[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 9.3.2011

KOM(2010) 731 lopullinen/2

CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 731 final du 13.12.2010Concerne : toutes les versions linguistiques

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE

Eures-verkoston toiminta vuosina 2006–2008 – komission esittämä asetuksen (EY) N:o 1612/68 19 artiklan 3 artiklan mukaisesti”Eures-verkoston merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa”

KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE, NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE

Eures-verkoston toiminta vuosina 2006–2008 – komission esittämä asetuksen (EY) N:o 1612/68 19 artiklan 3 artiklan mukaisesti”Eures-verkoston merkitys yhtenäisten eurooppalaisten työmarkkinoiden luomisessa”(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

SISÄLLYSLUETTELO

1. Johdanto 3

2. Eures-verkoston strategiset tavoitteet 3

2.1. Eures-toiminnan tulokset 4

2.2. Eures-toiminnan vaikutukset 4

3. Eures-palvelujen toteutusmekanismi 5

3.1. Eures tukee perusoikeutta riittämättömin rahoitusresurssein 5

3.2. Eures pohjautuu vahvaan ihmisten verkostoon 6

3.3. Eures-henkilöstön kouluttaminen on olennaisen tärkeää ammattimaisesti toimivan verkoston takaamiseksi 6

3.4. Eures-verkoston toiminnan integroiminen julkisiin työvoimapalveluihin 6

3.5. Rajatylittävä Eures-yhteistyökumppanuus 6

4. Eures-palvelujen tarjoaminen 6

4.1. Eures-verkoston työnvälitysmekanismi 6

5. Tulevaisuuden haasteet ja näkymät 6

1. Johdanto

Euroopan työnvälitysverkosto Eures on vakiintunut Euroopan laajuinen verkosto, jolla pyritään edistämään työntekijöiden liikkuvuutta. Verkostossa ovat mukana Euroopan komissio sekä Euroopan talousalueen[1] jäsenvaltioiden ja Sveitsin julkiset työvoimapalvelut ja työmarkkinajärjestöt. Verkoston palvelut ovat olleet näiden maiden kansalaisten käytettävissä jo noin 15 vuoden ajan. Tänä aikana Eures-verkosto on helpottanut työvoiman maantieteellistä liikkuvuutta käsittelemällä ongelmia, jotka liittyvät työvoiman saatavuutta, avoimia työpaikkoja, elin- ja työoloja sekä koulutusmahdollisuuksia koskevien tietojen hajanaisuuteen.

Vapaata liikkuvuutta pidetään usein yhtenä tärkeimmistä – mutta vähiten hyödynnetyistä – niistä neljästä perusoikeudesta, jotka EU:n lainsäädännöllä on taattu vuodesta 1957. Lissabonin strategia ja Euroopan työllisyysstrategia, joilla työllisyyskysymykset nostettiin yhteistä etua koskeviksi asioiksi, edellyttävät molemmat liikkuvuuden esteiden poistamista ja työvoiman liikkuvuuden lisäämistä EU:ssa. EU:n yhteiset joustoturvaperiaatteet tarjoavat kattavat puitteet nykyisille ja tuleville työllisyys- ja liikkuvuusstrategioille, joissa keskitytään erityisesti helpottamaan työpaikasta toiseen siirtymistä. Komission tiedonannon ”Uudet taidot uusia työpaikkoja varten”[2] mukaan liikkuvuuden edistämiseen ja ihmisten ammattitaidon ja työnsaantimahdollisuuksien yhteensovittamiseen on tarkoitus päästä poistamalla työntekijöiden vapaan liikkuvuuden esteitä EU:ssa sekä tarjoamalla avoimempia tietoja työmarkkinasuuntauksista ja ammattitaitovaatimuksista. Komissio aikoo esittää vuonna 2011 tiedonannon EU:n jäsenvaltioiden työvoimapulan helpottamisesta maahanmuuton avulla, ja siinä tarkastellaan sitä, olisiko EU:n ulkopuolelta tuleva maahanmuutto osittainen vastaus tiettyjen sektoreiden työvoimapulaan ja väestörakenteen suuntauksista johtuviin työmarkkinoiden haasteisiin.

Tässä kertomuksessa arvioidaan Eures-verkoston toimintaa vuosina 2006–2008 Eures-verkostosta vuonna 2009 tehdyn ulkoisen arviointiraportin perusteella. Kertomus jakautuu neljään pääosaan: luvussa 2 käsitellään Eures-verkoston strategisia tavoitteita, luvussa 3 Eures-verkoston toteutusmekanismia, luvussa 4 verkoston palvelujen tarjontaa ja lopuksi luvussa 5 tulevia haasteita.

