FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/103

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset”

KOM(2009) 8 lopullinen

(2010/C 255/19)

Esittelijä: Anna BREDIMA

Euroopan komissio päätti 21. tammikuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset

KOM(2009) 8 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 12. lokakuuta 2009. Esittelijä oli Anna Bredima.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 187 ääntä puolesta ja 7 vastaan 15:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät

1.1 ETSK on tyytyväinen komission tiedonantoon, sillä se tarjoaa yleisesti ottaen vakaan ja realistisen perustan Euroopan tulevalle meriliikennepolitiikalle vuoteen 2018 saakka ja siinä tunnustetaan eurooppalaisen merenkulun globaali luonne, kun ajatellaan sen kilpailuasemaa maailmassa, turvallisuutta, ympäristöä sekä merialan korkealaatuisen taitotiedon tarvetta.

1.2 Tiedonanto esitetään tärkeänä ajankohtana, jona merikuljetuksilla on edessään vakavia haasteita: rakenteellista ja syklistä merenkulkualan kriisiä syventävä maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi, keskustelut alusten ilmansaastepäästöistä ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta käsittelevän Kööpenhaminan konferenssin valossa (joulukuu 2009) sekä maailmanlaajuinen kasvava pula merenkulkijoista. Kyseisiä haasteita kärjistävät merirosvous sekä laiton maahanmuutto EU:hun Välimeren yli.

1.3 On ehdottomasti lisättävä merenkulkuammattien houkuttelevuutta nuorten keskuudessa ja toteutettava samalla toimia näiden pysyttämiseksi ammatissa. Tarvitaan nykyiseen nähden koordinoidumpaa lähestymistapaa, jossa on otettava huomioon kaikki keskeiset sidosryhmät (merenkulkuviranomaiset, oppilaitokset, varustamoyhdistykset ja merenkulkuhenkilöstön järjestöt). Merenkulkualan ammattikoulutuksen laatua on Euroopassa parannettava. Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi kehittää koulutusohjelmia ja lippusuhdejärjestelyjä merialan taitotiedon varmistamiseksi Euroopassa. Tätä varten kaikkien jäsenvaltioiden on kehitettävä merialan oppilaitosten laatua. On laadittava pitkäjänteisiä ohjelmia työ- ja elinolojen parantamiseksi aluksilla sekä pyrittävä lisäämään alusten miehitystä (kolmen vahtivuoron järjestelmä), jotta lievennetään liiallisesta väsymyksestä johtuvia ongelmia ja riskejä. EU:n tulisi antaa vähimmäismiehitystä käsittelevä direktiivi. Lisäksi on hyödynnettävä internetiä, mediaa ja TV-ohjelmia tiedon levittämiseksi elämästä merellä. Komission tulisi käsitellä asiaa EU-tasolla.

1.4 ETSK voi yhteistyössä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen sekä muiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa edistää EU:n merellistä identiteettiä ja kulttuuriperintöä sekä levittää tietoa parhaista käytänteistä, joiden avulla nuoria houkutellaan merenkulkualan ammatteihin. ETSK järjestämä konferenssi merenkulkualan ammateista edistäisi merkittävästi tällaisen viestin levittämistä Euroopan tasolla.

1.5 Euroopan merenkulkuala on maailman kärkiluokkaa. Tätä asemaa tulisi vahvistaa valtiontukea koskevin suuntaviivoin, jotta turvataan EU:n kauppalaivaston tasavertaiset toimintaedellytykset ja maailmanlaajuinen kilpailukyky. Samalla ETSK kehottaa täydentämään EU:n tukisäännöksiä. Tukia tulisi vastedes antaa periaatteessa vain EU:n jäsenvaltioiden lipun alla liikennöiville aluksille, eikä unionin standardeja tulisi voida kiertää.

