maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevista tilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1165/2008, (EY) N:o 543 ja (EY) N:o 1185/2009 ja neuvoston direktiivin 96/16/EY kumoamisesta

Eurostat on toimittanut viljelykasveja ja eläimiä koskevia tilastoja jo 1950-luvulta saakka ja lisännyt myöhemmin tilastoja maataloustuotteiden hinnoista, maatilarakenteesta, ravinteista ja kasvinsuojeluaineista. Näitä tilastoja on säännelty usein päivitetyllä eurooppalaisella lainsäädännöllä tai herrasmiessopimuksilla ja Euroopan tilastojärjestelmää koskevilla sopimuksilla. Nykyisen maataloustilastojärjestelmän arvioinnissa suositeltiin painokkaasti, että maataloustilastojärjestelmää katsottaisiin kokonaisvaltaisesti ja systemaattisesti.

On erittäin tärkeää varmistaa, että kaikkien EU:n asukkaiden saatavilla on varmasti tarpeeksi ja jatkuvasti korkealaatuista ruokaa. Tämä edellyttää, että on oltava käytettävissä pinta-aloja ja tuotantoa koskevat säännölliset tilastot eri viljelykasvien sekä eläinten ja niistä saatavien tuotteiden osalta. Maatalous vaikuttaa myös ympäristöön. Sitä ei voida arvioida ilman tietoa käytetyistä ravinne- ja kasvinsuojeluaineista. Maataloussektorin suoritustasoa kokonaisuutena voidaan arvioida maatalouden tuotantopanosten ja tuotosten hintoja koskevien tilastojen avulla. Maatalous auttaa säilyttämään maaseutualueet ja -maisemat kaikkialla EU:ssa ja pitämään maaseudun talouden elävänä luomalla työpaikkoja alalle tuotteita ja palveluja luovissa yrityksissä, maataloudessa ja elintarviketeollisuudessa sekä niihin liittyvillä sektoreilla. Maataloustilastoilla on näin ollen katettava maatalouden talous-, ympäristö- ja sosiaaliset ulottuvuudet.

Talouden kannalta maatalous on suhteellisen pieni sektori, mutta se kattaa lähes puolet EU:n maapinta-alasta ja tuottaa suurimman osan EU:n elintarvikkeista, eli varmistaa sekä elintarvikkeiden turvallisuuden että niiden saatavuuden. Maataloudella on suuri vaikutus ilmastonmuutokseen ja ympäristöön, ja monet maaseutuyhteisöt ovat riippuvaisia maataloudesta. EU tarvitsee maataloudesta mahdollisimman tarkkoja tietoja, jotka helpottavat kaikkia Euroopan unionin kansalaisia hyödyttävien politiikkojen laadintaa. Tarkat tiedot myös auttavat kohdentamaan YMP:n ja siihen liittyvien toimenpiteiden huomattavat talousarviovarat tehokkaimmin ja tuloksellisimmin tällä moniulotteisella alalla. Maatalous on myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja erityisesti sen Pellolta pöytään -strategian ytimessä.

Tätä tiedonkeruuta arvioitiin vuonna 2016, ja sen todettiin olevan päivityksen tarpeessa, jotta siinä voidaan ottaa huomioon maatalouden, YMP:n ja muiden EU:n politiikkojen muutokset. Euroopan komissio ja jäsenvaltiot laativat Euroopan unionin maataloustilastojen nykyaikaistamiseksi merkittävän ohjelman, vuodesta 2020 lähtien toteutettavan maataloustilastostrategian. Tämä Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean tukema strategia on osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa, ja sen tavoitteena on virtaviivaistaa ja parantaa Euroopan maataloustilastojärjestelmää (EASS). Strategiassa noudatetaan kansainvälisiä suosituksia, kuten kasvihuonekaasupäästöjen raportointia koskevia Kansainvälisen ilmastopaneelin (IPCC) ohjeita ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön standardeja, ja sillä myös toteutetaan YK:n maatalous- ja maaseututilastojen parantamiseen tähtäävää globaalia strategiaa.

