Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisesta (uudelleenlaadittu) /* COM/2013/0410 final - 2013/0186 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa (SES) koskevan aloitteen tavoitteena on parantaa eurooppalaisen ilmatilan organisoinnin ja hallinnan yleistä tehokkuutta uudistamalla lennonvarmistuspalveluja tarjoavaa toimialaa. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa on kehitetty kahdella laajalla lainsäädäntöpaketilla – SES I ja SES II, jotka koostuvat neljästä asetuksesta[1] – ja yli 20:llä komission täytäntöönpanosäännöllä ja -päätöksellä[2]. Neljällä SES-asetuksella luotu kehys nivoutuu eurooppalaisen lentoturvallisuuslainsäädännön[3] kehittämiseen. Viimeksi mainittuun sisältyy lukuisia Euroopan lentoturvallisuusvirastolle (EASA)[4] annettuja tehtäviä ja lennonvarmistuspalveluissa käytettyjen laitteiden ja järjestelmien uudenaikaistamista koskevan kattavan hankkeen käynnistäminen SESAR-nimikkeen[5] alla. Nykyiset säännöt koskevat viittä toisiinsa liittyvää aihealuetta: suorituskyky, turvallisuus, teknologia, inhimilliset tekijät ja lentoasemat. SES I -paketista vuoden 2004 jälkeen ja SES II -paketista vuoden 2009 jälkeen saadut kokemukset osoittavat, että SES-aloitteen periaatteet ja suunta ovat perusteltuja, ja niiden toteutusta on syytä jatkaa. Aloitteen toteuttaminen on kuitenkin viivästynyt merkittävästi, etenkin suorituskykytavoitteiden saavuttamisen ja peruselementtien (kuten toiminnallisten ilmatilan lohkojen tai kansallisten valvontaviranomaisten) käyttöönoton osalta. Hyväksyessään SES II -paketin vuonna 2009 lainsäätäjä päätti, että SES II toteutettaisiin kahdessa vaiheessa, ja pyysi komissiota yhdenmukaistamaan SES- ja EASA-asetuksia myöhemmässä vaiheessa sen jälkeen, kun ensimmäiset EASAa koskevat täytäntöönpanotoimenpiteet on annettu ja lennonvarmistuspalveluja koskevia arviointikokemuksia on saatavilla[6]. Lainsäädäntöpaketin uudelleenlaadinta oli siis jo etukäteen tiedossa, ja sen avulla pyritään lähinnä yksinkertaistamaan ja selkeyttämään EASAa ja SES-aloitetta koskevien lainsäädäntökehysten välistä rajavetoa. Uudelleenlaadintaprosessi tarjoaa myös mahdollisuuden arvioida voimassa olevien säännösten toimivuutta, kun otetaan huomioon SES-aloitteen toteuttamisen viivästyminen. Tämän SES-lainsäädäntökehyksen tarkistusprosessin, josta käytetään lyhennettä SES 2+, tarkoituksena on nopeuttaa lennonvarmistuspalvelujen uudistuksen toteuttamista säilyttäen kuitenkin SES-aloitteen alkuperäiset tavoitteet ja periaatteet. Se on myös osa toista sisämarkkinapakettia[7] ja sillä pyritään siten parantamaan koko EU:n talouden yleistä kilpailukykyä ja kasvua eikä ainoastaan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän tehokkuutta. SES 2+ -paketin tarkoituksena on parantaa sääntöjen noudattamisen valvontaa, suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää, palveluntarjoajien asiakassuuntautuneisuutta ja yleistä suorituskykyä. Lisäksi SES 2+ -paketilla yksinkertaistetaan lainsäädäntöä poistamalla tiettyjä päällekkäisyyksiä nykyisestä kehyksestä. Useat tahot ovat esittäneet huolensa siitä, että nykyisessä SES-kehyksessä on useita päällekkäisiä aloja. On myös syytä selkeyttää erilaisten EU-tason toimijoiden rooleja. Tämä neljän SES-asetuksen ja EASA-perusasetuksen[8] välinen yhdenmukaistaminen on lainsäädännössä jo edellytetty puhtaasti tekninen mukauttamistoimenpide. Koska asetukset ovat osittain päällekkäisiä, neljän SES-asetuksen jäljelle jäävien osien uudelleenlaatiminen yhdeksi säädökseksi on tämän mukauttamisen looginen seuraus. Käsitellyt ongelmat Ensimmäinen SES 2+ -paketissa käsitelty ongelma on lennonvarmistuspalvelujen riittämätön tehokkuus. Lennonvarmistuspalvelujen tarjonta on edelleen suhteellisen tehotonta kustannus- ja toimintatehokkuuden sekä tarjotun kapasiteetin kannalta. Tämä on erityisen selvää kun tilannetta verrataan Yhdysvaltoihin, joka kattaa saman suuruisen ilmatilan. Yhdysvalloissa reitinaikaista ilmatilaa valvoo yksi ainoa palveluntarjoaja, kun taas Euroopassa reitinaikaisten palvelujen tarjoajia on 38. Yhdysvaltojen palveluntarjoaja käsittelee lähes 70 prosenttia enemmän lentoja 38 prosenttia pienemmällä henkilöstömäärällä. Tämän tuottavuuseron perussyitä Euroopassa ovat suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän perustamisessa ja noudattamisessa esiintyvät puutteet, tehottomat valvontaviranomaiset ja palveluntarjoajien suhteettoman suuri tukihenkilöstön määrä. Toinen käsitelty keskeinen ongelma on hajanainen ilmaliikenteen hallintajärjestelmä. Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmä koostuu 27 kansallisesta viranomaisesta, jotka valvovat yhteensä yli sataa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajaa ja joiden järjestelmät, säännöt ja menettelyt poikkeavat toisistaan. Suuria lisäkustannuksia aiheutuu siitä, että Euroopassa on suuri joukko palveluntarjoajia, jotka kaikki hankkivat omat järjestelmänsä, yleensä kouluttavat oman henkilöstönsä, luovat omat toimintamenettelynsä ja toimivat maantieteellisesti rajallisella alueella eli tarjoavat palveluja pienessä ilmatilassa. Tämän hajanaisuuden korjaamiseksi SES-aloitteessa on otettu käyttöön rajat ylittävät toiminnalliset ilmatilan lohkot ja keskitetty verkon hallinnoija, joka vastaa tietyistä verkkotason palveluista. Toiminnalliset ilmatilan lohkot eivät kuitenkaan ole vielä suorituskykysuuntautuneita ja verkon hallinnoijat ovat liian heikkoja. Yleinen tavoite: Parantaa Euroopan lentoliikennejärjestelmän kilpailukykyä suhteessa muihin vertailukelpoisiin alueisiin ja erityisesti kehittää edelleen yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevaa aloitetta. Erityistavoitteet: · Parantaa ilmaliikennepalvelujen suorituskykyä tehostamalla niitä. · Parantaa ilmaliikenteen hallintakapasiteetin käyttöä. Toiminnalliset tavoitteet: · Varmistaa, että lennonvarmistuspalvelujen tarjonta on avointa, perustuu markkinaperiaatteisiin ja tuo asiakkaille lisäarvoa. · Vahvistaa kansallisten valvontaviranomaisten asemaa. · Lujittaa tavoitteiden vahvistamisprosessia ja suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän noudattamisen valvontaa (mukaan lukien suorituskyvyn tarkastuselimen / suorituskyvyn tarkastusyksikön lujittaminen). · Toiminnallisten ilmatilan lohkojen strateginen uudelleen suuntaaminen. · Verkon hallinnoijan hallinnon ja toimivaltuuksien lujittaminen. 2. KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET Liikenteen pääosaston verkkosivuilla järjestettiin syys–joulukuussa 2012 kolme kuukautta kestänyt julkinen kuuleminen. Lisäksi aloitteen valmistelun tukemiseksi on järjestetty korkean tason tilaisuuksia – konferenssi Limassolissa ja kuuleminen Brysselissä – ja lukuisia kahdenvälisiä kokouksia kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa. Liikenteen pääosasto on tehnyt vaikutusten arvioinnin yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan tehokkuuden, turvallisuuden ja kilpailukyvyn parantamista koskevien lainsäädäntöehdotusten tueksi. Paketissa ehdotetaan neljän SES-asetuksen (asetukset (EY) N:o 549–552/2004, sellaisina kuin ne ovat muutettuina asetuksella (EY) N:o 1070/2009) ja EASA-perusasetuksen (asetus (EY) N:o 216/2008, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1108/2009)[9] tarkistamista. Aloite koskee aloiteluettelon viitettä (EU) N:o 2014/MOVE/001. Vaikutusten arvioinnin toteutussuunnitelma on myös julkaistu komission verkkosivuilla[10]. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Uudelleenlaadinta (koko asetus) Neljä SES-asetusta on yhdistetty yhdeksi asetukseksi, mikä on edellyttänyt niiden muuttamista. Uusi säädös on jäsennelty viiteen lukuun asianomaisten toimijoiden mukaan: - I luku: Yleiset säännökset - II luku: Kansalliset viranomaiset - III luku: Palvelujen tarjonta - IV luku: Ilmatila - V luku: Loppusäännökset Lisäksi osa sisällöstä, joka oli päällekkäistä nykyisen asetuksen (EY) N:o 216/2008 kanssa, on poistettu SES-asetuksista, ja joitain näiden poistettujen jaksojen osia on toistettu asetuksessa (EY) N:o 216/2008 jatkuvuuden varmistamiseksi. Useimmat poistetut säännökset ovat asetuksesta (EY) N:o 552/2004, joka on nyt poistettu kokonaisuudessaan lukuun ottamatta joitain liitteeseen I sisältyneitä ilmoitettuja laitoksia koskevia säännöksiä, jotka on sisällytetty päteviä yksiköitä koskevaan liitteeseen, ja joitain liitteeseen II sisältyneitä yleisiä kuvailevia kappaleita, jotka on toistettu asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteessä V b. Näin korostetaan tarvetta jatkaa nykyisiä politiikkoja. Sen näkemyksen mukaisesti, että komission olisi keskityttävä taloudelliseen sääntelyyn ja erityisesti suorituskyvyn kehittämisjärjestelmään ja SESARiin, kun taas EASA (nyt EAA virastojen yhdenmukaistamista koskevan sopimuksen mukaisesti) tukee prosessia koordinoimalla kaikkien teknisen sääntöjen laatimista, asetukseen on lisätty uusi 28 artikla, jossa kuvataan, kuinka voidaan varmistaa johdonmukaisuus SESAR-politiikkojen ja uusien teknisten sääntöjen välillä. Asetukseen on myös lisätty Lissabonin sopimuksesta johtuvat uudet täytäntöönpanoa ja delegoituja säädöksiä koskevat säännöt. 3.2. Kansalliset viranomaiset (3, 4 ja 5 artikla ja 2 artiklan määritelmä 36) Yksi vaikutusten arvioinnissa määritellyistä merkittävistä toimintatarpeista on tarve lujittaa kansallisia viranomaisia sekä niiden riippumattomuuden että niiden asiantuntemuksen ja resurssien suhteen. Tästä syystä 3 artiklassa kuvataan näiltä viranomaisilta vaadittu riippumattomuuden taso suhteessa palveluntarjoajiin, joita niiden on määrä valvoa. Koska joissain jäsenvaltioissa on suoritettava hallinnollisia uudelleenjärjestelyjä, näihin säännöksiin liittyy siirtymäaika, joka ulottuu vuoteen 2020. Lisäksi asetetaan tarkempia vaatimuksia, jotka koskevat palkatun henkilöstön pätevyyttä ja riippumattomuutta sekä viranomaisten riippumattoman rahoituksen lisäämistä 14 artiklan mukaisella reittimaksujärjestelmällä. Viranomaisten asiantuntemuksen parantamiseksi 5 artiklassa säädetään kansallisten viranomaisten verkostosta, johon sisältyy myös mahdollisuus koota yhteen asiantuntijoita, jotta jäsenvaltiot voivat hyödyntää toisten jäsenvaltioiden asiantuntijoita. Asetukseen on myös lisätty kansallisen valvontaviranomaisen määritelmä, jossa selvennetään, että tämän asetuksen soveltamiseksi asetuksen (EY) N:o 216/2008 mukaisia toimivaltaisia viranomaisia pidetään kansallisina valvontaviranomaisina, joten mitään uutta hallintotasoa ei tarvita. 3.3. Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä ja maksujärjestelmä (11, 12, 13 ja 14 artikla) Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää koskevaa 11 artiklaa on muutettu tavoitteiden vahvistamisprosessin järkeistämiseksi ja jotta tavoitteita voidaan asettaa enemmän paikallisella tasolla. Tämä mahdollistaa paremmin kohdennettujen tavoitteiden asettamisen. Tämän tukemiseksi pieniä muutoksia on tehty myös maksuja koskevaan 12 ja 13 artiklaan, ja teksti on saatettu ajan tasalle siten, että viranomaisten tehtävien rahoitusta koskeva säännös kattaa myös sen, että eräät näistä tehtävistä on annettu EASAn hoidettaviksi asetuksessa (EY) N:o 1108/2009. 3.4. Toiminnalliset ilmatilan lohkot (16 artikla) Tätä artiklaa muutettiin jo asetuksella (EY) N:o 1070/2009, jotta toiminnalliset ilmatilan lohkot olisivat enemmän suorituskykysuuntautuneita, ja tätä prosessia jatketaan tässä tarkistuksessa. Toiminnallisia ilmatilan lohkoja ei pidä nähdä pelkkinä staattisina ilmatilalohkoina, vaan toimialavetoisina aloitteina, joilla pyritään saamaan aikaan parannuksia yleisessä palvelujen tarjonnassa. Jotta tämä olisi mahdollista, toimialan on voitava kehittää toiminnallisia ilmatilan lohkoja joustavammin ja jopa määritellä erityyppisiä toiminnallisia ilmatilan lohkoja sen mukaan, missä ne odottavat saavuttavansa suurimpia synergioita. Tästä syystä artiklan painopiste on nyt enemmän joustavissa ”toimialakumppanuuksissa”, ja onnistumista mitataan saavutetuilla suorituskyvyn parannuksilla. 3.5. Tukipalvelut (10 artikla ja 2 artiklan määritelmä 37) Koska analyysi on osoittanut, että eniten parannuksia voidaan saavuttaa palveluissa, joita tarjotaan keskeisten ilmaliikennepalvelujen tueksi, ja koska näitä palveluja voidaan niiden luonteen vuoksi tarjota myös markkinaehtoisesti, asetuksen (EY) N:o 550/2004 entinen 9 artikla on poistettu ja korvattu artiklalla, joka koskee tukipalvelujen tarjoamista tavanomaisten julkisia hankintoja koskevien sääntöjen mukaisesti. Keskeisiin ilmaliikennepalveluihin, joita pidetään luonnollisina monopoleina, sovelletaan edelleen nimeämisvaatimusta, mutta tukipalvelujen tulisi antaa kehittyä vapaasti ja niissä olisi hyödynnettävä täysimääräisesti myös muiden sektoreiden asiantuntemusta. Artiklaan on sisällytetty asetuksen (EY) N:o 1008/2008 4 artiklan mallin mukainen suojalauseke, jolla varmistetaan, ettei elintärkeitä turvallisuuteen liittyviä ja taloudellisia intressejä vaaranneta. Siirtymäkausi ulottuu vuoteen 2020. Lisäksi 2 artiklan 37 kohtaan on sisällytetty tukipalvelujen määritelmä, jossa selitetään, mitä palveluja säännös koskee. 3.6. Verkon hallinta (17 artikla ja 2 artiklan määritelmät 7, 9 ja 10) Verkon hallintaa koskeva 17 artikla on saatettu ajan tasalle kahdella tavalla. Ensinnäkin aikaisemmin epäjohdonmukainen artikla on järjestetty uudelleen, jotta luettelo kaikista verkon hallinnoijan tarjoamista palveluista sisällytetään 2 kohtaan ja osat, jotka liittyivät ilmaliikennevirtojen säätelyn teknisiin täytäntöönpanosääntöihin – eivätkä siten itse verkon hallinnoijaan – on siirretty asetuksen (EY) N:o 216/2008 liitteeseen V b, johon jo sisältyi ilmeliikennevirtojen säätelyä koskevia säännöksiä. Tähän liittyen 2 kohtaan on lisätty viittaus ilmailutiedotusportaaliin, koska tämä palvelu on jo jossain määrin integroitu verkon hallinnoijaan, mutta sitä ei nimenomaisesti mainita asetuksessa. Toiseksi artiklaa on tarkistettu siten, että sen sanamuodot ovat yhdenmukaisia asetuksen (EY) N:o 1108/2009 kanssa, eli ”toiminnot” on nimetty ”palveluiksi” ja verkon hallinnoijaa käsitellään johdonmukaisesti samalla tavoin kuin muita palveluntarjoajia sertifioinnin, valvonnan ja turvallisuusvaatimusten osalta. Myös asiaan liittyvien määritelmien sanamuotoa on päivitetty vastaavasti. Asetuksen 17 artiklaan on vielä lisätty säännös, joka kattaa verkon hallinnoijan kehittymisen edelleen kohti toimialakumppanuutta vuoteen 2020 mennessä. 3.7. Ilmatilan käyttäjien osallistuminen (19 artikla) Tarve parantaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien asiakassuuntautuneisuutta määriteltiin vaikutusten arvioinnissa yhdeksi parannusta kaipaavaksi alaksi. Asetukseen on lisätty uusi 19 artikla sen varmistamiseksi, että ilmatilan käyttäjiä kuullaan ja he voivat myös osallistua investointisuunnitelmien hyväksymiseen. 4. VALINNAISET OSAT EASA-perusasetuksen eli asetuksen (EY) N:o 216/2008 ehdotettuun muutokseen on laadittu erillinen lyhyt perusteluosa. Ehdotuksella ei ole vaikutusta EU:n talousarvioon, koska kaikki siinä käsitellyt toiminnot ovat nykyisin jo olemassa. ê 549/2004 (mukautettu) 2013/0186 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan Ö toteuttamisesta Õ toteuttamisen puitteista (uudelleenlaadittu) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) ê 549/2004 (mukautettu) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Ö Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen Õ Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen Ö 100 Õ 80 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen[11], sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[12], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[13], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: ò uusi (1) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettua asetusta (EY) N:o 549/2004[14] (puiteasetus), lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettua asetusta (EY) N:o 550/2004[15] (palveluntarjonta-asetus), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettua asetusta (EY) N:o 551/2004[16] (ilmatila-asetus) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annettua asetusta (EY) N:o 552/2004[17] (yhteentoimivuusasetus) on muutettu huomattavilta osin. Koska niihin tehdään uusia muutoksia, ne olisi selkeyden vuoksi laadittava uudelleen. ê 549/2004, johdanto-osan 1 kappale (2) Yhteisen liikennepolitiikan toteuttaminen edellyttää toimintakykyistä ilmaliikennejärjestelmää, joka mahdollistaa lentoliikennepalvelujen varman ja säännöllisen toiminnan ja helpottaa tällä tavoin tavaroiden, henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. ê 549/2004, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Eurooppa-neuvosto pyysi 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 Lissabonissa pitämässään ylimääräisessä istunnossa komissiota tekemään ehdotuksia ilmatilan hallinnasta, ilmaliikenteen valvonnasta ja ilmaliikennevirtojen säätelystä komission perustaman yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan korkean tason asiantuntijaryhmän työn perusteella. Tämä etupäässä jäsenvaltioiden lennonvarmistuksesta vastaavista siviili- ja sotilasviranomaisista koostuva ryhmä antoi kertomuksensa marraskuussa 2000. ê 1070/2009, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) (3) Euroopan parlamentin ja neuvoston yhtenäisestä eurooppalaisesta ilmatilasta antamalla ensimmäisellä säädöspaketilla eli yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus), lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 550/2004 (palveluntarjonta-asetus), yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 551/2004 (ilmatila-asetus) ja eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetulla asetuksella (EY) N:o 552/2004 (yhteentoimivuusasetus) luotiin vankka oikeusperusta saumattomalle, yhteentoimivalle ja varmalle ilmaliikenteen hallintajärjestelmälle. ò uusi Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevaa aloitetta lujitettiin edelleen toisella säädöspaketilla eli asetuksella (EY) N:o 1070/2009, jossa otettiin käyttöön suorituskyvyn kehittämisjärjestelmän ja verkon hallinnoijan käsitteet, joilla voidaan edelleen parantaa Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suorituskykyä. ê 550/2004, johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus)[18] säädetään yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista. ê 551/2004, johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus)[19] säädetään yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista. ê 551/2004 (mukautettu) (4) Kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksen 1 artiklan mukaan sopimusvaltiot tunnustavat, että ”jokaisella valtiolla on täydellinen ja yksinomainen herruus oman alueensa yläpuolella olevaan ilmatilaan”. Tämän suvereniteetin mukaisesti yhteisön Ö unionin Õ jäsenvaltiot käyttävät julkisen viranomaisen toimivaltuuksia lentoliikennettä valvoessaan, ottaen kuitenkin huomioon sovellettavien kansainvälisten yleissopimusten määräykset. ê 552/2004, johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 549/2004 (puiteasetus)[20] säädetään yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen puitteista. ê 1070/2009, johdanto-osan 1 kappale (5) Yhteisen liikennepolitiikan toteuttaminen edellyttää toimintakykyistä lentoliikennejärjestelmää, joka mahdollistaa lentoliikennepalvelujen varman, säännöllisen ja kestävän toiminnan, optimoi kapasiteetin ja helpottaa tavaroiden, henkilöiden ja palvelujen vapaata liikkuvuutta. ê 1070/2009, johdanto-osan 37 kappale (6) Jotta tavoitteet ilmaliikenteen turvallisuusnormien parantamisesta sekä ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen yleisen suorituskyvyn tehostamisesta Euroopan yleisessä ilmaliikenteessä olisi mahdollista saavuttaa samanaikaisesti, inhimilliset tekijät on otettava huomioon. Jäsenvaltioiden olisi siksi harkittava luottamuksen ja oikeudenmukaisuuden ilmapiirin (”just culture”) periaatteiden käyttöönottoa. ê 549/2004, johdanto-osan 6 kappale (mukautettu) (7) Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhteisen julkilausuman yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevista sotilaallisista näkökohdista[21]. Tämän julkilausuman mukaan jäsenvaltioiden olisi erityisesti tehostettava siviili- ja sotilasalan yhteistyötä, ja jos ja siinä määrin kuin kaikki asianomaiset jäsenvaltiot pitävät sitä tarpeellisena, helpotettava asevoimiensa välistä yhteistyötä kaikissa ilmaliikenteen hallintaan liittyvissä asioissa. ê 549/2004, johdanto-osan 3 kappale Ilmaliikennejärjestelmän asianmukainen toiminta edellyttää yhteistä ja korkeaa lennonvarmistuspalvelujen turvallisuustasoa, joka mahdollistaa Euroopan ilmatilan parhaan mahdollisen käytön sekä ilmaliikenteen yhdenmukaisen ja korkean turvallisuustason lennonvarmistuspalvelujen yleistä etua tarkoittavan tehtävän mukaisesti, julkisen palvelun velvoite mukaan lukien. Turvallisuustasosta olisi siten huolehdittava noudattaen korkeimpia mahdollisia vastuu- ja pätevyysvaatimuksia. ê 549/2004, johdanto-osan 4 kappale Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen kehittämisessä olisi noudatettava yhteisön ja sen jäsenvaltioiden Eurocontrolin jäsenyydestä johtuvia velvollisuuksia ja kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksessa vahvistettuja periaatteita. ê 549/2004, johdanto-osan 5 kappale (mukautettu) (8) Sotilaallisten operaatioiden ja sotilaskoulutuksen sisältöön, laajuuteen tai niiden toteuttamiseen liittyvät päätökset eivät kuulu yhteisön Ö unionin Õ toimivaltaan Ö Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 100 artiklan 2 kohdan mukaisesti Õ. ê 549/2004, johdanto-osan 23 kappale (mukautettu) Espanjan kuningaskunta ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat Lontoossa 2 päivänä joulukuuta 1987 sopineet näiden kahden maan ulkoministereiden yhteisellä julkilausumalla Gibraltarin lentoaseman käyttöä koskevista tiiviimmän yhteistyön järjestelyistä, ja näitä järjestelyjä ei ole vielä otettu käyttöön. ê 550/2004, johdanto-osan 1 kappale (mukautettu) ð uusi (9) Jäsenvaltiot ovat uudistaneet kukin eriasteisesti kansallisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiensa toimintaa lisäämällä niiden itsemääräämisoikeutta ja palvelujen tarjoamisen vapautta. On yhä tärkeämpää Ö tärkeää Õ varmistaa, ð että niille palveluille, joita voidaan tarjota markkinaehtoisesti, on olemassa hyvin toimivat yhteismarkkinat, ja ï että yhteistä etua koskevat vähimmäisvaatimukset täyttyvät ð niiden palvelujen osalta, joita pidetään luonnollisina monopoleina nykyisissä teknisissä olosuhteissa ï tässä uudessa toimintaympäristössä. ê 550/2004, johdanto-osan 4 kappale Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseksi olisi hyväksyttävä toimenpiteitä, joilla varmistetaan lennonvarmistuspalvelujen turvallinen ja tehokas tarjoaminen ja jotka ovat yhdenmukaisia sen kanssa, mitä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa asetuksessa (EY) N:o 551/2004 (ilmatila-asetus)[22] säädetään ilmatilan organisoinnista ja käytöstä. Näiden palvelujen tarjoamisen yhdenmukainen järjestäminen on tärkeää, jotta voidaan vastata asianmukaisesti ilmatilan käyttäjien tarpeisiin ja säännellä ilmaliikennettä turvallisesti ja tehokkaasti. ê 551/2004, johdanto-osan 1 kappale Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustaminen edellyttää yhdenmukaista ilmatilan organisoinnin ja käytön sääntelytapaa. ê 551/2004, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän marraskuussa 2000 annetussa kertomuksessa todetaan, että ilmatila olisi suunniteltava ja sitä olisi säänneltävä ja hallittava strategisesti Euroopan laajuisesti. ê 551/2004, johdanto-osan 3 kappale (mukautettu) Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamisesta 30 päivänä marraskuuta 2001 annetussa komission tiedonannossa kehotetaan toteuttamaan rakenneuudistus, jonka avulla voidaan luoda yhtenäinen eurooppalainen ilmatila yhdentämällä enenevässä määrin ilmatilan hallintaa ja kehittämällä uusia ilmaliikenteen hallinnan ratkaisuja ja menettelyjä. ê 551/2004, johdanto-osan 6 kappale Ilmatila on kaikkien käyttäjäryhmien yhteinen resurssi, jota kaikkien käyttäjien on käytettävä joustavasti siten, että taataan oikeudenmukaisuus ja avoimuus sekä otetaan samalla huomioon jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustustarpeet ja niiden kansainvälisissä järjestöissä tekemät sitoumukset. ê 551/2004, johdanto-osan 7 kappale Tehokas ilmatilan hallinta on olennaisen tärkeää, jotta voidaan lisätä ilmaliikennepalvelujen järjestelmän kapasiteettia, vastata optimaalisesti erilaisiin käyttäjien vaatimuksiin ja päästä mahdollisimman joustavaan ilmatilan käyttöön. ê 552/2004, johdanto-osan 1 kappale Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomiseksi olisi hyväksyttävä järjestelmiä, rakenneosia ja niihin liittyviä menettelyjä koskevia toimenpiteitä, joiden tavoitteena on varmistaa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon (European air traffic management network, EATMN) yhteentoimivuus ja jotka ovat yhdenmukaisia sen kanssa, mitä lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 550/2004 (palveluntarjonta-asetus)[23] säädetään lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta, sekä sen kanssa, mitä yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 551/2004 (ilmatila-asetus)[24] säädetään ilmatilan organisoinnista ja käytöstä. ê 552/2004, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa on todettu tarve tekniseen sääntelyyn, joka perustuu uudesta lähestymistavasta tekniikan yhdenmukaistamiseen ja standardeihin 7 päivänä toukokuuta 1985 annetun neuvoston päätöslauselman[25] mukaiseen uuteen lähestymistapaan ja jossa keskeiset vaatimukset, säännöt ja standardit ovat toisiaan täydentäviä ja yhdenmukaisia. ê 552/2004, johdanto-osan 4 kappale (mukautettu) Korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa todetaan, että vaikka viime vuosina onkin edistytty pyrkimyksissä tehdä eurooppalaisesta ilmaliikenteen hallintaverkosta saumattomasti toimiva kokonaisuus, tilanne on edelleen epätyydyttävä, koska kansallisia ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä on yhdistetty kokonaisuudeksi vain vähäisessä määrin ja koska uusia toiminta- ja teknologiaratkaisuja, jotka ovat tarpeen tarvittavan lisäkapasiteetin saamiseksi, on otettu käyttöön hitaasti. ê 552/2004, johdanto-osan 5 kappale Kokonaisuudeksi yhdistämisen edistäminen yhteisön tasolla lisäisi tehokkuutta ja alentaisi järjestelmien hankinta- ja ylläpitokustannuksia sekä parantaisi operatiivista yhteensovittamista. ê 552/2004, johdanto-osan 6 kappale Julkisissa hankinnoissa valtaosin sovellettavat kansalliset tekniset eritelmät ovat johtaneet järjestelmämarkkinoiden pirstoutumiseen, eikä tämä helpota alan yhteistyötä yhteisön tasolla. Tästä on erityisiä haittavaikutuksia yrityksille, koska ne joutuvat mukauttamaan huomattavasti tuotteitaan eri kansallisia markkinoita varten. Tällaiset käytännöt vaikeuttavat tarpeettomasti uuden teknologian kehittämistä ja käyttöönottoa sekä hidastavat kapasiteetin kasvattamiseen tarvittavien uusien toimintaratkaisujen käyttöönottoa. ê 549/2004, johdanto-osan 8 kappale Kaikista näistä syistä ja jotta yhtenäinen eurooppalainen ilmatila ulottuisi useampien Euroopan valtioiden alueelle, yhteisön olisi, samalla kun otetaan huomioon Eurocontrolissa tapahtuva kehitys, vahvistettava yhteiset tavoitteet ja toimintaohjelma yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja erilaisten taloudellisten toimijoiden työlle, jonka avulla voidaan toteuttaa entistä yhtenäisempi toiminnallinen ilmatila, yhteinen eurooppalainen ilmatila. ê 549/2004, johdanto-osan 24 kappale Koska asetuksen tavoitetta, joka on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan toiminnan ylikansallisen luonteen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, samalla kun täytäntöönpanomenettelyissä varmistetaan erityisten paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. ê 549/2004, johdanto-osan 9 kappale Kun jäsenvaltiot toteuttavat toimia yhteisön vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi, olisi vaatimustenmukaisuutta koskevia tarkistuksia tekevien viranomaisten oltava riittävän riippumattomia lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista. ê 549/2004, johdanto-osan 10 kappale Lennonvarmistuspalvelut, erityisesti ilmaliikennepalvelut, jotka ovat luonteeltaan viranomaistoimintaa, edellyttävät toiminnallista tai rakenteellista eriyttämistä, ja ne on järjestetty jäsenvaltioissa hyvin erilaisin oikeudellisin muodoin. ê 549/2004, johdanto-osan 11 kappale Jos ilmaliikennepalvelujen tarjoajilta vaaditaan riippumatonta tilintarkastusta, tällaisena pidetään sellaisten jäsenvaltioiden tilintarkastusviranomaisten suorittamia tarkastuksia, joissa nämä palvelut toteutetaan julkishallinnon toimesta, tai edellä mainittujen tilintarkastusviranomaisten valvonnassa toimivan julkisen laitoksen suorittamia tarkastuksia riippumatta siitä, julkistetaanko tilintarkastuskertomukset. ê 1070/2009, johdanto-osan 9 kappale (10) Jotta palvelujen tarjonnan valvonta olisi yhtenäistä ja hyvätasoista kaikkialla Euroopassa, kansallisille valvontaviranomaisille olisi annettava riittävä riippumattomuus ja riittävät resurssit. Riippumattomuus ei saisi estää näitä viranomaisia hoitamasta tehtäviään hallinnollisissa puitteissa. ê 1070/2009, johdanto-osan 10 kappale (11) Kansallisilla valvontaviranomaisilla on keskeinen asema yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisessa, ja komission olisi siksi edistettävä niiden välistä yhteistyötä parhaiden käytäntöjen vaihtamisen mahdollistamiseksi ja yhteisen lähestymistavan kehittämiseksi, alueellisen tason tiiviimpi yhteistyö mukaan luettuna. Yhteistyön olisi oltava säännöllistä. ê 550/2004, johdanto-osan 6 kappale Jäsenvaltiot ovat vastuussa turvallisten ja tehokkaiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen seurannasta ja sen valvonnasta, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat noudattavat yhteisön tasolla vahvistettuja yhteisiä vaatimuksia. ê 550/2004, johdanto-osan 7 kappale Jäsenvaltioiden olisi annettava teknistä kokemusta omaavien hyväksyttyjen laitosten tehtäväksi tarkastaa, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat noudattavat yhteisön tasolla vahvistettuja yhteisiä vaatimuksia. ê 549/2004, johdanto-osan 20 kappale Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden rikkomisesta säädettävien seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia eivätkä ne saa heikentää turvallisuutta. ê 549/2004, johdanto-osan 17 kappale Komission olisi tiedotettava työmarkkinaosapuolille asianmukaisella tavalla kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja kuultava niitä näistä toimenpiteistä. Niin ikään Euroopan tason työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävien alakohtaisten neuvottelukomiteoiden perustamisesta 20 päivänä toukokuuta 1998 tehdyllä komission päätöksellä 98/500/EY[26] perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava. ê 1070/2009, johdanto-osan 11 kappale (mukautettu) (12) Työmarkkinaosapuolille olisi tiedotettava paremmin kaikista sellaisista toimenpiteistä, joilla on huomattavia vaikutuksia työmarkkinoihin, ja niitä olisi kuultava näistä toimenpiteistä. Myös komission päätöksellä 98/500/EY[27] perustettua työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua edistävää neuvottelukomiteaa olisi kuultava yhteisön Ö unionin Õ tasolla. ê 550/2004, johdanto-osan 11 kappale Lupiin liitettävien ehtojen olisi oltava objektiivisesti perusteltuja sekä ketään syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja avoimesti asetettuja. Niiden olisi myös oltava alan kansainvälisten normien mukaisia. ê 550/2004, johdanto-osan 2 kappale (mukautettu) Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa käsitelleen korkean tason asiantuntijaryhmän marraskuussa 2000 annetussa kertomuksessa todetaan, että yhteisön tasolla tarvitaan sääntöjä, joiden avulla voidaan erottaa toisistaan sääntely ja palvelujen tarjoaminen sekä ottaa käyttöön lupajärjestelmä, jonka tarkoituksena on täyttää yleistä etua, erityisesti turvallisuutta, koskevat vaatimukset sekä tehostaa maksujärjestelyjä. ê 550/2004, johdanto-osan 10 kappale Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille annettavaa lupaa varten olisi perustettava yhteinen järjestelmä, jonka avulla voidaan määritellä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien oikeudet ja velvollisuudet sekä tällaisten vaatimusten noudattamisen säännöllinen valvonta, samalla kun taataan palvelujen tarjoamisen jatkuvuus. ê 550/2004, johdanto-osan 12 kappale Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava luvat vastavuoroisesti, jotta lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat voisivat turvallisuusvaatimusten rajoissa tarjota palvelujaan myös muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa ne ovat saaneet lupansa. ê 550/2004, johdanto-osan 14 kappale Lupajärjestelmällä pyritään helpottamaan turvallista ilmaliikennettä jäsenvaltioiden rajojen yli ilmatilan käyttäjien ja matkustajien eduksi, ja siksi järjestelmän olisi muodostettava kehys, jonka avulla jäsenvaltiot voivat nimetä ilmaliikennepalvelujen tarjoajat riippumatta siitä, missä palvelun tarjoajille on myönnetty lupa. ê 550/2004, johdanto-osan 5 kappale Tässä asetuksessa säädetty lennonvarmistuspalvelujen tarjoaminen liittyy sellaisen julkisviranomaisten toimivallan käyttöön, joka ei ole sillä tavoin luonteeltaan taloudellista, että siihen voitaisiin soveltaa perustamissopimuksen kilpailusääntöjä. ê 550/2004, johdanto-osan 13 kappale ð uusi (13) Viestintä-, suunnistus- ja valvontapalvelujen sekä ð sää- ja ï ilmailutiedotuspalvelujen tarjoaminen olisi järjestettävä markkinaehtoisesti siten, että samalla otetaan huomioon tällaisten palvelujen erityispiirteet ja säilytetään turvallisuuden korkea taso. ê 550/2004, johdanto-osan 15 kappale Jäsenvaltioiden olisi asiaa koskevista turvallisuusnäkökohdista tekemänsä analyysin pohjalta voitava nimetä vastuullaan olevan ilmatilan tai sen osien osalta yksi tai useampi sääpalvelujen tarjoaja ilman, että niiden tarvitsee järjestää tarjouskilpailua. ê 550/2004, johdanto-osan 19 kappale Ilmatilan käyttäjiin sovellettavien maksuehtojen olisi oltava oikeudenmukaisia ja avoimia. ê 550/2004, johdanto-osan 20 kappale Käyttäjämaksujen olisi oltava korvaus lennonvarmistuspalvelujen ja jäsenvaltioiden tarjoamista laitteista ja palveluista. Käyttäjämaksujen tason olisi oltava suhteutettu kustannuksiin siten, että turvallisuuden ja taloudellisen tehokkuuden tavoitteet otetaan huomioon. ê 550/2004, johdanto-osan 21 kappale (14) Ilmatilan käyttäjiä ei saisi syrjiä samantasoisten lennonvarmistuspalvelujen tarjonnassa. ê 550/2004, johdanto-osan 22 kappale Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat tarjoavat käyttöön tietyt laitteet ja palvelut, jotka liittyvät suoranaisesti ilma-alusten liikennöintiin, ja niiden olisi voitava periä takaisin nämä kustannukset ”käyttäjä maksaa” -periaatteen mukaisesti, toisin sanoen ilmatilan käyttäjien olisi maksettava aiheuttamansa kustannukset käyttöpaikassa tai mahdollisimman lähellä sitä. ê 550/2004, johdanto-osan 23 kappale Avoimuus kyseisten laitteiden ja palvelujen aiheuttamien kustannusten osalta on tärkeää. Siksi kaikki maksujärjestelmän tai maksujen suuruuden muutokset olisi selitettävä ilmatilan käyttäjille. Tällaiset muutokset tai lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kaavailemat investoinnit olisi selitettävä palvelun tarjoajien hallintoelinten ja ilmatilan käyttäjien välisessä tiedonvaihdossa. ê 550/2004, johdanto-osan 24 kappale Olisi oltava mahdollista vaihdella sellaisten maksujen suuruutta, jotka edistävät koko järjestelmän kapasiteetin mahdollisimman suurta käyttöä. Taloudelliset kannustimet voivat olla hyödyllinen keino, jolla voidaan nopeuttaa maassa tai ilmassa toimivien kapasiteettia lisäävien laitteiden käyttöönottoa, palkita laadukkaasta ja tehokkaasta toiminnasta tai korvata haitta, joka aiheutuu epäsuotuisampien reittien valinnasta. ê 550/2004, johdanto-osan 25 kappale Kohtuullisen kokonaispääoman tuoton muodostavien tulojen yhteydessä ja suorassa suhteessa tehokkuusparannuksista aiheutuviin säästöihin komission olisi tutkittava mahdollisuutta luoda sellainen varaus, jonka tavoitteena on vähentää vaikutuksia, jotka aiheutuvat ilmatilan käyttäjien maksujen äkillisestä noususta liikennemäärien vähetessä. ê 550/2004, johdanto-osan 26 kappale Komission olisi selvitettävä, onko mahdollista järjestää väliaikaista rahoitustukea toimenpiteille, joilla lisätään Euroopan lennonjohtojärjestelmän kokonaiskapasiteettia. ê 1070/2009, johdanto-osan 7 kappale (mukautettu) (15) Yhteiset hankkeet, joilla pyritään avustamaan ilmatilan käyttäjiä ja/tai lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia yhteisten lennonvarmistusinfrastruktuurien, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen sekä ilmatilan käytön parantamiseksi, erityisesti jos ne ovat tarpeen ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelman toteuttamiseksi, Ö sellaisena kuin se on vahvistettu neuvoston päätöksellä 2009/320/EY[28] neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, Õ eivät saisi rajoittaa yhden tai useamman jäsenvaltion olemassa olevia hankkeita, joilla pyritään vastaaviin tavoitteisiin. Yhteisten hankkeiden käyttöönoton rahoittamista koskevissa