Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 94/25/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 155 , 29/05/2001 s. 0001 - 0005



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi huviveneitä koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten lähentämisestä annetun direktiivin 94/25/EY muuttamisesta" (2001/C 155/01) Neuvosto päätti 7. marraskuuta 2000 EY:n perustamissopimuksen 95 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut "yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus" -jaosto antoi lausuntonsa 14. maaliskuuta 2001. Esittelijä oli Sergio Colombo. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 28. ja 29. maaliskuuta 2001 pitämässään 380. täysistunnossa (maaliskuun 28. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 99 ääntä puolesta, 1 vastaan, ja 1 pidättyi äänestämästä. 1. Tausta ja tavoitteet 1.1. Komission muutosehdotus, joka koskee kesäkuussa 1998 neljän vuoden siirtymäajan jälkeen täysimääräisesti voimaan tullutta direktiiviä 94/25/EY, perustuu tarpeeseen aikaansaada sellainen huviveneiden suunnittelu- ja rakennuskäytäntö, jota koskisivat yhtenäiset standardit veneisiin asennettujen moottoreiden pakokaasu- ja melupäästöjen osalta. 1.2. Tämä muutosehdotus vastaa Cardiffin Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 1998 antamia, ympäristökysymyksiä ja kestävää kehitystä koskevia ohjeita, jotka teollisuusneuvosto sisällytti marraskuussa 1999 raporttiinsa aiheesta "Kestävän kehityksen integrointi Euroopan unionin teollisuuspolitiikkaan". 1.3. Puute aloitteista yhteisön tasolla on johtanut siihen, että jotkin jäsenvaltiot ovat tehneet itsenäisesti päätöksiä, joiden tarkoituksena on ollut lisätä direktiiviin 94/25/EY joitakin ympäristöön liittyviä näkökohtia. Näin ollen on ehdottoman välttämätöntä toteuttaa nopeasti yhtenäistämisprosessi sen estämiseksi, että yksittäiset jäsenvaltioiden aloitteet voisivat muodostua kaupan esteiksi ja loukata tavaroiden vapaan liikkumisen periaatetta. 1.4. Vaikka huviveneiden aiheuttama saastuminen muodostaa vain lähes häviävän pienen osan kaikista päästöistä, sillä on kuitenkin suuri merkitys ilman laadulle sellaisilla alueilla, joilla veneitä on runsaasti, koska niiden aiheuttamat saasteet sisältävät hiilivety-yhdisteitä ja typpioksidia, joista tunnetusti muodostuu otsonia. 1.5. Ehdotuksessa puututaan myös meluun. Se on yksi haitallisista tekijöistä, joihin kiinnitetään eniten huomiota. Monet kansalaiset pitävätkin liikenteen sekä teollisuus- ja vapaa-ajantoiminnan aiheuttamaa melua suurimpana ympäristöongelmanaan. Varsinkin vesiskoottereiden aiheuttama melu on erityisen merkityksellistä sen aalloittaisen vaihtelevuuden ja vesiskootterin ns. "aalloilla hyppimisen" vuoksi, joka saattaa tehdä melusta lähes sietämätöntä. 1.6. Molemmat näistä tekijöistä vaikuttavat lisäksi haitallisesti kasvistoon ja eläimistöön, kun vesillä liikkuminen tapahtuu syrjäisillä alueilla, jotka ovat kalojen ja luonnonvaraisten eläinten pesimis- ja lisääntymisympäristöjä. 1.7. Direktiivissä käsitelty ongelma on merkityksellinen sekä purjehduskelpoisten järvien ja jokien ranta-alueille, joita on runsaasti EU:ssa ja sen naapurimaissa (kuten Sveitsissä, Liechtensteinissa jne.), että huvivenekannan koostumukselle. Huvivenekanta on suhteellisesti varsin merkittävä tekijä (ks. taulukko 1), koska veneet ovat sellaisen teollisuudenalan tuotteita, jonka teknologinen ja työllistävä panos Euroopan unionissa on huomattava; EU:n osuus koko maailman tuotannosta on 33 %. Taulukko 1 Euroopan venekanta vuonna 1998 >TAULUKON PAIKKA> Stime Icomia (International Council of Marine Industries Association) 2. Komission ehdotus 2.1. Komission ehdotuksessa tunnustetaan tarve säännellä huviveneiden pakokaasu- ja melupäästöjä yhteisön tasolla, ja sen tavoitteena on tehdä muutoksia direktiiviin 94/25/EY. 2.2. Ehdotus perustuu perustamissopimuksen 95 artiklaan (sisämarkkinat), koska siinä pyritään takaamaan yhdenmukaistettu käytäntö EU:ssa direktiivin soveltamisalaan kuuluvien moottorikäyttöisten vesikulkuneuvojen tuotannossa noudatettavien olennaisten vaatimusten osalta. 