Lausunto aiheesta "Komission XXIV vuosikertomus kilpailupolitiikasta (1994)"



Virallinen lehti nro C 039 , 12/02/1996 s. 0079



Lausunto aiheesta "Komission XXIV vuosikertomus kilpailupolitiikasta (1994)" (96/C 39/14) Komissio päätti 23. toukokuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti kuulla talous- ja sosiaalikomiteaa aiheesta "Komission XXIV vuosikertomus kilpailupolitiikasta (1994)". Teollisuus-, kauppa-, käsiteollisuus- ja palvelujaosto, jonka tehtäväksi asian valmistelu oli annettu, esitti lausuntonsa 18. lokakuuta 1995 Mario Sepin laatiman raportin pohjalta. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi yksimielisesti 330. täysistunnossaan 22. marraskuuta 1995 seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Komitea on tyytyväinen siihen, että komission tämänvuotinen kilpailupolitiikkaa koskeva vuosikertomus on toimituksellisesti aiempaa järjestetympi, joten sen lukeminen ja ymmärtäminen on nyt helpompaa. 1.2. Komitea on aiemmissa lausunnoissaan useaan otteeseen korostanut vuosikertomuksen paremman luettavuuden tarvetta. Kyseessä on oleellinen viiteasiakirja arvioitaessa paitsi kilpailupolitiikan toimintaympäristöä, myös yleisemmin EU:n koko talouspolitiikkaa. 1.3. Avoimuuden kannalta yhtä tärkeä on äskettäin julkaistu yhteenvetoraportti "Euroopan yhteisön kilpailupolitiikka", joka on suunnattu paljon laajemmalle yleisölle kuin viralliset vuosikertomukset. 1.4. Tästä huolimatta ja ottaen huomioon jo tapahtunut tärkeä edistys komitea joutuu silti toteamaan, että ko. asiakirjassa on vieläkin joitain raskaita ja toistuvia kohtia. Myös alun yhteenvetoa on parannettava, jotta EU:n peruslinjausten lukeminen helpottuu. 1.5. Avoimuus on tärkeä tavoite ja sitä on edelleen tavoiteltava esim. jakamalla vuosikertomuksen nykyinen rakenne aihepiireittäin eri osiin (). 2. Tausta 2.1. Komission XXIV vuosikertomus kilpailupolitiikasta osuu nopeiden muutosten aikaan. 2.2. Erityisesti taloudellinen tilanne on monen vuoden taantuman jälkeen alkanut osoittaa toipumisen merkkejä. Tämä avaa tietä uusille ilmiöille, jotka vaativat arviointiperusteita ja pääosasto IV:n erityistä huomiota. Kasvun uutta dynamiikkaa on vastattava soveltuva toiminnallinen uudistus, jonka tarkoituksena on harjoittaa sopivaa valvontaa tässä uudessa vaiheessa. 2.3. Komissio ja EU kokonaisuudessaan ovat sitoutuneet toteuttamaan valkoisen kirjan "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" sisältämiä taloudellisia ja sosiaalisia tavoitteita. Komitean mielestä myös kilpailupolitiikan on suuntauduttava näitä tavoitteita kohti. 2.4. Toimintaympäristö on muuttunut oleellisesti markkinoiden asteittaisen avautumisen vuoksi, joka huipentui Uruguayn kierroksen päättymiseen ja maailman kauppajärjestön (WTO) perustamiseen. Tästä aiheutuneita vaikutuksia ilmentävät yhteistoimintasopimukset, Euroopan talousalueen luominen, uusien jäsenvaltioiden liittyminen EU:hun sekä KIE-maiden () kanssa tehdyt assosiointisopimukset. Tämä muuttaa kilpailua paitsi määrällisesti myös laadullisesti. 3. Komission toimet 3.1. Vuodelle 1994 oli tyypillistä voimakas sääntöjen luominen, mistä ovat osoituksena lukuisat yleiset asiakirjat sekä hallintotoimien lisääntyminen. Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan tätä toimintaa, jonka avulla sekä institutionaalisista syistä että pääosasto IV:n tapauskohtaisen hallinnollisen vahvistamisen tehostamiseksi määritetään taloudellisia ja sosiaalisia toimijoita sitovat menettelysäännöt ja periaatteet. 3.2. Komitea on erityisen tyytyväinen siihen, että komissio tarkastelee kilpailupolitiikkaa EU:n yleisiin taloudellisiin linjauksiin kuuluvana asiana, kuten TSK suositteli komission XXIII vuosikertomusta koskevassa lausunnossaan (). Kuten vuosikertomuksesta useaan otteeseen käy ilmi, komissio on tietoinen siitä, että tämä tuo mukanaan oleellisia muutoksia komission tehtäviin ja rooliin. 3.3. Komitea uskoo kuitenkin, että kilpailupolitiikan ja EU:n muiden politiikkojen, kuten teollisuus-, kauppa-, työllisyys-, kilpailu- ja kuluttajansuojapolitiikan sekä sosiaalisen yhtenäisyyden ja inflaation vastaisen politiikan välille tarvitaan suurempi yhtenäisyys. 3.4. Komitea arvioi, että teollista yhteistyötä koskevissa sopimuksissa määritellyn KIE-maihin sovellettavan kauppapolitiikan ja niiden kanssa tapahtuvaa yhteistyötä koskevien aloitteiden on noudatettava tiettyjä sosiaalisia perusnormeja siten, ettei aiheuteta levottomuutta kilpailun alalla eikä suosita teollisuuden hajasijoittamista, joilla saattaa olla kielteisiä taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia EU:n sisällä. 3.5. Kilpailupolitiikassa komission on myös valkoinen kirja huomioon ottaen tulkittava uusi tilanne oikein ja otettava päätösten taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset paremmin huomioon. 3.6. Komitea on sitä mieltä, että on laadittava erityiset kilpailusäännöt markkinoilla toimiville osuuskunnille ja yleishyödyllisille yhteisöille, eli sosiaalisen talouden sektorille, joka toimii kaupallisten yritysten kanssa eri alueilla. Erityisesti syrjäytyneiden hyväksi tehtävät sosiaalista solidaarisuutta ja vapaaehtoisuutta koskevat aloitteet voivat hyötyä valtionavuista ja erityisistä lainsäädännöllisistä helpotuksista törmäämättä kieltoihin. 3.7. Komissio on julkaissut tiedonannon EY:n kilpailusääntöjen soveltamisesta rajojen yli suoritettavissa tilisiirroissa (). Tiedonannossa määrätään lähestymistavasta, jonka komissio aikoo omaksua arvioidessaan maksujärjestelmien ja EY:n perustamissopimuksessa mainittujen kilpailusääntöjen yhteensopivuutta. Tätä tiedonantoa tulisi tarkastella syvällisesti ja komitean tulisi laatia yksin sitä käsittelevä lausunto, joka on jatkona lausunnolle, jonka se antoi kansainvälisistä pankkisiirroista täysistunnossaan 31. toukokuuta ja 1. kesäkuuta 1995. 3.8. Komitea tietää, kuinka vaikeaa on edellyttää jatkuvasti sääntöjen tiukkaa soveltamista ja samanaikaisesti suosia EU:n rakenteellista ja tuotannollista kasvua. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että alussa mainittuja perussuuntauksia on noudatettava myös käytännössä. 4. Sopimukset 4.1. Arvioidessaan sopimuksia erityisesti suhteessa valkoiseen kirjaan "Kasvu, kilpailukyky, työllisyys" komissio tekee selvän eron "puolustussopimusten", joiden tarkoituksena on varjella markkinoita kilpailun rajoittamisen avulla, ja sellaisten sopimusten välillä, jotka tähtäävät yritysten kilpailukyvyn lisäämiseen laajemman yhteistyön kautta. "Puolustussopimukset" ovat tuomittavia, muut sallittuja. 