Erityiskertomus Yhteinen 
valvontamekanismi  – 
hyvä alku, mutta 
lisäparannuksia kaivataanFI 2016  nro 29
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN

EUROOPAN TILINTARKASTUSTUOMIOISTUIN  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxemburg  
LUXEMBURG
Puh. +352 4398-1
Tiedustelut:  eca.europa.eu/fi/Pages/ContactForm.aspx
Verkkosivut:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Suuri määrä muuta tietoa Euroopan unionista on käytettävissä internetissä Europa-palvelimen kautta (http://europa.eu).
Luxemburg: Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2016
Print ISBN 978-92-872-6249-3 ISSN 1831-0958 doi:10.2865/230177 QJ-AB-16-029-FI-C
PDF ISBN 978-92-872-6230-1 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/16597 QJ-AB-16-029-FI-N
EPUB ISBN 978-92-872-6229-5 ISSN 1977-5792 doi:10.2865/88775 QJ-AB-16-029-FI-E
© Euroopan unioni, 2016
Tekstin jäljentäminen on sallittua, kunhan lähde mainitaan.
Kaavion 4 käyttöön tai toisintamiseen on pyydettävä lupa suoraan tekijänoikeuden haltijalta.
Muiden elinten (esim. Kansainvälisen järjestelypankin, Kansainvälisen valuuttarahaston) asiakirjoista poimittujen 
otteiden käännökset, joita tässä kertomuksessa esiintyy, eivät ole välttämättä kyseisten elinten virallisia käännöksiä.
Yhteinen 
valvontamekanismi  – 
hyvä alku, mutta 
lisäparannuksia kaivataan
(annettu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
287 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan nojalla)ErityiskertomusFI 2016  nro 29
02
 Tarkastustiimi
Tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksissa käsitellään eri talousarvioaloilla tai hallinnon aloilla toimi -
tettujen tuloksellisuuden ja säännönmukaisuuden tarkastusten tuloksia. Tilintarkastustuomioistuin valitsee ja 
suunnittelee nämä tarkastustehtävät niin, että niillä saadaan aikaan mahdollisimman suuri vaikutus. Se ottaa 
valinta- ja suunnitteluvaiheessa huomioon tuloksellisuuteen tai säännönmukaisuuteen kohdistuvat riskit, 
asianomaisten tulojen tai menojen määrän, tulevat kehityssuunnat sekä poliittiset näkökohdat ja yleisen edun.
Tämän kertomuksen laati IV tarkastusjaosto, jonka puheenjohtaja on tilintarkastustuomioistuimen jäsen Bau -
dilio Tomé Muguruza. Jaoston erikoisaloina ovat markkinoiden sääntely ja kilpailukykyinen talous. Tarkastus 
toimitettiin tilintarkastustuomioistuimen jäsenen Neven Matesin johdolla, ja siihen osallistuivat kabinettipääl -
likkö George Karakatsanis, kabinettiavustaja Marko Mrkalj, johtaja Zacharias Kolias sekä tehtävävastaava Mirko 
Gottmann. Tarkastustiimi koostui seuraavista tarkastajista: Boyd Anderson (tilintarkastustuomioistuimessa 
työkomennuksella oleva asiantuntija), Paraskevi Demourtzidou, Helmut Kern ja Giorgos Tsikkos. Kieliavustajana 
toimi Thomas Everett.
Vasemmalta oikealle:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Sisällys
Kohta 
 Lyhenteet
I–XV  Tiivistelmä
1–12  Johdanto
6 –12  Euroopan pankkiunionin perustaminen
13–19  Tarkastustapa ja tarkastusmenetelmät
19 Todentavan aineiston keräämisessä vaikeuksia
20–77  Hallinto ja ohjaus
21–27  Toiminnalle on luotu monimutkainen organisaatiorakenne
25 EKP hoiti YVM:n työntekijöiden rekrytoinnin aikatauluun nähden tehokkaasti…
26–27  … mutta EKP on vahvasti riippuvainen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten resursseista
28–39  Tarvittavat elimet on perustettu ja niiden tueksi on luotu monimutkainen päätöksentekoprosessi
32–35  Päätöksenteko on monimutkainen prosessi, jossa vaihdetaan tietoa useilla eri tasoilla ja johon 
valvontaelimen sihteeristö osallistuu merkittävästi
36–37  Valvontaelimen on tehtävä valtavasti päätöksiä…
38–39  … mistä aiheutuu kerrannaisvaikutuksia ohjauskomitean työhön
40–52  Rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien eriyttämisen periaatetta noudatetaan, mutta 
eriyttämisen koettuun riippumattomuuteen liittyy riskejä
42–46  Yhteisistä palveluista aiheutuvia riskejä voitaisiin arvioida paremmin
47–52  YVM:n organisaatio- ja rahoitusrakenteeseen liittyy myös muita rahapoliittisten tehtävien ja 
valvontatehtävien riippumattomuutta koskevia riskejä
04 Sisällys 
 
53–57  YVM:n hallintoa ja henkilöstöä varten on laadittu eettiset menettelytavat ja menettelysäännöt
53–57  YVM:lle on laadittu eettiset säännöt, mutta kansallisiin toimivaltaisiin viranomaisiin sovelletaan yhä 
kansallista lainsäädäntöä ja niillä on huomattava vapaus määrittää omat sääntönsä
58–77  Sisäinen tarkastus: käytössä on kattavaan tarkastussuunnitelmaan perustuva innovatiivinen 
lähestymistapa, mutta sen toteuttamista haittaavat resurssien kohdentamiseen ja suunnitteluun 
liittyvät ongelmat
62–65  Resurssien kohdentaminen sisäisen tarkastuksen osastossa: tarvittavan henkilöstön määrä määriteltiin 
selkeästi, mutta lopulliset henkilöstömäärät olivat riittämättömät
66–69  Suunnittelu perustuu kattavaan tarkastusympäristöön, mutta siinä ei aina oteta huomioon parhaita 
käytäntöjä
70–77  Riskienarviointimenetelmät ovat yleisesti ottaen asianmukaiset, mutta niistä puuttuvat suojatoimet sen 
varmistamiseksi, että suuren ja keskisuuren riskin alueet käsitellään kattavasti ja oikeaan aikaan
78–103  Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt
82–84  i) YVM:ään liittyvät tehtävät ja vastuualueet on määritelty selkeästi ja julkistettu 
täytäntöönpanosäädöksissä
85–87  ii) Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusvaltuudet määritellään Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyssä sopimuksessa
88–97  iii) Vielä ei ole laadittu virallista tuloskehystä, jonka avulla voitaisiin saada varmuus YVM:n 
tavoitteiden saavuttamisesta
98–99 iv) Parlamentin harjoittamaa valvontatehtävien demokraattista valvontaa rajoittavat merkittävät 
salassapitovelvoitteet
100–103  v) Käytössä on palautejärjestelyjä, mutta rahoituslaitoksille ei ole vielä tehty yleistä 
kyselytutkimusta
104–149  Yhteiset valvontaryhmät  – Organisointi ja resurssien kohdentaminen
106 –125  Valvonnan kokonaisresurssien tarpeen suunnittelu ja arviointi, resurssien kohdentaminen ja 
henkilöstömäärä
107–110  Alkuperäiset arviot YVM:n yhteenlasketusta henkilöstötarpeesta perustuivat yksinkertaiseen 
lähestymistapaan…
111–112  … jossa ei täysin osattu ennustaa valvonnan työmäärän kasvua
113 –119  Luokittelumenetelmän tarkoituksena oli alkuvaiheessa helpottaa henkilöstöresurssien kohdentamista 
yhteisiin valvontaryhmiin, mutta sitä olisi päivitettävä
120–121  EKP:n resurssit kohdennetaan luokittelumenetelmän mukaisesti
122–125  Koordinaattoreiden nimittämispolitiikan tarkoituksena oli edistää yhdenmukaistamista, mutta sitä ei aina 
noudatettu
05 Sisällys 
 
126 –137  EKP:n yhteistyö kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja riippuvuus niistä
126 –128  Yhteiset valvontaryhmät ovat hyvin riippuvaisia kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä, 
mutta EKP:llä ei ole juurikaan valtaa vaikuttaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten resursseihin
129 Yhteisten valvontaryhmien jäsenistä suuri  osa on yhä kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
kotijäsenvaltion kansalaisia…
130–137  … ja monet kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat nimittäneet yhteisiin valvontaryhmiin EKP:n 
odotuksia vähemmän henkilöstöä
138–149  Yhteisten valvontaryhmien rakenne, raportointikanavat ja koulutus
138–139  Monikansalliset ryhmät helpottavat tiedon ja parhaiden käytäntöjen jakamista…
140 … mutta ristiriitaiset raportointikanavat…
141 … epäselvä tiedonkulku ja tehtävienjako…
142 … ja erot kansallisen toimivaltaisen viranomaisen horisontaalisten toimintojen hyödyntämisessä ja 
luokittelussa voivat johtaa resurssien tehottomaan käyttöön
143–147  Yhteisissä valvontaryhmissä työskentelevän kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstön 
suorituksia ei arvioida sitovasti, mikä voi johtaa kannustin- ja suoritustaso-ongelmiin
148–149  YVM:ssä ei ole yhdennettyä koulutusohjelmaa tai valvojien sertifiointiohjelmaa
150–183  Paikalla tehtävä valvonta
150–152  Paikalla tehtävän valvonnan menettely on johdonmukainen ja kattava
153–170  Paikalla tehtävien tarkastusten henkilöstöresursseissa, suunnittelussa ja toteutuksessa on 
ilmennyt käytännön ongelmia
153–158  EKP osallistuu paikalla tehtäviin tarkastuksiin vain vähän
159–164  Suunnittelu on tarkkaa ja monimutkaista
165–170  Tietoteknisiä parannuksia kaivataan
171–175  EKP suunnittelee käytännön toimenpiteitä tarkastajien ja tehtävien päälliköiden pätevyyden 
ja osaamisen kehittämiseksi
06 Sisällys 
 
176 –183  Raportointirakenne on selkeä, mutta se voisi olla hieman yksityiskohtaisempi ja se saattaa kärsiä 
pitkästä menettelystä
176 –177  EKP:n raportointimenettelyn rakenne on hyvä
178–182  Havainnoista tiedottamista koskevat säännöt ovat puutteelliset
183 Raportointiaikataulu on pitkä
184–197  Päätelmät ja suositukset
185–187  Hallinto ja ohjaus
188–189  Tilivelvollisuus
190–194  Yhteiset valvontaryhmät
195–197  Paikalla tehtävät tarkastukset
 Liite I  – Yhteenveto tarkastustavasta
 Liite II – Tiedonsaannin rajoitukset
 Liite III  –  Päätöksentekoprosessi, jota käytetään yksittäisiin valvontapäätöksiin 
ja muihin sitoviin ja ei-sitoviin säädöksiin, EKP:n neuvoston 
vastustamattajättämismenettelyyn asti
 Liite IV  – EKP:n budjettimenettely
 Liite V – Pankkivalvonnan tarkastaminen eräiden valtioiden oikeudenkäyttöalueilla
 Liite VI  –  IMF:n suositukset EKP:n valvontatehtävien avoimuudesta ja tilivelvollisuudesta
 Liite VII –  YVM-asetuksen 32 artiklan mukaisen komission tekemän uudelleentarkastelun 
laajuus
 Liite VIII  –  Kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja valvottaville laitoksille tehty 
kyselytutkimus
 Liite IX –  EKP:n tilivelvollisuutta suhteessa Euroopan parlamenttiin koskevat järjestelyt: 
keskeiset osat
 Liite X – Paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevan raportointimenettelyn rakenne
 EKP:n vastaus
07
 Lyhenteet
BCBS : Baselin pankkivalvontakomitea
BIS: Kansainvälinen järjestelypankki
BUCOM : Euroopan keskuspankin budjettikomitea
EFVJ : Euroopan finanssivalvojien järjestelmä
EKP : Euroopan keskuspankki
EKPJ : Euroopan keskuspankkijärjestelmä
EMU : Talous- ja rahaliitto
EPV : Euroopan pankkiviranomainen
FDIC : Yhdysvaltain talletussuojaviranomainen (Federal Deposit Insurance Corporation)
GAO : Yhdysvaltain valtiontalouden tarkastusvirasto (Government Accountability Office)
IAC: Sisäisen tarkastuksen komitea
IMAS : IMAS-tiedonhallintajärjestelmä
IMF : Kansainvälinen valuuttarahasto
MEL : Valvonnan vähimmäistaso
RAS : Riskinarviointijärjestelmä
SAI: Ylin tarkastuselin
SB: Valvontaelin
08 Lyhenteet 
 
SEP : Valvontatarkkailuohjelma
SEUT : Sopimus Euroopan unionin toiminnasta
SQA : Laadunvarmistustoimisto
SREP : Valvojan arviointiprosessi
YVM : Yhteinen valvontamekanismi
09
 Tiivistelmä
Mikä yhteinen valvontamekanismi on?
I
Vuoden 2008 maailmanlaajuinen finanssikriisi aiheutti vakavia häiriöitä monissa Euroopan alueen talouksissa. Pank -
kisektorilla oli vuosien ajan purettu sääntelyä ja lisätty riskinottoa, minkä vuoksi kriisin kerrannaisvaikutuksena oli, 
että monet luottolaitokset altistuivat taantuvilla markkinoilla riskeille liikaa ja joutuivat hakemaan valtioilta rahoi -
tustukea. Valtioiden rahoittamat pankkien pelastusoperaatiot edistivät kuitenkin väistämättä julkisen velan kasvua, 
mikä johti investointien vähenemiseen ja kasvun hidastumiseen ja lisäsi pankkien vakavaraisuuteen kohdistuvaa 
painetta.
II
Jotta kriisit voitaisiin tulevaisuudessa välttää ja luottamusta pankkisektoriin vahvistaa, oli välttämätöntä katkaista 
liiallisen riskinoton ja valtioiden pelastustoimien noidankehä. EU:n johtajat pyrkivät löytämään euroalueelle kestä -
vän ratkaisun ja ilmoittivat vuonna 2012 virallisesti pankkien yhteisestä sääntelystä Euroopan pankkiunionin avulla.
III
Pankkiunionin tärkeimmiksi pilareiksi määritettiin euroalueen pankkien keskitetty valvonta, yhdenmukaistettu 
talletussuojajärjestelmä ja mekanismi sen varmistamiseen, että ongelmapankkien lakkauttamisesta aiheutuu veron -
maksajille ja taloudelle mahdollisimman pienet kustannukset. Ensimmäisessä vaiheessa eli osana valvonnan keskit -
tämistä perustettiin vuonna 2014 yhteinen valvontamekanismi (YVM), joka otti hoitaakseen suuren osan aiemmin 
kansallisille viranomaisille kuuluneista valvontatehtävistä. YVM toimii Euroopan keskuspankin (EKP) alaisuudessa, 
mutta siihen osallistuvat jäsenvaltiot ovat myös keskeinen osa mekanismia.
Tarkastuskertomuksen tarkoitus
IV
Tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet arvioida EKP:n hallinnon tehokkuutta (operational efficiency of mana -
gement). Tämän vuoksi tässä tarkastuksessa keskityttiin siihen, miten EKP perusti YVM:n ja organisoi sen työt. 
Tarkastuksessa tarkasteltiin erityisesti uuden mekanismin hallintorakennetta (sisäisen tarkastuksen tehtävät mukaan 
lukien), tilivelvollisuusjärjestelyjä (ulkoinen tarkastus mukaan lukien), pankkeja valvovien ryhmien organisointia ja 
resursseja (paikalla pankkien tiloissa tehtävä ja muu valvonta) sekä paikalla tehtävien tarkastusten menettelyä.
V
Tarkastuksen aikana ilmeni kuitenkin keskeinen este, joka haittasi tarkastustyötä kaikilla suunnitelluilla osa-alueilla, 
eli erimielisyys EKP:n kanssa tilintarkastustuomioistuimen valtuuksien tarkoista ehdoista ja oikeudesta tutustua asia -
kirjoihin. EKP ei halunnut toimittaa useita tarkastuksen suorittamisen kannalta tarpeellisia asiakirjoja väittäen, että 
ne eivät kuulu tilintarkastustuomioistuimen toimivaltuuksien piiriin. Tämän vuoksi tilintarkastustuomioistuin pystyi 
arvioimaan vain osittain, hallinnoiko Euroopan keskuspankki YVM:ää tehokkaasti hallinnon ja ohjauksen, muun kuin 
paikalla tehtävän valvonnan ja pankeissa paikalla tehtävien tarkastusten osalta.
10 Tiivistelmä 
 
Tarkastushavainnot
VI
Saamiensa tietojen perusteella tilintarkastustuomioistuin totesi, että YVM perustettiin aikataulussa. Koska kansalli -
set valvontaviranomaiset osallistuvat valvontaan, valvontarakenne on melko monimutkainen ja edellyttää tehokasta 
koordinointia ja viestintää EKP:n henkilöstön ja osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomais -
ten nimittämän henkilöstön välillä. Rakenteen monimutkaisuus on hallinnon ja ohjauksen kannalta haaste, sillä 
monimutkaiset tiedonvaihtomenettelyt saattavat haitata johdon päätöksenteon tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
VII
Lainsäädäntö velvoittaa EKP:n eriyttämään rahapoliittiset tehtävänsä selkeästi valvontatehtävistään. Jälkimmäisiä 
valvoo valvontaelin, joka tekee päätösesityksiä EKP:n neuvostolle. EKP:n organisaatiossa YVM:n valvontaelimellä ei 
kuitenkaan ole valtaa vaikuttaa valvontabudjettiin tai henkilöstöresursseihin. Tämä herättää huolta EKP:n kahden 
tehtäväalueen riippumattomuudesta kuten sekin, että osa EKP:n osastoista tarjoaa palveluita molemmille tehtävä -
alueille ilman selkeitä sääntöjä ja raportointikanavia, joiden avulla voitaisiin minimoida mahdolliset ristiriidat eri 
tehtäväalueiden tavoitteiden välillä.
VIII
Sisäinen tarkastus on yksi edellä mainituista tehtäväalueiden yhteisistä palveluyksiköistä. Tilintarkastustuomiois -
tuin totesi, että sisäisen tarkastuksen yksiköllä ei ole riittävästi resursseja YVM:ää koskevia tehtäviään varten, minkä 
vuoksi YVM saa osakseen vähemmän huomiota kuin muut tarkastustehtävät. Vaikka tarpeellisten tarkastusaiheiden 
määrittämistä varten on tehty tyydyttävä riskinarviointi, sisäisen tarkastuksen tämänhetkiset resurssit eivät riitä 
varmistamaan, että YVM:n toiminnan riskialtteimpia osia käsitellään kohtuullisessa ajassa.
IX
EKP:n toimia YVM:n avoimuuden ja tilivelvollisuuden varmistamiseksi suhteessa Euroopan parlamenttiin ja suureen 
yleisöön saattaa heikentää se, että valvonnan vaikuttavuuden arviointiin ja siitä raportoimiseen ei ole olemassa 
asianmukaista menettelyä.
X
Valvontahenkilöstön määrä määriteltiin alun perin hyvin yksinkertaisella menetelmällä, joka perustui kansallisille 
toimivaltaisille viranomaisille ennen YVM:n perustamista kuuluneiden vastaavien toimintojen henkilöstömäärien 
arviointiin. Uuden ja aiempaa merkittävästi vaativamman YVM-kehyksen henkilöstötarvetta ei analysoitu tarkem -
min, minkä vuoksi valvontatarkkailuohjelman ja resurssien kohdentamisen välillä ei ole lainsäädännön edellyttämää 
suoraa yhteyttä. Tarkastuksessa havaittiin viitteitä siitä, että nykyiset henkilöstömäärät eivät ole riittäviä.
11 Tiivistelmä 
 
XI
YVM valvoo euroalueen merkittäviä pankkeja sekä paikalla tehtävän että muun valvonnan kautta. YVM on valvon -
tatehtävässään hyvin riippuvainen kansallisten viranomaisten nimittämästä henkilöstöstä. Näin ollen EKP:lla on 
kokonaisvastuustaan huolimatta liian vähän valtaa vaikuttaa valvonta- ja tarkastusryhmien kokoonpanoon ja osaa -
miseen tai käytettävissään oleviin resursseihin.
XII
Muuta kuin paikalla tehtävää valvontaa suorittaviin yhteisiin valvontaryhmiin kohdennetut resurssit, etenkin kan -
sallisten viranomaisten osoittamat resurssit, eivät ole vastanneet alkuperäisiä tarvearvioita. Tästä seurannut hen -
kilöstömäärän niukkuus voi monissa tapauksissa vaikuttaa ryhmien kykyyn valvoa vastuulleen kuuluvia pankkeja 
riittävän hyvin.
XIII
Myös paikalla tehtävä valvonta kuuluu EKP:n vastuulle, mutta ongelmana on, että tarkastusryhmiin kuuluu tavalli -
sesti hyvin vähän EKP:n henkilöstöä. Useimmissa tapauksissa tarkastuksia johtaa pankin kotijäsenvaltion tai vastaan -
ottavan jäsenvaltion valvoja.
XIV
Muita tilintarkastustuomioistuimen havaitsemia paikalla tehtävään valvontaan vaikuttavia seikkoja ovat esimerkiksi 
puutteelliset ohjeet tarkastuksia koskevien pyyntöjen priorisoinnista, tietotekniset puutteet ja tarve parantaa tar -
kastuksia paikalla suorittavien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarkastajien pätevyystasoa. Koska lopul -
listen suositusten antamismenettely on pitkä, tarkastuksissa tehdyt havainnot voivat olla jo vanhentuneita siinä 
vaiheessa, kun ne toimitetaan valvonnan kohteena olevan pankin tiedoksi virallisesti.
Miten YVM:ää voitaisiin parantaa?
XV
Tilintarkastustuomioistuin suosittelee seuraavia toimia:
a) Hallinnon ja ohjauksen alalla EKP:n olisi
i) pyrittävä parantamaan tehokkuutta yksinkertaistamalla päätöksentekomenettelyä
ii) tarkasteltava yhteisten palveluyksiköiden järjestelmästä tehtäväalueiden eriyttämiselle aiheutuvaa riskiä, 
luotava erilliset raportointikanavat tapauksissa, joissa on kyse valvontatehtäviin osoitetuista resursseista, ja 
selvitettävä mahdollisuutta vahvistaa EKP:n valvontaelimen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan osallis -
tumista talousarviomenettelyyn ja
iii) kohdennettava sisäisen tarkastuksen osaaminen ja resurssit niin, että suurimmat riskit katetaan tarpeen 
mukaan niiden edellyttämällä tavalla.
12 Tiivistelmä 
 
b) Tilivelvollisuuden alalla EKP:n olisi
i) annettava tilintarkastustuomioistuimen käyttöön kaikki sen pyytämät asiakirjat, jotta se voisi käyttää tarkas -
tusvaltuuksiaan, ja
ii) kehitettävä ja julkistettava virallinen tuloskehys, jonka avulla se voi osoittaa valvontatoimiensa 
vaikuttavuuden.
c) Muun kuin paikalla tehtävän valvonnan (yhteisten valvontaryhmien) alalla EKP:n olisi
i) toimittava sen varmistamiseksi, että kansalliset viranomaiset osallistuvat yhteisten valvontaryhmien toimin -
taan täysimääräisesti ja oikeasuhteisesti
ii) kehitettävä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa menetelmiä, joilla arvioidaan yhteisten val -
vontaryhmien tulevien mahdollisten jäsenten sopivuutta ja heidän myöhempiä suorituksiaan
iii) perustettava ja ylläpidettävä kaikkien yhteisiin valvontaryhmiin kuuluvien työntekijöiden taitoja, kokemusta 
ja pätevyyttä koskeva kattava tietokanta
iv) pantava täytäntöön koko valvontahenkilöstölle tarkoitettu virallinen, tarkoituksenmukainen koulutusohjel -
ma ja harkittava muuta kuin paikalla tehtävää valvontaa koskevan sertifiointiohjelman perustamista
v) kehitettävä riskiperusteinen menetelmä kunkin yhteisen valvontaryhmän tavoitekoon ja -kokoonpanon 
määrittämiseen ja
vi) tarkistettava säännöllisesti valvonnan suunnittelussa käytettävää luokittelumallia ja tarvittaessa päivitettävä 
sitä; luokittelun itsensä pitäisi perustua tuoreimpiin pankkikohtaisiin tietoihin.
d) Paikalla tehtävän valvonnan alalla EKP:n olisi
i) varmistettava, että sen oma henkilöstö osallistuu paikalla tehtäviin tarkastuksiin huomattavasti aiempaa 
enemmän ja että tarkastuksista aiempaa suurempaa osaa johtaa ulkomainen valvoja, ja
ii) paikattava tietoteknisen järjestelmän puutteet ja parannettava tarkastuksia paikalla suorittavien tarkastaji -
en yleistä osaamis- ja pätevyystasoa.
13
 Johdanto
01 
Rahoitusjärjestelmä on talouden toiminnan kannalta ratkaisevan tärkeä. Vankka 
rahoitusjärjestelmä on keskeinen osa resurssien tehokasta kohdentamista ja edis -
tää siten kestävää talouskasvua. Rahoitusvakauden häiriintymisestä voi aiheutua 
suuret kustannukset valtioille ja koko taloudelle.
02 
Maailmanlaajuista finanssikriisiä edeltävinä vuosina eurooppalaisille pankeille oli 
luonteenomaista riskien väärinhinnoittelu (esim. johdannaiset, kiinteistöt ja val -
tion luottoriskit), ja pankkien taseet kasvoivat nopeasti suhteessa riittämättömiin 
pääoma- ja maksuvalmiuspuskureihin. Tämä heikko riskienhallinta ja alhaiset 
korot johtivat liialliseen riskinottoon, luottokannan voimakkaaseen kasvuun ja 
kestämättömään velkaantumiseen sekä edistivät makrotalouden merkittävän 
epätasapainon syntymistä useissa EU:n jäsenvaltioissa. Näitä heikkouksia ei vali -
tettavasti havaittu ajoissa, jotta ne olisi voitu korjata tyydyttävästi. Koska nykyi -
set rahoitusjärjestelmät ovat kytköksissä toisiinsa, yhdessä maassa esiintyneet 
ongelmat levisivät pian sen rajojen ulkopuolelle ja aiheuttivat rahoitusvaikeuksia 
myös muissa EU-maissa.
03 
Kun maksuvalmius heikkeni olemattomaksi ja talouden taantuma vaikutti luot -
tojen laatuun, monet pankit paljastuivat erittäin haavoittuvaisiksi ja tarvitsivat 
julkisen sektorin tukea. Erityisesti euroalueella talous- ja rahaliittoa (EMU) koske -
vissa järjestelmissä ilmeni syvään juurtuneita rakenteellisia puutteita.
04 
Eräs merkittävä tekijä oli se, että luottolaitosten sääntely ja valvonta kuului jäsen -
valtioiden vastuulle. Yhteisen eurooppalaisen valvontaviranomaisen puuttumi -
nen merkitsi tuolloin, että eri jäsenvaltioiden kansallisten valvontaviranomaisten 
toimivaltuuksissa on merkittäviä eroja1.1 Euroopan komissio, EU:n 
finanssivalvontaa käsitelleen 
korkean tason työryhmän 
raportti Report of the 
High-Level Group on Financial 
Supervision in the EU,  Bryssel, 
2009.
14 Johdanto 
 
05 
Toinen puute oli se, että EMU:n institutionaalista rakennetta pidettiin vuonna 
2012 riittämättömänä estämään ”valtioiden heikkouksien keskinäistä haitallista 
vaikutusta ja pankkisektorin haavoittuvuutta”2. Kansallisen pankkijärjestelmän 
kriisi saattoi siis vaikuttaa valtionhallintoon ja päinvastoin. Pankkien ja valtioiden 
keskinäinen riippuvuussuhde teki euroalueesta hauraan ja vaikeutti kriisin ratkai -
semista entisestään (ks. kaavio 1 ).Kaavio 12 Herman Van Rompuy, 
Eurooppa-neuvoston 
puheenjohtaja, yhteistyössä 
seuraavien kanssa: José 
Manuel Barroso, Euroopan 
komission puheenjohtaja, 
Jean-Claude Juncker, 
euroryhmän puheenjohtaja, ja 
Mario Draghi, Euroopan 
keskuspankin pääjohtaja, 
Kohti todellista talous- ja 
rahaliittoa, joulukuu 2012.
Pankkien ja valtion riippuvuussuhde: laskukierre?
liiallinen riskinotto ja
riittämättömät pääoma- ja maksuvalmiuspuskurit liiallinen luotonannon kasvukorkea velkaantuneisuusasteliian suuret lisäpalkkiot
maksuvalmiuspaineethuoli vakavaraisuudestaluotonannon hidas kasvuluottamus  pankkijärjestelmään heikkomakrotalouden epätasapainoliiallinen julkinen rahoitustuki ongelmapankkien kansallistamiseen 
julkisten menojen leikkauksethidas kasvuluotonoton hidas kasvuenemmän järjestämättömiä lainojapankkien lainakustannukset suuret (valtion riskin vuoksi)julkistalouden alijäämät ja valtionvelat kasvavatvaltion lainakustannukset kasvavat
Valtionvelkakriisi Finanssipolitiikan 
kiristäminenPelastusoperaatiotPankkikriisi
Heikko 
pankkivalvonta
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
15 Johdanto 
 
Euroopan pankkiunionin perustaminen
06 
Euroopan johtajat päättivät vuonna 2012 syventää talous- ja rahaliittoa luomalla 
Euroopan pankkiunionin, jotta voitaisiin  ”murtaa pankkien ja valtionvelan välinen 
noidankehä ”3 ja puuttua euroalueen maiden pankkeihin vaikuttaviin puutteisiin. 
Pankkiunionin päätarkoitus on tehdä Euroopan pankkijärjestelmästä avoimem -
pi, yhtenäisempi ja turvallisempi osana vakaata ja toimivaa rahoitusjärjestelmää 
(ks.  taulukko 1 ).Taulukko 1Pankkiunionin tarkoitus
Pankkiunioni tekee 
Euroopan pankeista:
… avoimempiakaikkien pankkien valvonnassa sekä elvytyksessä ja kriisinratkaisussa 
noudatetaan samoja sääntöjä ja standardeja
… yhtenäisempiäkotimaista ja ulkomaista pankkitoimintaa käsitellään samalla tavoin, eikä 
pankkien vakavaraisuus enää riipu niiden sijaintivaltion vakavaraisuudesta
… turvallisempiapankkien joutuessa vaikeuksiin tilanteeseen puututaan nopeasti, ja pankit 
joko saatetaan uudelleen toimintakykyisiksi tai – tarvittaessa –  varmiste -
taan, että ongelmapankkien toiminta lopetetaan
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella (pankkivalvon -
taa koskeva EKP:n verkkosivusto).3 Euroopan pankkiunionin 
perustamisesta ilmoitettiin 
EU:n huippukokouksessa 
29. kesäkuuta 2012. Tämän 
jälkeen, 5. joulukuuta 2012, 
Eurooppa-neuvoston 
puheenjohtaja julkaisi tiiviissä 
yhteistyössä Euroopan 
komission puheenjohtajan, 
euroryhmän puheenjohtajan 
ja Euroopan keskuspankin 
pääjohtajan kanssa laatimansa 
raportin Kohti todellista 
talous- ja rahaliittoa. Kolme 
vuotta myöhemmin, 
22. kesäkuuta 2015, viisi 
puheenjohtajaa/pääjohtajaa 
(joukkoon oli liittynyt myös 
Euroopan parlamentin 
puhemies) esitteli jatko -
raportin Euroopan talous- ja 
rahaliiton viimeistely.
4 Vakavaraisuussäännöillä 
tarkoitetaan luottolaitosten 
taloudellisen vakauden 
parantamiseksi annettua 
lainsäädäntöä.
07 
Pankkiunionin perustaminen edellytti seuraavien järjestelmien luomista:
a) yhteinen valvontamekanismi (YVM), jonka avulla varmistetaan vakavaraisuus -
sääntöjen4 yhdenmukainen soveltaminen kaikissa euroalueen maissa
b) yhteinen kriisinratkaisumekanismi, jonka avulla varmistetaan, että toimin -
tansa jatkamiseen kykenemättömät pankit lakkautetaan tehokkaasti siten, 
että niistä aiheutuu mahdollisimman vähän kustannuksia veronmaksajille ja 
reaalitaloudelle ja että yksityiset velkojat osallistuvat pankkien rakenneuudis -
tuksiin ja kriisinratkaisuun
c) osittain yhdenmukaistetut talletussuojajärjestelmät.
16 Johdanto 
 
08 
YVM:n perustamisen marraskuussa 2014 on sanottu olleen ”suurin askel kohti 
syvempää taloudellista yhteistyötä Euroopassa sitten talous- ja rahaliiton perus -
tamisen”5. Se on välttämätön perusta muille pankkiunionin osille eli yhteiselle 
kriisinratkaisumekanismille ja mahdolliselle EU:n laajuiselle talletussuojajärjestel -
mälle.  Lainsäädäntövallan käyttäjät pitivät sitä myös olennaisen tärkeänä keinona 
katkaista kansallisten hallitusten ja pankkien välinen yhteys ja vähentää tulevien 
pankkijärjestelmäkriisien riskiä. YVM:n sääntely- ja valvontakehyksellä pyritään 
myös pysymään mukana jatkuvassa kehityksessä, jota tapahtuu globaalissa rahoi -
tusympäristössä, jolle ovat leimallisia monimutkaiset kansainväliset sopimukset 
ja sitoumukset (esim. Baselin sopimukset)6, ja siten poistamaan pankeilta mah -
dollisuus siirtää riskialttiimpia toimintoja sellaisille oikeudenkäyttöalueille, joilla 
sääntely on löyhempää.
09 
YVM koostuu Euroopan keskuspankista (EKP) ja YVM:ään osallistuvien jäsenval -
tioiden pankkivalvonnasta vastaavista kansallisista viranomaisista (’kansalliset 
toimivaltaiset viranomaiset’). YVM-asetuksen7 mukaan nämä elimet ovat vas -
tuussa kaikkien luottolaitosten mikrotason vakauden valvonnasta osallistuvissa 
jäsenvaltioissa8. Asetuksen 6 artiklan 1 kohdassa EKP:lle annetaan vastuu YVM:n 
tehokkaasta ja johdonmukaisesta toiminnasta. Asetuksen 5 artiklan mukaan YVM 
hoitaa myös makrotason vakauden valvonnan tehtäviä (ks. laatikko 1 ).
Mikro- ja makrotason vakauden valvonta
Mikrotason vakauden valvonnalla pyritään varmistamaan yksittäisten pankkien vakavaraisuus. Makrotason 
vakauden valvonnalla pyritään havaitsemaan ennen kaikkea makrotalouden kehityksestä johtuvia koko rahoi -
tusjärjestelmän vakautta koskevia riskejä. Vaikka molemmilla valvonnan tasoilla on omat tavoitteensa, niissä 
käytetään usein samoja välineitä: makrovakautta koskevaa välinettä voidaan hyödyntää mikrotason vakau -
den arvioinnissa ja vakautta koskevissa toimissa ja päinvastoin. Niiden käytön logiikka ja ala vain vaihtelevat. 
Samoja välineitä voidaan pitää mikrotason välineinä, jos niitä sovelletaan valikoiden yksittäisiin laitoksiin, ja 
makrotason välineinä, jos niitä sovelletaan pankkiryhmiin tai kaikkiin tietyn maan pankkeihin.Laatikko 15 Mario Draghin esipuhe, EKP:n 
pankkivalvonnan toiminta -
kertomuksessa vuodelta 2014.
6 Herman Van Rompuy, 
Eurooppa-neuvoston 
puheenjohtaja, Jose Manuel 
Barroso, Euroopan komission 
puheenjohtaja, Jean-Claude 
Juncker, euroryhmän 
puheen  johtaja, ja Mario Draghi, 
Euroopan keskuspankin 
pääjohtaja, Kohti todellista 
talous- ja rahaliittoa, joulukuu 
2012.
7 Neuvoston asetus 
(EU) N:o 1024/2013, annettu 
15 päivänä lokakuuta 2013, 
luottolaitosten vakavaraisuus-
valvontaan liittyvää politiikkaa 
koskevien erityistehtävien 
antamisesta Euroopan 
keskuspankille (EUVL L 287, 
29.10.2013, s. 63).
8 Kaikki euroalueen maat (Belgia, 
Saksa, Viro, Irlanti, Kreikka, 
Espanja, Ranska, Italia, Kypros, 
Latvia, Liettua, Luxemburg, 
Malta, Alankomaat, Itävalta, 
Portugali, Slovenia, Slovakia ja 
Suomi) osallistuvat YVM:ään 
automaattisesti. Euroalueen 
ulkopuoliset jäsenvaltiot voivat 
halutessaan osallistua 
mekanismiin toimimalla 
”tiiviissä yhteistyössä” EKP:n 
kanssa.
17 Johdanto 
 
10 
YVM:n kolme päätavoitetta9 ovat
a) Euroopan pankkijärjestelmän turvallisuuden ja vakauden varmistaminen
b) rahoitusmarkkinoiden yhdentymisen ja vakauden lisääminen
c) yhdenmukaisen valvonnan varmistaminen.
11 
EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten valvontatehtävät ja vastuu -
alueet jakautuvat valvottavien laitosten merkittävyyden perusteella. YVM:ssä EKP 
vastaa merkittäviksi luokiteltujen laitosten suorasta valvonnasta10. Tätä varten 
EKP muodostaa yhteisiä valvontaryhmiä, jotka koostuvat EKP:n ja kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä. Kukin yhteinen valvontaryhmä 
vastaa jonkin merkittäväksi luokitellun pankin mikrotason vakauden valvonnasta, 
mutta asiaa koskevat päätökset hyväksyy EKP:n neuvosto YVM:n valvontaelimen 
esityksestä.
12 
EKP valvoo myös ”vähemmän merkittävien” pankkien vakavaraisuusvalvontaa. 
Tällöin valvontaviranomaisena toimii suoraan asianomainen kansallinen toimi -
valtainen viranomainen, jolla on valtuudet tehdä kaikki tarvittavat valvontapää -
tökset. EKP voi kuitenkin milloin tahansa ottaa vähemmän merkittävän laitoksen 
suoraan valvontaansa, jos se katsoo sen olevan tarpeen. Kaavio 2 havainnollistaa 
tehtävien jakoa YVM:ssä.9 EKP:n Pankkivalvontaopas.
10 Tällä hetkellä EKP:n suoran 
valvonnan alaisena on 
129 pankkiryhmää (noin 
1 200 valvottavaa yhteisöä), 
joilla on varoja yli 
21 biljoonaa euroa. Noin 
3 200 pankkia on luokiteltu 
vähemmän merkittäviksi. 
Pankit luokitellaan 
merkittäviksi ja siten EKP:n 
valvonnan alaisuuteen 
kuuluviksi YVM-asetuksen 
6 artiklan 4 kohdassa 
säädettyjen perusteiden 
mukaisesti. Luokittelussa 
käytetään seuraavia 
perusteita: pankin varojen 
kokonaisarvo, pankin merkitys 
jonkin jäsenvaltion tai koko 
EU:n talouden kannalta, 
pankin rajatylittävän 
toiminnan merkittävyys ja se, 
onko pankki pyytänyt tai 
saanut rahoitusta Euroopan 
vakausmekanismista tai 
Euroopan rahoitusvakaus-
välineestä. Riittää, että yksi 
perusteista täyttyy. Pankki 
voidaan katsoa merkittäväksi 
myös, jos se on yksi kolmesta 
merkittävimmästä tietyssä 
jäsenvaltiossa sijaitsevasta 
pankista.
18 Johdanto 
 Kaavio 2Tehtävien jako YVM:ssä
 tukevat EKP
 Välillinen 
valvonta  valvoo järjestelmää  Suora 
valvonta
   Vähemmän 
merkittävät 
luottolaitokset Kansalliset 
toimivaltaiset 
viranomaiset
 Merkittävät 
luottolaitokset  Yhteiset 
valvontaryhmät
 Horisontaaliset 
yksiköt
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
19
 Tarkastustapa ja 
tarkastusmenetelmät
13 
Tarkastuksessa tutkittiin, onko YVM:n yhteiset valvontaryhmät ja paikalla teh -
tävistä tarkastuksista vastaavat tarkastusryhmät perustettu niin, että ne voivat 
toimia tehokkaasti asianmukaisessa hallinto-, ohjaus-, tarkastus- ja tilivelvolli -
suusympäristössä.11 Tilintarkastustuomioistuin arvioi erityisesti seuraavia seikkoja:
a) toimintaympäristö, joka hallinto- ja ohjausrakenteella on luotu yhteisten 
valvontaryhmien ja paikalla tehtävistä tarkastuksista vastaavien tarkastus -
ryhmien työlle, mukaan lukien EKP:n sisäisen tarkastuksen tehtäväalue ja sen 
YVM:ää koskevien töiden suunnittelu
b) tilivelvollisuutta ohjaavat menettelyt ja säännöt, ulkoinen tarkastus mukaan 
lukien, ja niiden käytännön soveltaminen
c) yhteisten valvontaryhmien suunnittelu ja perustaminen keskittyen rakentee -
seen ja resursseihin
d) paikalla tehtävistä tarkastuksista vastaavien tarkastusryhmien perustaminen, 
tarkastusten suunnittelu ja suorittaminen sekä niistä raportoiminen.
14 
Tarkastuskriteerit muodostettiin seuraavien lähteiden perusteella:
a) YVM-asetuksessa ja YVM-kehysasetuksessa12 säädetyt oikeudelliset vaatimuk -
set ja tavoitteet
b) Baselin pankkivalvontakomitean (BCBS) vahvistamat, vuonna 2012 tarkistetut 
pankkivalvonnassa noudatettavat perusperiaatteet
c) sisäisten tarkastajien järjestön IIA:n (Institute of Internal Auditors) standardit 
ja Saksan finanssivalvontaviranomaisen (BaFin) vahvistamat riskienhallinnan 
vähimmäisvaatimukset ja
d) EKP:n sisäiset säännöt ja menettelyt.
15 
Todentava aineisto kerättiin EKP:n keskeisen valvontahenkilöstön kanssa pidetyis -
sä kokouksissa ja heitä haastattelemalla sekä tarkastelemalla sisäisiä asiakirjoja ja 
julkisia tietoja. Aineiston avulla tutkittiin, ovatko EKP:n hallinto- ja ohjausjärjes -
telyt ja organisaatiorakenne olleet asianmukaiset EKP:n otettua valvontatehtävät 
hoitaakseen. Lisäksi arvioitiin, noudatetaanko oikeudellista kehystä ja etenkin 
riippumattomuutta koskevia sääntöjä. Tarkastuksessa tutkittiin päätöksenteko -
prosessin tehokkuutta ja arvioitiin valvontahenkilöstön eettisiä sääntöjä. YVM:n 
sisäisen tarkastuksen rakennetta ja suunnittelua verrattiin yleisesti hyväksyttyi -
hin parhaisiin käytäntöihin.11 Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastusvaltuudet perustuvat 
EKPJ:n perussäännön 
27.2 artiklaan ja YVM-
asetuksen 20 artiklan 
7 kohtaan.
12 Euroopan keskuspankin 
asetus (EU) N:o 468/2014, 
annettu 16 päivänä 
huhtikuuta 2014, kehyksen 
perustamisesta YVM:n 
puitteissa tehtävälle 
yhteistyölle EKP:n ja 
kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten välillä sekä 
kansallisten nimettyjen 
viranomaisten kanssa 
(EUVL L 141, 14.5.2014, s. 1).
20 Tarkastustapa ja tarkastusmenetelmät 
 
16 
Tilivelvollisuutta koskevien menettelyjen ja sääntöjen, kuten ulkoisen tarkastuk -
sen, osalta tutkittiin keskeisille sidosryhmille annettavien tietojen valintaprosessit 
ja tarkistettiin, noudatetaanko asiaa koskevia sääntöjä. Lisäksi YVM:ää koskevia 
tilivelvollisuuden ja ulkoisen tarkastuksen järjestelyjä arvioitiin ja verrattiin eräillä 
muilla oikeudenkäyttöalueilla sovellettaviin järjestelyihin. Tässä yhteydessä 
hyödynnettiin Australian, Kanadan ja Yhdysvaltojen ylimpien tarkastuselinten 
toimittamia tietoja.
17 
Yhteisten valvontaryhmien työn osalta tilintarkastustuomioistuin tutki EKP:n val -
vontaresurssien alustavaa suunnittelua ja jakoa toiminnan käynnistysvaiheessa 
sekä EKP:n yhteistyötä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja näihin 
viranomaisiin tukeutumista muun kuin paikalla tehtävän valvonnan resursoin -
nissa ja suorittamisessa. Lisäksi arvioitiin yhteisten valvontaryhmien rakennetta, 
niiden raportointikanavia ja asianmukaisen koulutuksen tarjoamisessa käytettyjä 
järjestelyjä.
18 
EKP:n tarkastuksen lisäksi tilintarkastustuomioistuin lähetti kaikille asianomaisille 
kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja merkittäville pankeille kyselylomak -
keen, jolla pyrittiin keräämään palautetta uuden valvontajärjestelmän tehokkuu -
desta. Tarkastuskohteiden suhteen tehtyä työtä eritellään tarkemmin liitteessä I .
Todentavan aineiston keräämisessä vaikeuksia
19 
EKP antoi tilintarkastustuomioistuimelle hyvin vähän tietoa, jota olisi tarvittu 
EKP:n kattavien arviointien hallinnon tehokkuuden (operational efficiency of the 
management), yhteisten valvontaryhmien toiminnan tehokkuuden, valvonta -
toiminnan suunnittelun ja toteuttamisen tehokkuuden, päätöksentekoproses -
sin sekä paikalla tehtävien tarkastusten yhteydessä tosiasiallisesti tehdyn työn 
arviointiin. Asiasta annetaan tarkat tiedot liitteessä II . Lyhyesti voidaan kuitenkin 
todeta, että tilintarkastustuomioistuin ei voinut tutkia seuraavia seikkoja koske -
vaa todentavaa aineistoa:
i) Hallinto ja ohjaus:
 ο valvontaelimen päätökset ja pöytäkirjat (ks. kohdat 36–39).
ii) Tilivelvollisuus:
 ο Euroopan parlamentin ja valvontaelimen puheenjohtajan välillä tarpeen 
mukaan käytyä näkemystenvaihtoa koskeva asiakirja-aineisto ja aineisto, 
jota komissio on pyytänyt lakisääteisen YVM:ää koskevan raportointivel -
vollisuutensa yhteydessä (ks. kohta 92 sekä kohdat 98 ja 99).
21 Tarkastustapa ja tarkastusmenetelmät 
 
iii) Yhteiset valvontaryhmät:
 ο valvontatarkkailuohjelmien toimia koskevat valvontakäsikir -
jan osat ja tarkastukseen valittua pankkien otosta koskevat 
valvonta  tarkkailuohjelma-asiakirjat
 ο asiaa koskevat valvontakäsikirjan luvut, mallit ja menetelmät sekä 
näytteet valvojan arviointiprosessiin (SREP) liittyvistä raporteista ja 
päätöksistä
 ο tarkat tiedot kustakin merkittävästä yhteisöstä sekä luokittelumene -
telmässä käytetyt laskelmat ja EKP:n tekemä pankkien luokittelu (ks. 
kohdat 104–149)
iv) Paikalla tehtävä valvonta:
 ο tiedot tarkastuspyynnöistä, mukaan lukien tiedot pyyntöjen syistä ja siitä, 
miten ne asetettiin tärkeysjärjestykseen, sekä syistä pyyntöjen mahdolli -
selle epäämiselle
 ο tiedot kansallisten toimivaltaisten viranomaisten resursseista ja vuosille 
2015 ja 2016 suunnitelluista tarkastuksista
 ο tarkastuskertomukset ja valvontakäsikirjan luvun 6 liitteet, joissa kuva -
taan paikalla tehtävien tarkastusten menetelmiä (ks. kohdat 150–183).
22
 Hallinto ja ohjaus
20 
Tässä kertomuksessa hallinnolla ja ohjauksella tarkoitetaan sisäisiä prosesseja ja 
menettelyjä, joilla ohjataan valvontatoimintaa ja varmistetaan, että valvontatoi -
met ja -päätökset ovat johdonmukaisia, tehokkaita, vaikuttavia ja avoimia. Hy -
vään hallintoon ja ohjaukseen kuuluvat tehtävien ja vastuualueiden selkeä jako, 
toimivallan jakaminen oikein ja asianmukainen riippumattomuus, jotta valvojat 
voivat suorittaa tehtävänsä valtuuksiaan ja teknistä asiantuntemustaan vastaa -
valla tavalla. Hyvään hallintoon kuuluu myös sisäinen tarkastus, joka helpottaa 
petosten havaitsemista ja ehkäisemistä, sääntöjen noudattamisen valvomista ja 
riskien vähentämistä. Baselin pankkivalvontakomitean mukaan valvojan toimin -
nan riippumattomuudesta, tilivelvollisuudesta sekä hallinnosta ja ohjauksesta 
olisi säädettävä laissa ja niistä olisi kerrottava julkisesti (periaate 2, olennainen 
edellytys 1).
Toiminnalle on luotu monimutkainen 
organisaatiorakenne
21 
Keskeinen YVM:n organisaatiorakennetta koskeva sääntö on, että YVM-asetuksel -
la ”EKP:lle annettujen tehtävien hoitamisessa mukana olevalla henkilöstöllä on 
oltava EKP:lle annettuja muita tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä erillinen organi -
saatio ja erilliset raportointikanavat ja niiden tulisi niitä noudattaa”13.
22 
EKP onnistui luomaan nopeasti uuden organisaatiorakenteen valvontatoimintaa 
varten.14 Uuteen rakenteeseen kuuluvat valvontaelin, joka sihteeristönsä avustuk -
sella vastaa EKP:n valvontatehtävien suunnittelusta ja toteuttamisesta, ja neljä 
mikrovalvonnan pääosastoa (mikrovalvonnan pääosastot I–IV), jotka raportoivat 
toimintaan liittyvistä asioista valvontaelimen puheenjohtajalle ja varapuheenjoh -
tajalle15 (ks. kaavio 3 ). EKP:n hallintorakenteen puitteissa perustettiin mikroval -
vonnan pääosastoon IV erityinen yksikkö, jonka vastuulle annettiin EKP:n valvon -
tatoiminnan laadunvarmistus (SQA). SQA toimii eräänlaisena lisävarmistuksena 
operatiivisten yksiköiden ja sisäisen tarkastuksen toiminnon välillä. Se kohdistaa 
laadun jälkitarkastuksia EKP:n työn tuloksiin sekä EKP:n menettelyihin ja väli -
neisiin. Se pyrkii johdolle esittämiensä suositusten kautta parantamaan EKP:n 
pankkivalvonnan laatua ja edistämään parhaita käytäntöjä.
23 
Merkittäviksi luokiteltujen laitosten valvonnan resursointiin valitussa mallissa 
hyödynnetään sekä EKP:n että asianomaisten kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten henkilöstöä.16 Yhteisten valvontaryhmien jäseniksi ja koordinaattoreiksi 
nimetyt EKP:n työntekijät toimivat mikrovalvonnan pääosastoissa I ja II, jotka suo -
rittavat EKP:n suoran valvonnan tehtäviä. Yhteisissä valvontaryhmissä toimivat 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työntekijät työskentelevät omien työn -
antajaelintensä tiloissa. Maaliskuussa 2016 kansalliset toimivaltaiset viranomaiset 
olivat osoittaneet yhteisten valvontaryhmien työhön kokoaikaisiksi työpaikoiksi 
muutettuna 846 työntekijää ja EKP 455 työntekijää (215 mikrovalvonnan pääosas -
tosta I ja 240 mikrovalvonnan pääosastosta II).13 YVM-asetus, 25 artiklan 
2 kohdan toinen alakohta.
14 EKP:n hallintorakenne 
määritellään SEUT-
sopimuksessa. YVM-asetus ei 
vaikuttanut johtokunnan 
vastuuseen EKP:n sisäisen 
organisaation hallinnasta, 
henkilöstö- ja talousarvioasiat 
mukaan lukien.
15 YVM-asetus, johdan  to-osan 
66 kappale.
16 YVM-asetuksen 6 artiklan 
2 kohdan mukaan EKP:llä ja 
kansallisilla toimivaltaisilla 
viranomaisilla on velvollisuus 
tehdä yhteistyötä 
vilpittömässä mielessä ja 
vaihtaa tietoja. Asetuksen 
6 artiklan 3 kohdan mukaan 
”kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten vastuulla on 
[…] avustaa EKP:tä 4 artiklassa 
tarkoitettuihin, kaikkiin 
luottolaitoksiin liittyviin 
tehtäviin liittyvien säädösten 
laadinnassa ja 
täytäntöön  panossa”.
23 Hallinto ja ohjaus 
 Kaavio 3YVM:n organisaatiorakenne
Mikrovalvonta
Suora valvonta Välillinen valvonta Horisontaalinen valvonta 
Mikrovalvonta I Mikrovalvonta II Mikrovalvonta III Mikrovalvonta IV
± 30 pankkiryhmää ± 90 pankkiryhmääYleisvalvonta ja suhteet kansallisiin 
toimivaltaisiin viranomaisiin Toimiluvat
Kriisinhallinta
Institutionaalinen ja sektorikohtai -
nen valvontaValvontatarkkailuohjelmien suun -
nittelu ja koordinointi
Analysointi ja metodologinen tuki Sisäiset mallit
Menettelyjen ja standardien 
kehittäminen 
Täytäntöönpano ja seuraamukset 
Riskianalyysi
Laadunvarmistus 
Valvontapolitiikka
Pankeissa tehtävät tarkastukset
Valvontaelin Valvontaelimen sihteeristö
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.Yhteiset valvontaryhmät
Yhteiset valvontaryhmät ovat merkittävien 
laitosten päivittäisen valvonnan tärkein väline
24 Hallinto ja ohjaus 
 
24 
YVM:n aloittaessa toimintansa marraskuussa 2014 uusi organisaatiorakenne oli 
kaikilta osin toimintavalmis. Monimutkaisesta rakenteesta aiheutui kuitenkin 
merkittäviä haasteita. Yhteisen ja tehokkaan valvontatavan saavuttaminen edel -
lyttää EKP:ltä ja kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta toimien laajaa yhteen -
sovittamista ja saumatonta viestintää .
EKP hoiti YVM:n työntekijöiden rekrytoinnin aikatauluun 
nähden tehokkaasti…
25 
Ennen valvontatehtäviensä aloittamista EKP hankki henkilöstöä uutta tehtävä -
aluetta varten. Se suoriutui tehtävästä erinomaisesti, sillä aikataulu oli tiukka. 
Rekrytointi aloitettiin vuonna 2013, ja 113 erilliseen hakumenettelyyn osallistui 
yhteensä 25 000 hakijaa. Vuodelle 2015 budjetoitiin kokoaikaisina työpaikkoina 
tarkastellen 1 073 työntekijää, joista oli vuoden 2014 loppuun mennessä palkattu 
noin 85 prosenttia. Työntekijöiden rekrytointia jatkettiin vuonna 2015, ja vuo -
den loppuun mennessä oli täytetty noin 96 prosenttia budjetoiduista paikoista. 
Tilintarkastustuomioistuin valitsi palkattujen työntekijöiden ansioluetteloista 
otoksen, jota verrattiin vastaavissa tehtävissä vaadittaviin taitoihin. Tarkastelluilla 
työntekijöillä oli EKP:n osoittamien tehtävien suorittamisessa vaaditut taidot ja 
pätevyys, vaikka suositusten järjestelmällinen tarkistaminen (eli yhteydenotot 
ansioluetteloissa mainittuihin suosittelijoihin) tehtiin vasta joulukuussa 2015. 
Kaaviossa 4  esitetään YVM:n tehtäviin osoitetun EKP:n henkilöstön prosentuaali -
nen jakautuminen. Kaavio 4EKP:n pankkivalvontaan budjetoitujen kokoaikaisten työpaikkojen jakautuminen 
31. joulukuuta 2015
© Euroopan keskuspankki, Frankfurt am Main, Saksa (pankkivalvonnan toimintakertomus vuodelta 2015).DG MS IV
33 %
DG MS III
11 %
DG MS II
25 %DG MS I
27 %Sihteeristö
4 %
25 Hallinto ja ohjaus 
 
… mutta EKP on vahvasti riippuvainen kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten resursseista
26 
YVM:n resursointia ohjaavien vaatimusten mukaan ”EKP:n on osoitettava tarvitta -
va rahoitus ja henkilöstö […] sille annettujen tehtävien hoitamiseen”17 ja resurssit 
olisi saatava ”tavalla, jolla varmistetaan EKP:n riippumattomuus kansallisten toi -
mivaltaisten viranomaisten ja markkinatoimijoiden epäasiallisesta vaikutuksesta 
[…]”18.
27 
Nykyisessä rakenteessa on keskeisenä riskinä, että valvontaryhmien koostuessa 
sekä EKP:n että kansallisten viranomaisten työntekijöistä kansalliset toimivaltai -
set viranomaiset kantavat suuren osan euroalueen merkittävien pankkien val -
vonnan kustannuksista.19 Näin ollen valvonnan kokonaistalousarvio koostuu itse 
asiassa 27 erillisestä talousarviosta20, EKP:n talousarvio mukaan lukien. Merkittävä 
osa yhteenlasketuista varoista kuluu kansallisen tason (kansalliset toimivaltaiset 
viranomaiset ja keskuspankit) henkilöstökustannuksiin. Kansallisilla elimillä on 
viime kädessä valta päättää paikalla tehtäviin tarkastuksiin osoittamistaan ta -
loudellisista ja muista resursseista sekä yhteisiin valvontaryhmiin osoittamistaan 
työntekijöistä21, vaikka lopullinen vastuu näistä valvonnan aloista onkin EKP:llä. 
EKP julkistaa pankeilta perimänsä valvontamaksun määrän ja ilmoittaa sen kan -
sallisille toimivaltaisille viranomaisille ennen sen soveltamista koskevan lopullisen 
päätöksen tekemistä, mutta voimassa olevassa oikeudellisessa kehyksessä ei 
säädetä YVM:n kokonaiskustannusten konsolidoidusta julkistamisesta.
Tarvittavat elimet on perustettu ja niiden tueksi on 
luotu monimutkainen päätöksentekoprosessi
28 
YVM:ää koskeva oikeudellinen kehys on voimassa. Päätöksentekoprosessiin 
osallistuvat YVM:n elimet on perustettu, niille on laadittu työjärjestys ja elimiä 
ja työjärjestystä koskevat tiedot on julkaistu asetusten edellyttämällä tavalla ja 
Baselin pankkivalvontakomitean perusperiaatteen 122 mukaisesti.17 YVM-asetus, 28 artikla.
18 YVM-asetus, johdanto-osan 
77 kappale.
19 Tilintarkastustuomioistuimen 
tarkastuksen alaan ei kuulunut 
kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten talousarvioiden 
tarkastelua.
20 Lukuun sisältyvät kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten 
ja osallistuvien jäsenvaltioiden 
nimeämien muiden 
viranomaisten talousarviot.
21 EKP:n ja kansallisten 
toimi  valtaisten viranomaisten 
YVM:n puitteissa tekemää 
yhteistyötä koskevista 
säännöistä säädetään 
YVM-asetuksen 6 artiklassa. 
Tilintarkastustuomioistuin 
kuitenkin sai kansallisia 
toimivaltaisia viranomaisia 
koskevia asiakirjoja ja tietoja 
ainoastaan EKP:ltä ja 
tekemänsä kyselytutkimuksen 
avulla. Asianomaisia kansallisia 
toimivaltaisia viranomaisia ei 
tarkastettu.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Hallinto ja ohjaus 
 
29 
Valvontaelimen tehtävänä on suunnitella ja toteuttaa EKP:lle annetut valvon -
tatehtävät. Valvontaelin viimeistelee päätösluonnokset, jotka ovat useimmiten 
yhteisten valvontaryhmien laatimia, ja esittää ne EKP:n neuvostolle. Päätökset 
katsotaan hyväksytyiksi, ellei EKP:n neuvosto vastusta niitä määrätyssä ajassa 
(tätä kutsutaan vastustamattajättämismenettelyksi). Valvontaelimen kokoon -
panosta ja sen jäsenten nimittämismenettelystä säädetään YVM-asetuksessa23. 
Tilintarkastustuomioistuin ei onnistunut tarkastamaan menettelyjä, joita kansal -
listen toimivaltaisten viranomaisten on noudatettava edustajien nimittämisessä 
valvontaelimeen ja heidän erottamisessaan.24 EU:n toimielimiä ei kuulla kan -
sallisia toimivaltaisia viranomaisia edustavien jäsenten nimittämisessä eivätkä 
ne osallistu menettelyyn muillakaan tavoin.
30 
EKP on myös perustanut YVM-asetuksen25 mukaisesti oikaisulautakunnan, jonka 
tehtävänä on EKP:n päätösten sisäinen uudelleenkäsittely. Oikaisulautakunta oli 
heinäkuuhun 2015 mennessä käsitellyt kuutta päätöstä. Kaikissa tapauksissa se 
antoi lausunnon asetetun kahden kuukauden määräajan puitteissa. Yhdessä ta -
pauksessa kului 20 työpäivän sijaan kolme ja puoli kuukautta ennen kuin valvon -
taelin esitti uuden päätöksen EKP:n neuvostolle oikaisulautakuntamenettelyjen 
mukaisesti.
31 
Lisäksi on perustettu sovittelulautakunta26 ratkomaan asianomaisten kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten eriäviä näkemyksiä tapauksissa, joissa EKP:n neu -
vosto on vastustanut valvontaelimen päätösehdotusta. Sovittelulautakunnalle ei 
ole vielä ollut käyttöä.
Päätöksenteko on monimutkainen prosessi, jossa vaihdetaan 
tietoa useilla eri tasoilla ja johon valvontaelimen sihteeristö 
osallistuu merkittävästi
32 
Päätöksentekoa olisi tuettava tehokkaalla sisäisellä hallinto- ja ohjausprosessilla 
ja tehokkaalla sisäisellä viestintäprosessilla, jotka toteutetaan asian merkittävyy -
den edellyttämällä tasolla ja asianmukaisessa ajassa päätöksen kiireellisyydestä 
riippuen.27
33 
YVM:n päätöksentekoprosessi ja niin sanottu vastustamattajättämismenettely 
esitellään kaaviossa 5 .23 YVM-asetus, 26 artikla.
24 Baselin pankkivalvonta -
komitean perusperiaate 2, 
olennainen edellytys 2.
25 YVM-asetus, 24 artikla.
26 Euroopan keskuspankin 
asetus (EU) N:o 673/2014, 
annettu 2 päivänä kesäkuuta 
2014, sovittelulautakunnan 
perustamisesta ja sen 
työjärjestyksestä (EUVL L 179, 
19.6.2014, s. 72).
27 Baselin pankkivalvonta -
komitean perusperiaate 2, 
olennainen edellytys 4.
27 Hallinto ja ohjaus 
 
34 
Liitteessä III  kerrotaan päätöksentekomenettelyyn sisältyvästä monimutkaisesta 
tietojenvaihdosta, jossa valvontaelimen sihteeristöllä on merkittävä rooli. Vakio -
menettelyssä (jos ei huomioida yhteisten valvontaryhmien tekemää valmistelu -
työtä) prosessi kestää noin viisi viikkoa.28
35 
Valvontaelimen sihteeristö vastaa päätöksentekomenettelyn koordinoinnista. Se 
on kehittänyt koordinointia varten sisäisiä käytäntöjä ja menettelyjä. Sihteeristö 
on kuitenkin antanut yhteisille valvontaryhmille ja muille toimialoille vain vähän 
ohjeita tarkistuslistojen, asiakirjamallien ja vuokaavioiden muodossa.28 Kesto koostuu seuraavista 
määräajoista: valvontaelimen 
jäsenillä on viisi päivää aikaa 
tarkastella asiakirjoja ennen 
päätösluonnoksen 
hyväksymistä, luottolaitoksella 
on kahden viikon ajan oikeus 
tulla kuulluksi ja EKP:n 
neuvoston on hyväksyttävä 
päätös ilman vastalausetta 
enintään kymmenen 
työpäivän kuluessa YVM-
asetuksen mukaisesti. 
Yhteisten valvontaryhmien 
valmistelutyön vaiheita 
kuvataan liitteessä III . 
Vakiomenettelyn viiden viikon 
määräaika koskee tapauksia, 
joissa on järjestettävä 
kuuleminen. Jos päätöksellä ei 
ole haitallisia vaikutuksia, 
oikeutta tulla kuulluksi ei 
tarvitse noudattaa ja 
vakiomenettely kestää kolme 
viikkoa.Kaavio 5Yleiskatsaus päätöksentekomenettelyyn
 Hyväksyminen
   Päätöksen kohteena olevat 
oikeushenkilöt tai 
luonnolliset henkilöt voivat 
pyytää uudelleenkäsittelyä 
oikaisulautakunnalta. Uudelleenkäsittely
Oikaisulautakunta toimittaavalvontaelimelle ei-sitovan lausunnon uutta päätösluonnosta varten        SovitteluSovittelulautakunta ratkoo kansallisten toimivaltaisten viranomaisten eriäviä näkemyksiä tilanteissa, joissa EKP:n neuvosto on vastustanut päätösluonnosta
 Sovittelulautakunta  b) Vastustaa   
a) Ei vastusta  EKP:n neuvosto     Toimittaa 
päätösluonnoksen  Valvontaelin
       
  OikaisulautakuntaVastustusPäätösluonnos palautetaan valvontaelimelle uuden luonnoksen toimittamista varten
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
28 Hallinto ja ohjaus 
 
Valvontaelimen on tehtävä valtavasti päätöksiä…
36 
Valvontaelin oli marraskuuhun 2015 mennessä tehnyt yhteensä 1 450 valvonta -
päätöstä (ks. taulukko 2 ). Valvontaelimen puheenjohtaja on todennut julkisesti, 
että EKP:n neuvostolle välitettyjen valvontapäätösten määrän vuoksi neuvosto 
joutuu luottamaan valvontaelimen päätelmiin29. Tammikuussa 2016 alettiin kes -
kustella päätöksentekoprosessin tiettyjen osien keventämisestä30.29 ”EKP:n neuvostolle esitellään 
tuhansia päätöksiä. Osa 
päätöksistä ei ole missään 
vaiheessa edes käynyt minun 
tai hierarkiassa seuraavana 
alapuolellani olevan 
työpöydällä, koska YVM-
asetus ei mahdollista 
delegointia. En usko, että 
EKP:n neuvosto voi perehtyä 
jokaiseen yksityiskohtaan. Sen 
on luotettava valvonta -
elimeen.”  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160 125.
en.html
30 Varapuheenjohtaja on 
kertonut puheessaan, että 
valvontaelin harkitsee 
ottavansa käyttöön kehyksen, 
jossa niin sanotut 
rutiinipäätökset voitaisiin 
delegoida alemmille tasoille ja 
valvontaelin voisi keskittyä 
arkaluonteisempiin, 
tärkeämpiin ja harkinnan -
varaisiin kysymyksiin.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160 113.
en.htmlTaulukko 2Valvontapäätökset aikavälillä marraskuu 2014  – 
marraskuu 2015
Valvontapäätöksen laji Päätösten lukumäärä
Sopivuutta ja luotettavuutta koskevat päätökset 661
Merkittävyys ja merkittävyyden muuttaminen 216
Kattavaan arviointiin liittyvät päätökset 145
Valvojan arviointiprosessi (SREP) 119
Omat varat (CET1:n lisäys, vähentäminen) 103
Määräosuuksien hankinta 80
Toimiluvat 27
Vakavaraisuusvaatimuksista luopuminen 18
Sekalaiset 17
Keskeneräiset valvontamenettelyt 13
Kansallisille toimivaltaisille viranomaisille annettavat ohjeet merkittävistä 
laitoksista13
Muut luvat (myynnit) 9
Sulautumat 8
Kustannuksia ja maksuja koskevat päätökset 7
Finanssiryhmittymiä koskevat päätökset 6
Sisäiset mallit 5
Ryhmittymän rakenteita koskevat päätökset 2
Yleiset ohjeet kansallisille toimivaltaisille viranomaisille 1
YHTEENSÄ 1 450
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
29 Hallinto ja ohjaus 
 
31 YVM-asetus, 25 artikla.
32 Ks. erityisesti YVM-asetuksen 
25 artikla.37 
Tilintarkastustuomioistuin poimi 16 tapauksen otoksen. Sille toimitettiin kysei -
sistä tapauksista menettelyjen vaiheita koskevat taulukot ja erilaisten päätösten 
päivämäärät. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan saanut tarkasteltavakseen 
päätösten tausta-asiakirjoja eikä siksi voi ottaa kantaa prosessin tehokkuuteen.
… mistä aiheutuu kerrannaisvaikutuksia ohjauskomitean 
työhön
38 
EKP:n vuonna 2015 tekemässä arvioinnissa havaittiin puutteita ohjauskomitean 
organisaatiossa ja muissa sen menettelyihin ja kokouksiin liittyvissä seikoissa. En -
nen kaikkea valvontaelimen sihteeristön mielestä oli vaikeaa valmistella samana 
päivänä pidettäviä niin valvontaelimen kuin ohjauskomiteankin kokouksia, minkä 
vuoksi asiakirjojen jakelu tapahtui usein varsin myöhään eivätkä komitean jäse -
net voineet valmistautua riittävästi esityslistalla olevien asioiden käsittelyyn.
39 
Arvioinnin päätteeksi laadittiin luettelo useiden eri vaihtoehtojen hyvistä ja huo -
noista puolista. Ohjauskomitea päätti harkinnan jälkeen olla muuttamatta työnsä 
järjestämistapaa muutoin kuin vakioimalla tietyt seurantamenettelyn osat.
Rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien 
eriyttämisen periaatetta noudatetaan, mutta 
eriyttämisen koettuun riippumattomuuteen liittyy 
riskejä
40 
EKP hoitaa sille YVM-asetuksella annetut tehtävät erillään rahapolitiikkaan liit -
tyvistä tehtävistään ja muista tehtävistään ja niihin vaikuttamatta31. Asetuksen 
johdanto-osan 65 kappaleen mukaan EKP:n rahapoliittiset tehtävät ja valvonta -
tehtävät olisi hoidettava täysin erillisinä, jotta vältettäisiin eturistiriidat ja varmis -
tettaisiin, että kukin toiminto hoidetaan sovellettavien tavoitteiden mukaisesti. 
YVM-asetuksella EKP:lle annettujen tehtävien hoitamisessa mukana olevalla 
henkilöstöllä on oltava EKP:lle annettuja muita tehtäviä hoitavasta henkilöstöstä 
erillinen organisaatio ja erilliset raportointikanavat ja niiden tulisi niitä noudattaa. 
EKP:n oli annettava ja julkistettava tarvittavat sisäiset säännöt, kuten salassapito -
velvollisuutta ja edellä mainittujen kahden tehtäväalueen välistä tietojenvaihtoa 
koskevat säännöt, ja varmistettava, että EKP:n neuvosto toimii täysin eriytetyllä 
tavalla valvontatehtävien ja rahapoliittisten tehtävien osalta.32
30 Hallinto ja ohjaus 
 
41 
EKP on antanut asiaa koskevan päätöksen ja hyväksynyt salassapitovelvolli -
suutta ja kahden tehtäväalueen välistä tietojenvaihtoa koskevat säännöt. EKP 
on muuttanut työjärjestystään uusien päätöksentekoelinten sisällyttämiseksi 
organisaatio rakenteeseen ja selkiyttääkseen näiden elinten vuorovaikutusta 
päätöksentekomenettelyssä. Tilintarkastustuomioistuimelle kerrottiin, että EKP:n 
neuvostolla on asetuksen mukaisesti kahta eri tehtäväaluettaan varten eri esitys -
listat ja kokoukset. Tätä vaaditaan EKP:n työjärjestyksen 13l.1 artiklassa.
Yhteisistä palveluista aiheutuvia riskejä voitaisiin arvioida 
paremmin
42 
Tehtävien eriyttämisen toteuttamista koskevassa EKP:n päätöksessä33 määrätään, 
että tietyistä EKP:n yksiköistä voidaan tehdä niin sanottuja yhteisiä palveluyksi -
köitä, jotka tukevat sekä rahapolitiikan että valvonnan tehtäväaluetta. Yhteiset 
palveluyksiköt perustetaan tehokkaiden ja vaikuttavien palveluiden tuottamisek -
si ja päällekkäisen työn minimoimiseksi. Näistä myönteisistä seikoista huolimatta 
järjestelyihin liittyy myös riskejä (ks. taulukko 3 ).
43 
Jos eriyttämisperiaatetta ei noudateta täysimääräisesti, siitä voi aiheutua riskejä 
myös EKP:n muilla tehtäväalueilla. Riskeihin kuuluu esimerkiksi luottamuksellis -
ten tietojen jakaminen. Yhteiset palveluyksiköt on vapautettu noudattamasta 
eriyttämisen toteuttamisesta annetun EKP:n päätöksen 6 artiklan säännöksiä, 
jotka koskevat tietojen vaihtamista tehtäväalueiden välillä (luottamuksellisten 
tietojen vaihtaminen ei edellytä johtokunnan etukäteen antamaa hyväksyntää)34, 
mutta tiedonsaannin yleiset periaatteet koskevat myös niitä.
44 
Luottamuksellisen tiedon käsittelystä on annettu yleisiä säännöksiä (esim. EKPJ:n 
ja EKP:n perussäännön 37.2 artiklassa, SEUT-sopimuksen 339 artiklassa, EKP:n 
eettisissä säännöissä ja päätöksen EKP/2014/39 4 ja 5 artiklassa säädetyt oikeu -
delliset velvoitteet). Baselin pankkivalvontakomitean perusperiaatteen 2 edel -
lytyksessä 5 korostetaan, että eturistiriitojen käsittelemiseen ja tietojen asian -
mukaiseen käyttöön tarvitaan säännöt. EKP ei kuitenkaan ole laatinut kustakin 
yhteisestä palveluyksiköstä erillistä riskianalyysiä eikä varmistanut yksiköiden tai 
osastojen eriyttämistä useimmilla tehtäväalueilla.33 Euroopan keskuspankin 
päätös 2014/39, annettu 
17 päivänä syyskuuta 2014, 
Euroopan keskuspankin 
rahapoliittisten tehtävien ja 
valvontatehtävien 
eriyttämisen toteuttamisesta 
(EUVL L 300, 18.10.2014, s. 57).
34 Päätös EKP/2014/39, 3 artiklan 
4 kohta.
31 Hallinto ja ohjaus 
 Taulukko 3EKP:n yhteiset palveluyksiköt ja tehtävien eriyttämiseen kohdistuvat riskit
Yhteinen palveluyksikkö/
toimialaErilliset osastot palveluyksikön 
sisällä?Mahdolliset ristiriidatOnko EKP:n päätöksen 
ja eettisten sääntö -
jen lisäksi erityisiä 
suojatoimia?
Hallinto Ei Resurssien kohdentaminen, tehtävien priorisointi. Ei
Tietotekniikka EiResurssien kohdentaminen, tehtävien priorisointi, 
erilliset tietotekniikkavaatimukset.Ei
Viestintä EiJos jostakin kysymyksestä olisi eriäviä näkemyk -
siä, yksikkö antaisi viestintätukea. Tämä voisi 
johtaa kompromissiin, joka ei tyydytä kumpaa -
kaan osapuolta.Ei
Henkilöstöhallinto, talousar -
vio ja organisaatioEiToiminnasta raportoidaan ainoastaan johto -
kunnalle, eikä vastuita ole jaettu rekrytointia, 
talousarviota, ylennyksiä, irtisanomista ja kurin -
pitoa koskevien valtuuksien osalta, joiden suhteen 
valvontahenkilöstö on itse asiassa vastuussa 
valvontaelimen puheenjohtajalle.Ei
Sisäinen tarkastusHyvin rajallisesti. Sisäisen tarkastuk -
sen ryhmän johtaja vastaa sisäisen 
tarkastuksen osaston johtoryhmän 
jäsenenä molempien tehtäväalueiden 
tarkastustyöstä, ja ryhmä suorittaa 
myös tilastointia koskevat tarkastukset 
(sekä valvontatehtäviä että rahapoliitti -
sia tehtäviä koskevat tilastot).Koska riskienarviointi koskee koko organisaatiota, 
yhtä osa-aluetta koskeviin keskeisiin riskeihin ei 
välttämättä puututa, ainakaan riittävän ajoissa, 
toisessa osa-alueessa. Resurssien kohdentaminen 
voi olla riittämätöntä. Aihetta käsitellään sisäistä 
tarkastusta koskevassa osiossa.Ei
Oikeudelliset palvelutValvontatehtäville on perustettu eril -
linen osasto, ja toiminnot on eriytetty 
varapääjohtajan tasolle asti. Pääjohtaja 
vastaa molemmista tehtäväalueista. 
Valvonnasta ei raportoida valvontaeli -
men puheenjohtajalle vaan varapuheen -
johtajalle, joka on myös EKP:n neuvoston 
ja johtokunnan jäsen.Oikeudelliset arvioinnit voivat koskea kumpaa 
tahansa tehtäväaluetta 1. Koska tehtäväalueita 
ei ole täysin eriytetty pääosaston tasolla, toinen 
niistä voi olla toista hallitsevammassa asemassa 
etenkin, kun toiminnasta raportoidaan valvonta -
elimen varapuheenjohtajalle eikä puheenjoh -
tajalle. Tämä voi estää eriävien mielipiteiden 
esittämisen molempia tehtäväalueita koskevissa 
asioissa.Ei
1  Oikeudellisista palveluista ja valvontalainsäädäntöä koskevasta neuvonnasta raportoidaan valvontaelimen varapuheenjohtajan lisäksi myös 
oikeudellisista palveluista vastaavalle johtokunnan jäsenelle.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
32 Hallinto ja ohjaus 
 
35 Kiinan muureilla tarkoitetaan 
tiedonkulun estämiseksi 
tehtyjä sisäisiä järjestelyjä, 
joilla pyritään estämään 
eturistiriitojen syntyminen.
36 Baselin pankkivalvontakomi -
tean perusperiaate 2.
37 YVM-asetuksella ei muutettu 
EKP:n hallinto- ja ohjausraken -
netta (EKP:n työjärjestyksen 
10.1 artikla). EKPJ:n ja EKP:n 
perussäännön 11.6 artiklan 
mukaan johtokunta vastaa 
EKP:n juoksevien tehtävien 
hoitamisesta. Tämä ei 
kuitenkaan sulje pois 
vastustamattajättämismenet -
telyä ja muita vastaavia 
menettelyjä, joilla voidaan 
lisätä valvontaelimen 
itsenäisyyttä.
38 EKP:n työjärjestyksen 
15.1 artikla.45 
Päätöstä EKP/2014/39 lukuun ottamatta tilintarkastustuomioistuimelle ei toimi -
tettu muita asiakirjoja eriyttämisperiaatteen toteuttamisesta, kuten niin sanot -
tujen Kiinan muurien35 käytöstä yhteisten palveluyksiköiden sisällä, eikä näyttöä 
eriyttämisperiaatteen noudattamisen seurannasta.
46 
Oikeudellisia palveluita ja tilastoinnin pääosastoa lukuun ottamatta valvonta -
tehtäviä ei ole muissa yhteisissä palveluyksiköissä eriytetty osastotasolla EKP:n 
muista tehtävistä eikä toiminnasta raportoida valvontaelimen puheenjohtajalle. 
Ensimmäinen päivä tammikuuta 2016 alkaen osa yhteisistä palveluyksiköistä 
(tietotekniikan pääosasto, hallinnon pääosasto, henkilöstöhallinnon pääosasto ja 
taloushallinnon pääosasto (PO-F)) on raportoinut palvelujohtajalle, joka puoles -
taan raportoi EKP:n johtokunnalle johtokunnan puheenjohtajan kautta. EKP ei ole 
tehnyt riskianalyysiä mahdollisista eturistiriidoista, palveluyksiköiden sisäisestä 
tiedonjaosta tai suojatoimien tarpeesta. Se ei myöskään ole seurannut asiaa kos -
kevien sääntöjen noudattamista kullakin toimialalla voidakseen vähentää yhteis -
ten palvelujen mallista mahdollisesti aiheutuvia riskejä.
YVM:n organisaatio- ja rahoitusrakenteeseen liittyy myös 
muita rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien 
riippumattomuutta koskevia riskejä
47 
Baselin pankkivalvontakomitean perusperiaatteiden mukaan  valvojan on oltava 
toiminnassaan riippumaton, talousarviomenettelyt eivät saa heikentää sen itse -
näisyyttä ja resurssien riittävyyttä, ja se on tilivelvollinen tehtäviensä suorittami -
sesta ja resurssiensa käytöstä.36
48 
Johtokunta vastaa EKP:n sisäisen organisaation hallinnosta, valvontatehtä -
vien henkilöstö- ja talousarvioasiat mukaan lukien.37 EKP:n budjettimenettelyä 
käsitellään liitteessä IV . EKP:n neuvosto hyväksyy johtokunnan esityksestä 
EKP:n talousarvion seuraavaa tilikautta varten ennen kunkin tilikauden loppua. 
Valvontatehtäviä koskevat kustannukset kirjataan erillisinä talousarvioon, ja ne 
hyväksytään valvontaelimen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kuulemisen 
jälkeen.38
33 Hallinto ja ohjaus 
 
49 
Kansallisten keskuspankkien asiantuntijoista koostuva EKP:n budjettikomitea 
(BUCOM) avustaa päätöksentekoelimiä niiden työssä.39 Komitea neuvoo tässä 
yhteydessä EKP:n neuvostoa rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien 
resursoinnissa, mutta näille kahdelle tehtäväalueelle ei ole toisistaan erillisiä 
organisaatioita.
50 
EKP:n talousarviomenettelyssä valvontaelimen puheenjohtajaa ja varapuheen -
johtajaa kuullaan EKP:n pankkivalvontatehtävien menoista, mutta budjettiko -
mitea tai taloushallinnon pääosasto, jonka alainen toimisto (BCO, ks. liite IV ) on 
myös osaltaan vastuussa talousarviota koskevasta neuvonnasta ja talousarvion 
arvioinnista ja seurannasta, ei raportoi puheenjohtajalle tai koko valvontaelimel -
le. EKP toimittaa joka vuosi ennen päätöksentekomenettelyn loppuun saatta -
mista valvontaelimen jäsenille luonnoksen pankeilta kerättävän valvontamaksun 
kokonaismäärää koskevasta EKP:n päätöksestä.
51 
Käytännössä tämä tarkoittaa, että valvontaelimellä ei ole valtaa vaikuttaa tar -
vittaviin henkilöstövoimavaroihin ja taloudellisiin resursseihin, vaikka se vastaa 
valvontatehtävien suunnittelusta ja toteuttamisesta. Tämä voi vaikuttaa valvon -
taelimen ja sen puheenjohtajan perimmäiseen kykyyn noudattaa asianmukaista 
tilinvelvollisuutta, kun otetaan huomioon valvontaresurssien hajanaisuus (ks. 
kohdat 26 ja 27).
52 
YVM-asetuksen johdanto-osan 66 kappaleen40 mukaan EKP:lle annettujen 
tehtävien hoitamiseen osallistuvan henkilöstön olisi raportoitava valvontaeli -
men puheenjohtajalle. Käytännössä raportointikanavaan kuuluu myös varapu -
heenjohtaja, joka on myös EKP:n neuvoston ja johtokunnan jäsen ja käynnistää 
päätöksenteon viimeisen vaiheen EKP:n neuvoston kanssa. Sama pätee yhteisten 
oikeudellisten ja tilastointipalvelujen sisäisiin valvontaosastoihin, jotka raportoi -
vat ainoastaan valvontaelimen varapuheenjohtajalle (ks. kohta 46).39 EKP:n työjärjestyksen 9 artikla.
40 Vaikka asetuksen johdanto-
osan kappaleilla ei ole 
itsenäistä oikeudellista 
vaikutusta, niihin sisältyy 
tärkeitä ohjeita asetuksen 
artiklojen tulkintaan ja 
tarvittavien organisaatio -
järjestelyjen toteuttamiseen, 
kuten asiaa koskevien 
kehysasetusten tai työ -
järjestyksen laatimiseen.
34 Hallinto ja ohjaus 
 
YVM:n hallintoa ja henkilöstöä varten on laadittu 
eettiset menettelytavat ja menettelysäännöt
YVM:lle on laadittu eettiset säännöt, mutta kansallisiin 
toimivaltaisiin viranomaisiin sovelletaan yhä kansallista 
lainsäädäntöä ja niillä on huomattava vapaus määrittää omat 
sääntönsä
53 
Kaikkiin EKP:n työntekijöihin sovellettavat eettiset vaatimukset määritetään 
EKP:n eettisissä säännöissä41, jotka ovat olennainen osa EKP:n henkilöstösääntöjä. 
Eettiset säännöt koskevat kaikkia EKP:n työntekijöitä, mutta koska EKP:llä ei ole 
toimivaltuuksia säännellä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työnteki -
jöiden työehtoja, säännöt eivät koske kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 
yhteisiin valvontaryhmiin nimeämää valvontahenkilöstöä.
54 
EKP hyväksyi maaliskuussa 2015 suuntaviivat42 erillisiä yhteisen valvontamekanis -
min eettisiä sääntöjä koskevista periaatteista. Uusien sääntöjen oli määrä koostua 
edellä mainituista suuntaviivoista, täytäntöönpanoa koskevista parhaista käytän -
nöistä (täytäntöönpanokäytännöt) sekä EKP:n ja kunkin kansallisen toimivaltaisen 
viranomaisen erikseen hyväksymistä sisäisistä säännöistä ja käytännöistä. Kan -
sallisten toimivaltaisten viranomaisten oli määrä panna suuntaviivat täytäntöön 
viimeistään maaliskuussa 2016. Yhdenmukaistamistoimia valvoo tässä yhteydessä 
säännöllisesti yhteinen eettisten sääntöjen työryhmä.
55 
Suuntaviivat eivät ole yhtä yksityiskohtaiset kuin EKP:n henkilöstöön sovelletta -
vat eettiset säännöt, sillä niissä määritetään ainoastaan perusperiaatteet yhtei -
sille säännöille, jotka kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on hyväksyttävä 
ottaessaan käyttöön omia sisäisiä sääntöjään, menetelmiään ja mekanismejaan. 
Näin ollen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten sisäisten sääntöjen yksityis -
kohdat saattavat vaihdella merkittävästi. Erot YVM:ään osallistuvien maiden eetti -
sissä säännöissä saattavat haitata lainsäädännössä asetetun valvontakäytäntöjen 
lähentämisen ja yhdenmukaistamisen tavoitteen saavuttamista ja muodostaa 
EKP:lle maineriskin. Vaikka suuntaviivoissa käsitellään esimerkiksi valvontatehtä -
viin osallistuvia EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten elinten jäseniä 
ja työntekijöitä koskevia karenssiaikoja43, niissä todetaan ainoastaan, että tällaiset 
karenssiajat olisi oltava käytössä, mutta ei määritetä niille mitään vähimmäiskes -
toa. Suuntaviivoissa ei myöskään käsitellä valvonnan johtotehtävissä toimivien 
henkilöiden toimikauden pituutta44, nimetä viranomaista seuraamaan YVM:n 
eettisten sääntöjen noudattamista eikä määritetä seurannan tiheyttä.41 http://eur-lex.europa.eu/
legal-content/EN/TXT/?uri=u -
riserv:OJ.C_.2 015,34.01.0003,3.
ENG&toc=OJ:C:2015:204:FULL
42 Euroopan keskuspankin 
suuntaviivat (EU) 2015/856, 
annettu 12 päivänä maaliskuu -
ta 2015, yhteisen valvontame -
kanismin eettisiä sääntöjä 
koskevista periaatteista 
(EKP/2015/12) (EUVL L 135, 
2.6.2015, s. 29).
43 Ajanjakso, jonka aikana EKP:n 
palveluksen jättävän henkilön 
on pidättäydyttävä tehtävistä, 
jotka voivat johtaa 
eturisti  riitaan.
44 Esimerkiksi Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa valvonnan 
johtotehtäville on määritetty 
toimikauden vähimmäis- ja 
enimmäiskesto.
35 Hallinto ja ohjaus 
 
45 Esimerkiksi tehtävien 
päättymisen jälkeisiä 
rajoituksia koskevassa 
täytäntöönpanosuosituksessa 
nro 11 suositellaan, että EKP ja 
kansalliset toimivaltaiset 
viranomaiset hyväksyisivät 
kansallisen lainsäädännön 
sallimissa rajoissa 
oikeasuhtaiset karenssiajat 
niille elinten jäsenille ja 
johto- tai asiantuntija -
tehtävissä työskenteleville 
työntekijöille, jotka aikovat 
työskennellä luottolaitoksessa, 
jonka valvontaan ovat 
osallistuneet, tai kyseisten 
luottolaitosten kanssa suoraan 
kilpailevissa yrityksissä. Elinten 
jäsenten ja johtohenkilöstön 
osalta karenssiajan olisi oltava 
vähintään kuusi kuukautta, jos 
he aikovat työskennellä 
luottolaitoksessa, jonka 
valvonnasta ovat vastanneet.
46 EKPJ koostuu EKP:stä ja 
kaikkien 28 EU:n jäsenvaltion 
kansallisista keskuspankeista. 
Eurojärjestelmä puolestaan 
kattaa ainoastaan EKP:n ja 
euroalueeseen kuuluvien 
jäsenvaltioiden keskuspankit 
(joiden tehtävänä on soveltaa 
EKP:n määrittämää 
rahapolitiikkaa).56 
EKP:n suuntaviivojen lisäksi hyväksymiin täytäntöönpanokäytäntöihin sisältyy 
kansallisia eettisiä sääntöjä koskevia EKP:n suosituksia45. Toisin kuin suuntaviivat, 
täytäntöönpanokäytännöt eivät kuitenkaan sido kansallisia toimivaltaisia viran -
omaisia oikeudellisesti.
57 
Tarkoituksena on, että osallistuvat kansalliset toimivaltaiset viranomaiset so -
veltavat henkilöstöönsä YVM:n eettisiä sääntöjä (suuntaviivat ja täytäntöönpa -
nokäytännöt mukaan lukien). Koska suuntaviivat ovat yleisluontoiset ja täytän -
töönpanokäytännöt eivät ole oikeudellisesti sitovia, kansalliset toimivaltaiset 
viranomaiset ovat kuitenkin huomattavan vapaita määrittämään omat eettiset 
sääntönsä ja soveltamaan niitä haluamallaan tavalla.
Sisäinen tarkastus: käytössä on kattavaan 
tarkastussuunnitelmaan perustuva innovatiivinen 
lähestymistapa, mutta sen toteuttamista haittaavat 
resurssien kohdentamiseen ja suunnitteluun liittyvät 
ongelmat
58 
EKP:n sisäinen tarkastus kuuluu sisäisen tarkastuksen osastoon (D-IA), josta 
tuli YVM:n käyttöönoton myötä yhteinen palveluyksikkö. Sisäisen tarkastuksen 
osasto vastaa kaikkien EKP:n operaatioiden ja toimien tarkastamisesta. Lisäksi 
se osoittaa resursseja sisäisen tarkastuksen komiteaan (Internal Auditors Com -
mittee, IAC), joka koostuu sisäisen tarkastuksen osaston ylemmästä johdosta ja 
vastaavassa asemassa toimivista kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja 
keskuspankkien edustajista.
59 
Sisäisen tarkastuksen komitea kokoontuu kolmessa eri kokoonpanossa, joissa 
se käsittelee eurojärjestelmää, Euroopan keskuspankkijärjestelmää (EKPJ)46 tai 
YVM:ää koskevia tarkastusasioita, kuten suunnittelua, yhteisten tarkastusstandar -
dien määrittelyä, oleellisen tiedon jakamista sekä tarkastusten ja asiaan liittyvien 
toimien toteuttamista. Sisäisen tarkastuksen komitea on sisäisen tarkastuksen 
toimintaperiaatteiden mukaisesti eurojärjestelmän, EKPJ:n ja YVM:n ylin tarkas -
tuselin. Sen jäsenet vastaavat tehtävästä yhdessä. Samalla kukin sisäisen tar -
kastuksen komitean jäsenistä edustaa jotakin tiettyä oikeushenkilöä ja on yksin 
vastuussa sitä koskevien tarkastushankkeen osien hallinnoinnista, suorittamisesta 
ja riippumattomasta raportoinnista.
36 Hallinto ja ohjaus 
 
60 
Sisäisen tarkastuksen komitean rakennetta kuvataan kaaviossa 6 . Kuusi tarkas -
tustyöryhmää vastaa eri aiheita koskevien tarkastusten suunnittelusta ja suorit -
tamisesta. Tarkastustyöryhmät koostuvat EKP:n sekä kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten/keskuspankkien henkilöstöstä. Sisäisen tarkastuksen komitean 
paikallistasolla suorittamista tarkastuksista vastaavien yhteisten tarkastustiimien 
kaikkia havaintoja on arvioitava koko YVM:ään kohdistuvien vaikutusten kannal -
ta. Tämä innovatiivinen lähestymistapa otettiin käyttöön sen varmistamiseksi, 
että monialaiset kysymykset tarkastetaan yhdenmukaisesti koko YVM:ssä. Tilin -
tarkastustuomioistuin keskittyi tarkastuksessaan YVM:stä ja tilastoinnista vastaa -
van tarkastustyöryhmän tehtäviin.
61 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli sisäisen tarkastuksen komiteaan etenkin 
sisäisen tarkastuksen osastosta kohdennettuja resursseja sekä tarkastusten suun -
nittelua ja riskienarviointia (mukaan lukien riskien kattaminen). Kaavio 6Sisäisen tarkastuksen osaston (D-IA) rooli YVM:n ja eurojärjestelmän sisäisessä 
tarkastuksessa
Päätöksentekoelimet
Resursoivat 
Koordinoi
Hallinnollinen
raportointisuhde 
Tarkastukset
YVM:ää koskevat aiheetEurojärjestelmää koskevat 
aiheet[Suorittavat tarkastuksia keskuspankissa (kansallisten toimivaltaisten viranomaisten ja EKP:n tasolla)]YVM & tilastot Maksu- ja selvitysjärjestelmät Rahapolitiikka IT Setelit Hallinto- ja taloudellinen ra   portointiTarkastustyöryhmätToiminnallinen 
raportointisuhde
Tarkastuskomitean 
sihteeristöKansalliset toimivaltaiset 
viranomaiset / keskuspankki
Johtokunta  
EKP-toiminnotPuheenjohtaja 
D-IAResursoi Resursoi Vahvistaa tarkastusohjelman Tarkastuskertomukset / 
työohjelma
EKP:n tarkastuskomiteaEKP:n johtokunta
EKP:n neuvosto EKP:n yleisneuvosto 
NeuvooValvontaelin 
Jäsenet muodostavat ylimmän tarkastuselimenIACEKPJ:n kokoonpano
Eurojärjestelmän kokoonpanoYVM:n kokoonpano
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
37 Hallinto ja ohjaus 
 