2.3. Muutosten ensisijaisena tavoitteena on saattaa voimaan yhdenmukaistettu lainsäädäntö, jolla säännellään kyseisten vesikulkuneuvojen pakokaasu- ja melupäästöjä ottamalla käyttöön vertailukelpoiset vaatimukset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn avulla. Perimmäisenä tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä, taata kansalaisten hyvinvointi ja edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa poistamalla mahdolliset kaupan esteet. 2.4. Huomattavan erilaisten kansallisten säädösten täytäntöönpano saattaisikin aiheuttaa esteitä kauppavaihdolle eikä takaisi kansalaisten terveyden yhdenmukaista suojelua yhteisön tasolla. 2.5. Kansallinen lainsäädäntö, joka koskee vesikulkuneuvojen pakokaasu- ja melupäästöjä: - Bodenjärven purjehdussääntö (I vaihe) 1.1.1993 - Bodenjärven purjehdussääntö (II vaihe) 1.1.1996 - Brandenburgin osavaltion lainsäädäntö - Ruotsin lainsäädäntö, jonka täytäntöönpanoa on lykätty yhteisötason lainsäädäntöä odotettaessa. Näiden lisäksi muissakin EU:n jäsenvaltioissa on vireillä aloitteita, joiden loppuunsaattamista on toistaiseksi lykätty. Tämäntyyppisiä sääntöjä voidaan yhtenäistää ja niillä voidaan taata yhtäläinen suojelun taso ainoastaan sellaisen direktiivin avulla, jolla yhdenmukaistetaan vesikulkuneuvojen pakokaasu- ja melupäästöjä koskevia vaatimuksia. 2.6. Komission ehdotusta edelsi pitkä kuulemisvaihe, jonka aikana kuultiin kaikkia direktiivin piiriin kuuluvia osapuolia: jäsenvaltioita, teollisuutta, käyttäjiä ja CEN(1):ää, jotka esittivät aihetta koskevia huomioita ja pyyntöjä. Näin ollen ehdotetuissa toimintamalleissa, jotka ovat tärkeitä sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan, ihmisten terveyden suojelun sekä kansalaisten hyvinvoinnin ja elämänlaadun kannalta, yhdistetään teollisuuspolitiikka ja ympäristönsuojelu tärkeässä vaiheessa "kestävän kehityksen" politiikkaa, johon viimeaikaisimmalla yhteisön lainsäädännöllä on pyritty. 2.7. Jotta huomioitaisiin asianmukaisesti vesikulkuneuvoja ja niihin tarkoitettuja moottoreita valmistavan teollisuuden alalla tapahtunut tekniikan ja suunnittelun kehitys, komissio ehdottaa myös, että direktiiviin sisällytetään mahdollisuus tehdä "sääntelykomitean" välityksellä tarpeellisia muutoksia, jotka koskevat teknisiä kysymyksiä sekä pakokaasupäästöjen raja-arvoja. On kuitenkin selvää, että kaikki muut direktiiviä koskevat muutokset, joilla muutetaan ehdotuksen tavoitetta, on tehtävä säädetyn käytännön mukaisesti. 2.8. Yksi tämän direktiivin erityispiirteistä on vaatimustenmukaisuuden arviointimenettely. On otettava huomioon, että huviveneteollisuus koostuu suureksi osaksi pk-yrityksistä. Ne ovat suuntautuneet tuottamaan pieniä sarjoja erilaisia venemalleja, joiden tekniset ominaisuudet ovat kuitenkin samankaltaisia. Vaatimustenmukaisuuden arvioinnin aiheuttamien kustannusten alentamiseksi, samalla kun kuitenkin taataan asetettujen vaatimusten noudattaminen, on otettu käyttöön "vertailuveneen" käsite. 