimus allekirjoitettiin tasapuolisen ja läpinäkyvän prosessin jälkeen. Energiasektorin yksityistäminen eteni hitaasti. Kaksi sähkönjakeluyritystä yksityistettiin. Lokakuun 2005 jälkeen yksityistettiin tai purettiin 18 yksityistämisviranomaisen (AVAS) yrityssalkkuun kuulunutta yritystä, joissa valtiolla oli enemmistöosuus. Vuonna 2005 saavutettiin myös tavoitteet, jotka liittyivät valtionyhtiöiden henkilöstön vähentämiseen ja useiden pienempien yritysten myyntiin. Veroviranomaiset jatkoivat yritysten veronmaksun seurantaa ja verosäännösten täytäntöönpanoa, eikä uusia velkajärjestelyjä juurikaan tarvittu.

Energiasektorilla hintoja tarkistettiin edelleen ylöspäin. Energiamarkkinoiden kilpailu alkoi tuottaa tuloksia, ja energialiiketoimien läpinäkyvyys kasvoi entisestään, kun tukkumarkkinoiden sähköpörssi avattiin. Energialaskujen perinnän tehostamista jatkettiin. Kaivostoiminnassa jatkettiin henkilöstömäärien tarkistuksia, ja lisää kaivoksia suljettiin. Rahti- ja infrastruktuuriyhtiön taloudellinen asema parani rakenneuudistuksen ja rajoitetun palkkakehityksen ansiosta. Kansallisen lentoyhtiön rakenneuudistus tuotti voittoa vuonna 2005.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Viimeinen suuri valtion omistama pankki oli tarkoitus yksityistää vuoden 2005 loppuun mennessä, mutta yksityistäminen ei ole toteutunut suunnitelmien mukaisesti. Romania ei ole vielä täysin saavuttanut asettamiaan yksityistämistavoitteita, jotka liittyvät sähkönjakeluun sekä energian- ja kaasuntuotantoon. Puolustusteollisuuden yritysten yksityistämisessä edistyttiin heikosti. Valtion osittain omistamien yritysten lukumäärä kasvoi vuoden 2005 puolivälin 1 180 :sta 1 233:een alkuvuoteen 2006 mennessä. Lukumäärän kasvu johtui siitä, että kerran yksityistettyjä yrityksiä palaa jatkuvasti takaisin valtion omistukseen yksityistämissopimuksiin liittyvien riitojen vuoksi. Maaliskuun 2006 loppuun mennessä tavoitteena ollut viiden suuryrityksen myynti ei onnistunut. Yksityistämisviranomaisen (AVAS) hallussa olevien vähemmistöosuuksien lukumäärä ei pienentynyt juuri ollenkaan. AVASin salkussa vielä olevista yrityksistä yli puolet ei sovellu yksityistettäväksi. Näin ollen ainoat jäljellä olevat toimenpiteet ovat konkurssimenettely ja yritysten purkaminen. Romania on päättänyt lykätä yksityistämisprosessin loppuun saattamisen määräaikaa vuodella eli vuoden 2007 loppuun. Jotta tarkistettu tavoite voidaan saavuttaa, yritysten yksityistämiseen ja purkamiseen liittyviä toimia on nopeutettava huomattavasti.

Sisämarkkinoiden kilpailua pitäisi tehostaa pienentämällä kansainvälisten ja kotimaisten kaasuntuottajien välistä hintaeroa. Lämpövoimasektorin rakenneuudistus eteni hitaasti, ja alalla kärsitään edelleen tuotantolaitosten korkeista kustannuksista, huonokuntoisista jakeluverkoista sekä alalle tyypillisistä maksurästeistä. Alan rakenneuudistuksen olisi edistyttävä, jotta voidaan aiemmin tehdyn sitoumuksen mukaisesti yhdenmukaistaa lämpöenergian tuottaja- ja kuluttajahintojen suhde vuonna 2007. Kaivostoiminnassa rakenneuudistuksilla pitäisi ratkaista heikkoon kannattavuuteen ja maksurästien kertymiseen liittyvät ongelmat. Rautatieliikenteessä tarvitaan lisätoimia, joilla parannetaan henkilöliikennettä harjoittavan yhtiön heikkoa taloudellista asemaa. Kaivostoiminnassa ja rautatieliikenteessä olisi luovuttava valtion varoilla usein tapahtuvasta velkojen mitätöinnistä.

Yksityistämisprosessi eteni yleisesti ottaen hitaasti eikä hallituksen asettamia tavoitteita saavutettu. Energia- ja kuljetussektorin sekä kaivostoiminnan rakenneuudistuksissa edistyttiin jonkin verran. Huomattavat lisätoimet ovat kuitenkin tarpeen, jotta pystytään lopettamaan yritysten tappiokierre ja eri toimialoilla yleinen riippuvuus suorista ja välillisistä tuista.

Liiketoimintaympäristö

Vuoden 2005 kertomuksen mukaan talouden kurinalaisuutta on parannettava ja oikeuslaitoksen toimintaa tehostettava merkittävästi. Lokakuun 2005 kertomuksen jälkeen on edistytty seuraavilla aloilla.

Vero- ja sosiaaliturvamaksurästien kertymistä on pyritty edelleen rajoittamaan, ja talouden kurinalaisuutta on lisätty pidättymällä yleisesti uusista velkajärjestelyistä ja velkojen mitätöinnistä. Nämä toimet edistävät tasapuolisen toimintaympäristön luomista liiketoiminnalle. Oikeuslaitoksen toiminta parantui huomattavasti ( ks. 24 luku – Oikeus- ja sisäasiat ). Markkinoilta poistumista tehostettiin selvästi soveltamalla konkurssimenettelyjä ja muita liiketoiminnan lopettamiseen liittyviä menettelyjä. Niiden konkurssitapausten osuus, joissa liiketoiminta jouduttiin lopettamaan, jatkoi kasvuaan vuonna 2005. Loppuun käsiteltyjen konkurssitapausten määrä kasvoi hieman. Yrityksen liiketoiminnan lopettamiseen johtaneiden tapausten määrä kasvoi selvästi, ja 6–24 kuukauden kuluessa loppuun saatettujen menettelyjen osuus oli lievässä nousussa. Konkurssilakia muutettiin huhtikuussa 2006 tavoitteena yksinkertaistaa menettelyjä ja parantaa velkojien asemaa.

Tietyt kysymykset ovat kuitenkin edelleen ratkaisematta.

Talouden kurinalaisuutta on edelleen lisättävä. Seurannassa olevalle valtion omistamien suuryritysten ryhmälle kertyy edelleen uusia maksurästejä. Konkurssimenettelyjen sääntelykehyksessä on yhä puutteita ja velkojien asema on pysynyt huonona. Tämä johtuu erityisesti konkurssimenettelyjen pitkähköstä kestosta ja konkurssipesistä saatavien varojen vähäisyydestä. Tämän vuoksi on erityisen tärkeää, että konkurssilainsäädäntöön vastikään tehty muutos pannaan tehokkaasti täytäntöön.

Talouden kurinalaisuutta onnistuttiin yleisesti ottaen parantamaan, ja konkurssimenettelyjen tehostaminen eteni merkittävästi, vaikka uusien maksurästien kertyminen jatkui ja konkurssilainsäädännössä on edelleen puutteita. Työmarkkinoiden tila ei juuri parantunut työttömyysasteen pysyessä entisellä tasollaan (7,7 prosenttia vuonna 2005), mutta sekä nuorisotyöttömyys (23,8 prosenttia vuonna 2005) että pitkäaikaistyöttömyys (4,4 prosenttia vuonna 2005) olivat korkealla tasolla ja jatkoivat kasvuaan.

3.1. Yleisarvio

Romanialla on toimiva markkinatalous. Rakenneuudistusohjelman tarmokkaan täytäntöönpanon myötä Romanian pitäisi pystyä täyttämään kaikki taloudelliset jäsenyysvaatimukset lähitulevaisuudessa. Romanian talous on kehittynyt yleisesti ottaen vakaasti, ja rakenneuudistukset ovat edenneet.

Edistystä on saavutettu myös lokakuussa 2005 annetun kertomuksen jälkeen. Maassa sovelletaan aiempaa tarkoituksenmukaisempaa finanssi-, raha- ja palkkapolitiikkaa. Verosäännösten noudattamista on tehostettu, yritykset toimivat kurinalaisemmin ja konkurssilainsäädäntöä on kehitetty. Energia- ja kuljetussektorin sekä kaivostoiminnan rakenneuudistuksia on jatkettu.

Julkisen menojärjestelmän uudistamista on jatkettava ja veronkantoa tehostettava. Rakenneuudistusten syventäminen edellyttää erityisesti energia- ja kuljetussektorin sekä kaivostoiminnan uudistusten jatkamista sekä edistymistä yksityistämisohjelman täytäntöönpanossa. Uusia maksurästejä kertyy edelleen, ja konkurssilainsäädännössä on yhä puutteita.

4. LIITTYMISNEUVOTTELUIHIN PERUSTUVAT SITOUMUKSET JA VAATIMUKSET

Johdanto

Komissio päätteli lokakuun 2005 kertomuksessa, että Romania oli jo edistynyt merkittävästi lainsäädäntönsä yhdenmukaistamisessa yhteisön säännöstön kanssa.

Useimpien yhteisön säännöstön lukujen osalta Romania oli joko saanut yhdenmukaistamisen valmiiksi tai suoritti parhaillaan valmisteluja viimeisten ongelmakohtien ratkaisemiseksi liittymiseen mennessä. Maa täytti jo yleensä ottaen sitoumukset seuraavien lukujen osalta: liikenne, energia, tilastot, talous- ja rahaliitto, pienet ja keskisuuret yritykset, tiede ja tutkimus, koulutus, televiestintä, kuluttajansuoja, ulkosuhteet, yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka ja EU:n talousarviosäännökset. Romanian katsottiin olevan riittävän hyvin valmistautunut kaikkien näiden lukujen osalta, mikä mahdollistaa sujuvan yhdentymisen EU:hun. Tämä päätelmä pitää edelleen paikkansa. Edistyminen on lisäksi jatkunut esimerkiksi ulkosuhteiden ja kehitysyhteistyön alalla. Näitä neuvottelulukuja ei tästä syystä tarkastella jäljempänä, lukuun ottamatta koulutuskysymyksiä, joiden osalta valmisteluja on tehostettava.

Jäljellä oleviin neuvottelulukuihin sisältyi seikkoja, jotka edellyttivät Romanialta lisätoimia ja muutamassa tapauksessa välittömiä ja päättäväisiä toimia, mikäli se halusi saattaa valmistelut päätökseen liittymiseen mennessä. Näitä seikkoja tarkastellaan seuraavassa uudelleen asianomaisissa luvuissa.

Tässä jaksossa esitetään tästä syystä katsaus kaikkiin niihin jäljellä oleviin kysymyksiin, jotka Romanian on ratkaistava, jotta se olisi valmis panemaan täytäntöön yhteisön säännöstön unioniin liittymiseen mennessä.

4.1. Yhteisön säännöstön luvut

4.1.1. 1 luku: Tavaroiden vapaa liikkuvuus

Horisontaalisista ja menettelyjä koskevista toimenpiteistä voidaan todeta, että Romanian standardointielin (ASRO) on nyt sekä Euroopan standardointielimen CENin että Euroopan sähkötekniikan standardointikomitean CENELECin täysjäsen. Lokakuussa 2005 Romanian akkreditointielin (RENAR) sai takaisin monenvälisen sopimuksen allekirjoittajavaltion asemansa Euroopan akkreditointielinten yhteistyöjärjestössä ( European Cooperation for Accreditation ) testauslaboratorioiden alalla.

RENAR ei ole vielä saanut takaisin allekirjoittajajäsenen asemaansa laadunhallintajärjestelmien ja tuotteiden sertifiointielinten alalla. RENARin hallinnollisia valmiuksia on vielä kehitettävä merkittävästi, jotta se voisi hoitaa akkreditoinnin EU:n normeja vastaavasti. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi nopeutettava.

Vanhaan lähestymistapaan perustuvasta lainsäädännöstä voidaan todeta, että hyvää laboratoriokäytäntöä koskevan säännöstön täytäntöönpanossa on edistytty. Valmistelut, jotka liittyvät ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden markkinoille saattamista koskevien lupien tarkistamiseen vuoden 2006 loppuun mennessä, ovat käynnissä.

Elintarvikkeiden turvallisuutta koskevaan lainsäädäntöön ja muuntogeenisten kasvien (GMO) viljelyyn liittyy vielä ongelmia. Elintarvikelainsäädäntö ei ole vielä täysin yhdenmukainen yhteisön säännöstön kanssa useilla merkittävillä osa-alueilla kuten lisäaineet, aromit, elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvat materiaalit, ravintolisät ja erityisruokavaliovalmisteet, viralliset tarkastukset, ionisoiva säteily, kivennäisvedet ja GMO:t.

Virallinen GMO-valvonta on puutteellista Romaniassa kasvatetuista ja muualta tuoduista GMO-viljelykasveista valmistettujen elintarvikkeiden osalta. Merkintää ja jäljitettävyyttä koskevat vaatimukset on täytettävä kaikilta osin, näytteenottomenettelyjä ja analyysimenetelmiä on parannettava ja laboratorioita on akkreditoitava. Hyvän laboratoriokäytännön valvontaviranomaista ei ole vielä nimetty. Kosmeettisten valmisteiden ja lannoitteiden aloilla ei ole vielä saavutettu täyttä yhdenmukaisuutta. Romanian olisi hyväksyttävä ja pantava täytäntöön erityistoimenpiteitä sisältävä toimintasuunnitelma sen varmistamiseksi, että viljelijät eivät liittymisen jälkeen enää käytä luvattomia muuntogeenisiä siemeniä. GMO:ita sisältävien elintarvikkeiden täysi jäljitettävyys, merkintä ja valvonta on voitava varmistaa liittymisestä alkaen ja tähän liittyviä valmisteluja on nopeutettava merkittävästi.

Huhtikuussa 2006 hyväksyttiin osana julkisten hankintojen järjestelmän kokonaisuudistusta EU:n sääntöjä vastaava selkeä ja kattava laki julkisista hankinnoista. Sen on tarkoitus tulla voimaan kesäkuussa 2006. Sekundaarilainsäädäntöä valmistellaan parhaillaan. Sähköisten hankintamenettelyjen alalla on havaittavissa myönteistä kehitystä. Uusi julkisten hankintojen kansallinen viranomainen hoitaa tehtävänsä hyvin ja sen henkilöstö on hyvin koulutettua. Muutoksenhakujärjestelmä toimii nyt paremmin, mutta nähtäväksi jää, miten tarkastusneuvoston toiminta sujuu käytännössä.

Sekundaarilainsäädäntö on vielä pantava täytäntöön. Uudesta lainsäädäntökehyksestä tiedottamiseen on panostettava. Julkisten hankintojen ennakkovalvontajärjestelmästä ei ole vielä saatavissa tietoja. Tämän alan valmistelut ovat kokonaisuutena katsoen edenneet hyvin.

Päätelmät

Julkisten hankintojen alalla on edistytty huomattavasti ja Romania täyttää nyt pääsääntöisesti liittymisneuvotteluihin perustuvat sitoumukset ja vaatimukset tällä alalla. Valmisteluja jatketaan ja jäljellä olevat kysymykset saataneen ratkaistua liittymiseen mennessä, jos asiat etenevät nykyiseen tahtiin.

Horisontaalisten ja menettelyjä koskevien toimenpiteiden sekä vanhan lähestymistavan mukaisen lainsäädännön suhteen on myös edistytty. Näillä aloilla tarvitaan kuitenkin viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua liittymiseen mennessä. Erityisesti hallinnollisia valmiuksia on parannettava merkittävästi varsinkin akkreditoinnin alalla. Yhteisön elintarvikelainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä olisi saatettava kiireesti päätökseen ja nopeita toimia tarvitaan myös GMO-kasvien viljelyn, tuotannon ja markkinoille saattamisen valvonnan edellyttämien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi, sillä tämän suhteen esiintyy edelleen ongelmia. Tältä osin Romanian olisi pantava täytäntöön erityisiä korjaavia toimenpiteitä sisältävä toimintasuunnitelma varmistaakseen, että valmistelut alalla saadaan päätökseen liittymiseen mennessä.

4.1.2. 2 luku: Henkilöiden vapaa liikkuvuus

Kansalaisten oikeuksien alalla ei ole havaittavissa erityisempää kehitystä.

Yhteisön uutta säännöstöä, joka koskee unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeutta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, ei ole vielä saatettu kokonaisuudessaan osaksi kansallista lainsäädäntöä. Vaalioikeuksia koskevaa yhteisön säännöstöä ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Lainsäädäntöä on vielä muutettava sen varmistamiseksi, että muilla EU:n kansalaisilla on samat mahdollisuudet saada koulutusta kuin Romanian kansalaisilla ja että heihin sovelletaan samoja koulumaksuja. Valmisteluja on tältä osin tehostettava.

Päätelmät

Kansalaisten oikeuksien alalla tarvitaan pikaisesti lisätoimia, jotta vaalioikeuksia ja koulutukseen pääsyä koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen saataisiin päätökseen.

4.1.3. 3 luku: Palvelujen tarjoamisen vapaus

Useita valtakunnallisia ja alueellisia lakeja ja päätöksiä on muutettu sijoittautumisoikeutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta koskevien rajoitusten poistamiseksi. Oikeudellisia ja hallinnollisia rajoituksia ollaan poistamassa.

Muutoksia tarvitaan vielä myös niihin lisenssien ja lupien myöntämismenettelyihin, joita sovelletaan toimialasta riippumatta kaikkiin tilapäistä elinkeinotoimintaa harjoittaviin luonnollisiin henkilöihin ja oikeushenkilöihin. Lakeja ja hallintomenettelyjä, jotka rajoittavat perusteettomasti esimerkiksi apteekkien perustamista, olisi vältettävä. Tätä alaa koskevia valmisteluja olisi vielä tehostettava.

Pankkialan tilanne on nyt ongelmallinen, sillä uuden, entistä tiukemman pääomavaatimusdirektiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ei ole vielä varmistettu. Pankeille ja sijoituspalveluyrityksille on varattava riittävästi aikaa ennen säännösten täytäntöönpanoa, jotta ne voivat tehdä tarvittavat mukautukset. Romanian keskuspankin ja kansallisen arvopaperikomission toimet direktiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä on sovitettava yhteen, jotta pankkeja ja sijoituspalveluyrityksiä voitaisiin valvoa yhdenmukaisin menetelmin. Valmisteluja on nopeutettava.

Vakuutusalasta voidaan todeta, että vakuutusvalvontakomissio on hyväksynyt tiettyjä säädöksiä, joiden tavoitteena on lainsäädännön soveltamisen ja vakuutuslaitosten valvonnan tehostaminen. Vakuuttamattomien ajoneuvojen käytön estämiseksi on laadittu uusi toimenpidesuunnitelma. Tietokeskukseen on asennettu tehokkaat atk-laitteet. Tietokantoja päivitetään ja niissä olevia tietoja oikaistaan nyt säännöllisesti, jotta vakuuttamattomien ajoneuvojen käyttö saataisiin kuriin. Asiasta on järjestetty suurelle yleisölle suunnattuja tiedotuskampanjoita ja poliisi on tehnyt entistä enemmän tarkastuksia.

Kyseinen liikennevakuutuksia koskeva toimenpidesuunnitelma on kuitenkin vielä panematta täytäntöön. Useimmat vaadituista toimielimistä eivät ole vielä aloittaneet toimintaansa, eikä korvauselimelle ole osoitettu toimitiloja eikä varoja. Tietokeskuksella ei ole riittävästi henkilöstöä tiedusteluihin vastaamiseen. Vakuusrahaston taloudellisia resursseja on lisättävä. Kansallisen liikennevakuutuskeskuksen taloudellinen riippumattomuus on turvattava. Liikennevakuutuksia koskevien sääntöjen soveltamisen valvonta on heikkoa. Romania ei ehkä pysty allekirjoittamaan monenvälistä sopimusta riittävän ajoissa, jotta komissio voisi tehdä päätöksen vakuutustodistusten rajatarkastusten poistamisesta joulukuuhun 2006 mennessä. Hallintorakenteet eivät ole vielä täysin toimintavalmiita ja niitä on vahvistettava. Vakuutusalaan liittyviä valmisteluja on tehostettava huomattavasti.

Henkilötietojen suojaa koskevien sääntöjen noudattamisen valvonta on parantunut ja siihen liittyviä hallintorakenteita on vahvistettu merkittävästi. ( Ks. 24 luku: Oikeus- ja sisäasiat ).

Päätelmät

Henkilötietojen suojan alalla on edistytty merkittävästi. Romania täyttää nyt pääsääntöisesti liittymisneuvotteluihin perustuvat sitoumukset ja vaatimukset tällä alalla.

Pankkialan tilanne on nyt ongelmallinen, sillä uusien pääomavaatimusten saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja niiden yhdenmukainen soveltaminen sekä pankkien ja sijoituspalveluyritysten johdonmukainen valvonta edellyttää lisätoimia.

Sijoittautumisoikeuden ja muiden palvelujen kuin rahoituspalvelujen tarjoamisen vapauden sekä vakuutuspalvelujen aloilla on tapahtunut edistymistä. Näillä aloilla tarvitaan kuitenkin viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä. Erityisesti olisi pyrittävä entistä ripeämmin poistamaan rajoituksia sijoittautumisoikeuden ja palvelujen tarjoamisen vapauden tieltä. Liikennevakuutuksiin liittyvien sääntöjen noudattamisen valvontaa on tehostettava. Jäsenyysvalmistelujen päätökseen saattaminen edellyttää tarvittavien toimielinten pikaista perustamista tai täyteen toimintavalmiuteen saattamista.

4.1.4. 4 luku: Pääomien vapaa liikkuvuus

Rahanpesun vastaisten toimien osalta voidaan todeta, että ilmoitusvelvollisten yksiköiden tietoisuus ilmoitusvelvollisuuteen liittyvistä seikoista on lisääntynyt ja epäilyttävien liiketoimien ilmoittamisessa on tapahtunut jonkinasteista edistymistä. Kasinoiden ja valuutanvaihtotoimistojen kaltaisia ilmoitusvelvollisia yksiköitä on alettu valvoa aktiivisemmin.

Rahanpesun vastaisen muutetun lain soveltamista koskevia säädöksiä ei ole vielä kaikilta osin annettu. Tämä koskee muun muassa ilmoitusvelvollisia yksiköitä, joille ei ole vahvistettu sääntelyelintä. Rahanpesunvastaisen toimintaryhmän (FATF) antamien rahanpesua ja terrorismin rahoitusta koskevien tarkistettujen suositusten osalta ei ole vielä ryhdytty yhdenmukaistamistoimiin. Epäilyttävistä liiketoimista ilmoittaminen on edelleen riittämätöntä yksityisten tahojen keskuudessa, erityisesti tietyillä pankki- ja arvopaperitoiminnan ulkopuolisilla aloilla kuten kiinteistö- ja kasinoalalla, jotka ovat erityisen alttiita rahanpesulle. Perustavanlaatuisia väärinkäsityksiä esiintyy edelleen joidenkin ilmoitusvelvollisten tahojen kuten notaarien keskuudessa. Rahanpesun selvittelykeskus valvoo ilmoitusvelvollisia yksiköitä vain muutamalla alalla. Keskuksella on lisäksi ollut johtoon ja hallintoon liittyviä ongelmia, jotka ovat vaikuttaneet sen toimintaan. Se tarvitsee lisää resursseja ja asiantuntijoita, erityisesti rahoitusanalyytikkoja. Toimintaketjuun kuuluvien yksiköiden välistä yhteistyötä ja yhteistyötä muiden maiden kanssa on vielä kehitettävä.

Rahanpesun vastaisten toimien tehokkuutta heikentävät lainvalvonnassa esiintyvät ongelmat ( Ks. 24 luku: Oikeus- ja sisäasiat ).

Päätelmät

Rahanpesun torjunnan alalla on tapahtunut jonkin verran edistymistä. Tulokset ovat kuitenkin yhä heikkoja lainsäädännön tosiasiallisen täytäntöönpanon ja sen soveltamisen valvonnan suhteen, erityisesti siltä osin kuin on kyse ilmoitusvelvollisten yksiköiden tietämyksestä ja niiden halukkuudesta ilmoittaa epäilyttävistä liiketoimista. Myös valvonnassa on puutteita. Näiltä osin tarvitaan nyt viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä.

4.1.5. 5 luku: Yhtiöoikeus

Teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa kansallista strategiaa ja toimintasuunnitelmaa ollaan panemassa täytäntöön. Ne hyväksyttiin syyskuussa 2005 ja niiden tavoitteena on parantaa hallintorakenteita ja säännösten tosiasiallista noudattamista. Uuden lainsäädännön mukaan valtakunnansyyttäjänviraston erikoisosasto voi panna vireille teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyviä rikoksia koskevia tutkimuksia ja nostaa syytteitä viran puolesta. Valtakunnansyyttäjänviraston asemaa keskeisenä koordinointielimenä on vahvistettu. Eri toimielinten ja lainvalvontaviranomaisten välistä tietojenvaihtoa, koordinointia ja yhteistyötä on parannettu. Yleisölle on tiedotettu teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvistä asioista ja henkilöstön koulutusta on jatkettu. Toimielinten välisen tiedonkulun parantamiseen on panostettu huomattavassa määrin.

Lainsäädännön yhdenmukaistaminen on kuitenkin saatettava päätökseen bioteknisten keksintöjen patentoinnin osalta. Lisäksi on varmistettava, että lisäsuojatodistuksia koskevien hakemusten käsittelyyn on valmiudet liittymispäivästä alkaen. Tiedotustoimintaa on laajennettava ja panostusta viestintään jatkettava. Toimielinten ja oikeudenomistajia edustavien järjestöjen välistä tiedonkulkua on parannettava. Teollis- ja tekijänoikeuksiin liittyvät rikokset ovat edelleen uhka ja todellinen haaste. Tietoja konkreettisista tuloksista ei ole saatavissa. Yhteisvalvontajärjestöjen asema kaipaa selvennystä. Teollis- ja tekijänoikeuksien suojeluun ja täytäntöönpanoon liittyviä valmisteluja on kaiken kaikkiaan nopeutettava.

