Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky"

(98/C 73/01)

Komissio päätti 21. huhtikuuta 1997 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut teollisuus-, kauppa- käsiteollisuus- ja palvelujaosto antoi lausuntonsa 5. marraskuuta 1997. Esittelijä oli Umberto Burani.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Johdanto (tiedonannon kohta 1)

1.1. Lausunnon kohteena oleva asiakirja on komission ensimmäinen panos Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden () tilasta keväällä 1997 järjestetyn neuvoston epävirallisen kokouksen ja Alankomaiden hallituksen ehdottamaan keskusteluun. Asiakirjalla halutaan edistää tämän ajankohtaisen sekä nopeita ja tehokkaita ratkaisuja vaativan ongelman selvittämistä. TSK:n mielestä aihetta on käsiteltävä kiireesti, jotta päästäisiin konkreettisiin ratkaisuihin. Huomiot ja ehdotukset onkin tehty tässä hengessä.

1.2. Kun otetaan huomioon, että tietotekniikka- ja viestintäteollisuus on Euroopan talouden "ratkaiseva osatekijä", komissio toteaa, että on olemassa "huolestuttavia merkkejä" Euroopan unionin heikkoudesta muihin maihin verrattuna. Hälyttävää on markkinoiden liian hidas kasvu, eurooppalaisten tuottajien markkinaosuuksien pieneneminen sekä riittämättömät reaktiot markkinoiden ja tekniikan kehittymiseen. Ilmiö on tiedossa, ja samat huomiot pätevät myös muihin vastaavanlaisiin teollisuudenaloihin.

1.3. Asiakirjassa korostetaan, että Euroopalla on oltava "kilpailukykyinen ja dynaaminen" tietotekniikka- ja viestintäteollisuus, jotta voidaan välttää liiallista riippuvuutta keskeisten tekniikoiden alalla, osallistua maailmanmarkkinoiden laajenemiseen ja edistää uusien työpaikkojen luomista. Lopuksi esitetään kunnianhimoinen tavoite olla tulevaisuuden innovaatioiden eturintamassa.

1.4. TSK on täysin samaa mieltä asetetuista tavoitteista. Innovaatioiden eturintamassa olemisen tavoitteeseen voidaan päästä keskipitkän aikavälin strategialla. Tarvitaan kuitenkin strategian kanssa yhdenmukaisia välittömiä toimia, mikä on loogista ja kuten komissiokin toteaa.

1.5. Asiakirjassa tuodaan esille tarve itse teollisuuden sekä jäsenvaltioiden ja komission toimiin, jotta voidaan saada aikaan tehokas toimintasuunnitelma. Menestyminen riippuu teollisuuden aloitteellisuuden lisäksi myös lainsäädännön ja säädösten asianmukaisesta perusrakenteesta. Asiakirjassa viitataan lainsäätäjän rooliin vain ohimennen (). TSK:n mielestä olisi korostettava julkisen sektorin viranomaisten merkittävää vastuuta sellaisten olosuhteiden luomisessa, joiden avulla voidaan parantaa kilpailukykyä, innovaation hyödyntämismahdollisuuksia ja teollisuuden kykyä luoda uusia työpaikkoja.

2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuus: maailmanlaajuiset rakenteet ja Euroopan kilpailukyky

2.1. Markkinoiden rakenne (tiedonannon kohta 2.1)

2.1.1. Komissio jakaa systemaattisen käsittelyn toteuttamiseksi markkinat kolmeen osaan: perusrakenne, teolliset ja ammatilliset tuotteet sekä kuluttajat. Näillä osa-alueilla on erilaiset piirteet ja toimintatavat, ja ne edellyttävät erilaisia toimia sekä lainsäädännöllisellä että poliittisella tasolla. TSK:n mielestä niillä on kuitenkin yksi yhteinen nimittäjä: Eurooppa on johtoasemassa hyvin harvalla alalla. Syiden analysointi on ensimmäinen askel kohti ongelmien tiedostamista.

2.1.2. Perusrakennemarkkinat muodostuvat suurista järjestelmistä, joiden käyttöikä on suhteellisen pitkä, ja niillä on edessään haaste siirtymisestä pieniin järjestelmiin sekä sääntelyn poistamiseen. Komissio toteaa, että perinteiset tavarantoimittajat, joilla on Euroopassa tytäryhtiö, ovat tietyillä aloilla, kuten televiestinnässä, hyvässä kilpailuasemassa. Niillä on kuitenkin edessään toisaalta vapauttaminen, toisaalta asteittain etenevä sääntelyn purkaminen.

2.1.3. Teollisuus- ja yritysmarkkinat houkuttelevat monia tuottajia, jotka ovat markkinarakojen ansiosta luoneet laajemmat markkinat. Usein kyseessä ovat huipputeknologiaan keskittyneet yritykset, jotka ovat kuitenkin suuresti riippuvaisia riskipääomasta. Komissio muistuttaa, että tällä alalla Yhdysvaltain teollisuus on ensisijaisessa asemassa.

2.1.4. Kuluttajamarkkinat vaativat jatkuvaa innovaatiota ja luotettavia tuotteita. Kulutustuotteista on tulossa tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden teknologian vetureita. Pääasiallisena ongelmana on jatkuva hintojen lasku, joka luo keskittymistarvetta. Markkinoille onkin ominaista suhteellisen vähälukuisten, tunnettujen tuottajien hallitseva asema. Näillä tuottajilla on käytössään kaikkialle maailmaan levittäytyneet tuotantorakenteet. Kärkisijoilla ovat japanilaiset ja korealaiset, vaikka tuottajat, joilla on tytäryhtiö Euroopassa, selviytyvät melko hyvin kilpailusta. Heidän asemaansa uhkaavat kuitenkin amerikkalaiset, jotka ovat saamassa jalansijaa varsinkin mikroprosessorien alalla.

2.1.5. Kokonaistuloksena on markkinoiden yhä kasvava maailmanlaajuistuminen. Niinpä ei ole enää juurikaan mieltä puhua ahtaassa mielessä "Euroopan teollisuudesta". Kaikkialla maailmassa markkinat ja pääomat limittyvät toisiinsa, ja suuntaus voimistuu tulevaisuudessa. Toisaalta on mietittävä vakavasti sen tuloksia: ei tule unohtaa, että tietotekniikka- ja viestintäteollisuus ovat pääasiallisesti herkkiä aloja. Esimerkkinä voidaan mainita tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puolustusteolliset sovellutukset. Näillä aloilla maailmanlaajuistumisen edelle tulisi asettaa maailmanpoliittisen tasapainon säilyttäminen.

