2.

Viides kohta muutetaan siten, että siihen sisällytetään mahdollisuus kasvattaa kasveja kasvualustalla, koska viljely maaperään ei ole ainoa kasvatusmenetelmä. Nämä muutokset vaikuttavat yhtenäisen asiakirjan 5 kohtaan. Pimiento de Gernika -paprikan viljelyyn soveltuvia tuotantoalueita on vähän, mikä johtuu maasto-olosuhteista, kaupunkien laajenemisesta ja infrastruktuuripaineesta sekä pienten baskitilojen tyypillisestä rakenteesta. Tämän vuoksi viljelykiertoa ei käytetä kovin usein. Toisinaan taas kiertoon valitaan keskenään samankaltaisia lajeja (kuten tomaatti ja paprika), mikä johtaa siihen, että maaperään kehittyy aggressiivisia patogeenisia mikro-organismeja, jotka voivat tuhota sadon. Nämä merkittävät kasvinsuojeluongelmat uhkaavat Baskimaan atlanttisen ilmastovyöhykkeen maataloudelle tärkeän Pimiento de Gernika -paprikan selviytymistä. Pimiento de Gernika -paprikan pääasialliset kasvitaudit ovat maaperään liittyviä eli niiden pääasiallinen siirrosaine (maaperän hajoava orgaaninen aines) on maaperä. Näiden maaperään liittyvien tautien syynä Baskimaan itsehallintoalueen atlanttisella ilmastovyöhykkeillä ovat pääasiassa virukset (Potyvirus tai Tobamovirus) tai sienet. Pimiento de Gernika -paprikan sieni-infektiot voivat saada alkunsa Fusarium spp.- ja Phytophthora ssp. -sukujen sienistä. Vuonna 2014 tehdyn maaperätutkimuksen mukaan 70 prosenttia Pimiento de Gernika -paprikan viljelymaaperästä sisältää näitä sieniä. Tämä vahvistettiin Santiago Larreglan vuonna 2015 tekemässä tutkimuksessa, joka käsittelee chilin ja paprikan resistenssiä Tobamovirukselle (Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento). Mireia Núñez-Zofíon, Santiago Larreglan ja Carlos Garbisun vuonna 2011 tekemässä tutkimuksessa ”Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate” (Eloperäisten maanparannusaineiden käyttö muovilla katetussa maaperässä vähentää Phytophthora capsicin esiintymistä lauhkean ilmaston paprikakasveissa), joka on julkaistu Crop Protection -lehdessä (nide 30, s. 1563–1572), todettiin, että biologinen torjunta on ainoa keino estää sienitauteja (Phytophthora capsici -munaitiöitä) aiheuttavan siirrosaineen toiminta maaperässä. Kun otetaan huomioon Baskimaan atlanttisen ilmastovyöhykkeen ilmasto-olosuhteet, tämä menetelmä on tehokas vain, jos sitä käytetään Pimiento de Gernika -paprikan kasvukauden aikana keväällä ja kesällä. Suojellakseen ympäristöä ja luonnon monimuotoisuutta Pimiento de Gernika -paprikan viljelijät, jotka käyttävät paprikan tuotannossa vain vähän torjunta-aineita integroidulle tuotannolle asetettujen tiukkojen sääntöjen mukaisesti, ovat päättäneet siirtyä viljelymaan käytöstä kasvualustojen käyttöön. Kuten jäljempänä esitetyistä tutkimuksista on käynyt ilmi, kasvualustalla kasvi kasvaa juurijärjestelmänsä varassa, kasvualusta toimii inerttinä tukena kasville eikä kasvualusta vaikuta ravinteiden saantiin. Pimiento de Gernika -paprikan viljelyyn soveltuvat kasvualustat ovat inerttejä kasvualustoja, tosin pieni osa voi olla orgaanista ainesta, jota on käytetty tiivistämiseen. Kumpikaan näistä kahdesta ainesosasta ei sisällä minkäänlaista makro- tai mikroravinnetta, joka voi imeytyä kasviin. Kasvualustan tärkeimpiin ominaisuuksiin kuuluu sen pieni tiheys, jonka ansiosta ilma ja vesi pääsevät kulkemaan sen läpi. Lähteinä on käytetty seuraavia tutkimuksia: — Arriaga, H., Núñez-Zofio, M., Larregla, S., Merino, P. 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop. Crop Protection 30: 412–419. — Macia, H., Etxeandia A., Domingo M., Amenabar R. 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika. Acta Horticulturae 40: 475–478. — Larregla, S. 2003. Etiología y epidemiología de la ”Tristeza” del pimiento en Bizkaia (Biskajan paprikan ”surullisuuden” etiologia ja epidemiologia). Tarkastettavana. Väitöskirja. Baskimaan yliopisto. Leioa. — Larregla, S., Guerrero, M.M., Mendarte S., Lacasa, A. 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops. Teoksessa: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management, s. 437–456. — Núñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain. Acta Horticulturae 883: 353–360. — Núñez-Zofío, M., Garbisu, C., Larregla, S. 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality. Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794–805. — http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf Mainitut tutkimukset osoittavat, että maanviljelyllä ja kasvualustaviljelyllä saatujen tuotteiden välillä ei ole eroja. Tuote-eritelmään on sisällytetty mahdollisuus kasvattaa kasvia kasvualustalla, koska kasvi pystyy kiinnittymään kasvualustaan juurijärjestelmänsä avulla ja kasvualusta toimii kasvin inerttinä tukena häiritsemättä kasvin ravinteidensaantia. Tämä puolestaan tarkoittaa, että kasvualustalla kasvattaminen ei vaikuta Pimiento de Gernika -paprikan ominaisuuksiin. Voimassa oleva sanamuoto: ”Lannoittamisella ylläpidetään maaperän ja kasvin välistä ravinnetasapainoa ja -tasoa ottaen huomioon viljelmän ravinteenotto, kasvin ravinnetilanne, maaperän hedelmällisyys ja muuta kautta (vedestä, orgaanisesta aineksesta jne.) saatavat ravinteet.” korvataan seuraavasti: ”Pimiento de Gernika -paprikaa voidaan viljellä sekä maaperässä että kasvualustalla. Lannoittamisella ylläpidetään maaperän ja kasvualustan välistä ravinnetasapainoa ja -tasoa. Sekä maaperän että kasvualustan osalta on aina noudatettava integroitua tuotantoa koskevaa lainsäädäntöä. Kasvualustan ominaisuuksiin kuulu pieni tiheys (30–150 kg/m3), jonka ansiosta ilma ja vesi pääsevät kulkemaan sen läpi. Kasvualusta toimii kasvin inerttinä tukena häiritsemättä kasvin ravinteidensaantia.”