P6_TA(2006)0392

Nanotiede ja nanoteknologia (2005-2009)

Euroopan parlamentin päätöslauselma nanotieteestä ja nanoteknologiasta: toimintasuunnitelma Euroopalle 2005-2009 (2006/2004(INI))

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission 7. kesäkuuta 2005 esittämän tiedonannon "Nanotiede ja nanoteknologia: Toimintasuunnitelma Euroopalle 2005-2009" (KOM(2005)0243),

- ottaa huomioon 29. heinäkuuta 2004 julkaistun raportin "Nanoscience and nanotechnologies: opportunities and uncertainties", jonka ovat laatineet yhdessä Yhdistyneen kuningaskunnan Royal Society ja Royal Academy of Engineering,

- ottaa huomioon 24. syyskuuta 2004 Brysselissä kokoontuneen kilpailukykyneuvoston puheenjohtajan päätelmät,

- ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon komission tiedonannosta "Tavoitteena eurooppalainen nanoteknologiastrategia" [1] ja siitä 7. kesäkuuta 2005 antamansa lausunnon [2],

- ottaa huomioon työjärjestyksen 45 artiklan,

- ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ja oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A6-0216/2006),

A. ottaa huomioon, että komissio on hyväksynyt toimintasuunnitelman, jotta turvallinen, integroitu ja vastuullinen nanotiede- ja nanoteknologiastrategia voidaan panna välittömästi täytäntöön,

B. ottaa huomioon, että nanotieteestä ja nanoteknologiasta - monitieteellisinä sektoreina - voi koitua yhteiskunnalle valtavaa hyötyä uusien tuotteiden, materiaalien, sovellusten ja palvelujen kehittämisen muodossa ja että tällä tavoin niillä voidaan parantaa tuottavuutta ja elämänlaatua koko EU:ssa,

C. ottaa huomioon, että neuvosto tunnustaa nanoteknologian olevan tärkeässä asemassa monilla aloilla, ja korostaa, että on tärkeää lisätä jatkossakin alaa koskevaa tieteellistä ja teknologista osaamista ja kannustaa hyödyntämään sitä teollisissa sovelluksissa,

D. ottaa huomioon, että Euroopan talous- ja sosiaalikomitea katsoo nanoteknologian voivan auttaa merkittävällä tavalla EU:ta saavuttamaan Lissabonin-strategiassa asetetut tavoitteet;

1. pitää myönteisenä edellä mainittua komission toimintasuunnitelmaa, jossa esitetään konkreettisia ja toisiinsa kytkeytyviä toimia, joilla nanotiede- ja nanoteknologiastrategia pannaan välittömästi täytäntöön tulevien tarpeiden perusteella määritetyillä ensisijaisilla alueilla;

2. tunnustaa, että nanotieteellä ja nanoteknologialla voi olla suuri merkitys läpimurtoteknologiana, joka kiihdyttää EU:n taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteiden saavuttamista; tunnustaa, että nanoteknologialla voidaan vastata kansalaisten tarpeisiin (mm. kansanterveys, energia, liikenne, kestävä kehitys) ja auttaa EU:ta saavuttamaan kilpailukykyä ja kestävää kehitystä koskevat tavoitteensa;

3. panee merkille, että teknologiayhteisöt, asiantuntijoista koostuvat neuvoa-antavat ryhmät ja toimintasuunnitelmat ovat hyödyllisiä välineitä, jotka auttavat kehittämään yhteisesti sovittuja nanoteknologian ja nanotieteen alan tutkimusohjelmia ja käyttöönottostrategioita ja jotka luovat näin luoda uusia työpaikkoja ja nopeuttavat talouskasvua;

4. kannattaa edellä mainitussa, 7. kesäkuuta 2005 esitetyssä komission tiedonannossa asetettuja tavoitteita ja aloitteita; pitää myönteisenä, että tiedonannolla ja mainitulla toimintasuunnitelmalla on selvä painopiste;

5. korostaa samalla, että julkisia investointeja tutkimukseen ja kehitykseen on tarpeen lisätä; on tietoinen siitä, että Euroopan tutkimusympäristön pirstoutuminen osoittaa nanotutkimuksen helpon saatavuuden ja sen verrattain alhaiset kustannukset, mutta katsoo, että käytettävissä tulee kuitenkin olla asianmukaiset varat sellaisten tarvittavien suurten laitosten rakentamiseen ja ylläpitoon, joissa keskeisellä sijalla ovat esimerkiksi puhdastilat, litografiset menetelmät tai erityisen monimutkaiset analyysimenetelmät; ilmaisee tältä osin olevansa huolissaan nanotieteeseen ja nanoteknologiaan kohdennettujen eurooppalaisten julkisten investointien tämänhetkisestä määrästä, suosittelee lisäämään rahoituksen määrää niin, että se vastaa asianmukaisella tavalla edellä mainitussa toimintasuunnitelmassa asetettuja tavoitteita, tukee komission pyrkimyksiä lisätä merkittävästi alan tutkimusvaroja, mikä on erittäin tärkeää Euroopan tulevan kehityksen kannalta;

