Suositus

NEUVOSTON SUOSITUS

euroalueen talouspolitiikasta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 136 artiklan yhdessä sen 121 artiklan 2 kohdan kanssa,

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja yhteensovittamisen tehostamisesta 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16 päivänä marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 ja erityisesti sen 6 artiklan 1 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen,

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston päätelmät,

ottaa huomioon talous- ja rahoituskomitean lausunnon,

ottaa huomioon talouspoliittisen komitean lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1)Euroalueen talous jatkaa laajentumistaan, mutta siihen liittyy toisiinsa kytköksissä olevia riskejä, ja näköpiirissä on epävarmuutta. Lisäksi näkymiä synkistävät hitaan kasvun ja inflaation pitkittymisen riski, minkä taustalla on vaisu tuottavuuskehitys ja väestön ikääntyminen. Vaikka tuotantokuilu on ollut positiivinen vuodesta 2017 ja oli 0,7 prosenttia suhteessa potentiaaliseen BKT:hen vuonna 2018, potentiaalisen kasvun odotetaan pysyvän kriisiä edeltäneen tason alapuolella. Pohjainflaatio pysyi 1–1 ½ prosentin välillä vuonna 2018, ja sen ennustetaan olevan noin 1 ½ prosenttia vuosina 2019, 2020 ja 2021. Työmarkkinaindikaattorit paranevat edelleen, vaikkakin hitaammin. Myös työllisyyden kasvun ennustetaan jatkavan hidastumistaan, ja työpaikkojen laatuun liittyy edelleen haasteita. Nimellispalkkojen kasvuvauhti on vakiintunut. Se kiihtyi vuonna 2018 noin 2 ¼ prosenttiin oltuaan useita vuosia alle 2,0 prosenttia. Kasvun ennustetaan olevan noin 2 ½ prosenttia vuonna 2019 ja hidastuvan 2 ¼ prosenttiin vuosina 2020–2021. Hyvistä työmarkkinaolosuhteista huolimatta reaalipalkkojen nousu on ollut hidasta eikä kiihdy jatkossakaan. Vuosina 2018 ja 2019 reaalipalkat nousivat alle prosentin, ja vuosille 2020 ja 2021 ennustetaan 0,7 prosentin ja 0,8 prosentin nousua. Euroalueen vaihtotaseen ylijäämän ennustetaan supistuvan. Alijäämäiset jäsenvaltiot ovat supistaneet vaihtotaseen alijäämiään tai kääntäneet ne ylijäämiksi. Niillä tosin on edelleen suuret negatiiviset ulkomaiset nettovarallisuusasemat (NIIP). Samaan aikaan joissakin jäsenvaltioissa on jatkuvasti suuri vaihtotaseen ylijäämä, minkä vuoksi niiden ulkomaiset nettovarallisuusasemat jatkavat kasvuaan. Vaihtotaseen dynamiikkaan vaikuttaa euroalueella ulkoisen kysynnän heikkeneminen erityisesti vientivetoisissa jäsenvaltioissa, joissa vaihtotaseen ylijäämä on suuri ja jotka ovat hyvin riippuvaisia ulkomaisesta vientikysynnästä.

(2)Kasvupotentiaalin lisääminen siten, että samalla varmistetaan ympäristöllinen ja yhteiskunnallinen kestävyys ja edistetään euroalueen jäsenvaltioiden todellista lähentymistä, edellyttää kestävää kasvua vauhdittavia rakenneuudistuksia sekä investointeja aineelliseen ja aineettomaan pääomaan tuottavuuden parantamiseksi. Tämä auttaisi erityisesti niitä jäsenvaltioita, joiden kasvupotentiaali on selvästi euroalueen keskiarvoa alhaisempi. Kasvupotentiaalin lisääminen olisi tarpeen myös, jotta euroalueen talous ei ajaudu pitkittyneeseen alhaisen potentiaalisen kasvun ja tuottavuuden, hitaan hintainflaation ja palkkojen nousun sekä kasvavan eriarvoisuuden aikaan. Uudistukset ja investoinnit ovat edelleen ratkaisevan tärkeitä sen varmistamiseksi, että kasvu saadaan taas vauhtiin euroalueella ja voidaan kohdata keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä kasvavat paineet, jotka johtuvat muun muassa väestönkehityksen heikkenemisestä. Lisäksi on helpotettava siirtymistä kestävään talouteen, mikä auttaa euroaluetta ja sen jäsenvaltioita saavuttamaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet.

(3)Ilmastonmuutos on yksi suurimmista maailmantaloutta, rahoitusjärjestelmiä ja nykypäivän yhteiskuntaa uhkaavista järjestelmäriskeistä, ja sen taloudelliset vaikutukset alkavat näkyä. Ilmastonmuutos ja laajemmin ympäristön pilaantuminen aiheuttavat yhä enemmän riskejä maailmantaloudelle, ja ne vaikuttavat yhteiskuntiemme haavoittuvimpiin ihmisryhmiin. Jos asianmukaisia toimenpiteitä ei toteuteta, tällä voi olla kielteisiä vaikutuksia euroalueen talouksien häiriönsietokykyyn, osallistavuuteen ja pitkän aikavälin kasvupotentiaaliin. Tässä yhteydessä olisi olennaisen tärkeää investoida ja luoda sääntelyyn ja rahoitukseen liittyvät edellytykset hallitulle siirtymiselle kohti kestävää taloutta. Jos ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastataan oikealla tavalla, ne tarjoavat myös mahdollisuuden piristää Euroopan taloutta ja suunnata sitä kohti kestävää kehitystä. Tähän liittyen komissio on esittänyt EU:n kasvustrategiaksi Euroopan vihreän kehityksen ohjelman. Se sisältää ensimmäisen eurooppalaisen ilmastolain, jolla vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoite voidaan kirjata lainsäädäntöön. Samalla vihreään talouteen siirtymisessä on otettava huomioon vaikutukset yhteiskunnan eri osiin. Kestävään talouteen siirtymistä helpottavia investointeja on täydennettävä panostamalla osaamiseen ja tukemalla siirtymistä työpaikasta toiseen. Näin voidaan varmistaa, että kaikki kansalaiset hyötyvät teknologian muutoksista erityisesti aloilla ja alueilla, jotka ovat jääneet jälkeen digitaalisesta ja vihreästä siirtymästä.

(4)Julkisten ja yksityisten varojen käyttäminen vihreään ja digitaaliseen siirtymään tehtävissä investoinneissa voi auttaa ylläpitämään kasvua lyhyellä aikavälillä ja vastaamaan talouksiemme pitkän aikavälin haasteisiin. Digitaalinen vallankumous voi tarjota mahdollisuuksia parantaa tuottavuutta, nopeuttaa kasvua ja luoda työpaikkoja, mutta se voi myös asettaa haasteita erityisesti vähemmän koulutetuille työntekijöille, joilla ei ole uuden teknologian parissa työskentelyn edellyttämää osaamista. Euroalueen jäsenvaltioiden eritahtinen siirtyminen digitaalitalouteen voi osoittautua merkittäväksi riskiksi lähentymiselle ja makrotalouden vakaudelle. Tätä voivat vahvistaa voimakkaat keskittymisvaikutukset, jotka hyödyttävät usein suuria kaupunkeja, ja digitaaliteknologian alalla usein vallitseva ”voittaja vie kaiken” -tilanne. Tämä voi voi lisätä eriarvoisuutta ja vaikeuttaa lähentymistä. Investoinnit olisi suunnattava paitsi tutkimuksen ja innovaatioiden tuottamiseen myös innovaatioiden laajempaan levittämiseen koko taloudessa.