säännöksissä ei saisi rajoittaa yhteisten hankkeiden käynnistämistapaa. Komissio voi ehdottaa, että Euroopan laajuisten verkkojen tai Euroopan investointipankin rahoituksen kaltaista rahoitusta voidaan käyttää yhteisten hankkeiden tueksi, varsinkin SESAR-ohjelman käyttöönoton nopeuttamiseksi, monivuotisessa rahoituskehyksessä. Rajoittamatta edellä mainitun rahoituksen saatavuutta jäsenvaltioiden olisi voitava osaltaan vapaasti päättää, kuinka päästökauppajärjestelmän mukaisesti ilmailun päästöoikeuksien huutokaupasta saatavat tulot käytetään, ja harkita tässä yhteydessä, voitaisiinko osa näistä tuloista käyttää yhteisten hankkeiden rahoittamiseen toiminnallisten ilmatilan lohkojen tasolla. ê 550/2004, johdanto-osan 27 kappale Komission olisi yhteistyössä Eurocontrolin kanssa seurattava säännöllisesti ilmatilan käyttäjiltä veloitettavien maksujen vahvistamista ja perintää yhdessä kansallisten valvontaviranomaisten ja ilmatilan käyttäjien kanssa. ê 551/2004, johdanto-osan 8 kappale Eurocontrolin toiminta osoittaa, ettei reittiverkostoa ja ilmatilan rakennetta voida realistisesti kehittää erillään yksittäisissä jäsenvaltioissa, sillä kukin jäsenvaltio on erottamaton osa eurooppalaista ilmaliikenteen hallintaverkkoa, myös yhteisön ulkopuolella. ê 551/2004, johdanto-osan 13 kappale On erityisen tärkeää luoda yhteinen ja yhdenmukainen ilmatilan rakenne reittien ja sektorien osalta, perustaa ilmatilan organisoiminen nyt ja tulevaisuudessa yhteisiin periaatteisiin ja suunnitella ja hallita ilmatilan käyttöä yhdenmukaisten sääntöjen mukaisesti. ò uusi (16) Verkon hallinnoijan käsite on keskeinen, kun ilmaliikenteen hallinnan suorituskykyä pyritään parantamaan verkon tasolla keskittämällä sellaisten palvelujen tarjonta, jotka voidaan parhaiten toteuttaa verkon tasolla. Jotta ilmaliikenteen kriisejä olisi helpompi käsitellä, tällaisten kriisien koordinointi olisi annettava verkon hallinnoijan tehtäväksi. (17) Komissio on vakuuttunut siitä, että ilmatilan turvallinen ja tehokas käyttö voidaan taata ainoastaan ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttäjien läheisellä yhteistyöllä, joka perustuu pääasiallisesti ilmatilan joustavan käytön käsitteeseen sekä ICAO:n määrittelemään tehokkaaseen siviili- ja sotilaskäytön koordinointiin, ja korostaa, että on tärkeää parantaa siviili- ja sotilasalan yhteistyötä ilmatilan siviili- ja sotilaskäyttäjien välillä. (18) Ilmatilaa ja erityisiä ilmaliikenneolosuhteita koskevien tietojen tarkkuudella sekä näiden tietojen oikea-aikaisella välittämisellä siviili- ja sotilasilmailun alalla toimiville lennonjohtajille on välitön vaikutus toiminnan turvallisuuteen ja tehokkuuteen. Ilmatilaa koskevien ajantasaisten tietojen oikea-aikainen saatavuus on tärkeää kaikille osapuolille, jotka haluavat lentosuunnitelmaansa laatiessaan tai muuttaessaan päästä hyötymään heidän ulottuvilleen saatetuista ilmatilan rakenteista. ê 550/2004, johdanto-osan 16 kappale Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien olisi luotava asianmukaisin järjestelyin läheiset yhteistyösuhteet sellaisiin sotilasviranomaisiin, joiden vastuulla oleva toiminta voi vaikuttaa yleiseen ilmaliikenteeseen, ja pidettävä yllä tätä yhteistyötä. ê 550/2004, johdanto-osan 17 kappale Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien kirjanpidon olisi oltava mahdollisimman avointa. ê 550/2004, johdanto-osan 18 kappale Ottamalla käyttöön operatiivisten tietojen saatavuutta koskevat yhdenmukaiset periaatteet ja edellytykset voitaisiin helpottaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista sekä ilmatilan käyttäjien ja lentoasemien toimintaa uudessa toimintaympäristössä. ê 551/2004, johdanto-osan 9 kappale Yleisen ilmaliikenteen lentoreittejä varten olisi yläilmatilaan perustettava vaiheittain entistä yhtenäisempi toiminnallinen ilmatila. Ylä- ja alailmatilan yhtymäkohta olisi määritettävä tämän edellyttämällä tavalla. ê 551/2004, johdanto-osan 10 kappale Eurooppalaisella ylemmällä lentotiedotusalueella, johon kuuluu jäsenvaltioiden vastuulla oleva yläilmatila tämän asetuksen soveltamisalan mukaisesti, olisi helpotettava yhteistä suunnittelua ja ilmailutietojen julkaisemista alueellisten ruuhkautumiskohtien selvittämiseksi. ê 1070/2009, johdanto-osan 30 kappale (mukautettu) (19) Nykyaikaisella, täysin toimivalla, korkealaatuisella ja ajantasaisella ilmailutiedotuksella on merkittävä vaikutus turvallisuuteen ja mahdollisuuksiin helpottaa yhteisön Ö unionin Õ ilmatilaan pääsyä ja liikkumista siinä. Ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelma huomioon ottaen yhteisön Ö unionin Õ olisi tehtävä aloite tämän alan uudistamiseksi yhteistyössä Eurocontrolin Ö verkon hallinnoijan Õ kanssa ja varmistettava, että käyttäjillä on pääsy tietoihin yhden keskitetyn yhteyspisteen kautta, joka tarjoaa validoituja ja integroituja tietoja nykyaikaisesti ja käyttäjäystävällisesti. ê 551/2004, johdanto-osan 11 kappale Ilmatilan käyttäjillä on toisistaan poikkeavat edellytykset yhteisön ilmatilan käyttöön ja siinä liikkumisen vapauteen. Tämä johtuu siitä, että ilmatilan luokitusta ei ole yhdenmukaistettu. ê 551/2004, johdanto-osan 12 kappale Ilmatilan uudelleen jäsentämisen olisi perustuttava operatiivisiin vaatimuksiin olemassa olevista rajoista riippumatta. Yhteiset yleiset periaatteet yhtenäisten toiminnallisten ilmatilan lohkojen luomiseksi olisi kehitettävä Eurocontrolia kuullen ja sen teknisten neuvojen pohjalta. ê 551/2004, johdanto-osan 14 kappale Ilmatilan joustavan käytön periaatetta olisi sovellettava tehokkaasti. Ilmatilan sektorien käyttö on optimoitava erityisesti yleisen ilmaliikenteen huippuaikoina ja vilkkaasti liikennöidyssä ilmatilassa siten, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä käytettäessä näitä sektoreita sotilasoperaatioihin ja -koulutukseen. Tätä varten on myönnettävä asianmukaiset resurssit ilmatilan joustavan käytön periaatteen tehokkaaksi täytäntöönpanemiseksi sekä siviili- että sotilasilmailun vaatimusten mukaisesti. ê 551/2004, johdanto-osan 15 kappale Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä tekemään yhteistyötä naapurijäsenvaltioidensa kanssa ilmatilan joustavan käytön periaatteen soveltamiseksi yli kansallisten rajojen. ê 551/2004, johdanto-osan 16 kappale Eroavuudet siviili- ja sotilasilmailun välisen yhteistyön järjestämisessä yhteisön alueella rajoittavat ilmatilan yhdenmukaista ja oikein ajoitettua hallintaa ja muutosten toteuttamista. Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan onnistuminen edellyttää siviili- ja sotilasviranomaisten tehokasta yhteistyötä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden oikeuksia ja velvollisuuksia puolustuksen alalla. ê 551/2004, johdanto-osan 17 kappale Sotilasoperaatiot ja -koulutus olisi turvattava aina, kun yhteisten periaatteiden ja perusteiden soveltaminen haittaa niiden turvallista ja tehokasta toteuttamista. ê 551/2004, johdanto-osan 18 kappale Ilmaliikennevirtojen säätelyn toimivuuden parantamiseksi olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, jotta olemassa olevia operatiivisia yksiköitä, myös Eurocontrolin lentoliikennevirtojen säätelykeskusta, voidaan auttaa varmistamaan lentotoiminnan tehokkuus. ê 552/2004, johdanto-osan 10 kappale Järjestelmille olisi laadittava yhteentoimivuutta koskevat täytäntöönpanosäännöt aina, kun niitä olennaisia vaatimuksia on tarpeen täydentää tai kehittää edelleen. Nämä säännöt olisi laadittava myös, jos on tarpeen helpottaa uusien sovittujen ja kelpuutettujen toimintaratkaisujen tai tekniikoiden yhteensovitettua käyttöönottoa. Vastaavuutta näiden sääntöjen kanssa olisi ylläpidettävä jatkuvasti. Sääntöjen olisi perustuttava kansainvälisten järjestöjen, kuten Eurocontrolin tai Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) laatimiin sääntöihin ja standardeihin. ê 552/2004, johdanto-osan 7 kappale Sen vuoksi on kaikkien ilmaliikenteen hallinnan alalla toimivien etujen mukaista kehittää uudenlainen kumppanuuteen perustuva lähestymistapa, joka mahdollistaa kaikkien osapuolten tasapuolisen osallistumisen, edistää luovuutta sekä tietämyksen, kokemusten ja riskien jakamista. Tällaisen yhteistyön tavoitteeksi olisi asetettava, että yhteistyössä valmistajien kanssa määritellään yhtenäiset yhteisön eritelmät, jotka täyttävät eri tarpeet mahdollisimman laajasti. ê 552/2004, johdanto-osan 11 kappale Eurooppalaista ilmaliikenteen hallintaverkkoa, sen järjestelmiä ja rakenneosia ja niihin liittyviä menettelyjä koskevien yhteisön eritelmien laatiminen ja vahvistaminen on tarkoituksenmukainen keino määritellä ne tekniset ja toiminnalliset edellytykset, jotka tarvitaan olennaisten vaatimusten täyttämiseksi sekä asianmukaisten yhteentoimivuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamiseksi. Julkaistujen yhteisön eritelmien noudattamisesta, mikä on edelleen vapaaehtoista, seuraa olettamus vaatimusten ja asianmukaisten yhteentoimivuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen noudattamisesta. ê 552/2004, johdanto-osan 12 kappale Eurooppalaisten standardointielinten, yhdessä Euroopan siviili-ilmailulaitejärjestön (Eurocae) kanssa, ja Eurocontrolin olisi vahvistettava yhteisön eritelmät yhteisön yleisiä standardointimenettelyjä noudattaen. ê 552/2004, johdanto-osan 13 kappale Rakenneosien vaatimustenmukaisuuden tai käyttöön soveltuvuuden arvioinnissa sovellettavissa menettelyissä olisi käytettävä teknistä yhdenmukaistamista koskevien direktiivien vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen eri vaiheissa käytettäviksi tarkoitetuista moduuleista ja CE-merkinnän kiinnittämistä koskevista säännöistä ja käytöstä 22 päivänä heinäkuuta 1993 tehdyn neuvoston päätöksen 93/465/ETY[29] mukaisia moduuleja. Tarvittaessa näitä moduuleja olisi voitava laajentaa siten, että ne kattavat myös asianomaisten alojen erityisvaatimukset. ê 552/2004, johdanto-osan 14 kappale Alan markkinat ovat pienet, ja ne käsittävät järjestelmät ja rakenneosat, joita käytetään lähes yksinomaan ilmaliikenteen hallinnassa ja joita ei ole tarkoitettu yleiseen käyttöön. Sen vuoksi olisi kohtuutonta vaatia CE-merkinnän kiinnittämistä rakenneosiin, koska valmistajan antama vaatimustenmukaisuusvakuutus, joka perustuu vaatimustenmukaisuuden ja/tai käyttöön soveltuvuuden arviointiin, on riittävä. Tämä ei saisi vaikuttaa valmistajien velvollisuuteen kiinnittää tiettyihin rakenneosiin CE-merkintä sen varmentamiseksi, että ne ovat muun niitä koskevan yhteisön lainsäädännön mukaisia. ê 552/2004, johdanto-osan 15 kappale Kun ilmaliikenteen hallintajärjestelmiä otetaan käyttöön, olisi tarkastettava, että ne ovat olennaisten vaatimusten ja asianmukaisten yhteentoimivuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaisia. Yhteisön eritelmien soveltaminen luo oletuksen siitä, että järjestelmät ovat olennaisten vaatimuksien ja asianmukaisten yhteentoimivuutta koskevien täytäntöönpanosääntöjen mukaiset. ê 552/2004, johdanto-osan 16 kappale Tätä asetusta olisi sovellettava täysimääräisesti sellaisen siirtymästrategian mukaisesti, jonka tarkoituksena on saavuttaa tämän asetuksen tavoitteet mutta toisaalta välttää muodostamasta kustannustehokkuuden kannalta kohtuuttomia esteitä olemassa olevan infrastruktuurin säilyttämiselle. ê 549/2004, johdanto-osan 7 kappale Ilmatila on rajallinen voimavara, jonka optimaalinen ja tehokas käyttö on mahdollista vain, jos kaikkien käyttäjien tarpeet otetaan huomioon ja ne ovat tarpeen mukaan edustettuina kaikessa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevassa kehitystyössä, päätöksenteossa ja toteuttamisessa, yhtenäisen ilmatilan komitea mukaan lukien. ê 549/2004, johdanto-osan 25 kappale Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[30] mukaisesti. ê 549/2004, johdanto-osan 26 kappale (mukautettu) Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 7 artiklan 1 kohdan nojalla vahvistetun komiteoiden työjärjestyksen mallin[31] 8 artiklan 2 kohdan mukaisessa mallisäännössä määrätään, että komitean puheenjohtaja voi päättää kutsua kolmansia osapuolia kyseessä olevan komitean kokouksiin. Yhtenäisen ilmatilan komitean puheenjohtajan olisi tarvittaessa pyydettävä Eurocontrolin edustajia osallistumaan komitean kokouksiin tarkkailijoina tai asiantuntijoina, ê 549/2004, johdanto-osan 18 kappale Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien, lentoasemien, laitevalmistajien ja henkilökuntaa edustavien ammatillisten järjestöjen kaltaisten sidosryhmien olisi voitava avustaa komissiota yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan teknisessä toteuttamisessa. ê 549/2004, johdanto-osan 12 kappale Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen on toivottavaa ulottaa myös eurooppalaisiin kolmansiin maihin joko siten, että yhteisö osallistuu Eurocontrolin työskentelyyn sen jäseneksi liityttyään, tai sopimuksin, jotka yhteisö tekee mainittujen maiden kanssa. ê 549/2004, johdanto-osan 13 kappale Yhteisön liittyminen Eurocontrolin jäseneksi on tärkeä osa yleiseurooppalaisen ilmatilan toteuttamista. ê 549/2004, johdanto-osan 14 kappale Perustettaessa yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa yhteisön olisi tarpeen mukaan kehitettävä mahdollisimman tiivistä yhteistyötä Eurocontrolin kanssa, jotta varmistetaan sääntelyn yhteisvaikutus ja lähestymistapojen johdonmukaisuus ja jotta vältetään näiden kahden tahon työskentelyn päällekkäisyys. ê 549/2004, johdanto-osan 15 kappale (mukautettu) Korkean tason asiantuntijaryhmän päätelmien mukaisesti Eurocontrol on elin, jolla on tarvittava asiantuntemus yhteisön tukemiseksi sen sääntelytehtävässä. Näin ollen täytäntöönpanosäännöt olisi Eurocontrolin toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta määriteltävä tälle järjestölle annettujen valtuutusten pohjalta sekä ottaen huomioon komission ja Eurocontrolin yhteistyön puitteisiin sisällytettävät edellytykset. ê 549/2004, johdanto-osan 16 kappale Yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen tarvittavien toimenpiteiden valmistelu edellyttää taloudellisten ja sosiaalisten sidosryhmien kuulemista. ê 550/2004, johdanto-osan 8 kappale Ilmaliikennejärjestelmän sujuva toiminta edellyttää myös lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien osalta yhdenmukaisia ja korkeatasoisia turvallisuusnormeja. ê 550/2004, johdanto-osan 9 kappale Olisi toteutettava järjestelyjä lennonjohtajien lupakirjajärjestelmien yhdenmukaistamiseksi, jotta voidaan parantaa lennonjohtajien saatavuutta ja edistää lupakirjojen vastavuoroista tunnustamista. ê 550/2004, johdanto-osan 28 kappale Koska lennonvarmistuspalvelujen tarjoajia koskevat tiedot ovat kaupallisesti erittäin arkaluonteisia, kansalliset valvontaviranomaiset eivät saisi ilmaista salassapitovelvollisuuden piiriin kuuluvia tietoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta järjestelmän luomista näiden palvelun tarjoajien toiminnan laadun ja tehokkuuden seurantaa ja sitä koskevan tiedon julkaisemista varten, ê 549/2004, johdanto-osan 19 kappale Koko lennonvarmistusjärjestelmän tehokkuutta Euroopan tasolla olisi arvioitava säännöllisesti, turvallisuuden korkean tason säilyttämisen asianmukaisesti huomioon ottaen. Samalla on tarkistettava toteutettujen toimenpiteiden tehokkuus ja ehdotettava lisätoimenpiteitä. ê 549/2004, johdanto-osan 21 kappale Tämän asetuksen soveltamiseksi toteutettujen toimenpiteiden vaikutuksia olisi arvioitava komission säännöllisesti esittämien kertomusten perusteella. ê 551/2004, johdanto-osan 19 kappale On syytä harkita yläilmatilaa koskevien periaatteiden ulottamista koskemaan alailmatilaa aikataulun ja asianmukaisten tutkimusten mukaisesti, ê 549/2004, johdanto-osan 22 kappale Tämä asetus ei vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan toteuttaa niiden puolustusvoimien organisointiin liittyviä toimenpiteitä. Tämän toimivallan mukaisesti jäsenvaltiot voivat toteuttaa toimenpiteitä varmistaakseen, että niiden puolustusvoimilla on käytettävissään riittävä ilmatila asianmukaisiin koulutus- ja harjoitustarkoituksiin. Olisi säädettävä suojalauseke tämän toimivallan käytön sallimiseksi. ê 552/2004, johdanto-osan 19 kappale (mukautettu) Oikeusvarmuuden takaamiseksi on tärkeää huolehtia siitä, että direktiivin 93/65/ETY perusteella annettujen yhteisön lainsäädännön tietyt säännökset pysyvät voimassa muuttumattomina. Näitä säännöksiä vastaavien täytäntöönpanosääntöjen antaminen tämän asetuksen nojalla edellyttää jonkin verran aikaa, ê 552/2004, johdanto-osan 18 kappale (mukautettu) Yhteensopivien teknisten eritelmien määrittelemisestä ja käytöstä lentoliikenteen hallinnan (ATM) laitteiden ja järjestelmien hankinnassa 19 päivänä heinäkuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/65/ETY[32] koskee ainoastaan hankintaviranomaisten velvoitteita. Tämä asetus on kattavampi sikäli, että se käsittää kaikkien toimijoiden – mukaan luettuina lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, ilmatilan käyttäjät, valmistajat sekä lentoasemat – velvollisuudet ja mahdollistaa sekä kaikkiin toimijoihin sovellettavien sääntöjen että sellaisten yhteisön eritelmien antamisen, joiden noudattaminen on vapaaehtoista mutta joiden soveltamisesta seuraa oletus olennaisten vaatimusten mukaisuudesta. Sen vuoksi direktiivi 93/65/ETY, Eurocontrol-standardin hyväksymisestä sekä yhteensopivien teknisten eritelmien määrittelemisestä ja käytöstä lentoliikenteen hallinnan (ATM) laitteiden ja järjestelmien hankinnassa annetun neuvoston direktiivin 93/65/ETY muuttamisesta 25 päivänä maaliskuuta 1997 annettu komission direktiivi 97/15/EY[33] sekä Eurocontrol-standardien hyväksymisestä sekä direktiivin 97/15/EY muuttamisesta 6 päivänä syyskuuta 2000 annettu komission asetus (EY) N:o 2082/2000[34] ja asetuksen (EY) N:o 2082/2000 muuttamisesta 4 päivänä kesäkuuta 2002 annettu komission asetus (EY) N:o 980/2002 olisi kumottava siirtymäajan jälkeen. ê 552/2004, johdanto-osan 8 kappale Sisämarkkinat on yhteisön tavoite, joten tämän asetuksen nojalla toteutetuilla toimenpiteillä olisi edistettävä niiden asteittaista kehittämistä tällä alalla. ê 552/2004, johdanto-osan 9 kappale Sen vuoksi on aiheellista määritellä olennaiset vaatimukset, joita olisi sovellettava eurooppalaiseen ilmaliikenteen hallintaverkkoon, sen järjestelmiin, rakenneosiin ja niihin liittyviin menettelyihin. ê 552/2004, johdanto-osan 17 kappale Asiaa koskevan yhteisön lainsäädännön puitteissa olisi otettava huomioon tarve varmistaa: – yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamisen edellyttämä radiotaajuuksien yhdenmukainen saatavuus ja tehokas käyttö, mukaan lukien sähkömagneettiseen yhteensopivuuteen liittyvät näkökohdat, – ihmishengen turvaavien palvelujen suojaaminen haitallisilta häiriöiltä, – ilmailun alalle varattujen ja sen yksinomaisesti hallinnoimien taajuuksien tehokas ja tarkoituksenmukainen käyttö. ò uusi (20) Asetuksilla (EY) N:o 1108/2009 ja (EY) N:o 1070/2009 tehtyjen muutosten huomioon ottamiseksi tämän asetuksen sisältö olisi yhdenmukaistettava yhteisistä siviili-ilmailua koskevista säännöistä ja Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamisesta 20 päivänä helmikuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 216/2008[35] kanssa viimeksi mainitun asetuksen 65 a artiklan mukaisesti. (21) Lisäksi asetusten (EY) N:o 549/2004, (EY) N:o 550/2004, (EY) N:o 551/2004 ja (EY) N:o 552/2004 tekniset yksityiskohdat, joista on sovittu vuosina 2004 ja 2009, olisi saatettava ajan tasalle ja niihin olisi tehtävä teknisiä korjauksia tekniikan kehityksen huomioon ottamiseksi. (22) Tämän asetuksen maantieteellistä soveltamisalaa ICAOn NAT-alueella olisi muutettava, jotta voidaan ottaa huomioon olemassa olevat ja suunnitellut palveluntarjontajärjestelyt ja tarve varmistaa sääntöjen yhdenmukainen soveltaminen mainitulla alueella toimiviin lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin ja ilmatilan käyttäjiin. (23) Kun otetaan huomioon verkon hallinnoijan asema operatiivisena organisaationa ja Eurocontrolin jatkuva uudistaminen, verkon hallinnoijan toimintatapaa olisi kehitettävä kohti toimialavetoista kumppanuutta. (24) Toiminnallisten ilmatilan lohkojen käsite, jonka on tarkoitus parantaa ilmaliikennepalvelujen tarjoajien yhteistyötä, on tärkeä väline, kun pyritään parantamaan Euroopan ilmaliikenteen hallintajärjestelmän suorituskykyä. Jotta tätä välinettä voitaisiin edelleen parantaa, toiminnallisista ilmatilan lohkoista olisi tehtävä enemmän suorituskykysuuntautuneita, niiden olisi perustuttava toimialan kumppanuuksiin ja toimialan olisi voitava muuttaa niitä vapaammin, jotta suorituskykytavoitteet voidaan saavuttaa ja mahdollisuuksien mukaan ylittää. (25) Toiminnallisten ilmatilan lohkojen olisi toimittava joustavasti ja tuotava yhteen palveluntarjoajia ympäri Eurooppaa, jotta ne voivat hyödyntää toistensa vahvuuksia. Tämän joustavuuden pitäisi mahdollistaa synergioiden hakeminen palveluntarjoajien välillä niiden maantieteellisestä sijainnista tai kansallisuudesta riippumatta ja sallia vaihtelevien palveluntarjonnan muotojen syntyminen suorituskyvyn parannuksia haettaessa. (26) Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien asiakassuuntautuneisuuden parantamiseksi ja jotta voitaisiin lisätä ilmatilan käyttäjien mahdollisuuksia vaikuttaa heihin liittyviin päätöksiin, sidosryhmien kuulemista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien suurista operatiivisista päätöksistä ja heidän osallistumistaan tällaisiin päätöksiin olisi tehostettava. (27) Suorituskyvyn kehittämisjärjestelmä on ilmaliikenteen hallinnan taloudellisen sääntelyn keskeinen väline, ja siihen liittyvien päätösten laatua ja riippumattomuutta olisi pidettävä yllä ja mahdollisuuksien mukaan parannettava. (28) Jotta tekninen tai operatiivinen kehitys voidaan ottaa huomioon erityisesti muuttamalla liitteitä tai täydentämällä verkon hallintaa ja suorituskyvyn kehittämisjärjestelmää koskevia säännöksiä, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. Kunkin säädösvallan siirron sisältö ja soveltamisala esitetään yksityiskohtaisesti asianomaisissa artikloissa. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. (29) Kun verkonhallintapalvelujen luetteloon lisätään uusia palveluja, komission olisi järjestettävä toimialan sidosryhmien asianmukainen kuuleminen, (30) Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano erityisesti seuraavien näkökohtien osalta: kansallisten valvontaviranomaisten toimivallan käyttö, tukipalvelujen tarjoaminen yksinoikeudella palveluntarjoajan tai palveluntarjoajien ryhmittymän toimesta, korjaavat toimenpiteet, joilla varmistetaan unionin laajuisten ja niihin liittyvien paikallisten suorituskykytavoitteiden saavuttaminen, maksujärjestelmään liittyvien vaatimusten noudattamisen arviointi, verkkoon liittyviä toimintoja koskevien yhteisten hankkeiden hallinnointi ja hyväksyminen, toiminnalliset ilmatilan lohkot, sidosryhmien osallistumista lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien merkittäviin operatiivisiin päätöksiin koskevat yksityiskohtaiset säännöt, tietojen saatavuus ja tietosuoja, elektroniset ilmailutiedot ja ilmaliikenteen hallinnan teknologian kehitys ja yhteentoimivuus. Tätä valtaa olisi käytettävä yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16 päivänä helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011[36] mukaisesti. (31) Asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti hyväksyttäessä täytäntöönpanosäädöksiä tämän asetuksen nojalla olisi noudatettava tarkastelumenettelyä, kun hyväksytään yleisluonteisia säädöksiä. (32) Yksittäisluonteisia täytäntöönpanosäädöksiä hyväksyttäessä olisi sovellettava neuvoa-antavaa menettelyä. ê 549/2004, johdanto-osan 20 kappale (mukautettu) (33) Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden rikkomisesta säädettävien seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia eivätkä ne saa heikentää turvallisuutta. ò uusi (34) Tukipalvelujen hankinta tulisi toteuttaa julkisia rakennusurakoita sekä julkisia tavara- ja palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/18/EY[37] ja vesi- ja energiahuollon sekä liikenteen ja postipalvelujen alalla toimivien yksiköiden hankintamenettelyjen yhteensovittamisesta 31 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/17/EY[38] mukaisesti. Huomioon olisi otettava soveltuvin osin ohjeet, jotka on esitetty komission selittävässä tiedonannossa 2006/C179/02 yhteisön lainsäädännöstä siltä osin kuin se koskee sopimuksia, jotka eivät kuulu tai kuuluvat vain osittain julkisia hankintoja koskevien direktiivien soveltamisalaan[39]. ê 1070/2009, johdanto-osan 42 kappale (35) Lontoossa 2 päivänä joulukuuta 1987 annettu lentoasemia koskeva yhteinen julistus korvataan vuoropuhelua Gibraltarin kanssa käsittelevän foorumin ensimmäisessä ministerikokouksessa Córdobassa 18 päivänä syyskuuta 2006 annetulla Gibraltarin lentoasemaa koskevalla ministereiden julistuksella, jäljempänä ’ministereiden julistus’, jonka täyden noudattamisen katsotaan täyttävän vuoden 1987 julistuksen vaatimukset. ê 1070/2009, johdanto-osan 43 kappale (36) Tätä asetusta sovelletaan täysimääräisesti Gibraltarin lentoasemaan ministereiden julistuksen mukaisesti. Sanotun rajoittamatta ministereiden julistusta sen soveltamisessa Gibraltarin lentoasemaan ja kaikissa sen täytäntöönpanoon liittyvissä toimissa on noudatettava täysin ministereiden julistusta ja kaikkia sen sisältämiä määräyksiä. ê 549/2004, johdanto-osan 24 kappale (mukautettu) (37) Koska asetuksen tavoitetta, joka on yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttaminen, ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin, vaan se voidaan toiminnan ylikansallisen luonteen vuoksi toteuttaa paremmin yhteisön Ö unionin Õ tasolla, samalla kun täytäntöönpanomenettelyissä varmistetaan erityisten paikallisten olosuhteiden huomioon ottaminen, yhteisö Ö unioni Õ voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen Ö Euroopan unionista tehdyn sopimuksen Õ 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. ê 552/2004 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET ê 1070/2009, 1 artiklan 1 kohta (mukautettu) ð uusi 1 artikla Tarkoitus Ö Kohde Õ ja soveltamisala 1. Yhtenäistä eurooppalaista ilmatilaa koskevan aloitteen tarkoituksena on parantaa ð Tässä asetuksessa vahvistetaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamista ja asianmukaista toimintaa koskevat säännöt, jotta voidaan varmistaa ï ilmaliikenteen nykyisetiä turvallisuusstandarditeja, edistää lentoliikennejärjestelmän kestävää kehitystä ja parantaa ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen järjestelmän suorituskykyä Euroopan yleisessä ilmaliikenteessä siten, että voidaan täyttää kaikkien ilmatilan käyttäjien vaatimukset. Yhtenäiseen eurooppalaiseen ilmatilaan sisältyvät yhteinen yleiseurooppalainen reittiverkko, ð yhtenäinen toiminnallinen ilmatila, ï verkon hallinta ja ilmaliikenteen hallintajärjestelmät, jotka perustuvat pelkästään turvallisuuteen, tehokkuuteen ja teknisiin näkökohtiin ð yhteentoimivuuteen ï kaikkien ilmatilan käyttäjien hyväksi. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi tässä asetuksessa vahvistetaan yhdenmukaistetut sääntelypuitteet yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan luomiseksi. ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohta (mukautettu) 2. Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen ei vaikuta jäsenvaltioiden omaa ilmatilaansa koskevaan suvereniteettiin eikä 3813 artiklassa esitettyihin jäsenvaltioiden tarpeisiin, jotka liittyvät yleiseen järjestykseen, yleiseen turvallisuuteen ja puolustuskysymyksiin. Tämä asetus ja 3 artiklassa tarkoitetut toimenpiteet eivät Ö ei Õ koske sotilasoperaatioita tai -koulutusta. ê 1070/2009, 1 artiklan 3 kohta (mukautettu) 3. Tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden soveltaminen ei vaikuta kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksesta, jäljempänä ’Chicagon yleissopimus’, johtuviin jäsenvaltioiden oikeuksiin ja velvoitteisiin. Tähän liittyen tällä asetuksella pyritään myös avustamaan jäsenvaltioita asetuksen soveltamisalalla täyttämään Chicagon yleissopimuksesta johtuvat velvoitteensa tarjoamalla perusta sen määräysten yhteiselle tulkinnalle ja yhdenmukaiselle täytäntöönpanolle ja varmistamalla, että nämä määräykset otetaan asianmukaisesti huomioon tässä asetuksessa ja sen täytäntöönpanosäännöissä. ê 550/2004 I LUKU YLEISTÄ 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Tämä asetus koskee puiteasetuksen asettamissa rajoissa lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa. Tämän asetuksen tarkoituksena on asettaa yhteiset vaatimukset lennonvarmistuspalvelujen turvalliselle ja tehokkaalle tarjoamiselle yhteisössä. 2. Tätä asetusta sovelletaan yleisen lentoliikenteen lennonvarmistuspalvelujen tarjoamiseen puiteasetuksen mukaisesti ja mainitun asetuksen soveltamisalan puitteissa. ê 551/2004 I LUKU YLEISTÄ 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala 1. Tämä asetus koskee puiteasetuksessa määritellyissä rajoissa ilmatilan organisointia ja käyttöä yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa. Tämän asetuksen tavoitteena on tukea vaiheittain aiempaa yhtenäisemmän toiminnallisen ilmatilan periaatetta yhteisen liikennepolitiikan osana ja vahvistaa yhteiset suunnittelu- ja hallintamenettelyt, joilla varmistetaan ilmaliikenteen hallinnan tehokas ja turvallinen toiminta. 2. Ilmatilan käytöllä on tuettava lennonvarmistuspalvelujen toimintaa johdonmukaisena ja yhdenmukaisena kokonaisuutena Euroopan parlamentin ja neuvoston lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 550/2004 (palveluntarjonta-asetus)[40] säännösten mukaisesti. ê 551/2004 (mukautettu) ð uusi 43. Tätä asetusta sovelletaan ilmatilaan ICAOn EUR-, ja AFI- ð ja NAT- ï alueilla, joiden ilmaliikennepalvelujen tarjoamisesta jäsenvaltiot vastaavat palveluntarjonta- Ö tämän Õ asetuksen mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 10 artiklan soveltamista. Jäsenvaltiot voivat myös soveltaa tätä asetusta sellaiseen jäsenvaltion vastuulla olevaan ilmatilaan, joka ei kuulu ICAOn EUR-, eikä AFI- eikä NAT- alueisiin edellyttäen, että ne ilmoittavat siitä komissiolle ja muille jäsenvaltioille. ê 551/2004 4. Tämän asetuksen soveltamisalan mukaiseen ilmatilaan kuuluvat lentotiedotusalueet julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. ê 1070/2009, 1 artiklan 1 kohta 54. Tämän asetuksen soveltaminen Gibraltarin lentoasemaan ei rajoita Espanjan kuningaskunnan ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan oikeudellista asemaa näiden maiden kiistassa sen alueen suvereniteetista, jolla lentoasema sijaitsee. ê 552/2004 1 artikla Tavoite ja soveltamisala 1. Tämä asetus koskee puiteasetuksen asettamissa rajoissa eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuutta. 2. Tätä asetusta sovelletaan liitteessä I eriteltyihin järjestelmiin, niiden rakenneosiin ja niihin liittyviin menettelyihin. 3. Tämän asetuksen tavoitteena on saavuttaa yhteentoimivuus eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon eri järjestelmien, rakenneosien ja niihin liittyvien menettelyjen välillä ottaen asianmukaisesti huomioon sovellettavat kansainväliset säännöt. Asetuksen tavoitteena on myös varmistaa ilmaliikenteen hallinnan alalla sovittujen ja validoitujen uusien toimintaratkaisujen tai tekniikoiden yhteensovitettu ja nopea käyttöönotto. ê 549/2004 (mukautettu) 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden yhteydessä tarkoitetaan: ê 549/2004 ð uusi 1. ’lennonjohtopalveluilla’ palveluja, joita tarjotaan: a) ilma-alusten – välisten törmäysten välttämiseksi, – esteisiin törmäämisen välttämiseksi lentopaikan liikennealueella; ja b) ilmaliikennevirtojen sujuvuuden edistämiseksi ja ylläpitämiseksi; 2. ‘lähilennonjohtopalveluilla’ lähiliikenteelle tarjottavia lennonjohtopalveluja; 3. ’ilmailutiedotuspalveluilla’ tarkoitetaan määritellylle alueelle sijoittautuneita palveluja, jotka vastaavat lennonvarmistuksen turvallisuuden, säännöllisyyden ja tehokkuuden mahdollistavien ilmailutietojen tarjoamisesta; 4. ’lennonvarmistuspalveluilla’ ilmaliikennepalveluja, viestintä-, suunnistus- ja valvontapalveluja, lennonvarmistukseen tarkoitettuja sääpalveluja sekä ilmailutiedotuspalveluja; 5. ’lennonvarmistuspalvelujen tarjoajalla’ julkista tai yksityistä organisaatiota, joka tarjoaa yleisen ilmaliikenteen lennonvarmistuspalveluja; 6. ’ilmatilan lohkolla’ ulottuvuudeltaan paikallisesti ja ajallisesti määriteltyä ilmatilaa, jossa tarjotaan lennonvarmistuspalveluja; 7. ’ilmatilan hallinnalla’ suunnittelutoimintoa ð suunnittelupalvelua ï, jonka päätavoite on hyödyntää käytettävissä olevaa ilmatilaa mahdollisimman tehokkaasti jakamalla aikoja dynaamisesti ja erottelemalla joissakin tapauksissa eri ilmatilan käyttäjäluokille osoitettava ilmatila lyhytaikaisten tarpeiden perusteella; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan a alakohta 8. ’ilmatilan käyttäjillä’ yleisessä ilmaliikenteessä käytettävien ilma-alusten käyttäjiä; ê 549/2004 ð uusi 9. ’ilmaliikennevirtojen säätelyllä’ toimintoa ð palvelua ï, joka on perustettu edistämään ilmaliikennevirtojen turvallisuutta, täsmällisyyttä ja sujuvuutta varmistamalla, että lennonjohtokapasiteettia käytetään mahdollisimman tehokkaasti ja että liikenteen määrä on sopusoinnussa asianomaisten ilmaliikennepalvelujen tarjoajien ilmoittamien kapasiteettien kanssa; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan b alakohta ð uusi 10. ’ilmaliikenteen hallinnalla’ ilmassa tai maassa suoritettavien toimintojen ð palvelujen ï (ilmaliikennepalvelun, ilmatilan hallinnan ja ilmaliikennevirtojen säätelyn) yhdistelmää, jolla varmistetaan ilma-alusten turvallinen ja tehokas liikkuminen toiminnan kaikissa vaiheissa; ê 549/2004 11. ’ilmaliikennepalveluilla’ lentotiedotuspalveluja, hälytyspalveluja, ilmaliikenteen neuvontapalveluja ja lennonjohtopalveluja (aluelennonjohto-, lähestymislennonjohto- ja lähilennonjohtopalvelut); 12. ’aluelennonjohtopalveluilla’ johdettujen lentojen lennonjohtopalveluja ilmatilan lohkoissa; 13. ’lähestymislennonjohtopalveluilla’ saapuville ja lähteville johdetuille lennoille tarjottavia lennonjohtopalveluja; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan c alakohta 1413a. ’ilmaliikenteen hallinnan yleissuunnitelmalla’ suunnitelmaa, joka on hyväksytty neuvoston päätöksellä 2009/320/EY[41] yhteisyrityksen perustamisesta uuden sukupolven eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintajärjestelmän (SESAR) kehittämiseksi 27 päivänä helmikuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 219/2007[42] 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti; ò uusi 15. ’ilmaliikenteen kriisillä’ olosuhteita, joissa ilmatilakapasiteetti on poikkeuksellisesti alentunut epäsuotuisien sääolosuhteiden takia tai siksi, että laajoja ilmatilan osia on suljettu liikenteeltä joko luonnollisten tai poliittisten syiden takia; ê 549/2004 1614. ’palvelukokonaisuudella’ kahta tai useampaa lennonvarmistuspalvelua; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan d alakohta (mukautettu) 1715. ’luvalla’ Ö ’todistuksella’ tai ’hyväksyntätodistuksella’ Õ kansallisen valvontaviranomaisen kansallisen lainsäädännön mukaisessa muodossa myöntämää asiakirjaa, jolla vahvistetaan, että lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja täyttää tietyn palvelun tarjoamisen edellytykset; ê 549/2004 1816. ’viestintäpalveluilla’ kiinteän tai liikkuvan verkon ilmailuviestintäpalveluja, jotka mahdollistavat maa-asemien välisen, ilma-aluksen ja maa-aseman välisen sekä ilma-alusten välisen viestinnän lennonjohtotarkoituksessa; 17. ’eurooppalaisella ilmaliikenteen hallintaverkolla’ eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta 10 päivänä maaliskuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 552/2004 (yhteentoimivuusasetus)[43] liitteessä I lueteltujen järjestelmien kokonaisuutta, joka mahdollistaa lennonvarmistuspalveluiden tarjoamisen yhteisössä, mukaan lukien yhteisön ja kolmansien maiden väliset rajakohdat; 18. ’toimintaratkaisulla’ eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon tai sen osan operatiivisen käytön perusteita; 19. ’rakenneosilla’ aineellisia hyödykkeitä, kuten laitteistoja, ja aineettomia hyödykkeitä, kuten ohjelmistoja, joista eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuus riippuu; ò uusi 20. ’vakuutuksella’ ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen yhteydessä kirjallista ilmoitusta, joka koskee - järjestelmien ja rakenneosien vaatimustenmukaisuutta tai käyttöönsoveltuvuutta ja jonka on antanut ilmaliikenteen hallinnan ja lennonvarmistuspalvelujen järjestelmien ja rakenneosien suunnitteluun, valmistukseen ja huoltoon osallistuva organisaatio; - käyttöön otettavan palvelun tai järjestelmän sovellettavien vaatimusten mukaisuutta ja jonka on antanut palveluntarjoaja; - valmiuksia ja keinoja täyttää tiettyihin lentotiedotuspalveluihin liittyvät velvoitteet; ê 549/2004 (mukautettu) 20. ’Eurocontrol’ on lennonvarmistusalan yhteistyöstä 13 päivänä joulukuuta 1960 tehdyllä kansainvälisellä yleissopimuksella[44] perustettu Euroopan lennonvarmistusjärjestö; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan f alakohta (mukautettu) 2122. ’ilmatilan joustavalla käytöllä’ Euroopan siviili-ilmailukonferenssin alueella sovellettavaa ilmatilan hallintaratkaisua, joka perustuu Ö Euroopan lennonvarmistusjärjestön Õ (Eurocontrol) Ö [45] Õ julkaisemaan oppaaseen ”Airspace Management Handbook for the Application of the Concept of the Flexible Use of Airspace;” ê 549/2004 23. ’lentotiedotusalueella’ ulottuvuudeltaan määriteltyä ilmatilaa, jossa tarjotaan lentotiedotuspalveluja ja hälytyspalveluja; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan g alakohta 2223a. ’lentotiedotuspalvelulla’ palvelua, jonka tarkoituksena on antaa lentojen turvallista ja tehokasta suorittamista varten hyödyllisiä neuvoja ja tietoja; 2323b. ’hälytyspalvelulla’ palvelua, jonka tarkoituksena on ilmoittaa asianomaisille organisaatioille etsintä- ja pelastustarpeessa olevista ilma-aluksista ja auttaa näitä organisaatioita tarpeen mukaan; ê 549/2004 24. ’lentopinnalla’ ilmakehän vakiopainepintaa, joka on määritelty ilmanpainearvon 1013,2 hehtopascalia suhteen ja eroteltu muista tällaisista pinnoista tietyin paine-eroin; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan h alakohta 2425. ’toiminnallisella ilmatilan lohkolla’ operatiivisiin vaatimuksiin perustuvaa ilmatilan lohkoa, joka on perustettu valtioiden rajoista riippumatta ja jossa lennonvarmistuspalvelujen ja niihin liittyvien toimintojen tarjonta on suorituspohjaista ja optimoitu, jotta jokaisella toiminnallisella ilmatilan lohkolla voitaisiin aloittaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien tiiviimpi yhteistyö tai, silloin kun se on tarkoituksenmukaista, käyttää yhtä tarjoajaa; ê 549/2004 (mukautettu) 2526. ’yleisellä ilmaliikenteellä’ siviili-ilma-alusten ja valtion ilma-alusten (kuten sotilas-, tulli- ja poliisikäytössä olevien ilma-alusten) toimintaa, kun kyseinen toiminta toteutetaan Ö kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksella perustetun Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) Õ ICAO:n menettelyjen mukaisesti; 27. ’ICAO:lla’ kansainvälisen siviili-ilmailun vuoden 1944 Chicagon yleissopimuksella perustettua Kansainvälistä siviili-ilmailujärjestöä; 2628. ’yhteentoimivuudella’ eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon järjestelmiltä ja rakenneosilta sekä sen toiminnassa tarvittavilta menetelmiltä vaadittavaa toiminnallisten, teknisten ja operatiivisten ominaisuuksien kokonaisuutta, joka mahdollistaa sen turvallisen, saumattoman ja tehokkaan toiminnan. Yhteentoimivuuteen päästään saattamalla järjestelmät ja rakenneosat olennaisten vaatimusten mukaisiksi; 2729. ’sääpalveluilla’ niitä järjestelyjä ja palveluja, joilla ilmailulle toimitetaan sääennusteita, ‑katsauksia ja -havaintoja sekä muita valtion ilmailua varten tuottamia säätietoja; 2830. ’suunnistuspalveluilla’ järjestelyjä ja palveluja, jotka tarjoavat ilma-alukselle paikantamis- ja ajoitustietoja; 2931. ’operatiivisilla tiedoilla’ lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien, ilmatilan käyttäjien, lentoasematoiminnan harjoittajien ja muiden asiaankuuluvien toimijoiden operatiivisten päätösten tekemiseen tarvitsemia tietoja kaikista lennon vaiheista; 32. ’menettelyllä’, sellaisena kuin sitä käytetään yhteentoimivuusasetuksen yhteydessä, järjestelmien joko tekniseen tai toiminnalliseen käyttöön tarkoitettua standardimenetelmää sellaisten hyväksyttyjen ja vahvistettujen toimintaratkaisujen yhteydessä, jotka edellyttävät yhdenmukaista täytäntöönpanoa kaikkialla eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkossa; 3033. ’käyttöönotolla’ ensimmäistä operatiivista käyttöä järjestelmän alkuasennuksen tai parantamisen jälkeen; 3134. ’reittiverkolla’ määritettyjen reittien muodostamaa verkkoa, jossa yleisen ilmaliikenteen virrat ohjataan lennonjohtopalvelujen tarjoamisen edellyttämällä tavalla; 35. ’reitityksellä’ valittua reittiä, jota ilma-aluksen on määrä noudattaa lentonsa aikana; 36. ’saumattomalla toiminnalla’ eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon toimintaa siten, että se toimii käyttäjän näkökulmasta ikään kuin kyseessä olisi yksi ainoa kokonaisuus; ê 549/2004 3238. ’valvontapalveluilla’ järjestelyjä ja palveluja, joita käytetään kunkin ilma-aluksen aseman määrittämiseen turvallisen porrastuksen mahdollistamiseksi; 3339. ’järjestelmällä’ ilmassa ja maassa toimivia rakenneosien yhdistelmiä sekä avaruudessa toimivia laitteistoja, jotka tukevat lennonvarmistuspalvelua kaikissa lennon vaiheissa; 3440. ’parantamisella’ muutostöitä, joilla muutetaan järjestelmän toiminnallisia ominaisuuksia; ê 1070/2009, 1 artiklan 2 kohdan j alakohta (mukautettu) 3541. ’rajat ylittävillä palveluilla’ tilannetta, jossa jonkin jäsenvaltion lennonvarmistuspalvelut tarjoaa toisessa jäsenvaltiossa Ö sertifioitu Õ luvan saanut lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja. ; ò uusi 36. ’kansallisella valvontaviranomaisella’ kansallista elintä tai kansallisia elimiä, jo(i)lle jäsenvaltio on antanut tämän asetuksen mukaiset valvontatehtävät, ja kansallisia toimivaltaisia viranomaisia, joille on annettu asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklassa säädetyt tehtävät; 37. ’tukipalveluilla’ muita lennonvarmistuspalveluja kuin ilmaliikennepalveluja sekä muita palveluja ja toimintoja, jotka liittyvät lennonvarmistuspalvelujen tarjontaan ja tukevat sitä; 38. ’paikallisilla suorituskykytavoitteilla’ suorituskykytavoitteita, joita jäsenvaltiot ovat asettaneet paikallisella tasolla eli toiminnallisen ilmatilan lohkon, jäsenvaltion, maksuvyöhykkeen tai lentoaseman tasolla. ê 549/2004 3 artikla Yhteisön toiminnan kohdealat 1. Tässä asetuksessa luodaan yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan perustamiseksi yhdenmukaistetut säännöspuitteet yhdessä seuraavien säädösten: a) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 551/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan organisoinnista ja käytöstä (ilmatila-asetus)[46]; b) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 550/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisesta yhtenäisessä eurooppalaisessa ilmatilassa (palveluntarjonta-asetus)[47]; ja c) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 552/2004, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2004, eurooppalaisen ilmaliikenteen hallintaverkon yhteentoimivuudesta (yhteentoimivuusasetus)[48], ja niiden täytäntöönpanosääntöjen kanssa, jotka komissio vahvistaa tämän asetuksen ja edellä mainittujen asetusten perusteella. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelletaan, jollei tämän asetuksen säännöksistä muuta johdu. ê 1070/2009, 1 artiklan 3 kohta (mukautettu) ð uusi II LUKU ÖKANSALLISET VIRANOMAISETÕ 34 artikla Kansalliset valvontaviranomaiset 1. Jäsenvaltioiden on joko yhdessä tai yksittäin joko nimettävä tai perustettava elin tai elimiä kansalliseksi valvontaviranomaisekseen huolehtimaan tämän asetuksen ja 3 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden mukaisesti kyseiselle viranomaiselle annetuista tehtävistä. 2. Kansallisten valvontaviranomaisten on oltava ð oikeudellisesti erillisiä ja erityisesti organisatorisesti, hierarkkisesti ja päätöksenteon kannalta ï riippumattomia lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista ð tai kaikista yksityisistä tai julkisista elimistä, joilla on tällaisiin palveluntarjoajiin liittyviä etuja ï. Riippumattomuus saavutetaan erottamalla kansalliset valvontaviranomaiset ja tällaisten palvelujen tarjoajat asianmukaisesti toisistaan ainakin toiminnallisella tasolla. ò uusi 3. Kansalliset valvontaviranomaiset voivat olla organisatorisesti yhteydessä muihin sääntelyelimiin ja/tai turvallisuusviranomaisiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista. 4. Kansallisten valvontaviranomaisten, jotka eivät ole oikeudellisesti erillisiä lennonvarmistuspalvelujen tarjoajista tai yksityisistä tai julkisista elimistä, joilla on tällaisiin palveluntarjoajiin liittyviä etuja, kuten 2 kohdassa säädetään, tämän asetuksen voimaantulopäivänä, on täytettävä tämä vaatimus viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2020. ê 1070/2009, 1 artiklan 3 kohta ð uusi 35. Kansalliset valvontaviranomaiset käyttävät toimivaltuuksiaan puolueettomasti, riippumattomasti ja avoimesti. Tämä saavutetaan soveltamalla asianmukaisia hallinto- ja valvontajärjestelyitä, myös jäsenvaltion hallinnossa. ð Ne on erityisesti organisoitava ja varustettava henkilöstöllä ja niitä on johdettava ja rahoitettava siten, että ne voivat käyttää toimivaltuuksiaan tällä tavalla. ï Tämä ei saa kuitenkaan estää kansallisia valvontaviranomaisia suorittamasta tehtäviään kansallisen siviili-ilmailuviranomaisen tai muun julkisen elimen organisaatiota koskevien sääntöjen mukaisesti. ò uusi 6. Kansallisten valvontaviranomaisten henkilöstöä koskevat seuraavat vaatimukset: a) henkilöstö otetaan palvelukseen sellaisten selkeiden ja avointen sääntöjen mukaisesti, joilla voidaan taata henkilöstön riippumattomuus, ja henkilöt, jotka vastaavat strategisesta päätöksenteosta, nimittää jäsenvaltion hallitus tai ministerineuvosto tai muu julkinen viranomainen, joka ei käytä suoraa määräysvaltaa lennonvarmistuspalveluiden tarjoajiin tai saa niistä hyötyä; b) henkilöstö valitaan avoimella menettelyllä sen erityisen osaamisen perusteella, mukaan lukien asianmukainen pätevyys ja merkityksellinen kokemus muun muassa tarkastusten, lennonvarmistuspalvelujen ja järjestelmien alalla; c) henkilöstön on toimittava riippumattomasti erityisesti suhteessa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiin liittyviin etuihin eikä se saa pyytää tai ottaa vastaan ohjeita miltään hallitukselta tai muulta julkisesta tai yksityiseltä elimeltä kansallisen valvontaviranomaisen tehtäviä suorittaessaan; d) strategisesta päätöksenteosta vastaavien henkilöiden on annettava sidonnaisuuksistaan ja etunäkökohdistaan vuosittain ilmoitukset, joista käyvät ilmi mahdolliset suorat tai epäsuorat etunäkökohdat, joiden voidaan katsoa haittaavan heidän riippumattomuuttaan ja jotka saattavat vaikuttaa heidän tehtäviensä suorittamiseen; ja e) henkilöillä, jotka vastaavat strategisista päätöksistä, tarkastuksista tai muista toiminnoista, jotka liittyvät suoraan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien valvontaan tai suorituskykyvaatimuksiin, ei saa olla ammatillista asemaa tai vastuuta missään lennonvarmistuspalvelujen tarjoajassa vähintään vuoden ajan sen jälkeen, kun heidän toimikautensa kansallisessa valvontaviranomaisessa on päättynyt. ê 1070/2009, 1 artiklan 3 kohta ð uusi 74. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kansallisilla valvontaviranomaisilla on riittävät resurssit ja valmiudet suorittaa niille tämän asetuksen nojalla annetut tehtävät tehokkaasti ja oikea-aikaisesti. ðKansallisilla valvontaviranomaisilla on oltava täydet valtuudet henkilöstönsä palvelukseen ottamisessa ja hallinnoinnissa omien määrärahojensa pohjalta, joita ne saavat muun muassa reittimaksuista, jotka vahvistetaan suhteessa niihin tehtäviin, jotka viranomaisen on toteutettava 4 artiklan mukaisesti. ï 85. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle kansallisten valvontaviranomaisten nimet ja osoitteet ja niiden muutokset sekä toimenpiteet, jotka on toteutettu ð tämän artiklan ï 2, 3 ja 4 kohdan noudattamiseksi. ò uusi 9. Komissio vahvistaa palvelukseenotto- ja valintamenettelyjä koskevat yksityiskohtaiset säännöt 6 kohdan a ja b alakohdan soveltamiseksi. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 27 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta (mukautettu) 42 artikla Kansallisten valvontaviranomaisten tehtävät 1. Ö Edellä Õ Puiteasetuksen 34 artiklassa tarkoitettujen kansallisten valvontaviranomaisten tehtävänä on erityisesti: a) varmistettava Ö varmistaa Õ, että tämän asetuksen soveltamista ja erityisesti niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien toiminnan turvallisuutta ja tehokkuutta, jotka tarjoavat palveluja asianomaisen viranomaisen nimenneen tai perustaneen jäsenvaltion vastuulla olevassa ilmatilassa, valvotaan asianmukaisesti.; ò uusi b) myöntää hyväksyntätodistuksia lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan mukaisesti ja valvoa niiden myöntämisehtojen noudattamista; c) myöntää lupakirjoja, kelpuutuksia, merkintöjä ja todistuksia lennonjohtajille asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 c artiklan mukaisesti ja valvoa niiden myöntämisehtojen noudattamista; d) laatia suorituskykysuunnitelmia ja seurata niiden täytäntöönpanoa 11 artiklan mukaisesti; e) seurata maksujärjestelmän täytäntöönpanoa 12 ja 13 artiklan mukaisesti; f) hyväksyä operatiivisten tietojen saatavuutta koskevat edellytykset 22 artiklan mukaisesti; ja g) valvoa vakuutuksia ja järjestelmien käyttöönottoa. ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta (mukautettu) ð uusi 2. Tätä varten kKunkin kansallisen valvontaviranomaisen on järjestettävä asianmukaisia tarkastuksia ja selvityksiä, joilla todennetaan tämän asetuksen vaatimusten noudattaminen, mukaan luettuina lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevat henkilöstövaatimukset. Asianomaisen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajan on helpotettava tällaisen työn suorittamista. ò uusi 5 artikla Kansallisten valvontaviranomaisten välinen yhteistyö 1. Kansallisten valvontaviranomaisten on vaihdettava tietoja työstään ja päätöksentekoonsa liittyvistä periaatteista, käytännöistä ja menettelyistä sekä unionin lainsäädännön täytäntöönpanosta. Niiden on tehtävä yhteistyötä päätöksentekonsa sovittamiseksi yhteen koko unionissa. Kansallisten valvontaviranomaisten on osallistuttava ja toimittava yhdessä verkostossa, joka kokoontuu säännöllisin väliajoin. Komissio ja Euroopan unionin ilmailuvirasto, jäljempänä ’EAA’, ovat verkoston jäseniä, ja ne koordinoivat ja tukevat verkoston toimintaa ja antavat verkostolle tarvittaessa suosituksia. Komissio ja EAA edistävät kansallisten valvontaviranomaisten aktiivista yhteistyötä ja henkilöstön vaihtoa ja käyttöä kansallisten valvontaviranomaisten kesken asiantuntijapoolin pohjalta, jonka EAA perustaa asetuksen (EY) N:o 216/2008 17 artiklan 2 kohdan f alakohdan mukaisesti. Jollei tämän asetuksen 22 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 mukaisista tietosuojasäännöistä muuta johdu, komissio tukee tämän kohdan ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitettua tietojenvaihtoa verkoston jäsenten välillä mahdollisesti sähköisiä välineitä käyttäen ja siten, että kunnioitetaan lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien liikesalaisuuksien luottamuksellisuutta. 2. Kansallisten sääntelyviranomaisten on tehtävä tiivistä yhteistyötä, myös työjärjestelyjen avulla, avustaakseen toisiaan seurantatehtävissään sekä tarkastusten ja selvitysten toteuttamisessa. ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta ð uusi 3. Jos toiminnalliset ilmatilan lohkot ulottuvat useamman kuin yhden jäsenvaltion vastuulla olevaan ilmatilaan, kyseisten jäsenvaltioiden on tehtävä keskenään sopimus tässä artiklassa säädetystä valvonnasta niiden lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien osalta, jotka tarjoavat näihin lohkoihin liittyviä palveluja. ð Asianomaisten kansallisten valvontaviranomaisten on laadittava suunnitelma, jossa määritellään niiden yksityiskohtaiset yhteistyöjärjestelyt, joilla sopimus pannaan täytäntöön. ï ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta (mukautettu) 4. Kansallisten valvontaviranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä varmistaakseen sellaisten lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien asianmukaisen valvonnan, joilla on voimassa oleva lupa Ö hyväksyntätodistus Õ yhdestä jäsenvaltiosta, mutta jotka tarjoavat palveluja myös toisen jäsenvaltion vastuulle kuuluvassa ilmatilassa. Tällaiseen yhteistyöhön on sisällyttävä järjestelyt sellaisten tapausten käsittelemiseksi, joissa 6 artiklassa säädettyjä Ö tätä asetusta ja asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan 1 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä Õ soveltuvia sovellettavia yhteisiä vaatimuksia tai liitteessä II säädettyjä ehtoja ei ole noudatettu. ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta (mukautettu) ð uusi 5. Rajat ylittävän lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen yhteydessä ð Kun lennonvarmistuspalveluja tarjotaan toisen jäsenvaltion vastuulla olevassa ilmatilassa, ï tällaisiin ð 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuihin ï järjestelyihin on sisällyttävä sopimus 4 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen valvontatehtävien vastavuoroisesta tunnustamisesta sekä kyseisten tehtävien tuloksista. Vastavuoroista tunnustamista sovelletaan myös silloin, kun kansallisten valvontaviranomaisten välillä kehitetään tunnustamista koskevia järjestelyjä palveluntarjoajien sertifiointia varten. 6. Kansalliset valvontaviranomaiset voivat kansallisen lainsäädännön sallimissa rajoissa ja alueellisen yhteistyön edistämiseksi tehdä myös sopimuksia valvontatehtäviä koskevien vastuiden jakamisesta. ê 1070/2009, 2 artiklan 1 kohta (mukautettu) 63 artikla Pätevät yksiköt 1. Kansalliset valvontaviranomaiset voivat päättää antaa 42 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut tarkastukset ja selvitykset osittain tai kokonaan liitteessä I säädetyt vaatimukset täyttävien pätevien yksiköiden tehtäväksi. 2. Tällainen kansallisen valvontaviranomaisen myöntämä valtuutus on voimassa yhteisössä Ö unionissa Õ kolmen vuoden jakson ajan, joka on uusittavissa. Kansalliset valvontaviranomaiset voivat teettää nämä tarkastukset ja selvitykset millä tahansa yhteisöön Ö unioniin Õ sijoittautuneella pätevällä yksiköllä. ê 552/2004 (mukautettu) ð uusi 8 artikla Ilmoitetut laitokset 1.3. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ð , EAAlle ï ja muille jäsenvaltioille Ö pätevät yksiköt, joille ne ovat antaneet tehtäviä 1 kohdan mukaisesti Õ laitokset, jotka ne ovat nimenneet suorittamaan 5 artiklassa tarkoitettuun vaatimustenmukaisuus- tai käyttöönsoveltuvuusarviointiin ja/tai 6 artiklassa tarkoitettuun tarkastukseen liittyvät tehtävät, ja mainittava kunkin Ö yksikön Õ laitoksen vastuualue Ö ja Õ sekä sen komissiolta saatu tunnistenumero Ö , ja ilmoitettava näihin tietoihin liittyvistä muutoksista Õ. Komissio julkaisee Euroopan unionin virallisessa lehdessä luettelon Ö pätevistä yksiköistä Õ laitoksista sekä niiden tunnistenumeroista ja vastuualueista ja pitää luettelon ajan tasalla. 2. Jäsenvaltioiden on sovellettava liitteessä V säädettyjä perusteita arvioidessaan ilmoitettavia laitoksia. Laitosten, jotka täyttävät asianomaisissa eurooppalaisissa standardeissa määritetyt arviointiperusteet, katsotaan täyttävän mainitut perusteet. 34. Jäsenvaltioiden on peruutettava Ö tehtävien siirto sellaiselle pätevälle yksikölle Õ sellaista ilmoitettua laitosta koskeva ilmoitus, joka ei enää täytä liitteessä I V Ö asetettuja vaatimuksia Õ säädettyjä perusteita. Sen on ilmoitettava tästä viipymättä komissiolle ð , EAAlle ï ja muille jäsenvaltioille. 4. Jäsenvaltiot voivat nimetä ilmoitetuksi laitokseksi palveluntarjonta-asetuksen 3 artiklan mukaisesti hyväksytyn laitoksen, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten soveltamista. ò uusi 5. Laitoksia, jotka on nimetty ilmoitetuiksi laitoksiksi asetuksen (EY) N:o 552/2004 8 artiklan mukaisesti ennen tämän asetuksen voimaantuloa, on pidettävä tässä artiklassa tarkoitettuina pätevinä yksikköinä. ê 1070/2009, 1 artiklan 5 kohta ð uusi 710 artikla Sidosryhmien kuuleminen 1. Jäsenvaltioiden ð Kansallisten valvontaviranomaisten ï, jotka toimivat kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, on perustettava kuulemismenettelyt sen varmistamiseksi, että sidosryhmät, henkilökuntaa edustavat ammatilliset järjestöt mukaan luettuina ð henkilökunnan tehtävien osalta ï, osallistuvat asianmukaisesti yhtenäisen eurooppalaisen ilmatilan toteuttamiseen. ò uusi 2. Sidosryhmiä voivat olla: – lennonvarmistuspalvelujen tarjoajat, – lentoasemien pitäjät, – asianomaiset ilmatilan käyttäjät tai ilmatilan käyttäjiä edustavat asianomaiset ryhmät, – sotilasviranomaiset, – laitteiden ja järjestelmien valmistajat, ja – henkilökuntaa edustavat ammatilliset järjestöt. ê 550/2004 (mukautettu) III LUKU PALVELUJEN Ö TARJOAMINEN Õ TARJOAMISTA KOSKEVAT SÄÄNNÖT ê 550/2004 (mukautettu) ð uusi 6 artikla Yhteiset vaatimukset Lennonvarmistuspalvelujen tarjoamista koskevat yhteiset vaatimukset laaditaan puiteasetuksen 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. Yhteiset vaatimukset kattavat vähintään seuraavat osa-alueet: – tekninen ja toiminnallinen pätevyys ja soveltuvuus, – turvallisuus- ja laadunhallintajärjestelmät ja -menetelmät, – raportointijärjestelmät, – palvelujen laatu, – taloudelliset edellytykset, – vastuu ja vakuutukset, – omistus ja organisaatiorakenne mukaan lukien eturistiriitojen välttäminen, – henkilöstöresurssit mukaan lukien henkilöstön riittävää määrää koskevat suunnitelmat, – turva-asiat. 87 artikla Lennonvarmistuspalvelujen tarjoajiena Ö sertifiointi Õ koskeva lupajärjestelmä 1. Yhteisön Ö Unionin Õ alueella tapahtuva lennonvarmistuspalvelujen tarjoaminen edellyttää jäsenvaltion ð kansallisen valvontaviranomaisen tai EAAn ï Ö myöntämää hyväksyntätodistusta Õ antamaa lupaa ð tai vakuutuksen antamista kansalliselle valvontaviranomaiselle tai EAAlle asetuksen (EY) N:o 216/2008 8 b artiklan mukaisesti ï. ê 550/2004 2. Lupahakemukset on osoitettava sen jäsenvaltion kansalliselle valvontaviranomaiselle, jossa hakijan pääasiallinen toimipaikka ja mahdollinen rekisteröity toimisto sijaitsevat. ò uusi 2. Sertifiointiprosessissa on myös varmistettava, että hakijat voivat osoittaa omaavansa riittävät taloudelliset valmiudet ja ne ovat hankkineet vastuu- ja vahinkovakuutuksen, jos asianomainen jäsenvaltio ei takaa tätä. ê 550/2004 (mukautettu) ð uusi 3. Kansallisten valvontaviranomaisten on annettava lupa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille, jotka täyttävät 6 artiklassa tarkoitetut yhteiset vaatimukset. Luvat voidaan myöntää joko kutakin puiteasetuksen 2 artiklassa määriteltyä yksittäistä lennonvarmistuspalvelua tai näiden palvelujen muodostamaa kokonaisuutta varten, myös tilanteessa, jossa lennonvarmistuspalvelujen tarjoaja, oikeudellisesta asemastaan riippumatta, käyttää ja pitää yllä omia viestintä-, suunnistus- ja valvontajärjestelmiään. Lupia valvotaan säännöllisesti. 43. Luvissa on täsmennettävä erityisesti turvallisuus huomioon ottaen lennonvarmistuspalvelujen tarjoajien oikeudet ja velvollisuudet mukaan lukien ð Hyväksyntätodistuksissa on vahvistettava ï ilmatilan käyttäjien syrjimätön oikeus käyttää palveluja ð erityisesti turvallisuuteen liittyen ï. Lupiin Ö Hyväksyntätodistuksiin Õ saa soveltaa ainoastaan Ö sovelletaan Õ liitteessä II säädettyjä ehtoja. Näiden ehtojen on oltava objektiivisesti perusteltuja, syrjimättömiä, oikeasuhteisia ja avoimia. 5. Edellä 1 kohdasta huolimatta jäsenvaltiot voivat sallia lennonvarmistuspalvelujen tarjoamisen ilmatilassaan tai sen osissa omalla vastuullaan ilman lupaa, jos tällaisten palvelujen tarjoaja tarjoaa niitä ensisijaisesti muuta ilma-alusten toimintaa kuin yleistä ilmaliikennettä varten. Tällöin on kyseisen jäsenvaltion ilmoitettava komissiolle ja muille jäsenvaltioille päätöksestään ja toimenpiteistä, joita se on toteuttanut varmistaakseen, että yleiset vaatimukset täytetään mahdollisimman hyvin. ê 1070/2009, 2 artiklan 3 kohta (mukautettu) ð uusi 46. Lupien antaminen Ö Hyväksyntätodistusten myöntäminen Õ antaa lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille mahdollisuuden tarjota palvelujaan jäsenvaltioille, muille lennonvarmistuspalvelujen tarjoajille, ilmatilan käyttäjille ja lentoasemille yhteisön Ö unionin Õ alueella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan säännösten soveltamista. ðTukipalvelujen osalta tähän mahdollisuus edellyttää 10 artiklan 2 kohdan noudattamista. ï 7. Kansallisten valvontaviranomaisten on seurattava yhteisten vaatimusten sekä lupiin liitettyjen ehtojen noudattamista. Tällaisen seurannan yksityiskohdat sisällytetään kertomuksiin, jotka jäsenvaltiot antavat vuosittain puiteasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Jos kansallinen valvontaviranomainen toteaa, että luvan haltija ei enää täytä näitä vaatimuksia tai ehtoja, sen on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet huolehtien samalla palvelujen jatkuvuudesta sillä edellytyksellä, että turvallisuus ei vaarannu. Näihin toimenpiteisiin voi kuulua luvan peruuttaminen. ê 550/2004 8. Jäsenvaltion on tunnustettava toisessa jäsenvaltiossa tämän artiklan mukaisesti annettu lupa. 9. Poikkeuksellisissa olosuhteissa jäsenvaltiot voivat lykätä tämän artiklan noudattamista 19 artiklan 2 kohdan mukaisesti lasketusta päivämäärästä alkaen kuudella kuukaudella. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava tällaisista pidennyksistä komissiolle ja perusteltava ne. ê 1070/2009, 2 artiklan 4 kohta (mukautettu) ð uusi 98 artikla Ilmaliikennepalvelujen tarjoajien nimeäminen 1. Jäsenvaltioiden on huolehdittava s