Yhteinen ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin liittymisestä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen /* JOIN/2012/01 final - 2012/0028 (NLE) */





PERUSTELUT Indonesian tasavalta, Malesian kuningaskunta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta ja Thaimaan kuningaskunta allekirjoittivat 24. helmikuuta 1976 Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen. Sopimusta muutettiin 15. joulukuuta 1987 allekirjoitetulla pöytäkirjalla ja 25. heinäkuuta 1998 allekirjoitetulla toisella pöytäkirjalla. Pöytäkirjat muun muassa tarjosivat Kaakkois-Aasian ulkopuolisille valtioille mahdollisuuden liittyä sopimukseen. Nykyisiä korkeita sopimuspuolia (sopimuksen allekirjoittajavaltioita) ovat Brunei Darussalamin valtio, Kambodžan kuningaskunta, Indonesian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesian kuningaskunta, Myanmarin liiton tasavalta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta, Thaimaan kuningaskunta, Vietnamin sosialistinen tasavalta, Papua-Uusi-Guinea, Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Pakistanin islamilainen tasavalta, Korean tasavalta, Venäjän federaatio, Uusi-Seelanti, Mongolia, Australian liittovaltio, Ranskan tasavalta, Itä-Timorin demokraattinen tasavalta, Bangladeshin kansantasavalta, Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, Korean demokraattinen kansantasavalta, Amerikan yhdysvallat, Turkin tasavalta ja Kanada. Ystävyys- ja yhteistyösopimuksen tarkoitus on rauhan, vakauden ja yhteistyön edistäminen Kaakkois-Aasian alueella. Siinä kehotetaankin kiistojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen, rauhan ylläpitoon, konfliktien ehkäisyyn ja Kaakkois-Aasian turvallisuuden lujittamiseen. Siinä määritellään mekanismit, joilla riidat voidaan sovitella ja toimia niissä välittäjänä, ja määrätään, että sopimuspuolet pidättäytyvät voimalla uhkaamisesta ja voiman käytöstä. Lisäksi sopimuksessa määrätään tehostetusta yhteistyöstä talouden, kaupan, sosiaaliasioiden, tekniikan ja tieteen aloilla sekä alueen talouskasvun nopeuttamisesta edistämällä kaakkoisaasialaisten omien maatalous- ja teollisuusyritysten hyödyntämistä alueella, kaupan laajentamista ja talousinfrastruktuurin kehittämistä. Siinä kannustetaan laatimaan talouskehitystä ja keskinäistä apua koskevia alueellisia strategioita sekä ylläpitämään yhteyksiä ja neuvotteluja kansainvälisistä ja alueellisista kysymyksistä. Neuvosto antoi 2768. kokouksessaan 4. ja 5. joulukuuta 2006 puheenjohtajalle ja komissiolle luvan neuvotella Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön liittymisestä kyseiseen sopimukseen. EU ja EY ilmoittivat 7. joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Kambodžalle, joka toimi ASEANin EU-suhteiden koordinaattorina, päätöksestään pyytää pääsyä mukaan sopimukseen. EU ja EY esittivät kirjeessä neuvotteluvaltuuksien ja -ohjeiden mukaisesti seuraavat edellytykset, jotka koskevat EU:n ja EY:n liittymistä. Sopimusta on tulkittava Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden mukaisesti, eikä se muuta niistä johtuvia oikeuksia ja velvollisuuksia. EU:n ja EY:n liittyminen sopimukseen ei myöskään vaikuta EU:n ja EY:n oikeuksiin ja velvollisuuksiin muiden kahden- ja monenvälisten sopimusten sekä EU:n ja EY:n lainsäädännön nojalla. Sopimus ei vaikuta EU:n ja EY:n kansainvälisiin yhteistyömahdollisuuksiin. Sopimusta ei myöskään sovelleta eikä se vaikuta EU:n ja EY:n suhteisiin muiden maiden kuin sopimuspuolten kanssa. Phnom Penhissä 28. toukokuuta 2009 järjestetyssä ASEANin[1] ja EU:n ministerikokouksessa annettiin seuraavat kaksi ystävyys- ja yhteistyösopimusta koskevaa julistusta: i) EU:n ja EY:n liittymistä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen koskevassa julistuksessa EU ja EY julistivat pyrkivänsä liittymään sopimukseen 7. joulukuuta 2006 päivätyn pyynnön mukaisesti kolmannen pöytäkirjan voimaantulosta alkaen ja ii) EU:n ja EY:n liittymisestä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen annettua hyväksyntää koskevassa julistuksessa ASEANin puheenjohtajana toiminut Thaimaa julisti kaikkien ASEANin jäsenvaltioiden hallitusten puolesta, että kaikki Kaakkois-Aasian maat hyväksyvät EU:n ja EY:n liittymisen sopimukseen sillä edellytyksellä, että kolmas pöytäkirja tulee voimaan. Ystävyys- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittajavaltioiden ulkoministerit allekirjoittivat 23. heinäkuuta 2010 kolmannen pöytäkirjan sopimuksen muuttamiseksi. Pöytäkirjan mukaan sopimukseen voivat liittyä alueelliset järjestöt, joiden jäseninä on yksinomaan suvereeneja valtioita. Pöytäkirja tulee voimaan sinä päivänä, jona korkeat sopimuspuolet tallettavat viimeisen ratifiointiasiakirjan ASEANin sihteeristöön. Tammikuuhun 2012 mennessä 20 allekirjoittajavaltiota oli ratifioinut kolmannen pöytäkirjan. Loput kahdeksan allekirjoittajavaltiota on vakuuttanut EU:lle, että ne saavat sisäiset ratifiointiprosessinsa päätökseen helmi-maaliskuussa 2012. Kunhan kolmas pöytäkirja tulee voimaan, Euroopan yhteisön korvanneen EU:n on tarkoitus liittyä ystävyys- ja yhteistyösopimukseen. Sopimukseen liittyminen perustuu suhteiden kehitykseen sellaisten alueellisten järjestöjen kanssa, jotka jakavat Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut periaatteet sekä YUTP:n yhteydessä että muilla aloilla (kehitysyhteistyö, taloudellinen, tekninen ja rahoitusyhteistyö; Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 209 ja 212 artikla). Sopimukseen liittyminen edistää EU:n tavoitteita etenkin rauhan ylläpidon, konfliktien ehkäisyn ja Kaakkois-Aasian turvallisuuden lujittamisen osalta. Lisäksi sopimus edistää alueen kehitysmaiden kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristön kehitystä. Edellyttäen, että kolmas pöytäkirja tulee voimaan, EU liittyy sopimukseen päivänä, jona sopimukseen liittymistä koskeva asiakirja talletetaan. Sopimus olisi allekirjoitettava ja liittymistä koskeva asiakirja talletettava Brunei Darussalamissa 27. huhtikuuta 2012 järjestettävän ASEANin ja EU:n ministerikokouksen yhteydessä, johon osallistuvat kaikki EU:n ja ASEANin jäsenvaltioiden ulkoministerit. 2012/0028 (NLE) Yhteinen ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan unionin liittymisestä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 209 ja 211 artiklan yhdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 31 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 218 artiklan 6 kohdan a alakohdan ja 8 kohdan toisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin puoltavan lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Indonesian tasavalta, Malesian kuningaskunta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta ja Thaimaan kuningaskunta allekirjoittivat 24 päivänä helmikuuta 1976 Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen. Sopimuksen nykyisiä korkeita sopimuspuolia ovat Brunei Darussalamin valtio, Kambodžan kuningaskunta, Indonesian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesian kuningaskunta, Myanmarin liiton