Päätelmät

Teollis- ja tekijänoikeuksien suojelun alalla on edistytty merkittävästi. Alalla tarvitaan kuitenkin viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saataisiin korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä.

4.1.6. 6 luku: Kilpailupolitiikka

Valtiontukisääntöjen noudattamisen valvonnasta voidaan todeta, että tukitoimenpiteiden arviointi ja analyysi kilpailuneuvostossa on parantunut huomattavasti. Huomattavaa edistymistä on tapahtunut sikäli, että valtiontukien myöntäjät ovat osoittaneet malttia tukia myöntäessään ja kilpailuneuvosto puolestaan on valvonut tukia entistä tehokkaammin. Se on pannut viran puolesta vireille yhden tutkimuksen ja jatkanut toimiaan ennakkoilmoitusvelvollisuuden noudattamisen parantamiseksi. Tässä oli kyse useista yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukea koskevista tapauksista ja erityisesti yritysten yksityistämiseen liittyvistä tukitoimenpiteistä.

Ennakkoneuvottelujärjestelmä (joka perustuu siihen, että komissio tarjoaa päätösluonnoksiin liittyvää epävirallista teknistä neuvontaa ennen niiden hyväksymistä) on toiminut hyvin. Valtiontukiasioita käsittelevä ministeriöiden välinen työryhmä ja ministeriöiden välinen korkean tason erityistyöryhmä tukevat kilpailuneuvoston työtä varmistamalla, että kaikki ministeriöt ilmoittavat kaikista valtiontukisuunnitelmistaan. Kilpailuneuvosto on lisäksi alkanut panna täytäntöön laittoman tuen takaisinperintää koskevia päätöksiään.

Romanian viranomaiset ovat jatkaneet tiivistä yhteistyötään komission kanssa tavoitteenaan panna täytäntöön terästeollisuutta koskeva kansallinen rakenneuudistusohjelma. Romanian kilpailuviranomainen ei ole lokakuusta 2005 lähtien sallinut tuen myöntämistä yhdellekään kansallisessa ohjelmassa mainitulle terästehtaalle. Rakenneuudistukseen liittyvien edellytysten ja velvoitteiden noudattamista on kuitenkin tehostettava, samoin kansallisen rakenneuudistusohjelman ulkopuolisille teräsalan yrityksille myönnetyn, yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen takaisinperintää. ( Ks. myös 15 luku: Teollisuuspolitiikka ).

Kaikista uusista tukitoimenpiteistä rakenneuudistustapauksissa, maksujen lykkäyksistä ja yksityistämiseen liittyvistä toimenpiteistä ei vielä anneta ennakkoilmoituksia vaaditulla tavalla. Kurinalaisuuden lisääminen valtiontukien myöntäjien keskuudessa edellyttää vielä lisätoimia. Näiden tuenantajien (esim. valtiovarainministeriö ja yksityistämisviranomainen AVAS) ja kilpailuneuvoston välistä yhteistyötä on kehitettävä. Useissa tapauksissa tilanteen on lisäksi annettu kehittyä niin vakavaksi, että yritykset eivät ole pystyneet säilyttämään tuotantokapasiteettiaan ja työvoimaansa ilman lisätukia.

Päätelmät

Valtiontukisääntöjen noudattamisen valvonnassa on edistytty hyvin. Alalla tarvitaan kuitenkin viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä. Erityisesti on jatkettava työtä, jonka tarkoituksena on saattaa ajoissa päätökseen tärkeimpien olemassa olevien tukitoimenpiteiden arviointi. Valtiontukien myöntäjien olisi varmistettava, että kilpailuneuvosto pystyy tarkastamaan valtiontukijärjestelmät asianmukaisesti etukäteen.

Valtiontukia koskevan ”väliaikaisen menettelyn” mukaan liittyvän maan tukitoimenpiteitä, joita sovelletaan edelleen liittymisen jälkeen, pidetään perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna voimassa olevana tukena. Liittymisasiakirjan liitteessä V todetaan tästä menettelystä seuraavaa: ”Romanian osalta 1 kohdan c alakohtaa sovelletaan ainoastaan tukitoimenpiteisiin, jotka Romanian valtiontuen valvontaviranomainen on arvioinut sellaisen ajankohdan jälkeen, josta komissio tekee päätöksen Romanian liittymisneuvottelujen yhteydessä antamia sitoumuksia koskevan jatkuvan seurannan pohjalta todettuaan, että Romanian valtiontuen myöntämisen valvonta on saatu tyydyttävälle tasolle.”. Komission harjoittama seuranta ja Romanian viranomaisten toimet osoittavat, että tällainen taso on nyt saavutettu, joten komissio alkaa soveltaa liittymisasiakirjan liitteessä V olevan 1 kohdan c alakohtaa toukokuusta 2006 alkaen.

4.1.7. 7 luku: Maatalous

Horisontaaliset kysymykset

Yleinen institutionaalinen kehys kahta maksajavirastoa varten on nyt valmis ja yleisiä hallinnollisia valmiuksia on vahvistettu. Maaliskuun lopussa palkattiin 3 600 työntekijää, EU:n maaseudun kehittämisvarojen hallinnoinnista vastaavalle henkilöstölle maksetaan parempaa palkkaa, tarvittavat toimistotilat on hankittu ja niihin on alettu asentaa atk-laitteita. Virastojen tehtävät ja valtuudet on pääosin määritelty.

Merkittäviä puutteita esiintyy kuitenkin edelleen: asianmukaisia toimistotiloja ja laitteita ei ole riittävästi ja atk-järjestelmät ja menettelyt ovat puutteellisia. Romania aikoo palkata vielä 1 400 henkilöä lisää. Henkilöstön on saatava riittävä koulutus ennen liittymistä, jotta se pystyisi hoitamaan tehtävänsä asianmukaisesti. Maksajavirastojen yleiset hallinnolliset valmiudet ja perusrakenteet ovat edelleen vakava huolenaihe ja niitä olisi vahvistettava pikaisesti.

Yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän perustamista koskevaa suunnitelmaa on tarkistettu täytäntöönpanon viivästymisen huomioon ottamiseksi. Tarkoitukseen on varattu tarvittavat määrärahat ja henkilöstön palkkaamista on jatkettu. Maatilarekisterin ja vastaavan tietokannan kehittäminen on käynnissä ja tähän mennessä tietokantaan on merkitty tiedot noin 75 prosentista kaikista rekisteröidyistä viljelijöistä.

Viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä ei ole vielä valmis. Vaikka kaikki ilmakuvat ovatkin jo käytettävissä, käyttökelpoiset ortokuvat puuttuvat vielä 36 prosentilta maa-alasta ja lohkojen digitointi on saatu loppuun ortokuvista vain 40 prosentin osalta. Viljelijöiden ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmän mukaisten lohkojen yhdistäminen toisiinsa on vasta alkanut. Tämä on tarpeen, jotta viljelijöille voitaisiin toimittaa graafista aineistoa viitelohkojen rajoista, niiden yksilöllisistä tunnisteista ja pinta-alasta. Kyse on merkittävästä työpanoksesta, koska todennäköisiä edunsaajia on paljon. Monet menettelyt ja ohjekirjat ovat vielä laatimatta muun muassa siltä osin kuin on kyse hyvien maatalous- ja ympäristöedellytysten täytäntöönpanosta ja epäsuotuisten alueiden määrittelystä. Atk-laitteistojen hankintaa ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän edellyttämien ohjelmistojen kehittämistä olisi kiireesti lisättävä. Jos tahtia ei kiristetä, yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmää ei saada täysin toimintakuntoon liittymiseen mennessä.

Kauppamekanismeja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista yhteisön säännöstön kanssa on jatkettu. Vienti- ja tuontitodistuksia ja tiettyjen maataloustuotteiden tuontia ja vientiä koskevaa vakuusjärjestelmää on yksinkertaistettu. Tarvittava toimielin on perustettu ja henkilöstön palkkaus on käynnissä. Maksajavirasto otti maaliskuussa 2006 vastatakseen tuonti- ja vientitodistusten myöntämisestä. Terveys- ja eläinlääkintäasioista sekä elintarviketurvallisuudesta vastaavan viranomaisen kanssa on allekirjoitettu yhteistyöpöytäkirja.

Tärkeimpien kauppamekanismeista vastaavien toimijoiden välinen yhteistyö on kuitenkin edelleen puutteellista. Tämä koskee vienti- ja tuontitodistuksista sekä tukien maksamisesta vastaavia elimiä, tulliviranomaisia, hallinnollisista jälkitarkastuksista vastaavaa elintä ja terveys- ja eläinlääkintäasioista sekä elintarviketurvallisuudesta vastaavaa viranomaista. Maksajavirasto ei ole vielä ottanut vastuuta kauppamekanismeista. Alan valmisteluja olisi nopeutettava.