4.2. Erottelu on teoriassa selvä, mutta sen soveltaminen käytännössä on vaikeampaa. Äskettäin tehty ehdotus teknologiasiirroista osoitti joitakin kyseenalaisia näkökulmia, kuten TSK:n lausunnosta kävi ilmi. 4.3. Näiden sääntöjen käytännön sovelluksen suhteen on huomautettava kahdesta asiasta: a) kartellien rangaistukset on mitoitettava kunkin osapuolen toiminnan eri tasoon, b) yritysten yhteenliittymissä on välttämätöntä määritellä selvästi milloin rangaistuksia sovelletaan yhteenliittymiin, milloin niiden osapuoliin, jotta vältetään saman osapuolen syyttäminen kahteen otteeseen samasta toiminnasta. Hintatietojen vaihdossa on joskus hyvin vaikea arvioida kilpailun rajoittamiseen tähtäävää toimintaa. Yritysten ja yhteisöjen on joka tapauksessa oltava hyvin tarkkoja määritellessään välineitään, toimintatapojaan ja tavoitteitaan tämäntapaisessa käytännössä. 4.4. Valkoinen kirja käsittelee laajasti pk-yritysten välisten sopimusten tarvetta, jotta markkinat muodostuvat dynaamisemmiksi ja kilpailukyky sekä työllisyys kohenevat. Kilpailupolitiikan tulisi myös auttaa luomaan tällä alueella selkeämmät puitteet tarjoamalla pk-yrityksille erityishelpotuksia ja toteuttamalla mekanismeja, jotka parantavat niiden välisen yhteistyön edellytyksiä. Tätä tarkoitusta varten olisi raportissa useaan otteeseen mainitun koulutuksen ja tutkimuksen alan yhteistyön lisäksi rohkaistava erityisten rahoitusvälineiden sekä yhteisten kaupallisten ja hankintarakenteiden luomista järkevien markkinaosuuksien puitteissa. 5. Keskittymät 5.1. Komissio oli 1994 erityisen aktiivinen sekä rakenteiden uusimista että markkinoiden kansainvälistämistä koskevien hankkeiden suhteen. 5.2. Yksittäisiä tapauksia koskevat päätökset on tähdätty mahdollisen määräävän markkina-aseman ehkäisemiseksi, mutta hyväksymisvaihtoehtoakin on käytetty, mikäli sen on katsottu hyödyttävän alakohtaisen kilpailukyvyn ja kauppajärjestelmän kasvua sekä markkinoiden avautumista eikä vahingoittavan kansainvälistä kilpailua (BT/MCI Olivetti/Digital). 5.3. On kuitenkin tarpeen nopeasti määritellä uudet perusteet ja ottaa huomioon kilpailukyvyn uusi ulottuvuus, jossa eurooppalaiselta teollisuudelta vaaditaan yhä korkeampaa kilpailukykyä markkinoiden laajentuessa tulevaisuudessa maailmanlaajuisiksi. 5.4. Tunnustaen komission erityisryhmän (task force) jo tekemät ponnistukset ja saamat kokemukset komitea rohkaisee komissiota omaksumaan markkinoiden arvioinnissa yhä laajemman näkökulman ja valvomaan myös laittomia käytäntöjä, joita kolmansien maiden yritykset ovat toteuttaneet joillakin strategisilla sektoreilla. 5.5. Komitea on myös huolestunut siitä, että keskittymien arviointi ei ole yhdenmukaista kansallisten viranomaisten erilaisesta toimivallasta johtuen. Komitea viittaa tässä asiassa äskettäin hyväksyttyyn lausuntoon (), jossa kehotetaan alentamaan kynnyksiä ja siis laajentamaan komission elinten toimivaltaa. 