Resurssien kohdentaminen sisäisen tarkastuksen osastossa: 
tarvittavan henkilöstön määrä määriteltiin selkeästi, mutta 
lopulliset henkilöstömäärät olivat riittämättömät
62 
Ulkoisessa laadunarvioinnissa todettiin, että olisi vauhditettava sisäisen tarkas -
tuksen osaston valmistelemista YVM:n tarkastuksen suorittamista varten. Tämän 
jälkeen sisäisen tarkastuksen osasto määritti maaliskuussa 2013, että riippumat -
toman ja objektiivisen varmuuden saavuttaminen edellyttäisi vähintään 16:ta 
kokoaikaista työntekijää vastaavia henkilöstöresursseja. Elokuussa 2013 EKP:n 
neuvosto kuitenkin budjetoi sisäisen tarkastuksen osastoon vuodelle 2013 ai -
noastaan kolme kokoaikaista työntekijää ja lisäksi vuodelle 2014 neljä työntekijää 
hoitamaan sekä YVM:ään että tilastointiin47 liittyviä tehtäviä. Pyynnön esittäneille 
yksiköille ei annettu perusteluja siitä, miksi alkuperäisistä ehdotuksista poikettiin 
(ks. taulukko 4 ).47 Tilastointi liittyy sekä 
pankki  valvontaan (valvonta -
tiedot) että rahapolitiikkaan 
(keskuspankkien tiedot).Taulukko 4Määritetyt henkilöstötarpeet verrattuina rekrytoidun 
henkilöstön määrän
Sisäisen tarkastuksen osaston määrittämä henkilöstötarve YVM:n osalta 
(kokoaikaisina työpaikkoina)16
Budjetoidut työpaikat yhteensä 7
(yksi toimi tutkimusyksikön tehtäviin; tutkimusyksikkö voi toimia myös muilla kuin 
YVM:n alalla)(1)
(yksi tietotekniikka-alan toimi – täytetty eri hankkeiden yhteydessä muulla sisäisen 
tarkastuksen osaston henkilöstöllä)(1)
Muita kuin tietotekniikka- ja tutkimustehtäviä varten YVM:ään/tilastointiin 
kohdennetut
toimet:5
(yksi pääasiallinen tarkastaja rekrytoitu EKP:n henkilöstöstä organisaation ulkopuo -
lella julkaistun rekrytointikampanjan jälkeen)1
(organisaation ulkopuolelta rekrytoidut työntekijät, joilla on tuoretta osaamista 
kaupalllisten pankkien alalta tai pankkivalvonnasta)2
(Lyhytaikaisella siirrolla rekrytoidut työntekijät, joilla on erityistä pankkivalvonnan 
osaamista)1
(sisäisen tarkastuksen osaston sisällä siirretty yksi työntekijä, joka keskittyy 
tietotekniikkaan/tilastointiin)1
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
38 Hallinto ja ohjaus 
 
63 
YVM:stä ja tilastoinnista vastaavan tarkastustyöryhmän puheenjohtajalla on 
aiempaa kokemusta pankkivalvonnasta (1995–2000), ja hän kuuluu sisäisen 
tarkastuksen osaston johtoryhmään, joka vastaa tarkastustyöryhmän tarkastuk -
sista sekä keskuspankkitoimintaan liittyvistä tarkastuksista. Maaliskuussa 2015 
ryhmään liittyi kaksi henkilöä, joista toisella oli kolmen ja toisella neljän vuoden 
kokemus pankkivalvonnasta. Syyskuussa 2014 ryhmään liittyneellä jäsenellä on 
kokemusta riskinhallinnasta ja Basel II -sääntelyn täytäntöönpanosta yksityisellä 
sektorilla.
64 
Sisäisen tarkastuksen osaston henkilöstön vähäisyydestä huolimatta tämän -
hetkinen osaamisen kirjo kattaa monia keskeisiä osa-alueita ja yleistä tarkastus -
osaamista, mutta ryhmässä tarvitaan enemmän erityisosaamista ja käytännön 
kokemusta (esim. makrotason vakauden valvonnasta ja yritysluottojen back 
office -palveluista), kun se kasvaa riittävän suureksi voidakseen tehdä menetel -
miä ja käsitteitä koskevia perusteellisia tarkastuksia.
65 
Koska tarkastustyöryhmän työ perustuu sen jäsenten yhteiseen vastuuseen, sen 
suorituskyky riippuu kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tehtävästä 
yhteistyöstä ja niiden käytännön panoksesta ryhmän työhön. Tietyillä osa-alueil -
la riippuvuus voi olla suurempaa (esim. paikalla tehtävä valvonta ja kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten paikallisen henkilöstön panos) kuin toisilla (esim. 
hallinto- ja ohjauskysymykset). On selvää, että tarpeiden yhteensovittaminen 
lisää sisäisen tarkastuksen osaston työkuormaa YVM:ään liittyviä aiheita koskevis -
sa tarkastuksissa.
Suunnittelu perustuu kattavaan tarkastusympäristöön, 
mutta siinä ei aina oteta huomioon parhaita käytäntöjä
Tarkastusten suunnittelu perustuu kattavaan suunnitelmaan…
66 
Sisäiseen tarkastukseen aluksi kohdennetut resurssit olivat niukat ja viivästyivät. 
Tämän vuoksi suunnittelu oli aluksi vähäistä.
67 
Tarkastusaiheista laadittiin yksityiskohtainen ”tarkastusympäristö”48 toukokuussa 
2015. Se koostuu viidestä tarkastuskategoriasta, jotka on jaettu 14 tarkastuskoh -
teeseen sekä 31 alueeseen ja prosessiin ja vielä yli 150 osa-alueeseen.48 Kaikki tilintarkastustuomio -
istuimen kyselytutkimukseen 
vastanneet kansalliset 
toimi  valtaiset viranomaiset 
yhtyivät tilintarkastustuomio -
istuimen myönteiseen arvioon 
tarkastusympäristöstä. 
Yhdestätoista viranomaisesta 
kolme kuitenkin ilmaisi 
huolensa tarkastuskohteiden 
tarkasta sisällöstä ja niiden 
kattamisesta kohtuullisessa 
ajassa.
39 Hallinto ja ohjaus 
 
… mutta suunnittelussa ei ole varattu resursseja tapauskohtaisesti 
esitettäviin pyyntöihin eikä oteta huomioon ulkoistamisen tai 
sisäisten ja ulkoisten resurssien yhdistämisen mahdollisuutta
68 
Tarkastusten yleistä suunnittelua haittaa se, että tapauskohtaisesti tehtäviä 
tarkastuksia tai käynnissä olevien tarkastusten laajentamista varten ei vastoin 
parhaita käytäntöjä49 ole olemassa vararesursseja (koska resursseista on koko ajan 
käytössä 100 prosenttia).
69 
Parhaiden käytäntöjen50 vastaista on myös se, että sisäisen tarkastuksen osas -
tolla ei ole järjestelmällistä menettelyä ulkoistettujen toimien tai sisäisten ja 
ulkoisten resurssien avulla toteutettujen toimien suhteen. Käytössä ei esimerkiksi 
ole sopimusvaatimusta, jonka mukaan palveluntarjoajien sisäisen tarkastuksen 
yksiköiden on raportoitava EKP:lle kyseisille yrityksille ulkoistetuista toimista tai 
niiden kanssa yhdessä toteutetuista toimista. Kaikissa asianomaisissa sopimuksis -
sa ei myöskään ole lauseketta, jossa annetaan EKP:n omalle sisäisen tarkastuksen 
yksikölle oikeus tarkastaa ulkoistettuja tai yhdessä ulkoisten toimijoiden kanssa 
toteutettuja toimia.
Riskienarviointimenetelmät ovat yleisesti ottaen 
asianmukaiset, mutta niistä puuttuvat suojatoimet sen 
varmistamiseksi, että suuren ja keskisuuren riskin alueet 
käsitellään kattavasti ja oikeaan aikaan
Puutteistaan huolimatta riskimalli on käsitteellisesti 
asianmukainen ja sen puitteissa on laadittu ja otettu käyttöön 
kattavat tarkastuksen kohteita koskevat mallit
70 
Riskienarviointia käytetään tulevan kauden tarkastusaiheiden priorisointia koske -
van päätöksenteon tukena. Arviointi perustuu ns. tarkastuskohteiden malleissa 
mainittuihin keskeisiin tietoihin. Tarkastuskohteiden mallit sisältävät tarkat tiedot 
tarkastusympäristön pääteemoista sekä tarkan kuvauksen kustakin toiminnasta, 
siihen liittyvistä prosesseista ja keskeisimmistä kontrolleista. Riskienarvioinnissa 
käytetyllä tavalla hyödynnettyinä mallit ovat hyvä lähtökohta suunnittelulle.49 Ks. esimerkiksi Saksan 
kansallisen toimivaltaisen 
viranomaisen (BaFin) 
riskien  hallinnan vähimmäis -
vaatimuksia koskevan ohjeen 
Minimum requirements for 
risk management osan BT 
2.3 kohta 3 ja Saksan 
tilin tarkastajien instituutin 
(IDW) tilintarkastusstandardin 
PS 240 kohta 20.
50 BaFin, Minimum requirements 
for risk management, AT 9, 
kohta 6; BT 2.1, kohta 3.
40 Hallinto ja ohjaus 
 
71 
Tilintarkastustuomioistuin tarkasteli kolmea tarkastusaluetta koskevia malleja ja 
totesi, että ne ovat asianmukaisia ja niitä sovelletaan hyvin. Niissä olisi kuitenkin 
määriteltävä tarkemmin kolmansien osapuolten riski ja yleisesti yhdenmukais -
tettava rahoitusvaikutusten ja oikeudenkäyntiriskien arviointiperusteita. Eräässä 
tapauksessa havaittiin myös tarve keskittyä rahapolitiikan ja valvontapolitiikan 
eriyttämiseen liittyviin riskeihin.
72 
Näistä heikkouksista huolimatta riskimalli on hyvin toimiva suunnittelutyökalu. 
Kaikki tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneet kansalliset 
toimivaltaiset viranomaiset katsoivat riskienarviointimenettelyn olevan asianmu -
kainen ja avoin.
Sen varmistamiseksi, että suuren ja keskisuuren riskin alueet 
ja keskeiset osa-alueet katetaan kokonaan, ei ole määritetty 
tarkastusten vähimmäistiheyttä, ja YVM-tarkastukset kilpailevat 
resursseista muiden tarkastusten kanssa…
73 
Sisäisen tarkastuksen komitea ei pyri kattamaan tietyn suunnittelujakson (esim. 
viiden vuoden) aikana kaikkia riskejä vaan tukeutuu ainoastaan keskipitkän 
aikavälin suunnittelutavoitteisiin. Sillä on keskeinen tulosindikaattori, joka koskee 
suuren riskin alueiden tarkastuskattavuutta: tarkoituksena on tarkastaa vähintään 
30 prosenttia suuren riskin alueista joka vuosi ja 90 prosenttia kolmen vuoden 
jakson aikana. Keskisuuren riskin alueille ei kuitenkaan ole vastaavanlaista tavoi -
tearvoa. Vuotuisen tarkastusohjelman aikana suuren ja keskisuuren riskin alojen 
riskienarviointia mukautetaan joka neljänneksellä. Näin suunnitelmaa voidaan 
säännöllisesti tarkistaa, jos ilmenee uusia riskejä. Vaikka keskipitkän aikavälin 
ohjelma vuosille 2015–2018 kattaa kaikki suuren riskin alueet, ei ole selvää, kä -
sitelläänkö kaikkia niiden osa-alueita ja jos käsitellään niin milloin. Tarkastusten 
suunnittelussa käytetty kaava ei myöskään kata järjestelmällisesti osia, joita ei ole 
aiemmin tarkastettu. Keskisuuren riskin alueet, kuten sisäiset mallit, makrotason 
vakauden valvonta ja vähemmän merkittävät laitokset, on aikataulun mukaan 
määrä tarkastaa vasta vuonna 2019, ja on epäselvää, kuinka kattavasti ne on tar -
koitus tuolloin tarkastaa.
74 
Resurssien ollessa rajalliset kohdassa 73 kuvattu lähestymistapa voi johtaa siihen, 
ettei suuren ja keskisuuren riskin alueita tarkasteta lainkaan, koska tarkastuksille 
ei ole määritetty vähimmäistasoa (tietty riskipisteytyksen tulos johtaa luokituk -
seen ”pakko tarkastaa”)51.51 Saksan kansallisen toimi -
valtaisen viranomaisen 
määrittämissä riskienhallinnan 
vähimmäisvaatimuksissa 
edellytetään, että erityiset 
riskit tarkastetaan kerran 
vuodessa ja kaikki muut 
prosessit ja toimet kolmen 
vuoden välein (BaFin, 
Minimum requirements for 
risk management, BT 2.3).
41 Hallinto ja ohjaus 
 
75 
Koska sisäinen tarkastus on yhteinen palveluyksikkö ja sen resurssit ovat liian 
pienet, keskuspankkitoiminnan ja YVM:n tarkastuskohteet kilpailevat resursseis -
ta (ks. taulukko 5 ). Vuonna 2015 kirjatusta ajasta vain 15 prosenttia käytettiin 
YVM:ää koskeviin tehtäviin. Sisäisen tarkastuksen osaston 30 työpaikasta ainoas -
taan seitsemän (mukaan lukien tutkimukset ja tietotekniikka) on kohdennettu 
YVM:ää ja tilastointia koskeviin tehtäviin. Taulukko 5YVM:n suhteen suunnitellut tarkastukset verrattuina 
muihin yhdessä kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa suoritettaviin tarkastustehtäviin
TarkastusalueSuuren jäännös -
riskin alueet 
syyskuussa 2015Vuonna 2015 
suoritetut 
tai aloitetut 
tarkastuksetVuodelle  2016 
ehdotetut 
tarkastuksetVuo -
sille 2017–
2018 
ehdotetut 
tarkas -
tukset
YVM/tilastot16 1 2 3
Eurojärjestelmä/EKPJ29 11 9 14
Hallinto ja ohjaus, 
riskit, kirjanpito ja 
tietotekniikka3 0 2 6
Muut kuin YVM-
tarkastukset yhteensä12 11 11 20
1 Keskuspankkitoimintaa ja valvontaa koskevia tilastoja ei ole selvästi erotettu toisistaan.
2  Sisältää erityisesti rahapolitiikan ja sen täytäntöönpanon, tilastoinnin, maksu- ja selvi -
tysjärjestelmät, setelit, eurojärjestelmän konsolidoitua tasetta koskevan kirjanpidon ja 
tilinpäätösraportoinnin.
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
… ja käytännössä suurimman riskin alueita ei asetettu heti 
etusijalle tarkastuksissa
76 
Toimet eri tarkastustyöryhmien ehdottamien tarkastuskohteiden yhdenmukais -
tamiseksi voivat johtaa riskiluokitusten muuttumiseen. Ehdottaessaan tarkas -
tuksia sisäisen tarkastuksen komitealle laadunhallintatyöryhmä voi myös valita 
tarkastuskohteita, joita ei ole luokiteltu suurimpaan riskiluokkaan, mutta sisäisen 
tarkastuksen komitean ei ole pakko noudattaa työryhmän ehdotuksia.
42 Hallinto ja ohjaus 
 
77 
Aiheet ”Järjestelmän kannalta merkittävien laitosten jatkuva valvonta – SREP” 
ja ”Pankkikriisinhallinta” saivat kaikista YVM:ää koskevan tarkastustyöryhmän 
tarkastuskohteista korkeimmat ja toiseksi korkeimmat jäännösriskiä koskevat 
pisteet. Siitä huolimatta niitä ei tarkastettu ensimmäisen vuoden aikana, vaan ne 
on sisällytetty vuosia 2017–2018 koskevaan tarkastussuunnitelmaan. YVM:n tar -
kastuskohteiksi valittiin vuonna 2015 ”Jatkuva valvonta – suunnittelu ja seuranta” 
(kuudes sija) ja vuonna 2016 ”Valvontatilastot ja tiedonhallinta” (jaettu toinen 
sija). Jatkuvan valvonnan aihealueen käsittelyä ei voida pitää kattavana, kun sen 
suunnittelunäkökohtien tarkastuksessa ei tarkasteltu perusteellisesti myös valvo -
jan arviointiprosessia (SREP), joka on keskeinen jatkuvan valvonnan prosessi.
43
 Tilivelvollisuuteen liittyvät 
järjestelyt
52 Empiiriset analyysit ovat 
osoittaneet, että valvonta -
viranomaisen avoimuuden ja 
pankkivalvonnan 
vaikuttavuuden välillä vallitsee 
positiivinen ja merkitsevä 
korrelaatio. Ks. esim. Arnone. 
M., Salim. M.D. ja A. Gambini, 
Banking Supervision: Quality 
and Governance, 2007, 
työasiakirja 07/82, IMF.
53 Yleiskatsaus tilivelvollisuuteen 
ja julkiseen tarkastukseen 
EU:ssa: puutteita, 
päällekkäisyyksiä ja haasteita, 
Euroopan tilintarkastus-
tuomio  istuin, 2014 ( http://eca.
europa.eu ).78 
Vankka tilivelvollisuusjärjestelmä on olennainen osa pankkivalvonnan laatua, sillä 
se liittyy hyvän hallinnon periaatteisiin, kuten avoimuuteen ja vaikuttavuuteen.52 
Tilivelvollisuus edellyttää, että valvontaviranomainen toimittaa relevanttia, 
ajankohtaista ja paikkansa pitävää tietoa eri sidosryhmille, jotta sen toiminta ja 
toiminnan tulokset tunnettaisiin laajemmin ja se saisi tarvitsemaansa palautetta.
79 
YVM:n yleisen tilivelvollisuusjärjestelmän arvioinnissa käytettiin vertailukohtina 
tilivelvollisuutta ja julkista tarkastusta EU:ssa koskevassa Euroopan tilintarkas -
tustuomioistuimen yleiskatsauksessa53 määritettyä järjestelmää (ks. kohta 80), 
YVM-asetuksen 20 artiklassa säädettyjä järjestelyjä, Baselin pankkivalvontako -
mitean vahvistamia, vuonna 2012 tarkistettuja pankkivalvonnassa noudatettavia 
perusperiaatteita (ks. laatikko 2 ) ja vertailukelpoisten oikeudenkäyttöalueiden 
oikeudellisia kehyksiä ja käytäntöjä.
Baselin pankkivalvontakomitea
Baselin pankkivalvontakomitea (BCBS) on tärkein pankkien vakavaraisuussääntelyä koskevien maailmanlaa -
juisten standardien laatija ja pankkivalvonnan alan yhteistyöfoorumi. Komitea on julkaissut tarkistetut 29 pe -
rusperiaatetta, joihin sisältyy olennaisia edellytyksiä ja lisäedellytyksiä. Niissä käsitellään seuraavia aiheita:
 οvalvonnan toimivaltuudet, vastuualueet ja tehtävät: painopisteenä on vaikuttava riskiperusteinen valvonta 
sekä varhaisen puuttumisen ja oikea-aikaisten valvontatoimien tarve (periaatteet 1–13) ja
 οpankkeihin valvonnassa kohdistetut odotukset: painopisteenä on hyvän hallinnon ja riskienhallinnan sekä 
valvontastandardien noudattamisen tärkeys (periaatteet 14–29).
Vaikka periaatteet eivät ole oikeudellisesti sitovia, niitä käytetään laajalti kansainvälisesti hyväksyttynä ver -
tailukohtana eri oikeudenkäyttöalueiden valvontajärjestelmien ja -käytäntöjen laadun arvioinnissa. EKP on 
Baselin pankkivalvontakomitean jäsen, ja se on vahvistanut54 olevansa sitoutunut pankkivalvontakomitean 
vuonna 2012 vahvistamien pankkivalvonnan perusperiaatteiden toteamukseen, jonka mukaan periaatteet 
muodostavat ”vakaan perustan pankkialan sääntelylle, valvonnalle, hallinnolle ja riskienhallinnalle”55.
54 EKP, Pankkivalvontaopas (marraskuu 2014), s. 6–7.
55 Baselin pankkivalvontakomitea, Core Principles for Effective Banking Supervision (2012).
Lähde: Kansainvälinen järjestelypankki.Laatikko 2
44 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
80 
Tilintarkastustuomioistuin on laatinut yleiskatsauksen tilivelvollisuuteen EU:ssa. 
Siinä määritettiin, että vankkaan tilivelvollisuusjärjestelmään kuuluvat seuraavat 
osatekijät:
i) tehtävien ja vastuualueiden selkeä määritteleminen
ii) riippumattoman ulkoisen tarkastajan kiistattomat valtuudet tarkastaa tilit, 
säännönmukaisuus ja tuloksellisuus
iii) johdon lausumat toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamisesta
iv) täysimääräinen demokraattinen valvonta ja
v) palautejärjestelmä, joka mahdollistaa korjaavat toimet/parannukset.56
81 
Seuraavassa tarkastellaan, miten YVM:n tilivelvollisuusjärjestelmä täyttää edellä 
esitetyt viisi vaatimusta.
i)  YVM:ään liittyvät tehtävät ja vastuualueet on 
määritelty selkeästi ja julkistettu 
täytäntöönpanosäädöksissä
82 
Tilivelvollisuusketjun vastuualueiden selventämiseksi YVM:n valvontatehtävät on 
annettu asetuksilla EKP:n vastuulle. Voimassa olevien sääntöjen mukaan EKP:n 
on hoidettava rahapolitiikan tehtävänsä ja valvontatehtävänsä riippumattomasti, 
mutta se on YVM:ään liittyvistä toimistaan tilivelvollinen Euroopan parlamentille, 
neuvostolle ja euroryhmälle. Valvontatehtävien suunnittelusta ja toteuttamisesta 
huolehtii valvontaelin, kun taas EKP:n neuvosto toimii lopullisena päätöksenteki -
jänä ja vastaa EKP:n yleisestä hallinnoinnista ja ohjauksesta, johon kuuluvat sekä 
rahapolitiikan tehtävät että valvontatehtävät. Päätöksentekoprosessista kerro -
taan tarkemmin liitteessä III .
83 
Tavoitteiden selkeyden osalta YVM-asetuksessa todetaan selvästi, että EKP:n 
valvontatehtävien tavoitteena on ”edistää luottolaitosten toiminnan turval -
lisuutta ja vakautta sekä rahoitusjärjestelmän vakautta unionissa ja kussakin 
jäsenvaltiossa”57.56 Nämä vaatimukset sisältyvät 
myös Baselin kriteereihin 
lukuun ottamatta palaute -
järjestelmää koskevaa 
vaatimusta, jota sovelletaan 
lähinnä muilla oikeuden -
käyttöalueilla vaka -
varaisuuden valvonta -
kehyksen vaikutusten 
ymmärtämiseksi ja sen 
vaikuttavuuden arvioimiseksi. 
Palautejärjestelmän 
tavoitteena on varmistaa, että 
sidosryhmien palaute (esim. 
valvottavien laitosten 
kuulemiset tai niille tehdyt 
kyselytutkimukset) otetaan 
huomioon lainsäädäntö -
prosessissa. Esimerkiksi 
kyselytutkimuksia voidaan 
käyttää tuloksellisuus -
indikaattorina, joka voi tuoda 
esiin huolenaiheita ja 
mahdollisia parannuskohteita.
57 Asetus (EU) N:o 1024/2013, 
1 artikla.
45 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
58 Perussäännön 27.2 artiklan 
sanamuoto näkyy myös 
YVM-asetuksen 20 artiklan 
7 kohdassa.
59 Yksi maa ei vastannut 
kyselyyn.
60 EU:n jäsenvaltioiden ylimpien 
tarkastuselinten pääjohtajien 
ja Euroopan tilintarkastus-
tuomioistuimen presidentin 
yhteyskomitean lausunto 
”Kaikilta osin tarkastettavissa 
olevan, tilivelvollisen ja 
vaikuttavan 
pankkivalvontajärjestelmän 
varmistaminen yhteisen 
valvontamekanismin 
käyttöönoton jälkeen”.84 
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi joitakin ongelmia YVM:n eri osien vastuualuei -
den ja yhteensovittamisen suhteen (ks. yhteisiä valvontaryhmiä koskeva osio ja 
paikalla tehtäviä tarkastuksia koskeva osio).
ii)  Tilintarkastustuomioistuimen tarkastusvaltuudet 
määritellään Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyssä sopimuksessa
85 
Monilla oikeudenkäyttöalueilla pankkivalvontaviranomaisten ja niiden toimin -
nan julkisiin tarkastuksiin kuuluvat myös tilanteet, joissa valvonnasta vastaavat 
keskuspankit. Tilivelvollisuutta ja avoimuutta voitaisiin parantaa myöntämällä 
ylimmille tarkastuselimille oikeus tarkastaa pankkivalvontaviranomaisia.
86 
Tilintarkastustuomioistuin on EKP:n nimetty tarkastaja. Sen valtuudet määri -
tellään EKPJ:n ja EKP:n perussäännön 27.2 artiklassa58, jonka mukaan SEUT-so -
pimuksen 287 artiklan määräyksiä sovelletaan, eli tilintarkastustuomioistuin 
vastaa EKP:n hallinnon tehokkuuden (operational efficiency of the management) 
arvioinnista, myös pankin valvontatehtävien osalta.
87 
Tässä ensimmäisessä tarkastuksessa ei voitu tarkastaa tiettyjä YVM:n toiminnan 
keskeisiä osa-alueita (ks. tarkemmat tiedot tarkastuksen sisällöstä kohdasta 19 
ja liitteestä I ). EU:n ylimpien tarkastuselinten yhteyskomitean kertomuksessa 
vertailtiin EU:n alueella toimivista 28 kansallisesta ylimmästä tarkastuselimestä 
27 elimen59 oikeuksia tarkastaa pankkivalvontaviranomaisia. Asiaa koskevassa lau -
sunnossa60 todettiin, että niissä maissa on tarkastusvaje, joissa ylimmillä kansalli -
silla tarkastuselimillä oli aiemmin laajemmat pankkivalvontaviranomaisia koske -
vat tarkastusvaltuudet kuin Euroopan tilintarkastustuomioistuimella on nykyään 
EKP:n valvontatehtävien suhteen. Taulukossa 6  on vertaileva yleiskatsaus mikro -
tason vakauden valvontaa koskevista tarkastusvaltuuksista tietyillä EU:n ulkopuo -
lisilla oikeudenkäyttöalueilla, ja liitteessä V  esitetään yhteenveto pankkivalvon -
nan tarkastamista koskevista järjestelyistä kyseisillä oikeudenkäyttöalueilla.
46 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 Taulukko 6Valtuudet tarkastaa mikrotason vakauden 
valvontaviranomaisen toimintaa (laissa säädetyt oikeudet) ja 
valtuuksien laajuus
ValvojaValvontatehtä -
vien tulokselli -
suutta koskevat 
tarkastusoikeudetMuiden kuin 
valvontatehtä -
vien tulokselli -
suutta koskevat 
tarkastusoikeudetValvontatehtä -
vien sääntöjen -
mukaisuutta 
koskevat tarkas -
tusoikeudetMuiden kuin 
valvontatehtä -
vien sääntöjen -
mukaisuutta 
koskevat tarkas -
tusoikeudet
YhdysvallatKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudet
KanadaKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudetKYLLÄ – TÄYDET 
tarkastusoikeudet
AustraliaKYLLÄ – Toimival -
tuus arvioida tai 
tutkia mitä tahansa 
tietyn laitoksen toi -
minnan osa-aluettaKYLLÄ – Toimival -
tuus arvioida tai 
tutkia mitä tahansa 
tietyn laitoksen toi -
minnan osa-aluettaToimivaltuus tarjota 
lisäpalveluja (pa -
rempia käytäntöjä 
koskevia oppaita 
sekä arviointi- ja 
varmennuskerto -
muksia)Toimivaltuus 
tarjota lisäpal -
veluja (parempia 
käytäntöjä 
koskevia oppaita 
sekä arviointi- ja 
varmennuskerto -
muksia)
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
iii)  Vielä ei ole laadittu virallista tuloskehystä, jonka 
avulla voitaisiin saada varmuus YVM:n 
tavoitteiden saavuttamisesta
88 
Tilivelvollisuuden edellytyksenä on, että valvojan toimintaa arvioidaan tietty -
jen standardien ja ennalta määritettyjen tavoitteiden valossa. Useista erilaisista 
tulosindikaattoreista ja valvonnan eri tasojen mittausmenetelmistä koostuvalla 
tuloskehyksellä voidaan saada yhdenmukainen ja johdonmukainen yleiskuva val -
vonnan vaikuttavuudesta ja osoittaa sidosryhmille, kuinka valvontakäytännöillä 
voidaan edistää tavoitteiden saavuttamista.
89 
EKP ei ole vielä tähän mennessä laatinut YVM:lle virallista tuloskehystä. Se on 
kuitenkin kehittänyt YVM:lle valvonnan tilanneseurantataulun (Supervisory 
Dash  board Pilot) eli työkalun, jonka avulla se voi seurata ja arvioida valvonta -
toimintansa keskeisimpiä osa-alueita ja seurata, kuinka vaikuttavasti valvonnan 
painopisteitä toteutetaan käytännössä. Työkalua voivat kuitenkin hyödyntää 
ainoastaan valvontaelin ja ylin johto, eikä se siten anna muille sidosryhmille var -
muutta YVM:n tavoitteiden saavuttamisesta.
47 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
90 
Muilla oikeudenkäyttöalueilla viralliset tulosindikaattorit ovat yleinen osa valvon -
taa. Niistä on esimerkkejä kaaviossa 7 .
61 IMF, European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical 
Note on Issues in Transparency 
and Accountability, 
maaraportti nro 13/65, 
maaliskuu 2013. Asiakirjassa 
esitetyt näkemykset eivät 
välttämättä heijasta IMF:ssä tai 
IMF:n johtokunnassa olevien 
Euroopan unionin edustajien 
näkemyksiä.Kaavio 7Esimerkkejä tulosindikaattoreista
Esimerkkejä mittareista 
Konkursseihin tai 
maksukyvyttömyydestä johtuvien 
tappioiden määrään liittyvät 
indikaattorit  •valvonnan riskiluokitukset ennen konkurssia, konkurssien 
lukumäärä •kaatumisesta johtuvat tappiot (rahojen suojaamisen 
suhdeluku – money Protection Ratio1, yhteisöjen 
suoriutumisen suhdeluku – performance Entity Ratio2) •hallittu vs. hallitsematon kaatuminen
Pankkisektoriin tai 
pankkivalvontaviranomaiseen 
kohdistuvaan (yleiseen)  
luottamukseen liittyvät indikaattorit •yrityksille tehdyt ja yleiset kyselytutkimukset  •asiakkaiden talletusten kehityssuunnat
Eri valvontajärjestelmien tai 
riskiluokkien välisiä siirtymiä kuvaavat 
indikaattorit  •pankkien valvonnan riskiluokitusten seurattu ja raportoi -
tu pitkän aikavälin kehitys
Sidosryhmille tehtyihin 
kyselytutkimuksiin perustuvat 
indikaattorit  •laitosten paikalla tehdyn tarkastuksen jälkeen täyttämä 
kyselylomake, toimialaa seuraavien analyytikoiden 
näkemykset ja alan muille valvontaviranomaisille tehdyt 
kyselytutkimukset
1 Turvalliset velat suhteessa velkojen kokonaismäärään.
2 Sitoumuksistaan suoriutuvien laitosten määrä suhteessa laitosten kokonaismäärään.
Lähde: Pankkivalvonnan vaikutusta ja tilivelvollisuutta koskeva kansainvälisen järjestelypankin kerto -
mus, heinäkuu 2015; Australian vakavaraisuussääntelyviranomainen.
91 
Ennen YVM:n perustamista Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) teknisessä 
ohjeessa ehdotettiin tiettyjä avoimuutta ja tilivelvollisuutta koskevia toimenpitei -
tä valvontapolitiikan uskottavuuden lisäämiseksi61. Asiakirjassa ehdotettiin muun 
muassa, että valvontaelin julkaisisi politiikkaa käsittelevien kokousten pöytäkirjat 
ja perustaisi ulkopuolisten asiantuntijoiden paneelin YVM:n riippumatonta val -
vontaa varten. Lisätietoja on saatavilla liitteessä VI .
48 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
Asiakirjojen toimittamista komissiolle koskevat kysymykset
92 
YVM-asetuksen 32 artiklassa nimenomaisesti edellytetään, että Euroopan komis -
sio julkaisee joka kolmas vuosi kattavan kertomuksen, jossa arvioidaan YVM:n 
hallintoon ja ohjaukseen, vastuuvelvollisuuteen (tilivelvollisuuteen) ja rahoituk -
seen liittyvien järjestelyjen soveltamista, tarkoituksenmukaisuutta ja tehokkuut -
ta, EKP:n valvonta- ja seuraamusvaltuuksien tehokkuutta ja YVM:n mahdollista 
vaikutusta sisämarkkinoiden moitteettomaan toimintaan (ks. liite VII ). Ensim -
mäinen arviointikertomus oli määrä antaa viimeistään 31. joulukuuta 2015, mutta 
se viivästyi. EKP:tä lähestyttiin tiedonsaantitarkoituksessa ensimmäisen kerran 
heinäkuussa 2015. Kyseiset kaksi elintä tekivät vasta marraskuussa 2015 yhteis -
ymmärryspöytäkirjan ei-julkisten tietojen toimittamisesta, minkä jälkeen EKP 
toimitti komission pyytämät tiedot 16. joulukuuta 2015. Helmikuussa 2016 EKP:lle 
esitettiin yksityiskohtaisempi pyyntö, jonka perusteella EKP toimitti lisätietoja 
19. huhtikuuta 2016. Komissio ei saanut pyydettyjä pankkikohtaisia tietoja (pank -
kia koskevaa tietoaineistoa, jota käytetään valvontamaksujen arviointiin), sillä EKP 
vetosi salassapitovelvollisuuden noudattamiseen.
Tietojen riittävä julkistaminen suurelle yleisölle
93 
Julkinen avoimuus on keskeinen osa tilivelvollisuutta. Parhaiden käytäntöjen 
mukaan valvontaviranomaisten tulisi olla avoimia ja esittää perustelut soveltamil -
leen säännöille ja toteuttamilleen toimille62. Tämän periaatteen mukaisesti EKP:n 
pankkivalvonnan verkkosivustolla63 on paljon suurelle yleisölle suunnattua tietoa, 
kuten tietoa oikeudellisesta kehyksestä ja sääntely-ympäristöstä, vastauksia usein 
kysyttyihin kysymyksiin, Pankkivalvontaopas, valvojan arviointiprosessin (SREP) 
menetelmäkuvausesite, viikko- ja kuukausikohtaiset tiedot valvontaelimen pu -
heenjohtajan ja varapuheenjohtajan tapaamisista ja tilaisuuksista (noin kolmen 
kuukauden viiveellä) ja muita asiakirjoja, joissa kerrotaan EKP:n tekemän valvon -
nan luonteesta ja käytännöistä. Verkkosivustolla julkaistaan myös asetusluonnok -
sista julkisissa kuulemisissa annettuja lausuntoja ja EKP:n vastauksia niihin.62 Ks. Baselin 
pankkivalvontakomitean 
kertomus pankkivalvonnan 
vaikuttavuudesta ja 
tilivelvollisuudesta, Report on 
the impact and accountability 
of banking supervision, 
heinäkuu 2015.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
Tiedottaminen valvottaville yhteisöille ei ole kovin avointa
94 
Valvottaville yhteisöille ei anneta kaikilta osin riittävästi tietoa, jotta ne voisivat 
saada kunnon käsityksen YVM:n menetelmistä. EKP on julkistanut vain valittuja 
(pelkästään lyhyitä) otteita YVM:n valvontakäsikirjasta, jossa määritetään luotto -
laitosten valvonnassa sovellettavan valvojan arviointiprosessin taustalla olevat 
menettelyt ja menetelmät sekä YVM:n sisäiset ja muiden viranomaisten kanssa 
noudatettavat yhteistyömenettelyt. Muilla oikeudenkäyttöalueilla julkistamis -
käytännöt vaihtelevat. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valvontakäsikirjat julkaistaan 
valvontaviranomaisten verkkosivustoilla, mutta Yhdistyneen kuningaskunnan 
keskuspankin Bank of Englandin vakavaraisuussääntelyviranomainen ei julkaise 
sisäistä käsikirjaansa.
95 
EKP:n julkistamiseen soveltamasta lähestymistavasta seuraa, että valvottavat 
yhteisöt eivät voi kaikilta osin ymmärtää valvojan arviointiprosessin tulosta. Noin 
puolet tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneista pankeista 
(ks. liite VIII ) ilmaisi huolensa avoimuuden puutteesta, jonka ne katsoivat erästä 
vastaajaa lainataksemme saattavan lisätä ”valvonnan subjektiivisuutta”. Valvo -
jan arviointiprosessiin liittyvien tietojen julkistamista koskevista vastauksista on 
lisätietoa  kaaviossa 8 .Kaavio 8Pankkien käsitykset valvojan arviointiprosessin julkisuudesta
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %
Ei vastattu5 Tiedot ovat huonolaatuisia 43 Tiedot ovat monipuolisia 21 Tiedot ovat hyvin
kattavia
Huomautus: Kyselylomake lähetettiin 129 pankille, joista siihen vastasi 69 pankkia.
Lähde: Valvottaville merkittäville laitoksille tehty tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.
50 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
96 
Toisessa kysymyksessä pankit arvioivat valvontakäsikirjaan perustuvista ja valvon -
taviranomaisen kanssa tehtävän päivittäisen työn kannalta olennaisista menette -
lyistä saamansa tiedon laatua. Pankeista 29 prosenttia antoi tietojen laadulle ar -
vosanaksi alle 3 (1 = erinomainen, 5 = huono), koska ”päivittäisen valvojien kanssa 
tehtävän työn kannalta tärkeitä seikkoja ei kuvata riittävän tarkasti”  (ks. kaavio 9 ).
97 
Euroopan parlamentti ilmaisi huolensa samasta aiheesta pankkiunionia koskevas -
sa vuoden 2015 vuosikertomuksessaan ja kehotti lisäämään toista pilaria koske -
vien valvojan arviointiprosessin päätösten ja perustelujen avoimuutta.64Kaavio 9Epävarmuus valvontamenettelyjä koskevien tietojen 
laadusta
Miten arvioitte valvontakäsikirjaan perustuvista, valvojan kanssa tekemänne 
päivittäisen työn kannalta olennaisista menettelyistä saamanne tiedon laatua?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %3 
Ei vastattu5 Huono421 Erinomainen
Huomautus: Kyselylomake lähetettiin 129 pankille, joista siihen vastasi 69 pankkia.
Lähde: Valvottaville merkittäville laitoksille tehty tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.64 Euroopan parlamentti, 
talous- ja raha-asioiden 
valiokunta, Mietintö 
pankkiunionista – vuosi -
kertomus 2015, 19.2.2016, 
37 kohta.
51 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
iv)  Parlamentin harjoittamaa valvontatehtävien 
demokraattista valvontaa rajoittavat merkittävät 
salassapitovelvoitteet
98 
YVM-asetuksessa säädetään laajoista tilivelvollisuusjärjestelyistä suhteessa 
Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon. YVM:ään liittyvästä tilivelvollisuudes -
ta määrätään tarkemmin Euroopan parlamentin kanssa tehdyssä toimielinten 
välisessä sopimuksessa65 ja neuvoston kanssa tehdyssä yhteisymmärryspöytäkir -
jassa66. Pankkiunionia koskevassa vuoden 2015 vuosikertomuksessaan Euroopan 
parlamentti ”pitää myönteisenä EKP:n tehokasta ja avointa tapaa täyttää vastuu -
velvollisuutensa parlamenttia kohtaan”67. Tilivelvollisuus Euroopan parlamentille 
täytetään erilaisten kanavien kautta (ks. liite IX ), muun muassa toimittamalla 
pöytäkirjat valvontaelimen kokouksista.
99 
Euroopan parlamentille luovutettaviin tietoihin sovelletaan toimielinten välisen 
sopimuksen mukaisesti salassapitovelvoitteita, jotka ovat sitovia, vaikka sopimus 
päättyisi. Parlamentti kehotti mietinnössään EKP:tä auttamaan parlamenttia ke -
hittämään edelleen valmiuksiaan arvioida yhteistä valvontamekanismia koskevaa 
toimintapolitiikkaa ja toimenpiteitä68 ja suositteli harkitsemaan Euroopan tilintar -
kastustuomioistuimen tarkastusvaltuuksien vahvistamista69.
v)  Käytössä on palautejärjestelyjä, mutta 
rahoituslaitoksille ei ole vielä tehty yleistä 
kyselytutkimusta
100  
EKP:n tilivelvollisuusvelvoitteiden ei pitäisi tulkita rajoittavan sen oikeutta hoitaa 
sille annettuja valvontatehtäviä täysin itsenäisesti; erityisesti sen olisi oltava 
riippumaton epäasiallisesta poliittisesta vaikutuksesta ja toimialan väliintulo -
pyrkimyksistä (YVM-asetuksen johdanto-osan 75 kappale). Tämä periaate vastaa 
Baselin pankkivalvontakomitean perusperiaatteita, joissa todetaan, että valvojan 
toiminnan riippumattomuutta ei saa rajoittaa minkäänlaisilla hallituksen tai toi -
mialan väliintulopyrkimyksillä ja että valvojalla on täysi harkintavalta toteuttaa tai 
tehdä valvontaansa kuuluvia pankkeja tai pankkiryhmiä koskevia valvontatoimia 
tai -päätöksiä.7065 Euroopan parlamentin ja 
Euroopan keskuspankin 
välinen toimielinten sopimus 
EKP:lle yhteisessä 
valvontamekanismissa 
annettujen tehtävien 
hoitamiseen liittyvää 
demokraattista vastuu -
velvollisuutta ja valvontaa 
koskevista käytännön 
menettelyistä.
66 Euroopan unionin neuvoston 
ja Euroopan keskuspankin 
yhteisymmärryspöytäkirja 
yhteiseen valvonta -
mekanismiin liittyviä 
menettelyjä koskevasta 
yhteistyöstä.
67 Euroopan parlamentti, 
talous- ja raha-asioiden 
valiokunta, Mietintö 
pankkiunionista – vuosi -
kertomus 2015, 19.2.2016, 
39 kohta.
68 Ks. edellinen alaviite.
69 Ks. edellinen alaviite, 40 kohta.
70 Baselin pankkivalvonta -
komitea, Core Principles for 
Effective Banking Supervision 
(2012), perusperiaate 2, 
olennainen edellytys 1.
52 Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt 
 
101  
Tämä tarkoittaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto eivät voi antaa ohjaa -
vaa palautetta tai pyytää korjaavia toimenpiteitä, toisin kuin suoremmin niiden 
valvontaan kuuluvien EU:n muiden toimielinten ja elinten kanssa. EKP:llä on siten 
suurempi vastuu ottaa parlamentin, neuvoston tai ulkoisten tarkastajien antama 
palaute tosissaan huomioon. EKP:n odotetaan myös tekevän tehokkaita itsearvi -
ointeja, esimerkiksi pyytämällä palautetta suorilta sidosryhmiltään.
102  
EKP on ottanut käyttöön seuraavat selkeät ja asianmukaiset järjestelyt, joiden 
avulla rahoituslaitokset voivat antaa palautetta sen valvontatoimista: i) jatkuva 
vuoropuhelu yhteisten valvontaryhmien ja EKP:n johdon kanssa, ii) oikeus tulla 
kuulluksi päätöksiin liittyen ja sen nojalla esitetyt viralliset lausumat, iii) julki -
set kuulemiset ja iv) kansalliset tai Euroopan laajuiset pankkiyhdistykset, jotka 
toimittavat EKP:lle havaintojaan ja tapaavat sen edustajia säännöllisesti. Tilintar -
kastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneista pankeista 61 prosenttia 
katsoi, että EKP:n palautejärjestelyt vastaavat niiden tarpeita.
103  
Vaikka YVM:n perustamisesta on kulunut jo yli vuosi, se ei ole vielä tehnyt valvo -
milleen yhteisöille kyselytutkimusta kartoittaakseen niiden näkemyksiä YVM:n 
suoriutumisesta tavoitteidensa saavuttamisessa. Tällaiselle kyselytutkimukselle 
on olemassa hyviä malleja. Esimerkiksi komissio on hyödyntänyt kyselytutkimus -
ta keinona kerätä empiiristä näyttöä ja konkreettista palautetta muun muassa 
rahoituspalveluita koskevista EU:n säännöistä aiheutuvasta tarpeettomasta 
sääntelytaakasta71. Myös muilla oikeudenkäyttöalueilla (esim. Kanadassa ja 
Australiassa) valvontaviranomaiset ovat tehneet kyselytutkimuksia mitatakseen 
valvonnan koettua tehokkuutta (ks. laatikko 3 ). Alan toimijoille tehtyjä kyse -
lytutkimuksia ei tulisi pitää valvojan toiminnan riippumattomuutta uhkaavina 
väliintulopyrkimyksinä.71 Ks. esim. http://ec.europa.eu/
finance/consultations/2015/
financial-regulatory-
framework-review/
index_en.htm
Esimerkkejä palautejärjestelyjä koskevista pankkien vastauksista
 οNeljä pankkia kannatti kuulemisjärjestelyjen tarkistamista (esim. kuulemisten keston pidentäminen ja pa -
rempi synkronointi rajallisten resurssien vuoksi).
 οKuusi pankkia suositteli, että EKP järjestäisi enemmän kuulemisia teknisestä sisällöstä, kuten valvojan arvi -
ointiprosessin menetelmistä ja pääomamääritelmistä.
 οViisitoista pankkia toivoi jäsennellympiä ja kattavampia palautejärjestelyjä. Esimerkiksi yksitoista pankkia 
mainitsi säännölliset kyselytutkimukset, joilla seurattaisiin, kuinka tehokkaina ja vaikuttavina pankit val -
vontatoimia pitävät.
Lähde: Valvottaville merkittäville laitoksille tehty tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimus.Laatikko 3
53
 Yhteiset valvontaryhmät  – 
Organisointi ja resurssien 
kohdentaminen
104  
YVM:n harjoittamasta pankkien jatkuvasta suorasta valvonnasta vastaavat 
yhteiset valvontaryhmät72, jotka koostuvat EKP:n ja osallistuvien jäsenvaltioiden 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten pankkivalvontahenkilöstöstä. Yhteisiä 
valvontaryhmiä on 129 eli yksi kutakin sellaista valvottavaa merkittävää yhteisöä 
kohti, jonka päätoimipaikka on osallistuvassa jäsenvaltiossa73.
105  
Yhteisten valvontaryhmien perustamista ja toimintaa koskevassa tilintarkastus -
tuomioistuimen tarkastuksessa tutkittiin seuraavia seikkoja:
a) EKP:n alustava arvio YVM:n käynnistysvaiheessa tarvittavista valvontaresurs -
seista ja niiden suunnittelu sekä valvontaresurssien alkuperäinen jako yhteis -
ten valvontaryhmien henkilöstöä rekrytoitaessa
b) EKP:n yhteistyö kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa ja riippu -
vuus niistä henkilöstön nimittämisessä yhteisiin valvontaryhmiin ja valvon -
nan toteuttamisessa
c) yhteisten valvontaryhmien rakenne, raportointikanavat ja koulutusjärjestelyt.
Valvonnan kokonaisresurssien tarpeen suunnittelu ja 
arviointi, resurssien kohdentaminen ja 
henkilöstömäärä
106  
Yhteiset valvontaryhmät ovat täysin uudenlainen toimintatapa pankkivalvonnan 
alalla. Ne ovat monikansallisia ryhmiä, joissa on pankkivalvojia kaikista EU-maista 
ja eri valvontakulttuureista, ja ne viestivät valvottavien yhteisöjen kanssa useilla 
eri kielillä (YVM:n sisäinen työkieli on englanti). Ryhmät soveltavat euroalueen 
19 jäsenvaltion pankkien valvontaan yhtä yhteistä mekanismia, vaikka maiden 
oikeudelliset kehykset eivät ole vielä täysin yhdenmukaiset.
Alkuperäiset arviot YVM:n yhteenlasketusta 
henkilöstötarpeesta perustuivat yksinkertaiseen 
lähestymistapaan…
107  
Yhteisiä valvontaryhmiä varten tarvittavan YVM:n henkilöstön määrää arvioitiin 
aluksi yksinkertaisella menetelmällä. Alkuperäiset arviot yhteisiin valvontaryh -
miin tarvittavasta EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilös -
töstä laadittiin kahdessa erillisessä mutta toisiinsa liittyvässä prosessissa, jotka 
toteutettiin yhtä aikaa.72 Yhteisten valvontaryhmien 
perustamisesta säädetään 
YVM-kehysasetuksen 
3 artiklan 1 kohdassa.
73 Jos pankkiryhmittymän 
päätoimipaikka ei 
ole osallistuvassa valtiossa, 
EKP ei ole kyseiseen 
ryhmittymään kuuluvien 
pankkien ainoa valvoja. Siksi 
kullekin kyseisen pankin 
tytäryhtiöistä, joilla on 
päätoimipaikka YVM:ään 
osallistuvassa maassa, on 
perustettava oma yhteinen 
valvontaryhmä edellyttäen, 
että tytäryhtiöt luokitellaan 
merkittäviksi yhteisöiksi. Jos 
osallistuvaan jäsenvaltioon 
sijoittautuneella tytäryhtiöllä 
on konsolidoiva emoyritys, 
valvonta suoritetaan 
konsolidoidulla tasolla.
54
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
108  
EKP:n resursseja ja niiden kohdentamista yhteisiin valvontaryhmiin arvioitiin alun 
perin jakamalla pankit tiettyjen tekijöiden perusteella kuuteen luokkaan (luokkien 
muodostamisessa käytettyä menetelmää kuvataan tarkemmin kohdissa 113–120). 
Jokaiseen yhteiseen valvontaryhmään osoitettiin tietty vähimmäismäärä EKP:n 
työntekijöitä kutakin luokkaa kohden ja lisäksi eräänlaisena puskurina toimivaa 
henkilöstöä, jota osoitettiin eri tehtäviin tarpeen mukaan. EKP valitsi tämän hyvin 
yksinkertaisen menetelmän, jotta yhteiset valvontaryhmät voisivat aloittaa toi -
mintansa mahdollisimman nopeasti. Kun suora vastuu valvonnasta siirtyi EKP:lle, 
se oli palkannut mikrovalvonnan pääosastoihin I ja II 330 työntekijää kokoaikaisina 
työpaikkoina tarkastellen. Kaiken kaikkiaan niihin oli budjetoitu 403 kokoaikaista 
työpaikkaa.
109  
Alkuperäinen arvio kansallisten toimivaltaisten viranomaisten resursseista perustui 
joukkoon EKP:n tekemiä kyselytutkimuksia tai kartoituksia, joissa kaikki kansalliset 
toimivaltaiset viranomaiset antoivat tietoja niiden työntekijöiden määrästä, joita 
ne osoittaisivat yhteisiin valvontaryhmiin, jotka käsittelisivät EKP:n suoraan val -
vontaan YVM:n perustamisen jälkeen kuuluvia merkittäviä yhteisöjä. Kartoituksia 
tehtiin kolme ennen kuin EKP aloitti suoran valvonnan: lokakuussa 2013, kesäkuussa 
2014 ja syyskuussa 2014. Lokakuussa 2013 tehdyn kartoituksen tulosten perusteel -
la sovittiin, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ”sitoutuvat” osoittamaan 
yhteisiin valvontaryhmiin 1 005 työntekijää kokoaikaisiksi työpaikoiksi muutettuna. 
Kesäkuussa 2014 tehdyn toisen henkilöstökartoituksen jälkeen kansallisten toimi -
valtaisten viranomaisten niin sanottua sitoumusta vähennettiin 834 kokoaikaiseen 
työpaikkaan. EKP:n mukaan tarkistettu luku vastasi kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten yhteisiin valvontaryhmiin osoittamia henkilöstöresursseja aiempaa 
paremmin, sillä alkuperäiseen määrään sisältyivät esimerkiksi paikalla tehtäviin 
tarkastuksiin ja mallien arviointiin osoitetut työntekijät, jotka olisi pitänyt laskea 
yhteisten valvontaryhmien sijaan horisontaalisiin tukitoimintoihin. Syyskuussa 2014 
tehdyssä kartoituksessa määrä pieneni edelleen 803,5 kokoaikaiseen työpaikkaan. 
EKP päätti kuitenkin käyttää kesäkuussa 2014 tehdyn tutkimuksen tulosta (834 
koko  aikaista työpaikkaa) vertailukohtana niille yhteenlasketuille henkilöstöresurs -
seille, jotka kansalliset toimivaltaiset viranomaiset sitoutuivat osoittamaan yhteisiin 
valvontaryhmiin EKP:n aloittaessa valvontatehtäviensä hoitamisen.
110  
Näin ollen EKP:n alkuperäisissä henkilöstöresursseja koskevissa arvioinneissa 
yhdistyivät toisaalta jatkuvuus – tukeutuminen niihin resursseihin, joita kansalliset 
toimivaltaiset viranomaiset kohdensivat merkittävien pankkien valvontaan hieman 
ennen kuin EKP aloitti valvontatehtäviensä hoitamisen – ja toisaalta sen tunnusta -
minen, että tehtäviin tarvittaisiin lisäksi myös EKP:n työntekijöitä. Henkilöstön ni -
mittämisen alkuvaiheessa oli tavoitteena, että työntekijöistä 25 prosenttia on EKP:n 
henkilöstöä ja 75 prosenttia kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä 
(valittua suhdelukua ei ole missään vaiheessa perusteltu). Kun otetaan huomioon, 
että EKP alun perin budjetoi yhteisiin valvontaryhmiin 403 kokoaikaista työpaikkaa, 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten osuus olisi siten ollut 1 209 kokoaikais -
ta työntekijää. Käytännössä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteisiin 
valvontaryhmiin osoittama henkilöstömäärä perustuu kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten antamiin sitoumuksiin, joita seurataan säännöllisesti kyselyin ja joista 
keskustellaan kahdenvälisesti ja monenvälisesti.
55
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
… jossa ei täysin osattu ennustaa valvonnan työmäärän 
kasvua
111 
On epäselvää, osasiko EKP alkuperäisissä henkilöstöarvioissaan täysin ennakoida 
valvonnan kokonaistyömäärän kasvua YVM:n perustamisen jälkeen. Pääosastojen 
mikrovalvonta I ja II henkilöstöresursseja koskevassa asiakirjassa, joka on päivätty 
16. maaliskuuta 2015 eli vain neljä kuukautta EKP:n suoran valvonnan käynnisty -
misen jälkeen, pyydetään mikrovalvonnan pääosastoon I 29:ää uutta kokoaikaista 
työpaikkaa ja pääosastoon II 88:aa uutta kokoaikaista työpaikkaa (kaikki pysyviä 
työsuhteita). Tämä osoittaa, että tuleva työmäärä oli vähintäänkin aliarvioitu. 
Pyyntöä perustellaan asiakirjassa monilla syillä, kuten sillä, että ”[…] tietyissä 
valvontatehtävissä työmäärä on odotettua suurempi […]”. Tilintarkastustuomiois -
tuimelle ei toimitettu EKP:n valvonnan aloittamista eli marraskuuta 2014 edeltä -
vältä ajalta mitään tutkimuksia, raportteja tai muita asiakirjoja, joissa olisi esitetty 
määrällinen arvio uuden, aiempaa huomattavasti monimutkaisemman valvonta -
järjestelmän edellyttämistä henkilöstöresursseista. EKP ei myöskään tehnyt odo -
tetuista resurssitarpeistaan alhaalta ylöspäin suuntautuvia ennakkoarviointeja.
112  
Valvonnan työmäärän merkittävä kasvu oli kuitenkin odotettavissa seuraavien 
helposti ennakoitavissa olleiden tekijöiden perusteella: i) kovin erilaisten pankki -
toiminnan sääntöjen ja valvontamenettelyjen yhdenmukaistamistarve euroalu -
eella, ii) valvontatehtävien lisääntyminen uusien direktiivien74 täytäntöönpanon 
myötä ja iii) YVM:n lähestymistapa, jonka mukaan pankkeja on tarkoitus valvoa 
”tiiviisti”75.
Luokittelumenetelmän tarkoituksena oli alkuvaiheessa 
helpottaa henkilöstöresurssien kohdentamista yhteisiin 
valvontaryhmiin, mutta sitä olisi päivitettävä
113  
Yhteisten valvontaryhmien perustamisen taustalla ovat suhteellisuusperiaate ja 
riskiperusteisen valvonnan periaate. Voidakseen arvioida kuhunkin yhteiseen 
valvontaryhmään näiden periaatteiden perusteella tarvittavia valvontaresursseja 
EKP kehitti järjestelmän, jossa yhteisöt luokitellaan eräänlaisiin riskiluokkiin. Luo -
kittelussa huomioitiin esimerkiksi pankin ulkoinen riskiluokitus, monitahoisuus, 
koko, maantieteellinen hajautuminen, sidokset muihin laitoksiin ja valvonnan 
monimutkaisuus. Menetelmässä muodostettiin viisi luokkaa 1–5. Luokkaan 1 kuu -
luviin pankkeihin kohdennettiin eniten valvontaresursseja ja luokkaan 5 kuuluviin 
pankkeihin vähiten. Lisäksi määritettiin niin sanottu vastaanottavien jäsenvaltioi -
den luokka niille yhteisöille, jotka toimivat jossakin osallistuvassa jäsenvaltiossa 
mutta joiden päätoimipaikka on YVM-alueen ulkopuolella.7674 Esim. 26. kesäkuuta 2013 
annettu vakavaraisuus -
direktiivi (CRD IV) ja 
15. toukokuuta 2014 annettu 
pankkien elvytys- ja 
kriisinratkaisudirektiivi.
75 YVM:n toimintaperiaatteet: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission-statement/
mission-statement-of-the-
ssm/html/index.en.html
76 Kyseiseen luokkaan kuuluvat 
yhteisöt ovat merkittäviä 
yhteisöjä, joiden osalta EKP ei 
ole konsolidointiryhmän 
valvoja.
56
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
114  
Luokittelumenetelmä poikkeaa jonkin verran Euroopan pankkiviranomaisen 
(EPV) suosittelemasta menetelmästä, jossa luokkia on neljä77; suurin osa EKP:n 
kuusiluokkaisessa menetelmässä merkittäviksi luokitelluista laitoksista sijoittuisi 
EPV:n luokkaan 1.
115  
Baselin pankkivalvontakomitean suosittelemassa menetelmässä78 käytetään viittä 
painoarvoltaan yhtä suurta luokkaa, jotka perustuvat pankkien kokoon, niiden 
keskinäisiin sidoksiin, niiden tarjoamia palveluja korvaavien helposti saatavilla 
olevien palvelujen tai rahoituslaitosinfrastruktuurin puutteeseen, niiden maail -
manlaajuiseen (eri oikeudenkäyttöalueiden rajat ylittävään) toimintaan ja niiden 
monitahoisuuteen. EKP ottaa huomioon vastaavia laadullisia tekijöitä ja niiden li -
säksi pankkikohtaisen  riskitekijän. Tämä lisätekijä menee myös pidemmälle kuin 
EPV:n suositus, jonka mukaan luokituksen ”pitäisi heijastaa sen järjestelmäriskin  
arviointia, joka laitoksista aiheutuu rahoitusjärjestelmälle”, eikä sitä pitäisi käyttää 
”laitoksen laadun kuvaamisen välineenä”79.
116  
EKP:n joulukuussa 2015 toteuttamassa yhteisten valvontaryhmien kokoonpanoa, 
henkilöstöä ja taitoja koskeneessa sisäisessä arvioinnissa kuitenkin todettiin, että 
malli on monilta osin puutteellinen perusta henkilöstöresurssien muodostamisel -
le. Erityisesti valvonnan monimutkaisuutta koskevassa tekijässä sivuutetaan mo -
nia kriteereitä, joilla voi olla merkittävä vaikutus työmäärään. Näitä ovat esimer -
kiksi sopivuusarviointien, toimilupien ja arvopaperistamisten lukumäärä. Mallissa 
ei huomioida suoraan myöskään kriisipankkeihin liittyvää suurempaa työmäärää.
117  
Menetelmässä saatetaan myös aliarvioida niiden pankkien edellyttämä valvonta, 
jotka ovat koko YVM:n näkökulmasta pieniä ja eivätkä kovin monitahoisia mutta 
voivat olla paikallisen talouden järjestelmän kannalta hyvinkin merkittäviä. Kuten 
viimeaikaiset finanssikriisit ovat osoittaneet, myös suhteellisen pienten mutta 
kansallisen järjestelmän kannalta merkittävien pankkien ongelmat voivat no -
peasti levitä yksittäisen jäsenvaltion rajojen ulkopuolelle. Tämän vuoksi pankit, 
jotka ovat kotijäsenvaltionsa kansallisessa taloudessa järjestelmän kannalta mer -
kittäviä, voisi olla viisasta sijoittaa niiden yleistä YVM-luokitusta korkeampaan 
luokkaan. Tämä on mahdollista EKP:n nykyisessä menetelmässä ja mahdollisuutta 
on käytetty muutamissa tapauksissa.77 Ohjeet valvojan arviointi -
prosessin (SREP) yhteisistä 
menettelyistä ja 
menetelmistä, 2.1.1 jakso, 
10 kohta (EBA/GL/2014/13).
78 BCBS 255: Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement, BIS, heinäkuu 
2013. Huomautus: Tämä 
maailmanlaajuisen  
järjestelmän kannalta 
merkittäville pankeille 
tarkoitettu arviointi -
menetelmä koskee vain 
kahdeksaa YVM:n valvomista 
129 pankista. Vastaavassa 
kansallisen  järjestelmän 
kannalta merkittäville 
pankeille tarkoitetussa 
menetelmässä (BCBS 233) 
suositellaan kuitenkin 
samankaltaista ja samoihin 
luokkiin perustuvaa 
lähestymistapaa, jossa 
ainoana erona on se, että 
oikeudenkäyttöalueiden rajat 
ylittävää toimintaa ei voida 
huomioida suoraan. Lisäksi 
BCBS 233:ssa sallitaan 
enemmän kansallista 
harkintavaltaa.
79 Ohjeet valvojan 
arviointiprosessin (SREP) 
yhteisistä menettelyistä ja 
menetelmistä, 2.1.1 jakso, 
11 kohta (EBA/GL/2014/13).
57
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
118  
EKP:llä ei tarkastuksen aikaan ollut menettelyitä pankkien luokittelun säännölli -
seen tarkistamiseen80. Joulukuussa 2015 tehdyssä sisäisessä arvioinnissa (ks. koh -
ta 116) todettiin lisäksi, että luokituksen perustana olevissa laskelmissa käytetyt 
tiedot oli päivitetty viimeksi vuonna 2013. Koska luokitus vaikuttaa huomattaval -
la tavalla kunkin merkittävän yhteisön valvontatoimien vähimmäistiheyteen, sitä 
olisi arvioitava ja päivitettävä säännöllisesti.
119  
Kunkin yhteisen valvontaryhmän henkilöstömäärä määritettiin pääasiassa sen 
vastuulla olevan pankin luokituksen mukaan; näissä laskelmissa riski on hyvin 
pieni tekijä. Valvottuun pankkiin kohdistetun valvonnan vähimmäismäärä81 
riippuu kuitenkin sekä pankin riskienarvioinnissa saamasta pistemäärästä että 
sen luokasta. Näin ollen suuren riskin laitokseksi katsotun laitoksen valvonta -
tarkkailuohjelmaan sisältyy muita suurempi määrä vähimmäistason valvontateh -
täviä, vaikka siitä vastaavalla yhteisellä valvontaryhmällä ei välttämättä olekaan 
tarpeeksi henkilöstöä suorittamaan kaikki tehtävät riittävän hyvin (luokitukseen 
perustuvat henkilöstöresurssit vastaavat riskejä vain hyvin vähän). Ongelma 
koskee erityisesti luokkien 3–5 ja vastaanottavien jäsenvaltioiden luokan yhteisiä 
valvontaryhmiä, joista monet kärsivät henkilöstöpulasta.
EKP:n resurssit kohdennetaan luokittelumenetelmän 
mukaisesti
120  
Luokkaan 1 ja luokkaan 2 kuuluvien pankkien yhteisistä valvontaryhmistä vastaa 
mikrovalvonnan pääosasto I, luokkia 4 ja 5 käsittelevistä yhteisistä valvonta -
ryhmistä mikrovalvonnan pääosasto II ja luokan 3 yhteisistä valvontaryhmistä 
jompikumpi edellä mainituista pääosastoista. Mikrovalvonnan pääosastossa I on 
käytettävissä noin 30 pankin valvontaan noin 215 kokoaikaista työntekijää ja 
mikrovalvonnan pääosastossa II noin 90 pankin valvontaan noin 240 kokoaikais -
ta työntekijää, joten EKP on käyttämänsä menetelmän mukaisesti kohdentanut 
luokkiin 1 ja 2 huomattavasti enemmän valvontaresursseja kuin luokkiin 3, 4 ja 5. 
Kaaviossa 10  esitetään luokittain jaoteltuna, paljonko EKP:n työntekijöitä yksit -
täisessä yhteisessä valvontaryhmässä on keskimäärin.
121  
EKP:n ohjeissa henkilöstön kohdentamisesta yhteisiin valvontaryhmiin määri -
tetään, montako EKP:n työntekijää kunkin luokan yhteisissä valvontaryhmissä 
on vähintään oltava. Määrä on luonnollisesti suurin luokassa 1 (7 kokoaikaista 
työntekijää ja koordinaattori) ja pienin luokassa 5 (0,5 kokoaikaista työntekijää 
ja koordinaattori). EKP:n toimittamien tuoreimpien tietojen mukaan todelliset 
henkilöstöresurssit ovat pitkälti ohjemäärien mukaisia.80 EPV:n ohjeet kehottavat 
tarkistamaan valvonta -
tarkkailuohjelmaa varten 
tehdyn pankkien luokittelun 
vuosittain; ks. ohjeet valvojan 
arviointiprosessin (SREP) 
yhteisistä menettelyistä ja 
menetelmistä, 2.1.1 jakso, 
12 kohta (EBA/GL/2014/13).
81 EKP on ottanut käyttöön neljä 
valvonnan vähimmäistasoa, 
jotka määrittävät tiettyyn 
laitokseen kohdistuvan 
valvonnan vähimmäis -
tiiviyden. Kullekin tasolle on 
määritetty vähimmäismäärä 
valvontatarkkailuohjelmaan 
sisältyviä tehtäviä ja toimia ja 
niiden toteuttamisen 
vähimmäistiheys. Vähiten 
tiiviistä tiiviimpään lueteltuina 
tasot ovat yksinkertainen 
valvonta (basic), vakiotason 
valvonta (standard), 
laajennettu valvonta 
(enhanced) ja tehovalvonta 
(intense). EKP on kehittänyt 
matriisin, jonka mukaan pankit 
luokitellaan valvonnan 
vähimmäistasoille pankkien 
riskipisteytyksen ja luokan 
mukaan. Mitä monitahoisempi 
ja järjestelmän kannalta 
merkittävämpi pankki on ja 
mitä riskialttiimpana EKP sitä 
pitää, sitä korkeampi on 
valvonnan tiiviyden 
vähimmäis  taso.
58
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminenKaavio 10EKP:n työntekijöiden keskimääräinen lukumäärä (kokoaikaisina työpaikkoina) 
yhteistä valvontaryhmää kohden eri luokissa
1,92,23,46,57,111,9
Vastaanottavat 
jäsenvaltiot5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
Koordinaattoreiden nimittämispolitiikan tarkoituksena oli 
edistää yhdenmukaistamista, mutta sitä ei aina noudatettu
122  
Kunkin valvontaryhmän koordinaattorin nimittää EKP . Aluksi koordinaattorien 
nimitykset hyväksyi YVM:n koko valvontaelin82, mutta menettelyä on muutettu 
niin, että nykyään nimitykset hyväksyy ainoastaan valvontaelimen puheenjoh -
taja, ellei asiaan liity hierarkiaa koskevia muutoksia (esim. jos nimitetty koordi -
naattori ylennetään myös osastopäälliköksi, nimityksen hyväksyy johtokunta). 
Menettely vähentää valvontaelimen vaikutusvaltaa koordinaattorinimityksissä.
123  
EKP:n Pankkivalvontaoppaan mukaan koordinaattorin ei yleensä tulisi olla pankin 
kotijäsenvaltion kansalainen. Tällä hetkellä 123 koordinaattorista 18 on kuitenkin 
sen maan kansalaisia, jossa valvottavan pankin päätoimipaikka sijaitsee.8382 Koordinaattorit nimittää 
mikrovalvonnan pääosaston 
I tai II pääjohtaja. Valvonta -
elimelle ilmoitetaan 
valinnasta, ja se voi keskustella 
nimityksistä ja riitauttaa ne.
83 Nämä 18 koordinaattoria 
toimivat belgialaisia, 
saksalaisia, espanjalaisia ja 
italialaisia pankkeja valvovissa 
yhteisissä valvontaryhmissä. 
Yhteiset valvontaryhmät 
kuuluvat pääasiassa luokkiin 4 
ja 5, mutta niistä neljä kuuluu 
luokkaan 3 ja yksi vastaan -
ottavien jäsen  valtioiden 
luokkaan.
59
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
124  
EKP on todennut, ettei se pidä oppaan määräystä oikeudellisesti sitovana, mutta 
se aikoo kuitenkin käsitellä mainittuja tapauksia kolmivaiheisella lähestymistaval -
la84: ensimmäinen vaihe toteutetaan kesäkuussa 2016, toinen joulukuussa 2016 ja 
kolmas kesäkuun tietämillä vuonna 2017.
125  
Voidakseen varmistaa valvonnan monimuotoisuuden entistä paremmin ja 
helpottaakseen valvontaa koskevan tietämyksen jakamista EKP aikoo kierrättää 
koordinaattoreita ja kaikkia yhteisissä valvontaryhmissä työskenteleviä EKP:n 
työntekijöitä kolmesta viiteen vuoden välein. Menettelyä ei todennäköisesti kui -
tenkaan virallisteta ennen vuoden 2017 loppua.
EKP:n yhteistyö kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa ja riippuvuus niistä
Yhteiset valvontaryhmät ovat hyvin riippuvaisia kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä, mutta EKP:llä 
ei ole juurikaan valtaa vaikuttaa kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten resursseihin
126  
EKP:n on yhteisten valvontaryhmien henkilöstöresurssien suhteen hyvin riippu -
vainen osallistuvien jäsenvaltioiden kansallisista toimivaltaisista viranomaisista. 
Käytössä ei kuitenkaan ole muodollista menettelyä, jonka avulla EKP voisi pyytää 
kansalliselta toimivaltaiselta viranomaiselta lisäresursseja. Kansallisten toimival -
taisten viranomaisten työntekijöiden nimittäminen yhteisiin valvontaryhmiin 
perustuu kahdenvälisiin, tarpeen mukaan tehtäviin sopimuksiin ja kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten hyvään tahtoon. Kansallisia toimivaltaisia viran -
omaisia koskee velvollisuus tehdä yhteistyötä vilpittömässä mielessä85, mutta 
niiden EKP:n käyttöön antamien työntekijöiden määrää ei ole määritetty oikeu -
dellisesti sitovalla tavalla. Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat siirtää tai 
muuten sijoittaa valvontahenkilöstöään parhaaksi katsomallaan tavalla.
127  
YVM-kehysasetuksen mukaan EKP vastaa yhteisten valvontaryhmien perusta -
misesta ja kokoonpanosta, ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vastaavat 
ainoastaan oman henkilöstönsä edustajien nimittämisestä yhteisiin valvontaryh -
miin. Kansallisen toimivaltaisen viranomaisen henkilöstön jäsen voidaan nimittää 
samanaikaisesti useampaan kuin yhteen yhteiseen valvontaryhmään86.84 Mikrovalvonnan pääosaston II 
johto ehdotti 28. joulukuuta 
2015, että ne koordinaattorit, 
jotka ovat valvomansa pankin 
sijoittautumismaan 
kansalaisia, siirrettäisiin muihin 
yhteisiin valvontaryhmiin. 
Valvontaelin hyväksyi 
ehdotuksen 
30. joulu  kuuta 2015.
85 YVM-kehysasetus, 20 artikla; 
YVM-asetus, 6 artiklan 2 kohta.
86 YVM-kehysasetus, 4 artiklan 
1 ja 2 kohta.
60
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
128  
EKP:llä on harkintavaltaa yhteisissä valvontaryhmissä toimivien kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten työntekijöiden suhteen ainoastaan siinä mielessä, 
että se voi hylätä kansallisen toimivaltaisen viranomaisen tekemän nimityksen. 
Kaikki tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastanneet 12 kansallista toimi -
valtaista viranomaista totesivat, että EKP ei ole toistaiseksi kertaakaan hylännyt 
niiden ehdokkaita. EKP:llä ei itse asiassa tällä hetkellä ole menettelyjä tai ohjeita 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tekemien nimitysten hyväksymiseen 
tai hylkäämiseen eikä menettelyjä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 
nimittämien henkilöiden pätevyyden, kokemuksen, osaamisen tai sopivuuden 
arviointiin. EKP:n mukaan sillä on hyvin rajalliset mahdollisuudet pyytää yhteisiin 
valvontaryhmiin nimitettyjen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työnte -
kijöiden henkilötietoja (esim. tutkintoja ja työkokemusta koskevia tietoja), koska 
kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vetoavat tietosuojavaatimuksiin.
Yhteisten valvontaryhmien jäsenistä suuri  osa on yhä 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen kotijäsenvaltion 
kansalaisia…
129  
Yksi yhteisten valvontaryhmien tavoitteista on luoda yhteinen valvontakulttuuri 
varmistamalla, että niissä on valvojia monista eri maista87. Yhteisten valvontaryh -
mien kokoonpanoista käy kuitenkin ilmi, että useimmiten suurin osa niiden hen -
kilöstöstä on valvottavan pankin kotijäsenvaltion kansalaisia. Suurimmassa osas -
sa luokan 1 yhteisistä valvontaryhmistä vähintään 70 prosenttia henkilöstöstä 
on samasta maasta kuin valvottava yhteisö. Tilanne on samankaltainen myös 
luokassa 2. Luokkien 3–5 yhteisistä valvontaryhmistä monissa vieläkin suurem -
pi osa työntekijöistä on kotoisin samalta oikeudenkäyttöalueelta kuin valvottava 
pankki.
… ja monet kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat 
nimittäneet yhteisiin valvontaryhmiin EKP:n odotuksia 
vähemmän henkilöstöä
130  
Yhteiseen valvontaryhmään osoitettujen EKP:n työntekijöiden määrä riippuu 
valvottavan pankin luokasta ja ominaisuuksista, mutta yhteisen valvontaryhmän 
koko ja tarkka kokoonpano vaihtelevat merkittävästi valvottavan pankin erityis -
piirteiden mukaan. Yhteisten valvontaryhmien keskimääräinen koko (EKP:n ja 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijät laskettuna yhteen) vaihtelee 
luokan 1 ryhmien 43,6 kokoaikaisesta työntekijästä luokan 5 ryhmien 4,8 kokoai -
kaiseen työntekijään. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten luokan 1 yhtei -
siin valvontaryhmiin osoittamat resurssit (ks. kaavio 11 ) noudattavat alkuperäistä 
suhdetta 25 prosenttia/75 prosenttia. Luokkien 2 ja 3 osalta tilanne on sekavam -
pi, sillä monissa kyseisten luokkien valvontaryhmissä on suhteessa liian vähän 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä.87 YVM-asetus, johdanto-osan 
79 kappale.
61
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
131  
Luokissa 4 ja 5 sekä vastaanottavien jäsenvaltioiden luokassa kansallisten toi -
mivaltaisten viranomaisten henkilöstön osuus on pienempi. Tämä viittaa siihen, 
etteivät kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ole kohdentaneet näihin luokkiin 
riittävästi resursseja. Tietyissä luokkiin 4 ja 5 sekä vastaanottavien jäsenvaltioiden 
luokkaan kuuluvissa yhteisissä valvontaryhmissä on alle kaksi kokoaikaista kan -
sallisten toimivaltaisten viranomaisten työntekijää ja suunnilleen saman verran 
EKP:n henkilöstöä. Vaikka luokkien 4 ja 5 pankit ovat yleensä koko YVM:n tasolla 
järjestelmän kannalta vähemmän merkittäviä, monet niistä ovat silti kansallisesti 
tärkeitä ja kansallisen järjestelmän kannalta hyvin merkittäviä. Koska on vaikea 
katsoa, että tehokkaan valvonnan varmistamiseen riittäisi alle 1,5 kokoaikaista 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijää, tilanne viittaa siihen, että 
monilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on vakava pula pankkivalvonta -
henkilöstöstä tai ne eivät ole kohdentaneet yhteisiin valvontaryhmiin riittävästi 
resursseja. EKP:n sisäisessä arvioinnissa todettiinkin, että sekä EKP:n että kansal -
listen toimivaltaisten viranomaisten resurssit ovat hyvin niukat etenkin pienim -
missä yhteisissä valvontaryhmissä, mikä vaikeuttaa vaaditun valvonnan laadun 
saavuttamista88.Kaavio 11Yhteisten valvontaryhmien keskimääräinen henkilöstömäärä ja henkilöstön 
kokoonpano luokittain jaoteltuna
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9Kotijäsenvaltion kansallinen 
toimivaltainen viranomainenMuu kansallinen
toimivaltainen viranomainenEKP
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
88 Report of the composition, 
staffing and skills of the JSTs, 
EKP:n kertomus nro 02/2015, 
10. joulukuuta 2015, s. 9.
62
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
132  
Sen jälkeen, kun EKP oli ottanut valvontatehtävät hoitaakseen, se teki tammi -
kuussa 2015 neljännen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöre -
sursseja koskevan kyselytutkimuksen. Siinä ilmeni, että kansallisten toimivaltais -
ten viranomaisten panos vastasi edelleen 801:tä kokoaikaista työntekijää eli oli 33 
kokoaikaista työntekijää pienempi kuin EKP:n asettama 834 kokoaikaisen työnte -
kijän tavoite, johon kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat vuotta aiemmin 
”sitoutuneet”. Asiaa käsiteltiin valvontaelimen kokouksessa 8. kesäkuuta 2015, 
minkä jälkeen valvontaelimen puheenjohtaja lähetti syyskuussa 2015 kaikkien 19 
osallistuvan jäsenvaltion yhteensä 21 valvontaviranomaiselle virallisen kirjeen, 
jossa puututtiin yhteisissä valvontaryhmissä toimivien kansallisten toimivaltais -
ten viranomaisten henkilöstöresursseja koskevaan ongelmaan89:
a) EKP katsoi, että yhdeksän valvontaviranomaista oli osoittanut valvontaan riit -
tävästi henkilöstöä, eikä näiltä yhdeksältä viranomaiselta pyydetty enempää 
työntekijöitä.
b) EKP pyysi yhteisiin valvontaryhmiin lisäresursseja niiltä 12 viranomaiselta, 
joiden katsottiin osoittaneen valvontaryhmiin liian vähän henkilöstöä. Kuusi 
kansallista toimivaltaista viranomaista lupasi täyttää EKP:n pyynnön. Toiset 
viisi lupasi täyttää pyynnön osittain. Yksi viranomainen, joka aluksi kieltäy -
tyi, lähetti kuitenkin kuusi kuukautta myöhemmin EKP:lle asiakirjan, jossa se 
myöntyi täyttämään pyynnön osittain.
133  
Näin ollen seitsemän kansallisen toimivaltaisen viranomaisen valvontaan osoit -
taman henkilöstön määrä ei täytä EKP:n viimeisimpiä yhteisten valvontaryhmien 
henkilöstöresursseja koskevia odotuksia.90 Puute korostaa EKP:n yhteisiin valvon -
taryhmiin perustuvan valvontamekanismin perustavanlaatuista heikkoutta eli 
sitä, että järjestelmä on pitkälti riippuvainen kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten yhteistyöstä ja hyvästä tahdosta.
134  
Eräät kansalliset toimivaltaiset viranomaiset vaikuttavat olevan EKP:n kanssa eri 
mieltä siitä, mitä se tarkalleen ottaen tarkoittaa sillä, että ne ovat ”sitoutuneet” 
antamaan henkilöstöä yhteisiin valvontaryhmiin. Tammikuussa 2015 tehdyn hen -
kilöstöresursseja koskevan kyselyn tuloksista keskusteltiin valvontaelimessä huh -
tikuussa 2015. Käsittelyn aikana osa valvontaelimen jäsenistä totesi, etteivät he 
voineet sitoutua tiettyihin henkilöstömääriin eivätkä itse asiassa koskaan olleet 
niin tehneetkään, vaan he olivat ainoastaan vastanneet kyselyihin raportoimalla 
tarkasti yhteisten valvontaryhmien työhön osallistuvan henkilöstön määrän, eikä 
siinä heidän mielestään ollut kyse sitoumuksesta.9189 Kahdessa valtiossa on 
käytössä kahden valvonta -
viranomaisen järjestelmä.
90 Yhden kansallisen toimi -
valtaisen viranomaisen 
osoittama henkilöstömäärä on 
kokoaikaisina työpaikkoina 
mitattuna EKP:n pyytämää 
määrää suurempi.
91 Report of the composition, 
staffing and skills of the JSTs, 
EKP:n kertomus nro 02/2015, 
10. joulukuuta 2015, s. 16.
63
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
135  
Toukokuuhun 2015 mennessä kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat teh -
neet ”sitoumuksen” 830,5 kokoaikaista työntekijää vastaavasta henkilöstömää -
rästä. Alun perin tavoitteeksi asetettu suhdeluku 25 prosenttia / 75 prosenttia 
merkitsi, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten oli osoitettava aluksi 
valvontatehtäviin 1 209:ää kokoaikaista työntekijää vastaavat henkilöstöresurssit. 
EKP:n toimittamien lukujen mukaan mikrovalvonnan pääosastoilla I ja II oli maa -
liskuussa 2016 kaikissa yhteisissä valvontaryhmissä yhteensä 455:tä kokoaikaista 
työntekijää vastaava henkilöstömäärä. Vaikka EKP:n osoittama henkilöstömäärä 
nousi vastaamaan 52:ta kokoaikaista työntekijää marraskuusta 2014 lähtien, se 
ei täyttänyt vajausta, joka johtui alun perin vaatimuksena olevan, kansallisia 
toimivaltaisia viranomaisia koskevan tavoitemäärän ja kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten nykyisen ”sitoumuksen” välisestä erosta.
136  
Valvontaelimen puheenjohtajan kansallisille toimivaltaisille viranomaisille syys -
kuussa 2015 lähettämissä kirjeissä EKP korosti valvontahenkilöstön suhteellista 
puutetta verraten sen määrää vastaaviin toimijoihin Yhdysvalloissa: ”Verrattuna 
kyseisen maan pankkivalvojiin (keskuspankki Federal Reserve ja Office of the 
Comptroller of the Currency -virasto) YVM:ssä on pankkia kohden keskimäärin 
vain 60 prosenttia niiden valvontakapasiteetista.”
137  
Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten liian pieniä henkilöstöresursseja 
saattaa pahentaa entisestään se, että EKP sallii luokissa 3–5 ja vastaanottavien 
jäsenvaltioiden luokassa koordinaattoreiden johtaa samanaikaisesti useampaa 
kuin yhtä yhteistä valvontaryhmää. Käytännössä luokkien 4–5 ja vastaanottavien 
jäsenvaltioiden luokan koordinaattoreista useimmat vastaavat kahdesta neljään 
yhteisestä valvontaryhmästä, ja yksi koordinaattori vastaa jopa viidestä yhteises -
tä valvontaryhmästä.
Yhteisten valvontaryhmien rakenne, 
raportointikanavat ja koulutus
Monikansalliset ryhmät helpottavat tiedon ja parhaiden 
käytäntöjen jakamista…
138  
Yhteisten valvontaryhmien monikansallisilla kokoonpanoilla pyritään muun 
muassa edistämään kaikkien YVM:ään osallistuvien maiden tietämyksen ja par -
haiden käytäntöjen jakamista sekä yhdenmukaisen valvontakulttuurin ja tasa -
puolisten toimintaedellytysten luomista.
64
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
139  
Yhteisten valvontaryhmien koordinaattorit vastaavat kaikkien oman valvonta -
ryhmänsä jäsenten, myös muissa maissa toimivien kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten työntekijöiden, työn vetämisestä. Niiden apuna toimii kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten alakoordinaattoreita, jotka koordinoivat meneil -
lään olevaa valvontaa kansallisella tasolla. Alakoordinaattorien tehtävänä on 
myös varmistaa, että valvonta suoritetaan ammattimaisesti, huolellisesti ja YVM:n 
periaatteita ja koordinaattorin ohjeita noudattaen. Säännöllisen puhelin- ja 
sähköpostiviestinnän lisäksi yhteiset valvontaryhmät järjestävät usein tapaamisia 
EKP:n tai kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tiloissa tai valvottavan pankin 
tiloissa. Yhteisten valvontaryhmien jäsenet osallistuvat myös ryhmäyttämistoi -
mintaan ja koulutuksiin.
… mutta ristiriitaiset raportointikanavat…
140  
Yhteisten valvontaryhmien rakenteen vuoksi niiden tehokkaaseen toimintaan 
liittyy useita haasteita, jotka koskevat etenkin tehtävienjakoa ja ryhmän sisäistä 
viestintää, joista koordinaattori vastaa. Virallisesti kaikki yhteisen valvontaryhmän 
työntekijät (sekä EKP:n että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstö) 
raportoivat koordinaattorille (ja tiedottavat asioista kansallisille toimivaltaisille 
viranomaisille). Yhteisiin valvontaryhmiin kuuluvien kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten työntekijöiden on käytännössä raportoitava kahden raportointika -
navan kautta: yhteisen valvontaryhmän työstä, joka helposti muodostaa suurim -
man osan heidän työtehtävistään92, he raportoivat koordinaattorille ja muusta 
työstään omille kansallisen toimivaltaisen viranomaisen esimiehilleen. Hierarkiaa 
ja henkilöstöasioita koskevista asioista he raportoivat ainoastaan kansallisen 
toimivaltaisen viranomaisen esimiehille.
… epäselvä tiedonkulku ja tehtävienjako…
141  
Jotta yhteinen valvontaryhmä voisi toimia tehokkaasti, ryhmän koordinaattorin 
ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten alakoordinaattorien työskentely -
suhteen on oltava toimiva ja sisällettävä runsaasti yhteistyötä ja vuorovaikutusta. 
EKP:n sisäisessä arvioinnissa (ks. kohta 116) todettiin, että vaikka yhteisiin valvon -
taryhmiin kuuluvien EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työnteki -
jöiden yhteistyö on pääsääntöisesti hyvää, yhteisten valvontaryhmien välillä on 
eroja:
a) Osa koordinaattoreista viittasi ongelmiin tehtävienjaossa kansallisen toi -
mivaltaisen viranomaisen tasolla. Suurimmissa yhteisissä valvontaryhmissä 
tehtävien jakamisesta vastasivat pääasiassa alakoordinaattorit, eikä koordi -
naattori aina juurikaan tiennyt, kuinka tehokkaasti tehtävät on jaettu.92 Yhteisissä valvontaryhmissä 
toimivien kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten 
työntekijöiden työtehtävien 
jakautumisesta yhteisen 
valvontaryhmän ja kansallisen 
toimivaltaisen viranomaisen 
tehtäviin sovitaan EKP:n ja 
kansallisen toimivaltaisen 
viranomaisen kahdenvälisissä 
sopimuksissa. Niissä asetetaan 
enimmäismäärä työajalle, 
jonka työntekijä käyttää 
yhteisen valvontaryhmän 
tehtäviin. Osuudet vaihtelevat 
75 prosentista 100 prosenttiin. 
Yksi kansallinen toimivaltainen 
viranomainen on määrittänyt 
ylärajaksi 75 prosenttia, 14 
viranomaista 80 prosenttia, 
kolme viranomaista 
90 prosenttia ja yksi 
viran  omainen 95 prosenttia. 
Kaksi kansallista toimivaltaista 
viranomaista ei ole asettanut 
osuudelle ylärajaa 
(100 prosenttia). (Viran -
omaisten yhteenlaskettu 
määrä on yli 19, sillä kahdessa 
maassa on useampi kuin yksi 
valvontaviranomainen, ja ne 
voivat soveltaa eri 
enimmäismääriä.)
65
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
b) Tiedon jakaminen ja viestintä katsottiin ongelmiksi osassa yhteisistä valvon -
taryhmistä. Osa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten alakoordinaatto -
reista valitteli sitä, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstö 
saa koordinaattorilta pyynnöistä liian vähän tietoa eikä niiden täyttämisestä 
saa palautetta.
c) Yhteisissä valvontaryhmissä toimivat kansallisten toimivaltaisten viranomais -
ten edustajat eivät pääse yhteisten valvontaryhmien yhteisiin sähköpos -
titileihin, joita käytetään eräänlaisena yhteyspisteenä tietojen jakamiseen 
valvottaville laitoksille. Osassa yhteisistä valvontaryhmistä valvottavat pankit 
voivat viestiä samanaikaisesti EKP:n ja kansallisen toimivaltaisen viranomai -
sen kanssa.
… ja erot kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
horisontaalisten toimintojen hyödyntämisessä ja 
luokittelussa voivat johtaa resurssien tehottomaan käyttöön
142  
Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä kokoaikaisiksi työnteki -
jöiksi muutettuna noin 1 300 työntekijää93 työskentelee horisontaalisissa valvon -
tatoiminnoissa94. Yhteisten valvontaryhmien ja kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten horisontaalisten toimintojen välisestä suorasta vuorovaikutuksesta on 
annettu hyvin vähän ohjeita. EKP:n sisäisessä arvioinnissa (ks. kohta116) todettiin, 
että joissakin tapauksissa kansallisia toimivaltaisia viranomaisia edustavat yhteis -
ten valvontaryhmien jäsenet ottivat yhteyttä paikallisiin oman viranomaisensa 
horisontaalisiin tiimeihin ja EKP:n työntekijät ottivat vastaavassa asiassa yhteyttä 
EKP:n horisontaalisiin yksiköihin. Tämä on johtanut päällekkäiseen työhön ja 
päätöksenteon viivästymiseen.
Yhteisissä valvontaryhmissä työskentelevän kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten henkilöstön suorituksia 
ei arvioida sitovasti, mikä voi johtaa kannustin- ja 
suoritustaso-ongelmiin
143  
Kun YVM perustettiin, EKP:llä ei ollut virallisia menettelyjä, joilla se olisi voinut 
antaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdolle palautetta niiden yh -
teisissä valvontaryhmissä työskentelevän henkilöstön toiminnasta. Vaikka jonkin 
verran palautetta annettiin, se oli epävirallista eikä kansallisilla toimivaltaisilla 
viranomaisilla ollut velvollisuutta hyväksyä tai hyödyntää sitä.93 Luku perustuu EKP:n 
organisaation kehittämis -
komitean tekemään 
kyselytutkimukseen (lokakuu 
2014).
94 Kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten 
horisontaalisten toimintojen 
nimitykset ja sisällöt voivat 
vaihdella, mutta yleensä niihin 
kuuluvat erikoisalat ja -yksiköt, 
jotka käsittelevät esimerkiksi 
pankkien toimilupia, 
kriisin  hallintaa, täytäntöön -
panoa ja seuraamuksia, 
valvontapolitiikkaa, sisäisiä 
riskimalleja sekä suunnittelua 
ja koordinointia.
66
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen
144  
EKP on sittemmin kehittänyt pilottimenettelyn, jonka kautta yhteisten val -
vontaryhmien koordinaattorit voivat antaa virallista palautetta kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten yhteisiin valvontaryhmiin lähettämille alakoordi -
naattoreille. Menettelyn avulla ei kuitenkaan voi antaa palautetta kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten muulle henkilöstölle. Menettely käynnistyi 18. mar -
raskuuta 201595. Siitä ”saatujen kokemusten perusteella harkitaan YVM-suori -
tuspalautetta koskevan mekanismin laajempaa käyttöönottoa”96. Järjestelmä on 
myönteinen kehitysaskel ja saattaa parantaa tilannetta merkittävästi.
145  
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin edelleen harkintansa 
mukaan päättää, hyödyntävätkö ne yhteisen valvontaryhmän koordinaattorin an -
tamaa palautetta ja sisällytetäänkö se niiden omiin henkilöstöraportteihin. Kan -
sallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on edelleen täysi vastuu työntekijöidensä 
suoritusten arvioinnista, ja kansallinen lainsäädäntö saattaa jopa estää osaa niistä 
hyödyntämästä EKP:n antamaa suorituspalautetta.
146  
Tilintarkastustuomioistuimen kyselyyn vastanneista kansallisista toimivaltaisista 
viranomaisista 80 prosenttia ilmoitti saavansa EKP:ltä palautetta henkilöstönsä 
jäsenten työstä yhteisissä valvontaryhmissä. Vain 33 prosenttia kuitenkin ilmoitti 
ottavansa palautteen huomioon omissa suoritusarvioinneissaan.
147  
Ristiriitaisilla raportointisuhteilla ja EKP:n sitovan palautteen puuttumisella voi 
olla kielteisiä vaikutuksia. Vaarana on, että kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten henkilöstö asettaa oman viranomaisensa työhön liittyvät tehtävät 
etusijalle ennen yhteisiin valvontaryhmiin liittyviä tehtäviään.95 Päätös EKP/2015/36 (julkaistu 
osoitteessa https://www.ecb.
europa.eu/ecb/legal/pdf/
en_ecb_2015_36_f_sign.pdf ).
96 Päätös EKP/2015/36, annettu 
18 päivänä marraskuuta 2015, 
johdanto-osan 3 kappale.
67
Yhteiset valvontaryhmät  –  
Organisointi ja resurssien kohdentaminen 
YVM:ssä ei ole yhdennettyä koulutusohjelmaa tai valvojien 
sertifiointiohjelmaa
148  
EKP tarjoaa laajasti yleisiä liiketoiminnan taitoja ja ”pehmeitä” taitoja – kuten 
säädösten laatimista – koskevaa koulutusta, johtamisen kursseja sekä prosesseja 
ja tietoteknisiä välineitä koskevaa koulutusta. Pankkivalvontahenkilöstön teknistä 
osaamista testataan rekrytointiprosessissa, ja EKP tarjoaa henkilöstölleen Finan -
cial Stability Instituten järjestämiä pankkivalvonnan verkkokursseja. Työntekijät 
voivat myös osallistua kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tai muiden 
pankkivalvontaviranomaisten järjestämään koulutukseen ja pääasiassa mikroval -
vonnan pääosaston IV tarjoamaan erikoiskoulutukseen. Henkilöstölle ei kuiten -
kaan ole pakollista koulutusohjelmaa eikä etenkään sellaista, joka koskisi erityi -
sesti YVM:n työntekijöiden pankkivalvontatehtäviin liittyviä teknisiä aiheita. On 
kuitenkin perustettu ohjauskomitea, jonka tehtävänä on suunnitella ja ylläpitää 
YMV:n kattava valvonnan koulutusohjelma kaikkia asianomaisia YVM:ään osallis -
tuvia henkilöstön jäseniä varten. Ohjauskomitea parhaillaan kehittää ja täydentää 
koulutusohjelman olemassa olevia osatekijöitä. Tarkoituksena on saada aikaan 
vaikuttava koulutusohjelma koko YVM:ää varten. Kiireellisimmin tarvittavat vuo -
den 2016 koulutukset järjestetään tämän vuoden syksyllä ja kattavampi koulutus -
ohjelma otetaan käyttöön vuoden 2017 aikana.
149  
Vaikka on ymmärrettävää, että koulutukseen ei keskitytty järjestelmän perusta -
misen alkuvaiheissa, yhdennetyn koulutusohjelman tai osaamisen sertifiointioh -
jelman puuttuminen voi haitata tehokasta valvontaa, jos YVM:n työntekijöillä ei 
ole tarvittavaa ajantasaista teknistä osaamista voidakseen valvoa EU:n pankkisek -
toria vaikuttavasti. Tämä koskee erityisesti monia viime vuosina käyttöön otettuja 
uusia vakavaraisuusohjeita ja valvontavaatimuksia. Lisäksi EKP:n uudet työnteki -
jät tulevat erilaisista kansallisista sääntely- ja oikeusjärjestelmistä, joissa on mer -
kittäviä eroja, vaikka käytäntöjä onkin yritetty yhdenmukaistaa YVM:n alueella. 
Perusteellinen ja yhdennetty valvonnan koulutusohjelma ja siihen kuuluva selkeä 
sertifiointiprosessi vaikuttavat tällaisessa ympäristössä välttämättömiltä edelly -
tyksiltä YVM-asetuksessa tarkoitetun aidosti yhdennetyn valvontamekanismin97 
luomiselle.97 Ks. YVM-asetus, johdanto-
osan 79 kappale.
68
 Paikalla tehtävä valvonta
Paikalla tehtävän valvonnan menettely on 
johdonmukainen ja kattava
150  
Paikalla tehtävää valvontaa koskeva tilintarkastustuomioistuimen tarkastus perustui 
Baselin pankkivalvontakomitean perusperiaatteisiin, joissa edellytetään valvojien 
käyttävän sopivaa paikalla tehtävän ja muun valvonnan yhdistelmää98. Valvojil -
la tulisi olla johdonmukainen prosessi paikalla suoritettavien ja muiden toimien 
suunnitteluun ja toteuttamiseen, ja toimintapolitiikkojen ja prosessien avulla olisi 
varmistettava, että kyseiset toimet toteutetaan perusteellisesti ja yhdenmukaisesti, 
että vastuualueet, tavoitteet ja tuotokset ovat selvät ja että paikalla suoritettavan ja 
muun toiminnan välinen koordinointi ja tietojenjako on tehokasta.99
151  
Paikalla tehtävän valvonnan prosessi on jaettu selkeisiin vaiheisiin (ks. kaavio 12 ).98 Baselin pankkivalvontakomitea, 
Core Principles for Effective 
Banking Supervision (2012), 
perusperiaate 9, olennainen 
edellytys 1. Paikalla suoritettava 
työ määritellään perusperiaat -
teissa välineeksi, jonka avulla 
voidaan esimerkiksi saada 
riippumaton vahvistus sille, 
onko pankeissa käytössä 
riittävät toimintapolitiikat, 
menettelyt ja kontrollit, sekä 
määrittää, ovatko pankkien 
ilmoittamat tiedot luotettavia, 
saada pankin tilan arvioinnissa 
tarvittavaa lisätietoa pankista ja 
siihen liittyvistä yrityksistä ja 
seurata, millaisia jatkotoimia 
pankki toteuttaa valvonnassa 
esiin nostettujen huolenaihei -
den suhteen.
99 Baselin pankkivalvontakomitea, 
Core Principles for Effective 
Banking Supervision (2012), 
perusperiaate 9, olennainen 
edellytys 2.Kaavio 12Paikalla tehtävän valvonnan vaiheet
C.B.A.
Osapuolet
EKP:n valvonnan laadunvarmistuksen ja vertailuanalyysien toimintoHorisontaalinen laadunvarmistus (jälkiarviointi)Yhteinen 
valvontaryhmäPankeissa tehtävistä 
tarkastuksista 
vastaava toimistoYhteinen 
valvontaryhmäTehtävän 
päällikkö Tarkastusryhmä TarkastusryhmäYhteinen 
valvontaryhmäTehtävän 
päällikköTehtävän 
päällikkö
Yhteinen 
valvontaryhmäTarkastusryhmäTehtävän 
päällikköPankeissa tehtävistä 
tarkastuksista 
vastaava toimistoOsapuoletB.4. Jatkotoimet B.3. Raportointi B.2. Tutkinta B.1. ValmisteluOsapuolet
Pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaava toimisto, yhteiset valvontaryhmät, kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten paikalla tehtävän valvonnan toiminnot, EKP:n horisontaaliset toiminnotSUUNNITTELU
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
69 Paikalla tehtävä valvonta 
 