1.6 Koko maailmaa koettelevan kriisin valossa tiedonannossa viitataan täysin perustellusti siihen, että EU on sitoutunut pitkäjänteisesti avoimeen ja rehtiin kilpailuun. Tulisi lisätä ponnisteluja protektionististen toimien välttämiseksi, sillä ne viivästyttäisivät edelleen kansantalouksien tervehtymistä. On palautettava merenkulkualan perusperiaatteet eli luottamus, toiveikkuus ja osapuolten eettinen toiminta. Sama koskee merenkulkualan rahoitusta.

1.7 EU:n ja Kiinan merenkulkualan sopimusta tulisi edistää parhaana käytänteenä (mallisopimus) muiden kauppamahtien – esimerkkeinä Intia, Brasilia, Venäjä, Asean ja Mercosur – keskuudessa. Komission tulisi laatia Mustanmeren strategia, jotta varmistetaan energiaresurssien kuljetus Kaspianmereltä Eurooppaan.

1.8 ETSK kehottaa komissiota tutkimaan, onko olemassa EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden kahdenvälisiä merenkulkualan sopimuksia rahdinjaosta, ja tarvittaessa varmistamaan yhteisön lainsäädännön (asetusten (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 4058/86) toteuttaminen.

1.9 ETSK toistaa kannattavansa investointeja sellaisten ympäristöystävällisten alusten, polttoaineiden ja satamien tutkimukseen ja kehittelyyn, joiden kautta lisätään ympäristöä kunnioittavia työpaikkoja.

1.10 Kööpenhaminan ilmastonmuutoskonferenssia (joulukuussa 2009) ajatellen ETSK korostaa, että päästökauppajärjestelmän soveltaminen on meriliikenteen alalla huomattavasti monimutkaisempaa kuin lentoliikenteessä. ETSK toteaa lisäksi suhtautuvansa ympäristönsuojelun näkökulmasta myönteisesti uuteen sysäykseen, joka on tarkoitus antaa laadukasta merenkulkua edistävälle ajattelutavalle. Komitea katsoo, että kun otetaan huomioon liikennetiheys EU:n merialueilla ja rannikoilla, unionin olisi torjuttava rahtisäiliöiden puhdistaminen merellä sekä alikuntoiset alukset.

1.11 Rikkipäästörajojen soveltaminen päästöjen valvonta-alueilla saattaa ensi silmäyksellä vaikuttaa ympäristöystävälliseltä toimenpiteeltä, mutta sillä saattaa olla päinvastainen vaikutus: siirrytään meriliikenteestä maaliikenteeseen. Eurooppalaista komodaalisuuspolitiikkaa ja lähimerenkulun edistämistä ei tulisi vaarantaa.

1.12 ETSK toistaa, että EU:n on ryhdyttävä pikaisiin toimiin, koska kauppalaivoihin kohdistuva merirosvous on lisääntynyt Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Komission tulisi edistää asianmukaisen tuomiovallan ja lainsäädännön luomista, jotta merirosvouksesta kyetään nykytilanteesta poiketen rankaisemaan. On pyrittävä tiiviiseen yhteistyöhön YK:n järjestöjen kanssa, jotta parannetaan poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia olosuhteita alkuperämaissa ja etenkin Somaliassa. ETSK torjuu tiukasti merenkulkijoiden aseistamisen. Meren kautta tapahtuvan laittoman maahanmuuton hillitsemiseksi EU:n tulisi tehdä yhteistyötä unionin ulkopuolella sijaitsevien lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa.

2. Johdanto

2.1 Euroopan komissio julkisti 21. tammikuuta 2009 tiedonannon ”EU:n meriliikennepolitiikka vuoteen 2018 saakka: strategiset tavoitteet ja suositukset” (1). Tiedonanto perustuu laaja-alaiseen kuulemiseen, johon osallistuivat sidosryhmät, jäsenvaltiot ja arvossa pidettyjen merenkulkualan ammattilaisten muodostama ryhmä, sekä tutkimukseen merenkulkualan suuntauksista.