6. Valtionavut 6.1. Julkisen avun valvonta on oikean kilpailupolitiikan ja jäsenvaltioiden kansantalouksien yhtenäisyyden perustava tekijä. Myönnetyille avuille on ollut tunnusomaista sosiaalisten ja alueellisten perusteiden huomioonotto. Vaikeuksissa olevien yritysten suhteen painopiste on asetettu ennen kaikkea rakenteiden uudistamissuunnitelmien uskottavuudelle välttäen apua, joka saattaisi johtaa ylikapasiteetin syntyyn tuotannossa. 6.2. Tästä syntyy selvä ristiriita puhtaan kilpailun ja yksittäisten jäsenvaltioiden poliittisesti ja sosiaalisesti motivoituneiden taloudellisten tukitoimien, erilaisten taloushallinnon tapojen sekä yhteisössä esiintyvien erilaisten sosiaalisten ja taloudellisten rakenteiden välillä. On ilmeistä, että puhdas markkinoiden vapauttamisen politiikka ei ratkaise vakavia sosiaalisen yhtenäisyyden ongelmia jäsenvaltioissa ja jäsenvaltioiden välillä. Myös valkoisen kirjan sisältö huomioon ottaen on tarpeen syventyä tähän kysymykseen, ja komissio onkin tänä vuonna alkanut pohtia työllisyyteen sekä tutkimukseen ja kehitykseen suunnattavia apuja. 6.3. Jäsenvaltioiden hallintorakenteet ja rahoitusmekanismit ovat keskenään hyvin erilaisia. Tämän vuoksi on lisättävä avoimuutta ja luetteloitava kaikki avut ja niiden taloudelliset vaikutukset. 6.4. Komitean hiljattain julkaisemassa neljännessä julkista apua koskevassa kertomuksessa on erittäin hyödyllisiä analyysejä ja tietoja. Komitea toteaa tyytyväisenä, että julkisen avun vuosittainen kokonaisosuus on vähentynyt 8,5 prosentilla edelliseen kauteen verrattuna. Kokonaissumma 93,8 miljardia ecua on kuitenkin edelleen korkea, varsinkin kun suurin osa teollisuudelle annettavasta julkisesta avusta (84 %) myönnetään EU:n neljässä suurimmassa jäsenmaassa. Komitean mielestä olisikin toivottavaa, että seuraavan viitekauden aikana kokonaissummaa onnistuttaisiin vähentämään. Komitea ilmaisee huolensa mahdollisista kilpailun vääristymistä, jotka aiheutuvat eri jäsenvaltioiden ja niiden alueiden sisällä havaituista eroista julkisen avun osalta. Komitea pyytää uudelleen komissiota toimimaan sen hyväksi, että julkisen avun myöntämistä koskevien sääntöjen tiukka soveltaminen taattaisiin. Komitean mielestä suuntauksena tulee olla suoran ja epäsuoran julkisen avun asteittainen vähentäminen yksittäisissä valtioissa, jolloin yhteisön alueellisen ja yhteiskunnallisen epätasapainon poistamiseen suunnattuja voimavaroja voidaan lisätä. 6.5. Erityisesti olisi harkittava epäsuoraa apua koskevia uusia menettelytapoja ja löydettävä valtionavuille uusia suuntaviivoja yritysten uudelleenorganisoimiseksi tai pelastamiseksi, sillä on pelättävissä, että apuja voidaan käyttää epäsuorasti kaventamaan oikean kilpailupolitiikan rajoja. 6.6. EU:n suoraan myöntämän avun määrä on lisääntynyt viime vuosina. Komitean mielestä on tarpeen, että tällainen apu lisätään uudessa vuosikertomuksessa muiden julkisten apujen rinnalle. 6.7. Muodolliset tiedustelut pitäisi saattaa aikaisessa vaiheessa työmarkkinaosapuolten ja TSK:n tietoon viemättä niitä kuitenkaan muodolliseen lausuntomenettelyyn. 