152  
Valmisteluvaiheessa  kaikkien prosessiin osallistuvien toimijoiden odotetaan 
pääsevän yhteisymmärrykseen suunnitellun tarkastuksen sisällöstä. Yhteisen 
valvontaryhmän koordinaattori ja paikalla tehtävän tarkastuksen tekevästä 
tarkastusryhmästä vastaava tehtävän päällikkö laativat tarkastusta varten en -
nakkomuistion, jossa määritetään tarkastuksen tavoitteet, sisältö ja yksityis -
kohtaisuus. Tutkimusvaiheessa  suoritetaan tehtävän päällikön johdolla kaikki 
tarvittavat tarkastustoimenpiteet, pääasiassa luottolaitoksen tiloissa. Tehtävän 
päällikkö laatii alustavan raporttiluonnoksen, josta pankki voi esittää huomioi -
ta tarkastusmenettelyn päättämistä edeltävässä kokouksessa. Tämän jälkeen 
laaditaan raporttiluonnos, jonka johdonmukaisuutta arvioivat tehtävän päällikön 
kansallinen toimivaltainen viranomainen ja EKP:n keskitetty pankeissa tehtävistä 
tarkastuksista vastaava toimisto. Lopuksi tehtävän päällikkö viimeistele raportin 
ja luottolaitoksen kanssa järjestetään päätöskokous, jota johtaa yhteisen valvon -
taryhmän koordinaattori. Jatkotoimia koskevassa vaiheessa yhteisen valvontaryh -
män koordinaattori antaa suosituksia tarkastuskertomuksessa esitettyjen tulos -
ten perusteella. Suositukset lähetetään pankille jatkotoimia koskevassa kirjeessä.
Paikalla tehtävien tarkastusten 
henkilöstöresursseissa, suunnittelussa ja 
toteutuksessa on ilmennyt käytännön ongelmia
EKP osallistuu paikalla tehtäviin tarkastuksiin vain vähän
153  
Pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavassa EKP:n toimistossa oli vuoden 2015 
marraskuun lopussa 46 työntekijää, joista 35 oli johtanut tarkastuksia tai osal -
listunut niihin. Toimisto arvioi, että työntekijät käyttävät kaksi kolmasosaa 
työajastaan kenttätyöhön ja kolmanneksen suunnitteluun, koordinointiin ja 
johdonmukaisuustarkastuksiin.
154  
Vuonna 2015 oli lokakuuhun mennessä tehty yhteensä 235 paikalla tehtävää tar -
kastusta. Niistä 29:ä johti pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavassa toimisto 
(12 prosenttia kokonaismäärästä), mutta suurinta osaa johti jokin kansallinen toi -
mivaltainen viranomainen. Vuonna 2015 paikalla tehtyihin tarkastuksiin osallistu -
neista työntekijöistä kahdeksan prosenttia oli EKP:n henkilöstöä ja 92 prosenttia 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä.
70 Paikalla tehtävä valvonta 
 
155  
YVM-asetuksessa säädetään, että EKP vastaa kaikkien järjestelmän kannalta mer -
kittävien pankkien suorasta valvonnasta euroalueella. Paikalla tehtävä valvonta 
on tärkeä osa tätä toimivaltaa. EKP:n keskeinen asema paikalla tehtävissä tar -
kastuksissa ilmenee selvästi YVM-asetuksen johdanto-osan 47 kappaleesta100 ja 
12 artiklan 1 kohdasta101. Vaikka tämä ei tarkoitakaan, että kaikkien tarkastusten 
olisi oltava yksinomaan EKP:n henkilöstön johtamia tai suorittamia, EKP:n nykyi -
nen osallistumisaste on kuitenkin yllättävän alhainen eikä se ole asetuksen hen -
gen mukainen. Lisäksi valvontakäsikirjan mukaan paikalla tehtävien tarkastusten 
tarkastusryhmiä johtaa pääsääntöisesti kansallisen toimivaltaisen viranomaisen 
henkilöstö. Ohje ei ole yhdenmukainen asetuksen kanssa. Asiaa käsitellään tar -
kemmin taulukossa 7 .100 Jotta EKP voisi hoitaa 
tehtävänsä tehokkaasti, sillä 
olisi oltava oikeus vaatia kaikki 
tarvittavat tiedot sekä 
suorittaa tutkimuksia ja 
paikalla tehtäviä tarkastuksia 
tarvittaessa yhteistyössä 
kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten kanssa. EKP:n ja 
kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten olisi saatava 
samat tiedot siten, että 
luottolaitoksiin ei sovelleta 
päällekkäisiä 
raportointi  vaatimuksia.
101 EKP voi tällä asetuksella sille 
annettujen tehtävien 
hoitamiseksi ja asiaan -
kuuluvassa unionin 
lainsäädännössä säädettyjä 
muita edellytyksiä noudattaen 
suorittaa 10 artiklan 
1 kohdassa tarkoitettujen 
oikeushenkilöiden liiketiloissa 
ja muissa yrityksissä, jotka 
kuuluvat konsolidoituun 
valvontaan, jossa EKP on 
konsolidointiryhmän valvoja 
4 artiklan 1 kohdan 
g alakohdan mukaisesti, kaikki 
tarpeelliset paikalla tehtävät 
tarkastukset 13 artiklan 
mukaisesti edellyttäen, että 
asianomaiselle kansalliselle 
toimivaltaiselle viranomaiselle 
ilmoitetaan tästä ennakkoon. 
Jos tarkastusten moitteeton ja 
tehokas suorittaminen sitä 
edellyttää, EKP voi suorittaa 
kyseisten oikeushenkilöiden 
paikalla tehtävän tarkastuksen 
ilman ennakkoilmoitusta.Taulukko 7Tehtävän päälliköitä koskevat säännökset
YVM-asetus Kehysasetus Valvontakäsikirja
12 artikla
EKP voi tällä asetuksella sille 
annettujen tehtävien hoitami -
seksi ja asiaankuuluvassa unionin 
lainsäädännössä säädettyjä muita 
edellytyksiä noudattaen suorittaa 
10 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen 
oikeushenkilöiden liiketiloissa ja 
muissa yrityksissä, jotka kuuluvat 
konsolidoituun valvontaan, jossa 
EKP on konsolidointiryhmän valvoja 
4 artiklan 1 kohdan g alakohdan 
mukaisesti, kaikki tarpeelliset 
paikalla tehtävät tarkastukset 
13 artiklan mukaisesti edellyttäen, 
että asianomaiselle kansalliselle 
toimivaltaiselle viranomaiselle 
ilmoitetaan tästä ennakkoon.
Johdanto-osan 47 kappale
Jotta EKP voisi hoitaa tehtävänsä 
tehokkaasti, sillä olisi oltava oikeus 
vaatia kaikki tarvittavat tiedot sekä 
suorittaa tutkimuksia ja paikalla 
tehtäviä tarkastuksia tarvittaessa 
yhteistyössä kansallisten toimival -
taisten viranomaisten kanssa.143 artiklan 1 kohta
1. EKP:n on nimitettävä YVM-ase -
tuksen 12 artiklan nojalla YVM-ase -
tuksessa sille annettujen tehtävien 
hoitamiseksi 144 artiklassa 
säädetyllä tavalla tarkastusryhmiä 
suorittamaan kaikki tarvittavat 
paikalla tehtävät tarkastukset 
YVM-asetuksen 10 artiklan 1 koh -
dassa tarkoitetun juridisen henkilön 
tiloissa.
144 artikla
1. EKP vastaa tarkastusryhmien 
perustamisesta ja kokoonpanosta 
kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten avustamana YVM-asetuk -
sen 12 artiklan mukaisesti.
2. EKP:n on nimitettävä tarkastus -
ryhmän päällikkö EKP:n ja kansal -
lisen toimivaltaisen viranomaisen 
henkilöstön jäsenten joukosta.Kohta 45
Tarkastusryhmiä johtaa 
pääsääntöisesti kansallisen 
toimivaltaisen viranomai -
sen henkilöstö.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
71 Paikalla tehtävä valvonta 
 
156  
EKP nimittää tarkastusryhmän jäsenet ja tehtävän päällikön. YVM-kehysasetuk -
sen ja valvontakäsikirjan nojalla ulkopuoliset henkilöt, kuten tarkastusyritysten 
edustajat, eivät voi toimia tehtävän päällikköinä vaan ainoastaan tarkastusryh -
män jäseninä. Kehysasetus on näin ollen tiukempi kuin YVM-asetus. Euroopan 
parlamentille hiljattain tehdyn tutkimuksen mukaan joustavampi suhtautuminen 
ulkoisten tarkastajien hyödyntämiseen valvonnassa parantaisi valvonnan laatua 
tietyin edellytyksin102. Ulkopuolisten asiantuntijoiden nimittäminen voisi hel -
pottaa tilannetta silloin, kun EKP:n henkilöstöresurssit ovat rajalliset. Tällöin on 
kuitenkin toteutettava asianmukaisia suojatoimia ja varmistettava eturistiriitojen 
välttäminen.
157  
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa kysyttiin kansallisilta toimival -
taisilta viranomaisilta, voivatko ulkopuoliset henkilöt toimia vähemmän merkit -
täviä laitoksia koskevien paikalla tehtävien tarkastusten päälliköinä. Kaksi kansal -
lista toimivaltaista viranomaista vastasi myöntävästi. Toinen niistä on käyttänyt 
ulkopuolisia toimijoita tehtävien päälliköinä useita vuosia.
158  
EKP:n suorittama valvontatarkkailuohjelman sisäiseen laadunvarmistuskerto -
mukseen liittyvä analyysi osoittaa, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset 
kohdensivat rajat ylittäviin tarkastuksiin vuonna 2015 aiempaa vähemmän hen -
kilöstöä. Yksi syy tähän oli kansallisille toimivaltaisille viranomaisille aiheutuvien 
matka- ja palkkakustannusten korvaamispolitiikka. Valvontaelin päätti syyskuussa 
2015, että kaikki matkakulut katetaan ja korvataan mutta palkkakustannuksia ei. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa kysyttiin kansallisilta toimival -
taisilta viranomaisilta, pitäisikö palkkakustannukset korvata. Seitsemästä kysy -
mykseen vastanneesta viranomaisesta viisi katsoi, että palkkakustannukset olisi 
korvattava, mutta kaksi katsoi, että nykyjärjestelmää ei pitäisi muuttaa. Edellä 
mainitun laadunvarmistuskertomuksen mukaan muita syitä kansallisten toimival -
taisten viranomaisten henkilöstön osallistumisessa tapahtuneeseen muutokseen 
olivat viranomaisten resurssien niukkuus ja rajat ylittävien tarkastusten pitkä 
kesto.
Suunnittelu on tarkkaa ja monimutkaista
159  
Valvontaprosessi alkaa siten, että kutakin merkittävää luottolaitosta varten laadi -
taan valvontatarkkailuohjelma, jossa määritetään seuraavan vuoden valvontatoi -
met ja valvonnan painopisteet. Tätä varten ohjelmassa luetellaan kaikki paikalla 
tehtäviä tarkastuksia koskevat pyynnöt, ja ne luokitellaan ensisijaisuuden mukaan 
välttämättömiksi, tärkeiksi tai toivottaviksi.103 Luokittelusta ei ole annettu ohjeita.102 Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union, s. 6, http://
www.europarl.europa.eu/
RegData/etudes/
STUD/2015/542 673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf
103 Valvontakäsikirja, luku 6, 
kohta 75.
72 Paikalla tehtävä valvonta 
 
160  
Taulukossa 8  esitetään yhteisten valvontaryhmien toivomien tarkastusten ja 
vuonna 2015 toteutettujen tarkastusten lukumäärä ensisijaisuuden mukaan ryh -
miteltyinä. Yhteenlasketut luvut osoittavat, että yhteiset valvontaryhmät tekivät 
paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia pyyntöjä vuonna 2015 yhteensä 576, joista 
hyväksyttiin 250 (43 prosenttia). EKP:n mukaan kaikkia tarkastuksia ei pidetty pe -
rusteltuina, mutta osaa ei voitu suorittaa EKP:n ja/tai kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten henkilöstöpulan vuoksi. Asianmukaisia henkilöstöresursseja kos -
keneeseen kysymykseen vastanneista yhdestätoista kansallisesta toimivaltaisesta 
viranomaisesta kolme kertoi kärsivänsä henkilöstöpulasta. EKP:n laadunvarmis -
tustoimisto totesi kertomuksessaan, että kansallisten toimivaltaisten viranomais -
ten resurssit olivat erityisen niukat vuoden 2015 jälkipuoliskolla. Taulukko 8Pyydetyt, hyväksytyt ja suoritetut paikalla tehtävät 
tarkastukset vuonna 2015 (31.10.2015)
Ensisijai -
suusluokkaPyydettyjä 
tarkastuksiaHyväksyttyjä 
tarkastuksiaSuoritettuja tarkastuksia
Välttämätön Tietoja ei saatavissa. 148 143
Tärkeä Tietoja ei saatavissa. 86 80
Toivottava Tietoja ei saatavissa. 16 12
Yhteensä 576 250 235
Lähde: Muokattu EKP:n toimittamista tiedoista, lukuja ei tarkastettu .
161  
Valvontakäsikirjassa ei käsitellä tai selitetä paikalla tehtävän tarkastuksen aikatau -
lun muuttamismenettelyä. Asiasta kuitenkin kerrotaan kuukausittaisessa paikalla 
tehtäviä tarkastuksia koskevassa päivityksessä, joka edellyttää valvontaelimen ja 
EKP:n neuvoston hyväksyntää vastustamattajättämismenettelyn mukaisesti.
162  
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset olivat marraskuuhun 2015 mennessä osoit -
taneet paikalla tehtäviin tarkastuksiin 249 tehtäväpäällikköä (kokoaikaiseksi muu -
tettuna 134 työntekijää) ja 906 tarkastajaa (kokoaikaiseksi muutettuna 421 työn -
tekijää). Henkilömäärien ja kokoaikaisia työntekijöitä vastaavien määrien väliset 
erot johtuvat pääasiassa siitä, paljonko tarkastajat pystyivät käyttämään tehtäviin 
aikaa, mutta pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan toimiston mukaan 
myös kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toimittamien lukujen epäluotet -
tavuudesta. Pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan toimiston oli resurssi -
pulan vuoksi muutettava muiden vuonna 2015 tehtävien tarkastusten ensisijai -
suusjärjestystä voidakseen täyttää tarpeen mukaan esitetyt tarkastuspyynnöt.
73 Paikalla tehtävä valvonta 
 
163  
Valvontakäsikirjassa ei edellytetä tarkastuksilta tiettyä vähimmäistiheyttä, vaikka 
sen katsotaankin olevan valvonnan parhaiden käytäntöjen mukaista104. Valvontaelin 
pyysi tammikuussa 2016 laatimaan selvän strategian paikan päällä suoritettavia tar -
kastuksia koskeville pyynnöille ja priorisoimaan tarkastuspyynnöt. Toukokuussa 2016 
tehtiin päätös, joka koski paikan päällä suoritettavien tarkastusten suunnitteluun 
tarkoitettua strategiaehdotusta. Päätös sisälsi myös tarkastusten tiheyttä koskevat 
tavoitteet. Tarkastusten tiheyttä koskevilla tavoitteilla tarkoitetaan suuntaa-antavaa 
määrää siitä, kuinka paljon paikan päällä olisi suositeltavaa suorittaa tarkastuk -
sia suunnittelun kattaman jakson aikana. Edelleenkään ei ole säännöksiä, joiden 
perusteella luottolaitokset voisivat itse pyytää paikalla tehtävää tarkastusta, vaikka 
pyytämiskäytäntö on olemassa muissa valvontajärjestelmissä105.
164  
Yhteisten valvontaryhmien koordinaattorien on vuonna 2016 annettava kaikille 
paikalla tehtäviä tarkastuksia koskeville pyynnöille lyhyt kirjallinen perustelu. Se 
auttaa pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavaa toimistoa saamaan paremman 
käsityksen vaatimuksista, minkä taas pitäisi keventää suunnitteluprosessia. Laadun -
varmistuskertomuksessa todettiin, että vaikka tarkastusten valinta käytettävissä 
olevien resurssien perusteella on resurssien rajallisuuden vuoksi lyhyellä aikavälillä 
perusteltu toimintatapa, pitkällä aikavälillä yhteisten valvontaryhmien ehdotukset 
olisi hyväksyttävä kyseisen luottolaitoksen tilanteen ja riskiprofiilin perusteella.
Tietoteknisiä parannuksia kaivataan
165  
Paikalla tehtävien tarkastusten suorittamisen, raportoinnin ja seurannan tukena olisi 
oltava asianmukainen tietotekninen järjestelmä. EKP käyttää IMAS-tiedonhallinta -
järjestelmää. Koska IMAS on sekä yhteisten valvontaryhmien että tarkastusryhmien 
pääasiallinen tietotekninen työkalu, sen olisi muodostettava prosessien yhdenmu -
kaistamisen ja luottolaitosten valvonnan johdonmukaisuuden tekninen perusta.
166  
Kokonaisuuden kannalta on järkevää, että EKP käyttää sekä paikalla tehtävään että 
muuhun valvontaan yhdennettyä tietoteknistä alustaa. IMAS-järjestelmässä on kui -
tenkin paikalla tehtävien tarkastusten suhteen seuraavat keskeiset puutteet:
a) ei toimintoa tehtävien henkilöstöresurssien hallintaan ja tehtävien seurantaan
b) se ei vastaa YVM:n valvontakäsikirjan lukua 6 etenkään yhdenmukaisten doku -
mentointivaatimusten ja kirjausketjun osalta
c) huonot toiminnot asiakirjojen ja tietojen lataamiseen tietokoneelta järjestel -
mään ja järjestelmästä tietokoneelle
d) etäkäytössä ongelmia
e) puutteelliset raportointitoiminnot
f) puutteelliset valvontatoiminnot.104 Ks. Yhdysvaltain keskuspankin 
valvontakäsikirja, osio 
5000.0.3.
105 Ks. Yhdysvaltain keskuspankin 
valvontakäsikirja, osio 
5000.0.2.
74 Paikalla tehtävä valvonta 
 
167  
IMAS-järjestelmän nykyversio ei sovellu paikalla tehtäviin tarkastuksiin. EKP:n 
mukaan järjestelmän oli määrä olla väliaikainen ratkaisu, kunnes käyttöön voi -
taisiin ottaa kaikki tarvittavat ominaisuudet sisältävä tietotekninen järjestelmä. 
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneista kansallisista 
toimivaltaisista viranomaisista viisi käyttää tällä hetkellä IMAS-järjestelmää, neljä 
ei. Käytön laajuus vaihtelee viranomaisesta toiseen.
168  
Tilintarkastustuomioistuin ei löytänyt valvontakäsikirjasta tietoa siitä, miten 
tarkastusasiakirjat (esim. tarkastuskertomukset) olisi tallennettava ja arkistoitava, 
jos käytössä ei ole IMAS-järjestelmää. Pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaa -
va toimisto toimitti tilintarkastustuomioistuimelle vakiomuotoisen sähköpostin, 
jossa vaaditaan tallentamaan tietyt asiakirjat IMAS-järjestelmään. Kyseinen viesti 
lähetetään tehtävien päälliköille, kun loppuraportti julkaistaan. Pankeissa tehtä -
vistä tarkastuksista vastaava toimisto ei kuitenkaan tarkista, onko kaikki vaaditut 
asiakirjat tallennettu. Sähköpostiviestissä ei myöskään edellytetä sellaisen toden -
tavan aineiston tallentamista, jota ei ole käytetty tarkastushavaintojen perustana.
169  
Tilintarkastustuomioistuimelle toimitetuissa asiakirjoissa ei ole viitteitä siitä, että 
valvontaelimelle olisi ilmoitettu, että IMAS-järjestelmästä puuttuu tiettyjä keskei -
siä ominaisuuksia, jotka auttaisivat valvontaelintä tekemään tietoon perustuvia 
päätöksiä.
170  
Kaikilla tehtävien päälliköillä on pääsy kaikkiin IMAS-järjestelmässä oleviin tar -
kastuskertomuksiin koko nimityskautensa ajan. Tästä seuraa raportointitietojen 
väärinkäyttöä tai tahatonta katoamista koskeva operatiivinen riski. EKP toimitti 
tilintarkastustuomioistuimelle toimintapolitiikkaansa koskevan asiakirjan, jos -
sa käsitellään EKP:n YVM:ään osallistuvan henkilöstön oikeuksia päästä käsiksi 
IMAS-järjestelmässä oleviin valvontatietoihin. Asiakirjassa ei kuitenkaan käsitellä 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä nimitettyjen tehtävä -
päälliköiden tai paikalla tehtävien tarkastusten suorittajien käyttöoikeuksia. Kos -
ka valvontakäsikirjassa ei edellytetä, että kaikki työasiakirjat olisi tallennettava 
IMAS-järjestelmään, kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat soveltaa asiassa 
omia järjestelyjään.
75 Paikalla tehtävä valvonta 
 
EKP suunnittelee käytännön toimenpiteitä 
tarkastajien ja tehtävien päälliköiden pätevyyden 
ja osaamisen kehittämiseksi
171  
YVM-kehysasetuksen mukaan EKP vastaa tarkastusryhmien perustamisesta ja 
kokoonpanosta. Käytännössä EKP on kuitenkin rajallisten resurssiensa vuoksi 
riippuvainen käytettävissä olevasta kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 
henkilöstöstä.
172  
Tilintarkastustuomioistuimelle toimitettiin ainoastaan kokonaistilastoja pankkien 
sisäisten pääomavaatimusmallien tarkastamisesta vastaavien tehtäväpäälliköiden 
ja projektipäälliköiden työkokemuksesta. Vuoden 2015 helmikuussa 56 prosen -
tilla kaikista tehtävien päälliköistä ja projektipäälliköistä oli alle kolmen vuoden 
kokemus paikalla tehtävien tarkastusten tai sisäisiä malleja106 koskevien tarkastus -
ten johtamisesta.
173  
Koska kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välillä on eroja, pankeissa teh -
tävistä tarkastuksista vastaava toimisto kartoittaa niiden tarkastajien osaamista 
säännöllisesti puolen vuoden välein tehtävillä kyselytutkimuksilla. Tilintarkas -
tustuomioistuimelle toimitettiin tiivistelmä helmikuussa 2015 tehdyn kyselytut -
kimuksen yhteenkootuista tiedoista mutta ei niiden taustalla olevia tarkempia 
tietoja. Tiivistelmän mukaan kyseisenä aikana ainoastaan kolme kansallista 
toimivaltaista viranomaista pystyi tarjoamaan paikalla tehtäviin tarkastuksiin kai -
ken tarvittavan osaamisen. Yhdeltä kansalliselta toimivaltaiselta viranomaiselta 
puuttui lähes kaikki tarvittava osaaminen ja muilta ainakin osa.
174  
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa pankkeja pyydettiin arvioi -
maan paikalla tehtävien tarkastusten laatua YVM:n perustamisesta lähtien. Vas -
taajista 54 prosenttia katsoi laadun olevan hyvä tai erinomainen, 37 prosenttia 
enintään välttävä ja 10 prosenttia huono.
175  
EKP järjesti tehtävien päälliköille vuonna 2015 kuusi koulutusseminaaria. Puolet 
kaikista tehtävien päälliköistä ei kuitenkaan osallistunut edes yhteen seminaariin. 
EKP aikoo perustaa tarkastusakatemian, joka kehittää räätälöityjä kursseja osana 
EKP:n sisäistä koulutusohjelmaa.106 Sisäisiä malleja käytetään 
vakavaraisuusasetuksen 
mukaisten vakavaraisuus-
vaatimusten laskennassa. 
Sisäisten mallien on oltava 
valvojien hyväksymiä ja 
seuraamia. Lisätietoa on 
saatavilla EKP:n Pankki -
valvontaoppaassa (marraskuu 
2014).
76 Paikalla tehtävä valvonta 
 
Raportointirakenne on selkeä, mutta se voisi olla 
hieman yksityiskohtaisempi ja se saattaa kärsiä 
pitkästä menettelystä
EKP:n raportointimenettelyn rakenne on hyvä
176  
Paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevassa raportoinnissa noudatettava menettely 
on määritelty selkeästi. Sitä käsitellään tarkemmin liitteessä X . Tilintarkastustuo -
mioistuimen kyselytutkimuksessa kysyttiin pankeilta, onko niille annettu koh -
tuullinen mahdollisuus esittää kommentteja tarkastuskertomuksen luonnoksesta 
ja keskustella siitä tarkastusryhmän kanssa. Suuri enemmistö vastaajista (92 pro -
senttia) vastasi myöntävästi.
177  
Pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaava toimisto voi esittää muutoksia tar -
kastuskertomuksen sisältöön, mutta tehtävän päällikkö voi riippumattomuusperi -
aatteen107 mukaisesti kieltäytyä tekemästä niitä. Kieltäytyminen on kirjattava pan -
keissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan toimiston johdonmukaisuutta koskeviin 
havaintoihin, mutta pankille toimitetaan tehtävän päällikön laatima kertomuksen 
lopullinen versio.
Havainnoista tiedottamista koskevat säännöt ovat 
puutteelliset
178  
Tarkastushavainnot luokitellaan sen mukaan, millainen vaikutus niillä on luotto -
laitoksen taloudelliseen tilanteeseen (”pieni”, ”kohtalainen”, ”suuri” ja ”hyvin suu -
ri”).108 Luokitus on kuitenkin tarkoitettu ainoastaan sisäiseen käyttöön. Tarkastajat 
kirjaavat tiedot työasiakirjoihin, mutta niitä ei sisällytetä tarkastuskertomukseen. 
Valvontakäsikirjassa ei ole asiaa koskevia ohjeita. On vaikea varmistaa, että eri 
tehtävien päälliköt luokittelevat havainnot samalla tavalla. Asiaan voidaan puut -
tua vain jälkikäteen johdonmukaisuustarkastuksissa. Kaksi tilintarkastustuomiois -
tuimen kyselytutkimukseen vastanneista kansallisista toimivaltaisista viranomai -
sista katsoi, että EKP:n ohjeistus sen käyttämän sisäisen luokituksen suhteen ei 
ole riittävää. Yhdeksään vastaajaa piti sitä tyydyttävänä.107 Riippumattomuusperiaatteen 
mukaan tehtävän päällikkö 
vastaa yksin tarkastuksen 
suorittamisesta, raportoinnista 
ja tarkastuskertomuksen 
hyväksymisestä.
108 Valvontakäsikirja, luku 6, 
kohta 123.
77 Paikalla tehtävä valvonta 
 
179  
Valvontakäsikirjassa ei täsmennetä, kenelle paikalla tehtäviä tarkastuksia kos -
kevat kertomukset lähetetään. EKP ei ole määrittänyt tarkasti, kuka olisi oikea 
vastaanottaja kullakin oikeudenkäyttöalueella. Yhteisen valvontaryhmän koor -
dinaattori päättää, kenelle raportti lähetetään. Vaarana on, että luottolaitoksen 
johtokunnan jäsenet (toimivaan johtoon kuulumattomat jäsenet mukaan lukien), 
hallintoneuvoston jäsenet tai tarkastusvaliokunnan jäsenet eivät saa kertomusta 
nähtäväkseen.
180  
Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa pankeilta kysyttiin, kenelle 
paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat kertomukset on osoitettu. Suurin osa vas -
taajista (56 prosenttia) vastasi, että kertomukset on osoitettu ainoastaan johto -
kunnalle, 11 prosenttia sanoi, että ne on lähetetty ainoastaan hallintoneuvostolle, 
ja 9 prosenttia vastasi, että kertomuksen on saanut ainoastaan toimitusjohtaja. 
Vastaajista 9 prosenttia vastasi, että kertomukset on osoitettu sekä johtokunnalle 
että hallintoneuvostolle. Loput vastaajista (15 prosenttia) nimesi näiden vastaan -
ottajien eri yhdistelmiä tai muutamassa harvassa tapauksessa täysin muita 
vastaanottajia.
181  
Havaintojen vakavuudesta ja olennaisuudesta riippuen voidaan antaa kahden -
laisia suosituksia. Operatiiviset toimet eivät ole sitovia, eikä niihin sovelleta 
päätöksentekoprosessia, jossa ovat mukana valvontaelin ja EKP:n neuvosto. 
Valvontapäätökset puolestaan laatii yhteisen valvontaryhmän koordinaattori, ja 
ne edellyttävät valvontaelimen ja EKP:n neuvoston hyväksyntää vastustamatta -
jättämismenettelyn mukaisesti. Vaikka EKP toimitti tilintarkastustuomioistuimelle 
asiaa koskevia valvontakäsikirjan osia, niissä ei ollut ohjeita vakavuuden ja olen -
naisuuden käsitteiden tulkintaan.
182  
Lopullista kertomusta ja suosituksia käsitellään luottolaitoksen kanssa pidettä -
vässä päätöskokouksessa. Valvontakäsikirjan mukaan tehtävän päällikön ja yhtei -
sen valvontaryhmän koordinaattorin on osallistuttava kokoukseen, mutta siinä ei 
täsmennetä, kenen olisi edustettava luottolaitosta.109109 Valvontakäsikirja, luku 6, 
kohta 137.
78 Paikalla tehtävä valvonta 
 
Raportointiaikataulu on pitkä
183  
Kuten kaaviosta 13  ilmenee, lopullinen kertomus on lähetettävä yhteisen valvon -
taryhmän koordinaattorille kahdeksan viikon kuluessa. Lopullinen jatkotoimia 
koskeva kirje pankille osoitettuine suosituksineen on lähetettävä tämän jälkeen 
11 viikon kuluessa, mikä tarkoittaa, että koko prosessin määräaika on 19 viikkoa. 
Prosessin pitkän keston vuoksi on vaarana, että tarkastushavainnot ovat jo ehti -
neet vanhentua, kun ne viimein saadaan sidosryhmien tietoon. Kaavio 13Seurantaprosessin aikataulu
Lopullinen 
raportti 
yhteiselle 
valvonta-
ryhmälleJohdon-
mukai-
suustarkastusPäättämistä 
edeltävä
kokousMeneillään oleva 
paikalla tehtävä 
tarkastusLopullinen jatkotoimia 
koskeva kirje ja 
lopulliset suosituksetPäätöskokousSuositusluonnosten 
lähettäminen 
pankillePääosaston 
johdon arviointiSuositusten 
laatiminenYhteisen valvontaryhmän menettely
8 viikkoa 11 viikkoa Pankeissa tehtävistä tarkastuksista 
vastaavan toimiston menettely
Lähde: Euroopan tilintarkastustuomioistuin EKP:n toimittamien tietojen perusteella.
79
 Päätelmät ja suositukset
184  
EKP onnistui luomaan monimutkaisen valvontarakenteen suhteellisen lyhyessä 
ajassa. Uusi valvontamekanismi on luonnostaan riippuvainen kansallisten toi -
mivaltaisten viranomaisten resursseista. Sisäiseen tarkastukseen on osoitettava 
enemmän resursseja, ja sisäisen tarkastuksen toimialan on käsiteltävä riskejä 
nopeammin. EKP:n tilintarkastustuomioistuimelle toimittamat tiedot olivat vain 
osittain riittäviä, kun tarkoituksena oli arvioida YVM:n hallinto- ja ohjausrakentee -
seen, yhteisten valvontaryhmien työhön ja paikalla tehtäviin tarkastuksiin liitty -
vien toimien tehokkuutta110. Kansallisten ylimpien tarkastuselinten yhteyskomitea 
on tuonut esiin YVM:n perustamisen jälkeen syntyneen tarkastusvajeen, jonka 
olemassaolon myös tilintarkastustuomioistuimen tarkastus vahvisti.
Hallinto ja ohjaus
185  
Päätöksentekoprosessi on monimutkainen ja sisältää tiedonvaihtoa useilla eri 
tasoilla (kohdat 32–35). Valvontaelimen tehtävänä on viimeistellä suuri jouk -
ko päätösluonnoksia, mikä saattaa heikentää sen kokousten tehokkuutta ja 
vaikuttavuutta ja sitoo merkittävästi valvontaelimen sihteeristön resursseja 
(kohdat 36–39).
186  
EKP hoitaa sille YVM-asetuksella annetut tehtävät erillään rahapolitiikkaan liit -
tyvistä tehtävistään ja muista tehtävistään ja niihin vaikuttamatta111. Asetuksen 
johdanto-osan 65 kappaleessa säädetään, että EKP:n rahapoliittiset tehtävät 
ja valvontatehtävät on hoidettava täysin erillisinä. EKP katsoo, että tehtävissä 
voidaan kuitenkin hyödyntää tiettyjä yhteisiä palveluyksiköitä. Lisäksi on selvää, 
ettei tehtävien eriyttäminen saa estää tarvittavien tietojen vaihtamista. Molem -
mille tehtäväalueille palveluita tuottavien yhteisten palveluyksiköiden käytöstä 
ei kuitenkaan ole tehty minkäänlaista riskianalyysiä eikä sääntöjen noudattamista 
seurata (kohdat 40–46). Myös valvonnan koettuun riippumattomuuteen kohdis -
tuu riski, sillä valvontaelimen puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa ainoastaan 
kuullaan valvontabudjettia ja henkilöstöresursseja koskevissa asioissa eikä heillä 
ole niiden suhteen valtaa (kohdat 47–52).
187  
EKP:n sisäisen tarkastuksen toimialalla ei ole riittävästi resursseja käsitellä YVM:n 
aiheisiin liittyviä riskejä, eikä tarkastusten suunnittelussa varmisteta sitä, että 
kaikkia suuren ja keskisuuren riskialueen keskeisiä osatekijöitä käsiteltäisiin koh -
tuullisessa ajassa (kohdat 62–77).110 Ks. kohta 19.
111 YVM-asetus, 25 artikla.
80 Päätelmät ja suositukset 
 
Suositus  1
EKP:n olisi edelleen yksinkertaistettava päätöksentekoprosessia ja siirrettävä tiet -
tyjen päätösten tekeminen alemmille tasoille, jotta valvontaelin voisi keskittyä 
vaativampiin kysymyksiin. Koska valvontaelimen sihteeristö osallistuu päätök -
sentekomenettelyyn merkittävästi koordinaattorin ominaisuudessa, sen olisi 
annettava lisää ohjeita kutakin päätöstyyppiä koskevien tarkistuslistojen, mallien 
ja vuokaavioiden muodossa.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 puoliväli.
Suositus  2
Yhteisten palveluyksiköiden käyttöön liittyvien huolenaiheiden käsittelemiseksi 
EKP:n olisi arvioitava siihen liittyvät riskit ja toteutettava tarvittavat suojatoimet, 
joihin kuuluvat muun muassa niiden mahdollisten tapausten käsittely, joissa 
pyynnöt ovat keskenään ristiriitaisia, ja sääntöjen noudattamisen seuranta. Val -
vontaelimen puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan kanssa olisi otettava käyt -
töön virallinen menettely, jolla varmistetaan, että
i) valvontatoiminnon tarpeet otetaan asianmukaisesti ja täysimääräisesti 
huomioon
ii) käytössä on erilliset raportointikanavat, kun on kyse valvontatehtäviin osoite -
tuista resursseista
iii) he ovat vahvemmin mukana talousarvion laatimisprosessissa ja siihen liitty -
vässä päätöksenteossa; tämä edistäisi lainsäädännön asettamissa puitteissa 
itsenäistä budjettivaltaa EKP:n valvontatehtävän osalta.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 puoliväli.
Suositus  3
EKP:n olisi osoitettava sisäiseen tarkastukseen riittävä määrä osaamista ja resurs -
seja niin, että se voi varmistaa, että suuren ja keskisuuren riskin alueet käsitellään 
tarpeen mukaan ja tarvittavalla tavalla.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 puoliväli.
81 Päätelmät ja suositukset 
 
Tilivelvollisuus
188  
Tilintarkastustuomioistuimen EKP:tä koskevia tarkastusvaltuuksia korostetaan 
YVM-asetuksen 20 artiklan 7 kohdassa, jossa viitataan myös EKPJ:n ja EKP:n 
perus  säännön 27.2 artiklaan. Koska EKP rajoitti asiakirjojen saatavuutta, tilin -
tarkastustuomioistuimelta jäi tarkastamatta tärkeitä alueita112. Myös kansalliset 
ylimmät tarkastuselimet ovat havainneet tarkastusvajeen, sillä tilintarkastustuo -
mioistuimen EKP:n valvontatoimintaa koskevat tarkastusvaltuudet eivät käsitä 
kaikkia kansallisilla ylimmillä tarkastuselimillä aiemmin olleita tarkastusvaltuuksia 
(kohdat 85–87).
189  
EKP on laatinut säännöt tilivelvollisuudelleen suhteessa Euroopan parlamenttiin 
ja suureen yleisöön, ja YVM:n tehtävät ja vastuualueet on määritelty selkeästi 
ja julkistettu. Näitä järjestelyjä heikentää se, että EKP ei julkaise tulosindikaat -
toreita eikä valvonnan vaikuttavuutta koskevia mittareita (kohdat 82–84 ja 
kohdat 88–91).
Suositus  4
EKP:n olisi tehtävä täysimääräisesti yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen 
kanssa, jotta tilintarkastustuomioistuin voisi käyttää tarkastusvaltuuksiaan ja 
siten edistää tilivelvollisuutta.
Toteutumisen tavoitemääräaika: välittömästi.
Suositus  5
Ulkoisen tilivelvollisuutensa parantamiseksi EKP:n olisi virallistettava nykyiset 
järjestelynsä, joilla se mittaa ja julkistaa valvonnan tuloksellisuutta koskevia tie -
toja. Rahoituslaitoksille tehdyt kyselytutkimukset voisivat olla hyödyllinen keino 
havaita huolenaiheita ja mahdollisia kehityskohteita.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.112 Ks. kohta 19.
82 Päätelmät ja suositukset 
 
Yhteiset valvontaryhmät
190  
Yhteiset valvontaryhmät vastaavat merkittävien yhteisöjen muusta kuin paikal -
la tehtävästä valvonnasta. YVM-kehysasetuksessa säädetään, että EKP vastaa 
valvontaryhmien perustamisesta ja kokoonpanosta. Tästä huolimatta yhteiset 
valvontaryhmät ovat osittain rakenteensa vuoksi paljolti riippuvaisia kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten nimittämästä henkilöstöstä. Näin ollen EKP:llä on 
vain rajallisesti valtaa vaikuttaa yhteisten valvontaryhmien suurimman henki -
löstöosan laatuun ja määrään, ja se on riippuvainen kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten yhteistyöstä ja hyvästä tahdosta. Kaikkien yhteisten valvonta -
ryhmien henkilöstöresurssit ovat niukat, mikä vaarantaa EKP:n mahdollisuu -
det noudattaa toimintaperiaatettaan ”valvoa pankkeja tiiviisti ja tehokkaasti” 
(kohdat 126–137).
191  
Valvontahenkilöstön määrä määriteltiin alun perin hyvin yksinkertaisella mene -
telmällä, joka perustui kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ennen YVM:n 
perustamista kuuluneiden vastaavien toimintojen arvioituihin henkilöstömääriin. 
Arvioidut määrät ovat osoittautuneet paikkansapitämättömiksi. Uuden ja aiem -
paa vaativamman YVM-kehyksen henkilöstötarpeesta ei ole tehty tarkkaa analyy -
sia. Tämä tarkoittaa, että valvontatarkkailuohjelman ja resurssien kohdentamisen 
välillä ei ole vakavaraisuusdirektiivin edellyttämää suoraa yhteyttä (kohdat 107–
112). On viitteitä siitä, että nykyinen henkilöstömäärä on riittämätön, minkä myös 
valvontaelin on tuoreessa tiedonannossaan vahvistanut.
192  
EKP:n työntekijöille ei ole järjestelmällistä, pakollista koulutusohjelmaa, joka 
koskisi muun kuin paikalla tehtävän valvonnan käytännön seikkoja ja etenkin 
pankkivalvontaan liittyviä teknisiä aiheita. EKP:llä ei myöskään ole keskitettyä, 
vakiomuotoista ja kattavaa tietokantaa yhteisten valvontaryhmien jäsenten (sekä 
EKP:n että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työntekijöiden) taidoista 
ja osaamisesta (kohdat 148–149).
193  
Pankin saamaa luokitusta käytetään jatkuvasti toisena niistä kahdesta perustees -
ta, jotka määrittävät pankkia koskevan valvonnan vähimmäistason (toinen on 
riskienarvioinnin pistemäärä). EKP:n luokittelumenetelmää ei ole tarkistettu eikä 
päivitetty YVM:n toiminnan käynnistämisen jälkeen. Luokittelussa käytettäviä 
pankkikohtaisia tietoja ei myöskään ole päivitetty vuoden 2013 jälkeen. Näin ol -
len EKP käyttää valvonnan suunnittelussa mallia, joka on peräisin YVM:n käynnis -
tämisen ajoilta (kohdat 113–121).
83 Päätelmät ja suositukset 
 
194  
Valvonnan suunnittelua koskevien asiakirjojen perusteella ei voitu päätellä, suo -
rittaako EKP kyseiset valvontatehtävänsä tehokkaasti.
Suositus  6
EKP:n olisi muutettava YVM-kehysasetusta virallistaakseen mekanismiin osallis -
tuvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten sitoumukset ja varmistaakseen, 
että kaikki osallistuvat yhteisten valvontaryhmien työhön täysimääräisesti ja 
oikeasuhteisesti.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 loppuun mennessä.
Suositus  7
EKP:n olisi laadittava kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa rooli-/
ryhmäprofiilit ja menetelmät, joilla arvioidaan kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten yhteisiin valvontaryhmiin kaavailemien tulevien mahdollisten jäsenten 
sopivuutta ja heidän myöhempiä suorituksiaan.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.
Suositus  8
EKP:n olisi perustettava ja ylläpidettävä keskitetty, vakiomuotoinen ja kattava tie -
tokanta, joka sisältää tiedot yhteisten valvontaryhmien henkilöstön (sekä EKP:n 
että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten työntekijöiden) osaamisesta, 
kokemuksesta ja pätevyydestä.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.
84 Päätelmät ja suositukset 
 
Suositus  9
EKP:n olisi pantava täytäntöön virallinen koulutusohjelma sekä uudelle että van -
halle yhteisten valvontaryhmien valvontahenkilöstölle. Ohjelmassa olisi keski -
tyttävä pankkivalvonnan kannalta olennaiseen sisältölähtöiseen koulutukseen ja 
varmistettava että osallistuminen on pakollista silloin, kun toiminnan tarpeet ja 
henkilöstön jäsenen kokemus ja profiili sitä edellyttävät. EKP:n olisi myös harkit -
tava yhteisten valvontaryhmien henkilöstölle tarkoitetun, muuta kuin paikalla 
tehtävää valvontaa koskevan sertifiointiohjelman toteuttamista.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.
Suositus  10
EKP:n olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön riskiperusteinen menetelmä, jonka 
avulla voitaisiin määritellä kullekin yhteiselle valvontaryhmälle henkilöstön 
määrää ja osaamista koskevat tavoitteet. Menetelmällä olisi varmistettava, että 
kunkin yhteisen valvontaryhmän resurssit (EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten henkilöstö) ovat oikeassa suhteessa valvottavan yhteisön kokoon, 
monimutkaisuuteen ja riskiprofiiliin nähden sekä riittävät kyseistä yhteisöä kos -
kevan valvontatarkkailuohjelman toteuttamiseen.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.
Suositus  11
Koska luokittelumallia käytetään yhä valvonnan tärkeässä suunnitteluprosessissa, 
se olisi tarkistettava säännöllisesti ja päivitettävä tarpeen mukaan. Luokittelussa 
käytettäviä pankkikohtaisia tietoja olisi myös päivitettävä säännöllisesti.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 puoliväli.
85 Päätelmät ja suositukset 
 
Paikalla tehtävät tarkastukset
195  
EKP:n toimittamat asiakirjat eivät olleet riittävät hallinnon tehokkuuden täy -
simääräiseen tarkastamiseen. Sen perusteella, mitä tilintarkastustuomiois -
tuin pystyi arvioimaan, prosessi vaikuttaa olevan johdonmukainen ja kattava 
(kohdat 150–152).
196  
Paikalla tehtävien tarkastusten suorittaminen annetaan YVM-asetuksen 12 ar -
tiklassa EKP:n vastuulle. Nykyinen käytäntö ei kuitenkaan vastaa tätä tavoitetta. 
EKP:n osuus paikalla tehtävien tarkastusten henkilöstöstä on vain kahdeksan pro -
senttia, ja se on johtanut ainoastaan 12:ta prosenttia tarkastuskäynneistä. Lähes 
kaikkia muita tarkastuksia on johtanut valvottavan yhteisön kotijäsenvaltion tai 
vastaanottavan jäsenvaltion valvontaviranomaisen työntekijä (kohdat 153–158).
197  
Yksittäisten tarkastusten suunnittelussa ja resursoinnissa tehtävästä priorisoin -
nista annettiin selvät ohjeet vasta toukokuussa 2016 (kohta 159). Valvontakäsikir -
jassa ei määrätä tarkastuksille vähimmäistiheyttä (kohta 163), mutta tätä ongel -
maa korjaavia toimenpiteitä toteutettiin myös toukokuussa 2016. Tietoteknisessä 
järjestelmässä on merkittäviä puutteita (kohdat 165–170) ja paikalla tehtäviin 
tarkastuksiin osallistuvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarkastajien 
pätevyydestä ja osaamisesta on huolehdittava (kohdat 171–175). Lisäksi tarkas -
tuskertomukset olisi annettava nopeammin päätöskokouksen jälkeen (kohta 183).
Suositus  12
EKP:n olisi lisättävä tai uudelleen sijoiteltava henkilöstöään, jotta se voisi osallis -
tua merkittävissä pankeissa paikalla tehtäviin tarkastuksiin aiempaa huomatta -
vasti suuremmalla henkilöstömäärällä selkeän riskien priorisoinnin mukaisesti. 
Paikalla tehtävien tarkastusten johtajana olisi nykyistä useammin oltava jonkin 
muun kuin valvottavan yhteisön kotijäsenvaltion tai vastaanottavan jäsenvaltion 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen valvoja.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2018 loppuun mennessä.
86 Päätelmät ja suositukset 
 
Suositus  13
EKP:n olisi seurattava tarkasti paikalla tehtävissä tarkastuksissa käytettävän 
tietoteknisen järjestelmän puutteita ja pyrittävä parantamaan paikalla tehtäviin 
tarkastuksiin osallistuvien kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarkastajien 
pätevyys- ja osaamistasoa.
Toteutumisen tavoitemääräaika: vuoden 2017 puoliväli.
Tilintarkastustuomioistuimen IV jaosto on tilintarkastustuomioistuimen 
jäsenen Baudilio Tomé MUGURUZAN johdolla hyväksynyt tämän kertomuksen 
Luxemburgissa 18. lokakuuta 2016 pitämässään kokouksessa.
 Tilintarkastustuomioistuimen puolesta
 Klaus-Heiner Lehne
 presidentti
87
 Liitteet
Yhteenveto tarkastustavasta
Tarkastuksen kohde Tarkastuskriteerit Tarkastusanalyysi
Muodostavatko YVM:n hallinto- ja 
ohjausjärjestelyt asianmukaisen 
ympäristön yhteisten valvontaryhmien ja 
tarkastusryhmien työlle?I  BCBS:n perusperiaate 2
II  YVM-asetus, johdanto-osan 65, 66 ja 77 kappale
III  YVM-asetus, 4, 6, 19, 22, 24, 25 ja 26 artikla
IV  EKP:n valvontakäsikirja
V  EKP:n työjärjestys ο Asiakirjojen kvalitatiivinen analyysi
 ο Henkilöstön haastattelut
Mahdollistavatko sisäisen tarkastuk -
sen järjestelmä sekä suunnittelu- ja 
raportointijärjestelyt pankkivalvonnan 
tehtävien suhteen havaittujen riskien 
tyydyttävän käsittelyn?I  IIA:n standardi 2030, International Professional 
Practice Framework (IPPF), standardiin 2030 liittyvä 
IPPF Practice Advisory ο Asiakirjojen kvalitatiivinen analyysi
 ο Henkilöstön haastattelut
Muodostavatko tilivelvollisuussään -
töjä koskevat menettelyt ja sääntöjen 
käytännön soveltaminen, ulkoinen 
tarkastus mukaan lukien, asianmukaisen 
ympäristön pankkivalvonnalle?I  BCBS:n perusperiaate 2
II  YVM-asetus, 20 artikla ο Vertailuanalyysi suhteessa muihin ylimpiin 
tarkastuselimiin (Australia, Kanada, USA) ja 
niiden edustajien haastattelu
 ο Yhteyskomitean kyselytutkimuksen 
analysointi
 ο Asiakirjojen kvalitatiivinen analyysi
 ο EKP:n henkilöstön haastattelut
 ο Sidosryhmien (parlamentti ja neuvosto) 
haastattelut
Oliko yhteisten valvontaryhmien 
suunnittelu ja perustaminen rakenteen 
ja resurssien osalta asianmukaista?I  BCBS:n perusperiaatteet
II  YVM-asetus, 6 artikla
III  YVM-asetus, johdanto-osan 79 kappale
IV  YVM-kehysasetus, 3 ja 4 artikla
V  Direktiivi 2013/36/EU1, 63 ja 97 artikla
VI  EKP:n valvontakäsikirja
VII  EPV:n ohjeet valvojan arviointiprosessin (SREP) 
yhteisistä menettelyistä ja menetelmistäSeuraavat siinä määrin kuin mahdollista:
 ο Organisaation rakennetta koskevien val -
vontakäsikirjan osien ja muiden asiakirjojen 
analysointi
 ο Mikrovalvonnan pääosastojen I ja II yleisen 
resurssisuunnittelun arviointi
 ο Yhteisten valvontaryhmien resurssisuunnit -
telun arviointi
 ο Resurssipäätösten ja niiden taustalla olevien 
oletusten ja mallien arviointi
 ο Henkilöstön haastattelut
 ο Henkilöstöä koskevien tietojen kvalitatiivi -
nen analyysi
 ο Koulutusohjelmaa koskevien asiakirjojen 
kvalitatiivinen analyysi
 ο (kaikki menettelyt mahdollisuuksien 
mukaan)
Onko valvontatoimet suunniteltu asian -
mukaisesti niin, että niillä voidaan käsi -
tellä standardien mukaisia kriteerejä, ja 
suorittaako valvoja toimet tehokkaasti?I  BCBS:n perusperiaatteet
II  YVM-kehysasetus, 3  artikla
III  Direktiivi 2013/36/EU, 97 ja 99 artikla
IV  EPV:n ohjeet valvojan arviointiprosessin (SREP) 
yhteisistä menettelyistä ja menetelmistä ο Suunnitelluista menettelyistä ei voitu 
suorittaa juuri mitään (saatavilla ei ollut SEP/
SREP-asiakirjoja, pankkeja koskevia asiakirjo -
ja eikä valvontakäsikirjan menetelmäosioita)
Onko paikalla tehtävien tarkastusten 
suunnittelu, suorittaminen ja raportointi 
asianmukaista?I  BCBS:n perusperiaate 9
II  ISA 580
III  YVM-asetus, 12  artikla
IV  YVM-kehysasetus, 3 artikla
V  Direktiivi 2013/36/EU, 99 artikla
VI  EKP:n valvontakäsikirja, luku 6 ο Käytettävissä olleiden asiakirjojen kvalitatii -
vinen analyysi
 ο Henkilöstön haastattelut
1  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa 
ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 
2006/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 338).Liite I
88 Liitteet 
 
Tiedonsaannin rajoitukset
Alueet, joita ei voitu tarkastaa tyydyttävällä tavalla, koska 
EKP ei toimittanut pyydettyjä asiakirjojaToimittamatta jätetty todentava aineisto
Kattava arviointi
 ο Stressitestit
 ο Omaisuuserien laadun tarkastelu ο Muun muassa vakuuksien arvostamista koskevat ohjeet, riskialttiiden 
omaisuuserien valintamenettely, usein kysytyt kysymykset, EPV:n, EJRK:n 
ja EKP:n kanssa pidettyjen kokousten pöytäkirjat ja kokouksista käyty 
kirjeenvaihto, verohyvitysten vaikutusten arviointi ja asiaa koskevat ohjeet 
sekä eräät hankkeita koskevat asiakirjat1
Päätöksentekomenettely
 ο Määräaikojen noudattaminen
 ο Päätöksenteon taso ja ajoitus suhteessa asian vakavuuteen
 ο Tuovatko päätöksentekomenettelyn eri toimijat siihen lisäarvoa 
ja jos tuovat, niin miten, ja onko menettelyssä havaittavissa 
todellisten tapausten perusteella päällekkäisyyksiä ja toistoa?
 ο Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ristiintarkastaa pankkien 
kyselytutkimuksessa esittämiä päätöksentekoprosessia koskevia 
huomioita vertaamalla niitä todellisiin päätöksiin ο Valvontaelimen päätökset
 ο Pankkeja koskevat asiakirjat
 ο Päätöksentekomenettelyn vaiheiden perustana olevat asiakirjat
 ο Valvontaelimen pöytäkirjat
Paikalla tehtävien tarkastusten tehokkuus
 ο Merkittäviä osia suunnittelumenetelmistä
 ο Paikalla tehtävien tarkastusten tosiasiallinen tehokkuus
 ο Menetelmien johdonmukainen ja tehokas soveltaminen YVM:n 
kaikissa osissa (esim. aiheettomat viivästykset, painopisteiden 
puute ja tarkastusten tehoton suorittaminen)
 ο Paikalla tehtävien tarkastusten johdonmukainen raportointi
 ο Johdonmukaisuustarkastusten tehokkuus
 ο Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ristiintarkastaa pankkien 
kyselytutkimuksessa esittämiä paikalla tehtävien tarkastusten 
prosessia koskevia huomioita vertaamalla niitä todellisia tarkas -
tuksia koskeviin raportteihin tai työasiakirjoihin
 ο IMAS-järjestelmän parantamista koskevien toimien konkreetti -
suus ja aikataulu
 ο Paikalla tehtävien tarkastusten laadunvarmistus ο Luettelo suunnitelluista mutta suorittamattomista tarkastuksista
 ο Valvontakäsikirjan luvun 6 liitteet, joissa käsitellään paikalla tehtävän 
valvonnan menetelmiä (luku 6 (60 sivua) toimitettiin mutta siihen liittyviä 
liitteitä ei (saatujen tietojen mukaan 1 000 sivua))
 ο Yksittäisten paikalla tehtävien tarkastusten suunnittelu (luettelo paikalla 
tehtävistä tarkastuksista ja niitä koskevista resurssipyynnöistä)
 ο Luettelo aihekohtaisista arvioinneista ja luettelo tarpeen mukaan esitetyistä 
pyynnöistä
 ο Paikalla tehtäviin tarkastuksiin käytettävissä olevien tarkastajien osaamisen 
arvioimiseksi tehdyn, kansallisille toimivaltaisille viranomaisille osoitetun 
kyselytutkimuksen taustatiedot
 ο IMAS-järjestelmän versioiden käyttöönottosuunnitelma
 ο Esimerkiksi paikalla tehtävien tarkastusten suunnittelua koskevat valvonta -
elimen päätökset
 ο Tarkastajien työasiakirjat (mukaan lukien suunnitteluasiakirjat)
 ο Pankkikohtaiset johdonmukaisuustarkastusten kertomukset
 ο Pankkeja koskevat asiakirjat / otokset konkreettisista tapauksista
 ο Paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavien tarkastajien osallistuminen 
Kreikassa vuonna 2015 tehtyyn omaisuuserien laadun tarkasteluun ja sitä 
koskevat raportitLiite II
89 Liitteet 
 Liite II
Alueet, joita ei voitu tarkastaa tyydyttävällä tavalla, koska 
EKP ei toimittanut pyydettyjä asiakirjojaToimittamatta jätetty todentava aineisto
Muun kuin paikalla tehtävän valvonnan suunnittelun 
tehokkuus
 ο Alkuperäisen luokittelun ja siihen liittyvän resurssien kohdentami -
sen perustana käytetyt tiedot ja laskelmat
 ο Valvontatoimien suunnittelun tehokkuus
 ο Valvontatoimien suunnittelun asianmukaisuus
 ο Aihekohtaisten arviointien tehokas/asianmukainen hyödyntämi -
nen valvontatoimien suunnittelussa
 ο Muun kuin paikalla tehtävän valvonnan suorittamisen tehokkuus
 ο Valvontatoimien toteuttamisen tehokkuus
 ο Valvontatoimien toteuttamisen asianmukaisuus
 ο Johdonmukainen ja asianmukainen SREP-analysointi 
ja -raportointi
 ο Pankkien perustietoasiakirjojen asianmukainen/tehokas käyttö
 ο Riskienarviointijärjestelmän mallin asianmukaisuus
 ο Riskienarviointijärjestelmän mallin tehokas hyödyntäminen 
valvontaprosessissa
 ο Yhteisten valvontaryhmien tehokas ja kohdennettu valvontapää -
tösten seuranta
 ο Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ristiintarkastaa pankkien 
kyselytutkimuksessa esittämiä muuta kuin paikalla tehtävää 
valvontaa koskevia huomioita ο Valvontakäsikirja (poikkeuksena yhteisiä valvontaryhmiä koskeva noin 
25 sivun osio ja kriisinhallintaa koskevasta 346 sivusta noin 17 sivun osio)
 ο Valvontakäsikirjan menetelmiä koskevat liitteet
 ο SREP-prosessin tarkat menetelmät ja mallit
 ο Riskienarviointiprosessin tarkat menetelmät
 ο Aihekohtaiset kertomukset
 ο Valvontaelimen päätökset
 ο Ehdotetut ja hyväksytyt valvontatarkkailuohjelmat
 ο Todelliset pankkien perustietoasiakirjat (tilintarkastustuomioistuimelle 
toimitettiin ainoastaan versiot, joista oli poistettu tiedot) ja käytetyt 
FINREP-tiedot
 ο SREP-raportit
 ο Riskienarviointijärjestelmän mukaiset pisteet ja mallin tuotokset, niiden 
perusteena olevat asiakirjat, yksityiskohtaiset tiedot, poikkeustapaukset
 ο EKP:lle toimitetut elvytyssuunnitelmat, yhteisten valvontaryhmien tekemä 
analysointi ja seuranta
 ο Valvontapäätökset, yhteisten valvontaryhmien suorittama seuranta ja 
täytäntöönpano
 ο Luokittelumenetelmä  – tilintarkastustuomioistuimelle ei toimitettu mene -
telmän mallia, käytettyjä tietoja (pankkeja koskevat tiedot, tietoaineistot), 
laskelmia eikä tuloksia koskevia tietoja (poikkeustapaukset mukaan lukien)
 ο Pankkeja koskevat asiakirjat / otokset konkreettisista tapauksista
Valvontaelimen kokoukset
 ο Kokousten tehokkuus
 ο Kansallisia toimivaltaisia viranomaisia edustavien valvonta -
elimen jäsenten riippumattomuutta koskevan periaatteen 
noudattaminen ο Valvontaelimen pöytäkirjat
Tilivelvollisuus
 ο Kattava ja tehokas raportointi Euroopan parlamentille
 ο YVM-asetuksen 32 artiklan edellyttämä tehokas ja kattava 
tietojenvaihto  – tilintarkastustuomioistuin joutui tyytymään 
asiassa kolmansien osapuolten toimittamiin tietoihin ο Kirjalliset asiakirjat ennalta suunnittelemattomasta Euroopan parlamentin 
ja valvontaelimen puheenjohtajan välisestä näkemystenvaihdosta
 ο Parlamentin toimivaltaiselle valiokunnalle toimitettu asiakirja valvontaeli -
men menettelyistä ja selityksin varustettu luettelo päätöksistä
 ο Euroopan komission 32 artiklassa tarkoitettua kertomusta varten pyytämät 
asiakirjat ja tietopyyntöön liittyvä päivämäärämerkinnöillä varustettu 
kirjeenvaihto
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
1 EKP toimitti tilintarkastustuomioistuimelle huhtikuussa 2016 mikrovalvonnan pääosaston IV laadunvarmistuskertomuksen, joka oli 
päivätty huhtikuussa 2015.  Vaikka kertomuksessa käsiteltiin lukuisia aihealueita, tilintarkastustuomioistuimen tarkastusmenettelyjä ei voitu 
toteuttaa käytettävissä olleiden lähdeasiakirjojen avulla. Kertomuksessa keskityttiin menetelmää koskevien näkökohtien sijaan menettelyä 
koskeviin näkökohtiin. Tilintarkastustuomioistuimelle toimitettiin myös joukko menettelyyn liittyviä asiakirjoja, kuten tarkastajille osoitettuja 
toimeksiantoasiakirjoja, sekä lainakannan arviointia koskevista resurssivaatimuksista tehtyjä ehdotuksia. Tilintarkastustuomioistuimella ei 
ollut riittävää pääsyä tarkastajien työasiakirjoihin, eikä se voinut tehdä muista seikoista omia päätelmiään käytettävissään olleiden tietojen 
perusteella.
90 Liitteet 
 Liite IISeuraavassa on esimerkkejä siitä, miten edellä mainitut puutteet vaikuttivat tilan -
tarkastustuomioistuimen tarkastukseen
I. Hallinto ja ohjaus
Ongelma Pankeille osoitetussa tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa kolme pankkia vastasi, ettei niille ole annettu 
oikeutta tulla kuulluksi. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan saanut tutustua pankkeja koskeviin asiakirjoihin tai 
päätöksiin.
Seuraus Väitettä ei voitu todentaa.
Ongelma Tilintarkastustuomioistuin pyysi näytteitä erityyppisistä päätöksistä (kiireelliset tapaukset, tavalliset tapaukset, valvojan 
arviointiprosessiin liittyvät päätökset ja toimiluvat), mukaan lukien asiakirjat, jotka liittyivät päätösmenettelyyn menet -
telyn käynnistämisestä lopulliseen päätökseen asti ja joihin oli merkitty kunkin vaiheen päivämäärä. Tilintarkastustuo -
mioistuimelle kuitenkin toimitettiin ainoastaan taulukot, joihin oli merkitty menettelyn vaiheiden päivämäärät, mutta ei 
tausta-asiakirjoja.
Seuraus Tilintarkastustuomioistuin ei voinut selvittää, johtuivatko päätöksenteon viiveet menettelyä koskevista puutteista vai 
käsitellyn asian monimutkaisuudesta. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut käsitellä päätöksentekomenettelyä koskevia 
yksittäisiä puutteita eikä määrittää tarpeettomia vaiheita tai todentaa, voiko toimitettujen asiakirjojen perusteella tehdä 
tietoon perustuvan päätöksen. Näin ollen päätöksenteon tehokkuutta koskeva analyysi jäi melko abstraktille tasolle.
Ongelma Tilintarkastustuomioistuin pyysi valvontaelimen pöytäkirjoja voidakseen arvioida, varmistaako puheenjohtaja, että val -
vontaelimen kokouksissa käydyt keskustelut ovat tehokkaita ja tuloksellisia ja että kaikki jäsenet osallistuvat kokouksiin 
ja niissä käytyihin keskusteluihin koko EU:n edun vuoksi. Tilintarkastustuomioistuin ei kuitenkaan saanut nähtäväkseen 
valvontaelimen pöytäkirjoja.
Seuraus Tilintarkastustuomioistuin ei voinut ottaa kantaa valvontaelimen kokousten tehokkuuteen
II. Yhteiset valvontaryhmät
Ongelma Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimuksessa yksi pankki totesi, että EKP oli pyytänyt sopivuusarviointejaan varten 
suhteettoman suurta määrää asiakirjoja (”satoja tiedostoja”), vaikka useimmat tapaukset koskivat johtajien nimitysten 
uusimista.
Seuraus Lähes puolet EKP:n päätöksistä oli sopivuutta koskevia päätöksiä. Laadunvarmistustoimiston kertomuksessa korostettiin, 
että kyseiset päätökset saattavat vaikuttaa resursseihin. Tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida, ovatko sopivuutta 
koskeviin päätöksiin liittyvät menettelyt oikeasuhteisia (eli ovatko kaikki menettelyt ja tietopyynnöt tarpeellisia) tai onko 
niillä ollut kielteinen vaikutus resurssien kohdentamiseen. Näin ollen tilintarkastustuomioistuin ei voinut muodostaa 
tietoon perustuvaa kantaa lisähenkilöstön tai tehtävien tehokkaamman organisoinnin tarpeesta.
Ongelma Tilintarkastustuomioistuimen oli tarkoitus tarkastella riskien mallintamista osana valvojan arviointiprosessia ja sitä, 
hyödynnetäänkö valvottavien pankkien toimittamia tietoja vaikuttavasti asianmukaisessa riskimallissa. Tilintarkastus -
tuomioistuimelle ei toimitettu yksityiskohtaisia tietoja siitä, miten valvottavien pankkien toimittamat tiedot vaikuttivat 
riskienarvioinnin pisteytykseen. Tilintarkastustuomioistuimen kyselytutkimukseen vastanneista pankeista monet 
totesivat, että niille asetetut raportointivaatimukset ovat kohtuuttomia.
Seuraus Tilintarkastustuomioistuin ei voinut todentaa, käytetäänkö raportoituja tietoja valvojan arviointiprosessin pisteytyk -
sessä ja miten niitä käytetään, eikä sitä, voitaisiinko raportointivaatimukset suunnitella tehokkaammin niin, että niissä 
korostuisivat merkittävät riskit.
III. Paikalla tehtävät tarkastukset
Ongelma Tilintarkastustuomioistuimelle ei toimitettu valvontakäsikirjan menetelmäliitteitä eikä paikalla tehtävien tarkastusten 
tausta-asiakirjoja. Eräät pankit esittivät kielteisiä huomioita paikalla tehtävien tarkastusten suorittamisesta.
Seuraus Tilintarkastustuomioistuin ei voinut arvioida tarkastussyklin mitään vaihetta – pankin valintaa, tarkastusta edeltävän 
ilmoituksen laatimista, tarkastuskäynnin suorittamista ja siitä raportointia tai jälkikäteen tehtäviä johdonmukaisuustar -
kastuksia. Se ei myöskään voinut arvioida, voidaanko taustalla olevalla menetelmällä käsitellä keskeisiä riskejä ja onko 
resursseja hyödynnetty asianmukaisesti ja tehokkaasti. Paikalla tehtävien tarkastusten epäsopivalla toteutustavalla 
olisi kuitenkin merkittäviä vaikutuksia resurssien kohdentamisen ja tosiasiallisesti tehdyn työn tehokkuuden arviointiin. 
Puutteellinen tai virheellinen menetelmä vaikuttaisi kaikkien merkittävien pankkien tarkastuksiin riippumatta siitä, onko 
niiden suorittajana EKP vai kansalliset toimivaltaiset viranomaiset.
91 Liitteet 
 Liite IIIPäätöksentekoprosessi, jota käytetään yksittäisiin valvontapäätöksiin ja muihin 
sitoviin ja ei-sitoviin säädöksiin, EKP:n neuvoston vastustamattajättämismenette -
lyyn asti
Viittaus 
kaavioonKuvaus
(1-2)Yhteisen valvontaryhmän alakoordinaattori on yhteydessä asianomaisen kansallisen toimivaltaisen viranomaisen johtoon varmistaak -
seen, että heillä on ollut mahdollisuus arvioida päätösluonnosta ja esittää siitä huomautuksia ennen kuin se lähetetään eteenpäin. 
Huomautusten esittämisen aikaraja riippuu tilanteesta, ja siinä otetaan huomioon lopullinen oikeudellinen ja operatiivinen määräaika.
(3-4)Yhteinen valvontaryhmä voi yhtä aikaa vaiheiden 1–2 kanssa pyytää oikeudellista tai muuta neuvontaa asianomaisilta YVM:n 
toimialueilta.
(5)Yhteisiä valvontaryhmiä pyydetään keskustelemaan valvontaelimen sihteeristön kanssa ehdotuksen ensimmäisestä luonnoksesta, 
päätöksen ensimmäisestä luonnoksesta ja aikatauluista. Valvontaelimen sihteeristö tarkistaa asiakirjat.
Jos sihteeristöä ei kuulla näin varhaisessa vaiheessa, se tarkistaa asiakirjat ennen kuin ne lähetetään valvontaelimelle.
(6-7-8) Jos aikataulu sallii, valvontaelimen sihteeristö lähettää asiakirjat oikeudellisen pääosaston muokattaviksi.
(9)Yhteisen valvontaryhmän koordinaattori lähettää asiakirjat tilanteen mukaan mikrovalvonnan pääosaston I tai II ylemmälle johdolle 
päätösluonnoksen tarkistamista ja hyväksymistä varten.
(10)Tarkistettuaan ja hyväksyttyään yhteisen valvontaryhmän koordinaattorin toimittaman päätösluonnoksen ylempi johto lähettää 
valvontaelimen ehdotuksen, päätösluonnoksen ja muut tausta-asiakirjat sähköpostitse puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan 
hyväksyttäviksi ja lähetettäviksi edelleen valvontaelimen jäsenille. Viestistä lähetetään kopio valvontaelimen sihteeristölle, jotta se 
voi ryhtyä jatkotoimiin heti, kun puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ovat hyväksyneet asiakirjat.
(11)Valvontaelimen sihteeristö lähettää asiakirjat muille valvontaelimen jäsenille. Asiakirjat on toimitettava valvontaelimen jäsenille 
pääsääntöisesti vähintään viisi työpäivää ennen asiaa koskevaa kokousta. Jos asiakirjat on tarkoitus hyväksyä kirjallisessa menettelys -
sä, vakiomääräaika on myös tuolloin viisi työpäivää.
(12)Kokous tai kirjallinen menettely. Kirjalliseen menettelyyn ei yleensä sisälly muodollista äänestystä. Valvontaelimen jäsenten katso -
taan hyväksyneen päätösluonnoksen, elleivät he ole vastustaneet sitä määräaikaan mennessä.
(13) Valvontaelin hyväksyy.
(14-15)Valvontaelimen sihteeristö lähettää asiakirjat tarvittaessa käännettäviksi viimeistään siinä vaiheessa, kun ne toimitetaan valvontaeli -
melle. Yleensä asiakirjat lähetetään käännettäviksi, kun englanninkieliseen tekstiin ei enää tehdä muutoksia. Ellei valvontapäätöksellä 
ole haitallisia vaikutuksia luottolaitokseen, jolloin luottolaitokselle myönnetään oikeus tulla kuulluksi, valvontaelimen sihteeristö 
viimeistelee asiakirjat ja koordinoi toimet EKP:n neuvoston sihteeristön kanssa.
(16-17)Jos päätöksellä on haitallisia vaikutuksia siihen toimijaan, jolle se on osoitettu, valvontaelimen sihteeristö lähettää koko päätösluon -
noksen kyseiselle luottolaitokselle, jotta se voi tulla kuulluksi. Määräaika on tavanomaisesti kaksi viikkoa. Kiireellisissä tapauksissa 
määräaikaa voidaan lyhentää tai kuuleminen voidaan toteuttaa jälkikäteen YVM-kehysasetuksen 31 artiklassa säädettyjen ehtojen 
mukaisesti. Kuulemisaika alkaa sinä päivänä, jona luottolaitos vastaanottaa päätösluonnoksen.
(18)Valvontaelimen sihteeristö lähettää luottalaitoksen esittämät lausumat yhteisen valvontaryhmän arvioitaviksi. Yhteinen valvontaryh -
mä voi tarvittaessa kuulla oikeudellista pääosastoa.
(19-23)Yhteinen valvontaryhmä arvioi luottolaitoksen esittämiä lausumia (oikeus tulla kuulluksi), ja asiakirjojen käsittelyssä noudatetaan 
kohdissa 10–12 esitettyjä vaiheita. Sihteeristö tarkistaa lausumien arvioinnin ja tarkistetun päätöksen.
(24) (Tarkistettu) päätös ja lausumien arviointi toimitetaan valvontaelimelle hyväksyntää varten.
(25)Valvontaelimen sihteeristö lähettää lopulliset asiakirjat varapuheenjohtajan hyväksyttäviksi (tämä on tehtävä ennen vastustamatta -
jättämismenettelyn käynnistämistä). Viestistä lähetetään kopio EKP:n neuvoston sihteeristölle.
(26)EKP:n neuvoston sihteeristö lähettää asiakirjat EKP:n neuvoston hyväksyttäviksi vastustamattajättämismenettelyn mukaisesti. 
Vastustamattajättämismenettelyä varten annetaan enintään 10 työpäivää. EKP:n neuvoston sihteeristö ilmoittaa hyväksynnästä 
valvontaelimen sihteeristölle.
(27) Valvontaelimen sihteeristö antaa lopullisen päätöksen tiedoksi luottolaitokselle.
92 Liitteet 
 Liite III
Lopullinen päätös annetaan 
tiedoksi LuottolaitosIlmoittaa hyväksymisestäValvontaelimen sihteeristö
Kiireellinen
Alle 48 tuntiaTavallinen
Alle 10 työpäivääEKP:n neuvostoAnnetaan tiedoksi 
sähköpostitseEKP:n neuvoston sihteeristö
Tarkistaa lopulliset asiakirjat Valvontaelimen varapuheenjohtaja
Päätösluonnokset lähetettävä 
yhtä aikaa asianomaisille 
kansallisille toimivaltaisille 
viranomaisilleKansallinen toimivaltainen 
viranomainenLopulliset asiakirjatValvontaelimen sihteeristö
Hyväksyy (tarkistetun) 
päätöksen ja lausumien 
arvioinninValvontaelinValvontaelimen jäsenetOikeudellinen 
pääosasto
Käännättää 
asiakirjat 
tarvittaessaArvioi luottolaitoksen lausumat lopullisesta luonnoksesta (voi kuulla oikeudellista pääosastoa)Yhteinen valvontaryhmä
Kokous
Oikeus tulla kuulluksi, jos päätöksellä on haitallinen vaikutus (kaksi poikkeusta)Kiireellisissä 
tapauksissa 3 työpäivää 
aikaa kommentoida2 viikkoa aikaa 
kommentoidaKirjalliset vastauksetLuottolaitos
TarkistaaValvontaelimen sihteeristöValvontaelimen puheenjohtaja 
ja varapuheenjohtajaPääosaston ylin johto 
Viimeistelee päätösluonnoksenValvontaelimen sihteeristö5 työpäivää 
ennen äänestystä5 työpäivää ennen 
kokousta/hyväksyntää Kirjallinen menettelyValvontaelimen jäsenet
Kokous
(Ohjauskomitea)Kiireelliset tai 
tekniset asiatB-kohtien tai 
toimintapoliittisten 
kysymysten käsittelyKirjallinen menettelyValvontaelin
KokousOikeudellinen pääosasto
Muokkaa tekstiäValvontaelimen sihteeristö
Varmistaa jatkotoimet ja 
jakelunValvontaelimen puheenjohtaja 
ja varapuheenjohtaja
Hyväksyvät kaikki asiakirjat ja 
antavat luvan jakaa ne 
valvontaelimen jäsenilleYVM:n toimialueet
Antavat pyydettäessä apua 
ja oikeudellisia neuvojaKommentoi luonnostaKansallinen toimivaltainen 
viranomainen
Tarkistaa ja hyväksyy yhteisen 
valvontaryhmän luonnoksenPääosaston ylin johto 
Valvontaelimen sihteeristö
Arvioi ja keskustelee yhteisen 
valvontaryhmän kanssaYhteinen 
valvontaryhmä
Kirjallinen menettely ja vastustamatta-
jättämismenettely (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
93 Liitteet 
 Liite IVEKP:n budjettimenettely
Palvelujohtaja (CSO)
Palvelujohtaja raportoi EKP:n 
johtokunnalle johtokunnan 
puheenjohtajan kautta. Vastaa 
PO-F/BCO:sta
Tulosyksiköiden päälliköt 
(jaettu vastuu PO-F/BCO):n 
kanssaEKP:n neuvosto
Johtokunta
PO-F/Budjetti-, resurssien-
hallinta- ja organisaatio-
suunnittelutoimisto (BCO) BUCOM (Budjettikomitea)
Koostuu EKP:n ja euroalueen 
kansallisten keskuspankkien 
asiantuntijoista. Avustaa EKP:n 
neuvostoa budjettia koskevassa 
päätöksenteossa (budjettiesityksen 
arviointi).
Keskuspankkitoiminta vs. YVM 
(yhteinen valvontamekanismi)Pankin juoksevat asiat vs. 
pankin kehittäminen6 johtokunnan jäsentä
19 euromaan kansallisten keskuspankkien pääjohtajatEKP:n neuvoston kokoonpano
Valvontaelimen puheen-
johtajan ja varapuheen-
johtajan kuuleminen
Avustavat johtokuntaa budjetin 
YVM:ään liittyvän osan 
arvioinnissa.
Vastaavat tulosyksikön toiminnan 
suunnittelusta ja täytäntöönpa-
nosta. Vastaavat EKP:n budjetin 
asianomaisen osan seurannasta ja 
valvonnasta.Arvioi toimialojen henkilöstö-, 
budjetti- ja organisaatiovaiku-
tuksia. Neuvoo johtokuntaa 
arvioinnin mukaisesti. Kehittää, 
valmistelee ja seuraa budjettia 
johtokunnan tai EKP:n neuvoston 
strategisen ohjauksen 
mukaisesti.Vastaa henkilöstön ja varojen 
kohdentamisesta ja hallinnoin-
nista. Tekee budjettiesityksen 
EKP:n neuvostolle.Hyväksyy EKP:n budjetin 
johtokunnan esityksestä
Lähde:  PO-F/Budjetti-, resurssienhallinta- ja organisaatiosuunnittelutoimisto (BCO).
94 Liitteet 
 Liite VPankkivalvonnan tarkastaminen eräiden valtioiden oikeudenkäyttöalueilla
AUSTRALIA KANADA YHDYSVALLAT
YLIN 
TARKASTUSELINAustralian National Audit Office 
(ANAO)Auditor General of Canada Government Accountability Office (GAO)
Pankkialan sään -
telyviranomainen/
valvontaviranomai -
nenI  Australian Prudential Regu -
lation Authority (APRA)
II  Australian Securities and 
Investments Commission 
(ASIC)
III  Australian Competition and 
Consumer Commission (CCC)
IV  Reserve Bank1I  Office of the Superintendent of 
Financial Institutions (OSFI)
II  Canada Deposit Insurance Corpo -
ration (CDIC)
III  Bank of Canada2
IV  Financial Consumer Agency 
CanadaI  Board of Governors of the Federal Reserve 
System (FED)
II  Office of Comptroller General of the Currency 
(OCC)
III  Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC)
IV  National Credit Union Administration (NCUA)
V  Financial Stability Oversight Council (FSOC)3
Lainsäädäntö, jossa 
säädetään tarkas -
tusoikeuksistaAuditor General Act 1997 , 11 ja 
17 pykäläAuditor General Act R.S.C., 1985,  
c. A-1731 US CODE § 714 (toimijoita Financial Institutions 
Examination Council, Federal Reserve Board, FDIC,OCC 
koskevat tarkastukset), 31 USC § 717 (Yhdysvaltain 
hallituksen ohjelmien ja toimien arviointi), 31 USC § 
712 (julkisten varojen käytön tutkiminen), 12 USC § 
1833c (Comptroller Generalin tekemät tarkastukset ja 
oikeus saada tietoja)
Finanssivalvojia 
koskevat tarkastus -
valtuudet (lakisää -
teiset oikeudet)I  Tilien luotettavuutta 
koskeva tilintarkastus; 
valvontaa ja muuta 
toimintaa koskeva tulok -
sellisuustarkastus; muut 
palvelut, kuten parempia 
käytäntöjä koskevat ohjeet 
ja arviointikertomukset
II  Tilien luotettavuutta koske -
va tilintarkastus; valvontaa 
ja muuta toimintaa koskeva 
tuloksellisuustarkastusI  Valvontaa ja muuta toimintaa 
koskevat tuloksellisuustarkas -
tukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset
II  Tilien luotettavuutta koskeva 
tilintarkastus; valvontaa ja muuta 
toimintaa koskevat tuloksellisuus -
tarkastukset ja säännönmukai -
suuden tarkastukset
III  Ei valtuuksia
IV  Valvontaa ja muuta toimintaa 
koskevat tuloksellisuustarkas -
tukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastuksetI  Valvontaa ja muuta toimintaa koskevat tulok -
sellisuustarkastukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset
II  Valvontaa ja muuta toimintaa koskevat tulok -
sellisuustarkastukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset; tilien luotettavuutta koskeva 
tilintarkastus
III  Valvontaa ja muuta toimintaa koskevat tulok -
sellisuustarkastukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset; tilien luotettavuutta koskeva 
tilintarkastus
IV  Valvontaa ja muuta toimintaa koskevat tulok -
sellisuustarkastukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset; tilien luotettavuutta koskeva 
tilintarkastus
V  Valvontaa ja muuta toimintaa koskevat tulok -
sellisuustarkastukset ja säännönmukaisuuden 
tarkastukset; tilien luotettavuutta koskeva 
tilintarkastus
1 Vastaa ainoastaan rahapolitiikasta ja rahoitusvakaudesta.
2 Toimii hätärahoittajana ja seuraa rahoitusvakautta yhdessä OFSIn kanssa makrotason vakauden valvonnan avulla.
3 FSOC perustettiin Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection Act -lailla, jossa säädetään myös, että GAO tarkastaa FSOC:n 
toiminnan.
95 Liitteet 
 Liite V
AUSTRALIA KANADA YHDYSVALLAT
Valvontatoimia 
koskevat 
tarkastusvaltuudetToimivaltuus arvioida tai tarkas -
tella mitä tahansa tietyn yhteisön 
toiminnan osa-aluettaTäydet valtuudet suorittaa sään -
nönmukaisuuden tarkastuksia ja 
tuloksellisuustarkastuksiaTäydet valtuudet suorittaa säännönmukaisuuden 
tarkastuksia ja tuloksellisuustarkastuksia4
Tarkastuksen 
tavoitteet 
toimeksiantoa 
suoritettaessaJärjestelmien ja menettelyjen 
rakenne ja toiminta, sijoitta -
jansuojatoimet ja makrotason 
vakauden valvontaa koskeva 
päätöksentekoI  Järjestelmien ja menettelyjen 
rakenne ja toiminta, makrotason 
vakauden valvontaa koskeva 
päätöksenteko sekä yksittäisiä 
laitoksia koskevat arvioinnit ja 
päätökset (mikrotason vakauden 
valvonta)
II  Järjestelmien ja menettelyjen 
rakenne ja toiminta, yksittäisiä 
laitoksia koskevat arvioinnit ja 
päätökset (mikrotason vakauden 
valvonta)Järjestelmien ja menettelyjen rakenne ja toiminta, 
makrotason vakauden valvontaa koskeva päätök -
senteko sekä yksittäisiä laitoksia koskevat arvioinnit 
ja päätökset (mikrotason vakauden valvonta), jotka 
koskevat yleensä tiettyä otosta laitoksista
Valtuuksien 
käytön esteet 
(tiedonsaannin 
rajoitukset)Ei ole Ei ole I  Ei ole; GAO:lla on lakisääteinen oikeus 
saada pankkiviranomaisen tiedot Federal 
Reserve -keskuspankin toimeksiantamilla 
vastuualueilla.
II  Ei ole; GAO:lla on rajoittamaton oikeus tarkastaa 
OCC, FDIC, NCUA ja FSOC.
Raportit  ο Auditor-General Report 
No 42, 2000-2001
 ο Auditor-General Report 
No 2, 2005-2006 ο Regulating and supervising large 
banks, syksy 2010
 ο Edellisen tarkastuskertomuksen 
suositusten seuranta ο GAO-15-67(2014) Bank Capital Reforms: initial 
effects of Basel III on Capital, Credit, and inter -
national competitiveness
 ο GAO:n vuoden 2015 tarkastus, joka koski riskipe -
rusteisen arviointitavan käyttöä sääntelyviran -
omaisten toimesta talletuslaitosten tietoturval -
lisuustason riittävyyden valvonnassa
 ο FDIC:n organisaatiorakenteen ja sisäisen valvon -
nan tehokkuutta koskeva GAO:n tarkastus
 ο GAO:n vuoden 2014 arviointi Federal Reserven 
uudesta, pankkialan holding-yhtiöiden ja ulko -
maisten pankkiorganisaatioiden tehostettuja 
vakavaraisuusnormeja koskevasta säännöstä
 ο GAO:n vuoden 2015 arviointi aiemmista 
pankkikriiseistä saaduista sääntelyyn liittyvistä 
kokemuksista ja sääntelyviranomaisten toimista 
pankkijärjestelmän turvallisuutta ja vakaut -
ta koskevien kehittymässä olevien riskien 
käsittelemiseksi
 ο Raportti GAO -10-861 Troubled Asset Relief 
Program
 ο GAO:n vuoden 2015 arviointi lakisääteistä 
pääomaa koskevien sääntöjen täytäntöön -
panosta ja pankkialan sääntelyviranomais -
ten tekemistä muutoksista täydentävään 
vähimmäisomavaraisuusasteeseen
4 http://www.gao.gov/products/T-GGD-90-8
96 Liitteet 
 Liite VAUSTRALIA KANADA YHDYSVALLAT
Tarkastetut 
tarkastusalueet ο Kansainvälisten pankki -
valvonnan standardien ja 
uudistusten hyväksyminen 
ja täytäntöönpano
 ο Vakavaraisuusvalvonnan 
arviointi (tehokkuus/vai -
kuttavuus), mukaan lukien 
seuraavat seikat:
 ο vakavaraisuus
 ο paikalle tehtävät käynnit
 ο rajat ylittävä 
pankkitoiminta
 ο valvontakehys
 ο rahoitusalan 
hallintojärjestelyt ο Sääntelykehyksen ja val -
vontatavan relevanttius ja 
tarkoituksenmukaisuus:
 ο Painopisteenä laitosten riskin -
ottoon puuttumiseksi laadittu 
vakavaraisuuslainsäädäntö
 ο Pankkeja koskevien tietojen 
pyytäminen pankeilta
 ο Suurimpien pankkien sään -
tely- ja valvontaprosessien 
asianmukaisuus
 ο Sääntely- ja valvontakehyksen 
tarkistaminen, soveltaminen 
ja päivittäminen kehittymässä 
olevien riskien valossa
 ο Tarkistetaanko ja sovelletaanko 
valvontatapaa tarkoitetulla tavalla
 ο Tiedon jakaminen liittovaltion 
virastojen kesken ο Yhdysvaltojen Basel-säädökset ja niiden vaiku -
tukset yhdysvaltalaispankkeihin
 ο Basel III:n täytäntöönpano muissa maissa – vai -
kutukset yhdysvaltalaisten pankkialan organi -
saatioiden kansainväliseen kilpailukykyyn
 ο Sääntelyviranomaisten harjoittama laitosten 
kyberuhkien lieventämiseksi toteuttamien 
toimien valvonta; kyberuhkia koskevan 
tiedon lähteet ja viranomaisten toimet tiedon 
jakamiseksi
 ο Hallintoneuvoston viraston valvonnassa käyttä -
mät mekanismit
 ο Inhimillistä pääomaa koskevat strategiat ja 
koulutusaloitteiden arviointi
 ο FDIC:n pankkialaa koskevien riskien seuraami -
sessa ja arvioinnissa käyttämät menettelyt, 
mukaan lukien alan valvonta ja arviointi
 ο Tarkastusmenettelyjen,  -tapojen ja  -tulosten 
laadun arviointi
 ο Eri sääntelyviranomaisten valvontaa ja koordi -
noinnin tasoa koskevat vertailututkimukset
 ο Sääntelyviranomaisten kehittymässä olevien 
riskien tunnistamiseksi ja niihin reagoimiseksi 
toteuttamien toimien seuranta. Arvioinnit:
 ο sääntelytoimien heikkouksien tunnistaminen
 ο tehokkuuden parantamista koskevat ehdotukset
 ο finanssijärjestelmän turvallisuus ja vakaus:
 ο stressitestit
 ο riskienhallinnan valvonta
 ο pankkien kaatumisen taustalla olevat syyt
 ο konsolidoitu valvonta
 ο riskikeskeiset tarkastelustrategiat
 ο uudistusten täytäntöönpano ja sääntöjen 
laatiminen
97 Liitteet 
 Liite VAUSTRALIA KANADA YHDYSVALLAT
Tarkastushavain -
not ja suositukset ο Valvontamaksun hallinnoin -
tia on parannettava.
 ο Riskiluokitusmenettelyä on 
tarkistettava.
 ο Kansainvälisen toiminnan 
valvontaa on tehostettava.
 ο Paikalla tehtäviä tarkastuk -
sia ei tehdä riittävän usein.
 ο Pankkien altistumis -
ta riskeille koskevia 
vakavaraisuussääntöjä on 
tarkistettava. ο Liittovaltion sääntelykehyksen 
tehokkuuden arviointiin ei ole 
käytössä menettelyä.
 ο Sääntelykehys pidetään ajan 
tasalla.
 ο Pankkien valvonta on riittävää.
 ο Sääntelyvaatimusten lisäämisestä 
seuraa henkilöstöresursseihin 
liittyviä ongelmia.
 ο Tietopyyntöjen koordinointia 
voitaisiin parantaa.
 ο Ulkomaisilta valvontaviranomai -
silta saadaan asianmukaista 
tietoa. ο Basel III:n täytäntöönpanolla on pieni vaikutus 
antolainaustoimintaan.
 ο Tällä hetkellä pankit täyttävät uudet vähimmäis -
pääomasuhdetta koskevat vaatimukset.
 ο Säännösten noudattamisesta aiheutuvat kustan -
nukset ovat kasvaneet.
 ο Vaikutus kansainvälisten pankkien kilpailukykyyn 
on epäselvä.
 ο Menettelyt asianmukaisen luotettavan ja 
ajantasaisen tiedon keräämiseksi ovat riittämät -
tömät. Valvojalla ei toimivaltaa puuttua suoraan 
pankkeja koskeviin tietoteknisiin riskeihin.
 ο Viranomaisen olisi kehitettävä toimintapo -
litiikkoja ja menettelyjä, jotka määrittävät, 
miten se arvioi järjestelmällisesti ja kattavasti 
riskienarviointitoimintaansa.
 ο Federal Reserven on saatettava päätökseen 
lopullinen kaksivuotinen SCAP-analyysi ja 
sovellettava siitä saatuja kokemuksia pankkival -
vonnan avoimuuden, tarkastajien ohjaamisen, 
riskien tunnistamisen ja arvioinnin sekä sääntelyn 
koordinoinnin parantamiseksi.
98 Liitteet 
 Liite VIIMF:n suositukset EKP:n valvontatehtävien avoimuudesta ja tilivelvollisuudesta
Valvontapolitiikan uskottavuuden 
parantamiseksi suositellut toimet 
EKP:n ottaessa hoitaakseen 
valvontatehtäviä1.  YVM:n valvontaelimen olisi laadittava ja julkaistava suuntaviivat, joita se noudattaa toimintapoliittisten 
suositusten antamisessa.
2. Valvontaelimen olisi julkaistava toimintapoliittisten kokoustensa pöytäkirjat.
3.  EKP:n olisi harkittava ulkopuolisista asiantuntijoista koostuvan paneelin perustamista YVM:n riippuma -
tonta valvontaa varten.  Paneelin olisi julkaistava säännöllisiä raportteja ja annettava palautetta suoraan 
valvontaelimelle.
Lähde:  IMF, Financial Sector Assessment Program European Union, maaraportti 13/65, maaliskuu 2013.
99 Liitteet 
 Liite VIIYVM-asetuksen 32  artiklan mukaisen komission tekemän uudelleentarkastelun 
laajuus
Euroopan komissio julkaisee YVM-asetuksen soveltamisesta kertomuksen, jossa arvioidaan muun muassa seu -
raavia seikkoja:
a) yhteisen valvontamekanismin toimintaa EFVJ:n puitteissa ja valvontatoimien vaikutusta koko unionin etui -
hin ja rahoituspalvelujen sisämarkkinoiden yhtenäisyyteen ja eheyteen [...];
b) EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tehtävien jakamista yhteisen valvontamekanismin puit -
teissa [...];
c) EKP:n valvonta- ja seuraamusvaltuuksien tehokkuutta ja EKP:lle siirrettävien ylimääräisten seuraamusval -
tuuksien tarkoituksenmukaisuutta [...];
d) 5 artiklan mukaisia makrotason vakauden valvonnan tehtäviä ja välineitä varten sekä 14 artiklan mukaista 
toimiluvan myöntämistä ja peruuttamista varten tehtyjen järjestelyjen asianmukaisuutta;
e) riippumattomuuteen ja vastuuvelvollisuuteen liittyvien järjestelyjen tehokkuutta;
f) EKP:n ja EPV:n välistä vuorovaikutusta;
g) hallinto- ja ohjausjärjestelyjen tarkoituksenmukaisuutta, mukaan lukien valvontaelimen kokoonpanoa ja 
valvontaelimessä sovellettavia äänestyssääntöjä sekä valvontaelimen suhdetta EKP:n neuvostoon [...];
h) EKP:n ja osallistumattomien jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten vuorovaikutusta sekä YVM:n vai -
kutuksia kyseisiin jäsenvaltioihin;
i) EKP:n päätöksiä koskevan oikaisunhakumekanismin tehokkuutta;
j) yhteisen valvontamekanismin kustannustehokkuutta;
k) 7 artiklan 6, 7 ja 8 kohdan soveltamisen mahdollista vaikutusta YVM:n toimintaan ja eheyteen;
l) valvontatehtävien ja rahapoliittisten tehtävien eriyttämisen tehokkuutta EKP:ssä ja valvontatehtäviin liitty -
vien taloudellisten resurssien EKP:n talousarviosta erottamisen tehokkuutta [...];
m) YVM:n puitteissa tehtyjen valvontapäätösten vaikutuksia osallistuvien jäsenvaltioiden julkiseen talouteen 
[...];
n) mahdollisuuksia kehittää edelleen YVM:ää ottaen huomioon asiaankuuluvien säännösten, myös primaa -
rilainsäädännön, mahdolliset muutokset, ja ottaen huomioon, onko tämän asetuksen institutionaalisten 
säännösten perusta vielä voimassa [...].
100 Liitteet 
 Liite VIIIKansallisille toimivaltaisille viranomaisille ja valvottaville laitoksille tehty 
kyselytutkimus
Kansallisille toimivaltaisille viranomaisille tehty kyselytutkimus
1 Hallinto ja ohjaus: päätöksentekomenettely
KYSYMYS 1:  Onko asianomaisen yhteisen valvontaryhmän alakoordinaattori aina ollut yhteydessä organisaa -
tioonne varmistaakseen, että tarkistatte oikeudenkäyttöalueenne luottolaitoksia koskevat valvontapäätösluon -
nokset ja otatte niihin kantaa?
KYSYMYS 1 a:  Jos ei, selvittäkää tarkemmin (ks. laatikko  1).K 11 91,7  %
E 1 8,3 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0  %
KYSYMYS 2:  Huomioidaanko mielestänne EKP:n päätöksentekomenettelyssä myös teidän organisaation -
ne asiantuntemus ja näkemykset ja otetaanko organisaationne näkemykset huomioon valvontaelimen 
ehdotusluonnoksessa?
KYSYMYS 2 a: Jos ei, selvittäkää tarkemmin (ks. laatikko  1).K 11 91,7 %
E 1 8,3 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 3: Onko organisaatiollanne kokemusta tapauksista, joissa valvontapäätöksiä koskevista eriävistä 
mielipiteistä ei ole päästy yhteisymmärrykseen yhteisen valvontaryhmän kanssa?K 6 50,0 %
E 6 50,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 3 a: Jos on, annettiinko organisaatiollenne mahdollisuus ratkoa erimielisyyksiä kahdenvälisissä 
yhteyksissä EKP:n välittäjinä toimivien rakenteiden ja oman organisaationne johdon kesken?K 5 41,7 %
E 0 0,0 %
Ei sovellu 7 58,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 4: Onko organisaatiollanne kokemusta tapauksista, joissa erimielisyyksiä ei saatu käsiteltyä ja 
yhteisymmärrystä ei saavutettu?K 6 50,0 %
E 5 41,7 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
K 5 41,7 %
KYSYMYS 4 a: Jos on, pyydettiinkö organisaatiotanne ilmaisemaan näkemyksiänne sovitussa määräajassa, 
jotta niistä voitaisiin keskustella valvontaelimessä?E 0 0,0 %
Ei sovellu 7 58,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
Laatikko 1 – Hallinto ja ohjaus: päätöksentekomenettely 
Suurin osa kansallisista toimivaltaisista viranomaisista on hyvin tyytyväisiä YVM:n päätöksentekomenettelyyn, 
mutta muutama viranomainen ehdotti, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä voitaisiin 
osallistaa päätöksentekoon nykyistä enemmän. Esimerkiksi yksi kansallinen toimivaltainen viranomainen viittasi 
tapaukseen, jossa valvontaelimelle toimitetuissa lopullisissa ehdotuksissa ei otettu huomioon kansallisen toimi -
valtaisen viranomaisen asiantuntijoiden näkemyksiä, ja toinen viranomainen totesi, että EKP:n henkilöstö tekee 
ehdotuksiin muutoksia ilman riittävää yhteistyötä ja vuorovaikutusta yhteiseen valvontaryhmään osallistuvan 
kansallisen toimivaltaisen viranomaisen henkilöstön kanssa.  
101 Liitteet 
 Liite VIII2 Sisäisen tarkastuksen komitea: kysymyksiä komitean työstä pankkivalvonnan yhteydessä
KYSYMYS 1: Onko YVM:n tarkastusympäristö (eli luokituksen, tarkastuksen kohteiden, tarkas -
tusalueiden ja tarkastuksen pääkohtien muodostama kokonaisuus) mielestänne kokonainen, 
kattava ja helposti ymmärrettävä?
KYSYMYS 1 a: Jos ei, mitkä alueet siihen pitäisi mielestänne sisällyttää (ks. laatikko  2)?K 8 66,7 %
E 3 25,0 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 2:  Onko seuraavaan sykliin valittuja tarkastuskohteita koskevien tarkastusten tarkka 
sisältö teille selvä? Käsitelläänkö tarkastuksen kohteita mielestänne kattavasti kohtuullisessa 
ajassa?
KYSYMYS 2 a:  Jos ei, miten tarkastuksen kohteiden sisältöä voitaisiin selkeyttää ja varmistaa, 
että niitä käsitellään kattavasti tietyn määräajan puitteissa? (Ks. laatikko  2.)K 11 91,7 %
E 0 0,0 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 3:  Ovatko sisäisen tarkastuksen komitean yleinen resurssien kohdentaminen ja 
valintamenettely avoimia?
KYSYMYS 3 a:  Jos ei, mitä voitaisiin parantaa? (Ks. laatikko  2.)K 9 75,0 %
E 1 8,3 %
Ei sovellu 2 16,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 4:  Onko tarkastuksen kohteita koskeva sisäisen tarkastuksen komitean riskinarvioin -
timenettely mielestänne avoin ja asianmukainen?
KYSYMYS 4 a:  Jos ei, mitä voitaisiin parantaa? (Ks. laatikko  2.)K 11 91,7 %
E 0 0,0 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 5:  Onko rahapolitiikkaa ja valvontatehtäviä koskevat sisäisen tarkastuksen tehtävä -
alueet erotettu organisaatiossanne toisistaan?K 4 33,3 %
E 3 25,0 %
Ei sovellu 5 41,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 5 a:  Jos on, koskee eriyttäminen myös johtoa? K 4 33,3 %
E 0 0,0 %
Ei sovellu 8 66,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
102 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 5 b:  Jos koskee, minkä tason johtoon asti (ryhmänjohtaja, yksikönpäällikkö, osaston -
päällikkö, johtaja, johtokunnan/hallituksen jäsen)?RYHMÄNJOHTAJA 2 16,7 %
YKSIKÖNPÄÄLLIKKÖ 2 16,7 %
OSASTONPÄÄLLIKKÖ 0 0,0 %
JOHTAJA 0 0,0 %
JOHTOKUNNAN/HALLITUK -
SEN JÄSEN0 0,0 %
Ei sovellu 8 66,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 5 c: Jos tehtäviä ei ole eriytetty, onko organisaatiossanne kyseisille tehtäväalueille yhteisiä 
palveluyksiköitä?K 1 8,3 %
E 1 8,3 %
Ei sovellu 10 83,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 6:  Kuinka monta työntekijää sataa kokoaikaista pankkivalvonnan työntekijää 
kohden organisaatiossanne toimii sisäisen tarkastuksen tehtävissä? Vastausten keskiarvo on 
1,59 henkilöä sataa kokoaikaista työntekijää kohden. Luvut vaihtelivat merkittävästi, minkä 
vuoksi kerättyjen tietojen perusteella ei voida esittää tarkkoja väitteitä.
Laatikko 2 – Sisäisen tarkastuksen komitea
Lähes kaikki kansalliset toimivaltaiset viranomaiset ovat tyytyväisiä sisäisen tarkastuksen komitean työhön 
pankkivalvonnan saralla, vaikkakin muutama viranomainen nosti esiin sisäisen tarkastuksen menettelyyn 
liittyviä riskejä. Esimerkiksi yksi kansallinen toimivaltainen viranomainen mainitsi riskin siitä, että ”pienten 
kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstörajoitteiden vuoksi määritettyä tarkastuksen sisältöä ja 
tarkastustehtäviä ei välttämättä saada suoritettua aiotussa aikataulussa ja/tai laajuudessa”. Toisella kansallisel -
la toimivaltaisella viranomaisella oli puolestaan se käsitys, että ”käynnissä olevien YVM:n tarkastusten tavoit -
teet olivat laaja-alaisia, eikä niissä otettu kaikilta osin huomioon yksittäisten kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten erityispiirteitä, minkä vuoksi tarkastuksiin tarvittiin enemmän resursseja kuin aiemmin oli arvioitu”. 
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset esittivät esimerkiksi seuraavia parannusehdotuksia: 
 οKunkin tarkastuksen sisällöstä, aikataulusta ja ajoituksesta olisi keskusteltava ja kerrottava aiemmin ja 
tehokkaammin, jotta tarkastusta voitaisiin suunnitella ja valmistella paremmin paikallistasolla.
 οTarkastukselle olisi ennen kenttätyön aloittamista määriteltävä selkeä ja tarkka sisältö etenkin silloin, kun 
useat eri kansallisten toimivaltaisten viranomaisten tarkastusryhmät suorittavat yhtä aikaa yhteistä tarkas -
tustoimeksiantoa ja niiden on saavutettava yhteiset tavoitteet. Muuten on olemassa riski, että eri tarkas -
tusryhmien tuotokset vaihtelevat YVM:n tason tarkastushankkeissa liikaa. 
 οTarkastustyöryhmien olisi annettava sisäisen tarkastuksen komitealle enemmän tietoa resurssien kohden -
tamisesta tarkastusten valinnan tehostamiseksi. 
103 Liitteet 
 Liite VIII3 Yhteiset valvontaryhmät
KYSYMYS 1:  Täyttävätkö organisaationne nykyiset henkilöstöresurssit kansallisille toimivaltaisille viranomai -
sille yhteisten valvontaryhmien henkilöstön suhteen asetetut vaatimukset?K 8 66,7 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 2 16,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 2:  Onko kutakin valtiossanne toimivaa pankkia koskevissa yhteisissä valvontaryhmissä mielestänne 
riittävästi työntekijöitä (sekä EKP:n että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä), jotta ne 
voivat valvoa merkittäviä laitoksia vaikuttavasti?
KYSYMYS 2 a:  Jos ei, johtuuko vaje liian vähäisestä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöstä? 
EKP:n henkilöstöstä? Sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten että EKP:n henkilöstöstä?K 6 50,0 %
E 4 33,3 %
Ei sovellu 2 16,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 3:  Kuinka paljon organisaatiossanne on valvontahenkilöstöä yhteensä? ( Vastauksia ei julkisteta .)
KYSYMYS 4: Kuinka monta työntekijää organisaationne koko henkilöstöstä on tällä hetkellä osoitettu yhteisiin 
valvontaryhmiin (yhteenlaskettu kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettu määrä)? Vastausten mukaan yhteisiin 
valvontaryhmiin on osoitettu keskimäärin 59,47 työntekijää.
KYSYMYS 5: Onko organisaatiollanne ollut vaikeuksia rekrytoida pätevää ja kokenutta henkilöstöä muuhun 
kuin paikalla tehtävään pankkivalvontaan?K 5 41,7 %
E 6 50,0 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 6:  Kuinka monta työntekijää aiotte palkata valvontatehtäviin seuraavien kolmen vuoden aikana 
voidaksenne täyttää yhteisten valvontaryhmien odotetun henkilöstötarpeen? ( Vastauksia ei julkisteta .)
KYSYMYS 7: Onko EKP koskaan hylännyt organisaationne yhteiseen valvontaryhmään nimeämää ehdokasta? K 0 0,0 %
E 12 100,0 %
Ei sovellu 0 0,,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 8: Onko organisaationne valvontahenkilöstöä tällä hetkellä sellaisissa yhteisissä valvontaryhmissä, 
jotka valvovat pankkeja, joiden päätoimipaikka ei ole jäsenvaltiossanne?K 9 75,0 %
E 3 25,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
104 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 8 a:  Jos on, kuinka monta?
KYSYMYS 8 b:  Jos on, kuinka monessa eri yhteisessä valvontaryhmässä?  
Tietoja ei julkisteta. Yleisesti ottaen työntekijöitä ei toiminut tarkoitetuissa yhteisissä valvontaryhmissä 
lainkaan tai määrät olivat kokoaikaisiksi työntekijöiksi muutettuina melko pieniä. Yhteisten valvontaryhmien 
määrä vaihteli kahdesta neljääntoista.
KYSYMYS 9:  Onko organisaationne pyytänyt tai saanut yhteisen valvontaryhmän koordinaattorilta tai 
muilta EKP:n työntekijöiltä minkäänlaista palautetta yhteisissä valvontaryhmissä toimivien työntekijöidenne 
työsuorituksesta?K 8 66,7 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 2 16,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 9 a:  Jos on, ottaako organisaationne johto palautteen huomioon arvioidessaan yhteisissä valvonta -
ryhmissä työskentelevien työntekijöidenne suoritusta?K 2 16,7 %
E 4 33,3 %
Ei sovellu 6 50,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 10:  Julkaisetteko ja hyödynnättekö pankkien kanssa viestiessänne EPV:n julkaisemia kysymyksiä ja 
vastauksia osittain, kaikilta osin vai ette lainkaan?FULLK 7 58,3 %
PARTIALLK 4 33,3 %
EOT AT ALL 1 8,3 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 10 a: Jos julkaisette kysymykset vain osittain, onko teillä kansallisena toimivaltaisena viranomaisena 
selkeä prosessi, jonka mukaan päätätte, mitä kysymyksiä ja vastauksia hyödynnetään käytännössä ja mitä ei?K 1 8,3 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 9 75,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 11:  Onko periaatekysymyksiä (esim. onko EPV:n kysymyksiä ja vastauksia sovellettava käytännössä 
ja miten niitä sovelletaan) koskeva tiedonkulku EKP:n kanssa siinä mielessä sujuvaa, että saatte ajoissa selkeän 
vastauksen?K 2 16,7 %
E 5 41,7 %
Ei sovellu 5 41,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 11 a: Kuinka monta päivää vastauksen saaminen keskimäärin kestää (voitte antaa myös vaihteluvä -
lin)? Vastaukset vaihtelivat muutamasta työpäivästä ”useisiin kuukausiin”.
KYSYMYS 11 b: Jos tilanne on mielestänne huono, miten sitä voitaisiin parantaa? (Ks. laatikko  3.)
105 Liitteet 
 Liite VIIILaatikko 3 – Yhteiset valvontaryhmät
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset suosittelivat seuraavia parannusehdotuksia: 
 οlisää horistontaalista henkilöstöä pankin sisäisten mallien (Internal Ratings Based (IRB), Advanced Measu -
rement Approach (AMA)) analysointiin ja siihen liittyviin tehtäviin, kuten mallien merkittävien päivitysten 
hyväksymiseen
 οlisähenkilöstön palkkaaminen, päällekkäisten tehtävien vähentäminen ja kansallisten toimivaltaisten viran -
omaisten lisätehtävien karsiminen
 οluettelo yhteyshenkilöistä, joille tiettyjä aiheita koskevat tiedustelut kuuluu osoittaa, jotta tiedustelujen 
kohdentaminen olisi helpompaa 
 οjäsennellympi menettely kaikkien relevanttien EKP:n/EPV:n standardien täytäntöönpanoon; menettelyssä 
olisi käytettävä tietoteknistä välinettä, joka kokoaisi yhteen kaikki yhteisten valvontaryhmien kannalta 
olennaiset standardit (esim. periaatteelliset kysymykset), koska yhteisten valvontaryhmien työssä on yhä 
merkittäviä eroja
 οainoastaan sääntelyn tulkintaa koskeviin kysymyksiin keskittyvän laajemman asiantuntijapoolin luominen 
eri toimintojen yhteiseen mikrovalvonnan pääosastoon IV sekä yhteyksien ja tiedonkulun parantaminen 
oikeudellisen pääosaston oikeudellisten asiantuntijoiden ja mikrovalvonnan pääosastojen I ja II yhteisten 
valvontaryhmien kanssa, sillä sääntelyperiaatteisiin liittyviä selkeitä kantoja koskevan tiedon vaihtaminen 
EKP:n kanssa ja tällaisten kantojen saaminen siltä on osoittautunut aikaa vieväksi ja tehottomaksi
 οkansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteisissä valvontaryhmissä työskentelevän henkilöstön suori -
tusten arvioinnin tarkistaminen.
106 Liitteet 
 Liite VIII4 Paikalla tehtävät tarkastukset
KYSYMYS 1:  Suorittiko organisaationne paikalla tehtäviä tarkastuksia ennen YVM:n perustamista? K 12 100,0 %
E 0 0,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 1 a: Jos teki, vastasivatko ne tarkastusmenetelmien, menettelyjen ja perusteellisuuden osalta 
YVM:n paikalla tehtäviä tarkastuksia?
Kysymys 1 b:  Jos eivät, selventäkää keskeisiä eroja. Vastanneiden mukaan erot koskivat tarkastusten kestoa ja 
perusteellisuutta (pidempiä ja pidemmälle meneviä).K 9 75,0 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 2:  Onko paikalla tehtäviin tarkastuksiin ja muihin kuin paikalla tehtäviin tarkastuksiin organisaatios -
sanne erilliset yksiköt (eli työskentelevätkö paikalla tehtävien ja muiden tarkastusten parissa eri henkilöt)?K 9 75,0 %
E 3 25,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 3:  Kuinka moni organisaationne paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavista tarkastajista (kokoaikai -
siksi työntekijöiksi muutettuna) tarkastaa merkittäviä luottolaitoksia?  (Vastauksia ei julkisteta .)
KYSYMYS 4: Kuinka moni organisaationne paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavista tarkastajista (kokoaikai -
siksi työntekijöiksi muutettuna) tarkastaa vähemmän merkittäviä luottolaitoksia? ( Vastauksia ei julkisteta .)
KYSYMYS 5:  Käytättekö vähemmän merkittäviä pankkeja koskevissa paikalla tehtävissä tarkastuksissa ulko -
puolisia palveluntarjoajia, kuten yksityisiä tarkastusyrityksiä?K 1 8,3 %
E 10 83,3 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 6:  Voiko ulkopuolinen palveluntarjoaja toimia tällaisen tarkastuksen tehtävänpäällikkönä? K 2 16,7 %
E 5 41,7 %
Ei sovellu 5 41,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
107 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 7:  Ovatko paikalla tehtäviin tarkastuksiin käytettävät resurssinne olleet riittävät YVM:n käyttöön -
oton jälkeen?
KYSYMYS 7 a:  Jos eivät, millaisia lisäresursseja tarvitsette? (Kokoaikaisina työpaikkoina ja osaamisena ilmais -
tuna) ( Vastauksia ei julkisteta .)K 8 66,7 %
E 3 25,0 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 8:  Onko organisaationne asettanut paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittaville tarkastajille tai 
tehtävänpäälliköille pätevyyden vähimmäisvaatimuksia?
KYSYMYS 8 a:  Jos on, kertokaa millaisia.K 9 75,0 %
E 1 8,3 %
Ei sovellu 2 16,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 9:  Valvontakäsikirjan (luvun 6.4.15) mukaan paikalla tehtävien tarkastusten havainnot on luokitelta -
va. Onko EKP antanut organisaatiollenne riittävästi ohjeita luokittelusta?K 9 75,0 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 1 8,3 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 10:  Onko organisaationne tehnyt YVM:n perustamisen jälkeen tarpeen mukaan tehtäviä tarkastuk -
sia vähemmän merkittäville pankeille?K 8 66,7 %
E 4 33,3 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 11:  Nykyjärjestelmässä kansallisille toimivaltaisille viranomaisille ei korvata merkittävien luottolai -
tosten tarkastuksista aiheutuvia palkkakustannuksia. Tuliksi käytäntöä mielestänne muuttaa?
KYSYMYS 11 a:  Jos tulisi, miten?  
Useimmissa vastauksissa mainittiin rajat ylittävistä tehtävistä aiheutuvien kustannusten korvaaminen (palkka -
kustannukset mukaan lukien).K 5 41,7 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 5 41,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 12:  Käyttikö organisaationne paikalla tehtävissä tarkastuksissa ennen YVM:n perustamista ulkoisia 
tarkastajia?K 3 25,0 %
E 9 75,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
KYSYMYS 12 a: Jos käytti, johtivatko ulkopuoliset tarkastajat osaa tarkastuksista? K 2 16,7 %
E 2 16,7 %
Ei sovellu 8 66,7 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
108 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 13:  Mitä asioita paikalla tehtävissä tarkastuksissa voitaisiin yleisesti ottaen parantaa? 
(Ks. laatikko  4.)
KYSYMYS 14:  Hyödynnättekö IMAS-järjestelmää vaikuttavalla tavalla paikalla tehtävissä tarkastuksissa?
KYSYMYS 14 a:  Jos hyödynnätte, kuinka suuri prosenttiosuus tietoteknisen työn kokonaismäärästä suoritetaan 
IMAS-järjestelmässä?  
Vastaukset vaihtelivat siitä, että IMAS-järjestelmää ei käytetä lainkaan, siihen, että sitä käytetään hyvin usein. 
Tekstien muotoilun vuoksi vastauksista ei voitu tehdä selkeää päätelmää.K 5 41,7 %
E 4 33,3 %
Ei sovellu 3 25,0 %
YHTEENSÄ 12 100,0 %
Laatikko 4 – Paikalla tehtävät tarkastukset
Kansalliset toimivaltaiset viranomaiset esittivät esimerkiksi seuraavia parannusehdotuksia:
 οMerkittäviä laitoksia koskevien paikalla suoritettavien tarkastustehtävien järjestämistä koskevia teknisiä 
seikkoja tulisi kehittää.
 οMerkittäviä ja vähemmän merkittäviä laitoksia koskevissa paikalla tehtävissä tarkastuksissa olisi sovellet -
tava samanlaisia menetelmiä, jotta paikalla tehtäviä tarkastuksia suorittavien tarkastajien työkuorma ei 
lisääntyisi ja voitaisiin varmistaa, että tarkastukset suoritetaan yhdenmukaisella tavalla kaikissa pankeissa.
 οPaikalla tehtäviä tarkastuksia koskevaa menetelmää olisi parannettava, jotta lähestymistapaa noudatettai -
siin kaikilla oikeudenkäyttöalueilla entistä yhdenmukaisemmin, sillä tarkastustehtäviä suoritetaan yhä kun -
kin maan aiemman kokemuksen perusteella ja paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat kansalliset käytännöt 
ovat hyvin erilaisia.
 οEKP:n olisi annettava tarkastustehtävistä ja tarkastuskertomuksista täsmällisempää palautetta.
 οTarvitaan enemmän koulutusta ja teknistä tukea pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavalta EKP:n 
toimistolta. 
 οSuunnittelumenettelyä on kehitettävä, sillä osallistumispyynnöt julkaistaan liian lyhyellä varoitusajalla, eikä 
paikalla tehtäviin tarkastuksiin osallistumista voida sen vuoksi koordinoida suhteessa muihin sitoumuksiin. 
Rajat ylittäviin tehtäviin osallistuminen on vaikeaa, koska niiden sisällöt, tarkastajilta vaadittu osaaminen ja 
hankkeisiin sidotut resurssit vaihtelevat.  
109 Liitteet 
 Liite VIIIValvottaville laitoksille tehty kyselytutkimus
Tilintarkastustuomioistuin otti YVM:n tarkastuksen yhteydessä yhteyttä kaikkiin YVM:n suoraan valvomiin mer -
kittäviin eurooppalaispankkeihin kuullakseen niiden näkemyksiä siitä, miten hyvin YVM:n on suoriutunut yhden 
yhteisen valvojan toimeksiantonsa keskeisten osien suorittamisessa. Tilintarkastustuomioistuin ei tarkastanut 
sille annettuja tietoja. Tiedot esitetään seuraavissa kohdissa, ja tarkoituksena on antaa tasapuolinen raportti, 
jossa huomioidaan myös sidosryhmien näkemykset tarkastukseen valituista alueista.
1 Tilivelvollisuusjärjestelyt (kyllä tai ei)
KYSYMYS 1:  Täyttävätkö palautejärjestelyt, joita EKP käyttää pankkien YVM-valvontaa koskevien näkemysten 
keräämiseksi, organisaationne tarpeet? (Näitä järjestelyjä ovat esim. julkiset kuulemiset, jotka koskevat EKP:n 
asetuksia, YVM-kehystä, valvonnan taloudellisten tietojen raportointia, valvontamaksuja sekä vaihtoehtojen ja 
harkintavallan käyttöä.)K 42 60,9 %
E 27 39,1 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 2:  Jos eivät, mitä voitaisiin parantaa? (Ks.  laatikko 1 .)
KYSYMYS 3:  Onko mielestänne olemassa sellaisia yleisluonteisia valvonnan osa-alueita, joiden suhteen ei 
järjestetä kuulemisia mutta joiden suhteen niitä pitäisi järjestää (esim. rahoituslaitoksille tehdyt, niiden 
vaikutelmia valvontatoimien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta kartoittavat säännölliset kyselytutkimukset, 
kuten Kanadassa ja Australiassa)?K 33 47, 8  %
E 35 50,7 %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 4:  Jos on, nimetkää kyseiset alueet (ks.  laatikko  1).
Laatikko 1 – Tilivelvollisuusjärjestelyt
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οtarkistettava kuulemisjärjestelyjä (esim. kuulemisjaksojen kesto) 
 οsynkronoitava kuulemiset paremmin rajallisten resurssien huomioon ottamiseksi ja laajennettava niiden 
alaa esim. teknisiin kysymyksiin (SREP-menetelmät, pääomamääritelmät ja yksityiskohtaisuus)
 οluotava rahoituslaitoksille jäsennellympi ja kattavampi palautejärjestelmä, jossa hyödynnetään esimerkiksi 
kyselyitä, joissa rahoituslaitokset voivat arvioida valvontatoimien tehokkuutta ja vaikuttavuutta.
110 Liitteet 
 Liite VIII2 Avoimuus (Antakaa vastaus asteikolla 1–5 tai ilmoittakaa, jos asia ei koske organisaatiotanne.)
KYSYMYS 5:  Saatteko riittävästi tietoa valvojan arviointiprosessista (SREP) ja sen tuloksista (arvio asteikolla 
1–5: 1 = tiedot ovat hyvin perusteellisia, 3 = tiedot ovat monipuolisia ja 5 = tiedot ovat huonolaatuisia)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 6: Miten arvioitte (asteikolla 1–5: 1 = erinomainen, 5 = huono) valvontakäsikirjaan perustuvista, 
valvojan kanssa tekemänne päivittäisen työn kannalta olennaisista menettelyistä saamanne tiedon laatua?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
Ei sovellu 2 2,9 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 7:  Kuinka tyytyväisiä olette mahdollisuuksiinne saada tarvittavia tietoja ymmärtääksenne luot -
tolaitostanne koskevien EKP:n päätösten perustelut/lopputulokset (1 = erittäin tyytyväinen, 5 = ei lainkaan 
tyytyväinen, ei koske organisaatiotanne)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 8:  Jos luottolaitoksellenne on lähetetty tiedoksianto EKP:n aikomuksesta tehdä valvontapäätös, oli -
vatko päätöksen antamisen oikeudelliset ja aineelliset perustelut selkeät (1 = erittäin selkeät, 5 = ei lainkaan 
selkeät, ei koske organisaatiotanne)?1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 9:  Jos EKP:n olisi mielestänne parannettava avoimuutta, mitkä olisivat tärkeimmät seikat, joihin olisi 
puututtava? (Ks.  laatikko  2.)
111 Liitteet 
 Liite VIIILaatikko 2 – Avoimuus
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οannettava enemmän tietoa YVM:n valvontakäsikirjasta, kuten tietoa valvojan arviointiprosessista (SREP) ja 
sen menetelmistä sekä selitys lopputuloksesta
 οperusteltava valvontapäätökset paremmin
Laatikko 3 – Hallinto ja ohjaus
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οlaajennettava pankkien kanssa käymäänsä valvontavuoropuhelua 
 οoltava vastaanottavaisempi pankkien esiin nostamille seikoille.3 Hallinto (kyllä, ei tai ei koske organisaatiotanne)
KYSYMYS 10:  Annettiinko EKP:n aikomus hyväksyä luottolaitostanne koskeva valvontapäätös laitoksellenne 
tiedoksi riittävän ajoissa (kuulemisen järjestämistä varten)?Y 54 78,3 %
N 6 8,7 %
Ei sovellu 9 13 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 11:  Otettiinko kuulemisen lopputulos (eli kokouksen aikana esiin nostettuja tärkeimpiä huomau -
tuksia koskeva arvio) mielestänne riittävästi huomioon EKP:n lopullisessa valvontapäätöksessä tai lopulliseen 
päätökseen liittyvässä oheisasiakirjassa?Y 23 33,3 %
N 25 36,2 %
Ei sovellu 21 30,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 12: Onko teillä kokemusta luottolaitostanne koskevista päätöksistä, joissa EKP oli mielestänne 
virheellisesti antamatta laitoksellenne mahdollisuutta tulla kuulluksi?1Y 3 4,3 %
N 51 73,9 %
Ei sovellu 15 21,7 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 13:  Miten edellä olevissa kysymyksissä käsiteltyjä hallintoa ja ohjausta koskevia asioita voitaisiin 
parantaa? (Ks.  laatikko  3.)
1  Tähän kysymykseen myönteisesti vastanneista pankeista kaksi viittasi vuoden 2014 stressitesteihin, jotka saatettiin päätökseen ennen 4. mar -
raskuuta 2014. Yksi pankeista ei antanut tarkempia tietoja.
112 Liitteet 
 Liite VIII4 Suhteellisuusperiaate
KYSYMYS 14:  Ovatko sisäistä hallintoa ja ohjausta koskeviin vaatimuksiin ja elvytyssuunnitelmiin liittyvät 
järjestelyt, menettelyt ja mekanismit (jos sellaisia on) mielestänne oikeasuhteisia, kun otetaan huomioon 
liiketoimintamalliinne liittyvät riskit, riskien monimuotoisuus sekä laitoksenne toiminnan koko, laajuus ja 
monimutkaisuus sekä toiminnan merkittävyys järjestelmän kannalta?
KYSYMYS 15:  Jos eivät, selvittäkää, mitkä järjestelyt eivät mielestänne ole oikeasuhteisia. (Ks.  laatikko  4.)K 35 50,7 %
E 32 46,4 %
Ei sovellu 2 2,9 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 16: Vastaako eri tietokokonaisuuksien käyttö (eli FINREP-mallin mukaiset täydet tiedot, yksinker -
taistettu valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportointi, pitkälti yksinkertaistettu valvontaan liittyvien 
rahoitustietojen raportointi ja valvontaan liittyvien rahoitustietojen raportoinnin tietopisteet) suhteellisuuspe -
riaatetta riittävällä tavalla?K 26 37,7  %
E 39 56,5 %
Ei sovellu 4 5,8 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 17: Ovatko vakavaraisuusasetuksen 99 artiklan mukaisten omien varojen vaatimuksista annettavien 
ilmoitusten ja rahoitustietojen laajuus ja antamistiheys mielestänne oikeasuhteisia laitoksenne luonteeseen 
nähden?K 56 81,2 %
E 8 11,6 %
Ei sovellu 5 7, 2  %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 18: Ovatko maksuvalmiusraportoinnin ja pysyvää varainhankintaa koskeviin vaatimuksiin liittyvän 
raportoinnin laajuus ja tiheys mielestänne oikeasuhteisia laitoksenne luonteeseen nähden?K 43 62,3 %
E 22 31,9 %
Ei sovellu 4 5,8 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 19:  Ovatko COREP-raportoinnin laajuus ja tiheys mielestänne oikeasuhteisia laitoksenne luontee -
seen nähden?K 54 78,3 %
E 10 14,5 %
Ei sovellu 5 7, 2  %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 20: Aiheutuuko pankeille muista kuin edellä mainituista valvontaan liittyvistä raportointivaatimuk -
sista mielestänne kohtuutonta hallinnollista rasitusta?
KYSYMYS 21: Jos aiheutuu, minkä vaatimusten katsotte aiheuttavan rasitusta? Eritelkää tarkasti, mitkä alueet 
ovat erityisen raskaita ja mitä voitaisiin parantaa (ks. laatikko  4).K 52 75,4 %
E 17 24,6 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
113 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 22:  Ovatko valvontaan liittyvien raportointivaatimusten määräajat mielestänne kohtuullisia? K 29 42,0 %
E 40 58,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 23:  Onko EKP:n laitokseltanne perimä valvontamaksu mielestänne oikeasuhteinen laitoksenne 
merkittävyyteen ja riskiprofiiliin nähden?
KYSYMYS 24:  Jos ei, miten valvontamaksuja ja niiden laskemismenetelmää voitaisiin parantaa (esim. tekijät 
kuten varojen kokonaisarvo ja riskiprofiilit)? (Ks. laatikko  4.)K 30 43,5 %
E 32 46,4 %
Ei sovellu 7 10,1 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
Laatikko 4 – Suhteellisuus 
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οkorjattava tietojen raportointia koskevien pyyntöjen päällekkäisyydet ja parannettava koordinointia mui -
den toimielinten (esim. EPV:n) kanssa; koordinoinnin puute saattaa johtaa siihen, että eri lomakkeissa ja 
asiakirjamalleissa pyydetään samoja tietoja 
 οtarkasteltava uudelleen, ovatko tietojen raportointia koskevat pyynnöt suhteellisuusperiaatteen mukaisia 
(esim. STE (short-term exercise), raportoinnin yksityiskohtaisuus)
 οuudelleenarvioitava vaadittujen tietojen raportoinnin asianmukaisuutta, tiheyttä ja määräaikoja
 οarvioitava uudelleen YVM:n valvontamaksun laskemista (esim. maksetaanko valvontamaksu yhä kansallisil -
le toimivaltaisille viranomaisille). 
114 Liitteet 
 Liite VIII5 Paikalla tehtävät tarkastukset
KYSYMYS 25:  Arvioikaa YVM:n puitteissa toteutettujen paikalla tehtävien tarkastusten laatua siitä näkökul -
masta, kuinka kattavasti tarkastettua aihetta käsiteltiin. Antakaa arvionne asteikolla 1–5 (1 = erittäin hyvin, 
5 = erittäin huonosti).1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
Ei sovellu 15 21,7 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 26: Arvioikaa YVM:n puitteissa toteutettujen paikalla tehtävien tarkastusten laatua siitä näkö -
kulmasta, kuinka hyvin niissä käsiteltiin muodollisiin seikkoihin liittyviä keskeisiä riskejä. Antakaa arvionne 
asteikolla 1–5 (1 = erittäin hyvin, 5 = erittäin huonosti).1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
Ei sovellu 19 27, 5  %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 27:  Kenelle paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevat raportit on osoitettu YVM:n perustamisen 
jälkeen? Luottolaitoksen hallintoneuvostolle, tarkastusvaliokunnalle tai johtokunnalle vai jollekin muulle 
vastaanottajalle?
KYSYMYS 28:  Mitä parannuksia/merkittäviä muutoksia paikalla tehtäviin tarkastuksiin on tehty verrattuna 
ennen YVM:n käyttöönottoa suoritettuihin tarkastuksiin? Mitä seikkoja voitaisiin vielä parantaa? (Ks.  laatikko 5 .)
KYSYMYS 29: Tarkastusta koskevassa raportissa esitettyjä havaintoja ja suosituksia ei ole luokiteltu vakavuuden 
mukaan. Oletteko voineet annettujen selitysten perusteella määrittää, mitkä havainnot on asetettava etusijalle 
ja kuinka vakavia ne ovat? ( Ks. laatikko 5 .)HALLINTONEUVOSTO 5
TARKASTUSVALIOKUNTA 1
JOHTOKUNTA 33
MUU VASTAANOTTAJA 1
JOHTOKUNTA JA 
HALLINTONEUVOSTO2
KAIKILLE EDELLÄ 
MAINITUILLE2
Ei sovellu 25
YHTEENSÄ 69
KYSYMYS 30:  Oliko paikalla tehtyä tarkastusta koskevassa raportissa esitetyt havainnot selitetty selkeästi ja 
oliko selvää, miten niitä pitäisi käsitellä?Y 41 59,4 %
N 7 10,1 %
Ei sovellu 21 30,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 31:  Annettiinko teille mahdollisuus ottaa kantaa paikalla tehtyä tarkastusta koskevan raportin 
luonnokseen kohtuullisen määräajan kuluessa ja keskustella siitä tarkastusryhmän kanssa?Y 46 66,7 %
N 4 5,8 %
Ei sovellu 19 22,7 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
115 Liitteet 
 Liite VIIILaatikko 5 – Paikalla tehtävät tarkastukset 
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οluokiteltava paikalla tehtyjen tarkastusten havainnot vakavuuden mukaan, jotta ne voitaisiin asettaa 
etusijajärjestykseen 
 οparannettava paikalla tehtäviä tarkastuksia koskevia järjestelyjä, esimerkiksi toimittamalla lopullinen 
raportti ja suositukset nopeammin, ja annettava pankeille enemmän aikaa valmistautua menettelyn päättä -
mistä edeltäviin kokouksiin.
116 Liitteet 
 Liite VIII6 Yhteiset valvontaryhmät
KYSYMYS 32:  Onko laitoksenne ja sen valvonnasta vastaavan YVM:n yhteisen valvontaryhmän 
välillä selkeästi määritelty viestintäkanava?K 65 94,2 %
E 4 5,8 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 33: Jos on, kuka yhteisen valvontaryhmän jäsenistä on ensisijainen yhteyspisteenne? 
(Ilmoittakaa henkilön nimen sijaan hänen työtehtävänsä tai -nimikkeensä, kuten yhteisen valvon -
taryhmän koordinaattori tai kansallisen toimivaltaisen viranomaisen työntekijä.)YHTEISEN VALVONTARYHMÄN 
KOORDINAATTORI38
KANSALLINEN TOIMIVALTAINEN 
VIRANOMAINEN5
YHTEISEN VALVONTARYHMÄN KOORDI -
NAATTORI JA KANSALLINEN TOIMIVALTAI -
NEN VIRANOMAINEN11
YHTEISEN VALVONTARYHMÄN KOORDI -
NAATTORI TAI KANSALLINEN TOIMIVALTAI -
NEN VIRANOMAINEN3
RIIPPUU ASIASTA 6
Ei sovellu 6
YHTEENSÄ 69
KYSYMYS 34: Voiko laitoksenne johdonmukaisesti viestiä yhteisen valvontaryhmän jäsenten 
kanssa laitoksenne valitsemalla kielellä?
KYSYMYS 35:  Jos ei, kuvailkaa mahdollisia ongelmia ja kertokaa, mitä seikkoja voitaisiin paran -
taa. (Ks. laatikko  6.)K 57 82,6 %
E 11 15,9 %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 36: Pitääkö yhteinen valvontaryhmä laitoksenne johdon kanssa kokouksia paikan 
päällä?Y 67 97,1  %
E 2 2,9 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 37:  Jos tällaisia kokouksia pidetään, kuinka usein niitä yleensä järjestetään ja kuinka 
kauan ne kestävät? (Ilmoittakaa kokousten määrä per vuosi.)>12 9
10–12 11
8–9 3
6–7 6
4–5 20
2–3 7
1 2
RIIPPUU TILANTEESTA 3
Ei sovellu 8
YHTEENSÄ 69
KYSYMYS 38:  Onko kokouksia 1 = liian usein, 2 = sopivasti vai 3 = liian harvoin? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
117 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 39:  Ovatko kokoukset 1 = liian pitkiä, 2 = sopivan pituisia vai 3 = liian lyhyitä? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 40: Osallistuuko yhteisen valvontaryhmän koordinaattori aina näihin kokouksiin? Y 52 75,4 %
N 17 24,6 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 41:  Arvioikaa yhteisten valvontaryhmien YVM:n puitteissa tekemän muun kuin paikalla 
tehtävän valvonnan laatua. Antakaa arvionne asteikolla 1–5 (1 = erittäin hyvä, 5 = erittäin huo -
no). Jos ette mielestänne voi arvioida laatua, koska ette ole riittävästi tekemisissä ryhmien kanssa, 
valitkaa vaihtoehto ”ei sovellu”.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
Ei sovellu 4 5,8 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 42:  Onko muun kuin paikalla tehtävän valvonnan laatu 1 = parantunut, 2 = pysynyt 
samana vai 3 = huonontunut verrattuna YVM:ää edeltäneeseen valvontajärjestelmään?
KYSYMYS 43:  Jos laatu on mielestänne huonontunut tai parantunut, selvittäkää miten (ks. 
laatikko  6).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
Ei sovellu 4 5,8 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 44: Onko muun kuin paikalla tehtävän valvonnan tehokkuus 1 = parantunut, 2 = pysy -
nyt samana vai 3 = huonontunut verrattuna YVM:ää edeltäneeseen valvontajärjestelmään?
KYSYMYS 45:  Jos tehokkuus on mielestänne huonontunut tai parantunut, selvittäkää miten 
(ks. laatikko  6).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
Ei sovellu 6 8,7 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 46:  Tietävätkö yhteisen valvontaryhmän jäsenet riittävästi laitostanne koskevista 
erityisistä riskeistä ja laitoksenne ominaisuuksista (vastatkaa tapaamienne jäsenten osalta)?K 57 82,6 %
E 12 17, 4  %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 47:  Ymmärsittekö valvojan arviointiprosessia (SREP) suorittaneen ryhmän antamien 
selitysten (esim. kahdenvälisissä keskusteluissa annettujen selitysten) perusteella, mitkä laadulli -
set ja määrälliset seikat vaikuttivat SREP-pisteytykseenne?K 36 52,2 %
E 32 46,4 %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
118 Liitteet 
 Liite VIIIKYSYMYS 48: Jos esitätte yhteiselle valvontaryhmälle kysymyksiä, saatteko niihin vastaukset 
kohtuullisessa ajassa?K 55 79,7 %
E 14 20,3 %
Ei sovellu 0 0,0 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
KYSYMYS 49:  Oletteko panneet merkille tapauksia, joissa yhteiselle valvontaryhmälle osoitettui -
hin kysymyksiin ei saatu lainkaan vastausta tai joissa vastaus ei ollut ymmärrettävä?K 18 26,1 %
E 50 72,5 %
Ei sovellu 1 1,4 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %
119 Liitteet 
 