2.2 ETSK on antanut kaksi lausuntoa nyt esitetyn tiedonannon edeltäjistä eli 26. huhtikuuta 2007 lausunnon tiedonannosta ”Euroopan unionin tuleva meripolitiikka: meriä ja valtameriä koskeva eurooppalainen näkemys” (2) sekä 22. huhtikuuta 2008 lausunnon tiedonannosta ”Euroopan unionin yhdennetty meripolitiikka” (3). Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on ottanut useimmat komitean ehdotukset huomioon. ETSK vahvistaa kannattavansa voimakkaasti kaiken merialan toiminnan käsittävää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jotta vältetään alakohtaisten toimien tahattomat seuraukset.

2.3 ETSK on tyytyväinen komission tiedonantoon, sillä se tarjoaa yleisesti ottaen vakaan ja realistisen perustan Euroopan tulevalle meriliikennepolitiikalle vuoteen 2018 saakka ja siinä painotetaan eurooppalaisten merenkulkupalvelujen avainroolia maailmanlaajuisessa ja eurooppalaisessa kaupassa sekä EU:n kansalaisten jokapäiväisessä elämässä. Tiedonannossa tunnustetaan, että eurooppalaisen merenkulun luonne on tosiasiallisesti globaali, kun ajatellaan sen kilpailuasemaa maailmassa, turvallisuutta, ympäristönäkökohtia sekä merialan korkealaatuisen taitotiedon tarvetta.

Tiedonanto esitetään erityisen tärkeänä ajankohtana, jona merikuljetuksiin vaikuttavat vakavat haasteet: a) Maailmanlaajuinen talous- ja rahoituskriisi syventää rakenteellista ja syklistä merenkulkualan kriisiä. Tiedonantoa alettiin valmistella ennen maailmanlaajuista kriisiä, mutta siinä esitetyt periaatteet pätevät myös kriisiaikoina. b) Lisäksi käydään keskusteluja alusten ilmansaastepäästöistä ilmastonmuutosta koskevaa YK:n puitesopimusta käsittelevän Kööpenhaminan konferenssin valossa (joulukuu 2009). c) Merenkulkijoista on maailmanlaajuisesti kasvava pula.

2.4 Näitä haasteita kärjistävät keskiajan vitsauksista uudelleen elvytetty merirosvous sekä laiton maahanmuutto Välimeren yli.

2.5 Tässä tarkasteltavaa tiedonantoa tulisi käsitellä yhdessä aiheesta ”Kestävä tulevaisuus liikenteelle” (KOM(2009) 279 lopullinen) laaditun tiedonannon kanssa. Siinä käsitellään kaupungistumista, liikenneruuhkia, Euroopan väestön ikääntymistä ja laitonta maahanmuuttoa, jotka ovat liikennepoliittisia haasteita asettavia 2000-luvun suuntauksia. Tulevalla meripolitiikalla voidaan vastata näihin haasteisiin ja edistää niiden voittamista.

3. Henkilöresurssit, merimiestaidot ja merenkulkualan taitotieto

On ehdottoman välttämätöntä houkutella nuoria merenkulkualan ammatteihin, jotta säilytetään maailman edelläkävijän, Euroopan merisektorin mahdollisimman korkea taitotiedon taso. ETSK on huolissaan siitä, että opintojen keskeyttäminen eräiden jäsenvaltioiden merenkulkuoppilaitoksissa sekä merenkulku-urasta luopuminen on hyvin yleistä. EU:n meripoliittiset tavoitteet saattavat olla vakavasti vaarassa, jollei laadita pikaisesti kokonaisvaltaista strategiaa, jonka avulla merenkulkualan ammateista tehdään nykyistä houkuttelevampia. Työmarkkinaosapuolten (ECSA ja ETF) soveltamia urakartoitushankkeita olisi kehitettävä edelleen. Lisättäessä merenkulkuammattien houkuttelevuutta olisi toimittava myös niiden säilyttämiseksi.