2.1.6. Komission asiakirjassa annetaan tilanteesta varsin konkreettinen ja totuudenmukainen kuva. TSK lisää puolestaan, ettei Euroopasta tule kilpailukykyistä, ellei se pysty hyväksymään markkinoiden maailmanlaajuistumiseen soveltuvia toimintalinjoja ja rakenteita. Tästä seuraa, että soveltamalla yksinomaan "eurooppalaisia" ratkaisuja ja lähestymistapoja ollaan väistämättä vaarassa joutua uudestaan heikkoon asemaan.

2.1.7. Työllisyystilanteessa on huomattavissa toisaalta tuotannon kasvusta ja tietyissä tapauksissa tuotannon siirtämisestä EU:n ulkopuolisiin maihin johtuva työpaikkojen menettäminen, toisaalta ohjelmistoalan ja yleensä palvelualojen kasvu. Komission mielestä nettotuloksena on kuitenkin "kohtuullisen kokonaiskasvun tilanne pitkällä aikavälillä".

2.1.8. Komitea ottaa tähän toteamukseen vähän varovaisemman kannan. Koska tuotannon siirtämisestä ei ole lukuja, on vaikea ratkaista, onko vastakohtaisten työllisyyssuuntausten nettotulos positiivinen vai negatiivinen. Tarvittaisiin syvällistä analyysia, jotta voitaisiin todeta, onko tällaisen uuden tai laajenevan (esim. televiestintä) teollisuudenhaaran tulos positiivinen sen jälkeen, kun se on tasapainotettu muiden teollisuudenalojen negatiivisella tuloksella. Joka tapauksessa on vaikea arvioida hajauttamisesta johtuvaa työpaikkojen menetystä johdannaisaloilla (liikenne, majoitusala, kauppa, palvelut). Kun otetaan huomioon nämä osatekijät, on selvää, että pääasiallinen ongelma ei vain työllisyyden kannalta on se, miten löydetään vastalääke pyrkimyksille perustaa tuotantoyksiköitä Euroopan ulkopuolelle. Apu saattaisi löytyä "sosiaalilausekkeen" soveltamisesta.

2.1.9. Tätä suuntausta edistää toisaalta EU:n ulkopolitiikka etenkin Keski- ja Itä-Euroopan maiden suuntaan. On selvää, että näiden maiden kehittämisen tukeminen myös niiden Euroopan unioniin liittymisen kannalta on perusteltua poliittisesti, taloudellisesti ja yhteiskunnallisesti. Nykyisessä tilanteessa on kuitenkin vaikeaa täyttää kummatkin vaatimukset eli luoda työpaikkoja EU:ssa ja suunnata jatkuvia investointivirtoja EU:n ulkopuolisiin maihin.

3. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyky (tiedonannon kohta 2.2)

3.1. Komission asiakirjassa esitetään tietoja, jotka antavat hyvän kuvan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden ilmiömäisestä kasvusta. Tämä teollisuudenhaara on nykyään liikevaihdon, tuotannon ja arvonlisän kannalta tärkeämpi kuin kemian- tai autoteollisuus. Kasvuaste on huomattava (7 % vuodessa ja pysynee vakaana), mutta on vältettävä liiallista optimismia, sillä luku on alhaisempi kuin Yhdysvalloissa ja Aasian talouskasvun maissa. Lisäksi eurooppalaisten tuotteiden kokonaiskauppatase on heikkenemässä.

3.2. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuudessa on huomattavissa Euroopan heikko asema ohjelmistoalalla. Erityisen heikko se on elektroniikkateollisuuden kokoonpanoportaassa. Puolijohteiden alalla tilanne on suhteellisen hyvä kansainvälisten strategisten yhteenliittymien ansiosta. Eurooppa on johtavassa asemassa vain televiestintäalalla, mistä on osoituksena GSM-järjestelmän menestys. Näkymät eivät kaiken kaikkiaan ole täysin negatiiviset, ja komission yritys analysoida heikon menestymisen syitä ja etsiä ratkaisuja ansaitsee kaiken mahdollisen tuen.

4. Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden tärkeimmät haasteet (tiedonannon kohta 3) ()

4.1. Markkinoiden tieto- ja viestintätekniikan omaksumiskyvyn parantaminen

4.1.1. Komission asiakirjassa eritellään markkinoiden erilaisia puutteita:

Yritykset eivät ole riittävästi tulevaisuuteen suuntautuneita: monet pitävät vieläkin tieto- ja viestintätekniikkaan investoimista menoeränä sekä aliarvioivat tieto- ja viestintätekniikan merkitystä kilpailukyvyn parantamisessa.

Yksittäiset kuluttajat ja julkishallinto omaksuvat hitaasti tieto- ja viestintätekniikkaa (esimerkkinä mainitaan Internetin suhteellisen vähäinen käyttö).

Pääasiallisena jarruna on kuitenkin kaikkien jäsenvaltioiden markkinoiden eri tahdissa tapahtuva vapauttaminen.

Tilanteen korjaamiseksi tarvittaisiin komission mukaan seuraavia toimia:

tavarantoimittajien markkinointi- ja tiedotustyö;

entistä voimakkaampi panostaminen julkishallinnon tieto- ja viestintätekniikkaa edistäviin toimiin;

standardien ja säännösten yhdenmukaistamisen nopeuttaminen.

4.1.2. TSK on periaatteellisella tasolla samaa mieltä komission esittämistä parannuskeinoista. Komitea haluaa kuitenkin varoittaa liian päivänselviltä vaikuttavista ratkaisuista, jotka saattaisivat osoittautua kaksiteräiseksi miekaksi: aiemman kilpailutilanteen puutteessa markkinointi- ja tiedotusinvestoinnit saattaisivat koitua EU:n ulkopuolisten maiden tuottajien hyödyksi. Sama pätee standardien ja säännösten yhdenmukaistamiseen: näin luotaisiin laajemmat markkinat niille, jotka pystyvät parhaiten niitä hyödyntämään. Tällä ei ole mitään tekemistä protektionismin kanssa. Tarkoituksena on yksinkertaisesti arvioida tarkkaan, mitkä aloitteet ovat eurooppalaisen teollisuuden etujen mukaisia ja mitkä taas edistävät vahvempien EU:n ulkopuolisten maiden kilpailukykyä. Varsinaiseksi ongelmaksi jää otollisten olosuhteiden luominen tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kilpailukyvyn parantamiselle "heikoimmilla" aloilla ja asemien säilyttämiselle "vahvimmilla" aloilla.