2. Eures-verkoston strategiset tavoitteet

Vuosina 2006–2008 Eures-verkoston strategisia tavoitteita olivat työntekijöiden liikkuvuuden edistäminen ja liikkuvuuden esteiden vähentäminen i) kehittämällä eurooppalaisia työmarkkinoita, jotka ovat avoimet ja joille kaikilla on pääsymahdollisuudet, ii) varmistamalla avointen työpaikkojen ja työhakemusten kansainvälinen, alueiden välinen ja rajatylittävä vaihto sekä iii) varmistamalla avoimuus ja tiedonvaihto. Seuraavassa tarkastellaan Eures-toiminnan tuloksia ja vaikutuksia siltä kannalta, miten Eures on vaikuttanut edunsaajiin.

2.1. Eures-toiminnan tulokset

Eures-toiminnalla edistetään sellaisten eurooppalaisten työmarkkinoiden kehittämistä, jotka ovat avoimet ja joille kaikilla on pääsymahdollisuudet. Tämä tehdään tarjoamalla tietoa työmarkkinoista ja elin- ja työoloista sekä tarjoamalla työnhakupalvelua Eures-neuvojien verkoston ja Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalin kautta.

Verkoston tarjoamissa palveluissa otetaan huomioon asiakkaiden tarpeet, riippumatta siitä, onko kyseessä välitys vai ei. Välitystä tarjoaa neuvojien verkosto, joka antaa tietoa työnantajille, työnhakijoille ja työpaikan vaihtajille ja edistää sopivien työpaikkojen löytämistä. Neuvojien verkosto koostuu kahdesta tasosta: pätevistä ammattilaisista, jotka toimivat tietojen ja työpaikkojen välittäjinä koko Euroopan tasolla, ja Eures-avustajista, jotka tukevat neuvojien työtä ja joilla on myös merkittävä tehtävä palvelun tarjoamisessa. Palvelu, johon ei liity välitystä, tarjotaan Eures-portaalin kautta.

Asiakkaat hakevat portaalista tietoa ja hyödyntävät sitä päätöksenteossaan. Työnhakijat ja työpaikan vaihtoa haluavat, jotka olivat yhteydessä Eures-neuvojaan työnhaun yhteydessä, saivat työtarjouksen todennäköisemmin kuin ne, jotka käyttivät vain ammatillisen liikkuvuuden portaalia. Näin ollen Eures-neuvojien verkosto tuo lisäarvoa portaalin tarjoamiin palveluihin.

Portaalin ja neuvojien verkoston kautta tarjottu palvelu edistää avoimia työpaikkoja koskevien tietojen vaihtoa Euroopan laajuisesti. Vaikuttaa siltä, että työnantajat rekrytoivat ja yksityishenkilöt hakevat työpaikkoja Eures-verkoston kautta. Noin 20 prosenttia työnhakijoista ja työpaikkaa vaihtavista on saanut työpaikan Eures-verkoston kautta, ja noin puolet heistä on saanut ammattitaitoaan vastaavaa työtä.[3]

Monissa maissa Eures-verkostolla edistetään julkisten työvoimapalvelujen tavoitteiden saavuttamista auttamalla vähentämään työttömyyttä ja lisäämällä työntekijöiden liikkuvuutta. Lisäksi on toteutettu toimia Eures-palvelujen integroimiseksi työvoimapalvelujen tarjontaan. Tämä ei ole kuitenkaan kertaheitolla suoritettava tehtävä, vaan sitä olisi pidettävä jatkuvana prosessina. Eures-palvelujen integroimista julkisiin työvoimapalveluihin olisi parannettava. Seuraavassa kohdassa kuvataan, minkälaista lisäarvoa Eures tuo työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseen.

2.2. Eures-toiminnan vaikutukset

Eures-verkostolla on oma tehtävänsä, kun pyritään saavuttamaan kestävä taloudellinen kasvu ja sosiaalinen koheesio: se voi helpottaa työnhakijoiden ja työpaikkaa vaihtavien ja työnantajien kohtaamista tarjoamalla tietoja, neuvoja, opastusta ja välitystä yksityishenkilöille, jotta nämä voivat harjoittaa oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen EU:ssa.

Vuosina 2006–2008 Eures-verkosto oli relevantti sekä Euroopan työllisyysstrategian että Lissabonin strategian kestävää talouskasvua ja sosiaalisen koheesion lisäämistä koskevien tavoitteiden kannalta. Ensimmäistä kertaa siihen on viitattu keskeisissä poliittisissa teksteissä nimenomaisesti kuitenkin vasta vuodesta 2007 lähtien (työvoiman liikkuvuutta koskevassa toimintasuunnitelmassa ja Uudet taidot uusia työpaikkoja varten -tiedonannossa).

