•ft- * EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.04.1997 
KOM(97) 137 lopull. 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
VUOSIKERTOMUS 1996 
(Komission esittämä) 

ESIPUHE 
Komissio esittelee vuosittain yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) vuosikertomuksen, jossa 
esitellään YTK.n toimintaa kuluneen vuoden aikana koko laajuudessaan ja annetaan tietoa työn 
hoitamista varten käytettävissä olleista henkisistä ja taloudellisista voimavaroista. 
Komissio välittää YTK:n hallintoneuvoston huomioilla täydennetyn vuosikertomuksen Euroopan 
neuvostolle, Euroopan parlamentille sekä talous-ja sosiaalikomitealle. 
Tämä kertomus kattaa YTK:n toiminnan vuonna 1996. Se julkaistaan, koska neuvoston päätös 
velvoittaa laatimaan kertomuksen YTK.n erityisohjelmista (1995-1998) EY.lle (Euroopan 
yhteisö)1 ja Euratomille (Euroopan atomienergiayhteisö)2, sekä lisäksi Euratomille3 selostuksen 
suurvuoreaktoria koskevasta vuosien 1996 -1999 lisäohjelmasta. 
Samalla vuoden 1996 vuosikertomus täyttää Euroopan yhteisön EY:n perustamissopimuksen 130p 
artiklassa esitetyn vaatimuksen laatia kertomus yhteisön TTK-toiminnasta (tutkimus ja 
teknologinen kehittäminen). 
1 EYVLN:oL 361/114, 31.12. 1994 
2 EYVL N:o L 361/132, 31.12. 1994 
3 EYVL N:oL 172/23, 11.7. 1996 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
VUOSIKERTOMUS 1996 
Komission kertomus 
4 
YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS 
Yhteinen tutkimuskeskus on perustettu palvelemaan Euroopan unionia. Kiinteänä osana 
komissiota sen tehtävänä on tarjota Euroopan unionille tieteellistä ja teknistä osaamista, joka 
hyödyttää unionin politiikan muotoilua ja toteutusta. YTK on Euroopan komission perustama ja 
sen yhteinen tutkimuslaboratorio, jonka päämaja sijaitsee Brysselissä. Viidellä eri paikkakunnalla 
- Belgiassa, Saksassa, Italiassa, Alankomaissa ja Espanjassa - sijaitsee seitsemän tutkimuslaitosta, 
joista kukin on erikoistunut omaan tutkimusalaansa. 
Tutkimuslaitokset ovat seuraavat: 
IRRM Mittaus-ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos GEEL(B) 
ITU Transuraanin tutkimuslaitos KARLSRUHE (D) 
IAM Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos PETTEN (NL) j a ISPRA (I) 
ISIS Tieto-ja järjestelmätekniikan ja turvallisuus- ISPRA (I) 
teknologian tutkimuslaitos 
EI Ympäristöntutkimuslaitos ISPRA (I) 
SAI Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos ISPRA (I) 
IPTS Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos SEVILLA (E) 
Tutkimuslaitosten kautta YTK edistää ja harjoittaa asiakaslähtöistä, erittäin korkeatasoista ja 
yhtenäistä tutkimusta ja tukee näin yhteisön politiikkaa. 
Kiinteänä osana yhteisön tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen järjestelmää yhteinen 
tutkimuskeskus toimii yhä enemmän eurooppalaisen T&K:n liikkeelle panevana voimana. Tästä 
hyötyvät sekä teollisuus että kuluttajat. Vuosien mittaan YTK on kehittänyt erityistaitoja, 
ainutlaatuisia työvälineitä ja luotettavan, puolueettoman tieteellisen osaamisen, joka on sopeutettu 
sen kolmiosaiseen toimenkuvaan. Ensimmäinen sen tehtävistä on neuvoston valitsemien ja 
Euroopan unionin rahoittamien yhteisön erityisten tutkimusohjelmien toteuttaminen. Toisena 
tehtävänä on asiakaslähtöisen tutkimuksen tuottaminen tieteellisenä ja teknisenä tukena yhteisön 
muulle politiikalle, kuten ympäristönsuojelulle, maanviljelylle tai ydinturvallisuudelle. Lisäksi 
YTK toimii yhä menestyksellisemmin kilpailuperiaatteella esimerkiksi osallistuen tasavertaisena 
osapuolena jäsenvaltioiden tai assosioitujen maiden teollisuuden, tutkimuslaitosten ja 
korkeakoulujen kanssa yhteisön ohjelmiin, mm. puiteohjelmiin kuuluvaan 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan. YTK tarjoaa myös maksullisia palveluita 
yksityisen ja julkisen sektorin asiakkaille. 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilökunnan, toisin sanoen yhteisen 
tutkimuskeskuksen virkamiesten ja määräaikaisessa työsuhteessa olevien työntekijöiden määrä oli 
1746 vuoden 1996 lopussa. Lukuun on lisättävä 186 tutkimuskeskuksessa työskennellyttä tutkijaa, 
joiden palkkion YTK maksoi erilaisista vastaanotto-ohjelmista. Lisäksi 200 tieteenharjoittajaa ja 
harjoittelijaa työskenteli YTK:lle muunlaisten järjestelyjen kautta. 
YTK sitoi vuonna 1996 määrärahoja kaikkiaan noin 273 miljoonaa ecua. 
5~ 
Tämän vuosikertomuksen tarkoituksena on antaa yleiskuva yhteisen tutkimuskeskuksen 
toiminnasta vuonna 1996. 
Yksityiskohtaisempaa tietoa saa yksittäisten tutkimuslaitosten omista vuosikertomuksista. YTK 
julkaisee myös runsaasti tieteellisiä kertomuksia, kirjoituksia konferensseihin ja tieteellisiin 
julkaisuihin sekä järjestää seminaareja ja konferensseja levittääkseen tietoa tieteellisistä 
saavutuksistaan. 
G 
SISÄLLYSLUETTELO 
JOHTOKUNNAN HUOMIOITA 7 
VUODEN 1996 TÄRKEIMPIÄ SAAVUTUKSIA 9 
1. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 1996 13 
1.1. HYÖTY TIETEEN JA TEKNOLOGIAN EDISTYMISELLE, EUROOPAN 
TEOLLISUUDELLE JA EUROOPAN VÄESTÖN HYVINVOINNILLE 13 
1.2. KILPAILUTETTU TOIMINTA 20 
1.3. YTK.n TIEDOTUSPÄIVÄT, JULKAISUT JA KONFERENSSIT 23 
1.4. HENKILÖSTÖ 24 
1.5. VARAINHOITO 26 
2. YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN TOIMINTA VUONNA 1996 28 
2.1. MITTAUS- JA VERTAILUMATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IRRM) 28 
2.2. TRANSURAANIN TUTKIMUSLAITOS (ITU) 31 
2.3. KEHITTYNEIDEN MATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IAM) 33 
2.4. TIETO- JA JÄRJESTELMÄTEKNIIKAN JA 
TURVALLISUUSTEKNOLOGIAN TUTKIMUSLAITOS (ISIS) 36 
2.5. YMPÄRISTÖNTUTKIMUSLAITOS (EI) 42 
2.6. AVARUUSTEKNISTEN SOVELLUSTEN TUTKIMUSLAITOS (SAI) 45 
2.7. TEKNOLOGIAN ALAN ENNUSTEITA LAATIVA 
TUTKIMUSLAITOS (IPTS) 48 
LIITE 52 
JOHTOKUNNAN HUOMIOITA YTK.N VUOSIKERTOMUKSESTA 1996 
1996 - menestyksekäs ja haasteellinen vuosi YTKrlle 
1. Vuosi 1996 oli YTK: lie uusia uria aukova vuosi, sillä se pyrki toteuttamaan entistä enemmän 
asiakkailleen tarkoitettua tutkimusta menettämättä kuitenkaan yhteisöllistä luonnettaan. 
Yhteisön toimielimet asettivat YTK:lie nämä vaatimukset vuonna 1994, ja niiden 
täytäntöönpanon oli määrä alkaa vuonna 1995. Neuvosto pyysi ensimmäistä kertomusta 
saavutetusta edistymisestä. Komissio julkaisi vuonna 1996 kertomuksen uuden 
ohjelmakauden ensimmäisistä puolestatoista vuodesta. Johtokunta avusti YTK:tä 
kertomuksen valmistelussa ja liitti siihen oman lausuntonsa. Lausunnossa ilmaistiin 
johtokunnan tyytyväisyys tehtyjen aloitteiden jatkamisessa saavutettuun edistymiseen 
kuitenkin niin, että samalla todettiin lisäparannuksillekin olevan aihetta. Johtokunta on 
tyytyväinen, että kertomus on saanut neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksynnän. 
2. Vuosikertomus 1996 on todiste jatkuvasta edistymisestä. YTK.n meneillään olevien 
hankkeiden laajasta kirjosta ne, jotka ovat saaneet erityishuomiota osakseen, osoittavat 
selvästi, miten keskus edistää EU:n tavoitteita, jotka liittyvät erityisesti jäsenmaissa 
tapahtuvaan kestävään kasvuun sekä Euroopan kansalaisten palvelemiseen. Lukuisien 
verkkojärjestelyjen tarkoituksena on varmistaa vuorovaikutus YTK:n ja teollisuuden, 
kansallisten tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen toiminnan välillä. 
3. YTK:lle vuonna 1995 avautuvan kilpailutettavan toiminnan kokonaiskirjo oli uusi haaste, 
johon vastaamiseksi oli tarpeen suunnata uudelleen YTK:n toimintamuotoja. Ensimmäisen 
vuoden tulokset olivat rohkaisevia. Vuosikertomuksessa 1996 kartoitetaan saavutettu edistys 
ja YTK:n kaikkien seitsemän tutkimuslaitoksen osallistuminen YTK:lle avautuneiden uusien 
mahdollisuuksien kaikkiin osa-alueisiin. YTK:n haasteen - joka on kaikkien yhteisön 
tiedontuottajien yhteinen haaste - sisältö on se, miten tietovaroja voidaan käyttää entistä 
paremmin Euroopan teollisuuden ja kansalaisten hyödyksi, ja se, miten heidän taloudellista 
tilannettaan ja hyvinvointiaan voidaan parantaa. Kertomus osoittaa, että YTK on vastannut 
myönteisesti tähän haasteeseen. Yhtenä Euroopan tärkeimmistä T&K-laitoksista YTK tietää, 
miten suuri vastuu sille on annettu, ja se suhtautuu jatkossakin myönteisesti jäsenvaltioiden 
neuvoston päätelmissä vuonna 1994 sille osoittamaan luottamukseen. 
Arvioinnit YTKista 
4. Vuonna 1996 ulkopuoliset asiantuntijat arvioivat jälleen YTK:n toimintaa YTK:n erillisistä 
ohjelmista tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti yhteistyössä johtokunnan kanssa. 
Jokaiselle YTK:n tutkimuslaitokselle valittiin vieraileva ryhmä, ja Espanjan entinen 
tutkimuksen valtiosihteeri, professori J.M. Rojo teki vierailleiden ryhmien kertomusten 
pohjalta yleisen arvion ja -analyysin, jota johtokunta käsitteli joulukuussa 1996. 
5. Näiden kertomusten tulokset vahvistavat suurelta osin, että edellisten, vuosina 1993-1994 
tehtyjen arviointien jälkeen on edistytty täysin tyydyttävästi. Lukuisat yksityiskohtaiset 
suositukset veivät kehitystä eteenpäin. Kriittisempiin huomautuksiin johtokunta vastaa 
myöntämällä, että keskuksen toiminnassa ja erityisesti sen toimintoja ohjaavissa - ja niitä 
rajoittavissa - reunaehdoissa on yhä parantamisen varaa. 
YTK:n aseman kehitys 
6. Komissio päätti odotetusti vuonna 1996 antaa YTK:lle itsenäisen pääosaston aseman. Tämä 
oli tervetullut muutos, jonka pitäisi johtokunnan toistuvasti esittämän näkemyksen mukaan 
johtaa lisätoimenpiteisiin neuvoston päätelmissä huhtikuussa 1994 tarkoitetun työtapojen 
muutoksen toteuttamiseksi ja itse asiassa keskuksen tehtävän täyttämiseksi 
kokonaisuudessaan. Tämän helpottamiseksi on harkittu oikeushenkilön aseman antamista 
YTK:lle. 
YTK.n kaupallinen hyödyntäminen ja tietojen levittäminen 
7. Vuonna 1996 etsittiin uusia aloitteita YTK:n toiminnan ja tutkimustulosten 
kaupallistamiseksi. Tavoitteiden ja toiminnan mittausvaatimusten entistä tarkempi huomioon 
ottaminen on johtanut näiden olennaisten kysymysten esittämiseen YTK:n 
tutkimuslaitoksissa piirissä, ja se tuottikin tulosta kuten vuoden 1996 kertomuksesta ilmenee. 
Johtokunta suhtautuu myönteisesti siihen, että kehitteillä on uusia kekseliäitä aloitteita kuten 
kaupallisten sopimusten yhdistäminen ja lisääntyvä tietoisuus henkisestä omaisuudesta. 
Näiden joukosta johtokunta on suostunut Ispran tutkimuslaitoksen yhteyteen rakennettavaa 
teknologiapuistoa koskevaan kannattavuustutkimukseen, joka on tarkoitus aloittaa 
alkuvuodesta 1997. 
8. Toisaalta YTK on tehostanut toimintaansa koskevien tietojen levittämistä kansallisella 
tasolla. Johtokunnan jäsenet ja YTK osallistuivat tähän vuonna 1996 järjestämällä taas 
kaikissa jäsenmaissa sarjan YTK:n esittelyjä, joihin osallistui teollisuuden, kansallisten 
tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen edustajien ohella YTK:n edustajia keskuksen kanssa 
jatkossa tehtävän yhteistyön edistämiseksi. 
Suurvuoreaktori 
9. Vuonna 1996 neuvosto teki päätöksen Alankomaissa Pettenissä sijaitsevaa suurvuoreaktoria 
(HFR) koskevasta lisäohjelmasta vuosina 1996-1999. Tämä merkitsi laitoksen hallinnon 
täydellistä uudelleenjärjestelyä sekä voimakasta pyrkimystä ottaa huomattava osa sen 
kapasiteetista entistä suorempaan kaupalliseen käyttöön, minkä ansiosta laitoksen tehokkuus 
ja taloudellisuus paranisivat kuten jo vuonna 1995 suunniteltiin. Alustavat tulokset antavat 
aihetta toiveikkuuteen. 
Kohti viidettä puiteohjelmaa 
10. Johtokunta on kiinnostuneena pannut merkille komission vuonna 1996 julkaisemat vuonna 
1999 alkavaa tutkimuksen ja kehityksen viidettä puiteohjelmaa valmistelevat asiakirjat ja 
niiden YTK:ta koskevat näkemykset. Johtokunta pani myös merkille aiemmin näistä 
asiakirjoista käydyt keskustelut. On selvää, että keskustelu jatkuu alkuvuonna 1997. YTK voi 
joutua vastaamaan uusiin haasteisiin, mutta johtokunta on vakuuttunut siitä, että YTK.n 
osallistumisesta Euroopan unionin tavoitteiden saavuttamiseen saadaan täysi hyöty. Tähän 
kuuluu YTK:n kyky toimia sekä Euroopan laajuisena voimavarana, kun tehdään 
infrastruktuurin kriittistä massaa koskevia aloitteita että puolueettoman ja itsenäisen 
asiantuntemuksen parantajana Euroopan tasolla. 
Henkilöstökysymykset 
11. Arviointikertomuksissa painotettiin tarvetta muuttaa nykyisin noudatettavia 
henkilöstöhallinto- ja erityisesti työhönottomenetelmiä. Johtokunta on näiden näkemysten 
kanssa täysin samaa mieltä. Ongelma on lähitulevaisuudessa entistäkin ajankohtaisempi, kun 
YTK:n henkilöstörakenne johtaa monien työpaikkojen vapautumiseen, sillä niiden 
täyttäminen hyvissä ajoin on YTK:n tulevaisuuden kannalta ensiarvoisen tärkeää. 
Arviointikertomusten innostamana johtokunta aikoo taas kerran käsitellä 
henkilöstöpolitiikkaa ja sen täytäntöönpanoa YTK:ssa. 
12. Johtotasolla johtokunnalla on tyytyväinen Hugh Richardsonin nimittämisestä uuteen 
apulaispääjohtajan virkaan vuonna 1996, ja se on myös pannut merkille neljän uuden vuonna 
1995 nimitetyn johtajan edistymisen. Johtokunta antoi myös komissiolle neuvoja IRMM:n 
johtajaksi alkuvuodesta 1997 tulevan professori Grasserbauerin nimitysasiassa. Komissio 
siirsi Sevillassa sijaitsevan IPTS:n ensimmäisen johtajan Herbert Allgeierin toisiin tehtäviin 
komissiossa ja kiittää häntä mainitun laitoksen toiminnan saattamisesta hyvään alkuun. 
Johtokunta onnittelee entistä osastopäällikköä Hans Jörgen Helmsiä, joka jää eläkkeelle 
vuonna 1996 ja nimitettiin kunniapääjohtajaksi tunnustuksena omistautumisestaan YTK.lle 
ja jatkuvasta työpanoksestaan keskuksen hyväksi. 
Kiitokset 
13. Johtokunta kiittää komission jäsentä Edith Cressonia hänen YTK:ta kohtaan osoittamastaan 
jatkuvasta mielenkiinnosta, joka ilmenee hänen YTK:n tutkimuslaitoksissa tekemistään 
käynneistä tehdyissä kertomuksissa. Johtokunta kiittää vielä kerran pääjohtajaa, hänen 
johtotason työtovereitaan sekä YTK:n henkilöstöä kokonaisuudessaan heidän 
työpanoksestaan ja asialle omistautumisestaan heidän vastatessaan heille asetettuihin 
haasteisiin. 
VUODEN 1996 TÄRKEIMPIÄ SAAVUTUKSIA 
YTK:n tieteellinen ja tekninen työ on enimmäkseen poikkitieteellistä, ja siihen sisältyy suuri 
määrä hankkeita. 
Seuraavassa muutamia esimerkkejä, joista saa käsityksen YTK:n monipuolisesta toiminnasta ja 
erilaisista rahoitusjärjestelyistä vuonna 1996. 
YTK:n Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitoksen (SAI) toteuttama maanviljelyn 
kaukokartoituksen MAM-hmkt (Monitoring Agriculture with Remote Sensing) antaa jatkuvasti 
ajan tasalla olevaa maatalouden säähavaktottetoa, joka mahdollistaa Euroopan Ja Euroopan 
ulkopuolisen sadon kehittymisen tarkan valvonnan ja ennustavan arvioimin* Tämä" lähestymistapa 
perustuu maatalouden sa^avainnoMmalïiin^ jossa hyödynnetään säätietoja (sademäärä, 
lämpötila* säteilyn aiheuttama haMuminen) ja agronomista tietoa {kasvun edistyminen, 
vesipitoisuus» syntynyt biomassa, jyvänäkö ja niin edelleen). Järjestelmän etuna on, että sen 
avulla saadaan yhtenäistä tietoa reaaliajassa laajalta maantieteelliseltä alueelta. $e toimii myös 
varoitusjärjestelmänä (esimerkiksi tunnistettaessa sadon epätavallista kehitystä). 
10 
Syyskuussa 1996 EU;n neuvosto antoi o*it^ktiivin^ympidstöJ3t pilaantumisen ehkäisemisen ja 
vähentämisen yhtenäistämisestä (Integrated JV#«*te Prtotèntim m4 £toftp£ fPCQ* Se 
merkitsee uuden aikakauden allaanista ympM$tölainsä^änn$ssä> Päinvastoin kuin perinteinen 
lähestymistapa, joka asettaa päästöille yleisesti sovellettavat standardit, IPPÇ-direMivi rinnastaa 
eri saastumisymparistô't (esimerkiksi irnta ja vesi tai.maa) ja ottaa huomioon sekä paikallisen 
ympäristön herkkyyden että teknologian kehityksen» Sen piiriin kustavat eniten saastuttavien 
teollisuudenalojen, kuten kemian-, metalli- ja enetgiateollisuttden, suuret laitokset MWP€~ 
toimisto" määrittää näiden alojen parhaan saatavilla olevan tekniikan (Best Available Techniques, 
BAT) apunaan edustajia unionin viidestätoista jäsenvaltiosta ja asianosaisista teollisuus- ja 
ymptetojä^estölatä, BAT-asiakirjat muodostavat pääasiallisen vertailumateriaalin palkallisia 
lupia myönnettäessä, IFPC-toimisto sijaitsee YTKtn Teknologian alan ennusteita laativan 
tutkimuslaitoksen Çfostitute for Prospective Technological Studies, IPTS) yhteydessä, lPTS;in 
vastuulla on teknologian seuranta Euroopassa, IPTS:llä on huomattavaa asiantuntemusta BAT-
tutkimuksissa (ammoniakki- ja typoihappoalojen analyysi on juuri saatettu päätökseen). IPTS on 
saanut tarjouskilpailun kautta sopimuksen johtaa IPPC-toimistoa. IPTS tulee edistämään tiedon 
vaihtoa ja varmistamaan puolueettomuuden, }m pyritään Jäytämään yhi^symrnärrys kaikkien 
asianosaisten välillä, 
BïOlÂAKEimTEBLLTSËf mMTAHUMAfEMAALÏT 
Biolääketieteellisiä vertailumateriaaleja tarvitaan pikatestipakkausten (esimerkiksi raskaus*, 
hepatiitti-, diabetes- ja eräät syöpätestit) täsmällisyyden ja oikeellisuuden kehittämiseen ja 
tarkistamiseen- YTK:n Mittaus* ja vertailumateriaalien Mkhnuslaitos (I&&M) sertifioi ne 
nykyisin, 
Komission jäsen Edith Cresson allekirjoitti sopimuksen kansainvälisen kliinisen kemian hiton 
(International Federation of Clinical Osemistry, ÏPCC) kanssa lokakuussa 1996. ÏFFC ehdottaa 
hankkeita, joiden pohjalta tuotetaan vertailumateriaaleja, jotka IKMM testaa ja sertifioi. 
Materiaalien myyntitulot jaetaan WÇÇin ja IRMMin kesken. 
