Keskiviikko 23. toukokuuta 2012

Euroopan parlamentin tutkintaoikeus

P7_TA(2012)0219

Euroopan parlamentin 23. toukokuuta 2012 antama ehdotus Euroopan parlamentin asetukseksi Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY kumoamisesta (2009/2212(INI)) (1)

2013/C 264 E/07

(1) Parlamentti päätti lykätä äänestystä päätöslauselmasta työjärjestyksen 41 artiklan 3 kohdan mukaisesti (A7-0352/2011).

Keskiviikko 23. toukokuuta 2012

EHDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN ASETUKSEKSI

Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevista yksityiskohtaisista säännöistä ja Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY kumoamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 226 artiklan kolmannen kohdan,

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 A artiklan,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottaa huomioon neuvoston hyväksynnän (1),

ottaa huomioon komission hyväksynnän (2),

noudattaa erityistä lainsäätämisjärjestystä,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Lissabonin sopimuksessa luotiin edellytykset toimielinten välisen tasapainon uudistamiseksi ja parantamiseksi unionissa ja mahdollistettiin toimielinten tehokkaampi, avoimempi ja demokraattisempi toiminta. Samassa yhteydessä Euroopan parlamentin harjoittamaan poliittiseen valvontaan liittyviä tehtäviä lujitettiin ja laajennettiin. Kansallisissa parlamenteissa noudatettavan käytännön sekä Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa, Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä sopimuksessa ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksessa (jäljempänä ’perussopimukset’) asetettujen vaatimusten mukaisesti Euroopan parlamentin tutkintavaliokuntien asemaa olisi näin ollen vahvistettava ja niille olisi annettava erityiset, todelliset ja tarkkaan rajatut valtuudet, jotka vastaisivat paremmin parlamentin poliittista merkitystä ja toimivaltaa, noudattaen kuitenkin samalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa määrättyä suhteellisuusperiaatetta. Tutkintavaliokunnat ovat poikkeuksellisia poliittisten valvonnan välineitä, eivätkä niiden valtuudet eivät saisi rajoittaa muiden toimielinten toimivaltaa.

(2) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tekivät 19. huhtikuuta 1995 päätöksen 95/167/EY, Euratom, EHTY (3), jossa vahvistettiin Euroopan parlamentin tutkintaoikeuden käyttämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Päätöksessä viitattiin mahdollisuuteen tarkistaa sääntöjä saatujen kokemusten perusteella.

(3) Ottaen huomioon Lissabonin sopimuksessa luodun toimielinten uuden tasapainon ja Euroopan parlamentin tutkintavaliokuntien työstä saadun kokemuksen päätös 95/167/EY, Euratom, EHTY olisi kumottava ja korvattava uudella asetuksella.

(4) Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (4) tunnustetun tehokkuusperiaatteen mukaisesti Euroopan parlamentille ja sen tutkintavaliokunnille olisi annettava tutkintaoikeuteen perustuvien tehtävien hoitamisen kannalta välttämättömät toimivaltuudet. Siksi on myös tärkeää, että jäsenvaltiot ja unionin toimielimet ja elimet pyrkivät kaikin tavoin helpottamaan näiden tehtävien suorittamista.

(5) Tutkintavaliokuntaa ei pidä asettaa, jos epäilyksenalaiset seikat ovat tutkittavina jossakin tuomioistuimessa ja oikeudenkäynti on vielä vireillä. Jotta voidaan välttää luonteeltaan poliittisten ja oikeudellisten tutkintojen väliset ristiriidat, Euroopan parlamentin olisi voitava tutkia, onko tarpeen keskeyttää tutkintavaliokunnan suorittama tutkinta, jos valiokunnan asettamisen jälkeen on pantu vireille väitettyihin tosiseikkoihin liittyvä oikeudenkäynti.

(6) Avoimuuden, hyvän hallinnon ja demokraattisen vastuun periaatteista seuraa, että tutkintavaliokunnassa tapahtuvan käsittelyn ja eritoten kuulemistilaisuuksien olisi oltava julkisia. Toisaalta olisi myös määrättävä mahdollisuudesta käsitellä asioita suljetuin ovin ja vahvistettava asianmukaiset luottamuksellisuussäännöt, jotta voidaan varmistaa tutkintojen tehokkuus, jäsenvaltioiden elintärkeiden etujen suoja, yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suoja erityisesti henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti sekä luonnollisten ja oikeushenkilöiden taloudellisten etujen suoja.

