EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.11.1997 
KOM(97) 618 lopull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE SLIM-ALOITTEEN TOISEN VAIHEEN 
TULOKSISTA JA ENSIMMÄISEN VAIHEEN SUOSITUSTEN 
TÄYTÄNTÖÖNPANON SEURANNASTA 

YHTEENVETO 
1. Dublinissa joulukuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti 
lainsäädännön yksinkertaistamisen tärkeyden ja vaati tässä yhteydessä SLIM-
aloitteen laajentamista. Tämä kanta vahvisti 26. marraskuuta 1996 kokoontuneen 
sisämarkkina-asioita käsittelevän neuvoston myönteisen suhtautumisen hankkeen 
ensimmäistä vaihetta käsittelevään komission kertomukseen. Myös Euroopan 
parlamentti osoitti Crowleyn mietinnön kautta tukevansa voimakkaasti SLIMiä ja 
komission pyrkimyksiä lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. 
2. SLIMiä ei pidä tarkastella yksittäisenä yksinkertaistamistoimenpiteenä. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston vahvistamassa yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelmassa ehdotetaan, että komissio omaksuisi yksinkertaistamiseen 
laajemman lähestymistavan, joka ei kattaisi ainoastaan yhteisön lainsäädäntöä 
vaan myös yhtenäismarkkinoihin liittyvät kansalliset toimenpiteet. Raportti 
"Parempitasoista sääntelyä", jonka komissio esittää Eurooppa-neuvostossa 
joulukuussa, sisältää myös yleiskatsauksen sekä painottaa 
yksinkertaistamistoimenpiteitä yhteisötasolla, mukaan lukien SLIM sekä muut 
aloitteet, kuten B.E.S.T. 
3. Tämän tiedonannon tarkoituksena on esittää yhteenveto SLIM-työryhmien 
suosituksista koskien toisen vaiheen aikana keskusteltuja neljää aihetta: alv-
velvoitteita, ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä, lannotteita ja pankkialan 
lainsäädäntöä sekä komission kantaa näihin kysymyksiin. Lisäksi tiedonannon 
tarkoituksena on tiedottaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille edellisen 
vaiheen SLIM-työryhmien suositusten toimeenpanon edistymisestä. 
4. Ensimmäisen vaiheen suositusten toimeenpanon osalta on korostettava, että 
Intrastatin suositusten täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat osoittavat, että on 
olemassa tietynlainen ristiriita yksinkertaistamiseen liittyvän poliittisen tahdon, 
jota sisämarkkina-asioista vastaavat ministerit vakuuttavat, sekä sen 
haluttomuuden välillä, joka liittyy yksinkertaisempien tiedonkeruumenettelyjen ja 
yksinkertaisemman sisäiseen kauppaan sovellettavan nimikkeistön 
hyväksymiseen. 
5. SLIM-työryhmiin kuului viisi asiantuntijaa kansallisista hallinnoista sekä viisi 
lainsäädännön käyttäjien edustajaa. Työryhmät aloittivat työnsä kesäkuussa 1997 
ja esittivät raporttinsa vuoden 1997 lokakuun lopussa. Jokaista työryhmää johti 
puheenjohtaja, jonka ko. lainsäädännöstä vastaava komissaari oli nimittänyt. Yksi 
tarkemmista asioista tässä toiminnassa oli avoimuuden lisääminen työryhmien 
työssä. Eryisesti pyrittiin saamaan niiden jäsenmaiden ja osapuolten kannanotot, 
jotka eivät suoranaisesti osallistuneet työryhmien toimintaan. 
- 1-
I Johdanto 
Komissio käynnisti yhtenäismarkkinoiden lainsäädännön yksinkertaistamista 
koskevan aloitteen (SLIM-aloite) toukokuussa 1996 sisämarkkina-asioista 
vastaavien ministerien voimakkaalla kannustuksella ja tuella. Aloitteen 
tarkoituksena oli määritellä keinot, joiden avulla yhtenäismarkkinoiden 
lainsäädäntöä voitaisiin yksinkertaistaa. Se kuului myös osana komission 
työllisyyttä koskevaan luottamussopimukseen. Lainsäädännön yksinkertaistamisen 
pitäisi edistää mainitun sopimuksen tavoitteita, joita ovat Euroopan yritysten 
kilpailukyvyn ja työllisyysmahdollisuuksien tehostaminen. Siitä pitäisi olla apua 
myös unionin toiminnan muuttamisessa avoimemmaksi ja tehokkaammaksi 
alentamatta kuitenkaan kansalaisten, työntekijöiden tai ympäristön suojelun tasoa. 
Dublinissa joulukuussa 1996 kokoontunut Eurooppa-neuvosto vahvisti 
lainsäädännön yksinkertaistamisen tärkeyden ja vaati tässä yhteydessä SLIM-
aloitteen laajentamista. Tämä kanta vahvisti 26. marraskuuta 1996 kokoontuneen 
sisämarkkina-asioita käsittelevän neuvoston myönteisen suhtautumisen hankkeen 
ensimmäistä vaihetta käsittelevään komission kertomukseen. Myös Euroopan 
parlamentti osoitti Crowleyn mietinnön1 kautta tukevansa voimakkaasti SLIMiä ja 
komission pyrkimyksiä lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Komissio ilmoitti2 
toukokuussa 1997 SLIMin toisen vaiheen käynnistämisestä. Sen aikana 
tarkasteltaisiin alv-velvoitteita, ulkomaankaupan yhdistettyä nimikkeistöä, 
lannoitteita ja pankkialan lainsäädäntöä ottaen huomioon jäsenvaltioiden, Euroopan 
parlamentin, talous- ja sosiaalikomitean sekä liike-elämän edustajien tekemät 
ehdotukset. 
Komissio otti seuraavat seikat huomioon valitessaan SLIMin toisen vaiheen aikana 
tarkasteltavat aiheet: 
- tieto siitä, että kyseisestä lainsäädännöstä aiheutuu liiallisen 
monimutkaisuutensa vuoksi yrityksille kohtuuttoman suurta hallinnollista 
rasitusta, 
- tarve varmistaa, että SLIM-menettelyn käyttö tuottaa lisäarvoa, 
- tarve saavuttaa tasapaino kunkin tarkasteltavana olevan aiheen tavoitteiden ja 
SLIM-menetelmän toiminnallisen suorituskyvyn välillä (lyhyen aikaa 
työskentelevät pienet ryhmät), 
- riittävien voimavarojen saatavuus komission yksiköissä, 
- tahto olla puuttumatta jo käynnissä olevaan lainsäädännön tarkistamiseen tai 
kodifiointiin. 
SLIMiä ei pidä tarkastella yksittäisenä yksinkertaistamistoimenpiteenä. 
Amsterdamin Eurooppa-neuvoston vahvistamassa yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelmassa3 ehdotetaan, että komissio omaksuisi yksinkertaistamiseen 
! Crowleyn mietintö A4-0108/97, 9.4,1997 
2 Komission työasiakirja SEC(97)951,14.5.1997 
3 Komission tiedonanto Eurooppa-neuvostolle, CSE(97)1 lopullinen, 4.6.1997 
-3-
laajemman lähestymistavan, joka ei kattaisi ainoastaan yhteisön lainsäädäntöä vaan 
myös yhtenäismarkkinoihin liittyvät kansalliset toimenpiteet. Tällaisen 
lähestymistavan avulla voitaisiin välttää uhka, että SLIM muodostuisi yksittäiseksi 
aloitteeksi, jolla pyrittäisiin ratkaisemaan monimutkaisesta lainsäädännöstä 
aiheutuvat ongelmat ja jonka vaikutus olisi näin ollen hyvin rajallinen. Tämän 
"jatkuvan yksinkertaistamisohjelman" olisi sisällettävä SLIM-menettely ja muut 
yksinkertaistamistoimet. Yksinkertaistamistahdin ylläpitämiseksi 
yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa määrätään kahdesta uudesta SLIMin 
vaiheesta, jotka alkavat tammikuussa ja toukokuussa 1998. Raportti 
"Parempitasoista sääntelyä", jonka komissio esittää Eurooppa-neuvostossa 
joulukuussa, sisältää myös yleiskatsauksen sekä painottaa 
yksinkertaistamistoimenpiteitä yhteisötasolla, mukaan lukien SLIM sekä muut 
aloitteet, kuten B.E.S.T. 
II SLIMin työmenetelmä 
SLIM-työryhmien työ on osoittautunut erittäin hedelmälliseksi tarkasteltaessa eri 
alojen yksinkertaistamista koskevia ehdotuksia. Ryhmien pieni koko on 
kannustanut avoimeen keskusteluun, jonka ansiosta on voitu määritellä ongelmat ja 
niiden ratkaisut. SLIM-menettelyn onnistumista mittaa kuitenkin ratkaisevalla 
tavalla se, miten nopeasti ja helposti ryhmien suosituksiin perustuvat ehdotukset 
toteutetaan, ensin komissiossa asiaa valmistelevien erityisten 
lainsäädäntöehdotusten avulla ja sen jälkeen neuvoston ja Euroopan parlamentin 
toimesta. 
Intrastatin suositusten täytäntöönpanossa ilmenneet ongelmat osoittavat, että on 
olemassa tietynlainen ristiriita yksinkertaistamiseen liittyvän poliittisen tahdon, jota 
sisämarkkina-asioista vastaavat ministerit vakuuttavat, sekä sen haluttomuuden 
välillä, joka liittyy yksinkertaisempien tiedonkeruumenettelyjen ja 
yksinkertaisemman sisäiseen kauppaan sovellettavan nimikkeistön hyväksymiseen. 
SLIM-työryhmiin kuului viisi asiantuntijaa kansallisista hallinnoista sekä viisi 
lainsäädännön käyttäjien edustajaa. Työryhmät aloittivat työnsä kesäkuussa 1997 ja 
esittivät raporttinsa vuoden 1997 lokakuun lopussa. Jokaista työryhmää johti 
puheenjohtaja, jonka ko. lainsäädännöstä vastaava komissaari oli nimittänyt. 
Ensimmäisen vaiheen päättymisen jälkeen tehtyjen huomautusten vuoksi komissio 
on kiinnittänyt erityistä huomiota työryhmien toiminnan avoimuuden 
parantamiseen. Tämä ei ollut helppoa toteuttaa, varsinkin kun otetaan huomioon 
tälle työlle asetetut aikarajat, mutta työryhmien sihteeristöt kierrättivät 
mahdollisimman nopeasti kokousraportteja, kirjallisia ehdotuksia ja työasiakirjoja. 
Tämän lisäksi työryhmät lähettivät tärkeimmistä keskustelun aiheista kyselyjä 
kaikille jäsenvaltioille ja muille osapuolille, joita asia koskee. On korostettava, että 
kaikki työryhmät saivat vaihtelevassa määrin kirjallisia kannanottoja jäsenvaltioilta 
ja käyttäjien edustajilta, jotka eivät olleet edustettuina ryhmissä. Niitä tarkasteltiin 
huolellisesti ja ne otettiin mukaan loppukeskusteluihin. 
-4-
III SLIMin pilottivaiheen seuranta 
A. Intrastat 
1. Taustaa 
Lyhytaikaisten yksinkertaistamistoimien osalta, jotka täytäntöönpanevat 
SLIM/Intrastat-työryhmän suositusta, komissio on jo antanut kaksi asetusta 
nettomassan4 ja tilastoarvon maininnan5 yksinkertaistamisesta. Neuvoston 
talousasioita käsittelevä ryhmä on esittänyt kaksi kerättävien tietojen 
vähentämistä ja yksinkertaisempaa nimikkeistöä käsittelevää luonnosta 
Euroopan parlamentin/neuvoston asetuksiksi6; näistä luonnoksista on keskusteltu 
mainitun ryhmän 15. heinäkuuta ja 1. lokakuuta 1997 pidetyissä kokouksissa. 
Muut keskipitkälle ja pitkälle aikavälille suunnitellut yksinkertaistamistoimenpiteet 
kattavat tutkimukset vaihtoehtoisista tiedonkeruumenetelmistä, joihin kuuluvat 
näytteenotto, kaksitasoinen järjestelmä ja yksisuuntainen järjestelmä. Lisäksi on 
suunniteltu lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä täydentäviä 
toimenpiteitä, jollaisia voivat olla esimerkiksi tiedotuskampanjat ja 
tietokonejärjestelmien laaja-alainen käyttö. 
2 Saavutettu kehitys 
Nettomassa-asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 1997 ja tilasto-arvoa koskeva 
asetus tulee voimaan 1. tammikuuta 1998. 
Kerättävien tietojen vähentämisen osalta jäsenvaltiot ovat vastustaneet 
voimakkaasti komission esittämää alkuperäistä ehdotusta. Puheenjohtajiston 
laatima kompromissi on kuitenkin otettu myönteisesti vastaan, vaikka asiassa ei 
olekaan vielä saavutettu lopullista yksimielisyyttä. Komissio ei ole vielä julkistanut 
kantaansa tähän kompromissiehdotukseen, jonka mukainen yksinkertaistamisala on 
erityisesti pk-yritysten osalta rajoitetumpi kuin alkuperäisessä komission 
ehdotuksessa esitetty. Yksinkertaistetun nimikkeistön käyttöönottoa koskevan 
komission ehdotuksen osalta puheenjohtajisto on ottanut huomioon jäsenvaltioiden 
voimakkaan vastustuksen ja asiassa ei ole päästy eteenpäin. 
Komissio on käynnistänyt yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa useita keskipitkän 
ja pitkän aikavälin yksinkertaistamistoimenpiteitä koskevia tutkimuksia, joiden 
tarkoituksena on arvioida, millaisia vaikutuksia vaihtoehtoisten 
tiedonkeruumenetelmien käyttöönotosta koituu yrityksille ja erityisesti pk-
yrityksille. Tällaisia menetelmiä ovat esimerkiksi näytteenotto, kaksitasoinen 
järjestelmä ja yksisuuntainen järjestelmä. Näistä tutkimuksista odotetaan tuloksia ja 
arviointeja vuoden 1998 jälkipuoliskolla. 
Pääasiassa Edicom-ohjelmaan kuuluvilla kaikkien osapuolten kannattamilla 
täydentävillä toimenpiteillä on edistetty Intrastatin parantamista ja 
nykyaikaistamista, l^ätä ohjelmaa säädellään joulukuun 1999 loppuun asti 
4 Komission asetus (EY) 2385/96, annettu 16.12.1996, EYVL N:o L 326, 17.12.1996 
5 Komission asetus (EY) 860/97, annettu 14.5.1997, EYVL N:o L 123, 15.5.1997 
6 KOM(97)252 lopullinen, 30.5,1997 ja KOM(97)275 lopullinen, 4.6.1997 
Edicomista tehdyllä neuvoston päätöksellä7. Kun otetaan huomioon, että 
tutkimuksista saatavat tulokset todennäköisesti edellyttävät Intrastat-järjestelmän 
lisätarkistuksia lähivuosien aikana, kyseisen Edicom-ohjelman laajentamista ja 
jatkamista on pidettävä ensisijaisena tavoitteena. 
B. Tutkintojen tunnustaminen 
SLIM-aloitteeseen kuuluvaa pilottihanketta koskevassa neuvostolle osoittamassaan 
tiedonannossa8 komissio ilmoitti aikeestaan esittää vuoden 1997 loppuun mennessä 
ehdotuksia tehostaakseen tutkintoja käsittelevien neuvoa-antavien komiteoiden 
toimintaa ja yksinkertaistaakseen automaattiseen tunnustamiseen oikeutettuja 
tutkintoja koskevien luetteloiden päivittämistä. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi 
komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta Euroopan parlamentin/neuvoston 
direktiiviksi päämääränään saada se hyväksytyksi ja toimitetuksi neuvostolle 
vuoden loppuun mennessä. 
Komissio ilmoitti samassa asiakirjassa aikeestaan panna täytäntöön suosituksen, 
jonka mukaisesti koulutusvaatimusten määrittelemisen yhteydessä olisi otettava 
käyttöön enemmän tuloksiin keskittynyt lähestymistapa ja sovellettava sitä 
tarkistettaessa kyseisiä vaatimuksia sairaanhoitajista annetun direktiivin osalta. 
Tätä ehdotusta tarkastellaan komission yksiköissä yhdessä sairaanhoitokoulutuksen 
neuvoa-antavan komitean kanssa. 
C. Koristekasvit 
SLIM-aloitteeseen kuuluvaa pilottihanketta koskevassa neuvostolle osoittamassaan 
tiedonannossa komissio ilmoitti aikeestaan tehdä ehdotuksia, jotka perustuvat 
SLIM-työryhmän esittämien eri vaihtoehtojen huolelliseen tarkasteluun. Tämän 
tarkastelun tuloksena komissio aikoo esittää neuvostolle vuoden 1997 loppuun 
mennessä ehdotuksen direktiivin 91/682/ETY perinpohjaisesta tarkistamisesta. 
Kyseisen ehdotuksen tavoitteena on nykyisen lainsäädännön yksinkertaistaminen 
sekä yritysten kilpailukyvyn ja työllistämismahdollisuuksien tehostaminen. 
Avoimuussyistä ehdotus esitetään todennäköisesti kyseisen direktiivin 
uudelleenmuotoiluna ja siinä käsitellään erityisesti SLIM-työryhmän määrittelemiä 
pääasiallisia ongelma-alueita. 
D. Rakennusalan tuotteet 
Rakennustuotedirektiivin yksinkertaistamispyrkimyksenä on SLIM-suositusten 
mukaisesti keskitytty tämän alan standardien luomisprosessin tehostamiseen.. 
1. Päätösten ja toimeksiantojen hyväksyminen parannetun menetelmän mukaisesti 
Komissio nopeutti CENille toimitettavien toimeksiantojen sekä tarvittavien tausta-
ja lisäpäätösten laatimista. SLIM-harjoituksen välittömänä tuloksena saatiin 
onnistuneesti aikaan neljä toimeksiantoa9. Rakennusalan sääntelykomitea on 
7 Neuvoston päätös 96/715/EY, tehty 9.12.1996, EYVL N:o L 327, 18.12.1996 
8 KOM(96)559 lopullinen, 6.11.96 
9 "Sementit, rakennuskalkit ja hydrauliset sideaineet" "Betoniteräs ja jänneteräs", "Muurausalan 
tuotteet "ja "Rakenteelliset puutavaratuotteet ja liitännäistuotteet " 
6-
antanut niistä kaikista myönteisen lausunnon ja ne on toimitettu eteenpäin CENille, 
jonka tulee vastata työohjelmalla. CENin komissiolle toimittamien kymmenen 
työohjelman aikataulun mukaisesti useita rakennusalan tuotteita koskevan 
yhdenmukaistetun standardin oletetaan valmistuvan vuoden 1998 aikana. 
Lisäksi komissio on valmistellut toimeksiantoja eurooppalaisen teknisen 
hyväksynnän suuntaviivojen vahvistamiseksi monilla aloilla10. Betonissa 
käytettävien metalliankkurien alalla rakennustuotedirektiivin mukainen 
ensimmäinen CE-merkintä otetaan käyttöön vuoden 1998 alkupuoliskolla. 
Useimpien rakennusalan tuotteiden yhdenmukaistaminen edellyttää palotestien 
yhdenmukaistettuja standardeja. Komission taloudellisen ja hallinnollisen tuen 
avulla nämä kysymykset on voitu lopultakin ratkaista11. Palotestien 
yhdenmukaistetut standardit ovat käytettävissä vuonna 1999. 
Komissio aikoo esitellä loput tärkeimmät päätökset ja toimeksiannot 
sääntelykomitealle vuoden 1998 puoliväliin mennessä. Tämä merkitsee, että 
komissio on käsitellyt 80-85 % kaikista rakennusalan tuotteista, joiden oletetaan 
kuuluvan rakennustuotedirektiivin yhdenmukaistettuun järjestelmään. 
Samanaikaisesti tämä kattaa rakennusalalle tärkeimmät tuotteet tai tuoteryhmät. 
2. Rakennustuotedirektiivin muuttaminen 
Vaikka alustava työ yhdenmukaistettujen teknisten eritelmien laatimiseksi on saatu 
menestyksekkäästi päätökseen joillakin aloilla ja saadaan piakkoin päätökseen 
eräillä toisilla aloilla, kehityksen aikaansaaminen on vaikeaa monien rakennusalan 
tuotteiden osalta, mistä syystä sisämarkkinat eivät voi toimia täydellä teholla. 
Tilanteen korjaamiseksi vaikuttaa näin ollen tarpeelliselta mukauttaa 
rakennustuotedirektiiviä. SLIM-työryhmän suosituksen mukaisesti, joka on 
vahvistettu yhtenäismarkkinoiden toimintasuunnitelmassa12 ja joka on käsitelty 
yksityiskohtaisesti rakennusteollisuutta koskevassa komission tiedonannossa13, 
komissio aikoo muuttaa kyseistä direktiiviä saattaakseen sen yhdenmukaiseksi 
muiden uutta lähestymistapaa koskevien direktiivien kanssa. Kyseisillä muutoksilla 
pyrittäisiin tarjoamaan valmistajille mahdollisuus hakea CE-merkintää myös 
silloin, kun yhdenmukaistettuja teknisiä eritelmiä ei ole olemassa, edellyttäen, että 
tuottaja pystyy osoittamaan tuotteen yhdenmukaisuuden direktiivin olennaisten 
vaatimusten kanssa. Ehdotetut muutokset liittyisivät direktiivin 4 artiklaan ja sitä 
koskeviin säännöksiin. 
10 Ulkopuolisten lämmöneristysjärjestelmien (ETICS) ja betonissa sekä muuratuissa rakenteissa 
käytettävien muoviankkurien alalla 
11 Päätös 94/611/ETY Euroluokituksista, toimeksiannosta paloherkkyydestä, päätös A-luokituksesta 
ilman testausta 96/306/ETY ja päätös SBI konfiguraatiosta. 
12 Ks. edellä 
13 KOM(97)539, lopullinen 
IV SLIM-työryhmien vaiheessa II antamat suositukset 
A Alv 
1. Taustaa 
Nykyinen alv-järjestelmä määrää yrityksille liiallisia kustannuksia ja rajoituksia ja 
haittaa jäsenvaltioiden välistä kauppaa voimassa olevien monimutkaisten sääntöjen 
myötä. Lisäksi kansallisten lainsäädäntöjen soveltamisessa on eroja, jotka 
vääristävät oikeudenmukaista kilpailua sisämarkkinoilla. 
Yhtenäismarkkinoiden moitteeton toiminta edellyttää näin ollen nykyisen alv-
järjestelmän uudelleentarkastelua. Komissio on näin ollen laatinut työohjelman 
ottaakseen käyttöön yhteisen alv-järjestelmän14, joka perustuu periaatteeseen 
yhdestä verotuspaikasta ja joka mahdollistaa todellisen yhteisön verotusalueen 
luomisen. Kyseisen, monista vaiheista koostuvan ohjelman täytäntöönpanon täytyy 
sisältyä kuitenkin pitkän aikavälin strategiaan. Tästä syystä komissio katsoi, että jo 
tässä vaiheessa on tarpeen suunnitella täydentäviä yksinkertaistamistoimenpiteitä, 
joiden avulla voitaisiin keventää yritysten kustannuksia ja valmistella uuden alv-
järjestelmän käyttöönottoa. 
SLIM-ryöryhmä on tarkastellut määrättyjä alv.tä koskevia perustavanlaatuisia 
velvoitteita, erityisesti niitä, joita kuudennessa alv-direktiivissä asetetaan 
toimijoille,15 ja vastaavia kansallisia soveltamista koskevia toimenpiteitä. SLIM-
aloitteessa ei ole kuitenkaan välttämättä ehdotettu ratkaisuja kaikille määritellyille 
ongelmille, sillä tiettyjen kysymysten tarkastelun myötä on voitu todeta, että ne 
voidaan ratkaista ainoastaan komission työohjelman täytäntöönpanon tai erilaisten 
komiteoiden toiminnan avulla. 
2. Suositukset 
Yksinkertaistamista koskevilla ehdotuksilla pyritään: 
• muuttamaan veroedustajaan sovellettavia sääntöjä, 
• parantamaan ja vahvistamaan perintää koskevia keskinäisen avunannon 
järjestelmiä, 
• yhdenmukaistamaan jäsenvaltioiden rekisteröintimuodollisuudet, perustamaan 
yksittäisiä yhteyspisteitä sekä ottamaan käyttöön kaikissa jäsenvaltioissa yhden 
yhtenäisen rekisteröintikaavakkeen ja yrityskohtaisen arvonlisätunnisteen, 
• tutkimaan: 1) alv:n sisältävään laskuun liitettäviä välttämättömiä merkintöjä 
sekä määrittelemään sähköiseen laskutukseen liittyvät oikeudelliset ja tekniset 
vaatimukset; 2) mahdollisuutta luoda yhteinen alv-ilmoitus ja tarkastella 
kansallisten viranomaisten pyytämien erilaisten asiakirjojen hyödyllisyyttä; 3) 
kansallisten viranomaisten suorittamien verohyvitysten palautusten 
määräaikoja; ja 4) mahdollisuuksia ja keinoja kahdeksannessa alv-
direktiivissä16 säädettyjen veronpalautusmenettelyjen uudistamiseksi siten, että 
14KOM(96)328,22;7.1996 
15 77/388/ETY, 17.05.1977 
16 79/1072/ETY, 6.12.1979 
8-
toisessa jäsenvaltiossa maksettu vero voidaan palauttaa yhtä helposti kuin 
sijoittautumisjäsenvaltiossa maksettu vero, 
• parantamaan yhteisessä VIES-tietojenvaihtojärjestelmässä olevien tietojen 
luotettavuutta17 ja helpottamaan toimijoiden pääsyä tähän järjestelmään; 
tarkastelemaan mahdollisuutta vähentää pienille taloudellisille toimijoille ja 
yrityksille, joiden yhteisökauppa on vähämerkityksistä, VIES-järjestelmästä 
aiheutuvia kustannuksia, 
• tarkastelemaan kaikkien verovelvollisten järjestelmällisestä rekisteröinnistä 
aiheutuvaa hyötyä tutkimalla samalla pienten yritysten verotuksen ja 
ilmoittamisvelvollisuuden raja-arvoja koskevien vaihteluvälien mahdollisuutta, 
• välttämään tarpeettomien lisävelvoitteiden määräämistä toimijoille. 
3. Komission kanta 
Komissio aikoo ehdottaa vuoden 1998 loppuun mennessä perintää koskevan 
keskinäisen avunannon vahvistamista ja veroedustajan käytön vähentämiseen 
tähtäävää lainsäädäntöuudistusta sekä harkita maahan sijoittautumattomille 
verovelvollisille toisessa jäsenmaassa maksetun veron palauttamista koskevien 
menettelyjen radikaalimpaa uudistamista. Vuonna 1998 käynnistetään myös 
sähköistä laskutusta koskeva tutkimus. Komissio on valmistautunut tarkastelemaan 
myös veronpalautusten määräaikoja yhteisössä. Tämän lisäksi komissio esittää 
piakkoin alv.tä koskevan strategiaohjelmansa yhteydessä toisaalta 
vähennysoikeuden yhdenmukaistamista koskevan ehdotuksen ja toisaalta pieniin 
yrityksiin sovellettavaa järjestelmää koskevan tutkimuksen. Viimeksi mainitun 
osalta komissio on jo kehottanut jäsenvaltioita myöntämään pienille yrityksille 
pidempiä määräaikoja arvonlisäveroilmoituksen jättämiselle18. Vuonna 1993 
perustettua VIES-järjestelmää on jo useasti paranneltu ja sen lisäkehitys on 
vaikeaa nykyisen alv-järjestelmän puitteissa. SCAC-komitea tarkastelee kuitenkin 
vuoden 1998 aikana, missä määrin pieniä toimijoita ja yrityksiä, joiden 
yhteisökauppa on vähämerkityksistä, rasittavia kustannuksia voidaan keventää. 
Lisäksi komissio kehotti jo vuonna 1997 perustamaan yksittäisiä "yhteyspisteitä"19 
jokaiseen jäsenvaltioon. 
B. Lannoitteet 
1. Taustaa 
Lannoitteiden markkinointia koskevaa voimassa olevaa lainsäädäntöä päätettiin 
tarkastella SLIM-aloitteen yhteydessä, koska sen parantamiseen on monia 
mahdollisuuksia, kuten lainsäädännön esitystavan yksinkertaistaminen (koostuu 
tällä hetkellä 16 direktiivistä), yhdenmukaistettujen sääntöjen soveltamisalan 
selventäminen sekä hyväksymismenettelyn ja täytäntöönpanon tehostaminen. 
17 Asetus (ETY) N:o 218/92, annettu 27.02.1992 
18 Suositus N:o 97/344/EY, 22.04.1997 
19 Sama kuin edellä 
2. Suositukset 
SLIM-työryhmä päätteli, että lannoitteita koskeva lainsäädäntö toimii 
nykymuodossaan monilta osiltaan hyvin. Työryhmän päätelmissä otetaan 
huomioon kaikki viisi parantamismahdollisuutta ja työryhmä teki yksimielisesti 
seuraavat suuntaa-antavat ehdotukset (yksityiskohtien osalta katso liite 2): 
• nykyiset direktiivit korvataan yhdellä uudelleen muotoillulla direktiivillä, jonka 
avulla lainsäädäntömenettelyä selkiytetään ja nykyaikaistetaan 
• vahvistetaan lannoitteiden ja "EY-lannoitteen" määritelmät ja hahmotellaan 
yhdenmukaistettujen sääntöjen soveltamisala määrittelemällä muun muassa 
orgaanisten lannoitteiden ja orgaanisten kivennäislannoitteiden tulevaisuudessa 
kattama ala 
• toteutetaan suuri joukko yksinkertaistuksia uusien lannoitteiden ottamiseksi 
mukaan lainsäädäntöön 
• valtuutetuissa laboratorioissa otetaan yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelman mukaisesti käyttöön yhtenäinen täytäntöönpanon 
valvontaa ja raportointia koskeva järjestelmä20 
• uusien lannoitteiden ja lannoiteryhmien mukaan ottamista koskevia komission 
ehdotuksia edeltää asiaankuuluvan tiedekomitean tarkastelu. 
3. Komission kanta 
Komissio vahvistaa kaikki edellä mainitut suositukset ja aikoo tehdä tarvittavat 
ehdotukset niiden täytäntöönpanemiseksi. Yksittäinen suositus lannoitteissa 
esiintyvään kadmiumiin liittyvän ongelman tarkastelun jatkamiseksi on jo pantu 
täytäntöön ja tarkastelu on käynnissä. 
C. Ulkomaankaupan yhdistetty nimikkeistö 
1. Taustaa 
Katsottiin, että tähän alaan oli syytä kohdistaa SLIM-toimia, jotta 
ulkomaankaupassa käytettävä yhdistetty nimikkeistö (CN) saataisiin 
yksinkertaistettua tavalla, joka olisi yhdenmukainen SLIM/Intrastat-työryhmän jo 
ehdottamien toimien kanssa. 
CN:ää käsittelevän SLIM-työryhmän alkuperäisenä tavoitteena oli poistaa talouden 
ja kaupankäynnin kannalta vanhentuneet CN:n alajaottelut (CN-koodit) ottaen 
huomioon SLIMin/Intrastatit tekemät ehdotukset. Tehtäväänsä toteuttaessaan 
CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä päätti kuitenkin tarkastella ulkomaankaupassa 
käytettävään CN:ään tulevaisuudessa kohdistuvia vaatimuksia ja suunnitella 
yritysten taakan keventämiseksi toteutettavia erityistoimia. Lisäksi työryhmä arvioi 
CN:n kasvamisen estämiseen ja asteittaiseen pienentämiseen liittyviä ehdotuksia, 
jotka yhdessä muiden ehdotusten kanssa johtaisivat CN:n nykyaikaistamiseen. 
2 Suositukset 
Määräajat ja SLIMin Intrastat-toiminnan kanssa tarvittavan yhdenmukaistamisen 
huomioon ottaen CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä piti tarpeettomana esittää 
20 Ks. edellä 
10 
yksityiskohtaisia ehdotuksia, jotka edellyttäisivät välitöntä toimintaa. 
Aikarajoitusten vuoksi työryhmä ei myöskään halunnut vahvistaa yksityiskohtaista 
aikataulua näihin suosituksiin perustuvien toimien toteuttamiselle. Se suositteli 
kuitenkin, että tällaiset toimet olisi toteutettava mahdollisimman pian kohtuullisten 
aikarajojen sisällä ja että tuloksena olisi sitouduttava jatkuvaan yksinkertaistamis-
ja helpottamiskehitykseen. Työryhmä päätti esittää 11 suositusta ja sopi erityisesti, 
että olisi luotava CN-koodien ylläpitämistä, luomista ja poistamista koskevat 
käytännesäännöt, joiden tulisi vähentää 8-numeroisten CN-koodien määrää 
merkittävästi lähivuosien aikana. 
3. Komission kanta 
Komissio vahvistaa CNää käsittelevän SLIM-työryhmän havainnot, erityisesti mitä 
tulee käytännesääntöjen luomiseen, yksinkertaistamistoiminnan kohdistamiseen 
tiettyihin aloihin ja välineiden tarjoamiseen tiedonsiirron helpottamiseksi. CN-
koodien "siivoaminen" olisi kuitenkin aloitettava mahdollisimman pian, jotta 
CN.ään tehtyjä muutoksia voitaisiin soveltaa 1.1.1999 alkaen, ja kaikki CN-koodit 
olisi vahvistettava (tietyn ajan kuluessa). 
Näitä toimia voidaan alussa toteuttaa tariffi-ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä 
tullitariffista annetulla neuvoston asetuksella (ETY) No 2658/87 luodun voimassa 
olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa2^. Eräissä tapauksissa onnistunut 
lopputulos ei ole riippuvainen ainoastaan komissiosta, jäsenvaltioista ja kaupasta 
vaan myös EU:n ulkopuolisten asiaankuuluvien osapuolten reaktioista. 
Tarkasteltaessa raportin ensimmäistä suositusta yhteisön sisäisen kaupan sekä 
ulkomaankaupan yhdestä yhteisestä nimikkeistöstä komissio katsoo, että tämä 
periaate on yhdenmukainen yhteisön sisäisen kaupan tilastoja koskevan 
nimikkeistön yksinkertaistamistoimenpiteiden kanssa. Komissio esitti näitä 
toimenpiteitä SL1M/1NTRASTAT vaiheen 1 mukaisesti Euroopan parlamentille ja 
neuvostolle kesäkuussa 1997. Toimenpiteet ovat yhä keskustelun kohteena. 
D. Pankkipalvelut 
1 . Taustaa 
Pankkidirektiivejä pidetään usein teknisinä ja monimutkaisina. SLIM-toiminnan 
tavoitteena oli tarkastella, voitaisiinko tämän alan lainsäädäntöä yksinkertaistaa tai 
parantaa, pitäen mielessä, että muutamat näistä direktiiveistä ovat olleet voimassa 
10, jopa 20 vuotta. 
Aikarajoitteet huomioon ottaen työryhmän oli keskityttävä tärkeimpiin 
pankkidirektiiveihin. Työryhmä teki sellaisen yleisen päätelmän, että näitä 
pankkidirektiivejä ei voitaisi merkittävästi yksinkertaistaa, koska näiden 
direktiivien monimutkaisuus vastaa niiden käsittelemien tilanteiden 
monimutkaisuutta ja ne ovat usein tulosta neuvoston tasolla käydyistä vaikeista 
neuvotteluista. Ne muodostavat lisäksi yhdenmukaisen lainsäädäntösarjan, joka 
kuvastaa komission ja jäsenvaltioiden välistä tiivistä yhteistyötä. 
Työryhmä päätteli, että useimpien EU:n pankkidirektiivien soveltamiseen liittyvien 
vaikeuksien syynä ei ole liiallinen monimutkaisuus. Ongelmien syyt olivat 
21 EYVL N:oL 256, 7.9.1987, s. Ï 
- 11 
työryhmän mielestä teknisiä (vaikeudet soveltaa samoja sääntöjä hyvin erilaisiin 
luottolaitoksiin), menettelyihin liittyviä (unionin päätöksentekomenettelyyn liittyvä 
vaikeus säätää lakeja rahoituspalvelujen ja kansainvälisten standardien nopean 
kehittymisen tahdissa), ja poliittisia (jäsenvaltioiden erilaiset näkemykset 
aiheuttavat joskus sen, että direktiiveissä päädytään epätyydyttäviin 
kompromisseihin). 
2. Suositukset 
SLIM-työryhmä suositteli yksimielisesti seuraavaa: 
• kaikkien asiaankuuluvien kansallisten, Euroopan tasoisten ja kansainvälisten 
luottolaitosten olisi yhteensovitettava toimintansa päällekkäisten 
raportointivaatimukset välttämiseksi 
• olisi toteutettava toimia sen varmistamiseksi, että puhtaasti teknisiin 
toimenpiteisiin tai toimenpiteisiin, joista on neuvoteltu pitkään kansainvälisellä 
tasolla, sovelletaan nopeaa hyväksymismenettelyä 
• kodifiointimenettelyn aikana havaittavat direktiivien väliset 
epäjohdonmukaisuudet tai poikkeavuudet olisi tutkittava viipymättä 
• ensimmäisen pankkidirektiivin 2 artiklan 4 kohdassa säädetyn määräajan 
poistamisen seurauksia olisi tarkasteltava, jotta voitaisiin päättää, olisiko 
poikkeusjärjestelmän soveltamisalaa laajennettava muihin luottolaitoksiin kuin 
niihin, jotka olivat olemassa ensimmäisen pankkidirektiivin 
hyväksymishetkellä. 
Suurin osa työryhmän jäsenistä suositteli toisen pankkidirektiivin 20 artiklan 
poistamista - mainitussa artiklassa säädetään rajatylittäviin palveluihin liittyvästä 
ennakkoilmoituksesta - ja sitä, että jäsenvaltiot toimittaisivat valvontatietonsa 
yhteisen keskuksen kautta. Eräät työryhmän jäsenet suosittelivat, että komissio 
käynnistäisi tutkimuksen, jonka tarkoituksena olisi laatia inventaario erilaisista 
olemassa olevista EU:n luottolaitoksille asetetuista raportointivaatimuksista ja 
ehdottaa tarvittaessa ratkaisuja tilanteen korjaamiseksi. Pieni osa jäsenistä suositteli 
myös, että jäsenvaltiot laatisivat luetteloja yleisen edun mukaisina pitämistään 
toimenpiteistä. Kyseiset luettelot olisi tämän jälkeen toimitettava pankeille ennen 
kuin ne aloittavat toimintansa sijoittautumismaassa. 
3. Komission hinta 
Komissio voi vahvistaa useimmat näistä suosituksista ja kehottaa kaikkia 
raportointia vaativia viranomaisia välttämään päällekkäisyyksiä. Komissio 
tarkastelee koko komiiologiamenettelyn toimintaa vuoden 1998 aikana. Komissio 
ottaa lähiaikoina pankkidirektiivien tulkintaryhmässä esille kodifioinnin aikana 
määritellyt erilaiset ongelmat. Komissio toteuttaa asianmukaiset toimet, jotta 
suositus koskien ensimmäisen pankkidirektiivin 2 artiklan 4 kohtaa 
täytäntöönpannaan. 
Ainoastaan muutamien työryhmän jäsenten tekemien suositusten osalta komissio 
kannattaa toisen pankkidirektiivin 20 artiklan poistamista ja toteuttaa kaikki 
tarvittavat toimenpiteet kyseisen suosituksen täytäntöönpanemiseksi. Se suhtautuu 
periaatteessa myönteisesti ajatukseen raportointia varten perustettavasta yhdestä 
kansallisesta keskuksesta todeten samalla, että se olisi käytännössä erittäin vaikea 
toteuttaa, sekä ajatukseen raportointivaatimuksia koskevasta tutkimuksesta, vaikka 
se katsookin, että pankkialalla on itsellään paremmat edellytykset tämän 
12 
tutkimuksen laatimiseen. Komissio suhtautuu epäillen mahdollisuuteen laatia 
luetteloja "yleisen edun mukaisista" toimenpiteistä. Se tarkastelee kuitenkin 
mahdollisuutta laajentaa tällä hetkellä kansainvälisiin sivukonttoreihin 
sovellettavaa tiedotusmenettelyä myös rajatylittäviin palveluihin. 
13 
LIITE 1 
Alv-velvoitteisiin liittyvä SLIM-toiminta 
1. Veroedustajaa koskevien sääntöjen tarkistaminen ja perintää koskevan 
keskinäisen avunannon lujittaminen 
Veroedustajasta aiheutuvat ongelmat on jo määritelty komission kertomuksessa 
sijoittautumattomien verovelvollisten toiminnan yksityiskohtaisista 
verotussäännöistä. Jäsenvaltiot eivät ole panneet kyseiseen asiakirjaan sisältyviä 
suosituksia riittävällä tavalla täytäntöön, koska ongelma on monimutkainen ja 
koska se on tiiviisti sidoksissa perintää koskevan keskinäisen avunannon tasoon. 
2. Rekisteröintimuodollisuuksien yhdenmukaistaminen jäsenvaltioissa 
SLIM-työryhmä pyrkii erityisesti: 
• yksinkertaistamaan yritysten rekisteröintimuodollisuuksia erityisesti 
alkuvaiheessa perustamalla yksittäisiä yhteyspisteitä, joiden tehtävänä on koota 
rekisteröintihakemuksiin sisältyvät tiedot ja toimittaa ne kaikille muille 
hallinnollisille yksiköille 
• ottamaan käyttöön yritysten yhteisen rekisteröintikaavakkeen 
• säätämään yritysten tunnistejärjestelmästä, jonka avulla kukin yritys voi käyttää 
yksilöllistä numeroa kaikissa yhteyksissään maan sisäisiin 
hallintoviranomaisiin. 
3. Nykyaikaisten laskutusvälineiden käyttöönotto 
Tämä koskee sekä laskun sisältöä että välinettä. SLIM-työryhmä katsoo, että on 
tarpeen: 
• tutkia, mitkä merkinnät ovat välttämättömiä alv:n sisältävässä laskussa ja 
määritellä merkintöjen järjestys kyseisessä asiakirjassa 
• määritellä sähköiseen laskutukseen liittyvät yhteisön tason oikeudelliset ja 
tekniset vaatimukset, joilla voitaisiin taata vähintään perinteisiin välineisiin 
verrattava suoja. 
4. Yhteisen alv-ilmoituksen luomismahdollisuuden tutkiminen 
SLIM-työryhmä katsoo, että alv-ilmoitusten yksinkertaistamisen osalta monilla 
jäsenvaltioilla on parantamisen varaa. 
Vaikka työryhmän mielestä ilmoitusten yhdenmukaistamista ei vielä tässä 
vaiheessa voida harkita, se katsoo, että suurta kehitystä voitaisiin saada aikaan 
laatimalla yhteinen alv-ilmoitus ja antamalla jäsenvaltioille oikeus tarvittaessa 
vaatia muiden tietojen lisäämistä ilmoitukseen. 
Lopuksi on tutkittava niiden erilaisten asiakirjojen käyttöä ja hyödyllisyyttä, joita 
jäsenvaltiot vaativat toimijoilta ilmoitusten lisäksi. 
5. Viranomaisten suorittamia verohyvitysten palautuksia koskevien 
määräaikojen tarkastelu 
6. Alvin palauttamista sijoittautumattomille verovelvollisille koskevien 
menettelyjen perinpohjaiseen uudistamiseen liittyvien mahdollisuuksien ja 
keinojen tarkastelu 
- 14-
Kahdeksannessa direktiivissä säädettyjä veronpalautusmenettelyjä on tarkistettava 
perinpohjaisesti, jotta toisessa jäsenvaltiossa maksettu vero voitaisiin palauttaa yhtä 
helposti kuin sijoittautumisjäsenvaltiossa maksettu vero. Tämän 
mahdollistamiseksi olisi harkittava mahdollisuutta saada 
sijoittautumisjäsenvaltiossa palautusta toisessa jäsenvaltiossa maksetusta verosta, 
jos tarvittavat lisätoimenpiteet toteutetaan. 
Tämän uudistuksen on merkittävä taloudellisille toimijoille todellista 
yksinkertaistusta, mahdollistettava verovelvollisten tehokkaampi valvonta 
viranomaisten toimesta ja taattava alv-tulot jäsenvaltioille. Lisäksi siihen on 
yhdistettävä vähennysoikeuksia koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen. 
7. VIES-järjestelmän parantaminen ja pyrkimys pieniä yrityksiä rasittavien 
kustannusten keventämiseen 
Jäsenvaltioiden on valvottava, että kansalliset tietokannat päivitetään 
mahdollisimman nopeasti, jotta järjestelmän täydellinen luotettavuus voidaan taata. 
Jäsenvaltioissa on lisäksi otettava käyttöön keinot, jotka mahdollistavat toimijoille 
mahdollisimman vaivattoman pääsyn tietokantaan. 
SLIM-työryhmä ehdottaa, että tiedonvaihtojen alalla toimivaltainen komitea 
velvoitettaisiin tarkastelemaan, missä määrin olisi mahdollista keventää VIES-
järjestelmän mukaisista velvoitteista aiheutuvia kustannuksia, jotka rasittavat pieniä 
toimijoita ja yrityksiä, joiden yhteisökauppa on vähämerkityksistä. 
8. Pienten yritysten erityisaseman huomioon ottaminen 
Työryhmä katsoo, että monet seikat puhuvat kaikkien alv-velvollisten yritysten 
järjestelmällisen rekisteröinnin puolesta, olipa näiden yritysten liikevaihto 
millainen tahansa. 
Se toteaa lisäksi, että pieniä yrityksiä rasittavat hallinnolliset kulut vaihtelevat 
suuresti eri jäsenvaltioissa ja voivat olla joskus suhteettomia yritysten liikevaihtoon 
nähden. 
Verotuksen ja ilmoittamisen raja-arvoja on tarkistettava. On toteutettava tutkimus 
unionin pieniin yrityksiin sovellettavien verotuksen ja ilmoittamisen raja-arvoja 
koskevien vaihteluvälien määrittelemiseksi. 
9. Tarpeettomien velvoitteiden rajoittaminen 
Jäsenvaltioiden on valvottava, ettei toimijoille määrätä alv:hen liittyviä velvoitteita, 
jotka eivät ole välttämättömiä. 
LIITE 2 
Lannoitteisiin liittyvä SLIM-toiminta 
SLIM-työryhmän suositus Komission kanta 
1. Neuvostolle ja parlamentille olisi 
esitettävä mahdollisimman pian ehdotus 
vanhaan lähestymistapaan perustuvaksi 
lannoitteita koskevaksi uudelleen 
muotoilluksi direktiiviksi. 
2. Muutosdirektiivissä olisi säädettävä 
seuraavista asiakirjajärjestelmän 
yksinkertaistuksista uusien lannoitteiden 
lisäämiseksi lainsäädännössä jo 
määriteltyihin lannoiteryhmiin: 
• Perustetaan pieni väliaikainen 
työryhmä, joka neuvoo komissiota 
ehdotusten laatimisessa. 
• Lisäyksiä koskevan päätöksenteon 
perusteina on oltava turvallisuus, 
terveyden/ ympäristön suojelu ja 
tehokkuus suunnitelluissa käyttö­
olosuhteissa. 
• Raportoijan on esitettävä validoituja 
testausmenetelmiä (mielellään jo 
olemassa olevia) ja toleransseja niitä 
ehdotuksia varten, jotka koskevat 
lannoitteiden lisäämistä lainsäädännön 
jo kattamiin lannoiteryhmiin. 
• Määrätään nykyisten samaa 
ravinnetyyppiä olevien EY-
lannoitteiden sekoituksiin perustuvien 
uusien lannoiteryhmien lisäämisestä 
liitteisiin sillä edellytyksellä, että 
asiaankuuluvat edellytykset täyttyvät. 
• Määrätään, että tiedekomiteat 
tarkastelevat uusien lannoitteiden 
lisäämisehdotuksia kannattavia 
kertomuksia tapauksissa, joihin liittyy 
terveys-ja ympäristöriskejä. Hyväksytään. 
Tämä on väline nykyisen lainsäädännön 
kodifiointia sekä lainsäädäntömenettelyn 
uudistamista ja yksinkertaistamista varten. 
Hyväksytään. 
Tämä nopeuttaa asiakirjojen tarkastelua. 
Kyseisen ryhmän kokoonpanoa ja toimintaa 
koskevat yksityiskohdat vahvistetaan 
muutosdirektiiviä luonnosteltaessa. 
Hyväksytään. 
Tehokkuus taattaisiin suuressa määrin 
kunkin lannoiteryhmän ravinteiden 
vähimmäispitoisuutta koskevilla eritelmillä. 
Hyväksytään. 
Tämä nopeuttaa asiakirjojen tarkastelua ja 
helpottaa niiden täytäntöönpanoa. 
Hyväksytään. 
Tämä nopeuttaa lannoitteiden lisäämistä. 
Turvallisuussyistä ulkopuolelle jätettäviä 
sekoituksia koskevista yksityiskohdista 
päätetään uutta direktiiviä luonnosteltaessa. 
Hyväksytään. 
Tällä taataan se, että uusia lannoitteita 
koskevat ehdotukset ovat yhdenmukaisia 
tiedekomiteoita koskevan komission uuden 
politiikan kanssa. Tiedekomiteoiden valinta 
olisi tieteellisen ohjauskomitean vastuulla, ja 
valitut komiteat olisivat tavallisesti 
myrkyllisyyttä, ekomyrkyllisyyttä ja 
ympäristöä käsittelevä tiedekomitea sekä 
kasvi-alan tiedekomitea, mutta myös muut 
komiteat voisivat tulla kysymykseen. 
-16-
SLIM-työryhmän suositus Komission kanta 
3. Muutosdirektiivissä olisi säädettävä seuraavista 
erityisedellytyksistä uusien lannoiteryhmien 
lisäämiseksi lainsäädäntöön: 
• Siirtymäkausi, jonka aikana tehtäisiin 
ehdotuksia näihin ryhmiin kuuluvien 
lannoitteiden eritelmistä ja 
markkinointiehdoista, ja ehdotuksiin 
kohdistettaisiin tiukkoja riippumattomia 
tarkastuksia. 
• Uusia lannoiteryhmiä voidaan lisätä 
lainsäädäntöön vasta kun joko komission 
tilapäinen työryhmä tai CEN on hyväksynyt 
asianmukaiset testausmenetelmät. 
Muutosdirektiivissä olisi säädettävä seuraavista 
täytäntöönpanoa koskevista tarkastuksista: 
• Valtuutettujen laboratorioiden verkon 
toteuttamat tarkastukset 
• Tarkastuskertomukset laaditaan 
yhtenäismarkkinoiden toimintakertomuksen 
mukaisesti 
5. Olisi perustettava asiantuntijoista koostuva 
tieteellinen työryhmä tutkimaan tarkemmin 
EU-tasoista lannoitteisiin sisältyvän kadmiumin 
ongelmaa. 
6. Muutosdirektiivissä on säädettävä 
pakkausmerkinnöistä, joissa ilmoitetaan 
lannoitteiden koostumus, esim. 
lannoitesekoituksiin liitetään pakkausmerkintä 
"Sekoitus"; näitä on täydennettävä 
asiaankuuluvilla käytännesäännöillä. 
7. Orgaaniset lannoitteet ja orgaaniset 
kivennäislannoitteet olisi lisättävä 
iainsäädäntöön siirtymäkausien jälkeen. Hyväksytään. 
Tällä varmistetaan se, että uusien lannoiteryhmien 
lisäämistä koskevat ehdotukset ovat tiedekomiteoita 
koskevien uusien komission politiikkojen mukaisia. 
Tiedekomiteoiden valinta olisi tieteellisen 
ohjauskomitean vastuulla, ja valitut komiteat 
olisivat tavallisesti myrkyllisyyttä, 
ekomyrkyllisyyttä ja ympäristöä käsittelevä 
tiedekomitea sekä kasvi-alan tiedekomitea, mutta 
kysymykseen voisivat tulla myös muut komiteat, 
kuten elintarvike-alaa tai BSE:tä käsittelevät 
komiteat. 
Hyväksytään. 
Tällä helpotetaan valvontaa uuden lähestymistavan 
mukaisesti. Tarkemmat tiedot siitä kenen tulisi 
kehittää menetelmät ja miten ne tulisi kehittää, 
päätetään uutta direktiiviä laadittaessa. 
Hyväksytään. 
Tällä säädöksellä yhdenmukaistetaan 
täytäntöönpano uuden lähestymistavan mukaisesti. 
Hyväksytään. 
Tällä säädöksellä varmistetaan se, 
täytäntöönpano toteutetaan yhdenmukaisesti. että 
Jo toteutettu. 
Tätä ongelmaa on jo tutkittu lannoitetyöryhmässä 
komission nimeämän konsultin (ERM) 
avustuksella. PO III toimittaa kaikkien käynnissä 
olevien töiden tulokset asianmukaisten 
tiedekomiteoiden tarkasteltaviksi, mikä saattaa 
puolestaan aiheuttaa lisätöitä. 
Hyväksytään. 
Tämä on yksinkertainen syrjimätön tapa ratkaista 
ongelmat, joita mahdollisesti ilmenee 
lannoitesekoitusten yhteydessä. 
Hyväksytään. 
Tällä täydennetään sisämarkkinoita näiden ryhmien 
osalta varmistamalla terveyden, turvallisuuden ja 
ympäristön suojelun korkea taso. 
17 
LIITE 3 
Ulkomaankaupan yhdistettyyn nimikkeistöön liittyvä SLIM-toiminta 
1. Yksi SLIMin ensimmäiseen vaiheeseen valituista aloista oli yhteisön sisäisen kaupan 
tilastotietoja käsittelevä Instrastat-järjestelmä. Komissio ilmoitti 14. toukokuuta 
1997 päivätyssä työasiakirjassaan käynnistävänsä toisen vaiheen, jonka aikana 
perustetaan CN:ää käsitteleväksi SLIM-työryhmäksi kutsuttu työryhmä 
tarkastelemaan ulkomaankaupassa käytettävää yhdistettyä nimikkeistöä. 
2. CN.ää käsittelevän SLIM-työryhmän tavoitteena oli pyrkiä poistamaan talouden ja 
kaupankäynnin kannalta vanhentuneet CN:n alajaottelut (CN-koodit) ottaen 
huomioon Intrastat-järjestelmää koskevat ehdotukset. 
3. Tehtäväänsä toteuttaessaan CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä tarkasteli 
ulkomaankaupassa käytettävään CN:ään tulevaisuudessa kohdistuvia vaatimuksia ja 
suunnitteli yritysten taakan keventämiseksi toteutettavia erityistoimia. Lisäksi 
työryhmä arvioi CN:n kasvamisen estämiseen ja asteittaiseen pienentämiseen liittyviä 
ehdotuksia, jotka yhdessä muiden ehdotusten kanssa johtaisivat CN:n 
nykyaikaistamiseen. 
4. Työnsä tuloksena CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä on esittänyt seuraavat 
suositukset: 
- sekä yhteisön sisäisessä kaupassa että ulkomaan kaupassa olisi käytettävä yhtä 
yhteistä nimikkeistöä 
- CN:n nykyinen koodeja koskeva perusrakenne olisi säilytettävä, jolloin se 
palvelisi sekä tariffi- että tilastotarpeita 
- komission olisi pidätyttävä vahvistamasta mielivaltaisesti yksinkertaistetussa 
nimikkeistössä olevien CN-koodien enimmäismäärää, mutta sen olisi pyrittävä 
toteuttamaan 1.1.1999 alkaen 8-numeroisten CN-koodien kokonaismäärän 
merkittävä vähentäminen 
- CN:n hallinnointia varten on vahvistettava käytännesäännöt (esimerkiksi CN-
koodien säilyttämisen, luomisen ja poistamisen suhteen) 
- CN:n yksinkertaistamista varten olisi pyrittävä löytämään yhteensovitettu ja 
tasapainoinen lähestymistapa kehottamalla CN:ään liittyvien tietojen tarjoajia ja 
käyttäjiä osallistumaan alakohtaiselta pohjalta CN:n yksinkertaistamiseen 
- komission yksiköiden olisi tarkasteltava yhdessä jäsenvaltioiden ja teollisuusalan 
kanssa tiettyjä CN:n aloja, joista eräitä on kuvailtu yksityiskohtaisesti jäljempänä, 
ja vahvistettava niiden täytäntöönpanoa koskevat määräajat 
- validointimenettely on toteutettava kaikkien CN-koodien osalta 
- tarvittaessa ja jos taloudellisia vaikutuksia pidetään jonkin alan osalta 
merkityksettöminä, neuvostolle olisi tehtävä ehdotuksia, jotka antavat komissiolle 
mahdollisuuden poistaa itsenäisen tariffitoimenpiteen avulla tariffiluonteiset CN-
koodit 
18-
- komission olisi korostettava HS-komiteassa (Maailman tullijärjestön WCO:n 
järjestämässä kokouksessa) tarvetta säilyttää alakohtaisiin taipeisiin soveltuva 
yksinkertaisuuden taso 
- komission olisi otettava kauppaneuvotteluissa jatkossakin huomioon tarve EU-
tariffm käytön yksinkertaistamiseen ja helpottamiseen 
- komission yksiköiden olisi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa jatkossakin 
kehitettävä välineitä, joilla helpotetaan CN.ään liittyvien tietojen tarjoajien 
tehtäviä. 
Määräajat ja SLIMin Intrastat-toimen kanssa tarvittavan yhdenmukaistamisen 
huomioon ottaen CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä piti tarpeettomana esittää 
yksityiskohtaisia ehdotuksia, jotka edellyttäisivät välitöntä toimintaa. 
Muutamat toteutettavista toimista edellyttävät CN-asetuksen muuttamista, jos 
suositukset pannaan täytäntöön, kun taas eräitä muita toimia voidaan toteuttaa 
nykyisen oikeudellisen kehyksen puitteissa. Eräissä tapauksissa onnistunut lopputulos 
ei ole riippuvainen ainoastaan komissiosta, jäsenvaltioista ja kaupasta vaan myös 
EU:n ulkopuolisten asiaankuuluvien osapuolten reaktioista. Joihinkin toimiin 
saatetaan tarvita väliaikaisesti ulkoisia varoja. 
CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä ei katsonut tarpeelliseksi vahvistaa ehdotettujen 
toimien täytäntöönpanoa koskevaa yksityiskohtaista aikataulua. Työryhmä oli 
kuitenkin sitä mieltä, että mainitut toimet on toteutettava mahdollisimman pian, mutta 
niiden täytäntöönpanolle on varattava kohtuulliset aikarajat. Se katsoi myös, että 
CN:ään liittyvä SLIM-toiminta johtaa jatkuvaan yksinkertaistamis- ja 
helpottamiskehitykseen, joka saattaa näkyä myös CN:n ulkopuolella (esimerkiksi 
EU:n TARIC-järjestelmässä). 
Näiden suositusten perusteella CN:ää käsittelevä SLIM-työryhmä pyrkii 8-
numeroisten CN-koodien huomattavaan vähentämiseen lähivuosien aikana, erityisesti 
ottamalla käyttöön HS-nimikkeistössä olevien CN-koodien säilyttämistä, luomista ja 
poistamista koskevat käytännesäännöt. 
19 
LIITE 4 
Pankkipalveluihin liittyvä SLIM-toiminta 
Raportointivaatimukset 
Taustaa: Joidenkin SLIM-työryhmään kuuluvien jäsenten mukaan pankeille on nykyisin asetettu 
yhä suurempi määrä raportointivaatimuksia sekä vakavaraisuuden raportointia että 
viranomaisraportointia varten. Tämän väitetään aiheuttavan huomattavaa hallinnollista rasitusta ja 
lisäksi tällaisiin vaatimuksiin liittyviä kustannuksia pidetään hyvin korkeina. 
Suositukset: 
1: SLIM-työryhmä suosittelee, että kaikki asiaankuuluvat kansalliset, Euroopan tason ja 
kansainväliset luottolaitokset pyrkisivät sovittamaan toimintansa yhteen varmistaakseen 
päällekkäisten raportointivaatimusten välttämisen. 
2: SLIM-työryhmän jäsenten enemmistö suosittelee, että jos samassa jäsenvaltiossa useampi 
kuin yksi viranomainen vaatii valvontatietoja, kyseiset viranomaiset tarkastelisivat 
mahdollisuutta luoda järjestelmä, jonka avulla laitosten toimittamat ja niiden valvonnassa 
toimitetut tiedot kanavoitaisiin yhden keskuksen kautta. 
3: Työryhmän jäsenistä puolet suosittelevat, että komissio käynnistäisi tutkimuksen laatiakseen 
inventaarion erilaisista olemassa olevista EU:n luottolaitoksille asetetuista 
raportointivaatimuksista ja ehdottaisi tarvittaessa ratkaisuja tilanteen korjaamiseksi, ja että 
perustettaisiin työryhmä, jonka tehtävänä olisi valmistella kyseisen tutkimuksen päämäärät. 
Komission kanta: Komissio tukee suosituksia 1 ja 2 ja kehottaa kaikkia asiaankuuluvia 
toimivaltaisia viranomaisia ottamaan ne huomioon, vaikka se katsookin, että ajatus yhdestä 
keskuksesta olisi erittäin vaikea toteuttaa käytännössä. Koska komissio ei ole valvontaelin, se ei 
aseta (muutamia harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta) raportointivaatimuksia eikä kerää mitään 
tietoja, joten se ei voi soveltaa suositusta itseensä. Suosituksen 3 osalta komissio katsoo, että 
tutkimus olisi toteutettava pankkialan toimesta, koska sillä on parhaat edellytykset tämän 
inventaarion tekemisessä tarvittavien tietojen keräämiseen. Komissio on valmis tarkastelemaan 
tutkimusta ja toteuttamaan kaikki asianmukaiset toimenpiteet, jotka kuuluvat sen toimivaltaan. 
Päätöksentekomenettely 
Taustaa: Kaikki työryhmän jäsenet pahoittelivat, että vallitsevat menettelyt eivät anna 
mahdollisuutta EU:n pankkisääntöjen nopeaan mukauttamiseen tai muuttamiseen, esimerkiksi 
asiaankuuluvan EU-lainsäädännön mukauttamiseen vastaamaan rahoitusmarkkinoiden tai 
kansainvälisten valvontafoorumien (esim. BIS) viimeaikojen kehitystä. 
Suositus: SLIM-työryhmä suosittelee, että neuvosto, Euroopan parlamentti ja komissio toteuttaisivat 
kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen, että toimenpiteisiin, jotka ovat joko puhtaasti 
teknisiä tai joista on jo keskusteltu laajasti kansainvälisellä tasolla, sovellettaisiin nopeaa 
menettelyä. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta. Se on Amsterdamin julistuksen mukaisesti 
sitoutunut tarkastelemaan komitologiamenettelyn toimintaa vuoden 1998 aikana. 
Kodifiointi 
Taustaa: Kodifioinnissa paljastui eri direktiivien välisiä epäjohdonmukaisuuksia tai eroavaisuuksia. 
Näitä ongelmia ei voitu kuitenkaan käsitellä kodifioinnin yhteydessä. 
Suositus: SLIM-työryhmä korostaa kodifioinnin merkitystä ja suosittelee, että kansallisista 
asiantuntijoista ja komission edustajista koostuva työryhmä tarkastelisi viipymättä kodifioinnin 
yhteydessä paljastuneita epäjohdonmukaisuuksia tai eroavaisuuksia, jotta neuvostolle voitaisiin 
toimittaa kodifioitua tekstiä muuttava ehdotus, jos se katsotaan tarpeelliseksi. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta. Näitä eroavaisuuksia koskevat työt aloitetaan 
piakkoin pankkidirektiivejä käsittelevässä teknisessä tulkintaryhmässä. 
Pienemmät luottolaitokset 
20 
Taustaa: Jäsenet keskustelivat siitä, olisiko suuria tai kansainvälisiä luottolaitoksia varten 
suunniteltuja monimutkaisia ja pitkälle kehitettyjä sääntöjä (esimerkiksi vakavaraisuusdirektiivin 
säännöksiä) sovellettava samalla tavoin pieniin pankkeihin tai paikallisella tai alueellisella tasolla 
toimiviin pankkeihin. 
Suositus: SLIM-työryhmä suosittelee, että tulevassa EU-lainsäädännössä kiinnitettäisiin yhä 
huomiota pienten luottolaitosten erityistilanteeseen. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta ja noudattaa sitä mahdollisuuksien mukaan 
tulevissa ehdotuksissaan. Se kehottaa kaikkia muita päätöksentekomenettelyyn osallistuvia 
toimielimiä ottamaan sen huomioon. 
Yleistä etua koskevat säännöt 
Taustaa: Kyse oli siitä, vaikeutuuko konttoreiden perustamista ja rajatylittävien palvelujen 
tarjoamista koskevien oikeuksien harjoittaminen sen seikan vuoksi, että jäsenvaltioita ei velvoiteta 
ilmoittamaan niiden alueella palvelujen tarjoamista suunnitteleville pankeille kansallisia yleistä etua 
koskevia sääntöjään. 
Suositus: Muutamat työryhmän jäsenet, jotka eivät edusta jäsenten enemmistöä, suosittelivat, että 
jäsenvaltioita olisi avoimuussyistä vaadittava laatimaan luetteloja toimenpiteistään, joita ne pitävät 
yleisen edun mukaisina. Nämä pankkitoimintaan sovellettavat luettelot olisi tämän jälkeen 
toimitettava uusille pankeille ennen kuin ne aloittavat toimintansa sijoittautumismaassaan. 
Komission kanta: Komissio on aiemmin pyrkinyt tällaisten luetteloiden laatimiseen 
pankkidirektiivejä käsittelevässä teknisessä tulkintaryhmässä. Yritys epäonnistui asiaan 
mahdollisesti liittyvien toimenpiteiden lukumäärän ja yleisen edun käsitteen rajoihin liittyvien 
epäselvyyksien vuoksi. Komissio voisi kuitenkin tarkastella, missä määrin toisen pankkidirektiivin 
19 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua "kolmiosaista" menettelyä voitaisiin laajentaa rajatylittäviin 
palveluihin. 
Ilmoitus 
Taustaa: Kyse on siitä, muodostaako rajatylittävien palvelujen tarjontaa koskeva 
ennakkoilmoitusmenettely esteen, joka olisi poistettava, vai onko se päinvastoin hyödyllinen 
kuluttajansuojelun väline. 
Suositus: SLIM-työryhmän jäsenet kahta jäsentä lukuun ottamatta suosittelevat toisen 
pankkidirektiivin 20 artiklan poistamista. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta. Se katsoo, että myös vastaavan menettelyn 
sisältävää sijoituspalveludirektiiviä olisi tarkasteltava. 
Valvontasuhdeluvut 
Taustaa: Työryhmän jäsenet myönsivät näiden suhdelukujen hyödyllisyyden mutta katsoivat, että 
kaikkiin ensimmäisen pankkidirektiivin 6 artiklassa mainittuihin suhdelukuihin (maksuvalmius, 
vakavaraisuus ja tuottavuus) liittyvien tietojen keruu muodostaa nykyisessä muodossaan rasitteen. 
Suositus: Koska useimmat SLIM-työryhmän jäsenet kannattavat direktiivin 6 artiklan poistamista, 
työryhmä suosittelee, että yhteydenpitoryhmää ja pankkialan neuvoa-antavaa komiteaa 
kehotettaisiin määrittelemään tämän toimen arvo ja harkitsemaan tietojenkeräysmenettelyn ja sen 
toistamistiheyden muuttamista. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta ja ottaa kyseisen asian esille mainituissa 
kahdessa elimessä. 
Luottolaitosten luettelo 
Taustaa: Direktiivissä vaaditaan komissiota julkaisemaan virallisessa lehdessä päivitetty luettelo 
kaikista unionissa toimiluvan saaneista luottolaitoksista. Kaikki työryhmän jäsenet olivat yhtä 
mieltä siitä, että kyseisen luettelon nykyinen muoto ja julkaisutiheys ei palvele haluttua 
tarkoitustaan. 
Suositus: SLIM-työryhmä suosittelee, että luettelo julkaistaisiin joko EYVL:ssä tai jossakin muussa 
käytettävissä olevassa välineessä ja että komissiota kehotettaisiin tekemään asiaa koskevia 
ehdotuksia vuoden 1998 loppuun mennessä. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta. Asiaa koskeva toiminta on jo käynnissä. 
Ehdotuksia tehdään suosituksen mukaisesti vuoden 1998 loppuun mennessä. 
-21-
Ensimmäisen pankkidirektiivin 2 artiklan 4 kohta 
Taustaa: Työryhmä keskusteli mahdollisuudesta laajentaa ensimmäisen pankkidirektiivin 2 artiklan 
4 kohdan (jossa säädetään, että pankit, jotka kuuluivat kyseisen direktiivin tiedoksiantamisen 
hetkellä niitä valvovaan keskuslaitokseen, voidaan vapauttaa tietyistä vaatimuksista) soveltamisalaa 
pankkeihin, jotka perustettiin kyseisen direktiivin tiedoksiantamisen jälkeen. 
Suositus: SLIM-työryhmä suosittelee, että ensimmäisen pankkidirektiivin 2 artiklan 4 kohdassa 
asetetun määräajan poistamisen seurauksia arvioitaisiin, jotta voitaisiin päättää 
poikkeusjäijestelmän ulottamisesta muihin luottolaitoksiin kuin niihin, jotka olivat olemassa 
ensimmäisen pankkidirektiivin antamishetkellä. Erityisesti olisi tarkasteltava, voisiko tällainen 
soveltamisalan laajentaminen johtaa kilpailun vääristymiseen. SLIM-työryhmä suosittelee, että 
komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet tämän arvioinnin suorittamiseksi ja esittää 
asianmukaiset ehdotukset tarvittaessa neuvostolle. 
Komission kanta: Komissio kannattaa tätä suositusta ja toteuttaa kaikki asianmukaiset toimenpiteet 
Vakavaraisuusdirektiivin 4 artiklan 6 kohta 
Taustaa: Työryhmän jäsenet keskustelivat, ovatko viiden prosentin ja 15 miljoonan ecun suuruiset 
raja-arvot, joiden mukaan jotkut luottolaitokset voivat laskea markkinariskinsä 
vakavaraisuussuhteesta annetun direktiivin eikä vakavaraisuusdirektiivin mukaisesti, liian alhaiset 
ja olisiko niitä tarkistettava. 
Suositus: SLIM-työryhmä suosittelee, että toimijat, joiden mielestä vakavaraisuusdirektiivin 4 
artiklan 6 kohdassa tarkoitettuja raja-arvoja olisi tarkistettava, esittäisivät komissiolle 
asianmukaisesti perustellun asiaa koskevan pyynnön. Komissio voisi sen jälkeen ehdottaa 
neuvostolle raja-arvojen tarkistamista vakavaraisuusdirektiivin 10 artiklassa säädetyn menettelyn 
mukaisesti. 
Komission kanta: Komissio tarkastelee huolellisesti kaikki sille esitetyt asianmukaisesti perustellut 
pyynnöt ja tekee tarvittaessa raja-arvojen tarkistamista koskevan ehdotuksen. 
-22-
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 618 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 06 10 09 
Luettelonumero : CB-CO-97-645-FI-C 
ISBN 92-78-28207-3 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
-22,'