[pic] | EUROOPAN KOMISSIO |

Bryssel 25.6.2010

KOM(2010)334 lopullinen

KOMISSION SEITSEMÄS VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE

YLEISKATSAUS UNIONIN ULKOPUOLISTEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIA VASTAAN KOHDISTAMIIN KAUPAN SUOJATOIMIIN (TILASTOT 31. JOULUKUUTA 2009 ASTI, MUTTA TAPAUKSIA JA TEKSTIÄ KOSKEVAT KOMMENTIT ON PÄIVITETTY MAALISKUUHUN 2010 ASTI)

SEK(2010)772

KOMISSION SEITSEMÄS VUOSIKERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE

YLEISKATSAUS UNIONIN ULKOPUOLISTEN MAIDEN EUROOPAN UNIONIA VASTAAN KOHDISTAMIIN KAUPAN SUOJATOIMIIN (TILASTOT 31. JOULUKUUTA 2009 ASTI, MUTTA TAPAUKSIA JA TEKSTIÄ KOSKEVAT KOMMENTIT ON PÄIVITETTY MAALISKUUHUN 2010 ASTI)

Tiivistelmä

Vuonna 2009 uusien tutkimusten ja käyttöön otettujen kaupan suojatoimenpiteiden määrä oli erittäin suuri huolimatta kansainvälisistä lupauksista, joiden mukaan protektionistisia suojatoimenpiteitä ei toteutettaisi maailmanlaajuisen talouskriisin aikana. EU:n viejiä vastaan kohdistetuissa toimenpiteissä sovellettiin valitettavasti usein sellaisia menettelyjä, joissa olisi parantamisen varaa. Tänä vuonna tämä näkyi etenkin tutkimuksen vireillepanoa koskevissa menettelyissä. Suojatoimenpiteiden käytön jatkuva lisääntyminen on huolestuttavaa. Komission seurantatyö onkin hyvin tärkeää. Komissio on puuttunut asiaan monta kertaa auttaakseen EU:n viejiä ja varmistaakseen, ettei niiden pääsyä ulkomaisille markkinoille rajoiteta aiheettomasti perusteettomilla toimenpiteillä. Tulokset ovat olleet usein myönteisiä, mutta valitettavasti kaikkia ongelmia ei ole saatu ratkaistua. Komissio puolustaa jatkossakin kaupan suojatoimien varovaista ja kurinalaista käyttöä edistääkseen vapaata ja tervettä kaupankäyntiä kaikkialla maailmassa.

JOHDANTO

Viime vuoden kertomuksessa tuotiin esiin maailmanlaajuisen kriisin ensimerkit ja sen vaikutus kaupan suojakeinojen käyttöön. Vuonna 2008 pantiin vireille valtava määrä uusia tutkimuksia erityisesti vuoden kahden viimeisen kuukauden aikana. Vaikka G20-maat sitoutuivat välttämään kaikkia kauppaa rajoittavia toimenpiteitä, tästä kertomuksesta käy ilmi, että vuonna 2008 alkanut kehityssuuntaus jatkui vuonna 2009. Vuonna 2009 vireille pantujen uusien tutkimusten ja käyttöön otettujen toimenpiteiden määrä on lisääntynyt merkittävästi.

Jos kaupan suojakeinoja käytetään täysin WTO:n sääntöjen mukaisesti, niitä ei voida pitää protektionistisina. Niiden tarkoituksena on pikemminkin korjata yksittäisiä tilanteita tiukkojen sääntöjen mukaisesti. Valitettavasti tässä kertomuksessa esiin tuodut kehityssuuntaukset ja ongelmat näyttävät viittaavan siihen, että vuonna 2009 näitä sääntöjä noudatettiin aika ajoin melko mielikuvituksellisella tavalla. Suojakeinojen epäasianmukainen käyttö ja huonojen menettelyjen soveltaminen liian usein kaupan suojakeinoja koskevissa tutkimuksissa, mitä komissio on pitänyt valitettavana jo aiemminkin, ovat olleet yleisempiä kuin koskaan.