(7) Tutkintaoikeus on tärkeä osa parlamentin valvontavaltuuksia, ja sen nojalla pyritään määrittämään, miten olemassa olevaa lainsäädäntöä on aikaisemmin sovellettu. Siksi on välttämätöntä, että tutkintavaliokunta voi nojautua tutkinnan kuluessa ilmenneisiin tosiseikkoihin. Tutkintavaliokunnan olisikin voitava kuulla unionin toimielinten jäseniä ja jäsenvaltioiden hallitusten jäseniä, hankkia todisteita Euroopan unionin tai jäsenvaltioiden virkamiehiltä ja muulta henkilöstöltä, hankkia todisteita muilta unionissa asuvilta henkilöiltä, pyytää asiantuntijalausuntoja, pyytää asiakirjoja ja suorittaa itse paikalla tehtäviä tutkimuksia.

(8) Tutkimuksia suoritettaessa olisi otettava täysimääräisesti huomioon ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä erityisesti oikeudenmukaisuuden periaate ja asianomaisen oikeus tulla kuulluksi häntä koskevista seikoista.

(9) Tutkintavaliokuntien olisi kunnioitettava täysin todistajaksi kutsumiensa henkilöiden oikeuksia ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus) ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan mukaisesti.

(10) Tutkimuksissa olisi myös otettava huomioon periaate, jonka mukaan tutkinnan päätelmät voidaan perustaa ainoastaan todistettaviin seikkoihin. Sen tähden tutkintavaliokuntien olisi etenkin voitava tutustua kaikkiin asiaankuuluviin asiakirjoihin, jotka ovat unionin toimielinten tai laitosten, jäsenvaltioiden tai, kun on kyse tutkinnan onnistumisen kannalta keskeisistä asiakirjoista, kenen tahansa luonnollisen tai oikeushenkilön hallussa.

(11) Unionin toimielinten ja laitosten ja jäsenvaltioiden olisi vilpittömän yhteistyön periaatteen ja unionin oikeusjärjestyksen ylläpitämistä koskevien sitoumustensa mukaisesti nimettävä virkamiehet tai muun henkilöstön jäsenet, jotka ne valtuuttavat saapumaan tutkintavaliokunnan kuultavaksi, kun tutkintavaliokunta niitä siihen kehottaa. Lisäksi tukintavaliokunnan olisi voitava kuulla tutkinnan kohteena olevasta asiasta vastaavia komission jäseniä, jos heidän todistustaan pidetään olennaisena ja tutkinnan kohteena olevan asian perusteellisen arvioinnin kannalta välttämättömänä.

(12) Jotta tutkintavaliokunta voisi olla varma, että sen päätelmät perustuvat todistettaviin seikkoihin, sen olisi voitava kutsua todistajana kuultavaksi kuka tahansa unionissa asuva henkilö, ja todistaja olisi velvoitettava vastaamaan kysymyksiin auliisti, kertomaan kaikki tietonsa asiasta ja pysymään totuudessa. Jos unionin virkamiehellä tai muun henkilöstön jäsenellä ei Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen, jotka vahvistetaan neuvoston asetuksessa (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68 (5), 17 ja 19 artiklan nojalla sekä Euroopan unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen, jotka vahvistetaan samassa asetuksessa, 11 artiklan nojalla, ole lupaa noudattaa valiokunnan kutsua, saapua kuultavaksi, esittää kirjelmiä ja olla todistajana henkilökohtaisesti, luvan epäämisestä vastaavan virkamiehen tai viranomaisen olisi tultava valiokunnan kuultavaksi ja selitettävä epäämisen syyt.

(13) Ratifioidessaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen jäsenvaltiot myös valtuuttivat Euroopan parlamentin tutkimaan epäilyjä unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta. Siksi niiden olisi huolehdittava siitä, että kansalliset viranomaiset aiheellisella tavalla kansallista lainsäädäntöä noudattaen tukevat tutkintavaliokuntia näiden tehtävien suorittamisessa.

