*w* •û-
it " it 
•it -it 
•it -it 
<t^<t EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 09.10.1995 
K()M(95) 4581opull. 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE 
LINGUA-OHJELMA 
TOIMINTAKERTOMUS 1994 

SISÄLTÖ 
JOHDANTO s 4 
I. YLEISKATSAUS s 8 
A. EU:N KIELIPOLITIIKAN LINJAT JA LINGUA s 8 
B. LINGUAN KOKOUKSET JA SEMINAARIT VUONNA 1994 s 13 
C. TUTKIMUKSET JA JULKAISUT s 16 
D. SEURANTA JA ARVIOINTI s 17 
E. LINGUA-TUOTTEIDEN LEVITTÄMINEN s 18 
F. KOROSTETTAVAT KOHDAT s 19 
G. YHTEENVETO - LINGUAN TULEVAISUUS s 20 
II. OHJELMAN TOIMINTOJEN TILASTOLLINEN ANALYYSI s 22 
A. KANSALLISESTI HALLINNOIDUT TOIMINNOT s 22 
1. Kieltenopettajien täydennyskoulutus 
apurahojen puitteissa (Toiminto IA) s 22 
2. 16-25 -vuotiaiden nuorten liikkuvuus 
JEP-hankkeiden puitteissa (Toiminto IV) s 24 
B. KOMISSION TASOLLA HALLINNOIDUT TOIMINNOT s 27 
1. Kieltenopettajien jatkokoulutus ECP-hankkeiden puitteissa 
(Toiminto IB) s 28 
2. Kielet ja työelämä (Toiminto III) s 31 
3. Tuki yhdistyksille ja tekniset tutkimukset 
(Toiminto VA) s 35 
4. Vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistäminen 
(Toiminto VB) s 37 
C. 'KORKEAKOULU' -TOIMINTO s 41 
Vieraiden kielten yliopisto-opetuksen edistäminen 
(Toiminto II) s 41 
JOHDANTO 
LINGUAn1 ensimmäinen vaihe (1.1.1990 - 31.12.1994) keskittyi vieraina kielinä opetettujen tai opittujen, 
yhteisön yhdeksän virallisen kielen ja sen kahden kansallisen ei-virallisen kielen edistämiseen. Ohjelman 
budjetti oli arvioitu 200 miljoonaksi ECUksi, ja noin 153 miljoonaa ecua on myönnetty sille tosiasiallisesti. 
Perustamisestaan alkaen LINGUA on pyrkinyt: 
1) kieltenoppimisen ja -opetuksen laadun parantamiseen ja edesauttamaan hankittujen taitojen arviointia. 
Arviointi on koskenut kaikkia elämänaloja mutta erityisesti talouselämää, 
2) toimimaan mahdollisimman monien kieltenoppimisesta saatavien etujen hyödyntämiseksi, rohkaisemaan 
monipuolistumista ja suosimaan EU:n vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten käyttöä. 
Vuoden 1994 aikana, MECU 44,2 budjetin turvin, LINGUA on vakiinnuttanut asemansa ja saavutuksensa, 
ja monia uusia hankkeita on saatettu alulle (ks. vuoden 1994 budjetin erittely seuraavalla sivulla). 
1 l.o programme LINGUA a été adopté par la décision 89/489/ŒL du Conseil du 28 juillet 1989. publiée au Journal 
Officiel des Communautés Luropéennes n°L239/24 
LINGUAn budjetti vuonna 1994 
Ohjelmalle annettua teknisluontoista apua lukuunottamatta vuonna 1994 toteutettu budjetti eriteltiin 
seuraavasti eri toimintojen välillä: 
TOIMINTO IA 
- Kieltenopettajien täydennyskoulutus 
(henkilökohtaiset apurahat) MECU 8.0 
TOIMINTO IB 
- Kieltenopettajien täydennyskoulutus 
(ECP-verkot ja näitä valmistelevat vierailut) MECU 2,2 
TOIMINTO II 
- Korkeakouluopiskelijoiden ja -opettajien 
liikkuvuus ICP-verkkojen puitteissa MECU 8,5 
TOIMINTO IU 
- Talouselämän kieltenopetuksen edistäminen 
(tuki hankkeille, jotka koskevat yritysten kielenopetuksen 
mittausta, opetustuotteita ja 
sertifikaatiota sekä näitä hankkeita valmistelevia vierailuja) MECU 8,3 
TOIMINTO IV 
- 16-25 -vuotiaitten nuorten liikkuvuus 
(JEP-hankkeet) MECU 11,5 
TOIMINTO VA 
- Tuki yhdistyksille, seminaareille, julkaisuille jne. 
(LINGUAn kansallisille vastuutahoille annettava tuki mukaanlukien) MECU 1,9 
TOIMINTO VB 
- EU:n vähemmän puhuttujen ja opetettujen 
kielten oppimisen edistäminen MECU 3,8 
Yhteensä MECU 44,2 
LINGUA vuonna 1994 
Tärkeimpiä tilastotietoja 
Vuonna 1994 : 
* Ohjelman kansallisesti hallinnoitujen toimintojen (IA ja IV) ansiosta : 
- 6802 opettajaa on lähtenyt täydennyskoulutukseen niihin maihin, joiden kieliä 
he opettavat 
- 29837 nuorta ja 3319 opettajaa on osallistunut 1460 JEP-hankkeen kautta 
* Ohjelman komission tasolla hallinnoitujen toimintojen (IB ja III - valmistelevat 
vierailut mukaan lukien - VA ja VB) ansiosta : 
- 276 ECP-verkkoa, joissa on 1357 eri osallistujaa, on perustettu 
kieltenopettajien täydennyskoulutuksen ja talouselämän ja muiden elämänalojen 
kielivalmiuksien parantamiseksi kauaskantoisten ja tehokkaiden hankkeiden avulla 
- yli 55% ehdotettujen hankkeiden kohdekielistä on ollut EU:n vähemmän 
puhuttuja ja opetettuja kieliä 
* 'Korkeakouluyhteistyötoiminnon' (toiminto II) ansiosta : 
- 225 eri korkeakoulujen ja oppilaitosten välistä yhteistyöhanketta 
(Interuniversity Cooperation Projects, ICP), joissa on 1277 jäsentä, on 
mahdollistanut 10378 opiskelijan liikkuvuuden 
* Kaikissa komission tasolla hallinnoiduissa hankkeissa (ICP-hankkeet mukaanlukien) 
- lähes 66% osallistujista oli yliopistoja 
* ICP- hankkeiden ulkopuolella : 
- osallistujista 34% oli yliopistoja ja lähes 21% oli yrityksiä, ammatillisia 
yhdistyksiä ja ammattikouluja. 
LINGUA vuodesta 1990 vuoteen 1994 
Tärkeimpiä tilastotietoja 
Neljässä vuodessa : 
* Ohjelman kansallisesti hallinnoitujen toimintojen (IA ja IV) ansiosta : 
- lähes 19000 opettajaa on lähtenyt täydennyskoulutukseen siinä maassa, jonka 
kieltä he opettavat 
- lähes 83000 nuorta ja yli 8000 opettajaa on osallistunut JEP-(Joint Educational 
Project) -hankkeisiin EU:n kahdentoista jäsenmaan koulutuslaitosten välillä 
solmittujen lähes 4000 yhteistyöhankkeen kautta 
* Ohjelman komission tasolla hallinnoitujen toimintojen (IB ja III - mukaanlukien 
valmistelevat vierailut - VA ja VB) ansiosta : 
- yli 800 yhteistyöryhmää, joissa on vuosittain mukana lähes 3800 osallistujaa, 
on perustettu kieltenopettajien täydennyskoulutuksen ja talouselämän ja muiden 
elämänalojen kielivalmiuksien parantamiseksi valmistelemalla ja toteuttamalla 
kauaskantoisia ja tehokkaita hankkeita 
- lähes 55% 801 yhteistyöryhmän ehdottamien hankkeiden kohdekielistä on EU:n 
vähemmän puhuttuja ja opetettuja kieliä 
* 'Korkeakoulutoiminnon' (II) ansiosta : 
- lähes 900 ICP-hanketta on rahoitettu. Hankkeissa on vuosittain lähes 4300 
osallistujaa, ja niiden piirissä liikkuu yli 32000 opiskelijaa 
I. YLEISKATSAUS 
A. EU.N KIELIPOLITIIKAN LINJAT JA LINGUA 
Vuoden 1995 alussa virkaansa astunut Euroopan unionin komissio on vakuuttanut tahtovansa 
voimistaa kontakteja kansalaisten kanssa, jakaa suuremmassa määrin- heidän kanssaan heidän 
päivittäiset huolenaiheensa ja auttaa heitä saamaan vastauksia niihin jokapäiväisiin ongelmiin, joita 
he joutuvat kohtaamaan. 
Tähän lähentymiseen kuuluu osana se, että kaikille niitä tarvitseville annetaan välineet tehokkampaan 
kommunikointiin toisten EU-maiden kansalaisten kanssa. Kommunikoidessaan paremmin keskenään 
eurooppalaiset oppivat tuntemaan toisensa ja myös ymmärtämään toisiaan paremmin, mikä johtaa 
parempiin tuloksiin kulttuuri-, sosiaali- ja talousaloilla tapahtuvassa vaihdannassa sekä näillä aloilla 
tehtyjen saavutusten jakamisessa. 
Euroopan unionin pyrkimys monikielisyyden edistämiseen tuntuukin olevan tärkeä osa rakennettaessa 
sellaista Eurooppaa, joka kunnioittaa jokaista osatekijäänsä ja jokaista jäsentään. 
Tämä eurooppalaisen ongelmakentän olennainen teema on mainittu useaan otteeseen vuonna 1994, 
erityisesti Bonnissa Saksassa järjestetyn LINGUA-asiantuntijaryhmän kokouksessa, jonka aikana 
monikielisyys ja kaikkien kielten tasavertaisuus kuuluivat poliittisten päättäjien puheenvuorojen 
kulmakiviin. 
Tämä teema on myös ollut niiden keskustelujen ytimessä, joita niin neuvostossa kuin Euroopan 
parlamentissakin käytiin ennen uusien SOKRATES- ja LEONARDO- ohjelmien, joissa kielet saivat 
tärkeytensä mukaisen sijan, voimaansaattamista. 
A.l. OPPIMINEN, OPETUS, TARPEIDEN JA SAAVUTUSTEN ARVIOINTI 
A.1.1. Kieltenoppiminen ja -opetus 
LINGUA-ohjelman olennaisena päämääränä oli kielten oppimisen ja opetuksen määrällinen ja 
laadullinen edistäminen. Komissio onkin pannut toimeen aloitteita, joiden tarkoituksena on lisätä sekä 
niiden henkilöiden määräajoille joko on tai voi olettaa olevan hyötyä kielikoulutuksesta, että näitä 
alati kasvavia tarpeita kattamaan tarkoitettujen opetustuotteiden määrää. Komissio on sitä paitsi 
suuresti rohkaissut EU:n jäsenmaita laajentamaan kouluissa ja muissa oppilaitoksissa opiskeltaviksi 
tarjottujen kielten valikoimaa. 
Opetusta haluavien saataville asetettujen tuotteiden lukumäärästä puheen ollen monia uudenlaisia 
opetuskokonaisuuksia on luotu, ja kokonaisuudessaan on katettu monia aiemmin kattamatta olleita 
sektoreita. Koska näiden tuotteiden levitykseen tähtääviä tehokkaita toimenpiteitä ollaan panemassa 
toimeen, niistä voi tulevaisuudessa hyötyä kasvava joukko käyttäjiä. 
Kielikoulutuksen edistämistoimenpiteet ovat erityisesti koskeneet: 
a) liikkuvuutta eri tasoilla ja eri sektoreilla, 
b) kaikissa oppilaitoksissa (esi-, ala-, keski- tai korkeakouluissa sekä ammatillisissa perus- ja 
täydennyskoulutuslaitoksissataiyrityksiäkohderyhminäänpitävissäkoulutuskeskuksissa)käytettäviksi 
soveltuvien uudenlaisten kielenopetusmenetelmien ja opetus- ja koulutusohjelmien markkinointia, 
c) kielialan varhaiskoulutuksen ja -opetuksen huomioonottoa ja tätä suosimaan ja helpottamaan 
tarkoitettujen opetusvälineiden luomista, 
d) kielinäkökohtien huomioon ottamista entistä enemmän yleisen opetuksen ulkopuolella ja erityisesti 
teknisen ja ammattikoulutuksen alalla. » 
Nämä toimenpiteet kuvataan seuraavassa, ja ne koskevat samalla sekä kielten oppimista että niiden 
opetusta; niillä on ollut huomattava vaikutus oppimisen ja opetuksen laadun parantumiseen. Näihin 
toimenpiteisiin voitaneen kuitenkin lisätä ne kieliongelmiin erikoistuneiden tahojen ja yhdistysten 
aloitteesta järjestetyt ryhmätyötilaisuudet, luennot, seminaarit, asiantuntijaryhmät, symposiumit, 
erilaiset kokoukset, jne.2, joihin on osallistunut suuri määrä opettajia. Kaikki tämä toiminta on 
rohkaissut ja edesauttanut yhteistä avartavaa pohdintaa ja sen tuloksena on kehittynyt lukuisia 
kansainvälisiä kontakteja sekä kokemusten vaihtoa. 
a) Liikkuvuus 
Viidessä vuodessa LINGUA-ohjelma on tehnyt mahdolliseksi lähes 200 000 ihmisen liikkuvuuden. 
. yli 120 000 nuorta on saanut mahdollisuuden osallistujien yhdessä määrittelemään teemaan liittyvän 
opetushankkeen (Joint Educational Projects, JEP-hankkeet)3 piirissä suoritettavan useampia kuukausia 
kestävän yhteistyön puitteissa lähteä tutustumaan jonkin toisen maan elämään vierailujen tai vaihdon 
kautta, 
. yli 30 000 opiskelijaa on voinut eurooppalaisten korkeakoulujen ja oppilaitosten välisen yhteistyön 
(Interuniversity Cooperation, ICP-verkkojen)4 puitteissa suorittaa oman yliopistonsa tunnustaman osan 
opinnoistaan EU:n jonkin toisen jäsenmaan jossakin yliopistossa, 
. ja yli 40 000 opettajaa on voinut erityisapurahan ansiosta mennä parantamaan (kielellisiä, opetus-
ja kulttuurisia) kykyjään niissä maissa, joiden kieliä he opettavat5, ja korkeakouluopetuksen 
professorien liikkuvuus taas on mahdollista edellisessä kohdassa mainittujen ICP-ohjelmien puitteissa. 
Ohjelma on myös mahdollistanut seuraavien alojen edustajien valmistelevat ja opintovierailut: 
. opettajat JEP-hankkeiden puitteissa 
. mahdolliset ECP-verkkoihin osallistujat 
. sekä mahdolliset talouselämälle tarkoitettuihin kielihankkeisiin osallistujat. 
Liikkuvuus, jonka piirissä on vuosien mittaan havaittu vähemmän puhuttuja ja opetettuja kieliä 
kohtaan tunnetun kiinnostuksen aina vain kasvaneen, kuuluu eurooppalaisen integraation 
välttämättömiin perusehtoihin. LINGUAn puitteissa liikkuvuutta on harjoitettu erittäin suuressa 
määrin sellaisissa olosuhteissa, joiden vallitessa se on ollut mahdollisimman laadukasta ja tehokasta. 
On itsestään selvää, että liikkuvuus ei olisi saavuttanut nykyisiä mittasuhteitaan ilman yhteisön 
antamaa sykäystä ja aineellista tukea. 
b) Opetus- ja koulutusmenetelmät sekä -ohjelmat 
Uusien koulutus- ja opetusvälineiden luominen on ollut kohteena lukuisissa hankkeissa, joista 
valtaosassa käytetään uusia opetusteknologioita. Näiden teknologioiden ansiosta on mahdollista 
toteuttaa motivoivia ja monenlaisia opetustarkoituksiin suunnattuja multimediaohjelmia, tuottaa 
pedagogisesti tehokkaampia opetusvälineitä ja henkilökohtaistaa koulutusprosesseja suuremmassa 
määrin, mistä seuraa huomattavia taloudellisia säästöjä. Monessa hankkeessa käytettiin myös avoimen 
ja etäopetuksen tarjoamia mahdollisuuksia, jotka muodostavat ainoan asianmukaisen vastauksen 
kieltenopetuksen ja -oppimisen massivoitumiselle ja näin ollen niiden todelliselle 
demokratisoitumiselle. 
Uusien välineiden luominen on koskenut kielten oppimista yleensä, teknisessä ja 
ammattikoulutuksessa olevien nuorten kielikoulutusta sekä kaikkien niiden kielikoulutusta, joiden 
päämääränä on liikkuvuus parhaiden mahdollisten olosuhteiden vallitessa6. Sillä on myös ollut 
vaikutusta yritysten henkilöstöjen kielikoulutuksen parantumisessa7. Monia opetus-ja 
ohjelmakokonaisuuksia, joiden piirissä niitä voi käyttää, on nyt asiasta kiinnostuneiden käytettävissä. 
Ne kattavat kaikki EU:n kielet ja jokseenkin kaikki tasot. 
Erityismaininnan ansaitsee muutamien hankkeiden osallistujien työ ymmärtämiseen (oman kielensä 
puhumiseen, sanottavansa ymmärretyksi saattamiseen puhekumppanin taholta ja tämän 
ymmärtämiseen silloin, kun tämä ilmaisee itseään omalla kielellään) liittyvien taitojen 
erity iskehittämiseen sekä näiden taitojen edistämiseen tarkoitettujen toimivien opetuskokonaisuuksien 
tuottamiseen liittyvien mahdollisuuksien kartoittamiseksi. 
Opettajien täydennyskoulutus on hyötynyt ECP-verkoista8, joiden avulla on voitu saada aikaan uusia 
koulutusprosesseja sellaisten hankkeiden puitteissa, joihin osallistuu suurin osa tärkeimmistä 
eurooppalaisista kieltenopettajien koulutukseen erikoistuneista, aina vain yhtenäisemmiksi 
kansainvälisiksi verkostoiksi järjestäytyneistä instituutioista. Tämä on tehnyt mahdolliseksi yhteisen 
ajatustyön sekä erilaisten inhimillisten ja materiaalivoimavarojen saattamisen yhteiseen käyttöön. 
ECP-verkoilla on ollut osansa kieltenopettajien toiminnan pitemmälle viedyssä ammatillistamisessa, 
josta on seurannut opetuksen laadun ja tehokkuuden selvästi havaittavaa paranemista.ECP-verkkojen 
ansiosta opettajien koulutukseen on voitu lisätä aidosti eurooppalaisia näkökohtia, jotka he 
luonnollisesti ottavat omassakin opetuksessaan huomioon. 
10 
Koulutus- ja opetusvälineitä luotaessa yhteisöjen aloite on myös mahdollistanut sellaisten hankkeiden 
toteuttamisen, joita ei olisi voinut ajatellakaan yhden ainoan maan mittakaavassa tai kahdenvälisten 
yhteistoimintasuhteiden puitteissa. 
c) Varhaiskasvatus ja -opetus 
Varhaiskasvatus ja -opetus, joiden tulisi kuulua EU:n jäsenmaiden prioriteetteihin kielellisiä 
valmiuksia kehitettäessä, on ollut yksi LINGUA-ohjelman prioriteettien joukossa. Näin ollen se on 
ottanut tehtäväkseen tukea sekä ECP-verkkojen että erityisesti lapsille tarkoitettujen 
koulutusohjelmien suunnitteluun, tuotekehittelyyn ja tuotantoon liittyvien hankkeiden puitteissa monia 
sellaisia hankkeita, joissa oli kyse varhaiskasvatuksen ja -opetuksen kehittämisestä. 
LINGUAlla tuntuisi siis olevan paljonkin osuutta siiihen, että osassa EU :n jäsenmaista tämäntyyppistä 
opetusta on virallisesti sisällytetty niiden eräiden oppilaitosten ohjelmaan. 
d) Kielelliset valmiudet teknisessä ja ammatillisessa opetuksessa 
Kielillä oli pitkään varsin useimmissa EU:n jäsenmaissa vähäinen sija teknisen ja ammatillisen 
opetuksen opetusohjelmissa, ja tällaista koulutusta saavat olivat yleensä heikommassa asemassa kuin 
ne, jotka saivat yleisluontoista koulutusta. Kuitenkin ne yritykset, joissa nämä nuoret tulivat 
ammattejaan harjoittamaan, tarvitsivat kasvavassa määrin sellaisia työntekijöitä, jotka pystyivät 
ymmärtämään ja puhumaan vaihtelevassa määrin yhtä tai useampaa kieltä. Tarjonnan ja kysynnän 
välillä oli siis sekä selvä epäsuhta että ristiriita, joka oli pakko ottaa huomioon. 
ECP-verkkojen ansiosta kymmenet tuhannet teknistä tai ammattikoulutusta saavat nuoret ovat saaneet 
mahdollisuuden luoda erikoiskontakteja samaa koulutusta saavien, muissa EU:n jäsenmaissa asuvien 
nuorten kanssa. Tätä nuorisovaihtoja valmisteleva työ on osa heidän normaalia koulutyötään, ja se 
se tuottaa usein sellaisia opetustuotteita, jotka soveltuvat erityisesti hankkeen kattamalle 
toimintasektorille (ts. tuotteita, joita nuoret itse ovat toteuttaneet opettajiensa avulla ja joita muutkin 
voivat käyttää). Näiden tosiseikkojen ansiosta on mahdollista lisätä uusi, motivoivan ulottuvuus 
kielten käyttöön ja sisällyttää kielten käyttöä historian, maantieteen, matematiikan ja luonnontieteiden 
opiskelun lisäksi sekä sellaistenkin aineiden opintoihin, jotka tähtäävät tarkemmin tulevaan 
ammatilliseen toimintaan. 
ECP-verkot ovat myös erikoistuneet teknisen ja ammatillisen koulutushaaran kieltenopettajien 
täydennyskoulutukseen ottamalla huomioon asianomaisten yleisöjen ja käytetyn kielityypin 
(erikoiskielet) erityispiirteet sekä ehdottamalla näihin sovellettuja 'opetuspaketteja'. 
LINGUA-ohjelman näihin, EU:n jäsenmaissa perinteisesti 'kielellisesti paitsioon' joutuneihin 
väestöryhmiin kiinnittämän huomion ansiosta on ollut mahdollista uudelleen arvioida kielten asema 
niillä sektoreilla, joissa niiden tärkeys on huomattu ja ymmärretty ja joilla ne tulevat olemaan aina 
vain tärkeämpiä. Osaksi tämän erityishuomion ansiosta melkoiselle määrälle teini-ikäisiä ja nuoria 
aikuisia on avautunut heidän tavanomaista viitekehystään laajempi todellisuus, mikä on auttanut heitä 
tuntemaan paremmin eurooppalaisia kanssasisariaan ja -veljiään ja näin ollen myös arvostamaan heitä 
paremmin. 
A. 1.2. Kielellisten taipeiden ja saavutusten arviointi 
Asianmukaisen ja tehokkaan kieliä koskevan toimintasuunnitelman aikaansaamisen ennakkoehtona 
on mahdollisimman tarkka kohderyhmien kielellisten tarpeiden kartoitus sekä saavutettujen tulosten 
arviointi. 
Kumpikin näistä tekijöistä on aina otettu LINGUA-ohjelman piirissä huomioon kaikissa niissä 
toiminnoissa, jotka johtavat opetusmateriaalin suunnitteluun, kehittelyyn ja tuotantoon. Valittaessa 
ohjelman piirissä tuettavia hankkeita komissio on aina kiinnittänyt mitä suurinta huomiota seuraavaan 
kahteen tekijään, joita se pitää perustavanlaatuisina: osallistujien on tehtävä esitutkimus, josta käy 
ilmi tulevien tuotteiden tarkoituksenmukaisuus, ja niiden on ennakolta huolehdittava siitä, että 
tuotteiden tehokkuuden ja vaikutuksen testaukseen ja arviointiin kansalaisten kielitaidon parantamisen 
kannalta on olemassa menetelmiä. 
Lisäksi komissio on talouselämälle suunnatun ohjelman piirissä tukenut sellaisia yritysten kielellisten 
tarpeiden syväluotauksessa käytettävien analyysijärjestelmien määrittelyä niiden yleisstrategian 
kannalta koskevia hankkeita sekä kielitaidon olemassaolevien arviointimekanismien kartoitusta ja 
kielivalmiuksien mahdollista järkiperäistämistä (ns. sertifikaatiota) koskevaa pohdintaa. 
Komissio on myös osallistunut Euroopan neuvoston järjestämiin seminaareihin ja 
ryhmätyötilaisuuksiin, joiden aiheena ovat olleet saavutettujen kielellisten taitojen tunnustaminen 
yleensä ja erityisesti sertifikaatio. Komissio on puolestaan kutsunut Euroopan neuvoston 
osallistumaan niihin kokouksiin, joita se on itse järjestänyt näiden aiheiden ympärillä ja joissa EU:n 
jäsenmaita edustavat asiantuntijat ovat pohtineet näitä ongelmia sekä esittäneet näihin liittyviä 
suosituksia. 
Komissio on siis LINGUA-ohjelman puitteissa edelleen suuresti kannustanut kaikkia niitä aloitteita, 
joilla on voinut olla merkitystä määriteltäessä tarpeiden analyysimenetelmiä ja pohdittaessa 
yhdenmukaisten ja selkeiden kielitaidon arviointi- ja tunnustusjärjestelmien aikaansaamisessa. 
A.2. MONIPUOLISTAMINEN, VÄHEMMÄN PUHUTUT JA OPETETUT KIELET 
Kieliopintojen harjoittajille erilaisissa perus- tai täydennyskoulutuslaitoksissa tarjotusta 
kielivalikoimasta puheen ollen eräiden EU:n jäsenmaiden menettelytapojen tarkkailu osoittaa, että 
valikoima olisi laajenemassa ja että mikäli tilanne ei vielä ole ihanteellinen, se on parantunut. Tämä 
johtuu osaksi LINGUAn toiminnasta ja siitä, että EU:n jäsenvaltiot ovat ohjelman puitteissa 
sitoutuneet tarjoamaan suurempaa kielivalikoimaa opetus- ja koulutusohjelmissaan. 
Joka tapauksessa kaikissa LINGUAn tukemissa toiminnoissa prioriteettina on kielellinen 
monipuolistuminen. 
Heinäkuun 1989 päätöksessä ennakoitiin tuettavia hankkeita valittaessa erityishuomion antaminen 
niille hankkeille, joiden työsuunnitelmissa otettiin ennakolta huomioon riittävän laaja kielivalikoima 
tai joiden tuottamien tuotteiden jatkokäsittelyn taattiin koskevan muitakin kieliä kuin niitä, joihin ne 
oli alun perin tarkoitettu. 
Vähemmän levinneistä ja vähemmän opetetuista kielistä puheen ollen poliittinen tahto jatkaa 
monikulttuurisen ja näin ollen monikielisen Euroopan rakentamista johtaa asianmukaisten 
strategioiden toimeenpanoon, jotka mahdollistavat kaikkien EU:n kieliä koskevan opetuksen 
antamisen ja näiden kielten oppimisen siellä missä tarvetta ilmenee ja missä riittävän suurta kysyntää 
on ilmaistu. 
Vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistämisen puolesta puhuvat syyt ovat luonteeltaan sekä 
poliittis-kulttuurisia että intellektuaalis-taloudellisia. 
Tämän toimintakertomuksen pääluvusta II käy ilmi, että LINGUA on suosinut kielellistä 
monipuolistumista ja että kaikki ohjelman ensimmäisessä vaiheessa huomioon otetut yksitoista kieltä 
ovat olleet edustettuina kaikissa sen toiminnoissa, ja että kaikki vähemmän puhutut ja opetetut kielet 
ovat olleet tuen kohteina niiden kehittämisen mahdollistamiseksi erikseen luodun toiminnon puitteissa. 
LINGUAn opetuskokonaisuudet ja vähemmän puhuttuja ja opetettuja kieliä varten luotujen eri 
tukivälineiden moninaisuus ja monipuolisuus ovat olleet merkittävä lisä näiden kielten puolustamiseen 
ja edistämiseen tähtäävien toimintojen joukossa. 
B. LINGUA-KOKOUKSET JA SEMINAARIT VUONNA 1994 
B.l. KOMITEA, KANSALLISET VASTUUTAHOT 
Vuonna 1994 LINGUA-komitea kokoontui Brysselissä huhtikuun 11.- 12. päivinä ja joulukuun 14. 
päivänä. 
Joulukuun kokouksessa komissio oli toivonut komitean ja kansallisten vastuutahojen kokoontuvan 
yhdessä, mikä johti kiintoisaan mielipiteidenvaihtoon. Kaikille kansallisille vastuunkantajille tarjoutui 
mahdollisuus vaihtaa keskenään ja komission kanssa LINGUAn tulevaisuutta ja sen integrointia 
uusiin SOKRATES- ja LEONARDO- ohjelmiin koskevia mielipiteitä. 
Kokouksissa komitean oli myös mahdollista tehdä yhteenveto kaikista ohjelman eri toiminnoista sekä 
tarkastella jatkossa toimeenpantavia strategioita. Osallistujat saivat lisäksi mahdollisuuden pohtia 
vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistämiseen liittyviä ongelmia ja tutustua komission 
raporttiin kieltenopetuksesta EU:ssa. Tämä asiakirja muodostaa kriittisen yhteenvedon jäsenmaiden 
laatimista kansallisista raporteista. Kuten tavallista, komitean jäsenet esittivät lukuisia avartavia 
ehdotuksia ja arviointeja, jotka komissio otti tarkoin huomioon. 
LINGUAn kansalliset vastuuutahot kokoontuivat nekin kahdesti (Spetsesissä Kreikassa toukokuun 
30. - 31. päivinä ja Brysselissä marraskuun 14. - 15. päivinä, jolloin 14. päivä oli komitean ja 
kansallisten vastuutahojen yhteiskokouksen päivä, ks. edellä). 
Näissä kokouksissa kansalliset vastuutahot tekivät yhteenvedon ohjelman toimintojen toimeenpanosta 
ja saivat tietoa uusien ohjelmien hyväksymisprosessista. Kansallisilla vastuutahoilla oli tällöin myös 
mahdollisuus pohtia keskinäisiä suhteitaan sekä toimintaansa verkostona. 
Kansallisten vastuutahojen toinen kokous toimi myös tilaisuutenajossavaltuutetuillaoli mahdollisuus 
ottaa vastaan EU:n uusia jäsenmaita ja ETA-maita edustavat tulevat kollegansa. 
B.2. SEMINAARIT 
B.2.1. EU:n jäsenmaissa pidetyt seminaarit 
EU:n jäsenmaissa järjestettiin kolme tärkeätä seminaaria vuonna 1994. 
a) Saarbriicken 
Ensimmäinen seminaari järjestettiin Saarbruckenissä helmikuun 27. - 28. päivinä. Sen teemana olivat 
yritysten kielellisten tarpeiden syväluotauksessa käytettävien analyysijärjestelmien määrittely ja 
ammatinharjoittajien kielelliset tarpeet. 
Seminaarin ansiosta oli mahdollista: 
. suosia kaikkien mahdollisten käyttäjien hyväksymille periaatteille perustuvan, yritysten kielellisten 
tarpeiden analyysijärjestelmien määrittelyn käsitteen kehittelyä, 
. määritellä ne keinot, joilla laajennetaan LINGUAn puitteissa luotujen analyysivälineiden käyttöä 
ja joita käytetään uusein hankkeiden kohdistamisessa analyysien tulosten pohjalta, 
. ehdottaa normeja, menetelmiä ja välineitä alueellisissa, alakohtaisissa ja yrityskohtaisissa tämän alan 
analyysijärjestelmissä käytettäviksi. 
b) Gent 
Toinen seminaari järjestettiin pidettiin Gentissä kesäkuun 24. ja 25. päivinä. Tällöin oli kyse 
Veldhovenissa vuonna 1991 järjestetyn symposiumin suuntaviivojen mukaisesti ECP-verkkoja 
koskevasta tilannekatsauksesta. 
Tässä yhteydessä oli mahdollista: 
. arvioida Veldhovenin symposiumin jälkeen kieltenopettajien täydennyskoulutuksessa saavutettua 
edistystä, 
. toiminnassa olevien ohjelmien koordinaattoreiden välisten yhteydenottojen avulla tehdä yhteenveto 
näiden toiminnasta, 
. vaihtaa näkemyksiä tekeillä olevista hankkeista ja EU:n eri jäsenmaiden koulutuslaitosten 
verkostointimahdollisuuksista, 
. pohtia keinoja kieltenopettajien täydennyskoulutuksen tunnustamiseksi. 
c) Bonn 
Kolmas seminaari järjestettiin Bonnissa marraskuun 28. - 29. päivinä. Sen tarkoituksena oli tarkastella 
vieraiden kielten oppimiseen, "kommunikaation ja liikkuvuuden avaimeen yhteisessä Euroopassa", 
liittyviä ongelmia. 
Kokous päätyi: 
. tarkastelemaan pääkohdittain LINGUA-ohjelman viisivuotista olemassaoloa, 
. kielenoppimisen ja -opetuksen edistämisen järjestämistä uusien SOKRATES- ja LEONARDO-
ohjelmien puitteissa koskeviin ehdotuksiin, 
. pohdintaan, jonka aiheena olivat kielten oppimisen ja opettamisen uudet mahdollisuudet Euroopassa 
näiden ohjelmien ulkopuolella. 
B.2.2. Muut jäsenmaissa pidetyt kokoukset 
ECP-verkkoja käsitteleviä kansallisia kokouksia, joihin osallistui projektien koordinaattoreita, 
yhteistyökumppaneita, uusien ohjelmien mahdollisia osanottajaehdokkaita, poliittisia päättäjiä sekä 
kansallisten vastuutahojen ja komission edustajia, järjestettiin kaikissa jäsenmaissa (Kreikkaa, 
Luxemburgia ja Alankomaita lukuunottamatta, joissa tällaiset kokoukset on tarkoitus pitää vuonna 
1995). Näiden kokousten tarkoitus oli luoda kontakteja kussakin maassa työskentelevien eri 
työryhmien välillä ja täten helpottaa täydennyskoulutukseen erikoistuneiden laitosten verkostoitumista 
kansallisella tasolla. 
Eräissä EU:n jäsenmaissa järjestettiin lisäksi 'osallistujien välisiä messutilaisuuksia', joissa ECP-
verkkoihin erikoistuneiden kansallisten vastuutahojen ja hankkeisiin mahdollisesti osallistuvien 
laitosten oli mahdollista solmia yhteyksiä kyseisestä aloitteesta kiinnostuneiden, muiden EU:n 
jäsenmaiden laitosten kanssa niin, että niiden oppilaat voivat ryhtyä yhteiseen pedagogiseen työhön. 
B.2.3. Kokoukset Brysselissä 
Lisäksi Brysselissä järjestettiin kolme suurta kokousta. 
Kansallisten vastuutahojen edustajista ja EU:n eri jäsenmaiden asiantuntijoista koostuva työryhmä 
kokoontui tammikuun 20. päivänä pohtimaan vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten 
ongelmakenttää, LINGUA-ohjelman vaikutusta tällä alueella ja niitä lisätoimenpiteitä, joihin olisi 
ryhdyttävä näiden kielten edistämiseksi. 
Yksi asiantuntijaryhmä kokoontui helmikuun 4. päivänä tarkastelemaan LINGUA-ohjelman puitteissa 
toteutettujen opetusvälineiden levitysstrategiaa näiden välineiden saattamiseksi mahdollisimman 
monien kielenopiskelijoiden hyötykäyttöön. 
Lopuksi erikoisryhmä, johon kuului LINGUA-ohjelman operaattoreita ja Euroopan neuvoston 
edustajia, kokoontui helmikuun 9. päivänä käsittelemään komission ja Euroopan neuvoston 
kielellisten valmiuksien sertifikaation ja ymmärrettävyyden alalla alulle saattamaa työtä. 
C. TUTKIMUKSET JA JULKAISUT 
Cl. TUTKIMUKSET 
Vuoden 1993 raportissa mainittuja ja em. vuoden lopulla aloitettuja neljää tutkimusta jatkettiin 
vuonna 1994, ja niiden tulokset välitettiin komissiolle. 
16 
Ensimmäinen tutkimus koski kieltenopettajien täydennyskoulutusta, tälle alalle erikoistuneita laitoksia 
sekä näiden tarjoamia koulutustyyppejä; toinen keskittyi pk-yritysten ja -laitosten henkilökuntien 
käytettäviksi tarkoitettuihin opetusvälineisiin; kolmannen aiheena olivat kansalliset ja kansainväliset 
yhdistykset, joiden tarkoituksena on kielten edistäminen, ja neljäs pyrki laatimaan luettelon 
tärkeimmistä LINGUAn piirissä ja LINGUAn ulkopuolella tuotetuista vähemmän puhuttujen ja 
vähemmän opetettujen kielten opetukseen tarkoitetuista tuotteista. 
C.2. JULKAISUT 
* vuonna 1994 ilmestyivät: 
. Raportti kieltenopetuksesta EU:ssa (kriittinen yhteenveto jäsenmaiden tuottamista heinäkuun 28. 
päivän 1989 päätöksessä tehtäviksi määrätyistä raporteista) - uusittu painos heinäkuussa 1994 
. JEP-projektiopas 
. yritysten kielellisten tarpeiden syväluotauksessa käytettävien analyysijärjestelmien määrittely ja 
tarpeiden analyysi (Saarbruckenin symposiumin asiakirjat) 
. Lyhyt kokonaisesitys LINGUA-hankkeista vuodelta 1993 
. LINGUAn toimintakertomus vuodelle 1993 
* valmisteilla (julkaistu tai julkaistaan vuonna 1995): 
. Bonnin konferenssin pöytäkirjat ("Vieraiden kielten oppiminen: kommunikaation ja liikkuvuuden 
avain yhteisessä Euroopassa") 
. Gentin symposiumin pöytäkirja ("ECP-ohjelmat - 2. symposium") 
. LINGUA-opetustuotteiden luettelo 
. Lyhyt kokonaisesitys LINGUA-projekteista vuodelta 1994 
D. SEURANTA JA ARVIOINTI 
Kuten edellisinäkin vuosina, komissio on vastannut näistä tehtävistä. 
Tänäkin vuonna komission tasolla hallinnoitujen toimintojen seuranta ja arviointi on tapahtunut 
hankkeiden koordinaattorien toimittamien väli- ja talousraporttien tarkastelun pohjalta. Hankkeiden 
uudelleenryhmitykseen tähtäävät kokoukset (joissa koordinaattorien läsnäolo on pakollista, mutta 
joissa myös hankkeisiin osallistujat ovat usein mukana), joita komissio järjestää yhteistoiminnassa 
kansallisten vastuutahojen kanssa kaikissa EU:n jäsenmaissa kaikkien toimintojen suhteen, ovat 
tehneet mahdolliseksi seurannan paikan päällä ja hyödyllisen mielipiteiden vaihdon sekä osallistujien 
kesken että osallistujien ja komission välillä. 
Raporttien tarkastelun ja kokousten lisäksi vuonna 1994 on tehty entistä useampia yksittäisiä 
vierailuja projektikoordinaattorien luo. Näiden ansiosta komissio voi tarkistaa, että hakemusten 
ehdotettu sisältö ja toteutus vastaavat toisiaan. 
Kansallisesti hallinnoituijen toimintojen tasolla komission tiiviit kontaktit LINGUAn kansallisten 
vastuutahojen kanssa (Brysselissä pidettävät kokoukset ja jäsenmaissa suoritetut vierailut) ja näiden 
vastuutahojen komission pyynnöstä laatimat säännölliset toimintakertomukset ovat mahdollistaneet 
tehokkaan seurannan ja tehokkaan arvioinnin. 
E. LINGUA-TUOTTEIDEN LEVITTÄMINEN JA JAKELU 
Koska suuri osa ohjelman komission tasolla hallinnoitavien toimintojen puitteissa tuetuista hankkeista 
on nyt saatu valmiiksi, hankkeissa luodut valmiiksi saadut opetustuotteet ovat yhä lukuisampia. 
Jo pelkästään 'Kielet ja talouselämä'ja 'Vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistäminen' -
toimintojen piirissä on luotu vuonna 1995 tehdyn viimeisimmän laskennan mukaan 314 paino-, 196 
audio- ja 116 videotuotetta sekä 308 opetuskäyttöön tarkoitettua tietokoneohjelmaa (näistä 67 on 
multimediaohjelmia, joissa yhdistellään tekstiä, kuvaaja ääntä). 
Sen varmistamiseksi, että kaikilla niin haluavilla on mahdollisuus hyötyä LINGUAn tuloksista, nämä 
tuotteet tulee nyt saattaa laajaan levitykseen ja jakeluun - aluksi tietenkin alkuperäisten 
kohdeyleisöjen mutta myös muiden sellaisten yleisöjen keskuudessa, joiden voi olettaa olevan niistä 
kiinnostuneita. 
Tähän pääsemiseksi mahdollisimman suuren mahdollisten käyttäjien joukon olisi tultava tietoiseksi 
LINGUA-tuotteiden olemassaolosta. Komissio onkin päättänyt luetteloida nämä tuotteet atk-
tietokannan muodossa. Luettelossa on jokaisen tuotteen kohdalla tarkat tiedot kohdekielistä, 
opeteltavista kielistä, tasoista, kehitetyistä valmiuksista, oppimistilanteista, 
opetuksenmateriaalityypeistä, käytetyistä teknologioista sekä kohdeyleisöistä ja -sektoreista. Tätä 
luetteloa tuotetaan 3000 kappaletta vuonna 1995, ja ne annetaan resurssikeskusten käyttöön, joissa 
niitä voi tutkia. 
Tätä varten komissio on solminut kontaktin Euro-Infocentres- verkoston kanssa. Tähän verkostoon 
kuuluvat tiedotuskeskukset voisivat olla ensisijaisia yhteistyökumppaneita LINGUA-tuotteiden itys-
jakelussa, ja mahdolliset käyttäjät voisivat saada niiltä tietoja eri opetuskokonaisuuksista. Käyttäjät 
voisivat myös saada siellä mahdollisuuden nähdä eräitä tuotteita esittelykäytössä. 
18 
Komissio pitää mahdollisina myös muita levityksen mahdollisia tukipisteitä (yliopistoja, 
tiedotuskeskuksia??,..). 
F. KOROSTETTAVAT KOHDAT 
LINGUA-ohjelman kaikki nykyiset toiminnot ovat mukana SOKRATES-ja LEONARDO-ohjelmissa. 
Näiden ohjelmien puitteissa ja varmistaakseen kielten oppimisen ja opettamisen edistämisaloitteiden 
vaikutuksen jatkuvan kasvun komissio tulee pitämään huolen siitä, että eräitä kohtia korostetaan. 
Seuraavilla kohdilla on aina ollut etusija ; ne muodostavat pysyväisluontoisia tehtäviä, joita on 
tärkeää edelleenkin painottaa: 
. JEP-hankkeiden sisällyttäminen koulujen normaaleihin opetusohjelmiin niin, että ne koetaan 
viralliseksi ja sellaiseksi täysin tunnustetuksi toiminnaksi eikä valinnaiseksi toiminnaksi, 
. ECP-verkkojen ja opettajille myönnettävien, täydennyskoulutukseen tarkoitettujen apurahojen 
välisten yhteyksien kehittäminen, 
. nuorten ja kieltenopettajien liikkuvuuden kehittäminen niin, että ne maat painottuvat, joiden kieliä 
puhutaan ja opetetaan vähemmän, 
. ECP-verkkojen ja kieltenopettajien täydennyskoulutuksesta vastaavien laitosten verkostointi (Gentin 
symposiumin yksi prioriteetti), 
. kieltenopettajien perus- ja täydennyskoulutuksen välisten suhteiden kehittäminen (ECP-verkon 
toimialan laajennuksen puitteissa), 
. huomattavan kielellisen ulottuvuuden sisällyttäminen muiden kuin kieliaineiden opettajien 
koulutukseen 
. käyttäjien mukanaolo kaikissa oppimateriaalia tuottavissa hankkeissa, 
. sellaisen oppimateriaalin kehittely, joka on tarkoitettu olemassaolevan materiaalin vähiten kattamien 
vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten opetukseen 
kaikkien vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten hyödynnettäviksi tarkoitettujen, 
ymmärtämiseen liittyvien taitojen parantamiseen liittyvien oppimateriaalienja opintokokonaisuuksien 
kehittely. 
Lisäksi on otettava erityisesti huomioon arviointiin ja levitykseen ja jakeluun liittyvät ongelmat: 
. opettajien täydennyskoulutuksen puitteissa oppilaitosten kieltenopetuksen laatua koskevien 
toimenpiteiden kriittinen analyysi, 
19 
kriittinen analyysi ECP-verkkojen vaikutuksesta koulumuotoisiin oppilaitoksiin sekä 
kieltenopetukseen näissä laitoksissa, 
. oppilaiden, opiskelijoiden ja yritysten henkilöstöjen saavuttamien kielellisten valmiuksien 
mahdollisimman selkeiden ja keskenään mahdollisimman vertailukelpoisten arviointikeinojen 
ja -järjestelmien luominen 
. LINGUA-opiskelumateriaalin alati laajeneva levitys ja jakelu. 
Loput kaksi kohtaa koskevat EU:n jäsenmaita ja kuuluvat näiden suoraan toimivaltaan: 
. täydennyskoulutuksen puitteissa liikkuvien opettajien viransijaisuuksien yleistäminen niin, että 
heidän olisi mahdollista lähteä koulutukseen myös lukuvuoden kuluessa eikä ainoastaan lomien 
aikana, 
. useampien kielten opettaminen sekä varhaiskasvatuksen ja -opetuksen kehittäminen. 
G. YHTEENVETO - LINGUAN TULEVAISUUS 
Euroopan parlamentin ja neuvoston maaliskuun 14. päivänä 1995 tekemällä päätöksellä hyväksytyssä 
SOKRATES-ohjelmassaja neuvoston joulukuun 6. päivänä 1994 tekemällä päätöksellä hyväksytyssä 
LEONARDO-ohjelmassa on mukana huomattavia kielinäkökohtia. 
Suurin osa tämänhetkistäLINGUA-ohjelmaa on osana SOKRATES-ohjelmassa, jossa on myös otettu 
huomioon uusia toimenpiteitä. 
SOKRATES-ohjelmanLINGUA-osassaennakoidaanyhteisön tukevan seuraavia,keskenäänläheisissä 
yhteyksissä olevia toimintoja: 
. toiminto A : ECP-verkot (toiminto IB LINGUA) 
. toiminto B : kieltenopettajien sekä muiden kuin kieliaineiden opettajien kielikylpyluonteinen 
täydennyskoulutus ulkomailla (toiminto IA LINGUA) 
. toiminto C : kieliassistentuurit (uusi toimenpide) 
. toiminto D : oppimateriaalien (toiminto VB LINGUA) ja saavutetun kielitaidon arviointi- sekä 
tunnustusvälineiden kehittäminen 
. toiminto E : nuorisovaihto JEP-projektien puitteissa (toiminto IV LINGUA) 
. täydentävät toimenpiteet: eurooppalaisen yhteistoiminnan edistäminen kieltenoppimisen alalla 
(toiminto VA LINGUA). 
20 
Kielinäköalat ovat myös mukana SOKRATES-ohjelman eräissä muissa, mm. korkeakoulu-
(ERASMUS, toiminto H LINGUA) ja kouluopetusta (COMENIUS) koskevissa osissa. 
Tulevaisuudessa kehitetään myös yhteyksiä avoimenja etäopetuksen edistämisen ja aikuiskasvatuksen 
(jotka molemmat ovat jo mukana LINGUAssa) välillä. 
Nykyiseen LINGUA-ohjelmaan tehtävät muutokset ja lisäykset koskevat ensisijaisesti opettajien 
alkeis- ja täydennyskoulutusta, assistentuurijärjestelmän aikaansaamista ja sellaisten välineiden 
luomista, joiden avulla on mahdollista mitata kielellisisä kykyjä. 
LINGUA-ohjelman ainoa sellainen osa, joka ei kuulu SOKRATES-ohjelmaan, koskee kielten 
edistämistä talouselämässä. Tämä osa on kokonaisuudessaan mukana LEONARDO-ohjelmassa. 
LINGUA-ohjelman saavutukset säilyvät siis kokonaisuudessaan. Sen toimintoja itse asiassa kehitetään 
ja voimistetaan uusien ohjelmien puitteissa, koska nämä toiminnot ovat mukana samalla kertaa sekä 
"vertikaalisesti" (kieliä erityisesti koskevassa osassa) että "horisontaalisesti", sillä kielet ovat kaikkien 
muiden toimintojen keskipisteessä. 
Päätösten mukaan mainittuja kahta uutta ohjelmaa johdetaan keskenään yhteistyössä, jotta kasvatusta 
ja koulutusta voidaan tarkastella toisiaan täydentävinä tekijöinä 'elinikäisen oppimisprosessin' 
näkökulmasta. Tämä soveltuu tietysti myös ohjelman niihin osiin, jotka koskevat EU.n kansalaisten 
kommunikaatiokykyjen edistämistä, ja on tärkeätä muistaa, että komissio on sitoutunut sekä 
varmistamaan sen, että jokaisen ohjelman puitteissa sovelletaan kaikkia toimintoja koskevaa 
kokonaislähestymistapaaja pitämään huolen siitä, että mainittujen kahden ohjelman kielinäkökohtien 
väliseen koordinaatioon on keinoja. Tässä on kyse päällekkäisyyksien välttämisestä, LINGUA-
ohjelman sisäisen logiikan pitämisestä voimassa ja eri toimintojen yhdenmukaisuudesta sekä niiden 
keskinäisistä riippuvuussuhteista. Eurooppalaisten kielitaidon ja kommunikaatiokyvyn parantamisesta, 
joka on EU:n vastuutahojen ajattelunaiheiden ydinkohta, tullaan näin ollen jatkossakin pitämään 
tehokkaasti huolta, ja LINGUAn vaikutus tulee tulevaisuudessakin jatkamaan kasvuaan. 
21 
II. OHJELMAN TOIMINTOJEN TILASTOLLINEN ANALYYSI 
LINGUAan kuuluu viisi toimintoa, jotka jakautuvat kahteen ryhmään sen mukaan, miten niitä hallinnoidaan: 
- ns. 'kansallisesti hallinnoidut' toiminnot, joita EU:n jäsenmaat hallinnoivat yhteistyössä komission kanssa, 
- ns. 'komission tasolla hallinnoidut' toiminnot, joita komissio hallinnoi kokonaisuudessaan. 
A. KANSALLISESTI HALLINNOIDUT TOIMINNOT9 
A.l. Kieltenopettajien täydennyskoulutus liikkuvuuteen tarkoitettujen apurahojen puitteissa 
(Toiminto IA) 
Osanottajien lukumäärä on edelleen kasvanut edellisvuoteen verrattuna; nimittäin vuosina 
1993/94, toiminnon lähes 7,68 miljoonan ecun budjetti ja keskimäärin noin 1070 ECUn suuruiset 
LINGUA-apurahat ovat tehneet mahdolliseksi 6802 opettajan lähdön täydennyskoulutukseen 
ulkomaille. Tämä merkitsee yli 12,5 %:n kasvua kauteen 1992/93 verrattuna, jolloin apurahoja sai 
6037 opettajaa. Vuoden 1991 alusta lukien tämä toiminto on koskenut yhteensä 18612 opettajaa. 
(Huom: vuonna 1994 vuosien 1994/95 koulutusjaksoja varten käytettävissä oleva budjetti oli 
suuruudeltaan MECU 8) 
8000 
6000 
4000 
2000 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Toiminto IA - Osanottajien lukumäärän kehitys vuodesta 1990 vuoteen 1995 
(taulukon pylväitä vastaavat luvut: 1990/91, 516 ; 1991/92, 5257 ; 1992/93, 6037 ; 1993/94, 6802 ; 1994/95, 
arviolta 7500) 
Kuten edellisinäkin vuosina, apurahat ovat tehneet kasvavalle opettajajoukolle mahdolliseksi lähteä 
koulutukseen sellaiseen maahan, jonka kieltä he opettavat. Tämän johdosta he ovat edeltäjiensä 
22 
tavoin voineet sekä täydellistää tämän kielen taitoaan ja parantaa metodologisia pätevyyksiään 
että syventää tietojaan kohdemaansa kulttuurista ja näin lisätä yleistä ammatillista tietotaitoaan. 
Koulutuksen ansiosta he ovat päässeet henkilökohtaisesti osallisiksi opettamaansa kieleen liittyvästä 
jokapäiväisestä todellisuudesta, mikä on olennainen osa elävää, todellisuuspohjaista pedagogiaa. 
LINGUA edesauttaa siis kieltenopettajien tehokkaampaa toimintaa. 
Vaikkakin suurin osa pyynnöistä koskee edelleen Iso-Britanniaa ja Ranskaa sekä näiden jälkeen 
Saksaa ja Espanjaa, koulutukseen lähteneiden opettajien määrä sellaisissa maissa, joiden kieliä 
puhutaan ja opetetaan vähemmän, erityisesti Kreikassa, Italiassa, Alankomaissa ja Portugalissa, on 
selvästi kasvanut edellisvuoteen verrattuna. 
Tämä opettajien liikkuvuuden uusi kehitys näiden maiden suuntaan ei olisi voinut toteutua ilman 
LINGUAn antamaa sykäystä ja sen panosta. On erittäin tärkeää jatkaa tämänsuuntaisia ponnistuksia. 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
yhteens 
ä Lähetetyt opettajat 
91/92 
202 
98 
2312 
73 
460 
480 
72 
613 
19 
121 
144 
663 
5257 92/93 
286 
112 
1957 
169 
625 
778 
101 
683 
7 
212 
243 
864 
6037 93/94 
265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
217 
239 
871 
6802 Vastaanotetut opettajat 
91/92 
21 
4 
447 
35 
577 
1416 
114 
189 
1 
29 
8 
2416 
5257 % 
0.4 
0.1 
8.5 
0.7 
11.0 
26.9 
2.2 
3.6 
0.0 
0.6 
0.2 
46.0 
100.0 92/93 
32 
2 
581 
87 
588 
1434 
199 
283 
20 
62 
49 
2700 
6037 % 
0.5 
0.0 
9.6 
1.4 
9.7 
23.8 
3.3 
4.7 
0.3 
1.0 
0.8 
44.7 
100.0 93/94 
45 
12 
521 
79 
663 
1561 
435 
355 
5 
96 
51 
2979 
6802 % 
0.7 
0.2 
7.6 
1.1 
9.7 
23 
6.5 
5.2 
0.1 
1.4 
0.7 
43.8 
100.0 
Toiminto IA - Lähetettyjenja vastaanotettujenopettajien lukumäärät maittain vuosina 1991/92, 1992/93 ja 1993/94 
A.2. 16 - 25-vuotiaiden nuorten liikkuvuus JEP-hankkeiden puitteissa (Toiminto IV) 
Nuorisovaihto ja -vierailut JEP-hankkeiden (Joint Educational Projects, eri maissa toimivien 
oppilaitosten välisten kielipohjaisten opetushankkeiden) puitteissa ovat samoin edelleen lisääntyneet 
verrattuna kauteen 1992/93. Kaudella 1993/94 käytetyn 10,5 miljoonan ecun suuruisen budjetin ja 
keskimäärältään hiukan yli 280 ecun suuruisten LINGUA-apurahojen ansiosta nämä hankkeet ovat 
koskeneet 29837 oppilasta (lähes 30 % enemmän kuin kaudella 1992/93) ja 3319 opettajaa (yli 36 
% enemmän kuin kaudella 1992/93) eli yhteensä 33156 osallistujaa (näihin lukuihin eivät sisälly ne 
hankkeet, jotka eivät ole vastavuoroisia). Näihin lukuihin tulee lisätä ne 1774 henkilöä, jotka 
osallistuivat hankkeita valmisteleviin 1186 vierailuun. Vuoden 1991 alusta lähtien toiminto on 
koskenut yhteensä 82699 henkilöä sekä niitä 5304 opettajaa, jotka ovat olleet mukana 
valmistelevissa vierailuissa. 
(Huom: vuonna 1994 JEP-hankkeisiin käytettävissä ollut budjetti oli suuruudeltaan MECU 11,5.) 
~i r 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Toiminto IV - Osanottajien lukumäärän kehitys vuodesta 1990 vuoteen 1994 
(taulukon pylväitä vastaavat luvut: 1990/91, 4335 ; 1991/92, 19909 ; 1992/93, 25488; 1993/94, 33156 ; 1994/95, 
arviolta 40800) 
Kuten edellisinäkin vuosina, JEP-hankkeiden yhteisöltä saatava rahoitusosa ei ylitä 50 prosenttia 
operaatioiden kokonaiskustannuksista (paitsi niissä tapauksissa, joissa on kyse heikosti huomioon 
otetuista väestöryhmistä tai jotka koskevat yksinomaan vähemmän puhutuja ja opetettuja kieliä; 
näitä hankkeita voidaan rahoittaa 75 prosenttiin asti). Tämä edellyttää lisärahoituksen saamista 
ohjelman ulkopuolelta. Eräissä tapauksissa tätä lisärahoitusta saadaan tuen muodossa asianomaisilta 
ministeriöiltä tai paikallisilta viranomaisilta, mikä osoittaa, että LINGUAn ansiosta EU:n jäsenmaat 
ovat ymmärtäneet JEP-hankkeiden ensiarvoisen tärkeyden ja että ne eivät epäröi panostaa nuorten 
liikkuvuuteen ja heidän kielitaitonsa täydellistämiseen. 
Kuten edellisinäkin vuosina, JEP-hankkeiden suuren enemmistön opinto- ja tutkimusaiheet ja 
nuorten opettajiensa johdolla suorittama työ ovat olleet luonteeltaan kulttuurisia ja pedagogisia. 
Niissä liittyvät edelleenkin kiinteästi yhteen kulttuurienväliset ja kielelliset näkökohdat, joiden 
yhteensovittamisella on suuri osuus siinä, että pedagoginen menettely saa yhdeksi osakseen todella 
kansainvälisen elementin ja että oppilaitoksiin yleensä ja muiden kuin kieliaineiden 
oppilaitoksiin erikseen sisällytetään todella eurooppalainen näkökulma. 
24 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
yhteens 
ä Lähetetyt osallistujat 
91/92 
418 
830 
3140 
304 
2851 
4860 
455 
2471 
0 
1434 
313 
2833 
19909 92/93 
665 
1124 
3120 
533 
5424 
4801 
895 
3212 
62 
1708 
715 
3229 
25488 93/94 
915 
1415 
3503 
808 
6413 
6120 
615 
7053 
172 
1499 
1251 
3392 
33156 Vastaanotetut osallistujat 
91/92 
689 
1130 
1777 
291 
1632 
4200 
548 
1417 
42 
418 
280 
7485 
19909 % 
3.5 
5.7 
8.9 
1.5 
8.2 
21.1 
2.8 
7.1 
0.2 
2.1 
1.4 
37.6 
100.0 92/93 
754 
1170 
2418 
627 
1889 
6052 
662 
2066 
72 
938 
551 
8289 
25488 0/ 
/o 
3.0 
4.6 
9.5 
2.5 
7.4 
23.7 
2.6 
8.1 
0.3 
3.7 
2.2 
32.5 
100.0 93/94 
843 
2399 
3137 
967 
2498 
7021 
953 
3469 
38 
1327 
1215 
9289 
33156 % 
2.5 
7.2 
9.5 
3.0 
7.6 
21.1 
2.9 
10.4 
0.1 
4.0 
3.7 
28.0 
100.0 
Toiminto IV - Lähetettyjenja vastaanotettujen osallistujien lukumäärät maittain vuosina 1991/92. 1992/93 et 1993/94''' 
Suuremman budjetin huomioon ottaen kaikki maat ovat kasvun kohteina edellisvuoteen verrattuna 
niin lähettäjä- kuin vastaanottajamainakin(lukuunottamatta Luxemburgia viimemainittujen kohdalla). 
Liikkuvuudessa tapahtuneet muutokset vastaanottajamaiden suhteen osoittavat tosin, että Iso-
Britannia ja Ranska ovat edelleen selvästi suosituimmat kohdemaat, mutta että niiden (etenkin 
Iso-Britannian) etumatka on selvästi kaventunut edellisvuoteen verrattuna jopa Irlantia koskevien 
lukujen myönteinen kehityskin huomioon ottaen. Toisaalta sellaisten maiden, joiden kieliä 
puhutaan ja opetetaan vähemmän, kuten Portugalin (+121 %), Tanskan (+105 %), Kreikan (+55 
%) ja Alankomaiden (+42 %) osuus on selvästi kasvanut. Italian osuus on kasvanut 68 % ja Espanjan 
33 %. Mitä Irlantiin tulee, tämä maa on vastaanottanut 44 % enemmän vierailijoita, mutta tästä 
kasvusta hyötyy ensisijaisesti englannin kieli. 
Kuten tavallista, eräissä maissa (Belgia, Saksa, Ranska, Alankomaat, Portugali) lähettäminen ja 
vastaanottaminen ovat jokseenkin tasapainossa, mutta toiset maat joutuvat vastaanottamaan enemmän 
4) 
nuoria kuin ne itse lähettävät muihin EU:n jäsenmaihin. Tämä koskee erityisesti Iso-Britanniaa, 
jonka vastaanottamien osanottajien määrä on lähes kolme kertaa suurempi kuin sen 
lähettämien osanottajien. Tästä seuraa tietenkin ongelmia tämän maan kanssa suoritettavien 
vaihtojen vastavuoroisuudessa. 
Tänäkin vuonna Espanja ja erityisesti Italia lähettävät enemmän nuoria kuin ottavat vastaan (Italian 
tapauksessa kaksi kertaa enemmän). 
Tässä, kuten edellisessäkintoiminnossa, LINGUA-ohjelmatäyttää täysin tehtävänsä kannustaessaan 
osallistujiaan kielelliseen monipuolistumiseen ja edistäessään vähemmän puhuttuja ja opetettuja 
kieliä. Ilman tätä ohjelmaa näitä päämääriä ei olisi voitu toteuttaa. JEP-hankkeet (jotka olivat 
aiheena vuonna 1993 ilmestyneessä 'Guide des PEC (JEP-opas)- nimisessä julkaisussa) ja niiden 
seuraukset nykyisin osa lukuisien oppilaiden ja opettajien jokapäiväistä elämää. 
VUOSIEN 1990 JA 1995 VÄLILLÄ 
YLIOPISTO-OPETUSTA LUKUUNOTTAMATTA 
LINGUA 
ON MAHDOLLISTANUT 
yli 40.000 KIELTENOPETTAJAN 
ja yii 120.000 NUOREN 
LIIKKUVUUDEN 
B. KOMISSION TASOLLA HALLINNOIDUT TOIMINNOT 
Vuonna 1994 esitettiin 524 hakemusta; niissä esitettyihin hankkeisiin kuului 2498 koordinaattoria 
ja osallistujaa, ja ne koskivat seuraavia toimialoja: 
- Toiminto IB : Kieltenopettajien täydennyskoulutus ECP-verkkojen puitteissa (42 hakemusta) 
- Toiminto III : Kielten edistäminen talouselämässä (218 hakemusta) 
- Toiminto VA LINGUAn päämäärien edistäminen kansainvälisten yhdistysten tai 
organisaatioiden toimesta (89 hakemusta) 
- Toiminto VB: : Tukimateriaalin luominen EU:n vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten 
opettamista ja oppimista varten (78 hakemusta) 
Myös seuraavansisältöisiä hankkeita oli mukana: 
- opintovierailut ja JEP-ohjelmien toimintaansaattamista edeltäviä valmistelevat vierailut tai 
talouselämän piirissä tapahtuvat kielihankkeet (97 hakemusta). 
Näiden 524 ehdotuksen joukosta 276 hanketta (eli yli 52,5 % esitetyistä hakemuksista), joihin kuului 
1357 koordinaattoria ja osallistujaa, voitiin valita toteutettaviksi. Vuoteen 1993 verrattuna 
hyväksyttyjen hankkeiden määrässä oli kasvua lähes 12 %. 
Kuten vuonna 1993, vuonna 1994 esitetyt ehdotukset olivat kokonaisuutena ottaen erittäin 
korkealaatuisia, ja mikäli budjettirajoituksia ei olisi ollut, suurempikin määrä hankkeita olisi ollut 
toteuttamisen arvoinen. Huomioon voitiin ottaa ja taloudellisesti avustaa vain erittäin 
korkeatasoisia hakemuksia, joissa esitettyjen hankkeiden toteutumismahdollisuudet ilman 
LINGUAn apua olisivat olleet vähäiset, joissa ehdotettiin täysin uuttaluovia toimintoja tai 
tuotteita ja jotka vastasivat niin sisällön kuin asiaankuuluvien sektoreiden ja kohdeyleisöjenkin 
kannalta selvästi määriteltyjä olennaisia tarpeita. Valinta olikin vuonna 1994 kuten edellisinä 
vuosina erittäin ankaraa. 
Esimerkiksi ainoastaan näiden komission tasolla hallinnoitujen toimintojen piirissä esitettyjen 524 
ehdotuksen kokonaiskustannukset olivat yli MECU 91, ja niitä vastaavien avustuspyyntöjen määrä 
oli lähes MECU 43. Hyväksyttyjen 276 hankkeen kokonaiskustannukset olivat MECU 48, tukea 
haettiin MECU 22,5 ja komission osuus oli lähes MECU 15. 
Vuonna 1994 keskimääräinen rahoitusosuus oli siis hiukan yli 65 % haetusta summasta ja noin 
31 % kokonaiskustannuksista. Kuten aikaisemminkin, myönnetyt tuet edustivat sellaisia 
lisärahoituksen välttämättömiä minimisummia, joiden avulla hankkeisiin osallistujien oli mahdollista 
toteuttaa ne tuotteet tai toiminnat, joista hakemuksissa oli kyse. Ohjelman ensimmäisenä 
toimintavuonna saatu kokemus oli nimittäin osoittanut erään komission tasolla hallinnoidun toiminnon 
puitteissa, että yhteisöiltä tulevan avustuksen hajauttaminen useammille eri hankkeille johti vain 
siihen, että monet näistä hakemuksista vedettiin takaisin monien osallistujien joutuessa luopumaan 
hankkeistaan rahoituksen riittämättömyyden takia. 
Seuraava taulukko esittää komission taholta hallinnoitujen toimintojen (jotka esitetään kaikki yhdessä) 
tilanteen kehitystä vuodesta 1991, jolloin ensimmäiset hankkeet rahoitettiin, vuoteen 1994. 
1991 
1992 
1993 
1994 
yht. Vastaanotetut 
hakemukset" 
320 
306 
443 
427 
1496 Hyväksytyt 
hankkeet12 
93 
148 
199 
227 
667 Osallistujien määrä 
vuosittain13 
324 
714 
935 
1144 
3117 
I astaanotettujen hakemusten ja hyväksyttyjen hankkeiden sekä hyväksyttyihinhankkeisiin osallistujienlukumäärät 
vuodesta 1991 alkaen 
B.l. Kieltenopettajien täydennyskoulutus ECP-verkon puitteissa (Toiminto IB) 
- 42 hakemusta, joiden joukossa oli 25 jatkohakemusta (eli yli 59 % ehdokkaiden 
kokonaismäärästä) ja joissa oli 195 osallistujaa, esitettiin vuonna 1994. 
Näiden 42 hakemuksen joukosta 38 hanketta (eli yli 90 % kaikista hakemuksista ja lähes 19 % 
enemmän kuin vuonna 1993) voitiin hyväksyä, ja näiden joukossa olivat kaikki 25 jatkohakemusta 
(eli lähes 66 % hyväksyttyjen hankkeiden määrästä sekä 100 % jatkohakemuksista). Nämä hankkeet 
voitiin panna toimeen syyskuun 1. päivästä 1994 elokuun 31. päivään 1995 kestävänä 
sopimuskautena. 
Näiden 38 hankkeen LINGUA-ohjelmalta anoman tuen määrä oli 2983514 ECUa (eli lähes 27 % 
enemmän kuin vuonna 1993), ja niille voitiin myöntää yhteisöjen avustusta 2236893 ECUa(eli lähes 
75 % anotusta kokonaismäärästä - noin 18 % enemmän kuin vuonna 1993 - ja hiukan alle 27 % 
hankkeiden kokonaiskustannuksista). Valmisteleville vierailuille myönnetyt tuet eivät kuulu 
viimemainittuun lukuun. Tämä tuki mukaan lukien yhteisöjen kokonaisavustukset toiminnolle IB ovat 
olleet noin 2260000 ECUa. 
Seuraavan sivun taulukko esittää toiminnossa IB vuosien 1991 ja 1994 välillä tapahtunutta tilanteen 
kehitystä. Siinä ovat mukana vuosittain esitettyjen hakemusten, tukea saaneiden projektien sekä 
osallistujien vuosittaiset lukumäärät. 
1991 
1992 
1993 
1994 
yht. Esitetyt 
hakemukset14 
51 
62 
39 
42 
194 Hyväksytyt 
hankkeet " 
12 
25 
(7 jatkohakemusta) 
32 
(22 jatkohakemusta) 
38 
(25 jatkohakemusta) 
107 
(54 jatkohakemusta) Osallistujien 
määrä vuosittain16 
40 
110 
130 
178 
458 
Toiminto IB - Vastaanotettujen hakemusten, hyväksyttyjen hankkeiden sekä hyväksyttyihin hankkeisiin osallistujien 
lukumäärät vuodesta 1991 (pidennysten lukumäärä sulkeissa) 
- Vuonna 1994 tukea saaneissa 38 ohjelmassa oli 178 eri osallistujaa (lähes 37 % enemmän kuin 
vuonna 1993). 
- Kaikki EU:n jäsenmaat olivat edustettuina hankkeissa joko koordinaattoreina tai osallistujina. Vain 
kaksi EU:n jäsenmaata, Tanska ja Irlanti, eivät olleet mukana koordinaattoreina, mutta ne ovat 
mukana kuudessa hankkeessa osallistujina. Ne maat, joissa puhutaan levinneimpiä kieliä, ovat tietysti 
varsin näkyvästi edustettuina, mutta muuten ohjelman alussa ilmennyt uusi suuntaus käy yhä 
selvemmin ilmi: vieraiden kielten opetuksen pedagogia yleensä ja käytetyt metodologiat eivät enää 
ole pohjoisten maiden yksinomaista alaa. Eteläiset maat ovat erittäin hyvin edustettuina ja erittäin 
aktiivisia ECP-verkossa: 21 oppilaitosta Espanjassa, 15 Italiassa, 9 Portugalissa ja 7 Kreikassa on 
siinä mukana. Lisäksi väkiluvun ja kieltenopettajien sekä -opiskelijoiden välisen suhteen huomioon 
ottaen oppilaitosten jakauma EU:n kahdentoista jäsenmaan välillä on sittenkin melko tasapainoinen. 
- Kaikki kielet neljässä ohjelmassa kohteena oleva iiri ja kolmessa ohjelmassa kohteena oleva tanska 
mukaan lukien olivat edustettuina hankkeissa. Ainoa poikkeus oli letzeburgi, ja vaikkakin englanti, 
ranska ja saksa olivat edelleen eniten edustettuina, espanja ja italia tulivat heti perässä ja portugali, 
hollanti ja kreikka olivat nekin hyvissä asemissa. Kun otetaan huomioon ECP-verkon vaikutus 
oppilaitoksissa tarjolla olevaan kielivalikoimaan tänä vuonna kuten edellisinäkin vuosina, komissio 
29 
on mitä tarkimmin pitänyt huolta siitä, että valintaa tehtäessä verkko vaikuttaa osaltaan kielelliseen 
monipuolistumiseen ja vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistämiseen. Nämä kaksi 
tekijää ovat selvästi esillä ECP-verkossa, mikä selittyy sekä hankkeissa mukana olevien oppilaitosten 
suurilla keskinäisillä eroavaisuuksilla että sillä, että saavutetut tulokset ovat helposti 
siirrettävissä koskemaan muitakin kieliä kuin niitä, jotka olivat niiden alkuperäisiä kohteita. 
- Kaksi kolmannesta ehdotetuista hankkeista jakautuu tasan kahden luokan, paikallisten tai 
alueellisten kasvatuksesta vastaavien viranomaisten ja korkeakoulujen, välillä. Näihin ryhmiin 
sisältyvät italialaiset IRRSAE.t, ranskalaiset MAFPEN.t, saksalaiset Landeinstitutet ja ne yliopistot, 
jotka eräissä EU:n jäsenmaissa, kuten Espanjassa, Kreikassa, Alankomaissa, Portugalissa ja 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa, ovat virallisesti saaneet tehtäväkseen vastata opettajien 
täydennyskoulutuksesta. 
VUONNA 1994 
JEP-OHJELMIIN 
OSALLISTUI 
178 ERI 
KIELTENOPETTAJIEN KOULUTUKSEEN 
ERIKOISTUNUTTA INSTITUUTIOTA 
KAIKKI TÄRKEIMMÄT 
JA EU:TA TÄLLÄ ALUEELLA 
PARHAITEN EDUSTAVAT 
INSTITUUTIOT 
OLIVAT MUKANA 
HANKKEISSA OSALLLISTUJINA 
30 
- Valintakriteerit perustuivat tänä vuonna kuten useina aikaisempinakin vuosina useille eri tekijöille, 
jotka kohdistuivat erityisesti seuraaviin kohtiin: 
. hankkeiden laadukkuus, jota arvioidaan sen vaikutuksen kannalta, joka niillä voi osaltaan olla 
kouluttajien ja kieltenopettajien täydennyskoulutuksen parantamisessa erityisesti metodologian ja 
innovaation aloilla 
. prioriteetin myöntäminen kouluttajille ja kieltenopettajille suunnattujen opetusohjelmien, 
opetusmateriaalien ja/tai täydennyskoulutusohjelmien yhteistuotannolle 
. kansainvälisiin hankkeisiin osallistumisen tärkeys ja erityisesti se, että kustakin EU:n 
jäsenmaasta peräisin olevien täydennyskoulutuslaitosten osallistuminen niihin joko koordinaattoreina 
tai yhteistyökumppaneina on erityisen tärkeää. 
- Vuonna 1994 syntyneistä ECP-verkon yleissuuntauksista näkee, että: 
1. valinnassa hyväksyttyjen hankkeiden on tarkoitus vaikuttaa suuresti kouluttajien ja 
opettajien ammatillisen kehityksen laatuun. 
2. suurta määrää hankkeita on suositeltu siksi, että niissä on kyse uusien teoriamallien 
sisällyttämisestä koulutusprosesseihin 
3. etusijalla olivat sellaiset hankkeet, jotka luovat pohjaa tehokkaalle yhteydelle 
kieltenopettajien täydennyskoulutustoiminnon kahden osan (ECP-verkko ja liikkuvuuteen 
tarkoitetut apurahat - ks. toiminto IA ohjelman kansallisesti hallinnoitujen toimintojen joukossa) 
välillä 
4. suurin osa valinnassa hyväksytyistä hankkeista jäsentyi seitsemän pääteeman ympärille: 
eurooppalainen ulottuvuus, materiaalin luominen opettajien ja kouluttajien täydennyskoulutusta 
varten, kielten ottaminen alakoulun koulutusohjelmaan, itseopiskelu koulutuksessa, uudet 
opetusalan teknologiat, kaksikieliseen kasvatukseen tähtäävä täydennyskoulutus ja erikoiskielten 
opetukseen tähtäävä täydennyskoulutus. 
- rahoitettiin 9 ECP-ohjelmien toimeenpanoa valmistelevaa vierailua, joita koskevia hakemuksia 
jätettiin 18. 
B.2. Kielet ja talouselämä (Toiminto III) 
- 218 hakemusta, joista 82:ssa (eli yli 37,5 %:ssa hakemusten kokonaismäärästä) haettiin jatkoa 
hankkeille ja joihin osallistui 1101 instituutiota, jätettiin vuonna 1994. 
Näiden 218 hakemuksen joukosta voitiin hyväksyä 101 (eli yli 46 % kaikista hakemuksista ja noin 
4% enemmän kuin vuonna 1993) hanketta, joista 66 (eli melkein 65,5 % tuettaviksi hyväksytyistä 
hankkteista ja yli 80% jatkohakemuksista) oli jatkohakemuksia. Nämä hankkeet oli mahdollista 
panna toimeen heinäkuun 1. päivästä 1994 kesäkuun 30. päivään 1995 tai tammikuun 1. päivästä 
joulukuun 31. päivään 1995 kestävinä sopimuskausina sen mukaan, oliko hakemukset jätetty 
maaliskuun 15. päivän 1994 tai syyskuun 15. päivän 1994 valintakierroksia varten. 
Näiden 101 hankkeen LINGUA-ohjelmaltaanoman avun kokonaismäärä oli 12931909 ECUa noin 
10,5 % enemmän kuin vuonna 1993), ja niille voitiin myöntää yhteisöjen tukea 8175000 ECUa (eli 
yli 63 % anotusta kokonaismäärästä - noin 2 % enemmän kuin vuonna 1993 - ja lähes 30,5 % 
hankkeiden kokonaiskustannuksista). Tässä summassa ei ole otettu huomioon valmistelevia 
vierailuja varten myönnettyä tukea. Tämä tuki mukaanlukien yhteisöjen antama kokonaisavustus 
oli 8270000 ECUa. 
Seuraavan sivun taulukko esittää toiminnon III tilanteessa vuodesta 1991 vuoteen 1994 tapahtunutta 
kehitystä. Siinä ovat mukana vuosittain vastaanotettujen hakemusten ja hyväksyttyjen hankkeiden 
lukumäärät sekä osallistujien vuosittaiset lukumäärät. 
1991 
1992 
1993 
1994 
yht. Vastaanotetut 
hakemukset17 
185 
170 
254 
218 
827 Hyväksytyt 
hankkeet18 
58 
86 
(34 
jatkohakemusta) 
97 
(57 
jatkohakemusta) 
101 
(66 
jatkohakemusta) 
342 
(157 
jatkohakemusta) Osallistujien määrä 
vuosittain19 
195 
441 
509 
566 
1711 
Toiminto III - Vastaanotettujenhakemusten, hyväksyttyjenhankkeiden sekä hyväksyttyihinhankkeisiin osailistujienlukumäärät 
vuodesta 1991 (hyväksyttyjenjatkohalkemusten lukumäärä sulkeissa) 
- Vuonna 1994 hyväksytyissä 101 hankkeessa oli 566 eri osallistujaa (11 % enemmän kuin vuonna 
1993). 
Eniten edustettuina olivat yliopistot tai opistotasoiset aikuiskoulutuslaitokset (167 kpl eli noin 
29,5 % kaikista osallistujista); ammatillista perus- tai jatkokoulutusta antavat organisaatiot 
olivat kakkossijalla (75 kpl eli lähes 13,5 %), pk- yritysten ja -yritysryhmien (67 kpl eli lähes 12 
%) edellä; seuraavina olivat opetustarkoituksiin suunnattujen tietokoneohjelmien julkaisijat ja 
levittäjät (40 kpl eli hiukan yli 7 %), yleishyödylliset yhdistykset (36 kpl eli lähes 6,5 %); 
edustettuina olivat myös ammatilliset yhdistykset ja järjestöt - joiden joukossa oli 3 opettajien 
yhdistystä tai liittoa - (35 kpl eli hiukan yli 6 %), kauppakamarit ja näiden teollisuusalalla 
toimivat vastineet (29 kpl eli hiukan yli 5 %), kielikoulut ja -keskukset (27 kpl eli yli 4,5 %), 
viralliset organisaatiot - kansalliset organisaatiot tai paikalliset viranomaiset (25 kpl eli melkein 
4,5 %) sekä lukumäärältään vähäisempinä sertifikaatio-organismit (4 kpl) ja suuryritykset (3 kpl); 
lisäksi mukana oli 58 organisaatiota tms., jotka edustivat erilliskategorioita(esim. konsulttitoimistoja). 
- Kaikki EU:n jäsenmaat olivat edustettuina hankkeissa. 
- Kaikki kielet olivat mukana hankkeissa; saksa, englanti ja ranska, jotka edustivat noin 47,5 
prosenttia kohdekielistä, olivat tosin yhä enemmistönä, mutta niiden osuus oli selvästi pienempi 
kuin edellisvuonna laskua oli melkein 5 ), mikä näin ollen vahvistaa ja painottaa viime vuosien 
suuntausta. Hankkeissa tapahtuvaa kiinnostuksen suuntautumista kohti vähemmän puhuttuja ja 
opetettuja kieliä sekä niiden käyttöä kohti tilanteissa, joissa muut kielet olivat aiemmin olleet 
hallitsevina, on näin ollen taas kerran tuettu, sillä (vaikka jätettäisiinkin laskuista espanja ja italia, 
jotka edustavat yhteensä 23 prosenttia kohdekielistä ja joiden asema EU:n vähemmän puhutuista ja 
opetetuista kielistä suurimpina näin vahvistuu) loput 6 kieltä edustivat sinänsä yli 27 prosenttia 
kokonaisuudesta jopa sellaisessakin toiminnossa, jota ei ole omistettu yksinomaan niille. Ainoina 
jälkeenjääneinä ovat yhä iiri ja letzeburgi, joiden aseman parantamiseksi on vielä tehtävä 
huomattava ponnistus. 
- Yleisimmin esitetty ha n ke tyyppi koski vuonna 1994 kuten aikaisempinakin vuosina 
opintomateriaalin suunnittelua, kehittelyä ja tuotantoa (83 kaikkiaan 101 hankkeesta); niiden 
johtoasema oli selvä verrattuna muutamiin opetusohjelmahankkeisiin (6 hanketta), yritysten 
kielellisten tarpeiden syväluotausjärjestelmien määrittelyhankkeisiin (4 hanketta) ja 
sertifikaatiohankkeisiin (1 hanke). Lähes kaikissa niissä hankkeissa, jotka koskivat 
oppimateriaalia, oli mukana ensivaihe, jossa tehtiin niitä koskevien tarpeiden vakava analyysi, tai 
sitten tällainen alkuvaihe oli jo toteutettu. 
Oppimateriaaliin sisällytetty uusien opetusteknologioiden käyttö ja kehittäminen on edelleen 
etusijalla. Valittujen hankkeiden joukosta erittäin suuressa enemmistössä kehitellään 
tietokonekäyttöisiä tuotteita (interaktiivisia multimediatuotteita, hypermediaa käyttäviä tuotteita), ja 
monissa käytettiin optisia muistiyksikköjä, kuten CD-ROMia, sekä televerkkoja. On myös 
huomattava, että yhä useammin käytetään äänikorttia, jonka avulla on mahdollista tallentaa oppijan 
ääni multimediasovelluksissa, ja että joissakin hankkeissa oli tarkoitus käyttää televisiota satelliitin 
välityksellä ja/tai videoluentoja. 
Uusien opetusteknologioiden läpimurrolla on ollut kaksinainen suora vaikutus: järjestelmien 
mutkikkuus on kasvanut, mistä on seurannut kehitys- ja tuotantokulujen kasvua, mutta huokeiden 
CD-ROMien markkinoiden räjähdysmäinen kasvu sekä INTERNET-tyyppiset verkot laajentavat 
julkaisijan kannalta levitysnäkökohtia ja tekevät näistä kiintoisampia. 
Avoin opetus ja etäopetus, joilla on erittäin tärkeä osa vieraiden kielten yksilöllistetymmissä 
oppimisnäköaloissa, on opetustilanteista selvästi eniten edustettuna. Koska nämä opetustavat 
mahdollistavat myös tuotteiden mahdollisimman suuren levityksen ja jakelun niissäkin EU:n 
jäsenmaissa ja niilläkin taloussektoreilla, jotka eivät ole niiden alkuperäisiä kohdemaita tai -
sektoreita, komissio on antanut tälle osa-alueelle erittäin tärkeän sijan niiden tekijöiden joukossa, 
jotka otetaan huomioon valittaessa tuettavia hankkeita. 
33 
- Hankkeiden valintakriteerit perustuivat lähinnä niille perusteille, jotka on lueteltu 'LINGUA-
hakuoppaassa' (Guide du Candidat LINGUA), eli seuraaville perusteille: 
. projektin toteuttamisen välttämättömyyden osoittaminen ja toisissa EU:n jäsenmaissa 
sijaitsevien useamman kuin yhden, hankkeen sisältöön erikoistuneen yhteistyökumppanin 
mukanaolo 
. tavoiteltujen päämäärien pätevyys ja saavutettavuus LINGUAn kriteerit ja yleiset prioriyteetit 
huomioon ottaen 
. yhteismitallisuus koordinaation, työsuunnitelman ja rahoitussuunnitelman välillä 
. hankkeen laatu kansainvälisyyden, työtehtävien jakautumisen, asiantuntevuuden ja käyttäjien 
mukanaolon/edustettuina olon kannalta 
. metodologian sekä, mikäli tätä on, käytettäväksi aiotun teknologian laatu ja perusteltavuus 
. toteutettujen tuotteiden levitykseen liittyvät näkökohdat sekä tämän levityksen varmistaminen. 
Toisaalta sen välttämiseksi, että uusia hankkeita käytetään samaan tarkoitukseen kuin jo olemassa 
olevia hankkeita, ja sen varmistamiseksi, että tarpeet katetaan mahdollisimman suuressa määrin, on 
myös otettu huomioon seuraavat prioriteetit: hankkeiden tuli koskea: 
. vähemmän puhuttuja ja opetettuja kieliä talouselämässä 
. pitemmälle päässeille oppijoille tarkoitettua levinneimpien kielten oppimateriaalia 
. niitä kohderyhmiä, joita olemassaolevat hankkeet eivät vielä kata 
. tarpeiden analyysiä seuraavaa, jo saavutettujen tulosten ja jo toteutettujen tuotteiden siirtämistä 
yhdessä tai useammassa toisessa kielessä käytettäviksi, esimerkiksi: 
. sellaisen projektin, joka koskee kielen A oppimista kieltä B äidinkielenään puhuvien keskuudessa, 
soveltamista kieltä C äidinkielenään puhuvien keskuudessa 
. kielelle A tarkoitettua opetusmateriaalia laadittaessa kehitettyjen uuttaluovien menetelmien ja 
teknologioiden hyödyntäminen kielelle B tarkoitettua materiaalia kehiteltäessä. 
4 VUODESSA 
TALOUSPHREILLE TARKOITETTUISSA 
HANKKEISSA 
- TOIMINTO III -
ON OLLUT 
1754 OSALLISTUJAA 
339 HANKKEEN 
PUITTEISSA 
JA NE OVAT TUOTTANEET 
TÄHÄN MENNESSÄ 
242 UUTTA ALKUPERÄISTÄ 
OPETUSKOKONAISUUTTA 
- LINGUA-ohjelman toiminnon III tukemat toiminnat ovat niin vuonna 1994 kuin 
aikaisempinakin vuosina olleet ensiarvoisen tärkeällä sijalla talouselämässä liikeyritysten ja 
henkilöstöjen kieltenoppimista kohtaan tunteman kiinnostuksen edistämisessä. 
- 40 toiminnan III hankkeita valmistelevaa vierailua yhteensä 79 esitetyn hakemuksen joukosta sai 
rahoitusta. 
B.3. Yhdistyksille myönnetyt tuet (Toiminto VA) 
- 89 hakemusta, joissa oli mukana 386 osallistujaa, jätettiin vuonna 1994. 
Näiden 89 hakemuksen joukosta 42 hanketta (eli hiukan yli 47 kaikista hakemuksista ja noin 55.5 
enemmän kuin vuonna 1993) voitiin hyväksyä. 
Näiden 42 hankkeen ohjelmalta hakemien tukien kokonaismäärä oli 726317 ecua (eli melkein 31 
enemmän kuin vuonna 1993), ja niille voitiin myöntää yhteisön tukea yhteensä 525424 ecua (eli 
lähes 72,5 % haetusta kokonaismäärästä). 
1991 
1992 
1993 
1994 
yht. Vastaanotetut 
hakemukset 
28 
22 
57 
89 
196 Hyväksytyt 
hankkeet 
8 
14 
27 
42 
91 Osallistujien määrä 
vuosittain20 
38 
70 
105 
184 
397 
Toiminto VA - Vastaanotettujenhakemustenja hyväksyttyjenhankkeiden lukumäärät sekä hyväksytyissähankkeissa mukana 
olevien osallistujien lukumäärät vuodesta 1991 alkaen 
- Vuonna 1994 hyväksytyissä yhteensä 42 hankkeessa oli mukana 184 osallistujaa (noin 75 % 
enemmän kuin vuonna 1993). 
Eniten edustettuina olivat korkeakoulut, yliopistot tai opistotasoiset aikuiskoulutuslaitokset (37 kpl 
eli yli 20 % hankkeisiin osallistujien kokonaismäärästä), yleishyödylliset yhdistykset (26 kpl eli 
yli 14 %) sekä asianomaiset ministeriöt tai ministeriöiden osastot (22 kpl eli lähesl2 %). 
- Kaikki EU:n jäsenmaat olivat edustettuina hankkeissa. 
- Toiminnon luonteen itsensä ja tavoitteiden ansiosta kaikki kielet olivat tavalla tai toisella mukana 
hankkeissa. 
- Useimmin esitetyt hanketyypit koskivat konferenssien tai asiantuntijaryhmien kokousten 
järjestämistä (32 hanketta kaikkiaan 42:sta), julkaisuja (16 hanketta) ja organisaatioiden ja 
yhdistysten toimintaa (10 hanketta). 
Seminaareissa, asiantuntijaryhmienkokouksissa ja muissa vastaavissa tilaisuuksissa käsitellyt teemat, 
jotka saivat yhteisön tukea, olivat hyvin vaihtelevia. Ne koskivat erityisesti kieltenopettajien 
koulutusta, vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistämistä sekä kieliä ja uusia 
opetusteknologioita. 
Joukko muita aloitteita keskittyi seuranta-, arviointi- ja yhteistoimintakokouksiin. 
- Vuosi 1994 tarjosi vieläkin enemmän kuin vuosi 1993 toiminto VA:lle mahdollisuuden laajentaa 
ja monipuolistaa toiminta-alaansa sekä sisällyttää tämän vielä tarkemmin ohjelman 
yleisstrategiaan. 
Toiminto VA kehittyi suuresti vuonna 1994. On tärkeää, että tulevaisuudessa tämäntyyppisen 
toiminnon alaan kuuluvat aloitteet voivat edelleen kasvaa määrällisesti ja laadullisesti ja että ne voivat 
taata eri kielten alueella toimiville erilaisille eurooppalaisille operaattoreille mahdollisuuden pitää 
36 
yhteyttä ajatusten ja kokemusten vertailemiseksi. On samoin tärkeää, että tämäntyyppistä toimintoa 
voidaan käyttää komission alulle panemia eri kielitoimintoja koskevan pohdinnan apuna ja yhteisöltä 
saadun rahoituksen turvin toteutettujen kielellisten, opetus- tai muiden tuotteiden levitys- ja 
jakelustrategian tukena. 
B.4. Vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten edistäminen (Toiminto VB) 
- 78 hakemusta, joiden joukossa oli 29 jatkohakemusta (eli yli 37 % kaikista hakemuksista) ja 
joissa oli 339 osallistujaa, jätettiin vuonna 1994. 
Näiden 78 hakemuksen joukosta 46 hanketta (eli lähes 59 % hakemusten kokonaismäärästä ja lähes 
7 % enemmän kuin vuonna 1993) voitiin hyväksyä, ja hyväksyttyjen joukossa oli 26 
jatkohakemusta (eli noin 56,5 % hyväksyttyjen hankkeiden määrästä ja lähes 90 % 
jatkohakemuksisa). Nämä hankkeet voitiin panna toimeen heinäkuun 1. päivstä 1994 kesäkuun 30. 
päivään 1995 tai tammikuun 1. päivästä joulukuun 31. päivään 1995 kestävinä sopimuskausina sen 
mukaan, oliko hakemukset jätetty maaliskuun 15. päivänä 1994 tai syyskuun 15. päivänä 1994 
tapahtuneita valintakierroksia varten. 
Näiden 46 hankkeen LINGUA-ohjelmalta anoman tuen kokonaismäärä oli 5677790 ecua (eli noin 
16,5 % enemmän kuin vuonna 1993), ja niille voitiin myöntää yhteisön tukea yhteensä 3876000 
ecua (eli yli 66,5 % anotusta kokonaismäärästä- lähes 15,5 % enemmän kuin vuonna 1993 - ja 
melkein 36,5 % hankkeiden kokonaiskustannuksista). 
1991 
1992 
1993 
1994 
yht. Vastaanotetut 
hakemukset 
56 
52 
93 
78 
279 Hyväksytyt projektit 
15 
23 
(7 
jatkohakemusta) 
43 
(22 
jatkohakemusta) 
46 
(26 
jatkohakemusta) 
127 
(55 
jatkohakemusta) Vuosittaiset osallistujat21 
51 
93 
191 
21 
551 
Toiminto VB - Esitettyjen hakemusten ja hyväksyttyjen hankkeiden lukumäärät sekä hyväksytyissä hankkeissa mukana 
olleiden osallistujien lukumäärät vuodesta 1991 alkaen (sulkeissa jatkohakemusten lukumäärä) 
- Vuonna 1994 hyväksytyissä yhteensä 46 hankkeessa oli mukana 216 osallistujaa (eli 13 % 
enemmän kuin vuonna 1993). 
Eniten edustettuina olivat yliopistot tai opistotasoisen aikuiskoulutussektorin organisaatiot (125 
kpl eli lähes 58 % hankkeiden osallistujien kokonaismäärästä); seuraavilla sijoilla tulivat, tosin 
selvästi jäljessä, opetustarkoituksiin suunnattujen tietokoneohjelmien julkaisijat ja levittäjät ja 
valmistajat (19 kpl eli lähes 9 %), viralliset tahot - kansalliset tahot tai paikalliset viranomaiset 
(14 kpl eli lähes 6,5 %), kielikoulut ja -keskukset (12 kpl eli yli 5,5 %), yleishyödylliset 
yhdistykset (10 kpl eli yli 4,5 %) et ja opettajien yhdistykset ja liitot (6 kpl eli hiukan alle 3 %); 
hankkeissa mukana oli myös ammatillista perus-ja täydennyskoulutusta antavia organisaatioita 
(5 kpl), pk-yrityksiä ja pk-yritysten muodostamia organisaatioita (myös 5 kpl) sekä 2 
ammatillista yhdistystä ja 2 sertifikaatio-organisaatiota; mukana oli myös 16 sellaista eri 
organisaatiota ja instituutiota, jotka edustavat erillisryhmiä. 
- Kaikki EU:n jäsenmaat olivat edustettuina hankkeissa. 
- Kaikki vähemmän puhutut ja opetetut kielet olivat mukana hankkeissa. Italian osuus 
hankkeiden kohteista oli melkein 13 , espanjan ja kreikan kummankin lähes 12 %, hollannin ja 
portugalin kummankin noin 11 %, tanskan lähes 8,5 %, iirin yli 5,5 % ja letzeburgin noin 1 %. Tämä 
osoittaa selvästi tänä vuonna kuten edellisinäkin vuosina, että päätöstä varata toiminto VB EU:ssa 
vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten opetuksen ja oppimisen monipuolistamisen 
tukemiselle on sovellettu. 
38 
VUONNA 1994 
EUROOPAN UNIONIN 
8 VÄHITEN PUHUTTUA 
ja VÄHITEN OPETETTUA 
KIELTÄ 
OLIVAT KOHTEINA 
89 KERTAA 
VALITTUJEN 
46 PILOTTIPROJEKTIN 
PUITTEISSA 
- Jätetyissä hakemuksissa useimmin esitetty hanketyyppi koski opetusvälineiden suunnittelua, 
kehittelyä ja tuotantoa (44 hanketta 46:sta); muut kaksi hanketta keskittyivät opetusohjelmien 
kehittämiseen. 
- Hankkeiden tuottamiin opetusvälineisiin sisällytetystä uusien teknologioiden käytöstä ja 
kehittämisestä sekä etäopetukseen näkökohdista puheen ollen toiminnon III yhteydessä esitetyt 
havainnot (ks. sivu 18) koskevat myös toimintoa VB. Niillä on erittäin suuri merkityslähes kaikissa 
hankkeissa, ja niiden vaikutus niissä on oleellinen. 
39 
LINGUA - TOIMINTO 
VB 
VÄHEMMÄN 
PUHUTTUJEN 
JA VÄHEMMÄN OPETETTUJEN 
KIELTEN 
JA KIELELLISEN 
MONIPUOLISTAMISEN 
EDISTÄMINEN 
- Valintakriteerit perustuivat tässäkin suhteessa erityisesti niille kriteereille, jotka on lueteltu 
'LINGUA-hakuoppaassa' (Guide du Candidat LINGUA), ja vain sellaisia hankkeita tuettiin, jotka 
koskivat niitä vähiten levinneille ja vähiten opetetuille kielille, joita varten ei ole olemassa tarpeeksi 
opetusmenetelmiä tai -välineitä, tarkoitettujen opetusmateriaalien suunnittelua, kehittelyä ja 
tuotantoa (sekä niiden sisällyttämistä opetusohjelmiin). 
Lisäksi erityishuomiota annettiin sellaisille hankkeille, jotka koskivat yhtä tai useampaa seuraavista 
o ppimistilanteista: 
. itseopiskelu 
. etäopiskelu 
40 
. huipputeknologian, erityisesti multimediateknologioiden (atk:n sekä video- ja audiolaitteiden 
yhteiskäyttö) ja satelliittilähetysten avulla tapahtuva opiskelu. 
Prioriteettina on myös pidetty sellaisia hankkeita, joissa ehdotettiin jonkin tekeillä olevan tai valmiiksi 
saadun LINGUA-projektin tulosten siirtämistä yhden tai useammankin EU:ssa vähemmän puhutun 
ja opetetun kielen alalla käytettäviksi. 
- Toiminto VB tulee jatkossakin olemaan ensiarvoisen tärkeä komission kielialoitteiden puitteissa, 
sillä siitä riippuu hyvin suuressa määrin kielellisen monipuolistumisen ja vähemmän puhuttujen ja 
opetettujen kielten edistämisen menestyksekkyys kaikkien yhteisön muiden kasvatus-ja koulutusalan 
aloitteiden piirissä. Kielelliseen monipuolistumiseen ja em. kielten edistämiseen käytettävien 
opetusvälineiden tuotanto onkin paljolti tämän toiminnon ansiota. Tähän mennessä toteutettuja suuria 
opetuskokonaisuuksia on 88, mutta valmisteilla on muitakin kokonaisuuksia, jotka hyödyntävät 
tekeillä olevien hankkeiden tuloksia. Nämä kokonaisuudet koostuvat lähes kokonaan 
huippumateriaaleista, ja tuotetut opetusvälineet soveltuvat yleensä täydellisesti tehokkaaseen 
vähemmän puhuttujen ja opetettujen kielten opiskeluun vieraina kielinä. Tästedes sen suuren yleisön, 
joka haluaa oppia jotakin vähemmän levinnyttä ja vähemmän opetettua kieltä, käytettävissä on 
lukuisia ja erilaisia laadukkaita opetusvälineitä. 
C. KORKEAKOULUTOIMINTO 
Vieraiden kielten opiskelun edistäminen yliopistoissa (Toiminto II) 
LINGUA-ohjelman toiminto II kattaa yliopistojen välisen yhteistoiminnan sekä korkeakoulutason 
opiskelija- ja henkilökuntavaihdon sekä näiden opiskelijoiden ja henkilöstöjen liikkuvuuden. 
Toiminnon hallinnointi luotiin pitäen mallina ERASMUS-ohjelman hallinnointia, ja ERASMUS-
ohjelman ja LINGUA-ohjelman toiminnon II hallinnointia varten luotiin yhteiselimiä. 
Kuten edellisinäkin vuosina, hakemukset arvioitiin niin, että valinta heijastaa selvästi LINGUA-
ohjelman prioriteetteja. Etusijalle asetettiin näin ollen vähemmän puhutut ja vähemmän opetetut 
kielet ja tulevien kieltenopettajien koulutusta koskevat hankkeet. Vierailuapurahojen 
tapauksessa opiskelijoiden liikkuvuudesta aiheutuneiden kieliongelmien tutkimukseen ja uusien 
opetusteknologioiden soveltamista kielenopetukseen koskeviin tutkimuksiin kiinnitettiin erityistä 
huomiota. Erityishuomiota saivat myös hankkeet, joiden kohteena oli sellaisten 
opintokokonaisuuksien laatiminen, joissa yhden vieraan kielen opiskelu on pääaineena yhdistetty 
jonkin toisen aineen opintoihin. 
Kuten edellisinäkin vuosina, myös vuoden 1994 valinnassa vahvistuivat ne useampana vuonna 
vaikuttaneet päätökset, joita oli tehty vuosien 1993-94 aikana hyväksyttyjen ohjelmien kohdalla, 
ja samalla yliopistoja rohkaistiin edelleen kehittämään uusia yliopistojen välisiä yhteistyöaloitteita. 
Kaikki ne eurooppalaisten korkeakoulujen ja oppilaitosten välisiin ICP (Interuniversity Cooperation 
Programme) -verkkoihin osallistuneet laitokset, jotka anoivat sopimuksiensa erityistä uudistamista 
41 
normaalin, kolmen vuoden pituisen sopimusjakson umpeutuessa, joutuivat antamaan lisätietoja, ja 
uudistamispäätökset tehtiin vasta sitten, kun nämä ohjelmat vastasivat erittäin tarkasti niiden 
tuloksellisuudelta vaaditun kriteerisarjan kaikkia osia. 
Seuraavat taulukot tekevät selkoa ICP-verkoissa mukana olleiden instituutioiden ja liikkuvuudessa 
mukana olleiden opiskelijoiden lukumäärien kehityksestä vuodesta 1990 vuoteen 1995. 
1400 ^/ 
1200-
1000-
800-
600-
4O0-
200-
0 / m BP \ fl T 
i i jm 
i • H H H H H 
i 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Toiminto II - ICP-ohjelmissa mukana olleiden instituutioiden lukumäärä vuodesta 1990 vuoteen 1994 
(taulukon pylväitä vastaavat luvut: 1990/91, 215 ; 1991/92, 627 ; 1992/93. 972 ; 1993/94. 1147 ; 1994/95, 1277) 
12000 
10000-
8000 
6000 
4000 
2000 
90/91 91/92 92/93 93/94 94/95 
Toiminto II - Liikkuvuudessa mukana oleiden opiskelijoiden lukumäärän kehitys vuodesta 1990 vuoteen 
1994 
(taulukon pylväitä vastaavat luvut: 1990/91. 1897 ; 1991/92, 4180 ; 1992/93. 6724 ; 1993/94. 8847 ; 1994/95, 10378) 
- ICP-ohjelmiin pääsemiseksi esitetyistä 242 hakemuksesta (joita oli 1,7 % enemmän kuin 
edellisenä vuonna) 225 ohjelmaa (eli 0,4% vähemmän kuin edellisenä vuonna) valittiin vuonna 
42 
1994 lukuvuodelle 1994/95. Ne koskivat 10378 opiskelijaa (kasvua oli 17,3 % lukuvuoteen 
1993/94 verrattuna) ja 866 opettajaa (kasvua 25,9 lukuvuoteen 1993/94 verrattuna). 
- Opintovierailujen tekemiseksi esitetyistä 44 apurahahakemuksesta voitiin hyväksyä 37. Aina 
hakemusten niin salliessa etusija annettiin vähemmän puhuttuja ja opetettuja kieliä koskeville 
apuraha-anomuksille ja niille hakemuksille, joissa oli selvästi esillä tulevien opettajien 
koulutuksen näkökohta. 
Vuonna 1994 hyväksyttyjen hankkeiden lukumäärä väheni 19 % vuoteen 1993 verrattuna. Kuten 
edellisvuosinakin, vierailujen kokonaismäärä on jäänyt hyvin vähäiseksi. Tämä johtuu osittain 
siitä, että ohjelman alusta alkaen on esitetty tuskin ollenkaan sellaisia hakemuksia, joissa 
vähemmän puhutun ja opetetun kielen oppimisella oli suurempaa merkitystä sellaisissa 
opintokokonaisuuksissa, joissa yhdisteltiin kieliä ja yhtä tai useampaa muuta oppiainetta. 
VIITTEET 
1. LINGUA-ohjelma hyväksyttiin neuvoston heinäkuun 28. päivänä tekemällä päätöksellä 89/489/CEE, 
joka on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisen lehden (EYVL) numerossa L239/24. 
2. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto VA, s. 35. 
3. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto IV, s. 24. 
4. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto II, s. 40. 
5. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto IA, s. 22. 
6. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto VB, s. 36. 
7. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto III, s. 31. 
8. Ks. 'Ohjelman tilastollinen analyysi', toiminto IB, s. 28. 
9. Koska koulutus- ja vaihtotoiminta tapahtuu lukuvuoden aikana, näiden toimintojen puitteissa 
huomioon vuonna 1994 otetut hankkeet ovat hankkeita, jotka ovat toteutuneet lokakuun 1. päivän 1993 
ja syyskuun 30. päivän 1994 välillä; näiden hankkeiden rahoituksesta ovat siis vastanneet EU:n 
jäsenmaiden kansalliset LINGUA-vastuutahot vuoden 1993 budjetin puitteissa. 
10. Osallistujat, nuoret ja näiden kanssa matkustavat opettajat (viimemainitut edustavat keskimäärin 10 
prosenttia kokonaismäärästä). 
11. 'Valmistelevia vierailuja' lukuunottamatta. 
12. ks. viite 11. 
13. Vuosittaisia osallistujamääriä vastaavat luvut heijastavat sitä seikkaa, että jossakin yli vuoden 
kestävässä hankkeessa mukana oleva osallistuja lasketaan mukaan niin monta kertaa, kuin se mainitaan 
jätetyissä hakemuksissa. 
14. ks. viite 11. 
15. ks. viite 11. 
16. ks. viite 13. 
17. ks. viite 11. 
18. ks. viite 11. 
19. ks. viite 13. 
20. ks. viite 13. 
21. ks, viite 13. 
43 
LIITTEET 
TILASTOT 
1994 
. Liitteet 1 - 4 koskevat kansallisesti hallinnoituja toimintoja IA et IV 
. Liitteet 5-11 koskevat komission tasolla hallinnoituja toimintoja IB, III, VA ja VB sekä valmistelevia 
vierailuja 
. Liite 12 koskee toimintoa II 
44 
LINGUA LIITE 1 - TOIMINTAMUOTO IA - OPETTAJIEN LIIKKUVUUS MAAKOHTAISESTI 
L 
Ä 
H 
E 
T 
T 
Ä 
J 
A 
M 
A 
A Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Total 
% 
Rang VASTAANOTTAJAMAA 
Bg Bfr 
12 
5 
21 
3 
41 Bnl 
4 
4 
45 
| 0,60 | 0,06 
0,66 
10 
B DK 
4 
1 
7 
12 
0,18 
11 
DK D 
1 
1 
31 
26 
19 
17 
83 
47 
65 
8 
17 
206 
521 
7,66 
4 
D GR 
36 
5 
32 
1 
2 
3 
79 
1,16 
8 
GR E 
14 
9 
33 
199 
109 
18 
20 
59 
202 
663 
9,75 
3 
E F 
3 
107 
49 
510 
36 
136 
53 
208 
9 
49 
96 
305 
1561 
22,95 
2 
F IRL 
11 
43 
198 
1 
69 
45 
4 
35 
29 
435 
6,40 
5 
IRL 1 
2 
14 
18 
168 
2 
9 
23 
6 
113 
355 
5,22 
6 
I L 
1 
4 
5 
0,07 
12 
L NL 
1 
70 
4 
20 
1 
96 
1,41 
7 
NL P 
34 
1 
1 
13 
1 
1 
51 
0,75 
9 
P UK 
1 
16 
54 
39 
1001 
181 
485 
477 
561 
4 
74 
86 
2979 
43,80 
1 
UK 
VASTAANOTTAJAMAA TOTAL 
5 
45 
215 265 
208 
2236 
240 
727 
741 
124 
921 
13 
217 
239 
871 
6802 
100 % 
0,07 
0,66 
3,16 3,90 
3,06 
32,87 
3,53 
10,69 
10,89 
1,82 
13,54 
0,19 
3,19 
3,51 
12,81 
100 Rang 
6 
10 
1 
7 
5 
4 
11 
2 
12 
9 
8 
3 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK L 
A 
H 
E 
T 
T 
Ä 
J 
Ä 
M 
A 
A 
LIITE 2 - TOIMINTAMUOTO IA - TULIJOIDEN JA LÄHTIJÖIDEN MÄÄRÄ MAAKOHTAISESTI 
-3000 -2000 -1000 
LÄHTEVÄT OPETTAJAT 1000 2000 
SAAPUVAT OPETTAJAT 3000 
LINGUA/RAP. 94/AN. 1/2 
LlXGl'A LIITE 3 - TOIMINTAMUOTO IV - NUORTEN LIIKKUVUUS MAAKOHTAISESTI 
L 
Ä 
H 
E 
T 
T 
Ä 
J 
Ä 
M 
A 
A Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
Total 
% 
Rang VASTAANOTTAJAMAA 
Bg 
10 
10 Bfr 
41 
35 
105 
10 
150 
16 
15 
20 
22 
414 Bnl 
60 
74 
40 
73 
15 
32 
42 
336 
760 
0,0341 1,388 | 1,126 
2,547 
10 
B DK 
12 
58 
352 
68 
121 
464 
25 
630 
12 
87 
97 
233 
2159 
7,24 
12 
DK D 
26 
79 
202 
10 
16 
335 
492 
83 
675 
77 
148 
79 
592 
2814 
9,43 
4 
D GR 
22 
13 
93 
96 
226 
329 
30 
41 
20 
870 
2,92 
7 
GR E 
61 
78 
195 
69 
759 
58 
373 
23 
166 
12 
458 
2252 
7,55 
3 
E F 
20 
112 
124 
332 
124 
2270 
72 
226 
1815 
10 
244 
309 
691 
6349 
21,28 
2 
F IRL 
38 
40 
117 
33 
284 
20 
210 
46 
70 
858 
2,88 
6 
IRL I 
35 
44 
286 
228 
308 
419 
873 
72 
252 
110 
476 
3103 
10,40 
5 
I L 
20 
14 
34 
0,11 
11 
L NL 
31 
48 
94 
81 
218 
139 
22 
288 
19 
46 
198 
1184 
3,97 
8 
NL P 
13 
69 
96 
55 
94 
164 
36 
209 
65 
286 
1087 
3,64 
9 
P UK 
152 
60 
383 
1557 
2049 
1860 
1709 
291 
306 
8367 
28,04 
1 
UK 
VASTAANOTTAJAMAA TOTAL 
20 
368 
435 823 
1284 
3183 
721 
5810 
5420 
552 
6403 
157 
1344 
1122 
3018 
29837 
100 % 
0,07 
1,23 
1,46 2,76 
4,30 
10,67 
2,42 
19,47 
18,17 
1,85 
21,46 
0,53 
4,50 
3,76 
10,11 
100 Rang 
9 
7 
4 
10 
2 
3 
11 
1 
12 
6 
8 
5 Bg 
Bfr 
Bnl 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK L 
A 
H 
E 
T 
T 
A 
J 
A 
M 
A 
A 
LIITE 4 - TOIMINTAMOUTO IV - TULIJOIDEN JA LÄHTIJÖIDEN MÄÄRÄ MAAKOHTAISESTI 
-8000 -6000 -4000 -2000 
LÄHTEVÄT NUORET 2000 4000 6000 8000 10000 
SAAPUVAT NUORET 
LINGUA /RAP 94/AN.3/4 
LINGl'A 
LIITE 5 - KESKITETYT TOIMINNAT - VASTAANOTETTUJEN JA HYVÄKSYTTYJEN 
MAA 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
1 
L 
NL 
P 
UK 
YHT. VASTAANOTETUT HANKKEET 
IB 
2 
6 
1 
1 
7 
9 
1 
3 
2 
10 
42 III 
10 
12 
30 
43 
20 
35 
4 
17 
1 
8 
4 
34 
218 VA 
7 
5 
11 
9 
9 
22 
9 
1 
3 
1 
12 
89 VB 
5 
5 
6 
18 
3 
9 
8 
4 
7 
3 
10 
78 VIERAILU 
4 
7 
13 
8 
14 
22 
1 
10 
3 
15 
97 YHT. 
28 
29 
66 
79 
47 
95 
13 
49 
3 
24 
10 
81 
524 
MAA 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
YHT. HYVÄKSYTYT HANKKEET 
IB 
2 
6 
1 
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 III 
6 
4 
17 
12 
11 
11 
1 
11 
.1 
6 
3 
18 
101 VA 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 VB 
3 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 VIERAILU 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 YHT. 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
3 
16 
8 
51 
276 
LINGUA/RAP 94/AN. 5 
.1NGUÂ UITE 6 - KESKITETYT TOIMINNAT - HANKKEIDEN JAKAUTUMINEN VUONNA 1994 ALUEITTAIN \R1: BRD DEUTSCHLAND : Total =37~~\ 
" Rl 1: Schleswk^HoJsleln. R12:Hamburg 
Rl 3: Nledefsachsen. Rl4: Bremen. RÏ5: Nordrheln-Westfaten. 
Rl 6: Hessen, Rl 7: Rhehfcnd-Pfalz, Rl8: Baden-Wùrtlemberg. 
Rl 9: Bayem, Rl A Saariona", RIB: Berlin, R1C: Brandenburg. 
R1D: MecMeröurg-Vforpommern, Rl E: Sachsen, 
Rl F: Sachsen-Anhatt. Rl G: Thiirlngen 
R2: FRANCE : Total = 45 
R21 : le de Fiance, R22: Bassin Parisien, 
R23: Nord - Pas-de-Cabis. R24: Est. R25: Ouest. R26:Sud-Oues«. 
R27: Cen»re-Est, R28: Médrterrarmée. R29: Déparlem. dOutre-Mef 
'.Total = 26 1 
R31: Nord Ovest. R32: Lombarala, R33: Nord Est, 
R34: Emïia-Romagna, R35: Centro. R36: Lazto. R37: Campania. 
R38: Abruzzl-Moise. R39: Sud, R3A: Seita. R3B: Sardegna 
; Total = 16 l 
R4l: Noord-Nederiand, R42: OostNedertand. 
R45: Zuid-Nederfand, R47: West-Nederland 
Total = 16 
R51 : Vlaams Gewest, R52: Région Wallonne, 
R53: Bruxeles-Brussei 
; Total = 3 
â ^5> Guadeloupe (F) 
0 ^ 
RC2 Açores (P| Martinique (F) 
Co, Q 
R29 ^J 
?C3 Madeira |P) Réunion (F) 
?fl7 Canaiias (E) Guyane (F) ; Total = 51 
R71 : North, R72: Yorkshire and Humberside. 
R73: East Midlands. R74: East Anglia, R75: South East, 
R76: South West. R77: West Midlands. R78: North West. 
R79: Wales, R7A Scotland, R7B: Northern Ireland 
LINGUA 
LIITE 7 - KESKITETYT TOIMINNAT - HYVÄKSYTYT HANKKEET VUONNA 1994 - LEVITTÄYTYMINEN KOHDEKIELIEN MUKAAN 
Kieli 
ES 
DA 
DE 
GR 
EN 
FR 
IR 
IT 
NL 
PT 
LE TOIMINTAMUOTO 
IB 
17 
3 
20 
6 
27 
21 
4 
15 
9 
10 III 
41 
18 
48 
24 
57 
48 
3 
32 
19 
21 
2 VB 
13 
9 
8 
13 
8 
11 
6 
14 
12 
11 
1 YHT. 
71 
30 
76 
43 
92 
80 
13 
61 
40 
42 
3 ES 
DE 
EN 
IR 
NL 
LE 
10 20 30 40 50 60 70 80 90 100 
a 
DIB 
OHI 
• VB 
LINGUA/RAP 94/AN. 7 
LINGUA, 
LUTE 8 - KESKITETYT TOIMINNAT - HYVÄKSYTYT HANKKEET VUONNA 1994 - KOORDINAATTOREIDEN JA OSALLISTUJIEN MÄÄRÄ MAAKOHTAISESTI 
2 Maa 
B 
DK 
D 
GR 
E 
F 
IRL 
I 
L 
NL 
P 
UK 
Total IB 
Koord. 
2 
6 
1 
1 
6 
6 
1 
3 
2 
10 
38 Osall. 
6 
6 
16 
7 
21 
26 
5 
15 
1 
7 
9 
21 
140 III 
Koord. 
6 
4 
17 
12 
1 1 
11 
1 
11 
1 
6 
3 
18 
101 Osall. 
17 
31 
56 
39 
59 
76 
16 
60 
3 
18 
28 
62 
465 VA 
Koord. 
4 
4 
2 
4 
6 
12 
4 
1 
1 
4 
42 Osall. 
16 
7 
17 
2 
12 
24 
5 
13 
4 
8 
7 
24 
139 VB 
Koord. 
3 
4 
4 
7 
2 
7 
4 
2 
3 
3 
7 
46 Osall. 
9 
9 
10 
22 
20 
13 
6 
21 
2 
11 
10 
37 
170 VIERAILUT 
Koord. 
1 
4 
8 
2 
7 
9 
3 
3 
12 
49 Osall. 
13 
12 
15 
11 
13 
21 
23 
8 
1 
7 
16 
24 
164 YHT. 
Koord. 
16 
16 
37 
26 
27 
45 
5 
26 
3 
16 
8 
51 
276 Osall. 
61 
65 
114 
81 
125 
160 
55 
117 
11 
51 
70 
168 
1078 
IB 
20 40 t3 DK fZZ 
GR t 
F yZ 
R 
I t= 
o III 
NL £=] 
UK • 
50 100 VA 
20 DK 
GR 
F 
I 
NL 
UK DOsall. 
• Koord. 
50 100 150 200 
VB 
DK £=) 
GR t= 
f 
E3 
' t= 
NL 
UK £^= 
40 20 40 VIERAILUT 
DK 
GR jpzi 
EP 
F ' 
"0 
NL t3 
T I 
UK "• 
20 40 
LINGUA/RAP 94/AN. 8 
LINGUA LIITE 9 - KESKITETYT TOIMINNAT - YHTEISTYÖKUMPPANIEN JAKAUTUMINEN VUONNA 1994 ALUEITTAIN • -., 
I_r?7 8RD DEUTSCHLAND Total =114 
UI l: Schleswig-Hotstein. R12:Hamburg 
Rl3: Niederscchsen, Rl4: Bremen. Rl5: Nordrheln-Westfalen, 
Rl6: Hessen, Rl 7: Rhelnbnd-Pfalz, Rl8: Baden-Wurtlemberg. 
Rl 9: Bayem, Rl A: Soarland, R1B: Berlin. RIC: Brandenburg. 
RID: MecMenbug-Vorpommem. Rl E: Sachsen, 
Rl F: Sachsen-Anhalt, Rl G: Thùringen 
R2: FRANCE : Total = 16Ô] 
R21 : He de France, R22: Bassin Parisien, 
R23: Nad - Pas-de-Calais, R24: Est, R25: Ouest. R26:Sud Ouesl, 
R27: Centre-Est, R28: Méditenannée. R29: Departem. dOulre-Mer 
^ ^J> Guadeloupe |F) 
ö ""^ 
RC2 Açores |P) MartiniQue (F) 
R29 ' 
1C3 Modeua |P) Réunion (F| 
?07 Canaios(E) Guyone (F) \R3: ITALIA '.Total = 117] 
R31 : Nord Ovesi, R32: Lombardia. R33: Nord Esi. 
R34: EmJia-Romagna. R35: Cenlro. R36: laz'K>. R37: Companio. 
R38: Abruzzl-Molise, R39: Sud. R3A: Sicilia. R38: Sardegna 
| R4: NEDERLAND : Total = 51 \ 
R41: Noord-Nedertand. R42: Oost-Nederland. 
R45: Zuld-Nederland. R47: WestNederland 
R5: BELGIQUE-BELGIE : Total = 61 ~ 
R51 : Vtoams Gewest, R52: Région Wallonne. 
R53: Bruxeles-Brussel 
i R6: LUXEMBOURG : Total = 11 \ 
R7: UNITED KINGDOM : Total = 168~] 
R71 : North, R72: Yorkshire and Humberside. 
R73: East Midlands, R74: East Anglia. R75: South East. 
R76: South West, R77: West Midlands. R78. North West, 
R79: Wales, R7Ä Scotland, R7B: Northern Ireland 
\R8: IRELAND : Total = 55\ 
LINGUA 
r LIITE 10 - KESKITETYT TOIMINNAT -HYVÄKSYTYT HANKKEET VUONNA 1994 JA LEVITTÄYTYMINEN KOORDINAATTORI - JA YHTEISTYOKUMPPANITYYPIN MUKAAN 
Koordinaattori-/yhteistyökumppanityyppi 
Ministeriön osasto 
Paikallishallinto 
Paikallinen tai alueellinen koulutusviranomainen 
Korkeakoulu 
Vieraiden kielten opetusoppiin erikoistunut 
tutkimuskeskus 
Vieraiden kielten opettajien koulutuslaitos 
Koulo 
Kielikeskus 
Vieraiden kielten opettajien yhdistys tai liitto 
Ammatillinen peruskoulutusjärjestö 
Ammatillinen jatkokoulutusjärjestö 
Pk-yritysten koulutusjärjestö 
Aikuis- tai työtekijäkoulutusjärjestö 
Pk-yritys 
Pk-yritysten järjestö 
Iso yritys 
Isojen Yritysten järjestö 
Kauppakamari tai teollisuus 
Sektorillinen järjestö 
Ammattiliitto 
Työtekijäjärjestö 
Julkaisija tai ohjelmistojen tuottaja 
Todistusjärjestö 
Yleishyödyllinen järjestö 
Muu tai ilman luokkaa O 
9 
3 
4 
125 
15 VB 
19 
3 
3 
33 
10 
0 
9 
4 
2 
0 
12 
2 
1 
0 
0 
0 
o 
3 
1 
6 
7 
4 
0 
14 
9 VIERAIL. 
38 J 140 1 101 I 465 | 42 | 142 | 46 | 170 | 49 | 164 | 276 | 1081 YHT. 
0 
1 
3 
0 
0 
0 
0 
0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
3 
0 
7 
145 O 
46 
9 
36 
328 
34 
19 
20 
32 
20 
5 
50 
22 
18 
31 
7 
3 
0 
30 
8 
23 
12 
51 
4 
53 
220 TOTAL 
DO 
• K 
50 100 150 200 250 300 350 
LINGUA/RAP 94/AN. 10 
LINGUA 
LUTE 10 - KESKITETYT TOIMINNAT -HYVÄKSYTYT HANKKEET VUONNA 1994 JA LEVITTÄYTYMINEN KOORDINAATTORI - JA YHTEISTYOKUMPPANITYYPIN MUKAAN 
IB III VA VB VIERAILUT 
1 P o 
5 \ 
P 
7 ? 
9 p 
11 
13 " 
15 
17 
19 
21 
23 
25 p 
O 50 100 1 P 
3 g 
5 F3 
D 
7 Û 
9 p 
Ï 
11 C= 
13 p=> 
15 |P 
O 
17 "*" 
F= 
19 f" 
F3 
21 P 
23 J 
25 f 
O 50 100 150 1 -
H 
3 Ö 
7 C 
9 y 
• 
ii 5p= 
P 
13 ^ 
J 
15 
17 
a 
19 ö 
F13 
21 £=3 
F 
23 
25 £i= 
20 40 1 a 
i 
3 | 
5 p 
O 
7 1 
P 
9 fi 
11 J 
13 
P 15 
17 
19 l 
O 
21 •" 
F 23 » 
P 25 ff 
50 100 1 J 
i 
3 J 
L 
5] 
I 
7 I 
1 
9 
I 
11 J 
J 
13 ± 
J 
i 15 
17 
19 
21 
23 
25 
50 100 150 
LINGUA/RAP 3- AN 10 
LINGUA, 
LIITE 11 - KESKITETYT TOIMINNAT - HYVÄKSYTYT HANKKEET VUONNA 1994 ANOTUT JA MYÖNNETYT RAHAMÄÄRÄT MAAKOHTAISESTI 
MAA I RAHAMÄÄRÄ I RAHAMÄÄRÄ 
ANOTTU MYÖNNETTY 
B 1.219.82T 863.761 
DK 986.165 697.230 
D 3.162.644 2.040.418 
GR 2.978.5~Ö3~ 1.772.423 
E 2.062.867 1.264.460 
F 3.153.723 2.089.312 
IRL 561.715 410.000 
I 2.320.409 1.627.294 
L 344.000 231.750 
NL 1.377.920 797.185 
P 859.623 570.640 
UK 3.469.295 2.474.136 
YHT. 22.496.685 14.838.609 ANOTTU 
3.500.000-/ 
3.000.000^' 
2.500.000^ 
2.000.000- ' 
1.500.000/" 
1.000.000 
500.000^ 
O ffe ftk Z=7f MYÖNNETTY 
B 
6% 
ffi?: fö* DANOTTU 
D MYÖNNETTY 
V7 
DK D GR IRL NL UK 
LINGUA/RAP 94/AN. 11 
LIITE 12 - TOIMINTAMUOTO II - YLEISKATSAUS 
osallistujat ICP* 
ohjelmat ICP** 
SM-osallistujat 
Opiskelijat 
Opiskelijakuukaudet 
SM-ohjelmat 
TS-ohjelmat 
CD-ohjelmat 
IP-ohjelmat 
osallistujat ICP* 
ohjelmat ICP** 
SM-osallistujat 
Opiskelijat 
Opiskelijakuukaudet 
SM-ohjelmat 
TS-ohjelmat 
CD-ohjelmat 
IP-ohjelmat 
osallistujat ICP* 
ohjelmat ICP** 
SM-osallistujat 
Opiskelijat 
Opiskelijakuukaudet 
SM-ohjelmat 
TS-ohjelmat 
CD-ohjelmat 
IP-ohjelmat 
-osallistujat ICP* 
ohjelmat ICP** 
SM-osallistujat 
Opiskelijat 
Opiskelijakuukaudet 
SM-ohjelmat 
TS-ohjelmat 
CD-ohjelmat 
IP-ohjelmat Kaikki hakemukset 
vastaanotettu 
1.340 
242 hyväksytty 
1.277 
225 
Kaikki hakemukset 
vastaanotettu 
1.302 
10734 
77 227 
233 
121 kyväksytty 
1.246 
10378 
74 900 
218 
75 
Laajennukset 
esitetty 
336 
69 hyväksytty 
336 
69 
Monivuotiset toiminnot 
esitetty 
330 
2.441 
17.023 
67 
10 hyväksytty 
330 
2.441 
17.023 
67 
10 
Uudet hakemukset 
esitetty 
214 
43 hyväksytty 
184 
36 
Uudet hakemukset 
esitetty 
190 
1.402 
9.102 
38 
16 hyväksytty 
167 
1.235 
8.091 
33 
7 
Uusimiset 
esitetty 
790 
130 hyväksytty 
757 
120 
Uusittavat toiminnot 
esitetty 
782 
6.891 
51.102 
128 
51 hyväksytty 
749 
6.702 
49786 
118 
44 hyväksymis-
prosentti 
95,3 
93 
hyväksymis-
prosentti 
95,7 
96,7 
97 
93,6 
62 
hyväksymis-
prosentti 
100 
100 
hyväksymis-
prosentti 
100 
100 
100 
100 
100 
hyväksymis-
prosentti 
86 
83,7 
hyväksymis-
prosentti 
87,9 
88,1 
88,9 
86,8 
43,8 
hyväksymis-
prosentti 
95,8 
92,3 
hyväksymis-
prosentti 
95,8 
97,3 
97,4 
92,2 
86,3 hyväksytty 
1993/94 
1147 
226 
hyväksytty 
1993/94 
1.129 
8.874 
63.585 
220 
70 kasvuprosentti 
vuonna 1993/94 
11,3 
-0,4 
kasvuprosentti 
vuonna 1993/94 
10,4 
17,3 
17,8 
-0,9 
7,1 hyväksymisprosentti 
vuonna 1993/94 
96,5 
95 
hyväksymisprosentti 
vuonna 1993/94 
96,6 
96,5 
97,2 
94,8 
65,4 
Uudet laajennustoiminnot 
vastaanotettu 
0 
0 
0 
0 
16 hyväksytty 
0 
0 
0 
0 
5 hyväksymisprosentti 
31,3 
Uudet anomukset + uudet laajennustoiminnot ja uusimiset 
vastaanotettu 
190 
1.402 
9.102 
38 
60 hyväksytty 
167 
1.235 
8.091 
33 
21 hyväksymisprosentti 
87,9 
88,1 
88,9 
86,8 
35 
Uudet toiminnot uusittavissa toiminnoissa 
vastaanotettu 
0 
0 
0 
0 
28 hyväksytty 
0 
0 
0 
0 
9 hyväksymisprosentti 
32,1 
Notes: 
SM = Opiskelijoiden liikuvuus 
TS = Opettajien liikkuvuus 
CD = Kurssin kehittäminen 
IP = Intensiiviset ohjelmat *) Yliopistojen välisten yhteistyöhjelmien osallistujat 
**) Yliopistojen väliset yhteistyöohjelmat 
GUA/RAP 93/AN 12 
J^ 
ISSN 1024-4492 
KOM(95) 458 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 16 
Luettelonumero : CB-CO-95-502-FI-C 
ISBN 92-77-94044-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg