EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 20.11.1996 
KOM(96) 512 lopull. 
KOMISSION TlgPQNANTQ 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
KOHEESIOPOLITIIKKA JA KULTTUURI 
Työllisyyden edistäminen 

JOHDANTO 
Euroopan kultturiperinnön moninaisuus on yksi Euroopan arvokkaimmista valteista. Se on 
olennainen osa koko maanosan identiteettiä. Kulttuurin eri mahdollisuuksia sekä sen tarjoamaa 
uudistuskapasiteettia ei kuitenkaan ole osattu hyödyntää täysipainoisesti. Komission 
julkaisemassa valkoisessa kirjassa "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" kulttuuri määritettiin 
tulevaisuuden työpaikkoja tarjoavaksi alaksi. "Yhteisön rakenteelliset tukitoimenpiteet ja 
työllisyys"1 -nimisessä tiedonannossaan komissio esitti viitekehyksen rakennerahastojen 
tukemille suurille työllisyysinvestoinnille. 
Kulttuurin kasvava merkitys liittyy läheisesti taloudellisen kehityksen viimeaikaisiin 
suuntauksiin. Kulttuurin laajeneminen liittyy ensinnäkin yhteiskuntien kehittymiseen, mikä 
ilmenee perinteisten teollisuuden alojen taantumisena palvelualojen kasvun vuoksi. Toiseksi 
elämäntapaa koskevat muutokset (esimerkiksi henkilöiden suurempi liikkuvuus) sekä vapaa-
ajan lisääntyminen aiheuttavat vapaa-ajan harrastuksiin, mukaan lukien kulttuuritoimintaan 
kohdistuvan kysynnän kasvun. Näille suuntauksille on ominaista, että ne vahvistavat kulttuurin 
taloudellisesti elinvoimaisia puolia. 
Läheiset ja monipuoliset suhteet kulttuurielämään ovat kulttuurin alalla yhä tyypillisempiä 
(julkiset kulttuurilaitokset ja sosiaalis-kulttuuriset laitokset, kuten teatterit, museot, 
taidekeskukset, historialliset kaupunki/maaseutukohteet, taide- ja musiikkikoulut jne.) sekä 
kulttuurialan talouteen (musiikki-, taide-, kirjallisuus- ja kirjamarkkinat, elokuva-, televisio- ja 
videotuotanto; valokuvaus, taidemuotoilu, kuvaamataiteet ja viihdeala, arkkitehtuuri, 
käsityöläisala, historiallisten muistomerkkien suojelu, matkailu). 
Tässä mielessä kulttuuri voi edistää merkittävästi työllisyyttä. Kulttuuriteollisuus ja -tuotanto 
tarjoaa mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen ja ne lisäävät siten merkittävästi 
"klassisempien" toimenpiteiden, esimerkiksi kulttuuriperinnön suojelun tai hyödyntämisen 
vaikutuksia. Kulttuuri ei ole ainoastaan julkiselle sektorille kuuluva ylimääräisiä kuluja 
aiheuttava asia, vaan sen osuus kasvaa jatkuvasti myös yksityisessä taloudessa sen merkittävän 
kasvupotentiaalin sekä alueelliseen ja paikalliseen talouteen kohdistuvien luovuutta, uudistuksia 
ja tuotantoa edistävien vaikutustensa vuoksi. Kulttuuri tukee esimerkiksi merkittävästi sisällön 
ja sovellusten kehittämistä, mikä on yksi tietoyhteiskunnan kilpailukyvyn tärkeimmistä 
osatekijöistä. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 A artiklassa määrätään, että yhteisö edistää toimia, 
jotka lujittavat taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Jäljempänä määritellyin 
edellytyksin kulttuuriin liittyvät toimet voidaan sisällyttää tämän määräyksen soveltamisalaan. 
Mainitun sopimuksen 128 artiklassa täsmennetään lisäksi, että yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät 
näkökohdat huomioon muun politiikkansa mukaisessa toiminnassaan. 
1 KOM (96) 109 lopullinen, 20. maaliskuuta 1996 
Kulttuuria on hyvin vaikea määritellä kattavasti sen monitahoisuuden vuoksi. Sopimuksen 128 
artiklan 2 kohdan mukaan yhteisön tehtävänä on (jäsenvaltioiden toimien yhteensovittamisen, 
tukemisen ja täydentämisen avulla) parantaa Euroopan kansojen kulttuurin ja historian 
tuntemusta ja sitä koskevan tiedon levitystä, säilyttää ja suojata Euroopan kannalta merkittävää 
kulttuuriperintöä, muuta kuin kaupallista kulttuurivaihtoa sekä taiteellista ja kirjallista luovaa 
toimintaa (audiovisuaalisen alan toiminta mukaan luettuna). 
Vaikka rakennerahastoja koskevissa asetuksissa ei erityisesti mainita kulttuuria, niissä tarjotaan 
tiettyjä kulttuuriin liittyvien toimenpiteiden tukimahdollisuuksia seuraavissa yhteyksissä: 
a) tuottavat sijoitukset, jotka mahdollistavat pysyvien työpaikkojen luomisen tai 
säilyttämisen (EAKR:sta annetun asetuksen 1 artiklan a kohta), 
b) sijoitukset infrastruktuuriin (EAKRsta annetun asetuksen 1 artiklan b kohta), 
c) alueiden omien mahdollisuuksien kehittäminen sellaisin toimenpitein, jotka edistävät ja 
tukevat paikalliseen kehitykseen liittyviä aloitteita (EAKR:sta annetun asetuksen 1 
artiklan c kohta), 
d) koulutus- ja työllistämisohjelmat kasvavilla matkailun ja vapaa-ajan sekä taiteiden 
aloilla (ESR:sta annetun asetuksen 1 artikla), 
e) matkailuun ja käsiteollisuuteen tehtävien sijoitusten kannustaminen (mukaan lukien 
maatilojen asuinolojen kohentaminen); tavoitteen 1 osalta myös kylien kohentaminen 
sekä maaseutuympäristön suojelu, jos niiden rahoittaminen ei kuulu EAKR:n piiriin 
(EMOTR:sta annetun asetuksen 5 artikla). 
