Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2021/C 439/08)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Drăgăşani”

PDO-RO-A0286-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 9. elokuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1. Uuden rypälelajikkeen lisääminen pääasiallisiin lajikkeisiin

Romanialainen Alutus-rypälelajike on lisätty hyväksyttyjen lajikkeiden luetteloon pääasialliseksi lajikkeeksi.

Tämän vuoksi eritelmän lukua 4 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtia 5 ja 7 on muutettu.

Alutus on romanialainen rypälelajike, joka on kehitetty Drăgășanin viininviljelyn ja viiniyttämisen tutkimusasemalla, ja sen ottaminen viljelykäyttöön tarjoaa rajatulle alueelle paremmat mahdollisuudet Drăgășanin alueen viininviljelyn erityispiirteiden hyödyntämiseen laatuviinien valmistamista varten.

Tutkimusasemalla luotiin Alutus-lajike luotiin ja sen kehitystä seurattiin. Drăgășanin alueelle tyypilliset olosuhteet mukautuvat ja kehittyvät hyvin SAN-laadun saavuttamiseen. Alutus on romanialainen lajike, joka lisätään muiden kyseisellä alueella viljeltyjen lajikkeiden joukkoon ja josta on saatu hyviä tuloksia erityisen korkealaatuisten viinien tuotannossa. Alutus parantaa osaltaan Drăgășanin SAN-laadun mainetta, sillä se monipuolistaa valikoimaa ja ilmentää arvokkaiden kansallisten lajikkeiden aromien monivivahteisuutta.

Karkearakenteisen maan erinomaiset olosuhteet soveltuvat Alutus-lajikkeen rypäleiden tuottamiseen. Rypäleistä valmistetaan täyteläisiä, hyvärakenteisia viinejä, joissa on metsämarjojen ja luumujen vahvoja aromeja ja jotka ovat väriltään kirkkaan punaisia, täyteläisiä, kuiva-ainepitoisuudeltaan korkeita ja hieman pistäviä.

2. Viinituotoksen kasvua koskeva muutos

Viinituotosta on kasvatettu tasolle, joka on enintään 14 000 kilogrammaa hehtaaria kohden rypäleiden ollessa täysin kypsiä sadonkorjuun aikaan ja enintään 112 hehtolitraa saatua viiniä hehtaaria kohden.

Tämän vuoksi eritelmän lukuja 5 ja 6 sekä yhtenäisen asiakirjan kohtaa 5 on muutettu.

Hehtaarikohtaiseen viinin tuottavuuteen ehdotettu muutos Drăgășanin SAN-aluetta varten tarvitaan, koska tuotannossa on edistytty viime vuosina, sadonkorjuun aikaan täysin kypsien rypäleiden tuotanto on kasvanut ja uusien viinitilarakenteiden muutosten takia sato korjataan aiempaa myöhemmin. Lisäksi siihen vaikuttaa bioottinen tekijä (kloonirakenne, perusrunko) ja viininviljelyyn liittyvän tekijä (uusien viininvalmistustekniikoiden käyttö).

Alueella toteutettujen laajojen uudelleenjärjestely- ja rakenneuudistushankkeiden seurauksena viinitilojen tiheys on muuttunut merkittävästi. Aiemmin rniiden tiheys oli 2 800–3 200 kasvia hehtaaria kohden, kun taas äskettäin perustetuilla viljelmillä tiheys on yli 4 545 kasvia hehtaaria kohden. Nuorilla viinitiloilla tiheys on siis huomattavasti vanhoja suurempi, minkä myötä myös rypäleiden tuotanto on kasvanut merkittävästi.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1. Nimi (nimet)

Drăgăşani

2. Maantieteellisen merkinnän tyyppi:

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3. Rypäletuotteiden luokat

1. Viini

4. Viini(e)n kuvaus

1. Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valko- ja roseeviinit

Viineissä on raikkaita kukkaisia aromeja ja oljenkeltainen väri, jossa on vihertävän keltaisia, vaalean lohenvärisiä / hennon vaaleanpunaisia sävyjä, sekä vaniljan, kypsyvien rypäleiden, tuoreen voin, voimakkaan seljankukan, viiniköynnöksen kukkien, akaasiankukkien, hunajan ja muskottipähkinän aromeja. Näissä viineissä on hieman mantelin makua ja raikkautta, täyteläisyyttä ja viipyilevä jälkimaku. Suurinta osaa valkoviineistä pidetään kevyinä, erittäin hapokkaina viineinä. Hapokas, pirteä, hedelmäinen maku, jossa on persoonallisuutta ja tasapainoa ja johon sisältyy todella usein hyvin kypsyneen hedelmän aromia.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): 11,00 . Kokonaishappopitoisuus vähintään: 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra): 18 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra): 200