(5)Koordinoidumpi investointistrategia yhdistettynä euroalueen tason vahvempiin uudistuspyrkimyksiin on ratkaisevan tärkeässä roolissa, kun tuetaan kasvua ja vastataan pitkän aikavälin haasteisiin, kuten ilmastosiirtymään ja teknologian murrokseen. Lähentymistä ja kilpailukykyä edistävä talousarvioväline, joka sisällytetään uudistusten tukiohjelmaan, tarjoaa rahoitustukea euroalueen jäsenvaltioille uudistus- ja investointipakettien toteuttamista varten. Myös InvestEU-ohjelmalla, jolla edistetään myös Kestävä Eurooppa -investointiohjelmaa, pyritään saamaan aikaan vähintään 650 miljardin euron lisäinvestoinnit, joilla edistetään innovoinnin ja työpaikkojen luomista EU:ssa muun muassa rahoittamalla kestävää infrastruktuuria. Koheesiopolitiikan rahastoilla, joilla on keskeinen rooli unionin alueiden ja maaseudun tukemisessa, on tärkeä rooli myös ilmastosiirtymässä ja teknologisessa siirtymässä, sillä ne edistävät kestävää kehitystä. Euroopan investointipankki osoittaa jo nyt 25 prosenttia kokonaisrahoituksestaan ilmastoinvestointeihin ja on ilmoittanut aikovansa kaksinkertaistaa niiden osuuden. Unionin kestävyystavoitteiden saavuttamiseksi on olennaisen tärkeää toteuttaa kansallisella ja alueellisella tasolla investointihankkeita, jotka edistävät ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä, energiakäännettä, hiilestä irtautumista tai kiertotaloutta. Investoinnit verkkotoimialoihin ja -infrastruktuuriin voivat auttaa parantamaan euroalueen kilpailukykyä ja edistää siirtymistä kestävämpään liikenteeseen. Lisäksi investoinnit aineettomaan omaisuuteen, kuten tutkimukseen, kehittämiseen ja osaamiseen, ovat avainasemassa valmisteltaessa euroalueen työmarkkinoita tuleviin haasteisiin.

(6)Viime vuosina koetun talouden laajentumisen vaikutukset ovat jakautuneet epätasaisesti jäsenvaltioiden sisällä sekä alueiden ja maiden välillä. Vaikka käytettävissä olevat tulot ovat viime aikoina nousseet, ne alittavat edelleen kriisiä edeltäneen tason useissa euroalueen jäsenvaltioissa. Köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa olevien ihmisten määrä on laskusuunnassa useimmissa jäsenvaltioissa, ja heitä on nyt viisi miljoonaa vähemmän kuin tilanteen ollessa huonoimmillaan vuonna 2012. Euroalueella köyhyys- ja syrjäytymisvaarassa on kuitenkin edelleen enemmän ihmisiä kuin vuonna 2008. Asukaskohtaisen BKT:n erojen kasvu päättyi muutama vuosi sitten, kun jotkin jäsenvaltiot alkoivat lähentyä parhaiten suoriutuneita maita. Korkeimpien tuloluokkien osuus kokonaistuloista on kuitenkin kasvanut hitaasti viime vuosikymmenen aikana, ja jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja. Jotta voitaisiin edistää ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä jäsenvaltioissa ja niiden välillä, olisi tärkeää edistää politiikkatoimia, joilla pyritään lisäämään sekä tehokkuutta että tasapuolisuutta kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti. Näin päästään parempiin makrotaloudellisiin tuloksiin, joista on tasapuolisemmin hyötyä koko yhteiskunnalle. Tämä edistää myös euroalueen yhteenkuuluvuutta.

(7)On ratkaisevan tärkeää, että euroalueen makrotalouspolitiikan yhdistelmä, johon kuuluvat raha-, finanssi- ja rakennepolitiikka, on johdonmukainen ja tasapainoinen. Näin voidaan varmistaa vakaa, osallistava ja kestävä talouskasvu ja reagoida tuloksellisesti pitkään hitaana pysyneeseen inflaatioon, heikkeneviin näkymiin ja pitkän aikavälin kasvuun kohdistuviin riskeihin. Euroopan keskuspankki ylläpitää elvyttävää rahapolitiikkaa edistääkseen keskipitkän aikavälin inflaatiotavoitteen saavuttamista samalla kun pankki tukee kasvua ja työpaikkojen luomista. Finanssipolitiikalla on täydennettävä rahapolitiikan viritystä samoin kuin eri alojen rakenneuudistuksilla, jotka ovat tarpeen muun muassa talous- ja rahaliiton (EMU) rakenteen täydentämiseksi.