4.2. Teollisuuden rakenteiden muuttaminen

4.2.1. Komission asiakirjassa esitetystä analyysistä käy ilmi, että Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden rakenteiden uudistaminen on hidasta. Teollisuus ei ole yleisesti katsoen seurannut alihankintasuuntauksia eikä muodostanut niiden mukaisia komponenttitoimittajien verkostoja, kuten amerikkalaiset ja japanilaiset ovat tehneet luodessaan komponenttien tuotantoverkostoja Aasiaan. Euroopan unionille ratkaisuna olisi suunnata toimintansa KIE-maihin ja luoda siten Euroopan tasolle yhdennettyä teollista yhteistyötä.

4.2.2. Ratkaisu vaikuttaa houkuttelevalta, ja siinä on jo saatu aikaan tiettyjä käytännön toteutuksia. TSK tukee toimia, joilla pyritään EU:n ja KIE-maiden teollisuuden nykyistä tiiviimpään yhteistyöhön tieto- ja viestintätekniikan alalla. Tarkoitusta varten komissio voi tehdä aloitteita, jotka koskevat tavarantoimittajien koulutusta, verkottumista, laatujohtamista ja vastaavaa.

4.2.3. Tiedonannossa ei käsitellä ongelmaa, joka on välitön seuraus teollisuuden rakenteiden muuttamisesta, nimittäin eurooppalaisten yritysten tai Euroopan ja EU:n ulkopuolisten maiden yritysten väliset keskittymät, fuusiot ja sopimukset. Toisaalta on todettu (), että Eurooppa tarvitsee mittasuhteiltaan sellaisia teollisuuskomplekseja, jotka voivat kilpailla amerikkalaisten, japanilaisten ja kasvavan talouden maiden jättiläisten kanssa. Toisaalta on perusteltua olla huolissaan kilpailusääntöjen turvaamisesta yhtenäismarkkinoilla perustamissopimuksen 85 ja 86 artiklan mukaisesti. Komitea ehdottaa, että komissio syventäisi tätä näkökohtaa erityisesti silloin, kun se soveltaa "merkittävän markkina-aseman" käsitettä tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen. Tämän alan päätöksien tulisi pohjautua kahden vastakkaisen ja joskus jopa keskenään ristiriitaisen vaatimuksen väliseen tasapainoon. Nimenomaan tällä alalla tulisi soveltaa tapauskohtaisuuden sääntöä ilman ennakkoasenteita.

4.3. Nopeasti kasvavien yritysten kehittäminen

4.3.1. Komissio toteaa, ettei Euroopan unioni ole onnistunut luomaan uusien yritysten, etenkään pk-yritysten kasvun dynamiikkaa ja että on aiheellista kehittää jatkuvaa koulutusta ja työntekijöiden liikkuvuutta.

4.3.2. TSK pohtii syitä tähän tehottomuuteen, johon komissio palaa myöhemmin (ks. kohta 4.7). Pk-yritysten kasvun ongelma on luonteeltaan yleinen. On kuitenkin tarpeen esittää muutamia huomioita, jotka pätevät kaikkiin yrityksiin, mutta joilla on erityistä merkitystä tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle:

Euroopassa on vähänlaisesti riskipääomaa, ja toissijaiset arvopaperimarkkinat ovat suhteellisen tehottomat.

Verotus ja sosiaaliturvamaksut ovat Euroopassa eurooppalaisen yhteiskuntamallin takia keskimäärin korkeampia kuin muissa maissa. Jos veroihin tai sosiaaliturvamaksuihin harkitaan helpotuksia, ne pitää toteuttaa samalla kun panostetaan työntekijöiden koulutukseen tai yritysten ja oppilaitosten välisen koulutusyhteistyön kehittämiseen. Tietotekniikka- ja viestintäteollisuusinvestointien jakautumiseen EU-maiden välillä on kehitteillä olevalla verotusohjeistuksella (Code of conduct) suuri vaikutus sikäli, että investointipäätökset perustuvat todellisiin eroihin eikä verokannoissa oleviin eroihin.

4.4. Keinot eurooppalaisen ohjelmisto-osaamisen etulyöntiaseman saavuttamiseksi

4.4.1. Komission asiakirjassa esitetään periaate, joka jäytäisi monien esitettyjen ratkaisujen perustuksia: "Millään rakennemuutoksilla ei muuteta sitä tosiseikkaa, että" tuotantokustannukset "Euroopassa ovat korkeat". TSK huomauttaa tässä yhteydessä, että toteamuksen hyväksyminen tarkoittaisi Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden heikon aseman hyväksymistä pysyvänä ilmiönä. Toteamus on ilmeisesti nähtävä siinä valossa, että todetaan ohjelmistoalan suuri merkitys, ja tällä alalla Euroopalla voisi olla edelläkävijän asema laadun kannalta.

4.4.2. Komissio toteaa perustellusti, että Euroopan on kiinnitettävä erityistä huomiota ohjelmistoihin, jotka ovat tärkeitä kilpailukyvyn, arvonlisän ja työpaikkojen luomisen kannalta. Komissio mainitsee mahdollisista markkinoista finanssipalvelut ja palvelut yleensä, edelleen lentokoneteollisuuden sovellutukset ja monenlaiset teolliset sovellukset. TSK lisää puolestaan yhtenäisvaluuttaan siirtymisen luomat markkinat, kun monia rahoitus-, kirjanpito- ja hallinnollisia ohjelmia on sopeutettava uuteen tilanteeseen. Samalla tarjoutuu tilaisuus tarkistaa kokonaisuudessaan yritysten ja julkishallinnon menettelyt. Toinen haaste on komission mukaan kielellinen monimuotoisuus, joka saattaa antaa eurooppalaiselle teollisuudelle etulyöntiaseman eri kieliversioiden tuottamisessa. Komitea suhtautuu tähän viimeiseen näkökohtaan varauksin (ks. kohta 4.6.3).

4.4.3. Eri kielten pirstomien markkinoiden yhteydessä voidaan olla samaa mieltä komission analyysin kanssa, kun pidetään mielessä, että on olemassa toisenlaisia haittapuolia, joita ei voida jättää huomioimatta (ks. kohta 4.6.3). On kuitenkin huomattava, että kieliversioiden liian pitkälle viety eriyttäminen saattaisi johtaa siihen, että pienten maiden käyttäjien kulut kasvavat ja että näiden maiden kilpailuasema vahingoittuu. Markkinat ovat jo omaksuneet tämän näkemyksen: pienien kieliryhmien versiot ovat harvinaisia ja aina kalliita.