3.1.1 Maailmanlaajuisen kriisin ja korkean työttömyyden aikoina tulisi käyttää mahdollisuutta edistää merenkulkualan ammatteja. Kriisistä huolimatta työpaikat ovat säilyneet EU:n kauppalaivastossa. Merenkulkualan ammattien vähäisen vetovoiman pääsyitä ovat yksinäisyys ja välimatka perheeseen.

3.1.2 Tarvitaan nykyistä koordinoidumpaa lähestymistapaa, jossa on otettava huomioon kaikki keskeiset sidosryhmät (merenkulkuviranomaiset, oppilaitokset, varustamoyhdistykset ja merenkulkuhenkilöstön järjestöt) sekä hyödynnettävä internetiä, mediaa ja TV-ohjelmia tiedon levittämiseksi elämästä merellä. Komission tulisi käsitellä asiaa EU-tasolla.

3.2 Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö (ECSA) ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liitto (ETF) toteuttivat vuonna 2003 hankkeen, jonka tarkoituksena oli poistaa kiusaamista ja häirintää aluksilla sekä soveltaa tehokasta tasavertaisia mahdollisuuksia edistävää yrityspolitiikkaa. Hanke vastaa Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävän meriliikenteen neuvottelukomitean keskeisiä tavoitteita ja etenkin tavoitetta edistää naisten osuutta merenkulkualan työvoimassa.

3.3 Merenkulkualan ammattikoulutuksen laatua on Euroopassa parannettava. Kaikkien jäsenvaltioiden tulisi kehittää koulutusohjelmia ja lippusuhdejärjestelyjä merialan taitotiedon varmistamiseksi Euroopassa. Tätä varten kaikkien jäsenvaltioiden on kehitettävä merialan oppilaitosten laatua. On laadittava pitkäjänteisiä ohjelmia työ- ja elinolojen parantamiseksi aluksilla. Komissiota kehotetaan tarkastelemaan ja tutkimaan alusten miehistömäärän kasvattamista sekä työväsymykseen liittyviä ongelmia ja riskejä niiden lieventämiseksi sekä ryhtymään tarvittaessa toimenpiteisiin. On laadittava valistus- ja koulutusohjelmia. Työ- ja elinoloja aluksilla on parannettava luomalla tasavertaiset toimintaedellytykset kaikkialla maailmassa niin, että ratifioidaan merityötä koskeva ILO:n yleissopimus (2006). Lisäksi jäsenvaltioiden on siirrettävä osaksi lainsäädäntöään direktiivi, joka perustuu Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestön ECSA:n ja Euroopan kuljetustyöntekijöiden liiton ETF:n kyseisestä yleissopimuksesta tekemään sopimukseen. Kansainvälistä lainsäädäntöä, etenkin parhaillaan tarkistettavana olevaan, kansainvälistä merenkulkijoiden koulutusta, pätevyyskirjoja ja vahdinpitoa koskevaan yleissopimukseen (STCW-yleissopimus, 1995) sisältyviä IMO:n normeja olisi noudatettava.

3.4 Edistämistoimia sekä mahdollisimman korkealaatuista perus- ja ammattikoulutusta tulisi edelleen kehittää. Komission tulisi tutkia jäsenvaltioiden parhaita käytänteitä merenkulkualan ammattien edistämiseksi toisen asteen koulutuksessa. ETSK kannattaa ehdotuksia kokelaiden vaihdosta (Erasmus), kokelaiden työskentelystä aluksilla osana merenkulkualan koulutusta sekä terveydenhuollon parantamisesta aluksella. Komitea toistaa (4), että on tutkittava ”kelluvan yliopiston” mallia opiskelijoiden houkuttelemiseksi merenkulkualan ammatteihin.