tasavalta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta, Thaimaan kuningaskunta, Vietnamin sosialistinen tasavalta, Papua-Uusi-Guinea, Kiinan kansantasavalta, Intian tasavalta, Japani, Pakistanin islamilainen tasavalta, Korean tasavalta, Venäjän federaatio, Uusi-Seelanti, Mongolia, Australian liittovaltio, Ranskan tasavalta, Itä-Timorin demokraattinen tasavalta, Bangladeshin kansantasavalta, Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, Korean demokraattinen kansantasavalta, Amerikan yhdysvallat, Turkin tasavalta ja Kanada. (2) Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen tarkoitus on rauhan, vakauden ja yhteistyön edistäminen Kaakkois-Aasiassa. Tämän vuoksi siinä kehotetaan kiistojen rauhanomaiseen ratkaisemiseen, rauhan ylläpitoon, konfliktien ehkäisyyn ja Kaakkois-Aasian turvallisuuden lujittamiseen. Näin ystävyys- ja yhteistyösopimuksen säännöt ja periaatteet vastaavat unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan tavoitteita. (3) Lisäksi ystävyys- ja yhteistyösopimuksessa määrätään tehostetusta yhteistyöstä talouden, kaupan, sosiaaliasioiden, tekniikan ja tieteen aloilla sekä alueen talouskasvun nopeuttamisesta edistämällä kaakkoisaasialaisten omien maatalous- ja teollisuusyritysten hyödyntämistä alueella, kaupan laajentamista ja talousinfrastruktuurin kehittämistä. Sopimuksella edistetään näin yhteistyötä alueen kehitysmaiden kanssa sekä taloudellista, teknistä ja rahoitusyhteistyötä muiden kuin kehitysmaiden kanssa. (4) Neuvosto antoi 2768. kokouksessaan 4 ja 5 päivänä joulukuuta 2006 puheenjohtajalle ja komissiolle luvan neuvotella Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön liittymisestä kyseiseen sopimukseen. (5) Euroopan unioni ja Euroopan yhteisö ilmoittivat 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Kambodžalle, joka toimi ASEANin EU-suhteiden koordinaattorina, päätöksestään pyytää pääsyä mukaan Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen kirjeessä esitettyjen edellytysten mukaisesti. (6) ASEANin puheenjohtajana toiminut Thaimaa ilmoitti 28 päivänä toukokuuta 2009 kaikkien Kaakkois-Aasian valtioiden hyväksyvän Euroopan unionin ja Euroopan yhteisön liittymisen sopimukseen sillä edellytyksellä, että Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen kolmas pöytäkirja tulee voimaan. (7) Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen kolmas pöytäkirja allekirjoitettiin 23 päivänä heinäkuuta 2010, jolloin alueellisten järjestöjen tuli mahdolliseksi liittyä kyseiseen sopimukseen. Ratifiointimenettelyn päätökseensaattamisen johdosta kolmas pöytäkirja tuli voimaan XX päivänä XXkuuta 2012. (8) Euroopan unionin olisi tämän vuoksi liityttävä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Hyväksytään Euroopan unionin puolesta unionin liittyminen Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen. Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen, sen kolmen muutospöytäkirjan sekä Euroopan unionin liittymistä ystävyys- ja yhteistyösopimukseen koskevan asiakirjan tekstit ovat tämän päätöksen liitteenä. 2 artikla Korkea edustaja allekirjoittaa ja tallettaa ystävyys- ja yhteistyösopimuksen liittymiskirjan Euroopan unionin puolesta toimiessaan ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana ja komission varapuheenjohtajana. 3 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään. Tehty Brysselissä . Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimus Indonesiassa 24 päivänä helmikuuta 1976 Korkeat sopimuspuolet, TIETOISINA historiallisista, maantieteellisistä ja kulttuurisista siteistä, jotka vallitsevat niiden kansojen välillä, HALUTEN edistää alueen rauhaa ja vakautta noudattaen oikeutta ja oikeusvaltioperiaatetta ja lisäten alueellisten suhteidensa kestävyyttä, HALUTEN tukea rauhaa, ystävyyttä ja keskinäistä yhteistyötä Kaakkois-Aasiaan vaikuttavissa asioissa Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan hengen ja periaatteiden, Bandungissa 25 päivänä huhtikuuta 1955 pidetyssä Aasian ja Afrikan maiden konferenssissa hyväksyttyjen kymmenen periaatteen, Bangkokissa 8 päivänä elokuuta 1967 allekirjoitetun Kaakkois-Aasian maiden liiton julistuksen sekä Kuala Lumpurissa 27 päivänä marraskuuta 1971 allekirjoitetun julistuksen mukaisesti, VAKUUTTUNEINA siitä, että erimielisyydet ja riidat näiden maiden välillä olisi käsiteltävä järkevillä, tehokkailla ja riittävän joustavilla menettelyillä välttäen kielteisiä asenteita, jotka saattavat vaarantaa yhteistyön tai haitata sitä, USKOEN, että maailmanrauhan, vakauden ja tasapainon edistäminen edellyttää yhteistyötä kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa sekä Kaakkois-Aasiassa että sen ulkopuolella, SOPIVAT JUHLALLISESTI sitoutuvansa seuraavaan ystävyys- ja yhteistyösopimukseen: 1.1.1.1. I LUKU: TARKOITUS JA PERIAATTEET 1 artikla Tällä sopimuksella on tarkoitus edistää pysyvää rauhaa, ikuista ystävyyttä ja yhteistyötä sopimuspuolten kansojen välillä tukien niiden vahvuutta, solidaarisuutta ja suhteiden lähentämistä. 2 artikla Korkeita sopimuspuolia ohjaavat niiden keskinäisissä suhteissa seuraavat perusperiaatteet: a. molemminpuolinen kunnioitus kaikkien kansojen itsenäisyyttä, suvereenisuutta, tasa-arvoa, alueellista koskemattomuutta ja kansallista identiteettiä kohtaan; b. jokaisen valtion oikeus ohjata kansallista olemassaoloaan vapaana ulkopuolisesta sekaantumisesta, horjuttamisesta tai painostuksesta; c. puuttumattomuus toistensa sisäisiin asioihin; d. erimielisyyksien ja riitojen ratkaiseminen rauhanomaisin keinoin; e. pidättäytyminen voimalla uhkaamisesta ja voiman käytöstä; f. tehokas keskinäinen yhteistyö. 1.1.1.2. II LUKU: YSTÄVYYS 3 artikla Korkeat sopimuspuolet pyrkivät tämän sopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi kehittämään ja lujittamaan niitä yhteen sitovia perinteisiä, kulttuurisia ja historiallisia ystävyys-, naapuruus- ja yhteistyösuhteita ja toteuttavat vilpittömästi niille tästä sopimuksesta johtuvat velvoitteet. Korkeat sopimuspuolet edistävät keskinäisen yhteisymmärryksen parantamiseksi kansojensa välisiä yhteyksiä ja helpottavat niitä. 1.1.1.3. III LUKU: YHTEISTYÖ 4 artikla Korkeat sopimuspuolet edistävät aktiivista yhteistyötä talouden, sosiaaliasioiden, tekniikan, tieteen ja hallinnon aloilla sekä yhteisiin kansainvälisen rauhan ja alueellisen vakauden tavoitteisiin ja pyrkimyksiin liittyvissä asioissa ja kaikissa muissa yhteisen edun mukaisissa asioissa. 5 artikla Korkeat sopimuspuolet tekevät 4 artiklan noudattamiseksi kaikkensa sekä monen- että kahdenvälisissä yhteyksissä noudattaen tasa-arvon, syrjimättömyyden ja molemminpuolisen hyödyn periaatteita. 6 artikla Korkeat sopimuspuolet tekevät yhteistyötä alueen talouskasvun nopeuttamiseksi lujittaakseen vauraan ja rauhanomaisen Kaakkois-Aasian kansojen yhteisön perustaa. Tätä päämäärää silmällä pitäen ne edistävät maataloutensa ja teollisuudenalojensa parempaa hyödyntämistä, kauppansa laajentamista ja talousinfrastruktuuriensa kehittämistä kansojensa yhteiseksi hyödyksi. Tässä yhteydessä ne pyrkivät jatkossakin hyödyntämään kaikkia mahdollisuuksia läheiseen ja hyödylliseen yhteistyöhön muiden valtioiden sekä alueen ulkopuolisten kansainvälisten ja alueellisten järjestöjen kanssa. 