C 226/50 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymi-
nen”
(2000/C 226/14)
ALUEIDEN KOMITEA, joka
ottaa huomioon komitean työvaliokunnan 15. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuk-
sen 265 artiklan viidennen kohdan nojalla tekemän päätöksen laatia lausunto aiheesta ”EHTY:n
perustamissopimuksen voimassaolon päättyminen” ja antaa lausunnon valmistelu valiokunta 1:n
”aluepolitiikka, rakennerahastot, taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, rajanylittävä ja alueidenvä-linen yhteistyö” tehtäväksi,
ottaa huomioon valiokunta 1:n helmikuun 2. päivänä 2000 hyväksymän lausuntoluonnoksen
CdR 489/99 rev. 1, jonka esittelijöinä olivat Nordrhein-Westfalenin maapäivien jäsen Loke Mernizka (D,
PSE) ja Vallonian aluehallituksen budjetti-, kulttuuri- ja urheiluministeri Robert Collignon (B, PSE),
ottaa huomioon Amsterdamissa 16. ja 17. kesäkuuta 1997 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston
päätöslauselman kasvusta ja työllisyydestä, jossa komissiota kehotetaan tekemään asianmukaisia ehdotuk-
sia, jotta EHTY-sopimuksen voimassaolon lakattua vuonna 2002 jäljellä olevan varannon tuotto voidaan
käyttää hiili- ja terästeollisuuteen liittyviä aloja hyödyttävään tutkimusrahastoon,
ottaa huomioon komission 10. lokakuuta 1997 antaman tiedonannon ”EHTY:n perustamissopimuksen
voimassaolon päättyminen – Rahoitustoiminta” (KOM(97) 506 lopull.),
ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien
20. heinäkuuta 1998 antaman päätöslauselman Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen
voimassaolon päättymisestä (
1),
ottaa huomioon neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden jäsenvaltioiden hallitusten edustajien
21. kesäkuuta 1999 antaman päätöslauselman Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen
voimassaolon päättymisestä (2),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin mietinnön aiheesta ”Esitys EHTY:n toimintatalousarvioksi
vuodeksi 2000” (SEK(1999)0803–C5–9917/1999),
ottaa huomioon EHTY:n neuvoa-antavan komitean erityisesti 25.3.1999, 2.4.1998, 10.10.1997,
8.11.1996 ja 28.5.1995 antamat päätöslauselmat Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen
voimassaolon päättymisestä,
hyväksyi 12. ja 13. huhtikuuta 2000 pitämässään 33. täysistunnossa (huhtikuun 13. päivän kokouksessa)
seuraavan lausunnon.
1.Johdanto luomiseen ja varmistamiseen sekä Euroopan poliittiseen ja
taloudelliseen yhdentymiseen ja luonut pohjan Euroopanyhdentymisen jatkamiselle. EHTY-sopimuksella luotiin hiili- ja 1.1. Heinäkuun 23. päivänä 1952 voimaan tullut Euroopan
terästeollisuuden rakennemuutoksen sääntelykehys, ja se on hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) perustamissopimus aloitti Euroo-
tähän päivään asti pitänyt pintansa Euroopan kaivosteollisuu- pan poliittisen ja taloudellisen yhdentymisen, joka on johtanut
den ja sitä harjoittavien alueiden rakennemuutoksen joustava- myöhempien sopimusten ja niiden jatkokehityksen kautta
na ja tehokkaana talous- ja sosiaalipoliittisena välineenä, vaikka nykyiseen Euroopan unioniin. EHTY-sopimuksella perustaja-
monia sopimuksella säädettyjä talouspoliittisia välineitä ei ole valtiot pyrkivät lopettamaan vuosisataisen keskinäisen kilpai-
käytetty enää pitkään aikaan. EHTY-sopimuksen integraatiota- lun, luomaan ja varmistamaan Eurooppaan kestävän rauhan
so on osittain selvästi EY-sopimusta syvempi. sekä lisäämään kansojen hyvinvointia. Euroopan hiili- ja
terästeollisuus sai siten Euroopan yhdentymisen uranuurtajan
tehtävän.
1.2. Tämän tehtävän Euroopan hiili- ja teräsyhteisö on1.3. EHTY-sopimuksella luotiin puitteet työnantajien, työn-tinkimättä täyttänyt. Se on vaikuttanut ratkaisevasti rauhantekijöiden ja kuluttajien vuoropuhelulle ja yhteisymmärrykseen
pyrkivälle yhteistyölle kaivosteollisuutta koskevissa taloudelli-
sissa ja sosiaalisissa päätöksissä. Näin vaikeat alakohtaiset ja (1) EYVL C 247, 7.8.1998, s. 5.