Eurostat on koonnut EU:n maataloudesta Euroopan maataloustilastoja jo vuosikymmenten ajan. Nykyisin ne kattavat seuraavat näkökohdat: maatilojen rakenne, maatalouden taloustilit, eläin- ja kasvintuotanto, luonnonmukainen maatalous, maataloustuotteiden hinnat, torjunta-aineet, ravinteet ja muut maatalouden ympäristönäkökohdat. Pääasiallisena tarkoituksena on seurata ja arvioida yhteistä maatalouspolitiikkaa, jäljempänä ’YMP’, ja muita tärkeitä EU:n politiikkoja sekä tukea politiikan laadintaa.

Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, jos asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Euroopan tilastojärjestelmä tarjoaa infrastruktuurin tilastotiedolle. Järjestelmä on suunniteltu täyttämään monien käyttäjien tarpeet ja käytettäväksi demokraattisten yhteiskuntien päätöksenteossa. Tämä asetusehdotus on laadittu Euroopan tilastojärjestelmän kumppanien ydintoimintojen suojelemiseksi ja maataloustilastojen laadun ja vertailukelpoisuuden varmistamiseksi paremmin.

Euroopan tilastojen oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artikla. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen unionin toiminnan kannalta tarpeellisiin tuotantotilastoihin liittyvistä toimenpiteistä. Mainitussa 338 artiklassa asetetaan Euroopan tilastojen tuottamiseen liittyvät vaatimukset, joiden mukaan tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta.

Maataloustilastoista saadaan korkealaatuista tilastonäyttöä yhteisen maatalouspolitiikan täytäntöönpanoa ja valvontaa varten. Yhteinen maatalouspolitiikka on merkittävä tekijä unionin työllisyyden sekä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun kannalta. Maaseudun kehittämispolitiikka on olennainen osa yhteistä maatalouspolitiikkaa, ja sosiaalisten tavoitteiden lisäksi sillä pyritään parantamaan maataloustuotannon kilpailukykyä ja kestävyyttä. Yhteisen maatalouspolitiikan osuus unionin koko budjetista monivuotisen rahoituskehyksen (2014–2020) puitteissa on yli 37 prosenttia.

Korkealaatuisten tilastojen tuottaminen eurooppalaisen politiikan tueksi on Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 keskeinen tavoite (ohjelmaa on jatkettu vuosiksi 2018–2020). Ympäristö- ja maataloustilastot ovat yksi ohjelman mukaisen tilastotuotannon kolmesta pilarista. Ohjelman tavoitteena on muun muassa tarkastella maataloutta koskevien tietojen keruuta ja yksinkertaistaa sitä vuoden 2013 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan tarkastelun mukaisesti sekä uudistaa maataloutta koskevien tietojen keruun prosesseja tavoitteena erityisesti parantaa tietojen laatua ja oikea-aikaisuutta. Tällä aloitteella pannaan kyseinen tavoite täytäntöön.

Yleisellä tasolla ja vuodesta 2020 lähtien toteutettavaan maataloustilastostrategiaan viitaten Euroopan maataloustilastojen keskeisiä sidosryhmäluokkia ovat tiedon tuottajat (kansalliset tilastolaitokset ja muut kansalliset viranomaiset sekä Eurostat), vastaajat (maataloustuottajat sekä niiden järjestöt ja yritykset) ja käyttäjät (tutkijat, journalistit ja yksityiset päätöksentekijät sekä julkiset päättäjät, joihin luetaan myös komission muut yksiköt). Näitä sidosryhmiä on kuultu kattavasti ongelmista ja toivotuista muutoksista nykytilanteeseen, tietotarpeista ja -prioriteeteista, mahdollisista toimintavaihtoehdoista ongelmien ratkaisemiseksi, ehdotettujen toimien vaikutuksista sekä erityisesti strategian muotoilusta. Kuulemiset on järjestetty ensisijaisesti i) pysyvän maataloustilastokomitean ja sen seuraajan, maataloustilastojen johtajien ryhmän (joka koostuu kansallisten tilastolaitosten maataloustilastojen johtajista), kokouksissa ja seminaareissa, joissa kuullaan usein komission yksiköitä, kansainvälisiä järjestöjä ja maataloustuottajien järjestöjä, ii) Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean (joka koostuu kansallisten tilastolaitosten johtajista) kokouksissa ja iii) komission pääosastoissa säännöllisesti järjestetyissä kuulemistilaisuuksissa. Lisäksi maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevia tilastoja koskeva etenemissuunnitelma julkaistiin neljäksi viikoksi Euroopan komission ”Kerro mielipiteesi” -foorumilla yleisön palautetta varten.