7 artikla Korkeat sopimuspuolet tehostavat talousalan yhteistyötä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden saavuttamiseksi ja alueen kansojen elintason parantamiseksi. Ne laativat tätä varten soveltuvia alueellisia talouskehityksen ja keskinäisen avun strategioita. 8 artikla Korkeat sopimuspuolet pyrkivät mahdollisimman läheiseen ja laaja-alaiseen yhteistyöhön ja pyrkivät auttamaan toisiaan koulutus- ja tutkimusmahdollisuuksien muodossa sosiaaliasioiden, kulttuurin, tekniikan, tieteen ja hallinnon aloilla. 9 artikla Korkeat sopimuspuolet pyrkivät lujittamaan yhteistyötä rauhan, tasapainon ja vakauden edistämiseksi alueella. Korkeat sopimuspuolet ylläpitävät tämän vuoksi säännöllisiä yhteyksiä ja keskusteluja toistensa kanssa kansainvälisistä ja alueellisista asioista koordinoidakseen näkökantojaan, toimiaan ja politiikkojaan. 10 artikla Mikään korkea sopimuspuoli ei millään tavalla tai missään muodossa osallistu sellaiseen toimintaan, joka uhkaa toisen korkean sopimuspuolen poliittista ja taloudellista vakautta, suvereenisuutta tai alueellista koskemattomuutta. 11 artikla Kukin korkea sopimuspuoli pyrkii kansallisen identiteettinsä säilyttääkseen lujittamaan poliittista, taloudellista, sosiokulttuurista sekä turvallisuuteen liittyvää kansallista kestokykyään omien tavoitteidensa ja pyrkimystensä mukaisesti vapaana ulkopuolisesta sekaantumisesta sekä sisäisestä horjuttamisesta. 12 artikla Korkeat sopimuspuolet tavoittelevat alueen vaurautta ja turvallisuutta pyrkimällä tekemään yhteistyötä kaikilla aloilla alueen kestokyvyn edistämiseksi perustanaan itseluottamuksen, omavaraisuuden, keskinäisen kunnioituksen, yhteistyön ja solidaarisuuden periaatteet, jotka muodostavat lujan perustan Kaakkois-Aasian kansojen kestävälle yhteisölle. 1.1.1.4. IV LUKU RIITOJEN RAUHANOMAINEN RATKAISEMINEN 13 artikla Korkeat sopimuspuolet pyrkivät päättäväisesti ja vilpittömästi ehkäisemään riitojen syntyä. Jos niihin suoraan vaikuttavista asioista syntyy riitoja, etenkin alueellista rauhaa ja tasapainoa todennäköisesti horjuttavia riitoja, ne pidättäytyvät voimalla uhkaamisesta tai sen käytöstä ja pyrkivät aina ratkaisemaan tällaiset riidat keskenään ystävällismielisissä neuvotteluissa. 14 artikla Korkeat sopimuspuolet perustavat riitojen alueellista ratkaisemista varten pysyvän elimen, korkean neuvoston, joka muodostuu jokaisen korkean sopimuspuolen ministeritason edustajasta ja jonka tietoon alueellista rauhaa ja tasapainoa todennäköisesti horjuttavat riidat tai tilanteet saatetaan. 15 artikla Jos ratkaisua ei saavuteta suorissa neuvotteluissa, riita tai tilanne saatetaan korkean neuvoston tietoon, ja se suosittelee riidan osapuolille sopivia ratkaisukeinoja, kuten hyviä palveluksia, välitystä, selvitystä tai sovittelua. Korkea neuvosto voi kuitenkin tarjota myös omia hyviä palveluksiaan tai riidan osapuolten suostumuksella muodostaa itse välitys-, selvitys- tai sovittelukomitean. Tarvittaessa korkea neuvosto suosittelee sopivia toimenpiteitä riidan tai tilanteen kärjistymisen estämiseksi. 16 artikla Tämän luvun edellistä määräystä ei sovelleta riitaan, elleivät riidan kaikki osapuolet ole yksimielisiä sen soveltamisesta kyseiseen riitaan. Tämä ei kuitenkaan estä muita korkeita sopimuspuolia, jotka eivät ole riidan osapuolia, tarjoamasta kaikkea mahdollista apua kyseisen riidan ratkaisemiseen. Riidan osapuolten olisi suhtauduttava myönteisesti tällaisiin avuntarjouksiin. 