EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 28.10.2020 COM(2020) 677 final KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE YLEISESTÄ TALOUSARVIOSTA KATETTAVISTA TAKAUKSISTA



















Tilanne 31. joulukuuta 2019 {SWD(2020) 241 final}



Sisällysluettelo 1.Johdanto 2.EU:n talousarviosta takauksen saaneet toimet ja EU:n talousarvion ulkopuoliset euroalueen kriisinhallintamekanismit 2.1Lainat, jotka Euroopan unioni myöntää makrotaloudellisiin tarkoituksiin 2.2Mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat 2.3Rahoitus, jonka Euroopan investointipankki (EIP) myöntää EU:n takauksen saaneisiin toimiin EU:n ulkopuolisissa valtioissa (EIP:n ulkoinen rahoitus) (ulkoinen lainanantovaltuus) 2.4Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) myöntämä rahoitus jäsenvaltioissa toteutettaviin EU:n takauksella katettuihin toimiin – Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) 2.5Ulkoinen investointiohjelma & Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) 2.6Kriisinhallintamekanismit, joita ei kateta EU:n talousarviosta 3.Takauksella katettujen toimien kehitys 3.1Komission suoraan hallinnoimat toimet 3.1.1Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) 3.1.2Maksutasetukijärjestely 3.1.3Makrotaloudellisen rahoitusavun lainat 3.1.4Euratom-lainat 3.2EIP:n ulkoisten rahoitustoimien kehittyminen 4.EU:n talousarviosta katettavat riskit 4.1Riskin määrittely 4.2Kokonaisriskin koostumus

4.3EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski 4.3.1Jäsenvaltioihin liittyvät riskit 4.3.2Kolmansiin maihin liittyvä riski 5.Takausten käyttöönotto ja takausten perusteella suoritetut maksut 5.1Velanhoitokustannukset, joita ei kateta ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta (Euratom-lainat jäsenvaltioille, ERVM-lainat ja maksutasetukilainat) 5.1.1Maksut kassavaroista 5.1.2EU:n talousarviosta suoritetut maksut 5.2Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon liittyvät maksut ja takaisinperinnät (ulkoinen lainanantovaltuus, makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat EU:n ulkopuolisille maille) 5.3Ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustetun takuurahaston kehitys vuonna 2019 6.Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) vuonna 2019 6.1 ESIR-takuurahaston tilinpäätös 31. joulukuuta 2019 6.2 EU:n takauksella katetut ESIR-toimet 6.3 ESIR-takuurahaston rahoittaminen 6.4 EU:n takauksen nojalla esitetyt maksupyynnöt ja takauksen käyttö 7.Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) vuonna 2019 7.1Investointiohjelmat 7.2EKKR-takuurahasto 1.Johdanto Tämän kertomuksen tarkoituksena on seurata EU:n talousarviosta katettavia ehdollisia velkoja. Nämä velat aiheutuvat lainoille myönnetyistä takauksista ja investointituesta, jotka Euroopan unioni antaa joko suoraan tai välillisesti myöntämällä EU:n takauksen.

Tämä kertomus toimitetaan edellisen varainhoitoasetuksen 149 artiklan mukaisesti. Näin ollen tämä kertomus EU:n talousarviosta myönnetyistä takauksista ja niihin liittyvistä riskeistä vuodelta 2019 esitetään nyt viimeisen kerran. Se korvataan jatkossa uudella raportointimenettelyllä, josta säädetään uuden varainhoitoasetuksen 250 artiklassa. Kertomuksessa on useita osia: Kertomuksen jaksossa 2 tarkastellaan EU:n talousarviosta takauksen saaneiden toimien tärkeimpiä ominaisuuksia sekä sellaisia muita kriisinhallintamekanismeja, joista ei aiheudu riskiä EU:n talousarviolle. Jaksossa 3 kuvataan komission suoraan hallinnoimien, takauksen saaneiden toimien ja takauksen saaneiden EIP:n ulkoisten rahoitustoimien kehitystä (lukuun ottamatta ESIR:n ja EKKR:n toimia, joita käsitellään erikseen jaksoissa 6 ja 7). Jaksossa 4 tuodaan esiin suurimpia EU:n talousarviosta katettavia riskejä. Jaksossa 5 kuvataan puolestaan takausten käyttöönottoa ja ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetun takuurahaston, jäljempänä ’takuurahasto’ , tilanteen kehittymistä ja jaksossa 6 Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) tilanteen kehittymistä. Lopuksi jaksossa 7 tarkastellaan Euroopan kestävän kehityksen rahaston (EKKR) tilanteen kehittymistä. Tätä kertomusta täydentää komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD), joka sisältää yksityiskohtaisia taulukoita ja selityksiä. 2.EU:n talousarviosta takauksen saaneet toimet ja EU:n talousarvion ulkopuoliset euroalueen kriisinhallintamekanismit EU:n talousarviosta katettavat riskit ovat peräisin erilaisista luotonanto- ja takaustoimenpiteistä, jotka voidaan jakaa seuraaviin neljään luokkaan: 2.1Lainat, jotka Euroopan unioni myöntää makrotaloudellisiin tarkoituksiin Tällaisiin lainoihin kuuluvat 1) kolmansille maille lainoina myönnettävä makrotaloudellinen rahoitusapu , 2) maksutasetukilainat euroalueen ulkopuolisille jäsenvaltioille, joilla on maksutasevaikeuksia, ja 3) Euroopan rahoituksenvakautusmekanismin (ERVM) piiriin kuuluvat lainat kaikille sellaisille jäsenvaltioille, joille poikkeukselliset tapahtumat ovat kyseisistä jäsenvaltioista riippumattomista syistä aiheuttaneet vakavia taloudellisia tai rahoituksellisia häiriöitä tai vakavasti uhkaavat aiheuttaa tällaisia häiriöitä. Viimeksi mainitut lainat myönnetään yhdessä Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) rahoitustuen kanssa. 2.2Mikrotaloudellisiin tarkoituksiin myönnettävät lainat Tämä luokka sisältää Euratom-lainat . Euratomin lainajärjestelyä voidaan käyttää seuraaviin tarkoituksiin: • [jäsenvaltioissa]: investoinnit ydinvoimalaitoksiin ja ydinpolttoainekiertoon liittyviin teollisuuslaitoksiin ja • [tietyissä EU:n ulkopuolisissa maissa]: investoinnit nykyisten tai rakenteilla olevien ydinvoimalaitosten turvallisuuden ja tehokkuuden parantamiseen sekä ydinvoimalaitosten käytöstäpoistamishankkeisiin . 2.3Rahoitus, jonka Euroopan investointipankki (EIP) myöntää EU:n takauksen saaneisiin toimiin EU:n ulkopuolisissa valtioissa (EIP:n ulkoinen rahoitus) (ulkoinen lainanantovaltuus) EU antaa ulkoisen lainanantovaltuuden yhteydessä talousarviostaan takuun, jonka ansiosta EIP voi lisätä lainanantoaan EU:n ulkopuolella tukeakseen EU:n toimintapolitiikkaa. Ulkoisella lainanantovaltuudella tuetaan EIP:n toimia liittymistä valmistelevissa maissa, itäisissä ja eteläisissä naapurimaissa, Aasiassa, Latinalaisessa Amerikassa ja Etelä-Afrikassa. Ulkoisen lainanantovaltuuden nykyisellä kaudella (2014–2020) EU:n talousarviosta taataan EIP:n toimia enintään 32,3 miljardin euron arvosta. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät 14. maaliskuuta 2018 ulkoisen lainanantovaltuuden väliarvioinnin yhteydessä päätöksen (EU) 2018/412, jolla muutetaan päätöstä N:o 466/2014/EU. Uudessa päätöksessä korotetaan nykyisen lainanantovaltuuden enimmäismäärä 27 miljardista eurosta 32,3 miljardiin euroon. Väliarvioinnin pohjalta asetettiin uusi tavoite, joka koskee pakolaisten, muuttajien, vastaanottavien ja kauttakulkuyhteisöjen sekä alkuperäyhteisöjen pitkän aikavälin taloudellisen selviytymiskyvyn parantamisen käyttöä strategisena keinona, jolla puututaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. EU myöntää EIP:lle takuun, joka kattaa EIP:n unionin ulkopoliittisten tavoitteiden tukemiseksi unionin ulkopuolella toteuttamiin rahoitustoimiin liittyvät valtioriskit ja poliittiset riskit. Lisäksi EIP rahoittaa unionin ulkopuolella investointeja omalla riskillään sekä erityisiin valtuuksiin perustuvia toimia esimerkiksi AKT-maissa. Jotta voitaisiin tukea unionin ulkoista toimintaa ja tarjota EIP:lle mahdollisuus rahoittaa investointeja unionin ulkopuolella ilman, että sen luottokelpoisuus kärsii, suurimmalle osalle toimista, jotka EIP toteuttaa unionin ulkopuolella, on myönnetty takaus EU:n talousarviosta. Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahasto Takauksella katettu EIP:n myöntämä ulkoinen rahoitus sekä makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyvät lainat ja Euratom-lainat kolmansille maille on vuodesta 1994 lähtien katettu ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta, jäljempänä ’takuurahasto’. Jäsenvaltioille myönnetyt maksutasetukilainat, ERVM-lainat ja Euratom-lainat puolestaan katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Takuurahasto kattaa unionin ulkopuolisille valtioille tai unionin ulkopuolisissa valtioissa toteutettaviin hankkeisiin myönnettyihin lainoihin liittyvät laiminlyönnit ja tällaisille maille tai hankkeille myönnetyt takaukset. Sen tehtävänä on · varmistaa maksuvalmius ilman, että takauksella katettujen lainojen takaisinmaksun laiminlyönnin tai viivästymisen yhteydessä jouduttaisiin aina turvautumaan EU:n talousarvioon; sekä · tarjota budjettikuria vahvistava väline luomalla rahoituspuitteet, joiden perusteella EU:n ulkopuolisille maille myönnettäviä EU:n ja EIP:n lainoja koskeva EU:n takauspolitiikka määräytyy .

