Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön välisestä Euroopan osuutta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä koskevasta sopimuksesta /* KOM/97/0442 lopull. - CNS 97/0231 */



Virallinen lehti nro C 337 , 07/11/1997 s. 0037



Ehdotus neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön välisestä Euroopan osuutta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä koskevasta sopimuksesta (97/C 337/08) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(97) 442 lopull. - 97/0231(CNS) (Komission esittämä 23 päivänä syyskuuta 1997) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 75 artiklan yhdessä 228 artiklan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon, että Euroopan avaruusjärjestön neuvosto on hyväksynyt kyseisen sopimuksen yleissopimuksensa XIV artiklan nojalla, ottaa huomioon toimenpiteen 83/22, jonka Eurocontrolin pysyvä komitea toteutti Eurocontrolin yleissopimuksen 11 artiklan nojalla, sekä katsoo, että Euroopan yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön välinen sopimus Euroopan osuudesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä olisi hyväksyttävä, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Hyväksytään Euroopan yhteisön puolesta Euroopan yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön välinen sopimus Euroopan osuudesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä. Sopimusteksti ja sen tekniset liitteet ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Neuvoston puheenjohtaja tallettaa yhteisön puolesta hyväksymisasiakirjan, josta määrätään sopimuksessa. Euroopan yhteisön, Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja Euroopan lentoturvallisuusjärjestön välinen SOPIMUS Euroopan osuudesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä EUROOPAN YHTEISÖ (jäljempänä `EY`), jota edustaa . . . ja EUROOPAN AVARUUSJÄRJESTÖ (jäljempänä `ESA`), joka perustettiin Pariisiissa 30 päivänä toukokuuta 1975 allekirjoitetulla Euroopan avaruusjärjestön yleissopimuksella ja jota edustaa sen pääjohtaja Jean-Marie Luton, ja EUROOPAN LENTOTURVALLISUUSJÄRJESTÖ (jäljempänä `Eurocontrol`), joka perustettiin 13 päivänä joulukuuta 1960 lentoturvallisuusyhteistyötä koskevalla yleissopimuksella, sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä helmikuuta 1981 tehdyllä pöytäkirjalla, ja jota edustaa sen pääjohtaja Yves Lambert, (jäljempänä `sopimuspuolet`) OTTAVAT HUOMIOON, että satelliittinavigointi on kehittymässä tutkimuksesta toimivan sovellusjärjestelmän määrittelyyn ja että tutkimukset ovat riittävän pitkällä, jotta Eurooppa voi osallistua maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämiseen ja tehostaa sikäli Euroopan teollisuuden osallistumista alan toimintaan, OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan hallitukset ovat Euroopan siviili-ilmailukonferenssissa 10 päivänä kesäkuuta 1994 ilmaisseet kiinnostuksensa Euroopan osuuteen satelliittinavigoinnin kehittämisessä, OTTAVAT HUOMIOON Euroopan komission 14 päivänä kesäkuuta 1994 satelliittinavigointipalveluista antaman tiedonannon, Euroopan parlamentin 13 päivänä marraskuuta 1994 antaman päätöslauselman, Euroopan unionin neuvoston 19 päivänä joulukuuta 1994 antaman päätöslauselman Euroopan osuudesta maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) kehittämisessä, Euroopan unionin neuvoston 14 päivänä maaliskuuta 1995 tekemän päätelmän, jossa Euroopan komissiota kehotetaan osallistumaan maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS1) käyttöönottoon toteuttamalla kaikki tarvittavat toimenpiteet Inmarsat III -transpondereiden vuokraamiseksi, sekä Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin 23 päivänä heinäkuuta 1996 tekemän päätöksen suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi, OTTAVAT HUOMIOON, että ESA:n neuvosto on hyväksynyt tämän sopimuksen xx päivänä . . . kuuta xx Euroopan avaruusjärjestön yleissopimuksen XIV artiklan 1 kohdan mukaisesti, OTTAVAT HUOMIOON toimenpiteen N:o 83/22, jonka Eurocontrolin pysyvä komitea toteutti 31 päivänä tammikuuta 1995 lentoturvallisuusyhteistyötä koskevan yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna 12 päivänä helmikuuta 1981, 11 artiklan nojalla, ja TUNNUSTAVAT tarpeen edelleen koordinoida toimintaansa Euroopan osallistumisen uskottavuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi alalla, etenkin Inmarsat III -navigointihyötykuormia käyttävän satelliittinavigointijärjestelmän kehittämisessä, josta sopimuspuolet tekivät Euroopan geostationaarista navigointilisäjärjestelmää (EGNOS) koskevan ja Inmarsatin neuvoston 21 päivänä marraskuuta 1994 ja myös 15 päivänä marraskuuta 1995 hyväksymän ehdotuksen, OVAT SOPINEET SEURAAVAA: 1 artikla Tarkoitus Tämän sopimuksen tarkoituksena on luoda yhteistyö sopimuspuolten välille, jotta Eurooppa voisi osallistua maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän kehittämiseen. Tällä yhteistyöllä pyritään siihen, että Euroopassa voitaisiin tarjota satelliittinavigointipalveluja, joilla täytetään käytännön mahdollisuuksien mukaan kaikkien siviilikäyttäjien vaatimukset muista radionavigointi- ja radiopaikannuskeinoista riippumatta. 2 artikla Määritelmät Tässä sopimuksessa sovelletaan seuraavia määritelmiä: Maailmanlaajuinen satelliittinavigointijärjestelmä (GNSS): GNSS on maailmanlaajuinen satelliittivälitteinen paikan-, nopeuden- ja ajanmääritysjärjestelmä, joka täyttää pysyvästi käyttäjien mahdolliset siviilisovelluksille asettamat vaatimukset. GNSS-1: GNSS-1 on maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän ensimmäinen toteutus, joka perustuu olemassa oleviin yhdysvaltalaisiin ja venäläisiin sotilassatelliittinavigointijärjestelmiin. Järjestelmiä on täydennetty siviilijärjestelmillä, ja ne on suunniteltu tarjoamaan käyttäjille koko järjestelmän riittävä ja itsenäinen seuranta. GNSS-2: GNSS-2 on maailmanlaajuinen siviilisatelliittinavigointijärjestelmä, jota valvotaan ja hallitaan kansainvälisesti ja joka täyttää kaikkien käyttäjäluokkien paikan-, nopeuden- ja ajanmääritykselle asettamat vaatimukset. Euroopan geostationaarinen navigointilisäjärjestelmä (EGNOS): EGNOS on nykyisten satelliittinavigointi- ja satelliittipaikannusjärjestelmien eurooppalainen laajennus. Se käyttää geostationaarisia satelliitteja tehostaakseen järjestelmien toimintaa Euroopassa ja tarjotakseen käyttövalmiudet koko geostationaarisella peittoalueella. EGNOS on GNSS-1:n eurooppalainen osa. 3 artikla Soveltamisala Sopimuspuolten välisen yhteistyön soveltamisala määritetään tässä sopimuksessa ja yksityiskohtaisemmin liitteissä 1 ja 2. Siihen kuuluvat seuraavat toimet: a) GNSS-1:n eurooppalaisten käyttövalmiuksien kehittäminen ja kelpuutus (validointi) käyttämällä olemassa olevia satelliittijärjestelmiä ja asianmukaisia lisäjärjestelmiä käyttäjien vaatimusten täyttämiseksi; b) sopimuspuolten toiminnan koordinointi GNSS-1:n täysien toimintavalmiuksien saavuttamiseksi; c) GNSSi2:n määrittelyn ja suunnittelun valmistelu samaan aikaan GNSS-1:n toteutuksen kanssa. 