4.5. Teknologian kehityksen ja välittämisen optimointi

4.5.1. Komissio lähtee toteamuksesta, jonka mukaan t& k-kustannukset kasvavat tuotteiden lyhyen elinkaaren myötä. Komissio kehottaa tuotantoyrityksiä nopeuttamaan tuotteiden välittämistä markkinoille. Asiasta mainittiin jo edellä kohdassa 4.1. TSK huomauttaa, että vaikka pikainen reagointi markkinoiden vaatimuksiin onkin tärkeää, vielä tärkeämpää on innovaatio: kokemukset ovat osoittaneet, että menestystä ei takaa niinkään markkinasuuntausten seuraaminen kuin sellaisten uusien tuotteiden luominen, jotka ennakoivat tarpeita ja luovat uusia markkinoita.

4.5.2. TSK pitää riittämättömiä t& k-investointeja yhtenä pääsyynä Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden huonoon kilpailukykyyn. Nämä investoinnit suhteutettuna bruttokansantuotteeseen ovat paljon pienemmät kuin Yhdysvalloissa ja Japanissa. Kestävä menestys maailmanmarkkinoilla ei riipu niinkään tuotteiden tarjoamisesta kilpailukykyiseen hintaan, kun otetaan huomioon innovaatioiden nopeus ja hintojen laskusuuntaus. Pikemminkin on tarjottava omaperäisiä ja innovatiivisia, uusia ja siten ainutlaatuisia tuotteita.

4.5.3. TSK:n mielestä teollisuuden ja julkisen vallan kanssa yhdessä toteutettu eurooppalainen t& k-suunnitelma tulisi olla ehdottamalla etusijalla. Sen onnistuminen riippuu investointien lisäksi myös henkilöresurssien saatavuudesta. Tässä yhteydessä on korostettava, ettei henkilöresurssien ongelma liity niinkään työllisyyden kasvuun, vaan ennen kaikkea erittäin hyvin koulutetun henkilöstön löytämiseen. Koska tietotekniikka- ja viestintäteollisuus kärsii pulaa riittävän pätevästä henkilöstöstä, sillä on muuhun maailmaan verrattuna heikommat kehitysmahdollisuudet ja korkeampi kustannusrakenne yritysten joutuessa kilpailemaan keskenään niukoista henkilöresursseista. Tilanteen tekee erityisen vaikeaksi se, että kyseinen teollisuuden ala on pitkälti riippuvainen korkeatasoisen teknisen koulutuksen saaneesta työvoimasta, jonka sitä paitsi on alati uudistuttava ja kehitettävä ammattitaitoaan. Tämä on todennäköisesti vakavin alaa uhkaavista vaaroista, eikä siitä selvitä alentamalla passiivisesti yleistä kustannustasoa, vaan ryhtymällä välittömiin toimiin koulutetun henkilöstön lisäämiseksi.

4.5.4. Erityistä huomiota on kiinnitettävä puolustusteollisuuden t & k-investointeihin. Puolustusteollisuus voi edistää esimerkiksi elektroniikkateollisuudessa sellaisen tietotaidon kehittämistä, joka saattaa olla tutkimusten kannalta hyödyllistä siviilisovelluksissa. Tämä aihe on kuitenkin lausunnossa käsiteltävien asioiden ulkopuolella, sillä se kuuluu lausunnon "Puolustusteollisuus" (CES 326/97 esittelijä: Mario Sepi) () alaan.

4.6. Mahdollisuuksien hyödyntäminen työpaikkojen lisäämiseksi

4.6.1. Komissio erottelee tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden kolme työllisyysvaikutusta:

välittömät vaikutukset tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen ja siihen liittyvään teollisuuteen;

välilliset vaikutukset muihin taloudenaloihin;

muut vaikutukset, jotka liittyvät palveluiden arvon kasvamiseen ja siitä johtuviin muutoksiin kansainvälisessä työnjaossa.

Tällaisista vaikutuksista tähän mennessä tehdyistä tutkimuksista ei ole saatu vakuuttavia tuloksia, mutta toisaalta on myönnettävä, että tehtävä on erittäin vaikea. Näkymät vaihtelevat pessimistisestä kolmen miljoonan työpaikan nettomenetyksestä optimistiseen kuuden miljoonan uuden työpaikan nettolisäykseen. Vaikutuksia on syytä analysoida entistä perusteellisemmin ottamalla lähtökohdaksi keskustelut siitä, mitkä perusedellytykset on täytettävä, jotta eri ennusteet toteutuisivat.

4.6.2. Seuraavaksi komissio mainitsee erittelyssään Yhdysvaltojen esimerkin. Yhdysvalloissa tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden rakennemuutos alkoi jo kauan sitten, ja siellä on luotu paljon uusia työpaikkoja. Suotuisten olosuhteiden luomista yritysten nopealle kasvulle suositetaan toistamiseen (ks. kohta 4.3.1 ja TSK:n kommentit kohdassa 4.3.2).

4.6.3. Komitea haluaisi käynnistää työllisyysaiheiset pohdinnat, ja erityisesti tietotekniikka- ja viestintäteollisuudesta puhuttaessa se viittaa Euroopalle ominaiseen ongelmaan eli kielelliseen monimuotoisuuteen. Yhdysvalloissa työvoiman liikkuvuus on suuri eri syistä, muun muassa siksi, että kaikkialla puhutaan samaa kieltä. Euroopan yksitoista kieltä taas muodostaa itsessään esteen. On totta, että kielellinen monimuotoisuus on Euroopan kulttuurinen rikkaus ja että tietotekniikka- ja viestintäteollisuus voivat saada työtilaisuuksia, kun jokaiseen maahan on tuotettava soveltuvat versiot. Toisaalta tämä monimuotoisuus on kiistämättä yleisellä tasolla este työntekijöiden liikkuvuudelle EU:ssa: jos ei osaa alan vallitsevaa peruskieltä, se on lisäeste erityisesti huipputeknologiateollisuudessa.