Laatupolitiikan osalta ei ole tapahtunut merkittävää edistymistä. Tätä alaa koskevia valmisteluja olisi tehostettava.

Yhteiset markkinajärjestelyt

Yhteisten markkinajärjestelyjen suhteen on edistytty jossain määrin suurimmalla osalla aloista, vaikkakin markkinajärjestelyjen tosiasiallisen täytäntöönpanon edellyttämät tehokkaat hallintorakenteet ovat vielä luomatta. Eri markkinasektoreista vastaaviin toimielimiin tarvitaan myös lisää henkilöstöä, jolle on järjestettävä asianmukainen koulutus. Lisäksi toimielinten menettelyt on määriteltävä selkeästi.

Maksajavirastoon on perustettu peltokasveihin kohdistuvista markkinainterventioista vastaava osasto, jolla ei kuitenkaan ole vielä riittävästi henkilöstöä. Lisäksi on kehitetty hintaselvitysjärjestelmä, jota ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön.

Sokerialalla ei ole tapahtunut erityistä kehitystä. Maksajavirastossa ei edelleenkään ole riittävästi henkilöstöä alaan liittyvien tehtävien hoitamiseen.

Hedelmä- ja vihannesalalla on edistytty tuoreiden hedelmien ja vihannesten laadunvalvonnan ja kaupan pitämisen vaatimusten täytäntöönpanossa. Edistymistä on tapahtunut myös tuottajajärjestöjen hyväksymisestä vastaavan hallintorakenteen luomisessa.

Elinkeinonharjoittajien rekisteröinti on parantunut: tietokantaa päivitetään nyt kuukausittain ja tuottajahintojen kerääminen on aloitettu. Valvontaviranomaisen henkilöstömäärä on vielä liian pieni, tarkastusvälineistöä on parannettava ja tarkastusjärjestelmien edellyttämien riskianalyysimenetelmien kehittäminen on vielä alkuvaiheissaan.

Viinin ja sen sivutuotteiden markkinoita koskevien interventiomekanismien käyttöön ottamiseksi on annettu uutta lainsäädäntöä. Viinitilarekisterin mukauttaminen yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän vaatimuksia vastaavaksi on vielä tekemättä.

Maitoalan lainsäädäntökehys on pääosin valmis ja kiintiöjärjestelmän hallinnoinnista vastaava toimielinjärjestelmä on perustettu. Se koostuu maitokiintiöosastosta ja seitsemästä aluetoimistosta sekä neuvoa-antavasta kansallisesta maitoneuvostosta.

Nämä maitoalan rakenteet eivät kuitenkaan ole vielä toimintavalmiita. Henkilöstöön ja laitteisiin on vielä panostettava ja näiden yksiköiden ja maksajaviraston välistä tehtävänjakoa selkeytettävä, jotta voitaisiin varmistaa, että järjestelmä on toimintavalmis liittymiseen mennessä. Meijereiden (maidon ostajien) ja keräyskeskusten hyväksymiseen liittyvät järjestelyt ovat vielä kesken. Maitokiintiöiden, erityisesti suoramyyntikiintiöiden, tuottajakohtaista jakoa koskevien sääntöjen osalta ei ole edistytty. Sama pätee kansallista vertailulaboratoriota koskevan suunnitelman laatimiseen.

Naudan-, lampaan- ja sianliha-aloja koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista yhteisön säännöstön kanssa on jatkettu. Ruhojen luokittelujärjestelmän ja hintaselvitysjärjestelmän käyttöönoton edellyttämiä hallinnollisia valmiuksia on kehitetty, mutta toimintaa ei ole vielä saatu aloitettua. Tarkastajia ja luokittelijoita on koulutettava ja heille on myönnettävä tarvittavat luvat. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi tehostettava. Markkinatietojärjestelmän suunnittelua varten on osoitettu määrärahat.

Munien ja siipikarjanlihan painoluokkiin luokittelua ja merkintää koskevat kaupan pitämisen vaatimukset on hyväksytty ja niitä sovelletaan. Maksajaviraston asianomaisen osaston hallinnolliset valmiudet ovat heikot.

Yhteisiin markkinajärjestelyihin liittyviä valmisteluja olisi kaiken kaikkiaan nopeutettava merkittävästi erityisesti hallinnollisten valmiuksien osalta.

Eläinlääkintä

Tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden (TSE:iden) ja eläinperäisten sivutuotteiden osalta on tapahtunut vain vähän kehitystä.

Rehukiellon noudattamista yrityksissä, joilla on omat jatkojalostustilat, ei ole varmistettu (naudanliha- ja luujauhovarastoja ei ole vielä tuhottu). Suuririskisen aineen renderointia, keräystä ja käsittelyä varten ei ole vielä asianmukaisia laitoksia. Eläinperäisiä sivutuotteita koskevan kansallisen järjestelmän uudistamisesta ja kehittämisestä vuonna 2005 laaditun strategian mukaisesti on järjestetty kahdeksan tarjouskilpailua, jotka kattavat koko Romanian alueen. Valituksi tulleille yrityksille myönnetään toimilupa ja niiden on perustettava suuririskisen aineen keruujärjestelmä sekä rakennettava ja varustettava renderointilaitoksia, joiden olisi oltava toimintavalmiita vuoden 2006 loppuun mennessä. Toiminnan alkaminen tuolloin on kuitenkin yhä epävarmaa. Liha- ja luujauhovarastoja on vielä tuhoamatta ja polttamatta.

Sisämarkkinoiden eläinlääkinnällisen valvontajärjestelmän perustamisesta voidaan todeta, että eläinten tunnistaminen ja niiden siirtojen rekisteröinti on edennyt ja asianomainen tietokanta on lähes valmis. Kolmansista maista tapahtuvan tuonnin yhteydessä tehtävien eläinlääkärintarkastusten ja tuontia koskevien sääntöjen suhteen on edistytty sikäli, että kaikkia kahdeksaa rajatarkastusasemaa koskevat tarjouskilpailut saatiin onnistuneesti päätökseen ja rakennustyöt ovat alkaneet.

Toiminnanharjoittajan ja terveys- ja eläinlääkintäasioista sekä elintarviketurvallisuudesta vastaavan viranomaisen välisiä suhteita ei ole vielä järjestetty tavalla, joka takaisi, että kyseinen toimivaltainen viranomainen pystyy varmistamaan järjestelmän tehokkaan hallinnoinnin. Eläinten tunnistamisesta vastaavan osaston hallinnollisia valmiuksia on siksi vahvistettava tuntuvasti, sillä osaston seitsemästä virasta vain yksi on tällä hetkellä täytetty. Rajatarkastusasemat ja niiden varustus on saatava valmiiksi jo ennen liittymistä, jotta henkilöstöä voitaisiin kouluttaa ja he voisivat tutustua tilojen ja välineiden käyttöön sekä menettelyihin. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi tehostettava.

Eläintautien valvontaa koskeva yhteisön säännöstö on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantu täytäntöön. Klassisen sikaruton hävittämiseksi on laadittu kansallinen strategia, jossa kielletään ennalta ehkäisevät rokotukset tammikuusta 2006 alkaen. Strategiaa tarkastellaan parhaillaan uudelleen. Taudin valvontaa koskeva kansallinen suunnitelma on hyväksytty. Viljelijöille maksettaviin korvauksiin on varattu tarvittavat määrärahat.

Suunnitelmaa on laajennettava kattamaan villisikojen rokotus ja tiettyjen kotieläiminä pidettyjen sikojen hätärokotukset merkkirokotteella. Sen on myös sisällettävä valmius- ja seurantasuunnitelmat. Rokotuskieltoa ei vielä valvota riittävän tiukasti. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi nopeutettava.

Elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupasta voidaan todeta, että joitakin hevosten vientiä koskevia tarkastuksia on suoritettu. Tätä alaa koskevia valmisteluja olisi kuitenkin vielä tehostettava.

Kansanterveyden alalla on käynnissä maatalouselintarvikealan laitosten uudenaikaistamisohjelman toteuttaminen. Sellaisten vaatimustenvastaisten laitosten määrä, joilla ei ole uudenaikaistamissuunnitelmaa, on vähentynyt huomattavasti. Tämä on merkki siitä, että uudenaikaistaminen etenee hyvin, ja nykyistä tahtia olisikin pidettävä yllä. Valmisteluja vaatimustenvastaisen raakamaidon keruu- ja käsittelyjärjestelyjen parantamiseksi olisi tehostettava. Suoramyyntiä koskevaa lainsäädäntöä on vielä täydennettävä.

Terveys- ja eläinlääkintäasioista sekä elintarviketurvallisuudesta vastaava viranomainen on edistynyt hyvin eläinten hyvinvoinnin valvontajärjestelmän eri osatekijöiden käyttöönotossa. Yhteisön säännöstön täytäntöönpano on aloitettu.

Kotieläinjalostuksesta vastaavan kansallisen viraston hallinnollisia valmiuksia ei ole kehitetty. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi nopeutettava.

