EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 7.12.2011 
SEK(2011) 1460 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
Oheisasiakirja 
TIEDONANTOON EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
Monivuotisen rahoituskehyksen laatiminen Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen 
valtioiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa teht ävän EU:n yhteistyön 
rahoitusta varten vuosina 2014–2020 ( 11. Euroopan kehitysrahasto) 
 
ja 11. EKR:n täytäntöönpano- ja varainhoitoasetuksiin 
{KOM(2011) 837 lopullinen} 
{SEK(2011) 1459 lopullinen}  
 
FI 2   FI 1. ONGELMAN  MÄÄRITTELY 
Tämä vaikutusten arviointi liittyy 11. Euroopa n kehitysrahaston (EKR) laatimiseen. Kyseinen 
rahasto kattaa EU-rahoituksen Afrikan, Karibian  ja Tyynenmeren alueen valtioiden (AKT-
valtioiden) sekä merentakaisten maiden ja alueiden kanssa tehtävälle yhteistyölle.  
AKT-maiden ongelmana on laajamittainen köyhyys , ja EU:n on tuettava niiden pyrkimyksiä 
vähentää köyhyyttä, saavuttaa kestävä kehitys ja yhdent yä maailmantalouteen. 
Merentakaisilla mailla ja alueilla on edell een erityisiä ongelmia  taloudellisessa ja 
sosiaalisessa kehityksessä , ja tämä voi heikentää vakavasti kunkin maan yksilöllistä 
tilannetta. Komission analyysissä  on otettu huomioon EU:n si säisten politiikkojen ulkoiset 
ulottuvuudet. 
2. TOISSIJAISUUSKYSYMYSTEN  ANALYSOINTI   
EU on määritellyt selkeästi alat, joilla se voi tarjota EKR:lle lisäarvoa , ja näin ollen se on 
keskittänyt varansa budjettitukeen, hallintota paan ja infrastruktuuriin. Lisäksi kymmenennen 
EKR:n aikana on osoittautunut, että rahaston vahva  reagointivalmius tuo sille lisäarvoa. EU 
on säilyttänyt kohdentamattomia varoja ennakoimattomien tarpeiden kattamiseen ja hyödyntänyt innovatiivisia välinei tä, kuten FLEX- ja V-FLEX-v älineitä, ja näin se on 
onnistunut pysymään avainasemassa suhteessa kata strofeista tai elinta rvike-, talous- ja 
finanssikriiseistä kärsiviin AKT-valtioihin.  
AKT:n ja EU:n kumppanuus ja EKR muodostava t EU:n jäsenvaltioille maailmanlaajuisen 
toimintamahdollisuuden sekä keinon johdonmukaisen tavoitekokonaisuuden toteuttamiseen 77 AKT-valtiossa. Läsnäolon, mittakaavan ja painopisteid en osalta EKR:n toimenpiteillä 
on huomattavia etuja kansallisiin toimiin verrattuna:  EU:lla on kriittinen massa, jonka 
ansiosta sillä on kansallisia toimijoita pa remmat lähtökohdat käydä poliittista vuoropuhelua 
kumppanimaiden hallitusten kanssa. EU:lla on myös  pitkäaikainen maine ja rooli osallisuutta 
ja monenvälisyyttä edistävänä toimijana. Suuren mittakaavansa ansiosta EU pystyy toimittamaan apua köyhille maailman syrjäisimpiin kuuluvilla alueilla, joita kohtaan useimmilla jäsenvaltioilla ei ole strategista mielenk iintoa ja joissa niiden läsnäolo on vähäistä.  
Toimilla, jotka EU toteuttaa EKR:n kautta merentakaisissa maissa ja merentakaisilla 
alueilla , on lisäarvoa, koska monissa tapauksi ssa EU on ainoa avunantaja sellaisten 
jäsenvaltioiden lisäksi, joihin merentakaisilla mailla ja alueilla on perustuslaillinen yhteys. 
Näin on varmistettu sekä riittävät varat EU:n  ja merentakaisten maiden ja alueiden 
yhteistyöhön että johdonmukaisuus EU:n ja AKT-maiden, jotka ovat useimpien 
merentakaisten maiden ja alueiden välittömiä naapureita, välisen yhteistyön kanssa.  
3. EU:N
 ALOITTEEN  TAVOITTEET 
11. EKR:n yleiset tavoitteet  on määritelty tarkis tetussa Cotonoun sopimuks essa (1 artikla) ja 
merentakaisten maiden ja alueiden osalta  Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 
neljännessä osassa (198 artikla). 
11. EKR:n poliittisiin pu itteisiin kuuluvat tämän välineen tarkistamista koskevien 
erityistavoitteiden osalta  13. lokakuuta 2011 annettu tiedonanto EU:n 
 
FI 3   FI kehitysyhteistyöpolitii kan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma sekä EU:n ja 
merentakaisten maiden ja alueiden suhteiden osalta suuntaviivat merentakaisten maiden ja 
alueiden assosiaatiosta tehdy n päätöksen tarkistamiselle . Välineet näiden puitteiden 
toteuttamiseksi ovat 11. EKR: ää koskeva sisäinen sopimu s ja siihen liittyvä 
täytäntöönpanoasetus, varainhoitoasetus  ja ohjelmointia koskevat suuntaviivat. Vaikutusten 
arvioinnin osatekijät (taustat ekijät, tavoitteet, vaihtoehdot  ja vaikutukset) perustuvat 
seuraaviin  puitteista johdettuihin aihealueisiin : eriyttäminen, keskittäminen, koordinointi 
jäsenvaltioiden kanssa, innovati iviset välineet, joustavuus ja  alueellinen yhteistyö (joka on 
tunnusomaista merentakaisille  maille ja alueille).  
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Kunkin aihealueen osa lta tarkastellaan kahta vaihtoehto a (nykytilanteen säilyttäminen ja 
vaihtoehtoinen ratkaisu). Vaihtoehtoisen ratkaisu n osalta korostetaan erityisesti sitä, millaisia 
vaikutuksia seuraavilla muutoks illa olisi EKR-paketin osatekijöihin (sisäinen sopimus, 
täytäntöönpanoasetus ja varainhoitoasetus): 
• Eriyttämisen periaate , jonka mukaan vähiten kehittyne ille kumppaneille osoitetaan 
enemmän varoja ja kehittyneem mille vähemmän avustuksia. 
• EU:n avun keskittäminen aloille , joilla sillä on suurin vaikutus, eli rajatulle 
määrälle aloja. 
• Koordinoinnin  lisääminen jäsenvaltioiden kanssa : AKT-valtioita koskeva 
yhteisohjelmointi  voisi johtaa kunkin kumppanival tion osalta yhteen yhteiseen 
ohjelmointiasiakirjaan tai vähimmäist apauksessa sopimukseen työnjaosta. 
Merentakaisten maiden ja alueiden osalta tällä vaihtoehdolla pyrittäisiin – jos mahdollista – yhdenmukaistamaan paremmin EU:n ja jäsenvaltioiden ohjelmat. Lisäksi olisi tarkasteltava mahdollisuutta perustaa komission hallinnoima EU:n 
erityisrahasto AKT-valtioille . 
• Innovatiivisten rahoitusvälineiden,  kuten yhdistämismekanismien,  käytön 
tehostaminen kehitysrahoituksen lisäämiseksi. Joissakin AKT-valtioissa tai joillakin alueilla EU:n kehitysyht eistyövaroista voisi jakaa suuremman prosenttiosuuden 
(nykyisten tai) uusien rahoitusvälineiden ka utta esimerkiksi yhdistämällä avustuksia 
ja eurooppalaisten rahoituslaitost en lainoja tai käyttämällä muuta 
riskinjakomekanismia. 
• EKR:n jouston  vahvistaminen mm. seuraavasti: i) mahdollistetaan alustavien 
osuuksien rajoittaminen , jotta enemmän varoja laitet taisiin syrjään (varaukseen) 
määrärahojen täydentämistä tai erityisille aloille tai erityisiin aloitteisiin myönnettävää rahoitusta va rten; ii) erityisten tukimuotojen määrittäminen  
epävakaissa tilanteissa, siirtymävaihee ssa tai kriisissä oleville maille ; iii) EU:n 
toimien keskittäminen ohjelmointivaiheessa strategioi hin, jotka liittyvät suoraan 
nykyisten kumppanimaiden politiikkoihin . 
• 
AKT-maiden ja syrjäisimpien alueiden kanssa tehtävän alueellisen yhteistyön 
edistämisestä syntyvän lisäarvon asettaminen merent akaisten maiden ja alueiden 
alueelliseen yhteistyöhön osoite ttujen varojen käytön ehdoksi. 
 
FI 4   FI 5. VAIKUTUSTEN  ARVIOINTI   
Eriyttämisen  osalta nykytilanteen säilyttämistä koskevassa vaihtoehdossa komission 
hallinnoimalla avulla edistett äisiin edelleen yl eisiä tavoitteita, erityisesti köyhyyden 
vähentämistä, maailmanlaajuisen toiminnan ja näkyvyyden turvin. Tietyissä maissa avun 
tehokkuus ja vaikuttavuus eivät kuitenkaan o lisi optimaalisia, mikä toisaalta johtaisi 
vähäisempään edistykseen vuosituhannen kehitystavoitteiden saavuttamisessa. 
Vaihtoehtoisessa ratkaisussa varoja kohde nnettaisiin maantieteellisen painotuksen 
vahvistamisen myötä sinne, missä niitä eniten tarvitaan ja missä ne tuottavat suurimman 
mahdollisen vaikutuksen ja lisäarvon AKT-valtioille  sekä merentakaisille maille ja alueille. 
EU määrittelisi pidemmälle edenneiden kumppan eiden kanssa vaihtoehtoisia yhteistyön ja 
vuoropuhelun muotoja politii kkoja tarkoituksenmuka isesti yhdistelemällä. 
Keskittämisen  osalta nykytilanteen säilyttämistä ko skevassa vaihtoe hdossa komission 
hallinnoimaa apua myönnettäisiin edelleen suhteellisen monille aloille, eikä avun 
pirstaloitumista koskevaan ongelmaan puututtaisi.  Vaihtoehtoisessa ratkaisussa EU:n avun 
vaikutus paranisi sen myötä, että alakohtaista painotusta vahvistettaisiin ja varoja 
kohdistettaisiin rajatulle m äärälle aloja, mikä lisäisi EU:n kri ittistä massaa. Riskiä siitä, että 
EU:n kansallisen tason näkyvyys vähenisi tietyi llä aloilla, olisi lievitettävä tehokkaalla 
työnjaolla ja lisäämällä koor dinointia suhteessa muihin rahoituslähteisiin.  
EU:n jäsenvaltioiden kanssa  harjoitettavan koordinoinnin  osalta nykytilanteen 
säilyttämistä koskevan vaihtoehdon mukaan ei p uututtaisi avun pirstalo itumisen ongelmaan ja 
päällekkäisyyksien riskiin. Vaihtoehtoisessa ra tkaisussa EU:n avun tuloksellisuutta ja 
poliittista painoarvoa vahvi stettaisiin jakamalla työtä enemmän avunantajien kesken, 
yhteisohjelmoinnilla ja käyttämällä EU:n erityisrahastoja. 
Innovatiivisten rahoitusvälineiden  käytön osalta nykytilanteen säilyttämistä koskevassa 
vaihtoehdossa tuloksellisuus ja vaikuttavuus eivä t olisi optimaalisia. Vaihtoehtoisen ratkaisun 
mukaan EU:n avustusvarojen taloudellista vipuva ikutusta lisättäisiin avustusten ja lainojen 
yhdistelmällä ja muilla riskinjakomekanismeilla. Myös kriittinen massa kasvaisi erityisesti 
laajamittaisten hankkeiden myötä.  