2. Analyyttiset ja aistinvaraiset ominaisuudet

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit

Maku – ryhdikäs tanniinirakenne, monivivahteinen, ruohoinen maku, metsämarjojen, viinimarjojen ja mausteiden aromeja sekä kypsien metsämarjojen, luumujen ja hapankirsikoiden aromeja.

Tumma rubiininpunainen, kohtuullisen intensiivinen rubiininpunainen, granaatinpunainen, intensiivinen, kirkas ja heleä.

Maku – samettisia viinejä, joissa on tasalaatuinen happoisuus ja viipyilevä, tasapainoinen ja pyöreä jälkimaku.

YLEISET ANALYYTTISET OMINAISUUDET

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%): 15,00 Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%): 12,00 Kokonaishappopitoisuus vähintään: 3,5 grammaa litrassa viinihappona ilmaistuna Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra): 20 Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/litra): 150

5. Viininvalmistusmenetelmät

5.1. Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1. Viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmiin sovellettavat rajoitukset

Drăgăşani SAN -viinien makeuttaminen on kiellettyä.

2. Ominaispiirteet ja viljelykäytännöt

Viljelykäytännöt

Äskettäin perustetuilla viinitiloilla tiheys on 4 132–5 500 kasvia hehtaaria kohden. Muilla viinitiloilla hyväksytty vähimmäistiheys on 3 200 kasvia hehtaaria kohden.

Viljelyjärjestelmä on suojaamaton tai osittain suojattu, kasvit koulitaan suositellulla Guyot-leikkauksella, yksi- tai kaksipuolisella leikkauksella. Taimia täydennetään leikatessa. Niihin käytetään pitkää juoksijaleikkausta tai kannusleikkausta, jolloin tuotos on 9–13 terttua neliömetriä kohden.

Kasveja lannoitetaan kohtuullisen kokoisilla keinolannoiteannoksilla maan fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien mukaan (maatalouskemikaalien kartoitus) siten, että ihanteellinen N-, P- ja K-suhde säilyy, millä on merkitystä useiden kasvin ominaisuuksien muodostumiselle (sokerit, hapokkuus, antosyaanipigmentit, aromit).

5.2. Enimmäistuotokset

1. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Crâmpoșie selecționată 14 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

2. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Fetească regală, Riesling italian, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay 12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

3. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Tămâioasă românească, Muscat Ottonel, Negru de Drăgășani 12 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

4. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Novac, Burgund mare, Merlot, Pinot noir, Cabernet Sauvignon, Syrah, Fetească neagră, Alutus 10 000 kilogrammaa rypäleitä hehtaaria kohden

5. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Crâmpoșie selecționată 112 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Fetească regală, Riesling italian, Sauvignon, Pinot gris, Chardonnay 96 hehtolitraa hehtaaria kohden

7. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Tămâioasă românească, Muscat Ottonel, Negru de Drăgășani 96 hehtolitraa hehtaaria kohden

8. sadonkorjuun hetkellä täysin kypsinä, Novac, Burgund mare, Merlot, Pinot noir, Cabernet Sauvignon, Syrah, Fetească neagră, Alutus 75 hehtolitraa hehtaaria kohden

6. Rajattu maantieteellinen alue

Vâlcean lääni:

— Drăgăşanin kunta – Drăgăşanin, Zărnenin, Zlătărein ja Valea Caselorin alueet;

— Ştefăneştin kunta – Dobruşan, Condoieştin, Şerbăneştin ja Ştefăneştin kylät;

— Şuteştin kunta – Racun, Izvoraşun, Şuteştin, Mitrofanin, Verdean, Mazilin ja Boroşeştin kylät;

— Prundenin kunta – Prundenin, Călinan ja Zăvidenin kylät;

— Orleştin kunta – Orleştin, Silean, Scaioşin ja Procopoaian kylät;

— Creţenin kunta – Creţenin, Mreneştin, Streminoasan ja Izvorun kylät;

— Guşoenin kunta – Guşoenin, Măgurenin, Spârlenin, Guşoiancan ja Burdăleştin kylät;

— Lungeştin kunta – Lungeştin, Carcadieştin, Fumurenin ja Stăneşti-Luncan kylät.

Oltin lääni:

— Cârloganin kunta – Cârloganin ja Ceparin kylät;

— Strejeştin kunta – Strejeştii de Susin ja Colibaşin kylät;

— Pleşoiun kunta – Schitu din Dealin kylä.

Tarkistettuun alkuperänimitykseen ”DRĂGĂŞANI” voidaan lisätä seuraavat viinitilojen nimitykset: DEALUL OLT, DOBRUŞA, ŞUTEŞTI, MITROFANI, CĂLINA, PRUNDENI, ZĂVIDENI, ORLEŞTI, GUŞOENI, MĂGURENI, SPÂRLENI.

7. Pääasiallinen rypälelajike / pääasialliset rypälelajikkeet

Alutus N

Burgund Mare N – Grosser burgunder, Grossburgunder, Blaufrankisch, Kekfrankos, Frankovka ja Limberger

Cabernet Sauvignon N – Petit Vidure ja Bourdeos tinto

Chardonnay B – Gentil blanc ja Pinot blanc Chardonnay

Crâmpoşie selecţionată B

Fetească neagră N – Schwarze Mädchentraube, Poama fetei neagră, Păsărească neagră ja Coada rândunicii

Fetească regală B – Königliche Mädchentraube, Königsast, Ktralyleanka, Dănăşană ja Galbenă de Ardeal

Merlot N – Bigney rouge

Muscat Ottonel B – Muscat Ottonel blanc

Negru de Drăgăşani N

Novac N

Pinot Gris G – Affumé, Grau Burgunder, Grauburgunder, Grauer Mönch, Pinot cendré, Pinot Grigio ja Ruländer

Pinot Noir N – Blauer Spätburgunder, Burgund mic, Burgunder roter ja Klävner Morillon Noir

Riesling italian B – Olasz Riesling, Olaszriesling ja Welschriesling

Sauvignon B – Sauvignon verde

Syrah N – Shiraz ja Petit Syrah

Tămâioasă românească B – Rumänische Weihrauchtraube ja Tamianka

8. Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Yhteys rajattuun alueeseen

Drăgășanin viinialue ulottuu pohjoisessa Karpaattien eteläosaan ja etelässä ja kaakossa Romanian tasankoon (44°30′N–44°55′N ja 23°55′E–24°15′E). Viinialue ulottuu noin 50 kilometrin pituiselle alueelle etelässä sijaitsevan Strejeștin kunnan ja pohjoisessa sijaitsevan Ioneștin kunnan välille. Alueen leveys itä–länsi-suunnassa vaihtelee ja on noin 30 kilometriä.

Hallinto – viinitilat sijaitsevat Vâlcean ja Oltin lääneissä.

Maastolle ovat tyypillisiä jokien väliset jyrkkärinteiset huiput, joita on Olt-joen suuntaisesti pohjoisesta etelään. Viinin viljelyyn käytettävien mäkien korkeus kasvaa etelästä (Oporelu 193 metriä) pohjoiseen (Scundu 463 metriä), minkä myötä viininviljelylle suotuiset olosuhteet vaihtelevat tiloilla.

Litologia – kallioperä muodostuu rinteillä ja mäkien harjanteilla yleisesti savesta, merkelistä ja tertiäärikauden hiekasta ja Oltin alangolla koostumukseltaan vaihtelevasta hiesusta.

Maannokset – tasangolle ominaisia maannoksia ovat valkoinen luvisol, planosol ja ruskea luvisol (podsolimaa). Kapeille, hyvin vettä läpäiseville ylärinteille ja penkereille on muodostunut ruskeaa maa-ainesta. Rinteillä on ruskomaata (soluri brune eu-mezobazice) maannosta ja regosolia. Punertavanruskeaa maannosta viinialueen eteläisen osan penkereillä esiintyy punertavanruskeaa maannosta.

Merkittävin vesistöalue on Olt-joki, johon kertyy pääasiallisesti liiallinen sadevesi kukkuloilta, joista se valuu mäkiä erottaviin laaksoihin.

Ilmasto on lauhkean mannermainen eli talvet ovat kylmiä ja kesät kuumia. Äärimmäiset sääolot ovat kuitenkin itäeurooppalaisen lauhkeita ja niissä on välimerellisiä vaikutteita. Vuotuinen keskilämpötila (11,3 celsiusastetta), kohtalainen sademäärä (642 millimetriä vuodessa) ja auringonpaiste kasvukaudella (1520 tuntia) tekevät ilmasto-oloista suotuisat viinin viljelemiselle, mikä vaikuttaa suoraan sadon laatuun. Deal Oltin, Dobrușan, Șuteștin, Mitrofanin, Călinan, Prundenin, Orleștin ja Gușoenin yksittäisiltä viinitiloilta peräisin olevat viinit voi tunnistaa Tămâioasă românească- ja Sauvignon-lajikkeista saatujen aromaattisten viinien poikkeuksellisesta laadusta. Lisäksi Pinot noir -lajikkeen punaviinit ovat huomionarvoisia.

Tärkeimmät maalajit eli luvisol ja ruskea luvisol yhdessä lämpöolojen kanssa tekevät valkoviinilajikkeiden viljelemisen mahdolliseksi ja tukevat sitä. Kyse on erityisesti seuraavista lajikkeista: Sauvignon, Crâmpoşie selecţionată ja Tămâioasă românească. Punaviinin osalta lajikkeet ovat seuraavat: Negru de Drăgăşani, Novac ja Pinot noir.

Kaikki maaperä- ja ilmasto-olot ovat suotuisia viinin viljelylle ja sellaisten laatuviinien valmistamiselle, joilla on Drăgășanin alueelle tyypilliset ominaisuudet. Tarkistetun alkuperänimityksen saavien viinien tuotantoon voidaan vaikuttaa huomattavasti rypäleiden tuotannolla, jossa käytetään sopivasti sijoitettuja pareja, viiniköynnöksiä tai perusrunkoja maan käyttötarkoituksen mukaan.

Jopa yli 400 metrin korkeudessa olevat viinitilat sijaitsevat ruskomaalla ja punertavanruskealla metsämaalla (toisinaan podsolimaalla). Niillä esiintyy paljon kalkkikiveä ja ne sijaitsevat alluviaalisoralla.

Drăgășanin viinitilojen historia ulottuu aina daakialaiseen kauteen noin 2 000 vuotta sitten. Legendan mukaan Braghină-lajike on nimetty Burebistan tyttären mukaan ja Gordan-lajike urhean daakialaissoturin mukaan, jonka kuolemaa pidettiin aikanaan ristiriitaisena, koska hän oli juonut useita lasillisia viiniä sen taistelun aikana, jossa hän menetti henkensä.

Drăgășanin viiniviljelmistä on olemassa asiakirjoja 1500- ja 1600-luvuilta Mikael Rohkean hallintokaudelta. Hän teki useita lahjoituksia luostareille, joilla oli viinitarhoja.

Ennen viinikirvaepidemian puhkeamista Drăgășanin alueen peruslajikkeita olivat Crâmpoșie, Braghină ja Gordan, ja näihin lisättiin Tămâioasă românească. Vanhojen Drăgășani-viinien alkoholipitoisuus ei ollut kovin korkea, noin 10 tilavuusprosenttia, ja ne olivat tunnettuja raikkaudesta, joka oli peräisin käymiseltään keskeneräisille viineille tyypillisestä hiilidioksista, sekä hienovaraisesti keitetystä mausta.

Nämä viinit valmistettiin myöhään kerätyistä rypäleistä. Käyminen kesti pitkään ja tapahtui lempeästi matalissa lämpötiloissa. Viinit säilyttivät hapokkuutensa alkukevääseen saakka.

Drăgășanin viinitilat eivät ole takertuneet menneisyyteen: uusilla lajikkeilla ja uusilla viljely- ja viininvalmistustekniikoilla taataan viinitilojen nykyinen arvostus.

9. Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Kaupan pitämistä koskevat edellytykset

Oikeudellinen kehys

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus

Drăgășani SAN -viinien päällysmerkinnöissä on ilmoitettava viinityyppi sen sokeripitoisuuden mukaan (kuiva, puolikuiva, puolimakea tai makea).

Linkki tuote-eritelmään

https://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_doc_dragasani_modf_cf_cererii_1353_14.07.2020_no_track_changes.pdf

(1) EYVL L 9, 11.1.2019, s. 2.