Eläinravitsemuksen valvontajärjestelmää on vielä kehitettävä, jotta elintarvikkeiden ja rehujen turvallisuutta koskevat vaatimukset saataisiin täytettyä. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi nopeutettava.

Päätelmät

Eläinten hyvinvoinnin alalla on edistytty. Romania täyttää nyt pääsääntöisesti liittymisneuvotteluihin perustuvat sitoumukset ja vaatimukset tällä alalla.

Edistymistä on tapahtunut myös kauppamekanismien ja yhteisten markkinajärjestelyjen alalla sekä elävien eläinten ja eläintuotteiden kaupan , kotieläinjalostuksen ja eläinravitsemuksen osalta. Sisämarkkinoiden eläinlääkinnälliseen valvontajärjestelmään kuuluvassa eläinten tunnistamisessa ja niiden siirtojen rekisteröinnissä on edistytty hyvin, samoin eläintautien valvonnan järjestämisessä ja kansanterveyden alalla laitosten uudenaikaistamisessa. Laatupolitiikan osalta ei ole tapahtunut merkittävää edistymistä. Näillä aloilla tarvitaan nyt viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä.

Maksajavirastojen ja yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän suhteen on edistytty muutaman viime kuukauden aikana, mutta vieläkin on erittäin epävarmaa, ovatko maksajavirastot sekä yhdennetty hallinto- ja valvontajärjestelmä ja viljelylohkojen tunnistusjärjestelmä toimintakunnossa liittymiseen mennessä. TSE:iden (tarttuvien spongiformisten enkefalopatioiden) ja eläinperäisten sivutuotteiden osalta on tapahtunut vain vähän edistymistä ja tämäkin ala antaa edelleen aihetta vakavaan huoleen. Romanian olisi nyt ryhdyttävä välittömiin ja päättäväisiin toimiin, jotta se saisi tarvittavat valmistelut tehtyä liittymispäivään mennessä.

4.1.8. 8 luku: Kalastus

Kalastus- ja vesiviljelyalasta vastaavan kansallisen viraston hallinnollisia valmiuksia on vahvistettu siltä osin kuin on kyse kalavarojen hoidosta, laivaston hallinnoinnista ja tarkastus- ja valvontatoimista . Kalastusalusten seurantajärjestelmä on ollut toiminnassa helmikuusta 2006 lähtien ja tarvittavat seurantalaitteet on asennettu. Romania on perustanut kaikki kalastusaluksensa kattavan kalastusalusrekisterin ja saanut toimintavalmiiksi siihen liittyvän tietokannan.

Yhteisön kalastuslaivastorekisteriin on toimitettu testiaineistoa, ei kuitenkaan vielä oikeassa muodossa. Tämä koskee myös saaliiden kirjaamisjärjestelmää, johon kalastuspäiväkirjojen sekä purkamis- ja myynti-ilmoitusten tietoja ei vielä kirjata sähköisessä muodossa. Tämän vuoksi ristiintarkastuksia ei voida tehdä. Kokonaisuutena katsoen kalavarojen hoitoon, laivaston hallinnointiin ja tarkastus- ja valvontatoimiin liittyvät valmistelut ovat edistyneet hyvin.

Kalastus- ja vesiviljelyviraston toimintakykyä ja hallinnollisia valmiuksia rakennepoliittisten toimien hallinnoinnin alalla on vahvistettu. Rakennerahastojen hallinnointiin liittyvää tehtävänjakoa on vielä selkeytettävä monilta osin. Erityisesti on varmistettava, että kalavarojen hallinnoinnista vastaava kansallinen yhtiö ei osallistu yhteisön varojen hallinnointiin välittäjäelimenä. Valmisteluja on tehostettava.

Markkinapolitiikasta voidaan todeta, että kalastus- ja vesiviljelyvirasto on tähän mennessä hyväksynyt 44 tuottajajärjestöä. Sekä sisävesi- että merikalastusta varten on perustettu saaliiden purkamispaikkoja ja ensimyyntipisteitä. Valmisteluja olisi jatkettava keskittyen erityisesti tiedonsiirtoon ja tietojen atk-käsittelyyn.

Päätelmät

Kalavarojen hoidon, laivaston hallinnoinnin ja tarkastus- ja valvontatoimien sekä markkinapolitiikan aloilla on edistytty huomattavasti. Romania täyttää nyt pääsääntöisesti liittymisneuvotteluihin perustuvat sitoumukset ja vaatimukset. Valmistelut jatkuvat ja jäljellä olevat ongelmat (muun muassa ne, jotka liittyvät saaliiden kirjaamisjärjestelmään) saataneen ratkaistua liittymiseen mennessä, jos asiat etenevät nykyiseen tahtiin.

Myös rakennepoliittisten toimien alalla on edistytty. Tältä osin tarvitaan kuitenkin viivyttelemättä lisätoimia, jotta voitaisiin varmistaa, että kalavarojen hallinnoinnista vastaava kansallinen yhtiö ei osallistu yhteisön rakennerahastojen hallinnointiin.

4.1.9. 10 luku: Verotus

Arvolisäverojen ja välittömän verotuksen alalla on vielä annettava yritys- ja tuloverotusta sekä arvonlisäverotusta koskevaa lainsäädäntöä. Valmisteluja on nyt tehostettava.

Hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon osalta voidaan todeta, että yleiset hallinnolliset valmiudet ovat jonkin verran parantuneet, etenkin arvonlisäverojen alalla. Veronkannon tehostamiseen on pyritty erinäisin toimin ja tilanne onkin parantunut, tosin hitaasti.

Verokertymä on Romaniassa yleensä erittäin alhainen ja tämän suhteen tarvitaan pikaisia parannuksia. Hallinnon tarkastuskapasiteetti on edelleen heikko erityisesti alkoholituotteiden valmisteverojen osalta. Romaniassa tarvitaan verohallinnon ja veronkannon kokonaisuudistusta järjestelmän luotettavuuden varmistamiseksi, eturistiriitojen estämiseksi ja resurssipulan ratkaisemiseksi. Veronmaksuvelvollisuuden noudattamisen ja veronkannon varmistamiseksi tarvitaan pikaisia parannuksia.

Romanian valmistelut sen varmistamiseksi, että se pystyy vaihtamaan tehokkaasti tietoja EU:n jäsenvaltioiden kanssa liittymispäivästä alkaen, ovat edistyneet vain vähän. ALV-tietojen vaihtojärjestelmään, sähköisten palvelujen ALV-järjestelyihin ja valmisteverotietojen vaihtojärjestelmään liittyvissä valmisteluissa on tapahtunut merkittäviä lisäviivästyksiä ja järjestelmien perustaminen on siirtynyt. Tämä johtuu lähinnä verohallinnon puutteellisesta valmistautumisesta. Työ aloitettiin toden teolla vasta maaliskuun 2006 alussa ja ellei nyt toimita nopeasti näiden viivästysten kompensoimiseksi, kyseiset järjestelmät tuskin ovat toimintavalmiita liittymisajankohtaan mennessä.

Päätelmät

Arvonlisäverojen ja välittömän verotuksen alalla tarvitaan nyt lisätoimia sekä lainsäädännön että veronkannon osalta.

Hallinnollisen yhteistyön ja keskinäisen avunannon suhteen on edistytty vain vähän. Tämän alan osalta edellytettiin pikaisia toimia jo lokakuussa 2005, jolloin kehotettiin erityisesti nopeuttamaan veronkannon atk-järjestelmien yhteentoimivuuden toteuttamista varsinkin arvonlisä- ja valmisteverojen alalla. Alan tilannetta voidaan yhä pitää hyvin ongelmallisena, kun otetaan huomioon se aika, joka jälleen kului ennen kuin mitään edistymistä alkoi tapahtua. Romanian olisi nyt ryhdyttävä välittömiin ja päättäväisiin toimiin ja sitouduttava selkeästi ja pitkäjänteisesti tekemään työtä sen hyväksi, että tarvittavat valmistelut saadaan tehtyä liittymispäivään mennessä. Sen olisi myös jatkettava ja tehostettava pyrkimyksiään verohallinnon kanto- ja tarkastuskapasiteetin vahvistamiseksi erityisesti valmisteverojen ja välittömän verotuksen aloilla.

4.1.10. 13 luku: Sosiaalipolitiikka ja työllisyys

Työoikeuden alalla annettiin maaliskuussa 2006 laki, jonka tarkoituksena on saattaa yritysten luovutuksia koskeva yhteisön säännöstö osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Eurooppayhtiön ja eurooppaosuuskunnan sääntöjä sekä tiedottamista ja kuulemista koskevaa viimeaikaista yhteisön säännöstöä ei kuitenkaan ole vielä saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. Erityisesti joukkoirtisanomisia, osa-aikatyötä, määräaikaisia työsuhteita ja eurooppalaisia yritysneuvostoja koskeviin säännöksiin liittyy vielä monia puutteita, jotka on korjattava. Yhteisön säännöstön omaksuminen on saatettava päätökseen myös osa-alueilla, joita työlaki ei vielä kata (esim. työnantajan maksukyvyttömyys, työntekijöiden työkomennukset ja alakohtainen työaika). Työsuojeluhallinnon hallinnollisten valmiuksien parantamista on jatkettava, jotta yhteisön säännöstön asianmukainen soveltaminen käytännön tasolla voitaisiin taata. Yhteisön säännöstön omaksumiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä valmisteluja on tehostettava.

Naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen on jäljessä aikataulusta. Sukupuolten tasa-arvoista kohtelua ammatillisissa sosiaaliturvajärjestelmissä koskeva yhteisön säännöstö on vielä saattamatta osaksi kansallista lainsäädäntöä. Jotta lainsäädäntö vastaisi asianmukaisesti ja täysimääräisesti yhteisön säännöstöä, on lisäksi korjattava eräitä puutteita, jotka liittyvät erityisesti samapalkkaisuutta, yhdenvertaista kohtelua työssä, vanhempainlomaa ja äitiyden suojelua koskeviin direktiiveihin. Romanian on vielä tarkistettava, onko virkamiesten eläkeikää yhdenmukaistettava Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa vahvistetun samapalkkaisuuden periaatteen ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen vahvistamien perusteiden mukaisesti. Tasa-arvoasioiden kansallisen viraston resurssit eivät ole vieläkään riittävät, eikä virasto ole vielä täysin toimintakykyinen. Sen riippumattomuus on taattava. Valmisteluja on nyt nopeutettava.

Työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan lainsäädännön yhdenmukaistaminen on vielä kesken kaivannaisteollisuuden osalta. Yleisten työsuojelunormien uudelleenlaatiminen hallituksen päätösten muodossa on tekemättä. Yhteisön säännöstön joidenkin osien saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on viivästynyt merkittävästi, mutta asia saataneen korjattua, kun parlamentti hyväksyy uuden terveys- ja turvallisuuslain. Työsuojeluhallinnon hallinnollisia valmiuksia on vielä kehitettävä ja työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia koskevaa tiedottamista ja koulutusta työnantajien keskuudessa, erityisesti pk-yrityksissä, on jatkettava. Yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on saatu päätökseen melu- ja tärinäsuojauksen, asbestin ja tilapäisten tai liikkuvien rakennustyömaiden osalta. Kaiken kaikkiaan tähän alaan liittyviä valmisteluja on nyt tehostettava.

Työasioiden, sosiaalisen solidaarisuuden ja perheasioiden ministeriölle, työmarkkinajärjestöille ja talous- ja sosiaalineuvostolle on järjestetty työmarkkinaosapuolten vuoropuheluun liittyvää intensiivistä koulutusta, jonka tavoitteena on edistää työmarkkinaosapuolten kahdenvälistä vuoropuhelua. Neuvottelut vuoden 2006 valtakunnallisesta työehtosopimuksesta on saatu päätökseen.

Työmarkkinaosapuolten kahdenvälisessä vuoropuhelussa on kuitenkin edelleen heikkouksia, erityisesti ammatti- ja toimialatasolla, ja myös työmarkkinaosapuolten kyky neuvotella ja tehdä päteviä sopimuksia on yhä puutteellinen. Työmarkkinajärjestöt ovat edelleen hajanaisia ja niiden resurssit ja edustavuus ovat riittämättömiä. Talous- ja sosiaalineuvoston kanssa käytäviä neuvotteluja koskeva mekanismi ei varmista neuvoston asemaa hallituksen edustajana. Työmarkkinaosapuolten valmiuksien kehittämiseen on panostettava ja niiden osallistumista sosiaaliseen vuoropuheluun Euroopan tasolla olisi lisättävä.

Kansanterveyden alalla on annettu lainsäädäntöä verta ja sen komponentteja sekä kudoksia ja soluja koskevan yhteisön säännöstön saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä. Tartuntatautien alalla on edistytty siltä osin kuin on kyse HI-viruksesta/aidsista ja ehkäisytoimenpiteistä riskialttiiden ryhmien keskuudessa.

Veren, kudosten ja solujen käyttöä koskevaa täytäntöönpanolainsäädäntöä tarvitaan lisää. Kaikissa verikeskuksissa on oltava käytössä asianmukainen laadunhallintajärjestelmä. Kansallista elinsiirtokeskusta olisi vahvistettava. Eettistä toimikuntaa ei kuulla riittävästi elintensiirtoon liittyvissä kysymyksissä. Ihmisperäisten munasolujen kauppaa koskevat tutkimukset on saatettava päätökseen ( ks. myös poliittisia arviointiperusteita koskeva jakso ). Tupakka-alaa koskevan yhteisön säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on vielä kesken. Hallinnollisia rakenteita on vielä vahvistettava ja samalla varmistettava, että tautien seuranta ja ehkäisy kattaa myös vähemmistöryhmät. Romanian toimielinten laajempi osallistuminen EU:n seurantaverkostoihin on varmistettava. Lisätoimia tarvitaan vielä väestön terveydentilan ja terveydenhoitopalvelujen saatavuuden parantamiseksi erityisesti aluetasolla ja köyhempien sosioekonomisten ryhmien ja vähemmistöjen keskuudessa. Terveysalan uudistusta koskeva laki, joka hyväksyttiin huhtikuussa 2006, saattaa parantaa tilannetta tältä osin. Mielenterveyshuollon alalla tarvitaan viipymättä toimia ylikuormituksen poistamiseksi ja yleisten elinolojen parantamiseksi ( ks. myös poliittisia arviointiperusteita koskeva jakso ). Valmisteluja on tehostettava merkittävästi.

Euroopan sosiaalirahaston (ESR) osalta voidaan todeta, että hallinnollisia valmiuksia on vahvistettu kaikilla tasoilla henkilöstöä palkkaamalla ja kouluttamalla.

Välittäjäelimenä toimivan kansallisen työvoimaviraston tilanteeseen on vielä kiinnitettävä huomiota. Ministeriöiden väliset ja alueelliset koordinointimekanismit on perustettu, mutta jatkuva ja tehokas toiminta edellyttää vielä lisätoimia. Hankkeiden yksilöinti on aloitettu ja ESR:n henkilöstön kansalliseen koulutussuunnitelmaan on sisällytetty myös koulutus lopullisille tuensaajille. Nyt olisi panostettava erityisesti koulutukseen ja hankkeiden valmisteluprosessiin. Hallinnollisten valmiuksien kehittämisessä on edistytty, mutta ESR:n hallinnointiin liittyviä valmisteluja olisi nopeutettava ( ks. myös 21 luku: Aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen ).

Sosiaalisen osallisuuden edistämisestä voidaan todeta, että joulukuussa 2005 hyväksyttiin köyhyyden torjuntaa ja sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskeva kansallinen suunnitelma vuosiksi 2006–2008. Huhtikuussa 2006 perustettiin komitea valvomaan sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskevan yhteisen muistion täytäntöönpanoa.

Asianomaisten ministeriöiden ja muiden sidosryhmien välistä koordinointia varten on vielä luotava selkeä järjestelmä. Köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä koskevien selvitysten tekemistä ja asiaan liittyvien sosiaalitilastojen kehittämistä olisi jatkettava EU:n sosiaalista osallisuutta koskevien indikaattoreiden mukaisesti. Pyrkimyksiä, joiden tavoitteena on parantaa muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, muun muassa romanien, tilannetta ja edistää heidän täysipainoista sopeutumistaan yhteiskuntaan, on jatkettava. Vammaisten pääsyä julkisiin tiloihin, rakennuksiin ja liikennevälineisiin ja heidän mahdollisuuksiaan saada koulutusta ja työtä on edelleen parannettava. Vammaisille tarkoitettuja suuria hoitolaitoksia olisi pyrittävä sulkemaan tai uudistamaan ja niiden sijaan olisi kehitettävä vaihtoehtoisia yhteisöpohjaisia palveluja, tuettava perheitä ja perustettava pienempiä hoitoyksiköitä.

Päätelmät

Sosiaalipolitiikan ja työllisyyden alalla on edistytty vain vähän. Tilanne naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun alalla on kehittynyt huonompaan suuntaan ja työterveyden ja -turvallisuuden osalta ei ole tapahtunut edistymistä. Nyt tarvitaankin viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua ajoissa eli liittymiseen mennessä. Lainsäädäntö on saatava yhdenmukaistettua ja sen täytäntöönpano on varmistettava työoikeuden , naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun, työterveyden ja -turvallisuuden sekä kansanterveyden aloilla. Työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua on kehitettävä. Huomiota olisi kiinnitettävä perusterveydenhoitopalvelujen saatavuuden ja terveydensuojelun korkean tason varmistamiseen sekä terveysjärjestelmän palvelujen ja avoimuuden lisäämiseen. Euroopan sosiaalirahaston varojen hallinnointiin liittyviä valmisteluja ja toimia kaikkien muita heikommassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien, muun muassa romanivähemmistön, sosiaalisen osallisuuden edistämiseksi olisi tehostettava. Hallinnollisten valmiuksien vahvistamiseen tähtäävät lisätoimet ovat yleensä ottaen vielä tarpeen, jotta sosiaalipolitiikkaa koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpano voitaisiin varmistaa.