4.6.4. EU:ssa työpaikkoja voidaan siis tarjota vain paikallisille työntekijöille tai muille, jotka hallitsevat kyseisen maan kielen ja monesti myös teknologian peruskielen. Tämä rajoittaa mahdollisuuksia ja rankaisee sekä työntekijöitä että yrityksiä. Komitea mainitsee todisteeksi esimerkin Luxemburgista, jossa monikielisyys helpottaa naapurimaista saatavan työvoiman käyttöä. Esimerkki pätee vain muutamaan muuhun maahan. Yleensä ottaen kieli on esteenä monille jäsenvaltioille ja etenkin pienimmille maille.

4.6.5. TSK on tietoinen siitä, että tämän ongelman ratkaiseminen on vaikeaa eikä halua toistaa jo liian kulunutta suositusta lisätä kieltenopetusta koulutusohjelmissa. Kielellinen näkökohta on kuitenkin otettava huomioon, kun kilpailukyvystä tehdään vertailevia analyysejä (ks. kohta 6.8).

5. Toiminnan painopistealueet (tiedonannon kohta 4)

5.1. Tekeillä olevat toimet, joiden toteuttamista on nopeutettava (tiedonannon kohta 4.1)

5.1.1. Komissio luettelee jo käynnistettyjä tai lyhyellä aikavälillä suunnitteilla olevia toimia niiden suuntausten mukaisesti, jotka on määritelty marraskuussa 1996 hyväksytyssä tietoyhteiskunnan toimintasuunnitelmassa (). Komitea on jo antanut lausunnon eräistä toimista, ja lisäkommentteja ollaan valmistelemassa. Tässä yhteydessä otetaan esille vain luetellut kohdat ja esitetään niistä lyhyitä huomioita. Painopistealueita on yhdeksän, ja ne muodostavat yhdessä kokonaisen toimintaohjelman, jonka onnistuminen riippuu siitä, miten realistisesti ja joustavasti se laaditaan ja toteutetaan.

5.1.2. Televiestintämarkkinoiden vapauttamisen toteuttaminen on tavoite, johon on päästävä ennen kuluvan vuoden loppua. Komitea esittää komissiolle, että se puuttuisi päättäväisesti mahdollisiin poikkeamiin tai vastustukseen taatakseen, että kaikki jäsenvaltiot noudattavat määräaikaa.

5.1.3. Sähköinen kaupankäynti on komission mukaan "tietoyhteiskunnan ensimmäinen käytännön ilmentymä ja ensimmäinen merkittävä tulevaisuuden sovellus". TSK on valmistellut lausunnon aiheesta äskettäin julkaistusta tiedonannosta ().

5.1.4. Toinen toimintaohjelma koskee kilpailualan kansainvälisesti sovittujen periaatteiden ja sääntöjen vahvistamista ja valvomista tekijänoikeuksissa, yksityisyyttä ja yksilöä koskevissa oikeuksissa, tietosuojassa ja standardien yhteensopivuudessa. TSK on samaa mieltä näistä päämääristä. Komiteasta vaikuttaa siltä, että erityisesti korostetaan toimia, joilla pyritään pääasiassa takaamaan se, että eurooppalaiset toimijat noudattavat standardeja. Erityistä huomiota tulisi kuitenkin kiinnittää EU:n ulkopuolisten maiden toimijoiden käyttäytymisen valvontaan, sillä ne eivät aina ilman muuta noudata eurooppalaisia ja kansainvälisiä standardeja.

5.1.5. Esiin otetaan myös tiedon lisäämisaloitteet sekä toimet, joilla tähdätään tieto- ja viestintäteknologian käytön edistämiseen. Yksityiskohtaisten tietojen puuttuessa komitea ei voi kommentoida asiaa.

5.1.6. Satelliittivälitteisten henkilöviestintäpalveluiden toimintasuunnitelma on jo esitetty Euroopan unionin tasolla. TSK on antanut asiasta lausunnon ().

5.1.7. Valmisteilla on toimintasuunnitelmia tieto- ja viestintätekniikan sovellutuksista liikenteen alalla: euroopanlaajuiset verkot, lentoliikenteen valvontajärjestelmät ja lukuisat kuluttajasovellukset. Komitea odottaa aiheeseen liittyviä asiakirjoja.

5.1.8. Vuonna 1998 käyttöön otettavassa t& k:n puiteohjelmassa edellytetään, että tekniikan kehittämistuet on koottava yhteen ohjelmaan, joka jakautuu neljään osa-alueeseen: kansalaisille suunnatut palvelut, elektroninen kauppa, multimediasisältö ja keskeiset tekniikat. Tässäkään tapauksessa komitea ei voi esittää muita kuin kohdassa 4.5.2 mainittuja yleisluonteisia kommentteja.

5.1.9. Koulutus, ammattitaitojen ajantasaistaminen tai uudelleenkoulutus ovat ratkaisevalla sijalla, jotta työntekijät omaksuisivat teknologian käytössä tarvittavia taitoja ja joustavuutta. Komissio on käynnistänyt alalla useita aloitteita, joita TSK kannattaa. Komitea lisää vielä kohdassa 5.1.10 esitettävien huomioiden pohjalta, ettei koulutusohjelmissa tule unohtaa tietotekniikassa eniten käytettävien kielten perusopetusta.

5.1.10. Kielikysymys tulee esille etenkin eurooppalaisissa ohjelmistoissa ja sitä on käsitelty erillisessä ohjelmassa (). TSK on jo antanut aiheesta lausunnon. Komitea lisää, että vaikka kielellistä monimuotoisuutta tulee kunnioittaa, aloitetta on arvioitava myös kustannusten ja hyödyn kannalta. Näin voidaan välttää se, että maat, joissa puhutaan vähemmän levinneitä kieliä, joutuvat kärsimään, koska ohjelmien soveltamisen kustannukset jakaantuvat pienen käyttäjäjoukon maksettavaksi.

6. Uudet huomioon otettavat toiminta-alueet (tiedonannon kohta 4.2) ()

6.1. Maailmanlaajuisen kilpailun parantaminen

6.1.1. Komission asiakirjassa muistutetaan kahdesta merkittävästä etapista maailmanlaajuisessa vapauttamisessa: WTO:n konferenssissa Singaporessa joulukuussa 1996 solmittu tietotekniikkaa koskeva ITA-sopimus () sekä WTO:n tämän vuoden helmikuussa solmima televiestintäsopimus. Komissio huomauttaa, että odotettavissa on tullitariffien poistaminen kaikilta tieto- ja viestintätekniikan tuotteilta vuoteen 2000 mennessä. Samalla ehdotetaan, että ryhdytään toimiin muiden maiden saamiseksi mukaan ITA-sopimukseen. Komissio toteaa, että kaikki tämä edistää Euroopan tieto- ja viestintätekniikkatuotteiden tuotantokustannusten supistamista ja parantaa samalla eurooppalaisten tuottajien vientimahdollisuuksia.