4 artikla Sopimuspuolten osuudet GNSS-1:ssä Sopimuspuolten on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti ja työskenneltävä kaikin tavoin osallistuakseen ajoissa GNSS-1:n kehittämiseen liitteen 2 mukaisesti ja seuraavasti: a) ESA osallistuu toteuttamalla tietoliikennejärjestelmiä koskevan kehittyneen tutkimuksen ohjelmansa (ARTES) ja erityisesti sen yhdeksännen osan, johon sisältyy EGNOSin tekninen kehittäminen ja sen käyttö testaus- ja teknisiin kelpuutustarkoituksiin. b) Eurocontrol määrittää siviili-ilmailun käyttäjien vaatimukset ja kelpuuttaa tuloksena olevan järjestelmän kyseisten vaatimusten perusteella. Eurocontrolin on myös tuettava eurooppalaista työtä, jolla varmistetaan GNSS-1:n toiminnallinen hyväksyttävyys siviili-ilmailussa. c) EY osallistuu edistämällä kaikkien käyttäjien vaatimusten vahvistamista ja tuloksena olevan järjestelmän kelpuutusta kyseisten vaatimusten perusteella etenkin Euroopan laajuisia verkkoja sekä tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan toimintansa yhteydessä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta (esimerkiksi ilma-alusten ja ilmaliikenteen hallintalaitteiden) teknisiin yhdenmukaistamismenettelyihin liittyvän lainsäädännön soveltamista. EY:n on huolehdittava erityisesti myös EGNOSin vakiinnuttamisesta toteuttamalla kaikki asianmukaiset toimenpiteet geostationaaristen transpondereiden vuokraamiseksi. 5 artikla Sopimuspuolten väliset työjärjestelyt 1. Yhteistyön jatkuvan kehityksen varmistamiseksi perustetaan sopimuspuolten kolmenkeskinen sekakomitea, jonka tavoitteena on valvoa tämän sopimuksen toteuttamista, laatia suuntaviivoja ja koordinoida yhteisiä lähestymistapoja tämän sopimuksen täytäntöönpanoa varten. Kolmenkeskinen sekakomitea kokoontuu vähintään kerran vuodessa tai yhden sopimuspuolen pyynnöstä tarvittaessa useammin, ja se vahvistaa työjärjestyksensä. 2. Kolmenkeskistä sekakomiteaa avustaa sihteeristö, joka tarjoaa tukea päivittäisissä hallintotehtävissä ja järjestää pyynnöstä teknisen tuen. Sopimuspuolet sitoutuvat yhdessä osallistumaan kyseisen hallinnollisen tuen antamiseen omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti. 3. Kolmenkeskinen sekakomitea suorittaa tässä sopimuksessa määritetyt tehtävänsä: a) vaihtamalla tietoja tämän sopimuksen soveltamisalaan liittyvän toiminnan etenemisestä sekä vaihtamalla asiaankuuluvia asiakirjoja ja tuloksia, joita sopimuspuolten toiminta tämän sopimuksen perusteella tuottaa; b) pyytämällä kunkin sopimuspuolen edustajia osallistumaan kokouksiin, joissa käsitellään tämän sopimuksen perustana olevaa toimintaa; c) vaihtamalla tietoja ja mahdollisuuksien mukaan koordinoimalla toimintaa ennen yhteyksiä Euroopan ulkopuolisiin osapuoliin, kun kyseisillä yhteyksillä on merkitystä tälle sopimukselle; d) laatimalla ehdotuksia tulevien toimintaan liittyvien paikannus- ja navigaatiopalveluiden tarvitsemista järjestelyistä, e) esittämällä ehdotuksia sihteeristön antaman tuen järjestelyistä. 