4.1.11. 15 luku: Teollisuuspolitiikka

Yksityistämisen ja rakenneuudistuksen suhteen on edistytty jossain määrin.

Yksityistämisprosessin täysi avoimuus on varmistettava. Nykymuodossaan elinkelvottomien yritysten perusteellisissa uudelleenjärjestelyissä tai niiden toiminnan lopettamisessa ei ole edistytty merkittävästi. Yksityistämissopimuksissa vahvistettuihin yksityistämisen jälkeisiin velvoitteisiin liittyvät ongelmat ja niistä johtuvat oikeusjutut on selvitettävä pikaisesti, sillä ne ovat johtaneet muun muassa yksityistämistoimien peruuttamiseen ja epävakaisuuteen yksityistämiseen liittyvissä arvopaperisalkuissa ( ks. myös taloudellisia arviointiperusteita koskeva jakso ).

Terästeollisuuden rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanossa on ollut viiveitä. Romania on tämän vuoksi ehdottanut muutoksia kansalliseen rakenneuudistusohjelmaan ja yksittäisten yritysten liiketoimintasuunnitelmiin. Näitä on nyt tarkasteltava ja selvitettävä, ovatko ne sopusoinnussa valtiontukisääntöjen kanssa. Teräsalan tehokas ja aikataulun mukainen rakenneuudistus ja yrityskohtaisten kannattavuuden parantamissuunnitelmien täysimääräinen toteuttaminen on vielä varmistettava. Romanian olisi lisäksi sitoumustensa mukaisesti varmistettava, että alalle ei myönnetä valtiotukea, joka olisi ristiriidassa Eurooppa-sopimuksen ja liittymissopimuksen määräysten kanssa ( ks. myös 6 luku: Kilpailupolitiikka ). Valmisteluja olisi kaiken kaikkiaan tehostettava erityisesti terästeollisuuden osalta.

Päätelmät

Yksityistämisen ja rakenneuudistuksen suhteen on edistytty jossain määrin. Alalla tarvitaan nyt viivyttelemättä lisätoimia, jotta jäljellä olevat puutteet saadaan korjattua hyvissä ajoin ennen liittymistä. Huomiota on jatkossa kiinnitettävä erityisesti yksityistämisstrategian täytäntöönpanoon ja siinä ilmenneiden, yksityistämisen jälkeisiin velvoitteisiin liittyvien ongelmien ratkaisemiseen sekä terästeollisuuden rakenneuudistusohjelman täytäntöönpanoon valtiontukia koskevia sitoumuksia täysimääräisesti noudattaen.

4.1.12. 18 luku: Koulutus

Mitään erityistä ei ole tapahtunut yhteisön ohjelmiin osallistumisen alalla, lukuun ottamatta Nuoriso-ohjelmaa, jonka hallinnoinnissa Romanian kansallisella toimistolla oli vakavia ongelmia. Tämän seurauksena kaikkien kansallisen toimiston hallinnoimien Nuoriso-ohjelman toimien toteuttaminen keskeytettiin. Tilanteen korjaamiseksi laadittiin toimintasuunnitelma, jonka toteuttaminen on nyt aloitettu. Tähän alaan liittyviä valmisteltuja on nopeutettava, sillä hallinnointia varten on perustettava uusi toimisto ja samalla otettava käyttöön moitteettoman varainhoidon ja operatiivisen hallinnoinnin sekä asianmukaisen valvonnan takaavat menettelyt.

Päätelmät

Yhteisön ohjelmiin osallistumisesta voidaan todeta, että tilanne on huonontunut Nuoriso-ohjelman osalta. Nyt tarvitaan viivyttelemättä lisätoimia, jotta tämä puute saadaan korjattua liittymiseen mennessä.

4.1.13. 20 luku: Kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikka

Audiovisuaalipolitiikkaa koskevan lainsäädännön yhdenmukaistamista yhteisön säännöstön kanssa on jatkettu hyväksymällä audiovisuaalilain jäljellä olevat kaksi muutosta, jotka koskevat lainkäyttövaltaa ja vastaanottovapautta.

Elokuvalaissa säädetään kuitenkin vielä, että kaikkien televisiotoiminnan harjoittajien Romaniassa on varattava vähintään 5 prosenttia lähetysajasta romanialaisille pitkille elokuville, mikä on ristiriidassa kansallisuuteen perustuvan syrjinnän kieltämistä koskevan periaatteen kanssa. Tätä alaa koskevia valmisteluja olisi tehostettava.

Päätelmät

Audiovisuaalipolitiikan alalla on edistytty. Syrjinnän kieltämistä koskevaa periaatetta ei kuitenkaan vielä sovelleta televisiotoiminnassa. Alalla tarvitaan nyt viivyttelemättä lisätoimia, jotta voitaisiin varmistaa, että elokuvalakiin tarvittavat muutokset tulevat voimaan ajoissa eli liittymiseen mennessä.

4.1.14. 21 luku: Aluepolitiikka ja rakennepoliittisten välineiden yhteensovittaminen

Lainsäädäntökehyksestä voidaan todeta, että monivuotisen talousarviosuunnittelun järjestelmä on otettu käyttöön ja että budjettijouston mahdollisuus on kirjattu valtion vuoden 2006 talousarviota koskevaan lakiin. Uusi julkisia hankintoja koskeva laki on annettu, samoin säännökset julkisten hankintojen ennakkovalvontajärjestelmästä. Tämän alan valmistelut ovat nyt hyvässä vaiheessa.

Institutionaalisten rakenteiden suhteen on edistytty merkittävästi. Rakennepoliittisten välineiden hallinnoinnista vastaavat toimielimet on nimetty ja täytäntöönpanorakenteiden perustaminen on saatu lähes valmiiksi. Hallinnollisia valmiuksia on kehitetty panemalla täytäntöön henkilöstön palkkaamista ja koulutusta koskevia kokonaisvaltaisia suunnitelmia. Tämä työ jatkuu edelleen.

Taloudellisen kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävän ohjelman edellyttämiä täytäntöönpanorakenteita ei ole vielä saatu valmiiksi. Myöskään tehtävien siirtämistä hallintoviranomaisilta välittäjäelimille ei ole vielä saatu päätökseen. Julkisten hankintojen ennakkovalvontajärjestelmä ei vielä toimi käytännössä. Eri hallintoelinten valmiustaso vaihtelee ja osa niistä on jäänyt tuntuvasti jälkeen aikataulusta. Näihin kuuluvat muun muassa pk-yritysvirasto, kansallinen työvoimavirasto ja elimet, jotka nimettiin vasta myöhemmässä vaiheessa. Olemassa olevalle ja uudelle henkilöstölle on tarjolla yleisluonteista koulutusta, mutta erityisalojen koulutusta tarvitaan vielä lisää.

Ministeriöiden välille on perustettu koordinointimekanismeja, mutta nyt on vielä tarpeen varmistaa, että käytössä on joustavat ja tehokkaat sovittelumenettelyt. Valtion- ja aluehallinnon viranomaisten välistä yhteistyötä on vielä kehitettävä merkittävästi ja samalla harkittava sellaisten hajauttamisjärjestelmien käyttöä, jotka mahdollistaisivat vastuuvelvollisen toiminnan aluetasolla. Kokonaisuutena katsoen tarvitaan lisää eri alojen välisiä yhteensovittamistoimia aluetasolla. Yhteisrahoitusmekanismit, joiden avulla rahoitustaakka jaetaan valtion talousarvion ja lopullisten tuensaajien, lähinnä kuntien, välillä, eivät ole vielä riittävän selkeitä. Tähän alaan liittyviä valmisteluja olisi tehostettava.

Seurannan ja arvioinnin osalta voidaan todeta, että tärkeintä seurantavälinettä eli yhtenäistä hallinnon tietojärjestelmää on testattu valtakunnan tasolla liittymistä valmistelevien välineiden ja koheesiopolitiikan yhteydessä tärkeimmissä hallintoelimissä.

Yhtenäinen hallinnon tietojärjestelmä ei ole vielä käytössä rakennerahasto-ohjelmien täytäntöönpanoa koskevien vaatimusten mukaisesti. Hallintoviranomaisen ja välitason elinten henkilöstö ei vielä käytä tietojärjestelmää aktiivisesti. Seuranta- ja arviointikapasiteettia on vielä vahvistettava osana hallinnollisten valmiuksien yleistä kehittämistä. Yhtenäisen hallinnon tietojärjestelmän laajentami