Alueiden tai paikallisten viranomaisten välistä kokemusten vaihtoa ja yhteistyötä edistäville 
uutta luoville pilottihankkeille voidaan myöntää myös muunlaista tukea (EAKR:sta annetun 
asetuksen 10 artikla, ESR:sta annetun asetuksen 6 artikla, EMOTRsta annetun asetuksen 8 
artikla sekä KOR:sta annetun asetuksen 4 artikla). 
Tämä tiedonanto käsittelee kulttuuria ainoastaan siltä osin kuin se liittyy rakennerahastojen 
tukemaan taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä alueelliseen kehitykseen. Sitä 
on tarkasteltava osana komission yleistä tavoitetta, joka pyrkii tunnistamaan rakennerahastojen 
tukitoimien kohdealueiden joukosta ne, joiden työllistämismahdollisuuksia ei vielä ole 
täysipainoisesti hyödynnetty. Tavoitteena on luoda perusta rakennerahastojen nykyisen 
lainsäädännön mukaisesti kulttuurille myöntämän tuen laajuutta koskevalle keskustelulle. 
n KULTTUURI JA ALUEELLINEN KEHITYS 
Kulttuuri liittyy alueelliseen kehitykseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden 
käsitteeseen. Kulttuuri ilmentää monitahoisuudessaan alueellista tai paikallista identiteettiä sekä 
alueiden omia mahdollisuuksia. Kulttuuritoiminta on erityisen tunnusomaista Euroopan 
kaupungeille. Sen vuoksi on tärkeää liittää rakennerahastojen kulttuurille myöntämä tuki 
yhteisön kaupunkeja koskevaan kehittyvään politiikkaan. Vastaavasti myös alueellinen tai 
paikallinen kulttuuri joutuu jatkuvasti alttiiksi alueiden välisille tai kansainvälisille vaikutteille. 
Komission alueellisille ja paikallisille viranomaisille suunnatussa alueiden välistä kulttuurin alan 
yhteistyötä koskevassa uudessa ehdotuspyynnössä (1995 - 1999)2 myönnettiin selvästi tämä 
yhteys. 
Voimassa olevan lainsäädännön mukaan kulttuurialan toiminta voi saada rakennerahastojen 
myöntämää rahoitusta ainoastaan, jos kyseinen toiminta liittyy alueelliseen tai paikalliseen 
kehitykseen. Toisin sanoen sen on edistettävä pysyvien työpaikkojen luomista ja kuuluttava 
tärkeänä osana alueellisiin tai paikallisiin kehitysstrategioihin. 
Kulttuurin alueelliseen kehitykseen kohdistuva vaikutus on kolmitahoinen. Ensinnäkin 
kulttuurilla on tärkeä uusia työpaikkoja luova merkitys; kulttuuriperintöön liittyvä toiminta 
sekä kulttuuriteollisuus ja -tuotanto luovat työpaikkoja sekä välillisesti että välittömästi. 
Toiseksi kulttuuri on yhä tärkeämpi kohde uusille sijoituksille, koska se parantaa alueesta 
saatua mielikuvaa sekä alueen vetovoimaa. Kulttuurilla voi myös olla tärkeä tehtävä 
epäsuotuisien kaupunki- tai maaseutualueiden kunnostamisessa. Kolmanneksi kulttuuri voi 
vaikuttaa myönteisesti edistämällä sosiaalista yhtenäisyyttä ja tukemalla tällä tavoin sosiaalista 
yhteenkuuluvuutta. 
/. Kulttuurin työllistämismahdollisuudet 
Alueellisen tason työllistämisen ja kulttuurin välisestä yhteydestä ei vielä ole tietoja. Koko 
Eurooppaa koskevia tutkimuksia ja tietoja ei vielä ole käytettävissä. Ensinnäkään kulttuurin ala 
ei ole yhtenäinen ja sen vuoksi sitä voidaan arvioida ainoastaan nykyisten eri tilastoluokkien 
perusteella. Toiseksi jäsenvaltioiden väliset erot kulttuurin tilastollisessa määrittelyssä ja 
luokittelussa ovat merkittävän suuria. 
(C(95)253/l 1), EYVL N:o C 253, 29.9.1995 
Huolimatta käytettävissä olevien tilastotietojen puutteesta, voidaan havaita muutamia yleisiä 
suuntauksia. Kulttuurin merkitys taloudellisessa kehityksessä sekä uusien työpaikkojen 
luomisessa on jo mainittu komission paikallista kehittämistä ja työllisyyttä koskevia aloitteita 
käsittelevässä asiakirjassa.3 Kulttuurihankkeet liittyvät kuitenkin usein välittömästi tai välillisesti 
matkailun edistämiseen. Matkailun ohella kulttuuri edistää myös muilla tavoin välittömästi tai 
välillisesti työllisyyttä sekä alueellista kehitystä. 
Jotta kulttuuritoimien työllisyyteen kohdistuvaa vaikutusta voitaisiin tehostaa, on investoitava 
kulttuurikohteen sekä tukea saavien kulttuurihankkeiden markkinointiin sekä niihin liittyvien 
matkailupalveluiden parantamiseen. Matkailu ja kulttuuri hyödyttävät toisiaan 
molemminpuolisesti ja, jos niitä tuetaan tämän mukaisesti, ne voivat vahvistaa 
rakennerahastojen työllisyyteen kohdistuvien tukitoimien vaikutusta. Tämän ohella myös 
majoitusmahdollisuuksien osuus saattaa olla merkittävä. 