2.9. Laaditaan luettelo vertailuveneistä, jotka ISO-standardin 14509 mukaisesti testattuina ovat osoittautuneet vaatimustenmukaisiksi. Tällainen luettelo on pohja vertailulle, joka tehdään tuotettujen veneiden kesken parametrien suurimman sallitun vaihteluvälin perusteella. Tämä ehdotus antaa teollisuudelle mahdollisuuden käyttää Aa-moduulille(2) vaihtoehtoista vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä. 2.10. Puhtaasti tekniseltä kannalta katsottuna direktiivissä asetetaan rajat moottoreiden pakokaasupäästöille kaksi- ja nelitahtisten bensiinimoottoreiden sekä dieselmoottoreiden nimellistehosta riippuen. Melupäästöille rajoitukset asetetaan moottorin nimellistehon, tyypin ja asennuksen mukaan. 2.11. Testausmenetelmät on määritelty tarkoin standardien mukaisesti: - ISO 8178 pakokaasupäästöille(3) - ISO 14509 melupäästöille(4). 2.12. Pakokaasupäästöjä koskevat vaatimukset määritellään yksiselitteisesti muuttuvien arvojen avulla käyttömoottorin tyypistä riippuen. Ko. arvot käyvät ilmi taulukosta: Taulukko 2 >TAULUKON PAIKKA> A, B ja n ovat taulukon mukaisia vakioita, PN on moottorin nimellisteho kilowatteina ja pakokaasupäästöt mitataan yhdenmukaistetun standardin mukaisesti. 2.13. Myös veneiden melupäästöjen tasot määräytyvät suhteessa moottorin tehoon: Taulukko 3 >TAULUKON PAIKKA> PN = moottorin nimellisteho kW:eina nimellisnopeudella. LpASmax = enimmäisäänenpainetaso dB:einä. 3. Yleisiä huomioita 3.1. Komission ehdotus on sensuuntainen kuin TSK on aina toivonutkin: ympäristöä ja elämänlaatua koskevien kysymysten tulisi olla keskeisessä asemassa kaikissa yhteisön tason lakialoitteissa, koska niiden ratkaiseminen on perusehto hyvän elämänlaadun saavuttamiselle. Lisäksi on erityisen myönteistä, että komissio on tehnyt työtä kaikkien asianosaisten saamiseksi mukaan riittävän varhaisessa vaiheessa tavoitteenaan huomioiden kerääminen ja soveltaminen sekä mahdollisimman laajalti hyväksyttyyn kantaan pääseminen. Näin ollen voidaan olla yhtä mieltä ehdotuksessa esitetyistä yleistavoitteista. TSK haluaa kuitenkin esittää joitakin yleisluonteisia huomioita, jotka liittyvät erityisesti tarpeeseen säilyttää pk-yritysten markkinat suhteessa sekä EU:n sisäisiin että ulkopuolisiin markkinoihin. 3.2. Testausmenettelyt on vakioitava niin pitkälle kuin mahdollista ja niistä on tehtävä yhdenmukaisia menetelmiä, erityisesti melupäästöjen osalta. Tämä tarkoittaa sitä, että tällaiset testaukset tehtäisiin mahdollisuuksien mukaan tuotteiden valmistuspaikalla. On selvää, että kun kyseessä on moottorin ja veneen yhdistelmä, moottoria koskevat testaukset on helpompi tehdä valmistajan tiloissa kuin täysin varustetun veneen kanssa vedessä. Kun kyseessä ovat sisämoottorit (joiden päästöt ovat tavanomaisia), on oletettavaa, että moottorilla varustetun veneen melupäästöjen ominaisuudet ovat tietynlaisia, silloin kun moottori on todettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn yhteydessä vaatimukset täyttäväksi ja kun moottorin asennus on tehty valmistajan ohjeiden mukaisesti (ehdotetun muutoksen yksityiskohdat esitetään kohdassa "Erityishuomioita"). 3.3. Direktiivissä säädetään, että jos ennen direktiivin voimaantuloa markkinoilla olleen veneen kuljetuskoneisto vaihdetaan tai siihen tehdään olennaisia muutoksia, on sovellettava melupäästöjä koskevia uusia vaatimuksia. Tämä ei koske pelkästään uutta markkinoille tulevaa moottoria vaan myös markkinoilla jo entuudestaan olevaa venekokonaisuutta. 3.4. Tällaisella vaatimuksella olisi kaksi haitallista vaikutusta sen lisäksi, että sitä olisi monimutkaista soveltaa jo rakennettuihin veneisiin: - Mikäli markkinoilla jo oleviin veneisiin, jotka on varustettu vanhaa tuotantoa olevilla moottoreilla, jotka eivät täytä uusia vaatimuksia pakokaasupäästöjen osalta, jouduttaisiin soveltamaan taannehtivasti standardeja, joita veneen ja moottorin yhdistelmän on vaikeaa täyttää, seurauksena olisi, että moottorin vaihdosta luovuttaisiin, vaikka moottori olisi huonokuntoinen. - Tällainen pakote aiheuttaisi vakavia menetyksiä kokonaiselle alalle, joka koostuu moottorien valmistajista ja asennusverstaista, jotka yleensä huolehtivat veneiden moottoreiden vaihdosta. 3.5. Jos tällainen menettely on perusteltua, kun kyseessä on vanhan moottorin vaihtaminen tehokkaampaan, samantehoisen uuden moottorin kohdalla tilanne saattaisi olla se, että käyttäjä päätyisi jatkamaan vanhan huonokuntoisen ja voimakkaasti saastuttavan moottorin käyttämistä omasta turvallisuudestaan ja ympäristön suojelemisesta piittaamatta. Lisäksi haitattaisiin merkittävää pk-yritysten alaa, jonka liikevaihdosta peräti 40 % muodostuu uusien moottorien asentamisesta (ehdotetun muutoksen yksityiskohdat esitetään kohdassa "Erityishuomioita"). 3.6. Mikäli on niin, että direktiivillä pakotetaan noudattamaan tarkoin määriteltyjä standardeja, ja kun otetaan huomioon, että veneteollisuus koostuu pääosin pk-yrityksistä, joille ulkopuolisen tahon (tarkastuslaitokset) suorittaman sertifiointimenettelyn kustannukset olisivat ehdottomasti liian suuret, olisi oltava mahdollisuus käyttää itsesertifiointiin perustuvia vaatimustenmukaisuuden arviointimoduuleja (moduulit Aa ja A, soveltamisalan mukaisesti) (ehdotetun muutoksen yksityiskohdat esitetään kohdassa "Erityishuomioita"). 3.7. Tällainen ehdotus ei vähentäisi vaatimusten teknistä tehokkuutta eikä vaikuttaisi niiden noudattamiseen; sillä kuitenkin edistettäisiin vaatimusten yksinkertaisempaa ja kustannuksiltaan edullisempaa täytäntöönpanoa pk-yrityksissä. 3.8. TSK korostaa, että on tärkeää seurata tieteellisen tutkimuksen avulla aikaansaatua myönteistä teknistä kehitystä moottorien suunnittelun ja valmistamisen alalla. On myös pidettävä yllä tiiviit yhteydet niihin tuotantoaloihin, jotka edustavat määrällisesti merkittävämpää ulottuvuutta (esim. autoteollisuus), sillä venealalla käytettävät moottorit otetaan usein "venekäyttöön" vasta myöhemmässä vaiheessa. 3.9. TSK ottaa huomioon tarpeen perustaa "vertailuveneitä" koskeva keskitetty tietokanta ja toivoo, että tutkimuksen ja kehityksen monivuotisessa puiteohjelmassa 2002-2006 harkittaisiin toimenpiteitä erityisohjelman tueksi. 4. Yhteisön lainsäädäntömenettely ja alaa koskeva maailmanlaajuinen politiikka 4.1. Komitea on samaa mieltä siitä, että EU:lle on tärkeää saada lyhyellä aikavälillä käyttöön huviveneitä koskevia erityislakeja sekä pakokaasu- että melupäästöjen osalta. Niiden avulla asetettaisiin yhdenmukaistetut velvoitteet ja vaatimustenmukaisuuskriteerit kaikille jäsenvaltioille ja edistettäisiin samalla sisämarkkinoiden tehokasta toimintaa sekä kansalaisten terveyden ja hyvinvoinnin suojelua. 4.2. Tätä alaa koskeva yhteisön lainsäädäntö voi olla esimerkkinä muille, ei pelkästään EU:n jäsenyyttä hakeville maille, vaan ennen kaikkea alan voimakkaimmin teollistuneille maille (USA, Japani ja Australia), joilta vielä nykyäänkin puuttuu huviveneiden pakokaasu- ja melupäästöjä koskeva erityislainsäädäntö. 4.3. Näin ollen komitea korostaa koordinoidun toiminnan merkitystä komission ja kaikkien alan edustuksellisten järjestöjen kesken, jotta kansainvälisissä elimissä sovellettaisiin yhteisön tulevaa lainsäädäntöä maailmanlaajuisella tasolla. Tällä tavoin voidaan estää kaikki mahdolliset vapaan kilpailun esteet. 4.4. Komitean näkemyksen mukaan kyseisissä elimissä tulee tuoda esiin perusperiaate, jonka mukaan näiden standardien käyttöönotosta alan tuotannolle aiheutuva kustannusten kasvu korvautuu suurelta osin ympäristölle ja kansalaisten hyvinvoinnille koituvana hyötynä sekä sillä, että taataan tasapuoliset ehdot tavaroiden vapaan liikkuvuuden toteutumiselle. Lisäksi se voi toimia myös virikkeenä tutkimusohjelmille, joiden puitteissa pyritään kehittämään yhä ympäristöystävällisempiä moottoreita. 5. Erityishuomioita 5.1. Kuten yleishuomioissa jo todettiin (kohta 3.2), kun kyseessä ovat sisämoottorilla varustetut veneet, joiden päästöt ovat tavanomaisia (eli kaikki päästöt poistuvat moottorin alaosan kautta), veneen melupäästöjen ominaisuuksien pitäisi olla tietynlaisia, silloin kun moottori on todettu vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyn yhteydessä vaatimukset täyttäväksi ja kun moottorin asennus on tehty valmistajan ohjeiden mukaisesti. 5.2. Direktiiviä ehdotetaan muutettavaksi seuraavasti: - 1 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan c alakohdan iv alakohta, liitteessä I olevan I C-osan ensimmäinen alakohta, liitteessä I olevan C-osan 1 kohdan 1 alakohta, liitteessä I olevan C-osan 2 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta, liitteessä VI olevan B-osan toinen kohta: ilmaisun "ulkolaitamoottoreihin" jälkeen lisätään "ja sisämoottoreihin, joissa on kiinteä pakokaasujärjestelmä" - liitteen XV kohta 3: "perämoottorien" jälkeen lisätään "ja sisämoottorien, joissa on kiinteä pakokaasujärjestelmä, jolloin sovelletaan standardiveneiden käytännettä". 5.3. Yleishuomioissa (kohta 3.5) mainittujen moottorin vaihtoon liittyvien epäkohtien korjaamiseksi on tarpeen tehdä selvä ero moottorin vaihdon ja "huomattavan veneeseen tehdyn muutoksen" välillä. On johdonmukaista, että "huomattava veneeseen tehty muutos" vaatii veneen uudelleen tarkastamista, kun taas moottorin vaihdon ei pidä aiheuttaa uutta vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyä melupäästöjen osalta. 5.4. Direktiiviä ehdotetaan muutettavaksi seuraavasti: - 1 artiklan 3 kohdan e alakohdan ilmaisu "johon liittyy joko merkittävä moottorin muutostyö tai käyttömoottorin korvaaminen erityyppisellä tai erikokoisella moottorilla" korvataan seuraavasti: "johon liittyy merkittävä moottorin muutostyö". 5.5. Koska on selvää, että direktiivissä säädettyjä vaatimuksia on noudatettava, ja kun otetaan huomioon, että vaatimusten piiriin kuuluva teollisuus koostuu etupäässä pk-yrityksistä, joille tarkastuslaitosten suorittaman sertifiointimenettelyn kustannukset ovat liian suuret, ehdotetaan otettavaksi käyttöön vähemmän kustannuksia aiheuttavia vaatimustenmukaisuuden arviointimoduuleja. 5.6. Näin ollen TSK ehdottaa seuraavaa: - 8 artiklan 3 kohdan a alakohta: Pakokaasupäästöjen osalta on otettava huomioon myös arviointimoduuli Aa sovellettaessa yhdenmukaistettua standardia. Lisätään seuraava lause: "sovellettaessa yhdenmukaistettua standardia, josta on mainittu liitteessä I olevan B osan 2 kohdassa: valmistuksen sisäinen tarkastus testeillä täydennettynä" (Aa-moduuli), josta on säädetty liitteessä VI. - Liite VIII (C-moduuli) 4 kohta: vaaditaan pakokaasupäästöihin liittyvien vaatimusten tarkistuksia koskevan uuden 4 kohdan poistamista. C-moduulissa paikan päällä tapahtuvia tarkastuksia ei vaadita muissa direktiiveissä eikä niitä käsitellä direktiivissä 97/68/EY. Bryssel 28. maaliskuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) Euroopan standardointikomitea. (2) Valmistuksen sisäinen tarkastus testeillä täydennettynä (direktiivin liite VI). (3) Standardi polttomoottorien pakokaasupäästöjen mittaukselle. (4) Standardi polttomoottorien melupäästöjen mittaukselle.