EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 9.12.2020 COM(2020) 791 final 2020/0350(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Rikollisuutta ja terrorismia harjoitetaan yli rajojen, sillä rikolliset ja terroristit käyttävät hyväkseen globalisaation ja liikkuvuuden tuomia etuja. Näin ollen rikollista toimintaa ja terroritoimintaa koskevat tiedot, joita kolmannet maat toimittavat EU:lle, ovat yhä tärkeämpiä EU:n sisäisen turvallisuuden kannalta sekä EU:n ulkorajoilla että unionin alueella. Tällä hetkellä EU:ssa kuitenkin rajoitetaan kolmansista maista peräisin olevien, rikoksista tai terrorismirikoksista epäiltyjä tai tuomittuja henkilöitä koskevien tietojen levittämistä. Rajoituksista johtuen kolmansista maista peräisin olevia tietoja ei voida jakaa jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoiden (poliisit ja rajavartijat) kanssa aina, kun nämä niitä tarvitsisivat. Sama koskee tietoja, joita kansainväliset järjestöt toimittavat Europolille. Ongelma liittyy esimerkiksi käynnissä oleviin toimiin terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden havaitsemiseksi. Europolin kesäkuun 2020 selvityksessä terrorismitilanteesta ja -suuntauksista todetaan, että vaikka monien terrorismiin syyllistyneiden vierastaistelijoiden uskotaan joko kuolleen tai olevan säilöönotettuina tai pakolaisleireillä Koillis-Syyriassa, heistä huomattavan monien olinpaikasta ei ole tietoa. Selvityksen mukaan konfliktialueilla vallitseva kaaos ja niitä koskevien tietojen puute ovat johtaneet siihen, että jäsenvaltioiden käytettävissä olevat tiedot terrorismiin syyllistyneistä vierastaistelijoista ovat niukkoja eikä niitä voida varmentaa. Samoin kesäkuussa 2020 annetuissa neuvoston päätelmissä terrorismin ja väkivaltaisten ääriliikkeiden ehkäisemiseen ja torjuntaan liittyvästä EU:n ulkoisesta toiminnasta todetaan, että terrorismiin syyllistyneet vierastaistelijat ovat edelleen merkittävä yhteinen turvallisuushaaste tulevina vuosina. Niissä kehotetaan tehostamaan ja vauhdittamaan jäsenvaltioiden, Europolin ja muiden asiaankuuluvien EU:n toimijoiden välistä yhteistyötä ja tietojenvaihtoa. Europolin tietojärjestelmiinsä syöttämät tiedot, erityisesti sen tekemät analyysit kolmansista maista peräisin olevista tiedoista, eivät kuitenkaan saavuta loppukäyttäjiä samalla tavoin kuin jäsenvaltioiden Schengenin tietojärjestelmään (SIS) toimittamat tiedot. Europol arvioi, että luotettavat kolmannet maat ovat toimittaneet sille ja yksittäisille jäsenvaltioille noin 1 000:ta EU:n ulkopuolista terrorismiin syyllistynyttä vierastaistelijaa koskevia tietoja, joita ei ole tällä hetkellä tallennettu SIS-järjestelmään. SIS-järjestelmä on EU:n laajimmin käytetty tietojenvaihtotietokanta, ja se tarjoaa etulinjan virkailijoille reaaliaikaisen pääsyn henkilöitä ja esineitä koskeviin kuulutuksiin, myös epäiltyjä ja rikollisia koskeviin kuulutuksiin. Koska SIS-järjestelmässä ei ole kuulutuksia mainituista 1 000:sta EU:n ulkopuolisesta terrorismiin syyllistyneestä vierastaistelijasta, vaarana on, että rajavartijat eivät havaitse heitä, kun nämä henkilöt pyrkivät EU:hun tai kun poliisit tarkastavat heidät EU:n alueella. Tämä on huomattava turvallisuuspuute. Tältä osin jo kesäkuussa 2018 annetuissa neuvoston päätelmissä yhteistyön ja SIS-järjestelmän käytön tehostamisesta terrorismiin tai terrorismiin liittyvään toimintaan osallistuvien henkilöiden käsittelemiseksi muistutettiin tarpeesta varmistaa, että tietoja terrorismiin syyllistyneistä vierastaistelijoista syötetään jatkuvasti ja järjestelmällisesti eurooppalaisiin tietojärjestelmiin ja -foorumeille. Neuvosto viittasi terrorismiin syyllistyneisiin vierastaistelijoihin liittyvää kolmivaiheista tietojenvaihtoa koskevan lähestymistavan noudattamiseen käyttämällä mahdollisimman tehokkaasti ja johdonmukaisesti SIS-järjestelmän ja Europolin tietoja, joita Europol käsittelee ristiintarkastuksia ja asiaankuuluvien analyysihankkeiden puitteissa tehtäviä analyyseja varten. Jäsenvaltiot eivät kuitenkaan voi aina tallentaa kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatuja tietoja terrorismiin syyllistyneistä vierastaistelijoista SIS-järjestelmään, jotta ne saataisiin muiden jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoiden saataville. Ensinnäkin jotkin kolmannet maat toimittavat epäiltyjä ja rikollisia koskevia tietoja vain Europolille ja mahdollisesti joillekin jäsenvaltioille. Toiseksi, vaikka jäsenvaltio saisi epäiltyjä ja rikollisia koskevat tiedot suoraan kolmannelta maalta tai Europolin kautta, se ei välttämättä voi tehdä kuulutusta kyseisestä henkilöstä kansallisessa lainsäädännössä säädettyjen rajoitusten vuoksi (koska on esimerkiksi todettava yhteys kansalliseen lainkäyttövaltaan). Kolmanneksi jäsenvaltiolla ei välttämättä ole riittäviä keinoja analysoida ja tarkistaa saatuja tietoja. Tämä johtaa siihen, että kolmansien maiden Europolille ja jäsenvaltioille toimittamat epäiltyjä ja rikollisia koskevat tiedot eivät ole etulinjan virkailijoiden saatavilla aina tarvittaessa. Mahdollisen EU-tason ratkaisun löytymisen suhteen on laajalti tunnustettu tosiasia, että Europolilla on kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä saatuja arvokkaita tietoja epäillyistä ja rikollisista. Europolin analysoitua kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä saamansa, epäiltyjä ja rikollisia koskevat tiedot, myös vertaamalla niitä tietokannoissaan jo oleviin tietoihin tietojen paikkansapitävyyden vahvistamiseksi ja niiden täydentämiseksi muilla tiedoilla, sen on saatettava analyysinsa tulokset kaikkien jäsenvaltioiden saataville. Toimittaakseen tällaisen analyysin kolmansista maista peräisin olevista, epäiltyjä ja rikollisia koskevista tiedoista jäsenvaltioiden saataville Europol käyttää tietojärjestelmiään. Europol syöttää kolmansilta mailta saadut tiedot myös Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) seurantalistalle. ETIAS on perustettu niitä kolmansien maiden kansalaisia varten, jotka on vapautettu vaatimuksesta, jonka mukaan heillä on oltava viisumi ulkorajojen ylittämistä varten. Seurantalista auttaa jäsenvaltioita arvioimaan, aiheuttaako matkustuslupaa hakeva henkilö turvallisuusriskin. Europol ei kuitenkaan pysty toimittamaan hallussaan olevia kolmansista maista peräisin olevia tietoja epäillyistä ja rikollisista suoraan ja reaaliaikaisesti jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoille. Etulinjan virkailijoilla ei ole välitöntä pääsyä Europolin tietojärjestelmiin eikä tietoihin, jotka Europol on tallentanut ETIAS-seurantalistalle. Europolin tietojärjestelmät tukevat rikostutkijoiden, rikostiedusteluvirkailijoiden ja analyytikkojen työtä jäsenvaltioissa. Kukin jäsenvaltio päättää itse, mitkä toimivaltaiset kansalliset viranomaiset saavat tehdä yhteistyötä suoraan Europolin kanssa, mutta etulinjan virkailijoilla ei yleensä ole mahdollisuutta päästä Europolin tietojärjestelmiin. Vaikka Europol pystyy tarkistamaan henkilöiden tietoja SIS-järjestelmästä ja saa maaliskuusta 2021 alkaen tiedon jäsenvaltioiden tekemiin, terrorismiin liittyviin kuulutuksiin saaduista osumista, Europol ei voi syöttää kuulutuksia SIS-järjestelmään, joka on EU:n laajimmin käytetty tietojenvaihtotietokanta, johon rajavartijoilla ja poliiseilla on suora pääsy. Europolin hallussa olevat kolmansista maista saadut keskeiset tiedot epäillyistä ja rikollisista saattavat siksi jäädä kansallisen tason loppukäyttäjien ulottumattomiin silloin kun nämä tarvitsisivat niitä. Tämä koskee myös Europolin analyysiä sen kolmansilta mailta ja kansainvälisiltä järjestöiltä saamista tiedoista, jotka koskevat terrorismiin syyllistyneitä vierastaistelijoita mutta myös henkilöitä, jotka osallistuvat järjestäytyneeseen rikollisuuteen (esim. huumekauppa) tai vakavaan rikollisuuteen (esim. lasten seksuaalinen hyväksikäyttö). Koska Europolin tietojärjestelmät ja SIS-järjestelmä ovat tarkoitukseltaan erilaisia, näiden järjestelmien tavoittavuudessa on suuri ero. Europolin tietojärjestelmä Schengenin tietojärjestelmä Käyttäjät 8 587 käyttäjää

(vuoden 2019 loppu) Kaikki etulinjan virkamiehet jäsenvaltioissa (rajavartijat ja poliisit) Tarkastusten määrä (vuonna 2019) 5,4 miljoonaa 6,6 miljardia Aiheutunutta turvallisuusvajetta pyritään korjaamaan tällä ehdotuksella, jonka tavoitteena on perustaa uusi kuulutusluokka nimenomaan Europolin käyttöön, jotta tietoja voidaan toimittaa suoraan ja reaaliaikaisesti etulinjan virkailijoille. Tätä varten on tarpeen muuttaa sekä Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) annettua asetusta (EU) 2016/794 että Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annettua asetusta (EU) 2018/1862. Koska näihin kahteen asetukseen osallistuvat eriytetyn yhdentymisen vuoksi eri jäsenvaltiot, muutokset esitetään kahdessa erillisessä mutta loogisesti toisiinsa liittyvässä ehdotuksessa. Tämä ehdotus koskee asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamista. Ehdotuksen tarkoituksena on antaa Europolille mahdollisuus tehdä ”tiedottavia kuulutuksia” epäillyistä ja rikollisista. Näin SIS-järjestelmään luodaan uusi kuulutusluokka, joka on tarkoitettu yksinomaan Europolin käyttöön tarkoin määritellyissä tapauksissa ja olosuhteissa. Kyseessä on merkittävä SIS-järjestelmää koskeva ajattelutavan muutos, sillä tähän mennessä vain jäsenvaltiot ovat voineet tallentaa ja päivittää tietoja SIS-järjestelmään ja poistaa niitä ja Europolilla on ollut vain kaikki kuulutusluokat kattava lukuoikeus. Europol voisi syöttää kuulutuksia kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saaduista tiedoista tekemänsä analyysin perusteella sen toimivaltaan kuuluvien rikosten osalta ja ainoastaan sellaisista kolmansien maiden kansalaisista, joilla ei ole oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen. Uuden kuulutusluokan tarkoituksena on ilmoittaa etulinjan virkailijalle osuman löytyessä, että asianomaisen henkilön epäillään olevan osallisena Europolin toimivaltaan kuuluvaan rikokseen. Toteutettavana toimenpiteenä olisi ilmoittaa Europolille (kansallisen SIRENE-toimiston kautta), että henkilö on löydetty, sekä tarkastuksen paikka, aika ja syy. Tämän ilmoittamisen lisäksi jäsenvaltiolla, jossa osuma saatiin, ei olisi muita velvoitteita. Kuulutuksen täytäntöönpaneva jäsenvaltio voisi kuitenkin määrittää tapauskohtaisesti, myös Europolilta saatujen taustatietojen perusteella, onko henkilön suhteen tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä kansallisen lainsäädännön nojalla, mutta asia olisi täysin sen omassa harkintavallassa. Koska kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saatujen epäiltyjä ja rikollisia koskevien tietojen vaihto sisältää henkilötietojen käsittelyä, todetun ongelman ratkaisemiseksi sovellettavien toimintavaihtoehtojen arvioinnissa otetaan kaikilta osin huomioon velvoite kunnioittaa perusoikeuksia ja erityisesti oikeus henkilötietojen suojaan. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten ja unionin muiden politiikkojen kanssa Tämä ehdotus liittyy läheisesti muihin unionin politiikkoihin ja täydentää niitä. Näitä ovat seuraavat:

(1)sisäinen turvallisuus, erityisesti ”terrorisminvastainen paketti”, johon tämä ehdotus kuuluu; (2)tietosuoja siltä osin, että ehdotuksessa varmistetaan niiden henkilöiden perusoikeuksien suoja, joiden henkilötietoja käsitellään SIS-järjestelmässä; (3)unionin ulkopolitiikka, erityisesti EU:n edustustojen työ sekä terrorismintorjunta ja turvallisuuspolitiikka kolmansissa maissa. Tämä ehdotus liittyy läheisesti myös voimassaolevaan unionin lainsäädäntöön ja täydentää sitä seuraavilla aloilla: (4)Europol siltä osin kuin tällä ehdotuksella myönnetään Europolille lisäoikeuksia käsitellä ja vaihtaa toimeksiantonsa rajoissa tietoja SIS-järjestelmässä; (5)ulkorajojen valvonta: ehdotus täydentää Schengenin rajasäännöstön periaatetta, jonka mukaan kaikki Schengen-alueelle tulevat tai sieltä lähtevät henkilöt tarkastetaan järjestelmällisesti asiaankuuluvien tietokantojen avulla. Tarkoituksena on näin torjua terrorismiin syyllistyvien vierastaistelijoiden ilmiötä; (6)Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS), jonka mukaan kolmansien maiden kansalaisille, jotka aikovat matkustaa EU:n alueelle, tehdään perusteellinen turvallisuusarviointi, johon sisältyy myös tietojen tarkistaminen SIS-järjestelmästä; (7)viisumitietojärjestelmä (VIS-järjestelmä), mukaan lukien viisumia hakevien kolmansien maiden kansalaisten tietojen tarkistaminen SIS-järjestelmästä. Tämän ohella ehdotukseen sisältyy lisämuutoksia asetukseen (EU) 2018/1862, jotta sen tietosuojasäännökset, erityisesti oikeus tutustua tietoihin, oikaista virheellisiä tietoja ja poistaa oikeudettomasti tallennetut tiedot sekä oikeussuojakeinot ja vastuu, saatetaan vastaamaan asetusta (EU) 2016/794 ja asetusta (EU) 2018/1725 siltä osin kuin nämä mukautukset ovat tarpeen Europolin tallennettavaksi tulevan uuden kuulutusluokan vuoksi. Tämän ehdotuksen johdosta sekä ETIAS-järjestelmää että VIS-järjestelmää koskevaa unionin lainsäädäntöä on arvioitava sen määrittämiseksi, sisällytetäänkö uusi SIS-kuulutusluokka ETIAS-järjestelmässä ja VIS-järjestelmässä suoritettavaan automaattiseen käsittelyyn osana ennakkoturvallisuusarviointia. Arviointia ei ole mahdollista tehdä vielä tässä vaiheessa, koska ETIAS- ja VIS-järjestelmiä koskevista asetuksista neuvotellaan parhaillaan Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. Komissio esittää kumpaakin välinettä koskevat muutokset sen jälkeen, kun neuvottelut on saatu päätökseen. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Tällä ehdotuksella muutetaan asetusta (EU) 2018/1862 ja käytetään oikeusperustana yhtä sen oikeusperustaa eli Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 88 artiklan 2 kohdan a alakohtaa. SEUT-sopimuksen 88 artiklassa viitataan Europolin toimeksiantoon ja 2 kohdan a alakohdassa viitataan nimenomaisesti tietojen, erityisesti jäsenvaltioiden tai kolmansien maiden tai elinten viranomaisten välittämien tietojen, keräämiseen, tallentamiseen, käsittelyyn, analysointiin ja vaihtoon. •Eriytetty yhdentyminen Tällä ehdotuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, jotka koskevat poliisiyhteistyötä ja rikosoikeudellista yhteistyötä. Sen vuoksi on otettava huomioon seuraavat pöytäkirjoista ja Schengenin säännöstöön osallistuvien maiden kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat näkökohdat. Tanska: SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään. Irlanti: Irlanti osallistuu tähän asetukseen SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan ja neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1745 mukaisesti. Islanti ja Norja: tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. Sveitsi: tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. Liechtenstein: tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/349/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan.

Bulgaria ja Romania: tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, ja sitä olisi tarkasteltava yhdessä neuvoston päätöksen 2010/365/EU ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/934 kanssa. Kroatia: tämä asetus on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, ja sitä olisi tarkasteltava yhdessä neuvoston päätöksen (EU) 2017/733 kanssa. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) SEU-sopimuksen 5 artiklan 3 kohdassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti EU:n tasolla olisi toteutettava toimia vain, jos jäsenvaltiot eivät voi yksin riittävällä tavalla saavuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, vaan ne voidaan ehdotetun toiminnan laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Tämä ehdotus perustuu nykyiseen SIS-järjestelmään, joka on ollut toiminnassa vuodesta 1995, ja kehittää sitä. Alkuperäinen hallitustenvälinen kehys korvattiin 9. huhtikuuta 2013 unionin säädöksillä [asetus (EY) N:o 1987/2006 ja neuvoston päätös 2007/533/YOS]. SIS-järjestelmästä annettiin 28. marraskuuta 2018 kolme uutta asetusta: asetus (EU) 2018/1860 SIS-järjestelmän käytöstä palauttamisessa, asetus (EU) 2018/1861 SIS-järjestelmän käytöstä rajoilla ja asetus (EU) 2018/1862 SIS-järjestelmän käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä. Näillä asetuksilla kumotaan ja korvataan vuoden 2021 lopussa aiempi SIS-järjestelmää koskeva oikeudellinen kehys. Toissijaisuusperiaatteen toteutumista koskeva kattava analyysi on tehty jo aikaisemmin. Tässä aloitteessa keskitytään ottamaan asetusta (EU) 2018/1862 muuttamalla käyttöön uusi kuulutusluokka, johon kuuluvat kuulutukset Europol tallentaa SIS-järjestelmään. SIS-järjestelmässä tapahtuvaa huomattavan laajaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden ja Europolin välillä ei voida toteuttaa hajautettujen ratkaisujen avulla. Toimen laajuuden ja vaikutusten vuoksi tämän ehdotuksen tavoite voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla. Tämän ehdotuksen tavoitteisiin kuuluu muun muassa vahvistaa menettelylliset ja oikeudelliset vaatimukset, joita Europolin on noudatettava tallentaakseen kuulutuksia SIS-järjestelmään, sekä tekniset vaatimukset, joiden mukaan Europolin on luotava tekninen käyttöliittymä, jonka avulla se voi tallentaa, päivittää ja poistaa kuulutuksia. Jos SIS-järjestelmän tämänhetkisiin rajoituksiin ei puututa, vaarana on, että lukuisat mahdollisuudet tehokkuuden maksimoimiseen ja EU:n tuomaan lisäarvoon jäävät toteutumatta ja järjestelmään jää turvallisuusuhkia koskevia puutteita, jotka hankaloittavat toimivaltaisten viranomaisten työtä. •Oikeasuhteisuus SEU-sopimuksen 5 artiklan 4 kohdassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tietyn toimenpiteen luonne ja intensiteetti on sovitettava havaittuun ongelmaan. Kaikki tässä aloitteessa käsitellyt ongelmat edellyttävät tavalla tai toisella EU:n tason tukea, jotta jäsenvaltiot voivat ratkaista ongelmat tehokkaasti. Ehdotetussa aloitteessa on kyse SIS-järjestelmän muuttamisesta poliisiyhteistyön ja rikosoikeudellisen yhteistyön osalta. Henkilötietojen suojaa koskevan oikeuden osalta tämä ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä se sisältää Europolin suorittamaa kuulutusten tallentamista koskevat täsmälliset menettelyt ja suojatoimet sekä nimenomaiset kuulutusten poistamista koskevat säännöt eikä siinä edellytetä tietojen keruuta ja säilyttämistä pidempään kuin on ehdottoman välttämätöntä järjestelmän toiminnan ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Europolin tallentamien SIS-kuulutusten on määrä sisältää ainoastaan henkilön tunnistamiseksi tarvittavat tiedot. Kaikki muut tiedot toimitetaan SIRENE-toimistojen kautta, joiden avulla voidaan vaihtaa lisätietoja. Lisäksi ehdotuksessa säädetään kaikkien sellaisten suojatoimien ja mekanismien täytäntöönpanosta, jotka ovat tarpeen rekisteröityjen perusoikeuksien tehokasta suojaamista, erityisesti heidän yksityiselämänsä ja henkilötietojensa suojaamista varten. Ehdotettu toimenpide on oikeasuhteinen sikäli, että siinä ei toteuteta pidemmälle meneviä EU-tason toimia kuin on tarpeen toimenpiteelle määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi. Europolin tallentama kuulutus on ”viimeinen keino” tapauksissa, joissa jäsenvaltiot eivät voi tai aio tallentaa kyseistä henkilöä koskevia kuulutuksia, ja siihen turvautuminen on mahdollista vain silloin, kun kuulutuksen tallentaminen on välttämätöntä ja oikeasuhteista. Toteutettavat toimenpiteet rajoittuvat tietojen antamiseen sen tarkastuksen paikasta ja kellonajasta, jonka yhteydessä Europol-kuulutukseen saatiin osuma. •Toimintatavan valinta Ehdotettu tarkistus tehdään asetuksen muodossa, ja sillä muutetaan asetusta (EU) 2018/1862 siten, että siihen lisätään uusi kuulutusluokka, jonka Europol tallentaa SIS-järjestelmään. Tämän ehdotuksen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 88 artiklan 2 kohdan a alakohta, joka on myös sillä muutettavan asetuksen (EU) 2018/1862 oikeusperusta. Sääntelymuodoksi on valittava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus, sillä säännösten on oltava velvoittavia ja sovellettavissa sellaisinaan kaikissa jäsenvaltioissa ja Europolissa. Ehdotuksen perustana on nykyinen keskitetty järjestelmä, jonka välityksellä jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä, mikä edellyttää yhteistä rakennetta ja sitovia toimintasääntöjä. Kyseinen oikeusperusta edellyttää tavallisen lainsäätämisjärjestyksen käyttämistä. Lisäksi ehdotuksessa säädetään suoraan sovellettavat säännöt, jotka antavat rekisteröidyille oikeuden tutustua omiin tietoihinsa ja oikeussuojakeinoja ilman, että asian suhteen edellytettäisiin muita täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tämän vuoksi sääntelytavaksi voidaan valita vain asetus. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Sidosryhmien kuuleminen Sen varmistamiseksi, että yleinen julkinen etu otetaan asianmukaisesti huomioon komission lähestymistavassa Europolin toimeksiannon vahvistamiseen, johon kuuluu myös tehtävä tallentaa kuulutuksia SIS-järjestelmään, komission yksiköt ovat kartoittaneet asiaankuuluvat sidosryhmät ja kuulleet niitä tämän aloitteen valmistelun aikana. Komission yksiköt pyysivät eri alojen asiantuntijoilta, kansallisilta viranomaisilta, kansalaisjärjestöiltä ja yleisöltä näkemyksiä odotuksista ja huolenaiheista, jotka liittyvät Europolin valmiuksien parantamiseen jäsenvaltioiden tukemiseksi rikosten tehokkaassa ehkäisemisessä ja tutkinnassa.

Kuulemismenettelyn aikana komission yksiköt sovelsivat erilaisia kuulemismenetelmiä ja ‑tapoja. Niihin kuului mm. seuraavia: ·alustavaa vaikutustenarviointia koskeva kuuleminen, jossa pyydettiin näkemyksiä kaikilta asianomaisilta osapuolilta; ·sidosryhmien kohdennettu kuuleminen kyselylomakkeen avulla; ·asiantuntijahaastattelut; ja ·kohdennetut sidosryhmien temaattiset työpajat, joiden kohderyhmänä olivat alakohtaiset asiantuntijat, myös kansallisen tason toimijat. Komission yksiköt ottivat huomioon aihepiiriin liittyvät tekniset seikat ja erityispiirteet ja keskittyivät kuulemisiin, jotka oli kohdennettu laajalle joukolle kansallisella ja EU:n tasolla toimivia sidosryhmiä. Näkökulmien monipuolisuus osoittautui onnistuneeksi tavaksi auttaa komissiota varmistamaan aloitteensa tarkoituksenmukaisuus suhteessa monenlaisten sidosryhmien tarpeisiin ja ottamaan huomioon esitetyt kannat. Lisäksi komissio sai kerättyä tarvittavia tietoja, tosiasioita ja näkemyksiä aloitteen merkityksellisyydestä, vaikuttavuudesta, tehokkuudesta, johdonmukaisuudesta ja EU:n tason lisäarvosta. Kun otetaan huomioon covid-19-pandemia ja siihen liittyvät rajoitukset ja mahdottomuus kokoontua kasvotusten asianomaisten sidosryhmien kanssa, kuulemisessa keskityttiin hyödyntämään käytettävissä olleita vaihtoehtoja, kuten verkkokyselyjä, osittain jäsenneltyjä puhelinhaastatteluja sekä videoneuvotteluja. Yleisesti ottaen sidosryhmät kannattavat Europolin lakisääteisen toimeksiannon vahvistamista jäsenvaltioiden tukemiseksi vakavan rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemisessä ja torjunnassa. Kuulemisen tulokset otettiin huomioon vaikutustenarvioinnissa ja aloitteen valmistelussa. •Vaikutustenarviointi Paremman sääntelyn vaatimusten mukaisesti on laadittu vaikutustenarviointi, joka on liitetty ehdotukseen Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastosta (Europol) annetun asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta. Sitä koskevassa kertomuksessa on arvioitu kysymystä uuden, yksinomaan Europolin käyttöön tarkoitetun kuulutusluokan käyttöönotosta SIS-järjestelmässä, ja siinä on otettu huomioon Europolin rooli ja toimivalta sekä tarvittavat suojatoimet. Arvioinnissa on tarkasteltu useita eri toimintavaihtoehtoja. Seuraavia toimintavaihtoehtoja on arvioitu yksityiskohtaisesti: ·Toimintavaihtoehto 1: annetaan Europolille mahdollisuus tehdä salaista tarkkailua koskevia kuulutuksia SIS-järjestelmään; ·Toimintavaihtoehto 2: lisätään SIS-järjestelmään uusi kuulutusluokka, jota ainoastaan Europol voi käyttää. Näiden toimintavaihtoehtojen vaikutusten tarkan arvioinnin perusteella pääteltiin, että paras toimintavaihtoehto on vaihtoehto 2. Tätä parhaaksi arvioitua toimintavaihtoehtoa sovelletaan tässä aloitteessa. Parhaaksi arvioitu toimintavaihtoehto 2 vastaa tehokkaasti havaittuihin ongelmiin ja parantaa Europolin valmiuksia toimittaa etulinjan virkailijoille analyyseja kolmansista maista peräisin olevista, epäiltyjä ja rikollisia koskevista tiedoista. •Perusoikeudet Tällä ehdotuksella lisätään nykyiseen järjestelmään uusi kuulutusluokka, johon kuuluvia kuulutuksia tallentaa Europol, ja se perustuu näin ollen jo käyttöön otettuihin tärkeisiin ja tehokkaisiin suojatoimiin. Koska järjestelmän on kuitenkin määrä käsitellä tietoja uutta tarkoitusta varten, ehdotuksella voi olla vaikutuksia yksilön perusoikeuksiin. Niitä on tarkasteltu perusteellisesti, ja käyttöön on otettu lisäsuojatoimia, joilla rajoitetaan Europolin suorittama tietojen käsittely siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä ja operatiivisesti tarpeen. Tässä ehdotuksessa asetetaan uuden kuulutusluokan osalta selkeät määräajat tietojen tarkistamiselle. Tarkistusjakso on enintään yksi vuosi, mikä on lyhin SIS-järjestelmässä sovellettava tarkistusjakso. Lisäksi ehdotuksessa tunnustetaan nimenomaisesti yksilön oikeus saada tietoa itseään koskevista tiedoista, oikaista ne ja pyytää niiden poistamista perusoikeuksiensa mukaisesti. SIS-järjestelmän kehittäminen ja jatkuva tehokkuus tukevat yksilöiden turvallisuutta yhteiskunnassa.

Ehdotuksessa taataan rekisteröidylle oikeus kiistää mikä tahansa päätös tehokkaiden oikeussuojakeinojen nojalla. Tähän sisältyy joka tapauksessa oikeus tehokkaisiin oikeussuojakeinoihin tuomioistuimessa perusoikeuskirjan 47 artiklan mukaisesti. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella laajennetaan nykyisen SIS-järjestelmän soveltamisalaa perustamalla uusi kuulutusluokka Europolin käyttöön. Tähän ehdotukseen liitetyssä rahoitusselvityksessä otetaan huomioon muutokset, jotka ovat tarpeen, jotta SIS-keskusjärjestelmän hallinnoinnista ja kehittämisestä vastaava EU:n virasto eu-LISA voi luoda tämän uuden kuulutusluokan SIS-keskusjärjestelmään. Kaikkien niiden toimien eri näkökohdista, joita eu-LISA:n on toteutettava SIS-keskusjärjestelmässä, on laadittu arvio, jonka mukaan asetuksen täytäntöönpanoon tarvitaan kaudella 2021–2022 yhteensä 1 820 000 euroa. Ehdotus vaikuttaa myös jäsenvaltioihin, joiden on päivitettävä SIS-keskusjärjestelmään liitetyt kansalliset järjestelmänsä, jotta ne voivat näyttää Europolin kuulutuksen loppukäyttäjilleen. SIS-keskusjärjestelmään liitettyjen kansallisten järjestelmien kehittämiseen liittyvät menot katetaan resursseista, jotka ovat uuden, vuosiksi 2021–2027 laaditun monivuotisen rahoituskehyksen mukaisesti jäsenvaltioiden käytettävissä SIS-järjestelmän kehittämistä ja ylläpitoa varten. Ehdotuksessa edellytetään myös, että Europol perustaa teknisen käyttöliittymän tietojen SIS-keskusjärjestelmään tallentamista, niiden päivittämistä sekä järjestelmästä poistamista varten. Europol-asetuksen muuttamista koskevaan ehdotukseen liitetty rahoitusselvitys kattaa kustannukset, jotka liittyvät tämän käyttöliittymän perustamiseen Europolissa. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Komissio, jäsenvaltiot ja eu-LISA tarkastelevat ja seuraavat SIS-järjestelmän käyttöä säännöllisesti asetuksen (EU) 2018/1862 perusteella, jotta varmistetaan, että se toimii edelleen tehokkaasti ja tuloksellisesti. SIS-SIRENE-komitea (poliisi) avustaa komissiota teknisten ja operatiivisten toimenpiteiden toteuttamisessa muuttamalla asianomaisia komission täytäntöönpanopäätöksiä, kuten ehdotuksessa kuvaillaan. Asetuksen (EU) 2018/1862 51 artiklassa säädetään, että komissio arvioi vähintään viiden vuoden välein, miten Europol, Eurojust ja Euroopan raja- ja merivartiovirasto ovat käyttäneet SIS-järjestelmää. Arviointi kattaa Europolin menettelyt tietojen tallentamiseksi SIS-järjestelmään. Europolin on huolehdittava havaintojen ja arvioinnin perusteella annettujen suositusten asianmukaisista jatkotoimista. Kertomus arvioinnin tuloksista ja jatkotoimista lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi asetuksen (EU) 2018/1862 74 artiklan 9 kohtaan sisältyy säännöksiä muodollisesta ja säännöllisestä arviointiprosessista, jota sovelletaan myös tällä asetuksen muutoksella käyttöön otettavaan uuteen kuulutusluokkaan. Komission on tehtävä neljän vuoden välein SIS-järjestelmän ja jäsenvaltioiden välisen tiedonvaihdon yleisarviointi ja toimitettava se parlamentille ja neuvostolle. Sen yhteydessä ·tarkastellaan tuloksia suhteessa asetettuihin tavoitteisiin; ·arvioidaan, ovatko järjestelmän toiminnan perustana olevat periaatteet edelleen päteviä; ·tarkastellaan asetuksen soveltamista keskusjärjestelmään; ·arvioidaan keskusjärjestelmän turvallisuutta; ·selvitetään vaikutuksia järjestelmän tulevaan toimintaan. eu-LISA:n edellytetään raportoivan kahden vuoden välein Euroopan parlamentille ja neuvostolle SIS-järjestelmän teknisestä toiminnasta (myös turvallisuudesta), sitä tukevasta viestintäinfrastruktuurista, kahdenvälisestä ja monenvälisestä lisätietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä sekä sormenjälkien automaattisesta tunnistusjärjestelmästä. eu-LISA:n tehtävänä on myös toimittaa päivittäiset, kuukausittaiset ja vuosittaiset tilastot SIS-järjestelmän käytöstä. Näin varmistetaan järjestelmän jatkuva seuranta ja sen toiminta suhteessa tavoitteisiin.

•Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksessa Europolille annetaan oikeus tehdä ”tiedottavia kuulutuksia” epäillyistä ja rikollisista. Näin SIS-järjestelmään luodaan yksinomaan Europolin käyttöön tarkoin määritellyissä tapauksissa ja olosuhteissa tarkoitettu uusi kuulutusluokka. Europol voisi syöttää tällaisia kuulutuksia kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saaduista tiedoista tekemänsä analyysin perusteella sen toimivaltaan kuuluvien rikosten osalta ja ainoastaan kolmansien maiden kansalaisista. Tällä nimenomaisella tavoitteella rajoitetaan kolmansista maista peräisin olevien, epäiltyjä ja rikollisia koskevien tietojen levittämistä. Uuden kuulutusluokan tarkoituksena on, että osuman löytyessä kuulutuksessa ilmoitetaan etulinjan virkailijalle, että Europolilla on tietoja henkilöstä. Kuulutuksessa ilmoitettaisiin erityisesti, että Europolilla on tietoja, joiden perusteella voidaan katsoa, että henkilö aikoo tehdä tai on tekemässä jonkin Europolin toimivaltaan kuuluvan rikoksen tai että Europolin käytettävissä olevien tietojen yleisen arvion perusteella on aihetta olettaa, että henkilö voi tulevaisuudessa tehdä tällaisen rikoksen. Ehdotus sisältää tarkat säännökset menettelyvaatimuksista, jotka Europolin on täytettävä ennen kuulutuksen tallentamista SIS-järjestelmään. Näillä menettelyillä varmistetaan kuulutuksen tallentamisen laillisuus, jäsenvaltioiden tekemien kuulutusten ensisijaisuus ja jäsenvaltioiden mahdollisten vastalauseiden ottaminen huomioon. Europolin on ensinnäkin analysoitava kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saadut tiedot esimerkiksi vertaamalla niitä muihin saatavilla oleviin tietoihin, tarkistettava niiden paikkansapitävyys ja täydennettävä tiedonkuvaa. Europolin on tarvittaessa vaihdettava lisää tietoja kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön kanssa. Europolin on myös arvioitava, onko kuulutuksen tallentaminen tarpeen asetuksessa (EU) 2016/794 säädettyjen Europolin tavoitteiden saavuttamiseksi. Toiseksi Europolin on tarkistettava, ettei SIS-järjestelmässä ole ennestään kuulutusta samasta henkilöstä. Kolmanneksi Europolin on toimitettava kyseisestä henkilöstä kerätyt tiedot kaikille jäsenvaltioille ja suoritettava ennakkokuuleminen sen varmistamiseksi, että yksikään jäsenvaltio ei aio tallentaa kuulutusta itse Europolin keräämien tietojen perusteella ja että jäsenvaltiot eivät vastusta sitä, että Europol tallentaa kuulutuksen. Näillä säännöksillä varmistetaan, että jos jäsenvaltiolla on oman arvionsa mukaan riittävät tiedot ja perusteet asetuksen (EU) 2018/1862 vaatimusten täyttämiseksi ja sen kansalliset säännökset mahdollistavat sen tallentaa kuulutuksen, se voi tehdä kuulutuksen itse, jolloin tämä kuulutus on ensisijainen. Tässä tapauksessa jäsenvaltio voi valita kuulutusluokan asetuksen (EU) 2018/1862 perusteella käytettävissään olevista kuulutusluokista ja tehdä kuulutuksen. Jäsenvaltioilla on perustelluissa tapauksissa mahdollisuus myös vastustaa Europolin suorittamaa kuulutuksen tallentamista, erityisesti jos niiden kansallinen turvallisuus sitä vaatii tai jos on todennäköistä, että kuulutus aiheuttaisi riskin virallisille tai oikeudellisille tiedusteluille, tutkinnoille tai menettelyille tai jos ne saavat kuulutuksen kohteena olevasta henkilöstä uusia tietoja, jotka muuttavat tapauksen arviointia. Sen varmistamiseksi, että Euroopan tietosuojavaltuutettu voi valvoa tietosuojaa, Europolin on pidettävä tarkasti kirjaa SIS-järjestelmään tallennetuista kuulutuksista ja niiden perusteista, jotta kirjattujen tietojen avulla voidaan tarkistaa aineellisten ja menettelyllisten vaatimusten noudattaminen. Europolin on ilmoitettava kaikille jäsenvaltioille kuulutuksen tallentamisesta SIS-järjestelmään vaihtamalla lisätietoja. Lisäksi ehdotuksella yhdenmukaistetaan velvoitteet ja vaatimukset, joita Europoliin sovelletaan sen tallentaessa kuulutuksia SIS-järjestelmään, kuulutuksen tehneisiin jäsenvaltioihin sovellettavien velvoitteiden ja vaatimusten kanssa. Vaatimukset koskevat seuraavia: tietoluokat, oikeasuhteisuus, tallennettavan kuulutuksen vähimmäistietosisältö, biometristen tietojen tallentaminen, yleiset tietojenkäsittelysäännöt, tietojen laatu SIS-järjestelmässä sekä säännöt, jotka koskevat toisiaan muistuttavien henkilöiden erottamista toisistaan, henkilöllisyyden väärinkäyttö ja linkit. Etulinjan virkailijan toteutettavana toimenpiteenä olisi ilmoittaa osuman saamisesta välittömästi kansalliselle SIRENE-toimistolle, joka puolestaan ottaisi yhteyttä Europoliin. Etulinjan virkailija ilmoittaisi ainoastaan, että kuulutuksen kohteena oleva henkilö on löydetty, ja mainitsisi suoritetun tarkastuksen paikan, ajan ja syyn. Tämän ilmoittamisvelvoitteen, johon ei liity mitään pakollisia toimenpiteitä, lisäksi jäsenvaltiolla, jossa osuma saatiin, ei olisi muita velvoitteita. ”Tiedottava kuulutus” ei velvoittaisi jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoita suorittamaan kuulutuksen kohteena olevan henkilön salaista tarkkailua eikä keräämään tarkkoja tietoja, jos he kohtaavat tämän henkilön ulkorajalla tai EU:n alueella. Kuulutuksen täytäntöönpaneva jäsenvaltio voisi pikemminkin määrittää tapauskohtaisesti, myös Europolilta saatujen taustatietojen perusteella, onko kyseisen henkilön suhteen toteutettava lisätoimenpiteitä. Tällaiset lisätoimenpiteet toteutettaisiin kansallisen lainsäädännön nojalla, ja asia olisi täysin kyseisen jäsenvaltion harkintavallassa. Ehdotuksessa määritellään Europolin tallentamia kuulutuksia koskeva tarkistusjakso (joka on määritelty myös muiden kuulutusluokkien osalta) sekä kuulutusten poistamista koskevat säännöt, jotka koskevat nimenomaan tämäntyyppisiä kuulutuksia. Yleisenä sääntönä on, että kuulutukset olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on tallennettu. Europolin SIS-järjestelmään tallentama kuulutus olisi poistettava erityisesti, jos kuulutuksen kohteena oleva henkilö ei enää kuulu tähän kuulutusluokkaan, jokin jäsenvaltio vastustaa tällaisen kuulutuksen tallentamista, jokin jäsenvaltio tallentaa toisen kuulutuksen SIS-järjestelmään tai jos Europol saa tietoonsa, että kolmannelta maalta tai kansainväliseltä järjestöltä saadut tiedot ovat virheellisiä tai ne on välitetty Europolille laittomia tarkoituksia varten, esimerkiksi jos tietojen toimittaminen asianomaisesta henkilöstä perustui poliittisiin syihin. Ehdotukseen sisältyy asetukseen (EU) 2018/1862 tehtäviä muutoksia, joiden tarkoituksena on saattaa sen tietosuojasäännökset, erityisesti oikeus tutustua tietoihin, oikaista virheellisiä tietoja ja poistaa oikeudettomasti tallennetut tiedot, sekä oikeussuojakeinot ja vastuukysymykset vastaamaan asetusta (EU) 2016/794 ja asetusta (EU) 2018/1725 siltä osin kuin nämä mukautukset ovat tarpeen Europolin tallennettavaksi tulevan uuden kuulutusluokan vuoksi. 2020/0350 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä annetun asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan a alakohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Schengenin tietojärjestelmä, jäljempänä ’SIS-järjestelmä’, on keskeinen väline, jolla edistetään korkean turvallisuuden tason säilyttämistä unionin vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella tukemalla kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, erityisesti rajavartijoiden, poliisin, tulliviranomaisten, maahanmuuttoviranomaisten sekä viranomaisten, jotka vastaavat rikosten ennalta estämisestä, paljastamisesta, tutkimisesta tai rikoksiin liittyvistä syytetoimista taikka rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanosta, operatiivista yhteistyötä. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1862 on SIS-järjestelmän oikeusperusta asioissa, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, kolmannen osan V osaston 4 ja 5 luvun soveltamisalaan. (2)SIS-järjestelmään tallennetut henkilöitä ja esineitä koskevat kuulutukset asetetaan reaaliaikaisesti suoraan SIS-järjestelmää asetuksen (EU) 2018/1862 nojalla käyttävien jäsenvaltioiden toimivaltaisten kansallisten viranomaisten kaikkien loppukäyttäjien saataville. SIS-kuulutuksiin sisältyy tiettyä henkilöä tai esinettä koskevien tietojen lisäksi ohjeita siitä, mitä viranomaisten on tehtävä henkilön tai esineen löytyessä. (3)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2016/794 perustetulla Euroopan unionin lainvalvontayhteistyövirastolla, jäljempänä ’Europol’, on merkittävä asema SIS-järjestelmän käytössä ja SIS-kuulutuksia koskevien lisätietojen vaihdossa jäsenvaltioiden kanssa. Voimassa olevien sääntöjen mukaan SIS-kuulutuksia voivat kuitenkin tehdä vain jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. (4)Kun otetaan huomioon, että lisääntyvän liikkuvuuden mukanaan tuoma vakava rikollisuus ja terrorismi ovat kehittymässä yhä globaalimpaan suuntaan, kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Kansainvälisen rikospoliisijärjestön ja Kansainvälisen rikostuomioistuimen, saamat tiedot rikollisista ja terroristeista ovat yhä tärkeämpiä unionin turvallisuuden kannalta. Myös näitä tietoja olisi hyödynnettävä kattavissa toimissa Euroopan unionin sisäisen turvallisuuden varmistamiseksi. Osa näistä tiedoista toimitetaan ainoastaan Europolille. Vaikka Europolilla on ulkopuolisilta kumppaneilta saatuja arvokkaita tietoja vakavaan rikollisuuteen ja terrorismiin syyllistyneistä henkilöstä, se ei voi tehdä kuulutuksia SIS-järjestelmään. Myöskään jäsenvaltiot eivät aina pysty tekemään tällaisten tietojen perusteella kuulutuksia SIS-järjestelmään. (5)Jotta voidaan sulkea aukko vakavaa rikollisuutta ja terrorismia koskevien tietojen vaihdossa, erityisesti tietojen vaihdossa terrorismiin syyllistyvistä vierastaistelijoista, joiden liikkumisen seuranta on ratkaisevan tärkeää, on tarpeen varmistaa, että Europol pystyy asettamaan nämä tiedot suoraan ja reaaliaikaisesti jäsenvaltioiden etulinjassa toimivien virkailijoiden saataville. (6)Europolille olisi sen vuoksi annettava lupa tallentaa kuulutuksia SIS-järjestelmään asetuksen (EU) 2018/1862 mukaisesti perusoikeuksia ja tietosuojasääntöjä kaikilta osin noudattaen. (7)Tätä varten SIS-järjestelmään olisi luotava erityinen kuulutusluokka, johon kuuluvia kuulutuksia tekee yksinomaan Europol, jotta SIS-järjestelmään haun tekevät loppukäyttäjät saavat tiedon siitä, että asianomaisen henkilön epäillään olevan osallisena Europolin toimivaltaan kuuluvaan rikokseen, ja jotta Europol voi saada vahvistuksen siitä, että kuulutuksen kohteena oleva henkilö on löydetty. (8)Sen arvioimiseksi, onko konkreettinen tapaus siinä määrin soveltuva, merkityksellinen ja tärkeä, että se oikeuttaa kuulutuksen tallentamiseen SIS-järjestelmään, ja tietolähteen luotettavuuden ja asianomaista henkilöä koskevien tietojen paikkansapitävyyden varmistamiseksi Europolin olisi suoritettava kustakin tapauksesta tarkka yksilöllinen arviointi, mukaan lukien asianomaista henkilöä koskevat tiedot toimittaneen kolmannen maan tai kansainvälisen järjestön lisäkuulemisia. Europolin olisi suoritettava myös tapauksen lisäanalyysi, erityisesti vertaamalla tietoja tietokannoissaan jo oleviin tietoihin, jotta se voi vahvistaa tietojen paikkansapitävyyden ja täydentää niitä muilla tiedoilla tietokantansa perusteella. Tarkkaan yksilölliseen arviointiin olisi sisällyttävä analyysi siitä, onko olemassa riittäviä perusteita katsoa, että henkilö on tehnyt Europolin toimivaltaan kuuluvan rikoksen, osallistunut tällaiseen rikokseen tai tulee tekemään tällaisen rikoksen. (9)Europolin olisi voitava tallentaa kuulutus SIS-järjestelmään ainoastaan, jos asianomaisesta henkilöstä ei ole ennestään tallennettu jäsenvaltion tekemää SIS-kuulutusta. Tällaisen kuulutuksen laatimisen lisäedellytyksenä olisi oltava, että jäsenvaltiot eivät vastusta kuulutuksen tekemistä SIS-järjestelmään. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat Europolin velvollisuuksia ennen tietojen tallentamista SIS-järjestelmään, erityisesti velvollisuus kuulla jäsenvaltioita asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti. Jäsenvaltioiden olisi myös voitava pyytää Europolin tekemän kuulutuksen poistamista, erityisesti jos ne saavat uusia tietoja kuulutuksen kohteena olevasta henkilöstä, jos niiden kansallinen turvallisuus sitä vaatii tai jos on todennäköistä, että kuulutus aiheuttaisi riskin virallisille tai oikeudellisille tiedusteluille, tutkinnoille tai menettelyille. (10)Europolin olisi pidettävä kirjaa kunkin tapauksen yksilöllisestä arvioinnista ja kuulutuksen tallentamisen perusteista, jotta voidaan tarkistaa tietojenkäsittelyn lainmukaisuus, toteuttaa omaehtoista valvontaa ja varmistaa tietojen eheys ja tietoturvallisuus. Europolin olisi tehtävä asetuksen (EU) 2016/794 mukaisesti yhteistyötä Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa ja annettava nämä kirjatut tiedot pyynnöstä saataville, jotta niitä voidaan käyttää käsittelytoimien seurannassa. (11)On tarpeen vahvistaa säännöt, jotka koskevat Europolin SIS-järjestelmään tallentamien kuulutusten poistamista. Kuulutukset olisi säilytettävä vain niin kauan kuin on tarpeen niihin tarkoituksiin, joita varten ne on tallennettu. Sen vuoksi on aiheellista vahvistaa yksityiskohtaiset arviointiperusteet sen määrittämiseksi, milloin kuulutus olisi poistettava. Europolin SIS-järjestelmään tallentama kuulutus olisi poistettava erityisesti, jos jokin jäsenvaltio vastustaa sitä, jokin jäsenvaltio tallentaa toisen kuulutuksen SIS-järjestelmään tai jos Europol saa tietoonsa, että kolmannelta maalta tai kansainväliseltä järjestöltä saadut tiedot ovat virheellisiä tai ne on välitetty Europolille laittomia tarkoituksia varten, esimerkiksi jos tietojen toimittaminen asianomaisesta henkilöstä perustui poliittisiin syihin. (12)Europol olisi velvoitettava noudattamaan kuulutusten SIS-järjestelmään tallentamisen yhteydessä samoja vaatimuksia ja velvoitteita, joita jäsenvaltioihin sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1862 nojalla, kun ne tallentavat kuulutuksia SIS-järjestelmään. Nopean ja toimivan tiedonsiirron varmistamiseksi Europolin olisi noudatettava yhteisiä standardeja, yhteyskäytäntöjä ja teknisiä menettelyjä, jotka on laadittu sen teknisen käyttöliittymän ja SIS-keskusjärjestelmän yhteensopivuuden varmistamiseksi. Myös Europoliin olisi sovellettava vaatimuksia, jotka koskevat yleisiä tietojenkäsittelysääntöjä, oikeasuhteisuutta, tietojen laatua, tietoturvallisuutta, raportointia ja tilastotietojen keräämiseen liittyviä velvoitteita, joita sovelletaan jäsenvaltioihin niiden tallentaessa kuulutuksia SIS-järjestelmään. (13)Europolin hoitaessa velvollisuuksiaan tämän asetuksen mukaisesti sen suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2018/1725 ja asetusta (EU) 2016/794. Euroopan tietosuojavaltuutetun olisi tehtävä määräajoin tarkastuksia, jotka koskevat SIS-järjestelmään liittyvää Europolin tietojenkäsittelyä ja lisätietojen vaihtoa. (14)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on sellaisen Europolin SIS-järjestelmään tekemien kuulutusten luokan perustaminen ja sääntely, jonka tarkoituksena on vaihtaa tietoja Euroopan unionin sisäistä turvallisuutta uhkaavista henkilöistä, vaan se voidaan tavoitteiden luonteen vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEU-sopimus’, 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (15)Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Erityisesti tässä asetuksessa kunnioitetaan kaikilta osin henkilötietojen suojaa Euroopan unionin perusoikeuskirjan 8 artiklan mukaisesti ja pyritään varmistamaan turvallinen ympäristö kaikille unionin alueella asuville henkilöille. (16)SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä, Tanskan asemasta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 22 olevien 1 ja 2 artiklan mukaisesti Tanska ei osallistu tämän asetuksen hyväksymiseen, asetus ei sido Tanskaa eikä sitä sovelleta Tanskaan. Koska tällä asetuksella kehitetään Schengenin säännöstöä, Tanska päättää mainitun pöytäkirjan 4 artiklan mukaisesti kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun neuvosto on hyväksynyt tämän asetuksen, saattaako se asetuksen osaksi kansallista lainsäädäntöään.

(17)Irlanti osallistuu tähän asetukseen SEU-sopimukseen ja SEUT-sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa N:o 19 olevan 5 artiklan 1 kohdan sekä neuvoston päätöksen 2002/192/EY 6 artiklan 2 kohdan ja neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2020/1745 mukaisesti. (18)Islannin ja Norjan osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin neuvoston sekä Islannin tasavallan ja Norjan kuningaskunnan välisessä sopimuksessa viimeksi mainittujen osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat neuvoston päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa tarkoitettuun alaan. (19)Sveitsin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisessä sopimuksessa Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2008/149/YOS 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (20)Liechtensteinin osalta tällä asetuksella kehitetään niitä Schengenin säännöstön määräyksiä, joita tarkoitetaan Euroopan unionin, Euroopan yhteisön, Sveitsin valaliiton ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan välisessä pöytäkirjassa Liechtensteinin ruhtinaskunnan liittymisestä Euroopan unionin, Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton väliseen sopimukseen Sveitsin valaliiton osallistumisesta Schengenin säännöstön täytäntöönpanoon, soveltamiseen ja kehittämiseen ja jotka kuuluvat päätöksen 1999/437/EY 1 artiklan G kohdassa, luettuna yhdessä neuvoston päätöksen 2011/349/EU 3 artiklan kanssa, tarkoitettuun alaan. (21)Bulgarian ja Romanian osalta tämä asetus on vuoden 2005 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös, ja sitä olisi tarkasteltava yhdessä neuvoston päätöksen 2010/365/EU ja neuvoston päätöksen (EU) 2018/934 kanssa. (22)Kroatian osalta tämä asetus on vuoden 2011 liittymisasiakirjan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös ja sitä olisi tarkasteltava yhdessä neuvoston päätöksen (EU) 2017/733 kanssa. (23)Kyproksen osalta tämä asetus on vuoden 2003 liittymisasiakirjan 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu Schengenin säännöstöön perustuva tai muuten siihen liittyvä säädös [lisätään mahdollinen neuvoston päätös]. (24)Euroopan tietosuojavaltuutettua on kuultu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1725 41 artiklan 2 kohdan mukaisesti. (25)Sen vuoksi asetusta (EU) N:o 2018/1862 olisi muutettava, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla

Asetuksen (EU) 2018/1862 muuttaminen 1)Korvataan 2 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”2. Tässä asetuksessa säädetään myös SIS-järjestelmän teknisestä rakenteesta, jäsenvaltioiden, Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston, jäljempänä ’Europol’, ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaavan Euroopan unionin viraston, jäljempänä ’eu-LISA’, velvollisuuksista, yleisestä tietojenkäsittelystä, asianomaisten henkilöiden oikeuksista ja korvausvastuusta.” 2)Lisätään 3 artiklaan alakohta seuraavasti: ”22) ’kolmannen maan kansalaisella’ ketä tahansa henkilöä, joka ei ole SEUT-sopimuksen 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu unionin kansalainen, lukuun ottamatta henkilöitä, joilla on oikeus vapaaseen liikkuvuuteen unionissa direktiivin 2004/38/EY taikka unionin tai unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden välillä tehdyn sopimuksen mukaisesti.” 3)Muutetaan 24 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jos jäsenvaltio arvioi, että 26, 32, 36 tai 37 a artiklan mukaisesti tallennetun kuulutuksen edellyttämä toimenpide on ristiriidassa sen kansallisen lainsäädännön, kansainvälisten velvoitteiden tai oleellisten kansallisten etujen kanssa, jäsenvaltio voi jälkeenpäin vaatia, että kuulutukseen lisätään liputus, josta käy ilmi, että sen alueella ei tämän kuulutuksen johdosta ryhdytä kyseiseen toimenpiteeseen. Kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on lisättävä liputus 26, 32 tai 36 artiklan mukaisesti tallennettuun kuulutukseen, ja Europol lisää liputuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettuun kuulutukseen.” b)Korvataan 3 kohta seuraavasti:

”3. Jos kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio tai Europol pyytää toimenpiteen toteuttamista erityisen kiireellisissä ja vakavissa tapauksissa, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on tutkittava, voiko se sallia omasta vaatimuksestaan lisätyn liputuksen peruuttamisen. Jos täytäntöönpaneva jäsenvaltio voi peruuttaa liputuksen, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pyydetty toimenpide voidaan toteuttaa viipymättä.” 4)Lisätään IX a luku seuraavasti: ”IX a LUKU Europolin tallentamat kuulutukset kiinnostuksen kohteena olevista henkilöistä 37 a artikla

Kuulutuksen tallentamisen tavoitteet ja edellytykset 1. Europol voi tallentaa SIS-järjestelmään henkilöitä koskevia kuulutuksia ilmoittaakseen SIS-järjestelmään hakuja tekeville loppukäyttäjille kyseisten henkilöiden epäillystä osallisuudesta rikokseen, jonka osalta Europol on toimivaltainen asetuksen (EU) 2016/794 3 artiklan mukaisesti, sekä saadakseen tämän asetuksen 37 b artiklan mukaisesti tiedon siitä, että asianomainen henkilö on löydetty. 2. Europol voi tallentaa SIS-järjestelmään kuulutuksen henkilöistä, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, ainoastaan kolmannelta maalta tai kansainväliseltä järjestöltä asetuksen (EU) 2016/794 17 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti saatujen tietojen perusteella, jos tiedot liittyvät toiseen seuraavista: a)henkilöt, joita epäillään asetuksen (EU) 2016/794 3 artiklan mukaiseen Europolin toimivaltaan kuuluvasta rikoksesta tai osallisuudesta tällaiseen rikokseen tai jotka on tuomittu tällaisesta rikoksesta; b)henkilöt, joiden osalta on tosiasioihin perustuvaa näyttöä tai todennäköisiä syitä epäillä, että he aikovat tehdä asetuksen (EU) 2016/794 3 artiklan mukaiseen Europolin toimivaltaan kuuluvia rikoksia. 3. Europol voi tallentaa kuulutuksen SIS-järjestelmään vasta varmistettuaan kaikki seuraavat seikat: a)2 kohdan mukaisesti toimitettujen tietojen analyysi on vahvistanut tietolähteen luotettavuuden ja asianomaista henkilöä koskevien tietojen paikkansapitävyyden, minkä perusteella Europol voi jatkettuaan tarvittaessa tietojen vaihtoa tietojen toimittajan kanssa asetuksen (EU) 2016/794 25 artiklan mukaisesti todeta kyseisen henkilön kuuluvan 2 kohdan soveltamisalaan; b)tarkistuksessa on vahvistunut, että kuulutuksen tallentaminen on tarpeen asetuksen (EU) 2016/794 3 artiklassa säädettyjen Europolin tavoitteiden saavuttamiseksi; c)SIS-järjestelmään tämän asetuksen 48 artiklan mukaisesti tehdyssä haussa ei ole käynyt ilmi, että kyseisestä henkilöstä olisi olemassa kuulutus; d)kuuleminen, johon on sisältynyt asianomaista henkilöä koskevien tietojen toimittaminen asetukseen (EU) 2016/794 osallistuville jäsenvaltioille mainitun asetuksen 7 artiklan mukaisesti, on vahvistanut, että i) mikään jäsenvaltio ei ole ilmoittanut aikomuksesta tallentaa SIS-järjestelmään kuulutusta kyseisestä henkilöstä; ii) mikään jäsenvaltio ei ole esittänyt perusteltua vastalausetta sen johdosta, että Europol aikoo tallentaa kyseistä henkilöä koskevan kuulutuksen SIS-järjestelmään. 4. Europol pitää yksityiskohtaisesti kirjaa kuulutuksen tallentamisesta SIS-järjestelmään ja tallentamisen perusteista, jotta voidaan varmistaa, että 1, 2 ja 3 kohdassa säädettyjä aineellisia ja menettelyä koskevia vaatimuksia noudatetaan. Kirjattujen tietojen on oltava pyynnöstä Euroopan tietosuojavaltuutetun saatavilla. 5. Europol ilmoittaa kaikille jäsenvaltioille kuulutuksen tallentamisesta SIS-järjestelmään vaihtamalla lisätietoja tämän asetuksen 8 artiklan mukaisesti. 6. Europoliin sovelletaan 20, 21, 22, 42, 56, 59, 61, 62 ja 63 artiklassa säädettyjä kuulutuksen tehneeseen jäsenvaltioon sovellettavia vaatimuksia ja velvoitteita, kun se käsittelee tietoja SIS-järjestelmässä. 37 b artikla

Kuulutukseen perustuvan toimenpiteen toteuttaminen

1. Kun saadaan osuma Europolin tallentamaan kuulutukseen, täytäntöönpanevan jäsenvaltion on a)kerättävä ja toimitettava seuraavat tiedot: i) maininta siitä, että kuulutuksen kohteena oleva henkilö on löydetty; ii) tarkastuksen paikka, aika ja peruste; b)päätettävä kansallisen lainsäädännön mukaisesti, onko tarpeen toteuttaa lisätoimenpiteitä. 2. Täytäntöönpanevan jäsenvaltion on toimitettava 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetut tiedot Europolille lisätietojen vaihdon avulla.” 5)Muutetaan 48 artikla seuraavasti: a)Korvataan otsikko seuraavasti: ”Europolin suorittama tietojen tallentaminen ja käsittely SIS-järjestelmässä” b)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Europolilla on toimeksiantonsa täyttämiseksi tarvittaessa oikeus käyttää SIS-järjestelmän tietoja ja tehdä niihin hakuja sekä tallentaa, päivittää ja poistaa kuulutuksia tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti. Europol tallentaa, päivittää, poistaa ja hakee SIS-järjestelmän tietoja erillisen teknisen käyttöliittymän kautta. Europol perustaa teknisen käyttöliittymän ja ylläpitää sitä noudattaen tämän asetuksen 9 artiklassa määriteltyjä yhteisiä standardeja, yhteyskäytäntöjä ja teknisiä menettelyjä, ja tekninen käyttöliittymä mahdollistaa suoran yhteyden SIS-keskusjärjestelmään. Europol vaihtaa lisätietoja SIRENE-käsikirjan säännösten mukaisesti. Tätä varten Europol varmistaa, että sen omiin kuulutuksiin liittyvät lisätiedot ovat saatavilla ympäri vuorokauden seitsemänä päivänä viikossa.” c)Korvataan 4 kohta seuraavasti: ”4. SIS-järjestelmään tehdyn haun tai lisätietojen käsittelyn kautta saatujen tietojen käyttö Europolissa edellyttää tiedot joko kuulutuksen tehneenä jäsenvaltiona tai täytäntöönpanevana jäsenvaltiona toimittaneen jäsenvaltion hyväksyntää. Jos jäsenvaltio sallii tällaisten tietojen käytön, niiden käsittelyyn Europolissa sovelletaan asetusta (EU) 2016/794. Europol saa toimittaa kyseisiä tietoja kolmansille maille ja osapuolille ainoastaan tiedot toimittaneen jäsenvaltion suostumuksella ja tietosuojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä kaikilta osin noudattaen.” d) Lisätään 7 a kohta seuraavasti: ”7 a Euroopan tietosuojavaltuutettu tekee Europolin tämän asetuksen mukaisesti suorittamaa tietojenkäsittelyä koskevan tarkastuksen vähintään joka neljäs vuosi kansainvälisten tarkastusstandardien mukaisesti.” 6)Muutetaan 53 artikla seuraavasti: a)Lisätään 5 a kohta seuraavasti: ”5 a Europol voi tallentaa 37 a artiklan 1 kohdassa tarkoitetun henkilöä koskevan kuulutuksen yhdeksi vuodeksi. Europol tarkistaa tämän ajan kuluessa, onko kuulutus tarpeen säilyttää. Europol määrittää tarvittaessa lyhyempiä tarkistusjaksoja.” b) Korvataan 6, 7 ja 8 kohta seuraavasti:

”6. Kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio ja tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti SIS-järjestelmään tallennettujen henkilötietojen osalta Europol voi 2, 3, 4, 5 ja 5 a kohdassa tarkoitetun tarkistusjakson kuluessa päättää kattavan, lokitiedostoon kirjattavan yksilöllisen arvioinnin perusteella säilyttää henkilöä koskevan kuulutuksen pidemmän aikaa kuin tarkistusjakson ajan, jos säilyttäminen on tarpeen ja oikeasuhteista niiden tavoitteiden saavuttamiseksi, joita varten kuulutus on tallennettu. Tällöin sovelletaan tämän artiklan 2, 3, 4, 5 tai 5 a kohtaa myös voimassaolon jatkamisen osalta. Kuulutuksen säilyttämisen jatkamisesta on ilmoitettava CS-SIS-keskukseen.” ”7. Henkilöitä koskevat kuulutukset poistetaan automaattisesti 2, 3, 4, 5 ja 5 a kohdassa tarkoitetun tarkistusjakson päätyttyä, paitsi jos kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio tai tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti SIS-järjestelmään tallennettujen kuulutusten osalta Europol on ilmoittanut säilyttämisen jatkamisesta CS-SIS-keskukseen tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti. CS-SIS-keskus ilmoittaa kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle tai Europolille automaattisesti neljä kuukautta etukäteen määräajan mukaisesta tietojen poistamisesta.” ”8. Jäsenvaltiot ja Europol pitävät tilastoja sellaisten henkilöitä koskevien kuulutusten määrästä, joiden säilyttämistä on jatkettu tämän artiklan 6 kohdan mukaisesti, ja toimittavat ne pyynnöstä 69 artiklassa tarkoitetuille valvontaviranomaisille.” 7)Lisätään 55 artiklaan 6 a kohta seuraavasti: ”6 a Europolin 37 a artiklan mukaisesti tallentamat henkilöitä koskevat kuulutukset poistetaan, kun a)kuulutuksen voimassaolo on päättynyt 53 artiklan mukaisesti; b)Europol on päättänyt niiden poistamisesta erityisesti silloin, kun se saa kuulutuksen tallentamisen jälkeen tietoonsa, että 37 a artiklan 2 kohdan mukaisesti saadut tiedot ovat virheellisiä tai ne on välitetty Europolille laittomia tarkoituksia varten, tai kun Europol saa tietoonsa tai jäsenvaltio ilmoittaa sille, että henkilö, josta kuulutus on tehty, ei enää kuulu 37 a artiklan 2 kohdan soveltamisalaan; c)jokin jäsenvaltio ilmoittaa Europolille lisätietoja vaihtamalla, että se on tallentamassa tai tallentanut kuulutuksen henkilöstä, josta Europol on tehnyt kuulutuksen; d)asetukseen (EU) 2016/794 osallistuva jäsenvaltio esittää Europolille kyseisen asetuksen 7 artiklan mukaisesti kuulutusta koskevan perustellun vastalauseen.” 8)Muutetaan 56 artikla seuraavasti: a)Korvataan 1 kohta seuraavasti: ”1. Jäsenvaltiot saavat käsitellä 20 artiklassa tarkoitettuja tietoja ainoastaan niihin tarkoituksiin, jotka on määritetty kullekin 26, 32, 34, 36, 37 a, 38 ja 40 artiklassa tarkoitetulle kuulutusluokalle.” b)Korvataan 5 kohta seuraavasti: ”5. Tämän asetuksen 26, 32, 34, 36, 37 a, 38 ja 40 artiklassa tarkoitettujen kuulutusten sisältämien tietojen käsittelyn muuhun kuin siihen tarkoitukseen, jota varten ne tallennettiin SIS-järjestelmään, on liityttävä yksittäiseen tapaukseen, ja sen perusteena on oltava tarve torjua yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen kohdistuva välitön ja vakava uhka, valtion turvallisuuteen liittyvät vakavat syyt tai vakavan rikoksen ehkäiseminen. Tätä varten on hankittava ennakolta lupa kuulutuksen tehneeltä jäsenvaltiolta tai, jos tiedot on tallennettu tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti, Europolilta.” 9)Korvataan 61 artiklan 1 ja 2 kohta seuraavasti: ”1. Jos uuden kuulutuksen tallentamisen yhteydessä ilmenee, että SIS-järjestelmässä on jo kuulutus henkilöstä, jolla on samat tunnistetiedot, SIRENE-toimisto ottaa 12 tunnin kuluessa yhteyttä kuulutuksen tehneeseen jäsenvaltioon tai, jos kuulutus on tallennettu tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti, Europoliin, vaihtamalla lisätietoja sen tarkentamiseksi, koskeeko kuulutus samaa henkilöä.” ”2. Jos ristiintarkastus osoittaa, että henkilö, jota uusi kuulutus koskee, ja henkilö, jota SIS-järjestelmässä jo oleva kuulutus koskee, ovat todella yksi ja sama henkilö, kuulutuksen tehneen jäsenvaltion SIRENE-toimiston on sovellettava 23 artiklassa tarkoitettua päällekkäisten kuulutusten tekemistä koskevaa menettelyä. Poiketen siitä, mitä edellä säädetään, Europol poistaa tallentamansa, 55 artiklan 6 a kohdan c alakohdassa tarkoitetun kuulutuksen.” 10)Korvataan 67 artikla seuraavasti: ”67 artikla

Pääsyoikeus, oikeus saada virheelliset tiedot oikaistuiksi ja oikeudettomasti tallennetut tiedot poistetuiksi 1)Rekisteröidyt voivat käyttää asetuksen (EU) 2016/679 15, 16 ja 17 artiklassa, direktiivin (EU) 2016/680 14 artiklan ja 16 artiklan 1 ja 2 kohdan kansallisissa täytäntöönpanosäännöksissä ja asetuksen (EU) 2018/1725 IX luvussa säädettyjä oikeuksia.

2)Muu kuin kuulutuksen tehnyt jäsenvaltio saa luovuttaa rekisteröidylle tietoja käsitellyistä kyseisen rekisteröidyn henkilötiedoista ainoastaan, jos se on ensin antanut kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle tilaisuuden esittää kantansa. Jos Europol on tallentanut henkilötiedot SIS-järjestelmään, pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion on toimitettava pyyntö Europolille viipymättä ja joka tapauksessa viiden päivän kuluessa sen vastaanottamisesta, ja Europol käsittelee pyynnön asetuksen (EU) 2016/794 ja asetuksen (EU) 2018/1725 mukaisesti. Jos Europol saa jonkin jäsenvaltion SIS-järjestelmään tallentamia henkilötietoja koskevan pyynnön, Europol lähettää pyynnön kuulutuksen tehneelle jäsenvaltiolle viipymättä ja joka tapauksessa viiden päivän kuluessa pyynnön vastaanottamisesta. Viestintä näiden jäsenvaltioiden välillä sekä jäsenvaltioiden ja Europolin välillä tapahtuu vaihtamalla lisätietoja. 3)Jäsenvaltion on päätettävä kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti, mukaan lukien lainsäädäntö, jolla direktiivi (EU) 2016/680 saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja Europol päättää asetuksen (EU) 2018/1725 IX luvun mukaisesti SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta olla luovuttamatta rekisteröidylle osittain tai lainkaan tietoja, siltä osin ja niin pitkäksi aikaa kuin osittainen tai täydellinen rajoittaminen on välttämätön ja oikeasuhteinen toimenpide demokraattisessa yhteiskunnassa, ottaen asianmukaisesti huomioon kyseisen rekisteröidyn perusoikeudet ja oikeutetut edut, a)jotta vältetään virallisten tai oikeudellisten tiedustelujen, tutkintojen tai menettelyjen estäminen; b)jotta vältetään tuottamasta haittaa rikosten ennalta estämiselle, paljastamiselle, tutkinnalle tai rikoksiin liittyville syytetoimille taikka rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanolle; c)yleisen turvallisuuden suojelemiseksi; d)kansallisen turvallisuuden suojelemiseksi; tai e)muiden henkilöiden oikeuksien ja vapauksien suojaamiseksi. Jäsenvaltio tai SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta Europol ilmoittaa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa rekisteröidylle ilman aiheetonta viivytystä kirjallisesti kaikista tietoihin pääsyn epäämisistä tai rajoituksista ja syyt epäämiseen tai rajoitukseen. Tällaiset tiedot voidaan jättää pois, jos niiden ilmoittaminen vaarantaisi jonkin tämän kohdan ensimmäisen alakohdan a–e alakohdassa esitetyn tarkoituksen. Jäsenvaltio tai SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta Europol ilmoittaa rekisteröidylle mahdollisuudesta tehdä valitus valvontaviranomaiselle tai käyttää muita oikeussuojakeinoja. Jäsenvaltio tai SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta Europol dokumentoi ne tosiseikat tai oikeudelliset syyt, joihin päätös olla antamatta tietoja rekisteröidylle perustuu. Nämä tiedot on asetettava toimivaltaisten valvontaviranomaisten saataville. Tällaisissa tapauksissa rekisteröidyllä on myös mahdollisuus käyttää oikeuksiaan toimivaltaisten valvontaviranomaisten välityksellä. 4)Rekisteröidyn haettua pääsyoikeutta tietoihin tai niiden oikaisemista tai poistamista jäsenvaltio tai SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta Europol ilmoittaa rekisteröidylle ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta, mihin toimenpiteisiin tämän artiklan mukaisten oikeuksien käyttämisen johdosta on ryhdytty. Määräaikaa voidaan tarvittaessa jatkaa enintään kahdella kuukaudella ottaen huomioon pyyntöjen monimutkaisuus ja määrä. Jäsenvaltio tai SIS-järjestelmään tämän asetuksen 37 a artiklan mukaisesti tallennettujen henkilötietojen osalta Europol ilmoittaa rekisteröidylle mahdollisesta jatkamisesta kuukauden kuluessa pyynnön vastaanottamisesta sekä viivästymisen syyt. Jos rekisteröity esittää pyynnön sähköisesti, tiedot on toimitettava sähköisesti mahdollisuuksien mukaan, paitsi jos rekisteröity toisin pyytää. ” 11)Korvataan 68 artikla seuraavasti: ”68 artikla

Oikeussuojakeinot 1)Kuka tahansa voi saattaa jäsenvaltion lainsäädännön mukaan toimivaltaisen valvontaviranomaisen tai tuomioistuimen ratkaistavaksi vaatimuksen tietoihin pääsemiseksi, niiden oikaisemiseksi, poistamiseksi tai tietojen tai vahingonkorvauksen saamiseksi häntä itseään koskevan kuulutuksen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin (EU) 2016/680 oikeussuojakeinoja koskevien säännösten soveltamista. 2)Kuka tahansa voi tehdä Euroopan tietosuojavaltuutetulle kantelun tietoihin pääsemiseksi, niiden oikaisemiseksi, poistamiseksi tai tietojen tai vahingonkorvauksen saamiseksi Europolin tallentaman häntä itseään koskevan kuulutuksen osalta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EU) 2018/1725 oikeussuojakeinoja koskevien säännösten soveltamista. 3)Jäsenvaltiot ja Europol sitoutuvat vastavuoroisesti panemaan täytäntöön tämän artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen tuomioistuinten, viranomaisten tai elinten tekemät lopulliset päätökset, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 72 artiklan soveltamista. 4)Jäsenvaltiot ja Europol raportoivat vuosittain Euroopan tietosuojaneuvostolle a)rekisterinpitäjälle esitettyjen tiedonsaantipyyntöjen määrän ja niiden tapausten määrän, joissa oikeus käyttää tietoja on myönnetty; b)valvontaviranomaiselle esitettyjen tiedonsaantipyyntöjen määrän ja niiden tapausten määrän, joissa oikeus käyttää tietoja on myönnetty; c)virheellisten tietojen oikaisemista ja oikeudettomasti tallennettujen tietojen poistamista koskevien rekisterinpitäjälle esitettyjen pyyntöjen määrän ja niiden tapausten määrän, joissa tiedot on oikaistu tai poistettu; d)virheellisten tietojen oikaisemista tai oikeudettomasti tallennettujen tietojen poistamista koskevien valvontaviranomaiselle esitettyjen pyyntöjen määrän;

e)aloitettujen oikeuskäsittelyjen määrän; f)niiden tapausten määrän, joissa tuomioistuin on ratkaissut asian kantajan hyväksi; g)mahdolliset huomautukset tapauksista, joissa on kyse kuulutuksen tehneen jäsenvaltion tai Europolin tallentamia kuulutuksia koskevien toisten jäsenvaltioiden tuomioistuinten tai viranomaisten lopullisten päätösten vastavuoroisesta tunnustamisesta. SIRENE-käsikirjaan sisällytetään malli tässä kohdassa tarkoitettua raportointia varten. 5)Jäsenvaltioiden ja Europolin raportit sisällytetään 71 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuun yhteiseen toimintakertomukseen.” 12)Korvataan 72 artikla seuraavasti: ”72 artikla

Korvausvastuu 1)Rajoittamatta asetuksen (EU) 2016/679, direktiivin (EU) 2016/680, asetuksen (EU) 2018/1725 ja asetuksen (EU) 2016/794 mukaista oikeutta korvaukseen ja korvausvastuuta a)henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut aineellista tai aineetonta vahinkoa jäsenvaltion suorittamasta lainvastaisesta henkilötietojen käsittelystä N.SIS-järjestelmän käytössä tai jostakin muusta tämän asetuksen vastaisesta teosta, on oikeus saada korvausta kyseiseltä jäsenvaltiolta; b)henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut aineellista tai aineetonta vahinkoa Europolin suorittamasta tämän asetuksen vastaisesta teosta, on oikeus saada korvausta Europolilta; c)henkilöllä tai jäsenvaltiolla, jolle on aiheutunut aineellista tai aineetonta vahinkoa eu-LISA:n suorittamasta tämän asetuksen vastaisesta teosta, on oikeus saada korvausta eu-LISA:lta. Jäsenvaltio, Europol tai eu-LISA vapautuu vastuustaan osittain tai kokonaan, jos se osoittaa, ettei se ole vastuussa vahingon aiheuttaneesta tapahtumasta. 2)Jos SIS-järjestelmälle aiheutuu vahinkoa siitä, ettei jokin jäsenvaltio tai Europol ole noudattanut tämän asetuksen mukaisia velvoitteitaan, tämä jäsenvaltio tai Europol on velvollinen korvaamaan tällaisen vahingon, paitsi jos ja siltä osin kuin eu-LISA tai toinen SIS-järjestelmään osallistuva jäsenvaltio on jättänyt toteuttamatta kohtuulliset toimenpiteet vahingon syntymisen ehkäisemiseksi tai sen vaikutusten rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin. 3)Jäsenvaltiota vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä. Europolia vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan asetusta (EU) 2016/794 ja perussopimuksissa määrättyjä edellytyksiä. eu-LISA:a vastaan nostettuihin vahingonkorvauskanteisiin, jotka koskevat 1 ja 2 kohdassa tarkoitettua vahinkoa, sovelletaan perussopimuksissa määrättyjä edellytyksiä.” 13)Korvataan 74 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”3. eu-LISA tuottaa päivittäin, kuukausittain ja vuosittain tilastoja, joissa esitetään tietueiden määrä kuulutusluokittain, sekä kunkin jäsenvaltion ja Europolin osalta eriteltyinä että kokonaismääränä. eu-LISA tuottaa myös vuosikertomukset, joissa esitetään osumien määrä kuulutusluokittain, SIS-järjestelmään tehtyjen hakujen määrä ja niiden SIS-järjestelmän käyttökertojen määrä, joiden tarkoituksena oli kuulutuksen tallentaminen, päivittäminen tai poistaminen, sekä kunkin jäsenvaltion ja Europolin osalta eriteltyinä että kokonaismääränä. Tuotettuihin tilastoihin ei sisällytetä henkilötietoja. Vuotuinen tilastokertomus julkaistaan.” 14)Lisätään 79 artiklaan 7 kohta seuraavasti: ”7. Komissio antaa päätöksen, jossa vahvistetaan päivä, jona Europol alkaa tallentaa ja päivittää tietoja SIS-järjestelmään ja poistaa tietoja siitä tämän asetuksen mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella [XXX], kun seuraavien edellytysten on todettu täyttyneen: a)tämän asetuksen nojalla hyväksyttyjä täytäntöönpanosäädöksiä on muutettu siinä määrin kuin on tarpeen tämän asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella [XXX], soveltamiseksi; b)Europol on ilmoittanut komissiolle, että se on toteuttanut tarvittavat tekniset ja menettelylliset järjestelyt SIS-järjestelmän tietojen käsittelemiseksi ja lisätietojen vaihtamiseksi tämän asetuksen mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella [XXX];

c)eu-LISA on ilmoittanut komissiolle, että kaikki CS-SIS-keskukseen liittyvät testaustoimet sekä CS-SIS-keskuksen ja tämän asetuksen, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella [XXX], 48 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun Europolin teknisen käyttöliittymän välisen vuorovaikutuksen testaustoimet on saatettu onnistuneesti päätökseen. Kyseinen päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.” 2 artikla

Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan asetuksen (EU) 2018/1862 79 artiklan 7 kohdan mukaisesti määritetystä päivämäärästä alkaen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa perussopimusten mukaisesti. Tehty Brysselissä Puhemies Puheenjohtaja Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS – ’VIRASTOT’ 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen nimi 1.2.Toimintalohko 1.3.Ehdotus liittyy 1.4.Tavoitteet 1.5.Ehdotuksen perustelut 1.6.Ehdotetun toimen kesto ja rahoitusvaikutukset 1.7.Hallinnointitapa 2.HALLINNOINTI

2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS – ’VIRASTOT’ 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä 28 päivänä marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamisesta Europolin tallentamien kuulutusten osalta 1.2.Toimintalohko Toimintalohko: Sisäasiat Toiminta: Muuttoliike ja rajaturvallisuus Budjettinimikkeistö 11 10 02 1118.0207: Rajaturvallisuus – Vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueeseen liittyvien laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto (eu-LISA) 1.3.Ehdotus liittyy ◻ uuteen toimeen ◻ uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ⌧ käynnissä olevan toimen jatkamiseen

◻ yhden tai useamman toimen sulauttamiseen tai uudelleen suuntaamiseen johonkin toiseen/uuteen toimeen 1.4.Tavoitteet 1.4.1.Yleistavoitteet Vastauksena kiireellisiin operatiivisiin tarpeisiin ja lainsäätäjien kehotuksiin tehostaa tukea Europolille komission vuoden 2020 työohjelmassa ilmoitettiin lainsäädäntöaloitteesta, jolla on määrä ”vahvistaa Europolin toimeksiantoa ja tehostaa näin poliisiyhteistyötä”. Yksi tämän lainsäädäntöaloitteen osatekijöistä on pyrkiä löytämään ratkaisuja rajoituksiin, jotka koskevat Europolin mahdollisuuksia toimittaa kolmansista maista ja kansainvälisiltä järjestöiltä saaduista tiedoista laatimiaan analyyseja suoraan ja reaaliaikaisesti jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoille. SIS-järjestelmää koskevan asetuksen (EU) 2018/1862 muuttamista koskevalla ehdotuksella edistetään tätä aloitetta, sillä siinä pyritään laajentamaan SIS-järjestelmän soveltamisalaa luomalla Europolin käyttöön uusi erillinen kuulutusluokka, jotta se voi toimittaa tiukkoja ehtoja noudattaen tällaisia tietoja jäsenvaltioiden etulinjan virkailijoille. Tämä on yksi heinäkuussa 2020 hyväksytyn EU:n turvallisuusunionistrategian keskeisistä toimista. Aloite vastaa poliittisissa suuntaviivoissa esitettyä kehotusta, jonka mukaan ”meidän on tehtävä kaikki voitavamme unionin kansalaisten suojelemiseksi”. Sen odotetaan vahvistavan Europolia, jotta se voi auttaa jäsenvaltioita ylläpitämään kansalaisten turvallisuutta. Tämän aloitteen yleiset tavoitteet ovat seurausta seuraavista perussopimukseen pohjautuvista päämääristä: 1. Europol tukee ja tehostaa jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisten toimintaa ja keskinäistä yhteistyötä vähintään kahteen jäsenvaltioon vaikuttavan vakavan rikollisuuden, terrorismin ja unionin politiikkaan liittyvään yhteiseen etuun kohdistuvien rikollisuuden muotojen ehkäisemisessä ja torjunnassa; 2. eu-LISA tukee Europolia ja jäsenvaltioita tietojenvaihdossa vakavan rikollisuuden ja terrorismin ehkäisemiseksi. 1.4.2.Erityistavoite Erityistavoite perustuu edellä esitettyihin yleisiin tavoitteisiin: toimittaa etulinjan virkailijoille tulokset analyyseista, joita Europol on tehnyt kolmansilta mailta saaduista tiedoista. Tavoitteena on välittää etulinjan virkailijoille tarvittaessa niiden analyysien tulokset, joita Europol on tehnyt kolmansilta mailta tai kansainvälisiltä järjestöiltä saaduista, epäiltyjä ja rikollisia koskevista tiedoista. Perimmäisenä tavoitteena on antaa etulinjan virkailijoille suora ja reaaliaikainen pääsy tällaisiin tietoihin, jotta heitä voidaan auttaa tehtäviensä suorittamisessa, kun he tarkastavat henkilöitä ulkorajalla tai EU:n alueella. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Ehdotus hyödyttää ensisijaisesti yksilöitä ja koko yhteiskuntaa parantamalla Europolin valmiuksia tukea jäsenvaltioita rikollisuuden torjunnassa ja EU:n kansalaisten suojelussa. Kansalaiset hyötyvät suoraan ja välillisesti rikosten määrän, taloudellisten vahinkojen ja turvallisuuteen liittyvien kustannusten vähenemisestä. Ehdotus ei sisällä kansalaisia ja/tai kuluttajia koskevia sääntelyllisiä velvoitteita eikä aiheuta tältä osin lisäkustannuksia. Ehdotuksella saadaan aikaan mittakaavaetuja hallinnon kannalta, koska kohdennettujen toimien resurssivaikutukset siirtyvät kansalliselta tasolta EU:n tasolle. Jäsenvaltioiden viranomaiset hyötyvät ehdotuksesta suoraan niiden mittakaavaetujen ansiosta, jotka johtavat hallintokustannuksista saataviin säästöihin. 1.4.4.Tuloksellisuusindikaattorit Erityistavoitteiden toteuttamista ja tuloksellisuutta voidaan seurata seuraavien keskeisten indikaattorien avulla: Erityistavoite: ”SIS-keskusjärjestelmän päivitettyjen toimintojen käyttöönotto vuoden 2022 loppuun mennessä”

Europolia koskevat indikaattorit: – teknisen käyttöliittymän perustaminen kuulutusten SIS-keskusjärjestelmään tallentamista ja päivittämistä sekä siitä poistamista varten; – eu-LISA:n järjestämien testien saattaminen onnistuneesti päätökseen. eu-LISA:a koskevat indikaattorit: – kattavan käyttöönottoa edeltävän testauksen saattaminen onnistuneesti päätökseen keskustasolla; – Europolin kanssa tehtyjen, tietojen siirtämistä SIS-keskusjärjestelmään koskevien testien sekä kaikkien jäsenvaltioiden ja virastojen järjestelmien kanssa tehtyjen testien saattaminen onnistuneesti päätökseen; – uutta kuulutusluokkaa koskevien SIRENE-testien saattaminen onnistuneesti päätökseen. Varainhoidon puiteasetuksen 28 artiklan mukaisesti ja moitteettoman varainhoidon varmistamiseksi eu-LISA seuraa jo tässä vaiheessa tulosindikaattoreiden avulla edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa. Sillä on tällä hetkellä 29 organisaatiotason keskeistä suorituskykyindikaattoria. Nämä indikaattorit esitetään eu-LISA:n konsolidoidussa vuotuisessa toimintakertomuksessa. Niihin sisältyy tavoitteen selkeä seuranta vuoden loppuun mennessä sekä vertailu edelliseen vuoteen. Indikaattoreita mukautetaan tarvittaessa ehdotuksen hyväksymisen jälkeen. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä sekä aloitteen yksityiskohtainen toteutusaikataulu Aloitteen täytäntöönpanon käynnistäminen edellyttää teknisiä ja menettelyllisiä toimenpiteitä sekä EU:n tasolla että kansallisella tasolla. Ne pitäisi aloittaa tarkistetun säädöksen tullessa voimaan. Olisi varmistettava, että käytettävissä on asianmukaiset resurssit, erityisesti henkilöresurssit, jotta voidaan tukea eu-LISA:a sen antaessa panoksensa Europolin palveluihin. Ehdotuksen voimaantulon jälkeen tärkeimmät vaatimukset, jotka koskevat eu-LISA:n toimintaa SIS-keskusjärjestelmän kehittämiseksi, ovat seuraavat: – kehittää ja panna täytäntöön uusi kuulutusluokka SIS-keskusjärjestelmässä asetuksessa määriteltyjen vaatimusten mukaisesti; – päivittää SIRENE-toimistojen ja Europolin väliseen lisätietojen vaihtoon liittyvät tekniset eritelmät; – kehittää toiminto, jonka avulla jäsenvaltiot ja virastot voivat tehdä hakuja tähän kuulutusluokkaan keskusjärjestelmässä; – päivittää raportointiin ja tilastoihin liittyviä SIS-keskusjärjestelmän toimintoja. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Vakava rikollisuus ja terrorismi ovat luonteeltaan kansainvälisiä. Näin ollen niitä ei voida torjua tehokkaasti pelkällä kansallisen tason toiminnalla. Tämän vuoksi jäsenvaltiot ovat päättäneet tehdä yhteistyötä EU:n tasolla torjuakseen vakavan rikollisuuden ja terrorismin aiheuttamia uhkia. Ehdotuksella saadaan aikaan merkittäviä mittakaavaetuja EU:n tasolla, sillä siinä siirretään EU:n tasolla tehokkaammin toteutettavissa olevia tehtäviä ja palveluja kansalliselta tasolta eu-LISA:lle ja Europolille. Ehdotuksessa esitetään näin ollen tehokkaita ratkaisuja haasteisiin, joihin olisi muutoin löydettävä 27 erillistä kansallista ratkaisua, mikä johtaisi myös korkeampiin kustannuksiin. Ratkaisuja esitetään myös haasteisiin, joita ei ylikansallisen luonteensa vuoksi voida lainkaan ratkaista kansallisella tasolla.

1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Ehdotus perustuu tarpeeseen tukea Europolia ja jäsenvaltioita jatkuvasti kehittyvien kansainvälisten turvallisuushaasteiden ratkaisemisessa pelkkää kansallista tasoa kattavammin. Euroopan on reagoitava muutostilassa olevaan turvallisuusympäristöön, jossa turvallisuusuhat muuttuvat ja tulevat yhä monimutkaisemmiksi. Rikolliset hyödyntävät digitaalisen muutoksen, uusien teknologioiden, globalisaation ja liikkuvuuden mukanaan tuomia etuja, joihin kuuluu myös yhteenliitettävyys ja fyysisen ja digitaalisen maailman rajojen hämärtyminen. Covid-19-kriisi on kärjistänyt tätä kehitystä, sillä rikolliset ovat käyttäneet nopeasti hyväkseen mahdollisuudet hyödyntää kriisiä mukauttamalla toimintatapojaan tai kehittämällä uutta rikollista toimintaa. Nämä muuttuvat turvallisuusuhat edellyttävät tehokasta EU:n tason tukea kansallisten lainvalvontaviranomaisten työlle. Jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaiset ovat hyödyntäneet yhä enemmän Europolin tarjoamaa tukea ja asiantuntemusta vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. Tämä ehdotus perustuu myös vuoden 2018 SIS-asetusten voimaantulon jälkeen saatuihin kokemuksiin ja saavutettuun edistykseen, kehitystoimiin, joita eu-LISA on toteuttanut vuoden 2018 SIS-asetusten täytäntöönpanemiseksi, ja vuonna 2018 annetun eu-LISA-asetuksen soveltamisen käynnistymiseen. Samalla tunnustetaan, että viraston tehtävien operatiivinen merkitys on jo muuttunut merkittävästi. Uusi uhkaympäristö on johtanut siihen, että jäsenvaltiot tarvitsevat ja odottavat nyt erilaista tukea myös eu-LISA:lta sen muiden tehtävien ohella. Sen on nyt tuettava Europolia kansalaisten suojaamisessa tavalla, joka ei ollut ennakoitavissa, kun lainsäädäntövallan käyttäjät neuvottelivat Europolin nykyisestä toimeksiannosta. eu-LISA:n toimeksiannon aiempi uudelleentarkastelu ja palvelujen kysynnän kasvu jäsenvaltioiden taholta ovat osoittaneet, että eu-LISA:n tehtäviä on tuettava riittävillä taloudellisilla ja henkilöresursseilla. 1.5.4.Yhteensopivuus monivuotisen rahoituskehyksen kanssa ja mahdolliset synergiaedut suhteessa muihin kyseeseen tuleviin välineisiin Ehdotuksella vastataan muuttuvaan turvallisuusympäristöön, koska sillä on määrä tukea eu-LISA:a siten, että se voi antaa Europolille tarvittavat valmiudet ja välineet jäsenvaltioiden tulokselliseen tukemiseen vakavan rikollisuuden ja terrorismin torjunnassa. Tiedonannossa Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle korostettiin, että on välttämätöntä parantaa unionin häiriönsietokykyä, sillä covid-19-kriisi ”on paljastanut myös erilaisia haavoittuvuuksia, ja tietyt rikokset, kuten kyberrikollisuus, ovat lisääntyneet merkittävästi. Sen vuoksi on tarpeen vahvistaa EU:n turvallisuusunionia.” Ehdotus on täysin linjassa komission vuoden 2020 työohjelman kanssa. Siinä ilmoitettiin lainsäädäntöaloitteesta, jolla on määrä ”vahvistaa Europolin toimeksiantoa ja tehostaa näin poliisiyhteistyötä”. eu-LISA edistää tämän tavoitteen saavuttamista laajentamalla SIS-järjestelmän soveltamisalaa, jotta voidaan luoda uusi erillinen kuulutusluokka Europolin käyttöön. Europolin toimeksiannon vahvistaminen kuuluu heinäkuussa 2020 hyväksytyssä EU:n turvallisuusunionistrategiassa määritettyihin keskeisiin toimiin. Europolin toiminnan tehostamisella on määrä varmistaa, että se voi hoitaa tehtävänsä täydessä laajuudessa ja auttaa turvallisuusunionin strategisten painopisteiden saavuttamisessa. Ehdotus vastaa poliittisissa suuntaviivoissa esitettyä kehotusta, jonka mukaan ”meidän on tehtävä kaikki voitavamme unionin kansalaisten suojelemiseksi”. Siinä ryhdytään toimiin niillä osa-alueilla, joilla sidosryhmät pyytävät Europolille kohdennettavan tuen tehostamista, jotta se voi auttaa jäsenvaltioita ylläpitämään kansalaisten turvallisuutta. 1.5.5.Arvio käytettävissä olevista rahoitusvaihtoehdoista, mukaan lukien mahdollisuudet määrärahojen uudelleenkohdentamiseen Monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2021–2027 koskevassa ehdotuksessa todetaan, että eu-LISA:a on tarpeen vahvistaa, jotta voidaan lisätä jäsenvaltioille osoitettavaa tukea rajaturvallisuuden ylläpitämiseksi tehokkaasti vuonna 2021. Vuodesta 2016 ja eu-LISA:n toimeksiannon viimeisimmästä tarkistuksesta lähtien suuntauksena on ollut viraston tietovirtojen ja sen palveluihin kohdistuvan kysynnän räjähdysmäinen kasvu, minkä vuoksi pyyntöjä määrärahojen ja henkilöstön lisäämisestä on esitetty enemmän kuin alun perin suunniteltiin. Koska ehdotuksella on määrä sisällyttää eu-LISA-asetukseen tärkeitä uusia tehtäviä ja siinä myös selvennetään, koonnetaan ja selostetaan yksityiskohtaisesti muita tehtäviä ja näin laajennetaan eu-LISA:n valmiuksia perussopimusten puitteissa, sitä ei voida kattaa entisen suuruisilla resursseilla. Ehdotusta on tuettava asianmukaisilla taloudellisten ja henkilöresurssien lisäyksillä vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeen 4 ”Muuttoliike ja rajaturvallisuus” mukaisesti. 1.6.Kesto ja rahoitusvaikutukset ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu –◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy [PP/KK]VVVV. –◻ Rahoitusvaikutukset koskevat vuosia YYYY–YYYY. ☒ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu

–Käynnistysvaihe alkaa vuonna 2021 ja päättyy vuonna 2022, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa ◻ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ☒ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –◻ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –☒ varainhoitoasetuksen 70 ja 71 artiklassa tarkoitetuille elimille –◻ julkisoikeudellisille yhteisöille –◻ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset: EU:n eu-LISA:n talousarvioon osoittaman maksuosuuden perustaso on määritetty monivuotisen rahoituskehyksen asiakirjan nro 68 ja vuoden 2021 talousarvioesityksen oheisasiakirjana olevan valmisteluasiakirjan III perusteella. Tämän säädösehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen tiedot eivät vaikuta vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen eivätkä vuoden 2021 talousarvion hyväksymiseen. Koska vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä ja vuoden 2021 talousarviota ei ole hyväksytty, aloitteen arvioitu taloudellinen vaikutus sisältää ainoastaan resurssit, jotka tarvitaan eu-LISA:lle osoitetun EU:n perusrahoitusosuuden lisäksi (lisäkustannukset perustasoon verrattuna). 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt

Ehdotuksen seurannassa ja sitä koskevassa raportoinnissa noudatetaan eu-LISA-asetuksessa ja eu-LISA:n varainhoitoasetuksessa esitettyjä periaatteita ja erillisvirastoja koskevaa yhteistä lähestymistapaa. eu-LISA:n on lähetettävä komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain yhtenäinen ohjelma-asiakirja, joka sisältää monivuotiset ja vuotuiset työohjelmat ja resursseja koskevan suunnitelman. Asiakirjassa esitetään tavoitteet, odotetut tulokset ja tulosindikaattorit tavoitteiden ja tulosten saavuttamisen seuraamiseksi. eu-LISA:n on toimitettava hallintoneuvostolle myös konsolidoitu vuotuinen toimintakertomus. Kyseinen kertomus sisältää tietoja erityisesti yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa esitettyjen tavoitteiden ja tulosten saavuttamisesta. Kertomus on toimitettava myös komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi, kuten eu-LISA-asetuksen 39 artiklassa säädetään, komissio arvioi 12. joulukuuta 2023 mennessä ja sen jälkeen viiden vuoden välein hallintoneuvostoa kuultuaan ja antamiensa ohjeiden mukaisesti viraston toimintaa suhteessa sen tavoitteisiin, toimeksiantoon, sijaintipaikkoihin ja tehtäviin. Arvioinnissa tarkastellaan myös tämän asetuksen täytäntöönpanoa sekä sitä, miten ja missä määrin virasto todellisuudessa osallistuu laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiiviseen hallinnointiin ja koordinoidun, kustannustehokkaan ja johdonmukaisen unionin tason tietotekniikkaympäristön luomiseen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella. Kyseisessä arvioinnissa käsitellään erityisesti mahdollista tarvetta muuttaa viraston toimeksiantoa ja tällaisten muutosten taloudellisia vaikutuksia. Hallintoneuvosto voi antaa komissiolle suosituksia tämän asetuksen muuttamisesta. Jos komissio katsoo, ettei viraston toiminnan jatkaminen ole enää perusteltua sille asetettuihin tavoitteisiin, toimeksiantoon ja tehtäviin nähden, se voi ehdottaa, että tätä asetusta muutetaan vastaavasti tai että se kumotaan. Komissio raportoi 1 kohdassa tarkoitetun arvioinnin tuloksista Euroopan parlamentille, neuvostolle ja hallintoneuvostolle. Arvioinnin tulokset on julkistettava. Lisäksi SIS-järjestelmän toiminnan osalta komissio, jäsenvaltiot ja eu-LISA tarkastelevat ja seuraavat SIS-järjestelmän käyttöä säännöllisesti asetuksen (EU) 2018/1862 perusteella, jotta varmistetaan, että järjestelmä toimii edelleen tehokkaasti ja tuloksellisesti. Asetuksen (EU) 2018/1862 51 artiklassa säädetään, että komissio arvioi vähintään viiden vuoden välein, miten Europol on käyttänyt SIS-järjestelmää. Arviointi kattaa Europolin menettelyt tietojen tallentamiseksi SIS-järjestelmään. Europolin on huolehdittava havaintojen ja arvioinnin perusteella annettujen suositusten asianmukaisista jatkotoimista. Kertomus arvioinnin tuloksista ja jatkotoimista lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Lisäksi asetuksen (EU) 2018/1862 74 artiklan 9 kohtaan sisältyy säännöksiä muodollisesta ja säännöllisestä arviointiprosessista, jota sovelletaan myös tällä asetuksen muutoksella käyttöön otettavaan uuteen kuulutusluokkaan. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Perustelut ehdotetulle hallinnointitavalle, rahoituksen toteutusmekanismille, maksujärjestelyille sekä valvontastrategialle Koska ehdotus vaikuttaa EU:n vuotuiseen rahoitusosuuteen eu-LISA:lle, EU:n rahoitus toteutetaan välillisen hallinnoinnin kautta. eu-LISA:n talousarvion toteuttamisessa on moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti noudatettava vaikuttavaa ja tehokasta sisäistä valvontaa. eu-LISA:n on sen vuoksi pantava täytäntöön asianmukainen valvontastrategia, jota koordinoidaan valvontaketjuun osallistuvien asianomaisten toimijoiden kesken. Koska eu-LISA on erillisvirasto, se kuuluu jälkitarkastusten osalta erityisesti seuraavien piiriin: – komission sisäisen tarkastuksen toimialan suorittama sisäinen tarkastus; – Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset, joissa annetaan tarkastuslausuma tilinpäätöksen luotettavuudesta ja tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja sääntöjenmukaisuudesta; – Euroopan parlamentin vuosittain myöntämä vastuuvapaus; – OLAFin mahdollisesti suorittamat tutkimukset, joiden tarkoituksena on erityisesti varmistaa, että virastoille osoitetut resurssit käytetään asianmukaisesti. Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto toteuttaa eu-LISA:n kumppanipääosastona erillisvirastoja koskevan valvontastrategiansa varmistaakseen luotettavan raportoinnin vuotuisen toimintakertomuksensa yhteydessä. Vaikka erillisvirastoilla on täysi vastuu talousarvionsa toteuttamisesta, muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto vastaa budjettivallan käyttäjän vahvistamien vuotuisten rahoitusosuuksien säännöllisestä maksamisesta. Euroopan oikeusasiamiehen toiminta luo lisätason eu-LISA:a koskevaan valvontaan ja vastuuvelvollisuuden seurantaan. 2.2.2.Tiedot todetuista riskeistä ja niiden vähentämiseksi käyttöön otetuista sisäisistä valvontajärjestelmistä

Kyseeseen tulevat seuraavassa kuvatut riskit: – eu-LISA:n mahdolliset vaikeudet hallita kyseessä olevassa ehdotuksessa esitettyjä kehitystoimia samanaikaisesti muiden käynnissä olevien kehitystoimien kanssa (esim. rajanylitystietojärjestelmä, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmä sekä SIS-, VIS- ja Eurodac-järjestelmien päivitykset); – riippuvuussuhteet niiden valmistelujen, joita eu-LISA:n on määrä suorittaa SIS-keskusjärjestelmän osalta, ja niiden valmistelujen välillä, joita Europolin on määrä suorittaa siltä osin kuin on kyse teknisen käyttöliittymän perustamisesta tietojen siirtämiseksi SIS-järjestelmään; – eu-LISA:n ydintoiminnan sirpaloituminen tehtävien ja pyyntöjen moninkertaistumisen johdosta; – riittämättömät taloudelliset ja henkilöresurssit operatiivisiin tarpeisiin vastaamiseksi; – tieto- ja viestintäteknisten resurssien puute, mikä viivästyttäisi keskeisten järjestelmien tarvittavaa kehittämistä ja päivittämistä; – eu-LISA:n suorittamaan henkilötietojen käsittelyyn liittyvät riskit sekä tarve arvioida ja mukauttaa säännöllisesti menettelyllisiä ja teknisiä suojatoimia, jotta voidaan varmistaa henkilötietojen ja perusoikeuksien suojaaminen. eu-LISA panee täytäntöön sisäisen valvonnan kehyksen, joka perustuu Euroopan komission sisäisen valvonnan kehykseen. Yhtenäisessä ohjelma-asiakirjassa on annettava tietoja sisäisen valvonnan järjestelmistä, kun taas konsolidoidussa vuotuisessa toimintakertomuksessa on oltava tietoja sisäisen valvonnan järjestelmien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta ja myös riskinarvioinnista. Vuoden 2019 konsolidoidussa toimintakertomuksessa todetaan, että viraston johdolla on kohtuullinen varmuus siitä, että käytössä on asianmukaiset sisäiset tarkastukset ja että ne toimivat aiotulla tavalla. Suurimmat riskit tunnistettiin ja niitä hallittiin asianmukaisesti koko vuoden ajan. Tätä varmuutta vahvistavat myös suoritettujen sisäisten ja ulkoisten tarkastusten tulokset. Yhtenä sisäisen tarkastuksen tasona eu-LISA:n sisäisen tarkastuksen yksikkö huolehtii sisäisestä valvonnasta vuotuisen tarkastussuunnitelman perusteella ottaen erityisesti huomioon eu-LISA:n riskien arvioinnin. Sisäisen tarkastuksen yksikkö auttaa eu-LISA:a saavuttamaan tavoitteensa soveltamalla järjestelmällistä ja kurinalaista lähestymistapaa riskinhallinta-, valvonta- ja hallinnointiprosessien tuloksellisuuden arvioimiseen ja antamalla suosituksia niiden parantamiseksi. Euroopan tietosuojavaltuutettu ja eu-LISA:n tietosuojavastaava (riippumaton toiminto, joka on liitetty suoraan hallintoneuvoston sihteeristöön) valvovat eu-LISA:n suorittamaa henkilötietojen käsittelyä. Lisäksi muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto toteuttaa eu-LISA:n kumppanipääosastona vuotuisen riskienhallintamenettelyn, jonka tarkoituksena on tunnistaa ja arvioida virastojen, myös eu-LISA:n, toimintaan mahdollisesti liittyviä suuria riskejä. Kriittisinä pidetyistä riskeistä raportoidaan vuosittain muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston hallintosuunnitelmassa, johon liitetään toimintasuunnitelma niiden lieventämiseksi. 2.2.3.Valvonnan kustannustehokkuutta (valvontakustannusten suhde hallinnoitujen varojen arvoon) koskevat arviot ja perustelut sekä arviot maksujen suoritusajankohdan ja toimen päättämisajankohdan odotetuista virheriskitasoista Komissio ilmoittaa valvontakustannusten ja hallinnoitujen varojen arvon välisen suhteen. Muuttoliike- ja sisäasioiden pääosaston vuoden 2019 toimintakertomuksessa tämän suhteen raportoidaan olevan välilliseen hallinnointiin osallistuvien yhteisöjen ja erillisvirastojen (joihin eu-LISA kuuluu) osalta 0,28 prosenttia. Euroopan tilintarkastustuomioistuin vahvisti eu-LISA:n vuoden 2018 tilinpäätöksen laillisuuden ja sääntöjenmukaisuuden, mikä merkitsee alle 2 prosentin virhetasoa. Ei ole viitteitä siitä, että virhetaso kasvaisi tulevina vuosina. Lisäksi eu-LISA:n varainhoitoasetuksen 80 artiklassa säädetään viraston mahdollisuudesta käyttää yhteistä sisäisen tarkastuksen yksikköä muiden samalla politiikan alalla toimivien unionin elinten kanssa, jos yksittäisen unionin elimen sisäisen tarkastuksen toiminto ei toimi kustannustehokkaasti. 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Petosten, lahjonnan ja muun laittoman toiminnan torjuntaan liittyvät toimenpiteet esitetään muun muassa eu-LISA-asetuksen 50 artiklassa ja eu-LISA:n varainhoitoasetuksen X osastossa. eu-LISA osallistuu erityisesti Euroopan petostentorjuntaviraston petostentorjuntatoimiin ja ilmoittaa komissiolle viipymättä oletetuista petoksista ja muista taloudellisista väärinkäytöksistä sisäisen petostentorjuntastrategiansa mukaisesti. Lisäksi muuttoliike- ja sisäasioiden pääosasto on sen kumppanipääosastona kehittänyt ja pannut täytäntöön oman petostentorjuntastrategia