7. Julkisen sektorin vapauttaminen 7.1. Valkoisessa kirjassa toivotaan, että kaikki sektorit avataan kilpailulle. Tähän vaikuttaa myös huomio, että julkinen sektori on monissa Euroopan teollisuusmaissa viime vuosikymmeninä vielä jatkuvasti kasvanut huolimatta joistakin suurta julkisuutta saaneista yksityistämistoimista. Jäsenvaltioihin juurtuneet säännöt ja määräykset, jotka sallivat monopoliaseman tietyille perinteisesti julkisen sektorin alaan kuuluville palveluille, vaikeuttavat kilpailulle avaamisen toteuttamista myös siksi, että näiden sääntöjen takana on erilaisia arvoja, tapoja ja oikeudellisia ja sosiaalisia käytäntöjä. Julkiset monopolit eivät myöskään ole aina tehokkaita. 7.2. Komitea on tietoinen siitä, että näiden sektoreiden vapauttaminen voi kääntyä kuluttajien eduksi hintojen alenemisen ja paremman palvelun seurauksena. Tästä ei kuitenkaan pidä tehdä opinkappaletta. On välttämätöntä määritellä erittäin varovasti ja tapauskohtaisesti, missä ja miten nämä myönteiset vaikutukset on mahdollista toteuttaa. Näin pyritään välttämään vapauttamisesta mahdollisesti syntyvät, toivotun vastaiset vaikutukset. Komitea pyytää komissiota tutkimaan, millaisia vaikutuksia järjestelmän käyttöönotto on aiheuttanut. 7.3. Komitea on myös sitä mieltä, että palvelujen yleisyys, joka tällä hetkellä on taattu siten että palvelut kuuluvat julkisen sektorin piiriin, on säilytettävä. Vapauttaminen ja kilpailun aloittaminen ei saa näkyä palvelujen käytön vähenemisenä, jolloin tietyt ryhmät ja maantieteelliset alueet, jotka mahdollisesti eivät ole taloudellisesti kannattavia, jäävät palvelujen ulkopuolelle. Julkinen palvelu on tehokkuuteen ja kuluihin liittyvistä haitoistaan huolimatta kuitenkin vakiinnuttanut tietyn solidaarisuuden eri tilanteiden välillä. Komitean mielestä kaikkien kansalaisten on päästävä nauttimaan näistä palveluista myös kilpailun aloittamisen jälkeen. 7.4. Jotkut monopoleista luotiin tukemaan investointeja, joiden taloudelliset vaikutukset olivat ajallisesti kaukaisia, eivätkä tästä syystä kiinnostaneet yksityisyrityksiä. Vapauttamista aloitettaessa myös tämä tarve on otettava huomioon. 7.5. Vaikka vapauttaminen ei välttämättä aiheuta työvoiman rakenteellista vähenemistä, se voi kuitenkin aiheuttaa lyhyellä aikavälillä sosiaalisia ongelmia, jotka on otettava huomioon, kun käytetään kaikkia mahdollisia yhteisön välineitä. 8. Läheisyysperiaate 8.1. Komitea korostaa komission halua luovuttaa kilpailuoikeuden soveltaminen osittain jäsenvaltioiden viranomaisille. Komitea nosti jo XXIII vuosikertomusta koskevassa lausunnossaan esiin ongelman "jäsenvaltioiden toiminnan tehokkuudesta". Komissio näyttää aikovan ehdottaa täsmällistä jakoa, joka ei kuitenkaan poista "erilaisen soveltamisen" ongelmaa mikäli säilytetään vain yksi toiminnan taso eikä kansallisten viranomaisten etukonfliktin ongelmaa. Komitea on esittänyt mielipiteensä tästä asiasta XXIII vuosikertomusta koskevassa lausunnossaan. 8.2. Tämä vaatii yhteisön elimiltä, erikoisesti komissiolta, lisääntyvää sääntöjen luomista tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa, missä tällaisia on. 8.3. Komitea käsittelee asiaa tarkemmin, kun komissio on julkaissut asiaa koskevan tiedonannon. 9. Kansainvälistyminen ja kilpailupolitiikka 9.1. Kohdassa 2.4 lueteltu tapahtumasarja tulee seuraavina vuosina nopeuttamaan markkinoiden avautumista eurooppalaisella ja kansainvälisellä tasolla. Komission XXIV vuosikertomuksessa on korostettu tästä syystä "todellisten kilpailusääntöjen" tarvetta kansainvälisellä tasolla. Tähän on löydettävä tehokkaita sovellutuksen välineitä. 