6. katsoo Euroopan tarvitsevan yhtenäisen, maailman huippuluokkaa edustavan tutkimus- ja kehitysinfrastruktuurien järjestelmän, jotta EU voi säilyttää kilpailukykynsä nanotieteen ja nanoteknologian alalla; kiinnittää huomiota siihen, että "mittakaavaetujen" saavuttamiseksi sekä monialaisen ja monimutkaisen luonteensa vuoksi nanoteknologian alan tutkimus- ja kehitysinfrastruktuuri edellyttää resurssien kriittistä massaa, joka on paikallisviranomaisten ja paikallisen teollisuuden saavuttamattomissa; tunnustaa toisaalta, että pienemmän mittakaavan kansallinen tutkimus- ja kehityspolitiikka kykenee usein reagoimaan paremmin ja asianmukaisella tavalla muuttuviin mahdollisuuksiin ja markkinoiden kehitykseen; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan ja koordinoimaan alaa koskevia tutkimus- ja kehitystoimiaan; suosittelee siksi luomaan jokaiseen jäsenvaltioon sen erityispiirteiden perustalta nanotieteisiin ja nanoteknologiaan erikoistuneiden tutkijoiden ja perusrakenteiden kriittisen vähimmäismassan, jotta joihinkin maihin saataisiin lopulta erikoistuneita osaamiskeskuksia, joiden toimintaa koordinoitaisiin yhteisön tasolla;

7. kiinnittää erityistä huomiota nanolääketieteeseen, joka on lupaava tieteidenvälinen ala ja johon liittyy käänteentekeviä teknologioita, kuten molekyylikuvantaminen ja -diagnostiikka, jotka voivat tarjota merkittävää etua esimerkiksi syövän, sydän- ja verisuonitautien, diabeteksen, Alzheimerin taudin ja Parkinsonin taudin aikaisessa havaitsemisessa ja älykkäässä ja kustannustehokkaassa hoidossa; kehottaa komissiota sekä kansallisia ja alueellisia viranomaisia tehostamaan tutkimus- ja kehittämisinvestointejaan tällä alalla ja koordinoimaan toimiaan tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa ehdotetulla nanolääketieteen teknologisella foorumilla sekä käyttämään muita välineitä, kuten seitsemännessä puiteohjelmassa ehdotettua Tietämyksen alueet -aloitetta, jotta tällä alalla saataisiin aikaan kriittinen massa;

8. korostaa nanotieteiden ja nanoteknologian suurta merkitystä molekyylibiologian kehityksessä;

9. on vakuuttunut siitä, että monitieteinen nanotiede ja nanoteknologia on suunnattava vetyenergian kehittämiseen, nykyaikaisten ja tehokkaiden vedyn varastointitapojen sekä tehokkaiden polttokennojen kehittäminen mukaan luettuina, ja myös sellaisiin tiedonvälitystekniikoihin, joiden kapasiteetit ovat tähänastista huomattavasti suurempia;

10. korostaa, että Euroopassa on saavutettu nanoteknologian alalla merkittävää edistystä ylhäältä alas -menetelmän pohjalta, erityisesti sellaisilla aloilla kuten nanokomponentit, kulumiselta ja korroosiolta suojaavat päällysteet ja pinnoitteet sekä myös katalysaattorien ja valodiodien, muun muassa niin kutsutun sinisen laserin, tuotanto, samoin nanolääkkeiden ja nanokosmetiikan sekä sairauksien nanodiagnosoinnin alalla;

11. katsoo, että eurooppalaisen perustutkimuksen taso mahdollistaa teknologisten välineiden löytämisen alhaalta ylös -menetelmän soveltamiseksi, erityisesti nanoelektroniikan alalla;

12. katsoo, että teknologian kehittymistä kiihdyttäviä toimia on täydennettävä poliittisilla toimilla, jotta olemassa olevan teknologian voidaan varmistaa pääsevän markkinoille; panee merkille, että standardit voivat taata markkinoille ja kansainväliselle kaupalle tasavertaiset toimintaedellytykset ja että ne ovat perusedellytys terveelle kilpailulle, vertaileville riskianalyyseille ja sääntelytoimenpiteille; kehottaa siksi komissiota ja neuvostoa poistamaan kaikki puuttuvien standardien ja epäselvän lainsäädännön muodossa olevat esteet, jotka viivyttävät tarpeettomasti nanoteknologian ja nanotieteiden käyttöönottoa Euroopassa, ja välttämään samalla uusien byrokraattisten esteiden syntymisen;

13. korostaa, kuinka tärkeää on luoda eurooppalaisen tutkimusalueen edellyttämä "osaamisen kolmio" (koulutus, tutkimus ja innovaatio); katsoo, että tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin välisen tarpeellisen synergian saavuttamiseksi tarvitaan kattava osaamisen siirtoa ja monialaisten henkilöresurssien kehittämistä koskeva ratkaisumalli; kehottaa siksi jäsenvaltioita kehittämään strategioita, joilla ne tehostavat osaamisen siirtoa ja ratkaisevat pätevän työvoiman puuttumista koskevan ongelman panostamalla luonnontieteelliseen koulutukseen ja houkuttelemalla lisää opiskelijoita nanotieteisiin ja niihin liittyvien monialaisten aineiden pariin; pitää myönteisinä komission ponnisteluja nanoteknologia-alan tutkijakoulutusverkkojen tukemiseksi ja pyytää jäsenvaltioita, sekä jokaista erikseen että tiiviissä keskinäisessä yhteistyössä, luomaan monialaisia verkkoja, joissa nanoteknologia yhdistetään laajaan joukkoon tutkimusaloja, tavoitteena uusien hybriditeknologioiden kehittäminen;

14. katsoo, että teollisuuden, tutkimuslaitosten ja rahoituslaitosten tulisi tehdä yhteistyötä sen varmistamiseksi, että nanotieteen ja nanoteknologian alan tutkimuksen ja kehityksen huippuosaaminen saadaan muunnettua uusiksi tuotteiksi ja prosesseiksi; uskoo, että jäsenvaltioiden pitäisi kiihdyttää tätä prosessia muuttamalla liiketoimintaympäristöään suotuisammaksi nanoteknologian alan yritysten kannalta, etenkin toimintansa aloittavien yritysten, pk-yritysten ja innovatiivisten yritysten kannalta; katsoo tältä osin, että teollis- ja tekijänoikeuksien suojaaminen on innovoinnin kannalta olennaisen tärkeää sekä alkuinvestointien houkuttelemiseksi että myöhemmän tuoton takaamiseksi; kehottaa komissiota kehittämään normeja teollisja tekijänoikeuksien suojaamiselle sekä malleja lisenssisopimuksille;

15. pitää valitettavana, että nanotieteen ja nanoteknologian keksintöjen patentointi Euroopassa kehittyy hitaasti; kehottaa Euroopan unionia luomaan nanotieteen ja nanoteknologian patenttien valvontajärjestelmän, jota hallinnoi Euroopan patenttivirasto;

16. kehottaa tekemään Euroopan patenttijärjestelmään yleisiä uudistuksia, jotta voidaan vähentää patentoinnin kustannuksia ja parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada patentteja; korostaa tarvetta lisätä avoimuutta ja selventää patenttisuojan rajoja;

17. on vakuuttunut siitä, että Euroopan mahdollisuudet päästä tämän alan eturintamaan ja pysyä siellä riippuvat sen kyvystä koordinoida toimiaan; toistaa, että yhteisö tarvitsee yhden koordinointiin keskittyvän yhteysyksikön ja että EU:n on tärkeää esiintyä yksimielisenä kansainvälisissä yhteyksissä, etenkin haasteissa, joita aiheuttaa patenttisuoja Kiinassa; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään mekanismeja, joilla tämän alan toimia koordinoidaan tehokkaasti; kehottaa komissiota ottamaan politiikassaan huomioon kaikki OECD:ssä toteutetut toimet (esim. määritelmät, nimikkeistö, riskinhallinta) sekä Unescossa toteutetut toimet (etiikka);

18. tunnustaa, että olennainen osa vastuullista strategiaa on sosiaalisten kysymysten sekä terveys- ja turvallisuuskysymysten huomioon ottaminen nanotieteen ja nanoteknologian kehittämisessä; kehottaa tältä osin komissiota, jäsenvaltioita ja Euroopan teollisuutta ryhtymään tehokkaaseen vuoropuheluun kaikkien sidosryhmien kanssa, jotta kehityksen kulkua voidaan ohjata kestävällä tavalla;

19. vaatii, että nanotieteen ja nanoteknologian alan tuotteiden koko elinkaaren ajan (suunnittelusta poistoon tai kierrätykseen) arvioidaan teknologisia riskejä, joita tuotteilla voi olla kansanterveyteen, kuluttajiin, työntekijöihin ja ympäristöön;

20. suosittelee, että kuluttajatuotteiden sisältämien ainesosien luettelossa ilmoitetaan tuotteisiin lisätty keinotekoisesti valmistettu nanohiukkasmateriaali;

21. korostaa tarvetta noudattaa tiukkoja eettisiä periaatteita ja pitää myönteisenä aietta tarkastella esimerkiksi sellaisia kysymyksiä kuten ihmisen ominaisuuksien parantelua muussa kuin hoitotarkoituksessa sekä nanotieteen ja nanoteknologian sekä ihmisten yksityisyyden välisiä yhteyksiä; odottaa tarkastelun olevan julkista ja käsittävän nanolääketieteen perinpohjaisen analyysin;

22. kannattaa sitä, että perustetaan eettisiä kysymyksiä tarkastelevia komiteoita, jotka antaessaan riippumattomia tieteellisiä lausuntoja edistävät suuren yleisön tiedonsaantia ja luottamuksellisen ilmapiirin syntymistä, kun on kyse mahdollisista riskeistä ja eduista, jotka liittyvät nanoteknologian alan keksintöjen hyödyntämiseen;

23. pitää myönteisenä tästä ehdotuksesta järjestettyä kuulemista ja kannustaa komissiota jatkamaan työnsä parantamista edelleen, jotta voitaisiin vastata entistä paremman sääntelyn kasvavaan tarpeeseen;

24. pitää myönteisenä komission suunnitelmaa tuottaa monikielistä informaatioaineistoa eri ikäryhmille tiedon lisäämiseksi nanotieteen ja teknologian kehityksestä ja odotettavissa olevista hyödyistä; rohkaisee komissiota tekemään tältä osin tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa; kehottaa komissiota kehittämään tiedotusstrategian, jolla suurelle yleisölle selvennettäisiin nanoteknologiaan liittyviä valtavia mahdollisuuksia ja hälvennettäisiin asiaa koskevia pelkoja; katsoo, että tällaisen tiedotusstrategian yhteydessä komission tulisi käsitellä myös sellaisia ideoita kuten eri paikoissa kiertäen tietoa jakava "nanotiederekka" tai "nanoteknologiapalkinto";

25. kehottaa teollisuutta yhtymään yhteisiin ponnisteluihin ja osallistumaan nanoteknologioiden kehittämiseen ottaen huomioon niistä aiheutuvat laajemmat talous-, yhteiskunta-, terveys-, turvallisuus- ja ympäristövaikutukset sekä noudattaen toiminnassaan yritysten yhteiskuntavastuun periaatteita; korostaa, että yritysten olisi osallistuttava objektiivisen tiedon välittämiseen nanotieteen ja nanoteknologian alan tieteellisistä keksinnöistä, niiden aiotusta käytöstä sekä niiden riskeistä ja hyödyistä yhteiskunnalle;

26. muistuttaa, että kaikissa nanotieteen ja nanoteknologian sovellutuksissa ja käyttötavoissa on otettava huomioon Euroopan unionin edellyttämä korkeatasoinen kansanterveyden, kuluttajien, työntekijöiden ja ympäristön suojelu, ja korostaa tarvetta kodifioida nanomateriaalit, mikä johtaa normien määrittämiseen ja tehostaa puolestaan ponnisteluja riskien yksilöimiseksi; kehottaa komissiota tekemään tarvittavat aloitteet;

27. painottaa, että tuotteet on tehtävä mahdollisimman pienikokoisiksi, jotta jätteiden määrää saataisiin vähennetyksi ja energiaa voitaisiin käyttää paremmin;

28. painottaa, että uusien synteettisten nanohiukkasten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja koskeva tieto on yhä rajallista, ja näin ollen huonosti liukenevien tai biohajoavien nanohiukkasten vaikutuksia olisi tutkittava varovaisuusperiaatteen mukaisesti ennen kuin tällaisia hiukkasia aletaan valmistaa ja saattaa markkinoille;

29. kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota nanotieteen ja nanoteknologian kehitykseen uusissa jäsenvaltioissa niin, että niille annetaan välineet, joiden avulla ne voivat määrittää omia tutkimushankkeita ja kehittää samalla edelleen johtavien eurooppalaisten keskusten kärkiasemaa tavoitteena Euroopan johtava asema koko maailmassa;

30. korostaa, että nanotieteen ja nanoteknologian alalla on tärkeää tehdä kansainvälistä yhteistyötä; kehottaa komissiota tiivistämään edelleen jo nyt erinomaisia suhteita venäläisiin tieteenharjoittajiin ja tutkimaan, millaisia mahdollisuuksia ja rajoituksia liittyy alan yhteistyöhön Yhdysvaltain, Japanin, Kiinan ja Intian kanssa; kehottaa komissiota tehostamaan kansainvälistä yhteistyötä tarkoituksena yhdenmukaistaa nanotieteen ja nanoteknologian alan patenttihakemusten käsittely EU:ssa, Yhdysvalloissa ja Japanissa; korostaa, että vuoropuhelua on tehostettava WTO-velvoitteiden mukaisesti;

31. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

[1] EUVL C 157, 28.6.2005, s. 22.

[2] INT/277-CESE 1237/2005.

--------------------------------------------------