P8_TC1-COD(2018)0230

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 12. maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen …/… antamiseksi Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta sekä [Euroopan solidaarisuusjoukoista annetun asetuksen] ja asetuksen (EU) N:o 375/2014 kumoamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 165 artiklan 4 kohdan, 166 artiklan 4 kohdan ja 214 artiklan 5 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan unioni perustuu sen kansalaisten ja jäsenvaltioiden väliseen solidaarisuuteen. Tämä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa vahvistettu yhteinen arvo ohjaa sen toimintaa ja luo yhtenäisyyden, jota tarvitaan, jotta voidaan selvitä nykyisistä ja tulevista yhteiskunnan haasteista, joihin vastaamisessa nuoret eurooppalaiset ovat valmiita auttamaan ilmaisten solidaarisuuttaan käytännössä. [tark. 1]

(1 a) Koska humanitaaristen kriisien ja hätätilanteiden määrä maailmassa lisääntyy huomattavasti, on tarpeen edistää solidaarisuutta jäsenvaltioiden välillä sekä niiden kolmansien maiden kanssa, joihin ihmisten aiheuttamat kriisit tai luonnonkatastrofit vaikuttavat, ja pyrkiä vahvistamaan solidaarisuuden edistämistä ja lisäämään humanitaarisen avun näkyvyyttä unionin kansalaisten keskuudessa. [tark. 2]

(1 b) Humanitaarinen apu perustuu puolueettomuuden, tasapuolisuuden ja syrjimättömyyden periaatteisiin, jotka sisältyvät kansainväliseen humanitaariseen oikeuteen ja unionin oikeuteen. Humanitaarinen apu on tarveperusteista hätäapua, jolla pyritään pelastamaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä, säilyttämään ihmisarvo sekä suojelemaan ihmisen aiheuttamista tai luonnonkatastrofeista kärsimään joutuneita haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä. Katastrofiriskin vähentäminen ja katastrofivalmiuden kehittäminen parantamalla valmiuksia ja selviytymiskykyä ovat myös humanitaarisen avun keskeisiä osatekijöitä. [tark. 3]

(2) Unionin tilaa käsitelleessä puheessa 14 päivänä syyskuuta 2016 korostettiin tarvetta investoida nuoriin ja ilmoitettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen, jäljempänä ”ohjelma”, perustamisesta tarkoituksena luoda nuorille koko unionissa mahdollisuuksia osallistua yhteiskunnan toimintaan mielekkäällä tavalla, osoittaa solidaarisuutta ja kehittää taitojaan ja tällä tavalla saada työn lisäksi arvokasta inhimillistä kokemusta.

(3) Komissio painotti 7 päivänä joulukuuta 2016 antamassaan tiedonannossa ”Euroopan solidaarisuusjoukot” (4) tarvetta vahvistaa yhteisvastuutoiminnan perustaa koko Euroopan alueella, tarjota nuorille enemmän ja parempia mahdollisuuksia solidaarisuustoimiin monilla eri aloilla ja tukea kansallisia , alueellisia ja paikallisia toimijoita niiden pyrkimyksissä selvitä erilaisista haasteista ja kriiseistä. Tiedonannolla käynnistettiin Euroopan solidaarisuusjoukkojen ensimmäinen toimintavaihe, jossa tarjottiin unionin eri ohjelmien puitteissa vapaaehtoistoiminta-, harjoittelu- ja työmahdollisuuksia nuorille eri puolilla unionia. [tark. 4]

(4) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklassa korostetaan yhteisvastuuta yhtenä Euroopan unionin keskeisistä periaatteista. Myös Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa viitataan samaan periaatteeseen yhtenä EU:n ulkoisen toiminnan peruselementeistä.

(4 a) Tässä asetuksessa solidaarisuudella tarkoitetaan jokaisen vastuuntuntoa muista ja sitoutumista yhteiseen hyvään, mikä ilmenee käytännön toimintana, josta ei odoteta saatavan vastinetta. [tark. 5]

(4 b) Avun antaminen unionin ulkopuolisissa maissa oleville ihmisille ja yhteisöille, jotka ovat joutuneet kärsimään katastrofeista tai jotka ovat erityisen alttiina katastrofeille ja jotka tarvitsevat humanitaarista apua, joka perustuu neutraaliuden, humaanisuuden, riippumattomuuden ja puolueettomuuden perusperiaatteisiin, on tärkeä solidaarisuuden ilmaus. [tark. 6]

(4 c) Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen yhteydessä toimia toteuttavien vapaaehtoisten osallistujien ja järjestöjen olisi noudatettava humanitaarista apua koskevassa eurooppalaisessa konsensuksessa esitettyjä periaatteita. [tark. 7]

(4 d) On tarpeen edelleen kehittää solidaarisuutta kolmansien maiden kriisien ja katastrofien uhreja kohtaan sekä lisätä unionin kansalaisten tietoisuutta humanitaarisesta avusta ja yleensä vapaaehtoistoiminnasta elinikäisenä aktiviteettina ja antaa tällaiselle toiminnalle lisää näkyvyyttä. [tark. 8]

(4 e) Unioni ja jäsenvaltiot ovat sitoutuneet panemaan täytäntöön YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030 ja siinä olevat kestävän kehityksen tavoitteet sekä sisäisesti että ulkoisten toimien kautta. [tark. 9]

( 4 f) Neuvosto korosti humanitaarisen avun ja kehitystoimien välisen käytännön yhteyden toteuttamisesta 19 päivänä toukokuuta 2017 antamissaan päätelmissä tarvetta vahvistaa selviytymiskykyä yhdistämällä humanitaarinen apu aiempaa tiiviimmin kehitysyhteistyöhön ja vahvistaa edelleen humanitaarisen avun, kehitysyhteistyön ja konfliktien ennaltaehkäisyn toisiaan täydentävien toimintatapojen välisiä operatiivisia yhteyksiä. [tark. 10]

(5) Nuorille olisi tarjottava helposti käytettävissä olevia , osallistavia ja mielekkäitä mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin, joiden kautta he voisivat tuoda esiin sitoutumisensa yhteisöjä hyödyttävään toimintaan ja samalla hankkia hyödyllistä kokemusta, taitoja ja osaamista henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistään varten ja siten parantaa työllistettävyyttään. Tällaisilla toimilla olisi tuettava myös nuorten vapaaehtoisten, harjoittelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuutta ja monikulttuurista vaihtoa . [tark. 11]

(6) Nuorille tarjottavien solidaarisuustoimien olisi oltava laadukkaita, eli niiden olisi vastattava . Niillä olisi pyrittävä vastaamaan täyttämättömiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin, lisäämään solidaarisuutta sekä vahvistettava yhteisöjä, ja demokraattista osallistumista. Niillä olisi tarjottava nuorille tilaisuuksia hankkia arvokasta tietoa ja osaamista, . Niiden olisi oltava taloudellisesti nuorten ulottuvilla ja ne olisi toteutettava turvallisissa ja terveellisissä olosuhteissa , osallistavissa ja terveellisissä olosuhteissa. Paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja kiireellisiin sosiaalisiin ongelmiin erikoistuneiden eurooppalaisten verkostojen kanssa käytävää vuoropuhelua olisi kannustettava, jotta voidaan parhaiten määrittää täyttämättömät yhteiskunnalliset tarpeet ja varmistaa tarvelähtöinen ohjelma. Solidaarisuustoimet eivät saisi vaikuttaa kielteisesti olemassa oleviin työ- tai harjoittelupaikkoihin, ja niiden olisi osaltaan lujitettava yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia sitoumuksia eikä korvattava niitä. [tark. 12]

(7) Euroopan solidaarisuusjoukot tarjoavat keskitetyn asiointipisteen, jonka kautta pääsee osallistumaan solidaarisuustoimiin koko unionissa ja sen ulkopuolella. Ohjelman yhdenmukaisuus ja täydentävyys unionin muihin asiaan liittyviin politiikkoihin ja ohjelmiin nähden olisi varmistettava. Euroopan solidaarisuusjoukot pohjautuvat aiempien ja nykyisten ohjelmien, erityisesti eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun (5) ja EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen (6), vahvuuksiin ja synergioihin niiden kanssa. Lisäksi ne täydentävät jäsenvaltioiden nuorisotakuun kaltaisten järjestelmien yhteydessä toteuttamia toimia, joilla tuetaan nuoria ja helpotetaan heidän siirtymistään opinnoista työelämään, tarjoamalla heille lisää mahdollisuuksia päästä mukaan työmarkkinoille solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoittelujen tai työpaikkojen kautta joko kunkin omassa jäsenvaltiossa tai muissa maissa. Myös täydentävyys Euroopan solidaarisuusjoukkojen toiminnan kannalta olennaisten unionin tason verkostojen, kuten Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston, EURES-verkoston ja Eurodesk-verkoston, ja asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, myös työmarkkinaosapuolten ja nuoria ja vapaaehtoisia edustavien verkostojen, kanssa varmistetaan. Lisäksi olisi varmistettava nykyisten asiaan liittyvien järjestelmien, erityisesti kansallisten yhteisvastuujärjestelmien , kuten vapaaehtoistoiminnan, yhteiskuntapalvelun ja nuorten liikkuvuusjärjestelmien, ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen välinen täydentävyys hyödyntäen hyviä käytäntöjä tapauksen mukaan , jotta voidaan vastavuoroisesti lisätä ja parantaa tällaisten järjestelmien vaikutusta ja ominaisuuksia sekä hyödyntää hyviä käytäntöjä. Euroopan solidaarisuusjoukoilla ei pitäisi korvata kansallisia järjestelmiä. Kaikkien nuorten mahdollisuus osallistua kansallisiin solidaarisuustoimiin olisi varmistettava. Komission olisi laadittava käytännön ohjeita ohjelman täydentävyydestä suhteessa muihin unionin ohjelmiin ja rahoituslähteisiin, sekä niiden välisestä synergiasta . [tark. 13]

(8) Asiaan liittyvää unionin tason lainsäädäntöä tulkittaessa sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen mukaiset maiden väliset toimet että jatkossakin asetuksen (EU) N:o 1288/2013 mukaisesti tuettavat vapaaehtoistoimet olisi katsottava vastaaviksi kuin ne, joita toteutetaan eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun puitteissa.

(8 a) Lähettävien ja vastaanottavien organisaatioiden sertifiointia asetuksen (EU) N:o 375/2014 mukaisesti ei pitäisi toistaa ohjelman puitteissa, ja vastaavuus olisi tunnustettava tämän asetuksen täytäntöönpanossa vuodesta 2021 eteenpäin. [tark. 14]

(9) Euroopan solidaarisuusjoukot avaavat nuorille uusia epävirallisen oppimisen ja arkioppimisen mahdollisuuksia osallistua vapaaehtoisuuteen, harjoitteluun tai työhön perustuviin toimiin solidaarisuuteen liittyvillä aloilla sekä suunnitella ja kehittää solidaarisuushankkeita omien ideoidensa pohjalta. Tällaisten mahdollisuuksien avulla nuoret voivat vauhdittaa henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystään. Euroopan solidaarisuusjoukot tukevat myös osallistujien ja organisaatioiden verkostotoimia sekä toimenpiteitä, joilla varmistetaan tuettujen toimien laatu ja edistetään oppimistulosten validointia. Näin ollen ne myös osaltaan edistävät nuorten kannalta merkityksellistä eurooppalaista yhteistyötä ja lisäävä tietoisuutta yhteistyön positiivisista vaikutuksista. Niiden olisi lisäksi osaltaan vahvistettava yhteisöjä ja tuettava olemassa olevia organisaatioita, jotka toteuttavat solidaarisuustoimia. [tark. 15]

(10) Näiden toimien olisi tuotettava selvää eurooppalaista lisäarvoa ja hyödytettävä yhteisöjä ja samalla tuettava osallistujan henkilökohtaista, koulutuksellista, yhteiskunnallista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehitystä, ja ne voivat . Näiden toimien olisi voitava olla olla muodoltaan vapaaehtoistoimintaa, harjoitteluja tai työtä, hankkeita taikka verkostotoimia, joita kehitetään eri aloilla, kuten koulutuksen, työllisyyden, sukupuolten tasa-arvon, yrittäjyyden – erityisesti sosiaalisen yrittäjyyden –, kansalaisuuden ja demokraattisen osallistumisen, kulttuurien ja uskontojen välisen vuoropuhelun, sosiaalisen osallistamisen, vammaisten henkilöiden osallistamisen, ympäristön- ja luonnonsuojelun, ilmastotoimien, katastrofien ehkäisyn, katastrofivalmiuden ja jälleenrakennustoiminnan, maatalouden, maaseudun kehittämisen, elintarvikkeiden ja muiden hyödykkeiden tarjonnan, terveyden ja hyvinvoinnin, luovuuden ja kulttuurin, kulttuurin, myös kulttuuriperinnön, luovuuden, liikunnan ja urheilun, sosiaalihuollon ja -turvan, kolmansien maiden kansalaisten vastaanottamisen ja kotouttamisen , jossa keskitytään muuttajien kohtaamiin haasteisiin vastaamiseen , alueellisen yhteistyön ja koheesion sekä rajatylittävän yhteistyön alalla. Tällaisiin solidaarisuustoimiin olisi sisällyttävä vankka oppimis- ja koulutusulottuvuus osallistujille ennen solidaarisuustoimea, sen aikana tai sen jälkeen tarjottavien tarkoituksenmukaisten toimien kautta. [tark. 16]