Komissio on seurannut unionin ulkopuolisten maiden käyttöön ottamia kaupan suojatoimia entistä tiiviimmin. Komissio avusti useaa tuotannonalaa yksittäisissä tutkimuksissa ja puuttui monta kertaa toimintaan myös laajemmin, jotta vältettäisiin asiaan sovellettavista säännöistä poikkeaminen. Lisäksi puheenjohtajavaltio Espanja asetti markkinoille pääsyn yhdeksi painopisteeksi, minkä ansiosta komission toiminta tällä alalla sai enemmän huomiota.

Tässä kertomuksessa kuvataan yleisiä kehityssuuntauksia, havaittuja ongelmia ja aikaansaatuja tuloksia. Siinä myös analysoidaan kehityssuuntauksia ja yksittäisiä tapauksia suojakeinojen merkittävimpien käyttäjien osalta.

YLEISET KEHITYSSUUNTAUKSET

Vuonna 2009 unionin ulkopuoliset maat toimivat erittäin aktiivisesti kaupan suojakeinojen alalla ja erityisesti uusia tutkimuksia pantiin vireille paljon. Vuoden 2008 lopussa havaittu kasvusuuntaus on jatkunut. Vuonna 2009 pantiin vireille 45 uutta tutkimusta, mikä on merkittävästi enemmän kuin vuonna 2008, jolloin pantiin vireille 33 uutta tutkimusta (joista lähes puolet viimeisellä vuosineljänneksellä). Ero on sitäkin merkittävämpi vuoteen 2007 verrattuna, jolloin pantiin vireille 19 uutta tutkimusta.

Suojatoimenpide oli selkeästi kaikkein useimmin käytetty suojakeino uusissa tutkimuksissa. Yli kaksi kolmannesta 31:stä vireille pannusta suojakeinoja koskevasta uudesta tutkimuksesta liittyi juuri kyseiseen suojakeinoon. Vaikka EU:sta ei aina viedä tutkimuksen kohteena olevaa tuotetta, tämä suuntaus on erityisen huolestuttava suojatoimenpiteiden kaikkia koskevan luonteen vuoksi. Intia käytti tätä suojakeinoa eniten, ja vuonna 2009 pantiin vireille 9 uutta tutkimusta. Lisäksi kannattaa huomata, että Turkki on jatkanut neljän suojatoimenpiteen voimassaoloaikaa alkuperäisestä kolmesta vuodesta.

Uusien tutkimusten kokonaismäärän kasvettua vuoden 2008 lopusta lähtien vuonna 2009 otettiin luonnollisesti myös useampia toimenpiteitä käyttöön : käyttöön otettiin 33 uutta toimenpidettä, kun vuonna 2008 niitä otettiin käyttöön 18. Intia oli jälleen merkittävin toimija (7 toimenpidettä), ja sen jälkeen tulivat Kiina (4 toimenpidettä) sekä Israel ja Ukraina (3 toimenpidettä kumpikin). Lähes puolet toimenpiteistä oli suojatoimenpiteitä, eli vuonna 2009 toteutetuista 33 toimenpiteestä suojatoimenpiteitä oli 15 (vuonna 2008 toteutetuista 18 toimenpiteestä niitä oli kuusi).

Edellä mainitusta kehityssuuntauksesta huolimatta voimassa olevien toimenpiteiden määrä kasvoi vain vähän. Vuoden 2009 lopussa voimassa oli 136 kaupan suojatoimenpidettä, mikä on vain 3 enemmän kuin vuoden 2008 lopussa. Tämä johtuu siitä, että monien toimenpiteiden voimassaolo päättyi tai ne lopetettiin vuoden 2009 aikana.

Polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä on voimassa edelleen eniten (93 toimenpidettä, 91 vuonna 2008). Seuraavaksi eniten on suojatoimenpiteitä (37 toimenpidettä, 32 vuonna 2008) ja tukien vastaisia toimenpiteitä (6 toimenpidettä, 10 vuonna 2008).

