Koska asianmukainen täytäntöönpano lisää tehokkuutta, tässä kertomuksessa esitetään myös keskeisiä lukuja, jotka osoittavat hiljattain käyttöön otettujen toimenpiteiden vaikutuksen. Luvut osoittavat, että kaupan suojatoimenpiteillä voidaan palauttaa tehokkaasti tasapuoliset toimintaedellytykset EU:n markkinoilla. Polkumyynti- ja tasoitustullien määrääminen vähensi epätervettä ja vahingollista tuontia keskimäärin 80 prosenttia (vaihteluväli oli 57–99 prosenttia). Polkumyynti- ja tasoitustullit auttoivat myös monipuolistamaan EU:n maahantuojien ja käyttäjien tarvitsemia toimituslähteitä lisäämällä EU:n oman tuotannon ohella myös muista maista peräisin olevaa tervettä tuontia. On myös pantava merkille, että vuonna 2019 käyttöön otettujen toimenpiteiden ansiosta kaupan suojatoimenpiteistä hyötyvien työpaikkojen määrä kasvoi 23 000 työpaikalla. Näin ollen kaupan suojatoimilla suojattujen suorien työpaikkojen määrä on nyt 343 000.

Lisäksi komissio on tehostanut toimenpiteiden täytäntöönpanoa panemalla vireille neljä kiertämistä koskevaa tutkimusta. Yksi niistä on tähän mennessä resurssi-intensiivisin tutkimus, joka koskee Kiinasta tuotavia pöytä- ja keittiöastioita ja joka päättyi tullin korottamiseen 30 yrityksen kohdalla. Kaupan suojaamista koskevien uudistettujen sääntöjen täytäntöönpanon tehostamiseksi vuonna 2019 annettiin myös erityissäännöksiä, joilla mahdollisuus soveltaa kaupan suojatoimenpiteitä laajennetaan koskemaan myös EU:n mannerjalustaa.

EU otti 2. helmikuuta 2019 käyttöön kaikkia koskevan lopullisen suojatullin tiettyjen terästuotteiden tuonnissa. EU toteutti asiaa koskevan uudelleentarkastelun, jonka seurauksena toimenpiteitä muutettiin 1. lokakuuta 2019.

Lisäksi komissio päätti kaksi kahdenvälistä suojatoimenpidetutkimusta Kambodžasta ja Myanmarista peräisin olevan indica-riisin tuonnista EU:n yleisen tullietuusjärjestelmän sääntöjen mukaisesti. Komissio otti 16. tammikuuta 2019 uudelleen käyttöön tavanomaisen yhteisen tullitariffin mukaisen tullin, joka on 175 euroa tonnilta. Kolmen vuoden aikana tullia vähennetään asteittain 125 euroon tonnilta.

Uusia suojatoimenpidetutkimuksia ei aloitettu vuonna 2019.

I.1.4Tarkastustoimet

Komissio tekee tutkimustensa yhteydessä tarkastuskäyntejä, joilla se tutkii yritysten ja yhdistysten tietoja menettelyn aikana annettujen tietojen todentamiseksi. Vuonna 2019 EU:n kaupan suojatoimista vastaavat yksiköt tekivät 137 tällaista käyntiä, joiden yhteydessä tehtiin 1 948 henkilötyöpäivän edestä tarkastustyötä.

I.2Toimenpiteiden täytäntöönpano (ks. liitteet J, K, M, Q)

Voimassa olevien kaupan suojatoimenpiteiden tehokkaan täytäntöönpanon varmistaminen on ensiarvoisen tärkeää, jotta talouden toimijat eivät vältä toimenpiteitä tullin absorption tai kiertämisen avulla. Vuonna 2019 komissio pani vireille neljä kiertämistä koskevaa tutkimusta, jotka kaikki olivat edelleen käynnissä vuoden lopussa. Tämän lisäksi pantiin vireille yksi absorptiotutkimus (joka oli edelleen käynnissä vuoden 2019 lopussa), ja yksi absorptiotutkimus päätettiin ilman tullin korottamista.

Sitoumusten valvonta kuuluu täytäntöönpanotoimiin. Vuoden 2019 alussa sitoumuksia oli voimassa kolme. Komissio hyväksyi kahdeksan uutta sitoumusta, joiden myötä vuoden 2019 lopussa voimassa olevien sitoumusten määrä oli 11.

I.3 Pienet ja keskisuuret yritykset (pk-yritykset)

Vuonna 2019 komissio keskittyi edelleen hiljattain nykyaikaistettujen kaupan suojatoimien hengessä pk-yritysten tukemiseen antamalla tukea ja ohjausta niille EU:n pk-yrityksille, jotka olivat osallisina kaupan suojatoimia koskevissa tutkimuksissa. Komissio tuki pk-yrityksiä erityisesti helpottamalla niiden yhteistyötä tutkimuksissa. Komissio vähensi tietovaatimuksia mahdollisimman paljon laatimalla vähemmän työläitä lomakkeita ja mukauttamalla tutkimusajanjaksot mahdollisuuksien mukaan pk-yritysten tilikauteen. Komissio aloitti myös tutkimuksen, jossa EU:n tuotannonala koostuu pääasiassa pk-yrityksistä: Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä Kiina, peräisin olevien pinni- ja lankanaulojen, niittien ja sinkilöiden tuontia koskevan polkumyynnin vastainen tutkimus.