4. Kolmenkeskinen sekakomitea saa hyväksyä yksimielisellä päätöksellä liitteiden 1 ja 2 teknisen sisällön muutokset tai ajantasaistukset, jos ne eivät vaikuta tämän sopimuksen soveltamisalaan eivätkä etenkään sen rahoitusta ja toimintaa koskeviin määräyksiin. 6 artikla Tietojen vaihto ja paljastaminen 1. Kunkin sopimuspuolen on vaihdettava muiden sopimuspuolten kanssa kaikki sen käytössä olevat tiedot, joita voidaan tarvita tämän sopimuksen täytäntöönpanoon. Sopimuspuolten on tehtävä tämä omien tietojen vaihtoa koskevien sääntöjensä mukaisesti. 2. Ellei toisin määrätä, sopimuspuolet eivät saa paljastaa tämän sopimuksen yhteydessä vaihdettuja tietoja muille paitsi niiden palveluksessa oleville tai kyseisten tietojen käsittelyyn virallisesti valtuutetuille henkilöille (kunkin sopimuspuolen jäsenvaltiot mukaan lukien) eivätkä käyttää niitä taloudellisiin tarkoituksiin. Tietoja saa paljastaa vain tämän sopimuksen vaatimiin tarkoituksiin ja erittäin luottamuksellisesti. 7 artikla Omistus- ja muut oikeudet 1. Kukin sopimuspuoli hallitsee tai pitää hallussaan omien sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti niiden ohjelmistojen, laitteiden ja asiakirjojen omistus- ja kaupalliset oikeudet, jotka se on rahoittanut ja kehittänyt oman toimintansa yhteydessä tätä sopimusta toteuttaessaan. 2. Sopimuspuolten välillä voidaan tarvita erityisjärjestelyitä tähän sopimukseen tarkoitettuja yhteisiä kehittämistoimia varten. 8 artikla Rahoitusjärjestelyt 1. Kunkin sopimuspuolen on varmistettava, että asianmukainen rahoitus järjestetään ajoissa ja sen omien menettelyjen mukaisesti, jotta se voisi täyttää omat velvoitteensa tämän sopimuksen ja sen liitteiden nojalla. 2. Kun EGNOSin testaus ja tekninen kelpuutus on saatettu loppuun, tarvitaan uusia rahoitusjärjestelyitä. 9 artikla Sopimusvastuu ja -menettelyt Kaikissa tämän sopimuksen täytäntöönpanoon tarvittavissa yhden sopimuspuolen tekemissä sopimuksissa noudatetaan kyseisen sopimuspuolen tavanomaista menettelyä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta edellä olevan 7.2 artiklan määräysten soveltamista. 10 artikla Korvausvelvollisuus 1. Sopimuspuolet sopivat, ettei yksikään sopimuspuoli esitä tämän sopimuksen nojalla toteutettavan toiminnan osalta muille sopimuspuolille korvausvaatimuksia, jotka koskevat sen palveluksessa olevien tai sen puolesta toimivien henkilöiden loukkaantumisia tai kuolemantapauksia tai muiden sopimuspuolten sille aiheuttamia omaisuusvahinkoja tai omaisuuden menetyksiä, aiheutuivatpa kyseiset loukkaantumiset, kuolemantapaukset, vahingot tai menetykset huolimattomuudesta tai muusta syystä, ei kuitenkaan törkeästä huolimattomuudesta tai tahallisesta rikkomisesta. 2. Jos kolmas osapuoli esittää sopimuspuolten toiminnan toteuttamisesta, sellaisena kuin se on määritetty liitteessä 2, johtuvan korvausvaatimuksen, kukin sopimuspuoli on korvausvelvollinen vain siltä osin, kuin korvausvaatimus koskee kyseisen sopimuspuolen toimintaa. 3. Sopimuspuolet sopivat, että vain sopimuspuoli, joka on tehnyt sopimuksen kolmannen osapuolen kanssa liitteessä 2 määritetyn sopimuspuolten toiminnan toteuttamisen yhteydessä, on korvausvelvollinen kyseisen kolmannen osapuolen esittämien ja kyseisestä sopimuksesta johtuvien korvausvaatimusten osalta. 