Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta



Virallinen lehti nro C 048 , 28/02/2003 s. 0002 - 0009



Neuvoston päätöslauselma, annettu 18 päivänä helmikuuta 2003, eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta (2003/C 48/02) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon 21 ja 22 päivänä kesäkuuta 2002 kokoontuneen Sevillan Eurooppa-neuvoston päätelmät, komission esittämän eEurope 2005 -toimintasuunnitelman, 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontuneen Barcelonan Eurooppa-neuvoston päätelmät, eEurope 2002 -toimintasuunnitelman ja 5 päivältä helmikuuta 2002 olevan komission tiedonannon "Raportti eEurope-vertailuanalyyseistä - eEurope 2002", komission 21 päivänä marraskuuta 2002 antaman tiedonannon "eEurope 2005: Benchmarking Indicators", PALAUTTAA MIELIIN 1. eEurope 2002 ja 2005 -toimintasuunnitelmien merkityksen Lissabonissa asetetun vuoden 2010 tavoitteen yhteydessä, jonka mukaan Euroopan unionista on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta, 2. sähköisen talouden merkityksen kasvulle, tuottavuudelle ja työllisyydelle, 3. olevan tärkeää, että kansalaisilla on pääsy uuteen tietoyhteiskuntaan ja taidot, joita tarvitaan siinä elämiseen ja työskentelemiseen; TOTEAA 1. Sevillan Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2002 hyväksymät yleiset tavoitteet, 2. että kaikkia toimielimiä kehotetaan varmistamaan toimintasuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano vuoden 2005 loppuun mennessä, 3. tarpeen yhä suuremmassa määrin tuoda esiin sähköisen talouden kehitys yhtenä Euroopan unionin politiikan ensisijaisista aloista, 4. että yksityisellä sektorilla on merkittävä tehtävä eEurope-toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; KOROSTAA olevan äärimmäisen tärkeää, että kaikki sidosryhmät omaksuvat tietoyhteiskuntaan osallistuvan lähestymistavan, ja olevan tarpeen, että tämä tulee esiin koko eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa; PAINOTTAA 1. tarkoituksenmukaisen, kiinnostavan ja laadukkaan digitaalisen sisällön tärkeää merkitystä interaktiivisten laajakaistapalvelujen menestyksekkään kehittämisen kannalta, mistä eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täysimääräinen täytäntöönpano riippuu, ja sellaisten ympäristöjen käyttämisen tärkeyttä kuin kolmannen sukupolven viestintä ja digitaalinen televisio, 2. verkkojen ja niiden kautta yksityishenkilöille, liike-elämälle, hallinnolle ja muille organisaatioille välitettyjen tietojen asianmukaisen suojauksen merkitystä; KEHOTTAA JÄSENVALTIOITA 1. tekemään kaikkensa, jotta liitteessä olevien vertailuindikaattoreiden avulla saavutetaan toimintasuunnitelman tavoitteet, edistetään verkkojen turvallisuutta ja laajakaistan käyttöönottoa, sähköistä hallintoa, sähköistä kaupankäyntiä, sähköistä terveydenhuoltoa ja tietotekniikkaa hyödyntävää opiskelua ottaen huomioon kansalliset, toimielin- ja hallintorakenteet, 2. työskentelemään kaikkien sidosryhmien kanssa toimintasuunnitelman täytäntöönpanemiseksi, 3. osallistumaan vuoden 2003 puoleenväliin mennessä katsaukseen, jossa tarkastellaan eEuropen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettuja kansallisia toimenpiteitä ja toimia, 4. nimeämään korkean tason edustajan johtoryhmään; PANEE TYYTYVÄISENÄ MERKILLE KOMISSION AIKOMUKSEN 1. perustaa johtoryhmä, jonka tehtäviä ovat a) tehdä yleiskatsaus eri aloilla käynnistettyihin aloitteisiin vaihtamalla tietoa edistymisestä ja havaituista ongelmista, b) toimia strategisen keskustelun ja kokemusten vaihdon foorumina, c) seurata eEurope 2005 -toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistymistä, jotta