Lisäksi komissio vastusti tehokkaasti tiettyjä käytäntöjä, joilla kiinalaiset viejät kiersivät keraamisia pöytä- ja keittiöesineitä koskevia EU:n toimenpiteitä (ks. II kohta). Näin varmistettiin, että toimenpiteet pysyvät tehokkaina ja hyödyttävät EU:n keramiikantuottajia ja niiden työntekijöitä, sillä monet alan yrityksistä ovat pk-yrityksiä.

Komissio myös tarjosi monissa jäsenvaltioissa, kuten Itävallassa ja Espanjassa, pk-yrityksille teknistä tukea, jotta nämä voisivat tutustua paremmin kaupan suojatoimiin.

I.4 Sosiaaliset ja ympäristönormit

Soveltaessaan uutta normaaliarvon laskentamenetelmää komission on valittava sopiva edustava maa voidakseen muodostaa tuotteelle vääristymättömän normaaliarvon. Komissio käyttää tästä maasta saatuja hintatietoja sekä kyseisestä viejämaasta saatuja kulutustietoja. Asetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan lopussa säädetään, että jos sopivia tietoja on saatavana useammassa kuin yhdessä tällaisessa maassa, komission olisi maata valitessaan arvioitava maiden sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun riittävää tasoa.

Vuonna 2019 tällaista analyysia tarvittiin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleviin tiettyihin orgaanisella aineella pinnoitettuihin terästuotteisiin liittyvien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä. Komissio löysi menettelyssä kaksi sopivaa maata, joita voitiin pitää edustavina normaaliarvon muodostamiseksi. Ne olivat Malesia ja Meksiko. Komissio valitsi niistä sopivamman arvioimalla maiden sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa. Komissio totesi, ettei Malesia ollut ratifioinut kolmea Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kahdeksasta yleissopimuksesta. Lisäksi komissio katsoi, ettei Malesia ollut ratifioinut yhtä tärkeimmistä ympäristösopimuksista, nimittäin pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevaa Tukholman yleissopimusta. Meksikon osalta komissio totesi, että maa oli ratifioinut yhtä lukuun ottamatta kaikki ILOn perusyleissopimukset. Meksiko oli myös ratifioinut kaikki tärkeät ympäristösopimukset. Näin ollen komissio valitsi mainitussa voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa asianmukaiseksi edustavaksi maaksi Meksikon.

Jäljellä olleissa ja vuonna 2019 päätetyissä tutkimuksissa komissio valitsi joka kerta edustavan maan ilman tarvetta analysoida sosiaaliturvan ja ympäristönsuojelun tasoa, sillä sopivia tietoja oli saatavilla vain yhdestä maasta.

Myös monenväliset ympäristösopimukset (ja niiden pöytäkirjat) sekä ILOn keskeiset yleissopimukset vaikuttavat vahinkomarginaalin määrittämiseen. Kaupan suojatoimia koskevien uusien sääntöjen tultua voimaan komissio ottaa polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti vahinkoa aiheuttamatonta tavoitehintaa tuotteelle laskiessaan huomioon myös EU:n yrityksille nyt tai tulevaisuudessa aiheutuvat tuotantokustannukset, jotka johtuvat tai olisivat seurausta tällaisten sopimusten ja yleissopimusten soveltamisesta.

Vuonna 2019 päätettyjen tapausten yhteydessä komissio laski mainitut lisäkustannukset Venäjältä, Trinidad ja Tobagosta ja Amerikan yhdysvalloista peräisin olevaan ureaan ja ammoniumnitraattiin liittyvässä tutkimuksessa. Komissio päätti korottaa urean ja ammoniumnitraatin tavoitehintaa 3,7 prosenttia ottaakseen huomioon lisäkustannukset, jotka aiheutuvat siitä, että EU:n tuottajat noudattavat tulevaisuudessa EU:n päästökauppajärjestelmää. Päästökauppajärjestelmä on yksi niistä välineistä, joilla EU pyrkii saavuttamaan Pariisin sopimuksen tavoitteet. Pariisin sopimus on merkityksellinen monenvälinen ympäristösopimus, jonka sopimuspuoli EU on. Urean ja ammoniumnitraatin tuotantoketju on päästöintensiivinen, ja siihen sovelletaan EU:ssa päästökauppajärjestelmää. Edellä mainittu 3,7 prosenttia perustui niiden arvioitujen EU:n päästökauppajärjestelmän keskimääräisten päästöoikeuksien kustannuksiin, joita tuottajat hankkivat toimenpiteiden voimassaoloaikana.

Jäljellä olleissa vuonna 2019 päätetyissä tapauksissa asianomaiset osapuolet eivät esittäneet nykyisiä tai tulevia kustannuksia koskevia vaatimuksia 7 artiklan 2 d kohdan mukaisesti. Näin ollen komissio ei tutkinut, pitäisikö tällaiset lisäkustannukset lisätä tavoitehintaan.

I.5 EU:n tuomioistuinten toteuttama tuomioistuinvalvonta (Liite S)