11 artikla Ylivoimaiset esteet Sopimuspuolten ei katsota rikkovan tätä sopimusta, jos ne eivät voi toimia tämän sopimuksen mukaisesti ylivoimaisen esteen vuoksi. 12 artikla Suhdetoiminta 1. Kukin sopimuspuoli sitoutuu koordinoimaan etukäteen muiden sopimuspuolten kanssa sen omaa tai yhteistä suhdetoimintaa, joka kuuluu tämän sopimuksen alaan. 2. Kaikessa asiaankuuluvassa viestintätoiminnassa kunkin sopimuspuolen tehtävät on selkeästi yksilöitävä ja mainittava. 3. Tässä artiklassa määrätyn suhdetoiminnan yksityiskohtaisista toteuttamisjärjestelyistä on sovittava yhteisesti. 13 artikla Sopimuksen tarkistaminen 1. Tätä sopimusta tarkistetaan vain sopimuspuolten yksimielisellä kirjallisella suostumuksella. 2. Jos sopimuspuolelle tulee toiminnassaan (esimerkiksi rahoituksessa) ongelmia, sopimuspuolet sopivat, että ne tutkivat kolmenkeskisessä sekakomiteassa keinoja saattaa loppuun suunniteltu toiminta ja tarkistaa tarpeellisin osin tämän sopimuksen tavoitteet ja sisältö. 14 artikla Kolmansien osapuolten osallistuminen Tämän sopimuksen voivat allekirjoittaa myös muut osapuolet, jotka voivat osallistua tässä sopimuksessa määritettyjen tehtävien suorittamiseen. Tällöin sopimusta muutetaan kyseistä tarkoitusta varten edellä olevan 13 artiklan mukaisesti. 15 artikla Erimielisyyksien ratkaiseminen 1. Kaikki erimielisyydet, joita sopimuspuolten välillä voi syntyä tämän sopimuksen tai sen liitteiden tulkinnasta tai soveltamisesta, annetaan kolmenkeskisen sekakomitean käsiteltäviksi. 2. Jos erimielisyyttä ei ole mahdollista ratkaista 1 kohdan mukaisesti, yksi sopimuspuolista voi ilmoittaa muille sovittelijan nimeämisestä; muiden sopimuspuolten on tämän jälkeen nimettävä oma sovittelijansa kahden kuukauden kuluessa. 3. Kolmenkeskinen sekakomitea nimeää kaksi lisäsovittelijaa yksimielisellä päätöksellä. 4. Sovittelijat tekevät päätöksensä enemmistöäänestyksellä. 5. Kunkin erimielisen osapuolen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet sovittelijoiden päätöksen panemiseksi täytäntöön. 16 artikla Liitteet Tämä sopimus sisältää liitteet 1 ja 2, jotka kuuluvat siihen kiinteästi. Menettely, jolla liitteet saatetaan ajan tasalle, sisältyy edellä olevaan 5.4. artiklaan. 17 artikla Sopimuksen voimaantulo ja päättyminen 1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona sopimuspuolet allekirjoittavat sen, ja se on voimassa, kunnes liitteissä 1 ja 2 määritetty toiminta on saatettu loppuun tai kunnes tämä sopimus korvataan muulla yhteistyösopimuksella. 2. Sopimuspuolet voivat kuitenkin päättää sopimuksen, kun EGNOSin tekninen ja toimintaan liittyvä kelpuutus on saatettu loppuun, ilmoittamalla aikeistaan muille sopimuspuolille kuusi kuukautta etukäteen, ellei 1 kohdasta muuta johdu. 3. Jos sopimus päätetään edellä olevan 2 kohdan mukaisesti, sopimuspuolten on sovittava kaikista aiheellisista toteutettavista toimenpiteistä. Tämä sopimus allekirjoitetaan kolmena alkuperäisenä englannin-, espanjan-, hollannin-, italian-, kreikan-, portugalin-, ranskan-, ruotsin-, saksan-, suomen- ja tanskankielisenä kappaleena, joista kutakin pidetään tulkintasyistä yhtä todistusvoimaisena. LIITE I 1. Johdanto Tämän sopimuksen 3 artiklassa määritetyn sopimuspuolten välisen yhteistyön soveltamisalan yksityiskohdat ovat jäljempänä. 