asiaankuuluville sidosryhmille voidaan antaa tietoa ja neuvoja siitä, miten täytäntöönpanoa voidaan tehostaa, d) osallistua väliarviointiin, e) päättää omista työskentelymenetelmistään, f) mahdollistaa ehdokasvaltioiden osallistuminen varhaisessa vaiheessa, 2. varmistaa, että myönnetyt yhteisön varat myötävaikuttavat eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen, 3. esittää eEurope 2005 -toimintasuunnitelman väliarviointi ennen vuoden 2004 keväällä kokoontuvaa Eurooppa-neuvostoa, 4. määritellä ja analysoida hyviä toimintatapoja ja levittää tietoa niistä läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa; SOPII, että 1. komissio tekee kattavan vertailevan arvioinnin liitteessä olevien pääperiaatteiden mukaisesti sekä yhteistyössä Eurostatin ja kansallisten tilastolaitosten kanssa. Tietoja kerätään aika ajoin tehtävin tutkimuksin, ja tämä ei saa lisätä tilastoja koskevia pysyviä velvoitteita eikä täten aiheuttaa lisäkuormitusta yksityiselle tai julkiselle sektorille, 2. ehdokasvaltioiden sidosryhmät otetaan johdonmukaisesti mukaan vertailuun ja hyvien toimintatapojen vaihtoon ja että toimintasuunnitelman mukauttamista pohditaan hyvissä ajoin pitäen silmällä kyseisten valtioiden liittymistä Euroopan unioniin, ja 3. komission kanssa yhteistyössä tehtyihin analyyseihin perustuvia hyviä toimintatapoja vaihdetaan systemaattisesti. LIITE 1. Vertailuanalyysin pääperiaatteet eEurope 2002 -toimintasuunnitelman vertaileva arviointi perustui sisämarkkinaneuvoston marraskuussa 2000 hyväksymiin 23 indikaattoriin. Määritelmät sisälsivät tietoja indikaattoreiden osatekijöistä, kokoamistiheyden ja lähteet. eEurope on osa Lissabonin prosessia, jolle on tehty vertailuanalyysi rakenteellisten indikaattoreiden avulla, joista seitsemän on tietoyhteiskuntaindikaattoreita. Ensimmäinen eEurope 2002 -indikaattoreiden analyysi sisältyi komission vertailuraporttiin. Nykyisessä vertailuanalyysissä pyritään hyödyntämään tätä kokemusta erityisesti ottamalla huomioon seuraavat eEurope 2002:sta saadut kokemukset: a) eEurope 2005:ssä olisi oltava rajoitettu määrä politiikkaindikaattoreita, jotka liittyvät eEurope 2005 -politiikkaan ja helpottavat huomion kiinnittämistä tuloksiin. Tärkeimpiin poliittisia päämääriä koskeviin indikaattoreihin olisi liityttävä täydentäviä tilastollisia indikaattoreita, joista saa teknisiä tietoja analyysiin, kuten ikä, sukupuoli, koko, ala. Maavertailuja kolmansien maiden kanssa tarvitaan vertailujen luomiseksi ja Euroopan unionin vertaamiseksi maailman huippujen kanssa. Vertailevan arvioinnin tulokset julkistetaan mahdollisimman nopeasti eEurope www-sivuston avulla. b) Laajentumista koskevan nykyisen aikataulun mukaan kymmenen uutta jäsentä liittyy unioniin vuoden 2004 alussa, ja vertailevassa arvioinnissa on otettava huomioon ehdokasvaltioiden tarpeet ja erityispiirteet. c) Ajoitus: Vertailevan arvioinnin poliittinen vaikutus on suurin, jos se pystyy antamaan tietoja kevään Eurooppa-neuvostoille. Käytännössä tämä merkitsee, että tietojen on oltava saatavilla marraskuuhun mennessä. d) Tarkistus: Kansallisille tilastolaitoksille olisi annettava mahdollisuus ristiintarkistaa komission tekemien tutkimusten tulokset. Tiedot toimitetaan siksi ennen niiden julkistamista neuvoston tietoyhteiskunnan palvelujen työryhmälle ja komission vertailuindikaattoreiden ad hoc -asiantuntijaryhmälle, jotta ne voivat tarkastella toimintasuunnitelman edistymistä. e) Otantatutkimukset useiden indikaattoreiden osalta käytettyjen Eurobarometri-tutkimusten etuna ovat tulosten nopea saanti (6 viikossa tutkimuksen tekemisestä) ja samojen menetelmien käyttäminen kaikissa jäsenvaltioissa. Niiden suurin haittapuoli on, että nopeus saavutetaan laadun kustannuksella. Laadun parantamiseksi olisi käytettävä enemmän kansallisten tilastolaitosten ja Eurostatin tekemiä tutkimuksia, ja lisäksi, komission katsoessa sen tarpeelliseksi, ad hoc -tutkimuksia. Tutkimuksia suoritettaessa olisi toteutettava kaikki käytännön toimenpiteet tietojen laadun ja vertailtavuuden varmistamiseksi kaikissa maissa. f) Politiikan tarpeita ja rakenteellisia muutoksia silmällä pitäen on tulevaisuudessa arvioitava, onko mahdollista ottaa mukaan vaikutuksia kuvaavia indikaattoreita. 2. Ehdotus eEurope 2005 -toimintasuunnitelman vertailevassa arvioinnissa käytettävien indikaattorien luetteloksi (alaviitteissä on asianmukaista politiikkaa koskevia lisähuomioita) Internet-indikaattorit A. Kansalaisten Internet-yhteys ja Internetin käyttö Politiikkaindikaattorit(1): A.1 Kotona olevan Internet-yhteyden omaavien kotitalouksien tai yksityishenkilöiden osuus prosentteina A.2 Internetiä säännöllisesti käyttävien henkilöiden osuus prosentteina. Määritelmä: 16-74-vuotiaat henkilöt, "säännöllisesti" tarkoittaa vähintään kerran viikossa. "Käyttö" kattaa kaikki yhteyspaikat ja -menetelmät. Erittelyä/taulukoita koskevien muuttujien tausta: ikä, sukupuoli, työtehtävä ja koulutustaso(2). Lähde: Eurostatin/kansallisen tilastolaitoksen kotitalouksia koskeva ICT (tieto- ja viestintätekniikka) -tutkimus, tiedot kerätään vertailukelpoisina. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran 2003, toisen kerran lokakuussa 2004 ja kolmannen kerran lokakuussa 2005; viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: A.3 Internet-yhteyden omaavien kotitalouksien tai yksityishenkilöiden osuus prosentteina laitekohtaisesti eriteltynä: henkilökohtainen tietokone, digitaali-TV, matkaviestin (käsittää kaikki kannettavat yhteyslaitteet: kannettava tietokone, matkapuhelin ja kolmannen sukupolven matkaviestin (UMTS) erikseen, jos on saatavilla) A.4 Internet-yhteyden omaavien yksityishenkilöiden osuus prosentteina yhteyspaikan mukaan eriteltynä (koti, työpaikka, oppilaitos, Internet-kahvila, julkinen Internet-palvelupiste jne.) A.5 Internetiä erikoistarkoituksiin käyttävien henkilöiden osuus prosentteina (tarkoituksen mukaan eriteltynä: sähköpostiviestien lähettäminen/vastaanotto, tietojen hankkiminen tavaroista ja palveluista, sanomalehtien lukeminen ja lataaminen verkosta, pelien pelaaminen ja musiikin lataaminen, Internetissä tarjottavat pankkipalvelut) kolmen edeltävän kuukauden ajalta. A.6 Tavoitteen 1 piiriin kuuluvalla alueella yhteyden omaavien kotitalouksien tai yksityishenkilöiden osuus prosentteina. B. Tieto- ja viestintätekniikkayhteydet ja niiden käyttö yrityksissä Politiikkaindikaattorit: B.1 Internet-yhteyden omaavia tietokoneita tavanomaisessa työrutiinissa käyttävien työntekijöiden osuus prosentteina. Määritelmä: Yrityksen kokoon (10(3)-49; 50-249; 250+) ja toimialaan perustuva erittely (Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (Nace) pääluokka D, F, G, H, I, J, K(4)). Lähteet: Eurostatin/kansallisen tilastolaitoksen yrityksiä koskeva ICT (tieto- ja viestintätekniikka) -tutkimus. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran 2003, toisen kerran lokakuussa 2004 ja kolmannen kerran lokakuussa 2005; viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: B.2 Internet-yhteydet omaavien yritysten osuus prosentteina B.3 www-sivuston/kotisivun omaavien yritysten osuus prosentteina B.4 Intranet/Extranet-sivustoa käyttävien yritysten osuus prosentteina B.5 Sellaisten yritysten osuus prosenteissa, joissa on työntekijöitä, jotka työskentelevät osan työajastaan(5) yrityksen ulkopuolella ja joilla on sieltä käsin yhteys yrityksen tietotekniikkajärjestelmiin. C. Internetin käyttökustannukset Politiikkaindikaattori: C.1 Internetin käyttökustannukset eriteltyinä käyttötiheyden mukaan: 20, 30, 40 tuntia/kuukausi tai käyttömäärästä riippumaton kiinteä maksu. Määritelmä: Hinnat ilmoitetaan erikseen xDSL-yhteyttä, kaapelimodeemia ja modeemia käyttävien Internet-yhteyksien osalta kiireisinä ja hiljaisina aikoina; ALV:n olisi sisällyttävä hintoihin. Lähteet: Komission tutkimus + OECD muun kuin EU:n sisäisen vertailun osalta. Tiheys: Vuosittain, tiedot toimitetaan ensimmäisen kerran 2003, toisen kerran lokakuussa 2004 ja kolmannen kerran lokakuussa 2005; viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: C.2 Kunkin jäsenvaltion halvimman laajakaistayhteyden tyyppikohtainen määrittely. Nykyaikaiset julkiset verkkopalvelut D. Sähköiset viranomaispalvelut Politiikkaindikaattori: D.1 Kokonaan sähköisesti saatavilla olevien(6) peruspalvelujen määrä. Määritelmä: 12. maaliskuuta 2001 kokoontuneen sisämarkkina-, kuluttaja- ja matkailuneuvoston ensimmäiseen eEurope -toimintasuunnitelman vertailuanalyysiin hyväksymät 20 peruspalvelua. Lähde: Komission tutkimus, jonka se toteuttaa yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Eurostatin/kansallisen tilastolaitoksen kotitalous-/yritystutkimuksen kanssa. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran lokakuussa 2003, toisen kerran lokakuussa 2004 ja kolmannen kerran lokakuussa 2005; viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: D.2 Internetiä julkisten viranomaisten kanssa interaktiivisesti käyttävien yksityishenkilöiden osuus prosenteissa käyttötarkoituksen mukaan eriteltynä (tietojen saaminen, lomakkeiden saaminen, täytettyjen lomakkeiden palauttaminen) D.3 Internetiä julkisten viranomaisten kanssa interaktiivisesti käyttävien yritysten osuus prosenteissa käyttötarkoituksen mukaan eriteltynä (tietojen saaminen, lomakkeiden saaminen, täytettyjen lomakkeiden palauttaminen, kokonaan elektroninen asian käsittely). Esimerkkejä lisäindikaattoreista otetaan kokeilututkimukseen, jossa tarkastellaan niiden toteutettavuutta välitarkastelun yhteydessä tai mahdollisesti aiemmin(7): D.4 Saatavilla olevien sellaisten online-peruspalvelujen lukumäärä, joissa on integroidut digitaaliset taustaprosessit D.5 Julkisten hankintamenettelyjen, jotka toteutetaan täysin sähköisesti (elektronisesti integroidusti), osuus julkisten hankintojen kokonaisarvosta prosentteina D.6 Avoimen lähdekoodin ohjelmistoja käyttävien julkisten viranomaisten osuus prosentteina. E. Verkko-opiskelu Politiikkaindikaattori: E.1 Oppilaiden lukumäärä Internet-yhteydellä varustettua tietokonetta kohti (laajakaista-/muu yhteys)(8). Määritelmä: Sisältää ainoastaan opetuskäytössä olevat tietokoneet. Lähde: Komission tutkimus, Eurostatin/kansallisen tilastolaitoksen kotitalous-/yritystutkimus. Tiheys: Vuosittain, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: E.2 Niiden henkilöiden prosenttiosuus, jotka ovat käyttäneet Internetiä opiskelu- tai koulutustarkoituksiin, eriteltynä seuraavasti: muodollinen koulutus (koulu, yliopisto jne.), jatkokoulutus, muu, erityisesti työllistymismahdollisuuksiin liittyvä koulutus E.3 Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka käyttävät verkko-opiskelusovelluksia työntekijöidensä kouluttamisessa. F. Sähköinen terveydenhuolto(9) Politiikkaindikaattorit: F.1 Väestön prosenttiosuus (vähintään 16-vuotiaat), joka hakee Internetistä terveysneuvontaa joko itseään tai muita varten F.2 Niiden yleislääkäreiden prosenttiosuus, jotka käyttävät sähköisiä potilastiedostoja. Määritelmä: Terveysneuvonta sisältää vammat, sairaudet ja ravitsemuksen. Tiheys: päivittäin, kuukausittain, harvoin, ei koskaan. Demografiset tiedot: ikä, sukupuoli. Jaottelu: yleiset haut ja haut tietyn terveydenhoitoalan ammattilaisen nimen perusteella erikseen. Jos haetaan nimen perusteella, yhteydenoton tarkoitus: ajanvaraus, reseptipyyntö, terveysneuvonta. Lähde: Uusi tutkimus, Eurostatin/kansallisen tilastolaitoksen kotitaloustutkimus. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran vuonna 2003, toisen kerran lokakuussa 2004, kolmannen kerran lokakuussa 2005, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Dynaaminen sähköisen kaupankäynnin ympäristö G. Sähköinen kaupankäynti Politiikkaindikaattori: G.1 Sähköisen kaupankäynnin prosenttiosuus yritysten kokonaisliikevaihdosta. Määritelmä: Sähköinen kaupankäynti OECD:n määritelmän mukaan (sekä laajasti että suppeasti määriteltynä). Sähköinen kaupankäynti käsittää sekä Internetin että EDI:n välityksellä tapahtuvan oston ja myynnin. Myynnin olisi käsitettävä sekä yrityksille (B2B) että yksityisille (B2C) suuntautuvan myynnin, mutta mukaan otetaan ainoastaan ne yritykset, joiden ostosta tai myynnistä vähintään 1 prosentti tapahtuu sähköisesti. G.2-kohtaa lukuun ottamatta taulukot olisi eriteltävä yrityksen koon, työntekijöiden lukumäärän (10-49, 50-249, 250+) ja alan mukaan (Nace-luokat D, F, G, H, I, K, 92.1 + 92.2). Lähde: Eurostat/kansallisten tilastolaitosten yritystutkimus/kotitaloustutkimus. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran 2003, toisen kerran lokakuussa 2004, kolmannen kerran lokakuussa 2005, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: G.2 Niiden henkilöiden prosenttiosuus, jotka ovat tilanneet/ostaneet Internetistä hyödykkeitä tai palveluja yksityiskäyttöön viimeisen kolmen kuukauden aikana G.3 Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat vastaanottaneet online-tilauksia G.4 Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat vastaanottaneet online-maksuja Internetin kautta tapahtuneesta myynnistä G.5 Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat tehneet online-ostoksia. H. Verkkoliiketoimintavalmiudet(10) Politiikkaindikaattori: sähköinen liiketoimintaindikaattori (yhdistelmäindikaattori). Määritelmä: Matemaattinen funktio (määritellään vuonna 2003), johon sisältyy joukko keskeisiä sisäisiä ja ulkoisia liiketoimintaprosesseja, joita jäsenvaltioiden yritykset suorittavat käyttäen integroituja digitaalisia menetelmiä. Lähde: Eurostatin/kansallisten tilastolaitosten yritystutkimus. Tiheys: Vuosittain alkaen vertailuvuodesta 2003, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes, jos selvitys aloitetaan. Indeksin osatekijät: a) Tieto- ja viestintätekniikan käyttöönotto liiketoiminnassa a1. Internetiä käyttävien yritysten prosenttiosuus a2. Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on www-sivusto tai kotisivu a3. Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka käyttävät vähintään kahta suojattua palvelua(11) tutkimuksen tekohetkellä a4. Niiden työssäkäyvien henkilöiden prosenttiosuus, jotka käyttävät tietokoneita osana normaalia työskentelyään (vähintään kerran viikossa) a5. Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on laajakaistayhteys Internetiin a6. Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on lähiverkko ja jotka käyttävät Intranetiä tai Extranetiä. b) Tieto- ja viestintätekniikan käyttö liiketoiminnassa b1. Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat ostaneet Internetin, EDI:n tai jonkin muun tietokonevälitteisen verkon kautta hyödykkeitä tai palveluja edellyttäen, että nämä ostot edustavat vähintään 1 prosenttia kokonaisostoista b2. Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat vastaanottaneet tilauksia Internetin, EDI:n tai jonkin muun tietokonevälitteisen verkon kautta edellyttäen, että nämä tilaukset edustavat vähintään 1 prosenttia kokonaisliikevaihdosta b3. Niiden yritysten prosenttiosuus, joiden tilausten tai ostojen hallintaan liittyvät tietotekniikkajärjestelmät ovat automaattisesti yhteydessä muihin sisäisiin tietotekniikkajärjestelmiin b4. Niiden yritysten prosenttiosuus, joiden tietotekniikkajärjestelmät ovat automaattisesti yhteydessä yritysryhmän ulkopuolisten tavarantoimittajien tai asiakkaiden tietotekniikkajärjestelmiin b5. Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on Internet-yhteys ja jotka käyttävät Internetin kautta pankki- ja rahoituspalveluja b6. Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat myyneet tuotteita muille yrityksille erityisten Internet-kauppasivustojen avulla Turvallinen tietotekniikkainfrastruktuuri I. Internetin käyttäjien kokemukset tieto- ja viestintätekniikan turvallisuudesta ja tämän tekniikan käyttö Politiikkaindikaattorit: I.1 Niiden henkilöiden prosenttiosuus, joilla on Internet-yhteys ja jotka ovat kohdanneet turvallisuusongelmia I.2 Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on Internet-yhteys ja jotka ovat kohdanneet turvallisuusongelmia. Määritelmä: Henkilöiden osalta maksukorttipetokset(12), tietokonevirukset ja henkilötietojen väärinkäyttö; yritysten osalta eriteltynä yrityksen koon mukaan (10-49, 50-249, 250+) tietokonevirukset, jonka johdosta menetetään tietoja tai työaikaa, luvaton järjestelmien tai tietojen käyttö sekä yritysten tietoihin tai ohjelmistoihin kohdistuva kiristys/uhka viimeisen 12 kuukauden aikana. Lähde: Eurostatin/kansallisten tilastolaitosten tieto- ja viestintätekniikkaa koskeva kotitalous-/yritystutkimus. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran lokakuussa 2003, toisen kerran lokakuussa 2004, kolmannen kerran lokakuussa 2005, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: I.3 Niiden henkilöiden prosenttiosuus, jotka ovat käyttäneet tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä varotoimia(13) viimeisen kolmen kuukauden aikana I.4 Niiden yritysten prosenttiosuus, jotka ovat käyttäneet tieto- ja viestintätekniikkaan liittyviä varotoimia I.5 Niiden henkilöiden ja yritysten prosenttiosuus, jotka ovat asentaneet turvalaitteita henkilökohtaisiin tietokoneisiinsa ja päivittäneet ne viimeisen kolmen kuukauden aikana. Laajakaista J. Laajakaistayhteyksien levinneisyys Politiikkaindikaattorit: J.1 Laajakaistayhteyksien saatavuus mitattuna prosenttiosuutena kotitalouksien tai yksityisten henkilöiden kokonaismäärästä eriteltynä liityntämuodon mukaan(14) J.2 Niiden yritysten prosenttiosuus, joilla on laajakaistayhteys J.3 Niiden kotitalouksien tai henkilöiden prosenttiosuus, joilla on laajakaistayhteys J.4 Niiden julkisten viranomaisten prosenttiosuus, joilla on laajakaistayhteys. Määritelmä: Laajakaistayhteys määriteltynä nopeaksi esimerkiksi xDSL-, kaapeli-, satelliitti-, langattomaksi kiinteäksi, lähiverkko- tai UMTS- (tulevaisuudessa) yhteydeksi. Taulukot eriteltävä kyseessä olevan yksikön mukaan. Laajakaistayhteyksien saatavuus mitattuna niiden kotitalouksien tai yksityisten henkilöiden kokonaismäärällä, jotka voidaan yhdistää joko vaihteeseen, joka on muunnettu xDSL-tekniikkaa tukevaksi, kaapeliverkkoon, joka on parannettu Internet-liikennettä varten, tai muuhun laajakaistatekniikkaa käyttävään vaihteeseen. Lähde: Komission tutkimus/Eurostatin/kansallisten tilastolaitosten tieto- ja viestintätekniikkaa koskeva kotitalous-/yritystutkimus. Tiheys: Vuosittain, ensimmäisen kerran 2003, toisen kerran lokakuussa 2004, kolmannen kerran lokakuussa 2005, viitekausi on vuosien 2003, 2004 ja 2005 ensimmäinen vuosineljännes. Täydentävät tilastolliset indikaattorit: J.5 Nopeiden Internet-yhteyksien saatavuuden ja käyttöasteen välinen erotus eriteltynä yhteystyypin mukaan J.6 Niiden kotitalouksien tai henkilöiden prosenttiosuus, joilla on verkkoyhteys kotona(15). (1) Kaikille politiikkaindikaattoreille olisi mahdollisuuksien mukaan oltava täydentävä tilastollinen indikaattori, josta saa Yhdysvaltoja, Japania ja muita johtavia valtioita koskevia vertailutietoja. (2) Politiikkaindikaattoreita A.1 ja A.2 on täydentävässä pilottitutkimuksessa tarkoitus mitata muutamissa maissa myös alueellisesti. (3) Toteutetaan vapaaehtoista kokeilutyötä alle kymmenen työntekijän yritysten mukaan ottamiseksi vuodesta 2004 lähtien. Edelleen oltiin yksimielisiä siitä, että yrityksen koon mukainen erittely olisi hyödyllinen myös indikaattoreiden osatekijöiden kannalta. (4) Nacen pääluokkia J ja 92.1 (audiovisuaalinen) ja 92.2 (elokuva, radio ja televisio) koskevat tiedot toimitetaan vuodesta 2004 lähtien. (5) Keskimäärin vähintään puoli päivää viikossa. (6) Saatavuutta koskevia tietoja kerätään samalla menetelmällä kuin eEurope 2002 -toimintaohjelman osalta. (7) Muita kiinnostavia kokeilututkimusten mahdollisia aiheita voivat olla muun muassa sähköisesti saatavilla olevat museo- ja kulttuurialan verkkosivut, eräät saatavilla olevat WAI-suuntaviivat täyttävät julkisen sektorin verkkosivut sekä Internetin ja sähköpostiosoitteen käyttömahdollisuuden omaavien tai verkko-opetussovelluksia hyödyntävien julkisyhteisöjen työntekijöiden osuus prosentteina. (8) Jäsenvaltioiden suorittaman ristiintarkistamisen jälkeen. (9) Ongelmat tätä kysymystä koskevien olennaisten politiikkaindikaattorien löytämisessä on tiedostettu, ottaen huomioon asiaan liittyvät budjettia ja toteutettavuutta koskevat rajoitukset sekä kansallisten terveydenhoitojärjestelmien erot. Alustavasti on kuitenkin sovittu indikaattorien F.1 ja F.2 säilyttämisestä, koska näistä kysymyksistä kerättyjä käsittelemättömiä tietoja pidetään arvokkaina. Sovittiin myös kokeilutyön aloittamisesta, jonka tarkoituksena on kehittää politiikan kannalta olennaisempia indikaattoreita, esimerkiksi sairaaloiden laajakaistakytkettävyys, kansalaiset etälääketieteen verkkojen käyttäjinä ja potilastietojen ilmoittaminen terveydenhoitoalan eri toimijoiden välillä. (10) Verkkoliiketoimintaa koskevasta yhdistelmäindikaattorista toteutetaan kokeiluhanke. Eurostatin olisi jäsenvaltioita kuullen toteutettava tämä kokeiluhanke verkkoliiketoimintaa koskevan yhdistelmäindikaattorin laskemiseksi käyttäen vuoden 2003 yritystutkimuksesta saatuja tietoja. Indeksi olisi muodostettava edellä mainituista tekijöistä. Sekä kokonaisuudesta että osatekijöistä suoritetaan arviointi. Arvioinnin tuloksista raportoidaan neuvostolle vuoden 2003 lopussa. (11) Määriteltävä Eurostatin tutkimuksessa. (12) Määritelmä kattaa sekä luotto- että pankkikortit. (13) "Tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvät varotoimet" määritellään erikseen yksityisten henkilöiden ja yritysten osalta. (14) Muiden liityntämuotojen (esimerkiksi kiinteän verkon langattomat liityntäyhteydet) mukaan ottamista tutkitaan lisää sitä mukaa kuin niitä tulee enemmän saataville ja kysyntä kasvaa. (15) Lisätilastoindikaattori lisätään tarvittaessa.