Tätä seuranneessa maataloustilastostrategiassa tultiin siihen tulokseen, että maataloustilastot on suunniteltava ja niiden on toimittava järjestelmänä, jossa osat sopivat yhteen ja tekevät tuotoksesta osiensa summaa merkittävämmän. Maataloustilastojen on lisäksi sovittava saumattomasti koko Euroopan tilastojärjestelmään. Tietolähteitä on monipuolistettava. Muita tietolähteitä on käytettävä aina kun se on mahdollista; tieto- ja viestintätekniikka ja muut uudet teknologiat (esim. massadata, tutkimuspohjaiset innovaatiot) on integroitava; Tiedonkeruumenetelmien tuloksellisuutta ja tehokkuutta on arvioitava tietotarpeiden ja laatukriteerien kannalta, ja nykyinen pirstoutuneisuus olisi korjattava.

·Tiedonkeruut eivät ole yhdenmukaistettuja eivätkä tyydyttävällä tavalla johdonmukaisia, koska uusia tietotarpeita on syntymässä, lainsäädäntöä on kehitetty erillisesti useiden vuosien aikana ja maataloustilastojen eri aloilla käytetään osittain erilaisia määritelmiä ja käsitteitä.

Ehdotuksen tavoitteen ja sisällön perusteella sopivin sääntelytapa on asetus. Merkittävän yhteisen EU-politiikan, kuten yhteisen maatalouspolitiikan, kannalta on olennaisen tärkeää saada vertailukelpoisia, yhdenmukaistettuja ja korkealaatuisia maataloustilastoja Euroopan tasolla. Tämä voidaan parhaiten varmistaa asetuksilla, joita sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa ja joita ei tarvitse ensin saattaa osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Tämä ehdotus on osa Euroopan komission ja jäsenvaltioiden tiiviissä yhteistyössä laatimaa Euroopan unionin maataloustilastojen nykyaikaistamista koskevaa merkittävää ohjelmaa, vuodesta 2020 lähtien toteutettavaa maataloustilastostrategiaa. Strategialla pyritään erityisesti virtaviivaistamaan ja parantamaan Euroopan maataloustilastojärjestelmää. Tämä Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean tukema strategia on osa sääntelyn toimivuutta ja tuloksellisuutta koskevaa REFIT-ohjelmaa, ja sen tavoitteena on virtaviivaistaa ja parantaa Euroopan maataloustilastojärjestelmää.

Tilastolainsäädäntö on ensisijaisesti hallinnollista lainsäädäntöä, joka vaikuttaa tietojen käyttäjiin (lähinnä komission yksiköihin, jotka laativat politiikkoja), tiedon tuottajiin (kansallisiin tilastolaitoksiin) ja tietojen antajiin (maataloustuottajat). Näin ollen sen vuoksi sen välittömät taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset ovat rajalliset. Sidosryhmille aiheutuu eniten suoria kustannuksia uusiin tilastollisiin ja teknisiin järjestelmiin mukautumisesta. Nykyaikaistamistoimien oli määrä johtaa keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä taakan lievään kevenemiseen ja kustannussäästöihin. Valtaosa säästöistä tulisi asetuksen (EU) 2018/1091 kattavuusvaatimusten pienentämisestä. Tilastojen kustannuksia on verrattava tilastojen yhteiskunnallisiin hyötyihin mutta myös tilastojen puuttumisesta tai vain huonolaatuisten tilastojen tuottamisesta aiheutuviin kustannuksiin.

Vaikutustenarvioinnissa todettiin, että Euroopan maataloustilastojärjestelmää pitäisi parhaana pidetyn vaihtoehdon mukaisesti säännellä kolmella asetuksella. Näistä asetuksista kaksi olisi uusia asetuksia, joilla korvattaisiin useita vanhempia maataloustilastoista annettuja EU:n asetuksia. Ensimmäinen on vuonna 2018 integroduista maatilatilastoista annettu asetus (EU) 2018/1091, joka kattaa maatilojen rakennetta sekä hedelmätarhoja ja viinitiloja koskevat tiedot. Toinen on tämä ehdotus asetukseksi maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevista tilastoista. Tällä asetuksella katetaan maatalousalan tuotantopanokset ja tuotokset eli maataloustuotannon (sadot ja eläimet), mukaan lukien luonnonmukainen maataloustuotanto, maataloustuotteiden hinnat, ravinteet ja kasvinsuojeluaineet. Kolmas asetus, johon vaikutustenarvioinnissa viitataan, koskee maatalouden taloustileistä annetun asetuksen (EY) N:o 138/2004 muuttamista. Maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon nk. satelliittitilejä ja luonteeltaan makrotaloudellisia, joten niiden integroimista puiteasetuksiin ei ehdotettu. Sen sijaan ehdotettiin, että ne pysyvät riippumattomassa lainsäädännössä siten kuin ne ovat olleet maatalouden taloustilejä koskevan asetuksen voimaantulosta vuonna 2004 saakka ja että niitä nykyaikaistetaan samanaikaisesti maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevan asetuksen kanssa.

Eurostat on käymässä vuotuisia kuulemisia komission muiden yksiköiden kanssa. Tärkeä osa näissä kuulemisissa on tietojenvaihto eri työohjelmista. Ne tarjoavat virallisen foorumin, jolla voidaan tuoda esiin uusia tilastoja koskevia uusia tarpeita ja tarkastella käytettävissä olevien tilastojen hyödyllisyyttä.

Asetus (EY) N:o 223/2009 on Euroopan tilastojärjestelmän toiminnan ja Euroopan tilastojen tuottamista koskevien kaikkien alakohtaisten säädösten oikeudellinen peruskehys.

Ehdotettu säädös on osa Euroopan maataloustilastojärjestelmää, josta tehdään säännölliset arvioinnit muun muassa sen selvittämiseksi, kuinka toimiva ja tehokas se on ollut tavoitteiden saavuttamisessa ja tarvitaanko uusia toimenpiteitä tai muutoksia.

maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevista tilastoista sekä asetusten (EY) N:o 1165/2008, (EY) N:o 543 ja (EY) N:o 1185/2009 ja neuvoston direktiivin 96/16/EY kumoamisesta

(5)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 223/2009() luodaan puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, laatimiselle ja levittämiselle yhteisten tilastoperiaatteiden mukaisesti. Asetuksessa (EY) N:o 223/2009 vahvistetaan laatukriteerit ja mainitaan tarve pitää tutkimusten vastaajille aiheutuva rasite mahdollisimman vähäisenä ja edistää hallinnollisen rasitteen vähentämistä koskevaa yleisempää tavoitetta.

(6)Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevän komitean marraskuussa 2015 vahvistamassa maataloustilastostrategiassa vuodesta 2020 eteenpäin() esitetään, että annetaan kaksi puiteasetusta, jotka kattavat kaikki maataloustilastoja koskevan EU-lainsäädännön näkökohdat, maatalouden tilinpitoa lukuun ottamatta. Tämä asetus on toinen näistä kahdesta puiteasetuksesta, ja sen on määrä täydentää jo hyväksyttyä puiteasetusta (EU) 2018/1091().

(7)Maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevat eurooppalaiset tilastot kerätään, tuotetaan ja levitetään tällä hetkellä useiden säädösten perusteella. Tällainen rakenne ei luo asianmukaista johdonmukaisuutta yksittäisten aihealueiden välille, eikä sillä edistetä integroitua lähestymistapaa maataloustilastojen kehittämiseen, tuottamiseen ja levittämiseen. Tällä asetuksella olisi korvattava kyseiset säädökset tietojen yhdenmukaistamiseksi ja niiden vertailukelpoisuuden parantamiseksi ja jotta varmistettaisiin Euroopan maataloustilastojen johdonmukaisuus ja koordinointi, helpotettaisiin niitä vastaavien tilastointiprosessien integrointia ja virtaviivaistamista sekä mahdollistettaisiin kokonaisvaltaisempi lähestymistapa. Näin ollen on tarpeen kumota Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukset (EY) N:o 1165/2008(), (EY) N:o 543/2009() ja (EY) N:o 1185/2009() ja neuvoston direktiivi 96/16/EY(). Tähän asetukseen olisi sisällytettävä useat Euroopan tilastojärjestelmään liittyvät sopimukset ja tietojen siirtämistä koskevat herrasmiessopimukset niiltä osin kuin on näyttöä siitä, että asianomaiset tiedot vastaavat käyttäjien tarpeisiin, sovitut menetelmät toimivat ja tietojen laatu on asianmukainen.

(8)Komission asetuksen (EY) N:o 617/2008() mukaisesti vaaditut tilastot on kerännyt Euroopan tilastojärjestelmä täyttäen osan asetuksen laatuvaatimuksista muttei kaikkia. Mainitut tilastot tukevat eurooppalaisia ja kansallisia politiikkoja pitemmällä aikavälillä, ja ne olisi sisällytettävä Euroopan tilastoihin tietojen saatavuuden ja laadun takaamiseksi. Jäsenvaltioiden kaksinkertaisen raportoinnin välttämiseksi asetuksessa (EY) N:o 617/2008 säädetyt tilastovaatimukset olisi poistettava.

(9)Suuri osa Euroopan maatalousmaasta on nurmea. Tällaisten alueiden tuotantoa ei aiemmin pidetty tärkeänä, joten viljelytilastoihin ei ole sisällytetty niistä tuotantotietoja. Nurmesta ja märehtijöistä ympäristöön aiheutuvien vaikutusten painoarvo on kuitenkin ilmastonmuutoksen vuoksi kasvanut, joten tarvitaan tilastoja laidunmaiden tuotannosta ja eläinten laiduntamisesta.

(10)Maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevien tietojen yhdenmukaistamiseksi ja jotta parannettaisiin niiden vertailtavuutta maatilojen rakennetta koskevien tietojen kanssa ja pantaisiin vuoden 2020 jälkeen toteutettavaa strategiaa tältäkin osin täytäntöön, tällä asetuksella olisi täydennettävä asetusta (EU) 2018/1091.

(11)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 138/2009() ei kata maataloustuotteiden hintatilastoja, mutta tällaisten tilastojen saatavuus ja yhdenmukaisuus maatalouden taloustilien kanssa olisi varmistettava. Maatalouden taloustilit ovat kansantalouden tilinpidon satelliittitilejä, joten maataloustuotteiden hintatilastoja ei ole asianmukaista sisällyttää asetukseen (EY) N:o 138/2004. Maatalouden tuotantopanoksia ja tuotosta koskevien tilastojen olisi sen vuoksi katettava maatalouden tuotantopanosten hintatilastot, jotka ovat maatalouden taloustilien kanssa yhtenäiset. Jäsenvaltioissa olisi oltava saatavilla maatalouden absoluuttisia tuottajahintoja koskevia tilastoja maatalouden taloustilien laskelmien ja vertailukelpoisten hintaindeksien mahdollistamiseksi.

(12)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/128/EY() ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009() mukaisesti annettavia torjunta-aineiden markkinoille saattamista ja käyttöä koskevia tietoja olisi tämän asetuksen vaatimusten osalta käytettävä mainitun direktiivin ja mainitun asetuksen säädösten asiaa koskevien säännösten mukaisesti.

(13)On tärkeää, että yhteisen maatalouspolitiikan kehittämistä määritettäessä kaikista jäsenvaltioista saadaan vertailukelpoisia maatalouden tuotantopanoksia ja tuotoksia koskevia tilastoja. Sen vuoksi muuttujia varten olisi käytettävä mahdollisimman pitkälti standardiluokituksia ja yhteisiä määritelmiä.

(14)Tilastojen kokoamiseen tarvittavat tiedot olisi mahdollisuuksien mukaan kerättävä vähiten kustannuksia ja hallinnollista rasitetta aiheuttavalla tavalla. Näin ollen on välttämätöntä yksilöidä vaadittujen tietojen lähteiden mahdolliset omistajat ja varmistaa, että tietoja voidaan käyttää tilastointiin.

(15)Toimitettavat tietokokonaisuudet kattavat useita aihealueita. Jotta voidaan säilyttää joustava lähestymistapa, joka mahdollistaa tilastojen mukauttamisen tietovaatimusten muuttuessa, perusasetuksessa olisi täsmennettävä ainoastaan aihealueet, aiheet ja yksityiskohtaiset aiheet ja yksityiskohtaisista tietokokonaisuuksista olisi säädettävä täytäntöönpanosäädöksissä.

(16)Luonnonmukaisesta tuotannosta on tulossa yhä tärkeämpi kestävien maataloustuotantojärjestelmien indikaattori. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että luonnonmukaisesta maataloudesta saatavilla olevat tilastot ovat muiden maataloustuotantoa koskevien tilastojen kanssa yhdenmukaisia. Tähän päästään sisällyttämällä ne tietokokonaisuuksiin. Luonnonmukaista tuotantoa koskevien tilastojen olisi oltava johdonmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2018/848() mukaisesti tuotettujen hallinnollisten tietojen kanssa ja niissä olisi käytettävä kyseisiä tietoja.

(17)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1059/2003() mukaisesti alueyksiköt olisi määritettävä tilastollisten alueyksiköiden nimikkeistön (NUTS) mukaisesti.

(18)Maatalouden tuotantopanoksiin ja tuotoksiin tiettynä aikana liittyvistä tapauskohtaisista aiheista olisi voitava kerätä tietoja, joilla täydennetään säännöllisesti kerättäviä tietoja lisätietoja edellyttävistä aiheista, uusista ilmiöistä tai innovaatioista.

(19)Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi olisi myönnettävä poikkeuksia tietyistä säännöllisesti toimitettavista tiedoista, jos jäsenvaltion osuus kyseisistä EU:n kokonaistiedoista on vähäinen.

(20)Euroopan tilastojärjestelmän tilastojen tuotantoprosessien tehostamiseksi ja vastaajille aiheutuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi kansallisilla tilastolaitoksilla ja muilla kansallisilla viranomaisilla olisi oltava oikeus kaikkien julkisia tarkoituksia varten kerättyjen hallinnollisten tietojen tarkasteluun ja käyttöön sujuvasti ja ilmaiseksi riippumatta siitä, ovatko kyseiset tiedot julkisten vai yksityisten elinten hallussa. Kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten olisi voitava myös sisällyttää tällaiset hallinnolliset tiedot tilastoihin siltä osin kuin tällaiset tiedot ovat tarpeen Euroopan maataloustilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja levittämiseksi asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 a artiklan mukaisesti.

(21)Jäsenvaltioiden tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten olisi pyrittävä mahdollisuuksien mukaan nykyaikaistamaan tietojen keräämistapoja. Digitaalisten ratkaisujen käyttöä olisi edistettävä.

(22)Joustavuuden varmistamiseksi ja vastaajiin, kansallisiin tilastolaitoksiin ja muihin kansallisiin viranomaisiin kohdistuvan hallinnollisen rasitteen vähentämiseksi jäsenvaltioiden olisi sallittava käyttää tilastollisia kyselytutkimuksia, hallinnollisia rekisterejä ja kaikkia muita lähteitä, menetelmiä tai innovatiivisia toimintatapoja, mukaan lukien sellaiset hyvin dokumentoidut tieteeseen perustuvat menetelmät kuin imputointi, estimointi ja mallintaminen. Tällaisiin lähteisiin perustuvien tilastojen laatu ja erityisesti tarkkuus, oikea-aikaisuus ja vertailukelpoisuus olisi aina varmistettava.

(23)Asetukseen (EY) N:o 223/2009 sisältyy sääntöjä, jotka koskevat jäsenvaltioiden komissiolle (Eurostat) toimittamien tietojen toimittamista ja niiden käyttöä, myös luottamuksellisten tietojen toimittamista ja suojaamista. Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavilla toimenpiteillä olisi varmistettava, että luottamuksellisia tietoja toimitetaan ja käytetään yksinomaan tilastointitarkoituksiin asetuksen (EY) N:o 223/2009 21 ja 22 artiklan mukaisesti.

(24)Asetus (EY) N:o 223/2009 tarjoaa puitteet Euroopan tilastoille ja siinä edellytetään, että jäsenvaltiot noudattavat kyseisessä asetuksessa vahvistettuja tilastoperiaatteita ja laatukriteerejä. Laaturaportit ovat olennaisen tärkeitä, kun arvioidaan ja parannetaan Euroopan tilastojen laatua ja tiedotetaan siitä. Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevä komitea on hyväksynyt yhtenäisen integroidun metatietorakenteen Euroopan tilastojärjestelmän laaturaportoinnin standardiksi, mikä helpottaa – yhtenäisin standardein ja yhdenmukaistetuin menetelmin – asetuksen (EY) N:o 223/2009 12 artiklan 3 kohdassa säädettyjen tilastojen laatuvaatimusten täyttämistä. Kyseisen Euroopan tilastojärjestelmän standardin olisi edistettävä tämän asetuksen mukaisen laaturaportoinnin yhdenmukaistamista.