Jos EU:n ulkopuolisista maista tulee jäsenvaltioita, kyseisiin maihin liittyviä lainoja ei enää kateta takuurahastosta, vaan riskit ovat suoraan EU:n talousarvion vastuulla. Takuurahaston toiminta rahoitetaan EU:n talousarviosta, ja sen varat on pidettävä tasolla, joka on tietty prosenttiosuus sen kattamasta laina- ja takauskannasta. Kyseinen prosenttiosuus, jota kutsutaan tavoitesummaksi, on tällä hetkellä 9 prosenttia. Jos takuurahaston varat eivät riitä, tarvittavat varat otetaan EU:n talousarviosta. Takuurahaston varoja hallinnoi EIP. 2.4Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) myöntämä rahoitus jäsenvaltioissa toteutettaviin EU:n takauksella katettuihin toimiin – Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) on erittäin tärkeä osa Euroopan investointiohjelmaa, jolla pyritään lisäämään pitkäkestoista talouskasvua ja kilpailukykyä Euroopan unionissa. EU:n takaus koskee EIP:n allekirjoittamia infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunan pääosioon kuuluvia rahoitus- ja investointitoimia sekä EIR:n allekirjoittamia pk-yritysikkunaan ja infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunassa olevaan pk-yritysten/mid-cap-yritysten rahoituksen alaikkunaan kuuluvia rahoitus- ja investointitoimia. Osa ESIR-toimista katetaan EU:n takauksella, ja osan EIP-ryhmä toteuttaa omalla riskillään. EIP ja EIR ovat vastuussa yksittäisiin toimiin liittyvien riskien arvioinnista ja seurannasta. Ne raportoivat näistä riskeistä komissiolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle. Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahasto (ESIR-takuurahasto) ESIR-asetuksen 12 artiklan mukaan ESIR-takuurahasto muodostaa likviditeettipuskurin, josta EIP:lle on suoritettava maksuja silloin kun tämä vetoaa EU:n takaukseen. Takaukseen perustuvat maksut suoritetaan EU:n ja EIP:n välisen ESIR-sopimuksen mukaan ESIR-takuurahastosta, jos maksun määrä ylittää ESIR-tilillä EIP:n käytettävissä olevien varojen määrän. EIP:n hallinnoima ESIR-tili on avattu EU:n takauksella katetuista ESIR-toimista ja takaisinperityistä määristä saatavien EU:n tulojen keruuta sekä EU:n takaukseen perustuvien maksujen suorittamista varten. Maksut suoritetaan tilin saldon sallimissa rajoissa. ESIR-takuurahaston tavoitesumma on 35 prosenttia EU:n koko takausvelvoitteesta. EU:n takauksen piiriin kuuluvien tuotteiden riskinarviointi osoittaa, että unionin talousarvio on yleisesti ottaen riittävästi suojattu mahdollisilta EU:n takaukseen kohdistuvilta maksuvaatimuksilta tällä rahoitusosuustavoitteella, ottaen huomioon EIP:n toimiin liittyvät takaisinperinnät, tulot ja takaisin maksettavat varat. ESIR-takuurahastoa rahoitetaan asteittain sen mukaan, miten EU:n takauksella katetut vastuut kasvavat. ESIR-asetuksen 12 artiklan 4 kohdan mukaan komissio hallinnoi ESIR-takuurahaston varoja suoraan, ja varat sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. Lisätietoja ESIR-rahastosta on jaksossa 6 – Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) vuonna 2019. 2.5Ulkoinen investointiohjelma & Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) Euroopan komissio ehdotti 14. syyskuuta 2016 ulkoista investointiohjelmaa, jolla edistetään investointeja Afrikassa ja EU:n naapurialueilla sijaitsevissa EU:n kumppanimaissa, vahvistetaan kumppanuuksia ja tuetaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Ohjelmalla autetaan näin samalla puuttumaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin. Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) muodostaa ulkoisen investointiohjelman ensimmäisen pilarin ja tukee integroidulla rahoituspaketilla julkisten rahoituslaitosten ja yksityisen sektorin investointeja. Koska EKKR on avoin monille erilaisille täytäntöönpanokumppaneille, sen avulla saadaan kohdemaissa liikkeelle huomattavasti enemmän julkisia ja yksityisiä investointeja kuin muutoin olisi mahdollista. Rahasto muodostuu – talousarviotakuusta ja – rahoitusta yhdistävistä välineistä. EKKR-asetus tuli voimaan 26. syyskuuta 2017. EKKR-takuu EKKR-takuun tarkoituksena on vähentää kestävään kehitykseen tehtäviin investointeihin liittyviä riskejä kumppanimaissa ja siten edistää etenkin yksityisistä lähteistä peräisin olevia investointeja. Takuulla pyritään saamaan aikaan 1,54 miljardin euron arvosta yksityisiä investointeja. Tämä määrä on jaettu 28 ehdotetulle investointiohjelmalle, joiden avulla odotetaan saatavan liikkeelle jopa 17,5 miljardin euron arvosta kestäviä investointeja kumppanimaissa (suuri osa yksityisistä lähteistä). Takuu voi

– auttaa hankkimaan rahoitusta, jota tarvitaan hankkeen käynnistämiselle välttämätöntä alkupääomaa (oma pääoma tai riskipääoma) varten – toimia vakuutena, joka takaa, että osa lainasta maksetaan takaisin tilanteessa, jossa velalliselle aiheutuu tappioita ja se laiminlyö lainan takaisinmaksun. EKKR-takuurahasto EKKR-takuurahasto muodostaa likviditeettipuskurin, josta tukikelpoiset vastapuolet saavat maksun siinä tapauksessa, että EKKR-takuuseen vedotaan. Maksut suoritetaan tukikelpoisten vastapuolten kanssa tehtyjen takaussopimusten nojalla ja niihin sisältyvien määräysten mukaisesti sekä asetuksen (EU) 2017/1601 III luvun mukaisesti. Komissio hallinnoi EKKR-takuurahaston varoja suoraan, ja varat sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia vakavaraisuussääntöjä noudattaen. EKKR-takuurahastoa rahoitetaan unionin talousarviosta ja Euroopan kehitysrahastosta (EKR) maksettavin rahoitusosuuksin sekä jäsenvaltioiden ja muiden rahoittajien vapaaehtoisin rahoitusosuuksin ja muista rahoituslähteistä asetuksen (EU) 2017/1601 14 artiklan mukaisesti. Rahaston rahoitusaste on 50 prosenttia kaikista sellaisista EKKR-takuun piiriin kuuluvista velvoitteista, jotka katetaan unionin yleisestä talousarviosta. Lisätietoja EKKR:sta on tämän kertomuksen jaksossa 7 – Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) vuonna 2019. 2.6Kriisinhallintamekanismit, joita ei kateta EU:n talousarviosta Finanssikriisin seurauksena on otettu käyttöön useita muita mekanismeja, joista ei kuitenkaan aiheudu riskiä EU:n talousarviolle. Ne on lueteltu tässä ainoastaan paremman kokonaiskuvan antamiseksi: – Kreikan lainajärjestely, joka rahoitetaan euroalueen muiden jäsenvaltioiden Kreikalle myöntämillä kahdenvälisillä lainoilla ja jota komissio hallinnoi keskitetysti. – Euroopan rahoitusvakausväline (ERVV): Euroalueen jäsenvaltiot perustivat ERVV:n tilapäiseksi pelastusmekanismiksi kesäkuussa 2010. Sen tarkoituksena on antaa rahoitusapua euroalueen jäsenvaltioille osana makrotalouden sopeutusohjelmaa. Sopimus pysyvän pelastusjärjestelyn eli Euroopan vakausmekanismin (EVM) perustamisesta tuli voimaan 27. syyskuuta 2012. ERVV on 1. heinäkuuta 2013 jälkeen jatkanut (yhdessä IMF:n ja eräiden jäsenvaltioiden kanssa) Kreikkaa sekä (yhdessä IMF:n, eräiden jäsenvaltioiden ja EU:n/ERVM:n kanssa) Portugalia ja Irlantia koskevia käynnissä olevia ohjelmiaan, mutta se ei ole enää sitoutunut uusiin rahoitusohjelmiin tai sopimuksiin lainajärjestelyistä. – Euroopan vakausmekanismi (EVM): EVM on tärkeä osa EU:n kokonaisvaltaista strategiaa, jonka tarkoituksena on turvata rahoitusvakaus euroalueella. Se tarjoaa rahoitustukea sellaisille euroalueen jäsenvaltioille, joilla on rahoitusvaikeuksia tai joita tällaiset vaikeudet uhkaavat. EVM on Luxemburgissa sijaitseva hallitustenvälinen elin, johon sovelletaan kansainvälistä julkisoikeutta ja jonka tosiasiallinen lainanantokapasiteetti on 500 miljardia euroa. 3.Takauksella katettujen toimien kehitys Tässä jaksossa kuvataan takauksella katettujen toimien kehitystä. Ensin tarkastellaan komission suoraan hallinnoimien toimien ja sen jälkeen EIP:n hallinnoimien toimien kehitystä.



Taulukko 1: EU:n talousarviosta katettu kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2019 (milj. euroa) Jäljellä oleva pääoma Kertynyt korko Yhteensä % Jäsenvaltiot* Euratom 112,8 0,3 113,2 0,1 % Maksutasetuki 200,0 1,1 201,1 0,2 % EIP 932,6 7,0 939,6 1,2 % ERVM 46 800,0 594,4 47 394,4 58,5 % Jäsenvaltiot yhteensä** 48 045,4 602,9 48 648,3 60,1 % Kolmannet maat*** Makrotaloudellinen rahoitusapu 4 728,6 25,8 4 754,4 5,9 % Euratom 100,0 0,5 100,5 0,1 % EIP**** 27 324,8 138,2 27 463,0 33,9 % Kolmannet maat yhteensä 32 153,4 164,4 32 317,8 39,9 % Yhteensä 80 198,8 767,3 80 966,1 100 % * Riski katetaan suoraan EU:n talousarviosta. Lukuihin sisältyvät myös jäsenvaltioille ennen niiden EU:hun liittymistä myönnetyt Euratom-lainat ja EIP:n lainat. ** Lukuihin ei sisälly maksettuihin käynnissä oleviin ESIR-toimiin liittyvä EU:n takausvastuu, joka oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 17,7 miljardia euroa. *** Rahastosta katettava riski on rajoitettu 24,5 miljardiin euroon. Tämä johtuu EIP:lle kunkin ulkoisen lainanantovaltuuden nojalla annettujen takausten asettamista rajoituksista (ks. vastaavan komission yksiköiden valmisteluasiakirjan kohta 2.1.3 – EIP:lle myönnetyt takaukset). **** Mukana ovat myös EIP:n lainat, jotka ovat siirtyneet EU:lle Syyrian ja Tunisian (Enfidha) maksulaiminlyöntien seurauksena (määrä: 426,36 miljoonaa euroa; sisältää jäljellä olevan pääoman). Nämä lainat on kirjattu koko määrältään järjestämättömiksi lainoiksi EU:n vuosien 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2019 tilinpäätöksissä. Valmisteluasiakirjan taulukoissa A1, A2a, A2b ja A3 on tarkempia tietoja näistä jäljellä olevista määristä, erityisesti enimmäismääristä, nostetuista määristä ja takausprosenteista.

3.1Komission suoraan hallinnoimat toimet Komissio antaa kolmansille maille ja jäsenvaltioille rahoitustukea kahdenvälisinä lainoina. Tähän tarvittava rahoitus hankitaan pääomamarkkinoilta, ja lainat taataan EU:n talousarviosta. Tukea annetaan tavoitteista riippuen joko neuvoston tai neuvoston ja Euroopan parlamentin säädösten nojalla. Komissio ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja varmistavat Euroopan ulkosuhdehallinnon avustuksella, että kolmansille maille myönnettävä rahoitustuki vastaa EU:n ulkosuhdepolitiikan yleisiä tavoitteita. Komissio on valtuutettu hankkimaan rahoitusta pääomamarkkinoilta sekä EU:n että Euratomin puolesta rahoittaakseen neuvoston hyväksymät lainanantotoimet. Lainanotto- ja lainanantotoimet toteutetaan back-to-back-järjestelyllä, jossa otto- ja antolainaus sovitetaan yhteen sen varmistamiseksi, ettei EU:n talousarvioon kohdistu korko- eikä valuuttakurssiriskiä. Otto- ja antolainauskannat vastaavat toisiaan.

Taulukko 1 b: EU:n lainananto- ja lainanottotoimet vuonna 2019 (miljoonaa euroa) Väline Edunsaaja (erä) Nostopäivä Eräpäivä Myönnetty määrä (milj. euroa) Myönnetty määrä (milj. euroa) Makrotaloudellinen rahoitusapu Jordania II – 2. erä 3.7.2019 4.12.2035 100 420 Tunisia II – 2. erä 3.7.2019 4.12.2035 150 Moldova IV – 1. erä 18.10.2019 18.4.2034 20 Tunisia II – 3. erä 13.11.2019 13.11.2034 150 YHTEENSÄ 420

Taulukko 2: Vuosiksi 2020 ja 2021 suunnitellut uudet lainananto- ja lainanottotoimet (takaus EU:n talousarviosta) (miljoonaa euroa) Väline 2020 2021 A. Unionin talousarviotakauksella katettu unionin ja Euratomin lainanotto- ja lainananto 1. Unionin makrotaloudellinen rahoitusapu kolmansille maille Päätetyt ja tulevat toimet: Georgia III – 2. maksuerä 20 Moldova IV – 2. maksuerä 20 Ukraina IV – 2. maksuerä 500 Useita kolmansia maita koskeva makrotaloudellinen rahoitusapu [*] 1 500 1 500 Makrotaloudellinen rahoitusapu, välisumma 2 040 1 500 2. Euratom-lainat Päätetyt ja tulevat toimet: Energoatom (Ukraina) – 3. maksuerä 100 Energoatom (Ukraina) – 4. maksuerä 100 Euratom-lainat, välisumma 200 0 3. Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) [**] Päätetyt ja tulevat toimet: Irlanti – 3. pidennys 3 000 Portugali – 3. pidennys 6 750 ERVM, välisumma 0 9 750 4. Maksutasetuki 0 0 5. SURE-välineen edunsaajat (useat EU:n jäsenvaltiot) [***] 40 000 60 000 A yhteensä 42 240 71 250 B. Unionin talousarviotakauksella katetut Euroopan investointipankin lainat [****] 1. Liittymistä valmistelevat maat 887 678 2. Naapuruuspolitiikan kohdemaat ja kumppanuusmaat 2 334 1 816 3. Aasia ja Latinalainen Amerikka 597 266 4. Etelä-Afrikan tasavalta 66 50 B yhteensä 3 884 2 810 Yhteensä 46 124 74 060 [*] Covid19-kriisiin liittyvä useita kolmansia maita koskeva makrotaloudellinen rahoitusapu maksetaan kahdessa erässä 10 edunsaajamaalle. Oletuksena on, että hyväksytty yhteensä 3 miljardin euron määrä maksetaan kokonaisuudessaan. Ensimmäinen erä maksetaan vuonna 2020 ja toinen vuonna 2021. [**] On odotettavissa, että Portugalin ja Irlannin laina-aikoja pidennetään vuonna 2021, jolloin lainoista erääntyy 9,75 miljardia euroa: 5 miljardia euroa kesäkuussa ja 4,75 miljardia euroa syyskuussa. [***] Oletuksena on, että jäsenvaltiot pyytävät koko SURE-välineestä käytettävissä olevan 100 miljardin euron enimmäismäärän, josta 40 miljardia euroa vuonna 2020 ja 60 miljardia euroa vuonna 2021. SURE-asetuksen mukaan lainoja voidaan myöntää 31.12.2022 asti. [****] Suunnitellut vuotuiset maksuerät. EIP:lta saadut luvut 15.11.2019. 3.1.1Euroopan rahoituksenvakautusmekanismi (ERVM) Ecofin-neuvosto asetti 9. ja 10. toukokuuta 2010 antamissaan päätelmissä mekanismin määräksi 60 miljardia euroa . Lisäksi euroalueen jäsenvaltiot olivat valmiita tarvittaessa täydentämään näitä varoja. Jäsenvaltioille myönnettävien lainojen ja luottojärjestelyjen pääoma voi neuvoston asetuksen (EU) N:o 407/2010 2 artiklan 2 kohdan mukaan olla enintään yhtä suuri kuin omien varojen enimmäismäärän mukainen maksumäärärahojen liikkumavara. Neuvoston tehtyä päätökset unionin rahoitustuen myöntämisestä Irlannille (enintään 22,5 miljardia euroa) ja Portugalille (enintään 26 miljardia euroa) Irlannille on maksettu 22,5 miljardia euroa ja Portugalille 24,3 miljardia euroa (Portugalin hallitus ei pyytänyt myönnetystä määrästä jäljelle jääneen 1,7 miljardin euron osuuden maksamista). ERVM:n jäljellä oleva kapasiteetti on näin 13,2 miljardia euroa, ja siitä voidaan tarvittaessa myöntää lisää tukea. Euroryhmä/Ecofin-neuvosto päätti huhtikuussa 2013 pidentää ERVM:n lainojen painotettua keskimääräistä juoksuaikaa 12,5 vuodesta 19,5 vuoteen, mikä tarjoaa lainansaajamaille mahdollisuuden pyytää lainojen erääntymisaikojen pidentämistä vuoteen 2026 asti (lainaeräkohtaisesti). Vuoden 2019 tapahtumat Ei tapahtumia.

3.1.2Maksutasetukijärjestely EU:n keskipitkän aikavälin rahoitustukea koskeva järjestely (maksutasejärjestely) otettiin uudelleen käyttöön vuoden 2008 lopulla Unkarin tukemiseksi ja sen jälkeen Latvian ja Romanian markkinoiden luottamuksen palauttamiseksi. Määrärahoja sidottiin yhteensä 14,6 miljardia euroa, ja tästä kokonaismäärästä maksettiin 13,4 miljardia euroa. Vuoden 2019 tapahtumat Romania maksoi takaisin viimeisen 1 miljardin euron lainaeränsä toukokuussa 2019, ja myös Latvia maksoi takaisin 500 miljoonan euron lainaerän toukokuussa 2019. Näiden takaisinmaksujen myötä maksutasetukilainojen jäljellä oleva määrä väheni 1,7 miljardista eurosta 200 miljoonaan euroon vuonna 2019. Maksutasejärjestelyssä oli 31. joulukuuta 2019 jäljellä sen 50 miljardin euron enimmäismäärästä 49,8 miljardia euroa, josta voidaan tarvittaessa myöntää lisää tukea. 3.1.3Makrotaloudellisen rahoitusavun lainat Yleissääntönä on, että makrotaloudellista rahoitusapua koskevat päätökset tehdään Euroopan parlamentissa ja neuvostossa (SEUT-sopimuksen 212 artikla). Neuvosto voi kuitenkin hyväksyä päätöksen komission ehdotuksesta silloin, kun tilanne kolmannessa maassa edellyttää kiireellistä rahoitusapua (SEUT-sopimuksen 213 artikla). Tätä menettelyä käytettiin myönnettäessä Ukrainalle toinen makrotaloudellista rahoitusapua koskeva paketti vuonna 2014.



Vuoden 2019 tapahtumat Jordanian hašemiittinen kuningaskunta Jordanian toinen makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma Jordanian toista makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa (Jordania II) koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ja lainajärjestelysopimus allekirjoitettiin 19. syyskuuta 2017. Jordanian viranomaiset ratifioivat asiakirjat 19. syyskuuta 2017, ja lainasopimus tuli voimaan 3. lokakuuta 2017. Jordanian toisen ohjelman (yhteensä 200 miljoonan euron rahoitusapupäätös) mukainen ensimmäinen 100 miljoonan euron lainaerä maksettiin Jordanialle 25. lokakuuta 2017. Toinen ja viimeinen 100 miljoonan euron lainaerä maksettiin 3. heinäkuuta 2019. Tunisia Tunisian toinen makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelma Tunisian toista makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmaa (Tunisia II) koskeva yhteisymmärryspöytäkirja ja lainajärjestelysopimus allekirjoitettiin 27. huhtikuuta 2017. Tunisian viranomaiset ratifioivat asiakirjat 11. elokuuta 2017, ja lainasopimus tuli voimaan 8. syyskuuta 2017. Tunisian toisen ohjelman (yhteensä 500 miljoonan euron rahoitusapupäätös) mukainen ensimmäinen, 200 miljoonan euron lainaerä maksettiin Tunisialle 25. lokakuuta 2017. Toinen, 150 miljoonan euron lainaerä maksettiin 3. heinäkuuta 2019 ja kolmas ja viimeinen, myös 150 miljoonan euron lainaerä 11. marraskuuta 2019. Moldovan tasavalta Euroopan parlamentti ja neuvosto päättivät 13. syyskuuta 2017 myöntää Moldovan tasavallalle 100 miljoonaa euroa makrotaloudellista lisärahoitusapua (määrästä enintään 60 miljoonaa euroa myönnetään lainoina ja enintään 40 miljoonaa euroa avustuksina). Ensimmäinen, 20 miljoonan euron erä maksettiin lokakuussa 2019 ja toinen erä heinäkuussa 2020. Lisätietoja Tuensaajamaat maksoivat takaisin 52,13 miljoonaa euroa. Maksut jakautuivat seuraavasti: Albania (1,8 miljoonaa euroa), Bosnia ja Hertsegovina (14 miljoonaa euroa), Montenegro (0,3 miljoonaa euroa) ja Serbia (36,03 miljoonaa euroa). Makrotaloudellisen rahoitusavun lainojen jäljellä oleva määrä kasvoi 4,4 miljardista eurosta 4,7 miljardiin euroon 31. joulukuuta 2018 ja 31. joulukuuta 2019 välisenä aikana. Ukrainalle myönnettyjen lainojen osuus makrotaloudellisen rahoitusavun kokonaisvastuista on 70 prosenttia. 3.1.4Euratom-lainat

Jäsenvaltioille ja tietyille tukikelpoisille EU:n ulkopuolisille maille (tällä hetkellä Venäjä, Armenia ja Ukraina) myönnettäville Euratom-lainoille on asetettu 4 miljardin euron enimmäismäärä, josta on jo nostettu noin 92 prosenttia. Päätöksessä 77/270/Euratom sallitusta lainojen 4 miljardin euron enimmäismäärästä on näin jäljellä 326 miljoonaa euroa. Ukraina Ukrainalle myönnettiin 24. kesäkuuta 2013 annetulla komission päätöksellä 300 miljoonan euron laina käytössä olevien ydinlaitosten turvallisuuden parantamiseen. Laina myönnettiin läheisessä yhteistyössä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin (EBRD) kanssa, joka myönsi samanaikaisesti Ukrainalle 300 miljoonan euron lainan. Näillä lainoilla on myös valtiontakaukset, jotka kattavat 100 prosenttia vuoden lopussa jäljellä olevista määristä. Ensimmäinen, 50 miljoonan euron erä Euratom-lainasta maksettiin toukokuussa 2017, toinen Euratom-lainaerä, joka oli niin ikään 50 miljoonaa euroa, kesäkuussa 2018 ja kolmas Euratom-lainaerä, joka oli 100 miljoonaa euroa, heinäkuussa 2020. Bulgaria ja Romania Bulgarialle myönnettiin 212,5 miljoonan euron laina useasta valuutasta muodostuvan lainajärjestelyn muodossa. Laina on tarkoitettu Kozloduyn ydinvoimalan (yksiköt 5 ja 6) nykyaikaistamiseen. Euroopan atomienergiayhteisön ja AEZ ”Kozloduy” EAD:n välinen lainasopimus allekirjoitettiin 29. toukokuuta 2000. Jäljellä oleva lainamäärä oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 16,9 miljoonaa euroa. Romanialle myönnettiin 223,5 miljoonan euron laina useasta valuutasta muodostuvan lainajärjestelyn muodossa. Laina on tarkoitettu Cernavodan ydinvoimalan 2-yksikön valmiiksi saamista varten. Euroopan atomienergiayhteisön ja Societatea Nationala Nuclearelectrica S.A:n välinen lainasopimus allekirjoitettiin 11. kesäkuuta 2004. Jäljellä oleva lainamäärä oli 31. joulukuuta 2018 yhteensä 95,9 miljoonaa euroa. Siitä lähtien kun Bulgariasta ja Romaniasta tuli jäsenvaltioita 1. tammikuuta 2007, näiden toimien jäljellä oleva riski on katettu suoraan EU:n talousarviosta eikä ulkosuhteisiin liittyviä hankkeita varten perustetusta takuurahastosta. 3.2EIP:n ulkoisten rahoitustoimien kehittyminen Vuoden 2019 tapahtumat EIP:n vuodet 2014–2020 kattavan ulkoisen lainanantovaltuuden puitteissa oli 31. joulukuuta 2019 mennessä myönnetty lainoja yhteensä 22,44 miljardia euroa. Tästä summasta vain 7,99 miljardia euroa oli nostettu kyseiseen päivään mennessä, ja jäljellä oleva lainojen pääoma kyseisenä ajankohtana oli 7,03 miljardia euroa (ks. valmisteluasiakirjan taulukko A3). Lisätietoja EIP:n valtuuksien kattamista maista on valmisteluasiakirjan taulukoissa A1, A3 ja A4. EIP:n aikaisempia ulkoisia lainanantovaltuuksia koskevat tiedot esitetään valmisteluasiakirjan taulukossa A3. Syyrian hallitus jatkoi EIP:n lainoihin liittyvien korkomaksujen ja takaisinmaksujen laiminlyöntejä vuonna 2019. EIP on pyytänyt takuurahastoa kattamaan nämä suorittamatta jääneet maksut (ks. kohta 5.2 jäljempänä). Kaikkien tässä osassa käsiteltyjen välineiden kokonaislainakanta 31. joulukuuta 2019 on esitetty taulukossa 1. 4.EU:n talousarviosta katettavat riskit 4.1Riskin määrittely EU:n talousarviosta katettava riski johtuu takauksella katettujen toimien jäljellä olevasta pääomasta ja koroista. EU:n talousarviosta (joko suoraan tai takuurahaston kautta) katettavia riskejä on tässä kertomuksessa arvioitu seuraavilla kahdella menetelmällä: –kokonaisriskiin perustuvassa lähestymistavassa lasketaan katettavan riskin kokonaismäärä, joka on kyseisiin toimiin liittyvän jäljellä olevan pääoman kokonaismäärä (kertynyt korko mukaan luettuna) tiettynä päivänä;

–talousarvioon perustuvassa lähestymistavassa lasketaan EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski eli vuosittain erääntyvä enimmäismäärä, jonka EU joutuisi maksamaan varainhoitovuonna, jos kaikki takauksen saaneisiin lainoihin liittyvät maksut laiminlyödään . 4.2Kokonaisriskin koostumus EU:n talousarviosta katetut jäljellä olevia kokonaismääriä vastaavat enimmäisriskit liittyivät vuoteen 2010 saakka pääasiassa kolmansille maille myönnettyihin lainoihin. Finanssikriisi on kuitenkin vuodesta 2011 vaikuttanut jäsenvaltioiden julkisiin talouksiin huomattavasti. Tämä on aiheuttanut sen, että EU on lisännyt lainanantoaan vastatakseen jäsenvaltioiden rahoitustarpeisiin. Riskin koostumus on tämän seurauksena muuttunut. Kun tarkastellaan tilannetta 31. joulukuuta 2019, 60,1 prosenttia jäljellä olevasta kokonaismäärästä koskee ottolainausta, joka liittyy suoraan EU:n talousarviosta katettaviin jäsenvaltioille myönnettyihin lainoihin (vastaava osuus 31. joulukuuta 2010 oli 45 prosenttia). 4.3EU:n talousarviosta katettava vuotuinen riski Kun tarkastellaan 31. joulukuuta 2019 jäljellä olevia lainoja (ks. edellä oleva taulukko 1), EU:n maksettavaksi tulisi vuonna 2020 (suoraan tai takuurahaston välityksellä) enintään 4 509 miljoonaa euroa, jos kaikki takauksen saaneisiin lainoihin liittyvät maksut laiminlyötäisiin. Määrä kattaa vuonna 2020 erääntyvät takauksen saaneiden lainojen lyhennykset ja korkomaksut, kun oletetaan, ettei koko lainaa vaadita heti maksuun, jos maksut laiminlyödään (ks. yksityiskohtaisemmat tiedot valmisteluasiakirjan taulukosta A4). 4.3.1Jäsenvaltioihin liittyvät riskit EU:lle aiheutuva jäsenvaltioiden kanssa toteutettaviin toimiin liittyvä vuotuinen enimmäisriski on vuonna 2020 yhteensä 1 374,2 miljoonaa euroa (30,5 prosenttia vuotuisesta kokonaisriskistä). Riskit koskevat (a) jäsenvaltioille ennen EU:hun liittymistä myönnettyjä EIP:n lainoja ja/tai Euratom-lainoja, (b) maksutasejärjestelystä myönnettyjä lainoja ja (c) ERVM:sta myönnettyjä lainoja. Taulukko 2: Jäsenvaltioiden sijoittuminen EU:n talousarviosta katettavan vuotuisen riskin perusteella vuonna 2020 (milj. euroa) Sija Maa Lainat Vuotuinen enimmäisriski Maan painoarvo suhteessa jäsenvaltioiden vuotuiseen riskiin Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonaisriskiin vuonna 2020 (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 Portugali c) 584,25 42,5 % 13,0 % 2 Irlanti c) 515,63 37,5 % 11,4 % 3 Romania a) 143,10 10,4 % 3,2 % 4 Bulgaria a) 46,52 3,4 % 1,0 % 5 Kroatia a) 32,63 2,4 % 0,7 % 6 Puola a) 18,07 1,3 % 0,4 % 7 Slovakia a) 12,98 0,9 % 0,3 % 8 Tšekki a) 12,07 0,9 % 0,3 % 9 Latvia a + b) 7,17 0,5 % 0,2 % 10 Liettua a) 1,83 0,1 % 0,0 % Yhteensä 1 374,25 100,0 % 30,5 % 4.3.2Kolmansiin maihin liittyvä riski Vuonna 2020 takuurahastosta katetaan kolmansiin maihin liittyvä 3 134,41 miljoonan euron enimmäisriski (69,5 prosenttia vuotuisesta kokonaisriskistä). Kolmansiin maihin liittyvät riskit koskevat EIP:n lainoja, makrotaloudelliseen rahoitusapuun liittyviä lainoja ja Euratom-lainoja (yksityiskohdat esitetään valmisteluasiakirjan taulukossa A2b). Takuurahastosta katettujen, kolmansille maille myönnettyjen takauksen saaneiden lainojen erääntymisajat ulottuvat vuoteen 2042. Jäljempänä on lueteltu järjestyksessä kymmenen maata (45:sta EU:n ulkopuolisesta maasta), joiden maksettavana on suurimmat lyhennykset vuonna 2020. Näiden maiden osuus on 2 716,77 miljoonaa euroa eli 86,7 prosenttia takuurahastosta vuonna 2020 katettavasta kolmansia maita koskevasta vuotuisesta riskistä. Taulukko 3: Kymmenen unionin ulkopuolista maata, joista aiheutuu EU:n talousarviolle suurin vuotuinen riski vuonna 2020 (milj. euroa), riskin suuruuden mukaisessa alenevassa järjestyksessä Sija Maa Vuotuinen enimmäisriski Maan painoarvo suhteessa kolmansien maiden vuotuiseen riskiin Maan painoarvo suhteessa vuotuiseen kokonaisriskiin vuonna 2020 (jäsenvaltiot ja muut maat) 1 Ukraina 788,63 25,2 % 17,5 % 2 Turkki 633,31 20,2 % 14,0 % 3 Marokko 296,26 9,5 % 6,6 % 4 Egypti 271,87 8,7 % 6,0 % 5 Tunisia 269,76 8,6 % 6,0 % 6 Serbia 148,86 4,7 % 3,3 % 7 Etelä-Afrikka 100,64 3,2 % 2,2 % 8 Bosnia ja Hertsegovina 78,11 2,5 % 1,7 % 9 Libanon 71,94 2,3 % 1,6 % 10 Panama 57,37 1,8 % 1,3 % Yhteensä (10 suurinta) 2 716,77 86,7 % 60,3 % 5.Takausten käyttöönotto ja takausten perusteella suoritetut maksut 5.1Velanhoitokustannukset, joita ei kateta ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta (Euratom-lainat jäsenvaltioille, ERVM-lainat ja maksutasetukilainat)

SEUT-sopimuksen 323 artiklan mukaan huolehditaan ”siitä, että käytettävissä on varoja, joiden avulla unioni voi täyttää oikeudelliset velvoitteensa kolmansia osapuolia kohtaan”. Näin ollen EU:n lainsäädäntökehyksellä ja käytössä olevilla menettelyillä varmistetaan, että jäsenvaltiot asettavat velvoitteensa mukaisesti EU:n talousarvion käyttöön varat, jotka tarvitaan, jotta unioni voi aina täyttää oikeudelliset velvoitteensa. EU:lla on näin käytössään eri tasoilla erittäin tehokkaat turvamekanismit, joilla varmistetaan, että se maksaa lainansa velkojilleen aina oikea-aikaisesti ja täysimääräisesti. Jokainen keskeisistä turvamekanismeista riittäisi yksinään varmistamaan lainojen takaisinmaksut. 5.1.1Maksut kassavaroista Jos velallinen ei maksa lainaa takaisin EU:lle eräpäivään mennessä, velanhoitokustannukset katetaan eräpäivänä väliaikaisesti EU:n talousarviosta. Komissio käyttää tällöin käteisvarojaan välttääkseen ottamiinsa lainoihin liittyvien maksujen myöhästymisen ja siitä mahdollisesti aiheutuvat ylimääräiset lainanhoitokustannukset. Koska suurin osa menoista aiheutuu vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana, velanmaksu ajoitetaan ensimmäistä neljännestä seuraaville kuukausille ja kunkin kuukauden alkuun, jolloin käteisvarojen saldot ovat suurimmillaan. 5.1.2EU:n talousarviosta suoritetut maksut Jos jokin jäsenvaltio laiminlyö maksunsa ja jos EU:n omien varojen määrä on riittämätön, komissio voi käyttää EU:n talousarviossa saatavilla olevia varoja ja osoittaa ne velan takaisinmaksuun ennen muiden ei-pakollisten menojen kattamista. Neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 14 artiklan 4 kohdan mukaan jos EU:n talousarviossa käytettävissä olevat varat eivät riitä, jäsenvaltioiden on EU:n lainsäädännön mukaan suoritettava tarvittavat lisämaksuosuudet, jotta velka voidaan maksaa ja talousarvio tasapainottaa. Näiden lisämaksuosuuksien enimmäismäärä on 1,20 prosenttia suhteessa EU:n BKTL:oon. Koska jäsenvaltioilla ei ollut maksulaiminlyöntejä vuonna 2019, niitä varten ei tarvittu määrärahoja. 5.2Ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon liittyvät maksut ja takaisinperinnät (ulkoinen lainanantovaltuus, makrotaloudellinen rahoitusapu ja Euratom-lainat EU:n ulkopuolisille maille) Jos EU:n myöntämän tai takaaman lainan saajan (EU:n ulkopuolisen maan) maksut myöhästyvät, suorittamatta jäänyt maksu katetaan takuurahastosta kolmen kuukauden kuluessa takuurahastolle esitetystä pyynnöstä. EIP:n ulkoiseen lainanantovaltuuteen kuuluvien lainojen tapauksessa EIP:n takuun nojalla pyytämät määrät otetaan takuurahaston tililtä sen jälkeen, kun komission yksiköt ovat antaneet tähän luvan. Kun EU suorittaa maksun EU:n takuun nojalla, EIP:n oikeudet ja oikeussuojakeinot siirtyvät EU:lle . Euratom-lainojen ja makrotaloudellisen rahoitusavun lainojen tapauksessa jos maksu on viivästynyt kolme kuukautta eräpäivästä, komissio käyttää takuurahaston varoja kattaakseen maksulaiminlyönnin ja täydentääkseen kassavarojaan. EIP aloittaa ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa EU:n puolesta takaisinperintämenettelyt EU:n maksettavaksi siirrettyjen summien osalta . EIP:n lainat Syyriassa toteutettaville hankkeille Syyrian hallitus on joulukuusta 2011 lähtien laiminlyönyt tietyt EIP:n lainoihin liittyvät korkomaksut ja takaisinmaksut. Koska viralliset maksupyynnöt eivät ole tuottaneet tulosta, EIP on toukokuusta 2012 lähtien joutunut turvautumaan takuurahastoon. Syyrian maksulaiminlyöntejä vastaavien, takuun nojalla pyydettyjen määrien kehittyminen esitetään taulukossa 4 a.



Taulukko 4 a: Takuurahastosta takuun nojalla pyydetyt määrät Syyrian lainoihin liittyvissä laiminlyöntitapauksissa (milj. euroa) Vuosi (jona määrä nostettu takuurahaston tililtä) Takuuseen perustuvien suoritusten lukumäärä Erääntyneiden maksuerien suuruus Viivästyskorot ja kertyneet korot Takaisin peritty määrä Yhteensä 2012 2 24,0 0,0 2,1 21,8 2013 8 59,3 1,4 0,0 60,7 2014 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2015 8 58,7 1,5 0,0 60,2 2016 12 103,8 2,4 0,0 106,2 2017 13 56,1 0,2 0,0 56,3 2018 12 55,7 0,1 0,0 55,7 2019 14 54,8 0,06 0,0 54,91 Yhteensä 63 471,01 7,09 2,1 475,96 Takuulla katettujen Syyrian lainojen jäljellä oleva pääoma oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 555 miljoonaa euroa, ja viimeinen laina erääntyy vuonna 2030. TAV Tunisie S.A. (Enfidhan lentoasema) EIP vetosi vuonna 2016 ulkoiseen lainanantovaltuuteensa liittyvään EU:n takuuseen TAV Tunisie S.A:lle (Enfidhan lentoasema) myöntämänsä lainan osalta.

Enfidhan lentoasemalta takaisin perityt 0,14 miljoonaa euroa hyvitettiin ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastoon 15. tammikuuta 2018. Määrä oli jo kirjattu taseen vastaaviin (saamiseksi) 31. joulukuuta 2017. TAV Tunisie S.A:n (Enfidhan lentoasema) maksulaiminlyöntejä vastaavat takuurahastosta pyydetyt määrät esitetään taulukossa 4 b.



Taulukko 4 b: TAV Tunisie S.A:han (Enfidhan lentoasema) liittyvä takuurahastolle esitetty maksupyyntö (milj. euroa) Vuosi, jona määrä on nostettu tililtä Takuuseen perustuvien suoritusten lukumäärä Takaisin pyydetty määrä Takaisin peritty määrä Yhteensä 2016 1 4,65 0,00 4,65 2017 3 30,17 0,00 30,17 2018 0 0,0 0,14 −0,14 Yhteensä 4 34,82 0,14 34,68 Tapahtumat 31. joulukuuta 2019 jälkeen (31. toukokuuta 2020 asti) Enfidhan lentoasema (Tunisia) Tammikuussa 2020 takuurahaston pankkitilille hyvitettiin 0,7 miljoonaa euroa. Kyseessä oli Enfidhan lentoasemalle (Tunisia) myönnetyn lainan osittainen takaisinperintä, jonka EIP toteutti joulukuussa 2019. Syyria Tammi-, maalis- ja toukokuussa 2020 takuurahastosta maksettiin Syyrian maksulaiminlyöntien vuoksi esitettyjen neljän maksuvaatimuksen perusteella yhteensä 12,7 miljoonaa euroa (3,2 miljoonaa euroa, 0,5 miljoonaa euroa, 7,4 miljoonaa euroa ja 1,7 miljoonaa euroa mukaan lukien EIP:n perimä viivästyskorko). 5.3Ulkosuhteisiin liittyville hankkeille perustetun takuurahaston kehitys vuonna 2019 Takuurahaston perustamisesta annetun asetuksen (takuurahastoasetuksen) mukaan takuurahaston varojen tarkoituksenmukainen rahoitettava taso (tavoitesumma) on 9 prosenttia kaikkiin toimiin liittyvien pääomasitoumusten jäljellä olevasta kokonaismäärästä, johon on lisätty kertyneet korot. Tavoitesumman saavuttaminen varmistetaan käyttämällä rahoitusjärjestelyä. EU:n talousarviosta maksettiin takuurahastoon tämän rahoitusjärjestelyn perusteella 103,2 miljoonaa euroa helmikuussa 2019. Helmikuussa 2020 vastaava maksu oli 240,2 miljoonaa euroa. Takuurahaston varojen kokonaismäärä oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 2 828 738 292,88 euroa (vastaava määrä oli 31. joulukuuta 2018 yhteensä 2 609 881 747,51 euroa) . Rahaston taseen loppusumma kasvoi noin 218,86 miljoonaa euroa vuonna 2019. Tämä johtuu pääasiassa seuraavista seikoista: Lisäykset: ·EU:n talousarviosta maksettiin 240,15 miljoonan euron saatava (rahoitettava määrä), jotta rahasto pääsisi 9 prosentin tavoitesummaan maksamattomien velkojen kokonaismäärästä. ·Rahoitustoimien taloudellinen tulos oli 25,13 miljoonaa euroa. ·Sijoitussalkun arvo nousi 8,6 miljoonaa euroa, mikä johtui arvon mukautuksesta markkinahintaan.

Vähennykset: ·Rahasto kattoi laiminlyödyt maksut, joiden kokonaissumma on 54,9 miljoonaa euroa. Lisätietoja ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahastosta vuonna 2019 on komission kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston hoitamisesta 31. joulukuuta 2019 ja siihen liittyvässä komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa (SWD). 6.Euroopan strategisten investointien rahasto (ESIR-rahasto) vuonna 2019 6.1 ESIR-takuurahaston tilinpäätös 31. joulukuuta 2019 ESIR-takuurahaston kokonaisvarat 31. joulukuuta 2019 olivat 6 688 miljoonaa euroa. Varat käsittivät 6 654 miljoonan euron arvopaperisalkun (luokitellaan myytävissä olevaksi), nettonykyarvoltaan positiivisen 3 miljoonan euron USD-valuuttatermiinin (luokitellaan käypään arvoon tulosvaikutteisesti arvostettaviksi rahoitusvaroiksi) sekä 31 miljoonaa euroa käteisvaroja ja muita rahavaroja. Vuoden 2019 tuloslaskelman mukaan ESIR-takuurahaston varainhoitovuoden taloudellinen tulos oli 21,7 miljoonaa euroa. Tulosta kasvattivat etenkin 18,3 miljoonan euron positiivinen nettokorkotuotto ja myytävissä olevien arvopaperien myynnistä saatu 17,1 miljoonan euron nettovoitto. Tulosta pienensi ulkomaanvaluutan määräisten määrien uudelleenarvostuksen tulos, joka oli −13,1 miljoonaa euroa . Loput nettokustannukset olivat −0,6 miljoonaa euroa, ja ne muodostuivat pääasiassa säilytyspalkkioista. 6.2 EU:n takauksella katetut ESIR-toimet Maksettuihin käynnissä oleviin EIP-ryhmän toteuttamiin ESIR-toimiin liittyvä EU:n takausvastuu oli 31. joulukuuta 2019 yhteensä 17,7 miljardia euroa EU:n takauksen 25,8 miljardin euron lakisääteisestä käytettävissä olevasta nettoenimmäismäärästä. Tästä takausvastuusta 17,6 miljardia euroa on ilmoitettu ehdollisena velkana EU:n vuoden 2019 tilinpäätöksen liitetiedoissa ja jäljelle jäävästä 0,1 miljardin euron määrästä on tehty varaus (74 miljoonaa euroa). Vuonna 2019 EIP:n hallinnoimat infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunaan kuuluvat ESIR-toimet tuottivat EU:lle tuloja nettomääräisesti 299,5 miljoonaa euroa. Tästä määrästä kirjattiin 31. joulukuuta 2019 EU:n vuoden 2019 tilinpäätökseen komissiolle 50,8 miljoonan euron nettosaaminen EIP:ltä. EU:lle aiheutui vuonna 2019 pk-yritysikkunaan kuuluvista ESIR-toimista 109,9 miljoonan euron kustannukset. Tästä määrästä EU:n vuoden 2019 tilinpäätökseen kirjatut 37,9 miljoonaa euroa ovat EIR:n palkkioita ja kuluja, jotka maksetaan EIR:lle 31. joulukuuta 2019 tai sen jälkeen. 6.3 ESIR-takuurahaston rahoittaminen Vuonna 2019 sidottiin ESIR-takuurahastoon suoritettavia maksuja varten yhteensä 357 miljoonan euron talousarviomäärärahat. Tästä määrästä 167 miljoonaa euroa sidottiin komission päätöksen C(2019) 875 mukaisesti. Lisäksi asetettiin käyttöön 190 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja, jotka saatiin käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista. ESIR-takuurahastoon maksettiin vuoden aikana yhteensä 1 166 miljoonaa euroa. Suurin osa tästä määrästä oli EU:n yleisen talousarvion maksumäärärahoja. Käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina saatiin 163 miljoonaa euroa (136 miljoonaa euroa ESIR-tuloista ja 27 miljoonaa euroa Verkkojen Eurooppa -välineen tuloista) ja varainhoitovuoden lopussa siirrettyinä lisämaksumäärärahoina 3 miljoonaa euroa. 6.4 EU:n takauksen nojalla esitetyt maksupyynnöt ja takauksen käyttö EU:n takauksen nojalla esitettiin vuonna 2019 ESIR-sopimuksen 8 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti 3,5 miljoonan euron maksupyyntö, joka koski infrastruktuuri- ja innovointi-ikkunaan kuuluvaan oman pääoman ehtoiseen toimeen liittyvää maksulaiminlyöntiä. Lisäksi esitettiin seuraavat maksupyynnöt: EIP:n rahoituskuluihin 1,4 miljoonaa euroa, arvonoikaisuihin 27,3 miljoonaa euroa ja perintäkuluihin 0,14 miljoonaa euroa. Pk-yritysikkunassa esitettiin 8,1 miljoonan euron maksupyyntö, joka koski muuta kuin euromääräistä suojausta. Kaikki maksupyynnöt on katettu ESIR-tilillä käytettävissä olevista varoista. ESIR-takuurahastosta ei katettu maksupyyntöjä. Lisätietoja ESIR:sta ja ESIR-takuurahastosta vuonna 2019 on komission kertomuksessa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle ESIR-takuurahaston hoitamisesta 31. joulukuuta 2019 ja siihen liittyvässä valmisteluasiakirjassa (SWD). 7.Euroopan kestävän kehityksen rahasto (EKKR) vuonna 2019 7.1Investointiohjelmat