Kulttuurin ia matkailun kehittäminen maaseutualueilla 
Länsi-Ruotsissa (Västra Sverige) on myönnetty kaudelle 1995 - 1999 tavoitteen 5 b 
mukaisen ohjelman rakennerahastojen rahoitusosuudesta 20 prosenttia erityiselle 
"matkailuja kulttuuri" - toimintalinjalle. Muiden asioiden ohella toimintalinjan 
tavoitteena on markkinatutkimuksen valmistelu, alueen kulttuuristen voimavarojen 
kartoittamisen kehittäminen sekä sijoittaminen matkailupalveluihin, kuten 
vastaanottokeskuksiin, majoitukseen, museoihin ja muihin kulttuurilaitoksiin. On 
arvioitu, että toimenpiteen avulla voitaisiin luoda suoraan tai epäsuoraan noin sata 
uutta työpaikkaa. : 
a) Välittömät työllisyysvaikutukset 
Kulttuuri vaikuttaa suoraan työllisyyteen uusien yritysten, erityisesti pk-yritysten, 
perustamisen ansiosta. Lisäksi koulutus ja kasvatus kulttuurin alalla lisäävät alueen 
työllistämismahdollisuuksia. Uusien kulttuuriin liittyvien taitojen ja ammattien 
kehittäminen lisää edelleen uusia työmahdollisuuksia. Osuuskunnat, yhdistykset ja säätiöt, 
jotka usein työskentelevät sosiaalisesti syrjäytyneiden tai työttömien ihmisten parissa, ovat 
tässä suhteessa tärkeässä asemassa. Muuttuvasta elämäntavasta seuraavan 
kulttuuriteollisuuden ja -tuotannon yleistyminen luo yhä tärkeämpiä 
työllistämismahdollisuuksia, erityisesti multimediaan ja tietoyhteiskuntaan liittyvillä aloilla. 
SEC (95) 564, maaliskuu 1995 
Kulttuuri- ja viestintäteollisuuden tukeminen 
Moniin tavoitteen 2 mukaisiin kauden 1994 - 1996 ohjelmiin Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa sisältyy erityinen toimenpide kulttuuriteollisuuden 
tukemiseksi Ohjelmien ensisijaisten ta\>oitteiden määritteleminen vaihtelee 
alueellisten ominaispiirteiden mukaan ("Kulttuuri- ja tuotantopalvelut", "Matkailu, 
kulttuuriteollisuuden alat ja mielikuvien hyödyntäminen" jne.). Joillakin suuremmilla 
alueilla (Greater Manchester, Lancashire, Cheshire, North East, London, Yorkshire ja 
Humberside) kulttuuriin liittyvien ensisijaisten tavoitteiden osuus on 11 - 16 prosenttia 
rakennerahastojen rahoitusosuuden kokonaismäärästä. 
Esimerkiksi Luoteis-Englannin yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa (Greater 
Manchester, Lancashire, Cheshire) määrätään ensisijaisen tavoitteen "Matkailu ja 
kulttuuriteollisuuden alat sekä alueesta saadun mielikuvan painottaminen" mukaisesta 
"kulttuuri- ja viestintäteollisuuden tuesta". Toimen tavoitteet ovat seuraavat: 
-pitkän aikavälin kasvun ja työllisyyden (erityisesti pk-yritysten)tukeminen yhtenäisen 
kulttuuriteollisuuden aloja tukevan strategian avulla, 
- viestintäalaan liittyvien teollisuuden (myös tietoyhteiskuntaan liittyvien) alojen 
kasvu-ja työllistämismahdollisuuksien hyväksikäyttö, 
- verkostumisen parantaminen sekä hdthmriteollisuuden alojen keskinäinen yhteistyö. 
Arvioidaan, että tukea voitaisiin myöntää noin 700 yritykselle, minkä ansiosta 
voitaisiin luoda ja säilyttää noin 2000 työpaikkaa. 
Rakennerahastojen ohjelmien mukaisesti kaudella 1989 - 1993 kulttuurialalle suoraan 
myönnettyjä varoja arvioidaan olleen noin 400 miljoonaa ecua. Ohjelmakohtaisen 
lähestymistavan vuoksi lukuja on kuitenkin käytettävä varoen. Koska kultuurialan toiminta jää 
usein piiloon monien erinimisten toimenpiteiden taustalle, täsmällisiä lukuja ei itse asiassa ole 
käytettävissä. Rakennerahastojen kulttuurille myöntämää määrällisesti ilmeisen vähäistä 
rahoitusosuutta on lisäksi tarkasteltava suhteessa rahoituksen laadulliseen vaikutukseen. 
Vaikka kulttuurille myönnetty tuki on määrällisesti selvästi vähäisempää kuin muiden 
perusrakenteiden vaatimat investoinnit, se voi parantaa yhtä merkittävästi kuin viimeksi 
mainittu tietyn alueen tai paikan kiinnostavuutta. 
Historiallisten rakennusten säilyttäminen 
Vuosien 1986 ja 1992 välillä Kreetan saarta koskevan Välimeren alueen 
yhdentymisohjelman mukaisesti tuettiin EAKR.ti osallistuessa hankkeeseen Khanian ja 
Rethymnonin historiallisten keskusten (Kreikka) kunnostamista. Yhteisön rahoitusosuus 
oli 4,9 miljoonaa ecua, kun kokonaiskustannukset olivat 7 miljoonaa ecua. Toimenpiteisiin 
kuului historiallisten rakennusten ja muistomerkkien säilyttäminen ja entisöiminen. 