3.5 ETSK painottaa, että merenkulkijoita on merionnettomuuden yhteydessä kohdeltava oikeudenmukaisesti Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) suuntaviivoja noudattaen. Kriminalisointia tulisi tarkastella kansainvälisellä tasolla. IMO:n tulisi analysoida yksityiskohtaisesti tapaukset, joissa siihen kuuluvat lippuvaltiot ovat perusteettomasti kriminalisoineet merenkulkijoita etenkin pidätyksin. Lisäksi ETSK muistuttaa, että merenkulkijoiden kriminalisointi tahraa ammatin maineen aikana, jolloin pätevistä merenkulkijoista on akuutti maailmanlaajuinen pula (5). EU:n tulevan politiikan olisi vastattava MARPOL- ja UNCLOS-yleissopimuksissa kansainvälisesti sovittuja periaatteita ja standardeja.

3.6 ETSK kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan ILO:n merityötä koskevan vuoden 2006 yleissopimuksen, jonka avulla luodaan maailmanlaajuisesti yhdenmukaiset työskentelyedellytykset aluksilla ja edistetään nuorten houkuttelemista merenkulkualan ammattiin.

3.7 ETSK voi yhteistyössä jäsenvaltioiden talous- ja sosiaalineuvostojen ja muiden järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan sidosryhmien kanssa edistää EU:n merellistä identiteettiä ja kulttuuriperintöä sekä levittää tietoa parhaista käytänteistä, joiden avulla nuoria houkutellaan merenkulkualan ammatteihin. ETSK järjestämä konferenssi merenkulkualan ammateista edistäisi merkittävästi tällaisen viestin levittämistä Euroopan tasolla.

4. Eurooppalainen merenkulku ja maailmanmarkkinat

4.1 ETSK on tyytyväinen siihen, että komissio myöntää laaja-alaisen elinkeinon tarvitsevan kattavat säännöt. Komitea on tyytyväinen myös siihen, että komissio tunnustaa kansainvälisten merenkulkusäännösten merkityksen sekä sen, että on tärkeää löytää ratkaisuja kansainvälisten elinten (kuten IMO:n) sääntelyhaasteisiin. Euroopan merenkulkuala on maailman kärkiluokkaa. Tätä asemaa tulisi vahvistaa valtiontukea koskevin suuntaviivoin (joita on määrä tarkistaa vuonna 2011), jotka ovat tärkeä väline varmistettaessa EU:n kauppalaivaston tasavertaiset toimintaedellytykset ja maailmanlaajuinen kilpailukyky. Suuntaviivojen voimassaoloa on pidennettävä nykyasetelman säilyttämiseksi. Samalla ETSK kehottaa täydentämään EU:n tukisäännöksiä. Tukia tulisi vastedes antaa periaatteessa vain EU:n jäsenvaltioiden lipun alla liikennöiville aluksille, eikä unionin standardeja tulisi voida kiertää.

4.2 Maailmanlaajuista kriisiä ajatellen tiedonannossa viitataan täysin perustellusti siihen, että EU on sitoutunut pitkäjänteisesti avoimeen ja rehtiin kilpailuun. Protektionistisia toimia tulisi välttää, sillä ne viivästyttäisivät edelleen kansantalouksien tervehtymistä. Ympäristöä ei tulisi käyttää protektionististen toimien hyväksymisen perusteena.

4.3 Merenkulkualalla tulisi nostaa perusperiaatteet ja eettinen toiminta uudelleen arvoonsa. Niin merenkulku- kuin pankkialalla tulisi palauttaa luottamus ja toiveikkuus. Keinottelua laivanrakennuksella, johon ei ole taloudellista tarvetta, tulisi välttää. Tarvitaan uutta lähestymistapaa, jossa nivotaan rahoitus ja laivanrakennus hyödyllisiä laivanrakennushankkeita silmällä pitäen. EU:n jäsenvaltioiden tulisi olla keskenään solidaarisia lievennettäessä rahoitus- ja talouskriisin vaikutuksia (6) merenkulkualalla.

