Komission kertomus neuvostolle tiettyihin palkoviljoihin sovellettavan järjestelmän soveltamisesta /* KOM/99/0426 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE TIETTYIHIN PALKOVILJOIHIN SOVELLETTAVAN JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISESTA KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE TIETTYIHIN PALKOVILJOIHIN SOVELLETTAVAN JÄRJESTELMÄN SOVELTAMISESTA Komissio vastaa tällä kertomuksella asetuksen (EY) N:o 1577/96 [1] 6 artiklan 3 kohdan säännöksiin, joiden mukaisesti komissio antaa kolmen markkinointivuoden jälkeen kertomuksen tiettyihin palkoviljoihin sovellettavan järjestelmän soveltamisesta ja tekee tarvittaessa aiheelliset ehdotukset. [1] EYVL L 206, 16.8.1996, s. 4. 1. Järjestelmän kuvaus 'Palkoviljoilla' tarkoitetaan kuivina siemeninä korjattavia linssejä, kahviherneitä ja virnoja. Näihin viljelmiin sovelletaan erityistä yhteisön tukitoimenpidettä, joka otettiin käyttöön vuonna 1989 asetuksella (ETY) N:o 762/89 [2] alunperin kolmeksi markkinointivuodeksi eli 30 päivään kesäkuuta 1992. [2] EYVL L 80, 23.3.1989, s. 76. Tämä toimenpide koostui komission vuosittain vahvistamasta yhteisön hehtaarituesta, jota maksettiin kylvetyn ja korjatun pinta-alan mukaan. Vuonna 1989 tukea maksettiin 75 ECU (entinen vihreä ecu) hehtaarilta 300 000 hehtaarin suuruisen taatun enimmäispinta-alan rajoissa, joka vastasi yhteisössä markkinointivuosina 1985/86, 1986/87 ja 1987/88 palkoviljojen viljelyyn käytettyjen pinta-alojen keskiarvoa. Taatun enimmäispinta-alan ylittyminen johti tuen vähentämiseen seuraavana markkinointivuonna. Järjestelmää jatkettiin sittemmin useaan otteeseen. Joulukuussa 1993 kokoontuneen neuvoston päätelmissä mainittiin aikomus lujittaa asteittain nykyistä tukijärjestelmää, minkä seurauksena komissio lisäsi tukea vaiheittain siten, että sen määrä oli markkinointivuonna 1995/96 150 ECU (entinen vihreä ecu) hehtaarilta. Nykyinen järjestelmä (asetus (EY) N:o 1577/96) noudattaa vuonna 1989 luodun järjestelmän päälinjoja. Tuki on säilytetty markkinointivuoden 1995/96 tasolla eli 181 ECU ottaen huomioon "switch-over" -kerroin (150 x 1,207509 = 181 ECU). Järjestelmässä on otettu käyttöön seuraavat kaksi merkittävää muutosta: taattua enimmäispinta-alaa on lisätty 400 000 hehtaariin ja taatun enimmäispinta-alan ylittymisestä aiheutuvaa tuen vähennystä sovelletaan kyseisenä markkinointivuonna. Asetusta (EY) N:o 1577/96 on sittemmin muutettu asetuksella (EY) N:o 1826/97 [3] palkoviljojen osalta nimikkeistöön tehdyn muutoksen huomioon ottamiseksi. [3] EYVL L 260, 23.9.1997, s. 11. Tuottajien tekemiä tukihakemuksia käsitellään asetuksen (ETY) N:o 3508/92 [4] mukaisesti yhdennetyssä hallinto- ja valvontajärjestelmässä samoin kuin yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti myönnettyjä hehtaaritukia. [4] EYVL L 355, 5.12.1992, s. 1. 2. Järjestelmän soveltaminen Taattu enimmäispinta-ala ylittyi tässä kertomuksessa tarkasteltujen kolmen markkinointivuoden aikana (1996/97, 1997/98 ja 1998/99) vastaavasti 37,44 prosenttia, 23,54 prosenttia ja 10,08 prosenttia. Perustuki (181 ECU/ha) pieneni tämän vuoksi suhteellisesti taatun enimmäispinta-alan ylittymisen tapauksessa sovellettavien säännösten mukaisesti. Tuen lopullinen määrä oli 131,69 ECU/ha markkinointivuonna 1996/97, 146,51 ECU/ha markkinointivuonna 1997/98 ja 164,42 ECU/ha markkinointivuonna 1998/99. Palkoviljojen viljelyyn käytettyjen pinta-alojen kehitys, taatun enimmäispinta-alan ylitykset ja tuen lopulliset määrät esitetään yksityiskohtaisesti liitteessä I olevassa taulukossa. 3. Järjestelmän parantamismahdollisuudet Järjestelmään ehdotettiin tämän kertomuksen kattamana aikana useita parannuksia. Jotkut parannukset edellyttävät järjestelmän perinpohjaista muuttamista ja näin ollen lisää budjettivaroja, kuten taatun enimmäispinta-alan lisääminen tai uusien viljelmien käyttöönotto. Niitä ei käsitellä tässä kertomuksessa. Agenda 2000 -neuvotteluissa otettiin esille kysymys peltokasvien sisällyttämisestä kyseiseen järjestelmään. Tästä olisi vain vähäistä etua perinteisille linssien, kahviherneiden tai virnojen tuottajille, sillä se saattaisi johtaa kyseisten viljelmien osittaiseen siirtämiseen muualle merkitsemättä järjestelmän todellista yksinkertaistamista. Tätä vaihtoehtoa ei otettu huomioon hyväksyttäessä Agenda 2000 eikä siihen ole enää syytä palata. Euroopan parlamentti kehotti kirjallisella kysymyksellä (3919/97) komissiota ottamaan huomioon taatun enimmäispinta-alan merkittävät ylitykset, jotka olivat aiheutuneet rehuksi tarkoitettujen virnojen viljelyyn käytettyjen pinta-alojen kasvamisesta. Kaksi muuta palkoviljaa on tarkoitettu ihmisravinnoksi. Tässä yhteydessä korostettiin, että nimikkeistön koodi vaikutti virheelliseltä. Komissio ilmoitti 6. tammikuuta 1998 antamassaan vastauksessa [5], että se "tutkii perusteellisesti näiden kahden virnalajin luokittelua ja antaa tarvittaessa ehdotuksen voimassa olevan lainsäädännön muuttamisesta". [5] EYVL C 187, 16.6.1998, s. 89. 4. Ehdotus Tarkastuksen jälkeen vaikutti siltä, että nimikkeistön koodi ex 0713 90 90 oli oikea, koska kyse on nimikkeeseen 0713 ("Kuivattu, silvitty palkovilja, myös kalvoton tai halkaistu") kuuluvasta kuvauksesta, sillä virnat korjataan siemeninä. Vihreinä rehuaineina korjatut virnat luokitellaan koodiin 1214, eivätkä ne saa tukea tästä järjestelmästä. Koska virnoja ei nimenomaisesti mainita nimikkeessä 0713, on käytettävä alanimikkettä 0713 90 ("muut"), jossa on alanimike 0713 90 10 kylvämiseen tarkoitetuille siemenille. Virnojen tapauksessa kylvämiseen tarkoitetut siemenet luokitellaan CN-koodiin 1209 29 10. Ne eivät saa tukea tästä järjestelmästä, mutta voivat kuulua siemeniä koskevan lainsäädännön alaan. Rehuksi tarkoitetut siemeninä korjatut virnat on näin ollen luokiteltava CN-koodiin 0713 90 90. Asetusta ei ole näin ollen tarpeen oikaista. Komissio katsoo tästä syystä, että järjestelmää on sovellettava nykyisessä muodossaan, eli taatun enimmäispinta-alan on säilyttävä 400 000 hehtaarina ja tuen 181 EUR hehtaarilta. Taatun enimmäispinta-alan ylitykset osoittavat kuitenkin, että pinta-alojen kehitys olisi saatava paremmin hallintaan. Tämän vuoksi komissio ehdottaa tuotteiden eri käyttötarkoitusten huomioon ottamista, sillä linssit ja kahviherneet on tarkoitettu ihmisravinnoksi ja virnat rehuksi. Niiden pinta-alojen suhteellinen osuus, joille on haettu tukea toimenpiteen soveltamisen alusta alkaen, esitetään liitteessä II. Siitä käy ilmi, että linssien ja kahviherneiden keskimääräinen osuus on ollut noin 40 prosenttia ja virnojen osuus 60 prosenttia tuetuista pinta-aloista. Komissio ehdottaa, että taattu pinta-ala jaettaisiin tämän perusteella kahteen osaan, jolloin linssien ja kahviherneiden osuudeksi tulisi 160 000 hehtaaria ja virnojen osuudeksi 240 000 hehtaaria. Taatun enimmäispinta-alan hehtaarit, jotka jäisivät jonakin markkinointivuonna käyttämättä, siirrettäisiin toiseen taattuun enimmäispinta-alaan ennen mahdollisen ylittymisen toteamista. Komissio ehdottaa lisäksi toimivaltaisen hallintokomitean vaihtamista korvaamalla kuivarehujen hallintokomitea viljan hallintokomitealla, jotta asetus saataisiin vastaamaan käytäntöä. LIITE I PALKOVILJAT Pinta-alat, joille on haettu tukeaAsetuksen (EY) N:o 1644/96 3 artikla Pinta-ala (ha) >TAULUKON PAIKKA> LIITE II PALKOVILJAT Pinta-alat, joille on haettu tukea (ha) >TAULUKON PAIKKA> >VIITTAUS KAAVIOON>