Ohjelma on esimerkki arkkitehtuuriperinnön säilyttämisen yhdistämisestä ympäristön 
parantamiseen ja tämän ansiosta kohteiden vetovoimaa matkailun kannalta voitiin lisätä 
merkittävästi. 
Italiaa koskevan yhteisön tukikehyksen mukaisesti EAKR osallistui kaudella1989 - 1993 
Lagopesolen linnan entisöimiseen A viglianossa (Basilicatan hallinnollinen alue). Hanke 
toimii hyvänä esimerkkinä toisaalta kulttuuriperinnön säilyttämisen ja toisaalta 
taloudellisen hyödyntämisen, kulttuurin tutkimuksen sekä ympäristönsuojelun 
yhdistämisestä. Kunnostettuun linnaan aiotaan ensinnäkin sijoittaa kansallinen 
tutkimuskeski4.s, joka vastaa historiallisten muistomerkkien entisöimisestä ja 
uudelleenkäytöstä Mezzogiornon alueella sekä ympäristön tilan tarkkailusta. Toiseksi 
rakemmkseen sijoitetaan metsien suojelun kansallinen keskus. Kolmanneksi kunnostetussa 
linnassa toimiva linnan osuuskunta järjestää opastettuja kierroksia, konferensseja, 
näyttelyitä sekä musiikki- ja teatteriesityksiä; osuuskunta pitää myös vierailijoille 
tarkoitettua ravintolaa. 
b) Välilliset työllisyysvaikutukset ja kulttuurin vaikutus mielikuvan 
muodostamisessa - kohteiden laadun parantaminen 
Työllisyyden välittömien ja välillisten vaikutusten välinen raja ei ole selkeä, koska pitkällä 
aikavälillä välilliset vaikutukset täydentiivät usein välittömiä vaikutuksia. Hyvänä esimerkkinä 
tästä voidaan mainita teatteri- tai konserttisaleille tai museoille myönnetty käynnistystuki. 
Kulttuuritapahtumien vaikutuksia ei voida niitata ainoastaan matkailijoiden määrän kasvulla. 
Kulttuurialaan liittyvien pk-yritysten perustaminen ja säilyttäminen (tuki- ja oheispalvelut, 
tavarantoimittajat, rakennusyritykset, koulutuskeskukset, lipunmyyntipalvelut) tarjoaa yhä 
enemmän mahdollisuuksia uusien työpaikkojen luomiseen. 
Kulttuurin välillisten vaikutusten merkitystä sekä kulttuurin osuutta alueen tai kohteen 
välittämän mielikuvan ja sen vetovoiman parantamisessa ei vielä osata arvostaa riittävästi. 
Kulttuurielämä nähdään yhä useammin osana ympäristöä, joka houkuttelee sijoittajia erityisesti 
nykyaikaisilla ja innovatiivisilla aloilla. Yhä liikkuvammassa maailmassa päätöksentekijät (jotka 
päättävät investointien kohdentamisesta) ottavat huomioon myös paikalliset vahvuudet, 
esimerkiksi luonnon tai kulttuuriympäristön, kun he joutuvat valitsemaan useiden kilpailevien 
kohteiden välillä (työ- ja asuinpaikkojen valintaan liittyvät päätökset kytkeytyvät hyvin usein 
läheisesti toisiinsa). 
2. Kulttuuri, paikallista kehittämistä koskevat aloitteet ja kestävä kehitys 
Kulttuuritoimenpiteet ovat tehokkaimpia silloin, kun ne ovat osana kestävän kehityksen 
strategiaa. Taloudellinen kehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ympäristönsuojelu ja 
kulttuuritoiminta liittyvät läheisesti yhteen, eivätkä välttämättä ole toistensa vastakohtia. 
Kulttuuri, kestävä kehitys ia teollisuuden mukauttaminen 
"Zechenbahn Ruhrgebiet" (Saksa) on hyvä esimerkki kulttuurin yhdistämisestä 
kestävän kehityksen strategiaan. RECHAR II (1994 - 1997) -ohjelman mukaisesti 
rakennerahastot tukevat hiili- ja terästeollisuusalueita yhdistävän, käytöstä poistetun 
rautatieverkoston kunnostamista Tärkeän osan hanketta muodostaa verkoston vanhojen 
asemien ja rakennusten kunnostaminen, koska nämä heijastavat teollisen arkkitehtuurin 
alueellista perintöä. Teollisen perinnön säilyttämisen yhdistäminen laajaan matkailun ja 
kaupungin kehityssuunnitelmaan (johon sisältyy samalla myös käytöstä poisjääneiden 
teollisuusalueiden uudelleenkäyttö) osoittaa, miten kulttuuri voi parantamalla alueen 
välittämää mielikuvaa, houkuttelemalla vierailijoita ja luomalla uusia työpaikkoja, 
löytää oman paikkansa paikallisissa kehitysstrategioissa. 
Tämä on erityisen ilmeistä paikallisella tasolla, jossa usein hyvin erikoislaatuiset edellytykset 
määräävät kehitysstrategian onnistumisen (kyseessä on "paikallinen ohjelma" eli paikallinen 
innovaatio- ja yrityskulttuuri, yhteisön organisaatio, tekniset taidot, erityislaatuinen 
arkkitehtuuri); paikallista kehittämistä koskevat aloitteet toimivat sen vuoksi keskeisenä 
välineenä kulttuurin vahvuuksien hyödyntämisessä. Kulttuuri voi esimerkiksi kuulua tärkeänä 
osana kaupungin kehitysstrategioihin, koska kulttuurin perusrakenteet parantavat kohteen 
kiinnostavuutta ja paikallisen elämän laatua sekä paikan välittämää mielikuvaa ja toisaalta 
kulttuurialan yritysten tekemät tuottavat sijoitukset luovat pitkällä aikavälillä uusia työpaikkoja. 