Eurocodet, rakennusalan euronormit, ovat eurooppalaisen rakennusteollisuuden käyttämiä 
suunnittelunormeja. Ettr$cv4e £ määrittelee standardit, jotka rakennusten tulisi täyttää 
kestääkseen tärinää, jonka aiheuttajana voi olla tie- tai raideliikenne tai jopa maanjäristykset, 
Standardit tarkistaa eurooppalaisten laboratorioiden yhteenliittymä, joka käyttää testaukseen 
monenlaisia menetelmiä, kuten laskennallisia analyysejä ja täryp6ytiä\ YTK:n Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) kuuhtu tähän 
yhteenliittymään, Sen pääasiallinen anti yhteenliittymän työlle on Euroopassa ainutlaatuisen 
reaktioseinän kehittelyjä käyttö Euroopan rakennearviointilaboratoriossa (European laboratory 
pr Stmctm&.As&mwmt, EISA), Siinä käytetään hyväksi pseudody*aamisia testimenetelmiä 
vamùstamaan täysikokoisten rakenteiden kestävyys, Tefäsbetonikehikkoihin liittyen Enroeode S:n 
pätevyys on varmennettu testaamalla kolmikerroksisia betonikehikoita laboratoriossa, Lisäksi 
määräyksiä on muunneltu, jotta otettaisiin huomioon rakennuksen kehikon täytemuuraus 
epästrukturaallsiEa aineilla, ELSAa käytetään myös tarkistamaan jälldasennusmeneteimät, jotta 
suojeltaisiin olemassa olevia rakennuksia tärinän aiheuttamilta vahingoilta, erityisesti, kun on 
kyse historiallisesti merkittävistä rakennuksista. 
11 
YTK;n Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) toteuttaa kaupallista yhtetetuMmmta 
materiaalien vaatimuksista komponenttien kehittyneempään suunnitteluun ja toimintaan niiden 
altistuessa korkeille lämpötiloille voimalaitoksissa, Professori Regis asiakkaana olevasta Italian 
sähkölaitoksesta ENEListä (Ente neonate per TEnergîa ElettrJoa) arvioi IAM:in työtä hiljattain, 
Hän kirjoitti seuraavaa; 
uKaikissa erillisissä alahankkeism on smritetm erinomaisia kokeellisia tutkimuksia* jotka 
edustavat ulan viimeisimpiä saavutuksia ja joista osa oli jo ennustettukin eräissä ulan 
tieteellisissä kirjoituksissa. $utBmustufoks$t ovat ylemmä hyvin yhtäpitäviä suurten valmistajien 
saamien johtopäätösten tui muissa laitoksissa testattavina olevien menetelmien kanssa. Nämä 
tulokset ovat erittäin arvokkaita, siltä ne mahdollistavat tieteellisen tiedon ja tietotaidon 
laajamittaisen vaihdon muiden kansainvälisten kkoratoHoiden, muiden lopullisten käyttäjien ja 
laitteiden alkuperäisten valmistajien kanssa seM viimemainittujen niiden tytäryhtiöiden kanssa, 
joiden vastuualueita ovat materiaali* japMllystysprosessit 
Euroopan lääkearviointivirasto (EMEA), joka prustettiln Canary Wharfîm Lontooseen vuonna 
Î995> luottaa Mketesteissä ja rekisteröinnissä YH£:n osaamiseen. Euroopan liäketuotteiden 
tekninen virasto, ETOMEjf on osa YTïCrn YmpMstontutidimislaitosta* Se kehittää ja tukee 
teknisiä menetelmiä, joita tarvitaan markkinoille tarkoitettujen tuotteiden 
hyväksymismenettelyssä. $iöä on myös henkilökuntaa EMIAn tiloissa» YTK:» apua ja tukea 
arvostetaan laajalti sekä EMEAn että jäsenvaltioiden piirissä. 
VMVOmANVMOPmiEllEMUlMUmNMETMAlMMAMISmiPOISETAJmET 
YTKin Transuraani» tutkimuslaitos (HU) on analysoinut takavarikoituja halkeamiskelpoisia 
aineita yhteistyössä Luxemburgissa toimivan komission tuwalllsuusvalvontaosasto kanssa ja 
vastatakseen jäsenvaltioiden pyyntdlhin, _ . % 
Analyysien monimuotoisuus ja täsmällisyys mahdoîîisi&vat "sormergàlidea* saamisen 
takavarikoidus^ materiaalista, Tantan avulla selvitetään materiaalin aikaisempi historia ja saadaan 
viitteitä sen alkuperän selvittämiseen tietokannan avulla, 
YTK:n asema alalla on tunnustettu jo Essenin huippukokoulcsessa. Tämä on johtanut useisiin 
hankkeisiin osana TAOS- (IVY-maiden tekninen avuÄtaminen) ja PEARE-ohjelmia (PHARE on 
EU;n ohjelma, jolla avustetaan Puolaa, Unkaria, Armeniaa, Bulgariaa, Sloveniaa, Albaniaa, Viroa, 
Latviaa ja Liettuaa). ITU;n henldlökunnan jäseniä pyydetään myas säännöllisesti 
asiantuntijatodistajiksi oikeuteen tai jäsenvaitioieen parlamentaarisiin tuiMmusvaliokuntiin, joissa 
käsitellään niin kutsuttuja valvonnan ulkopuolelle kulkeutuneita ydinmateriaaieja-
ITU ottaa aktiivisesti osaa kansainvälisen teknisen P-& -työryhmän tydhön, joka käsittelee 
ydinmateriaalien laitonta kauppaa, 
12 
KILPAILULLINEN T0MINTA> MAMKINQINTI 
Vuonna 1996 YTK sai tarjouskilpailujen kautta toteutettavakseen useita tärkeitä 
tutkimussopimuksia» kuten huomattavan PHAKB-sopimuksen maatalouden tietojärjestelmistä, 
johon sisältyy kaukokartoituksen satelîiiîtisoveîluksiakuudelle PHARE-maalle, 
Ulkopuolisille kolmansille osapuolille tehtävä työ jatkui ja YTK löysi uusia asiakkaita; 
tieteelliselle osaamiselleen ja kokeellisille laitoksilleen» joista jotkut ovat ainutlaatuisia! 
Euroopassa, 
Komission jäsenen Edith Cressonin aloitteesta ryhdyttiin soveltamaan uutta lähestymistapaa 
YTK:n markkmomtiin, esille tuomiseen ja kaupalHstamiseen^ komissio päätti aloittaa 
toteutettavuustutkimuksen eurooppalaisen tekfiolo^lapaiston perustamisesta YTKaa laajimman 
tutkimuskeskuksen yhteyteen Isprassa Pohjois-Italiassa, Hankkeen päätavoitteina on hyödyntää 
entistä paremmin YTK:n laitosten osaamista ja laitteistoja* luoda yhteistoimintaa YTK:n> 
teollisuuden ja muiden tutkimuskeskusten välille* edistää innovatiivisten, erityisesti pk~yritysten 
perustamista ja rohkaista uuden luomiseen jo olemassa olevissa yrityksissä. 
Erityistoimenpiteissä kinnitetään entistä enernmän huomiota laatujohtamiseen, Kuluneen vuoden 
aikana ulkopuolinen valtuutettu osapuoli antoi todistuksensa tiettyjen laatuvaatimusten 
täyttämisestä, kaikilla hallinnon tasoilla käytettävät suoritusmittarit määriteltiin selkeästi. Samalla 
ryhdyttiin my#s uusiin toimenpiteisiin, jotta laajennettaisiin teollisuuden }a muiden käyttäjien 
osallistumista, perustamalla YTK:n laitoksiin neuvoa«antavia käyttäjäryhmiä, Markkinointia 
keskitettiin tekemällä selkeästi määriteltyjä markkirwîntisutmnïtelmia YTK:lle kokonaisuutena ja 
jokaiselle tutkimuslaitokselle erikseen» 
mmMSATOMtSET TOIMENPITEET, HENKILÖSTÖPOLITIIKKA 
YTK;n suuntaviivoissa vuosille 1995 - 1998 vaadittiin keskuksen joustavaa ja dynaamista 
toimintaa ja painotettiin tarvetta varmistaa asteittainen siirtyminen ja mukauttaa nykyisia sääntöjä 
ja asetuksia. Komissio päätti tehdä YTK:sta itsenäisen pääosaston tamrnikuussa 1996 ja järjesteli 
uudelleen ïspran laitosta yhdistämällä kaksi sen tutkimuslaitoksista, Tieto-ja järjestelmätekniikan 
tutkimuslaitoksen (1ST) ja Turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen (ISEI) Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitokseksi (ISIS), Käin vahvistetaan 
YTK;n tutkimusta teknologisten riskien arvioinnissa ja turvallisuuskysymyksissä. 
Vuonna 1996 komissio alkoi toteuttaa tutkimushenkilökuntaa koskevaa komission politiikkaa. 
Sen mukaan lyhyisiin työsuhteisiin varattiin 25 prosentin kiintiö, mikä on lisännyt joustavuutta ja 
varmistanut tieteellisen osaamisen jatkuvan uusiutumisen. 
SUmvUOMJBAKTOMI PETTENISSÄ 
Kesäkuussa 19% neuvosto hyväksyi Euratomin uuden lisäolyelman Alankomaissa sijaitsevaa 
Pettenin suurvuoreaktoria (HFR) varten vuosille 19% -199& Saksa» Ranska ja Alankomaat ovat 
mukana uudessa ohjelmassa, johon sisältyi laitoksen hallinnon täydellinen uudelleenjärjestely. 
Yhä merkittävämpää osaa sen kapasiteetista pyritään myds hyödyntämään kaupallisesti, mihin 
kuuluu radioisotooppien tuotanto lääketieteelliseen käyttöön, Vuonna 1££6 arviolta 7 miljoonaa 
potilasta diagnostisoitiin tai hoidettiin käyttäen Pettenissä tuotettuja radioisotooppeja. 
13 
1. YHTEINEN TUTKIMUSKESKUS VUONNA 1996 
1.1. HYÖTY TIETEEN JA TEKNOLOGIAN EDISTYMISELLE, EUROOPAN 
TEOLLISUUDELLE JA EUROOPAN VÄESTÖN HYVINVOINNILLE 
YTK:n tutkimustoiminnasta on hyötyä useilla yhteisön puiteohjelmien alueilla sen vuosille 1995 -
1998 suunniteltujen erityisohjelmien kautta. 
• Valmistus- ja materiaalitekniikkaohjelmaa toteuttaa Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos 
IAM. Siihen kuului tutkimushankkeita kehittyneistä materiaaleista, pintatekniikasta, uusista 
ympäristöystävällisistä materiaaleista ja ainetta rikkomattomista arviointitekniikoista 
teollisuuden rakennekomponenttien tarkastuksessa. 
• Mittaus- ja testausohjelmassa Mittaus- ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos (IRMM) toteutti 
tutkimushankkeita viitemittauksista ja vertailumateriaaleista ja Tieto-ja järjestelmätekniikan ja 
turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) arvioi rakenteiden kestävyyttä. 
• Ympäristö- ja ilmasto-ohjelman tutkimushankkeisiin kuuluivat Ympäristöntutkimuslaitoksen 
El.n toteuttamat ilmakehää, maaperää, vettä sekajätteiden aiheuttamaa pilaantumista koskevat 
tutkimukset, Maan tarkkailukeskuksen (Centre for Earth Observation, CEO) - hajautetun 
eurooppalaisen tiedonhallinta- ja tiedotusjärjestelmän - perustaminen, Avaruusteknisten 
sovellusten tutkimuslaitoksen (SAI) toteuttamat kaukohavaintotekniikan sovellukset sekä 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen (ISIS) toteuttamat 
teollisuuden vaaroja koskevat hankkeet. 
• Muun kuin ydinenergian alan ohjelmaan kuuluivat Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitoksen (IAM) toteuttamat puhtaan teknologian materiaaleihin ja 
aurinkoenergiamuunninten standardointiin liittyvät tutkimushankkeet. 
• Kohdistettuun sosiaalistaloudelliseen tutkimusohjelmaan kuuluvat Tieteen ja teknologian 
seurantakeskuksen toiminta ja Teknologian alan ennusteita laativan tutkimuslaitoksen (IPTS) 
tulevaisuutta koskevat tutkimukset. Tutkimuslaitoksen olennainen tehtävä on kerätä aineistoa 
jäsenmaiden ja mahdollisuuksien mukaan myös kolmansien maiden asiantuntijoilta, 
konsulteilta, tutkimuslaitoksilta ja -järjestöiltä, analysoida, prosessoida ja yhdistää kerättyä 
tietoa puolueettomasti ja syvällisesti ja ennen kaikkea suodattaa aineistosta selviä suuntauksia 
tai tietoa tarvitusta toiminnasta muotoon, jota päätöksentekijät voivat käyttää. 
• Ydinfission turvallisuusohjelmaan kuului lukuisia tutkimustoimia vaihdellen Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen (ISIS) ja Kehittyneiden 
materiaalien tutkimuslaitoksen IAM:n tekemistä reaktorien turvallisuutta koskevista 
tutkimuksista aina Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksen 
(ISIS) ja Transuraanin tutkimuslaitoksen (ITU) toteuttamiin ydinturvallisuuteen ja 
halkeamiskelpoisten hallintaan liittyviin tutkimuksiin. ITU:ssa tutkittiin ydinpolttoaineita ja 
aktinideja. 
• Hallitun lämpöydinfuusion ohjelmaa (Teknologia ja turvallisuus) toteuttavat Tieto- ja 
järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitos (ISIS) ja Kehittyneiden 
materiaalien tutkimuslaitos (IAM). 
Tutkimustyötä suoritetaan YTK:n seitsemässä tutkimuslaitoksessa, kuten taulukosta 1 selviää, ja 
sen määrä oli 68 prosenttia YTK.n ohjelmatoiminnasta vuonna 1996. 
14 
Taulukko 1 - YTK:n tutkimustoiminta 
PUITEOHJELMIEN LINJAT 
Valmistus- ja materiaalitekniikka 
Kehittyneet materiaalit ja teollisia innovaatioita koskevat standardit 
Pintatekniikkaa parannettuhin ominaisuuksiin ja uusiin teollisiin 
sovelluksiin 
Kierrätys ja ympäristöteknologian materiaalit 
Ainetta rikkomaton arviointi- testaus-ja tarkastustekniikka 
Mittaus ja testaus 
Rakennusmääräyksiä ja standardeja tukeva standardointivaiheita 
edeltävä tutkimus sis. seismiset suunnitteluohjeet (Eurocodes) 
Autojen turvallisuus 
Vertailumateriaalit 
Viitemittaukset 
Ympäristö ja ilmasto 
Ilmastonmuutos 
Maan tarkkailukeskus (CEO) 
Ilmaston tarkkailuun liittyvät hankkeet Euroopan alueella 
Maan Biosfäärin kaukokartoitus (maan huononeminen Välimeren 
alueella, metsien tilan seuranta) 
Meren biosfäärin kaukokartoitus (Pohjoinen Atlantin valtameri, 
Välimeri) 
Kehittynyt maantarkkailutekniikka (Ympäristön ja teiden kunnon 
seuranta ja maamiinojen etsintä) 
Ympäristön laatu 
Tekniikkaa ja laitteita ympäristön laadun seurantaan 
Innovatiivinen ympäristöteknologia 
Teollisuuden luotettavuus (kokeellinen toiminta) 
Ympäristön suojeluun käytettävä korkeatasoinen tietotekniikka 
Luonnonmullistukset / Seisminen tutkimus 
Luonnonmullistukset / Tulvat, kuivuus 
Muu kuin ydinenergia 
Aurinkoenergia ja sähkön varastointi 
Puhtaan teknologian materiaalit 
Kohdistettu sosiaalistaloudellinen tutkimus 
Teknologian seuranta / teknologia, työllisyys, kilpailukyky 
Ydinturvallisuus ja turvallisuusvalvonta 
Reaktorien turvallisuus 
Osien vanhenemiseen, tarkastusteknologiaan ja rakenteiden 
luotettavuuteen perehtynyt eurooppalainen verkosto 
Vakavat onnettomuudet sisältäen todennäköisyyslaskelmat 
Polttoainekierron turvallisuus 
Pcrusaktiniditutkimus 
Ydinpolttoaineiden turvallisuus 
Pitkäikäisten aktinidien ja fissiotuotteiden vaikutusten lievennys 
Käytetyn polttoaineen luokittelu pitkäaikaista varastointia varten 
turvallisuusvalvonta ja halkeamiskelpoisten aineiden hallinta 
Turvallisuusvalvonta t&k:ssa 
Hallittu lampöfuusio 
Polttonesteiden erotteluja rakenneanalyysi 
Fuusiomateriaalit 
Kaukokäsittely 
Tritiumin ja aineiden välinen vuorovaikutus IRMM 
* 
* ITU 
* 
* 
* 
* 
* IAM 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ISIS 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* EI 
* 
* SAI 
* 
* 
* 
* 
* IPTS 
* 
15 
Kertomuksen toisesta osasta löytyy yksityiskohtaisempia kuvauksia tutkimustoiminnasta vuonna 
1996 jokaisen tutkimuslaitoksen kohdalta erikseen. Kuitenkin myös tässä luvussa valotetaan 
joitakin merkittäviä tuloksia: ne kuvaavat, kuinka tutkimustoiminta on mahdollistanut YTK:n 
osuuden tieteen ja teknologian edistäjänä Euroopan teollisuuden ja väestön hyvinvoinnin eduksi. 
Mittaus- ja vertailumateriaalien tutkimuslaitos (IRRM) ja Kliinisen kemian kansainvälinen 
yhdistys (IFCC) tekivät uuden yhteistyösopimuksen, jonka allekirjoitti komission tiedeasioista 
vastaava jäsen Edith Cresson. Näin IRRM voi jatkaa työtään laadukkaan terveydenhuollon 
puolesta kehittämällä biolääketieteellisiä sertifioituja vertailumateriaaleja (CRM). Niistä on tullut 
erittäin tärkeitä apuvälineitä ihmisten terveyden edistäjinä. Ne lisäävät laboratoriossa tehtävien 
diagnoosien luotettavuutta ja osuvuutta, vähentäen näin merkittävästi virhediagnoosien riskiä ja 
kohentaen samalla potilaan hoidon laatua. 
Sopimuksen velvoittamina laboratoriot ja tieteenharjoittajat ympäri maailman osallistuvat 
teollisuuden ja kliinisten laboratorioiden tarvitsemien vertailumateriaalien hankkimiseen. 
Elintarvikkeiden laadun tarkkailua varten tarvittavat elintarvikkeiden sertifioidut 
vertailumateriaalit valmistetaan myös IRMM:ssä. Tällä edistetään eurooppalaisen elintarvikkeita 
koskevan lainsäädännön täytäntöönpanoa. 
Transuraanin tutkimuslaitos (ITU) suuntautuu työssään korkea-aktiivisten jätteiden 
radioaktiivisuuden vähentämiseen entisestään tekemällä yhteistyötä johtavien kansallisten 
laboratorioiden kanssa pitkä-ikäisten aktinidien ja fissiotuotteiden vaikutusten lieventämiseksi. 
ITU:n toinen suurempi tehtävä oli teoreettisten oletusten vertaaminen koetuloksiin, joita saatiin 
polttoainekohtioiden valmistuksessa ja karakterisoinnissa säteilytyskokeissa ja säteilytyksen 
jälkeisessä tarkastelussa. Myös uutta erotusprosessia pitkäikäisten aktinidien tehokasta erottelua 
varten testattiin luonnollisenkaltaisissa olosuhteissa. 
ITU:n panosta aktiniditutkimuksen lääketieteellisiin sovelluksiin (eri syöpien hoitomuodot) 
lisättiin. Useita ITU:ssa uusilla menetelmillä tuotettuja Actinium 225- Vismutti 213 -eriä 
toimitettiin Memorial Sloan Ketteringin syöpäkeskukseen New Yorkissa potilaiden koehoitoja 
varten. 
Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos (IAM) kehitti vuonna 1996 kolme uutta toimintaa, 
jotka saattavat hyödyttää eurooppalaista teollisuutta: 
• Uudenlaisen paineastian malli öljynjalostusteollisuutta varten. Malli on suunniteltu siten, että 
vety ei pääse syövyttämään astian seiniä, jolloin astian käyttöikä pitenee, käyttäjien 
työturvallisuus paranee ja seinät voidaan rakentaa ohuemmiksi. 
• Lyhyiden kuituj en kulj etusj ärj estelmä päättömien kuituj en j atkuvaan pinnoitukseen. 
16 
• Kemiallinen höyrynsaostusmenetelmä kolmiulotteisia mikrorakennepäällysteitä varten. 
Kuluttajan hyödyksi kehitettiin elintarvikkeiden jalostusteollisuuden metallipäästöjen 
seurantamenetelmä, jossa hyödynnettiin Ispran syklotronissa kehitettyä 
ohutkerrosaktivaatiotekniikaa. Menetelmää voidaan soveltaa erityisesti vauvanruoka- ja 
lääketeollisuuteen. 
Syklotronitoimintojen erään sivutuotteen ansiosta on mahdollista kehittää uusia, 
positroniemissiotomografiaa (PET) hyödyntäviä diagnoosi- ja terapeuttisia tekniikkoja. Isprassa 
käynnistettiin uusi PET-hanke eurooppalaiselle verkostolle, johon kuuluu tutkijalääkäreitä eri 
puolilta Eurooppaa, ja osanottajat ottavat myöhemmin nämä tekniikat käyttöön omissa 
laitoksissaan. 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian tutkimuslaitoksessa (ISIS) useat 
toiminnat keskittyivät teollisuuden ig väestön turvallisuuteen, erityisesti ydinturvallisuuteen ja 
ydinmateriaalien turvallisuusvalvontaan, teollisuuden ja kuljetusten turvallisuuteen, rakennusten 
sekä maa- ja vesirakennelmien seismiseen suojeluun, kulttuuriperinnön säilyttämiseen ja 
arkkitehtuuriin. 
Isprassa sijaitsevissa FARO- ja KROTOS-laitoksissa suoritetuista ydinsuojelukokeista saatiin 
lisää tietoa vakaviin onnettomuuksiin johtaneista tapahtumasarjoista sekä voitiin parantaa niiden 
seuraamusten lievittämiseen käytettyjä ohjeita. 
Auto turvallisuusalalla edistystä saavutettiin uuden täsmäiskujen testausmenetelmän suunnittelussa 
ja kehittämisessä. Uudenlaisen jänniteaaltojen mittausanturin käyttö LDTF:ssä (Large Dynamic 
Testing Facility) mahdollistaa kuormituksen, siirtymän ja energiavuon mittauksen ajoneuvon 
missä tahansa kohdassa niin, että ajoneuvojen numeerisia malleja voidaan kalibroida ja arvottaa. 
ELSA-laboratorion (European Laboratory for Structural Assessment) laitteet olivat yhä 
ainutlaatuinen koekenttä rakennelmien, erityisesti epäsäännöllisten siltojen, seismisen kestokyvyn 
tarkastamiseen tarkoitettua pseudodynaamista testimenetelmää. Menetelmä vahvisti, että sillat, 
joiden olisi edellisten testien perusteella voinut olettaa kärsivän vakavia vaurioita, jäivät 
jokseenkin ehjiksi. Seismisen eristämisen käsitteen voi odottaa yleistyvän sekä uusia siltoja 
rakennettaessa että olemassaolevien rakenteiden jälkiasennuksessa. 
Ympäristöntutkimuslaitoksen (EI) toiminta edistää suoranaisesti elämänlaadun paranemista 
esimerkiksi ilmaston ja ympäristön muutoksia tarkastelevien erityistutkimusten avulla. Ilmaston 
muutosta koskeviin tutkimuksiin kuuluvat mm. Välimeren alueen biogeenisiä päästöjä (BEMA) 
sekä aerosolien vaikutusta ilmastoon tutkivat hankkeet. 
BEMA-hankkeessa on erityisesti keskitytty tutkimaan ilmakehän otsonia ja pyritty ymmärtämään, 
mikä on Välimeren alueen kasviston osuus ilmaston kemiassa ja otsonin muodostuksessa. 
Euroopan komissio ja Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat tilanneet Ympäristöntutkimuslaitokselta 
luonnonmullistusten erityisesti vesistöille aiheuttamia vaaroja koskevia tutkimuksia kuten MITO-
hankkeen (Välimeren 'punaisen vuoroveden' tutkimus) sekä erilaisia vesien suojelua, veden laatua 
ja talteenottoa koskevia tutkimuksia (esim. AMAL-, AQUACON- ja SALMON-hankkeet). 
Komission aloitteesta perustettiin vuonna 1996 ympäristöä ja vettä käsittelevä Task Force -
erityisryhmä osallistumaan eurooppalaisen, järkevälle ja kestävälle pohjalle perustuvan 
vedenkäytön strategian laatimiseen. Työryhmän tavoitteena on parantaa eurooppalaisten yritysten 
kilpailukykyä tällä alalla ja huolehtia siitä, että tieteellistä ja teknologista yhteistyötä parannetaan 
ja keskitetään tärkeämpiin hankkeisiin. 
Ihmisten tervevs oli myös sisäilman laatua tutkivan ryhmän huolenaiheena. Heidän ainutlaatuisia 
sisäilman laatua valvovia laitteitaan (INDOORTRON)käytetään tutkimaan altistumista ja 
17 
mittaamaan materiaalien ja välineiden aiheuttamia päästöjä sekä testaamaan ilmaa puhdistavia 
laitteita. 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) keskittyi maan etähavainnointi- ja 
kartoitussovelluksiin. SAI:n säännölliseen ympäristöä ja ilmastoa tutkivaan toimintaan kuuluivat 
sekä maa- että merialueiden biosfäärien tutkiminen, litosf&äri ja ilmakehä, jotka yhdistämällä 
päädyttiin havainnoimaan maapalloa kokonaisvaltaisesti. 
Valtamerten primaarituotannon tutkimisessa voidaan käyttää hyväksi satelliittien avulla koottuja 
väritietoja, joiden avulla tunnistetaan bio- ja geokemialliset alueet. Tällä hetkellä kehitetään 
Välimeren alueen tutkimuksia varten uusiin valtamerten väritunnistimiin perustuvia sovelluksia. 
Muiden toimintojen ohella on meneillään luonnonuhkia käsittelevä hanke, jonka tavoitteena on 
parantaa toimintaa hätätilanteessa, erityisesti silloin, kun kyseessä ovat metsäpalot, tulvat tai 
kuivuus. Maamiinojen kaukohavainnointihanke jatkuu. Kehitteillä on pintavesi varastojen mittaus 
kui vatusoj averkoissa. 
SAI ja ISIS tukevat edelleen yhdessä Maan tarkkailukeskus -hanketta (Centre for Earth 
Observation, CEO), jonka tavoitteena on edistää satelliittien avulla maapalloa koskevien tietojen 
hyväksikäyttöä. 
CEO-hankkeessa tutkimuslaitokset ovat lähinnä keskittyneet hankkeen suunnittelu- ja 
toteutusvaiheisiin, vaikka työtä on tehty hankkeita kaikkien neljän osa-alueen hyväksi: käyttäjien 
ja sovellusten, käyttöönottopalvelujen, seuranan ja koordinoinnin. 
Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos (IPTS) jatkoi kaikkien eurooppalaisten 
tieteellisten ja teknologisten tapahtumien, suuntausten ja teknisten muutosten kartoittamista 
pystyäkseen paremmin ymmärtämään teknologian, talouden ja ympäristön välisiä siteitä. 
Euroopan tieteen ja teknologian seurantakeskus (ESTO) perustettiin virallisesti vuonna 1996, ja 
sen tehtäväksi määriteltiin tietojen kerääminen ja käsittely. Teknologisen seurannan ryhmä jakaa 
kansallisten yhteistyökumppaniensa kanssa vastuun teknologisten suuntausten seuraamisesta. 
Tärkeimmät aiheet ovat: C02-pohjaisen teknologian arviointi, teknologian siirto ja kehittyneet 
materiaalit; ihmisperimän analysointi, geneettinen kartoitus ja geeniterapia; multimedia ja 
tietoyhteiskunta. 
IPTS:n Teknologia, työllisyys ja kilpailukyky -ryhmä tutkii kaupallisen ja yhteiskunnallisen 
toiminnan kestävyyttä painottaen erityisesti seuraavia osa-aloja: kilpailukyky, työllisyys ja 
innovaatioiden osuus alueellisen kehityksen ja voimavarojen hoitamisessa. 
Tuki yhteisön politiikalle 
Tämä toiminta, joka kuuluu yhteisön puiteohjelmiin, on välttämätöntä yhteisön politiikan 
muotoilulle ja toteuttamiselle, muodostaa noin 32 prosenttia YTK:n säännöllisestä toiminnasta 
vuonna 1996 ja liittyi seuraaviin puiteohjelmien aloihin: tietotekniikka, ympäristö ja ilmasto, 
maatalous ja kalastus, kohdistettu sosiaalistaloudellinen tutkimus sekä ydinturvallisuus ja 
turvallisuusvalvonta YTK:n vuosien 1995 - 1998 eritysohjelmissa. 
Tukitoimet ovat asiakaslähtöisiä ja vastaavat puolueettomiin, EY:n direktiivien ja komission tai 
neuvoston päätösten tieteellisiin ja teknisiin vaatimuksiin tai Euratomin perustamissopimuksesta 
aiheutuviin velvollisuuksiin ja työhön, jota YTK:n tutkimuslaitoksissa suoritetaan taulukossa 2 
esitellyllä tavalla. 
18 
Taulukko 2 - YTK.n tukitoiminta 
Puiteohjelmien linjat 
Tietotekniikka 
Järjestelmien turvallisuus ja luotettavuus 
Ohjelmistot 
Suurteholaskenta ja verkot 
Ympäristö ja ilmasto 
Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (ERLAP) 
Euroopan kemikaalivirasto (ECB) 
Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM) 
Tuki Euroopan ympäristökeskukselle (EEA) 
Kulutustavaroiden laadunvalvonta (kuluttajansuoja) 
Alppien alueen tarkkailukeskus 
Teollisuuden luotettavuus: Suuronnettomuuksien riskejä tutkiva 
toimisto, Biotekniikan turvallisuus 
Teollisuuspolitiikkaa tukeva ruoka-aineiden analysointi 
Euroopan lääketuotteiden tekninen virasto (ETOMEP) 
UCLAFin menetelmät 
Maatalous ja kalastus 
Maatalouden kaukokarkoitus 
Eläinten tunnistaminen f 
Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto (BEVABS) 
Vertailumittaukset ja viitemateriaalit elintarvikkeiden 
laadunvalvontaan 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
Teknologian alan ennusteet 
Ydinfission turvallisuus 
Osien vanhenemiseen, tarkastusteknologiaan perehtynyt 
eurooppalainen verkosto 
Euratomin turvallisuusvalvonnan tukeminen: yleistä 
Euratomin turvallisuusvalvonnan tukeminen: kenttä-laboratoriot ja 
ECSAM 
IAEA:n turvallisuusvalvonnan tukeminen IRMM 
* 
* 
* 
* ITU 
* 
* IAM 
* ISIS 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* EI 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* SAI 
* 
* IPTS 
* 
Vuonna 1996 kolme tärkeintä YTK:n tukitoimea olivat seuraavat: 
1) YTK:n tuki ympäristöpolitiikalle muodosti 43 % tieteellisen ja teknisen tuen talousarviosta. 
Pääosasto XI:lie annettiin tieteellistä ja teknistä apua seuraavien alojen lainsäädännön 
täytäntöönpanossa: ympäristöä pilaavat kemikaalit, ilmansaasteet, veden laatu, kemialliset 
jätteet, teollisuuden aiheuttamat vaarat ja ydinturvallisuus. Työ on osa EY:n viidettä 
toimintaohjelmaa ympäristöalalla ja siihen sisältyy: 
• Euroopan ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio (ERLAP), joka oli erityisen aktiivinen 
EY:n ilman laatua koskevan direktiivien valmistelussa ja täytäntöönpanossa. Niissä painotetaan 
kaupunkiympäristöä, teollisuuden päästöjä ja mittausten yhteensovittamista EU:n ilman laadun 
seurantaverkostossa. 
• Euroopan kemikaalivirasto (ECB), joka vastaa nykyisin kaikista vaarallisten aineiden 
luokitukseen ja merkintään liittyvistä teknisistä ja tieteellisistä tehtävistä. Sen tehtäviin kuuluu 
myös uusien aineiden ilmoitusmenettelyn toimeenpano, kemikaalien testausmenetelmät, sekä 
vaarallisten aineiden viennin ja tuonnin valvonta. 
• Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskus (ECVAM), joka perustettiin vuonna 
1991 antamaan tieteellistä ja teknistä tukea kemikaalien ja muita tuotteita koskevien sääntöjen 
ja määräysten laatimiseen komissiossa. Sen erityisenä tehtävänä on sovittaa yhteen työtä 
19 
sellaisten vaihtoehtoisten menetelmien järjestelmällisen tieteellisen ja lainsäädännöllisen 
hyväksynnän edistämiseksi, joiden avulla voitaisiin vähentää eläinten käyttöä 
laboratoriokokeissa, parantaa niiden olosuhteita tai korvata eläinkokeet kokonaan. ECVAMin 
toimintaan kuuluu myös koe-eläinten käyttöä välttävien testimenetelmien esivalidointi, 
rokotusten tehon ja turvallisuuden testaaminen sekä vaihtoehtoiset kokonaislähestymistavat 
toksisuustestitutkimuksissa* 
• Euroopan lääketuotteiden tekninen virasto (EPTOMEP), joka on osa erästä EI:n yksikköä. Sillä 
on toimipiste sekä Lontoossa Euroopan lääkearviointiviraston yhteydessä että Isprassa, 
Ympäristöntutkimuslaitoksen suojissa. EPTOMEP keskittyy teknisten järjestelmien 
kehittämiseen, joita tarvitaan Euroopan unionin lääketeollisuustuotteita koskevan 
lainsäädännön soveltamisessa. Sen työstä on suoraa ja välitöntä hyötyä Euroopan 
lääkearviontivirastolle, jäsenvaltioille ja farmasian alan sääntelyelimille. 
• EU:n petostentorjuntayksikön (UCLAF) menetelmien kehittämisen tukeminen. Tukea annetaan 
uuden tietotekniikan sekä tieto- ja riskianalyysimenetelmien tehokkaalla kehittämisellä, 
esittelyllä ja käytöllä. 
• Alppien alueen seurantakeskukseen liittyvien palvelujen tukeminen (Alppeja koskeva 
yleissopimus), tarkoituksena on tuottaa ja kerätä tietoa, tunnuslukuja ja informaatiota, jolla 
voidaan luonnehtia Alppien alueen ympäristöä ja sosio-ekonomista tilaa. Nämä tiedot ovat 
hyödyksi kansallisille Alppeja koskevan yleissopimuksen nojalla perustetuille 
tietoliikennekeskuksille, jotka voivat jakaa niitä kansallisesti. 
• Suuronnettomuuksien vaaroja tutkiva toimisto on tukena sovellettaessa teollisuuden vaaroja 
koskevaa ns. Seveson-direktiiviä. Se huolehtii suuronnettomuuksien raportointijärjestelmästä 
(Major Accidents Reporting System, MARS) ja yhteisön alueen teollisuuden vaarojen 
dokumentaatiokeskuksesta. Loppukäyttäjiä ovat kansalliset ja paikalliset viranomaiset, 
teollisuus ja turva-alalla työskentelevät kaikki, joita koskevat ydinvoimaloiden turvallisuuteen 
liittyvät säännöt ja määräykset. 
• YTK antaa myös säännöllistä tukea Euroopan ympäristökeskukselle (neuvoston asetus EEA.sta 
1210/90) 
2) YTK:n tuki yhteiselle maatalouspolitiikalle (Pääosasto VI) muodosti 17 % tieteellisen ja 
teknisen tuen talousarviosta. Työtä suoritetaan pääosin seuraavilla tutkimusaloilla: 
• Uusien varmistusmenetelmien ja -välineiden tutkimus ja kehittäminen eläinten parempaa 
tunnistamista varten petosten estämiseksi. Valmisteilla oli tunnistusjärjestelmä, johon kuuluvat 
elektroniset tunnistimet, lukulaitteet, tiedonhakujärjestelmä, valvontastrategia, tietokanta ja 
päämajan valvomat tiedonsiirtojärjestelmät. 
passiivisilla transpondereilla varustetusta elektronisesta eläintenmerkitsemisestä käsittelevän 
laajan pilottiohjelman, IDEAn tekniset ominaisuudet valmistettiin. Miljoonan eläimen 
merkitseminen useissa EU:n maissa on suunnitteilla. 
Elintarvikkeiden laadun tarkastukset hankkimalla sertifioitua vertailumateriaalia, tuottamalla 
sopivia analyyttisiä menetelmiä ja toteuttamalla tai yhteensovittamalla vertailuja eri 
laboratorioissa tavoitteena arvioida tai parantaa olemassa olevia menetelmiä ja kehittää uusia 
analyysimenetelmiä. 
• Kaukokartoituksen soveltaminen maatalouden tilastoihin tarkoituksena kehittää ja esitellä 
menetelmiä, joilla voidaan sisällyttää kaukokartoituksella saatua tietoa tilastojen keräämiseen 
viljelypinta-alan ja maataloustuotannon valvomista varten EY:ssä. 
• Yhteisen maatalouspolitiikan seuranta ja valvonta: uusien kaukokartoitustekniikoiden 
tutkiminen ja kehittäminen, mikä mahdollistaisi yhteisen maatalouspolitiikan kehittyneemmän 
seurannan ja valvonnan. 
20 
• Yhteisön viinialan lainsäädännön toimeenpaneminen Euroopan viinin, alkoholin ja 
väkijuomien toimiston (BEVABS) kautta. Työ keskittyy väärennöksien paljastamiseen ja 
viinin alkuperän valvomiseen käyttäen ydinmagneettisen resonanssin (NMR) ja 
massaspektrometrian (MS) tekniikoita tavoitteena perustaa Euroopan unionin viinitietopankki. 
Noin 4000:n EU:n NMR-viinin tiedot on validoitu ja ne ovat valmiina varastoitavaksi tähän 
tietopankkiin. 
3) YTK:n tuki ydinturvallisuudelle (Euratomin turvallisuusvalvonta pääosasto XVII:ssä, 
Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n turvallisuusvalvonnan tukiohjelma pääosasto 
I:ssä) muodosti 32 % tieteellisen ja teknisen tuen talousarviosta. 
Suurin osa tehdystä työstä käsitteli seuraavia asioita: 
• Tarkastajien koulutus, käytössä olevan turvallisuusvalvontaa koskevan tarkastuskäytännön 
yhdenmukaistaminen sekä ajanmukaisten laitteiden ja ydinmateriaalinäytteiden 
vertailuanalyysien antaminen käyttöön. 
• Kenttälaboratorioiden suunnittelu turvallisuusvalvonta-analyysiä varten 
jälleenkäsittelylaitoksilla, kuten Sellafield ja La Hague; ydinmateriaalinäytteiden 
rutiinianalyysit; hankintojen tarkistaminen ja suurempien laitteiden testaus, johon kuuluu 
kahden analyysilaatikon rakentaminen ja analysoijien koulutus. 
• Ainetta rikkomattomiin määrityksiin liittyvä työ, sinetöinti- ja tunnistustekniikka, 
valvontatekniikka, suojatoimenpidevälineistön testaaminen, tiedonhallinta, terveyteen liittyvä 
fysiikka ja koulutus. 
Muu säännöllinen tieteellinen ja tekninen tukitoiminta käsittelee seuraavia aiheita: 
• Tietojenkäsittelyjärjestelmien turvallisuus ja luotettavuus pääosasto IILlle. 
• Elintarvikeanalyysi teollisuuspolitiikan tueksi pääosasto IILlle. 
• Kulutustavaroiden laadunvalvonta (kuluttajansuoja) pääosasto XXIV:lle. 
• Vanhenevien ydinkomponenttien valvontatekniikkaa pääosasto XI:n ja pääosasto XVILn 
tueksi. 
1.2. KILPAILUTETTU TOIMINTA 
Aikaisemmin YTK teki sopimuksiin perustuvaa tutkimusta ulkopuolisille asiakkaille, eli niin 
sanotuille kolmansille osapuolille. Neuvostossa ja Euroopan parlamentissa käydyissä 
keskusteluissa, jotka johtivat päätöksiin sekä neljännestä, että Euratomin puiteohjelmasta, 
korostettiin YTK:n tarvetta vahvistaa kokonaisvaltaisesti suuntautumistaan kohti kilpailullista 
lähestymistapaa aidon sopimuskumppaneiden välisen suhteen pohjalta, kuten huhtikuussa 1994 
tehdyissä YTK:n asemaa koskevissa neuvoston päätelmissä todettiin. 
Neuvoston päätelmien suuntaviivojen mukaisesti kilpailutettu toiminta kokonaisuudessaan 
vuonna 1996 oli seuraavanlaista: 
Puiteohjelmiin kuuluva toiminta: 
• YTK:n osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan1 : 
1 "Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta" tarkoittaa puiteohjelmiin kuuluvia erityisohjelmia, jossa 
hyväksytyt hankkeet rahoitetaan osin ohjelman, osin ehdottajien varoilla. 
21 
YTK esitti yhdessä jäsenvaltioissa olevien yhteistyökumppaneidensa kanssa ehdotuksensa 
komission ehdotuspyyntöjen yhteydessä. 
• Kilpailutettu tukitoiminta: 
Kilpailutettua lähestymistapaa vaativat tieteelliset ja tekniset tukitoimet, joilla YTK vastasi 
komission pääosastojen esittämiin pyyntöihin. Tämä toiminta tilattiin YTK:lta kilpailullisesti 
tarjouspyyntöjen perusteella. 
Puiteohjelmien ulkopuolinen toiminta: 
• Toiminta sopimusten nojalla: 
Tutkimustyön suorittaminen ja palvelujen tarjoaminen kolmansien osapuolien kanssa tehtyjen 
sopimusten nojalla. Tähän kuuluvat myös sopimukset, jotka saatiin jäsenvaltioiden 
TTK-ohjelmien yhteydessä. 
• Yhteisön muu toiminta: 
YTK:n osallistuminen yhteisön toimintaan (esimerkiksi PHARE, TACIS, yhteistyö kehitysmaiden 
kanssa), mihin se saa yhteisön rahoitusta kilpailullisen lähestymistavan perusteella. 
Neuvoston päätelmissä todettiin, että siirtymisen kilpailutettuun toimintaan tulisi muodostaa 
keskimäärin 22 prosenttia EY:n puiteohjelmasta ja kymmenen prosenttia Euratomin 
puiteohjelmasta vuosille 1995 -1998 ja että siirtymisen olisi tapahduttava asteittain neljän vuoden 
aikana. Jotta tämä olisi mahdollista, neuvosto pyysi päätelmissään komissiota muuttamaan sisäisiä 
sääntöjään tarvittavalla tavalla ja tekemään neuvostolle ehdotuksen kaikista tarvittavista 
päätöksistä. Komissio antoi Euroopan neuvostolle ja parlamentille kertomuksensa edistymisestään 
vuoden 1996 aikana2. Täydentävä kertomus on suunniteltu annettavaksi vuoden 1997 
loppupuolella. 
Osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviin hankkeisiin jatkui vuonna 1996. 
Vastaten myöhempiin ehdotuspyyntöihin YTK ja sen yhteistyökumppanit esittivät 210 ehdotusta. 
Vuotta 1996 koskevassa katsauksessaan YTK totesi, että ehdotuspyyntöjä on ollut vähemmän 
kuin vuonna 1995 tai vuoden 1994 lopulla. 
On huomattava, että kustannustenjakoperiaatteella toteutettavassa toiminnassa YTK on tehnyt 
yhteistyökumppaneidensa kanssa sovelluksia ja saanut sovelluksia hyväksyttyä sekä YTK.n 
säännöllistä toimintaa vastaavissa puiteohjelmien aiheissa että muillakin aloilla, esimerkiksi 
telematiikassa, kehittyneessä viestintäteknologiassa ja -palveluissa tai meritieteessä ja -
teknologiassa. 
Tämä osoittaa, että nykyisin YTK monitieteellisenä tutkimuskeskuksena pystyy kehittämään 
puiteohjelmissa määrättyjen aiheiden ulkopuolisia tieteenaloja ja menestymään myös 
kilpailullisessa toiminnassa. 
Komissiota tukeva kilpailullinen toiminta jatkui, ja osa YTK:n vuonna 1995 tekemistä 
sopimuksista allekirjoitettiin vasta vuonna 1996 ja työ alkoi myöhemmin samana vuonna. Uusia 
sopimuksia saatiin vuonna 1996, ja niiden arvo oli 10,6 miljoonaa ecua, mutta kuten viime 
vuonnakin tapahtui sopimuksista suuri osa allekirjoitetaan vasta vuonna 1997. 
KOM(96) 436, lopull., 6.9.1996 
22 
Esimerkkejä t&k-tukitoimista, joissa YTK valittiin komission ehdotuspyynnöissä, on aloilla: 
• Tiedonhallintajärjestelmät ja yleinen tietotekniikan tuki; 
• Järjestelmätuki ympäristöongelmiin ja muuhun energiaan kuin ydin energiaan; 
• Kaukokartoitussovellukset yhteisen maatalouspolitiikan tukemiseksi; 
• Teknologian siirtoon liittyvät hankkeet. 
Puiteohjelmien ulkopuolella YTK on saanut sopimuksia muista yhteisön käynnistämistä toimista 
eli PHARE- ja TACIS-ohjelmista. Niiden yhteismäärä on noin 4,2 miljoonaa ecua, ja niihin 
sisältyy: 
• Suuri maatalouden tietojärjestelmiä koskeva PHARE-hanke, johon sisältyy 
kaukokartoitussovelluksia kuudelle PHARE-maalle. Laajennuksia on näköpiirissä vielä viittä 
PHARE-maata varten, ja hanke saattaa vielä laajentua seuraavina vuosina. 
Näiden uusien toimintatapojen ohella YTK on jatkanut sopimuksiin perustuvaa työtään. Uusien 
vuonna 1996 solmittujen sopimusten kokonaisarvo oli 13,6 miljoonaa ecua. Uusimpia merkittäviä 
sopimuksia ovat: 
• Suurta kokeellista laitosta koskevan työn j atkaminen US A:n ydinsääntelykomissiolle Isprassa; 
• Keskuksen perustaminen erään jäsenvaltion alueelle myrkyllisten aineiden käsittelystä ja 
kuljetuksesta aiheutuvan saastumisen ja vaarojen torjumiseksi; 
• Ydinvoimavälineiden kehittäminen suurelle ydinvoima-alan teollisuuslaitokselle eräässä 
jäsenvaltiossa; 
• Numeeristen menetelmien kehittäminen betonirakenteiden käyttäytymisen simuloimiseksi 
eräälle kansalliselle sähkölaitokselle; 
• Ultraäänijärjestelmien kehittäminen nestemäisten virtapiirien seuraamiseksi eräälle jäsenvaltion 
teollisuusyritykselle. 
Taulukko 3 - kilpailutettu toiminta (milj. ecua) 
Vuoden 1995 kirjanpidoss Vuoden 1996 kirjanpidossa 
- "—' • "—" ' i "— —• •, I VI ;nT—rM""—~" —•-"• •--"•*' • • «'" "«^'"—- "Li. m-., mai. .,- i I.I • ••••HI..H.I-I ,.M •,., ,„|., — — IT—rn .p,.,. -,—n ••—••••• „,. —,i. —, , 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu 
toiminta 3,9 9,8 
Kilpailun tukitoiminta 4,8 10,6 
Puiteohjelman ulkopuolinen 
kilpailutettu toiminta 1,3 4,2 
Kolmansille osapuolille tehty työ 18,5 13,6 
YHTEENSÄ 28,5 38,2 
23 
Näihin lukuihin ei sisälly Alankomaissa sijaitsevan Pettenin suurvuoreaktoriin (HFR) liittyvä 
toiminta. Vuonna 1995 eräässä jäsenmaassa allekirjoitettiin erityisen laaja sopimus kolmannelle 
osapuolelle tehtävästä työstä, joka tulee kestämään vuosia. 
Suurvuoreaktoria koskeva lisäohjelma 
Komissio käyttää Pettenissä sijaitsevaa suurvuoreaktoria (HFR) 25 päivänä heinäkuuta 1961 
tehdyn Euratomin ja Alankomaiden välisen sopimuksen mukaisesti. Neuvosto hyväksyi 27 
päivänä kesäkuuta 1996 nelivuotisen Pettenin suurvuoreaktorin käyttöä koskevan 
lisätutkimusohjelman, jonka yhteinen tutkimuskeskus toteuttaa Euroopan atomienergiayhteisölle 
vuosina 1996 - 1999. Edellisten lisäohjelmien aikana suurvuoreaktorin toiminta muodostui ennen 
kaikkea kahden yhteistyökumppanin, Saksan ja Alankomaiden yhteistyöstä. Uuteen lisäohjelmaan 
sisältyi kaksi merkittävää muutosta. Toisaalta yhteistyötä laajennettiin koskemaan myös Ranskaa, 
joka päätti myös tukea suurvuoreaktoria. Lisäksi perinteisen ydinalaan liittyvän T&K:n ja 
teollisuuden tarpeita palvelevan työn lisäksi päätettiin suunnata suuri osa suurvuoreaktorin 
toiminnasta lääketieteellisiin sovelluksiin. Sopimukseen perustuvan suhteen pohjalta reaktori tulee 
tulevaisuudessa suuresti osallistumaan lääketieteessä käytettävien radioistooppien tuotantoon 
Euroopan radioaktiivisia valmisteita tuottavalle lääketeollisuudelle. Lisäksi on suunniteltu käyttää 
suurvuoreaktorin tarjoamia ainutlaatuisia mahdollisuuksia gliooman, erittäin pahanlaatuisen 
aivokasvaimen hoidossa. 
1.3. YTK:n TIEDOTUSPÄIVÄT, JULKAISUT JA KONFERENSSIT 
YTK.n toiminnan uusi lähestymistapa edellyttää läheisempää yhteistyötä jäsenvaltioiden 
teollisuuden, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen kanssa. Siksi Dublinissa Irlannissa ja Espoossa 
Suomessa järjestettiin YTK-tiedotuspäivät hallintoneuvoston jäsenten aloitteesta YTK-tiedon 
lisäämiseksi. Vastaavanlaisia tiedotuspäiviä järjestettiin muissa jäsenvaltioissa edellisinä vuosina. 
YTK.n henkilökunta esitteli keskusta ja samanaikaisesti tutkimuslaitoksia esittelevissä 
työryhmissä rakennettiin pohjaa uudelle yhteistyölle. Erityisesti ydinsovelluksiin keskittynyt 
tiedotuspäivä pidettiin Tukholmassa Ruotsissa ja toinen, ympäristökysymyksiin ja 
kaukokartoitukseen keskittynyt Reykjavikissa Islannissa. Edellä mainittujen tapahtumien 
esittelmäpäivän ja keskustelujen jälkeen YTK.n osallistujat tapasivat ja solmivat suhteita 
teollisuuden, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen edustajien kanssa. Tiedotuspäivät täydensivät 
näin lukuisia esittelyjä, joita YTK:sta on pidetty tutkimuslaitoksissa, kansallisissa laboratorioissa 
ja erikoisalojen messuilla ja erikoisnäyttelyissä, sekä YTK-aiheisen kirjallisuuden jakamista. 
YTK tarjoaa laajan valikoiman tieteellisiä aiheita käsitteleviä julkaisuja: kirjoituksia ja artikkeleita 
tieteellisissä julkaisuissa, esitelmien käsikirjoituksia, EUR-kertomuksia ja katsauksia sekä tietoa 
YTKsta Internetissä. 
Vuonna 1996 YTK julkaisi noin tuhat asiakirjaa, joiden tutkimuslaitoskohtainen jako ilmenee 
taulukosta 4. 
Luettelo YTK:n julkaisuista ilmestyy vuosittain julkaisuluettelossa. Viimeisin numero (16) on 
maaliskuulta 1996, ja siinä luetellaan kaikki vuonna 1995 ilmestyneet julkaisut. 
24 
Taulukko 4 - YTKm julkaisut vuonna 1996 
Tutkimuslaitos 
Hallinto 
Mittaus- ja vertailumateriaalien 
tutkimuslaitos 
Transuraanin tutkimuslaitos 
Kehittyneiden materiaalien 
tutkimuslaitos 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja 
turvallisuusteknologian 
tutkimuslaitos 
Ympäristöntutkimuslaitos 
Avaruusteknisten sovellusten 
tutkimuslaitos 
Teknologian alan ennusteita laativa 
tutkimuslaitos 
Yhteensä EUR-
kertomuk-
set 
2 
2 
2 
15 
36 
36 
21 
33 
147 konferenssi­
julkaisut 
-
87 
89 
121 
177 
200 
85 
6 
765 julkaistut 
artikkelit 
-
19 
42 
6 
34 
60 
29 
_ 
190 erity s jul­
kaisut 
8 
m 
-
11 
22 
15 
20 
9 
85 Yhteensä 
10 
108 
133 
153 
269 
311 
155 
48 
1187 
Useimmat näistä julkaisuista saa pyydettäessä tiedotusosastolta Isprasta. 
Edellä mainitussa luettelossa mainitaan julkaisujen lisäksi kaikki YTK:n saamat patentit. Vuonna 
1996 myönnettiin 9 patenttia. 
YTK järjestää vuosittain lukuisia konferensseja ja seminaareja niissä viidessä Euroopan 
kaupungissa, joissa sen tutkimuslaitokset sijaitsevat. Vuonna 1996 pidettiin 9 konferenssia, 138 
kansainvälistä seminaaria ja kokousta sekä isännöitiin 130 vierailua eri tutkimuslaitoksiin. 
Osallistujien määrä - 11 000 - osoittaa, että tiedeyhteisö on jatkuvasti kiinnostunut YTKssa 
tehtävästä tutkimus- ja kehitystyöstä. 
1.4. HENKILÖSTÖ 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkattuun YTK.n henkilöstöön kuuluu virkamiehiä ja 
määräaikaisessa työsuhteessa olevia, joissa on sekä tieteellis-teknistä että hallinnollista 
henkilöstöä. 
Joulukuun 1996 lopussa henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön lukumäärä oli 1 
746, kun se joulukuun 1995 lopussa oli 1 786. Taulukossa 5 jakauma heistä vuonna 1996. 
Tavanomaisen liikkuvuuden lisäksi jonkin verran henkilökuntaa jäi eläkkeelle vuonna 1996 
saavutettuaan eläkeiän. Rekrytointi heidän korvaamisekseen oli käynnissä vuoden loppupuolella. 
25 
Taulukko 5 - Henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön jakauma 
joulukuussa 1996. 
Tutkimuslaitos Henkilöstön määrä 
Pääosasto 34 
Ohjelmaosasto 8 
Varojen koordinointi - tieteellinen ja tekninen tuki, Ispra 428 
Mittaus- j a vertailumateriaalien tutkimuslaitos 181 
Transuraanin tutkimuslaitos 186 
Kehittyneiden materiaalien tutkimuslaitos 267 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja turvallisuusteknologian 276 
tutkimuslaitos 
Ympäristöntutkimuslaitos 222 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos 100 
Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos 35 
Komennuksella kansallisissa laitoksissa oleva henkilöstö 9 
YHTEENSÄ 1746 
Henkilöstösääntöjen perusteella palkatun henkilöstön lisäksi YTK:ssa toimi 186 tutkijaa 
erilaisissa vierailuohjelmissa: 
• vanhempia tutkijoita, jotka otettiin vastaan vierailevina tutkijoina; 
• kansallisia asiantuntijoita, joita jäsenvaltiot lähettivät komennukselle YTK.hon osallistumaan 
valittuun tieteelliseen työhön; 
• väitelleitä tutkijoita ja jatko-opiskelijoita, jotka opiskelevat apurahaohjelmien kautta 
Taulukosta 6 ilmenee näiden YTKssa joulukuun lopussa 1996 työskennelleiden tutkijoiden 
jakauma tutkimuslaitoksittain. 
Lisäksi kolmansista maista tulee vuosittain keskimäärin 21 tutkijaa apurahan turvin, jollaisia 
myönnetään komission kyseisten tutkijoiden kotimaiden tai Kansainvälisen atomienergiajärjestön 
IAEA:n kanssa tekemien sopimusten perusteella. 
Edellä mainittujen tutkijoiden lisäksi YTKssa työskentelee useita vanhempia tutkijoita ja 183 
harjoittelijaa aiheuttamatta kustannuksia EU:n talousarviolle, yleensä lyhyitä jaksoja kerrallaan. 
26 
Taulukko 6 - Vierailevat tutkijat, komennuksella olevat asiantuntijat ja stipendiaatit 
joulukuussa 1996 
Tutkimuslaitos 
Voimavarat ja koordinointi 
Mittaus- ja vertailumateriaalien 
tutkimuslaitos 
Transuraanin tutkimuslaitos 
Kehittyneiden materiaalien tutki­
muslaitos 
Tieto- ja järjestelmätekniikan ja 
turvallisuusteknologian tutkimus­
laitos 
Ympäristöntutkimuslaitos 
Avaruusteknisten sovellusten 
tutkimuslaitos 
Teknologian alan ennusteita laativa 
tutkimuslaitos 
YHTEENSÄ Vieraileva 
t tutkijat 
-
1 
-
2 
4 
3 
2 
3 
15 Komennuk­
sella olevat 
asiantunti-jat 
-
1 
-
-
2 
1 
5 
-
9 Väitelleet 
tutkijat 
-
10 
7 
12 
11 
8 
9 
6 
63 Jatko-
opiskelijat 
-
20 
6 
14 
11 
26 
15 
7 
99 YHTEENSÄ 
-
32 
13 
28 
28 
38 
31 
16 
186 
1.5 VARAINHOITO 
YTK:n toteuttama talousarvio (maksusitoumusmäärärahat) vuonna 1996 käy ilmi taulukosta 7. 
Taulukko 7 - Vuoden 1996 toteutettu talousarvio (maksusitoumusmäärärahat), milj. ecua 
— ••II. ..-•., I -——--—. , •,.B.....rrr .1 I— I I,.,,—-———— — — .•• •! • ^.....P»-———I. i i .1 .M I • —• !• !«!• !.. I—•.-.,„•—..,.._ Mlfl M •••———— |, .j. | , .—.—_— . -,,.— 
Säännöllinen toiminta 
Tieto- ja tietoliikennetekniikka 2,946 
Valmistus- ja materiaalitekniikka 21,534 
Mittaus ja testaus 26,722 
Ympäristö ja ilmasto 74,451 
Maatalous ja kalastus 10,849 
Muu kuin ydinenergia 3,838 
Kohdistettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus 7,728 
••"••'• ..n"— • II--I- -————»-———--——--•-•.1 • .•••———•——-•••—i- — i — ! ,.., y . — H -i • i...- • -——-—--.M.---,— II — 1F,i I.- |.-T.1^Tyr-rr-. msmsmmmmm,+., .— _,,. .. —— 
Välisumma, EY:n erityisohjelmat 148,068 
Ydinturvallisuus ja turvallisuusvalvonta 63,229 
Hallittu lämpöydinfuusio 10,310 
Välisumma, Euratomin erityisohjelmat II 73,539 
i | — i ,i • —y——-— i... , -.„•••••••,• ., ——_—i i ••• '-—-—i|f •—-—N !-i i • -——,———. „.«y —-^-—----_— ^-—__-t_„ ._—r,_1n —._, 
Kustannustenjakoperiaattella toteutetut EY:n ohjelmat 3,013 
Kustannustenjakoperiaattella toteutetut Euratomin ohjelmat 0,411 
• •" .,.„., • • ' -• »I"1" •'—"" «-I»" •!•-—» ••"•" LI--"" • — ..---»-!> —•—•• — ••.. ,1 . n _„ —-—— ••—.ni.y -.-ilp.— Ly-—• .—.,•„,._• | „ — „.. , , 
Välisumma, kustannustenjakoperiaattella toteutettu toiminta 3,424 
, ,,, ...il. ,-— •„. • •• •• •••.•.•.,.-• . I ..!•. ,_•_•.-—— .1,1. L (. |.--^—^•.I.I,-II.I^I.-I.|II.—»,P1..|.. .1 ...J-,—- • '• 1 • ! •'• "» '••!" I- II.I.I-— •,!- ,, I-
^ Erityisohjelmat yhteensä 225,031 
Kilpailutettu toiminta II 
•—— •- -»•, ""• '—————" f •" • ••—«.'•'•' »I. ••••• '• *-————- • HII-- ,| ||„ .-.— „••—II, .l|, -I, | •|. „,,_-————M. |ll _-___•_—..,,.,_, l,_„l^l|.,lT»r,.-rr;-. •----—-—-1.1 I — I . M 
Osallistuminen kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimitaan 4,011 
Kilpailutettu tieteellinen j a tekninen tukitoiminta 10,191 
Osallistuminen yhteisön toimintaan puiteohjelman ulkopuolella 1,879 
Kolmansille osapuolille tehty työ 16,561 
Välisumma 32,642 
Suurvuoreaktori 8,088 
Suurvuoreaktori, täydennystä edellisiin ohjelmiin , 6,262 
Välisumma 14,350 
YHTEENSÄ 272,023 
27 
Näihin maksusitoumusmäärärahoihin lisätään vielä 0,800 miljoonaa ecua, jotka siirtyvät vuoden 
1995 talousarviosta (liittyen edellisten ohjelmien päätökseen saattamiseen). 
YTK sitoi määrärahoja yhteensä 273 miljoonaa ecua seuraaviin tarkoituksiin: 
• YTK:n erityisohjelmien toteuttamiseen (tutkimukseen ja säännölliseen tukitoimintaan 
komission osastoille) 
• YTK:n kilpailutetun toiminnan toteuttamiseen EU:n talousarvion mukaisesti (osallistuminen 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan, komissiolle tehtävä kilpailutettu 
tukitoiminta, YTK:n osallistuminen muuhun yhteisön toimintaan, Alankomaiden ja Saksan 
hallitusten osallistuminen suurvuoreaktorin käyttöön ja YTK:n asiakkaiden osallistuminen 
tilauksesta tehtävän työn toteuttamiseen). 
Erityisohjelmat rahoitettiin osaltaan YTK:n kautta osana Euroopan unionin yleistä talousarviota 
vuodelle 1996. Toinen osa rahoituksesta tuli Euroopan talousalueeseen ET Aan kuuluvilta mailta, 
Islannilta, Lichtensteinilta ja Norjalta niiden osallistuessa EY:n ohjelmiin. Lisäksi Israel on 
osallistunut EY:n ohjelmiin vuodesta 1996 lähtien. 
28 
2. YTK:N TUTKIMUSLAITOSTEN TOIMINTA VUONNA 1996 
2.1. MITTAUS- JA VERTAILUMATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IRRM) 
IRRM edistää ja yhdenmukaistaa eurooppalaisten standardien, vertailumateriaalien ja 
metodologioiden käyttöä euroopanlaajuisesti. Vuonna 1996 tutkimuslaitos jatkoi kokonaisuuteen 
"Mittaus- ja testausohjelmat" kuuluvaa toimintaohjelmaansa ja toimi puiteohjelman kohdan 
"Valmistus- ja materiaalitekniikkat" alalla. IRRM vahvisti asemaansa yhteisön 
vertailumittaustoimiston BCR:n (Bureau Communautaire de Référence) vertailumateriaalien 
hallinnoijana. 
IRRM harjoittaa myös yhteisön politiikan tukitoimintaa ydinalan turvallisuusvalvonnan, 
kulutustavaroiden tuoteturvan ja laadunvalvonnan sekä elintarvikkeiden laaduntarkkailussa 
sovellettavien vertailumittausten ja viitemateriaalien alalla. Se tarjoaa palveluita ja 
vertailumateriaaleja eri asiakkaille yhteisön jäsenvaltioissa. 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Kuten aikaisempinakin vuosina, tutkimuslaitoksen mittausalan ammattitaitoa ja hioutuneita 
analyyttisiä tekniikoita on sovellettu korkealuokkaisten vertailumateriaalien valmistamiseen, 
karakterisointiin ja sertifiointiin sekä ydinalalla että muilla aloilla, jotta voitaisiin perustaa 
euroopanlaajuisesti yhteensovitettu analyyttinen mittausjärjestelmä. IRRM vastaa tällä hetkellä 
BCR:n sertifioimien vertailumateriaalien varastoinnista, stabiliteettivalvonnasta, jakelusta, 
myynnin hallinnoinnista ja uudelleen sertifioimisesta. 
MlQLAAKETTETEELUSETSERTmOmVT VEKTAltUMATERIAAtIT 
Vertailumateriaalien alalla on uuden, IHMM:n ja Kliinisen kemian kansainvälisen yhdistyksen 
lF€€:n (International Federation of Clinieat Chemistry) välillä tehdyn yhteistyösopimuksen 
myötä avattu merkittävä väylä biotääketieteellisesti Mïnnostavim sertifioitujen 
vertailumateriaalien tuottamiseksi. Tämä Bdith Cressonin, tieteestä, tutkimuksesta ja kehityksestä 
vastaavan komission jäsenen, allekirjoittama sopimus lisää huomattavasti komission painoarvoa 
biolääketieteellisten sertifioituen vertailumateriaalien kehittämisessä, Nämä materiaalit ovat 
erittäin tärkeitä laadittaessa nopeasti ja luotettavasti tarkkoja diagnooseja laboratorio-
olosuhteissa, mikä on korkealuokkaisen terveydenhuollon olennainen lähtökohta. Pienentämällä 
huomattavasti virhediagnoosien risUä sertifioidut vertailumateriaalit kohottavat potilaiden 
hoidon laatua samalla km ne myös hillitsevät terveydenhuollon kustannuksia. 
Sopimuksen perusteelta laboratoriot j# tutkijat kaikkialla maailmassa ovat mukana tuottamassa 
vertailumateriaaleja teollisuuden ja kliinisten laboratorioiden tarpeisiin. Materiaaleja tuotetaan 
FFCCn ehdottamien hankkeiden puitteissa, ja niiden sertifioinnin suorittaa IBMM. 
Biologisten ja luonnonmateriaalien tutkimusta harjoitettiin eristämällä ja stabiloimalla torjunta-
ainejäämiä koskeviin biologisiin kokeisiin juomaveden laadun tarkkailussa soveltuvia 
kloroplasteja. 
Jauhemaisten ja nestemäisten vertailumateriaalien tuotantomahdollisuuksia pyrittiin merkittävästi 
lisäämään ensijaisena tarkoituksena tuottaa sertifioituja dioksiini- ja furaaniliuoksia. Analyyttistä 
tutkimusta harjoitettiin sähkökemiallisen ja nestekromatografisen 
29 
metallothioneiinikarakterisoinnin alalla sekä jäljitettäessä ympäristönsuojelullisesti tai 
biolääketieteellisesti merkittäviä raskasmetallijäämiä uusien vertailumateriaalien tuottamiseksi. 
SCK/CEN:n (Studiecentrum voor Kernenergie) kanssa yhteistyössä perustettu 
neutroniaktivointianalyysilaitos Belgian Molissa on nyt käytössä laadunvalvonnassa 
vertailumateriaalien valmistuksessa ja sertifioinnissa. 
IRMM jatkoi tutkimuslaitoksen kahden voimakkaan neutronilähteen (LINACin ja 7 MV Van de 
Graaffin) käyttöä neutronimittausten eri sovelluksissa OECD:n ydinenergiakomitean (NEA) ja 
erityisesti sen kansainvälistä arviointiyhteistyötä käsittelevän työryhmän suositusten mukaisesti. 
Ydinalaan liittyviin töihin kuuluivat muun muassa kohtioiden tuottaminen neutronin vaikutusalan 
mittauksiin, fissiotuotetutkimuksiin ja muihin sovelluksiin; aktinidien sähkösaostustekniikoiden 
parantaminen ja tekniikoiden kehittäminen hapettumisasteen alentamiseksi stabiilien metalli-
isotooppikohtioiden valmistamisessa. Jätteen transmutaatiossa tarvittavalla resonanssialueella 
99 237 
neutronin Tc:ssä ja Np:ssä aiheuttaman kokonais- ja absorptiovaikutusalan mittauksia 
tutkitaan tiiviissä yhteistyössä Saclayssa Ranskassa sijaitsevan atomivoimakomitean CEA:n 
(Commissariat à l'Energie Atomique) kanssa. Neutroniresonanssien Doppler-laajentämistä, 
turvamuuttujaa, jota tarvitaan reaktorien reaktiivisuuden lämpötilakertoimen laskemisessa, 
tutkitaan yhdessä CEA:n Cadarachessa Ranskassa sijaitsevan laboratorion ja Ranskassa 
sijaitsevan ILL:n (Institut Laue-Langevin) kanssa. 
JEF-hankkeessa (Joint European File) jo jokin aikaa sitten julkituodun pyynnön johdosta on 
mitattu lyhytikäisten molybdeeni-isotooppien epäelastisen sironnan vaikutusalaa. Muita tärkeitä ja 
tarkkoja mittauksia on suoritettu ydinmittausstandardien parantamiseksi. 10B:n neutronin 
252 
kokonaisvaikutusalaa ja Cf:n fissiotuotejakautumaa ja fissioneutromspektriä on myös tutkittu. 
235 • 
Paranneltuja menetelmiä U(n,f)/H(n,n):n vaikutusalojen suhdeluvun mittaamiseksi on 
kehitteillä. Laajennuksena LINAC-laitokseen perustetaan uutta laboratoriota kehittämään muita 
kuin ydinalan sovelluksia säteilyfysiikan alueella. 
Säännöllinen tukitoiminta 
IRMM.n tukitoiminta koostui lähinnä pääosasto I:n (ulkosuhteet) pyynnöstä kansainväliselle 
ydinenergiakeskukselle (IAEA) ja pääosasto XVILlle (energia, Euratomin turvaosasto) 
suoritetuista ydinalan turvallisuusvalvontaan liittyvistä toimista. Toisaalta tuotettiin myös lukuisia 
muuhun energiaan kuin ydinenergiaan liittyviä sertifioituja vertailumateriaaleja muille 
pääosastoille. Seuraavassa merkittävimpiä muille pääosastoille tukitoimintana tehtyjä töitä: 
• Kuivattua nitraattia koskevaa työtä jatkettiin suurten tuotantolaitosten turvallisuuden 
lisäämiseksi, ja IAEA:lle valmistettiin pääosasto I:n pyynnöstä uraanin ja plutoniumin 
isotooppien vertailumateriaaleja. Alhaiset pitoisuudet edellyttivät erittäin huolellista työtä 
IRMM.n ultrapuhtaassa kemian laboratoriossa. 
IRMM tarjosi pääosasto XVILlle (energia) ratkaisuja ainetta rikkomattomissa uraanin ja 
plutoniumin analyyseissä käytettävien ilmaisinten kalibrointiin. 
Elinravikkeiden sertifioituja vertailumateriaaleja valmistettiin pääosasto IILlle (teollisuus) ja 
pääosasto VLlle (maatalous) laadunvalvontaan avuksi yhteisön lainsäädännön 
täytäntöönpanemisessa. pääosasto VLlle aloitettiin uusia seleenin määrittelytoimia. pääosasto 
XXIV:lle (kuluttajapolitiikka) kehitettiin edelleen kosmetiikan analyysejä ja tuoteturvan 
tietopankkia. 
30 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettua toimintaa oli esimerkiksi: 
• orgaanisten ja epäorgaanisten vertailumateriaalien valmistus ja sertifiointi harvinaisten 
maametallien mittauksia varten, 
• lietevertailumateriaalin valmistus ja sertifiointi polyklorodibentso-p-dioksiinien (PCDD) ja 
polyklorodibentsofuraanien (PCDF) aiheuttaman pilaantumisen mittauksia varten, 
• katalysaattoreiden valmistus ja karakterisointi platinaa, rheniumia, zirkoniumia ja 
ceriumiavarten, 
• pronssin vertailumateriaalien valmistus pronssisten muinaisesineiden korroosiotutkimuksiin. 
Kilpailutettu tukitoiminta 
Pääosasto XIILn (televiestintä, tietotekniikan teollisuus ja innovaatiot) välityksellä tehtiin erään 
PK-yrityksen kanssa sopimus, jolla pyritään validoimaan 13C-isotoopin mittausmenetelmä. 
Kyseistä menetelmää voidaan soveltaa vatsatautien diagnostisointiin edullisesti ilman intruusiota 
käyttämällä uloshengitysilman isotooppimittausta. 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
IRMM.n palveluja ja vertailumateriaaleja on saatavilla myös kaupallisesti. Koska IRMM nyt 
hallinnoi BCR:n vertailumateriaaleja, ovat myös nämä tulossa kaupalliseen käyttöön muihin kuin 
ydinalan sovelluksiin. 
JAUlTETTAVnSJA A&ÏÏMMT0mTl 
IRMM teki yhteistyösopimukset useiden eurooppalaisten standardointtlaboratorioiden kanssa 
varmistaakseen^ että näissä kansallisissa standardomtilattoksissa tehdyt kemialliset mittaukset 
voidaan jäljittää kansainvälisen standardijärjestelmän (SI) avulla (viitatm IBMMm Avogadron 
vakio ^mittauksiin). 
Tähän liittyen laboratorioiden akkreditoinnin eurooppalainen yhteistyöjärjestö' EAL (European 
Co-operation for Accreditation of Laboratories) on pyytänyt TTKita tekemään vertailumittauksia 
IBMMm kansainvälisen mittausten arviointiohjelman IMEP:in (International Measurement 
Evaluation Programme) kautta. Näin saadaan käsitys laboratorioidm todellisista mittauskyvyistä 
vertaamalla niiden mkkonäytteistä saamia tuloksia Slyärjestelmään jäljitettävissä oleviin 
arvoihin EAL piti IRMMm ohjelman hyvää, menestystä etuna mittauslaboratorioiden 
akkreditoinnissa. 
Kansainvälinen mittausten arviointiohjelma ffMEP) herättää kiinnostusta yhä useammissa 
laboratorioissa. Viimeisin vesissä olevia jäämiä koskeva IMBP^kierros saatettiin päätökseen 
Vertailevia suoritustutkimuksia tehtiin yli 300 laboratoriolle ympäri maailmaa. 
Säännöllinen Euroopan laboratorioiden välinen mittausten arviointiohjelma (REIMEP, Regular 
European Interlaboratory Measurement Evaluation Programme), joka on ulkoinen 
laadunvalvontamenettely, kokosi äskettäin 20 laboratoriota ympäri maailmaa uraanioksidijauhoa 
ja kahta uranyylinitraattiliuosta koskeviin round robin -testeihin. 
Ydinnäytteiden toimittaminen ulkopuolisille asiakkaille erityisesti reaktorien neutronidosimetriaa 
varten jatkui. Lisäksi valmistettiin Geologisten näytteiden fissiojälki-iänmääritykseen tarkoitettu 
uraaniin seostetun lasin vertailumateriaali. 
31 
2.2 TRANSURAANIN TUTKIMUSLAITOS (ITU) 
Aktinidien turvallisuus ydinpolttoainekierrossa pysyi edelleenkin tärkeimpänä tutkimuslaitoksen 
säännöllisenä toimintana puiteohjelman kohdan "Ydinfissioturvallisuus" alalla. Tärkeimmät 
tutkimusalueet olivat aktinidien perustutkimus, ydinpolttoaineiden turvallisuus, pitkäikäisten 
aktinidien vaikutusten lieventäminen ja käytetyn polttoaineen karakterisointi. 
ITU tarjosi myös yhteisön politiikalle ydinturvallisuuden ja turvallisuusvalvonnan alalla 
tieteellistä ja teknistä tukea, joka liittyi lähinnä Sellafieldin ja Cap la Haguen 
kenttälaboratorioiden toteuttamiseen, mutta myös Itä-Euroopan maiden ja Venäjän federaation 
ydinturvallisuuteen. Lisäksi ITU jatkoi sopimustöitä eri asiakkaille. 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Aktinidien perustutkimusta tarvitaan selventämään aktinidiaineiden elektronista rakennetta ja 
osoittamaan niiden merkitys kemian ja kiinteän fysiikan alalla. Huomattavia tuloksia on 
saavutettu uraanipohjaisten neptunium- ja plutoniumseostettujen raskasfermioni-suprajohteiden 
tutkimuksessa. Muita aiheita ovat paineen käyttö rakenteellisten muutosten ja resistanssin 
muutosten tutkimuksessa alhaisessa lämpötilassa, teoria valon ja kiinteän aineen 
vuorovaikutuksesta sekä neutroni- ja synkrotronikokeiden käyttö bulkkiominaisuusmittausten 
lisänä. 
Ydinpolttoaineiden turvallisuuden alalla mitattiin ja arvioitiin polttoaineen huokoisuuden 
jakaantumista ja mekaanisia ominaisuuksia hyvin korkealla palamalla. Jopa 200 GWpv/t:n 
simuloidun palaman polttoaineen rakenteellisia ominaisuuksia tutkittiin ja vertailtiin todelliseen 
korkean palaman polttoaineeseen reunavaikutusten (rim effect) muodostumisprosessien 
selvittämiseksi. SIMFUELilla suoritettiin hapetus- ja virumismittauksia, ja U02:lla suoritetut 
säteilyvauriotutkimukset antoivat ensi kertaa suoraa näyttöä fissiotuotteiden jäämistä kyseisessä 
materiaalissa. 
Polttoaineiden suorituskyvyn koodia TRANSURANUSta täydennettiin tiedoilla korkean palaman 
polttoaineista. Aktinidipitoisten polttoaineiden tuotantoon tarkoitettu uusi sooli-geeli -laitos on 
viimeisessä toimeksiantovaiheessa. 
Nämä toiminnat liittyvät ydinturvallisuuden parantamiseen, erityisesti ilmiöissä, jotka ilmenevät 
ke vytvesi reaktoreiden polttoainesauvoissa jatkuvassa käytössä. Myös polttoaineiden 
tuotantoteknologiaa kehitetään. Tätä työtä tehdään ydinvoimaloille ja ydinpolttoaineen 
valmistuslaitoksille sekä kansallisille ja kansainvälisille lisensoinnista ja sääntelystä vastaaville 
viranomaisille. 
Käytetyn polttoaineen karakterisoinnissa tutkittiin näkyvimmin säteilytetyn U02- ja MOX-
polttoaineen hapetuskinetiikkaa ja korroosiovaikutuksia. U02:lla ja polttoainesauvojen 
csivioitetuilla osilla suoritettiin eluutiotestejä. Polttoaineen ja päällysteen kemiallista 
vuorovaikutusta tutkittiin edelleen. Mittavaa tutkimustyötä tehtiin simuloidun korkean palaman 
polttoaineen eluution selvittämiseksi, mikä johti käytetyn polttoaineen hapettumispotentiaaliin 
kohdistuvan molybdeenin puskuroivan vaikutuksen selittämiseen. Käytetylle polttoaineelle 
suoritettiin kuumakammio-olosuhteissa kadmiumteknetium-detektoreihin perustuvia ainetta 
rikkomattomia mittauksia. Tällä toiminnalla pyritään karakterisoimaan käsittelemätön käytetty 
polttoaine ja sen käyttäytyminen pitkäaikaisessa säilytyksessä, määrittelemään sen 
säteilymyrkyllisyyspotentiaali ja tutkimaan tämän jätemuodon eluutiota erilaisissa 
32 
todenmukaisissa olosuhteissa. Näitä töitä tehtiin lähinnä ydinvoimaloille, polttoaineteollisuudelle 
ja lisensointi viranomaisille. 
Yhteistyötä johtavien kansallisten laboratorioiden kanssa tehdään lähinnä pitkäikäisten aktinidien 
ja fissiotuotteiden vaikutusten lieventämisen alalla, jossa erityisenä painopistealueena on korkea-
aktiivisen jätteen radiotoksisuuden vähentäminen. 
ITU:n tärkeitä tehtäviä on myös polttoainekohtioiden valmistaminen ja karakterisointi 
säteilytyskokeisiin ja säteilytyksen jälkeisiin tutkimuksiin, joiden tuloksia verrataan teoreettisiin 
ennusteisiin. Uusia erotteluprosesseja pitkäikäisten aktinidien erottelemiseksi testataan 
todenmukaisissa olosuhteissa. 
UUSI MimOROm'GEWIFFBAKTfômKNIiKKâ SATEIIYFETTYJEN 
POLTTQAWBmBNKAMAKWBSÛfflTm 
Polttoaineessa hyvin korkean palaman poltossa tapahtuvien mikrastrukturaalisten muutosten 
tutkiminen edellyttää uusia säteilytettyjen polttoaineiden materiaalin karakterisointlmenetelmtä. 
Yhdessä ydinalan teollisuuden kanssa toteutettiin mikrouurretutkimus korkean palaman 
polttoaineen mekaanisista ominaisuuksista* jotta voitaisiin osoittaa, että materiaalin 
pintakerroksen mtrtumakovuus lisääntyy huomattavasti kasvavan palaman myötä pääasiassa 
raekoon pienenemisen seurauksena. Uusi ohjelma korkean palaman polttoaineen Mtarakenteen 
muutosten karaherisoimiseksi käynnistettiin, ja uusi jauhedijfjfraktometriassa käytettävä 
mikroräntgmdiffmkiojärjestelmä kehitettiin yhdensuuntaistamalla tuleva säde S x 0,01 mmm 
kokoon, mikä mahdollisti säteilytettyjen poUtoainenäytteiden diffrahiospektrien saamisen jopa 
20-30 mikrometrin välein säteUtäissuumassa, Tämä järjestelmä mahdollistaa myös erilaisten 
ydin- ja muiden kuin ydinmateriaalien ohuiden rajapintamateriaalien rakenteellisen 
karakterisoinnin^ Tällaisia ovat esimerkiksi kevytvesireaktorin polttoaineessa vakavissa 
[onnettomuustilanteissasyntyvät aineet,. 
Vuonna 1996 testattiin ja sovellettiin menestyksekkäästi EFTTRA-säteilytysohjelmassa 
(Experimental Feasibility of Targets for Transmutation) uutta radioaktiivisten aineiden 
imeyttämiseen (INRAM) matriiseihin perustuvaa valmistustapaa amerikium-pitoisten 
polttokohtioiden valmistukseen. 
Pienemmän aktinidilaboratorion suunnitelmaa muutettiin alkuperäisestä ja tärkeimpien 
komponenttien hankinta aloitettiin. Aktinideja erotettiin säteilytetystä polttoaineesta 100 gramman 
erissä, ja mukkan kuului lopullinen lantanidien erotteluväihe. Säteilyvaurioiden ja fyysisten 
ominaisuuksien perustutkimuksia suoritettiin erilaisilla passiivisilla matriiseilla. 
Turvallisuusvalvonnan t&k:ssa hiukkasten mittauksiin pyyhkäisynäytteistä tarkoitettu 
spektrometri SIMS (Secondary Ion Mass Spectrometer) otettiin käyttöön ja ensimmäiset 
ympäristönäytteet vastaanotettiin ja analysoitiin. 
Säännöllinen tukitoiminta 
Yhteisön politiikan tueksi pääosasto XVILn ydinturvallisuusvalvonnassa ja halkeamiskelposten 
aineiden hallinnassa saavutettiin merkittävää edistystä Sellafieldin kenttälaboratorion 
toteuttamisessa. ISO 9001 :n mukaisia analyysimenettelyt ja työtavat viimeisteltiin. Cap la 
Haguessa ja Sellafieldissä otettujen näytteiden verifiointimittaukset jatkuivat. 
Tutkimuslaitokseen lähetettyjen näytteiden analyyttiset rutiinimittaukset jatkuivat ECSAMin 
puitteissa (European Commission's Safeguards Analytical Measurements). ITU jatkoi myös 
takavarikoidun ydinmateriaalin vastaanottamista ja analysointia. Ydinmateriaalien tietopankki 
perustettiin tiiviissä yhteistyössä Moskovan Bochvar-instituutin kanssa. 
33 
IAEA:n ja pääosasto XVILn pyynnöstä mitattiin äärimmäisen pieniä radionuklidipitoisuuksia 
sisältäviä näytteitä ja näytteitä ympäristön seurannan kenttäkokeista. 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
Toinen kahdesta ydinfission turvallisuusohjelman toiseen tarjouskilpailuun lähetetyistä 
ehdotuksista hyväksyttiin, ja se käsitteli sydänsulavuorovaikutuksen ja termokemian tutkimusta. 
Hankkeen kokonaistavoite on tarjota uutta tietoa sellaisen "prototyyppi-coriumin" keskeisistä 
ominaisuuksista ja ominaispiirteistä, jollaista saattaa muodostua vakavissa 
reaktorionnettomuuksissa reaktoriytimen sisä- tai ulkopuolella. 
URAAUURTAVAA TmTAMFA-MABIOIMMmmTMMPJM^MAllA 
Kun alfasäteilimet konjugoidaan soluhakuisiin monoklOonisUn vasta-aineisiin, tuloksena voi olla 
tehokas syöpää hoitava väline, ittässa tehtiin uraauurtavaa työtä metasfaattisten 
syöpäsairauksien hoidossa käytettävin alfa-radioimmunaterapian alalla, Meneillään on kolme 
hanketta; 
22SAc:n tuottaminen 2MMa:ta säteilyttämällä sytdotrantssa pratonisätem avulla, 
2nPi:n ja mAc:n käytte ihmisen Imytimessi sijaitsevien myetoomisten syöpäsolujen 
tappamisessa* Yhteistyöhanke "Mcok del Minesin" ja Nantesissa sijaitsevan INSEMMin 
(Institut National de ta Santé et de la Mecherchè Médicale) kanssa* 
Akuuttiin myelogeneettiseen leukemiaan sairastuneille potilaille Memorial Sloan Kettering 
Cancer Center -sairaalassa New Yorkissa suoritetut kliiniset testit käyttämällä mBi-
immunaterapiaa. Kahden potilaan ensimmäisestä hoitokerrasta saadut tulokset vahvistavat, 
että aine käyttäytyy kehossa niin hm esiMiinisen tiedon perusteella arvioitiinkin 
• fïrr-ïVi•••!••?••••'••( v • 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
Kuten aikaisempinakin vuosina, eri asiakkaille suoritetut työt koskivat säteilytetyn polttoaineen 
tutkimusta, transmutaatiossa käytettävien polttoaineiden valmistusta ja karakterisointia ja korkean 
palaman oksideihin ja oksidi seoksiin perustuvien polttoaineiden tutkimusta. 
Muu kilpailutettu toiminta 
TACIS/PHARE-ohjelmiin tehtiin seuraavat ehdotukset: 
• Apu Unkarille, Tsekin tasavallalle ja Bulgarialle ydinmateriaalien laittomien kuljetusten 
vastaiseen taisteluun. 
• Yhteistyö MINATOMin ja Gosatomnadzorin kanssa analyysilaitosten perustamiseksi Venäjän 
federaatioon ydinmateriaalin rekisteröimistä ja valvontaa varten. 
• Yhteistyö Leningradin ydinvoimalan kanssa ydinpolttoaineen turvallisuuden parantamiseksi. 
• Yhteistyö TSekin tasavallan kanssa polttoaineiden mallintamisen alalla reaktorien 
turvallisuuden parantamiseksi. 
2.3 KEHITTYNEIDEN MATERIAALIEN TUTKIMUSLAITOS (IAM) 
IAM tutkii kehittyneitä materiaaleja. Tutkimustoimintaa harjoitettiin seuraavilla puiteohjelman 
aloilla: valmistus- ja materiaalitekniikka, muu kuin ydinenergia, ydinfission turvallisuusohjelma 
ja hallittu lämpöydinfuusio. 
34 
IAM toteutti vuonna 1996 eurooppalaisen teollisuuden hyväksi muutamia arvokkaita tieteen ja 
teknologian edistysaskeleita, mm. uudenlaisen paineastian öljynjalostusteollisuutta varten, 
lyhyiden kuitujen kuljetusjärjestelmän päättömien kuitujen jatkuvaa pinnoitusta varten ja 
kemiallisen höyrysaostusmenetelmän. IAM ryhtyi myös uusiin toimenpiteisiin eurooppalaisten 
kuluttajien terveydenhoitoa parantavien, lääketieteessä käytettävien radioisotooppien uusien 
tuotantomenetelmien kehittämiseksi. 
Vuosi 1996 oli myös Euroopan atomienergiayhteisön uuden HFR- lisäohjelman (1996-1999) 
(High Flow Reactor, suurvuoreaktori) ensimmäinen vuosi. Tavanomaisen ydinalan t&k työn ja 
teollisuuden hyväksi tehdyn työn ohella suuri osa HFR:n toiminnasta suunnattiin lääketieteellisiin 
sovelluksiin tutkimalla säteilytyksen alaisia materiaaleja ja boorineutronisieppaushoitoa (BNCT, 
Boron Neutron Capture Therapy), joka on aivojen syöpäkasvainten uusi hoitomenetelmä. 
Lääketieteessä käytettävien radioisotooppien kaupallinen tuotanto tulee jatkumaan ja 
lisääntymään. 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
IAM:ssa toteutetussa teollisuusteknologioiden ja materiaaliteknologioiden ohjelmassa on neljä 
pääkohtaa: kehittyneet materiaalit ja standardit teollisissa innovaatioissa, pintatekniikka 
ominaisuuksien parantamiseksi ja uusien teollisten sovellusten aikaansaamiseksi, kierrätyksen ja 
materiaalien ekoteknologia sekä ainetta rikkomaton teollisuuden rakennekomponenttien arviointi, 
testaus j a tarkastus. 
Muun kuin ydinenergian ohjelmassa on kaksi pääasiallista tutkimuslinjaa: aurinkoenergia ja 
puhtaan teknologian materiaalit. Ensin mainitun pääalana on aurinkoenergiamuunninten 
standardisointi, ja jälkimmäinen keskittyy autojen uusiin katalysaattoreihin. 
Ydinfission turvallisuusohjelmaan IAM osallistui rakennekomponenttien vanhenemista, 
tarkastusmenetelmiä ja rakenteiden integriteettiä käsittelevien eurooppalaisten verkostojen 
muodossa. Näiden verkostojen erityiskohteena on ydinvoimaloissa käytettyjen materiaalien 
vanheneminen. 
IAM:n Hallitun lämpöfuusion ohjelmassa on kolme pääasiallista toimintalinjaa: neste-erottelu ja 
rakenneanalyysi, fuusiomateriaalit ja tritiumin ja materiaalien keskinäinen vuorovaikutus. 
TMNSMUTAATIOTUTKMUKSET 
Ensimmäinen HERtssä suoritettu teknetiumin transmutaatiota tutkiva sâteUytyskoe saatettiin 
menestyksellisesti loppuunpa iransmutaaiioaste oli noin 6J prosenttia, Säteilytyskoetta tututtiin 
Pettenissä sijaitsevan ECN:n (Energie&nderzoek Centrum Nederland) btumakammioissa. 
Säteilytetystä materiaalista on valmistettu uusi näyte säteilyttämisen jatkamiseksi 
kakkosvaiheessa. Tämän toisen näytteen säteitytys on meneillään, ja sitä jatketaan, kunnes on 
saavutettu 20 prosentin transmutaatioaste. 
Toinent amerikiumin transmutaatiota passiivisessa matriisissa koskeva säteilytyskoe on aloitettu 
HFRiSsä menestyksellisesti vuoden J&96 kolmannella vuosineljänneksellä. Koe alkoi osana 
Euroopan komission ydinfission turvaUisuusohjelmaal ja se suoritetaan EFTTM-ryhmien 
(Experimental Feasibility of Targets and Transmutation) laboratorioissa ja laitoksissa. Kohteena 
olevassa näytteessä on 11,9 painoprosenttia AmO&ta passiivisessa matriisissa, Näytteen tuotti 
Transuraanin tutkimuslaitos (ITU) käyttämällä uutta patentoitua tekniikkaa, Säleilytys kestää 
noin 400 täyttä käyttöpäivää Ja silta saavutetaan yli SS prosentin aktinidien palama-aste. 
35 
IAM:n tutkimustoimintojen merkitys teollisuudelle ilmenee seuraavista esimerkeistä, joista 
jokaiselle on haettu patenttia. 
• Ensimmäinen esimerkki on öljynjalostusteollisuudelle tarkoitettu uudentyyppinen paineastia, 
jonka tarkoituksena on estää vetyä syövyttämästä astian seiniä. Sen kehittely on nyt päässyt 
esittelyhankkeen tasolle osana PO XIILn (Televiestintä, tietotekniikan teollisuus ja innovaatio) 
rahoittamaa hyödyntämistoimintoa, ja se pidentää astian käyttöikää, parantaa käyttäjien 
työturvallisuutta sekä mahdollistaa seinien rakentamisen ohuemmiksi kuin nykyisissä 
malleissa. 
• Toinen esimerkki on lyhyiden kuitujen kuljetusjärjestelmä päättömien kuitujen jatkuvaa 
pinnoitusta varten. Uudenlainen lyhyiden kuitujen kuljetusjärjestelmä yksinkertaistaa 
huomattavasti kuidunjalostukseen liittyviä keraamisten matriisikomponenttien 
valmistusvaiheita toteuttamalla yhtenä työvaiheena kuitujen peräkkäiskäsittelyyn kuuluvat 
toiminnot. 
• Kolmas esimerkki on kemiallinen höyrysaostusmenetelmä kolmiulotteisten muotoiltujen 
mikrorakennepinnoitteiden tuotannossa käytännön sovelluksia varten. Pinnoitteissa yhdistyvät 
kulutuksen kestokykyjä itsevoitelu; nämä kaksi ominaisuutta eivät yleensä esiinny yhdessä. 
Säännöllinen tukitoiminta 
IAM tarjosi tukea PO XI:lie (Ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu) eurooppalaisten 
AMES- (Ageing Materials Evaluation and Studies, vanhenevien materiaalien arviointi ja 
tutkimus)-, ENIQ- (European Network for Inspection Validation, tarkastuksen validointi) ja 
NESC- (Network for Evaluation of Steel Components, teräskomponenttien arviointi) verkostojen 
kautta ja tuki PO XVILää (Energia) ydinturvallisuuden ja ydinturvallisuusvalvonnan puitteissa. 
PO XI:n normi- ja standardityöryhmälle ja sen tarkastus-, valmistus-, murtumamekaniikka- ja 
materiaalitoimintaryhmille annettiin paljon apua. PO XVILn toimintaan osallistuttiin antamalla 
apua ja tukea ENDEF-foorumia (European Non-Destructive Evaluation Forum, eurooppalainen 
ainetta rikkomatonta arviointia koskeva foorumi) ja sen piirissä venäläisten ja tsekkiläisten 
asiantuntijoiden kanssa tapahtuvaa vuorovaikutusta varten. 
lAM:n uusi koelaitosr jossa käytetään uudenlaista ohutkerrosaMvaatiommetelmää (TLA, Thtn 
Layer Activation), mahdollistaa metallipintojen rappeuiumisprosessien, mm. korroosion ja 
kulumisen, tutkimisen radiopiirtimien avulta. Tämä koskee erityisesti korroosion aiheuttamia 
raskasmetallipäästöjä esim. elintarvikkeiden jalostuksessa ja lääketeollisuudessa sekä 
biotieteiden biomateriaaltsovelluksia. QammaspeUrometrilaitoksen avulla voidaan tältä tavoin 
tarkkailla erittäin vähäisiäkin keskittymiä. 
Vuonna 1996 IAM.ssa pantiin myös alulle uusi positroniemissiotomografiaan (PET, Positron 
Emission Tomography) liittyvä hanke, jonka tulisi johtaa eurooppalaisen verkoston syntyyn; 
tämän verkoston tarkoituksena olisi kutsua lääkärikuntaa kaikkialta Euroopasta vierailemaan 
Ispraan, jossa kehitettäviä uusia diagnoosi- ja terapiamenetelmiä he voivat myöhemmin ottaa 
käyttöön omissa laitoksissaan. 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
IAM osallistui vuonna 1996 ehdotuksiin kustannustenjakoperiaatteella toteutettaviksi toimiksi. 
Ehdotusten kokonaismäärä oli verrattavissa viimevuotiseen, mutta erona oli kuitenkin se, että ne 
36 
jakautuivat paremmin kustannustenjakoperiaatteella toteutettavien ohjelmien välillä. Tämä johtuu 
laitoksen uudesta rakenteesta ja erityisesti sen uusista rakennemateriaali- ja tritiumteknologian 
sekä energiajärjestelmien testausyksiköistä. 
Kilpailutettu tukitoiminta yhteisön politiikan toteuttamiseksi 
Kahdeksan PO XIILn huödyntämisohjelmalle esitettyä ehdotusta menestyi. Ne koskevat seuraavia 
aiheita: 
• biologisten tieteiden alalla lääketieteen käyttöön tarkoitettuja tietokonepohjaisia 
kuvankäsittelyohjelmia koskeva hanke; 
• materiaalitieteiden alalla halkeamien havaitsemista kameran avulla koskeva hanke; 
• rakenteiden integriteetin alalla säiliöiden vetysyöpymisen kestokyvyn parantamista koskeva 
hanke; 
• tietokoneohjelmien kehittäminen korroosiotestien hallintaa varten; 
• tritiumteknologian alalla tritiumin poistamista vedestä koskeva hanke; 
• komposiittij alostusteknologian alalla jarrulevyjä koskeva hanke. 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
Uudet vuonna 1996 allekirjoitetut sopimukset koskevat korkean lämpötilan materiaaleja 
käsitteleviä PC-pohjaisia tietokantaohjelmia, ainetta rikkomattomia arviointitekniikkoja, 
päällysteteknologioita ja sähkön tuottamiseen käyettävien materiaalien korroosiotutkimuksia. 
Muu kilpailutettu toiminta 
IAM osallistui yhä TACIS- ja PHARE-ohjelmiin liittyviin hankkeisiin samassa määrin kuin 
edeltävänä vuonna. Näiden hankkeiden joukossa oli erään suuren ydinalan yrityksen kanssa 
solmittu sopimus ensiöpiirikomponenttien tarkastukseen liittyvien töiden suorittamisesta piirien 
ollessa käytössä. 
2.4 TIETO- JA JÄRJESTELMÄTEKNIIKAN JA TURVALLISUUSTEKNOLOGIAN 
TUTKIMUSLAITOS (ISIS) 
ISIS on YTK:n turvallisuushallinnan tieteen ja teknologian sekä teollisten, sosioteknisten ja 
ympäristönsuojelujärjestelmien monitieteellisen analyysin ja tiedonvälitysteknologian uudenlaisen 
soveltamisen asiantuntijakeskus. 
ISIS osallistui vuonna 1996 seuraaviin puiteohjelman aloihin: ympäristö ja ilmasto, muu kuin 
ydinenergia, ydinfission turvallisuus, hallittu lämpöydinfuusio ja mittaus ja testaus. ISIS:n työ 
keskittyi useille aloille, joita olivat mm. ydinturvallisuus ja -turvavalvonta, teollisuuden ja 
kuljetusten turvallisuus, rakennusten sekä maa- ja vesirakennelmien seisminen suojaus, 
luonnonvarojen ja ympäristön hallinta, petosten vastaisen toiminnan tukeminen sekä 
kulttuuriperinnön ja arkkitehtuurin säilyttäminen. 
Lisäksi ISIS antoi tieteellistä ja teknistä tukea yhteisön politiikoille seuraavilla aloilla: 
turvallisuusvalvonta PO Ltä (Ulkosuhteet) ja PO XVILää (Energia) varten; turvallisuus- ja 
lisensointikysymykset ydin-, kemian ja bioteknologiateollisuuden aloilla PO XLlle (Ympäristö, 
37 
ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu); informaatioteknologian alalla PO IILlle (Teollisuus) ja 
petosten valvonnassa - erityisesti eläinten tunnusmerkitsemisessä - PO VLlle (Maatalous) sekä 
komission petostentorjuntayksikölle (UCLAF:lle). 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
ISIS:n suojatoimenpiteitä koskevassa tutkimustyössä pyrittiin ennakoimaan työsuojelutarkastajien 
ja laitosten käyttäjien tulevaisuudessa esittämiä vaatimuksia: 
• Ainetta rikkomattomien tekniikkojen alalla kehitettiin hukka-ajan korjausalgoritmi passiivisten 
neutronien havaitsemiseksi ja rakennettiin suurtehoinen passiivisten neutronien laskulaite, jossa 
hukka-aika jää suhteellisen pieneksi. 
• TAME-laitos (Tank Measurement) on nyt käytössä, ja useita säiliöiden kalibrointeja on 
suoritettu. 
• Sinetöintien ultraäänitunnistusta tutkitaan erityisesti säteilytettyjen ja ei-säteilytettyjen 
polttoainepanosten ja -jauheiden säiliöiden sinetöimiseksi säilytysalueilla. 
• TEMPEST-laboratoriota (Thermal, Electromagnetic and Physical Equipment Stress Testing) 
on parannettu lisääntyneiden välinetestauspyyntöjen käsittelemiseksi. 
• Valvontajärjestelmien ja mobiilirobotiikan alalla tutkitaan laserkäyttöisten etäisyysmittarien 
käyttöä liikkuvien robottien reaaliaikaisessa paikantamisessa. 
Ydinturvallisuuden alalla kokeiden tarkoituksena oli lisätä tietoa vakaviin onnettomuuksiin 
johtaneista tapahtumasarjoista ja parantaa toimintamalleja niiden seuraamusten lievittämiseksi. 
Ispran FARO- (Fuel melting and Release Oven) ja KROTOS- laitoksia käytettiin toteutettaessa 
kokeita, joissa sulatettuja uraanidioksidin ja zirkoniumdioksidin sekoituksia pudotetaan veteen 
sekoittumisen, suihkun dispersion, karkaisun ja mainittujen materiaalien räjähdysriskin kaltaisten 
ilmiöiden tutkimiseksi esimerkkeinä kaikista samantapaisista materiaaleista. 
ELSA-laboratorion (European Laboratory for Structural Assessment) ainutlaatuiset 
testauslaitteistot olivat edelleen käytettävissä erilaisten rakennelmien, erityisesti siltojen, 
seismisen kestokyvyn mittaamiseksi pseudodynaamisten testimenetelmien avulla. 
Tällä hetkellä STQMM-testit (Simplified Tests on Resuspension Mechanisms) ovat Euroopan 
edustavin reaktorien jäähdytepiireissä tapahtuvien aerosolihiukkasten häkeutumisilmiöiden 
tutkimusväline. Vuonna 19$6 tehtiin kahdeksan menestyksellistä kiinteiden tmaoksidihiukkasten 
saostus* ja resuspensiotestiä* Tarkoituksena on simuloida aerosolihiukkasten liikettä 
ydinreaktorin putkiston läpi reaktoriohsuhteissa* 
Odottamaton löydös oli se, miten tärkeä termoforeesimekanismion saostuksen aikana. 
Asian herättämästä kansainvälisestä mielenkiinnosta oli osoituksena se, että tiedekomitean 
kahdessa kokouksessa oli runsaasti osanottajia, ja se, että viiden osapuolen (ENEL, Italia, CSN 
Espanja, CÏEMÀT, Espanja, Risft Tanska, ja PSl Sveitsi) kesken soviuiin työtaakan jakamisesta 
testien valmistelua ja analyysiä varten 
Uusi täsmäiskujen testausmenetelmä autojen turvallisuuden parantamiseksi suunniteltiin ja 
kehitettiin: uuden jänniteaaltomuuntimen käyttö LDTF:ssä mahdollistaa kuormituksen, siirtymän 
38 
ja energian mittaamisen ajoneuvon rungon missä tahansa kohdassa niin, että ajoneuvojen 
numeerisia malleja voidaan kalibroida ja validoida. 
ISIS tuki edelleen Maan seurantakeskuksen (CEO) hankkeita satelliiteista saatujen 
maanseurantatietojen käytön edistämiseksi. Kaksi järjestelmää, European Wide Service Exchange 
(EWSE, euroopanlaajuinen palvelujen vaihto) ja G7-ENRM (Environmental and Natural 
Resources Monitoring, G7-maiden ympäristön ja luonnonvarojen seuranta) suunniteltiin ja 
toteutettiin. Näiden järjestelmien avulla järjestöjen on mahdollista julkistaa maahavaintonsa 
Internetissä ilman omaa verkkopalvelinta. 
Säännöllinen tukitoiminta 
ISIS antoi teknistä tukea Euratomin ydinturvallisuusvalvonnan valvontaelimelle ja tarjosi PO Ln 
(Ulkosuhteet) käyttöön tekniset apuvälineet Wienissä toimivan Kansainvälisen 
atomienergiajärjestön (IAEA) tukemiseen. Tieteellistä ja teknistä tukea tarjottiin PO XVILn 
(Energia) turvavalvontaosastolle turvavalvontatoimenpiteiden toimeenpanemiseksi Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. 
Seuraavat toiminnat olivat merkittävimmät: 
• Kaukovalvontayhteys Ispran ja Luxemburgin välillä digitaalisen monipalveluverkon (ISDN) 
avulla kaupallisesti saatavilla olevia laitteita käyttäen. 
• Miehittämätön mittausasema kevytvesireaktorien (LWR) polttoainepanosten U-pitoisuuden 
määrittelemiseksi. 
• Käytetyn polttoaineen säilytysaltaisiin asennettavien sinetöintipulttien toimittaminen. 
• Turvallisuusvalvontavälineistön ympäristötestauksen huomattava lisääminen. 
• Plutoniumin varastointialueen uuden, lämpövirtamittareiden käytölle perustuvan 
valvontajärjestelmän perinpohjainen kenttätestaus. 
• Kurssit, joilla EURATOMin tarkastajia koulutetaan käyttämään ainetta rikkomattomia 
koestustekniikkoja ja mittaamaan suurissa säiliöissä olevien nesteiden massaa ja tilavuutta. 
IAEA:n teknisille toiminnoille annettiin tieteellistä ja teknistä tukea ydinsulkusopimuksen ja 
jäsenvaltioiden kanssa solmittujen vastaavien turvallisuusvalvontasopimusten puitteissa. 
Toimintoja suunnataan pääasiassa menetelmien ja välineiden kehittämiseen, testaukseen ja 
mukauttamiseen sekä tarkastajien koulutukseen: 
• Ydinturvallisuusvalvonnassa käytettävän välineistön ympäristöystävällinen terminen, 
mekaaninen ja sähkömagneettinen rasitustestaus. 
• Pu02 -kuljetussäiliöiden sinetöinti, käytetyn polttoaineen moniosapullojen sinetöintipultit ja 
erityiset kuljetus-ja varastointilieriöt olivat useiden esittelyjen aiheena. 
• IAEA:n valituissa laitoksissa suorittamat kokeet suurten käsittelylaitosten suurissa säiliöissä 
olevien nesteiden massan ja tilavuuden määrittelyprosessin seurantaan tarkoitettujen välineiden 
ja tietokoneohjelmien testaamiseksi. 
• Tutkittavana on käytetyn polttoaineen seurantamonitori säiliöiden uraani- tai 
plutoniumpitoisuuden nopeaksi tarkistamiseksi. 
39 
• Kursseja IAEA:n tarkastajille, joita opetetaan määrittelemään nesteiden massaa tai tilavuutta 
suurissa astioissa ja mittaamaan käytettyä polttoainetta YTK:n kehittämällä vedenalaisella 
gammamittausj ärj estelmällä. 
ELÄINTEN TUNNISTAMINEN 
PO VT;n (Maatalous) petosten vastainen toimMa perustuu kasvavassa määrin sille, että 
kansalliset ja ET:n tarkastajat tarkastavat teknisesti viljelijöiden ja yhteenliittymien antamat 
selvitykset karjan olemassaolosta ja liikkumisesta ja tuotetuista elintarvikkeista* Näillä aloilla] 
ollaan määrittelemässä uusia yhteisen säännöksiä erityisesti nauta* ja lammaskarjan sähköistä 
tunnistamista varten* 
YTK toteuttaa ensimmäistax useita tuhansia eläimiä koskevaa sähköisen tunnistamisen 
kokeiluhanketta yhteistyössä kahdeksan eurooppaUisen laboratorion ja organisaation kanssa* 
ISIS:ssä kehitetään teknisiä tarkastusjärjestelmiä faitäeiden suorituskyvyn testaamiseen ja kentältä 
saatujen mittaustulosten käyttämiseen sekä arviointiin* Useiden kaupallisten yhtiöiden sähköisiä 
tunnistimia jû kannettavia ja kiinteitä lukulaitteita on testattu laajalti TEMPESTJabomtorios&a 
kansainvälisille standardeille perustuvan tarkoin määritellyn protokollan mukaisesti. 
Lisäksi mittava IDEAksi nimetty hanke miljoonan eläimen (lampaan, vuohen ja naudan) 
sähköiseksi tunnistamiseksi korvamerkkien avulta tai ruiskeina tai pillereinä annettavien lähetin-
vastaanottimien avulla on esitelty jäsenvaltioiden virammaisiUe* IBEA-hankkmn on tarkoitus 
päästä alkuun tammikuussa 1997* 
Ruokaöljyn määrän ja tiheyden kenttätestausmenetelmiä ja -välineitä kehitettiin. Etelä-Italiassa 
tehtiin kenttäkokeita nousuputkitekniikan suorituskyvyn määrittelemiseksi ja sen petosalttiuden 
arvioimiseksi. 
ISIS:n PO XLn (Ympäristö, ydinturvallisuus ja turvallisuusvalvonta) ydinlaitosten 
turvallisuusyksikölle antama tuki liittyi ydinlainsäädännöstä vastaavien viranomaisten 
työryhmälle ja ydinreaktorien turvallisuusryhmälle annettujen teknisten tietojen arviointiin. 
Entisen Neuvostoliiton ja entisten itäblokin maiden maanjäristysluettelot lisättiin Euroopan 
maanj äristysluetteloon. 
Suuronnettomuuksien riskejä tutkiva toimisto toimii PO XLn toimeksiannosta saattaakseen 
teollisuusvahingoista annetun Seveso-direktiivin voimaan johtamalla Suuronnettomuuksien 
raportointijärjestelmää (MARS, Major Accident Reporting System) ja Euroopan yhteisöjen 
teollisuusriskien tiedotuskeskusta (Community Documentation Centre on Industrial Risk). 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta 
ISIS voitti ja toteutti 40 kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaa hanketta, joista 19 oli vuonna 
1996 ydinturvallisuus-, ympäristö ja ilmasto-, BRITE-, ESPRIT-, Copernicus-, Joule- ja 
INNOVATION-ohjelmissa hyväksyttyjä lisäehdotuksia, joihin kuuluivat muun muassa seuraavat: 
• RESOLV-hanke, jossa toteutettiin teleläsnäoloa hyödyntävän Environment Sensor for 
Telepresence (EST) -ympäristöanturin prototyyppi yhdessä kolmiulotteisen rekonstruktion 
algoritmien kehitystyön kanssa. 
• Reaktorisydämen rappeutumisen tutkimushankkeessa mallinnettiin säteilytetyn polttoaineen 
turpoaminen. 
• LDTF-laitoksen käyttäminen määriteltäessä reaktorin paineastian kykyä kestää nopeita, 
paineastian sisällä tapahtuneesta räjähdyksestä aiheutuvia iskuja. 
40 
• Muistimetallien käytön tutkiminen ELSA-laboratoriossa ja fotoniikan laboratoriossa 
vahvisteena seismisiä iskuja vastaan. 
• Inhimillisiin tekijöihin liittyvän asiantuntemuksen soveltaminen lentokoneiden huoltoon ja 
lennonselvitykseen. 
• Nestedynamiikan laskentatyökalujen edelleen kehittäminen teollisuuden yhteistyökumppanien 
kanssa. 
Kilpailutettu tuki yhteisön politiikalle - osallistuminen muihin yhteisöjen ohjelmiin 
Petostenvalvontatyöhön kuului komission petosten vastaisen toiminnan yksikölle (UCLAF) 
tehtyjä tutkimuksia. Laadittiin kertomus, jossa eräitä tapahtuneita petoksia verrattiin maista 
laadittuihin kuvauksiin ja petosten rahallisiin vaikutuksiin. UCLAFille tehty tiedotusjärjestelmän 
toteutettavuustutkimus saatiin myös päätökseen. 
ELSA sai PO IILlta (Teollisuus) sopimuksen uuden eurooppalaisen maanjäristyksiä kestävien 
rakenteiden Eurocode 8 -suunnittelunormin parantamisesta. Tähän tarvittiin testejä, joiden 
kohteina oli täysikokoinen kolmikerroksinen teräs- ja betonikomposiittirakennelma sekä 
kolmikerroksinen teräsbetonikehikko, jossa oli epäsäännöllisiä täytemuurauksia. Lisäksi 
hyväksyttiin keinotodellisuuden samanaikaista soveltamista useassa pisteessä koskeva hanke. 
TACIS-ohjelmalla Euroopan komissio auttaa Venäjän federaatiota parantamaan 
ydinmateriaaliseurantaansa ja -valvontaansa. Yksi päähankkeista on 
turvallisuusvalvontamenetelmä- ja koulutuskeskuksen (SMTC) perustaminen Obninskissa 
sijaitsevan fysiikan ja voimalaitostekniikan instituutin (IPPE) yhteyteen ydinmateriaalihallinnan 
uusien toimintaperiaatteiden toimeenpanon helpottamiseksi. YTK on saanut tehtäväkseen uuden 
keskuksen suunnittelun ja toteuttamisen yhteistyössä IPPE:n kanssa. 
Keskuksen tarkoituksena on perehdyttää ydinvoimaloiden käyttäjiä sekä omasta maasta tulevia 
tarkastajia parannettuihin fissiomateriaalien seuranta- ja turvavalvontamenetelmiin. Siitä tulee 
myös erittäin tärkeä kohtaamispaikka laitosten käyttäjille ja tarkastajille. Olemassaolevia tiloja, 
joilla on jo ydinmateriaaleja (uraania, plutoniumia) koskeva käyttölupa, varustetaan parhaillaan 
käytännön koulutusta varten. Ensimmäinen Venäjän ja YTKn yhteiskurssi järjestettiin 
heinäkuussa 1996 IPPE:ssä, ja Isprassa järjestettiin kaksi tulevien kouluttajien 
koulutusseminaaria. 
ISIS allekirjoitti PO XLn kanssa sopimuksen useilta järjestöiltä saatujen 
ydinreaktorionnettomuuksiin johtaneita tapahtumaketjuja koskevien laskelmien tarkistamisesta. 
Ympäristökuormitusta ja ympäristövaikutuksia koskevaa työtä tehtiin PO XI:lie (EU:n 
myrkyllisten ja vaarallisten jätteiden käsittelylaitosten vaikutusten tutkiminen) ja Euroopan 
ympäristökeskukselle (EEA) (ympäristökuormituksen indikaattorimallit). 
Isprassa kehitetyn teknologian välittäminen teollisuudelle on tärkeä osa ISIS:n toimintaa. Tätä 
tarkoitusta varten laitos hakee rahoitusta PO XIII:Itä (Televiestintä, tietotekniikan markkinat ja 
tutkimuksen hyödyntäminen). Vuonna 1996 tuettiin seuraavia kymmentä oheishanketta: 
• Optotermisen laitteen vertaileva testaus. 
• Lämmön ja paineen differentiaali valvonta. Termiset ilmaisinjärjestelmät. 
• Kemiallisen panosreaktorin paineenalennusväylän simulaattoripaketin (RELIEF) hyötykäyttö. 
41 
• Kehittyneiden mukautuvien pienten paineaaltojen ja fraktaalikompressiotekniikkojen 
teollistaminen. 
• ESPl-interferometriikkaan perustuva laite vääristymien mittaamiseen ja rakennusmateriaalien 
mekaaniseen karakterisointiin. 
• Interferometrinen kuituoptiikka-anturi rakenteellisen rasituksen tosiaikaiseen tarkkailuun ja 
vaurioiden etsintään. 
• STARS-tietokoneohjelmiston (Software Tool for the Analysis of Reliability and Safety) 
hyödyntäminen. 
• Teollisuusrobottien ohjelmistojen kaupallisen valvontajärjestelmän toteuttaminen. 
• Interaktiivinen liikkuva valvontajärjestelmä. 
• Graafinen käyttöliittymä kaasujen hajaantumis- ja palamisnormia (REACFLOW) varten. 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
Kolme YTK:n laitosta (ISIS, SAI ja EI) laatii yhteistyössä 79:n Catanian, Messinan ja Palermon 
yliopistojen laitoksen kanssa laajamittaista Sisilian alueellista kehityssuunnitelmaa. 
Merkittävimpiin saavutuksiin on lukeutunut optisten tarkastusmenetelmien käyttö, kolmiulotteiset 
rakenneanalyysit ja ELSAn testit sen määrittelemiseksi, miten Palermossa sijaitseva Palazzo 
Geraci voitaisiin parhaiten suojata maanjäristyksiltä. 
Uusia hankkeita on pantu alulle Basilicatan alueen ja Italian ympäristöministeriön 
toimeksiannosta. ISIS:n työ keskittyi pääasiassa vesivaroihin, kulttuuriperintöön ja vaarallisista 
kemikaalipäästöistä aiheutuvien hätätapausten hallintaan. 
Lisäksi ISIS on saanut seuraavat kaupalliset sopimukset: 
• Italian betonielementtien valmistajien yhdistys tilasi ELSAlta koesarjan. 
• ELSAssa suoritettiin Portugalissa sijaitsevan Sao Vicente de Moran luostarin mallilla seismisiä 
kokeita. 
• IAEA:n tilaamat 500 sinetöintipulttia saatiin valmiiksi. 
• Japanilaiselle PNC: lie tehtiin tutkimus plutoniumoksidin kuljetussäiliön 
sinetöinti] ärjestelmästä. 
• ANTECH (Iso-Britannia) hankki lisenssin plutoniumrumpujen tarkkailutekniikan 
valmistukseen ja British Nuclear Fuels Limited hankki lisenssin SuperPhorid-
uraniummonitorille. 
• Tutkittiin lentohenkilökunnan koulutusta ja lennonjohtotorneissa syntyviä stressitilanteita. 
• Kehittyneiden erittäin vahvojen autoteräs- ja alumiinilejeerinkien iskulujuusominaisuuksien 
mittaus LDTF:llä sopimussuhteessa eurooppalaisten tavarantoimittajien kanssa. 
• Dynaamisiin luotettavuusanalyyseihin käytettävän YTK-ISIS:n kehittämän DYLAM-3 -normin 
lisenssi on myyty Japanin liikenneministeriön laivantutkimusinstituutin käyttöön. 
C. Uraauurtava tutkimus 
Laitoksen rahoituksesta 6 prosenttia on varattu uraauurtavan tutkimuksen rahoitukseen. Etusija 
annettiin kahdelletoista hyvin erilaisia aloja edustavalle hankkeelle, joiden aiheina olivat 
epälineaarinen aikasarja-analyysi, aivotoimintoiset tarkkailujärjestelmät vammaisten käyttöön, 
äänen muuttaminen tekstiksi, interaktiivisen multimedian käyttäminen opetustarkoituksiin, 
ajoneuvojen symbolimallintaminen, alueiden tulva-alttius, vedenkorkeuden etämittaus 
42 
ympäristöllisesti herkillä alueilla, uudenlaiset kiihdytinkäyttöiset ydinreaktorit, hiukkaspitoisten 
kaasuvirtausten mallintaminen, älymateriaalit, seisminen valvonta ja murtuvien kallioiden 
j ännitysaaltopäästöt. 
2.5 YMPÄRISTÖNTUTKIMUSLAITOS (EI) 
Ympäristöntutkimuslaitos edisti osaltaan ympäristöä ja ilmastoa sekä biotieteitä ja teknologiaa 
käsittelevien puiteohjelmien toteuttamista. Näiden lisäksi se osallistui ohjelmiin liittyvään 
kilpailutoimintaan. Näistä voidaan mainita esimerkkeinä mm. ydinfission turvallisuusohjelma 
sekä mittaus-ja testausohjelma. 
Merkittävä osa ELn toimintaa oli myös tieteellinen ja tekninen tuki Euroopan unionin politiikalle 
niinkin erilaisilla aloilla kuin ympäristö, säteilysuojelu ja maatalous. Erityisesti painotettiin 
toimintaa elintarvike-ja lääkealan kuluttajansuojan hyväksi. 
Tutkimuslaitoksen johtaja johtaa komission aloitteesta perustettua ympäristö- ja vesistö -
työryhmää. Ryhmä osallistuu eurooppalaisen, järkevälle ja kestävälle pohjalle perustuvan vesien 
suojelun strategian laatimiseen. 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllistä toimintaa tasapainottaa sen jakautuminen tutkimustoimintaan (30 % ) ja suoraan 
tukitoimitaan (70 %). Näin tutkimuslaitoksella on samanaikaisesti mahdollisuus tehokkaasti tukea 
yhteisön politiikkaa sekä pitää yllä tieteellistä erityisosaamistaan. Osoituksena viimeksimainitusta 
tutkimuslaitos on mukana erilaisissa kansainvälisissä tutkimusohjelmissa, kuten esimerkiksi 
EUREKA ja EUROTRAC, joka tutkii ihmisen toiminnan vaikutuksia alailmakehän kemiaan; 
IGBP ja IGAC (kansainvälinen geosfääri- ja biosfääriohjelma sekä kansainvälinen ilmakehän 
kemiaohjelma); WMO ja GAW (Maailman ilmatieteellinen järjestö ja Maailmanlaajuinen 
ilmakehän tarkkailu). 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Ilmastonmuutosohjelmassa tutkitaan ilmakehän koostumusta. Tutkimuksessa keskitytään 
tarkastelemaan troposfäärin otsonia ja aerosolien vaikutusta ilmaston sääntelyssä. 
AEROSOUT M ILMASTO 
Ilmakehän aerosoleilla uskotaan olevan suuri vaikutus maan säteilytaseeseen. Aerosolit ja ilmasto 
-hankkeessa pyritään ymmärtämään tärkeimmät kemialliset ja jyysiset tapahtumasarjat, jotka 
vaikuttavat aerosolien muodostumiseen ilmakehässä ja antropogeenisten lähtöaineiden osaan 
näissä tapahtumasarjoissa. Näin voidaan paremmin arvioida säteilyvaikutusten laajuutta* Tässä 
hankkeessa yhdistyvät kenttätyö, laboratoriossa suoritetut tutkimukset sekä mallinnustoimenpiteei, 
joihin ympäristön- tutkimuslaitoksen lisäksi osallistuu myös eurooppalaisia ja kansainvälisiä 
tutkimusryhmiä* 
Aerosolit ja ilmasto -hankkeen tärkeä osa-alue on sulfaattisten aerosolien dynamiikan tutkimus ja 
sellaisten mallien kehittäminen, joiden avulla simuloidaan näiden aerosolien kokojakaumien 
kehittymistä maailmanlaajuiselta tasolla, 
Tutkimustoiminnan aikana luotiin kehittynyt globaali kutkeutumismatli (TM2) ja yksinkertaistettu 
aerosolidynaamiikkamatli (MS), jonka jälkeen MS liitettiin TM2;een* Tämä oli ensimmäinen 
merkittävä edistysaskel tutkittaessa, miten antropogeeniset aerosolit vaikuttavat pilvien 
säteilyominaisuuksiin maailmanlaajuisella tasolla* Lisäksi on aloitettu tutkimustyö, jonka avulla 
kuvataan sulfaattien, mustan hiilen* erämaapolyn sekä merisuola- aerosolien sekoittumista 
toisiinsa TM2;ssa, 
43 
EI ja 17 eurooppalaista laboratoriota kehittivät yhdessä BEMA-hanketta (Välimeren alueen 
biogeeniset päästöt), joka osittain rahoitettiin vuosien 1994-1998 EY:n ympäristö- ja ilmasto-
ohjelman varoilla. Sen pääasiallinen tavoite oli analysoida Välimeren alueen kasvillisuuspäästöjen 
luonnetta ja määrää sekä ymmärtää sen rooli ilmaston kemiassa ja otsonin muodostuksessa. 
Valmistellakseen toista vaihetta (1996-1997), jonka tavoitteena on laajentaa biogeenisten 
päästöjen kartoitus alueelliselle tasolle ja arvioida niiden otsoninmuodostuspotentiaalia, 
ympäristöntutkimuslaitos järjesti työnsä kolmelle tasolle: kasvisllisuuspäästöjen parametrisointi, 
GIS-pohjainen kokeellisen aineiston skaalaus ja biogeenisten päästöjen 
otsoninmuodostuspotentiaalin kemiallinen mallinnus. 
IGAC:n aerosolien luonnehdintakokeilua (ACE-2) koskeva hanke toteutetaan vuonna 1997. 
Kyseessä on tärkeä tietojenhankintakampanja, johon ottavat osaa maa-asemat, laivat ja 
lentokoneet. 
EI toimii kansainvälisenä koordinaattorina sekä BEMA- että ACE2- hankkeissa. 
Vuosina 1993-1996 Italiassa, Ranskassa ja Espanjassa suoritettujen kampanjoiden aikana puiden 
lehtien ja lehvistöjen tasolla havaitut päästöprosessin uudet muodot olivat: biogeenisten päästöjen 
vaihtelevuus (päivittäinen, vuodenaikojen mukaan, lajin sisäinen, lajienvälinen) sekä edellä 
mainitusta johtuva tällä hetkellä mittauksessa käytettyjen algoritmien rajoittuneisuus; 
emittoituneiden yhdisteiden reaktiivisuus, näytteidenoton ongelmat sekä päästötavoitteiden 
määritys. 
EUROOPANAUTO-OIL -TUTKIMUS 
Ensimmäinen Euroopan Auto-oil 'tutkimus valmistui vuonna 1996. Se tehtiin Euroopan komission 
(PO III ja PO Xl), eurooppalaisten autonvalmistajien ja öljyntuottajien sekä 
ympäristöntutkimuslaitoksen yhteistyöohjelmassa* Ohjelman tarkoituksena oli löytää parhaat 
toimintatavat vuonna 2000 alkavalle ajanjaksolle ja määritellä kustannustehokkaimmat keinot 
ilmanlaadulle asetettuihin tavoitteisiin pääsemiseksi vuonna 2010, Arvioitaessa päästöjen 
vähenemistä seitsemässä esimerkkikaupungissa (Ateena, Köln, Haag, Lontoo, Lyon, Madrid ja 
Milano) käytettiin erilaisia ennusmalleja, jotka perustuivat ilmanlaadulle asetettuihin tavoitteisiin 
ja Maailman terveysjärjestön Euroopalle antamiin uusiin suuntalinjoihin. Päästöjen odotetaan 
vähenevän merkittävästi jo niiden toimenpiteiden avulla, joista päätettiin kaikissa näissä 
seitsemässä kaupungissa* Bentseeni- ja MilimonohidikesMttymät jäävät luultavasti alle 
tavoitearvojen. Typpidioksidin osalta voidaan kuitenkin olettaa, että thMmpiin tavoitearvoihin ei 
päästä vielä toistaiseksi Ûtsonilaskelmissa arvioitiin alueellista mallia käyttäen mahdollisten 
toimintaperiaatteiden vaikutusta keskittymiin kaikkialla Euroopassa* Kansallisten 
otsonilähtöaineiden päästöjen oletetaan vähenevän $5-40 prosenttia vuosien 1990 ja 2010 
välisenä ajanjaksona. 
Vesijärjestelmien osalta tutkimuslaitos oli erittäin aktiivinen MITO-hankkeeseen 
(mikroskooppisten kasvien toksiinit) kuuluvassa Välimeren 'punaisen vuoroveden' tutkimuksessa 
sekä lukuisissa vesien suojelua, veden laatua ja hyötykäyttöä koskevissa hankkeissa, joista 
esimerkkinä AMAL (Pitkälle kehittynyt siirrettävä analyyttinen laboratorio), AQUACON 
(analyyttinen laadunvalvonta) ja SALMON (järvien valvonta kaukokartoitussatelliitin avulla). 
Biotieteiden ja -tekniikoiden toimintaohjelmassa tutkittiin ihmiskudoksista löytyviä metallijäämiä 
(kuten seuraavat hankkeet: TERVIHT - alkuainejäämien vertailuarvot ihmiskudoksissa, TRACY -
tietokanta ihmisten kudoksissa ja nesteissä esiintyvistä myrkyllisistä metalleista ja METOX -
metallien myrkyllisyys ihmisille). 
44 
Säännöllinen tukitoiminta 
Ympäristöntutkimuslaitos osallistui ilmakehän saastumisesta annettujen direktiivien valmisteluun 
ja toimeenpanoon pääosasto XLn pyynnöstä (Ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu). 
Ympäristöntutkimuslaitos oli myös seuraavien pääosastojen pyynnöstä mukana niiden aloihin 
kuuluvissa ohjelmissa: pääosasto III (Teollisuus), pääosasto VI (Maatalous), pääosasto XXI 
(Tulliliitto ja välillinen verotus) ja pääosasto XXIV (Kuluttajapolitiikka). Toiminta koski 
elintarvike- ja lääketuotteiden kuluttajansuojaa, petosten tutkintaa sekä elintarvikkeita, 
eläintenruokaa, kosmeettisia tuotteita ja kemikaaleja koskevien kemiallisten ja mikrobiologisten 
analysointimenetelmien yhdenmukaistamista. 
Euroopan viinin, alkoholin ja väkijuomien toimisto BEVABS sekä lääkealan tuotteisiin 
erikoistunut telematiikan ja tietotekniikan keskus ETOMEP (Euroopan lääketuotteiden tekninen 
virasto) antoivat aktiivista tukea Euroopan lääketieteen arviointitoimistolle EMEAlle. 
EI oli mukana myös ympäristön radioaktiivisuutta valvovassa hankkeessa REM:ssä, joka 
käynnistettiin Tâernobylin ydinonnettomuuden jälkeen. REM:n, ERLAPin (Euroopan 
ilmansaastetutkimuksen keskuslaboratorio) sekä ECURIEn (kiireellinen radiologinen 
tiedonvaihto) toiminta tukee pääosasto XLtä (Ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu). 
ERLAP järjesti lokakuussa 1996 seminaarin aiheesta 'Ilman laadun varmistaminen ja 
akkreditointi', johon osallistui jäsenmaissa toimivia ilmansaasteita tutkivia laboratorioita. 
Alppeja koskevaa yleissopimusta käsittelevä ympäristöministerien konferenssi hyväksyi Alppien 
alueen seurantakeskuksen pääperiaatteet ja toimintatavat. YTK toimii Alppien alueen 
tarkkailukeskuksen koordinaatioyksikkönä. Vuonna 1996 EI oli mukana useissa 
kokeiluhankkeissa, kuten luomassa tietojärjestelmää, jota käytetään Alppien tutkimiseen, sekä 
sosiodemografisessa tutkimuksessa käytettävää indikaattorisarjaa. 
Euroopan yhteisöjen politiikan säännöllisessä tukitoiminnassa panostettiin eniten pääosasto XLn 
alaan kuuluviin kemikaaleihin. Euroopan kemikaalivirastossa (ECB) on viisi työryhmää, joista 
jokainen tutkii laadunvalvontaa, riskien arviointia ja testausmenetelmiä eri näkökulmista, jotta 
vaarallisiksi luokitelluista aineista ja näiden tuonnista ja viennistä sekä olemassa olevista 
kemikaaleista annetut EY:n direktiivit voidaan panna täytäntöön. 
Biotieteiden alalla Euroopan vaihtoehtoisten tutkimusmenetelmien keskuksen (ECVAM) toiminta 
on erittäin tärkeää. Sen tarkoituksena on korvata koe-eläimet tai vähentää niiden käyttöä 
laboratoriotutkimuksissa. Jotta vaihtoehtoisia koemenetelmiä kehitettäisiin, validoitaisiin ja nämä 
saisivat kansainvälistä tunnustusta, keskus edistää lainsäätäjien, teollisuuden edustajien, 
biolääketieteen harjoittajien sekä kuluttajajärjestöjen ja eläinten hyvinvoinnista huolehtivien 
ryhmien välistä vuoropuhelua. Vuonna 1996 aloitettiin ihon syöpymistä tutkivien vaihtoehtoisten 
menetelmien validointiohjelma, joka valmistunee vuoden 1997 puolivälissä. 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta ja muu kilpailutettu toiminta 
Elintarvike- ja lääketuotteiden kuluttajansuojayksikkö oli aktiivisesti mukana alla mainituissa 
kustannustenjakoperiaatteilla toteutetuissa toimenpiteissä: 
• Isotooppitekniikoiden käyttö elintarvikkeiden analysoinnissa (sisältyi mittaus- ja 
testausohj elmaan) 
• 45 
Elintarvikkeiden ja juomien alkuperätodisteiden viitemateriaalit 
Biomarkkereiden analysointi (pääosasto XILn FAIR-ohjelma) 
Analyyttisten menetelmien validointi kasviperäisten elintarvikkeiden aflatoksiini-, 
okratoksiini- ja patuliinisisällön määrittämiseksi 
• Elintarvikkeiden sisältämien rasvaliukoisten vitamiinien määrittelemisessä tarvittavien 
menetelmien kehittäminen korvaamalla haitalliset orgaaniset liuottimet ylikriittisen kylmällä 
hiilidioksiidilla ja menetelmien keskinäinen vertailu 
Kilpailutettuun toimintaan kuuluva tuki pääosastolle III (Teollisuus) sellaisten analyyttisten 
menetelmien arvioinnissa, joilla arvioidaan, noudatetaanko suklaata, hunajaa, 
äidinmaidonkorvikkeita ja vahvoja makeutusaineita koskevia säännöksiä, sekä pääosastolle XXI 
muiden viljalajien havaitsemisessa maissipohjaisissa glukooseissa. 
Muuta kustannustenjakoperiaatteella toteutettua kilpailutettua toimintaa vuonna 1996 oli: 
• SALMON-hanke (järvien valvonta kaukokartoitussatelliitin avulla). 
• EROS 21 -hanke vuorovaikutuksesta Tonava-, Dnestr- ja Dneprjokien sekä luoteisen 
Mustanmeren välillä 
• 
• OMEX-hanke, mannerjalustan fysiikkaa, kemiaa ja biologiaa koskeva yhteistutkimus sekä Cuu 
Long -hanke Mekongin suistoalueella; 
FAME-toimenpide (ympäristön epäpuhtauksien päätymisen ja aktiivisuuden mallintaminen 
käyttäen apuna rakenneaktiivisuussuhteita) 
Muita tärkeitä tulonlähteitä olivat Eln kilpailutettuun toimintaan kuuluva osallistuminen EY:n 
rakennerahastojen varoilla rahoitettuihin hankkeisiin ja tuki EMEA:lle ja lääkealan teollisuudelle. 
Kuluttajansuoja-alalla Eln kilpailutettuun tukitoimintaan kuuluivat elintarvike- ja lääkealan 
analyysit. 
EI suoritti myös sopimuksiin perustuvaa tutkimusta lääkealan teollisuudelle ja alueellisille 
viranomaisille. Italian maatalousministeriön kanssa tehtiin tärkeä sopimus metsätuhoja koskevista 
tutkimuksista. 
2.6 AVARUUSTEKNISTEN SOVELLUSTEN TUTKIMUSLAITOS (SAI) 
Avaruusteknisten sovellusten tutkimuslaitos (SAI) suorittaa tutkimuksia ja kehittää sovelluksia 
avaruudessa sijaitsevien järjestelmien avulla. Tämän aiemmin kaukokartoitussovellusten 
laitokseksi kutsutun tutkimuslaitoksen toimintaa on laajennettu koskemaan muutakin kuin vain 
maapallon kaukokartoittamista. Nykyisin se käsittelee yhteisvaikutuksessa 
kaukokartoitusjärjestelmien kanssa satelliittien avulla tapahtuvaa teleliikennettä ja 
navigointijärjestelmiä. 
Sovellusten kehittäminen on edelleen painottunut ympäristöä ja ilmastoa käsittelevään 
puiteohjelman osaan. Toimintaan ovat kuuluneet muun muassa Maan seurantakeskus, 
luonnonvarojen valvonta sekä maapallon havainnoinnissa tarvittava kehittynyt tekniikka. 
46 
Tutkimuslaitos jatkoi tilaajana toimineen pääosaston tieteellistä tukemista tietojen keräämisessä 
maataloustilastoja varten. Nämä toimenpiteet laajennettiin koskemaan Itä-Euroopan 
naapurivaltioita, joissa myös ympäristövaikutuksia tutkittiin tarkkaan. 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
Eräs SALn tärkeimmistä tutkimus- ja kehitystoiminnan aloista oli maapallosta 
kaukokartoittamisen avulla saatujen tietojen hyödyntäminen Euroopan ja koko maailman 
maankäyttöä ja eroosiota koskevissa tutkimuksissa. 
SAI tuki edelleen Maan seurantakeskusta (CEO), jonka päätavoitteina on kehittää maapallon 
kaukokartoitusta suoritettaessa kerätyille tiedoille hyödyllisiä, asiakkaiden tarpeisiin perustuvia 
käyttötarkoituksia sekä kannustaa maapallon kaukokartoittamista suorittavia järjestöjä kokoamaan 
kerätyistä tiedoista kunkin asiakkaan tarvitsema kokonaisuus. Myös useisiin kokeiluhankkeisiin 
on panostettu. Näitä ovat esimerkiksi maatalouden tuotantoa, Euroopan metsiä, Euroopan 
rannikkovyöhykkeiden seurantaa ja kartan laatimista Euroopan suurkaupunkialueista koskevat 
hankkeet, jotka ovat osoitus maapallon kaukokartoituksen avulla kerätyn tiedon 
käyttömahdollisuuksista. 
Muut Maan seurantakeskuksen aloitteet painottuivat koulutustoimintaan sekä matkailu-, maa- ja 
vesirakennus-, vakuutus-, paikallishallinto- ja ympäristönsuojelualoilla toimivien CEO:n 
potentiaalisten asiakkaiden tiedontarpeen määrittelyyn. 
Eurooppalaista goniometriä käytettiin tutkimaan kasvillisuuden kulmaheij asuista: useita 
olettamuksia tutkittiin, erityisesti kokeilla, joissa simuloitiin subarktisilla alueilla vallitsevia 
olosuhteita. Tämä tukee uuden algoritmin ja uusien sovellusten kehittämistä. Geofyysisen 
prosessorin kehittämistä jatkettiin. Sitä käytetään ensisijaisesti metsien korkeuden mittauksessa, 
helpottamaan eri käytössä olevien maa-alueiden erottamista toisistaan sekä maanvieremäalueiden 
valvonnassa. 
Tutkimuslaitoksessa kehitetään nyt sovelluksia, jotka pohjautuvat uusista meren väriä mittaavista 
radiometreistä saatuihin tietoihin. Jotta parhaiten hyödynnettäisiin uusia radiometrejä, tehtiin 
eurooppalaisaloite Euroopan vesialueiden tutkimisesta. Radiometrien kalibrointi ja validointi 
yhdessä kansainvälisten ja kansallisten avaruuskeskusten kanssa jatkuu edelleen. 
Välimeren alueen maaperän kulumisen tutkimisessa edistyksellisen spektrianalysoinnin avulla 
saavutettiin merkittäviä tuloksia. FIRS-hankkeen (metsien tilan kaukokartoittaminen) teemana oli 
myös kartoitus: tehtiin uusi aloite, jossa FIRS:ssä käytettyjä kehittyneitä tiedon ja kuvan 
analysointimenetelmiä sovellettiin suurkaupunkialueiden tutkimisessa. Keski-Afrikassa käytettiin 
kannettavia satelliitteista tietoja vastaanottavia asemia, joiden avulla saatuja tietoja hyödynnettiin 
ilmastonmuutos-ohjelmaan liittyvissä ilmakehätutkimuksissa. ERS-l:n (Eurooppalainen 
kaukokartoitussatelliitti) avulla laadittiin tarkka, koko alueen kattava kartta Keski-Afrikan 
trooppisesta metsästä, jossa jatkuva pilvipeite tekee optisten satelliittien keräämiin tietoihin 
perustuvan kartoituksen melkein mahdottomaksi. Ympäristö- ja ilmasto-ohjelmassa käsiteltiin 
myös metsäpaloja sekä ilmastonmuutokseen vaikuttavina tekijöinä että luonnonmullistuksina. 
Suuri kiinnostus elämänlaatuun - syy SALn osallistumiseen luonnonmullistuksia koskevaan 
tutkimukseen - oli myös tärkeä onnistumisen taustalla oleva tekijä miinojen kaukokartoitusta 
koskevassa kehitystyössä. 
47 
Eurooppalainen tutkimus- ja kehitysohjelma käynnistettiin tukemaan sellaisen järjestelmän 
luontia, jonka avulla yhdistetään erilaiset tietojärjestelmät ja luodaan humanitaarinen 
miinanraivausjärjestelmä. 
APERTUURITUTKAN OTTAMA KOLMIULOTTEINEN KUVA KUUSESTA 
Vuonna 1996 SÀIm alainen European Microwave. Signature Laboratory (MMSL) ja Canadian 
Centre for Remote Sensing (OCRS) kehMvit yhdessä uuden havupuiden eri lajien 
tunnistamismenetelmän, joka käyttää tunnistamisessa kolmiulotteisia tutkan ottamia kuvia. Tätä 
varten EMSL teki suuren määrän mittauksia ja tietokonemallinnuksia lopullisen kuvan 
aikaansaamiseksi. Näin valmistui Euroopan yhteisen metsäinformaatiojärjestelmän käyttöön 
tieteelliselle yhteisölle tärkeä, metsämatieja kriittisesti arvioiva työkalu. 
European Microwave Signature Laboratory työskenteli myös yhdessä Euroopan autoteollisuuden 
kanssa. Kolmella erilaisella todellisella asfalttitiekohteella suoritetut testit kuivissa, märissä ja 
jääolosuhteissa antoivat lupaavia tuloksia tulevaisuuden autoihin asennettavien tutkalaitteiden 
kehittämistä varten. 
Säännöllinen tukitoiminta 
MARS-STAT (maatalouden valvonta kaukokartoitusjärjestelmien avulla) avusti pääosasto VLta 
(Maatalous), Euroopan tilastokeskusta EUROSTATia sekä jäsenmaita viljelysaloja koskevan 
alueellisen arviointitoiminnan käynnistämisessä. Tämä toimii nyt aivan normaalisti ja on siirretty 
takaisin jäsenmaiden hallintaan. Pääosasto VL.tta avustettiin myös vuoden 1996 
kokonaisviljelysalan laskemiseksi tehtyjen pika-arviointien suorittamisessa. Tällä hetkellä MARS-
STAT-toimintaan kuuluu ennakkoarvioiden tekeminen tärkeimpien viljelysalojen tuotannosta 
kaikille jäsenmaille, joihin kuuluvat myös kolme uusinta jäsenvaltiota. Aloitettiin myös Keski- ja 
Itä-Euroopan sekä Maghreb-alueen satotuotannon valvonta prototyyppijärjestelmän avulla. 
Tutkimuksissa keskityttiin myös tutkimaan satotuotannon pika-arvioiden tekemistä SAR-kuvien 
avulla. Tämä menetelmä tuo mukanaan monta etua, sillä tutka toimii kaikissa sääolosuhteissa. 
MARS-CAP-toiminnassa jatkettiin maanviljelijöiden tukia varten antamien viljelyalailmoitusten 
kaukokartoitusvalvontaa. Tämän kaukokartoituksen avulla tapahtuneen valvonnan 
kustannustehokkuudesta tehtiin tutkimus, samalla kun arvioitiin yksityisten yritysten kansallisille 
viranomaisille tekemän sopimukseen pohjautuvan työn laatua. Integroidun 
maatalousvalvontajärjestelmän toteuttamiseen ja kehittämiseen annettiin teknistä tukea ja neuvoja. 
Tämä toiminta suoritettiin melkein suorassa vuorovaikutuksessa jäsenvaltioiden hallinton kanssa. 
SAI osallistui kokeiluihin, joissa käytettiin GPS-satelliittipaikannusjärjestelmää palsta-alueiden 
valvontaan. SAI avusti komissiota ja jäsenmaita yhteisten markkinajärjestelyjen mukaisten 
viinitarhoja ja oliivitiloja koskevien rekisterien laatimisessa, päivittämisessä ja mahdollisessa 
uudelleenmäärittelyssä. 
Euroopan ympäristökeskukselle (EEA) annetussa tukitoiminnassa keskityttiin yhteistyössä 
useiden eurooppalaisten organisaatioiden kanssa kehittämään Land Cover Topic Centren työtä. 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
SAI teki 19 ehdotusta mm. maatalouden, telematiikan ja ympäristö- ja ilmasto-ohjelman aloilta. 
SAI onnistui ehdostusten teossa erittäin hyvin, sillä kymmenelle hankkeelle löytyi rahoitus. Näistä 
kymmenestä kahdeksan koski merellistä ympäristöä. Hankkeet koskivat kalavaroja, biologisia 
48 
prosesseja, päästöjä ja rannikkovyöhyketutkimuksia sekä maantieteellisesti ajatellen ulottuivat 
Kanarian saarilta Välimerelle, Itämerelle ja Mustallemerelle. 
Kilpailutettu toiminta yhteisön politiikan hyväksi 
SAI vastasi pääosastojen esittämiin avoimiin tarjouskilpailuihin. Niiden pohjalta se teki pääosasto 
XIILn (Televiestintä, tietotekniikan markkinat ja tutkimuksen hyödyntäminen) kanssa sopimuksen 
European Microwave Signature Laboratoryn keräämien tietojen jakamisesta Euroopan 
tiedeyhteisölle. Pääosasto XI (Ympäristö, ydinturvallisuus ja pelastuspalvelu) teki sen kanssa 
sopimuksen vuonna 1995 aloitetun trooppisten metsien valvontahankkeen toisesta vaiheesta. Kun 
tämä valmistuu, syntyy maan seurantaan perustuva järjestelmä, jonka avulla tutkitaan trooppisten 
metsien tilaa, hoidetaan erilaisia trooppisia metsiä koskevia tietokantoja sekä saadaan 
'hälytysjärjestelmä' joka näyttää paljaaksi hakatut alueet. 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
Vuonna 1996 toteutettiin yhdeksän hanketta, jotka perustuivat teollisten, valtiollisten ja 
tutkimusorganisaatioiden kanssa tehtyihin sopimuksiin. Nämä olivat pieniä kokeiluhankkeita, 
jotka liittyivät suoraan tutkimuslaitoksen tutkimusohjelmiin. Esimerkkeinä voidaan mainita 
EMSL-laboratorion käyttö autoteollisuuden hankkeissa sekä maataloushankkeiden 
kaukokartoitusvalvonnan ulottaminen myös Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin. 
Muu kilpailutettu toiminta 
MERA-hankkeen (MARS ja ympäristöön liittyvät sovellukset) toiminta käynnistyi täydessä 
laajuudessaan. Tämä hanke koskee PHARE-ohjelman kahtatoista maata, ja sen rahoitti 
kokonaisuudessaan pääosasto Ia (Poliittiset ulkosuhteet). Kaukokartoitustekniikkaa, joka 
kehitettiin valvomaan EU:n maataloustuotantoa, alettiin käyttää myös EU:n naapurivaltioissa Itä-
Euroopassa. Näissä maissa korostettiin myös metsänhoidon ja ympäristövaikutusten arvioinnin 
tärkeyttä. SAI on ollut teknisesti johtamassa hankkeita, joissa kaukokartoitusta käytettiin 
Indonesian riisintuotannon valvontaan sekä Thaimaan rannikkovyöhykkeiden hallintaan. 
Molemmissa tapauksissa SAI toimitti pääosasto lbrlle erityistä teknistä tietotaitoa, joka hyödyttää 
suoraan tämän tilaaj apääosaston tutkimus- j a kehitysohj elmaa. 
2.7 TEKNOLOGIAN ALAN ENNUSTEITA LAATIVA TUTKIMUSLAITOS (IPTS) 
Teknologian alan ennusteita laativa tutkimuslaitos perustettiin seuraamaan kaikkia olennaisia ja 
merkittäviä tieteellisiä ja teknologisia eurooppalaisia tapahtumia ja suuntauksia sekä seuraamaan 
teknologian aikaansaamia muutoksia, jotta paremmin ymmärrettäisiin teknologian, talouden ja 
yhteiskunnan välisiä suhteita. Tämä toiminta on kohdistunut puiteohjelmaan kuuluvaan sosiaalis­
taloudelliseen tutkimukseen. 
Tutkimuslaitos muutti Isprasta Sevillaan vuonna 1994, sen toimintaohjelmasta sovittiin vuonna 
1995 ja tutkimuslaitos jaettiin kahteen erilliseen toimintayksikköön: 
• Teknologian seuranta (TW), jonka tavoitteena on havaita mahdollisimman aikaisessa vaiheessa 
tieteellisessä työssä tapahtuvat läpimurrot, tapahtumat ja suuntaukset, jotka voivat johtaa 
teknologiseen innovaatioon, ja ilmoittaa EU:n päättäjille niiden vaikutuksista ja seurauksista 
49 
varsinkin silloin, kun tarvitaan koko Euroopan laajuista toimintaa. Tämä yksikkö koordinoi 
ESTO-verkon toimintaa. 
• Teknologia, työllisyys ja kilpailukyky (TEC), joka käsittelee yritysten liiketoimintaan liittyviä 
taloudellisesti kestävää toimintaa koskevia kysymyksiä (kilpailukyky), työn ja vaurauden 
jakautumiseen liittyviä kestävää taloudellista ja sosiaalista toimintaa koskevia kysymyksiä 
(työllisyys) sekä innovaation osuutta aluekehityksessä sekä varainhoitoa (alueellisuus). 
A. Säännöllinen toiminta 
Säännöllinen tutkimustoiminta 
EUROOPAN TIETEIDEN M TBKMOIOWAN'SEmANTAmSKUS 
Euroopan tieteiden ja teknologian seurmtajmb® on viidentoista eurooppalaisen 
monialaorganisaation muodostama verkko. Sen päätehtävänä on hankkia lisää tietoja teknologian 
seurantayksikön (TW) toiminnan perustaksi. Sen toimeenpaneva komitea, jonka puheenjohtajana 
toimii IPTStn edustaja, valvoo verkoston toimintaa ja sen hallintaa. 
IPTS määrittelee myös toiminnan mumm eri &tmtntavaiheis$a, ja näin tulokset kattavat koko 
Euroopan; se avustaa havaitsemaan tieteellisen ja teknisen kehityksen ja tapahtumien tärkeimmät 
suuntaukset ja varmistaa, että kaikki tiedot kootaan ja muunnetaan strategisiksi ehdoiksi ja\ 
vaihtoehdoiksi, jotka sen jälkeen esitetään Euroopan päätöksentekijöille 
tarkoituksemmkaisimmassa muodossa* 
ESTOn tehtävänä on kerätä ja työstää koko Euroopasta päätöksentekoa tukevaa tietoa sekä 
lisäksi tehdä erittäin perusteellisia tulevaisuutta koskevia analyyseja, joiden avulla selvitetään 
alueet Joilla toisaalta tieteet ja teknologia ja toisaalta taas talous ja yhteiskunta kohtaavat. 
Tärkeimmät jo valmistuneet tai käynnistysvaiheessa olevat hankkeet keskittyvät seuraaville 
aloille: 
• teknologian siirto ja kehittyneet materiaalit 
• nanoteknologian innovaatiomahdollisuudet j a yhteiskunnalliset näkökohdat 
• ihmisperimän analysointi, geneettinen kartoitus ja geeniterapia 
• valittujen vesialan tekniikoiden tarkkailu ja arviointi (esimerkiksi suolanpoistoteknologia) 
• Työllisyys (erityisesti "teollisuusryhmittymät, verkot ja työllisyysalueet") 
• C02-teknologian arviointi 
Tutkimuslaitos toimitti tiedettä ja teknologiaa koskevia taustatietoja Euro-Välimeri-
seurantakomitealle (neuvosto ehdotti komitean perustamista ja Barcelonan konferenssi teki siitä 
marraskuussa 1995 päätöksen) ja edisti näin tutkimus-ja kehitysyhteistyötä Välimeren alueella. 
Tätä työtä on tehty läheisessä yhteistyössä komission tutkimus- ja kehitysohjelmien (esim. IMT, 
JOULE, BIOMED) toimeenpanosta vastuussa olevien yksiköiden kanssa. 
Aluekehityksen alalla tutkimuslaitos teki useita alueita vertailevan tutkimuksen Tieteiden ja 
teknologian mukanaan tuomat mahdollisuudet: alueellisen kehityksen innovointi. 
Säännöllinen tukitoiminta 
IPTS ja komission tulevaisuuden tutkimusyksikkö FSU tekivät uuden, lukuisia 
liiketoimintaympäristöön, kestävyyden määrittelyyn, laskentaongelmiin ja ilmaston 
lämpenemiseen liittyviä aiheita koskevan tutkimussopimuksen. 
50 
Pääosasto XVI:llc (Aluepolitiikka ja koheesio) suoritettujen tehtävien puitteissa Välimeren 
vedenkäytön hallintaa käsittelevässä hankkeessa tarkasteltiin teknologisen näkökulman lisäksi 
myös erilaisia sosiaalistaloudellisia, kulttuurisia, ympäristöä koskevia ja poliittisia tekijöitä, jotka 
vaikuttivat sekä veden tarpeeseen että määrättyjen vedenkäytön hallinnassa käytettyjen työkalujen 
tarkoituksenmukaisuuteen Välimeren alueen maissa. 
IPTS avusti pääosasto III:a (Teollisuus) Euroopan teollisuuspolitiikassa. Tutkimuslaitos osoitti 
osaamisensa teknologian edistymisen ennakoinnissa tunnistamalla tärkeimpiä teknologisia 
suuntauksia ja analysoimalla teollisen innovaation vaikutuksia muun muassa seuraavilla aloilla: 
• IRDAC:n toiminnan tukeminen (IRDAC = Teollisuuden tutkimuksen ja kehityksen neuvoa-
antava komitea); 
• Yritysten kilpailukykyjä organisatoriset käytännöt (esim. Agile-yhtiöt); 
• Innovaatiojärjestelmät ja taloudelliset verkostot (esim. vastapaineteknologia, teollis- ja 
tekijänoikeudet); 
• Teollista tekniikkaa koskevat ennusteet; 
• Työllisyys ja teknologia Euroopan kilpailukyvyn palveluksessa; 
Ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisestä annetun direktiivin 
mukaisesti tutkimuslaitos suoritti ensimmäisen kokeiluhankkeen parhaasta saatavilla olevasta 
tekniikasta (BAT). Siihen liittyen IPTS teki myös pääosasto XLlle (Ympäristö, ydinturvallisuus ja 
pelastuspalvelu) tarjouksen perustaa Euroopan yhteisen saasteidentorjunta- ja valvontatoimi ston, 
joka tukee neuvoston direktiivin voimaansaattamista. 
STOA-ohjelmaa (tieteellisten ja teknologisten valintojen arviointi) varten käynnistettiin kolme 
tulevaisuutta koskevaa tutkimusta, jotka kattavat sellaisia yleistä mielenkiintoa herättäviä aloja 
kuin "tietoyhteiskunta: kilpailukykyjä työllisyys", "tulevaisuuden auto: yksilöllinen liikkuminen" 
ja "farmasian alan suuntaukset". 
Kaksi ympäristövaliokunnan tilaamaa tutkimusta ilmastonmuutoksesta ja kierrätyksestä 
valmistuivat vuonna 1996. 
Tutkimuskeskus järjesti myös Euroopan parlamentille kuulemistilaisuuden "Tutkimustyöstä ja 
kestävästä kehityksestä" sekä seminaarin aiheesta "Eurooppalainen tutkimustyö XXI 
vuosisadalla" aikomuksenaan edistää keskustelua viidennen puiteohjelman suuntaviivoista. 
B. Kilpailutettu toiminta 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettu toiminta 
IPTS.Tlä on parhaillaan meneillään kahdeksan kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaa 
hanketta: neljä näistä koskee energia-alaa, kolme erilaisia ympäristöalaan liittyviä kysymyksiä ja 
yksi aluekehitystä. 
JOULE-ohjelmassa hyväksyttiin kaikki neljä energia-alan hanketta, ja ne keskittyvät seuraaviin 
aiheisiin: 
• Energian ulkoisista kuluista hankittujen tietojen tallennuspisteen luominen; 
• Uudistuva energia alueellisesta näkökulmasta; 
• Energia, talous, politiikka ja C02-päästöpolut maailmassa - energia-talous-ympäristö -
kokonaisuutta koskeva kvantitatiivinen analyysi; 
• Biomassatutkimukset. 
51 
Kaksi kolmesta ympäristöä koskevasta tutkimuksesta koskee kestävyyttä: Vihreä kirjanpito -
työkaluja kestävän kehityksen edistymisen arviointiin ja Teknologian osuus kestävässä 
kehityksessä. 
Kolmas ympäristötutkimus koskee sellaisten ympäristöpolitiikan välineiden analysointia ja 
arviointia, joita tarvitaan otsonikatoa estävien tehokkaiden strategioiden toteuttamiseen 
Euroopassa. 
Sopimuksiin perustuva tutkimus 
Euroopan muoviteollisuus (APME) teki IPTS .n kanssa sopimuksen, jonka mukaisesti IPTS teki 
Euroopan jätteidenhallintastrategian kehittämistä varten selonteon lukuisista olemassaolevista 
muovipakkausjätteen kierrätyksen vaihtoehdoista. 
Tutkimuslaitos on myös saattanut päätökseen hankkeen, jonka suorittamisesta se oli sopinut 
Andalusian energialaitoksen (SODEAN) kanssa ja joka koski "uusiutuvaa energiaa koskevaa 
eurooppalaista teknis-juridista foorumia". Hankkeessa oli kyse konferenssin järjestämisestä. 
Konferenssissa käsiteltiin uusiutuvan energian energiamarkkinoille pääsyn tiellä olevia teknisiä ja 
lainsäädännöllisiä esteitä. 
52 
BRITE 
CIEMAT 
ENEL 
ESPRIT 
GOZATOMNADZOR 
IMT 
JOULE 
KROTOS 
MINATOM 
OECD-NEA 
PHARE 
PNC 
RESOLV 
SCK/CEN 
STARS 
TACIS 
TEMPEST LYHENNESANASTO 
Basic Research in Industrial Technologies 
for Europe 
Centro de Investigaciones Energeticas 
Medio-Ambientales y Technologicas, 
Madrid (E) 
Ente Nazionale per l'Energia Elettrica 
European Strategic Programme for Research 
and development in Information 
Technologies 
Industrial Materials and Technology 
Joint Opportunities for 
Unconventional or Long-Term Energy 
Supply 
Small Scale Steam Explosion Facility 
Ministry of Atomic Energy 
Organisation for Economic Co-operation 
and Development - Nuclear Energy Agency 
Poland-Hungary assistance for Economic 
Restructuring 
Power Reactor and Nuclear Fuel 
Development Corporation 
Reconstruction using Scanned Laser and 
Video 
Studiecentrum voor 
Kemenergie/Centre d'Etudes 
Nucléaires (Mol - Belgium) 
Software Tool for the Analysis of 
Reliability 
Technical Assistance to the Commonwealth 
of Independent States and Georgia 
Thermal, Electromagnetic and 
Physical Equipment Stress Testing liite 
ETY:n teollisten teknologioiden ja 
kehittyneiden materiaalien tutkimuksen 
ja kehityksen erityisohjelma 
Euroopan strateginen tietotekniikan 
tutkimus-ja kehitysohjelma 
Venäjän ydinturvaviranomainen 
Teollisuus- ja materiaalitekniikka 
Muuta kuin ydinenergiaa koskeva 
energiatutkimusohjelma 
Pienimuotoinen "Steam 
explosion" -laitos 
(Venäjän) ydinvoimaministeriö 
Euroopan taloudellinen yhteistyö- ja 
kehittämisjärjestö 
- Ydinenergiatoimisto 
Toimet taloudellisen 
rakennemuutoksen toteuttamiseksi 
Puolassa ja Unkarissa 
Tehoreaktorinja 
ydinpolttoaineen kehittämistoimikunta 
Rekonstruktio laser- ja 
videoskannauksen avulla 
Tietokoneohjelma luotettavuus- ja 
turvallisuusanalyysiä varten 
Itsenäisten valtioiden yhteisölle (IVY) 
ja Georgialle annettavaa teknistä apua 
koskeva ohjelma 
Termaalinen, elektromagneettinen 
ja fysikaalinen laitteisto 
rasitustesteihin 
-^ 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 137 lopullinen 
.r\öJLf\ J\JL J\.«J J\. X 
FI 15 17 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-127-FI-C 
ISBN 92-78-17598-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg