Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevan Global Compact -aloitteen toteuttaminen EU:n arvojen pohjalta”

(oma-aloitteinen lausunto)

(2020/C 14/02)

Esittelijä: José Antonio MORENO DÍAZ

Komitean täysistunnon päätös 24.1.2019 Oikeusperusta 32 artiklan 2 kohta Vastaava jaosto ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” Hyväksyminen jaostossa 8.7.2019 Hyväksyminen täysistunnossa 25.9.2019 Täysistunnon nro 546 Äänestystulos (puolesta / vastaan / pidättyi äänestämästä) 138/3/8

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK panee merkille, että EU ei ole edistynyt yhteisen maahanmuuttopolitiikan luomisessa: tämä heikentää jäsenvaltioiden välistä yhteisvastuullisuutta ja vaikuttaa samalla kansainvälisestä oikeudesta johdettavien velvollisuuksien asianmukaiseen täyttämiseen.

1.2 Yhdistyneet kansakunnat katsoo, että muuttoliikkeiden hallintaa on käsiteltävä monenkeskisesti: turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevaan Yhdistyneiden kansakuntien Global Compact -aloitteeseen ( 1 ) sisältyy joitakin ensisijaisia linjauksia muuttoliikkeestä käytävää vuoropuhelua ja muuttoliikkeen yleistä hallintaa varten.

1.3 Aloitteen sisältö on täysin yhdenmukainen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan kanssa, jossa keskeisinä arvoina mainitaan ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina.

1.4 ETSK panee merkille, että aloitteessa muuttoliike- ja turvapaikkakysymys sijoitetaan kansainväliseen ja monenväliseen kontekstiin, ja tavoitteena on edistää muuttovirtojen lähtö-, kohde- ja kauttakulkumaiden välisen yhteistyön ja vuoropuhelun tiivistämistä, jotta voidaan edistää hallittua, turvallista ja laillista muuttoliikettä.

1.5 ETSK muistuttaa, että Global Compact -aloite on ei-sitova väline, joka ei luo uusia velvoitteita EU:n jäsenvaltioille, ja että sen sisältö perustuu täysin Euroopan unionin periaatteisiin ja arvoihin.

1.6 ETSK pitää valitettavana, etteivät kaikki jäsenvaltiot ole hyväksyneet aloitetta, ja katsoo, että se olisi tarjonnut erinomaisen tilaisuuden edistyä siinä, että EU puhuisi muuttoliikeasioissa yhdellä äänellä maailmanlaajuisella tasolla. ETSK pitääkin välttämättömänä, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ratifioivat asiakirjan, ja suosittaa samalla, että EU selkiyttää ja kehittää Global Compact -aloitteen tavoitteita asianmukaisia mekanismeja käyttäen. ETSK:sta olisi kiinnostavaa selvittää mahdollisuuksia osallistua IMRF:n ( International Migration Review Forum ) kehittämistä ohjaaviin hallitustenvälisiin kuulemis- ja neuvotteluprosesseihin ja myös itse foorumiin, josta tulee YK:n Global Compact -aloitteen seurantaväline.

1.7 ETSK antaa tunnustusta EU:n kansalaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden toimille, sillä sitoutuneisuudellaan ja toiminnallaan ne ovat osoittaneet noudattavansa todella EU:n arvoja ja näin ollen edistävänsä Global Compact -aloitteen tavoitteita.

1.8 ETSK ilmaisee jälleen huolensa siitä, että äärioikeistolaiset poliittiset voimat yrittävät tehdä muuttoliikeilmiöstä ongelman, joka synnyttää jännitteitä ja ruokkii vihanlietsontaa, minkä seurauksena jakolinjat ja vastakkainasettelu jyrkkenevät niin, ettei EU kykene esittämään tarkoituksenmukaisia ehdotuksia.

2. Taustaa

2.1 Turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskeva Global Compact -asiakirja hyväksyttiin Marrakechissä Marokossa joulukuussa 2018.

2.2 Global Compact -aloite on ei-sitova, ja sen avulla pyritään määrittämään keskeiset kysymykset muuttoliikeilmiön hallinnassa sekä lähtö- että kauttakulku- ja kohdemaiden kannalta ja luomaan puitteet muuttoliikkeen monenvälisestä hallinnosta käytävää maailmanlaajuista rakentavaa ja realistista keskustelua varten.

2.3 Global Compact -aloite perustuu kahteen aiempaan aloitteeseen: ensimmäinen niistä on kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030, jonka jäsenvaltiot ovat vahvistaneet ja johon sisältyy yhteinen strateginen lähestymistapa ( 2 ) . Toinen on pakolaisista ja muuttajista annettu New Yorkin julkilausuma, jossa maailman johtajat ilmaisevat poliittisen tahtonsa pelastaa ihmishenkiä, suojella ihmisoikeuksia ja jakaa vastuu muuttoliikkeen hallinnasta maailmanlaajuisella tasolla ja jonka kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet.

2.4 Kaikkiaan 164 maata allekirjoitti Global Compact -asiakirjan Marrakechissa 10. joulukuuta 2018, ja Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous hyväksyi sen saman vuoden joulukuun 19 päivänä äänin 152 puolesta ja 5 vastaan (Tšekki, Unkari, Israel, Puola ja Yhdysvallat) 12:n pidättyessä äänestämästä.

2.5 Yhdistyneiden kansakuntien (YK) toimet Global Compact -aloitteen kehittämiseksi jatkuvat: tarkoituksena on luoda maailmanlaajuinen muuttoliikeverkosto ja järjestää joka neljäs vuosi kansainvälinen muuttoliikefoorumi (IMRF), jonka ensimmäinen istunto pidetään vuonna 2022.

3. EU:n oikeudellinen kehys ja muuttoliikkeeseen liittyvä ETSK:n työskentely

3.1 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan ”[u]nionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus, yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo.“

3.2 Euroopan komissio esitti maaliskuussa 2018 ehdotuksen neuvoston päätökseksi maailmanlaajuisen sopimuksen hyväksymiseksi ( 3 ) , sillä sopimus oli komission mielestä sopusoinnussa Euroopan unionin maahanmuutto- ja turvapaikka-asioissa saavuttaman edistymisen kanssa.

3.3 Päätösehdotuksessa komissio muistuttaa, että maailmanlaajuisessa sopimuksessa vahvistetaan turvallista, hallittua ja laillista muuttoliikettä koskevat yhteiset tavoitteet ja ettei sopimuksella luoda eikä sillä ole tarkoitus luoda kansalliseen tai kansainväliseen lakiin perustuvia oikeudellisia velvoitteita.

3.4 ETSK on aina puolustanut perusajatusta, jonka mukaan muuttoliikkeiden katsotaan olevan normaali ilmiö historian sekä inhimillisen kehityksen jatkumossa ja EU:hun suuntautuvia muuttovirtoja on hallinnoitava laillisella, tehokkaalla, hallitulla ja turvallisella tavalla riippumatta siitä, muuttavatko ihmiset taloudellisista syistä vai kansainväliseen suojeluun liittyvistä syistä.

3.5 Tässä hengessä avoimen, rakentavan ja monialaisen keskustelun edistämiseksi ETSK on vuodesta 2015 lähtien kehittänyt Euroopan muuttoliikefoorumia, jossa sekä kansalaisyhteiskunnan organisaatiot että EU:n toimielimet ja eri tasoilla toimivat EU:n jäsenvaltioiden poliittiset toimijat ovat keskustelleet muuttoliikkeestä ( 4 )

3.6 ETSK on ollut myös eturintamassa antaessaan lausuntoja muuttoliikkeestä erityisesti viime vuosina ( 5 )

3.7 Euroopan komissio on puolestaan pyrkinyt parantamaan vuonna 2015 antamansa Euroopan muuttoliikeagendan myötä sekä taloudellisen muuttoliikkeen että kansainvälisen suojelun sääntelykehystä. Neuvosto on kuitenkin vastustanut tätä kiivaasti ja estänyt uusien välineiden kehittämisen. Esteenä ovat olleet erityisesti eräät jäsenvaltiot.

3.8 Joka tapauksessa se, mitä on saavutettu vuodesta 2015, antaa aihetta turhautumiseen. Olisikin aiheellista pohtia asiaa rakentavasti, sillä edistystä on tapahtunut ainoastaan tavanomaisilla aloilla, kuten luvattoman maahanmuuton torjumisessa, salakuljetusverkostojen syytteeseen asettamisessa ja rajojen tiivistämisessä.

4. ETSK:n kanta Global Compact -aloitteen sisältöön

4.1 Global Compact -asiakirjan johdannossa todetaan, että pakolaiset ja maahanmuuttajat ovat oikeutettuja samoihin yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin, joita on kunnioitettava ja suojeltava ja jotka on turvattava kaikkina aikoina.

4.2 Asiakirjassa tunnustetaan, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, menettelylliset takeet ja oikeussuojan saatavuus ovat keskeisiä maahanmuuton hallinnan kaikkien osa-alueiden kannalta. Tämä merkitsee, että valtion, julkisten ja yksityisten laitosten ja yhteisöjen samoin kuin yksityishenkilöiden on noudatettava virallisesti hyväksyttyjä ja yhtäläisesti toimeenpantavia lakeja, joita sovelletaan riippumattomasti ja jotka ovat kansainvälisen oikeuden mukaisia.

4.3 Global Compact -asiakirjassa on 23 tavoitetta hallittua, turvallista ja laillista muuttoliikettä varten, ja siinä mainitaan useaan otteeseen, että niitä on toteutettava valtioiden toimivaltuuksien ja tahdon mukaisesti.

4.4 Tavoite 1 ”Kerätään täsmällisiä ja eriteltyjä tietoja ja käytetään niitä näyttöön perustuvien toimintatapojen perustana”. ETSK toteaa, että Eurostatin tavoitteena on nimenomaan kerätä tietoja, jotta voidaan auttaa ymmärtämään todellisuutta Euroopassa ja tekemään vertailuja jäsenvaltioiden välillä julkisen toiminnan laadun parantamiseksi ( 6 )

4.5 Tavoite 2 ”Minimoidaan kielteiset ja rakenteelliset tekijät, jotka pakottavat ihmiset jättämään lähtömaansa”. Tämä tavoite liittyy vuoden 2004 Haagin ohjelman ja vuonna 2015 perustetun EU:n Afrikka-hätärahaston tavoitteisiin, joissa Euroopan unioni on korostanut tarvetta laatia kokonaisvaltainen maahanmuuttopolitiikka, joka kattaa muuttoliikkeen kaikki vaiheet ja jossa ”otetaan huomioon muuttoliikkeen taustalla olevat perussyyt” ( 7 ) muiden seikkojen ohella.

4.6 Tavoite 3 ”Tarjotaan täsmällistä ja oikea-aikaista tietoa muuttoliikkeen kaikissa vaiheissa”. ETSK muistuttaa työstä, jota Euroopan komissio on tehnyt laillisten maahantulokanavien luomiseksi pilottihankkeiden avulla ( 8 ) sekä tiedotuksen ja valistuksen tarjoamiseksi laittomien muuttoreittien riskeistä ( 9 ) erityisesti kaikkein haavoittuvimmille muuttajille.

4.7 Tavoite 4 ”Varmistetaan, että kaikilla muuttajilla on todiste henkilöllisyydestä ja asianmukaiset asiakirjat”. ETSK toteaa, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 79 artiklan 2 kohdan a alakohdassa määrätään toimenpiteiden säätämisestä koskien vaatimuksia ”pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien myöntämiseksi jäsenvaltioissa”, ja huomauttaa, että Schengen-alueelle pääsy edellyttää tarvittavia asiakirjoja.

4.8 Tavoite 5 ”Vahvistetaan lailliseen muuttoliikkeeseen johtavien väylien saatavuutta ja joustavuutta”. Tässä yhteydessä ETSK kehottaa komissiota kehittämään entistä tiiviimmin laillisia väyliä, joista joitain mainittiin jo viimeisimmässä keskustelussa unionin tilasta ( 10 )

4.9 Tavoite 6 ”Edistetään oikeudenmukaista ja eettistä rekrytointia ja turvataan ihmisarvoisen työn varmistavat työehdot ja -olosuhteet”. ETSK on korostanut useaan otteeseen Kansainvälisen työjärjestön keskeisten yleissopimusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti ihmisarvoisen työn merkitystä ja sitä, että ulkomaisilla työntekijöillä tulee olla mahdollisuus ihmisarvoiseen työhön ( 11 )

4.10 Tavoite 7 ”Puututaan muuttoliikkeeseen liittyviin haavoittuvuustekijöihin ja vähennetään niitä”. ETSK korostaa jälleen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa asetettuja ohjaavia periaatteita sekä yhteisen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikan tavoitetta vähentää muuttajien, alaikäisten ja kansainvälistä suojelua hakevien haavoittuvuutta ( 12 )

4.11 Tavoite 8 ”Pelastetaan ihmishenkiä ja laaditaan yhteensovitettuja kansainvälisiä toimia kadonneita muuttajia varten”. ETSK pahoittelee eräiden jäsenvaltioiden asennetta haaksirikkoutuneiden pelastamista kohtaan ja muistuttaa, että jäsenvaltiot ovat sitoutuneet kansainvälisen merioikeuden nojalla meripelastukseen ja haaksirikkoutuneiden avustamiseen ja että EU on toteuttanut tätä varten operaatioita. ETSK korostaa myös niiden yksittäisten ihmisten ja organisaatioiden työtä, jotka auttavat ja pelastavat ihmisiä joskus jopa uhkailusta ja eräissä EU:n jäsenvaltioissa tapahtuneesta kriminalisoinnista huolimatta ( 13 )

4.12 Tavoite 9 ”Vahvistetaan valtioiden rajat ylittäviä toimia, joilla puututaan muuttajien salakuljetukseen”. ETSK muistuttaa, että tämä tavoite sisältyy avustamisdirektiiviin ( 14 ) (mutta pahoittelee tosin, että direktiiviin sisältyvää humanitaarista apua koskevaa poikkeusta ei ole siirretty tyydyttävällä tavalla osaksi kansallista lainsäädäntöä) sekä siirtolaisten salakuljetuksen vastaiseen EU:n toimintasuunnitelmaan.

4.13 Tavoite 10 ”Ehkäistään, torjutaan ja poistetaan ihmiskauppaa kansainvälisen muuttoliikkeen yhteydessä”. ETSK huomauttaa, että tämä on painopisteala ( 15 ) , jossa myös Europol on mukana ja jonka yhteydessä on toteutettu muun muassa sellaisia (parannettavissa olevia) operaatioita kuin EUNAVFOR MED SOPHIA -operaatio.

4.14 Tavoite 11 ”Hallitaan rajoja yhtenäisellä, turvallisella ja koordinoidulla tavalla”. ETSK toteaa, että tämä on yksi Euroopan unionin tärkeimmistä tavoitteista EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 67 artiklan mukaisesti.

4.15 Tavoite 12 ”Vahvistetaan muuttajia koskevien menettelyjen varmuutta ja ennustettavuutta asianmukaisen seulonnan, arvioinnin ja oikeaan prosessiin ohjaamisen varmistamiseksi”. ETSK muistuttaa, että tämä on yksi Frontexin tehtävistä, mutta toteaa, että varautuminen ei ole aina tarkoittanut parempaa valmiutta poliittisiin toimiin.

4.16 Tavoite 13 ”Turvaudutaan muuttajien säilöönottoon ainoastaan viimeisenä keinona ja pyritään löytämään muita vaihtoehtoja”. ETSK huomauttaa, että jo palauttamisdirektiivissä ( 16 ) todetaan, että säilöönoton tulee olla yhteydessä palauttamisprosessiin, se tulee rajata tiettyihin olosuhteisiin ja sen yhteydessä tulee ottaa huomioon laillisuuden tutkinnan kaltaisen takeet ja että säilöönottoaika ei saa ylittää kuutta kuukautta ( 17 )

4.17 Tavoite 14 ”Parannetaan konsulisuojelua ja -apua sekä konsuliviranomaisten yhteistyötä koko maahanmuuttosyklin aikana”. ETSK katsoo, että on tutkittava mahdollisuuksia, joita Euroopan parlamentin lainsäädäntöaloite humanitaarisista viisumeista ( 18 ) avaa. Se antaisi kansainvälistä suojelua hakeville henkilöille mahdollisuuden hakea viisumia EU:n lähetystöistä tai konsulaateista ulkomailla.

4.18 Tavoite 15 ”Tarjotaan muuttajille pääsy peruspalveluihin”. ETSK muistuttaa, että Euroopan unioni on vuodesta 1999 tehnyt työtä sen hyväksi, että jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille voidaan taata oikeudenmukainen kohtelu. Komitea muistuttaa myös, että WHO:n Euroopan aluetoimiston raportin ( 19 ) mukaan kansanterveyteen liittyy erottamattomasti pakolaisten ja muuttajien terveydenhuolto.

4.19 Tavoite 16 ”Voimaannutetaan muuttajat ja yhteisöt täysimääräisen osallisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamiseksi”. ETSK korostaa, että muuttajien sosiaalinen osallisuus yhteiskunnassa on tärkeää. Tämä on ollut Euroopan unionin painopisteenä Tampereen kokouksesta lähtien ja siihen liittyen on laadittu useita tärkeitä aloitteita, kuten kolmansien maiden kansalaisten kotouttamista koskeva toimintasuunnitelma vuodelta 2016 ( 20 )

4.20 Tavoite 17 ”Poistetaan kaikkinainen syrjintä ja edistetään näyttöön perustuvaa julkista keskustelua muuttoliikettä koskevien käsitysten muovaamiseksi”. ETSK on moneen otteeseen korostanut, että on tärkeää torjua syrjintää kaikilla aloilla ja edistää rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimia. Perusoikeusviraston työ on tässä avainasemassa. Tässä yhteydessä ETSK ( 21 ) korostaa, että on uudistettava muuttoliikkeestä välittyvää sanomaa niin, että yhteiskunta saa Euroopassa siitä oikean käsityksen. Tässä tulee käyttää pedagogisia ja didaktisia keinoja, joilla voidaan päästä eroon muuttoliikettä koskevasta väärästä tiedosta ja vihapuheesta ja edistää uuden sanoman välittämistä.

4.21 Tavoite 18 ”Panostetaan osaamisen kehittämiseen ja helpotetaan taitojen, tutkintojen ja osaamisen vastavuoroista tunnustamista”. Kun vuonna 2004 annettiin yhteiset perusperiaatteet muuttajien kotouttamisesta, jo silloin korostettiin työn ja koulutuksen merkitystä ulkomaalaisten henkilöiden kotouttamisessa Euroopan unionissa. Kokemuksen, tutkintojen ja taitojen tunnustaminen on tässä avainasemassa, ja ETSK pitää tärkeänä, että ulkomaalaiset henkilöt sisällytetään Euroopan unionin tunnustamis- ja hyväksymismenettelyihin Euroopan pakolais- ja ihmisoikeusjärjestöjen neuvottelukunnan (ECRE) vuoden 2007 raportissa esittämien ehdotusten mukaisesti ( 22 )

4.22 Tavoite 19 ”Luodaan muuttajille ja heidän yhteisöilleen olosuhteet, joissa nämä voivat täysimääräisesti edistää kestävää kehitystä kaikissa maissa”. Viime vuosina Euroopan komissio on tunnustanut muuttajien yhteisöjen roolin linkkinä Euroopan todellisuuden ja muuttajien lähtömaiden välillä. Näin tehtiin muun muassa AMIF-rahaston viimeisimmässä ehdotuspyynnössä, jossa tunnustettiin erityisesti niiden rooli vakuuttavana keskustelukumppanina puhuttaessa muuttajien lähtöväylistä. ETSK katsoo, että muuttajayhteisöjen potentiaalia voitaisiin kartoittaa vielä tarkemmin ja hyödyntää niiden tarjoamia yhteisiä mahdollisuuksia ( 23 )

4.23 Tavoite 20 ”Edistetään nopeampia, turvallisempia ja edullisempia rahalähetyksiä ja tuetaan muuttajien taloudellista osallisuutta”. EU pyrkii edistämään taloudellista osallisuutta tukemalla EU-maissa asuvien ulkomaalaisten taloudellista osallisuutta ja vahvistamalla naapurimaiden taloutta ( 24 ) . ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että EU-maissa asuville ulkomaalaisille taataan tässä asiassa jatkossakin yhdenvertaisuus ja että rahalähetyksiä helpotetaan, jotta voidaan varmistaa niiden myönteinen vaikutus sekä määrä- että lähtöpaikassa, kuten myös Euroopan investointipankki ( 25 ) on todennut.

4.24 Tavoite 21 ”Tehdään yhteistyötä turvallisen ja arvokkaan palauttamisen ja takaisinoton sekä kestävän uudelleenkotouttamisen edistämiseksi”. Palauttamis- ja takaisinottopolitiikat ovat keskeisessä asemassa yhteisen maahanmuuttopolitiikan kehittämisessä. ETSK muistuttaa, että on aina varmistettava näiden välineiden kehittäminen unionin lainsäädännön mukaisesti niin, että noudatetaan mahdollisimman hyvin yksilöllisiä ja menettelyllisiä takeita. ETSK toistaa, että uudelleenkotouttamista on edistettävä turvallisella ja ihmisarvoisella tavalla, kuten todetaan EU:n ja IOM:n yhteisessä aloitteessa muuttajien suojelusta ja uudelleenkotouttamisesta ( 26 )

4.25 Tavoite 22 ”Perustetaan mekanismeja sosiaaliturvaoikeuksien ja ansaitun sosiaaliturvan siirrettävyyttä varten”. Tämä on ala, jolla on tehty paljon työtä unionin sisällä. ETSK pitää olennaisen tärkeänä, että turvallisemman liikkuvuuden takaavaa oikeuksien siirrettävyyttä kehitetään edelleen ja harkitaan sellaisia aloitteita kuin monenvälinen iberoamerikkalainen sosiaaliturvayleissopimus ( 27 ) , johon osallistuvat jäsenvaltioista Espanja ja Portugali.

4.26 Tavoite 23 ”Vahvistetaan kansainvälistä yhteistyötä ja globaaleja kumppanuuksia turvallisen, hallitun ja laillisen muuttoliikkeen edistämiseksi”. Tämä on ollut alusta lähtien olennainen pilari unionin maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikassa.

Bryssel 25. syyskuuta 2019. Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Luca JAHIER

(1) Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselma 73/195.

(2) COM(2016) 739 final.

(3) COM(2018) 167 final.

(4) Vuonna 2015 Euroopan muuttoliikefoorumi käsitteli eri ryhmistä muodostuvien muuttovirtojen hallinnointia Välimeren alueella, vuonna 2016 työvoiman muuttoliikettä ja kotouttamista, vuonna 2017 muuttajien mahdollisuuksia käyttää oikeuksia ja palveluja EU:ssa ja vuonna 2018 muuttajien pääsyä työmarkkinoille. Huhtikuussa 2019 käsiteltiin sitä, miten voitaisiin varmistaa laillinen ja turvallinen pääsy EU:hun.

(5) EUVL C 62, 15.2.2019, s. 184; EUVL C 125, 21.4.2017, s. 40; EUVL C 75, 10.3.2017, s. 97; EUVL C 34, 2.2.2017, s. 144; EUVL C 75, 10.3.2017, s. 75; EUVL C 264, 20.7.2016, s. 19; EUVL C 71, 24.2.2016, s. 46.

(6) Eurostat – Muuttoliikettä ja muuttajia koskevat tilastot.

(7) EUVL C 53, 3.3.2005, s. 1.

(8) COM(2017) 558 final.

(9) COM(2017) 558 final.

(10) Euroopan komissio – Unionin tila 2018 – Lisää turvallisia ja laillisia maahantuloväyliä Eurooppaan.

(11) Esimerkiksi Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vuoden 2015 jälkeiset tavoitteet Euro–Välimeri-alueella”, EUVL C 383, 17.11.2015, s. 44.

(12) COM(2015) 240 final.

(13) Ks. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/536490/IPOL_STU(2016)536490_EN.pdf ja http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/608838/IPOL_STU(2018)608838_EN.pdf

(14) Neuvoston direktiivi 2002/90/EY, 28.11.2002.

(15) The EU’s global engagement to counter human smuggling and trafficking networks, maaliskuu 2019.

(16) EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98.

(17) EUVL C 159, 10.5.2019, s. 53.

(18) 2018/2271 (INL) Humanitaariset viisumit.

(19) WHO – Report on the health of refugees and migrants.

(20) COM(2016) 377 final.

(21) EUVL C 110, 22.3.2019, s. 1.

(22) Ks. https://www.ecre.org/wp-content/uploads/2016/07/ECRE-Submission-in-response-to-the-European-Commission-s-Green-Paper-on-the-Future-of-the-CEAS_September-2007.pdf, COM(2007) 301 final. Aihetta on jo käsitelty asiakirjassa COM (2016) 377 final

(23) EU-julkaisu ”How West African migrants engage with migration information en-route to Europe”.

(24) EU:n aloite taloudellisesta osallisuudesta.

(25) Study on improving the efficiency of workers' remittances in Mediterranean countries.

(26) EU - IOM joint initiative for migrant protection and reintegration.

(27) OISS – monenvälinen iberoamerikkalainen sosiaaliturvayleissopimus.