(11) Vapaaehtoistoiminta (sekä unionissa että sen ulkopuolella) tarjoaa epäviralliseen ja arkioppimiseen liittyviä rikastuttavia kokemuksia, joiden avulla nuoret voivat edistää henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehitystään sekä kansalaisaktiivisuuttaan , demokraattista osallistumistaan ja työllistettävyyttään. Vapaaehtoistoimilla Vapaaehtoistoiminnan olisi perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen, ja sillä ei saisi olla kielteistä vaikutusta mahdolliseen tai olemassa olevaan palkkatyöhön, eikä niitä saisi pitää korvikkeena palkkatyölle. Komission ja jäsenvaltioiden olisi tehtävä nuorisoalan vapaaehtoistoimintaan sovellettavia toimintapolitiikkoja koskevaa yhteistyötä avoimen koordinointimenetelmän avulla. [tark. 17]

(12) Solidaarisuuteen liittyvien alojen Helposti saatavilla olevat harjoittelut ja työpaikat voivat tarjota nuorille lisämahdollisuuksia työmarkkinoille pääsyyn samalla kun ne helpottavat merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamista. Niiden avulla voidaan edistää nuorten työllistettävyyttä ja tuottavuutta ja helpottaa siirtymistä opiskelusta työelämään, mikä on ratkaisevaa nuorten mahdollisuuksien parantamiseksi työmarkkinoilla. olisi erotettava selkeästi vapaaehtoistoiminnasta sekä rahoituksen että organisoinnin kannalta. Harjoittelujen ei pitäisi koskaan johtaa työpaikkojen korvaamiseen. Palkallinen harjoittelu ja työpaikat voivat kuitenkin olla epäedullisessa asemassa oleville nuorille ja nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, kannustin osallistua solidaarisuustoimiin, joihin he eivät välttämättä muuten voisi osallistua. Samalla ne tuovat selvää Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa tarjottavissa harjoittelutoimissa noudatetaan laatuperiaatteita, jotka esitetään harjoittelujen laatupuitteista annetussa neuvoston suosituksessa7. tason lisäarvoa auttamalla käsittelemään keskeisiä ratkaisemattomia sosiaalisia haasteita ja vahvistamalla paikallisyhteisöjä. Harjoittelu voi helpottaa nuorten siirtymistä opiskelusta työelämään ja parantaa nuorten työllistettävyyttä, mikä on ratkaisevaa, jotta he voivat integroitua kestävästi työmarkkinoille. Tarjottavat harjoittelut ja työpaikat toimivat nuorten ponnahduslautana työmarkkinoille, ja niihin liittyy asianmukainen toimen jälkeinen tuki. Osallistujaorganisaation, joka vastaanottaa tai ottaa palvelukseensa osallistujan, olisi aina suoritettava korvaus Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa tarjottavasta harjoittelusta tai työpaikasta. Harjoittelun olisi perustuttava sen suorittamismaassa sovellettavan lain mukaiseen kirjalliseen harjoittelusopimukseen, ja siinä olisi noudatettava periaatteita, jotka esitetään harjoittelujen laatupuitteista 10 päivänä maaliskuuta 2014 annetussa neuvoston suosituksessa (7) . Työskentelyn olisi perustuttava sen osallistujamaan, jossa työskentely tapahtuu, kansallisen lainsäädännön tai kyseisessä maassa sovellettavien työehtosopimusten tai niiden molempien mukaiseen työsopimukseen. Työpaikkoja tarjoaville osallistujaorganisaatioille ei pitäisi antaa rahoitustukea yli 12 kuukauden ajan. Osallistujaorganisaatioiden olisi haettava rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimivaltaisen täytäntöönpanoelimen kautta voidakseen toimia välittäjinä osallistujanuorten ja solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoitteluun ja työhön perustuvia toimia tarjoavien työnantajien välillä . Harjoitteluihin ja työpaikkoihin olisi yhdistettävä asianmukainen valmennus, työssäoppiminen ja kotiinpaluun jälkeinen tuki, joka liittyy osallistujan osallistumiseen. Työmarkkinoiden asiaankuuluvat toimijat, etenkin julkiset ja yksityiset työvoimapalvelut, työmarkkinaosapuolet ja kauppakamarit helpottavat harjoitteluun ja työhön perustuvien toimien suorittamista, ja osallistujaorganisaatiot maksavat niistä korvauksen. ja rajatylittävien toimien tapauksessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2016/589 (8) tarkoitetut Eures-verkoston jäsenorganisaatiot, voisivat helpottaa harjoittelua ja työskentelyä. Osallistujaorganisaatioina niiden olisi haettava rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimivaltaisen täytäntöönpanoelimen kautta voidakseen toimia välittäjinä osallistujanuorten ja solidaarisuuteen liittyvien alojen harjoittelu- ja työtoimia tarjoavien työnantajien välillä [tark. 18]

(12 a) Olisi toteutettava toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että harjoitteluja ja työtä on kaikkien nuorten ja erityisesti sellaisten nuorten saatavilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, kuten vammaiset nuoret, nuoret, jotka ovat sosiaalisesti tai kulttuurisesti heikommassa asemassa, maahanmuuttajat ja unionin eristyneiden maaseutualueiden ja syrjäisimpien alueiden asukkaat. [tark. 19]

(13) Nuorten aloitteellisuus on yhteiskunnassa ja työmarkkinoilla merkittävä voimavara. Euroopan solidaarisuusjoukot edistävät sitä tarjoamalla nuorille mahdollisuuden laatia ja toteuttaa omia hankkeitaan, joissa he voivat tarttua tiettyihin ongelmiin paikallisyhteisöjensä eduksi. Kyseisissä hankkeissa nuoret voivat testata ideoitaan, ja ne tukevat nuorten itsensä ryhtymistä voidaan kokeilla ideoita innovoivien ratkaisujen kehittämiseksi yhteisiin haasteisiin alhaalta ylöspäin suuntautuvalla lähestymistavalla nuorten tukemiseksi ryhtymään itse solidaarisuustoiminnan vetäjiksi. Hankkeet toimivat myös lähtökohtana vahvemmalle sitoutumiselle solidaarisuustoimiin, ja ne antavat Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujille kannustavan alkusysäyksen yrittäjyyteen tai yhdistysten, kansalaisjärjestöjen tai muiden ja toimimiseen edelleen aktiivisina kansalaisina joko vapaaehtoisina, harjoittelijoina tai työntekijöinä yhdistyksissä, kansalaisjärjestöissä tai muissa solidaarisuus- ja nuorisoalan tai voittoa tavoittelemattoman sektorin elinten perustamiseen elimissä. Euroopan solidaarisuusjoukkojen olisi pohjimmiltaan luotava ilmapiiri, joka yhä enemmän innostaa nuoria osallistumaan solidaariseen ja yleisen edun mukaiseen toimintaan. . [tark. 20]

(13 a) Vapaaehtoiset voivat osaltaan vahvistaa unionin valmiuksia antaa tarveperusteista humanitaarista apua tiettyjen periaatteiden mukaisesti ja osaltaan tehostaa humanitaarisen alan toimintaa, kun heidät valitaan, koulutetaan ja valmennetaan kenttätyöhön asianmukaisesti siten, että heillä on varmasti tarvittavat taidot ja pätevyys avun tarpeessa olevien ihmisten auttamiseen mahdollisimman tuloksellisesti, ja edellyttäen, että he saavat asianmukaista tukea ja ohjausta paikan päällä. Sen vuoksi kentällä toimivien erittäin pätevien, korkeasti koulutettujen ja kokeneiden valmentajien tai mentorien rooli on tärkeä humanitaarisen avun tehokkuuden sekä vapaaehtoisten tukemisen kannalta. [tark. 21]

(14) Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien nuorten ja organisaatioiden olisi tunnettava kuuluvansa yksittäisten ihmisten ja eri tahojen muodostamaan yhteisöön, joka on sitoutunut lisäämään yhteisvastuullisuutta koko Euroopassa. Samaan aikaan osallistujaorganisaatiot tarvitsevat tukea parantaakseen valmiuksiaan tarjota laadukkaita toimia kasvavalle osallistujajoukolle. Euroopan solidaarisuusjoukot tukevat verkostotoimia, joilla pyritään vahvistamaan nuorten ja osallistujaorganisaatioiden sitoutumista tähän yhteisöön ja lisäämään Euroopan solidaarisuusjoukkojen yhteenkuuluvuuden tunnetta sekä edistämään hyödyllisten parhaiden käytäntöjen ja kokemusten jakamista. Kyseisillä toimilla myös lisätään julkisten ja yksityisten toimijoiden tietoisuutta Euroopan solidaarisuusjoukoista ja kerätään osallistujanuorilta ja -organisaatioilta yksityiskohtaista ja mielekästä palautetta Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamisesta toteuttamisen eri vaiheista . Palautteessa olisi oltava ohjelman tavoitteita koskevia kysymyksiä, jotta tavoitteiden saavuttamista voitaisiin arvioida paremmin . [tark. 22]

(14 a) Ohjelman onnistuneen täytäntöönpanon varmistaminen edellyttää, että lisätään näkyvyyttä ja tietoisuutta ja edistetään tarjolla olevia rahoitusmahdollisuuksia entisestään tiedotuskampanjoilla, mukaan lukien vuotuinen Euroopan solidaarisuusjoukkojen tiedotuspäivä, ja dynaamisilla viestintäkeinoilla siten, että keskitytään voimakkaasti sosiaaliseen mediaan ja varmistetaan mahdollisimman laaja tietoisuus kohderyhmien, sekä yksityishenkilöiden että organisaatioiden, keskuudessa. [tark. 23]

(15) Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toimien ja muiden Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa tarjottavien mahdollisuuksien laadun varmistamiseen ja osallistavuuden tavoitteen saavuttamiseen erityisesti tarjoamalla osallistujille asianmukaista koulutusta verkossa tai sen ulkopuolella , kielitukea, kohtuullinen majoitus, vakuutus, hallinnollista yksinkertaistetut hallintomenettelyt, tukea ja toimen jälkeistä tukea ennen toimea ja sen jälkeen sekä huolehtimalla Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistumisen aikana hankittujen tietojen, taitojen ja osaamisen validoinnista. Vapaaehtoisten Tukitoimia olisi kehitettävä ja tarjottava yhteistyössä nuorisojärjestöjen ja muiden voittoa tavoittelemattomien ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa, jotta voidaan hyödyntää niiden asiantuntemusta alalla. Osallistujien ja suunniteltujen edunsaajien turvallisuus on äärimmäisen tärkeää, eikä vapaaehtoisia . Kaikessa toiminnassa olisi noudatettava haitan aiheuttamisen välttämistä koskevaa (”do no harm”) periaatetta. Osallistujia ei pitäisi lähettää operaatioihin, joita suoritetaan kansainvälisten tai muiden aseellisten konfliktien alueella eikä ympäristöihin, jotka ovat ristiriidassa kansainvälisen ihmisoikeusstandardien kanssa. Lapsen etua koskevan periaatteen olisi ohjattava toimia, joissa ollaan suoraan tekemisissä lasten kanssa, ja tällaisten toimien yhteydessä olisi tarvittaessa tehtävä osallistujien taustatarkastuksia tai toteutettava muita toimenpiteitä lasten suojelun varmistamiseksi. [tark. 24]

(15 a) Lapsen oikeuksien edistämistä ja suojaamista koskevien EU:n suuntaviivojen (2017) ja vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen 9 artiklan mukaisesti unionin ja jäsenvaltioiden on edistettävä ja tuettava haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten vammaisten henkilöiden ja lasten, siirtymistä laitoshoidosta perhe- ja yhteisöpohjaisiin hoitopalveluihin. Tässä yhteydessä ohjelmalla ei pitäisi tukea toimenpiteitä tai aloitteita, jotka estävät pitämästä kiinni sitoumuksesta luopua laitoshoidosta tai sellaisesta sijoittamisesta, joka olisi haitallista lapsille tai vammaisille henkilöille. [tark. 25]

