PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus Euroopan unionissa ja koko maailmassa. Seurausten vakavuus riippuu sekä pandemian kestosta että sen maantieteellisestä leviämisestä. Sillä on ennennäkemätön vaikutus liikenteeseen yleensä ja rautatiealaan erityisesti. Pandemian vuoksi rautatiealalla voidaan nähdä lukuisia maksukyvyttömyys- ja likviditeettivajetapauksia. Se vaikuttaa koko toimitusketjuun ja rautatieyrityksiin sekä lähettäjä- ja logistiikkayrityksiin. Pandemian taloudellisista seurauksista joutuvat kärsimään myös rataverkon haltijat ja palvelupaikkojen ylläpitäjät. Ilman korjaavia toimia pandemia aiheuttaa vakavia vaikutuksia kansainväliseen liikenteeseen, rahtivolyymeihin ja matkustajamääriin, digitalisointiin, markkinoiden avaamiseen ja markkinarakenteisiin. Nämä vaikutukset tuntuvat pitkään.

Rautatieala on Euroopan unionille strategisesti tärkeä toimiala. Alan panos EU:n koko talouteen ja työllisyyteen on ratkaisevan tärkeä: ala työllistää suoraan yli miljoona ihmistä, joista noin 600 000 työskentelee rautatieyritysten ja 440 000 rataverkon haltijoiden palveluksessa (vuoden 2016 lopun luvut).

Rautatieliikenteellä on tärkeä asema myös EU:n strategiassa, jolla parannetaan liikennealan kestävyyttä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä tuodaan eurooppalaiset yhteen jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä. Puhtaana ja erittäin tehokkaana liikennemuotona rautatieala on tärkeä osa EU:n liikennemuotojen yhdistelmää. Rautatieliikenne onkin ratkaisevassa asemassa pyrittäessä saavuttamaan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet – onhan se liikennemuodoista kestävin ja ympäristöystävällisin.

Euroopan rautateillä kulkee vuosittain noin 1,6 miljardia tonnia rahtia ja 9 miljardia matkustajaa. Vuonna 2016 EU:n henkilöliikenne ylsi 450 miljardiin matkustajakilometriin, kun maaliikenteen matkustajakilometrejä kertyi kaiken kaikkiaan 6 biljoonaa. Rautateiden henkilöliikenteestä suurin osa on kotimaan liikennettä: rajat ylittävän liikenteen osuus oli vuonna 2016 vain kuusi prosenttia.

Vuonna 2016 EU:n tavaraliikenteen määrä kasvoi 419 miljardiin tonnikilometriin, kun kaiken maaliikenteen kokonaismäärä oli 2,5 biljoonaa tonnikilometriä. Noin puolet rautateiden tavaraliikenteen kokonaismäärästä on rajat ylittävää liikennettä. Näin ollen tavaraliikenne on luonteeltaan vahvasti eurooppalaista ja siten reagoi vielä herkemmin kansallisten rautatieverkkojen välisessä yhteentoimivuudessa ja yhteistyössä esiintyviin puutteisiin, jotka voivat vaikuttaa sen kilpailukykyyn.

Covid-19-taudin puhkeamisen jälkeen rautateiden henkilö- ja tavaraliikenne on rajoitusten ja pienemmän kysynnän vuoksi supistunut merkittävästi. Kun EU:n jäsenvaltioiden välisiä liikenneyhteyksiä on väliaikaisesti rajoitettu, seuraukset näkyvät selvästi: useimpien kansainvälisten matkustajajunayhteyksien liikennöinti on keskeytetty ja kotimaan rautatieliikenne on supistunut jopa 90 prosentilla edellisvuodesta. Monet alalle vastikään tulleet toimijat ovat joutuneet lopettamaan toimintansa, ja kaikki rautatieliikenteen harjoittajat ovat joutuneet merkittävästi vähentämään liikennepalvelujaan.

Rautateiden tavaraliikenteen harjoittajat tarjoavat maiden rajat ylittäviä ja kotimaisia palveluja mutta kertovat volyymien pienentyneen. Tärkeimpiin syihin kuuluu se, että liikennöinnin kysyntä tietyiltä teollisuudenaloilta romahti, kun niiden tuotanto keskeytyi useimpien jäsenvaltioiden otettua käyttöön sulkutoimia. Sulkutoimia seuranneiden kuukausien jälkeen kysyntä on hitaasti kasvamassa. Vielä ei kuitenkaan täysin tiedetä, miten rautatieliikenteen kysyntä jatkossa kehittyy.

Matkustajaliikenteessä kysynnän ennustetaan jäävän koko vuonna 2020 huomattavasti alle vuoden 2019 tason. Viimevuotisista luvuista ollaan jäämässä selvästi myös tavaraliikenteessä.

Pandemian vaikutusten lieventämiseksi on jo ryhdytty pitkälle tähtääviin poliittisiin toimiin, jotka ulottuvat monille eri aloille. Tällä asetuksella pyritään täydentämään voimassa olevaa rautatiealaan liittyvää järjestelyä, jotta kansalliset viranomaiset ja rautatiealan sidosryhmät voisivat helpommin käsitellä covid-19-pandemian aiheuttamia kielteisiä seurauksia. Lisäksi halutaan vastata rautatiealan kiireellisiin tarpeisiin niin kauan kuin nuo seuraukset jatkuvat. Kaavaillut toimenpiteet liittyvät erityisesti siihen, että rautateiden infrastruktuurin käytöstä perittävistä maksuista luovuttaisiin tai niitä alennettaisiin tai lykättäisiin ja että kapasiteetin varauksesta perittävistä maksuista luovuttaisiin. Toimenpiteitä on määrä soveltaa 1. maaliskuuta 2020 ja 31. joulukuuta 2020 välisellä viiteajanjaksolla, jonka osalta maksuja voidaan muuttaa poiketen direktiivin 2012/34/EY 27 artiklasta, jonka mukaan (kaikki sovellettavat maksut erittelevä) verkkoselostus on julkaistava vähintään neljä kuukautta ennen ratakapasiteettia koskevien hakemusten jättämiselle asetetun määräajan päättymistä.