17 artikla Mikään tässä sopimuksessa ei estä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan 33 artiklan 1 kohtaan sisältyvien rauhanomaisten ratkaisukeinojen käyttöä. Riidan osapuolina olevia korkeita sopimuspuolia olisi kannustettava tekemään aloitteita riidan ratkaisemiseksi ystävällismielisissä neuvotteluissa ennen muiden Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa määrättyjen menettelyjen käyttöä. 1.1.1.5. V LUKU: Yleinen määräys 18 artikla Tämän sopimuksen allekirjoittavat Indonesian tasavalta, Malesia, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta ja Thaimaan kuningaskunta. Se ratifioidaan kunkin allekirjoittajavaltion perustuslaillisten menettelyjen mukaisesti. Muut Kaakkois-Aasian valtiot voivat liittyä siihen. 19 artikla Sopimus tulee voimaan päivänä, jona viides ratifiointiasiakirja talletetaan niiden allekirjoittajavaltioiden hallitusten huostaan, jotka on nimetty sopimuksen ja ratifiointi- tai liittymisasiakirjojen tallettajiksi. 20 artikla Sopimus laaditaan korkeiden sopimuspuolten virallisilla kielillä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen. Teksteistä laaditaan yhteisesti hyväksytty käännös englannin kielellä. Yhteisen tekstin eroavat tulkinnat ratkaistaan neuvotteluin. TÄSTÄ TODISTUKSENA korkeat sopimuspuolet ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen ja kiinnittäneet siihen sinettinsä. Tehty Denpasarissa, Balilla, kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä helmikuuta vuonna tuhatyhdeksänsataaseitsemänkymmentäkuusi. Pöytäkirja Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen muuttamisesta Filippiineillä 15 päivänä joulukuuta 1987 Brunei Darussalamin valtion hallitus, Indonesian tasavallan hallitus, Malesian hallitus, Filippiinien tasavallan hallitus, Singaporen tasavallan hallitus ja Thaimaan kuningaskunnan hallitus, jotka HALUAVAT entisestään tehostaa yhteistyötä kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa Kaakkois-Aasiassa ja sen ulkopuolella ja etenkin Kaakkois-Aasian naapurialueen valtioiden kanssa; OTTAVAT HUOMIOON Denpasarissa, Balilla, 24 päivänä helmikuuta 1976 tehdyn Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’ystävyyssopimus’, johdanto-osan 5 kappaleen, jossa viitataan maailmanrauhan, vakauden ja tasapainon edistämisen edellyttämään yhteistyöhön kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa sekä Kaakkois-Aasiassa että sen ulkopuolella, SOPIVAT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan ystävyyssopimuksen 18 artikla seuraavasti: ”Tämän sopimuksen allekirjoittavat Indonesian tasavalta, Malesia, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta ja Thaimaan kuningaskunta. Se ratifioidaan kunkin allekirjoittajavaltion perustuslaillisten menettelyjen mukaisesti. Muut Kaakkois-Aasian valtiot voivat liittyä siihen. Kaakkois-Aasian ulkopuoliset valtiot voivat myös liittyä tähän sopimukseen kaikkien sopimuksen allekirjoittaneiden Kaakkois-Aasian valtioiden sekä Brunei Darussalamin valtion suostumuksella.” 2 artikla Muutetaan ystävyyssopimuksen 14 artikla seuraavasti: ”Korkeat sopimuspuolet perustavat riitojen alueellista ratkaisemista varten pysyvän elimen, korkean neuvoston, joka muodostuu jokaisen korkean sopimuspuolen ministeritason edustajasta ja jonka tietoon alueellista rauhaa ja tasapainoa todennäköisesti horjuttavat riidat tai tilanteet saatetaan. Tätä artiklaa sovelletaan sopimukseen liittyneisiin Kaakkois-Aasian ulkopuolisiin valtioihin kuitenkin vain siinä tapauksessa, että kyseinen valtio on suoraan osallisena alueellisin menettelyin ratkaistavassa riidassa.” 3 artikla Tämä pöytäkirja on ratifioitava, ja se tulee voimaan päivänä, jona korkeiden sopimuspuolten viimeinen ratifiointiasiakirja talletetaan. TEHTY Manilassa viidentenätoista päivänä joulukuuta vuonna tuhatyhdeksänsataakahdeksankymmentäseitsemän. Toinen pöytäkirja Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen muuttamisesta Manilassa, Filippiineillä, 25 päivänä heinäkuuta 1998 Brunei Darussalamin valtion hallitus, Kambodžan kuningaskunnan hallitus, Indonesian tasavallan hallitus, Laosin demokraattisen kansantasavallan hallitus, Malesian hallitus, Myanmarin liiton tasavallan hallitus, Filippiinien tasavallan hallitus, Singaporen tasavallan hallitus, Thaimaan kuningaskunnan hallitus, Vietnamin sosialistisen tasavallan hallitus ja Papua-Uuden-Guinean hallitus, jäljempänä ’korkeat sopimuspuolet’, jotka HALUAVAT varmistaa yhteistyön asianmukaisen tehostamisen kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa Kaakkois-Aasiassa ja sen ulkopuolella ja etenkin Kaakkois-Aasian naapurialueen valtioiden kanssa; OTTAVAT HUOMIOON Denpasarissa, Balilla, 24 päivänä helmikuuta 1976 tehdyn Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’ystävyyssopimus’, johdanto-osan 5 kappaleen, jossa viitataan maailmanrauhan, vakauden ja tasapainon edistämisen edellyttämään yhteistyöhön kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa sekä Kaakkois-Aasiassa että sen ulkopuolella, SOPIVAT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan ystävyyssopimuksen 18 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”Kaakkois-Aasian ulkopuoliset valtiot voivat myös liittyä tähän sopimukseen kaikkien Kaakkois-Aasian valtioiden eli Brunei Darussalamin valtion, Kambodžan kuningaskunnan, Indonesian tasavallan, Laosin demokraattisen kansantasavallan, Malesian, Myanmarin liiton tasavallan, Filippiinien tasavallan, Singaporen tasavallan, Thaimaan kuningaskunnan ja Vietnamin sosialistisen tasavallan suostumuksella.” 2 artikla Tämä pöytäkirja on ratifioitava, ja se tulee voimaan päivänä, jona korkeiden sopimuspuolten viimeinen ratifiointiasiakirja talletetaan. TEHTY Manilassa kahdentenakymmenentenäviidentenä päivänä heinäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäkahdeksan. Kolmas pöytäkirja Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen muuttamisesta Hanoissa, Vietnamissa, 23 päivänä heinäkuuta 2010 Brunei Darussalamin tasavalta, Kambodžan kuningaskunta, Indonesian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesia, Myanmarin liiton tasavalta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta, Thaimaan kuningaskunta, Vietnamin sosialistinen tasavalta, Australian liittovaltio, Bangladeshin kansantasavalta, Kiinan kansantasavalta, Korean demokraattinen kansantasavalta, Ranskan tasavalta, Intian tasavalta, Japani, Mongolia, Uusi-Seelanti, Pakistanin islamilainen tasavalta, Papua-Uusi-Guinea, Korean tasavalta, Venäjän federaatio, Sri Lankan demokraattinen sosialistinen tasavalta, Itä-Timorin demokraattinen tasavalta, Turkin tasavalta ja Amerikan yhdysvallat, jäljempänä ’korkeat sopimuspuolet’, jotka HALUAVAT varmistaa yhteistyön asianmukaisen tehostamisen kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa Kaakkois-Aasiassa ja sen ulkopuolella, etenkin Kaakkois-Aasian naapurialueen valtioiden kanssa sekä sellaisten alueellisten järjestöjen kanssa, joiden jäseninä on yksinomaan suvereeneja valtioita; OTTAVAT HUOMIOON Denpasarissa, Balilla, 24 päivänä helmikuuta 1976 tehdyn Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen, jäljempänä ’ystävyyssopimus’, johdanto-osan 5 kappaleen, jossa viitataan maailmanrauhan, vakauden ja tasapainon edistämisen edellyttämään yhteistyöhön kaikkien rauhaa rakastavien kansojen kanssa sekä Kaakkois-Aasiassa että sen ulkopuolella, SOPIVAT SEURAAVAA: 1 artikla Muutetaan ystävyyssopimuksen 18 artiklan 3 kohta seuraavasti: ”Kaakkois-Aasian ulkopuoliset valtiot ja alueelliset järjestöt, joiden jäseninä on yksinomaan suvereeneja valtioita, voivat myös liittyä tähän sopimukseen kaikkien Kaakkois-Aasian valtioiden eli Brunei Darussalamin valtion, Kambodžan kuningaskunnan, Indonesian tasavallan, Laosin demokraattisen kansantasavallan, Malesian, Myanmarin liiton tasavallan, Filippiinien tasavallan, Singaporen tasavallan, Thaimaan kuningaskunnan ja Vietnamin sosialistisen tasavallan suostumuksella.” 2 artikla Muutetaan ystävyyssopimuksen 14 artiklan 2 kohta seuraavasti: ”Tätä artiklaa sovelletaan sopimukseen liittyneisiin korkeisiin sopimuspuoliin kuitenkin vain siinä tapauksessa, että kyseinen korkea sopimuspuoli on suoraan osallisena alueellisin menettelyin ratkaistavassa riidassa.” 3 artikla Tämä pöytäkirja on ratifioitava, ja se tulee voimaan päivänä, jona korkeiden sopimuspuolten viimeinen ratifiointiasiakirja talletetaan. TEHTY Hanoissa, Vietnamissa, kahdentenakymmenentenäkolmantena päivänä heinäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen yhtenä englanninkielisenä kappaleena. Asiakirja Euroopan unionin liittymisestä Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen OTTAEN HUOMIOON, että Balilla, Indonesiassa 24 päivänä helmikuuta 1976 allekirjoitettua Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimusta on muutettu Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimuksen muuttamisesta tehdyillä pöytäkirjoilla, joista ensimmäinen allekirjoitettiin 15 päivänä joulukuuta 1987, toinen 25 päivänä heinäkuuta 1998 ja kolmas 23 päivänä heinäkuuta 2010; OTTAEN HUOMIOON, että edellä mainitun kolmannen pöytäkirjan 1 artiklalla muutetussa edellä mainitun sopimuksen 18 artiklan 3 kohdassa määrätään, että alueelliset järjestöt, joiden jäseninä on yksinomaan suvereeneja valtioita, voivat liittyä sopimukseen kaikkien Kaakkois-Aasian valtioiden eli Brunei Darussalamin valtion, Kambodžan kuningaskunnan, Indonesian tasavallan, Laosin demokraattisen kansantasavallan, Malesian, Myanmarin liiton tasavallan, Filippiinien tasavallan, Singaporen tasavallan, Thaimaan kuningaskunnan ja Vietnamin sosialistisen tasavallan suostumuksella; OTTAEN HUOMIOON, että Suomen ulkoasiainministeri sekä ulkosuhteista ja Euroopan naapuruuspolitiikasta vastaava Euroopan komission jäsen ovat pyytäneet 7 päivänä joulukuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, että Euroopan unioni voisi liittyä sopimukseen; OTTAEN HUOMIOON, että Kaakkois-Aasian valtiot ovat suostuneet Euroopan unionin liittymiseen sopimukseen; Euroopan unioni liittyy Kaakkois-Aasian ystävyys- ja yhteistyösopimukseen tämän välineen tallettamispäivästä. TÄMÄN VAKUUDEKSI tämän liittymisasiakirjan allekirjoittaa [ARVONIMI] TEHTY [paikassa],[maassa], […] päivänä […]kuuta vuonna kaksituhatta[…]. Euroopan unionin puolesta [1] ASEANin eli Kaakkois-Aasian maiden liiton jäseniä ovat Brunei Darussalamin valtio, Kambodžan kuningaskunta, Indonesian tasavalta, Laosin demokraattinen kansantasavalta, Malesia, Myanmarin liiton tasavalta, Filippiinien tasavalta, Singaporen tasavalta, Thaimaan kuningaskunta ja Vietnamin sosialistinen tasavalta.