2. Euroopan osuus GNSS-1:ssä: 3 artiklan a kohta Osuuteen kuuluu nykyisten satelliittivälitteisten radionavigointi- ja paikannusjärjestelmien lisäjärjestelmien kehittäminen siviilikäyttäjien vaatimusten (maa-, vesi- ja ilmaliikenteen käyttäjien sekä muiden kuin liikenteen käyttäjien vaatimusten) tyydyttämiseksi Euroopassa ja koko geostationaarisella peittoalueella. Tärkeimmät toimet ovat: - käyttäjien vaatimusten määrittely - Euroopan geostationaarisen navigointilisäjärjestelmän (EGNOS) kehittäminen, testaus sekä tekninen ja toimintaan liittyvä kelpuutus. EGNOS on nykyisten satelliittivälitteisten radionavigointi- ja paikannusjärjestelmien suuraluelaajennus, joka perustuu geostationaaristen satelliittien käyttöön ja tarjoaa käyttäjille uutta satelliittien välityskapasiteettia, yhtenäisyyttä ja suuraluetta koskevia eriytyneitä tietoja eli WAD-tietoja (Wide Area Differential). - lisälaajennukset (esim. laajennukset paikallisille alueille, vastaanotinten itsenäinen yhtenäisyyden valvonta jne.) - käyttäjälaitteiden kehittäminen, testaus ja kelpuutus - eurooppalaisten GNSS-1-osien varmentaminen Yksityiskohtaisempi kuvaus Euroopan osuudesta GNSS-1:een annetaan liitteessä 2. 3. Siirtyminen GNSS-1:n täysiin toimintavalmiuksiin: 3 artiklan b kohta Sopimuspuolet sitoutuvat yksilöimään järjestelyjä, joilla mahdollistetaan mahdolliset tulevat panostukset GNSS-1:n täysien toimintavalmiuksien saavuttamiseksi, mihin tarvitaan etenkin uutta avaruuskapasiteettia. 4. GNSS-2:n valmistelu: 3 artiklan c kohta Sopimuspuolet tiedottavat toisilleen GNSS-2:n määrittelyn ja suunnittelun valmistelusta, johon kuuluu tutkimuksia vuosina 1997-2000 järjestettävän satelliittiradalla tapahtuvan esittelyn valmistelusta. Ehdolla olevien järjestelmien kokoonpanoa tutkitaan, jotta voitaisiin myöhemmin määrittää ja käynnistää kriittinen tutkimus ja teknologinen kehitys sekä testata valittuja GNSS-2:n osia varhaisessa vaiheessa. GNSS-2:n valmisteluun sisältyy: - tehtävien määrittely (käyttäjien lisävaatimusten määrittely, signaalien suunnitteluvaatimukset, esittelyjärjestelmäsovellusten määrittely) - järjestelmien määrittely (järjestelmävaihtoehdot, esittelyjärjestelmien suunnittelu, esittelyohjelman määrittely) - kehittämistä edeltävät toimet GNSS-2-tekniikan valmistelemiseksi - koekäyttöön tarkoitetun navigointihyötykuorman kehittäminen sekä järjestelmien simulaatiotestaukset ja satelliittiradalla tapahtuvat esittelyt - GNSS-2:n arkkitehtuurin suunnittelu (täyden satelliittinavigointijärjestelmän, mm. sen logistiikka- ja toiminnallisten näkökohtien suunnittelu) LIITE II 1. Johdanto Tässä liitteessä eritellään 4 artiklassa tarkoitetut sopimuspuolten osuudet. Osuudet liittyvät EGNOSin suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen ja kestävät ensimmäisen toteutusvaiheen loppuun. Ensimmäisessä toteutusvaiheessa käytetään vähintään kahta geostationaarista navigointitransponderia. EGNOS kuvataan jäljempänä. EGNOS on nykyisten satelliittivälitteisten radionavigointi- ja paikannusjärjestelmien laajennus. Se käyttää geostationaarisia satelliitteja, jotka tehostavat kyseisten järjestelmien toimintaa Euroopassa ja yleisemmin koko