Euroopan unionia vastaan käyttöön otettuja suojakeinoja on voimassa edelleen eniten Yhdysvalloilla: 23 voimassa olevaa toimenpidettä. Vuonna 2009 Yhdysvallat ei kuitenkaan ottanut uusia toimenpiteitä käyttöön eikä pannut tutkimuksia vireille. Intialla niitä on toiseksi eniten – 15 voimassa olevaa toimenpidettä – ja se on toiminut hyvin aktiivisesti vuonna 2009, kuten edellä todettiin. Kiina on lähes tavoittanut Intian ja pitää yhdessä Turkin kanssa kolmatta sijaa. Vuonna 2009 niillä molemmilla oli voimassa 12 toimenpidettä Euroopan unionia vastaan. Muita merkittäviä suojakeinojen käyttäjiä ovat Brasilia, jolla on 11 voimassa olevaa toimenpidettä, ja Ukraina, jolla on 9 voimassa olevaa toimenpidettä.

TÄMÄNHETKISET ONGELMAT

Komission puuttuminen toimintaan on saanut usein aikaan parannuksia yksittäisissä tapauksissa, tai asia on jopa ratkennut ilman toimenpiteitä. Aiemmissa kertomuksissa kuvattuja ongelmia on kuitenkin edelleen. Vaikean taloustilanteen aiheuttamien paineiden vuoksi vaikuttaa siltä, että jotkin ongelmat jopa pahenivat vuonna 2009. Näin on käynyt erityisesti vireillepanon (alhaisen) kynnyksen ja suojatoimenpiteiden jatkuvasti kasvavan käytön osalta. Myös avoimuuden puute on merkittävä ongelma. Pahimmillaan sama tapaus on pitänyt sisällään nämä kaikki kolme ongelmaa.

Vireillepanon alhainen kynnys

Monet tuotannonalat ympäri maailman ovat kärsineet ja kärsivät edelleen edellisen vuoden lopulla alkaneesta vaikeasta taloustilanteesta. Näin ollen toimijoista voi olla houkuttelevaa hakea suojaa ulkomaista kilpailua vastaan esimerkiksi protektionistisilla toimenpiteillä. Kansallisten viranomaisten onkin oltava erityisen huolellisia, kun ne saavat kaupan suojatoimenpiteiden käyttöönottoa koskevan hakemuksen. Tutkimukset olisi pantava vireille ainoastaan silloin, kun on todellista näyttöä siitä, että vireillepanon oikeudelliset edellytykset täyttyvät.

Vaikka paineet tutkimusten vireillepanoon saattavat olla hyvin korkeita, vireillepanon olisi tapahduttava vain teknisin perustein. Valitettavasti näin ei käynyt aina vuonna 2009. Tämän vuoksi uusien vireillepanojen määrä kasvoi yli 80 prosenttia vuoteen 2008 verrattuna, eli vuonna 2009 uusia tutkimuksia pantiin vireille 33, kun niitä pantiin vireille 18 vuonna 2008. Suurimassa osassa näistä vireillepanoista esimerkiksi vahinkoa koskeva näyttö perustui vain pariin negatiiviseen taloudelliseen indikaattoriin, jotka kattoivat vain hyvin lyhyen aikavälin (usein vain yhden neljänneksen). Syy-yhteyden analyysit olivat myös virheellisiä, koska yritykset yrittivät sysätä talouskriisistä aiheutuneet kielteiset vaikutukset polkumyyntituonnin, tuontitukien tai tuonnin lisääntymisen syyksi ja sivuuttaa näin tuontia lukuun ottamatta kaikki muut syyt, jotka vaikuttivat niiden tilanteeseen kielteisesti.

Vaikka tutkimukset eivät ole johtaneet eivätkä johda aina toimenpiteisiin, jo pelkkä vireillepano häiritsee kaupankäyntiä, koska se luo epävarmuutta liiketoimintaympäristöön. Lisäksi asianomaiset talouden toimijat joutuvat käyttämään tutkimuksissa tehtävään yhteistyöhön huomattavia taloudellisia ja henkilöresursseja. Näin ollen sellaisia vireillepanoja, jotka eivät täytä WTO:n kriteereitä, olisi aina syytä välttää, koska ne ovat sääntöjenvastaisia ja erityisesti tässä yhteydessä koska niillä luodaan tarpeetonta ylimääräistä painetta yrityksille, jotka jo muutenkin kärsivät nykyisestä talouskriisistä.

Edellä lueteltujen ongelmien lisäksi vuonna 2009 ilmeni uusi kehityssuuntaus. Monessa tilanteessa kävi ilmi, että kun Euroopan komissio oli ottanut käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, toimenpiteiden kohteena oleva maa pani vireille vastaavia tuotteita koskevia tutkimuksia. Vaikka vielä on liian aikaista todeta, että kyseessä olisi vakiintunut suuntaus, on vaikeaa uskoa, että kyse olisi pelkästään sattumasta. Komissio seuraa tilannetta tarkkaan.

Suojatoimenpiteiden liiallinen käyttö

Vuonna 2009 suojatoimenpiteiden käyttö lisääntyi suorastaan räjähdysmäisesti oltuaan jo selvässä kasvussa vuonna 2008. Vuonna 2009 suojatoimenpiteitä koskevia uusia tutkimuksia pantiin vireille 31 ja 15 uutta toimenpidettä otettiin käyttöön. Niiden osuus on yli kaksi kolmannesta kaikista vireille pannuista uusista tutkimuksista ja lähes puolet kaikista uusista käyttöön otetuista toimenpiteistä.

On syytä muistaa, että suojatoimenpiteet ovat eniten rajoittavia kaupan suojakeinoja, koska ne kohdistuvat kaikista alkuperämaista ”hyvän kauppatavan mukaisesti” tuotuihin tuotteisiin (joissa ei ole sovellettu polkumyyntiä ja joita ei ole tuettu) ja myös sellaisiin tuontituotteisiin, joista ei ole vahinkoa kotimaisille tuottajille. Niillä siis poistetaan yksipuolisesti ja tilapäisesti tariffimyönnytykset, joista on sovittu WTO:n GATT-neuvottelujen eri kierroksilla. Tästä syystä paneelit ja vetoomuselin ovat aina tulkinneet suojatoimenpiteisiin liittyviä WTO:n sääntöjä hyvin tiukasti. On kyseenalaista, täyttävätkö kaikki nämä vuonna 2009 käyttöön otetut toimenpiteet todellisuudessa tiukat oikeudelliset edellytykset. Mikä kuitenkin tärkeämpää, vaikka toimenpiteitä ei lopulta otettaisi käyttöön vireillepanon hyvin alhaisen kynnyksen vuoksi, kaupankäynti kuitenkin häiriintyy tutkimusten aikana. Lisäksi tietyt maat (esimerkiksi Turkki ja Venäjä) jatkoivat vuonna 2009 ensimmäistä kertaa suojatoimenpiteiden alkuperäistä kolmen vuoden voimassaoloaikaa. Tämäkin on huolestuttavaa, sillä joissakin näistä tapauksista tuonti oli jo loppunut lähes täysin toimenpiteiden vuoksi ja kotimainen tuotannonala oli elpynyt. Toisissa tapauksissa kotimaisen tuotannonalan tilanne on edelleen heikko joko talouskriisin vuoksi tai siksi, että toimenpiteet ovat olleet tehottomia. Kaikissa näissä tilanteissa toimenpiteet olisi pitänyt poistaa.

Euroopan komissio on puuttunut asiaan monissa tapauksissa tuodakseen esiin seikat, jotka ovat WTO:n sääntöjen vastaisia. Kuten jäljempänä selvitetään, joissakin tapauksissa toimenpiteet olisi voitu välttää, kun taas toisissa ainakin eurooppalainen vienti olisi voinut säästyä. Tilanne on kuitenkin kaukana tyydyttävästä, sillä suojatoimenpiteistä tuli yleisimmin käytetty suojakeino vuonna 2009.

Menettelykysymykset

Avoimuuden puute kaupan suojakeinoja koskevissa tutkimuksissa on toistuva ongelma, ja se aiheuttaa vahinkoa, koska sen vuoksi asianosaiset eivät voi käyttää lainmukaista oikeutta puolustautumiseen.

Useimmiten ongelmia ilmeni salassapitoon liittyvissä seikoissa. Vaikka on ilmeistä, ettei osapuolten toimittamia luottamuksellisia tietoja saa paljastaa, jokaisella asianosaisella on oikeus saada riittävästi tietoa voidakseen ymmärtää luottamuksellisesti toimitettujen tietojen sisällön. Usein tuotannonalan tekemän hakemuksen julkisesta versiosta tai alustavia tai lopullisia päätöksiä koskevista julkisista ilmoituksista poistetaan kaikki luvut esittämättä tiivistelmää näistä tiedoista. Lisäksi esimerkiksi yli kolmen yhtiön yhdistettyjä tietoja pidetään usein aiheettomasti luottamuksellisina, koska niiden paljastamisesta ei ole haittaa tiedot toimittaneelle osapuolelle.

Muut menettelyihin liittyvät puutteet rasittavat tarpeettomasti kaupan suojakeinoja koskevia tutkimuksia. Tämä koskee pääasiassa liiallisia tietopyyntöjä esimerkiksi otantatapauksissa, joissa viejiä pyydetään toimittamaan tarkempia tietoja kuin olisi tarpeen otoksen valintaa varten. Toisissa tapauksissa kattavia tietoja (myynti, kustannukset, myynti unionin ulkopuolisissa maissa jne.) on pyydetty liian pitkältä, yli kaksivuotiselta tutkimusajalta. Toisinaan viejiä on pyydetty toimittamaan hyvin yksityiskohtaista tietoa, joka ei ole välttämätöntä polkumyynnin toteamiseksi ja joka katsotaan liikesalaisuudeksi, kuten esimerkiksi tuotantoprosessin tietyt kustannuserät. Nämä liialliset pyynnöt saavat yritykset luopumaan yhteistyöstä, millä on väistämättä kielteisiä seurauksia tavallisesti suurempien tullien muodossa.

Komissio pyrkii korjaamaan tällaiset tilanteet puuttumalla suoraan tutkintaviranomaisten toimintaan ja avustamalla asianosaisia osapuolia. Vaikka asiaan puuttumisella saatiin monta kertaa myönteisiä tuloksia aikaan, näin ei kuitenkaan valitettavasti ollut aina. Komissio ottaa siis näitä seikkoja esiin jatkossakin kahdenvälisissä neuvotteluissa ja asiaankuuluvissa WTO:n komiteoissa Genevessä varmistaakseen, että kaikki suojakeinojen käyttäjät noudattavat WTO:n sääntöjä ja korkeita standardeja.

TÄRKEIMMÄT SAAVUTUKSET

Komissiolla on monia muitakin tehtäviä unionin ulkopuolisiin maihin liittyvissä tapauksissa kuin pelkkä tutkimusten valvonta. Komissio neuvoo ja avustaa asianosaisia eurooppalaisia viejiä ja puuttuu säännöllisesti unionin ulkopuolisen maan viranomaisten toimintaan tapauskohtaisissa ja järjestelmään liittyvissä asioissa. Tavoitteena on tukea asianosaisia yrityksiä sekä parantaa yleisesti kauppakumppanien kurinalaisuutta kaupan suojakeinoja sovellettaessa. Tältä osin komissio järjestää myös jatkossa erityisiä kaupan suojakeinoihin liittyviä seminaareja parhaiden toimintatapojen edistämiseksi koko kaupan alalla.

Vaikka saavutuksia tällä alalla ei ole aina helppoa mitata, komission itsepintaisilla toimilla on saatu aikaan tuloksia, ja monesti tulos on ollut yritysten kannalta suotuisampi kuin mitä se olisi ollut ilman komission puuttumista asiaan. Näin erityisesti seuraavissa tapauksissa:

In tia: seitsemän suojakeinoja koskevaa tutkimusta päätökseen

Intia pani vireille 9 suojakeinoja koskevaa tutkimusta vuonna 2009. Tämä on noin kolmannes kaikista vuoden aikana vireille pannuista suojakeinoja koskevista tutkimuksista. Luku on poikkeuksellisen korkea myös verrattuna siihen, että 10 viime vuoden aikana Intia on pannut vireille 10 suojatoimenpiteitä koskevaa tutkimusta. Seitsemän näistä tapauksista koski EU:sta vietyjä tuotteita, joiden arvioitu arvo oli 500 miljoonaa euroa/vuosi ja jotka liittyivät esimerkiksi teräs-, paperi- ja kemianteollisuuteen. Kaikki nämä tapaukset pantiin vireille hyvin heikoin perustein. Komissio vastusti menettelyjä tiukasti yhteistyössä viejien kanssa ja puuttui toimintaan useilla tasoilla. Asiaan puuttumisella oli myönteisiä tuloksia, ja vaikka Intian viranomaiset suosittelivat tilapäisten toimenpiteiden käyttöönottoa, kaikki EU:n vientiä suoraan koskeneet tutkimukset päätettiin ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. On kuitenkin pidettävä mielessä, että meneillään olleet tutkimukset, joita ei olisi pitänyt panna alun perinkään vireille, haittasivat kauppaa lähes kokonaisen vuoden ajan.

Uusi-Seelanti: säilykepersikoihin kohdistuvien tasoitustullitoimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun lopettaminen

Tämä tapaus on tärkeä, sillä se koskee osana EU:n yhteisen maatalouspolitiikan uudistusta käyttöön otettua uutta järjestelmää, jonka katsotaan olevan täysin WTO:n standardien mukainen ja johon ei näin ollen pitäisi kohdistaa minkäänlaisia tasoitustullitoimenpiteitä. Vuonna 2008 aloittamansa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun yhteydessä Uusi-Seelanti hyväksyi komission esittämät perustelut, jotka osoittivat, että uudella järjestelmällä ei ollut kauppaa vääristäviä vaikutuksia eikä tasoitustoimenpiteiden käyttö ollut näin ollen perusteltua. Tämän tuloksena yli 10 vuotta voimassa olleet tullit poistettiin.

Kroatia: juustoa ja juuston lisäaineita koskevan suojatoimenpiteen päättyminen

Kroatia otti käyttöön juustoa ja juuston lisäaineita koskevat tilapäiset toimenpiteet kesäkuussa 2009, vaikka menettelylliset perusteet olivat hyvin heikot ja avoimuus puutteellista (sellaisia tietoja ei kerrottu, joiden perusteella toimenpiteen käyttöönoton oikeudelliset perusteet olisivat täyttyneet). Alun perin tapauksessa kyseessä olleen EU:n viennin vuotuinen arvo oli noin 80 miljoonaa euroa. Koska tapauksella oli merkittävä taloudellinen vaikutus ja siihen liittyi monia virheitä, komissio puuttui asiaan voimakkaasti teknisellä ja poliittisella tasolla. Tämän ansiosta toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvia tuotteita karsittiin merkittävästi. Ulkopuolelle jääneiden juustotyyppien osuus oli noin 80 prosenttia EU:n viennistä, ja niihin kohdistuvat toimenpiteet kumottiin ja aiheutuneet kustannukset korvattiin. Muille tuotteille asetettiin vain kuusi kuukautta voimassa olleet toimenpiteet, jotka päättyivät tammikuussa 2010.

Israel: suojatoimenpiteitä ei otettu käyttöön

Israel ista tuli vuonna 2009 merkittävä kaupan suojakeinojen käyttäjä. Muun muassa terästuotteiden tuonnin vastainen suojakeinoja koskeva tutkimus pantiin vireille. Tapaus pantiin vireille heikoin perustein, ja tilapäiset toimenpiteet otettiin käyttöön, vaikka tuonti väheni vuonna 2009 ja keskimääräiset tuontihinnat alenivat. Kun monet tahot, myös komissio, olivat puuttuneet asiaan, toimenpiteet keskeytettiin ja tullit maksettiin takaisin. Komissio jatkaa kuitenkin tapauksen seurantaa, koska tutkimus ei ole valitettavasti vielä päättynyt. On kuitenkin vaikeaa kuvitella, miten Israel voisi vielä perustella jonkin toimenpiteen käyttöönottoa.

Venäjä: muovipäällysteisiin teräslevyvalmisteisiin liittyviä polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan tutkimuksen päättyminen ja viljapuimureihin liittyvien suojatoimenpiteiden tilapäinen soveltamatta jättäminen

Belgiasta ja Suomesta tuotaviin muovipäällysteisiin teräslevyvalmisteisiin kohdistuvia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva tutkimus saatiin päätökseen syyskuussa 2009. Komissio oli puuttunut asiaan tuodakseen esiin tapauksessa havaitut heikkoudet, kuten vahingon aiheutumatta jääminen ja avoimuuden puute. Tutkintaviranomaiset ehdottivatkin marraskuussa 2009, ettei toimenpiteitä oteta käyttöön, koska vahinkoa ei todettu aiheutuvan.

Komissio ja EU:n tuotannonala ovat toimineet hyvin aktiivisesti myös viljapuimureihin kohdistuvia suojatoimenpiteitä koskevassa tapauksessa, koska tapauksen taloudellinen arvo on hyvin suuri (110 miljoonaa euroa vuonna 2007). Suojatoimenpiteiden käyttöönoton edellytykset eivät täyttyneet, joten Venäjä päätti olla soveltamatta suojatoimenpiteitä. Valitettavasti tuontitulleja nostettiin tämän sijaan, minkä laillisuutta on vaikeampi kyseenalaistaa. Ei ole poissuljettua, etteikö Venäjä voisi ottaa suojatoimenpiteitä käyttöön myöhemmin, esimerkiksi jos tullimaksuja alennetaan, joten komissio seuraa tilannetta tarkasti.

M arokko: keraamisia laattoja koskevaan suojatoimenpiteeseen liittyvän EU:n kiintiön jatkaminen

Marokko pani vuonna 2009 vireille tutkimuksen selvittääkseen, olisiko vuonna 2006 käyttöön otettuja suojatoimenpiteitä tarpeen jatkaa. Komissio puuttui tapaukseen aktiivisesti yhdessä tuotannonalan kanssa. Vaikka toimenpiteiden jatkamista ei voitu välttää, EU:n viejille myönnetyt kiintiöt ovat paljon alkuperäisiä suurempia ja tuontilupien saamisen edellytyksiä on parannettu. Tämän ansiosta EU:n viejät pääsevät jälleen Marokon markkinoille.

T utkimusten päättäminen tai toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen monissa tapauksissa

Argentiinan toukokuussa 2008 vireille panemassa öljynporauspumppuja koskevassa tapauksessa, joka kohdistui tuontiin Romaniasta, komission ja tuotannonalan puuttuminen useita kertoja asiaan johti siihen, että asianomaisen romanialaisen viejän tarjoamat lupaukset hyväksyttiin. Komissio tuki myös aktiivisesti EU:n tuotannonalaa Ukrainan vireille panemassa suojakeinoja koskevassa tutkimuksessa, joka liittyi nestemäiseen klooriin , sekä Turkin vireille panemassa polkumyynnin vastaista toimenpidettä koskevassa tutkimuksessa, joka liittyi tekstiilituotteisiin . Molemmat tutkimukset päätettiin ilman toimenpiteitä vuonna 2009.

M arkkinatalousasema ja uudet jäsenvaltiot

Kesäkuussa 2009 pitkän ja vaivalloisen taistelun päätteeksi, kun jäsenvaltiot ja komissio olivat puuttuneet asiaan lukuisia kertoja, Brasilia tunnusti viimein myös Bulgarian ja Romanian markkinatalousaseman.

4.9 Yhdysvallat: nollausmenetelmä

EU haastoi nollausmenetelmän kahdessa WTO:n riitojenratkaisujutussa (DS 294 ja DS 350). Paneeli päätti molemmat jutut EU:n hyväksi, mutta Yhdysvallat ei noudattanut paneelin päätöksiä kohtuullisessa ajassa. Näin ollen EU pyysi ensimmäisestä jutusta (DS 294) lausuntoa vaatimuksenmukaisuuspaneelilta, ja sai siltä vahvistuksen tiettyihin vaatimuksiin. EU valitti kuitenkin paneelin lisäpäätelmien tietyistä näkökohdista. Lopullisessa päätöksessä todettiin, että Yhdysvaltojen oli lopetettava nämä terveen kaupan vastaiset käytännöt välittömästi. Yhdysvallat ei ole noudattanut päätöstä vieläkään, joten EU asetti sille sanktioita. Tällä hetkellä sanktioiden aste on sovittelijan päätettävänä.

Toisessa nollausmenetelmää koskevassa jutussa (DS 350) vetoomuselin vahvisti vetoomuskäsittelyssä EU:n keskeiset vaatimukset, hylkäsi Yhdysvaltojen esittämän vetoomuksen perusteet ja vahvisti paneelin päätelmät, joiden mukaan Yhdysvallat rikkoi WTO-velvoitteitaan soveltamalla nollausmenetelmää määräaikaisissa tarkistuksissa. EU harkitsee nyt jatkotoimia myös tässä tapauksessa, jotta Yhdysvallat saadaan noudattamaan lopullista päätöstä.

PÄÄTELMÄT

Kuten edellisen vuoden kertomuksessa ennustettiin, kaupan suojakeinoja koskeva toiminta on ollut unionin ulkopuolisissa maissa hyvin vilkasta vuonna 2009. Uusien vireillepanojen lukumäärän lisääntyminen, joka alkoi vuoden 2008 lopussa, jatkui vuonna 2009, ja käyttöön otettujen toimenpiteiden määrä on lisääntynyt huomattavasti edellisiin vuosiin verrattuna. Vuoden lopussa voimassa olleiden toimenpiteiden määrän verrattain vähäinen kasvu ei näin ollen vastaa täysin todellista tilannetta. Monien toimenpiteiden päättyminen vuonna 2009 osittain tasasi uusien toimenpiteiden suurta määrää. Lisäksi joitakin tutkimuksia ei joko ole saatu päätökseen tai ne on päätetty ilman toimenpiteiden käyttöönottoa. Kuten edellä kuitenkin todettiin, vaikka tutkimus päättyisi ilman toimenpiteitä, kaupankäynti häiriintyy joka tapauksessa tutkimuksen ollessa meneillään tutkimuksen epävarman lopputuloksen vuoksi. Lisäksi monissa tapauksissa menettelyjen aloittamiseen vaadittavaa näyttöä ei ole ollut, joten tutkimuksia ei olisi pitänyt alun perinkään aloittaa.

Suojakeinojen käytön yleinen lisääntyminen on sellaisenaan huolestuttavaa, ja muutamat seikat herättävät erityisesti huolta. Etenkin vireillepanon alhainen kynnys ja suojatoimenpiteiden liiallinen käyttö ovat edelleen ongelmia. Vaikuttaa siltä, että vuoden 2008 lopusta alkanut taloustilanne on johtanut WTO:n sääntöjen erityisen laaja-alaiseen tulkintaan. Komissio on näin ollen lisännyt toimiaan estääkseen näistä säännöistä poikkeamisen aina kun mahdollista.

Tässä yhteydessä komissio on puuttunut moniin tapauksiin, ja yhteydenpito tuotannonaloihin on ollut tiivistä. Näillä toimilla on saatu aikaan usein onnistuneita tuloksia, ja tutkimukset on joko päätetty ilman toimenpiteitä tai toimenpiteet eivät ole haitanneet aiheettomasti EU:n vientiä. Tämä osoittaa, miten erityisen tärkeää komission seuranta on näinä talouden vaikeina aikoina. EU:n tuottajien laillisen markkinoille pääsyn varmistaminen on erityisen tärkeää kriisiaikoina.

Komission toimet on pidettävä ennallaan tai niitä on jopa lisättävä. Komissio yrittää jatkuvasti parantaa toimintaansa, ja lähivuosien merkittävin haaste sen ohella, että komissio avustaa meneillään olevissa tutkimuksissa asianosaisena olevia EU:n viejiä, on pyrkiä ennakoimaan ja välttämään aiheettomien uusien tutkimusten vireillepano. Lähemmäs tämän tavoitteen saavuttamista päästään tiivistämällä yhteydenpitoa muihin tutkintaviranomaisiin standardien noudattamisen, avoimuuden ja ennustettavuuden lisäämiseksi.