I. JOHDANTO

Tämä on kahdeksastoista raportti edistymisestä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Se on tilannekatsaus, jossa käsitellään kehitystä seuraavien kahden pääpilarin alalla: terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden ja niiden tukimekanismien torjunta sekä puolustusvalmiuden ja selviytymiskyvyn parantaminen kyseisten uhkien varalta.

Koska Euroopan parlamentin vaalit ovat edessä toukokuussa 2019, tässä raportissa korostetaan eri tasoilla tehtyä tärkeää työtä kyberuhkien ja disinformaation torjumiseksi ja ehkäisemiseksi vaalien yhteydessä. Unioni on edistynyt huomattavasti vaaleihin liittyvää häiriönsietokykyä koskevan toiminnan koordinoinnin parantamisessa ja vastannut näin Eurooppa-neuvoston kehotukseen toteuttaa unionin demokraattisia järjestelmiä suojelevia ja disinformaatiota torjuvia toimenpiteitä tulevien vaalien edellä. Koska unionin asianmukaisesta valmistautumisesta huolehtimiseen on enää vähän aikaa ennen kuin eurooppalaiset äänestäjät menevät vaaliuurnille toukokuussa 2019, komissio kehottaa kaikkia asiaankuuluvia toimijoita – viranomaisia, puolueita ja erityisesti verkkoalustoja – vauhdittamaan toimiaan vaalien häiriönsietokyvyn parantamiseksi ja disinformaation torjumiseksi. Tulevassa 21.–22. maaliskuuta 2019 kokoontuvassa Eurooppa-neuvostossa keskustellaan edistymisestä tällä osa-alueella, ja siksi komissio kehottaa myös kaikkia jäsenvaltioita vahvistamaan koordinointiaan disinformaation estämiseksi ja Euroopan parlamentin vaalien suojelemiseksi.

EU on edistynyt huomattavasti työssään kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia ja päässyt yhteisymmärrykseen useista ensisijaisista lainsäädäntöaloitteista, jotka lisäävät kaikkien kansalaisten turvallisuutta. Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat viime kuukausina sopineet turvallisuuteen, rajavalvontaan ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudesta sekä uusista EU:n säännöistä, jotka koskevat terroristien ja muiden rikollisten toimintatilan kaventamista, jotta heidän on vaikeampi saada käsiinsä räjähteiden lähtöaineita, rahoittaa toimintaansa ja matkustaa paljastumatta. Komission turvallisuusunionin yhteydessä esittämistä 22 lainsäädäntöaloitteesta 15:stä on päästy yhteisymmärrykseen (ks. luettelo kaikista turvallisuusunioniin liittyvistä aloitteista liitteessä I). Näin EU saa aikaan konkreettisia tuloksia tällä Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisellä painopistealalla.

Lisätoimia kuitenkin tarvitaan. Lainsäädäntövallan käyttäjien on nykyisen lainsäädäntökauden aikana saavutettava yhteisymmärrys komission ehdotuksesta ja puututtava siten terroristisen sisällön verkossa aiheuttamaan akuuttiin uhkaan. Euroopan parlamentin ja neuvoston on myös päästävä yhteisymmärrykseen eurooppalaisen raja- ja merivartioston vahvistamista koskevasta komission ehdotuksesta turvallisuuden lisäämiseksi unionin ulkorajojen tehostetulla suojelulla.

Uuden-Seelannin Christchurchissa 15. maaliskuuta 2019 sattuneet järkyttävät tapahtumat osoittavat, että terrorismin uhka on edelleen selvästi olemassa ja sen aiheuttajana voi olla niin äärioikeistolaisuus kuin jokin muu ääri-ideologia. Suorana verkkolähetyksenä esitetyn sisällön poistamisessa internetin alustoilta ja sen takaisin alustoille palauttamisen estämisessä ilmenneet ongelmat osoittavat, miten olennaisen tärkeä terroristista verkkosisältöä koskeva komission ehdotus on. On ratkaisevan tärkeää, että lainsäädäntövallan käyttäjät sopivat ehdotetuista terroristisen verkkosisällön poistamista koskevista säännöistä pikaisesti. Yhtä tärkeää terrorismin torjumiseksi sen kaikissa muodoissa on se, että kaikki jäsenvaltiot panevat kaikilta osin täytäntöön lainsäädännön, jonka EU on hyväksynyt nimenomaan vastauksena Euroopassa tehtyihin terrori-iskuihin ja jonka tarkoituksena on kaventaa terroristien toimintatilaa. Tämä koskee erityisesti terrorismin torjunnasta ja ampuma-aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annettuja direktiivejä. Komissio on ollut aktiivinen myös ääriliikkeiden torjumisessa ja toteuttanut toimenpiteitä verkossa esiintyvän laittoman vihapuheen sekä muslimi- ja juutalaisvihan estämiseksi.

Tässä raportissa selostetaan myös, miten muiden turvallisuutta koskevien painopisteiden ja erityisesti julkisten tilojen suojeluun tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamisessa on edistytty. Sovittujen toimenpiteiden täysimääräinen ja moitteeton toteuttaminen on äärimmäisen tärkeää toimivan ja todellisen turvallisuusunionin etujen varmistamiseksi. Komissio tukee aktiivisesti jäsenvaltioita muun muassa tarjoamalla rahoitusta ja helpottamalla parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Komissio käyttää myös tarvittaessa täysimääräisesti sille perussopimusten nojalla kuuluvaa toimivaltaa EU:n lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi, tarvittaessa myös rikkomusmenettelyjä.

Tämän raportin taustalla on 15. kertaa terrorismin uhrien eurooppalaisen muistopäivän kunniaksi 11. maaliskuuta 2019 pidetty muistojuhla, joka järjestettiin viisitoista vuotta Madridissa 11. maaliskuuta 2004 tapahtuneiden pommi-iskujen jälkeen ja kolme vuotta Brysselissä ja Zaventemissa 22. maaliskuuta 2016 tapahtuneiden murhaiskujen jälkeen. Tuen tarjoaminen terrori-iskujen uhreille on tärkeä osa työtä kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia. Tämän tuen lisäämiseksi edelleen komissio hyväksyi 31. tammikuuta 2019 päätöksen terrorismin uhreja avustavan EU:n asiantuntijakeskuksen perustamista koskevan pilottihankkeen rahoittamisesta. Keskuksen on määrä toimia asiantuntemuksen solmukohtana ja foorumina toimijoille, jotka auttavat terrorismin uhreja.

Komissio pitää myönteisenä Euroopan parlamentin terrorismia käsittelevän erityisvaliokunnan työn tuloksia ja suosituksia koskevaa mietintöä, koska se on arvokas panos yhteiseen työhön kohti toimivaa ja todellista turvallisuusunionia.

II. LAINSÄÄDÄNTÖPRIORITEETTIEN TOTEUTTAMINEN

1.Vahvemmat ja älykkäämmät tietojärjestelmät turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan tueksi

Tietojenvaihto on keskeinen osa EU:n kansallisille viranomaisille terrorismin ja vakavan rikollisuuden torjuntaa varten tarjoamaa tukea. Tähän liittyen EU:n laajuisten tietojärjestelmien yhteentoimivuus muuttaa merkittävästi sitä, miten tietoja tarjotaan kansallisille viranomaisille ja varmistetaan, että tiedot ovat paikkansapitäviä ja täydellisiä. Lainsäädäntövallan käyttäjät ovat päässeet poliittiseen yhteisymmärrykseen asiaan liittyvistä ensisijaisista lainsäädäntöehdotuksista turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuuden saavuttamiseksi. Ehdotettujen toimenpiteiden ansiosta EU:n tietojärjestelmät toimivat yhdessä älykkäämmin ja kohdennetummin ja kaikilta osin perusoikeuksia noudattaen. Yhteentoimivuuden avulla poistetaan tiedonpuutteita ja katvealueita hyödyntämällä olemassa olevia tietoja ja auttamalla havaitsemaan rinnakkaishenkilöllisyyksien käyttöä ja torjumaan henkilöllisyyspetoksia. Kun lainsäädäntövallan käyttäjät ovat hyväksyneet uudet säännöt muodollisesti, komissio on valmis tukemaan jäsenvaltioiden niiden täytäntöönpanossa. Tarvitaan EU:n virastojen ja kaikkien jäsenvaltioiden sekä Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden välistä tiivistä yhteistyötä, jotta voidaan saavuttaa kunnianhimoinen tavoite eli turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallintaan liittyvien EU:n tietojärjestelmien täysi yhteentoimivuus vuoteen 2020 mennessä. Tätä valmisteltiin järjestämällä 5. maaliskuuta 2019 jäsenvaltioiden asiantuntijoiden kanssa ensimmäinen työpaja, jossa käynnistettiin tehokkaan koordinoinnin prosessi.

Tässä vaiheessa yhteentoimivien EU:n tietojärjestelmien tulevaan rakenteeseen kuuluvat vahvistettu Schengenin tietojärjestelmä, olemassa oleva viisumitietojärjestelmä, hiljattain kolmansien maiden kansalaisia koskemaan laajennettu eurooppalainen rikosrekisteritietojärjestelmä sekä vasta perustetut EU:n rajanylitystietojärjestelmä ja EU:n matkustustieto- ja lupajärjestelmä (ETIAS).

Komissio esitti 7. tammikuuta 2019 osana EU:n matkustustieto- ja ‑lupajärjestelmän teknistä toteutusta ehdotuksen teknisistä muutoksista asiaankuuluvaan asetukseen. Ehdotetut muutokset koskevat niistä EU:n tietojärjestelmistä annettuja säädöksiä, joista EU:n matkustustieto- ja ‑lupajärjestelmä tekee kyselyjä osana turvallisuusriskien tai laittoman muuttoliikkeen riskien arviointia, joka tehdään viisumipakosta vapautettujen kolmansien maiden kansalaisille ennen kuin he matkustavat Schengen-alueelle. Ehdotetut muutokset ovat välttämättömiä EU:n matkustustieto- ja ‑lupajärjestelmän täyteen käyttövalmiuteen saattamiseksi. Komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä nopeuttamaan teknisiä muutoksia koskevaa työtään, jotta päästään mahdollisimman pian yhteisymmärrykseen ja mahdollistetaan siten EU:n matkustustieto- ja ‑lupajärjestelmän käyttövalmiuteen saattaminen ripeästi ja ajallaan vuoden 2021 alussa.

Komissio esitteli toukokuussa 2018 ehdotuksen nykyisen viisumitietojärjestelmän vahvistamiseksi säätämällä viisuminhakijoille tehtävistä perusteellisemmista taustan tarkastuksista ja poistamalla tietoaukkoja paremmalla jäsenvaltioiden välisellä tiedonvaihdolla. Neuvosto hyväksyi neuvotteluvaltuutensa 19. joulukuuta 2018, ja Euroopan parlamentin täysistunnossa äänestettiin 13. maaliskuuta 2019 sen ehdotusta koskevasta mietinnöstä, mikä päätti ensimmäisen käsittelyn. Komissio vaatii, että lainsäädäntövallan käyttäjien väliset neuvottelut käynnistetään nopeasti seuraavan Euroopan parlamentin toimikaudella.

Komissio ehdotti toukokuussa 2016 Eurodac-järjestelmän soveltamisalan laajentamista käsittämään turvapaikanhakijoiden tunnistamisen lisäksi laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten ja EU:hun laittomasti saapuvien henkilöiden tunnistamisen. Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2018 antamien päätelmien ja Euroopan muuttoliikeagendan täytäntöönpanosta 6. maaliskuuta 2019 annetun komission tiedonannon mukaisesti komissio kehottaa lainsäädäntövallan käyttäjiä hyväksymään ehdotuksen viipymättä. Tämän lainsäädäntöehdotuksen hyväksyminen mahdollistaa sen, että Eurodacista tulee osa EU:n yhteentoimivien tietojärjestelmien tulevaa rakennetta, ja näin siihen voidaan sisällyttää keskeiset tiedot laittomasti oleskelevista kolmansien maiden kansalaisista ja EU:hun laittomasti saapuneista henkilöistä.

Jotta EU:n tietojärjestelmiä voidaan vahvistaa turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan tueksi, komissio kehottaa Euroopan parlamenttia ja neuvostoa

·hyväksymään ennen Euroopan parlamentin vaaleja Eurodac-järjestelmää koskevan säädösehdotuksen, josta ollaan pääsemässä yhteisymmärrykseen (yhteisen julistuksen mukainen prioriteetti) ·jatkamaan työtään yhteisymmärryksen saavuttamiseksi nopeasti EU:n matkustustieto- ja ‑lupajärjestelmän perustamista varten ehdotetuista teknisistä muutoksista.

2.Turvallisuuden parantaminen ulkorajojen tehostetun valvonnan avulla