4.4 EU:n merenkulkualalle on ominaista yrittäjähenki. EU:n kauppalaivaston keskeinen ominaispiirre on yksityisten (usein perheomistuksessa olevien) varustamojen suuri määrä. EU:n lainsäätäjiä tulisi valveuttaa kyseisestä mallista sekä sen erityispiirteistä ja instituutioista. Merenkulkualan kriisi on vaikuttanut vakavasti pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka ovat Euroopan merenkulkualan selkäranka. Samalla ETSK muistuttaa, että alikuntoisista aluksista on päästävä eroon, purjehtivatpa ne sitten minkä lipun alla tahansa. Tällaiset menettelyt eivät saa kuulua minkäänlaisen tuen piiriin.

4.5 Koska linjaliikennekonferensseihin EU:ssa sovellettava ryhmäpoikkeus on lakkautettu yksipuolisesti (2006), komitea kehottaa komissiota seuraamaan epäyhtenäisten kilpailusääntöjen seurauksia maailmanlaajuisesti. Tällä hetkellä on olemassa 110 erilaista kilpailuoikeudellista tuomiovaltaa, jotka soveltavat erilaisia sääntöjä linjamuotoisen liikenteen kaltaiseen globaaliin elinkeinoon (7).

5. Laadukas merenkulku

5.1 ETSK katsoo, että kolmannen meriturvallisuuspaketin äskettäisellä hyväksymisellä luodaan asianmukainen meriturvallisuuden sääntelykehys. Tuloksena on kattava ja IMO:n laaja-alaiseen lähestymistapaan perustuva EU:n lainsäädäntöpaketti meriturvallisuuden alalla. Paketin avulla pyritään osaltaan puuttumaan normit alittavaan merenkulkuun sekä antamaan uutta pontta laadukkaalle merenkululle. Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA) Equasis-tietokannasta on saatavilla hyödyllistä tietoa alusten laadusta.

Meriliikenne tulee lähitulevaisuudessa kasvamaan ja palvelemaan yhä lisääntyvää maailmankauppaa; siispä sen aiheuttamat päästötkin lisääntyvät. Merkittäviä vähennyksiä voidaan kuitenkin saada aikaan erilaisten teknisten ja käytännöllisten toimenpiteiden avulla. Tähän vaikuttaa myös vaihtoehtoisia koneistoja ja polttoaineita sekä aluksen muotoilua koskevan tutkimus- ja kehittelytoiminnan lisääminen. Pitkistä välimatkoista huolimatta alukset ovat parhaita ympäristönsuojelutason parantajia, sillä niiden ilmansaaste- ja etenkin hiilidioksidipäästöt ovat alentuneet jatkuvan ajanmukaistamisen ja energiatehokkuuden parantamisen ansiosta.

5.2.1 Kööpenhaminan ilmastonmuutoskonferenssia (joulukuussa 2009) ajatellen ETSK korostaa (8), että päästökauppajärjestelmän soveltaminen on meriliikenteen alalla ja etenkin hakurahtipalveluissa huomattavasti monimutkaisempaa kuin lentoliikenteessä. Kun mitä tahansa markkinapohjaista välinettä tarkastellaan meriliikenteen kannalta, Euroopan unionin merenkulkualan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla ei saa asettaa epäsuotuisaan asemaan.

5.2.2 Rikkipäästörajojen soveltaminen päästöjen valvonta-alueilla on ympäristöystävällinen toimenpide. Kyseisen välineen käyttö olisi laajennettava muille vesialueille.

5.3 ETSK toistaa näkemyksensä (2), jonka mukaan EU:n ympäristölainsäädäntöä tulisi soveltaa huvialuksiin ja, mikäli mahdollista, merivoimien aluksiin (3). Ympäristöpolitiikassa tulisi tutkia myös näkymätöntä merten saastumista.

5.4 ETSK ehdottaa (9) tasapainoista strategiaa alusten kierrätyslaitosten ekologisten ja sosiaalisten olosuhteiden parantamiseksi. Samalla on säilytettävä kyseisten laitosten kapasiteetti purkutelakoiden maailmanlaajuisen pulan vuoksi. Tätä strategiaa tulisi soveltaa välikauden aikana siihen asti että Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleissopimus turvallisesta ja ympäristön kannalta järkevästä alusten kierrätyksestä (2009) tulee voimaan kansainvälisesti.

6. Yhteistyö kansainvälisellä näyttämöllä

6.1 ETSK on kiinnittänyt EU:n huomiota meriliikenteen ongelmiin tietyillä maantieteellisillä alueilla (3) (esimerkiksi Pohjoinen jäämeri, Itämeri ja Välimeri). On ilahduttavaa, että komissio on vastannut tähän antamalla tiedonannot Pohjoisen jäämeren meritiestä, Itämeren strategiasta ja Välimeren strategiasta. ETSK panee merkille, että komissio korostaa EU:n kauppalaivaston strategista merkitystä varmistettaessa EU:n kitkattomat öljy- ja kaasutoimitukset. Komitea kehottaakin komissiota laatimaan Mustanmeren strategian, jonka piiriin kuuluvat kaikki alueen maat, jotta varmistetaan energiaresurssien kuljetus Kaspianmereltä Eurooppaan.

6.2 Tulisi vahvistaa toimia meriliikennepalveluja koskevan sopimuksen laatimiseksi Maailman kauppajärjestön WTO:n puitteissa. EU:n ja Kiinan merenkulkualan sopimusta voidaan edistää parhaana käytänteenä (mallisopimus) muiden kauppamahtien – esimerkkeinä Intia, Brasilia, Venäjä, Asean ja Mercosur – keskuudessa.

6.3 ETSK kehottaa komissiota tutkimaan, onko olemassa EU:n jäsenvaltioiden ja unionin ulkopuolisten maiden kahdenvälisiä merenkulkualan sopimuksia rahdinjaosta, ja tarvittaessa varmistamaan yhteisön lainsäädännön (asetusten (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 4058/86) toteuttaminen. Tässä yhteydessä tulisi myös pyrkiä estämään kolmansien maiden kahdenvälisiä sopimuksia.

6.4 Kun ajatellaan ehdotusta EU:n nykyistä paremmasta erottuvuudesta IMO:ssa, voidaan tapauksissa, joissa EU:lla ja sen jäsenvaltioilla on yhteistä toimivaltaa, vahvistaa jäsenvaltioiden yhteistyötä tai koordinointia vaarantamatta niiden yksilöllistä osallistumista. ETSK vahvistaa, että ”jäsenvaltioiden suuressa arvossa pidettyä asiantuntijapanosta – – IMO:n – – toimintaan ei tällöin kuitenkaan tulisi heikentää vaan pikemminkin vahvistaa” (2).

ETSK toistaa, että EU:n on ryhdyttävä pikaisiin toimiin, koska kauppalaivoihin kohdistuva merirosvous on lisääntynyt (10) Afrikassa ja Kaakkois-Aasiassa. Asianmukaisten tuomioistuinten ja lainsäädännön puute edistää sitä, että merirosvoukseen syyllistyvät jäävät rankaisematta. Näin ollen komission tulisi edistää asianomaisen tuomiovallan ja lainsäädännön luomista kyseisillä alueilla. On pyrittävä tiiviiseen yhteistyöhön YK:n järjestöjen kanssa, jotta parannetaan poliittisia, taloudellisia ja sosiaalisia olosuhteita alkuperämaissa. On pikaisesti puututtava merirosvouden syihin asianomaisissa maissa ja palautettava laki ja järjestys sekä vakautettava sosiaaliset ja taloudelliset olot etenkin Somaliassa. Tässä yhteydessä tulisi hyödyntää EU:n kehitysapua ja diplomatiaa. ETSK torjuu tiukasti merenkulkijoiden aseistamisen.

6.5.1 Tuoreimpien tietojen mukaan (11) merirosvojen hyökkäysten odotetaan maksavan maailmantaloudelle 16 miljardia dollaria. Vuonna 2008 Afrikan sarven alueella tehtiin 111 ja vuoden 2009 alkupuoliskolla 240 merirosvohyökkäystä, jotka vaaransivat 1 000 merenkulkijan hengen. Somalialaisille merirosvoille maksettiin kuluneiden puolentoista vuoden aikana lunnaina 150 miljoonaa dollaria.

6.6 Laittomaan maahanmuuttoon liittyy ilmeisten humanitaaristen näkökohtien ohella välittömiä meriliikennettä ja merirajojen turvallisuutta koskevia ongelmia. On välttämättä parannettava integroitua merivalvontaa Välimerellä (SafeSeaNet, EU:n rajaturvallisuusvirasto Frontex). Meren kautta tapahtuvan laittoman maahanmuuton hillitsemiseksi komission tulisi tehdä yhteistyötä unionin ulkopuolella sijaitsevien lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa.

7. Lähimerenkulku

7.1 Kestävyysperiaatteen mukaisen liikenteen ja lähimerenkulun edistämiseksi tulisi lisätä investointeja satamien perusrakenteiden parantamiseen sekä satamien ja sisämaan välisiin yhteyksiin. Tämä seikka tulisi ottaa täysin huomioon TEN-T-politiikkaa tarkistettaessa. ETSK kehottaa komissiota kartoittamaan maa- ja meritieverkkojen liittymäkohtien yhteensopimattomuutta, jotta edistetään EU:n yhteyksiä niihin naapurimaihin, joiden kanssa sillä on yhteinen raja.

8. Merenkulkualan tutkimus ja innovointi

8.1 ETSK on kehottanut (8) komissiota viemään Euroopan maailman kärkeen merenkulkualan tutkimuksessa ja innovoinnissa. On ilahduttavaa, että kehotus on otettu huomioon tiedonannossa.

8.2 ETSK kannattaa investointeja sellaisten ympäristöystävällisten alusten, polttoaineiden ja satamien tutkimukseen ja kehittelyyn, joiden kautta lisätään ympäristöä kunnioittavia työpaikkoja. Pitää edistää kohdennettua tutkimus- ja kehittelytoimintaa alusten päästöjen vähentämiseksi edelleen.

8.3 Komission tulisi tässä yhteydessä edistää sellaisten ratkaisujen löytämistä ympäristönsuojelua, energiaa, turvallisuutta ja sosiaaliasioita koskeviin haasteisiin, joissa yhdistetään yhdenmukainen tuleva meripolitiikka ja laivanrakennuspolitiikka. Eurooppalaisten telakoiden tulisi kanavoida jo osoittamansa valmiudet ympäristöystävällisten alusten rakentamiseen hyödyntämällä Leadership 2015 -ohjelmaa ja muita asianomaisia ohjelmia.

Bryssel 17. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) KOM(2009) 8 lopullinen.

(2) EUVL C 168, 20.7.2007, s. 50–56.

(3) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 31–36.

(4) EUVL C 211, 19.8.2008, s. 31–36, ks. New York Harbor School, www.newyorkharborschool.org.

(5) Drewry Shipping Consultants -konsulttiyrityksen tutkimuksen (2009) mukaan maailman kauppalaivasto tarvitsee vuoteen 2013 mennessä 42 700 uutta päällystöön kuuluvaa.

(6) Tiedonanto aiheesta ”Maailmanlaajuisen talouskriisin perimmäiset syyt”, CESE 397/2009, esittelijä: Umberto Burani, 11.3.2009.

(7) EUVL C 157, 28.6.2005, s. 130–136.

EUVL C 309, 16.12.2006, s. 46–50.

EUVL C 204, 9.8.2008, s. 43–46.

(8) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 20.

(9) EUVL C 277, 17.11.2009, s. 67.

(10) KOM(2009) 301 lopullinen.

(11) ICC International Maritime Bureau Piracy Reporting Center (IMB), raportti, elokuu 2009. Äskettäin julkaistussa komission tiedonannossa ”Euroopan unionin ja Afrikan kumppanuus” mainitaan merirosvous ja meren yli tapahtuva laiton maahanmuutto keskeisinä näkökohtina liikennepolitiikan yhteistyössä.