Eures-verkostolla on myös sosioekonominen ulottuvuus ja näin ollen yhteys Euroopan työllisyysstrategian suuntaviivaan 19 mekanismina, joka tarjoaa työnhakuapua ja auttaa sopivien työpaikkojen löytämisessä ja helpottaa näin työmarkkinoille integroitumista.[4] Välittäjän asemansa sekä elin- ja työoloista, myös sosiaaliturvasta, verotuksesta ja vakuutuksista, keräämiensä ja tarjoamiensa tietojen kautta Eures-verkosto voi auttaa ihmisiä voittamaan todellisia ja potentiaalisia liikkuvuuden esteitä.

Suuntaviivassa 19 luodaan yhteys myös Eures-verkoston ja joustoturvaohjelman välille, koska Eures-verkostolla on potentiaalia lyhentää siirtymäkautta työpaikkojen välillä. Eures-verkosto on väline, joka auttaa ihmisiä työnhakuprosessissa, joten sen voidaan katsoa auttavan minimoimaan aikaa siirryttäessä työpaikasta toiseen ja siirryttäessä työelämään.

3. Eures-palvelujen toteutusmekanismi

Jäsenvaltioiden keskus-, alue- ja paikallistason julkiset työvoimaviranomaiset huolehtivat Eures-palvelujen toteutuksesta. Eures-verkoston rajatylittävissä yhteistyökumppanuuksissa palveluita tarjotaan yhdessä kumppaniorganisaatioiden kuten ammattiliittojen, työnantajajärjestöjen ja kauppakamareiden kanssa. Käytännössä Eures-verkoston palveluita tarjoavat Eures-neuvojat ja muut Eures-jäsenten ja kumppaniorganisaatioiden työntekijät. Seuraavassa keskitytään Eures-verkoston henkilö- ja rahoitusresursseihin, Eures-verkoston koulutustarjontaan sekä Eures-verkoston integroimiseen työvoimapalveluihin. Rajatylittäville yhteistyökumppanuuksille on omistettu erillinen osio.

3.1. Eures tukee perusoikeutta riittämättömin rahoitusresurssein

EU on lisännyt investointejaan Eures-verkostoon ajan mittaan. Vuosien 2007–2008 budjetti oli 21 miljoonaa euroa, mikä on lähes 4 miljoonaa euroa enemmän kuin vuosina 2005–2006. Osaksi tämä johtuu verkoston laajenemisesta, kun Bulgaria ja Romania liittyivät EU:hun vuonna 2007.

Lähes kolme neljäsosaa komission Eures-rahoituksesta on osoitettu jäsenille niiden toimintasuunnitelmassa esitettyjen toimien toteutusta varten. Loput varoista käytetään Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaaliin, EU:n tason koulutukseen sekä Eures-käyttötukeen ja muihin tukitoimiin, kuten viestintätukeen, käännöspalveluihin ja julkaisuihin.

Yleisesti ottaen Eures-verkoston rahoitusrakenne on ollut toimiva, mutta sillä on myös puutteensa. Avustuksien käyttöosuus on noin 75 prosenttia, mikä merkitsee sitä, että keskimäärin 25 prosenttia jäsenille myönnetystä rahoituksesta jäi käyttämättä joka vuosi kaudella 2006–2008. Varojen alikäyttöön vaikuttavia tekijöitä ovat toimet, jotka eivät ole tukikelpoisia, hallinnollinen vaatimus menojen perusteluista ja se, milloin resurssit tosiasiassa saadaan käyttöön.

Eures-verkostolle osoitettu budjetti on melko pieni verrattuna työllisyysalan koko ohjelmarahoitukseen sekä EU:n tasolla että suhteutettuna työvoimapalveluiden kokonaismenoihin jäsenvaltioissa. Eures-jäsenten toiminnalle osoittamat varat ovat yli kolminkertaiset komission budjetoimiin resursseihin nähden ja nelinkertaiset tukikelpoisiin menoihin nähden. Tämä tarkoittaa sitä, että Eures-jäsenten myöntämä rahoitus on olennaisen tärkeää Eures-palvelujen tarjoamisen kannalta.

Budjetin maksusitoumukset ja maksut vuosina 2006–2008

2006 | 2007 | 2008 |

Sitoumukset | 16 420 284,55 | 18 370 275,72 | 20 802 275,36 |

Maksut | 11 636 119,76 | 14 546 709,36 | 14 738 651,59 |

3.2. Eures pohjautuu vahvaan ihmisten verkostoon

Jäsenvaltioissa on 851 neuvojan verkosto, joka tarjoaa Eures-palveluita työnhakijoille, työpaikan vaihtajille, työttömille ja työnantajille. Neuvojien lukumäärä jäsenvaltioissa vaihtelee, ja puolet kaikista neuvojista työskentelee kuudessa maassa: Belgiassa, Saksassa, Espanjassa, Ranskassa, Italiassa ja Ruotsissa.

Eures-neuvojat ovat julkisten työvoimapalvelujen työntekijöitä, jotka on osoitettu työskentelemään maansa työvoimaorganisaation keskus-, alue- ja paikallistasolla. He käyttävät työajastaan keskimäärin 75 prosenttia Eures-toimintaan[5]. Vuonna 2008 rekisteröitiin yli miljoona yhteydenottoa (1 093 998) työnhakijoiden, työpaikan vaihtajien ja työnantajien kanssa, mikä merkitsee keskimäärin 1 286:ta yhteydenottoa neuvojaa kohti. Näistä yhteydenotoista 86 prosenttia oli työnhakijoiden ja työpaikan vaihtajien kanssa. Neuvojien määrä suhteessa rekisteröityneihin työnantajiin ja työnhakijoihin vaihtelee, mutta keskimäärin neuvojaa kohti on 424 työnhakijaa ja 20 työnantajaa.

Työnhaku on aina ollut yleisin aihe, josta neuvojien kanssa keskustellaan. Yhteydenotoista keskimäärin 41,2 prosentissa keskityttiin tähän aiheeseen vuosina 2006–2008. Toiseksi yleisin aihe oli yleinen Eures-tieto, ja tästä keskusteltiin noin 17,1 prosentissa yhteydenotoista samalla kaudella. Kolmanneksi yleisin aihe oli rekrytointi, josta keskusteltiin noin 15,1 prosentissa yhteydenotoista tällä kaudella.

Verkoston toimintaa tukevat myös Eures-avustajat; yli puolet jäsenvaltioista on palkannut myös avustajia tukemaan neuvojien työtä ja tarjoamaan Eures-palveluita. Eures-palvelujen tarjoamiseen suoraan liittyvä ihmisten verkosto on siis paljon laajempi kuin pelkkä neuvojien verkosto.

Kaiken kaikkiaan Eures-palvelujen tarjoamiseen käytettyjen henkilöresurssien taso vaikuttaa riittävältä työnhakijoiden, työpaikan vaihtajien ja työnantajien tarpeiden tyydyttämiseksi, vaikkakin lisäresursseja tarvitaan, jos Eures-verkostoon sisällytetään uusia palveluita.

3.3. Eures-henkilöstön kouluttaminen on olennaisen tärkeää ammattimaisesti toimivan verkoston takaamiseksi

Eures-koulutusta annetaan sekä maakohtaisesti että Euroopan tasolla. Maakohtaiseen koulutukseen kuuluu monia eri toimia, mukaan luettuna esikoulutus, jota edellytetään uusilta neuvojilta ennen kuin he voivat osallistua Euroopan tason perehdytyskoulutukseen ja yhteistilaisuuksiin.

Vuosina 2006–2008 Euroopan tason koulutuksesta vastasi yksityinen palveluntarjoaja, joka tarjosi noin 20 kurssia kunakin vuonna. Koulutustarjonta koostui sekä aloittelijoiden että edistyneempien kursseista, ja koulutusta annettiin sekä Eures-neuvojille että näiden esimiehille. Eures-neuvojia ja esimiehiä palkattiin kouluttajiksi eri kursseille, ja he työskentelivät palveluntarjoajan tiimissä.

Tarjottu koulutus on keskeisen tärkeää pyrittäessä varmistamaan, että verkoston toiminta on pätevää ja tehokasta. Yleisesti ottaen nämä eri tason koulutukset täydentävät toisiaan niin, että Euroopan tasolla annetussa koulutuksessa keskitytään teoriaan ja maakohtaisessa käytännön kysymyksiin.

3.4. Eures-verkoston toiminnan integroiminen julkisiin työvoimapalveluihin

Eures-suuntaviivoissa tuodaan selvästi esiin ensisijainen tarve tehostaa Eures-palvelujen integroimista julkisiin työvoimapalveluihin.[6] Tämä on jo tuottanut tuloksia, jotka osoittavat, että suurin osa jäsenistä on edistynyt asiassa. Jäsenet ovat osoittaneet selkeästi henkilöresurssit Eures-palveluihin, Eures-toimintaan käytetty aika otetaan huomioon, Eures-henkilöstölle järjestetään sisäistä koulutusta, ja muun asiaan liittyvän henkilöstön tietämystä lisätään. Noin 75–100 prosenttia neuvojista noin puolessa jäsenvaltioista on saanut Eures-koulutusta.

Eures-palvelujen sisällyttäminen työvoimapalveluihin edistää työvoimapalvelujen tavoitetta alentaa työttömyyttä ja edistää liikkuvuutta. Julkisten työvoimapalvelujen pyrkimyksistä huolimatta tulokset Eures-palvelujen sisällyttämisestä työvoimapalveluihin vaihtelevat eri maiden kesken.

3.5. Rajatylittävä Eures-yhteistyökumppanuus

Eures-verkostolla on tärkeä asema rajaseuduilla, joilla Eures-neuvojat antavat tietoja ja neuvoja työntekijöille ja työnantajille, jotka haluavat työskennellä ja rekrytoida rajatylittävästi. Rajatyöntekijät tarvitsevat tietoja esimerkiksi vakuutuksista, verotuksesta, sosiaaliturvajärjestelmistä, koulutuksesta ja itsenäisestä ammatinharjoittamisesta.

Rajaylittävien neuvojien kanssa keskusteltiin yleisimmin työnhausta, joka oli aiheena 34,6 prosentissa yhteydenotoista kaudella 2007–2008. Toiseksi tärkeimmät aiheet olivat sosiaaliturva ja verotus, joita käsiteltiin keskimäärin 24,8 prosentissa yhteydenotoista samalla kaudella. Kolmanneksi eniten haluttiin yleistä Eures-tietoa, joka oli aiheena keskimäärin 12,6 prosentissa yhteydenotoista.

Vuosina 2006–2008 Eures-palvelujen tarjoamiseen osallistui yhteensä 22 rajatylittävää Eures-kumppania, jotka osallistuivat Eures-toiminnan kehittämiseen merkittävällä panoksella. Useimmat Eures-yhteistyökumppanit sijaitsevat Keski- ja Länsi-Euroopassa (yhdeksän Saksassa ja kuusi Ranskassa).[7] Rajatylittävien kumppanuusjärjestelyiden puitteissa toteutettujen toimien lisäksi lähes kaikki Eures-jäsenet toteuttavat jonkinlaisia rajatylittäviä toimia, jotka eivät kuulu kumppanuusjärjestelyiden piiriin.

Rajatylittävien Eures-yhtestyökumppaneiden sijainti vastaa suureksi osaksi sitä, miten työmatkalaiset ovat sijoittuneet. Toisessa maassa työskentelevien määrä on kasvanut viime vuosina. Yhden tutkimuksen mukaan vuosina 2006–2007 ETA-maissa ja Sveitsissä oli rajatyöntekijöitä noin 780 000. EU-15:ssa tämä määrä kasvoi vuosien 1999–2000 ja vuosien 2006–2007 välillä 26 prosenttia. Suurin osa rajatylittävästä työnkäynnistä keskittyy Euroopan keski- ja länsiosiin. Suurimpia vastaanottavia valtioita ovat Sveitsi, Luxemburg, Saksa, Alankomaat, Itävalta ja Belgia. Nämä maat vastaanottavat kaikista rajatyöntekijöistä noin kolme neljännestä. Suurimmat lähettävät maat ovat Ranska, Saksa ja Belgia, joista tulee noin 60 prosenttia kaikista EU:n rajatyöntekijöistä.

Rajatylittävät kumppanuusjärjestelyt ovat parantaneet Eures-verkoston näkyvyyttä, ja niiden kautta on luotu erilaisia toimia, joilla tarjotaan tietoa työnhakijoille, työpaikan vaihtajille, rajatyöntekijöille ja työnantajille rajaseuduilla.

4. Eures-palvelujen tarjoaminen

Eures-verkosto avustaa työnhakijoita, työpaikan vaihtajia ja työttömiä sekä työnantajia tarjoamalla erilaisia palveluita Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalin ja Eures-neuvojien verkoston kautta. Näihin palveluihin kuuluvat suora työnvälitysapu ja epäsuora työnvälitysapu, jossa annetaan tietoa työmarkkinatilanteesta ja elin- ja työoloista muissa ETA-maissa ja Sveitsissä.

4.1. Eures-verkoston työnvälitysmekanismi

Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalilla on ollut tärkeä rooli jaettaessa tietoa työmahdollisuuksista työnhakijoille, työpaikan vaihtajille ja työttömille sekä työnantajille. Portaalin kautta työnhakijat, työpaikan vaihtajat ja työttömät pääsevät tekemään työpaikkahakuja ja voivat julkaista ansioluettelonsa, kun taas työnantajat voivat etsiä ansioluetteloita ja julkaista tiedot avoimista työpaikoista.

Rekisteröidyt työnhakijat Eures-portaalissa maakohtaisesti vuosina 2006–2008:

Maa | Työnhakijoiden määrä | Maa | Työnhakijoiden määrä |

Belgia | 9 671 | Alankomaat | 5 092 |

Tšekki | 11 396 | Itävalta | 3 551 |

Tanska | 2 379 | Puola | 25 040 |

Saksa | 21 185 | Portugali | 22 724 |

Viro | 4 413 | Romania | 18 090 |

Irlanti | 3 854 | Slovenia | 2 588 |

Kreikka | 6 091 | Slovakia | 3 923 |

Espanja | 50 923 | Suomi | 4 123 |

Ranska | 16 524 | Ruotsi | 4 966 |

Italia | 49 307 | Yhdistynyt kuningaskunta | 10 824 |

Latvia | 5 767 | Norja | 2 497 |

Liettua | 4 526 | Sveitsi | 2 283 |

Unkari | 12 744 |

Portaalia arvostavat molemmat käyttäjäryhmät, jotka näkevät selvästi, mitä etuja siitä on, että pystyy etsimään – tai esittämään – tietoja avoimista työpaikoista koko ETA-alueelta. Käyttäjille osoitetun online-kyselyn mukaan ansioluettelon esittämiseen liittyvä toiminto on Eures-palveluista hyödyllisin työnhakijoille ja työpaikkaa vaihtaville. Työpaikkailmoituksen laittaneista työnantajista 19 prosenttia oli tarjonnut työpaikkaa yhdelle tai useammalle hakijalle, ja vähän alle puolet näistä hakijoista oli saanut ammattitaitoaan vastaavan työn. Työnhakijoista ja työpaikkaa vaihtavista lähes 70 prosenttia oli joko hakenut kiinnostavaa avointa työpaikkaa tai laittanut ansioluettelonsa portaaliin. Portaali on näin ollen helpottanut sopivien työpaikkojen löytämistä: työnhakijat ja työpaikkaa vaihtavat ovat löytäneet työpaikkoja ja työnantajat ovat täyttäneet avoimia työpaikkoja. Tätä voidaan parantaa entisestään lisäämällä synergiaa laajasti käytetyn Europass-ansioluettelon kanssa; tällaisia toimia ollaan kehittämässä parhaillaan.

Portaalissa on kuitenkin lukuisia seikkoja, joita voitaisiin parantaa, jotta sopivien työpaikkojen ja työntekijöiden löytyminen Eures-verkoston kautta tehostuisi. Tällaisia ovat esimerkiksi toimivuuden parantamiseen liittyvät tekniset näkökohdat samoin kuin syötettyjen tietojen tyyppi ja laatu. Vastuu ajantasaisen tiedon tarjoamisesta ja portaaliin ilmoitettujen avointen työpaikkojen laadun varmistamisesta on Eures-jäsenillä.

Eures-neuvojista koostuva ihmisten verkosto antaa lisäarvoa portaalista saataviin tietoihin, etenkin kun otetaan huomioon heidän tietonsa ja kokemuksensa esimerkiksi verotukseen ja ammattipätevyyksien tunnustamiseen liittyvistä aiheista. Neuvojaverkoston suurimpia etuja vaikuttavat olevan neuvojien asiakkaille – etenkin sellaisille, joiden atk-taidot ovat heikot – antama apu portaalin käytössä, neuvojien portaalin tuntemus ja työnhakuprosessin nopeuttaminen. Suurin osa käyttäjistä katsoi, että Eures-neuvojat ovat erittäin avuliaita ja tarjoavat korkealaatuista palvelua. Neuvojien työtä voitaisiin kuitenkin helpottaa varmistamalla portaalin moitteeton toimiminen, integroimalla Eures julkisten työvoimapalvelujen toimintaan ja tehostamalla yhteyksiä työnantajiin.

Neuvojaverkoston ja ammatillisen liikkuvuuden portaalin lisäksi sopivien työpaikkojen löytämistä edistetään monilla muillakin toimilla; tällaisia ovat työpaikkamessut ja muut rekrytointitapahtumat, tiedotustilaisuudet ja tapaamiset, esimerkiksi työnantajien kanssa, sekä edistämistoimet. Vaikuttaa siltä, että työpaikkamessuilla ja rekrytointitapahtumissa onnistutaan löytämään sopivia työpaikkoja. Vuosina 2006–2008 järjestettiin 248 tapahtumaa, joiden tuloksena onnistuttiin löytämään 11 000 hakijalle sopiva työpaikka. Lisäksi Eures-verkostossa rekisteröitiin samalla kaudella vielä 15 000 tuloksellista työpaikkahakua.

5. Tulevaisuuden haasteet ja näkymät

Euroopan työmarkkinoiden muutosnopeus, jota talouskriisin vaikutukset vielä vauhdittavat, sekä julkisten työvoimapalvelujen yleinen modernisointi ovat Eures-verkoston suurimpia haasteita tulevina vuosina. Jotta näihin muutoksiin voitaisiin vastata, Eures-verkoston kehittämistä on tehostettava. Eures-verkostoa on kehitettävä enemmän tulossuuntautuneeksi verkostoksi, jolla osoitetaan sen lisäarvo asiakasryhmille ja julkisille työvoimapalveluille. Monti-raportissa tunnustettiin, että Eures-verkosto on menestystarina.[8] Muihin komission verkostoihin verrattuna Eures-verkosto on tiiviimmin keskittynyt työllisyysmahdollisuuksiin, ja se on myös ainoa, joka tarjoaa varsinaista työnvälityspalvelua.

Eures-verkoston on säilytettävä keskeinen asemansa liikkuvuuden edistäjänä. Tämä merkitsee sitä, että säännölliset tiedotus- ja neuvontatehtävät säilytetään jatkossakin. Eures-asiakkaiden todellisten tarpeiden täyttämiseksi ja mitattavien tulosten tarjoamiseksi Eures-verkoston toimintaa on kuitenkin suunnattava uudelleen niin, että siitä tulee keskeinen väline, jolla parannetaan työnhakijoiden ja avointen työpaikkojen kohtaamista koko Euroopassa. Tähän päästään keskittymällä etsimään sopivia työpaikkoja kaikille, joilla on laillinen oikeus työskennellä toisessa EU-maassa; näin Eures-verkostosta tulee Euroopan työllisyysstrategiaa palveleva väline.

Julkisten työvoimapalveluiden on lisättävä edelleen Eures-verkoston palvelujen sisällyttämistä omiin palveluihinsa ja asiakassuhteisiinsa ja hyödynnettävä Eures-neuvojien asiantuntemusta niin, että Euroopan laajuiset näkökohdat otetaan entistä paremmin huomioon kaikessa toiminnassa. Julkisten työvoimapalvelujen olisi integroitava Eures-palvelujen tarjonta omien tärkeimpien palvelujensa tarjontaan samoin kuin nopean reagoinnin järjestelmiin, jotta voitaisiin auttaa työnantajia ja työntekijöitä selviytymään muutoksista.

Tulevaisuudessa Eures-verkosto tarjoaa työnhakijoille, työnantajille, työntekijöille, harjoittelijoille ja korkeakoulusta valmistuneille räätälöidympää apua liikkuvuuteen liittyvissä asioissa. Eures-verkoston tärkeimmäksi tavoitteeksi on asetettava paremman tasapainon saavuttaminen avointen työpaikkojen ja työhakemusten välillä. Liikkuvuudesta ETA-maissa ja Sveitsissä on tehtävä houkutteleva vaihtoehto.

Jotta Eures-verkosto voi vastata näihin haasteisiin, useita aloitteita on jo käynnistetty tai niitä ollaan arvioimassa:

- Kehitetään monikielinen ammatteja ja osaamista koskeva standardisanakirja työpaikkatietojen laadun ja avoimuuden parantamiseksi, jotta voidaan aiempaa paremmin taata työnhakijoiden ja työpaikkojen kohtaaminen. Ammattitaidon, työpaikkojen ja oppimismahdollisuuksien todellinen kohtaaminen Euroopan työmarkkinoilla voidaan saavuttaa vain, jos ammattipätevyyksistä ja ammateista on yhteinen monikielinen luokitus; tämän monikielisen sanakirjan nimi on ”European Skills, Competencies and Occupations (ESCO)”.

- Luodaan Match and Map -toiminto, joka tarjoaa kansalaisille avoimen ja helppokäyttöisen online-palvelun kautta korkealaatuista tietoa ammateista ja taidoista sekä oppimis- ja koulutusmahdollisuuksista kaikkialla EU:ssa. Toiminto on osa EURES-palvelua, ja PLOTEUS- ja EURAXESS-portaaleihin liitettynä se tarjoaa selkeän maantieteellisen kartoituksen käyttäjän profiiliin soveltuvista avoimista työpaikoista, palautetta siitä, minkä vuoksi työpaikat ja osaaminen eivät kohtaa, sekä tietoa oppimismahdollisuuksista.

- Perustetaan Euroopan työmarkkinoiden seurantaelin, joka antaa määräajoin ajantasaista tietoa lyhyen aikavälin suuntauksista Euroopan työmarkkinoilla. Tarkoituksena on parantaa tiedonkeruuta, jotta pystytään kartoittamaan ja ennakoimaan paremmin ylitarjontaa ja puutteita työmarkkinoilla ja analysoimaan liikkuvuussuuntauksia. Näin työntekijät tai työnhakijat, joilla on tarvittava ammattitaito ja pätevyys, tietävät, mistä heillä on parhaat mahdollisuudet saada työpaikka.

- Nykyaikaistetaan Eures-verkoston ammatillisen liikkuvuuden portaalia lisäämällä siihen interaktiivisia osioita. Tarkoituksena on tehdä Euroopan unionin laajin työllisyyssivusto, jolla on graafisia esityksiä, linkki Europass-ansioluettelon luomisvälineeseen ja helppokäyttöisempi ansioluettelon hakutoiminto, sosiaalinen verkosto-osio työnhakijoille sekä virtuaaliset työpaikkamessut. Uudistetussa portaalissa on myös korkeakoulusta valmistuneille erityisosio, jolla kavennetaan koulujen ja yritysten välistä kuilua ja tuetaan nuorten työnhakua.

- Toteutetaan toimia ”Eka Eures-työpaikka” -järjestelmän luomiseksi. Kyseessä on järjestelmä, jolla on tarkoitus tukea taloudellisesti nuorten liikkuvuutta kaikkialla Euroopassa heidän pyrkiessään pääsemään työmarkkinoille.

- Luodaan mekanismi, jonka avulla voidaan tehdä järjestelmällisesti yhteistyötä EU:n muiden verkostojen kanssa pyrkimällä synergiaetuihin ja etsimällä toimivia yhteistyötapoja.

LIITEEures-toimintakertomukseen (2006–2008)

Euroopan ammatillisen liikkuvuuden portaalin käyttöä koskevat tilastot

Taulukko 1: Käyntejä Eures-työpaikkaportaalissa kuukaudessa, 2007-2008

Kuukausi | Käyntejä |

huhti-07 | 746 434 |

touko-07 | 807 962 |

kesä-07 | 778 391 |

heinä-07 | 825 436 |

elo-07 | 787 524 |

syys-07 | 862 158 |

loka-07 | 974 595 |

marras-07 | 925 574 |

joulu-07 | 835 674 |

tammi-08 | 1 382 187 |

helmi-08 | 1 360 996 |

maalis-08 | 1 575 820 |

huhti-08 | 1 975 491 |

touko-08 | 1 486 182 |

kesä-08 | 1 305 630 |

heinä-08 | 1 277 264 |

elo-08 | 1 227 002 |

syys-08 | 1 545 773 |

loka-08 | 1 619 020 |

marras-08 | 1 539 167 |

joulu-08 | 1 206 529 |

Kaavio 1: Käyntejä Eures-työpaikkaportaalissa kuukaudessa, 2007–2010

[pic]

Taulukko 2: Niiden rajatylittävien Eures-yhteistyökumppanuuksien lukumäärä, joihin maa osallistuu

Maa | Rajatylittävien Eures-yhteistyökumppanuuksien lukumäärä |

Belgia | 4 |

Tšekki | 2 |

Tanska | 2 |

Saksa | 9 |

Espanja | 2 |

Ranska | 6 |

Italia | 3 |

Luxemburg | 2 |

Unkari | 1 |

Alankomaat | 4 |

Itävalta | 3 |

Puola | 1 |

Portugali | 1 |

Slovenia | 1 |

Slovakia | 2 |

Suomi | 1 |

Ruotsi | 2 |

Yhdistynyt kuningaskunta | 2 |

Sveitsi | 3 |

Liechtenstein | 1 |

[1] EU:n jäsenvaltiot sekä Norja, Islanti ja Liechtenstein.

[2] KOM(2008) 868 lopullinen.

[3] Ulkoisessa arvioinnissa tehtiin kysely, johon työnhakijat, työpaikan vaihtajat ja työnantajat vastasivat. Kysely osoitti, että avoimia työpaikkoja sisältävä tietokanta on helpottanut sopivan työpaikan löytämistä. Esimerkiksi 6 344 työnhakijaa ja työpaikan vaihtajaa (65,8 % vastaajista) ilmoitti, että he ovat joko hakeneet avointa työpaikkaa Eures-palvelun kautta tai toimittaneet ansioluettelonsa palveluun. Kaikkiaan 1 283 henkilöä (20,2 % työnhakijoista ja työpaikan vaihtajista) ilmoitti saaneensa työpaikan Eures-palvelun kautta, ja hieman alle puolet heistä (609) ilmoitti, että saatu työ vastaa heidän ammattitaitotasoaan.

[4] Euroopan työllisyysstrategian vuosien 2008–2010 työllisyyden suuntaviivojen suuntaviivassa 19 viitataan Eures-verkoston panokseen työllisyyspolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa ja yhdistetään Eures joustoturvamalliin siltä osin, että sillä hallitaan siirtymistä työpaikasta toiseen ja uuteen työhön.

[5] Eures-peruskirjassa (EUVL C 106, 3.5.2003, s. 3) todetaan, että Eures-neuvojat työskentelevät Eures-tehtävissä vähintään puolet säännönmukaisesta kokoaikaa vastaavasta työajasta ja muun ajan suorittavat tehtäviään kansallisessa työvoimapalvelussa.

[6] Jäsenten ja kumppaneiden toteuttamat Eures-toimet perustuvat suuntaviivoihin, joita sovelletaan aina kolme vuotta.

[7] Tämän kertomuksen liitteessä on tarkemmat luvut rajatylittävistä kumppanuusjärjestelyistä, joihin kukin maa osallistuu.

[8] M. Monti: ”Uusi sisämarkkinastrategia”, 9. toukokuuta 2010, s. 59.