Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015) /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA Kehitysyhteistyö on muuttunut viime vuosikymmeninä sitä mukaa kuin maailmanlaajuiset haasteet ja keskinäinen riippuvuus ovat lisääntyneet, kehitysmaiden kehitys on eriytynyt ja alalle on tullut uusia toimijoita. Vuosi 2015 tulee olemaan käänteentekevä: se on viimeinen vuosi saavuttaa yhdessä sovitut vuosituhannen kehitystavoitteet ja vuosi, jolloin on tehtävä suuria päätöksiä kyseiset tavoitteet korvaavasta kehyksestä. Vuonna 2015 tulee kuluneeksi neljä vuotta Muutossuunnitelma-nimisen tiedonannon[1] antamisesta; ajankohta onkin sopiva suunnitelmassa tarkoitetun kehitysyhteistyöpolitiikan uudistuksen konkreettisista tuloksista tiedottamiseen. EU:n osuus kaikesta maailmanlaajuisesti annettavasta julkisesta kehitysavusta on yli puolet. Sen vahva sitoutuminen kumppanimaiden tukemiseen sai alkunsa vuonna 1957, jolloin Rooman sopimuksilla luotiin ensimmäisen kerran eurooppalainen kehitysyhteistyöpolitiikka. Kehityspolitiikkojen perimmäisenä tavoitteena on köyhyyden kitkeminen. Lissabonin sopimuksella ne on kytketty kiinteäksi osaksi ulkoisia toimia, joilla EU pyrkii oman etunsa mukaisesti lisäämään maailman vakautta ja vaurautta. Kehitysyhteistyö on myös osa Eurooppa 2020 -strategiaa. Lisäksi eräät EU:n keskeiset poliittiset aloitteet, esimerkiksi kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus ja avun tuloksellisuus, ovat osaltaan parantaneet EU:n kehitysyhteistyön ohjelmointia ja täytäntöönpanoa. 2. KEHITYSYHTEISTYÖN EUROOPPALAINEN TEEMAVUOSI · Haasteet EU:n kansalaiset ovat sitoutuneet vahvasti tukemaan kumppanimaita, mutta heillä ei ole useinkaan tietoa kehitysyhteistyöstä, siitä, miksi sitä tarvitaan, eikä EU:n tasolla harjoitettavan kehitysyhteistyöpolitiikan lisäarvosta. Lokakuussa 2012 tehdyssä Eurobarometri-tutkimuksessa[2] tietämyksessä paljastui merkittäviä aukkoja: 53 prosenttia vastaajista ilmoitti, ettei heillä ole mitään tietoa siitä, mihin EU:n apu menee, ja 44 prosenttia ei tiennyt, mihin heidän oman maansa antama kahdenvälinen apu menee. Tutkimus osoitti myös sen, että henkilökohtainen sitoutumisen taso on lievässä laskussa ja että käsitykset kehitysyhteistyöstä ja sen tärkeydestä vaihtelevat EU:ssa. Nopeasti muuttuvassa maailmassa ihmiset tarvitsevat tietoa siitä, miten ulospäin suuntautunut Eurooppaa voi auttaa kestävän kehityksen turvaamisessa maailmanlaajuisesti. On tärkeää lisätä Euroopan kansalaisten ymmärrystä siitä, että maailmassa vallitsee keskinäinen riippuvuus. Yleisesti ottaen EU:n kansalaiset haluavat tietää, miten he voivat parantaa maailmaa, ja asioista perillä oleminen on siinä ensimmäinen askel. Kehitysyhteistyöpolitiikassa on tapahtunut viime vuosina suunnanmuutos. Perinteisen avunantaja–avunsaaja-suhteen sijaan sovelletaan entistä useammin lähestymistapaa, jossa yhteisen edun mukaisia maailmanlaajuisia haasteita ratkotaan tasa-arvoiselta pohjalta kumppanimaiden kanssa. EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tärkeimmille tavoitteille tarvitaan kuitenkin kansalaisten tuki. Maailmanlaajuisessa kriisitilanteessa vahva julkinen mielipide voi auttaa saavuttamaan tavoitteen, jossa 0,7 prosenttia BKT:sta kanavoidaan kehityksen rahoittamiseen.[3] Lisäksi kehitysyhteistyön tärkeyttä arvioidaan eri tavalla eri jäsenvaltioissa. Kehitysyhteistyön eurooppalainen teemavuosi tarjoaa tilaisuuden lisätä tietoa jäsenvaltioissa. Tietoa on tarkoitus räätälöidä eri kansallisten kohderyhmien tarpeisiin. Jäsenvaltioiden ja EU:n edustustojen panoksella on tässä suuri merkitys. EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan nauttiman tuen jatkumiseksi on tärkeää, että EU pysyy maailmanlaajuisena toimijana ja muutoksen veturina. EU:n on näytettävä, että se koordinoi ja tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden ja muiden avunantajien kanssa. Kansalaiset eivät juurikaan tunne avun tuloksellisuutta ja myönteisiä vaikutuksia, ja niitä onkin esiteltävä ymmärrettävämmässä muodossa. · Mahdollisuudet Kehitysyhteistyön teemavuoden järjestäminen juuri vuonna 2015 edellyttää huomattavia lisäponnisteluja mutta tarjoaa myös tilaisuuden aktivoida niin päättäjiä kuin kansalaisiakin koko Euroopassa. Teemavuosi voi lisätä yleistä tietoisuutta ja nostaa EU:n roolin kansainvälisenä kehitysyhteistyön toimijana valokeilaan. Se voi myös parantaa suuren yleisön ymmärrystä siitä, miten kehitys (myös kestävä kehitys), ilmastonmuutos, ruokaturva, luonnon monimuotoisuus ja muut keskeiset kysymykset ovat kytköksissä toisiinsa ja miten kyseinen seikka vaikuttaa maapallon köyhimpiin. Lisäksi teemavuosi on tilaisuus edistää politiikan johdonmukaisuutta. Sen avulla voidaan sitoa yhteen kaikki viestintäaloitteet, joita jäsenvaltiot ja muut kehitysyhteistyön toimijat ovat mitä todennäköisimmin jo suunnittelemassa kyseiselle vuodelle. Kuten Eurobarometrikin osoittaa, ilmeinen tarve parantaa EU:n kehitysyhteistyöstä tiedottamista on linjassa sen kanssa, että EU:n kansalaiset ovat yleisesti ottaen halukkaita auttamaan kumppanimaiden köyhiä. Kumppanimaiden auttaminen nauttii jatkuvasti suurta kannatusta (85 % kansalaisista). Yli kuusi eurooppalaista kymmenestä on sitä mieltä, että apua kumppanimaille olisi lisättävä. EU:n kehitysyhteistyötä koskevat viestintästrategiat on kuitenkin aina sovitettava kansallisiin olosuhteisiin. EU:ssa on laaja ja aktiivinen valtiosta riippumattomien kehitysyhteistyöjärjestöjen verkosto, joka on tiiviissä yhteistyössä EU:n toimielinten kanssa. Järjestöillä on keskeinen rooli EU:n kansalaisten saavuttamisessa ja osallistamisessa. Yksityinen sektori ja kansainväliset säätiöt osallistuvat entistä enemmän kehitysyhteistyöhön, ja kansainvälisistä mielipidevaikuttajista on tulossa tärkeitä tekijöitä kehitysavun suhteen. Heillä on vaikutusvaltaa synergioiden luomisessa, myös kehitysyhteistyöstä suurelle yleisölle tiedotettaessa. EU:n edustustojen tiheä maailmanlaajuinen verkosto mahdollistaa tietojen keräämisen EU:n kehitysyhteistyön tuloksista ja niiden levittämisen kumppanimaissa. Kehitysyhteistyön eurooppalainen teemavuosi tukee käynnissä olevia toimia, joilla levitetään tietoa EU:n kehitysyhteistyöstä. Se lisää yhteistyön näkyvyyttä ja vahvistaa sen tuloshakuisuutta. · Tavoitteet ja ehdotetut toimet Kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden tarkoituksena on tiedottaa EU:n kansalaisille EU:n kehitysyhteistyöstä – siitä, mitä EU voi maailman suurimpana avunantajana saavuttaa jo nyt ja miten se voisi päästä vieläkin parempiin tuloksiin yhdistämällä jäsenvaltioiden ja toimielinten voimat. Teemavuodella pyritään herättämään Euroopan kansalaisten aktiivinen kiinnostus kehitysyhteistyöhön ja edistää heidän vastuuntuntoaan ja mahdollisuuksia osallistua politiikan muotoiluun ja toteuttamiseen. Se lisää tietoisuutta EU:n kehitysyhteistyöstä, josta avunsaajien lisäksi hyötyvät monin tavoin myös EU:n kansalaiset muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy koko ajan. Tärkeimpien vuoden aikana välitettävien viestien pitäisi juontua kahdesta tuoreesta tiedonannosta: EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma ja Ihmisarvoinen elämä kaikille: köyhyyden poistaminen ja kestävän tulevaisuuden turvaaminen maailmanlaajuisesti.[4] EU:n avusta teemavuonna tiedottamiseen on tarkoitus soveltaa laaja-alaista lähestymistapaa, joka kattaa sekä EU:n kehitysyhteistyön että humanitaarisen avun. Teemavuoden toimet suunnitellaan ja toteutetaan mahdollisuuksien mukaan strategisten kumppaneiden kanssa. Teemavuoden edistämiseen aiotaan käyttää olemassa olevia foorumeja, mutta lisäksi olisi hyvä solmia innovatiivisia kumppanuuksia. Kaikki toimet olisi toteutettava mahdollisimman lähellä kansalaisia EU:ssa ja sen ulkopuolella ja niiden pitäisi olla helposti ymmärrettävissä. Vaikutuksen maksimoimiseksi toimia suunnataan myös erityiskohderyhmille, esimerkiksi nuorille. Olemassa olevia viestintäaloitteita on tarkoitus hyödyntää mahdollisimman tehokkaasti. Sellaisia ovat muun muassa EU:n kehitysyhteistyöpäivät, kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan DEAR-aloite, Lorenzo Natali ‑palkinto sekä EU:n kehitysyhteistyötä käsittelevät julkaisut, esimerkiksi EuropeAid-pääosaston vuosikertomus. Muilla politiikan aloilla, esimerkiksi ulkosuhteissa, kaupassa, laajentumisessa, työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa, koulutuksessa ja kulttuurissa, terveydenhoidossa, maataloudessa sekä tutkimuksessa ja innovoinnissa, toteutettavat toimet edistävät jo kehitystä suoraan tai välillisesti. Komissio aikoo lisätä teemavuoden vaikuttavuutta hyödyntämällä näitä toimia. Aiempien eurooppalaisten teemavuosien tapaan lisätoimenpiteisiin kuuluu Euroopan sekä maa-, alue- ja paikallistasolla toteutettavia tiedotuskampanjoita, konferensseja, tapahtumia, aloitteita, tutkimuksia ja selvityksiä, joilla pyritään välittämään tärkeimmät viestit, levittämään tietoa EU:n kehitysyhteistyöstä ja tekemään EU:n kansalaisista aktiivisia toimijoita. Komissio voi määrittää muitakin toimia, jotka edistävät teemavuoden tavoitteiden saavuttamista. Teemavuoden toimet on sovitettava jäsenvaltioiden tarpeisiin ja olosuhteisiin. Aiemmista eurooppalaisista teemavuosista saadut kokemukset otetaan huomioon. Jäsenvaltioita pyydetään nimittämään teemavuodelle kansallinen koordinaattori. Kansalliset koordinaattorit kuulevat tarkkaan monenlaisia sidosryhmiä ja toimivat tarvittaessa kansallisina toimistoina tai yhteyshenkilöinä EU-tason toimille. Yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavissa teemavuoden toimissa otetaan huomioon kussakin maassa sovellettavat viestintästrategiat. Jäsenvaltioita pyydetäänkin tiedottamaan EU:n kehitysyhteistyöstä mahdollisimman laajasti. 3. KUULEMISTEN TULOKSET Euroopan talous- ja sosiaalikomitea ehdotti toukokuussa 2011, että vuosi 2015 nimettäisiin kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi. Ehdotus oli jatkoa eurooppalaisen kehitysyhteistyöjärjestöjen yhteenliittymän (Concord) alun perin tekemällä ehdotukselle. Lokakuussa 2012 Euroopan parlamentti kehotti komissiota nimeämään vuoden 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi siinä toivossa, että kehitysyhteistyön profiilia voitaisiin näin kohottaa. Komission yksiköitä ja ulkosuhdehallintoa on kuultu epävirallisesti ideasta järjestää tällainen teemavuosi. Myös Euroopan parlamenttiin ja jäsenvaltioihin on oltu epävirallisesti yhteydessä teemavuoden järjestämisestä. Teemavuosi on jäsenvaltioiden ministeriöissä kehitysyhteistyöstä vastaavien osastojohtajien kanssa kesäkuussa 2013 järjestettävän säännöllisen kokouksen asialistalla. Teemavuoden järjestelyistä on käyty keskusteluja sitä varten perustetun toimielinten välisen työryhmän kanssa. Työryhmä koostuu Concordin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja jäsenvaltioiden edustajista sekä Euroopan parlamentin jäsenistä. Teemavuoden suunnitelmista on kerrottu DEAR-foorumille, jonka tavoitteena on parantaa valtiosta riippumattomien järjestöjen valistusvalmiuksia sekä valistaa eurooppalaisia ja saada heidät osallistumaan köyhyyden poistamiseen ja sosiaalisen osallisuuden lisäämiseen maailmanlaajuisesti. Aloite on saanut myönteisen vastaanoton, ja lisätietoja koskevien pyyntöjen kasvava määrä ja aktiivinen tuki osoittavat, että sille on vahva kysyntä. Koska teemavuodessa on kyse myös ulkosuhteista, siitä on käyty epävirallisia keskusteluja kansainvälisten järjestöjen kanssa. 4. EHDOTUKSEN OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT · Oikeusperusta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT-sopimus) 209 artikla on 208 artiklassa määritellyn EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kehittämisen ja täytäntöönpanon oikeusperusta. SEUT-sopimuksen 210 artiklan mukaan unionin ja jäsenvaltioiden pitäisi sovittaa yhteen kehitysyhteistyöpolitiikkansa sekä neuvotella keskenään avustusohjelmistaan, myös kansainvälisissä järjestöissä ja konferensseissa, edistääkseen toimiensa täydentävyyttä ja tehokkuutta. Ne voivat ryhtyä yhteisiin toimiin. Jäsenvaltioiden olisi myötävaikutettava tarvittaessa unionin avustusohjelmien täytäntöönpanoon. Komissio voi tehdä aiheellisia aloitteita yhteensovittamisen edistämiseksi. Kehitysyhteistyön eurooppalaista teemavuotta koskevan päätöksen päätavoitteena on lisätä yleistä tietämystä yhteistyön eurooppalaisen ulottuvuuden lisäarvosta maailmanlaajuisen keskinäisen riippuvuuden ja EU:n muuttuvan kehitysyhteistyöpolitiikan huomioon ottaen. Näin ollen tavoite kuuluu edellä mainittujen artiklojen soveltamisalaan. · Toissijaisuusperiaate Pääasiallinen vastuu kehitysasioita koskevan kansalaisten tietoisuuden lisäämisestä on jäsenvaltioilla itsellään. Unionin tason toimet täydentävät kansallisen tason toimia, kuten kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä annetussa, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 22. lokakuuta 2008 allekirjoittamassa poliittisessa julistuksessa[5] todetaan. Koska kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden järjestäminen edellyttää monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden rajat ylittävää tiedonvaihtoa ja unionin laajuista valistusta ja hyvien käytäntöjen levittämistä, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa teemavuoden tavoitteita, vaan ne voidaan teemavuoden laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Siksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU-sopimus) 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. · Suhteellisuusperiaate Eurooppalaisen teemavuoden ehdotetut toimet eivät ylitä sitä, mikä on tarpeen niiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotus on näin ollen SEU-sopimuksen 5 artiklassa esitetyn suhteellisuusperiaatteen mukainen. 5. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Jousto komission budjettikohtiin ja ohjelmiin perustuvassa painopisteiden vuotuisessa tai monivuotisessa asettelussa mahdollistaa riittävän liikkumavaran teemavuoden rahoittamiseksi tämänhetkisten alustavien suunnitelmien mukaisesti (ks. liite). 2013/0238 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 artiklan ja 210 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[6], ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[7], noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Kehitysyhteistyöhön kuuluu inhimillisen kehityksen edistäminen ja ihmisten kaikenlaisten tarpeiden, myös kulttuuristen tarpeiden, tyydyttäminen.[8] (2) Euroopan unioni on tehnyt kehitysyhteistyötä vuodesta 1957 ja antaa julkista kehitysapua eniten maailmassa. (3) Lissabonin sopimuksella kehitysyhteistyöpolitiikka kytkettiin kiinteäksi osaksi EU:n ulkoisia toimia, joilla EU pyrkii oman etunsa mukaisesti lisäämään maailman vakautta ja vaurautta. Kehitysyhteistyöpolitiikalla autetaan myös vastaamaan muihin globaaleihin haasteisiin ja tuetaan Eurooppa 2020 -strategiaa. (4) EU on johtanut kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuutta koskevan periaatteen muotoilua ja täytäntöönpanoa; tavoitteena on parantaa muun kuin avustuspolitiikan ja kehitystavoitteiden välisiä synergioita. (5) Köyhyyden torjunta on jatkossakin Euroopan unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ensisijainen tavoite Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklassa ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 208 artiklassa esitetyn mukaisesti. (6) Kansainvälinen yhteisö otti vuonna 2000 käyttöön vuosituhannen kehitystavoitteet ja sitoutui niiden myötä toteuttamaan vuoteen 2015 mennessä konkreettisia toimia köyhyyden torjumiseksi; myös unioni ja sen jäsenvaltiot ovat ottaneet kyseiset tavoitteet käyttöön. (7) Maailma on muuttunut valtavasti viime vuosina, muun muassa talouden ja politiikan tasapainossa on tapahtunut perustavanlaatuisia muutoksia. Maailmannäyttämölle on noussut uusia toimijoita, jotka edustavat muun muassa yksityistä sektoria ja muita hallituksesta riippumattomia tahoja. Kehittyneiden maiden ja nousevan talouden maiden osuus maailmanlaajuisesta BKT:stä on ylivoimaisesti suurin, mutta nimenomaan nousevan talouden maista on tullut maailmanlaajuisen kasvun moottoreita ja niiden vaikutus maailmantalouteen on jo huomattava. (8) Nopeasti muuttuvassa maailmassa on elintärkeää, että tuki kehitysyhteistyölle jatkuu. Äärimmäisessä tuloköyhyydessä elää edelleen noin 1,3 miljardia ihmistä, ja sitä paljon lukuisamman joukon tarpeet inhimillisen kehityksen alalla eivät edelleenkään täyty. Maiden sisällä vallitseva eriarvoisuus on lisääntynyt lähes kaikkialla maailmassa. Paine luonnonympäristöä kohtaan kasvaa koko ajan, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset ovat ankarimmat juuri kehitysmaissa. Nämä haasteet ovat yleismaailmallisia ja toisiinsa kytköksissä, joten kaikkien maiden on osallistuttava niiden ratkomiseen. (9) Vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevat keskustelut on aloitettu, ja Euroopan komissio on esittänyt näkemyksensä tiedonannossa Ihmisarvoinen elämä kaikille: köyhyyden poistaminen ja kestävän tulevaisuuden turvaaminen maailmanlaajuisesti[9]. Politiikkaehdotuksella pyritään paikkaamaan nykyisen kehityskehyksen puutteita ja esittämään yhteinen lähestymistapa, joka kokoaisi köyhyyden poistamiseen ja kestävyyteen liittyvät kysymykset yhteen kansainväliseen kehykseen. Ehdotus perustuu vuoden 2011 tiedonantoon EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma[10], joka on jo johtanut EU:n kehityspolitiikkojen merkittävään suunnanmuutokseen. (10) Kehitysyhteistyön eurooppalainen teemavuosi 2015 tarjoaa ajankohtaisen tilaisuuden lisätä suuren yleisön tietämystä eurooppalaisen kehitysyhteistyöpolitiikan tämänhetkisestä suunnasta. Tietoa on annettava siitä, miten ulospäin suuntautunut Eurooppa voi auttaa kestävän kehityksen turvaamisessa maailmanlaajuisesti. Tähän kuuluu maailmanlaajuisen keskinäisen riippuvuuden tunnetuksi tekeminen ja sen havainnollistaminen, että kehitysyhteistyössä on kyse muustakin kuin avusta. (11) Vuosi 2015 on vertauskuvallinen ja käänteentekevä, koska se on viimeinen vuosi saavuttaa yhteisesti sovitut vuosituhattavoitteet ja tarjoaa siten ainutlaatuisen tilaisuuden arvioida vuodesta 2000 tehtyjen kansainvälisten sitoumusten toteutumista. Vuosi 2015 on myös vuosi, jolloin vuosituhattavoitekehyksen korvaavasta ja tulevat vuosikymmenet kattavasta kehityskehyksestä pitäisi tehdä tärkeä kansainvälinen päätös. (12) Se voisi olla sopiva ajankohta myös EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulosten esittelemiselle nyt, kun vuonna 2011 julkaistussa Muutossuunnitelmassa vahvistetut periaatteet on pantu täytäntöön. (13) Unionin kehitystoimien tuloksellisuuden kannalta avainasemassa on se, kuinka suurta yleistä ja poliittista kannatusta ne nauttivat. Teemavuoden olisi siksi toimittava ponnahduslautana tietoisuuden lisäämiselle, aktivoinnille ja parhaiden käytäntöjen vaihtamiselle jäsenvaltioiden, paikallis- ja alueviranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, työmarkkinaosapuolten sekä kehitysyhteistyöhön osallistuvien kansainvälisten elinten ja järjestöjen kesken. Sen pitäisi auttaa poliittisen huomion keskittämisessä ja kaikkien asianomaisten aktivoimisessa, jotta uusia toimia ja aloitteita voidaan edistää unionissa ja jäsenvaltioissa yhteistyössä kehitysavun saajien ja niiden edustajien kanssa. (14) Lokakuussa 2012 toteutettu Eurobarometri-tutkimus[11] osoitti, että EU:n kansalaisten suuri enemmistö (85 %) kannattaa kumppanimaiden ihmisten auttamista. Vallitsevasta taloustilanteesta huolimatta yli kuusi eurooppalaista kymmenestä on sitä mieltä, että kumppanimaille annettavaa apua olisi lisättävä. Eurobarometri osoitti myös selvästi, että ihmisillä on puutteelliset tiedot EU:n kehitysyhteistyöstä, eli tiedotusta on parannettava. (15) Euroopan parlamentti kehotti 23 päivänä lokakuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa[12] komissiota nimeämään vuoden 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi siinä toivossa, että kehitysyhteistyön profiilia voitaisiin näin kohottaa. (16) Olennainen ennakkoedellytys eurooppalaisen teemavuoden onnistumiselle on se, että koordinointi kaikkien siihen unionin tasolla ja maa-, alue- ja paikallistasolla osallistuvien tahojen välillä on tehokasta. Paikallisilla ja alueellisilla kumppaneilla on erityinen rooli EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan edistämisessä. (17) Maiden erilaisista sosioekonomisista ja kulttuurisista olosuhteista ja erityispiirteistä johtuen osa teemavuoden tapahtumista on aiheellista toteuttaa kansallisella tasolla varainhoitoasetuksen[13] 58 artiklan mukaisesti. Komission olisi kuitenkin koordinoitava kansallisella tasolla tapahtuvaa poliittisten painopisteiden asettelua, jotta voidaan taata johdonmukaisuus teemavuoden strategisten tavoitteiden kanssa. (18) Osallistumisen teemavuoden rahoitettaviin tapahtumiin olisi oltava avointa jäsenvaltioille ja liittymistä edeltävän strategian piiriin kuuluville ehdokasmaille niiden yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joita sovelletaan kyseisten maiden unionin ohjelmiin osallistumiseen puitesopimuksessa ja assosiaationeuvoston päätöksissä määritellyllä tavalla. (19) Olisi huolehdittava johdonmukaisuudesta ja täydentävyydestä suhteessa unionin muihin toimiin, varsinkin kehitysyhteistyön rahoitusvälineeseen siihen kuuluva kehitysyhteistyökasvatuksen ja valistustoiminnan DEAR-ohjelma mukaan lukien, Euroopan kehitysrahastoon, eurooppalaiseen naapuruuden ja kumppanuuden välineeseen ja muihin EU:n ulkoisten toimien rahoitusvälineisiin siltä osin kuin niillä on merkitystä kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta. (20) Unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnolliset ja taloudelliset seuraamukset unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 966/2012[14] mukaisesti. (21) Kehitysyhteistyön eurooppalaiselle teemavuodelle aiottujen toimien tuloksellisuuden ja tehokkuuden maksimoimiseksi on tärkeää, että vuosina 2013 ja 2014 toteutetaan valmistelutoimia. (22) Komissio on jo tehnyt aloitteita tehdäkseen kehityspolitiikkoja tunnetuksi ja tiedottaakseen kansalaisille tekemästään kehitysyhteistyöstä. Teemavuonna näitä aloitteita olisi hyödynnettävä mahdollisimman tehokkaasti. (23) Pääasiallinen vastuu kehitysasioita koskevan kansalaisten tietoisuuden lisäämisestä on jäsenvaltioilla itsellään. Unionin tason toimet täydentävät kansallisen tason toimia, kuten kumppanuuteen perustuvasta EU-viestinnästä annetussa, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 22 päivänä lokakuuta 2008 allekirjoittamassa poliittisessa julistuksessa[15] todetaan. (24) Koska kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden järjestäminen edellyttää monenvälisiä kumppanuuksia, valtioiden rajat ylittävää tiedonvaihtoa ja unionin laajuista valistusta ja hyvien käytäntöjen levittämistä, jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa teemavuoden tavoitteita, vaan ne voidaan teemavuoden laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Siksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Kohde Nimetään vuosi 2015 kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi, jäljempänä ’teemavuosi’. 2 artikla Tavoitteet Teemavuoden yleisenä tavoitteena on – tiedottaa EU:n kansalaisille EU:n kehitysyhteistyöstä – siitä, mitä EU voi maailman suurimpana avunantajana saavuttaa jo nyt ja miten se voisi päästä vieläkin parempiin tuloksiin yhdistämällä jäsenvaltioiden ja toimielinten voimat; – herättää EU:n kansalaisten aktiivinen kiinnostus kehitysyhteistyöhön ja edistää heidän vastuuntuntoaan ja mahdollisuuksia osallistua politiikan muotoiluun ja toteuttamiseen; ja – lisätä tietoisuutta EU:n kehitysyhteistyöstä, josta avunsaajien lisäksi hyötyvät monin tavoin myös EU:n kansalaiset muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy koko ajan. 3 artikla Aloitteet 1. Edellä 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin voivat kuulua seuraavat tämän päätöksen liitteessä yksityiskohtaisemmin kuvatut, unionin tasolla tai maa-, alue- tai paikallistasolla toteutettavat aloitteet: – tiedotuskampanjat tärkeimpien viestien välittämiseksi suurelle yleisölle ja tarkemmin rajatuille kohderyhmille muun muassa sosiaalisessa mediassa; – konferenssien, tapahtumien ja aloitteiden järjestäminen yhdessä kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa aktiivisen osallistumisen ja keskustelun edistämiseksi ja tietoisuuden lisäämiseksi Euroopan tasolla; – jäsenvaltioissa toteutettavat konkreettiset aloitteet, joiden tavoitteena on edistää teemavuoden tavoitteita erityisesti vaihtamalla tietoja, kokemuksia ja hyviä käytäntöjä valtion-, alue- ja paikallishallintojen ja muiden järjestöjen keskuudessa; ja – tutkimusten ja selvitysten toteuttaminen ja niiden tulosten levittäminen. 2. Komissio voit määrittää muitakin toimia, jotka edistävät teemavuoden tavoitteiden saavuttamista, samoin kuin teemavuoden nimen käytön tällaisten toimien tunnetuksi tekemisessä edellyttäen, että ne edistävät 2 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista. 4 artikla Koordinointi jäsenvaltioiden kanssa 1. Jäsenvaltioita pyydetään nimeämään kansallinen koordinaattori, joka vastaa jäsenvaltion teemavuoteen osallistumista koskevista järjestelyistä, ja ilmoittamaan komissiolle nimityksestä. 2. Kansalliset koordinaattorit kuulevat mitä erilaisimpia sidosryhmiä, kuten kansalaisyhteiskuntaa, kansallisia parlamentteja, työmarkkinaosapuolia ja tarvittaessa asiaankuuluvien unionin ohjelmien kansallisia toimistoja tai yhteyshenkilöitä ja tekevät niiden kanssa yhteistyötä komission kanssa tiiviisti koordinoiden. 3. Jäsenvaltioita pyydetään toimittamaan komissiolle viimeistään 1 päivänä kesäkuuta 2014 ehdotuksensa työohjelmaksi, jossa esitetään yksityiskohtaisesti teemavuodeksi suunnitellut kansalliset toimet 2 artiklassa esitettyjen tavoitteiden ja liitteessä täsmennettyjen toimenpiteiden mukaisesti. 4. Ennen työohjelmien hyväksymistä komissio tarkistaa, että toimet vastaavat tässä päätöksessä esitettyjä tavoitteita ja ovat varainhoitoasetuksen ja sen soveltamissääntöjen mukaisia. 5 artikla Osallistujamaat Teemavuoden rahoitettaviin toimiin voivat osallistua – jäsenvaltiot, – liittymistä edeltävän strategian piiriin kuuluvat ehdokasmaat niiden yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti, joita sovelletaan kyseisten maiden unionin ohjelmiin osallistumiseen puitesopimuksessa ja assosiaationeuvoston päätöksissä määritellyllä tavalla. 6 artikla Koordinointi unionin tasolla ja täytäntöönpano 1. Komissio panee tämän päätöksen täytäntöön unionin tasolla erityisesti antamalla tarvittavat rahoituspäätökset asianomaisiin toimiin liittyvistä rahoitusvälineistä annettujen asetusten mukaisesti. 2. Komissio tekee tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean sekä kehityskysymysten parissa työskentelevien elinten ja yhdistysten kanssa. 3. Komissio kutsuu kansalliset koordinaattorit koolle teemavuoden toteutuksen koordinoimiseksi ja tietojen vaihtamiseksi toteutuksesta EU:ssa ja jäsenvaltioissa. 4. Komissio kutsuu sidosryhmät ja kehitystyötä tekevien eurooppalaisten järjestöjen ja elinten edustajat koolle, jotta ne auttaisivat sitä teemavuoden toteutuksessa unionin tasolla. 5. Komissio nostaa teemavuoden teeman jäsenvaltioissa sijaitsevien edustustojensa ja kumppanimaissa sijaitsevien Euroopan unionin edustustojen viestinnän painopisteeksi. Unionin yleisestä talousarviosta toimintakuluihinsa tukea saavien, unionin tasolla toimivien alan keskeisten verkostojen on vastaavasti nostettava teemavuoden teema työohjelmiensa painopisteeksi. 7 artikla Johdonmukaisuus ja täydentävyys Asianomaisiin toimiin liittyvistä rahoitusvälineistä annettujen asetusten mukaisesti komissio varmistaa, että tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat johdonmukaisia muiden, teemavuoden tavoitteiden saavuttamista tukevien unionin, kansallisten ja alueellisten järjestelyjen ja aloitteiden kanssa ja täydentävät kaikin puolin olemassa olevia unionin, kansallisia ja alueellisia aloitteita ja resursseja. 8 artikla Taloudellista ja muuta tukea koskevat erityissäädökset 1. Liitteen A osassa tarkoitetuista unionin laajuisista toimenpiteistä tehdään hankintasopimus tai niille myönnetään unionin yleisestä talousarviosta rahoitettava avustus varainhoitoasetuksen V ja IV osaston mukaisesti. 2. Liitteen B osassa tarkoitetuille unionin laajuisille toimenpiteille voidaan myöntää osarahoitusta unionin yleisestä talousarviosta. 3. Komissio voi myöntää kullekin kansalliselle koordinointielimelle osarahoitusta liitteen C osassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. 4. Teemavuotta voidaan tarvittaessa tukea voimassa olevista, kehitystä osaltaan edistävistä ohjelmista niiden tavoitteita tai määrärahoja rajoittamatta. 5. Komissio voi myöntää muuta kuin taloudellista tukea julkisten ja yksityisten tahojen 3 artiklan 2 kohdan mukaisesti toteuttamille toimille. 9 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. 3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999[16] ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[17] vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka tämän päätöksen nojalla rahoitettavaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 10 artikla Seuranta ja arviointi Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2016 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen tässä päätöksessä säädettyjen aloitteiden täytäntöönpanosta, tuloksista ja yleisarviosta. 11 artikla Voimaantulo Tämä päätös tulee voimaan kahdentenakymmenentenäensimmäisenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE 3 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä koskevat yksityiskohdat Teemavuoden toteutus rakentuu unionin laajuisen yleisen tiedotuskampanjan ympärille, jota jäsenvaltioiden toteuttamat toimet täydentävät. Kansalaisyhteiskunta, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät voivat osallistua sekä unionin että jäsenvaltioiden toimiin, jotta tärkeimmille toimijoille syntyisi tunne omistajuudesta. Unioni myöntää taloudellista tukea, esimerkiksi kirjallisen luvan käyttää teemavuodelle kehitettävää logoa ja muuta teemavuoteen liittyvää materiaalia, julkisten tai yksityisten tahojen toteuttamille aloitteille, jos ne pystyvät osoittamaan komissiolle, että kyseiset aloitteet toteutetaan vuonna 2015 ja että ne ovat omiaan edistämään teemavuoden tavoitteiden saavuttamista merkittävällä tavalla. A. UNIONIN SUORAT ALOITTEET Rahoitus tapahtuu yleensä hankkimalla suoraan tavaroita ja palveluja voimassa olevien puitesopimusten mukaisesti. Rahoitusta voidaan myöntää myös avustuksina. Aloitteita voivat olla seuraavat: – Tiedotus- ja edistämiskampanjat, kuten – 2 artiklassa esitettyjä tavoitteita edistävän audiovisuaalisen ja painetun aineiston tuotanto ja levitys; – runsasta julkisuutta saavien tapahtumien ja foorumeiden järjestäminen tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihtamiseksi; – toimenpiteiden toteuttaminen teemavuoden tavoitteita edistävien unionin ohjelmien, järjestelyjen ja aloitteiden tunnetuksi tekemiseksi ja niiden tulosten julkistamiseksi; – teemavuoden toimille omistetun verkkosivuston luominen Europa-palvelimelle (http://europa.eu/index_en.htm). – Muut aloitteet: – kielipalvelujen (kääntäminen, tulkkaus, monikielinen tiedotus) tarjoaminen; – selvitysten ja tarkastusten tekeminen unionin tasolla teemavuoden valmistelujen, tuloksellisuuden ja vaikutuksen arvioimiseksi ja niistä raportoimiseksi. B. UNIONIN ALOITTEIDEN OSARAHOITUS Runsasta julkisuutta saaville Euroopan laajuisille tapahtumille, joilla pyritään tekemään teemavuoden tavoitteita tunnetuksi ja jotka mahdollisesti järjestetään yhteistyössä vuoden 2015 puheenjohtajavaltioiden kanssa, voidaan myöntää unionin avustusta enintään 80 prosenttia niiden lopullisista kustannuksista. C. JÄSENVALTIOIDEN ALOITTEIDEN OSARAHOITUS Kansalliset koordinointielimet voivat hakea työohjelmalleen unionin osarahoitusta teemavuoden edistämiseksi. Työohjelmassa on kuvattava kansallisen koordinointielimen erityistoimet, joille tarvitaan rahoitusta. Hakemukseen on liitettävä alustava yksityiskohtainen talousarvio, josta selviävät ehdotettujen aloitteiden tai työohjelman kokonaiskustannukset ja muun rahoituksen määrä ja lähteet. EU:n lopullinen osarahoitus voi kattaa enintään 80 prosenttia toimien lopullisista kustannuksista. Komissio vahvistaa kunkin kansallisen koordinointielimen saatavilla olevan osarahoituksen ohjeelliset määrät sekä määräajan hakemusten jättämiselle. Toimien vähimmäistason takaamiseksi kriteereissä olisi otettava huomioon väestön määrä, elinkustannukset ja kiinteän tuen määrä jäsenvaltioittain. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Kehitysyhteistyön eurooppalainen teemavuosi 2015 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[18] 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne R Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen.[19] ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoite (Tavoitteet) 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Aloitteella ei tueta mitään monivuotista strategista tavoitetta sen luonteesta johtuen (eurooppalainen teemavuosi). 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 1. Tiedottaa EU:n kansalaisille EU:n kehitysyhteistyöstä ja esitellä tuloksia, jotka EU voi maailman suurimpana avunantajana saavuttaa jo nyt ja jotka sen on mahdollista saavuttaa jäsenvaltioidensa ja toimielintensä voimat yhdistämällä. 2. Herättää Euroopan kansalaisten aktiivinen kiinnostus kehitysyhteistyöhön ja tehdä heidät tietoisiksi vastuistaan ja mahdollisuuksistaan politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa. 3. Lisätä tietoisuutta EU:n kehitysyhteistyöstä, josta avunsaajien lisäksi hyötyvät monin tavoin myös EU:n kansalaiset muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy koko ajan. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Luku 21 08 – Toimintastrategia ja koordinointi kehitysyhteistyön ja AKT-valtioiden suhteiden toimintalohkossa; ja Luku 19 11 – Toimintastrategia ja koordinointi ulkosuhteiden toimintalohkolle 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen 1. Tiedotuskampanjoilla lisätään EU:n kehitysyhteistyön näkyvyyttä ja sen kehityspolitiikkojen vaikutusta kansalaisten arkeen. 2. Kansalaiset suhtautuvat myönteisesti ja osallistuvat aktiivisesti teemavuoden järjestämiseen. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan 1. Vuosituhattavoitteiden jatkoa sekä kehityspolitiikkoja ja –välineitä koskeva EU:n kansalaisten tietoisuuden ja tietämyksen yleinen taso (Eurobarometria ja TR-AID-välinettä käyttäen). 2. Tuotosten lukumäärä tiedotusvälineissä toteutettavassa kampanjassa, konferensseissa/tapahtumissa sekä kansalaisjärjestöjen ja valtiosta riippumattomien tahojen kanssa järjestetyissä toimissa. 3. EU:n kansalaisten osallistumisen taso teemavuoden toiminnoissa. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Lyhyellä aikavälillä: tiedottaa EU:n kansalaisille EU:n kehitysyhteistyöstä ja esitellä tuloksia, jotka EU voi maailman suurimpana avunantajana saavuttaa jo nyt. Pitkällä aikavälillä: lisätä tietoisuutta EU:n kehitysyhteistyöstä, josta avunsaajien lisäksi hyötyvät monin tavoin myös EU:n kansalaiset muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy koko ajan. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Lyhyellä ja pitkällä aikavälillä täytettävien vaatimusten mukaisesti antaa jäsenvaltioille ja sidosryhmille mahdollisuus osallistua EU:n kehitysyhteistyö­politiikan ja ulkopolitiikan välineiden muotoiluun ja täytäntöönpanoon kaikilla tasoilla. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Aiemmat eurooppalaiset teemavuodet ovat osoittautuneet tehokkaiksi välineiksi lisätä tietoisuutta sekä suuren yleisön että mielipidevaikuttajien keskuudessa, ja niillä on luotu synergioita eri toiminta-alojen välillä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Komissiolla ja muilla EU:n toimielimillä on käytössään monenlaisia välineitä, joilla ne voivat tiedottaa EU:n kehitysyhteistyön edistämiskeinoista, esimerkiksi komission hallinnoima DEAR-ohjelma. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto R Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – R Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa 1.1.2015 ja päättyy 31.12.2015. – R Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2013 ja päättyvät vuonna 2015. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[20] Vuoden 2013 talousarvion tapauksessa R Suora keskitetty hallinnointi, josta vastaa komissio ¨ Välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[21] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yhteisöille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ Hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa ¨ Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava) Vuoden 2014 talousarviosta lähtien R Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä – ¨ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään – ¨ toimeenpanovirastoja ¨ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa R Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille – ¨ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille – ¨Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle – ¨ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille – R julkisoikeudellisille yhteisöille – R sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut – ¨ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. – Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: – Euroopan unionin tasolla komissio hallinnoi varoja suoraan. – Jäsenvaltioiden tasolla varoja hallinnoivat välillisesti jäsenvaltioiden nimeämä kansallinen koordinointielin. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset – Jälkiarviointi – Kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden työohjelma – Ohjauskomitean perustaminen 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit – EU:n kehitysyhteistyön hyväksyminen vähenee – Teemavuoden vaikutuksiin kohdistuvat ylimitoitetut odotukset – Sidosryhmien heikko sitoutuminen – Kansalaisille suunnattujen toimien epäsopivuus – Käyttäytyminen ei muutu – Tiedotusvälineiden vähäinen osallistuminen yhteistyöhön tai negatiivinen raportointi 2.2.2. Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä 2.2.3. Arvio tarkastusten kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta – Vuoropuhelu kansalaisjärjestöjen, jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten kanssa teemavuotta valmisteltaessa ja toteutettaessa – Säännöllinen riskinarviointi ohjauskomiteassa 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän päätöksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä hallinnollisia ja taloudellisia seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän päätöksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. 3. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista 25 päivänä toukokuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1073/1999[22] ja komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi 11 päivänä marraskuuta 1996 annetussa neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96[23] vahvistettujen säännösten ja menettelyjen mukaisesti tehdä tutkimuksia, myös paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, selvittääkseen, onko avustussopimukseen tai -päätökseen taikka tämän päätöksen nojalla rahoitettavaan sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat · Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä­rahalaji || Rahoitusosuudet || JM/EI-JM ([24]) || EFTA-mailta[25] || ehdokas­mailta[26] || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet IV –Ulko­suhteet || 21 08 02 – Koordinointi ja valistus kehitysyhteistyön alalla; ja || JM || EI || KYLLÄ || EI || EI IV –Ulko­suhteet || 19 11 03 – Euroopan unioni maailmassa || JM || EI || KYLLÄ || EI || EI · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä Moniv. rahoitus­kehyksen otsake || Budjettikohta || Määrä­rahalaji || Rahoitusosuudet Numero […][Nimi………………………………………...……….] || JM/EI-JM || EFTA-mailta || ehdokas-mailta || kolman­silta mailta || varainhoito­asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || […][XX.YY.YY.YY] || || KYL­LÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYL­LÄ/EI || KYLLÄ/EI 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin Kehitysyhteistyön eurooppalaiselle teemavuodelle ei haeta lisärahoitusta. EuropeAid-pääosaston viestinnän ja avoimuuden yksikön (04) budjettikohtiin ja ohjelmiin perustuvaan painopisteiden vuotuiseen asetteluun liittyvä jousto antaa riittävästi liikkumavaraa teemavuoden järjestämiselle noin 15 miljoonan euron budjetissa. Teemavuoden järjestämisestä aiheutuviin kokonaiskustannuksiin sisältyvät sen valmistelu- ja täytäntöönpanotoimista aiheutuvat menot[27]. Siksi oheiset luvut on annettu vain tiedoksi. 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Numero || Otsake IV –Ulkosuhteet PO: DEVCO || || || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi n[28] || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ  Toimintamäärärahat || || || || || || || || Budjettikohdan numero 21 08 02 || Sitoumukset || (1) || 4,980 || 7,500 || || || || || || 12,480 Maksut || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,270 Budjettikohdan numero 19 11 03 || Sitoumukset || (1a) || 1,490 || || || || || || || 1,490 Maksut || (2a) || 0,700 || || || || || || || 0,700 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[29] || || || || || || || || Budjettikohdan numero || 19 01 04 02 11 tai 21 01 04 01 11 tai 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 PO DEVCOn määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksut || =2+2a +3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 6,470 || 7,500 || || || || || || 13,970 Maksut || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,970  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN IV kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksut || =5+6 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan otsakkeeseen:  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || || || Maksut || (5) || || || || || || || ||  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–4 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+6 || || || || || || || || Maksut || =5+6 || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot” milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || vuosi 2013[30] || vuosi 2014[31] || vuosi n[32] || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ PO: DEVCO ||  Henkilöresurssit || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651  Muut hallintomenot || || || || || || || || PO DEVCO YHTEENSÄ || Määrärahat || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || || || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi n || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–5 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 7,255 || 8,285 || 0,531 || || || || || 16,071 Maksut || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 || || || || 16,071 Hallintomenot, henkilöresurssit mukaan lukien, katetaan PO DEVCOn sisäisillä uudelleenjärjestelyillä. 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja. – R Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja seuraavasti: Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tavoitteet ja tuotokset ò || || || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi n || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEENSÄ TUOTOKSET Tyyp­p­i[33] || Keski­­määräiset kustan­nukset || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Lukumäärä || Kus­tannus || Luku­määrä yht. || Kustan­nukset yht. ERITYISTAVOITE 1[34] Tiedottaa EU:n kansalaisille EU:n kehitysyhteistyöstä ja varsinkin esitellä tuloksia, jotka EU voi maailman suurimpana avunantajana saavuttaa jo nyt ja jotka sen on mahdollista saavuttaa jäsenvaltioidensa ja toimielintensä voimat yhdistämällä. || || || || || || || || || || || || || || || || Mediakampanja: VNR- ja muut videot, verkko­sivut, suhdetoi-minta, toimittaja­seminaarit, sosi-aalinen media jne. || || || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 Välisumma erityistavoite 1 || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 ERITYISTAVOITE 2 Herättää Euroopan kansalaisten aktiivinen kiinnostus kehitysyhteistyöhön ja tehdä heidät tietoisiksi vastuistaan ja mahdollisuuksistaan politiikan muotoilussa ja täytäntöönpanossa. || || || || || || || || || || || || || || || || Konferenssit ja tapahtumat: avaus- ja päätöskonferenssi, luennot, korkean tason tapahtumat, oheistapahtumat jne. || || || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 Välisumma erityistavoite 2 || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 ERITYISTAVOITE 3 Lisätä tietoisuutta EU:n kehitysyhteistyöstä, josta avunsaajien lisäksi hyötyvät monin tavoin myös EU:n kansalaiset muuttuvassa maailmassa, jossa keskinäinen riippuvuus lisääntyy koko ajan. || Työpajat ja muut tuotokset: työpajat, tiedotustapahtumat jäsenvaltioissa, visuaalinen ilme, esitysaineisto, julkaisut, selvitykset, rahastot kansalais­järjestöjä ja jäsenvaltioita varten jne. || || || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 Välisumma erityistavoite 3 || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 || || || || || || || || || || || 19 || 1,970 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.3.1. Yhteenveto – ¨ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. – R Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi n[35] || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || YHTEEN­SÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || || || Henkilöresurssit || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät[36] || || || || || || || || Henkilöresurssit || || || || || || || || Muut hallintomenot || || || || || || || || Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || || || YHTEENSÄ || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Koordinointiryhmän kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden järjestämiseen tarvitsemat määrärahat katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu tarve – R Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna || || vuosi 2013 || vuosi 2014 || vuosi n || vuosi n + 1 || …ja näitä seuraa­vat vuodet (ilmoi­tetaan kaikki vuodet, joille ehdo­tuksen/ aloit­teen vaiku­tukset ulottu­vat, ks. kohta 1.6) ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) || || || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 5 || 5 || 3 || || || || || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || || || || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || || || || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || || ||  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna)[37] || || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntija EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || || || || XX 01 04 yy[38] || - päätoimipaikassa || || || || || || || || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || || || || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || || || || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, vuokrahenkilöstö ja kansalliset asiantuntijat) || || || || || || || || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || || || || YHTEENSÄ || 5 || 5 || 3 || || || || XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Koordinointiryhmän kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden järjestämiseen tarvitsemat henkilöresurssit katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || Teemavuoden 2015 tiedotustoimien suunnittelu ja toteutus siihen sijoitetun rahan ja ajan tehokkuuden maksimoimiseksi sekä koordinoinnin varmistaminen toimielinten kesken ja sidosryhmien (jäsenvaltiot ja kansalaisyhteiskunta) kanssa. Ulkopuolinen henkilöstö || – 3.2.4. 3.2.5. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa – R Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät – ¨ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.[39] Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.6. Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. – Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio): määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) || vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/ aloitteen vaiku­tukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || || Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || || 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin – R Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia tuloihin. – ¨ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti: ¨ vaikutukset omiin varoihin ¨ vaikutukset sekalaisiin tuloihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoito­vuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutukset[40] vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || …ja näitä seuraa­vat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) Momentti ……….. || || || || || || || || Vastaava(t) menopuolen budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten tulojen tapauksessa Selvitys tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä [1] Komission tiedonanto EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma, KOM(2011) 637 lopullinen, ja neuvoston päätelmät, 14.5.2012. [2] Solidarity that spans the globe: Europeans and development aid, Eurobarometri-erityistutkimus 392, lokakuu 2012. [3] Tällä viitataan eri maiden hallitusten usein toistamaan sitoumukseen osoittaa 0,7 prosenttia rikkaiden maiden bruttokansantulosta julkiseen kehitysapuun. [4] Komission tiedonanto EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma, KOM(2011) 637 lopullinen, ja neuvoston päätelmät, 14.5.2012. Komission tiedonanto Ihmisarvoinen elämä kaikille: köyhyyden poistaminen ja kestävän tulevaisuuden turvaaminen maailmanlaajuisesti, COM(2013) 92 final. Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (2012/2002(INI)), 23.10.2012. [5] EUVL C 13, 20.1.2009, s. 3. [6] EUVL C […], […], s. […]. [7] EUVL C […], […], s. […]. [8] Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (2012/2002(INI)), 23.10.2012. [9] Komission tiedonanto Ihmisarvoinen elämä kaikille: köyhyyden poistaminen ja kestävän tulevaisuuden turvaaminen maailmanlaajuisesti, COM(2013) 92 final. [10] Komission tiedonanto EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma, KOM(2011) 637 lopullinen, ja neuvoston päätelmät, 14.5.2012. [11] Solidarity that spans the globe: Europeans and development aid, Eurobarometri-erityistutkimus 392, lokakuu 2012. [12] Euroopan parlamentin päätöslauselma EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan tulevaisuutta koskevasta muutossuunnitelmasta (2012/2002(INI)), 23.10.2012. [13] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta. [14] EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1. [15] EUVL C 13, 20.1.2009, s. 3. [16] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [17] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [18] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB: toimintoperusteinen budjetointi. [19] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa. [20] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [21] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen 185 artiklassa. [22] EYVL L 136, 31.5.1999, s. 1. [23] EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2. [24] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat määrärahat. [25] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto. [26] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset ehdokasmaat. [27] Komissio aikoo vuonna 2013 osoittaa 1 030 000 euroa kehitysyhteistyön eurooppalaisen teemavuoden (2015) valmistelutoimiin vuoden 2012 yleisen talousarvion puitteissa EuropeAid-pääosaston viestinnän ja avoimuuden yksikön (04) vuoden 2012 budjettimäärärahoja käyttäen. [28] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.. [29] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [30] Luvut perustuvat PO HR:n keskimääräisiin kustannuksiin: 127 000 euroa/vuosi AD:tä/AST:tä kohden. [31] Ks. edellä. [32] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.. [33] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluja (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit). [34] Kuten kuvattu kohdassa 1.4.2 ”Erityistavoitteet”. [35] Vuosi n on ehdotuksen/aloitteen toteutuksen aloitusvuosi.. [36] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat), epäsuora ja suora tutkimustoiminta. [37] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa. [38] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat). [39] Ks. (vuodet 2007–2013 kattavan) toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta. [40] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja vastaava 25 prosentin osuus.