Jouston  osalta vaihtoehdossa, jossa nykytilanne säilytettäisiin, EKR sisältäisi joitakin 
joustoelementtejä, mutta joissakin tapauksissa vä line ei olisi riittävän joustava kumppanien 
erityisiin tilanteisiin reagoimi seksi. Vaihtoehtoisessa ratkaisu ssa avun myöntämistä voitaisiin 
mukauttaa nopeasti muuttuviin olosuhteisiin tai erityistilanteisiin (kuten kriisiin, epävakauteen 
tai siirtymävaiheeseen) reagoimiseksi tai ene mmän kannustuimiin perustuvan lähestymistavan 
toteuttamiseksi. Näin lisättä isiin EU:n avun tuloksellisuutta  ja reagointivalmiutta ja 
kumppanien omavastuullisuutta. 
Merentakaisten maiden ja alueiden ka nssa tehtävän alueellisen yhteistyön  osalta 
vaihtoehdossa, jossa nykytilanne säilytettäisii n, näiden maiden ja alueiden integroiminen 
AKT-valtioiden ja syrjäisimpien alueiden kans sa tehtävään alueelli seen yhteistyöhön sekä 
vuorovaikutus näiden välillä sä ilyisi vähäisenä. Va ihtoehtoisen ratkaisun mukaan EU:n 
varojen tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta vahv istettaisiin sekä niveltämällä EKR ja EU:n 
alueellisen yhteistyön varat pare mmin toisiinsa että antamalla  merentakaisten maiden ja 
alueiden osallistua AKT-maiden kanssa toteutettaviin alueohjelmiin. 
 
FI 5   FI 6. VAIHTOEHTOJEN  VERTAILU 
Kun verrataan vaihtoehtojen vaikutuksia valittujen tavoitte iden saavuttamiseen, kunkin 
tavoitteen osalta voidaan todeta, että vaihtoehtoinen ratkaisu  on nykytilanteen 
säilyttämistä koskevaa vai htoehtoa parempi ratkaisu  havaittujen ongelmien 
ratkaisemiseksi sekä yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Vaihtoehtoiset ratkaisut ilmentävät paremmin EU:n kehitys yhteistyöpolitiikan tarkis tettuja suuntaviivoja 
sekä EU:n ja merentakaisten maiden ja alue iden suhdetta koskevia uusia linjauksia, joilla 
EU:n AKT-valtioille sekä merentakaisill e maille ja alueille antaman rahoituksen 
tuloksellisuutta ja vaikuttavuutta lisätään entisestään. 
7. SEURANTA
 JA ARVIOINTI 
Komissiolla on jo käytössään  koko avustustoimintansa säännöllistä seurantaa ja arviointia  
varten järjestelmiä, jo ita käyttävät sekä sen oma henkilöst ö että ulkopuoliset asiantuntijat. 
Näillä järjestelmillä arvioidaan maakohtaisia stra tegioita sekä yksittäisiä ohjelmia ja hankkeita 
Lisäksi riippumattomille ulkoisille asiantuntij oille on annettu tehtäväksi arvioida EU:n 
ulkoisia toimia. Komissio suorittaa myös politiik oistaan strategisia arviointeja, joissa 
käsitellään erilaisia kysymyksiä, kuten ohjelmoin tia, strategiaa, ala-, alue- tai maakohtaista 
toimien täytäntöönpanoa tai tiettyä välinettä. EKR:n osalta olennaiset tekijät ja EU:n toimien 
perusta vahvistetaan EKR:n täytäntöönpanoase tuksessa. EU:n apua köyhyyden poistamisen 
alalla mitataan käyttäen mahdollisuuksien m ukaan erityisiä ja mitattavissa olevia 
indikaattoreita. Erityis tä huomiota kiinnitetään  edistykseen vuosituhannen  kehitystavoitteiden 
saavuttamisessa.