geostationaarisella peittoalueella. Käyttämällä geostationaaristen satelliittien kuljettamia navigointitranspondereita ja käsittelemällä maanpäällisten seuranta-asemien verkosta saatavia tietoja EGNOS tarjoaa uutta satelliittien välityskapasiteettia, yhtenäisiä palveluja ja WAD-korjaustietoja (Wide Area Differential). WAD-palvelun tarkoituksena on lisätä nykyisten satelliitteihin perustuvien radionavigointijärjestelmien tarkkuutta erityisesti Euroopan alueella. EGNOS-järjestelmä parantaa satelliittinavigointipalveluiden yleistä saatavuutta. EGNOSin infrastruktuuri koostuu: - satelliittien valvontakeskuksista (MCC) - geostationaaristen satelliittien kuljettamista navigointitranspondereista - navigointimaa-asemista (NLES), joista on yhteys navigointitranspondereihin - etäisyydenmäärityksen ja yhtenäisyyden valvonta-asemista (RIMS) - tehostetuista RIMS-asemista, joissa määritetään tarkasti navigointitranspondereita kuljettavien geostationaaristen satelliittien radat - vaihtoehtoisesta tarkistusasemaverkosta EGNOSin laskemien WAD-korjausten tarkistamiseksi; yksinkertaistettuja RIMS-asemia käytetään viiteasemina. 2. ESA:n osuus ESA osallistuu toteuttamalla ARTES-ohjelmansa ja erityisesti sen yhdeksännen osan. ESA toteuttaa etenkin seuraavat toimet: - EGNOS-hankkeiden hallinta - satelliittien matka-analyysi ja järjestelmien määrittely - varhaiset testaukset - testaus ja simulaatio - etäisyydenmääritysjärjestelmien kehittäminen - yhtenäisyyttä koskevien järjestelmien kehittäminen - WAD-järjestelmien kehittäminen - EGNOSin testaus ja tekninen kelpuutus sekä maaviestinnästä ja satelliittien valvontakeskusten käyttökustannuksista huolehtiminen testauksen ja kelpuutuksen aikana. 3. Eurocontrolin osuus Eurocontrol huolehtii satelliittinavigointisovelluksiin liittyvän toimintansa yhteydessä ja tiiviissä yhteistyössä kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) kanssa seuraavista tehtävistä: - Siviili-ilmailun käyttäjien vaatimusten määrittely. - Toimintaan liittyvä testaus ja kelpuutus GNSS-1:n käyttämiseksi siviili-ilmailussa. Tähän kuuluu staattisia maanpäällisiä mittauksia, erityiskoelentoja ja tietojen tallennukseen liittyviä kampanjoita vuorolennoilla. - Tuki eurooppalaiselle toiminnalle, jolla varmistetaan GNSS:n toiminnallinen hyväksyttävyys siviili-ilmailussa. Tämä työ on tehtävä laajana siviili-ilmailualan yhteistyönä, johon osallistuu lentoturvallisuusviranomaisten yhteistyöelin JAA (Joint Aviation Authorities). 4. EY:n osuus EY huolehtii Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan ohjelmaan ja TTK-puiteohjelmaan liittyvien asiaankuuluvien menettelyjensä mukaisesti seuraavista tehtävistä: - GNSS-1:n käyttäjien vaatimusten vahvistaminen - GNSS-1:n käyttäjälaitteiden standardointityön suunnittelu, kehittäminen ja tukeminen kaikkien sovellustyyppien osalta (merenkulussa, siviili-ilmailussa ja maaliikenteessä) - käyttäjäalusten integraationäkökohtien analyysi, jolla valmistellaan kelpuutuskokeita - vähintään kahden satelliittiyhteyden tarjoaminen EGNOSin toteuttamiseksi (erityisesti Inmarsat III:n AOR-E- ja IOR-transpondereiden ja vastaavilla navigointimaa-asemilla tarvittavien välineiden vuokraus) - testausten suorittaminen käyttäjien vaatimusten ja käyttäjälaiteprototyyppien kelpuuttamiseksi käyttöoloissa.