(2) EYVL C 190, 7.7.1999, s. 1. alueelliset sopeutumisprosessit kyettiin hoitamaan suureksi
8.8.2000 FI C 226/51 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
osaksi yhteiskunnallisesti kestävällä tavalla. Tietyssä mielessä 2.1.2. Eurooppa-neuvosto kehotti Amsterdamissa 16. ja
sopimus muodosti siten myös esikuvan eurooppalaiselle ta- 17. kesäkuuta 1997 pitämässään kokouksessa komissiota te-
lousmallille. kemään ehdotuksia, jotta EHTY-sopimuksen voimassaolon
lakattua vuonna 2002 jäljellä olevan varannon tuotto voidaan
käyttää hiili- ja terästeollisuuteen liittyviä aloja hyödyttävään1.4. Kaikissa Euroopan unionin 15 jäsenvaltiossa on kai-tutkimusrahastoon. Neuvosto katsoi 20. heinäkuuta 1998vosteollisuusyrityksiä, jotka ovat EHTY-sopimuksen alaisiaantamassaan päätöslauselmassa, että EHTY:n omaisuus tuleemutta joiden merkitys vaihtelee suuresti jäsenvaltiosta toiseen.siirtää yhteisön muista varoista erilliseen rahastoon, komissionUseimmissa EU:n jäsenyyttä hakeneissa maissa kaivosteolli-tulee hallinnoida sitä ja sitä tulee käyttää nimenomaisestisuusala on verrattain suuri.hiili- ja terästeollisuutta ja niihin liittyviä aloja hyödyttävään
tutkimusohjelmaan. Komissio arvioi 16. marraskuuta 1998
julkaistussa työasiakirjassa ehdotuksen oikeudellisia ja rahoi-1.5. Sekä hiilikaivostoiminta että rauta- ja terästeollisuustuksellisia näkökohtia ja käsitteli samalla myös ehdokasmaidenovat jo vuosia olleet kiivaan ja ennen muuta työntekijöilletulevaa osallistumista; nämä eivät ole osallistuneet EHTY:ntuskallisen rakennemuutoksen kourissa. Tämä prosessi jatkuu
omaisuuden kokoamiseen. Neuvosto vahvisti uudelleen myös lähivuosina ja kärjistyy uusien keski- ja itäeurooppalais-
21. kesäkuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa, että ten jäsenvaltioiden liittyessä unioniin. Uusissa jäsenvaltioissa
EHTY:n velat ja varat tulee siirtää jäljelle jääville yhteisöille, se kasvaa dramaattisiin mittasuhteisiin. Hakijamaiden kaivos-
mutta niitä tulee hallita erillään muista yhteisön varoista ja teollisuuden edessä olevat jyrkät muutokset muodostavat
käyttää nimenomaan hiili- ja teräsalan tutkimukseen. Tutki- Euroopan unionille erityisen suuren haasteen.
muksen tulokset tulisi asettaa KIE-maiden hiili- ja teräsalan
käyttöön (teknologian siirto).
1.6. Hiilikaivostoiminta ja rauta- ja terästeollisuus ovat
alueellisesti hyvin voimakkaasti keskittyneitä. Kyseisten aluei-den koko talouskehitys riippuu pitkälti näiden alojen rakenne-
muutosprosesseista. Sosiaalisilla ja aluepoliittisilla tukiväli-
neillään EHTY on ottanut suuren vastuun aluekehityksestä.Tästä syystä myös alueiden komitean tulee käsitellä EHTY-
sopimuksen voimassaolon päättymistä ja siitä alueille koituvia
seurauksia.
2.1.3. Alueiden komitea on tyytyväinen, että tällä mallilla
taataan kaivosteollisuusyrityksiltä kerätyn EHTY:n omaisuuden
käyttäminen näiden alojen hyväksi. EHTY-maksuosuus merkit-
si näille yrityksille pitkään ylimääräistä taloudellista rasitusta, 2.EHTY-sopimuksen voimassaolon päättymiseen liitty-
ja siten niillä on perustellusti oikeus käyttää EHTY:n omaisuutta viä avoimia kysymyksiä
sopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen.
Vuonna 1952 voimaan tulleen EHTY-sopimuksen voimassa-
oloaika on rajattu 50 vuoteen ja päättyy 23. heinäkuuta 2002.
Tuolloin kaivosteollisuus siirtyy periaatteessa EY-sopimuksenmääräyksien alaiseksi. Vaikka eräät kysymykset, jotka liittyvät
EHTY-sopimuksen päättymiseen ja molempien teollisuuden-
alojen siirtymiseen EY-sopimuksen soveltamisalaan, on jopystytty selvittämään tai ovat lähellä ratkaisua, on muilla
aloilla yhä ratkaisemattomia kysymyksiä.2.1.4. Alueiden komitea katsoo kuitenkin, että komission
tulee selvittää mahdollisimman avoimesti EHTY:n omaisuu-
den suuruus sopimuksen päättymishetkellä ja laatia EHTY:n
kaikista veloista ja varoista lopputase, joka on samalla2.1. EHTY:n varannon käyttökomission hallinnoiman erityisrahaston alkutase. Omaisuutta
ei saa käyttää sopimuksen voimassaolokauden loppuosalla
juoksevien kulujen rahoittamiseen siinä määrin, ettei erityisra-2.1.1. Lainanotto- ja lainanantotoimintansa varmistamisek-hasto pysty täyttämään sille kaavailtuja tehtäviä. Lisäksi näitäsi muodostamallaan varannolla EHTY on kerännyt huomatta-kuluja ei tule katsoa pakollisiksi. Ne tulee kirjata ottamattavan omaisuuden, jonka EHTY-sopimuksen päättymisen jälkei-huomioon budjetin vakauttamisen periaatetta, josta Euroop-sestä käytöstä on päätettävä. Omaisuus kerättiin teräs- japa-neuvosto päätti Berliinissä 1999. Komitea katsoo lisäksi,kaivosyritysten maksamilla liikevaihdon mukaan määräyty-että on määritettävä selvästi hiili- ja terästeollisuuteen liittyvätneillä maksuosuuksilla. Tammikuun 1. päivästä lähtien 1998alat, joita omaisuudesta rahoitettavien toimien on määrämaksuja ei ole peritty. Tarkkoja laskelmia omaisuuden suuruu-
hyödyttää, ja painottaa, ettei tällä saa vesittää omaisuuden desta ja ennen kaikkea sen arvioidusta suuruudesta sopimuksen
käyttöä nimenomaan hiili- ja terästeollisuuden hyväksi. päättyessä vuonna 2002 ei ole. Komissio lähtee tällä hetkellä
EHTY:n omaisuuden käytölle on myös määriteltävä toteutetta- siitä, että EHTY-sopimuksen voimassaolon päättyessä jäljellä
vien hankkeiden luonnetta ja tavoitteita koskevat tarkat oleva omaisuus on noin 1,25 miljardia euroa. Lopullinen
rajat. Myös ehdokasmaiden osallistumiseen on löydettävä määrä riippuu myös siitä, mitä tehtäviä EHTY:n on vielä
vuoteen 2002 mennessä omaisuudestaan rahoitettava. oikeudenmukainen ratkaisu.
C 226/52 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
2.2. Tutkimuksen tukeminen 2.3.2. EHTY-sopimuksen mukaan tukien myöntäminen on
periaatteessa kielletty. Hiili- ja terästeollisuudelle myönnettävättuet edellyttävät poikkeussäännöstä. EHTY-sopimuksen 95 ar-
tikla tarjoaa oikeusperustan myönnettäville toimivaltuuksille.
EHTY-sopimuksen voimassaolon päätyttyä yhteisön hiili- ja 2.2.1. EHTY:n rahoittamalla tutkimustuella on paljon pi-
terästeollisuuteen sovelletaan täysimittaisesti EY-sopimuksen demmät perinteet kuin EY:n tuella (tutkimuksen puiteohjel-
yleisiä tukijärjestelyjä. EY-sopimuksen tukimääräykset muo- mat), ja se eroaa tästä huomattavasti tavoiteasettelun ja hallin-
dostavat tälle soveltuvan perustan. Yritykset, ammattiliitot non suhteen. Tukea ei ole suunnattu yksinomaan huippututki-
ja asianomaiset jäsenvaltiot ovat kuitenkin jo pitkän aikaa mukseen, vaan sen kattama aihekirjo on laajempi. 10–15
kiinnittäneet huomiota siihen, että tältä pohjalta on luotava prosentin osuudellaan kaikista yhteisön rauta- ja terästeollisuu-
ajoissa tyydyttäviä ja sitovia jatkovälineitä, joissa otetaan den tutkimusmenoista se on tällä talouden alalla paljon
molempien teollisuudenalojen ehdot huomioon. merkittävämpi kuin EU:n tutkimustuki muilla aloilla. Vielä
suurempi sen merkitys on kaivostekniikan tutkimuksessa. Siten
EHTY:n tutkimustuki on osaltaan parantanut huomattavastikaivosteollisuusalan teknistä kilpailukykyä. Tällaisen sovelle-
tun ja markkinaläheisen tutkimuksen tulisi jatkua EHTY:n
perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen jälkeen, 2.3.3. Komissio on neuvoston yksimielisellä hyväksynnällä
eikä EU:n kilpailupolitiikan tulisi olla sen esteenä. luonut useilla päätöksillä – viimeksi 28.12.1993 kaudelle
1.1.1994–23.7.2002 – puitteet tällaisia poikkeuksia ja niin
muodoin valtiontukien myöntämistä varten. Näin se onmyöntänyt, että hiiltä tarvitaan edelleen osaltaan turvaamaan
Euroopan unionin energiahuoltoa ja rajoittamaan lisääntyvää 2.2.2. Päätöksellä EHTY:n omaisuuden käyttämisestä hiili-
riippuvuutta polttoaineiden tuonnista. Hiilentuotanto on kui- ja terästeollisuuden tutkimuksen hyväksi on luotu edellytykset
tenkin riippuvainen tuista. näiden teollisuudenalojen erityisen tutkimustuen jatkamiselle.
On huolehdittava siitä, että hyviksi osoittautuneet varainjakoa
koskevat menettelyt säilytetään. Myös sosiaalista liitännäistut-
kimusta, johon kuuluu myös hiili- ja terästeollisuuden työtur-
vallisuuden, ympäristökysymysten ja saastuneiden teollisuus-
alueiden saneerauksen tutkimus, tulee jatkaa kuten tähänkin2.3.4. Alueiden komitea katsoo, että olisi ryhdyttävä pohti-asti. Se tulisi kuitenkin yhdistää mahdollisimman tiiviistimaan EY-sopimuksen tukijärjestelmän mahdollista tarkistustatekniseen tutkimukseen. Menettelyissä, joilla varoja myön-hiilialaa koskevan erityismaininnan liittämiseksi siihen. Tarkis-netään tutkimukseen, tulisi noudattaa EU:n ympäristötoimientuksen puuttuessakin on kuitenkin kiireesti ryhdyttävä tarvitta-perustana olevia periaatteita. EU:n rahoittamalla hiili- ja teräs-viin toimiin, joilla hiilialalle luodaan erityinen tukikehys 89 ar-alan tutkimuksella tulee pyrkiä kehittämään ympäristönsuo-tiklan mukaisen neuvoston asetuksen muodossa. Komissio eijelua.kuitenkaan ole toistaiseksi tehnyt tätä koskevaa ehdotusta.
Alueiden komitea katsoo, että ehdotus on tehtävä nopeastija joka tapauksessa hyvissä ajoin ennen EHTY-sopimuksen
voimassaolon päättymistä, jotta yritykset saavat suunnitteluaan
2.2.3. Hiili- ja terästeollisuudella on samat oikeudet kuin varten tarvitsemansa varmuuden.
muillakin teollisuudenaloilla osallistua yhteisön yleisistä va-
roista rahoitettuun tutkimuksen puiteohjelmaan. Kaivosteolli-
suuden yritysten kokoama erityisomaisuus ja siitä rahoitettuerityinen tutkimustuki ei oikeuta syrjimään tätä teollisuuden-
alaa tutkimuksen puiteohjelmassa. AK kannattaa myös komis-2.3.5. Rauta- ja terästeollisuuden kilpailutilanne on toinen.sion ehdotuksia suunnata osa EU:n varoista uusiutuvien ener-Alalla on menneisyydessä käyty usein tuhoisia tukikilpailuja.gialähteiden tutkimukseen.Niiden estämiseksi neuvosto antoi komission ehdotuksesta jo
kauan sitten EHTY-sopimuksen muodostamaan oikeusperus-
taan pohjautuvan teräksen tukikoodeksin. Siinä sallitaan tutki-
musta ja kehitystä, ympäristöä ja sosiaalisia kysymyksiä koske-via poikkeuksia yleisestä tukikiellosta. Tämä koodeksi on nyt
saatettava sopusointuun EY-sopimuksen kilpailumääräysten
kanssa. 2.3. Tukisäännökset
2.3.1. Hiili- ja terästeollisuus toimivat tuotteidensa ominai-
suuksien ja erityisten markkinaehtojen vuoksi (syklisessä teräs- 2.3.6. Komissio on nyt tehnyt tätä koskevan ehdotuksen
rauta- ja terästeollisuuden valtiontukia koskevan yhteisökehyk- teollisuudessa yhtenäiset, hinnoiltaan erittäin herkästi vaihtele-
vat tuotteet markkinoilla, joilla on maailmanlaajuisesti ylikapa- sen muodossa. Ehdotuksella jatketaan pääosin nykyisen teräs-
tukikoodeksin tiukkoja tukisääntöjä, mutta tukien valvonnan siteettia; hiiliteollisuus osallistuu kotimaisista lähteistä tuotet-
tuun energiahuoltoon epäedullisin kustannusehdoin) kum- järjestelmään tehdään eräitä EY-sopimuksen mukaisia muutok-
sia. Myös tässä on syytä pohtia, olisiko EY-sopimuksen 89 ar- pikin erityisissä kilpailuoloissa, jotka edellyttävät alakohtaisesti
sovitettuja tukijärjestelyjä. tiklaan perustuva neuvoston asetus mielekäs vaihtoehto.
8.8.2000 FI C 226/53 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
2.4. Sääntelypoliittiset välineet 2.6. Sosiaalipoliittiset liita ¨nna¨istoimet
2.4.1. EHTY-sopimus sisältää suuren määrän sääntelypoliit- 2.6.1. Kaivosteollisuuden rakennemuutos jatkuu myös
tisia välineitä, joilla on määrä taata hiili- ja terästeollisuuden vuonna 2002 tapahtuvan EHTY-sopimuksen voimassaolon
markkinoiden toiminta ja jotka poikkeavat osin voimakkaasti- päättymisen jälkeen, ja se kiihtyy entisestään uusien jäsenten
kin EY-sopimuksen vastaavista välineistä. Ne heijastavat osaksi liittyessä Euroopan unioniin. Tähän asti EHTY:n budjetista on
näiden teollisuudenalojen erityisiä markkinaoloja, kuten jyrk- myönnetty varoja mukautus-, pätevöittämis- ja uudelleenkou-
kiä suhdannevaihteluja, osaksi taas toisenlaista talouspoliittista lutustoimiin. Tältä rahoitustoiminnalta poistuu EHTY-sopi-
perussuuntausta, joka vallitsi EY-sopimusta solmittaessa. muksen päättymisen myötä myös tähänastinen oikeusperusta.
EHTY-sopimuksen voimassaolon päättyessä kaivosteollisuu- Sosiaalisten mukautustukien jatkaminen, joka on edellytys
den alat on tarpeen saattaa EY-sopimuksen sääntelypoliittisten kaivosteollisuuden rakennemuutoksen yhteiskunnallisesti
välineiden piiriin. hyväksyttävälle hallitsemiselle vuoden 2002 jälkeen, on siten
uhattuna. Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaille ei voida tarjota
näkymiä vastaavista tuista niiden kaivosteollisuuden edessä
olevan paljon dramaattisemman muutoksen hallitsemiseksi.2.4.2. Alueiden komitean käsityksen mukaan tulisi säilyttää
ne EHTY:n välineet, jotka ovat menneisyydessä osoittautuneet
hyödyllisiksi ja joita tarvitaan edelleen takaamaan kaivosteolli-
suuden markkinoiden optimaalinen ja mahdollisimman kitka-ton toiminta. Näihin kuuluvat erityinen tilastotietovälineistö,
jonka merkitys on yhtenäisiä tuotteita tuottavilla talouden
2.7. Aluepoliittiset liita ¨nna¨istoimet aloilla toinen kuin muilla aloilla ja jota voitaisiin jatkaa
Eurostatin nykyisen tilasto-ohjelman täydennyksenä, sekä kai-
vosteollisuusyritysten vapaaehtoisten kriisitoimenpiteiden
mahdollisuus. Tätä varten yhteisön lainsäädännössä tulisi
2.7.1. Aluepoliittisena liitännäistoimena EHTY myönsi suorittaa tarvittavat järjestelyt. Tulisi välttää sitä, että EHTY-
pitkään matalakorkoisia lainoja uusien työpaikkojen luomisek- teollisuusaloja koskevan yhteisön säännöstön (acquis commu-
si kaivosteollisuuden ulkopuolelle. Lainat lopetettiin 31. joulu- nautaire) taso jatkossa laskee niillä aloilla, joilla se on osoittautu-
kuuta 1996. Suuri osa Euroopan hiilen- ja teräksentuotannon nut hyväksi. Lisäksi tässä yhteydessä on syytä korostaa, että
toimipaikoista kuuluu yhteisön rakennerahastojen tavoitteen WTO:n puitteissa sekä Euroopan unionin ja Yhdysvaltain
1 tai 2 tukialueisiin. Näillä alueilla voidaan siten käyttää välisissä kauppasuhteissa tapahtuva kehitys on otettava
yhteisön tukia kaivosteollisuuden rakennemuutoksen hallin- riittävällä tavalla huomioon.
taan ja työpaikkojen luomiseen muilla talouden aloilla. On
kuitenkin todettava, että tukialueiden määrän pienennyttyä ja
Resider- ja Rechar-yhteisöaloitteiden päätyttyä 31. joulukuuta
1999 varsin moni eurooppalainen hiili- ja teräsalue on menet-tänyt Euroopan unionin myöntämät aluepoliittiset tuet. Myös
näillä alueilla voi lähivuosina syntyä vakavia rakennemuutos- 2.5. Energiapoliittiset tavoitteet
prosesseja.
2.5.1. Kokonaistalouden kannalta perustellun hiilikaivos-
toiminnan säilyttäminen on unionin edun mukaista ja voi 2.7.2. Tämän vuoksi komission tulisi reagoida tällaiseen
osaltaan hillitä EU:n kasvavaa riippuvuutta tuontienergiasta. kehitykseen joustavasti tavoitteille 1 ja 2 määritettyjen enim-
mäisväestöosuuksien puitteissa ja korjata tarvittaessa tukialue-
luetteloita. Lisäksi komission tulisi mm. Interreg-yhteisöaloit-
teen ohjelmalohko C:n puitteissa edistää hiili- ja teräsalueiden2.5.2. Myös energiapoliittisissa yhteisötoimissa on hiilivälistä yhteistyötä, joka koskee esim. tietojen vaihtoa onnistu-otettava huomioon. Toistaiseksi tämä on toteutunut vainneista käytännön esimerkeistä, ja kutsua osallistumaan myösvähäisessä määrin. Hiilelle tarvitaan myönteistä yhteisön strate-alueet, jotka eivät kuulu tavoitteiden 1 tai 2 tuen piiriin.giaa, jolla tuodaan esiin kestävän hiilentuotannon ja -kulutuk-
sen edut Euroopan tulevaisuutta ajatellen ja korostetaan uuden-aikaisen eurooppalaisen hiiliteknologian maailmanlaajuista
merkitystä. Tämä on tarpeen myös EU:n laajentumista aja-
tellen.
2.8. Sosiaalidialogi
2.5.3. Käynnistämättä uudelleen keskustelua Maastrichtin
ja Amsterdamin sopimusneuvotteluissa esiin tuodusta euroop-palaisen energiapolitiikan oikeusperustan luomisesta komitea 2.8.1. Yksi EHTY-sopimuksen ydinelementeistä on ”neu-
voa-antavan komitean” muodossa virallistettu teollisuuden, katsoo, että hiilialan liittäminen EY-sopimukseen tarjoaa tilai-
suuden toimitusvarmuuden tavoitteen oikeutuksen tunnusta- työntekijöiden ja kuluttajien sosiaalidialogi. Paitsi että se on
ollut ja on edelleen tehokas komission neuvotteluväline, se on miseen EY-sopimuksessa.
C 226/54 FI 8.8.2000 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
lisännyt yhteistyövalmiutta ja osaltaan kehittänyt hiili- ja 2.11. Institutionaaliset na ¨ko¨kohdat
terästeollisuudessa erityistä yhteisymmärryksen kulttuuria,joka voi tarjota esimerkin ennen muuta Keski- ja Itä-Euroopan
maille niiden edessä olevia rakennemuutosprosesseja silmällä
Alueiden komitea katsoo, että on tarpeen pohtia yksityiskoh- pitäen. Asiaankuuluvien alueviranomaisten osallistuminen so-
taisia muutoksia, joita EY-sopimukseen on tehtävä, kun EHTY- siaalidialogiin voisi tuoda lisäarvoa optimaalista kumppanuut-
sopimuksen kattamat alat liitetään siihen. Mahdollisien väliai- ta ajatellen.
kaistoimien soveltamista olisi syytä harkita. Muutoksissa olisi
joka tapauksessa otettava huomioon hiili- ja teräsalojen tietyt
erityisnäkökohdat kuten rahoitus, välttämätön toimitusvar-2.8.2. Alueiden komitea katsoo, että tätä vuoropuheluamuus, tukijärjestelmä sekä mahdollisesti tiettyjen komissiontulee jatkaa sopivalla tavalla virallisessa muodossa. Tämätoimivaltuuksien säilyttäminen.edellyttää kuulemisvelvollisuutta ja aloiteoikeutta hiili- ja teräs-
teollisuutta koskevissa asioissa. Komission tulisi tehdä molem-
pien alojen kanssa neuvotellen ehdotus sopivaksi oikeusperus-
taksi.
3.Pa¨a¨telma ¨t
2.9. Keski- ja Ita ¨-Euroopan kiili- ja tera ¨steollisuus
3.1. Alueiden komitea toteaa, että Euroopan hiili- ja teräs-2.9.1. Suunnilleen samaan aikaan EHTY-sopimuksen voi-yhteisö on antanut ratkaisevan panoksen rauhan luomiseenmassaolon päättymisen kanssa Euroopan unioni kohtaa erityi-ja varmistamiseen Euroopassa, poliittiseen ja taloudelliseensen haasteen, joka johtuu uusien keski- ja itäeurooppalaistenyhdentymiseen sekä hyvinvoinnin lisäämiseen ja saavuttanutjäsenmaiden hiili- ja terästeollisuutta odottavista dramaattisistasiten täysin alkuperäiset tavoitteensa. Se on erityisesti helpotta-muutoksista. Tämän vuoksi hiili- ja terästeollisuuden rakenne-nut kaivosteollisuuden rakennemuutosta ja lievittänyt senmuutosta on vauhditettava huomattavasti. Molempien alojenyhteiskunnallisia vaikutuksia.yritykset ja työntekijäjärjestöt, mutta myös yhteisön nykyiset
hiili- ja teräsalueet ovat valmiita tukemaan kyseisiä valtioita ja
alueita sekä komissiota tässä vaikeassa tehtävässä.
3.2. Alueiden komitea katsoo, että EHTY-sopimuksen voi-
massaolon päättymisen 23. heinäkuuta 2002 aiheuttama jat-2.9.2. Laajentumisen yhteydessä on syytä pohtia tarkkaakuva huomattava sopeutumispaine aiheuttaa kaivosteollisuu-määritelmää hiili- ja teräsalaa koskevasta yhteisöndelle ja sitä harjoittaville alueille vaikeita talous- ja sosiaalipo-säännöstöstä, jonka mukaiseksi ehdokasmaiden on välittömäs-liittisia kysymyksiä ja ongelmia, joihin on löydettävä ratkaisu.ti mukautettava oma lainsäädäntönsä. Ennen asiaa koskevien
neuvottelujen aloittamista on tarpeen valmistella selvä yleinen
kanta ehdokasmaille myönnettävien kilpailupoikkeusten eh-
doista. 3.3. Alueiden komitea panee merkille, että EHTY-sopimuk-
sen mukaiset erityisjärjestelyt päättyvät suunnitellusti eikä niitä
jatketa ja että kaivosteollisuus liitetään EY-sopimuksen piiriin.
Komitea katsoo, että EHTY-sopimuksen EY-sopimukseen ver- 2.9.3. Alueiden komitea kehottaa komissiota, neuvostoa ja
rattuna pidemmälle menevä integraatiotaso tulee hiili- ja Euroopan parlamenttia myöntämään Keski- ja Itä-Euroopan
terästeollisuuden osalta säilyttää aloilla, joilla tämä on osoittau- maiden hyväksi ja liittymisen valmistelemiseksi toteutettavissa
tunut hyväksi, ja että lisäksi tulisi tarvittaessa luoda sopiva ohjelmissa sopivan suuruisia tukia hiili- ja terästeollisuuden
oikeusperusta EY-sopimuksen pohjalta. Tähän yhteyteen tulisi rakennemuutosprosessien tukemiseksi. Tähän kuuluu myös
EU:n energiapoliittisten tavoitteiden mukaisesti sisällyttää rus- alojen huomioon ottaminen kyseisille maille annettavassa
kohiili. hallinnollisessa avussa sekä alueellista yhteistyötä edistävissä
ohjelmissa kuten Interreg III:n ohjelmalohko C:ssä ja ISPA:ssa.
3.4. Alueiden komitea on tyytyväinen aikeeseen siirtää
EHTY:n omaisuus komission hallinnoimaan erityisrahastoon,
2.10. Ympa ¨risto¨nsuojelu josta on tarkoitus rahoittaa hiili- ja teräsyritysten tutkimus-
hankkeita tieteellis-tekninen, ekologinen ja yhteiskunnallinen
liitännäistutkimus mukaan luettuna. Komitea pitäävälttämättömänä, että EHTY:n omaisuuden suuruus selvitetään Hiili- ja terästeollisuus saavat aikaan perinteisesti huomattavia
ympäristöhaittoja. Ne aiheuttavat myös merkittäviä CO2- hyvin pian mahdollisimman avoimesti, ja ehdottaa, että siitä
laaditaan lopputase, joka samalla muodostaa erityisrahaston päästöjä. EY-sopimuksen pohjalta on kuitenkin hyväksytty
ympäristönsuojelua ja etenkin kasvihuonekaasupäästöjä kos- alkutaseen. EHTY:n sopimuksen voimassaolon päättymiseen
asti vielä rahoittamat tehtävät eivät saa kuluttaa EHTY:n kevia normeja. Komitea katsoo, että nämä normit tulisi
ulottaa koskemaan hiili- ja teräsalaa, kun tämä liitetään EY- omaisuutta siinä määrin, ettei erityisrahasto enää kykene
täyttämään sille suunniteltuja tehtäviä. sopimuksen piiriin.
8.8.2000 FI C 226/55 Euroopan yhteiso ¨jen virallinen lehti
3.5. EHTY:n omaisuuden tuotosta rahoitetun erityisen tut- tea kehottaa komissiota valmistelemaan yhteistyössä molem-
pien alojen kanssa tätä varten sopivan oikeusperustan EY- kimustuen ohella hiili- ja terästeollisuudella on perusteltu
oikeus osallistua täysimittaisesti EU:n tutkimuksen puiteohjel- sopimuksen pohjalta.
maan. Alueiden komitean mielestä EU:n rahoittamien hiili- ja3.10. Alueiden komitea toteaa, että EHTY-sopimuksen voi-terästeollisuuden tutkimushankkeiden tulee olla yhteneviämassaolon päättymisen myötä 56 artiklan mukaisten sosiaalis-EU:n muiden tavoitteiden kanssa erityisesti ympäristönsuoje-ten mukautustoimien rahoituksilta katoaa tulevaisuudessa oi-lun alalla. Tässä yhteydessä EU:n yleiset tutkimusvarat olisikeusperusta. Se on ollut tähän asti myös asianomaisten alojen(osittain) suunnattava uusiutuviin energialähteisiin.sosiaalisuunnitelmien rahoituksen tärkeä osatekijä. Tästä
syystä komitea kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyn-
3.6. Alueiden komitea pitää valtiontukien valvontaa koske- nistämään vuosien 2000–2006 ohjelma-asiakirjojen laatimi-
via EY-sopimuksen määräyksiä periaatteessa sopivana pohjana sen yhteydessä Euroopan sosiaalirahaston puitteissa sopivia
hiilikaivostoiminnan ja rauta- ja terästeollisuuden tukijärjestel- toimia, joilla tuetaan kaivosteollisuuden sosiaalista sopeutu-
mien jatkovälineille. On pohdittava, olisiko 89 artiklan mukai- misprosessia. Vastaavankaltaista tukea tarvitaan laajentumisen
nen neuvoston asetus sopiva oikeusperusta. edellä kiireesti KIE-maissa.
3.11. Alueiden komitea on huolissaan siitä, että yhteisön3.7. Alueiden komitea on periaatteessa tyytyväinen komis-rakennerahastojen tavoitteiden 1 ja 2 tukialueiden pienentämi-sion ehdotukseen EY-sopimukseen pohjautuvasta uudestanen ja Resider- ja Rechar-yhteisöaloitteiden päättyminenteräksen tukikoodeksista, jossa säädetään tämän teollisuuden-31. joulukuuta 1999 ovat johtaneet siihen, että eräät hiili- jaalan erityistilanteeseen sopivasta tiukasta tukikiellosta tuhoisanterästeollisuuden toimipaikat eivät tulevaisuudessa enää saatukikilpailun estämiseksi.Euroopan unionin aluepoliittisia tukia.
3.12. Alueiden komitea pitää neuvoa-antavan komitean 3.8. Alueiden komitea kehottaa komissiota tekemään hy-
muodossa tapahtuvaa sosiaalidialogia hyvänä esikuvana teolli- vissä ajoin ennen vuotta 2002 ehdotuksen myös hiiliteollisuu-
suuden, työntekijöiden ja kuluttajien edustajien yhteistyölle ja den kestävästä tukijärjestelmästä. Ehdotuksessa on otettava
pyytää komissiota tekemään sen jatkamista koskevan ehdotuk- huomioon, että elävän hiilikaivostoiminnan säilyttäminen on
sen, joka sisältäisi myös virallisen kuulemisvelvollisuuden. Euroopan edun mukaista. Alueiden komitea kehottaa komis-
siota antamaan tiedonannon hiilialan tukijärjestelyistä ja ehdot-3.13. Alueiden komitea pitää Keski- ja Itä-Euroopan maidentamaan tarpeen mukaan muutoksia järjestelyihin.liittymistä EU:n uusiksi jäseniksi ja sen johdosta odotettavia
jyrkkiä muutoksia hiili- ja terästeollisuudessa erityisenä haas-
teena koko Euroopan unionille ja katsoo, että nykyisten 3.9. Alueiden komitea katsoo, että ne EHTY:n välineet,
jotka ovat osoittautuneet kaivosteollisuuden markkinoiden jäsenvaltioiden hiili- ja teräsalueiden kokemukset rakennemuu-
toksen hallinnasta tulisi ottaa tässä yhteydessä huomioon. optimaalisen ja mahdollisimman kitkattoman toiminnan kan-
nalta hyödyllisiksi, tulisi säilyttää. Näihin kuuluvat tilastotiedot Liittymistä valmistelevat ohjelmat tulisi suunnitella tämän
mukaisesti. sekä vapaaehtoisten kriisitoimenpiteiden mahdollisuus. Komi-
Bryssel 13. huhtikuuta 2000.
Alueiden komitean
puheenjohtaja
Jos CHABERT