6.1.2. TSK täysin samaa mieltä komission toimintasuunnitelmasta ja komission esittämistä perusperiaatteista. Komitea haluaa kuitenkin esittää joitain lisähuomioita, joissa se kehottaa varovaisuuteen ja jokaisen yksittäisen aloitteen seurausten alustavaan arviointiin. On selvää, että on edistettävä liikkumisvapautta, joka lisää kilpailukykyä ja laskee hintoja. Toisaalta ei tule kuitenkaan unohtaa, että markkinat valtaa se, jolla on parhaimmat kilpailuedellytykset. Vapauttaminen edistää varmasti Euroopan pääsyä ulkomarkkinoille, mutta mitalin kääntöpuolena on se, että sama pätee ulkomaisiin tuottajiin suhteessa Eurooppaan, jonka markkinat ovat jo pääosin avoimet. Olisi tarpeen määrittää keskipitkän aikavälin ennusteet markkinoiden vapauttamisen tuloksista eurooppalaisesta näkökulmasta esittäen kvantitatiivisesti odotettavissa olevat kustannukset ja hyödyt, tuotannon sekä tuonnin ja viennin kasvu ja työllisyyden kehitys.

6.1.3. Markkinoiden vapauttamisella tulee loppujen lopuksi pyrkiä siihen, ettei Euroopan teollisuuden kilpailukykyä vahingoiteta. Näin ollen komission tulisi ottaa uudelleen käsittelyyn eräitä näkökohtia tehdyistä tai tehtävistä päätöksistä tai toimista. Ennen kaikkea tulisi tarkistaa niitä julkisten hankintojen sääntöjä, jotka koskevat valtionhallinnon hankintoja ja jättää ulkopuolelle säännöt, jotka koskevat yksityistettyjä teletoiminnan harjoittajia maissa, joissa toimijoiden välillä on jo vapaa kilpailu. Televiestinnän peruspalveluita koskevan WTO:n sopimuksen yhteydessä olisi painostettava Yhdysvaltoja, jotta se peruuttaisi "Effective Competitive Opportunity Testin" (ECO-test), joka on ristiriidassa WTO:n sopimuksen sitoumusten kanssa.

6.2. Tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen nopeuttaminen ja tiedon lisääminen

6.2.1. Komission asiakirjassa mainitaan kyseiset aloitteet "uusien" aloitteiden joukossa, mutta on muistettava, että ne ovat mukana jo tekeillä olevissa toimissa (ks. kohta 5.1.5). Ensisijaisesti puhutaan julkishallinnon roolista tieto- ja viestintätekniikan omaksumisen yhteydessä sen omissa yksiköissä, kouluissa, kansalaisten keskuudessa ja yrityksissä. Komissio mainitsee eteläisten ja eräiden syrjäisten jäsenvaltioiden jälkeenjääneisyyden ja huomauttaa, että tietotekniikka "on voimakas väline yhteenkuuluvuuden edistämisessä vähentäessään esteitä". Komitea on toki samaa mieltä, mutta tässä yhteydessä on hyvä muistaa, että myös kielellinen monimuotoisuus, jonka säilyttämistä ehdotetaan, on huomattava este.

6.2.2. Komitea haluaisi myös muistuttaa, että julkishallinnon markkinoiden lisäksi on pyrittävä lisäämään merkittävästi käyttäjäkohtaista (yritykset ja yksityiset) kulutusta tietotekniikka- ja viestintätuotteisiin soveltuvalla koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja terveydenhoitoalan sovellusten avulla. Olisi arvioitava tarkkaan rankaisevan veropolitiikan, esimerkiksi ehdotetun "bittiveron", vaikutukset: pelkkä suunnitelma sen käyttöönotosta vaikuttaisi jo kielteisesti markkinoihin sekä alan investointistrategioihin.

6.3. Uusien markkinoiden luominen ajanmukaisin standardein

6.3.1. Komissio korostaa yleismaailmallisten standardien hyväksymisen merkitystä strategiana uusien markkinoiden avaamiseksi. Komissio kehottaakin tuottajia maailmanlaajuiseen yhteistyöhön unohtamatta kuitenkaan alueellisia erityispiirteitä, jotka ovat perusteltuja, kun ajatellaan uusien markkinoiden valtaamisen tai perinteisten markkinoiden säilyttämisen vaatimusta. Komission kanta on tässä yhteydessä joustava: toisaalta se tukee "eurooppalaisten yritysten osallistumista alan kansainväliseen standardointiin" ja toisaalta se huomauttaa, että "näiden rakenteiden olisi mahdollistettava eurooppalaiset erityispiirteet huomioon ottavien kansainvälisesti tunnustettujen standardien hyväksyminen".

6.3.2. Teknisten standardien osalta komitea muistuttaa, että niissä on erotettava toisistaan eri tyypit. Lisäksi komissio käyttää tätä termiä liian yleisesti, eikä siitä käy selkeästi ilmi teollisuuden tarve olla valmiina reagoimaan ajoissa markkinoiden sanelemiin standardeihin, jotka saattavat olla erilaisia kuin viralliset standardit. Komitea haluaa tässä yhteydessä kiinnittää komission huomion aiemmassa lausunnossaan () ottamiinsa kantoihin.

6.3.3. Komitean mielestä yleismaailmallisten ja eurooppalaisten standardien välinen herkkä tasapaino olisi määritettävä tapauskohtaisesti. Yleisperiaatteet eivät riitä ratkaisemaan mahdollisia ristiriitoja kilpailusääntöjen kanssa perustamissopimuksen 86 artiklan tarkoittamassa mielessä. Toimivaltaisten viranomaisten olisi ratkaistava ristiriidat asianmukaisen joustavasti ja pitäen selkeästi mielessä asiaan liittyvät edut sekä ottaen samalla huomioon kohdassa 4.2.3 esitetyt huomiot.

6.3.4. "Yhdenmukaisuuden ja eurooppalaisen standardoinnin voimavarojen optimaalisen käytön varmistamiseksi" ehdotetaan keskitetyn kokoavan elimen perustamista eurooppalaisten standardointijärjestöjen alaisuuteen. Tavoitteet ovat liian yleisiä, jotta TSK voisi ilmaista mielipiteensä asiasta, ja toisaalta ei myöskään anneta tietoja tällaisen elimen luonteesta, tehtävistä ja roolista. Komitea varaa kuitenkin itselleen oikeuden tehdä asiasta huomioita heti, kun se saa yksityiskohtaisempaa tietoa.

6.4. EU: laajentumisen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntäminen

6.4.1. EU:n laajeneminen tarjoaa Euroopan tietotekniikka- ja viestintäteollisuudelle entistä laajemmat ja voimakkaasti kasvavat markkinat, jotka tuovat mukanaan merkittäviä tuotannon kasvattamisetuja. Eurooppalaisilla yrityksillä on siten mahdollisuus tarkistaa tuotantorakenteitaan samaan tapaan kuin amerikkalaiset ja japanilaiset ovat tehneet Aasian maissa. Komissio huomauttaa, että prosessi on jo toisaalta käynnistynyt, ja monet tuottajat ovat "palauttamassa" tiettyjä toimintojaan takaisin Kaukoidästä siirtääkseen niitä KIE-maihin.

6.4.2. KIE-maiden ja tiettyjen Aasian maiden väliset vastaavuudet ovat pikemminkin näennäisiä kuin todellisia. KIE-maiden pienemmistä tuotantokustannuksista aiheutuvat edut supistuvat ajan myötä, kun maat ovat liittyneet EU:hun. Jos hylätään periaate, jonka mukaan maat suuntautuvat tuotantorakenteissaan erikoisaloille (ks. kohta 4.2.2), on selvää, ettei näiden maiden rooli voi rajoittua eikä sitä voida rajoittaa vain sivutuotantoon. Komission politiikkana on tukea "teollisuuden aktiivisia edustusmahdollisuuksia KIE-maissa", mutta päätellen siitä miten asia on esitetty, se vaikuttaa lähinnä kolonialistiselta valtaukselta. Tämä ei varmaankaan ole tarkoituksena. TSK pyytääkin komissiota muotoilemaan tiedonannon kyseisen kohdan uudelleen siten, ettei se aiheuta väärinkäsityksiä.

6.5. Teollisuuden yhteistyön edistäminen

6.5.1. Komissio muistuttaa meneillään olevista tai ehdotetuista aloitteista, jotka koskevat teollista yhteistyötä hiljattain itsenäistyneiden maiden, Välimeren alueen, Etelä-Amerikan ja Aasian kanssa,. Komissio ilmoittaa kannattavansa lisäpanostusta, jotta yrityksille, etenkin pk-yrityksille, voidaan tiedottaa alan mahdollisuuksista.

6.5.2. TSK ottaa toteamukset huomioon. Ei voida kuitenkaan peitellä, että käytännössä kehotus yhteistyöhön tarkoittaa yritysten tai niiden osien hajauttamisen suosimista, minkä vaikutukset työllisyyteen ovat jo tiedossa (ks. kohta 2.1.9). Pitkällä aikavälillä tällainen politiikka luo myönteisiä tuloksia: markkinoille pääsy helpottuu, Euroopan etuja ajetaan entistä paremmin muualla maailmassa ja lopuksi työllisyys kasvaa. Toisaalta ei ole epäilystäkään siitä, etteikö hajautus johda lyhyellä aikavälillä eurooppalaisten työmahdollisuuksien vähentymiseen. Sen vastapainoksi on luotava politiikkaa, jonka avulla voidaan välttää sosiaaliset vauriot. Se on kuitenkin hyväksyttävä hintana, joka on maksettava tulevien sukupolvien hyvinvoinnin puolesta.

6.6. Pk-yritysten perustamisen helpottaminen

6.6.1. Tiedonannossa tunnustetaan pk-yritysten merkittävä rooli uusien työpaikkojen luomisessa ja innovaatiossa. Siinä tuodaan esille syyt Euroopan heikompaan asemaan ja jälkeenjääneisyyteen Yhdysvaltoihin verrattuna uusille pk-yrityksille suotuisten olosuhteiden tarjoamisessa: riskipääoman ja rahoituslaitosten kanssa tehtävän yhteistyön riittämättömyys. Lisäksi mainitaan tärkeä osatekijä eli Euroopan liian raskaat hallinnolliset menettelyt, jotka muodostavat yhden merkittävimmistä esteistä. Tiedonannossa ehdotetaan sellaisen esikuva-analyysin laatimista, jossa verrataan eurooppalaisten pk-yritysten olosuhteita vastaaviin amerikkalaisiin, erityisesti Silicon Valleyn yrityksiin. TSK on asiasta samaa mieltä, mutta se haluaa muistuttaa, ettei tehokkaassa ja avoimessa vertailussa saa unohtaa yhteiskuntamalliin ja verotukseen liittyviä näkökohtia.

6.7. Työllisyyden korostaminen: ammattitaito ja koulutus

6.7.1. Komissio ehdottaa "ammattitaitostandardien" järjestelmän luomista. Se olisi perustana jatkuvalle prosessille, jossa ammattitaitoa sopeutetaan teknologian ja tieteen kehitykseen. Ammattitaitoprofiilien määrittäminen merkittävimmille teollisille toimille auttaisi muodostamaan sellaisia taitojen "profiileja", joiden avulla voitaisiin muun muassa laatia koulutusohjelmia. Standardeista tulisi siten viiteperusta koulujen opetusohjelmien parantamiseksi.

6.7.2. Ehdotusta on harkittava tarkkaan. Näyttää kuitenkin siltä, ettei mitään virallisista kilpailustandardeista johdettua profiilia voida sopeuttaa jatkuvasti ja nopeasti tutkimuksen ja teknologian etenevään kehitykseen. Teollisuuden ja oppilaitosten suora yhteistyö kaikilla tasoilla on siten tarpeen. Jäsenvaltioiden tehtävänä tulisi olla tällaisen yhteistyön perusteiden luominen paikallisten tarpeiden pohjalta ottaen kuitenkin samalla huomioon tarve lisätä tietoteknisen koulutuksen saaneiden tutkijoiden ja teknikoiden määrää sekä parantaa työvoiman halukkuutta liikkuvuuteen Euroopan markkinoilla.

6.7.3. Edellisessä kohdassa esitettyjen huomioiden lisäksi TSK on sitä mieltä, että sellaisista yhteisön aloitteista, joilla tuetaan teollisuuden konvertointia sekä tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden henkilöstön uudelleenkoulutusta alkaen laitteistoalalta ja päätyen ohjelmistoihin ja palveluihin, on kiistämättä hyötyä. Nämä kaksi viimeksi mainittua alaa kasvavat voimakkaasti ja jatkavat kasvuaan tulevaisuudessa: niillä tapahtuva työpaikkojen lisääntyminen saattaa tasapainottaa laitteistoalan työpaikkojen vähentymistä tai saada peräti aikaan positiivisen työllisyystaseen.

6.7.4. Lopuksi on huomattava, että tieto- ja viestintätekniikan alan uusien työpaikkojen luominen on tiiviissä yhteydessä Euroopan yleisverkkojen ja tietoyhteiskunnan kehittymiseen, kun otetaan huomioon Internetin kaltaiset perusrakenteet, on-line -tietojenvaihtopalvelut, multimediapalvelut, elektronisen kaupan sovellukset, etätyö, etäopiskelu jne.

6.8. Kilpailukyvyn esikuva-analyysin edistäminen

6.8.1. Komission mukaan kilpailukyvyn esikuva-analyysi (benchmarking) on tehokas keino parantaa kilpailukykyä. Komissio ehdottaa sen käytön edistämistä erityisesti pk-yrityksissä. Komissio on jo käsitellyt asiaa erillisessä asiakirjassa, josta TSK on antanut lausunnon (). Esikuva-analyysin soveltaminen tietotekniikka- ja viestintäteollisuuteen Alankomaiden hallituksen esimerkin mukaisesti on ilman muuta erittäin hyödyllistä. Tiedonannossa mainitaan, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja yritysten kanssa määrittääkseen välttämättömät puite-ehdot. TSK ehdottaa, että yrityksistä puhuttaessa otetaan huomioon myös pk-yritysten kokemukset ja ehdotukset.

6.8.2. TSK on tyytyväinen siihen, ettei komissio ole hukannut aikaa: lokakuun 9. päivänä 1996 annetun tiedonannon KOM(96) 463 jälkeen on julkaistu huhtikuun 16. päivänä 1997 toinen tiedonanto KOM(97) 153, jossa kerrotaan tietotekniikka- ja viestintäteollisuutta koskevan kokeiluohjelman käynnistämisestä.

7. Päätelmät

7.1. Tiedonannon päätelmässä komissio tuo esiin lukuisia toimintaehdotuksia yhdistävän motiivin: kiireellisyys. Komissio aikoo määritellä yhdessä jäsenvaltioiden ja yritysten kanssa käynnistettävät erityistoimet sekä toteuttamisaikataulun.

7.2. Komitea on jo kommentoinut yksittäisiä näkökohtia ja toteaa johtopäätöksenään olevansa samaa mieltä toimintasuunnitelman toteuttamisesta. Toimintasuunnitelman tulisi olla yhtenäinen, mutta etenkin joustava ja epäbyrokraattinen, jotta se voi sopeutua nykypäivän kehitykseen ja nopeasti muuttuviin suhdanteisiin. Lisäksi sen tulisi perustua lopulliseen tavoitteeseen eli kilpailukyvyn parantamiseen maailmanlaajuisella tasolla.

7.3. On erittäin myönteistä, että komissio on eritellyt konkreettisia toiminta-aloja. TSK suosittaa, että keskitytään erityisesti toimiin, joilla voidaan luoda uusia työpaikkoja: pk-yrityksiä kannustavat toimet etenkin uusien pk-yritysten perustamiseksi lupaavimmille aloille (ohjelmistot, multimediasisältö jne.) sekä nuorten ja työntekijöiden koulutuksen tukeminen ja koulujen kannustaminen ottamaan käyttöön uutta teknologiaa ja liittymään verkkoihin.

7.4. Lopuksi vielä yksi suositus. Komissio on esittänyt esikuva-analyysia koskevien tiedonantojen lisäksi useita tiedonantoja ja hankkeita, jotka liittyvät tietoyhteiskuntaan (). Kaikki hankkeet saattavat olla asianmukaisia, mutta tarvitaan huolellista koordinointia, jotta voidaan välttää niiden mahdollinen keskinäinen yhteensopimattomuus ja päällekkäistyö sekä pyrkiä hyötymään eri hankkeiden välisistä mahdollisia yhteisvaikutuksista.

Bryssel, 11. joulukuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() Komission tiedonannossa tarkennetaan, että käsiteltävänä ovat seuraavat alat: kulutuselektroniikka, tietokoneet ja toimistotekniikka, televiestintälaitteet, komponentit, tietokoneohjelmat (joko tuotteena tai tuotteen osana tai ohjelmiin liittyvänä palveluna). Ulkopuolelle jäävät lähetystoiminta ja sisältötuotanto, jotka usein sisällytetään tietotekniikka- ja viestintäteollisuuden määritelmään.

() Komission asiakirjan kohdan 2.1 ensimmäinen kappale.

() Kohdat 4.1 4.6 ovat tiedonannon (numeroimattomien) alaotsikoiden mukaiset.

() Ks. Ciampin raportti, kesäkuu 1996.

() EYVL C 158, 26.5.1997, s. 32

() KOM(96) 607, 27.11.1996; TSK:n lausunto, EYVL C 296, 29.9.1997

() KOM(97) 157 lopull., 16.4.1997; TSK:n lausunto EYVL C 19, 21.1.1998

() KOM(95) 529 lopull. TSK:n lausunto, EYVL C 204, 15.7.1996

() KOM(96) 456, 2.10.1996, jonka neuvosto hyväksyi 8.10.1996: Monivuotinen ohjelma kielellisen monimuotoisuuden edistämiseksi tietoyhteiskunnassa. TSK:n lausunto EYVL C 212, 22.7.1996

() Kohdat 6.1 6.8.2 ovat tiedonannon (numeroimattomien) alaotsikoiden mukaiset.

() ITA = Information Technology Agreement.

() KOM(96) 359 lopull. eurooppalaisesta lähestymistavasta standardointiin ja maailmanlaajuiseen tietoyhteiskuntaan. TSK:n lausunto EYVL C 89, 19.3.1997

() KOM(97) 153 lopull. TSK:n lausunto, EYVL C 296, 29.9.1997

() Niistä voidaan mainita mm. tiedonanto aiheesta "Eurooppa maailmanlaajuisen tietoyhteiskunnan eturintamassa: jatkuva toimintasuunnitelma", KOM(96) 607 lopull., josta TSK on antanut lausunnon (EYVL C 296, 29.9.1997).