9.2. Komitea rohkaisee komissiota jatkamaan tähän tapaan. Se on kuitenkin sitä mieltä, että täsmällisten sääntöjen määrittelyä odoteltaessa mihin varmasti kuluu paljon aikaa on tarpeen päästä yhteisymmärrykseen joistakin kilpailuperiaatteista. 9.3. Näihin sääntöihin tulee erityisesti maailman kauppajärjestön WTO:n piirissä kuulua vähimmäismäärä työntekijöiden ja ammattiliittojen oikeuksia koskevia sääntöjä ILO:n sopimusten määräysten mukaisesti. Tällä ei tähdätä protektionismiin vaan yhteiskunnalliseen edistykseen kansainvälisellä tasolla, kuten YK:n Kööpenhaminassa pidetyn konferenssin päätösasiakirjassa mainitaan, sekä EU:ssa vallitsevan sosiaalisen järjestelmän turvaamiseen. Näistä kansainvälisistä asiakirjoista käykin esille, että työntekijöiden vähimmäisoikeuksien rikkominen vääristää yritysten välisiä kilpailusääntöjä. 9.4. Tässä yhteydessä on kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n ja KIE-maiden välisiin assosiointisopimuksiin ja kauppapolitiikkaan sellaisten häiriöiden välttämiseksi, jotka aiheutuvat näiden maiden institutionaalisesta rakenteesta, teollisuuspolitiikan välineistä ja työn tarjonnan säännöistä, jotka ovat oikean kilpailupolitiikan kanssa ristiriidassa. 9.5. Tällä välin on edelleen ponnisteltava kahdenvälisten sopimusten luomiseksi niiden maiden kartelleja estävien viranomaisten kanssa, joihin EU:lla on tärkeimmän kauppasuhteet. Komitea rohkaisee jatkamaan erityisesti Yhdysvaltain, Kanadan ja Australian ko. viranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä. Komitean mielestä Japanin hallitusta, jonka kanssa vuoropuhelu näyttää tällä hetkellä olevan vaikeaa, on edelleen painostettava voimakkaasti. 9.6. Joka tapauksessa on jatkettava EU:n tärkeimpien kauppakumppaneiden tiivistä valvontaa vakiinnuttaen kahdenvälisiin sopimuksiin menettelytapojen valvontamahdollisuus. 10. Neuvottelumenettelyt 10.1. Komitea arvostaa komission halua saattaa päätöksentekoprosessinsa avoimemmaksi ja tiedottavammaksi. Lukuisat TSK:n lausunnot ovat selvästi vaikuttaneet näihin prosesseihin. 10.2. On kuitenkin kiinnitettävä huomiota kahteen seikkaan: ensinnäkin komission olisi kilpailupolitiikkaa koskevissa neuvotteluissa hakeuduttava Euroopan kuluttajajärjestöjen toimiston (EBCU) ja UNICEn lisäksi vuoropuheluun myös eurooppalaisten asianosaisten ammattiyhdistysten sekä muiden EU:n talous- ja yhteiskuntaelämää edustavien järjestöjen kanssa. 10.3. Toiseksi komission ja TSK:n vuoropuhelua voitaisiin parantaa erityisesti käyttämällä useammin mahdollisuutta tiedottaa jo ennen päätöksiä ja niiden julkaisua TSK:lle niistä linjauksista, joita pääosasto IV aikoo noudattaa. 10.4. Yritysten uudelleenjärjestelyihin annettavien avustusten yhteydessä olisi hyödyllistä järjestelmällisesti hankkia lausunto työntekijäjärjestöiltä sekä alihankkijayrityksiltä, joita ei tule pitää vain "kolmantena osapuolena". Komissio voisi siis uudelleenjärjestelyhankkeista päättävän osapuolen lausunnon lisäksi hankkia myös tarpeellista tietoa omaa arviointiaan varten. 10.5. Komitea on pahoillaan, ettei TSK:a ja työmarkkina-osapuolia kuultu äskettäin tapahtuneen komission ja USA:n kartelleja vastaan toimivien viranomaisten välisen sopimuksen solmimisen yhteydessä. 11. Toiminnan tehokkuus 11.1. Komission toiminta on usein osoittautunut liian hitaaksi suhteessa asianomaisten taloudellisten ja sosiaalisten toimijoiden tarpeisiin. Komitea rohkaisee komissiota edistämään toimintansa avoimuutta ja ripeyttä. Komissio pyytää tätä varten suurempia varoja nopeuttaakseen ja laajentaakseen toimintaansa. 11.2. Komitean on todettava, että komission toiminta tällä alueella on määrällisesti ja laadullisesti kohonnut. Uusien jäsenvaltioiden mukaantulo, uudet säännöt ja markkinoiden kansainvälistyminen ovat aiheuttaneet toiminnan lisääntymistä. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, että sääntöjen yksinkertaistaminen ja läheisyysperiaatteen soveltaminen sopivien kynnysratkaisujen kautta voivat ainakin jossain määrin tuoda asiaan lisäparannusta. 11.3. Tämä vaatii, että kaikissa jäsenvaltioissa on tehokkaasti toimivat kilpailuviranomaiset, joiden tehtävänä on pääosasto IV:n ohjeiden täytäntöönpano. 12. Kilpailuoikeuden soveltamisen itsenäisyys 12.1. Pääosasto IV:lla ei ole ainoastaan tutkiva vaan myös päättävä, joskin hallintotason rooli. Joissain Euroopan maissa kartelleja estävät viranomaiset ovat puolestaan itsenäisiä suhteessa toimeenpanovaltaa käyttäviin elimiin. 12.2. Komitea on tietoinen EU:n elimissä käytävästä keskustelusta ja erään jäsenvaltion esittämistä ehdotuksista muuttaa tässä mielessä yhteisön institutionaalista järjestelmää. 12.3. Komitea on kuitenkin sitä mieltä, sen linjan pohjalta, jota vuosi toisensa jälkeen on noudatettu vuosikertomusta koskevissa lausunnoissa, ja erityisen voimakkaasti nyt käsillä olevassa lausunnossa, on kilpailupolitiikan oltava yhtenäinen EU:n muiden toimintalinjojen ja uusien strategisten tavoitteiden kanssa. Komitea vastustaa tästä syystä ehdotuksia muuttaa hallinnollinen päätöksenteko itsenäiseksi. 13. Muita kilpailua häiritseviä tekijöitä 13.1. Kilpailun tehokkuutta uhkaavat nykyään uudet häiriöilmiöt. Komitea kehottaa komissiota pohtimaan niitä, jotta voidaan määritellä tarpeelliset välineet niiden vaikutusten hillitsemiseksi ja poistamiseksi. 13.2. Komitean mielestä komission tulisi erityisesti kiinnittää huomiota vähintään kahteen näistä ilmiöistä: a) keinottelusta rahamarkkinoilla johtuva korkotason ja valuuttakurssien epävakaus, b) kilpailupolitiikka ei voi sulkea toiminta-alaltaan heikkojen ja vahvojen alueiden välistä mahdollista sosiaalista polkumyyntiä työntekijöitä koskevan vähimmäislainsäädännön puuttuessa, erityisesti EU:n edelleen laajetessa. Tämän vuoksi on välttämätöntä soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa perustamissopimuksen sosiaalipolitiikkaa käsitteleviä kohtia yhdenmukaisesti, kuten komitea on Maastrichtin sopimuksen jälkeistä sosiaalipolitiikkaa koskevissa lausunnoissaan esittänyt. Bryssel, 22. marraskuuta 1995. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () Raportti voitaisiin esim. jakaa neljään osaan: 1. Yhteenveto; 2. Sopimukset ja keskittymät; 3. Valtionavut; 4. Liitteet. () KIE Keski- ja Itä-Euroopan maat. () EYVL N:o C 397, 31. 12. 1994. () EYVL N:o C 251, 27. 9. 1995. () EYVL N:o C 388, 31. 12. 1994.