(15 b) Unionin yhdenvertaisten mahdollisuuksien ja syrjimättömyyden periaatteita olisi noudatettava täysimääräisesti kaikissa ohjelman täytäntöönpanon vaiheissa, myös osallistujien ja järjestöjen määrittämisessä ja valinnassa. [tark. 26]

(16) Jotta voidaan varmistaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien vaikutus osallistujien henkilökohtaiseen, koulutukselliseen, sosiaaliseen , kulttuuriseen , kansalaisuuteen liittyvään ja ammatilliseen kehittymiseen, toimen oppimistuloksina saavutetut tiedot, taidot ja osaaminen olisi yksilöitävä ja dokumentoitava asianmukaisesti kansalliset olosuhteet ja erityispiirteet huomioon ottaen, kuten suositellaan epävirallisen ja arkioppimisen validoinnista 20 päivänä joulukuuta 2012 annetussa neuvoston suosituksessa (9). Jotta voidaan varmistaa, että rekisteröityneille ehdokkaille tarjotaan soveltuvaa solidaarisuustoimintaa, solidaarisuustoimien oppimistulosten olisi oltava heidän saatavillaan ennen kuin he tekevät päätöksen osallistumisesta. Siksi olisi tarvittaessa kannustettava käyttämään epävirallisen ja arkioppimisen tunnustamisen kansallisen ja unionin tason tehokkaita välineitä, kuten Youthpassia ja Europassia. [tark. 27]

(16 a) Kansallisten toimistojen olisi myös kannustettava nuoria vapaaehtoisia ryhtymään ohjelman lähettiläiksi, jotta he voivat jakaa kokemuksiaan nuorisoverkostojen, oppilaitosten ja työpajojen avulla. Entiset vapaaehtoistyöntekijät tai lähettiläät voisivat myös osallistua tulevien ehdokkaiden koulutukseen. [tark. 28]

(17) Laatumerkin avulla olisi varmistettava, että osallistujaorganisaatiot noudattavat unionin arvoja, periaatteita ja tavoitteita sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen periaatteita ja vaatimuksia, jotka koskevat niiden oikeuksia ja velvollisuuksia sekä turvallisuusnormeja solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa. Laatumerkin saaminen on ennakkoedellytyksenä osallistumiselle, mutta se ei saisi johtaa automaattisesti Euroopan solidaarisuusjoukkojen mukaisen rahoituksen saamiseen. Laatumerkit olisi eriteltävä solidaarisuustoimen lajin mukaan. [tark. 29]

(18) Kaikkien yhteisöjen, jotka haluavat osallistua Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaan, olisi saatava laatumerkki, jos sitä koskevat edellytykset täyttyvät. Jotta voitaisiin varmistaa, että osallistujaorganisaatiot noudattavat tosiasiallisesti Euroopan solidaarisuusjoukkojen periaatteita ja vaatimuksia niiden oikeuksien ja velvollisuuksien osalta, olisi otettava käyttöön erillisiä laatumerkkejä vapaaehtoistoimintaan solidaarisuustoimissa, vapaaehtoistoimintaan humanitaarisen avun toimien tukemisessa sekä harjoitteluihin ja työhön, ja niiden olisi myös vaihdeltava osallistuvan organisaation toiminnan perusteella. Euroopan solidaarisuusjoukkoja täytäntöönpanevien elinten olisi pidettävä yllä jatkuvaa menettelyä laatumerkin myöntämiseksi. Myönnetyt laatumerkit olisi arvioitava määräajoin säännöllisesti uudelleen, ja merkki olisi peruutettava, jos toteutettavien tarkastusten yhteydessä käy ilmi, että sen myöntämisen edellytykset eivät enää täyty. Hallinnollinen prosessi olisi karsittava mahdollisimman vähäiseksi, jotta vältetään pienten organisaatioiden lannistaminen. [tark. 30]

(19) Yhteisöjen, jotka haluavat hakea rahoitusta tarjotakseen toimia Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa, on sitä ennen täytynyt saada ennakkoedellytyksenä oleva laatumerkki. Tämä vaatimus ei koske luonnollisia henkilöitä, jotka hakevat rahoitustukea Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujista koostuvan epävirallisen ryhmän puolesta näiden solidaarisuushankkeita varten.

(19 a) Yleisenä sääntönä on, että avustushakemukset olisi toimitettava sen maan kansalliselle toimistolle, johon osallistujaorganisaatio on sijoittautunut. Euroopan laajuisten tai kansainvälisten organisaatioiden järjestämiä solidaarisuustoimia, vapaaehtoistiimien unionin tasolla yksilöidyillä ensisijaisilla aloilla toteutettavia solidaarisuustoimia sekä solidaarisuustoimia humanitaarisen avun operaatioiden tukemiseksi EU:n ulkopuolisissa maissa koskevat avustushakemukset olisi toimitettava komission täytäntöönpanopäätöksellä 2013/776/EU (10) perustetulle koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle (EACEA). [tark. 31]

(20) Osallistujaorganisaatiot voivat hoitaa useita tehtäviä Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. Vastaanottavan organisaation tehtävää hoitaessaan ne suorittavat osallistujien vastaanottamiseen liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimien järjestäminen ja osallistujien opastaminen ja tukeminen solidaarisuustoimen aikana ja palautteen antaminen toimen jälkeen tarpeen mukaan. Tukitehtävää hoitaessaan ne suorittavat toimenpiteitä, jotka liittyvät osallistujien lähettämiseen ja heidän valmentamiseensa ennen lähtöä sekä solidaarisuushankkeen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien koulutus sekä osallistujien ohjaaminen paikallisiin organisaatioihin toimen jälkeen , jotta voidaan lisätä mahdollisuuksia uuteen solidaarisuustoimintaan. Kansallisten toimistojen olisi myös kannustettava vapaaehtoisia ryhtymään ohjelman lähettiläiksi ja jakamaan omia kokemuksiaan nuorisoverkostojen ja oppilaitosten avulla ja edistämään siten ohjelman markkinointia. Kansallisten toimistojen olisi tätä varten tuettava vapaaehtoisia. [tark. 32]

(20 a) Nuorten solidaarisuustoiminnan tukemiseksi osallistuvien organisaatioiden olisi oltava julkisia tai yksityisiä yhteisöjä tai kansainvälisiä, voittoa tavoittelemattomia tai tavoittelevia järjestöjä, ja niiden joukossa voi olla nuorisojärjestöjä, uskonnollisia yhteisöjä ja hyväntekeväisyysjärjestöjä, tunnustuksettomia humanistisia järjestöjä, kansalaisjärjestöjä tai muita kansalaisyhteiskunnan toimijoita. Ohjelmasta olisi rahoitettava ainoastaan voittoa tavoittelematonta osaa osallistujaorganisaatioiden toiminnasta. [tark. 33]

(21) Euroopan solidaarisuusjoukkojen hankkeiden määrän kasvattamista olisi helpotettava. Samaan aikaan olisi tarjottava tarkkaa ja jatkuvasti ajantasaista tietoa näistä mahdollisuuksista mahdollisille edunsaajille. Olisi toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla autetaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen hankkeiden vetäjiä hakemaan avustuksia tai luomaan yhteisvaikutuksia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen sekä maahanmuuttoon, turvallisuuteen, oikeusasioihin ja kansalaisuuteen, terveyteen ja kulttuuriin liittyvien ohjelmien tuella. [tark. 34]

(22) Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten olisi avustettava Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimintaan osallistuvia täytäntöönpanoelimiä, osallistujaorganisaatioita ja osallistujanuoria, jotta voidaan parantaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamisen laatua ja tehostaa kyseisten toimien kautta hankitun osaamisen yksilöintiä ja validointia, muun muassa antamalla Youthpass-todistuksia.

(23) Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä jatkuvasti, jotta voidaan varmistaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen hyvä saavutettavuus ja tarjota niin kiinnostuneille henkilöille kuin organisaatioillekin keskitetty asiointipiste, , esteetön ja käyttäjäystävällinen saavutettavuus Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (11) vaatimusten mukaisesti. Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaali tarjoaa niin kiinnostuneille henkilöille kuin organisaatioillekin keskitetyn asiointipisteen, joka mahdollistaa rekisteröitymisen, profiilien ja tarjottavien mahdollisuuksien määrittämisen ja yhteensovittamisen, verkkotoiminnan ja virtuaalisen yhteydenpidon, verkkokoulutuksen, kielituen ja toimen jälkeisen tuen toimea edeltävän ja toimen jälkeisen tuen, palaute- ja arviointimekanismit sekä muita käytännöllisiä toimintoja, joihin saattaa ilmetä tarvetta myöhemmin. Keskitetyn asiointipisteen etuna on, että se tarjoaa integroidun pääsyn erilaisiin toimintoihin, mutta henkilöillä voi olla fyysisiä, sosiaalisia tai muita esteitä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin pääsyssä. Tällaisten esteiden poistamiseksi osallistujaorganisaatioiden olisi tarjottava osallistujille tukea rekisteröitymistä varten. [tark. 35]

(24) Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalia olisi kehitettävä edelleen ottaen huomioon eurooppalaiset yhteentoimivuusperiaatteet (12), joissa annetaan ohjeita yhteentoimivien digitaalisten julkisten palvelujen perustamista varten ja joita pannaan täytäntöön jäsenvaltioissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa kansallisten yhteentoimivuusperiaatteiden avulla. Niissä annetaan julkishallinnoille 47 konkreettista suositusta, jotka koskevat yhteentoimivuutta koskevien toimien hallinnoinnin parantamista, organisaatioiden välisten suhteiden luomista, digitaalisia päästä päähän -palveluja tukevien prosessien yhdenmukaistamista sekä sen varmistamista, ettei nykyinen tai uusi lainsäädäntö vaaranna yhteentoimivuuteen liittyviä pyrkimyksiä. Lisäksi portaalin olisi oltava direktiivissä (EU) 2016/2102 vahvistettujen vaatimusten mukainen. [tark. 36]

(24 a) Komission olisi täytäntöönpanon avoimuuden parantamiseksi ja ohjelman vaikuttavuuden lisäämiseksi kuultava säännöllisesti keskeisiä sidosryhmiä, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, ohjelman täytäntöönpanosta. [tark. 37]

(24 b) Ohjelman asianmukaisen toiminnan ja ohjelman toimien oikea-aikaisen toteuttamisen varmistamiseksi on olennaista, että ohjelman työohjelmissa otetaan käyttöön mekanismeja, joilla taataan, että rekisteröityneille hakijoille esitetään tarjouksia kohtuullisessa ja suhteellisen ennakoitavassa ajassa. Rekisteröityneille hakijoille olisi näin ollen lähetettävä säännöllisesti tietoa ja päivityksiä, jotka koskevat käytettävissä olevia jaksoja ja aktiivisia osallistujaorganisaatioita, jotta heitä kannustetaan osallistumaan ohjelmaan rekisteröintinsä jälkeen, minkä lisäksi heille olisi tarjottava mahdollisuus olla suoraan yhteydessä jäsenvaltioiden ja unionin tason solidaarisuuden alan toimijoihin. [tark. 38]

(25) Tähän ohjelmaan sovelletaan asetusta [uusi varainhoitoasetus] (13), jäljempänä ”varainhoitoasetus”. Siinä vahvistetaan säännöt, jotka koskevat unionin talousarvion toteuttamista, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita koskevat säännöt.

(26) Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (14) ja neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (15) nojalla tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (16) nojalla tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niiden perusteella syytteitä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (17) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, Euroopan syyttäjänvirastolle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(27) Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimet on kohdennettu 18–30-vuotiaisiin nuoriin, ja niihin osallistumisen edellytyksenä olisi oltava Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa tehtävä ennakkorekisteröityminen.

(27 a) Tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskevien unionin periaatteiden mukaisesti kaikkia eri elämänaloja ja ikäryhmiä edustavien unionin kansalaisten ja unionissa pitkään asuneiden olisi voitava osallistua aktiivisina kansalaisina. Ottaen huomioon erityiset humanitaariset haasteet EU:n vapaaehtoisapua koskevaan aloitteeseen osallistuvien olisi oltava vähintään 18-vuotiaita, ja he voivat edustaa erilaisia profiileja ja eri sukupolvia, joiden osaaminen on merkityksellistä kyseisten humanitaaristen toimenpiteiden menestyksellisen toteuttamisen kannalta. [tark. 39]

(28) Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä sen varmistamiseen, että Euroopan solidaarisuusjoukkojen tukemat toimet ovat kaikkien nuorten, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, saavutettavissa sellaisten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, saavutettavissa, mitä täsmennetään Erasmus+-ohjelmassa kehitetyssä ja sovellettavassa osallisuus- ja monimuotoisuusstrategiassa . Käytössä olisi oltava erityistoimenpiteitä sosiaalisen osallisuuden ja heikossa asemassa olevien nuorten , kuten asianmukaisia solidaarisuustoimien ja yksilöllisen neuvonnan malleja, sosiaalisen osallisuuden ja sellaisten nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumisen edistämiseksi ja sellaisten rajoitteiden huomioon ottamiseksi, jotka johtuvat eräiden maaseutualueiden ja unionin syrjäisimpien alueiden sekä merentakaisten maiden ja alueiden syrjäisestä sijainnista. Tätä varten sellaisten nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, olisi voitava osallistua myös osa-aikaisesti tai omassa asuinmaassaan ja hyötyä muista toimenpiteistä, joilla pyritään helpottamaan heidän osallistumistaan ohjelmaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta osallistua kokopäiväisesti ja muualla kuin asuinmaassaan. Myös osallistujamaiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet Euroopan solidaarisuusjoukkojen asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu, mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan Schengenin säännöstön ja unionin lainsäädännön soveltamista, sellaisten hallinnollisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista, sekä eurooppalaisen sairaanhoitokortin myöntäminen maiden välisten toimien tapauksessa Euroopan unionin sisällä. [tark. 40]

(28 a) Erityistä huomiota ja tukea olisi annettava kolmansien maiden vastaanottavien kumppaniorganisaatioiden valmiuksiin ja tarpeeseen juurruttaa vapaaehtoisten toiminta paikalliseen ympäristöön ja helpottaa vapaaehtoisten yhteydenpitoa paikallisten humanitaaristen toimijoiden, vastaanottavien yhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa. [tark. 41]

(29) Tässä ohjelmassa otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys Pariisin sopimuksen ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoon liittyvien unionin sitoumusten mukaisesti, ja sillä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja sen yleisen tavoitteen saavuttamista, että unionin talousarviomenoista 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita vähintään 25 prosentilla tuetaan ilmastotavoitteita vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen aikana, ja sitä, että vuotuinen 30 prosentin tavoite saavutetaan mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2027 . Ohjelman valmistelun ja toteutuksen aikana yksilöidään asiaankuuluvia toimia, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaankuuluvien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. [tark. 42]

(30) Tässä asetuksessa säädetään vuosia 2021–2027 koskevasta rahoituskehyksestä, joka muodostaa talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 17 kohdassa tarkoitetun ensisijaisen rahoitusohjeen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa varten Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä (18)’.

(30 a) Talousarviosta olisi kohdennettava asianmukainen osa jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen levittämiseen ja nuorisoverkostojen kehittämiseen. [tark. 43]

(31) Tämän asetuksen mukaisen rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät valitaan sen perusteella, miten hyvin niillä saavutetaan toimien erityistavoitteet ja saavutetaan tuloksia, kun otetaan huomioon erityisesti tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja oletettu noudattamatta jättämisen riski. Avustusten osalta on harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannustaulukoiden käyttämistä.

(32) Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua ohjelmaan Euroopan talousaluetta koskevaan sopimukseen (ETA-sopimukseen) perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmannet maat voivat osallistua myös muiden säädösten nojalla. Tässä asetuksessa olisi säädettävä tarvittavien valtuuksien myöntämisestä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, Euroopan petostentorjuntavirastolle (OLAF) ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. Kolmansien maiden olisi voitava osallistua täysimittaisesti ohjelmaan niiden edellytysten mukaisesti, jotka vahvistetaan kunkin kolmannen maan kanssa tehdyssä ohjelmaan osallistumista koskevassa sopimuksessa. Täysimittaiseen osallistumiseen sisältyy myös velvollisuus perustaa kansallinen toimisto ja hallinnoida joitakin ohjelman toimia hajautetulla tasolla. Ohjelmaan assosioitumattomista kolmansista maista tulevien yksityishenkilöiden ja yhteisöjen olisi voitava osallistua joihinkin ohjelman toimiin, jotka määritellään työohjelmassa ja komission julkaisemissa ehdotuspyynnöissä.

(33) Jotta Euroopan solidaarisuusjoukkojen vaikutus olisi mahdollisimman suuri, olisi vahvistettava säännökset, jotka antavat osallistujamaille sekä muille unionin ohjelmille mahdollisuuden asettaa käyttöön lisärahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen sääntöjen mukaisesti.

(34) Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [MMA:iden assosiaatiota koskevan uuden neuvoston päätöksen] (19) 88 artiklan nojalla saada rahoitusta ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa.

(35) Ohjelmassa olisi otettava huomioon kyseisten alueiden erityistilanne komission tiedonannon ”Vahvempi ja uudistettu strateginen kumppanuus EU:n syrjäisimpien alueiden kanssa” (20) mukaisesti. Sellaisia toimenpiteitä toteutetaan, joilla pyritään lisäämään syrjäisimpien alueiden osallistumista kaikkiin toimiin , mukaan lukien julkisuustoimien tehostaminen .. Kyseisiä toimenpiteitä seurataan ja arvioidaan säännöllisesti. [tark. 44]

(36) Varainhoitoasetuksen mukaan komission olisi hyväksyttävä työohjelmia ja ilmoitettava niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Koska ohjelma pannaan täytäntöön seitsemän vuoden aikana, on tarpeen säätää riittävästä joustavuudesta, jotta ohjelma voi mukautua muuttuvaan todellisuuteen ja solidaarisuustoimien toteuttamisen poliittisiin painopisteisiin. Tässä asetuksessa ei sinällään säädetä yksityiskohtaisesti, miten toimet suunnitellaan, eikä siinä määritetä ennalta poliittisia painopisteitä tai talousarviota koskevia ensisijaisia tavoitteita seitsemän seuraavan vuoden aikana. Sen sijaan toissijaiset politiikkaan liittyvät valinnat ja painopisteet, kuten eri toimilla toteutettavien erityisten aloitteiden yksityiskohdat, olisi määritettävä työohjelmalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (21) (varainhoitoasetus) mukaisesti. Työohjelmissa olisi myös vahvistettava toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi ohjelman yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, avustusten valinta- ja myöntämisperusteet sekä kaikki muut vaadittavat seikat. Työohjelmat ja niihin mahdollisesti tehtävät muutokset olisi hyväksyttävä täytäntöönpanosäädöksillä tarkastelumenettelyä noudattaen delegoidulla säädöksellä. Jotta varmistettaisiin tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan toteutettava valmistelutyönsä aikana asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti . [tark. 45]

(37) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tätä ohjelmaa on arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin olisi sisällyttävä sellaisia täsmällisiä, mitattavissa olevia ja realistisia indikaattoreita, joita voidaan mitata ajan myötä pohjaksi ohjelman käytännön vaikutusten arvioinnille.

(38) Tiedottaminen ohjelman tukemien toimien tarjoamista mahdollisuuksista ja niitä koskeva julkisuus ja tulosten levittäminen olisi varmistettava niin Euroopan tasolla kuin alueellisella, kansallisella ja paikallistasolla. Ohjelmaa olisi markkinoitava dynaamisten viestintäkeinojen avulla ja keskittyen erityisesti sosiaaliseen mediaan, jotta tavoitettaisiin monia mahdollisia ehdokkaita. Erityisesti olisi kiinnitettävä huomiota sosiaalisiin yhteisötalouden yrityksiin ja kannustettava niitä tukemaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimia. Tiedotus-, julkisuus- ja tulostenlevitystoimien toteuttamisen olisi oltava ohjelman kaikkien täytäntöönpanoelinten tehtävänä, tarvittaessa muiden keskeisten sidosryhmien avulla , unionin verkkosivujen ja Euroopan solidaarisuusjoukkoihin liittyvien unionin ohjelmien tehtävänä, ja tarvittaessa niihin olisi otettava mukaan muiltakin sidosryhmiltä saatava tuki. . [tark. 46]

(39) Jotta ohjelman tavoitteet voitaisiin saavuttaa paremmin, komission, jäsenvaltioiden ja kansallisten toimistojen olisi toivottavaa tehdä tehtävä tiivistä yhteistyötä kansalaisjärjestöjen, yhteisötalouden yritysten, nuorisojärjestöjen , vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen ja solidaarisuustoimien asiantuntemusta omaavien paikallisten sidosryhmien kanssa ja myös vapaaehtoiskeskusten kaltaisten vapaaehtoistoiminnan infrastruktuurin ja tukivirastojen kanssa. [tark. 47]

(40) Jotta varmistetaan yleisölle suunnatun tiedotuksen tehostuminen ja komission aloitteesta toteutettujen viestintätoimien välinen vahvempi yhteisvaikutus, viestintätoimiin tämän asetuksen mukaisesti kohdennetuilla määrärahoilla olisi tuettava esteettömästi myös komission tiedotustoimintaa, joka koskee unionin poliittisia painopisteitä, edellyttäen, että ne liittyvät tämän asetuksen yleiseen tavoitteeseen. [tark. 48]

(41) Tämän asetuksen tehokkaan ja vaikuttavan täytäntöönpanon varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisimman paljon jo käytössä olevia hallinnointijärjestelyjä. Näin ollen ohjelman täytäntöönpano olisi annettava nykyisten rakenteiden eli komission ja [uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettujen toimien hallinnointiin nimettyjen kansallisten toimistojen tehtäväksi. Komission olisi kuultava säännöllisesti keskeisiä sidosryhmiä, mukaan lukien osallistujaorganisaatiot, Euroopan solidaarisuusjoukkojen toteuttamisesta.

(42) Moitteettoman varainhoidon , kustannusten optimoinnin ja oikeusvarmuuden varmistamiseksi kaikissa osallistujamaissa kunkin kansallisen viranomaisen olisi nimettävä riippumaton tarkastuselin. Kyseisen riippumattoman tarkastuselimen olisi tehokkuuden maksimoimiseksi oltava mahdollisuuksien mukaan sama kuin [uuden Erasmus-asetuksen] III luvussa tarkoitettuja toimia varten nimetty elin. [tark. 49]

(43) Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ohjelman asianmukaista toimintaa haittaavien oikeudellisten ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi. Siihen kuuluu – mahdollisuuksien mukaan ja sanotun rajoittamatta kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksiä koskevan unionin lainsäädännön soveltamista – sellaisten kysymysten ratkaiseminen, jotka hankaloittavat viisumin ja oleskeluluvan saamista , ja muiden oikeudellisten vaikeuksien, jotka saattaisivat haitata nuorten pääsyä ohjelmaan, ratkaiseminen . Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/801 (22) mukaisesti jäsenvaltioita kannustetaan perustamaan nopeutettuja hyväksyntämenettelyjä. [tark. 50]

(44) Tulosraportointijärjestelmällä olisi varmistettava, että ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja asianmukaisella tarkkuustasolla. Tällaiset tiedot olisi toimitettava komissiolle asiaankuuluvien tietosuojasääntöjen mukaisella tavalla.

(45) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (23) mukaisesti. [tark. 51]

(46) Tuensaajia koskevien vaatimusten yksinkertaistamiseksi olisi mahdollisimman usein käytettävä yksinkertaistettuja avustuksia, joiden muotona on kertakorvaus, yksikkökustannukset tai kiinteämääräinen rahoitus. Ohjelman mukaisten liikkuvuustoimien tukemiseen tarkoitetuissa yksinkertaistetuissa avustuksissa, sellaisina kuin komissio ne määrittää, olisi otettava huomioon isäntämaan oleskelu- ja elinkustannukset. Jäsenvaltioita olisi myös kannustettava vapauttamaan kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti tällaiset avustukset veroista ja sosiaaliturvamaksuista. Samaa vapautusta olisi sovellettava julkisiin tai yksityisiin yhteisöihin, jotka myöntävät tällaista rahoitustukea kyseisille henkilöille.

(47) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (24), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Komissiolle olisi ohjelman tulosindikaattoreiden tarkistamista/täydentämistä varten siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(48) Tässä asetuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa (25) tunnustetut periaatteet. Tällä asetuksella pyritään erityisesti varmistamaan, että noudatetaan täysimääräisesti oikeutta naisten ja miesten tasa-arvoon sekä oikeutta syrjimättömyyteen sukupuolen, rodun, etnisen alkuperän, uskonnon tai vakaumuksen, vammaisuuden, iän tai sukupuolisen suuntautumisen tai sosioekonomisen taustan perusteella, ja edistämään Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 ja 23 artiklan soveltamista. [tark. 52]

(49) Tähän asetukseen sovelletaan horisontaalisia rahoitussääntöjä, jotka Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonnasta. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen liittyviä yleisiä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys.

(50) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli lisätä nuorison ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin, laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.

(51) [Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskeva asetus] olisi kumottava 1 päivästä tammikuuta 2021 alkaen.

(52) Jotta voidaan varmistaa ohjelman perusteella annettavan rahoituksen jatkuvuus, tätä asetusta olisi sovellettava 1 päivästä tammikuuta 2021,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan Euroopan solidaarisuusjoukot, jäljempänä ”ohjelma”. Siinä vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ”solidaarisuustoimella” laadukasta väliaikaista toimea, jolla , osallistavaa ja asianmukaisesti rahoitettua toimea, jolla vastataan merkittäviin yhteiskunnallisiin haasteisiin yhteisön tai koko yhteiskunnan eduksi, edistetään Euroopan solidaarisuusjoukkojen tavoitteiden saavuttamista ja joka voi olla muodoltaan eri alojen vapaaehtoistoimintaa, harjoitteluja, työtä, solidaarisuushankkeita ja verkostotoimia, mukaan luettuina 13 kohdassa tarkoitetut toimet, joissa varmistetaan eurooppalainen lisäarvo ja terveys- ja turvallisuussäännösten sekä kansainvälisten ihmisoikeusnormien noudattaminen; [tark. 53] 2) ”rekisteröidyllä ehdokkaalla” 17–30-vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti osallistujamaassa ja on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ilmaistakseen kiinnostuksensa osallistua solidaarisuustoimeen mutta joka ei vielä osallistu tällaiseen toimeen; [tark. 54] 3) ”osallistujalla” 18–30-vuotiasta henkilöä, joka oleskelee laillisesti osallistujamaassa, on rekisteröitynyt Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa ja osallistuu solidaarisuustoimeen Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa; [tark. 55] 4) ”nuorilla, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia”nuoria henkilöitä, joiden on hankalaa hyödyntää tehokkaasti ohjelman tarjoamia mahdollisuuksia taloudellisista, sosiaalisista, kulttuuriin liittyvistä, maantieteellisistä tai terveyteen liittyvistä syistä tai esimerkiksi vammaan tai oppimisvaikeuksiin liittyvistä syistä henkilöitä, jotka tarvitsevat lisätukea erilaisten esteiden, kuten vamman, terveysongelmien, oppimisvaikeuksien, maahanmuuttajataustan, kulttuurierojen tai taloudellisen, sosiaalisen ja maantieteellisen tilanteen, vuoksi, mukaan lukien marginalisoituneisiin yhteisöihin kuuluvat henkilöt tai ihmiset, jotka ovat vaarassa kohdata syrjintää jollakin Euroopan unionin perusoikeuskirjan 21 artiklassa vahvistetulla perusteella ; [tark. 56] 5) ”osallistujaorganisaatiolla” mitä tahansa julkista tai yksityistä, joko voittoa tavoittelematonta tai tavoittelevaa, paikallista, alueellista, kansallista tai kansainvälistä yhteisöä, jolle on vastaanottavana ja/tai tukevana organisaationa myönnetty Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki , jolla varmistetaan, että se kykenee toteuttamaan laadukkaita solidaarisuustoimia ohjelman tavoitteiden mukaisesti ; [tark. 57] 6) ”vapaaehtoistoiminnalla”solidaarisuustoimea, joka toteutetaan enintään 12 kuukautta kestävänä vapaaehtoisena palkattomana toimena valinnaista solidaarisuustoimea, johon kuuluu yleishyödyllistä toimintaa, jolla edistetään julkista hyvinvointia ja jota osallistuja harjoittaa vapaa-ajallaan ja omasta tahdostaan saamatta siitä korvausta enintään 12 kuukauden ajan; ; [tark. 58] 7) ”harjoittelulla”kahdesta kolmesta kuuteen kestävää palkallista solidaarisuustoimea, joka toteutetaan työharjoitteluna osallistujaorganisaatiossa, jonka voi uusia kerran ja enintään 12 kuukaudeksi ja, jonka Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujan vastaanottanut osallistujaorganisaatio maksaa ja johon kuuluu oppimisosio asiaankuuluvan pätevyyden ja kokemuksen saamiseksi ; [tark. 59] 8) ”työllä”kahdesta 12 kuukauteen kestävää solidaarisuustoimea, jonka Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujan palkkaava osallistujaorganisaatio maksaa kolmesta 12 kuukauteen kestävää kohtuullisesti palkattua solidaarisuustoimea, joka sisältää oppimis- ja koulutusosion, josta tehdään kirjallinen sopimus, jonka osallistujan palkkaava Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujaorganisaatio tarjoaa ja maksaa ja jolla ei korvata olemassa olevaa työmahdollisuutta; ; [tark. 60] 9) ”solidaarisuushankkeella” palkatonta kotimaista tai rajat ylittävää enintään 12 kuukautta kestävää solidaarisuustoimea, jonka toteuttaa vähintään viidestä Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujasta koostuva ryhmä ja jonka avulla vastataan keskeisiin haasteisiin osallistujien yhteisöissä ja saadaan samalla selkeää eurooppalaista lisäarvoa; [tark. 61] 10) ”laatumerkillä” sertifiointia, joka on myönnetty solidaarisuustoiminnan lajin mukaisesti vaihtelevien erityisten vaatimusten perusteella osallistujaorganisaatiolle, joka haluaa tarjota Euroopan solidaarisuusjoukkojen solidaarisuustoimia vastaanottajan asemassa ja/tai tukitehtävässä ja jolla vahvistetaan, että osallistujaorganisaatio kykenee varmistamaan solidaarisuustoimien laadun solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa ohjelman periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti ; [tark. 62] 11) ”Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskuksilla” lisätoimintoja, jotka nimetyt kansalliset toimistot toteuttavat, jotta voidaan tukea Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien kehittämistä, toteuttamista ja laatua sekä osallistujien solidaarisuustoimiensa kautta hankkiman osaamisen tunnistamista; 12) ”avoimuutta ja tunnustamista lisäävillä unionin välineillä” välineitä, joilla sidosryhmiä autetaan ymmärtämään, arvostamaan ja tarvittaessa tunnustamaan epävirallisen ja arkioppimisen tuloksia kaikkialla unionissa. Kaikki osallistujat saavat toimensa päätökseen saatettuaan todistuksen, kuten Youthpass- tai Europass-todistuksen, jossa todetaan toimien aikana hankitut oppimistulokset ja taidot; 13) ”humanitaarisen avun toimella” toimea, joka tukee kolmansissa maissa toteutettavia humanitaarisen avun operaatioita, joiden tarkoituksena on antaa tarveperusteista hätäapua, jolla pyritään pelastamaan ja suojelemaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo ihmisten aiheuttamissa kriiseissä tai luonnonkatastrofeissa, mukaan lukien avustus-, hätäapu- ja suojelutoimet humanitaarisissa kriiseissä tai niiden jälkitilanteissa, tukitoimenpiteet, joilla varmistetaan apua tarvitsevien luokse pääseminen ja helpotetaan avun esteetöntä toimittamista, sekä toimet, joiden tarkoituksena on parantaa katastrofivalmiutta ja vähentää katastrofiriskiä, ja joissa yhdistyvät hätäapu, kunnostustoimet ja kehitystoimet ja joilla edistetään selviytymiskykyä ja valmiutta toimia kriisitilanteissa ja toipua niistä; 14) ”kolmannella maalla” maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio; 15) ”ohjelmaan assosioituneella kolmannella maalla” kolmatta maata, joka on osapuolena unionin kanssa tehdyssä sopimuksessa, jonka perusteella sen on mahdollista osallistua ohjelmaan, ja joka täyttää kaikki jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet; 16) ”ohjelmaan assosioitumattomalla kolmannella maalla” kolmatta maata, joka ei osallistu ohjelmaan täysimittaisesti, mutta jonka oikeussubjektit voivat poikkeuksellisesti hyötyä ohjelmasta asianmukaisesti perustelluissa unionin edun mukaisissa tapauksissa.

3 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelman yleisenä tavoitteena on lisätä nuorten edistää yhteisvastuuta arvona, lähinnä vapaaehtoistoiminnan avulla, lisätä solidaariseen toimintaan valmiin nuorison ja organisaatioiden osallistumista helposti saavutettaviin ja laadukkaisiin solidaarisuustoimiin, jotta voidaan vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta, solidaarisuutta ja demokratiaa unionissa ja sen ulkopuolella sekä käsitellä yhteiskunnallisia ja humanitaarisia haasteita sekä eurooppalaista identiteettiä ja aktiivista kansalaisuutta unionissa ja sen ulkopuolella, tukea yhteisöjä ja vastata yhteiskunnallisiin ja humanitaarisiin haasteisiin ruohonjuuritasolla pyrkien erityisesti edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia . [tark. 63] 2. Ohjelman erityistavoitteena on tarjota nuorille, myös niille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, helposti käytettävissä olevia ja osallistavia mahdollisuuksia osallistua solidaarisuustoimiin , joilla saadaan aikaan myönteisiä yhteiskunnallisia muutoksia Euroopassa ja sen ulkopuolella, ja samalla parantaa heidän osaamistaan henkilökohtaista, koulutuksellista, sosiaalista, kulttuurista, kansalaisuuteen liittyvää ja ammatillista kehittymistä varten ja validoida se asianmukaisesti, sekä helpottaa heidän jatkuvaa osallistumistaan aktiivisina kansalaisina, heidän työllistettävyyttään ja siirtymistään työmarkkinoille. [tark. 64] 2 a. Osallistujien ja osallistujaorganisaatioiden palautteeseen on sisällyttävä myös arvio ohjelman tavoitteiden saavuttamisesta. [tark. 65] 3. Ohjelman tavoitteet toteutetaan seuraavien toimintalohkojen puitteissa: a) nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin, joita tarkoitetaan 6 artiklassa , ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamiseen ; [tark. 66] b) nuorten osallistuminen humanitaariseen apuun liittyviin solidaarisuustoimiin ja henkilöiden, joilla on asiantuntemusta humanitaariseen apuun liittyvistä solidaarisuustoimista (Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot), joita tarkoitetaan 10 artiklassa , osallistuminen sekä unionissa että sen ulkopuolella toimiin, joilla pyritään kehittämään vastaanottavan organisaation valmiuksia 11 artiklassa tarkoitetun humanitaarisen avun antamiseen kolmansissa maissa . [tark. 67] 3 a. Tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitetuilla toimintalohkoilla toteutettavien toimien operatiiviset tavoitteet ja niihin liittyvät poliittiset painopisteet on eriteltävä yksityiskohtaisesti 18 artiklan mukaisesti hyväksyttävissä vuotuisissa työohjelmissa. [tark. 68]

II LUKU

EUROOPAN SOLIDAARISUUSJOUKKOJEN TOIMET

4 artikla Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimet 1. Ohjelman tavoitteet, jotka esitetään 3 artiklassa, pyritään saavuttamaan seuraavan tyyppisillä toimilla: a) vapaaehtoistoiminta, jota tarkoitetaan 7 ja 11 artiklassa; b) laadukkaat harjoittelut ja työ, joita tarkoitetaan 8 artiklassa; [tark. 69] c) solidaarisuushankkeet, joita tarkoitetaan 9 artiklassa; d) verkostotoimet, joita tarkoitetaan 5 artiklassa; e) laatu- ja tukitoimenpiteet, joita tarkoitetaan 5 artiklassa. 2. Ohjelmalla tuetaan sellaisia solidaarisuustoimia, joista saadaan selkeää eurooppalaista lisäarvoa ottaen huomioon esimerkiksi niiden a) kansalliset rajat ylittävä luonne, erityisesti oppimiseen liittyvässä liikkuvuudessa ja yhteistyössä; b) täydentävyys paikallisen, alueellisen, kansallisen, unionin ja kansainvälisen tason muiden ohjelmien ja toimintalinjojen kanssa; c) eurooppalainen ulottuvuus, joka liittyy kyseisten solidaarisuustoimien aiheisiin, tavoitteisiin, toimintamalleihin, odotettuihin tuloksiin ja muihin näkökohtiin; d) toimintamalli osallistavuus ja tosiasialliset valmiudet taustaltaan erilaisten nuorten saamiseksi mukaan , vammaiset nuoret mukaan luettuina ; [tark. 70] e) vaikutukset avoimuutta ja tunnustamista lisäävien unionin välineiden tulokselliseen hyödyntämiseen. 2 a. Jäljempänä olevan 18 artiklan mukaisesti hyväksyttäviin vuotuisiin työohjelmiin on sisällyttävä luettelo toimista, jotka saattavat olla haitallisia osallistujille, tuensaajille ja yhteiskunnalle tai eivät sovi osallistujille ja joita ei suoriteta ohjelman puitteissa tai jotka edellyttävät erityistä koulutusta, taustatarkastuksia tai muita toimenpiteitä. [tark. 71] 3. Solidaarisuustoimien toteuttamisessa on noudatettava erityisvaatimuksia, jotka on asetettu kullekin 5, 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitetulle ohjelman puitteissa toteutettavalle toimityypille, sekä osallistujamaissa sovellettavia sääntelykehyksiä. 4. Unionin lainsäädännössä olevat viittaukset eurooppalaiseen vapaaehtoispalveluun on tulkittava siten, että ne käsittävät sekä asetuksen (EU) N:o 1288/2013 että tämän asetuksen mukaiset vapaaehtoistoimet.

5 artikla Kummallekin toimintalohkolle yhteiset toimet 1. Verkostotoimien, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan d alakohdassa, tavoitteena on oltava a) vahvistaa osallistujaorganisaatioiden valmiuksia tarjota laadukkaita erittäin laadukkaita, helposti käytettävissä olevia ja asianmukaisesti rahoitettuja hankkeita kasvavalle määrälle Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujia; [tark. 72] b) houkutella uusia tulokkaita, sekä nuoria että henkilöitä, joilla on tiettyä kokemusta EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen kehyksessä, ja osallistujaorganisaatioita; [tark. 73] b a) edistää vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia käyttää kaikkia tarjottavia toimintoja; [tark. 74] c) tarjota mahdollisuuksia antaa palautetta solidaarisuustoimista sekä markkinoida ohjelmaa lähettiläänä ; ja [tark. 75] d) edistää kokemusten vaihtoa ja lujittaa yhteenkuuluvuuden tunnetta Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien henkilöiden ja yhteisöjen keskuudessa ja tukea tällä tavoin solidaarisuusjoukkojen laajemmalle ulottuvaa positiivista vaikutusta. 2. Laatu- ja tukitoimenpiteisiin, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan e alakohdassa, on sisällyttävä a) toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan vapaaehtoistoiminnan, harjoittelujen ja työn laatu, mukaan lukien osallistujille tarjottava koulutus, kielituki, täydentävä vakuutus, tuki ennen solidaarisuustoimea tai sen jälkeen ja Youthpass-todistuksen käyttö siten, että siinä yksilöidään osallistujien solidaarisuustoimien aikana hankkima osaaminen, ja osallistujaorganisaatioille tarjottava valmiuksien kehittäminen ja hallinnollinen tuki; a a) toimenpiteet, joilla suojellaan solidaarisuustoiminnan edunsaajia, mukaan lukien sellaisten osallistujien kohdennettu koulutus, jotka toteuttavat solidaarisuustoimiaan muita heikommassa asemassa olevien ryhmien, kuten lasten, hyväksi, sekä lasten parissa työskentelevien henkilöiden taustaselvitykset; [tark. 76] a b) toimenpiteet, joilla pyritään edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia erityisesti niiden nuorten, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, osallistumista silmällä pitäen, kuten asianmukaiset solidaarisuustoimet ja yksilöllisen neuvonnan mallit; [tark. 77] a c) toimenpiteet, joilla pyritään varmistamaan valmiuksien kehittäminen ja hallinnollinen tuki osallistujaorganisaatioille; [tark. 78] b) laatumerkin laatumerkkien suunnittelu ja hallinnointi sellaisia yhteisöjä varten, jotka haluavat tarjota solidaarisuustoimia Euroopan solidaarisuusjoukoille; [tark. 79] c) Euroopan solidaarisuusjoukkojen resurssikeskusten toimet, joilla tuetaan Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimien toteuttamista ja parannetaan toteutuksen laatua sekä tehostetaan tulosten validointia; d) Euroopan solidaarisuusjoukkojen helppokäyttöisen portaalin sekä muiden tarpeellisten verkkopalveluiden ja tarvittavien tietoteknisten tukijärjestelmien ja verkkotyökalujen perustaminen, ylläpito ja päivittäminen vähintään kaikilla unionin virallisilla kielillä direktiivin (EU)2016/2102 saavutettavuusvaatimusten mukaisesti .; [tark. 80] d a) toimenpiteet, joilla kannustetaan yhteisötalouden yrityksiä tukemaan ohjelman toimia tai sallimaan työntekijöiden osallistuminen vapaaehtoistoimintaan ohjelman puitteissa; [tark. 81] d b) osallistujille ja osallistujaorganisaatioille osoitetun selkeän ja yksityiskohtaisen menettelyn laatiminen, jossa vahvistetaan solidaarisuustoimien kaikki vaiheet ja aikataulut. [tark. 82]

III LUKU

NUORTEN OSALLISTUMINEN YHTEISKUNNALLISIIN HAASTEISIIN VASTAAVIIN SOLIDAARISUUSTOIMIIN

6 artikla Toimien tarkoitus ja tyypit 1. Toimintalohkon ”Nuorten osallistuminen yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaaviin solidaarisuustoimiin” puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti yhteenkuuluvuuden, solidaarisuuden , kansalaisuuden ja demokratian vahvistamista unionissa ja sen ulkopuolella ja samalla vastattava yhteiskunnallisiin haasteisiin pyrkien erityisesti edistämään sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä mahdollisuuksia . [tark. 83] 2. Tämän toimintalohkon on tuettava 4 artiklan 1 kohdan a, b, c, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimia seuraavilla tavoilla: a) vapaaehtoistoiminnalla, jota tarkoitetaan 7 artiklassa; b) laadukkailla harjoitteluilla ja työllä, joita tarkoitetaan 8 artiklassa; [tark. 84] c) solidaarisuushankkeilla, joita tarkoitetaan 9 artiklassa; d) tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostotoimilla 5 artiklan mukaisesti; e) laatu- ja tukitoimenpiteillä 5 artiklan mukaisesti.

7 artikla Vapaaehtoistoiminta solidaarisuustoimissa 1. Vapaaehtoistoimintaan, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti, kiinteä koulutus- ja oppimisulottuvuus sekä ennen toimintaa ja toiminnan aikana sitä varten räätälöity verkossa ja sen ulkopuolella annettava koulutus, sillä on pyrittävä vaikuttamaan huomattavasti tunnistettuihin yhteisön tarpeisiin , se ei saa korvata harjoitteluja tai työtä, sitä ei saa rinnastaa palkkatyöhön ja sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen asiaa koskevan kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Kyseisessä sopimuksessa on varmistettava osallistujalle riittävä oikeudellinen, sosiaalinen ja taloudellinen suoja. [tark. 85] 2. Vapaaehtoistoiminta voi tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen) tai osallistujan asuinmaassa (kotimainen) tapahtuu pääsääntöisesti muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen). Vapaaehtoistyö voi tapahtua osallistujan asuinmaassa (kotimainen), mutta siihen osallistuminen on avointa vain nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja siihen voivat osallistua myös sellaiset osallistujat, jotka asuvat muussa maassa kuin siinä, jossa toiminta tapahtuu. . [tark. 86]

8 artikla Harjoittelut ja työ 1. Harjoittelujen, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, on on oltava palkallisia ja perustuttava siinä maassa, jossa harjoittelu suoritetaan, sovellettavan sääntelykehyksen mukaiseen kirjalliseen harjoittelusopimukseen, ja niissä joka tehdään harjoittelun alkaessa sen maan sovellettavan sääntelykehyksen mukaisesti, jossa harjoittelu suoritetaan, tapauksen mukaan. Harjoittelusopimuksessa on esitettävä koulutustavoitteet, työehdot ja harjoittelun kesto, korvaus, jonka osallistuja saa, sekä osapuolten oikeudet ja velvollisuudet, ja siinä on otettava huomioon harjoittelun laatupuitteita koskevat periaatteet laatupuitteet (2014/C 88/01). Harjoittelut eivät saa korvata työpaikkoja. [tark. 87] 2. Työn, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan b alakohdassa, on perustuttava siinä osallistujamaassa, jossa työskentely suoritetaan, sovellettavan sääntelykehyksen mukaiseen työsopimukseen on perustuttava kirjalliseen työsopimukseen, jossa noudatetaan kaikkia sen maan kansallisen lainsäädännön mukaisia tai siinä maassa sovellettavien työehtosopimusten mukaisia työehtoja, jossa työ suoritetaan, tai sekä kansallisen lainsäädännön että työehtosopimusten mukaisia työehtoja . Työtä tarjoaville osallistujaorganisaatioille saa antaa rahoitustukea enintään 12 kuukaudeksi tapauksissa, joissa työsopimuksen kesto on yli 12 kuukautta. [tark. 88] 3. Harjoitteluihin ja työskentelyyn on sisällyttävä oppimiskomponentti oppimis- ja koulutuskomponentti sekä ennen toimintaa että toiminnan aikana kiinteä oppimis- ja koulutuskomponentti, joka auttaa osallistujia hankkimaan asiaankuuluvaa kokemusta, jotta voidaan kehittää osaamista, joka on hyödyllistä osallistujien henkilökohtaisen, koulutuksellisen, sosiaalisen, kansalaisuuteen liittyvän ja ammatillisen kehittymisen kannalta . [tark. 89] 4. Harjoittelut ja työskentely voivat tapahtua muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen) tai osallistujan asuinmaassa (kotimainen) tapahtuvat pääsääntöisesti muussa kuin osallistujan asuinmaassa (kansainvälinen). Harjoittelut ja työskentely voivat tapahtua osallistujan asuinmaassa (kotimainen), mutta niihin osallistuminen on avointa vain nuorille, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia, ja niihin voivat osallistua myös sellaiset osallistujat, jotka asuvat muussa maassa kuin siinä, jossa toiminta tapahtuu . [tark. 90] 4 a. On kohdennettava riittävästi varoja sellaisen kohtuullisen mukauttamisen rahoittamiseen, jonka ansiosta vammaiset henkilöt pystyvät tosiasiallisesti osallistumaan yhdenvertaisesti muiden kanssa vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen 27 artiklan ja neuvoston direktiivin 2000/78/EY (26) mukaisesti. [tark. 91]

9 artikla Solidaarisuushankkeet Solidaarisuushankkeet, joita tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan c alakohdassa, eivät saa korvata harjoitteluja ja/tai työtä.

IV LUKU

EUROOPAN HUMANITAARISEN AVUN VAPAAEHTOISJOUKOT

10 artikla Toimien tarkoitus ja tyypit 1. Toimintalohkon ”Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot” puitteissa toteutettavien toimien on edistettävä erityisesti tarveperusteisen humanitaarisen avun antamista, jolla pyritään pelastamaan ihmishenkiä, ehkäisemään ja lieventämään inhimillistä kärsimystä ja säilyttämään ihmisarvo, sekä haavoittuvassa asemassa olevien tai katastrofista kärsimään joutuneiden yhteisöjen valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista luonnonkatastrofien tai ihmisen aiheuttamien katastrofien yhteydessä, sekä haavoittuvassa asemassa olevien, herkkien tai luonnonkatastrofeista tai ihmisen aiheuttamista katastrofeista kärsimään joutuneiden yhteisöjen valmiuksien ja selviytymiskyvyn vahvistamista, ja helpottamaan siirtymistä humanitaarisesta avusta pidempiaikaiseen kestävään ja osallistavaan kehitykseen . [tark. 92] 2. Tämän luvun nojalla toteutettavissa toimissa on noudatettava humanitaarista apua koskevaa eurooppalaista konsensusta, edistettävä perustavanlaatuisia humanitaarisen avun periaatteita eli humaanisuutta, puolueettomuutta, tasapuolisuutta ja riippumattomuutta ja samalla on vahvistettava, että unioni on vahvasti sitoutunut tarveperusteiseen lähestymistapaan ilman kärsimään joutuneiden väestöryhmien välistä tai niiden sisällä tapahtuvaa syrjintää ja kansainvälistä oikeutta noudattaen .uutta. [tark. 93] 2 a. Unioni antaa humanitaarista apua tilanteissa, joissa voidaan käyttää muita kehitysyhteistyön, kriisinhallinnan ja pelastuspalvelun välineitä. Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen toiminnan on oltava johdonmukaista asiaan liittyvien unionin politiikkojen ja välineiden kanssa ja täydennettävä niitä sekä vältettävä päällekkäisyyksiä niiden kanssa, erityisesti unionin humanitaarisen avun politiikan, kehitysyhteistyöpolitiikan ja unionin pelastuspalvelumekanismin kanssa. [tark. 94] 2 b. Kun edistetään johdonmukaista kansainvälistä humanitaarisiin kriiseihin vastaamista, tämän luvun nojalla toteutettavien toimien on oltava Yhdistyneiden kansakuntien humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston koordinoimien toimien mukaisia. [tark. 95]] 2 c. Euroopan humanitaarisen avun joukkojen on osaltaan vahvistettava sukupuolinäkökulmaa unionin humanitaarisessa avussa ja edistettävä riittäviä humanitaarisia toimia naisten erityistarpeiden huomioon ottamiseksi. Erityistä huomiota on kiinnitettävä naisryhmien ja -verkostojen kanssa tehtävään yhteistyöhön, jotta edistetään naisten osallistumista ja johtajuutta humanitaarisen avun alalla ja hyödynnetään heidän valmiuksiaan ja asiantuntemustaan kriisistä toipumisessa, rauhan rakentamisessa, katastrofiriskin vähentämisessä ja kärsimään joutuneiden yhteisöjen selviytymiskyvyn parantamisessa. [tark. 96] 2 d. Lähettämistä koskevat yksityiskohtaiset säännöt on vahvistettava läheisessä yhteistyössä vastaanottavien organisaatioiden kanssa lähettävän organisaation ja Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen välisessä sopimuksessa, johon sisältyvät oikeudet ja velvollisuudet, lähettämisen kesto ja paikka sekä tehtävät. [tark. 97] 3. Tämän toimintalohkon on tuettava 4 artiklan 1 kohdan a, d ja e alakohdassa tarkoitettuja toimia seuraavilla tavoilla: a) vapaaehtoistoiminnalla, jota tarkoitetaan 11 artiklassa; a a) solidaarisuushankkeilla; [tark. 98] b) tähän toimintalohkoon osallistuvien henkilöiden ja organisaatioiden verkostotoimilla 5 artiklan mukaisesti; c) laatu- ja tukitoimenpiteillä 5 artiklan mukaisesti kiinnittäen erityistä huomiota toimenpiteisiin osallistujien turvallisuuden varmistamiseksi. 3 a. Tällä asetuksella tuetaan kolmansien maiden tarpeita koskevan etukäteen tehdyn arvioinnin perusteella toimia, joilla pyritään vahvistamaan humanitaarisen avun valmiuksia ja siten parantamaan paikallisella tasolla valmistautumista humanitaarisiin kriiseihin ja varmistamaan vapaaehtoisten käytännön työn tehokkuus ja kestävyys, mukaan lukien a) katastrofiriskien hallinta, katastrofi- ja toimintavalmius, työnohjaus, vapaaehtoisten johtamista koskeva koulutus ja muut vastaanottavien järjestöjen henkilöstön ja vapaaehtoisten kannalta merkityksellisten alojen toimet; b) parhaiden käytäntöjen vaihto, tekninen apu, kumppanuusohjelmat ja henkilöstön ja vapaaehtoisten vaihto-ohjelmat, verkostojen perustaminen ja muut asiaankuuluvat toimet. [tark. 99] 3 b. Komissio jatkaa, ylläpitää ja päivittää EU:n vapaaehtoisavun tietokantaa, sääntelee sen saatavuutta ja käyttöä, myös EU:n vapaaehtoisavun saatavuuden ja soveltuvuuden osalta, mikä mahdollistaa palaavien vapaaehtoisten jatkuvan osallistumisen. Tähän tietokantaan tai sitä varten kerättyjen henkilötietojen käsittely hoidetaan tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (27) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1725 (28) säännösten mukaisesti. [tark. 100]

11 artikla Humanitaarisen avun operaatioita tukeva vapaaehtoistoiminta 1. Humanitaarisen avun operaatioita tukevaan vapaaehtoistoimintaan, jota tarkoitetaan 4 artiklan 1 kohdan a alakohdassa, on sisällyttävä oppimis- ja koulutuskomponentti, on sisällyttävä – myös ennen toimintaan osallistumista – asianmukainen oppiminen ja koulutus, joka liittyy hankkeisiin, joihin nuoret vapaaehtoiset tulevat osallistumaan, ja jossa painotetaan asianmukaisesti 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja humanitaarisen avun periaatteita, myös haitan aiheuttamisen välttämistä (”do no harm”) koskevaa periaatetta, ja se ei saa korvata harjoitteluja tai työtä ja sen on perustuttava kirjalliseen vapaaehtoistoimintasopimukseen. [tark. 101] 1 a. EU:n vapaaehtoisapua koskevan aloitteen kehyksessä on edistettävä kolmansien maiden paikallisten vapaaehtoisten osallistumista. [tark. 102] 2. Tähän toimintalohkoon perustuvaa vapaaehtoistoimintaa voidaan toteuttaa ainoastaan sellaisissa kolmansissa maissa, [tark. 103] a) joissa toteutetaan humanitaarisen avun toimia ja operaatioita; ja b) joissa ei ole käynnissä kansainvälisiä tai muita aseellisia konflikteja. 2 a. Lähettävien tai vastaanottavien organisaatioiden tai muiden asianomaisten toimijoiden ennakolta kolmansissa maissa tekemien tarvearviointien perusteella Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukot tukevat toimia, joilla pyritään a) vahvistamaan vastaanottavien organisaatioiden valmiuksia kolmansissa maissa annettavaa humanitaarista apua varten, jotta voidaan tehostaa paikallista katastrofivalmiutta ja humanitaarisiin kriiseihin vastaamista ja varmistaa Euroopan humanitaarisen avun vapaaehtoisjoukkojen työn tosiasiallinen ja kestävä vaikutus kentällä katastrofiriskien hallinnan, katastrofi- ja reagointivalmiuden, humanitaarisesta toiminnasta kestävään paikalliseen kehitykseen siirtymisen, työnohjauksen ja vapaaehtoisten johtamista koskevan koulutuksen avulla; b) vaihtamaan parhaita käytäntöjä, antamaan teknistä apua ja toteuttamaan kumppanuusohjelmia sekä henkilöstön ja vapaaehtoisten vaihtoa. [tark. 104] 2 b. Vapaaehtoisten turvallisuutta koskevan riskinarvioinnin on oltava ensisijainen, erityisesti maissa tai alueilla, joiden katsotaan olevan epävakaita tai joissa on välittömiä uhkia. [tark. 105] 2 c. Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevia tiedotuskampanjoita on toteutettava ensisijaisesti unionin alueella, kun ne koskevat EU:n vapaaehtoisapua koskevaa aloitetta, ja niiden on liityttävä vapaaehtoisten ja humanitaarisen avun antajien tekemään työhön sitä ohjaavien humanitaarisen avun periaatteiden eli humaanisuuden, puolueettomuuden, tasapuolisuuden ja riippumattomuuden pohjalta. [tark. 106] 2 d. Vapaaehtoistyöllä on vastattava vastaanottavan järjestön paikallisella tasolla havaitsemiin puutteisiin ja todellisiin tarpeisiin. [tark. 107]

11 a artikla Vapaaehtoisehdokkaiden määrittäminen ja valinta 1. Kolmansien maiden tarpeita koskevan etukäteen tehdyn arvioinnin perusteella komissio määrittää ja valitsee vapaaehtoisehdokkaat, jotka osallistuvat ohjelmaan ja saavat koulutusta yhteistyössä kansallisten toimistojen ja vastaanottavien järjestöjen kanssa. 2. Vapaaehtoisehdokkaat määritetään ja valitaan 14 artiklan mukaisesti noudattaen syrjimättömyyden, tasa-arvon ja yhdenvertaisten mahdollisuuksien periaatteita. 3. Tämän asetuksen 2 ja 15 artiklassa tarkoitettuja ikärajoja ei sovelleta vapaaehtoistoimintaan, jolla tuetaan tämän artiklan mukaisia humanitaarisia avustustoimia. [tark. 108]

11 b artikla Vapaaehtoisehdokkaiden koulutus 1. Kolmansien maiden tarpeita koskevan etukäteen tehdyn arvioinnin perusteella komissio laatii koulutusohjelman, jonka tarkoituksena on valmistella vapaaehtoisehdokkaita tukemaan ja täydentämään humanitaarisen avun toimia. 2. Hakemusmenettelyn mukaisesti määritetyt ja valitut ehdokkaat voivat osallistua pätevien elinten toteuttamiin koulutusohjelmiin. Kaikille vapaaehtoisehdokkaille pakollisen koulutuksen laajuus ja sisältö määritetään yhteistyössä sertifioidun vastaanottavan järjestön kanssa tarpeiden perusteella ottaen huomioon vapaaehtoisehdokkaan edeltävän kokemuksen ja suunnitellun lähettämispaikan. 3. Koulutusohjelman on sisällettävä arviointi, jossa tarkastellaan vapaaehtoisehdokkaiden valmiuksia lähteä kenttätyöhön tukemaan ja täydentämään humanitaarisen avun antamista koskevia toimia kolmansissa maissa ja täyttää paikalliset tarpeet. [tark. 109]

V LUKU

RAHOITUSSÄÄNNÖKSET

12 artikla Budjetti 1. Ohjelman toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 1 112 988 000 euroa vuoden 2018 hintoina [ 1 260 000 000 euroa käypinä hintoina]. [tark. 110] 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät. Talousarviosta on kohdennettava asianmukainen määrä jäsenvaltioiden parhaiden käytäntöjen levittämiseen ja nuorisoverkostojen kehittämiseen. [tark. 111] 2 a. Komissio antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tätä asetusta, jotta se olisi joustava ja voitaisiin mukauttaa määrärahojen ohjeellista jakautumista eri toimiin 12 a artiklan mukaisesti. Tämän artiklan nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä otetaan uudet poliittiset painopisteet huomioon noudattamalla mukauttamisessa 20 prosentin enimmäisliikkumavaraa. [tark. 112] 3. Menot, jotka aiheutuvat ensimmäiseen työohjelmaan sisältyvien hankkeiden toimista, voivat olla avustuskelpoisia 1 päivästä tammikuuta 2021, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista. 4. Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää ohjelman käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan a alakohdan] mukaisesti tai välillisesti [saman artiklan 1 kohdan c alakohdan] mukaisesti. Kyseisiä varoja on mahdollisuuksien mukaan käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi.

12 a artikla Määrärahojen jakautuminen 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitettuihin toimiin Määrärahojen ohjeellinen jakautuminen 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitettuihin toimiin on seuraava: a) edellä 7 artiklassa tarkoitettu vapaaehtoistoiminta solidaarisuustoimissa ja 9 artiklassa tarkoitetut solidaarisuushankkeet: 86 prosenttia; b) edellä 8 artiklassa tarkoitetut harjoittelut ja työ: kahdeksan prosenttia; ja c) edellä 11 artiklassa tarkoitettu humanitaarisen avun operaatioita tukeva vapaaehtoistoiminta: kuusi prosenttia. [tark. 113]

13 artikla EU:n rahoituksen muodot ja toteuttamismenetelmät 1. Ohjelman toteutuksessa käytetään johdonmukaisesti suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti tai välillistä hallinnointia varainhoitoasetuksen [62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa] tarkoitettujen elinten kanssa. 2. Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot ja hankinnat. Vaatimusten yksinkertaistamiseksi tuensaajien kannalta on käytettävä mahdollisimman usein kertakorvauksia, yksikkökustannuksia ja kiinteämääräistä rahoitusta. [tark. 114] 3. Riski, joka liittyy varojen perintään takaisin tuensaajilta, voidaan kattaa keskinäiseen vakuutusjärjestelmään suoritettavilla maksuilla, jotka katsotaan varainhoitoasetuksessa tarkoitetuksi riittäväksi vakuudeksi. Asetuksen XXX [takuurahastosta annetun asetuksen seuraaja] [X artiklan] säännöksiä sovelletaan. 4. Arviointikomitea niin suoran kuin välillisen hallinnoinnin puitteissa tehtäviä valintoja varten voi koostua ulkopuolisista asiantuntijoista.

VI LUKU

OSALLISTUMINEN EUROOPAN SOLIDAARISUUSJOUKKOIHIN

14 artikla Osallistujamaat 1. Edellä 5, 7, 8, 9 ja 11 artiklassa tarkoitettuihin vapaaehtoistoimintaan, harjoitteluihin, työhön, solidaarisuushankkeisiin, verkostotoimiin ja laatu- ja tukitoimenpiteisiin voivat osallistua kaikki jäsenvaltiot ja merentakaiset maat ja alueet. 2. Edellä 5 ja 7 artiklassa tarkoitettuihin vapaaehtoistoimintaan, verkostotoimiin ja laatu- ja tukitoimenpiteisiin voivat osallistua myös seuraavat: a) Euroopan vapaakauppaliiton jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokkaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; d) muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella — varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; — vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa. Maksettavia rahoitusosuuksia pidetään käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen [21 artiklan 5 kohdan] mukaisesti; — ei anneta kolmannelle maalle ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; — taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 3. Edellä 2 kohdassa tarkoitetut maat voivat osallistua täysimääräisesti ohjelmaan ainoastaan siinä tapauksessa, että ne täyttävät kaikki jäsenvaltioille tässä asetuksessa säädetyt velvoitteet. 3 a. Kolmansien maiden maksamat ja niiltä odotettavat ohjelman rahoitusosuudet on ilmoitettava budjettivallan käyttäjille heti, kun riittävästi tietoa on saatavilla, osana ohjelman vuosittaista arviointia tai väliarviointia. [tark. 115] 4. Vapaaehtois- ja verkostotoimet, joita tarkoitetaan 5 ja 7 artiklassa, voivat olla avoimia ohjelmaan assosioitumattomien kolmansien maiden, etenkin naapuruusmaiden, osallistumiselle.

15 artikla Yksityishenkilöiden osallistuminen 1. Iältään 17–30-vuotiaiden nuorten, jotka haluavat osallistua Euroopan solidaarisuusjoukkoihin, on rekisteröidyttävä Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaalissa. Nuoren on vapaaehtoistoiminnan, harjoittelun, työn tai solidaarisuushankkeen käynnistyessä kuitenkin oltava vähintään 18-vuotias ja enintään 30-vuotias. 1 a. Toiseen maahan muuttavilla osallistujilla on oikeus vastaavanlaiseen täyteen terveydenhoitoon kuin heidän asuinjäsenvaltiossaan, ei pelkästään kiireelliseen terveydenhoitoon. Terveydenhoitoa on tarjottava sen jäsenvaltion julkisten terveydenhuoltopalvelujen kautta, jossa toimintaa harjoitetaan, ja silloin, kun tällaisia palveluja ei ole, tai jos asuinjäsenvaltion laatunormeja ei selvästikään noudateta, yksityisten terveydenhuoltopalvelujen välityksellä siinä jäsenvaltiossa, jossa toimintaa harjoitetaan. [tark. 116] 1 b. Pannessaan täytäntöön tätä asetusta komissio, jäsenvaltiot ja muut osallistujamaat edistävät sosiaalista osallisuutta ja yhtäläisiä osallistumisedellytyksiä ja varsinkin sellaisten nuorten osallistumista, joilla on muita vähemmän mahdollisuuksia. [tark. 117]

16 artikla Osallistujaorganisaatiot 1. Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistumisen on oltava avointa sekä voittoa tavoittelemattomille että tavoitteleville julkisille tai yksityisille yhteisöille ja kansainvälisille organisaatioille , mukaan lukien nuorisojärjestöt, uskonnolliset yhteisöt, hyväntekeväisyysjärjestöt, sekulaariset humanistiset järjestöt, kansalaisjärjestöt tai muut kansalaisyhteiskunnan toimijat sillä edellytyksellä, että ne tarjoavat solidaarisuustoimia, että ne ovat oikeushenkilöitä sen valtion lain mukaan, jossa ne on rekisteröity, ja että ne ovat saaneet Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkin. Laatumerkin on vahvistettava, että toiminnalla voidaan saavuttaa 3 artiklan mukaiset tavoitteet ja varmistaa 4 artiklan mukaiset toimet. [tark. 118] 2. Euroopan solidaarisuusjoukkojen toimivaltainen täytäntöönpanoelin arvioi Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujaorganisaatioksi ryhtymistä koskevat hakemukset käyttäen perusteena seuraavia periaatteita: yhdenvertainen kohtelu; tasa-arvo ja syrjimättömyys; palkkatyön korvaamisen välttäminen; sellaisten laadukkaiden , helposti käytettävissä olevien ja osallistavien toimien tarjoaminen, jotka tuovat selvää lisäarvoa yhteisön yksilöityjen tarpeiden kannalta ja joihin liittyy henkilökohtaista, sosiaalista, koulutuksellista ja ammatillista kehittymistä edistävä oppimisulottuvuus; asiaankuuluvat koulutus-, työskentely- ja vapaaehtoistoimintajärjestelyt; turvallinen ja asianmukainen ympäristö ja olosuhteet; ja varainhoitoasetuksen mukainen voiton tuottamisen kieltävä periaate. Edellä esitettyjen periaatteiden avulla varmistetaan, että yhteisön toimet ovat Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevien vaatimusten ja tavoitteiden mukaisia. Laatumerkki myönnetään vain organisaatioille, jotka sitoutuvat noudattamaan näitä periaatteita. [tark. 119] 3. Arvioinnin perusteella yhteisölle voidaan myöntää Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki. Erityisvaatimukset, jotka laatumerkin saamiseksi on täytettävä, vaihtelevat solidaarisuustoimen lajin ja yhteisön tehtävän mukaan. Saatu merkki arvioidaan säännöllisin väliajoin uudestaan ja se voidaan peruuttaa on peruutettava, jos sitä käytetään väärin tai jos 2 kohdassa esitettyjä periaatteita ei noudateta. Yksikön, joka muuttaa toimiaan merkittävästi, on ilmoitettava asiasta toimivaltaiselle täytäntöönpanoelimelle uudelleenarviointia varten . [tark. 120] 4. Yhteisölle, joka on saanut Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkin, on tarjottava pääsy Euroopan solidaarisuusjoukkojen portaaliin vastaanottajan tehtävän, tukitehtävän tai molempien hoitamista varten, ja sen on voitava tarjota solidaarisuustoimia rekisteröityneille ehdokkaille. 4 a. Osallistujaorganisaatioilla, joille on myönnetty laatumerkki, on pääsy verkkofoorumiin, josta ne voivat helposti etsiä sopivia hakijoita, jotta solidaarisuustoimiin osallistuminen olisi helpompaa sekä osallistujille että osallistujaorganisaatioille. [tark. 121] 4 b. Osallistujaorganisaatiot edistävät ohjelman tunnetuksi tekemistä tarjoamalla entisille osallistujille mahdollisuuden jakaa kokemuksiaan ja toimia lähettiläinä ohjelman mahdolliselle seuraavalle sukupolvelle verkoston avulla. [tark. 122] 5. Euroopan solidaarisuusjoukkojen laatumerkki ei saa automaattisesti johtaa Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa saatavaan rahoitukseen. 5 a. Osallistujaorganisaatioiden on hoidettava useita tehtäviä Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. Vastaanottavan organisaation tehtävää hoitaessaan niiden on suoritettava solidaarisuustoimien tarjoamiseen rekisteröityneille osallistujille, osallistujien valitsemiseen ja vastaanottamiseen liittyviä toimenpiteitä, mukaan lukien toimien järjestäminen ja osallistujien opastaminen ja tukeminen solidaarisuustoimen kaikissa vaiheissa, turvallisen ja sopivan työympäristön tarjoaminen osallistujille ja palautteen antaminen osallistujalle toimen jälkeen tarpeen mukaan. Tukitehtävää hoitaessaan niiden on suoritettava toimenpiteitä, jotka liittyvät osallistujien lähettämiseen ja heidän valmentamiseensa ja tukemiseensa ennen lähtöä sekä solidaarisuustoimen aikana ja sen jälkeen, mukaan lukien osallistujien kouluttaminen sekä heidän ohjaamisensa paikallisiin organisaatioihin toimen jälkeen. Tukitehtävissä toimivat organisaatiot voivat tarjota osallistujille myös hallinnollista ja logistista tukea solidaarisuushankkeissa. [tark. 123] 6. Osallistujaorganisaation tarjoamiin solidaarisuustoimiin ja niihin liittyviin laatu- ja tukitoimenpiteisiin voi saada rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukoista tai muista rahoituslähteistä, jotka eivät ole riippuvaisia unionin talousarviosta. 7. Organisaatioiden, joiden osallistuminen liittyy 11 artiklassa kuvailtuihin toimiin, on asetettava vapaaehtoisten turvallisuus etusijalle.

17 artikla Euroopan solidaarisuusjoukkojen rahoituksen saanti Kaikki johonkin osallistujamaahan sijoittautuneet julkiset tai yksityiset yhteisöt ja kansainväliset järjestöt voivat hakea rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen puitteissa. Kun kyseessä ovat 7, 8 ja 11 artiklassa tarkoitetut toimet, osallistujaorganisaation on saatava laatumerkki ennakkoedellytyksenä Euroopan solidaarisuusjoukkojen rahoituksen saamiselle. Kun kyseessä ovat 9 artiklassa tarkoitetut solidaarisuushankkeet, myös luonnolliset henkilöt voivat hakea rahoitusta Euroopan solidaarisuusjoukkojen osallistujien muodostamien epävirallisten ryhmien puolesta. Yleisenä sääntönä on, että avustushakemukset on toimitettava sen maan kansalliselle toimistolle, johon organisaatio on sijoittautunut. Euroopan laajuisten tai kansainvälisten organisaatioiden järjestämiä toimia, vapaaehtoistiimien toimia unionin tasolla yksilöidyillä ensisijaisilla aloilla sekä toimia humanitaarisen avun operaatioiden tukemiseksi EU:n ulkopuolisissa maissa koskevat avustushakemukset on toimitettava koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle (EACEA). [tark. 124]

VII LUKU

OHJELMASUUNNITTELU, SEURANTA JA ARVIOINTI

18 artikla Työohjelma Vuotuinen työohjelma [tark. 125] Toissijaiset politiikkaan liittyvät valinnat ja painopisteet, kuten 4–11 artiklassa esitettyjen erityisten toimien yksityiskohdat, määritetään vuosittain työohjelmassa varainhoitoasetuksen 110 artiklan säännösten mukaisesti. Vuotuisessa työohjelmassa on esitettävä myös yksityiskohtaiset tiedot ohjelman täytäntöönpanosta. Työohjelmassa on oltava myös maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä ja rahoituksen jakautumisesta jäsenvaltioiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden kesken kansallisen toimiston kautta hallinnoitavien toimien osalta. Komissiolle siirretään valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä tämän asetuksen täydentämiseksi hyväksymällä vuotuinen työohjelma. [tark. 126] Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen [110 artiklassa] tarkoitetuilla työohjelmilla. Työohjelmassa on oltava myös maininta kullekin toimelle osoitetun rahoituksen määrästä ja rahoituksen jakautumisesta jäsenvaltioiden ja ohjelmaan assosioituneiden kolmansien maiden kesken kansallisen toimiston kautta hallinnoitavien toimien osalta. Komissio hyväksyy työohjelman täytäntöönpanosäädöksellä. Tällaiset täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 30 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

19 artikla Seuranta ja raportointi 1. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa säädettyjen yleisten ja erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään liitteessä. 2. Jotta varmistetaan tuloksellinen arviointi, jolla mitataan ohjelman edistymistä tavoitteidensa saavuttamisessa, komissiolle siirretään valta antaa 29 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä indikaattorien tarkistamiseksi tai täydentämiseksi tarvittaessa tai täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä. 3. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että varainhoitoasetuksen [2 artiklan 5 kohdassa] tarkoitetut unionin varojen saajat keräävät ohjelman toteuttamisen seurannassa ja arvioinnissa käytettävät tiedot tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti ja riittävän yksityiskohtaisella tasolla. Sitä varten unionin varojen saajille ja jäsenvaltioille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

20 artikla Arviointi 1. Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2. Ohjelman väliarviointi on suoritettava heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua siitä, kun ohjelman täytäntöönpano on käynnistynyt. Komissio toimittaa väliarvioinnin Euroopan parlamentille , neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 . Siihen on liitettävä myös edeltävän ohjelman loppuarviointi. [tark. 127] 3. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle ohjelman toteuttamista ja vaikutuksia omilla alueillaan koskeva kertomus viimeistään 30 päivänä huhtikuuta 2024, sanotun kuitenkaan rajoittamatta IX luvussa vahvistettujen vaatimusten ja 23 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen velvollisuuksien noudattamista. 3 a. Komissio esittää tarvittaessa ja jäsenvaltioiden toimittamien väliarviointien ja täytäntöönpanokertomusten perusteella lainsäädäntöehdotuksia tämän asetuksen muuttamiseksi. Komissio tulee Euroopan parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kuultavaksi väliarviointia koskevasta kertomuksesta, myös päätöksestään siitä, onko tätä asetusta tarpeen muuttaa. [tark. 128] 4. Komissio suorittaa ohjelman toteuttamisen päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä, ohjelman lopullisen arvioinnin. 5. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

VIII LUKU

TIEDOTUS, VIESTINTÄ JA TULOSTEN LEVITTÄMINEN

21 artikla Tiedotus, viestintä ja tulosten levittäminen 1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys (erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia) tarjoamalla oikea-aikaista, johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa eri kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. [tark. 129] 2. Komissio toteuttaa yhteistyössä osallistujamaiden kansallisten viranomaisten ja kansallisten toimistojen sekä asiaankuuluvien unionin tason verkostojen kanssa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa ja sen toimia ja tuloksia. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. [tark. 130] 3. Jäljempänä 23 artiklassa tarkoitettujen kansallisten toimistojen on kehitettävä johdonmukainen strategia, joka koskee tehokasta tiedotusta niiden hallinnoimien ohjelman toimien yhteydessä tuetuista toiminnoista sekä tulosten tehokasta levittämistä kaikille mahdollisille edunsaajille ja hyödyntämistä, ja avustettava komissiota sen yleisessä tiedottamisessa, joka koskee ohjelmaa, kansallisella ja unionin tasolla hallinnoituja toimi