Laatikko 6 – Yhteiset valvontaryhmät
Yksittäisten pankkien esittämissä parannusehdotuksissa suositeltiin, että EKP:n olisi
 οhelpotettava esimerkiksi teknisiä asioita koskevaa viestintää yhteisten valvontaryhmien kanssa pankkien 
valitsemalla kielellä (äidinkielellä). Esimerkiksi pankin kansallisella kielellä laaditut asiakirjat on joissakin 
tapauksissa pyydetty toimittamaan englanniksi, vaikka osa yhteisen valvontaryhmän jäsenistä on ollut 
pankin sijaintivaltion kansalaisia. Yhteisen valvontaryhmän koordinaattorin ja jäsenten on ymmärrettävä 
laitoksen valitsemaa kieltä riittävän hyvin voidakseen lukea ja ymmärtää saamiaan tietoja. 
 οparannettava yhteisissä valvontaryhmissä olevien EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten 
jäsenten välistä koordinointia. Esimerkiksi yhteisen valvontaryhmän sähköpostitiliä voivat käyttää ainoas -
taan EKP:n henkilöstön jäsenet, kansallisten toimivaltaisten viranomaisten jäsenet eivät.
  KYSYMYS 50:  Ovatko yhteisen valvontaryhmän antamat vastaukset selkeitä ja asianmukaisesti 
perusteltuja?K 59 85,5 %
E 8 11,6 %
Ei sovellu 2 2,9 %
YHTEENSÄ 69 100,0 %Liite VIII
120 Liitteet 
 Liite IXEKP:n tilivelvollisuutta suhteessa Euroopan parlamenttiin koskevat järjestelyt:  
keskeiset osat
Asetus (EU) N:o 1024/2013 
luottolaitosten vaka-
varaisuusvalvontaan 
liittyvää politiikkaa 
koskevien erityis-
tehtävien antamisesta 
Euroopan keskuspankille20 artiklan 1 kohta: EKP on vastuuvelvollinen Euroopan parlamentille ja neuvostolle asetuksen täytäntöönpanosta.
20 artiklan 3 kohta: EKP:n valvontaelimen puheenjohtaja esittää asetuksella sille annettujen tehtävien hoitamisesta kerto -
muksen julkisesti Euroopan parlamentille.
20 artiklan 5 kohta: Valvontaelimen puheenjohtajan on Euroopan parlamentin pyynnöstä osallistuttava kuulemiseen, joka 
koskee sen valvontatehtävien hoitamista.
20 artiklan 6 kohta: EKP vastaa suullisesti tai kirjallisesti Euroopan parlamentin [...] sille esittämiin kysymyksiin.
20 artiklan 8 kohta: Valvontaelimen puheenjohtaja käy pyynnöstä luottamuksellisia suullisia keskusteluja suljettujen ovien 
takana Euroopan parlamentin toimivaltaisen valiokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien kanssa valvontatehtä -
vistään, silloin kun tällaisia keskusteluja edellytetään Euroopan parlamentin SEUT-sopimuksen mukaisten toimivaltuuksien 
käyttämiseksi.
20 artiklan 9 kohta: EKP tekee vilpitöntä yhteistyötä kaikkien Euroopan parlamentin tekemien tutkimusten suhteen 
SEUT-sopimuksen mukaisesti.
Euroopan parlamentin 
ja EKP:n välinen 
toimielinten sopimus1.  EKP esittää parlamentille joka vuosi kertomuksen sille asetuksella (EU) N:o 1024/2013 annettujen tehtävien hoidosta. 
Valvontaelimen puheenjohtaja esittelee vuosikertomuksen parlamentille julkisessa kuulemistilaisuudessa.
2.  Valvontaelimen puheenjohtaja osallistuu valvontatehtävien suorittamista koskeviin sääntömääräisiin julkisiin kuule -
misiin parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan pyynnöstä. Parlamentin asiasta vastaava valiokunta ja EKP sopivat 
seuraavan vuoden aikana järjestettävän kahden tällaisen kuulemistilaisuuden aikataulusta.
3.  Lisäksi valvontaelimen puheenjohtaja voidaan kutsua muihin yksittäisiin keskusteluihin, joissa valvontaan liittyviä 
kysymyksiä käsitellään parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan kanssa.
4.  Jos parlamentin toimivallan käyttäminen SEUT-sopimuksen ja EU:n oikeuden mukaisesti sitä edellyttää, parlamen -
tin asiasta vastaavan valiokunnan puheenjohtaja voi pyytää kirjallisesti ja syyt mainiten erityisiä luottamuksellisia 
kokouksia valvontaelimen puheenjohtajan kanssa
5.  Valvontaelimen puheenjohtajan tai parlamentin asiasta vastaavan valiokunnan perustellusta pyynnöstä ja yhteisestä 
sopimuksesta sääntömääräisiin kuulemisiin, yksittäisiin keskusteluihin ja luottamuksellisiin kokouksiin voi osallistua 
valvontaelimessä olevia EKP:n edustajia tai johtavia EKP:n valvontahenkilöstön jäseniä.
6.  Sääntömääräisissä kuulemisissa, yksittäisissä keskusteluissa ja luottamuksellisissa kokouksissa voidaan käsitellä 
kaikkia YVM-asetuksen kattamia yhteisen valvontamekanismin tehtäviin ja toimintaan liittyviä kysymyksiä.
7.  Luottamuksellisiin kokouksiin voivat osallistua vain valvontaelimen puheenjohtaja ja parlamentin asiasta vastaavan 
valiokunnan puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat.
8.  EKP antaa parlamentin asiasta vastaavalle valiokunnalle valvontaelimen kokouksesta ainakin kattavan ja informatiivi -
sen pöytäkirjan, josta saa käsityksen käydyistä keskusteluista, sekä sen liitteenä luettelon tehdyistä päätöksistä.
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.
121 Liitteet 
 Liite XPaikalla tehtäviä tarkastuksia koskevan raportointimenettelyn rakenne
9.
LOPULLISTEN suositusten 
lähettäminen luottolaitokselle 
ja kansalliselle toimivaltaiselle 
viranomaiselle8.
Päätöskokous7. 6.
Suositusten 
laatiminen
Yhteinen valvontaryhmä 
Tehtävän päällikkö
Tarkastettu yhteisöKertomuksen ja suositusluon-
nosten lähettäminen 
luottolaitokselle5. 4. 3. 2. 1. 
Yhteinen valvontaryhmäLuottolaitosTehtävän päällikköPankeissa tehtävistä 
tarkastuksista vastaava
EKP:n toimistoTarkastusryhmä Tarkastusryhmä TarkastusryhmäOsapuoletLopullisen kertomuksen ja 
luottamuksellisen kirjeen 
lähettäminen yhteiselle 
valvontaryhmälle ja kansallisille 
toimivaltaisille viranomaisilleJohdonmukaisuustarkastus Kertomusluonnoksen 
laatiminenKokous luottolaitoksen 
kanssaAlustavan kertomusluonnok-
sen / havaintoja koskevan 
luettelon laatiminen
Osapuolet
Yhteinen valvontaryhmä Yhteinen valvontaryhmä Yhteinen valvontaryhmä 
Lähde:  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, muokattu EKP:n toimittamista tiedoista.
122 EKP:n vastaus
Tiivistelmä
Euroopan keskuspankki (EKP) arvostaa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tekemää työtä, jonka tulosten avulla 
yhteisen valvontamekanismin (YVM) toimintaa voidaan kehittää edelleen. EKP olisi kuitenkin toivonut, että tarkas -
tuskertomuksessa olisi selvemmin nostettu esiin yhteisen valvontamekanismin toiminnan aloittamiseen liittyvät 
merkittävät saavutukset.
Yhteinen valvontamekanismi on keskeinen osa pankkiunionia, ja sen perustaminen edisti ratkaisevasti euroalueen 
kriisin kriittisimmän vaiheen saamista päätökseen. Perustaminen vaati EKP:ltä ja kansallisilta toimivaltaisilta viran -
omaisilta valtavasti työtä: yhteisen valvontamekanismin toiminta käynnistettiin erittäin nopeassa ja haastavassa 
aikataulussa eli hieman yli vuodessa. Yhteinen valvontamekanismi aloitti toimintansa 4.11.2014, jolloin EKP otti suo -
raan valvontaansa merkittävät valvottavat ryhmittymät ja välilliseen valvontaansa vähemmän merkittävät laitokset. 
Merkittäviä ryhmittymiä on nykyisellään 129, ja niihin kuuluu on kaikkiaan noin 1 200 valvottavaa yhteisöä. Ryhdyt -
tyään hoitamaan valvontatehtäviään EKP on merkittävästi edistänyt valvontakäytäntöjen yhtenäistämistä EU:ssa. Se 
tekee vuosittain yli 1 500 valvontapäätöstä.
Pankkivalvontahankkeen merkitys ja laajuus ovat yleisesti tiedossa, ja sen saavutukset ovat nekin saaneet laajaa 
tunnustusta. EKP:n näkemyksen mukaan tämä olisi voitu tuoda tarkastuskertomuksessa selvemmin esiin.
VII
EKP tähdentää, että valvontabudjetin tai henkilöstöresurssien jääminen valvontaelimen toimivallan ulkopuolelle ei 
ole EKP:n harkinnanvarainen päätös. Valvontaelin ei ole EKP:n päätöksentekoelin, vaan se on lisätty EKP:n institutio -
naaliseen rakenteeseen YVM-asetuksella eli sekundaarilainsäädännöllä. EKP:n neuvostolla ja johtokunnalla on pri -
määrilainsäädäntöön perustuva toimivalta päättää henkilöstö- ja talousresursseista, ja tämä toimivalta on säilytet -
tävä. Lisäksi on syytä huomata, että valvontaelin ei ole täysin ulkopuolinen henkilöstö- ja talousresurssien suhteen. 
EKP:n työjärjestyksen 15.1 artiklassa määrätään seuraavasti: ”Valvontatehtävistä johtuvat kustannukset kirjataan 
erillisinä [EKP:n] talousarvioon, ja niistä kuullaan valvontaelimen puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa.”
Se, että valvontaelimellä ei ole valtaa päättää valvontabudjetista tai henkilöstöresursseista, on EKP:n näkemyksen 
mukaan sopusoinnussa eriyttämisperiaatteen kanssa eikä vaaranna EKP:n rahapolitiikan ja valvontatehtävien riippu -
mattomuutta. Eriyttämisperiaate edellyttää näiden kahden tehtäväalueen toiminnallista erottamista toisistaan; sen 
sijaan se ei edellytä, että valvontaelimellä on täysi päätäntävalta valvontabudjetista ja EKP:n tai kansallisten toimi -
valtaisten viranomaisten henkilöstöresursseista. Kuten tilintarkastustuomioistuimen tarkastuskertomuksen alaviit -
teessä 14 todetaan, YVM-asetus ei vaikuttanut johtokunnan vastuuseen EKP:n sisäisen organisaation hallinnasta, 
henkilöstö- ja talousarvioasiat mukaan lukien.
Vastaavasti molempia tehtäväalueita palvelevien yhteisten palveluyksiköiden käyttäminen ei aiheuta eturistiriitoja 
ja on siksi sopusoinnussa eriyttämisperiaatteen kanssa. Yhteisten palvelujen käyttäminen ehkäisee päällekkäistä 
työtä, jolloin palvelut pystytään tuottamaan tehokkaasti. Tämä periaate on kirjattu rahapoliittisten tehtävien ja 
valvontatehtävien eriyttämisen toteuttamisesta annettuun EKP:n päätökseen (EKP/2014/39), jonka johdanto-osan 
14 kappaleessa todetaan: ”Rahapoliittisten tehtävien ja valvontatehtävien tehokas eriyttäminen ei kuitenkaan saa 
olla esteenä sille, että näiden kahden tehtäväalueen yhdistämisestä samassa organisaatiossa odotettavissa olevat 
edut toteutuvat aina kun se on suotavaa ja mahdollista.”
EKP:n vastaus 123
Tarkastustapa ja tarkastusmenetelmät
19
EKP:n näkemyksen mukaan tilintarkastustuomioistuimelle toimitettiin kaikki tiedot, joita se tarvitsee arvioidakseen 
EKPJ:n perusäännön 27.2 artiklaan ja YVM-asetuksen 20 artiklan 7 kohtaan kirjatun tehtävänsä mukaisesti ” EKP:n 
hallinnon  tehokkuutta”. Tältä osin EKP ei hyväksy tilintarkastustuomioistuimen huomautusta siitä, että EKP toi -
mitti pyydettyjä tietoja hyvin vähän. EKP on EKPJ:n perussäännön ja YVM-asetuksen mukaisesti tehnyt kaikilta osin 
yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa tarkastuksen helpottamiseksi, ja se on käyttänyt huomattavasti 
resursseja ja aikaa lukuisien asiakirjojen ja selvitysten toimittamiseksi tarkastusryhmälle. Joitakin asiakirjoja (esim. 
valvontaelimen kokouspöytäkirjoja ja yksittäisiä valvontapäätöksiä) ei voitu toimittaa, sillä ne eivät liity EKP:n hallin -
non tehokkuuteen EKPJ:n perussäännön ja YVM-asetuksen edellyttämällä tavalla.
Hallinto ja ohjaus
30
Mainitussa yhdessä tapauksessa oikaisulautakunnan käsittelyn jatkotoimia viivästyttivät tapauksen monimutkaisuus 
ja kyseessä olleen valvottavan yhteisön oikeus tulla kuulluksi.
39
Ohjauskomitea otti asianmukaisesti huomioon kaikki hyvät ja huonot puolet ja päätti, että nykyiset työskentelykäy -
tännöt ovat paras mahdollinen vaihtoehto.
40
EKP huomauttaa, että täyden eriyttämisen vaatimus koskee vain rahapoliittisia tehtäviä ja valvontatehtäviä etu -
ristiriitojen välttämiseksi. Se ei koske yhteisten palveluyksiköiden kaltaisia toimialoja, jotka eivät osallistu raha- ja 
valvontapolitiikan sisällön määrittelyyn.
42
EKP huomauttaa, että EKP:n toimialoja voidaan määrittää yhteisiksi palveluyksiköiksi ainoastaan tapauksissa, joissa 
niiden tuki ei johda EKP:n rahapoliittisten tavoitteiden ja valvontatavoitteiden väliseen eturistiriitaan, kuten pää -
töksen EKP/2014/39 johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan. Yhteiset palveluyksiköt tarjoavat EKP:n päätöksenteon 
tueksi teknistä asiantuntemusta, jolla ei ole vaikutusta EKP:n politiikan sisällölliseen kehittämiseen.
EKP:n vastaus 124
45
Kiinanmuuri-käsite ei ole YVM-asetuksen kirjaimen eikä hengen mukainen. Sen sijaan sovelletaan erilaista lähes -
tymistapaa, jossa sallitaan viestintä ja yhteydenpito rahapoliittisia ja valvontatehtäviä hoitavien organisaatioyksi -
köiden välillä siinä määrin kuin se ei aiheuta eturistiriitoja. Näin pystytään hyödyntämään samassa instituutiossa 
toimimisesta aiheutuvia synergiaetuja. Tätä tarkoitusta varten YVM-asetuksen 25 artiklan 3 kohdassa säädetään, 
että EKP ”hyväksyy ja julkistaa tarvittavat sisäiset säännöt, mukaan lukien salassapitovelvollisuutta ja sen kahden 
tehtäväalueen välistä tietojenvaihtoa koskevat säännöt”. Siinä siis nimenomaisesti mainitaan mahdollisuus tietojen -
vaihtoon kahden eri tehtäväalueen välillä.
51
Ks. EKP:n vastaus kohdan VII ensimmäiseen osaan.
60
EKP lisää, että heinäkuussa 2016 sisäisen tarkastuksen komitea päätti työmäärään liittyvistä syistä ja joulukuussa 
2015 tehdyn periaatesopimuksen mukaisesti jakaa pankkivalvonnasta ja tilastoinnista vastaavan tarkastustyöryh -
män (ATF SSM-ST) kahdeksi erilliseksi ryhmäksi (ATF SSM ja ATF ST). Muutos tulee voimaan vuoden 2016 lopulla.
63
Kansallisten keskuspankkien / kansallisten toimivaltaisten viranomaisten nimittämillä tarkastustyöryhmien jäsenillä 
on laaja kokemus pankkivalvonnasta sekä vuosien kokemus esimiestehtävistä.
Kohdat 73–74 kattava vastaus
EKP:n näkemyksen mukaan suuren ja keskisuuren riskin alueiden sekä keskeisten osien asianmukainen käsittely on 
varmistettu.
EKP katsoo, että suunnittelussa on noudatettu alan käytäntöjä. Vaikka riskeille ei ole pakollista tarkastussykliä, 
riskienarviointimallissa on otettu huomioon asiaan liittyvien prosessien aiemmat tarkastukset. Tarkastuskohteiden 
valinta perustuu riskiarvioon, jota mukautetaan neljännesvuosittain, ja kohteista päätettäessä otetaan huomioon 
myös edellisen tarkastuksen ajankohta ja riskialueiden kattamisaste tarkastuksissa.
75
Sisäisen tarkastuksen osaston tarkastusalueeseen kuuluvat kaikki EKP:n tehtävät ja toiminnot. EKP:n näkemyksen 
mukaan resurssien kohdentamista on tarkasteltava suhteessa kokonaisuuteen. Sisäisen tarkastuksen osastolle on 
perustettu yhteiseen valvontamekanismiin liittyviä tarkastuskohteita varten erillinen ryhmä, jota on koottu vähitel -
len. Se ei ollut täysilukuinen koko vuotta 2015. Näin ollen koko vuoden 2015 resurssijakauma ei anna täysin edusta -
vaa kuvaa nykytilanteesta.
EKP:n vastaus 125
76
EKP lisää, että yhdenmukaistamistoimilla korjataan esimerkiksi eroja priorisointivälineenä toimivan riskiluokitusmal -
lin soveltamisessa. Alan standardien mukaan sisäisen tarkastuksen prioriteettien on oltava yhdenmukaisia orga -
nisaation tavoitteiden kanssa, ja niiden on perustuttava muiden tekijöiden ohessa riskiarvioon.1 EKP:n näkemyksen 
mukaan sen lähestymistapa on ollut alan standardien mukainen.
77
Priorisoinnissa otettiin huomioon, että tietyt prosessit olivat edelleen kehitysvaiheessa. EKP:n näkemyksen mukaan 
toteuttavaksi valikoiduista tarkastuksista oli tässä vaiheessa enemmän hyötyä kuin valvojan arviointiprosessiin 
(SREP) tai pankkikriisin hallintaan liittyvistä tarkastuksista, joita on tarkoitus toteuttaa keskipitkällä aikavälillä.
Tilivelvollisuuteen liittyvät järjestelyt
Kohdat 78–88 kattava vastaus
EKP katsoo, että siihen sovellettavat tilivelvollisuusvaatimukset ovat tiukat (kuten tarkastuskertomuksen liitteessä IX 
kuvataan) ja että se noudattaa täysin EKPJ:n perusäännön, YVM-asetuksen ja Euroopan parlamentin kanssa tehdyn 
toimielinten sopimuksen ja EU:n neuvoston kanssa tehdyn yhteisymmärryspöytäkirjan tilivelvollisuusmääräyksiä. 
Sovellettavien tilivelvollisuusvaatimusten yksityiskohtaiset säännöt on laadittu nimenomaan EKP:lle, ja siksi ne ovat 
olennaisempia kuin tilintarkastustuomioistuimen yleiskatsaus EU:n tilivelvollisuuteen.
89
EKP on samaa mieltä siitä, että virallinen tuloskehys voisi olla hyödyllinen pankkivalvonnan vaikuttavuuden mittaus -
keino. Sen kehittämiseen tarvitaan kuitenkin enemmän aikaa. Käytännössä kehyksen on perustuttava olennaisiin 
indikaattoreihin, joiden määrittäminen edellyttää kokemusperäistä tietoa. Lisäksi indikaattoreita olisi mitattava 
useiden vuosien ajan.
91
EKP toteaa, että vaikka mainittu tekninen ohje on IMF:n työntekijöiden laatima, se ei ole IMF:n virallinen kanta. Sen 
vuoksi EKP katsoo, että tällaista valmisteluasiakirjaa ei tulisi pitää olennaisena vertailukohtana.
EKP tähdentää myös, että EKP:n työjärjestyksen 23.1 artiklan mukaisesti valvontaelimen käsittelyt ovat luotta -
muksellisia. Luottamuksellisuus perustuu EKP:lle EKPJ:n perussäännön 37 artiklassa ja YVM-asetuksen 27 artiklassa 
asetettuihin tiukkoihin ammatillisiin salassapitovaatimuksiin. Jotta varmistetaan tilivelvollisuuden toteutuminen, 
EKP antaa Euroopan parlamentin kanssa tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti parlamentin asiasta vastaavalle 
valiokunnalle valvontaelimen kokouksesta kattavan ja informatiivisen pöytäkirjan, josta saa käsityksen käydyistä 
keskusteluista, sekä luettelon tehdyistä päätöksistä.
1 Vrt. The Institute of Internal Auditors -järjestön määrittämät kansainväliset sisäisen tarkastuksen ammattistandardit (International Standards for 
the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 – Planning), voimassa alkaen 1.1.2013, ja vastaava Practice Advisory 
2010-1 -ohje.
EKP:n vastaus 126
92
EKP korostaa, että se antaa Euroopan komission suorittamalle YVM-asetuksen arvioinnille täyden tukensa. Luotta -
muksellisuus- ja salassapitosopimuksen allekirjoittamisen jälkeen EKP onkin antanut komissiolle pyydetyt asiakirjat.
Lisäksi EKP tähdentää, että YVM-asetuksen uudelleentarkastelu ei sisälly YVM-asetuksessa säädettyihin 
tilivelvollisuusvaatimuksiin.
94
Kuten kohdassa 93 todetaan, EKP on julkaissut pankkivalvonnan verkkosivuilla ”paljon suurelle yleisölle suunnattua 
tietoa” pankkivalvontatehtävien toteuttamisesta. Yleisen pankkivalvontaoppaan lisäksi EKP on julkaissut huomat -
tavan määrän asiakirjoja, joissa esitellään sen valvontaperiaatteita ja -käytäntöjä (esim. unionin oikeuden sallimia 
vaihtoehtoja ja harkintavaltaa käsittelevät ohjeet). EKP pyrkii jatkuvasti lisäämään valvontaprosessien avoimuutta 
ja aikoo tulevina kuukausina julkaista lisää tietoja valvontaperiaatteista, kun tarvittavat julkiset kuulemiset on saatu 
päätökseen. Lisäksi EKP julkaisi helmikuussa 2016 Valvojan arviointiprosessin menetelmäkuvauksen, jossa kuvataan 
valvojan arviointiprosessin oikeusperusta ja menetelmät. Nämä EKP:n pankkivalvonnan periaatteita ja käytäntöjä 
kuvaavat asiakirjat ovat luottolaitoksille olennaisempia kuin sisäiseen käyttöön tarkoitettu valvontakäsikirja.
Lisäksi EKP tiedottaa valvottaville yhteisöille valvontaperiaatteista myös muilla keinoilla (pankeille pidettävät semi -
naarit, puheet, yhteisten valvontaryhmien ylläpitämä valvontadialogi, lehdistötiedotteet, konferenssit, keskustelut 
toimitusjohtajien kanssa).
EKP:n kanta on, että valvottaville yhteisöille on kaiken kaikkiaan annettu riittävästi tietoa yhteisen valvontamekanis -
min toiminnan ymmärtämiseksi.
Kohdat 95 ja 96 kattava vastaus
EKP:n näkemyksen mukaan sen julkistamat tiedot ovat riittävät. Valvojan arviointiprosessin julkisuutta koskeviin 
pankkien käsityksiin liittyen EKP pitää positiivisena sitä, että puolet vastanneista 69 pankista piti valvojan arviointi -
prosessista ja sen tuloksista annettuja tietoja hyvin kattavina tai ainakin varsin monipuolisina.
Valvontamenettelyjä koskevien tietojen laadusta EKP toteaa, että 68 prosenttia vastaajista piti tietojen laatua 
tyydyttävänä.
103
Kyselytutkimusten tarpeesta EKP toteaa, että se on yhteisen valvontamekanismin perustamisesta lähtien pitänyt tii -
viistä yhteyttä pankkialan järjestöihin, esimerkiksi Euroopan pankkiyhdistysten liittoon (European Banking Federa -
tion, EBF). EBF toteutti yhteistyössä kansallisten pankkialan järjestöjen kanssa kyselytutkimuksen, johon osallistui 94 
silloisista 122:sta merkittävästä laitoksesta. EBF:n kysely on osa vuonna 2015 aloitettua pankkien valvontakokemuk -
sia koskevaa kartoitusta, joka on tarkoitus toteuttaa vuosittain. Valvontaelimen puheenjohtaja antoi vastineensa 
Euroopan pankkiyhdistysten liiton raportissa esitettyihin suosituksiin, ja pankkien edustajien kanssa järjestettiin 
teknisiä seikkoja käsitteleviä tapaamisia.
EKP voi nyt yhteisen valvontamekanismin perustamisvaiheen jälkeen harkita omien kyselyiden järjestämistä, mikäli 
niistä on selkeää hyötyä (erityisesti edellyttäen, että ne eivät ole päällekkäisiä muiden toimijoiden toteuttamien 
kyselyiden kanssa).
EKP:n vastaus 127
Yhteiset valvontaryhmät  – Organisointi ja resurssien kohdentaminen
110
EKP tähdentää, että yhteisen valvontamekanismin perustamisvaiheessa noudatettu henkilöstön suhde (25 % EKP:n 
henkilöstöä ja 75 % kansallisten toimivaltaisten viranomaisten henkilöstöä) oli yleisesti käytetty viitearvo eikä viralli -
sesti määritetty tavoite.
115
EKP huomauttaa, että vaikka kansainvälisen rahoitusjärjestelmän kannalta merkittävien pankkien (G-SIB) merkit -
tävyyden arvioinnin ja EKP:n luokittelumenetelmän välillä voidaan todeta tiettyjä yhtäläisyyksiä, yhteyttä EPV:n 
menetelmiin ei ole. EKP:n menetelmässä pankkeja ei luokitella EPV:n periaatteiden mukaan, eikä menetelmä sisällä 
esimerkiksi G-SIB-pankeille tarkoitettua arviointia tai merkittävyysarviointia. EKP:n luokittelussa on tavoitteena 
jakaa merkittäviä laitoksia jatkossa alaluokkiin. Niiden pohjalta suhteellisuusperiaatetta voidaan toteuttaa parem -
min henkilöstöresurssien kohdentamisessa.
119
Ks. EKP:n vastaus kohtaan 115.
… mutta ristiriitaiset raportointikanavat…
Ks. EKP:n vastaus kohtaan 147.
141 c)
EKP huomauttaa, että tämä tekninen rajoitus on ratkaistu 6.9.2016.
147
EKP:n näkemyksen mukaan sanamuoto ”ristiriitaiset raportointikanavat” ei ole asianmukainen. EKP:n käsitys on, että 
raportointikanavat ovat rinnakkaisia, mutta eivät  ristiriitaisia. Yhteisen valvontamekanismin organisaatiorakenteen 
vuoksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten johdolla on yksinomainen vastuu kaikista mekanismin ulkopuoli -
sista tehtävistä ja kaikista hierarkiaan ja henkilöstöpolitiikkaan liittyvistä seikoista.
149
EKP:n kanta on, että on liian aikaista perustaa muuta kuin paikalla tehtävää valvontaa koskeva sertifiointiohjelma. 
Valvontakoulutuksen ohjausryhmä suunnittelee parhaillaan koko yhteisen valvontamekanismin valvontahenkilös -
tölle yhdennettyä koulutussuunnitelmaa, joten sertifiointiohjelman perustaminen olisi ennenaikaista. Koska työnte -
kijät vaihtavat tehtäviä ajan myötä, koulutussuunnitelman on käsiteltävä valvontaa laajasti, eikä sen pidä keskittyä 
yksinomaan muuhun kuin paikalla tehtävään valvontaan.
EKP:n vastaus 128
Paikalla tehtävä valvonta
159
Luokittelu muuttuu valvontakäsikirjan päivityksen myötä, jolloin otetaan käyttöön kohdassa 163 käsitelty tarkastus -
ten tavoitetiheyden periaate.
178
EKP huomauttaa, että virallinen ohjeistus tarkastushavaintojen yhdenmukaisesta luokittelusta on tarkoitus sisällyt -
tää valvontakäsikirjan luvun 6 vuonna 2016 tehtävään päivitykseen.
182
EKP huomauttaa, että vuonna 2016 julkaistavassa paikalla tehtäviä tarkastuksia käsittelevässä oppaassa on tarkoitus 
määrittää, kenen odotetaan osallistuvan luottolaitoksen edustajana päätöskokoukseen.
Päätelmät ja suositukset
184
EKP ei hyväksy huomautusta, että tarkastus vahvisti yhteisen valvontamekanismin perustamisen jälkeen syntyneen 
tarkastusvajeen olemassaolon. EKP:n näkemyksen mukaan tilintarkastustuomioistuimelle toimitettiin kaikki tiedot 
ja asiakirjat, joita se tarvitsee EKP:n hallinnon tehokkuuden arviointiin EKPJ:n perussäännön 27.2 artiklan ja YVM-ase -
tuksen 20 artiklan 7 kohdan mukaisesti.
Ks. myös kohtaan 80 annettu vastaus, jossa kuvataan käytössä olevat valvonta- ja tilivelvollisuusjärjestelmät.
186
Ks. EKP:n vastaus kohtiin 40 ja 45.
187
Ks. EKP:n vastaus kohtiin 73 ja 74.
EKP:n vastaus 129
Suositus  1
EKP hyväksyy suosituksen ensimmäisen osan ja tavoitemääräajan edellyttäen, että EKP:n neuvosto antaa 
hyväksyntänsä.
EKP aikoo edelleen yksinkertaistaa päätöksentekoprosessia, ja käyttöön on jo otettu useita toimia. Erityisesti 
voidaan mainita, että useimmat valvontapäätökset tehdään kirjallisella menettelyllä ja että päätöksentekoelimille 
toimitettavat dokumentit ovat vakiomuotoisia. Lisäksi EKP laatii parhaillaan delegointimenettelyä, jolla tavanomai -
sia valvontapäätöksiä voitaisiin siirtää alemmalle päätöksentekotasolle.
EKP hyväksyy suosituksen toisen osan. Valvontaelimen sihteeristö on jo kehittänyt tarkistuslistoja, malleja ja vuo -
kaavioita, jotka toimitetaan pankkivalvontaorganisaation käyttöön syyskuussa 2016. Sihteeristö kehittää työkaluja 
edelleen ja antaa koulutusta niiden käyttöön.
Suositus  2
EKP hyväksyy suosituksen luetelmakohdan i.
EKP ei hyväksy suosituksen luetelmakohtaa ii.
YVM-asetuksen johdanto-osan 66 kappaleessa tarkoitettu raportointimenettely koskee EKP:lle kyseisellä asetuksella 
annettujen tehtävien hoitamiseen osallistuvaa henkilöstöä, mutta se ei koske yhteisten palveluyksiköiden henkilös -
töä. Raportointiperiaatteen tiukka soveltaminen yhteisiin palveluyksiköihin kasvattaisi merkittävästi kustannuksia ja 
heikentäisi EKP:n hallinnon tehokkuutta.
EKP ei hyväksy suosituksen luetelmakohtaa iii.
EKP katsoo, että valvontaelimen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja osallistuvat jo budjetin laadintaan niin tiiviisti 
kuin lainsäädäntö sallii. Puheenjohtajaa ja varapuheenjohtajaa kuullaan työjärjestyksen mukaisesti. YVM-asetuk -
sessa säädetään, että varapuheenjohtaja on EKP:n johtokunnan – ja siten myös ylimmän päätöksentekoelimen eli 
EKP:n neuvoston – jäsen. Näin varmistetaan, että valvontanäkökohdat tulevat asianmukaisesti esiin, ja turvataan 
riittävän suuri vaikutusvalta ja avoimuus.
Suositus  3
EKP hyväksyy suosituksen. Lisäresurssien kohdentaminen sisäiseen tarkastukseen edellyttää kuitenkin erillistä 
päätöstä.
188
EKP tähdentää, että se ei ole erikseen rajoittanut asiakirjojen saatavuutta. Tilintarkastustuomioistuin voi saada vain 
sellaisia asiakirjoja, jotka kuuluvat sen EKPJ:n perussäännön 27.2 artiklaan ja YVM-asetuksen 20 artiklan 7 kohtaan 
perustuvan tarkastustehtävän piiriin. Kyseessä ei siis ole puutteellinen yhteistyö vaan erilainen tulkinta tarkastuksen 
alasta.
EKP:n vastaus 130
Suositus  4
EKP ottaa suosituksen huomioon ja jatkaa kaikilta osin yhteistyötä tilintarkastustuomioistuimen kanssa, jotta tämä 
voi käyttää EKPJ:n perussäännön ja YVM-asetuksen mukaisia tarkastusvaltuuksiaan.
Suositus  5
EKP hyväksyy suosituksen seuraavin huomautuksin:
EKP hyväksyy, että EKP:n valvontatoimissa on noudatettava avoimuutta. Julkaistut yhteisen valvontamekanismin 
valvontaprioriteetit tuovatkin valvonnan painopistealueet ja tavoitteet selvästi esiin. EKP raportoi tavoitteiden 
toteuttamiskeinoista EKP:n pankkivalvonnan toimintakertomuksessa, joka julkaistaan EKP:n verkkosivuilla. Toiminta -
kertomuksessa julkaistaan myös tilastotietoja muun muassa lupamenettelyistä, ilmoitetuista EU-lainsäädännön rik -
komuksista, valvontapäätösten täytäntöönpanosta ja seuraamuksista sekä paikalla tehtävien tarkastusten määrästä 
riskiluokittain ja pankin koon mukaan.
EKP on pitänyt tiiviistä yhteyttä pankkialan järjestöihin, esimerkiksi Euroopan pankkiyhdistysten liittoon (European 
Banking Federation, EBF). EBF toteutti yhteistyössä kansallisten pankkialan järjestöjen kanssa kyselytutkimuksen, 
johon osallistui 94 silloisista 122:sta merkittävästä laitoksesta. EBF:n kysely on osa vuonna 2015 aloitettua pankkien 
valvontakokemuksia koskevaa kartoitusta, joka on tarkoitus toteuttaa vuosittain. Valvontaelimen puheenjohtaja 
esitti vastineensa EBF:n raportissa annettuihin suosituksiin, ja pankkien edustajien kanssa järjestettiin teknisiä seik -
koja käsitteleviä tapaamisia.
Nyt kun yhteinen valvontamekanismi on täydessä toiminnassa, EKP voi harkita omien kyselyiden järjestämistä, 
mikäli niistä on selkeää hyötyä. Niissä ei saa kuitenkaan olla päällekkäisyyksiä pankkialan järjestöjen suorittamien 
kyselyiden kanssa (ml. edellä mainittu kysely).
EKP kehittää edelleen tarkoituksenmukaisia ja kattavia indikaattoreita, joiden avulla toimintakertomuksessa ja mui -
den kanavien välityksellä voidaan julkaista entistä monipuolisempia tietoja.
Kohdat 191–195 kattava vastaus
Ks. EKP:n vastaus kohtiin 104–149.
Kuten tarkastuskertomuksen kohdassa 9 todetaan, yhteinen valvontamekanismi koostuu EKP:stä ja pankkivalvon -
nasta vastaavista kansallisista toimivaltaisista viranomaisista. Yhteisten valvontaryhmien resursoinnissa, paikalla 
tehtävät tarkastukset mukaan luettuina, on noudatettava EU:n primäärioikeudessa määrättyjä institutionaalisia jär -
jestelyjä. Näin ollen niin EKP:n kuin kansallisten toimivaltaisten viranomaistenkin organisaatiorakenteita on kunnioi -
tettava parhaan mahdollisen yhteistyön hengessä.
Tämän tarkastuksen käytännön vaiheen päättymisen jälkeen on edistytty merkittävästi yhteisen koulutussuunnitel -
man laadinnassa ja luotu valvontakoulutuksen ohjausryhmä, jonka työtä tukee EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten yhteinen asiantuntijaryhmä. Konkreettisia tuloksia saadaan syksystä 2016 alkaen.
EKP:n vastaus 131
Suositus  6
EKP hyväksyy suosituksen seuraavin huomautuksin:
EKP katsoo, että YVM-kehysasetuksen muuttaminen ei välttämättä ole tarpeen. YVM-asetuksen 6 artiklan 3 koh -
dassa säädetään selkeästi, että kansallisten toimivaltaisten viranomaisten vastuulla on avustaa EKP:tä sen tehtävien 
hoidossa. Lisäksi kansallisilla valvontaviranomaisilla on YVM-asetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaan velvollisuus 
tehdä yhteistyötä vilpittömässä mielessä. YVM-kehysasetuksessa säädetään 3 artiklasta alkaen selkeästi, että kansal -
listen toimivaltaisten viranomaisten on annettava henkilökuntaansa yhteisten valvontaryhmien käyttöön, ja 4 artik -
lan 5 kohdan mukaan EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on kuultava toisiaan ja sovittava kansallis -
ten toimivaltaisten viranomaisten resurssien käytöstä yhteisten valvontaryhmien osalta.
EKP seuraa edelleen tarkasti yhteisten valvontaryhmien henkilöstöresursseja (sekä niiden laatua että määrää) ja 
selvittää yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, miten ryhmien resurssien riittävyys voidaan 
varmistaa kaikkina aikoina. EKP voi kuitenkin myös ehdottaa valvontaelimelle/EKP:n neuvostolle kehysasetuksen 
muuttamista, jos tämä katsotaan tarpeelliseksi.
Suositus  7
EKP hyväksyy suosituksen ja käsittelee sen yhdessä suosituksen 10 kanssa. Tavoitteena on, että suositusta sovelle -
taan vuoden 2018 loppuun mennessä. EKP huomauttaa kuitenkin seuraavaa:
EKP huomauttaa, että yhteisten valvontaryhmien perustamista koskeva lainsäädäntö on jo olemassa. YVM-ke -
hysasetuksen 4 artiklassa säädetään yhteisten valvontaryhmien jäsenten nimittämisperiaatteet, jotka perustuvat 
EKP:n ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten yhteistyöhön. EKP voi myös edellyttää kansallisia toimivaltaisia 
viranomaisia muuttamaan nimityksiä. Menettelyjä tulisikin kehittää siten, että ne sallivat 4 artiklan täysimääräisen 
soveltamisen eivätkä heikennä sitä. EKP siis hyväksyy suosituksen pääperiaatteen mutta haluaa korostaa yhteistyön 
merkitystä. Yhteisten valvontaryhmien perustaminen ja toiminta on ollut yhteisen valvontamekanismin perusta -
misesta lähtien EKP:n / sen pankkivalvontatoiminnon sekä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten / kansallisten 
keskuspankkien yhteinen tehtävä. EKP luottaa siihen, että kansalliset toimivaltaiset viranomaiset tai kansalliset kes -
kuspankit voivat osoittaa yhteisiin valvontaryhmiin riittävän asiantuntevaa ja kokenutta henkilöstöä, joka täydentää 
kussakin valvontaryhmässä vaadittua osaamista.
Lisäksi on huomattava, että kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla tai EKP:llä ei ole tällä hetkellä ylimääräistä hen -
kilökuntaa, joten yhteisiin valvontaryhmiin ei välttämättä aina pystytä nimittämään ryhmän vaatimusten kannalta 
parasta mahdollista henkilöä. Yksittäisten lisäkoulutus- tai henkilöstömuutostarpeiden kohdalla EKP pitää tapaus -
kohtaisia ratkaisuja tehokkaina. Tätä lähestymistapaa tukevat väliaikaisesti käyttöön otettu kokeiluluontoinen suo -
rituspalautteen antamisjärjestelmä ja YVM:n koulutussuunnitelman jatkokehitys. Näiden työkalujen vahvistaminen 
sopii yhteen tämän tarkastuskertomuksen sisällön ja tilintarkastustuomioistuimen muiden suositusten kanssa.
EKP:n pankkivalvonnan laadunvarmistustoimisto on myös laatinut menetelmäsuosituksia yhteisten valvontaryh -
mien koon ja kokoonpanon määrittämiseen. Koossa ja kokoonpanossa tulisi huomioida pankin riskiprofiili, jotta sen 
hallinta voidaan hoitaa valvontatarkkailuohjelman mukaisesti, ja samalla tulisi varmistaa, että yhteisten valvontaryh -
mien henkilöstötarpeita tarkastellaan vuosittain yhteistyössä kansallisten valvontaviranomaisten kanssa.
Suositus  8
EKP hyväksyy tämän suosituksen edellyttäen, että lainsäädännölliset (luottamuksellisuutta koskevat) ja tekniset 
haasteet voidaan ratkaista. Siksi EKP suorittaa ensin toteutettavuustutkimuksen.
EKP:n vastaus 132
EKP katsoo, että kattavat ja täsmälliset määrälliset ja laadulliset tiedot valvontaresursseista ovat olennaisen tärkeitä 
resurssien tehokkaan käytön kannalta. Tällaisen tietokannan luomiselle on tähän asti ollut merkittäviä lainsäädän -
nöllisiä esteitä, sillä siinä on noudatettava jäsenvaltioiden henkilötietojen luottamuksellisuutta suojaavaa lainsää -
däntöä. EKP tekee suosituksen pohjalta toteutettavuustutkimuksia selvittääkseen edelleen lainsäädännöllisiä ja 
teknisiä mahdollisuuksia tietokannan luomiseen.
Suositus  9
EKP hyväksyy suosituksen.
Suositus  10
EKP hyväksyy suosituksen.
EKP katsoo, että kuhunkin yhteiseen valvontaryhmään tarvittavien jäsenten määrän määrittelymenetelmän ei tulisi 
olla liian yksityiskohtainen ja byrokraattinen. Sen sijaan henkilöstöä on hallittava tehokkaasti, ja esimiehillä tulee 
olla mahdollisuus käyttää harkintavaltaa.
Suositus  11
EKP hyväksyy suosituksen.
Luokittelumallin säännöllinen puolivuosittainen tarkistus on meneillään.
Suositus  12
EKP hyväksyy suosituksen.
EKP:n pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan toimiston tarkastushenkilökunnan määrää on kasvatettu tasai -
sesti, jotta käytettävissä olisi enemmän EKP:ssä työskenteleviä tarkastusryhmän päälliköitä. Kansallisten toimival -
taisten viranomaisten henkilöstöön kuuluvien jäsenten aktiivinen ja täydellinen tuki on olennaisen tärkeää. Lisäksi 
yhteisten valvontaryhmien koordinaattorit päättävät – toisinaan pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan 
toimiston suosituksesta –, milloin tarkastusryhmän päällikkö tulee EKP:stä ja milloin ei.
Tarkastuspyyntöjen muuttunut tekotapa aiheuttaa eräille kansallisille valvontaviranomaisille aiempaa suurempia 
haasteita henkilöstön resursoinnissa. Nykyiset henkilöstöresurssit eivät kuitenkaan salli EKP:n osallistua kaikkiin 
säännöllisiin paikalla tehtäviin tarkastuksiin, selvityksiin ja hätätarkastuksiin, joiden johdossa tulisi olla EKP:n 
henkilöstöön kuuluva päällikkö. Vaikka resursseja pystytään vielä jonkin verran optimoimaan muun muassa työko -
mennusjärjestelmän ja erilaisten työkalujen valmistuessa, pankeissa tehtävistä tarkastuksista vastaavan toimiston 
henkilöstöä tulisi lisätä kaikkien tarpeiden kattamiseksi.
Suositus  13
EKP hyväksyy suosituksen.
EKP huomauttaa, että tulevat IMAS 2.0 -päivitykset tarjoavat osittaisen ratkaisun suosituksessa mainittuihin tieto -
teknisen järjestelmän puutteisiin, ja YVM-koulutussuunnitelman toteutus parantanee kansallisten toimivaltaisten 
viranomaisten tarkastajien pätevyys- ja osaamistasoa.
MISTÄ EU:N JULKAISUJA SAA?
Maksuttomat julkaisut:
  yksi kappale:  
EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
  enemmän kuin yksi kappale tai julisteet/kartat:  
Euroopan unionin edustustoista (http://ec.europa.eu/represent_/f_i.htm),
muissa kuin EU-maissa sijaitsevista lähetystöistä (http://eeas.europa.eu/delegations/index_/f_i.htm),  
ottamalla yhteyttä Europe Direct -palveluun (http://europa.eu/europedirect/index_/f_i.htm)  
tai soittamalla 00 800 6 7 8 9 10 11 (maksuton numero koko EU:n alueella) (*).
(*)  Saat pyytämäsi tiedot maksutta. Myös useimmat puhelut ovat maksuttomia, joskin jotkin operaattorit, puhelinkioskit  
tai hotellit voivat periä puheluista maksun.
Maksulliset julkaisut:
 EU Bookshopista (http://bookshop.europa.eu)
Tapahtuma Päivämäärä
Tarkastuksen suunnittelumuistio hyväksytty / tarkastus alkoi 29.6.2015
Kertomusluonnos lähetetty komissioon (tai muulle tarkastuskohteelle) 28.6.2016
Lopullinen kertomus hyväksytty kuulemismenettelyn jälkeen 18.10.2016
Euroopan keskuspankin viralliset vastaukset saatiin kaikilla kielillä 19.10.2016
EU:n johtajat päättivät vuonna 2012, että euroalueen pankit 
asetettaisiin yhteisen valvontamekanismin (YVM) alaiseen 
valvontaan. Valvontamekanismissa annettiin keskeinen 
rooli Euroopan keskuspankille, mutta myös kansallisten 
toimivaltaisten viranomaisten vastuulle tuli monia tehtäviä. 
Tässä kertomuksessa tarkastellaan, miten EKP perusti 
YVM:n ja organisoi sen työt ja millaisia haasteita 
valvontamekanismi joutuu kohtaamaan.
Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksessa ilmeni, että 
monimutkainen valvontarakenne onnistuttiin luomaan 
suhteellisen nopeasti. Uuden järjestelmän monimutkaisuus 
on kuitenkin myös haaste, sillä järjestelmä on liian 
riippuvainen kansallisten valvontaviranomaisten 
resursseista. Näin ollen EKP:llä on kokonaisvastuustaan 
huolimatta liian vähän valtaa vaikuttaa eräisiin 
pankkivalvonnan tärkeisiin osatekijöihin.
EKP:n toimittamat tiedot olivat kuitenkin riittämättömiä ja 
tilintarkastustuomioistuin pystyi niiden perusteella 
arvioimaan vain osittain, hallinnoiko Euroopan 
keskuspankki YVM:ää tehokkaasti hallinnon ja ohjauksen, 
muun kuin paikalla tehtävän valvonnan ja paikalla 
tehtävien tarkastusten osalta.
EUROOPAN 
TILINTARKASTUS
TUOMIOISTUIN