(14) Unionin tason demokraattisen valvonnan vahvistamiseksi tässä asetuksessa myönnetään tutkintavaliokunnille laajat valtuudet. Jotta säännökset olisivat vaikuttavia ja tutkinnat tehostuisivat ja vastaisivat paremmin kansallisten parlamenttien käytäntöä, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta langettaa tarkkaan määritellyissä tapauksissa tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia seuraamuksia. Jäsenvaltiot olisi velvoitettava varmistamaan, että tietyt rikkomukset johtavat kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaisiin seuraamuksiin ja että jäsenvaltioissa pannaan vireille aiheelliset menettelyt rikkomuksiin syyllistyneitä vastaan.

(15) Olisi noudatettava vallan kolmijako-oppia, jonka mukaan vallan väärinkäytön estämiseksi lainsäädäntövallan (parlamentti), toimeenpanovallan (hallitus) ja tuomiovallan (oikeuslaitos) olisi oltava erillään toisistaan.

(16) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan periaatteita,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 jakso

Kohde ja tutkintavaliokunnan asettamista koskevat yleiset säännöt

1 artikla

Kohde

1. Tässä asetuksessa vahvistetaan yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat Euroopan parlamentin oikeutta tehtäviään suorittaessaan tutkia epäilyjä unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksesta tai epäkohdasta, josta on vastuussa unionin toimielin tai elin, jäsenvaltion julkishallinnollinen elin tai henkilö, joka unionin lainsäädännössä on valtuutettu unionin oikeuden soveltamiseen, sanotun rajoittamatta muille toimielimille tai elimille perussopimuksilla siirrettyä toimivaltaa.

2. Tutkintavaliokunnan sisäistä organisaatiota koskevat määräykset vahvistetaan Euroopan parlamentin työjärjestyksessä.

2 artikla

Tutkintavaliokunnan asettaminen ja toimeksianto

1. Euroopan parlamentti voi asettaa väliaikaisia tutkintavaliokuntia perussopimuksissa vahvistettuja edellytyksiä ja rajoituksia noudattaen.

2. Euroopan parlamentti voi asettaa tutkintavaliokuntia, jos neljäsosa parlamentin jäsenistä sitä pyytää.

3. Tutkintavaliokunnan asettamista koskevassa päätöksessä on täsmennettävä valiokunnan toimeksianto ja erityisesti

a) tutkinnan kohde ja tarkoitus sekä asiaan liittyvät unionin oikeuden säännökset,

b) tutkintavaliokunnan kokoonpano, jossa eri poliittisten suuntausten on oltava tasapainoisesti edustettuina,

c) tutkintavaliokunnan kertomuksen antamisen määräaika, joka voi olla enintään kaksitoista kuukautta tutkintavaliokunnan ensimmäisestä kokouksesta ja jota voidaan Euroopan parlamentin perustellulla päätöksellä pidentää kahdesti enintään kolmella kuukaudella.

3 artikla

Tutkintavaliokunnan tehtävän päättyminen

Tutkintavaliokunta lakkaa

a) kun se antaa kertomuksensa tai

b) kun sen kertomuksen antamisen määräaika umpeutuu ja

c) viimeistään Euroopan parlamentin vaalikauden päättyessä.

4 artikla

Tutkinnan uudelleen aloittaminen

Tutkintavaliokuntaa ei saa perustaa tai perustaa uudelleen käsittelemään asioita, jotka jo on tutkittu tutkintavaliokunnassa, ennen kuin vähintään kaksitoista kuukautta on kulunut aiemman tutkintavaliokunnan lakattua 3 artiklan a tai b kohdan mukaisesti, ellei uusia tosiseikkoja ole ilmennyt. Tutkintavaliokunta voidaan joka tapauksessa perustaa, jos on ilmennyt uusia, vakavia tosiseikkoja, joiden oletetaan muuttavan tutkinnan pääasiallisia tuloksia.

2 jakso

Yleiset menettelysäännöt

5 artikla

Rinnakkaiset käsittelyt

1. Tutkintavaliokunta ei voi tarkastella väitettyjä tosiseikkoja, jotka ovat tutkittavina jossakin tuomioistuimessa niin kauan kuin oikeudenkäynti on vielä vireillä.

2. Jos tutkintavaliokunnan asettamisen jälkeen pannaan vireille väitettyihin tosiseikkoihin liittyvä oikeudenkäynti, Euroopan parlamentti tutkii, onko tarpeellista keskeyttää tutkintavaliokunnan tutkimukset tällaisen oikeudenkäynnin ajaksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 226 artiklan mukaisesti.

Tutkinnan keskeytymisaikaa ei lasketa 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun aikaan.

3. Kahden kuukauden kuluessa joko tutkintavaliokunnan asettamisesta tai siitä, kun komissio on saanut tiedon, että väliaikaiselle tutkintavaliokunnalle on ilmoitettu jonkin jäsenvaltion rikkoneen unionin lainsäädäntöä, komissio voi ilmoittaa Euroopan parlamentille, että tutkintavaliokunnan käsittelemä asia on oikeudenkäyntiä edeltävän unionin menettelyn aiheena. Tällaisissa tapauksissa tutkintavaliokunnan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet, jotta komissio voi täysin käyttää sille perussopimuksilla siirrettyä toimivaltaa.

6 artikla

Käsittelyn julkisuus

1. Tutkintavaliokunnan kokoukset ja etenkin sen järjestämät kuulemistilaisuudet ovat julkisia.

2. Kokous voidaan poikkeuksellisesti pitää suljetuin ovin, jos sitä pyytää neljäsosa tutkintavaliokunnan jäsenistä, unionin toimielin tai laitos taikka kansallinen viranomainen, jota asia koskee. Kun todistajana kuultava henkilö tai asiantuntija pyytää tulla kuulluksi suljetuin ovin, tutkintavaliokunta käsittelee pyyntöä ja sille esitettyjä syitä suljetuin ovin.

Tietoja, joita pidetään luottamuksellisina 8 artiklan mukaisesti, tarkastellaan suljetuin ovin.

7 artikla

Tutkinnan kuluessa nimeltä mainitut henkilöt

Tutkintavaliokunnan on tiedotettava asiasta jokaiselle tutkinnan kuluessa nimetylle henkilölle, jolle tästä voi olla haittaa. Se kuulee kyseisiä henkilöitä, jos he sitä pyytävät.

8 artikla

Luottamuksellisuus

1. Tutkintavaliokunnan saamia tietoja saa käyttää ainoastaan sen tehtävien suorittamiseksi. Tietoja ei saa luovuttaa, jos niihin sisältyy luottamuksellisia seikkoja. Euroopan parlamentti käsittelee ja suojaa luottamukselliset tiedot soveltaen sisäisiä sääntöjään, joita sovelletaan ”EU:n turvaluokiteltuihin tietoihin” ja ”muihin luottamukselliin tietoihin”, joita ei ole turvaluokiteltu.

2. Edellä olevaa 1 kohtaa sovelletaan vastaavasti tietoihin, joiden ilmaiseminen

a) heikentäisi yksityiselämän ja yksilön koskemattomuuden suojaa, erityisesti unionin lainsäädännön mukaista henkilötietojen suojaa, tai

b) heikentäisi jonkun luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön taloudellisten etujen suojaa, mukaan lukien teollis- ja tekijänoikeudet, tai

c) aiheuttaisi merkittävää haittaa unionin taikka yhden tai useamman jäsenvaltion edulle.

3. Väliaikaisen tutkintavaliokunnan jäsenten ja kaikkien muiden henkilöiden, jotka tehtäviään hoitaessaan ovat tutustuneet tosiseikkoihin, informaatioon, tietoon, asiakirjoihin tai esineisiin, joiden osalta on noudatettava salassapitovelvollisuutta jäsenvaltion tai unionin toimielinten hyväksymien määräysten mukaisesti, on myös tehtäviensä päättymisen jälkeen pidettävä nämä tiedot salassa kaikilta oikeudettomilta henkilöiltä ja yleisöltä.

9 artikla

Yhteistyö

Unionin toimielinten ja elinten ja jäsenvaltioiden kansallisten viranomaisten on unionin ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti toimien autettava tutkintavaliokuntaa suorittamaan tehtävänsä vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti.

10 artikla

Tiedonannot

Tämän asetuksen soveltamista koskevat tiedonannot jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille toimitetaan jäsenvaltioiden unionissa olevien pysyvien edustustojen kautta.

11 artikla

Tutkinnan tulokset

1. Tutkintavaliokunta antaa loppukertomuksen Euroopan parlamentille.

2. Tutkintavaliokunnan loppukertomukseen voidaan sisällyttää vähemmistön näkemys edellyttäen, että näkemystä tukee vähintään neljäsosa valiokunnan jäsenistä.

3. Euroopan parlamentti voi välittää unionin toimielimille tai elimille taikka jäsenvaltioille lähetettäväksi edelleen toimivaltaisille viranomaisille loppukertomuksen perusteella mahdollisesti antamansa suositukset.

3 jakso

Tutkinta

12 artikla

Tutkinnan suorittaminen

1. Suorittaakseen toimeksiantonsa rajoissa ja 14–19 artiklan mukaisesti tutkimuksia, tutkintavaliokunta voi

— kuulla unionin toimielinten jäseniä ja jäsenvaltioiden hallitusten jäseniä;

— hankkia todisteita unionin ja jäsenvaltioiden virkamiehiltä ja muun henkilöstön jäseniltä;

— hankkia todisteita muilta unionissa asuvilta henkilöiltä;

— pyytää asiantuntijalausuntoja;

— pyytää asiakirjoja;

— suorittaa paikalla tehtäviä tutkimuksia.

2. Tutkintavaliokunta voi pyytää kansallisilta viranomaisilta apua tutkinnan kuluessa.

3. Jos epäilyt unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta rikkomuksista tai epäkohdasta viittaavat jäsenvaltion elimen tai viranomaisen mahdolliseen vastuuseen, tutkintavaliokunta voi pyytää asianomaisen jäsenvaltion parlamenttia yhteistyöhön tutkinnassa.

Tätä varten Euroopan parlamentti voi tehdä parlamenttien välisiä sopimuksia jäsenvaltioiden kansanedustuslaitosten kanssa.

13 artikla

Paikalla tehtävät tutkimukset

Tutkintavaliokunta voi suorittaa paikalla tehtäviä tutkimuksia. Ne suoritetaan tarvittaessa yhteistyössä kansallisten viranomaisten kanssa ja kansallista lainsäädäntöä noudattaen.

14 artikla

Asiakirjapyynnöt

1. Unionin toimielimet ja elimet toimittavat tutkintavaliokunnan pyynnöstä sille kaikki niiden hallussa olevat asiaan liittyvät asiakirjat.

2. Jäsenvaltioiden viranomaiset toimittavat tutkintavaliokunnan pyynnöstä sille kaikki niiden hallussa olevat asiaan liittyvät asiakirjat kansallista lainsäädäntöä noudattaen, jollei Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 346 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa vahvistetuista säännöistä muuta johdu.

3. Tutkintavaliokunta voi pyytää ketä tahansa luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä, jota asia koskee, toimittamaan sille mainitunkaltaisia asiakirjoja, jos se pitää tätä tutkinnan onnistumisen kannalta olennaisena. Kyseisten henkilöiden on täytettävä tutkintavaliokunnan pyyntö, sanotun kuitenkaan rajoittamatta heidän unionin oikeudesta ja kansallisesta lainsäädännöstä johtuvia velvollisuuksiaan. Heillä on samat oikeudet kuin heillä olisi kansallisen lain mukaan silloin, kun kansallinen lainvalvontaviranomainen määrää takavarikosta.

4. Asiakirjapyynnöissä on ilmoitettava pyynnön oikeusperusta ja tarkoitus sekä täsmennettävä, mitä asiakirjoja pyydetään, ja asetettava määräaika, jossa asiakirjat on toimitettava. Niissä on myös ilmoitettava mahdolliset seuraukset, jos pyydettyjen asiakirjojen toimittamisesta kieltäydytään perusteetta.

15 artikla

Todistajat

1. Tässä asetuksessa ’henkilöllä’ tarkoitetaan luonnollista henkilöä, jota kuullaan todistajana tutkintavaliokunnan kuulemistilaisuudessa tämän artiklan säännösten mukaisesti.

Tutkintavaliokunta voi pyytää kenet tahansa unionissa asuvan henkilön osallistumaan järjestämäänsä kuulemistilaisuuteen, jos tämä on tarpeen sen tehtävien suorittamiseksi.

Pyynnössä on oltava henkilön suku- ja etunimi sekä osoite, ja siinä on ilmoitettava täsmällisesti, mistä seikoista ja minkä vuoksi tutkintavaliokunta haluaa kuulla kyseistä henkilöä. Tutkintavaliokunta toimittaa kutsun henkilön asuinjäsenvaltion toimivaltaiselle kansalliselle viranomaiselle 10 artiklan mukaisesti. Toimivaltainen kansallinen viranomainen kutsuu vilpittömän yhteistyön periaatteen ja asiaa koskevien kansallisten säännösten mukaisesti kyseisen henkilön saapumaan tutkintavaliokunnan kuultavaksi.

2. Henkilöiden on vastattava kaikkiin tutkintavaliokunnan jäsenten esittämiin kysymyksiin auliisti, kerrottava kaikki tietonsa asiasta ja pysyttävä totuudessa. Hänellä on vastaava oikeus kieltäytyä todistamasta kuin hänellä olisi todistajana asuinjäsenvaltionsa parlamentin tutkintavaliokunnassa tai vastaavassa elimessä taikka tällaisen valiokunnan tai elimen puuttuessa siinä jäsenvaltiossa, jossa kuulemistilaisuus pidetään.

Henkilöille on kerrottava ennalta heidän oikeutensa ja velvollisuutensa sekä mahdolliset seuraukset, mikäli henkilö perusteetta kieltäytyy todistamasta, mikäli annetaan perätön lausuma tai mikäli henkilöitä lahjotaan.

16 artikla

Unionin toimielinten jäsenten ja jäsenvaltioiden hallitusten jäsenten kuuleminen todistajana

Tutkintavaliokunta voi pyytää unionin toimielimiä – Euroopan unionin tuomioistuinta lukuun ottamatta – ja jäsenvaltioiden hallituksia nimeämään yhden tai useamman jäsenistään osallistumaan valiokunnan kokouksiin, jos heidän todistustaan pidetään olennaisena ja tutkinnan kohteena olevan asian perusteellisen arvioinnin kannalta välttämättömänä.

Saatuaan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetun pyynnön komissio nimeää yhden tai useamman tutkinnan kohteena olevasta asiasta vastaavan komission jäsenen, joka saapuu tutkintavaliokunnan kuultavaksi.

17 artikla

Unionin ja jäsenvaltioiden virkamiehet ja muun henkilöstön jäsenet

1. Tutkintavaliokunta voi pyytää unionin toimielimiä tai elimiä nimeämään yhden tai useamman virkamiehen tai muun henkilöstön jäsenen, joka osallistuu valiokunnan kokouksiin.

Unionin toimielimet tai elimet nimeävät virkamiehet tai muun henkilökunnan jäsenet, jotka ne valtuuttavat saapumaan tutkintavaliokunnan kuultavaksi.

2. Tutkintavaliokunta voi kutsua unionin tietyn virkamiehen tai muun henkilöstön jäsenen todistamaan asiassa, joka liittyy hänen virkatoimiinsa, jos se katsoo kyseisen henkilön kuulemisen olevan tarpeen tehtävänsä suorittamiseksi. Jos unionin virkamiehellä ja muun henkilöstön jäsenellä ei Euroopan unionin virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen 17 ja 19 artiklan nojalla sekä Euroopan unionin muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen 11 artiklan nojalla ole lupaa noudattaa valiokunnan kutsua, saapua kuultavaksi, esittää kirjelmiä ja todistaa henkilökohtaisesti, luvan epäämisestä vastaavan virkamiehen tai viranomaisen on tultava valiokunnan kuultavaksi ja selitettävä epäämisen syyt.

3. Tutkintavaliokunta voi pyytää jäsenvaltiota nimeämään yhden tai useamman jäsenvaltion virkamiehen osallistumaan menettelyyn.

4. Kyseisen jäsenvaltion on nimettävä virkamies, jonka se valtuuttaa tulemaan tutkintavaliokunnan kuultavaksi kyseisen jäsenvaltion lainsäädännön mukaisesti.

Kyseiset virkamiehet esiintyvät hallitustensa puolesta ja niiden ohjeiden mukaan. Heitä koskevat edelleen velvoitteet, jotka perustuvat heihin sovellettavaan lainsäädäntöön.

Jos yhtään virkamiestä ei valtuuteta todistamaan tutkintavaliokunnalle, jäsenvaltion hallituksen edustajan on tultava valiokunnan kuultavaksi ja esitettävä tämän syyt.

18 artikla

Asiantuntijat

1. Tutkintavaliokunta voi päättää hankkia lausunnon yhdeltä tai useammalta asiantuntijalta. Asiasta tehdyssä tutkintavaliokunnan päätöksessä määritetään asiantuntijan tehtävät ja asetetaan määräaika, jonka kuluessa lausunto on annettava.

2. Asiantuntija voi antaa lausuntonsa ainoastaan niistä seikoista, joista lausuntoa on nimenomaisesti pyydetty.

3. Tutkintavaliokunta voi asiantuntijan ehdotuksesta pyytää ketä tahansa unionissa asuvaa henkilöä kuultavaksi 15–17 artiklan mukaisesti.

4. Tutkintavaliokunta voi kuulla asiantuntijaa, kun tämä on esittänyt lausuntonsa.

19 artikla

Seuraamukset

1. Tutkintavaliokunta toteaa kaikki tapaukset, joissa kieltäydytään noudattamasta tai jätetään noudattamatta tämän asetuksen mukaisia velvollisuuksia.

Euroopan parlamentin puhemies voi ilmoittaa todettujen tapausten sisällön kokonaan tai osittain ja huolehtia ilmoitetun sisällön julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän asetuksen rikkomisesta määrätään kansallisen lainsäädännön mukaisesti asianmukaiset seuraamukset seuraavissa tapauksissa:

— perusteeton kieltäytyminen pyydettyjen asiakirjojen toimittamisesta,

— henkilön perusteeton kieltäytyminen kuultavaksi tulemisesta,

— perättömän lausuman antaminen, ja

— henkilöiden lahjonta.

Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhtaisia ja varoittavia, ja niiden on vastattava seuraamuksia, joita langetetaan samankaltaisista rikkomuksista kansallisten parlamenttien tutkintavaliokuntien työssä.

3. Jos henkilön voidaan kohtuudella epäillä syyllistyneen johonkin 2 kohdassa tarkoitetuista rikkomuksista, hänen asuinjäsenvaltionsa on pantava kansallisen lainsäädännön mukaisesti vireille aiheelliset menettelyt häntä vastaan.

20 artikla

Kustannukset

Unionin toimielimet ja elimet vastaavat jäsentensä ja virkamiestensä matka- ja oleskelukustannuksista. Euroopan parlamentti korvaa muiden tutkintavaliokuntaan kuultavaksi saapuvien henkilöiden matka- ja oleskelukustannukset asiantuntijoiden kuulemista varten vahvistettuja enimmäismääriä noudattaen.

4 jakso

Loppusäännökset

21 artikla

Kumoaminen

Kumotaan päätös 95/167/EY, Euratom, EHTY.

22 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan … (6).

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Euroopan parlamentin puolesta Puhemies

(1) EUVL …

(2) EUVL …

(3) EYVL L 78, 6.4.1995, s. 1.

(4) Tuomio yhdistetyissä asioissa 281/85, 283/85–285/85 ja 287/85, Saksa, Ranska, Alankomaat, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta v. komissio (Kok. 1987, s. 3203, 28 kohta).

(5) EYVL L 56, 4.3.1968, s. 1.

(6) Virallinen lehti: lisätään päivämäärä, joka on kaksitoista kuukautta tämän asetuksen voimaantulosta.