Kulttuurialan koulutus ia kaupunkien kunnostaminen 
Toinen tärkeä esimerkki kulttuurin yhdistämisestä kaupungin kunnostushankkeeseen on 
Marseillen historiallisen keskustan elvyttäminen Belsuncen kaupunginosassa toteutetun 
"Cité de ta Musique" -hankkeen avulla. Hanke, jonka kokonaiskustannukset ovat 10 
miljoonaa ecua, on saanut EAKR.lta tukea 4 miljoonaa ecua EAKR.sta annetun 
asetuksen 10 artiklan mukaisena pilottihankkeena. Hankkeen painopisteenä on 
opiskelijoille, koululaisille, toimihenkilöille, työläisille ja kaupunginosan asukkaille 
tarkoitettu musiikkialan koulutus. Hankkeen perustana on kulttuuripolitiikka, joka tukee 
monikulttuurista musiikkia, luovuutta, kuvataide-esityksiä ja konsertteja ja joka tarjoaa 
kaupunginosan vähäosaisimmille asukkaille -miorille työttömille siirtolaisille -
kiinnekohdan. Heille tarjotaan mahdollisuus kehittää omaa identiteettiään, tehdä 
suunnitelmia tulevaisuuden varalta sekä luoda yhteyksiä kaupunginosan asukkaisiin ja 
kaupungin muihin asukkaisiin, mikä edesauttaa suurempaa avoimuutta sekä kulttuurista 
ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. 
Kulttuuritoiminta kannustaa myös usein puutteellisen koulutuksen omaavia tai vammaisia 
henkilöitä, jotka ovat vaarassa joutua syrjäytetyksi työmarkkinoilta, pyrkimään parantamaan 
asemaansa yhteiskunnassa taloudellisesti ja sosiaalisesti. 
Kulttuuri, sosiaalinen integroituminen, koulutus ja matkailu 
Köldingissä (Tanskassa) ryhmä työmarkkinoilta syrjäytyneitä nuoria muutti vanhan 
venäläisen sukellusveneen matkailunähtävyydeksi. Kunnalliset viranomaiset tukivat 
hanketta myöntämällä sille ESR:n (tavoite 3) tukea (40 %). Hankkeessa yhdistettiin 
kokemuksia sekä käytännön että teorian aloilta. Peruskurssin (historia, kielet, 
matkaoppaan työ) jälkeen osallistujat saattoivat valita useiden eri kurssien 
(elektroniikka, markkinointi, metallityöt) sekä käytännön koulutusjaksojen välillä 
(kustannustoiminta, sukellusvenemuseon perustaminen jne.). Ensimmäisten kolmen 
vuoden ajan hankkeeseen osallistui 110 henkilöä, joista 69 löysi työpaikan tai pääsi 
koulutuskurssille. 
Maaseudulla tuotteet ja toiminnot liittyvät usein läheisesti alueen kulttuuriseen alkuperään. 
Esimerkkeinä tämänkaltaisista kulttuuriperinnön erityistapahtumista voidaan mainita viinijuhlat 
viininkorjuun yhteydessä, leivän valmistuksen paikalliset perinteet tai vuorilaiduntamistalouden 
erityismuodot Alppien alueella. Samalla kun nämä tapahtumat lujittavat kunkin alueen väestön 
samastumista asuinpaikkaansa ne myös tarjoavat mahdollisuuksia alueellisen kehittämiseen ja 
matkailuun. Esimerkiksi LEADER-aloitteen yhteydessä monet paikalliset hankkeet liittyvät 
kulttuuriin. Ne edistävät alueellisen identiteetin lujittamista, kulttuuriperinnön hyödyntämistä, 
pysyvien kulttuurin perusrakenteiden luomista (kansantieteelliset museot, kulttuurikeskukset) 
sekä erityisten kulttuuritapahtumien järjestämistä (festivaalit, kiertävät elokuvateatterit). 
Kulttuuritoiminta on kaikkein tehokkainta silloin, kun kehitetään alueen omia mahdollisuuksia, 
toisin sanoen kulttuuriteollisuuden ja -tuotannon tukeminen edistää alueen omien 
mahdollisuuksien lujittamista. Kulttuurialan yritykset ovat yleensä hyvin riippuvaisia 
paikallisista tai alueellisista hankkija- ja asiakasverkostoista ja sen vuoksi ne ovat kiinteämmin 
sidoksissa tiettyyn alueeseen tai paikkaan kuin muut tuottavien sijoitusten muodot. Lisäksi 
useimmat kulttuuriteollisuuden alat ovat suhteellisen työvoimavaltaisia ja sen vuoksi niillä on 
tärkeä merkitys uusien työpaikkojen luomisessa. Kulttuuriin suunnatut investoinnit 
(kulttuuriteollisuuden alat sekä kulttuurin perusrakenteet kulttuuriperintö mukaan luettuna) 
parantavat alueen kilpailukykyä suhteessa muihin kilpaileviin alueisiin ja ovat erityisen tärkeitä 
alueen tai paikan toimintatehon kannalta. 
Kulttuuriteollisuuden alat ia kulttuuriperintö olennaisena osana paikallisia 
kehitysaloitteita 
Dublinin Temple Bar -hanke on hy\>ä esimerkki autioituneen kaupunginosan uudelleen 
elvyttämisestä, joka saatiin aikaan perustamalla kulttuurialan pk-yritysten kehittämiseen 
tarkoitettu tukijärjestelmä. Tämä on loistava esimerkki Jadttuurin yhdistämisestä 
paikallisen kehittämisen kokonaisvaltaiseen strategiaan, joka käsittää eri osa-alueita, 
esimerkiksi asumisen, ympäristön, vähittäiskaupat, ravintolat ja hotellit sekä 
markkinoinnin. 
Pitkän aikavälin hanke on innostanut perustamaan erilaisia kulttuurikeskuksia 
(irlantilaisen elokuvan keskukseti, taiteilijoiden ateljeita, taidegallerioita, näyttelytiloja, 
viikinkimuseon, jalokivimuotoilukeskuksen, lastenteatterin jne.). Myös festivaaleja 
järjestetään usein. Neljän vuoden aikana eli joulukuuhun 1995 mennessä hankkeeseen 
oli investoitu 120 miljoonaa ecua (sekä yhteisöltä saatua että kansallista) julkista 
rahoitusta sekä 70 miljoonaa ecua yksityiseltä sektorilla saatua rahoitusta. Kulttuuri-ja 
palvelualalla on perustettu 1200 uutta työpaikkaa, 72 uutta yritystä on asettunut Temple 
Bariin ja 150 henkilöä on koulutettu kulttuurin ja ympäristön[aloille. TempleBaria 
pidetään nykyään matkailijoiden kolmanneksi suosituimpana kohteena Dublinissa. 
Kulttuurin varovainen mukaan ottaminen laadittaessa matkailun ja talouden 
kehittämisstrategioita "uusien nähtävyyksien" rakentamisen sijaan tuo selvemmin mukanaan 
kestävää siirtymistä kohti paikallista ja alueellista kehittymistä. 
Yhdistettynä perinteisiin joukkomatkailun muotoihin (esimerkiksi rannikolla tai 
talviurheilukeskuksissa) kulttuuri voi edistää vaihtoehtoisia matkailumuotoja, jotka ovat 
selvemmin hajautettuja ja siksi kestävämpiä. Lisäksi kulttuuri voi tasoittaa kausittaista vaihtelua 
ja siten parantaa työllisyyttä. 
10 
Arkeologisten kohteiden säilyttäminen ia matkailu kauden ulkopuolella 
EAKR on tukenut Sisilian luoteisosassa useasta rahastosta rahoitettavan Sisiliaa 
koskevan alueellisen ohjelman yhteydessä Segestan kaupungin kaivaustöitä. 
EAKRm myöntämän 3 miljoonan ecun tuen avulla on voitu rahoittaa suuri osa 
ohjelmasta, erityisesti Agoran, kaupungin vanhan muurin sekä entisen arabialaisen 
kaupungin ja myöhemmin normannien asuinsijan, esiinkaivaminen. Alue 
kokonaisuudessaan kiinnostaa monia matkailijoita kaikkina matkailukausina ja toimii 
esimerkkinä rakennerahastojen osallistumisesta matkailun edistämiseen myös 
matkailukauden ulkopuolella ja kulttuuriin liittyvien pysyvien työpaikkojen luomiseen. 
Keväisin ja kesäisin vanhassa kreikkalaisajan teatterissa järjestettävät lukuisat 
kulttuuritapahtumat (teatteri, konsertit) lisäävät entisestään paikan vetovoimaa. 
3. Alueiden välinen/kansainvälinen kulttuurivaihto - tärkeä osa-alue yhteisössä 
Koska kulttuurihankkeiden yhdistäminen paikallisiin tai alueellisiin kehitysstrategioihin on 
erittäin tärkeää, eri kulttuuritilanteessa olevien kohteiden välinen kokemusten vaihto voi olla 
hyvin arvokasta uusien ideoiden kannalta. Tiedon siirtäminen voi olla myös tärkeä väline, jonka 
ansiosta alueelliset tai paikalliset yhteisöt voivat hyödyntää kulttuurin alan vahvuuksiaan 
parhaimmalla mahdollisella tavalla (esimerkiksi markkinoimalla) sen sijaan, että ne antaisivat 
tämän ulkopuolisten asiantuntijoiden tehtäväksi. 
Komissiolla on erityisen tärkeä merkitys tältä osin, koska se mahdollistaa tarvittavat yhteydet. 
Aikaisemmin rakennerahastojen ohjelmien avulla rahoitettiin useita kulttuurin alaan kuuluvia 
kansalliset rajat ylittäviä hankkeita. Äskettäisessä kulttuurin alan alueiden välisen yhteistyön 
ehdotuspyynnössä, joka tehtiin EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti, 
kiinnitettiin tähän asiaan erityistä huomiota ja kannustettiin yhteistyöhön vuoteen 1999 
mennessä seuraavilla aloilla: 
historian ja arkkitehtuurin perintö, 
teollisuuden ja teknologian perintö, 
käsityöläisperintö 
11 
Toimenpiteen tarkoituksena on: 
edistää kehitystä koskevaa yhtenäistä lähestymistapaa saattamalla alueelliset ja 
paikalliset toimijat liikkeelle politiikan ja hallinnon aloilla julkisella ja yksityisellä 
sektorilla sekä voittoa tavoittelemattomissa yhdistyksissä, 
edistää kokemusten ja tietotaidon vaihtoa kulttuurin alalla alueellisten ja 
paikallisten viranomaisten välillä yhteenkuuluvuuden lisäämiseksi yhteisössä, 
edistää uuden tieto- ja tietoliikennetekniikan käyttöä. 
Komissio on valinnut 228 tukikelpoisesta hankkeesta 33 hanketta, jotka korostavat alueiden 
välisen yhteistyön ja paikallisen kehittämisen laajuutta. Hankkeissa tähdätään erityisesti 
innovatiiviseen lähestymistapaan edellä mainituilla alueilla. 
Alueiden välisen yhteistyön yhdistäminen kulttuuriin ia nykyaikaiseen 
teknologiaan 
Àtîtwerpemn johdolla Uudenmaan (FIN)f Palermon (ff), Toscanan (77), Porton (PQR) 
ja ffewcastlen ((JK) alueet ja kaupungit aikovat luoda Internetin kautta virtuaalisen 
historiallista perintöään käsittelevän eurooppalaisen museon. Museon tarkoituksena on 
mmm muassa edistää matkailun kehitystä EAKR tukee hanketta 60Ô ÖÖÖ eculla 
häidchm kökomisktskmnusien ollessa 1165 miljoonaa ecua. 
Maaseutualueiden paikallisissa aloitteissa kulttuurin eri osa-alueet muodostavat olennaisen 
osan yhteisön laajasta alueiden välisestä verkostotyöstä yhteisön LEADER-aloitteen 
mukaisesti. Verkosto mahdollistaa paikallisten toimintaryhmien väliset yhteydet ja keskustelut 
sellaisista aiheista kuin alueellinen identiteetti tai alueellisten tuotteiden myynnin edistäminen. 
Vastaavasti tuetaan myös ylikansallisten hankkeiden kehitystä, esimerkiksi Kelttien reittiä 
(Celtic Route), joka on Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan LEADER-ryhmien 
keskinäisen yhteistyön tulosta. 
ffl. RAJOITUKSET JA MAHDOLLISUUDET: TULEVAISUUDENNÄKYMÄT 
Verrattuna muihin yhteisön nimenomaisesti kulttuurille myöntämiin tukiin rakennerahastot ovat 
jo selvästi tärkein kulttuuriin joko välillisesti tai välittömästi liittyvien hankkeiden tukija. 
Edelleen on kuitenkin olemassa käyttämättömiä mahdollisuuksia kulttuurin tukemiseksi, jopa 
voimassa olevan lainsäädännön rajoissa. 
Koska kulttuuriin liittyvät mahdollisuudet ovat keskittyneet voimakkaasti yhteisön 
heikoimmassa asemassa oleville alueille, rakennerahastojen kulttuuriin liittyville hankkeille 
myöntämä tuki on lisäkeino näiden alueiden tehottomasti toimivan talouden lujittamiseksi. 
Kulttuurin yhdistäminen matkailun edistämisstrategioihin tarjoaa mahdollisuuksia 
hajautetumpiin ja kestävämpiin matkailumuotoihin edistäen tällä tavoin myös uusien 
työpaikkojen syntymistä. 
12 
Koska kulttuurielämää pidetään mahdollisten sijoittajien kannalta yhä tärkeämpänä osatekijänä, 
joka vaikuttaa alueesta saatuun mielikuvaan ja alueen kiinnostavuuteen, kulttuuriala tarjoaa 
uusia keinoja teollisuutta uhkaavan taantumisen vastustamiseksi. Kulttuuriteollisuudella ja -
tuotannolla on vahvat kasvumahdollisuudet ja sen vuoksi ne tukevat pitkän aikavälin 
työllisyyttä. Kulttuurin alalla toimiva yritys voi kaupunkien kehityssuunnitelmien toteuttamisen 
yhteydessä edistää kaupunkien kunnostustöitä luovalla ja uudistavalla tavalla. Teollisen ja 
teknologisen perinnön hyödyntäminen näillä alueilla voi myös edistää vaihtoehtoisten 
työpaikkojen luomista. 
Kultturiperinnön hyödyntäminen yhdessä kulttuuriteollisuuden ja -tuotannon kanssa tarjoaa 
maaseutualueilla uusia mahdollisuuksia kylien väestökatoa ja autioitumista koskevien 
ongelmien ratkaisemiseksi ja siten se voi lisätä alueen taloudellista toimintaa. Kulttuurin 
yhdentäminen kehitysstrategioihin on välttämätöntä alueen ja matkailun kehittämisen kannalta 
tärkeän perinteisen toiminnan hyödyntämiseksi ja samalla se edistää merkittävästi maaseudun 
väestön omaa seutuaan kohtaan tuntemaa arvostusta. 
1. Kulttuuritoiminnan tukeminen jäsenvaltioiden aloitteesta 
Yhteisön tukikehysten ja yhteisöaloitteiden mukaisesti kulttuurille myönnetyn tuen laatu 
riippuu jäsenvaltioiden strategioista ja käsityksistä ja siten myös kyseisistä alueellisista ja 
paikallisista yhteisöistä. Kulttuuritoiminnan suunnittelu "alhaalta ylös" edeten tukee myös 
kulttuurin ja alueen omien mahdollisuuksien välistä läheistä yhteyttä. Alueiden välisten 
kokemusten vaihdossa kulttuurin alalla on kunkin toimen kohdalla pyrittävä mieluummin 
innovatiivisuuteen kuin jäljittelyyn toimien perustuessa kuitenkin alueiden omiin 
mahdollisuuksiin. 
Kulttuurille myönnetyn tuen määrän lisäämistä on arvioitava sen mukaan, mikä on sen osuus 
uusien työpaikkojen luomisessa, miten se liittyy aluekehitykseen ja miten se on yhdistetty 
alueellisiin ja paikallisiin kehitysaloitteisiin. Kulttuuri ei ole ainoastaan alueellinen tai kansallinen 
perintö, vaan se on myös taloudellinen vahvuus. Tulevissa toimissa olisi hyödynnettävä 
paremmin innovatiivisten ja luovien kulttuuriteollisuuden alojen ja tuotteiden tarjoamia 
mahdollisuuksia, erityisesti sellaisia, jotka liittyvät multimedia- ja tietoyhteiskuntaan. Komissio 
pyytää jäsenvaltioita tekemään ehdotuksia sellaisista uudistuksellisista ja taloudellisista 
toimenpiteistä, jotka olisivat kattavampia kuin kulttuuriperinnölle tai matkailulle myönnetyt 
"klassiset" tuet. 
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 130 A artiklan ja 128 artiklan sekä 
toissijaisuusperiaatteen mukaisesti perusteellinen pohdinta saattaisi vahvistaa rakennerahastojen 
ja kulttuuritoiminnan välistä yhteyttä. Tulevaisuudessa kulttuurialan kehityshankkeiden 
tukikelpoisuusperusteita koskevaa kysymystä olisi käsiteltävä joustavammin, siten että 
huomioon otetaan alueellisten olosuhteiden ja tarpeiden moninaisuus. Tukikelpoisuusperusteet 
- ja tarvittaessa arviointimenetelmien määrittely - voisivat auttaa rakennerahastojen kulttuurille 
myöntämän rahoitusosuuden tarkentamisessa. 
13 
Tutkimusta, joka tähtää kulttuuritoiminnan, alueen välittämän mielikuvan ja aluekehityksen 
välisiä yhteyksiä koskevan tietämyksen parantamiseen, olisi myös lisättävä, erityisesti uusien 
työpaikkojen luomisen ("mielikuvaan" panostuksen ja sen tulosten) osalta. Samoin olisi tehtävä 
arvio uusien työpaikkojen luomisen mahdollisuuksista painottaen erityisesti kustannus/hyöty -
suhdetta. 
2. EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklan mukaiset pilottihankkeet 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla tarjoaa komissiolle edelleen mahdollisuuden tukea 
hankkeita, jotka edellyttävät erityisiä ohjeita tai yhteensovittamista Euroopan tasolla. Vuoteen 
1999 mennessä alueiden välisten kulttuurialan yhteistyöhankkeiden ansiosta hankitun 
kokemuksen avulla olisi kahden vuoden kokeilujakson jälkeen pystyttävä tarjoamaan uusia 
suuntaviivoja, joita sovellettaisiin ja joista tiedotettaisiin yhteisön tukikehysten ja 
yhteisöaloitteiden yhteydessä. 
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artiklaa olisi lisäksi sovellettava edelleen yhteisön 
tukikehysten ja yhteisöaloitteiden soveltamisalan ylittävissä kokeiluhankkeissa, esimerkiksi 
kokemusten vaihdossa tai uudistuksissa kulttuurin alalla. 
Tältä osin pyritään tulevina vuosina alueellisten kehitys- ja yhteistyötoimien sekä yhteisön 
kulttuuriohjelmien yhteydessä toteutettujen toimien väliseen yhteisvaikutukseen. Erityisen 
tärkeää on lujittaa yhteistä kulttuuriperintöä sekä sen osuutta Euroopan unionin 
kansalaistunteen muodostumisessa. 
iv. YHTEENVETO 
Kulttuurin yhä kasvavaa merkitystä alueellisessa kehityksessä on arvioitava talouden 
rakenneuudistuksen taustaa vasten sekä elämäntavoissa tapahtuneiden muutosten tuloksena. 
Tässä mielessä kulttuurin alaa olisi hyödynnettävä enemmän, jotta sekä vähemmän 
kehittyneiden yhteisön alueiden että rakennemuutoksista kärsivien alueiden paikallisia ja 
alueellisia kehitysmahdollisuuksia voitaisiin vahvistaa ja monipuolistaa. 
Koska kulttuuria käsitellään usein erillisenä muista kehitykseen tai mielikuvaan vaikuttavista 
tekijöistä, on tärkeää nähdä kulttuuri selvemmin osana työmarkkinoita koskevia alueellisia ja 
paikallisia kehitysstrategioita. Jotta innovaatio- ja työllistämisvaikutukset olisivat lisäksi 
mahdollisimman tehokkaita, on syytä vahvistaa rakennerahastojen kulttuurille myöntämän tuen 
ja muiden aihetta käsittelevien ohjelmien välistä yhteisvaikutusta (esimerkiksi T&K -ohjelmia, 
kuten ESPRIT-, Media II- ja Info 2000 -ohjelmien mukaisia multimediapohjaisia 
tukiverkostoja). 
Rakennerahastojen kulttuurille myöntämä tuki ei ainoastaan mahdollista kulttuurin vahvuuksien 
säilyttämistä ja kehittämistä (eli kulttuuriperintöä), vaan myös kulttuuriteollisuuden ja -
tuotannon aloilla tehtäviä tuottavia sijoituksia. Koska kulttuuriteollisuus ja -tuotanto ovat 
nopeasti kasvava yksityisen talouden ala, ne tarjoavat merkittäviä kehitysmahdollisuuksia 
erityisesti viestintävälineisiin liittyvillä aloilla. 
14 
Rakennerahastojen mahdollista osuutta ei tässä asiassa ole vielä hyödynnetty aivan 
täysipainoisesti. Ohjelmakohtainen lähestymistapa sekä alueiden omiin mahdollisuuksiin 
perustuvien kehitystä koskevien käsitysten suuri merkitys huomioon ottaen kyseisillä 
jäsenvaltioilla ja alueilla on keskeinen tehtävä rakennerahastojen mukaisille kulttuuritoimille 
annetun painoarvon määrittämisessä. 
15 

ISSN 1024-4492 
KOM(%) 512 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 16 04 
Luettelonumero : CB-C0-96-599-FI-C 
ISBN 92-78-11743-9 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg //