P6_TA(2006)0521

Erityisohjelma "Yhteistyö" (seitsemäs tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelma 2007-2013) *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma ehdotuksesta neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön seitsemännen tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelman (2007-2013) täytäntöön panemiseksi toteutettavasta erityisohjelmasta "Yhteistyö" (KOM(2005)0440 — C6-0381/2005 — 2005/0185(CNS))

(Kuulemismenettely)

Euroopan parlamentti, joka

- ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (KOM(2005)0440) [1] ja muutetun ehdotuksen (KOM(2005)0440/2) [1],

- ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 166 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C6-0381/2005),

- ottaa huomioon työjärjestyksen 51 artiklan,

- ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan, liikenneja matkailuvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnot (A6-0379/2006);

1. hyväksyy komission ehdotuksen sellaisena kuin se on tarkistettuna;

2. katsoo, että lainsäädäntöehdotuksessa esitetyn ohjeellisen määrän on oltava yhteensopiva vuosien 2007-2013 rahoituskehyksen otsakkeen 1 a enimmäismäärän kanssa, ja huomauttaa, että vuotuisesta määrästä päätetään vuotuisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen [2] 38 kohdan mukaisesti;

3. pyytää komissiota muuttamaan ehdotustaan vastaavasti EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti;

4. pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta;

5. pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia komission ehdotukseen;

6. kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle.

KOMISSION TEKSTI | PARLAMENTIN TARKISTUKSET |

Tarkistus 1

Johdanto-osan 4 kappale

(4) Puiteohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, energiaa, liikennettä ja ympäristöä koskevia toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus. | (4) Tämän erityisohjelman olisi täydennettävä jäsenvaltioissa toteutettavia toimia sekä yhteisön muita toimia, jotka ovat tarpeen, jotta saataisiin aikaan Lissabonin tavoitteiden edellyttämä strategisten toimenpiteiden kokonaisuus. Tämän vuoksi on pyrittävä ohjelman mukaisten toimien suurempaan tehokkuuteen vahvistamalla täydentävyyttä ja synergiaa muiden yhteisön ohjelmien ja toimien, erityisesti rakennerahastoja, maataloutta, koulutusta, kulttuuria, kilpailukykyä, innovointia, teollisuutta, terveyttä, kuluttajansuojaa, työllisyyttä, energiaa, liikennettä, ympäristöä ja tietoyhteiskuntaa koskevien toimien, kanssa. |

Tarkistus 2

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| (4 a) Tässä erityisohjelmassa olisi otettava erityisesti huomioon monitieteellisyys ja tieteidenvälisyys eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antavan komitean suositusten (EURAB 04 009, huhtikuu 2004) ja Euroopan parlamentin 10 päivänä maaliskuuta 2005 antaman päätöslauselman tieteestä ja teknologiasta Euroopan tulevaisuuden avaintekijöinä — Suuntaviivoja unionin tutkimusrahoituspolitiikalle [3] mukaisesti. |

Tarkistus 3

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| (4 b) Tässä erityisohjelmassa olisi kiinnitettävä ensisijaisesti huomiota tietojen, tulosten ja teknologioiden siirtoon julkiselta tutkimussektorilta yrityksille, pääasiassa pk-yrityksille, sekä mekanismeihin, jotta yritysten tarpeet voidaan saattaa tehokkaasti ja joustavasti tutkimusryhmille. |

Tarkistus 4

Johdanto-osan 5 kappale

(5) Tässä puiteohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvien toimien on täydennettävä toimia, jotka toteutetaan kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman yhteydessä. | (5) Tässä erityisohjelmassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, että varmistetaan pk-yritysten riittävä osallistuminen kaikkiin sen toimiin ja hankkeisiin. Tässä erityisohjelmassa tuettavien innovointiin ja pk-yrityksiin liittyvissä toimissa olisi pyrittävä mahdollisimman suureen synergiaan ja täydentävyyteen kilpailukykyä ja innovointia koskevan puiteohjelman toimien ja muiden yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa. |

Tarkistus 5

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| (5 a) Tässä erityisohjelmassa olisi otettava huomioon alueilla eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamisessa oleva merkitys, jonka komissio on myöntänyt tiedonannossaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen alueellinen ulottuvuus" KOM(2001)0549. |

Tarkistus 6

Johdanto-osan 7 kappale

(7) Erityisohjelmasta olisi rahoitettava Euroopan investointipankille (EIP) myönnettävää avustusta "riskinjakorahoitusvälineen" muodostamista varten, jotta voitaisiin parantaa EIP:n lainojen saatavuutta. | (7) Erityisohjelmasta olisi rahoitettava Euroopan investointipankille (EIP) myönnettävää avustusta "riskinjakorahoitusvälineen" muodostamista varten, jotta voitaisiin parantaa EIP:n lainojen saatavuutta. Vastaavasti erityisohjelmasta myönnettäisiin samansuuruista taloudellista tukea, jonka tavoitteena on kattaa riski, joka liittyy pk-yritysten osallistumiseen hankkeisiin, ja näin pk-yritykset säästyvät pankkivakuuksia koskevilta vaatimuksilta. |

Tarkistus 7

Johdanto-osan 8 kappale

(8) Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja lisäksi sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on molemminpuolisen edun mukaista. | (8) Yhteisö on tehnyt perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla useita tutkimuksen alaa koskevia kansainvälisiä sopimuksia, ja kansainvälistä tutkimusyhteistyötä olisi lujitettava, jotta yhteisö voitaisiin kytkeä entistä tiiviimmin osaksi maailmanlaajuista tutkimusyhteisöä. Erityisohjelman olisi sen vuoksi oltava avoin kaikille maille, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja vahvistettava myös yhteistyötä niiden maiden kanssa, jotka eivät ole tehneet tällaisia sopimuksia, ja sen olisi oltava hankekohtaisesti avoin kolmansien maiden yksiköille ja kansainvälisille tieteellisen yhteistyön järjestöille, jos niiden osallistuminen on yhteisen hyvän ja molemminpuolisen edun mukaista. |

Tarkistus 8

Johdanto-osan 9 kappale

(9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet. | (9) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava eettisiä perusperiaatteita, joihin kuuluvat Euroopan unionin perusoikeuskirjaan sisältyvät eettiset periaatteet, ja teroitettava tutkimuksen sivistyksellistä ja humanistista arvoa eettistä ja kulttuurista monimuotoisuutta kunnioittaen. |

Tarkistus 9

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| (9 a) Tässä erityisohjelmassa olisi otettava asianmukaisesti huomioon yliopistojen tärkeä rooli tieteellisen ja teknisen tutkimuksen todellisen huipputason takaamisessa ja eurooppalaisen tutkimusalueen luomisessa, kuten tunnustetaan komission tiedonannossa yliopistojen roolista tietojen ja taitojen Euroopassa (KOM(2003)0058), sekä myötävaikuttamisessa tietoyhteiskunnan kehittymiseen. |

Tarkistus 10

Johdanto-osan 10 kappale

(10) Puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. | (10) Tämän erityisohjelman ja yleensä koko seitsemännen puiteohjelman olisi edistettävä kestävää kehitystä. |

Tarkistus 11

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| (10 a) Tämän erityisohjelman olisi tuettava tieteen ja teknologian tunnetuksi tekemistä tavoitteena lähentää tiedettä ja teknologiaa yhteiskuntaan. |

Tarkistus 12

Johdanto-osan 11 kappale

(11) Olisi varmistettava, että puiteohjelman varainhoito on moitteetonta ja että puiteohjelma on toteutukseltaan mahdollisimman tehokas ja käyttäjäystävällinen ja helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti. | (11) Komission olisi sitouduttava varmistamaan seitsemännen puiteohjelman ja tämän erityisohjelman moitteeton varainhoito ja molempien toteutus mahdollisimman yksinkertaisesti ja tehokkaasti, niiden avoimuus ja selkeys sekä se, että ne ovat helposti kaikkien osallistujien hyödynnettävissä, Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta 25 päivänä kesäkuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002, soveltamissäännöistä 23 päivänä joulukuuta 2002 annetun komission asetuksen (EY, Euratom) N:o 2342/2002 sekä niiden mahdollisten tulevien muutosten mukaisesti. |

Tarkistus 13

2 artikla, 1 alakohta

Erityisohjelmassa tuetaan kaikkia "Yhteistyön" piiriin kuuluvia tutkimustoimia, jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla: | Erityisohjelmassa tuetaan kaikkia "Yhteistyön" piiriin kuuluvia tutkimustoimia, jotka toteutetaan valtioiden rajat ylittävänä yhteistyönä seuraavilla aihealueilla: |

a) Terveys | a) Terveys |

b) Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia | b) Elintarvikkeet, kalastus, maatalous ja bioteknologia |

c) Tieto- ja viestintäteknologia | c) Tieto- ja viestintäteknologia |

d)Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat | d)Nanotieteet, nanoteknologia, materiaalit ja uudet tuotantoteknologiat |

e) Energia | e) Energia |

f) Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos) \ | f) Ympäristö (mukaan luettuna ilmastonmuutos); |

g) Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) | g) Liikenne (mukaan luettuna ilmailu) |

h) Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet | h) Yhteiskunta- ja taloustieteet sekä humanistiset tieteet |

i) Turvallisuus ja avaruus | i) Turvallisuus |

| i a) Avaruus |

Tarkistus 14

3 a artiklan 1 kohta (uusi)

| 3 a artikla 1. Komission on ryhdyttävä kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tarkistaakseen, että rahoitetut toimet toteutetaan tehokkaasti ja asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 säännösten mukaisesti. |

Tarkistus 15

3 a artiklan 2 kohta (uusi)

| 2. Erityisohjelman yleiset hallintomenot, perustettavaksi ehdotettavan toimeenpanoviraston sisäiset menot ja hallintomenot mukaan lukien, olisi suhteutettava erityisohjelman mukaisiin toimiin, ja ne kuuluvat budjetti- ja lainsäädäntövallan käyttäjien päätäntävaltaan. |

Tarkistus 16

3 a artiklan 3 kohta (uusi)

| 3. Talousarviomäärärahat on käytettävä moitteettoman varainhoidon periaatteen eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden periaatteiden sekä suhteellisuusperiaatteen mukaisesti. |

Tarkistus 17

4 artiklan 1 kohta

1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. | 1. Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita ottaen huomioon vaadittavat tietämyksen alueen ja tutkimuslajin mukaiset tieteelliset takeet. |

Tarkistus 18

5 a artikla (uusi)

| 5 a artikla Komissio ilmoittaa budjettivallan käyttäjälle ennakkoon, jos se aikoo poiketa vuosittaisen talousarvion selvitysosassa ja liitteessä esitetystä rahoituksen jakautumisesta. |

Tarkistus 19

6 artiklan 3 kohta

3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet. Perusteita ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus; ne muodostavat kehyksen, jonka puitteissa työohjelmassa voidaan määrittää tarkentavia tai täydentäviä lisävaatimuksia, painotuksia ja pistekynnyksiä. | 3. Työohjelmassa yksilöidään perusteet, joita sovelletaan arvioitaessa ehdotuksia epäsuoriksi toimiksi eri rahoitusjärjestelyjen puitteissa sekä valittaessa tuettavat hankkeet, sekä tunnustetaan se, että on sopivaa, että tutkijat ja tutkimusryhmät osallistuvat samanaikaisesti kansallisiin ja yhteisön ohjelmiin. Perusteita ovat laadukkuus, vaikutukset ja toteutus; ne muodostavat kehyksen, jonka puitteissa työohjelmassa voidaan määrittää tarkentavia tai täydentäviä lisävaatimuksia, painotuksia ja pistekynnyksiä. |

Tarkistus 20

7 artiklan 2 kohta

2. Tämän päätöksen 8 artiklan 2 kohdassa säädettyä menettelyä sovelletaan: | 2. Tämän päätöksen 8 artiklan 3 kohdassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä sovelletaan seuraaviin toimiin: |

Tarkistus 21

8 artikla

1. Komissiota avustaa komitea. | 1. Komissiota avustaa komitea. |

2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohdan säännökset. | 2. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista. |

3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa. | 3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1-4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan määräykset. |

4. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa ja 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitetuksi määräajaksi vahvistetaan kaksi kuukautta. | |

5. Komissio tiedottaa säännöllisesti komitealle erityisohjelman täytäntöönpanon yleisestä edistymisestä ja antaa sille tietoja kaikista tässä ohjelmassa rahoitetuista TTK-toimista. | |

Tarkistus 22

Liite I, Johdanto, 2 kohta

Koko erityisohjelmaa koskevana yleisenä tavoitteena on, että samalla kun edistetään huippuosaamisen terävintä kärkeä edustavaa tutkimusta, tulee edistää myös kestävää kehitystä. | Tutkimuksen ensisijaisena tehtävänä on oltava tiedon lisääminen. Koko erityisohjelmaa koskevana yleisenä tavoitteena on, että samalla kun edistetään huippuosaamisen terävintä kärkeä edustavaa tutkimusta, tulee lisätä tietoa ja edistää myös kestävää kehitystä. Tutkimus on tärkeä sosiaalisen osallisuuden, aktiivisen osallistumisen ja aktiivisen kansalaisuuden, talouskasvun, kilpailukyvyn, terveyden ja elämänlaadun edistämisväline. |

Tarkistus 23

Liite I, Johdanto, 2 a kohta (uusi)

| Kun hankkeisiin liittyy yliopistojen ja teollisuuden kumppanuustoimintaa, komissio huolehtii perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen tulosten levittämisestä, jos ne koskevat yleistä etua ja edistävät yhteistä hyvää. |

Tarkistus 24

Liite I, Johdanto, 3 kohta, 9 alakohta

(9) Turvallisuus ja avaruus. | (9) Turvallisuus |

| (9 a) Avaruus |

Tarkistus 25

Liite I, Johdanto, 5 kohta

Toiminnassa noudatetaan kestävän kehityksen ja sukupuolten välisen tasa-arvon periaatteita. Lisäksi erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen mukaan huomioon tutkimustoimintaan ja siihen perustuviin mahdollisiin sovelluksiin liittyvät eettiset, sosiaaliset, oikeudelliset ja laajemmat kulttuuriset näkökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset ja tulevaisuudennäkymät. | Tieteen ja teknologian alan huippuosaamisen periaatetta on sovellettava kauttaaltaan seitsemännessä puiteohjelmassa. Lisäksi erityisohjelman toimissa otetaan tarpeen mukaan huomioon tutkimustoimintaan ja siihen perustuviin mahdollisiin sovelluksiin liittyvät eettiset, sosiaaliset, oikeudelliset ja laajemmat kulttuuriset näkökohdat sekä tieteen ja teknologian kehityksen sosioekonomiset vaikutukset ja tulevaisuudennäkymät. |

Tarkistus 26

Liite I, 5 a kohta (uusi)

| Kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan unionin jäsenvaltioiden ja alueiden koheesion lisäämiseen tieteen ja teknologian alalla huomioiden varsinkin toimet, joilla voidaan kaventaa eri alueiden välistä teknologista kuilua kannustamalla eriytetysti kaikentasoisten yritysten teknologiakapasiteetteja. Tätä varten puiteohjelman toimet suunnitellaan yhdessä yhteisön muiden politiikkojen toimintalinjojen kanssa, etenkin aluepolitiikan ja kilpailu- ja innovaatiopolitiikan kanssa. |

Tarkistus 27

Liite I, Monitieteinen ja poikkialainen tutkimus sekä yhteiset ehdotuspyynnöt, 1 kohta

Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisiin tieteellisiin painopistealoihin, joiden aiheet ovat poikkialaisia. Tällaisia voivat olla muun muassa meritieteet ja -teknologiat. Tutkimus- ja teknologia-aiheita, jotka ovat tärkeitä useamman kuin yhden aihealueen kannalta, voidaan tarkastella yhteisesti eri aihealueiden rajojen yli. Näin edistetään monitieteisyyttä. Poikkialaisten toimien toteutuksessa: | Erityistä huomiota kiinnitetään sellaisiin tieteellisiin ja teknisiin painopistealoihin, joiden aiheet ovat poikkialaisia. Tällaisia voivat olla muun muassa meritieteet, matkailuun liittyvät teknologiat, vihreä tekniikka ja kemia sekä ympäristöhygienia. Tutkimus- ja teknologia-aiheita, tehtävälähtöinen tutkimus mukaan luettuna, jotka ovat tärkeitä useamman kuin yhden aihealueen kannalta, voidaan tarkastella yhteisesti eri aihealueiden rajojen yli. Näin edistetään monitieteisyyttä. Poikkialaisten toimien toteutuksessa: |

—käytetään aihealueiden yhteisiä ehdotuspyyntöjä, jos tutkimusaihe on selvästi relevantti kunkin asianomaisen aihealueen toimien kannalta; | —käytetään aihealueiden yhteisiä ehdotuspyyntöjä, jos tutkimusaihe on selvästi relevantti kunkin asianomaisen aihealueen toimien kannalta; |

—hyödynnetään "esiin nousevia tarpeita" koskevaa tointa, jossa painotetaan erityisesti poikkitieteistä tutkimusta; | —hyödynnetään "esiin nousevia tarpeita" koskevaa tointa, jossa painotetaan erityisesti poikkitieteistä tutkimusta; |

—kuullaan työohjelmaa laadittaessa ulkopuolisia tahoja, jotka edustavat laajasti eri tieteenaloja ja taustaryhmiä; | —kuullaan työohjelmaa laadittaessa tunnustetusti arvovaltaisia tutkijoita, jotka edustavat laajasti eri tieteenaloja ja taustaryhmiä; |

—huolehditaan siitä, että politiikan kannalta olennainen tutkimus on sopusoinnussa EU:n eri aloilla harjoittaman politiikan kanssa. | —huolehditaan siitä, että politiikan kannalta olennainen tutkimus on sopusoinnussa EU:n eri aloilla harjoittaman politiikan kanssa. |

Tarkistus 28

Liite I, Monitieteinen ja poikkialainen tutkimus sekä yhteiset ehdotuspyynnöt, 2 kohta

Koordinoinnista tämän erityisohjelman aihealueiden ja seitsemännen puiteohjelman muiden erityisohjelmien toimien, kuten "Valmiudet"-erityisohjelman tutkimusinfrastruktuureja koskevien toimien, välillä huolehtii Euroopan komissio. | Koordinoinnista tämän erityisohjelman aihealueiden ja seitsemännen puiteohjelman muiden erityisohjelmien toimien, kuten "Valmiudet"-erityisohjelman tutkimusinfrastruktuureja koskevien toimien, välillä huolehtii Euroopan komissio. Työohjelmassa yksilöidään toimet, joita on koordinoitava erityisesti muiden erityisohjelmien kanssa, ja vahvistetaan soveliaat mekanismit, jotta koordinointi olisi tehokasta. |

Tarkistus 29

Liite I, Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen, 1 kohta

Jotta voitaisiin varmistaa, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja alan toimijoiden kannalta, tukeudutaan muiden tietolähteiden ohella "eurooppalaisten teknologiayhteisöjen" (European Technology Platforms) tekemään työhön. Näin erityisohjelmalla edistetään eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimien strategisten tutkimuslinjausten toteutusta niiltä osin kuin näistä linjauksista on saatavissa aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Tutkimustarpeet, jotka on yksilöity tähän mennessä laadituissa strategisissa tutkimuslinjauksissa, on jo yleisellä tasolla paljolti sisällytetty jäljempänä esitettäviin yhdeksän aihealueen määrittelyihin. Niiden yksityiskohtainen tekninen sisältö otetaan huomioon myöhemmin laadittaessa seikkaperäistä työohjelmaa ehdotuspyyntöjä varten. | Jotta voitaisiin varmistaa, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja alan toimijoiden kannalta ja että teollisuus osallistuu niihin jatkuvasti, tukeudutaan muiden tietolähteiden ohella "eurooppalaisten teknologiayhteisöjen" (European Technology Platforms) tekemään työhön. Näin erityisohjelmalla edistetään yhdessä teollisuuden toteuttamien edistämistoimien ohella eurooppalaisten teknologiayhteisöjen laatimien strategisten tutkimuslinjausten toteutusta niiltä osin kuin näistä linjauksista on saatavissa aidosti lisäarvoa Euroopan tasolla. Tutkimustarpeet, jotka on yksilöity tähän mennessä laadituissa strategisissa tutkimuslinjauksissa, on jo yleisellä tasolla paljolti sisällytetty jäljempänä esitettäviin yhdeksän aihealueen määrittelyihin. Niiden yksityiskohtainen tekninen sisältö otetaan huomioon myöhemmin laadittaessa seikkaperäistä työohjelmaa ehdotuspyyntöjä varten. |

Tarkistus 30

Liite I, Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen, 2 kohta

Erityisohjelmassa huolehditaan myös siitä, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja EU:n politiikan ja säännösten laatimisen, täytäntöönpanon ja arvioinnin kannalta. Tämä koskee muun muassa EU:n politiikkaa terveyden, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön, kehitysavun, kalastuksen, meriasioiden, maatalouden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin, liikenteen, koulutuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, työllisyyden, sosiaaliasioiden, koheesion sekä oikeus- ja sisäasioiden aloilla. Samoin tärkeä osa-alue on esinormatiivinen ja normien laadintaan liittyvä tutkimus, jota tarvitaan standardien laadun ja täytäntöönpanon parantamiseksi. Tässä yhteydessä voidaan käyttää apuna foorumeja, joiden puitteissa eri sidosryhmät pohtivat yhdessä tiedeyhteisön kanssa sosiaali-, ympäristö- tai muun politiikan kannalta olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia. | Erityisohjelmassa huolehditaan myös siitä, että aihealueet ovat jatkuvasti relevantteja EU:n politiikan ja säännösten laatimisen, täytäntöönpanon ja arvioinnin kannalta. Tämä koskee muun muassa EU:n politiikkaa terveyden, turvallisuuden, kuluttajansuojan, energiahuollon, ympäristön, kehitysavun, kalastuksen, meriasioiden, maatalouden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin, liikenteen, koulutuksen, tietoyhteiskunnan ja viestinten, työllisyyden, sosiaaliasioiden, koheesion sekä oikeus- ja sisäasioiden aloilla. Samoin tärkeä osa-alue on esinormatiivinen ja normien laadintaan liittyvä tutkimus, jota tarvitaan yhteentoimivuuden ja kilpailun sekä standardien laadun ja täytäntöönpanon parantamiseksi. Tässä yhteydessä voidaan käyttää apuna foorumeja, joiden puitteissa eri sidosryhmät pohtivat yhdessä tiedeyhteisön kanssa sosiaali-, ympäristö- tai muun politiikan kannalta olennaisia strategisia tutkimuslinjauksia. |

Tarkistus 31

Liite I, Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen, 3 kohta, 1 alakohta, johdantokappale

Esiin nousevat tarpeet. Näiden osalta voidaan antaa erityistä tukea tutkimushankkeille, joiden tavoitteena on määrittää tai tutkia tarkemmin tietyllä alalla ja/tai useiden eri alojen leikkauskohdassa uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja. Toteutustapoja ovat: | Esiin nousevat tarpeet. Näiden osalta voidaan antaa erityistä tukea tutkimushankkeille, joiden tavoitteena on määrittää tai tutkia tarkemmin tietyllä alalla ja/tai useiden eri alojen leikkauskohdassa uusia tieteellisiä ja teknologisia mahdollisuuksia, erityisesti jos niiden avulla voi olla mahdollista saavuttaa merkittäviä läpimurtoja tai suoria sovelluksia. Toteutustapoja ovat: |

Tarkistus 32

Liite I, Muuttuvien tarpeiden ja mahdollisuuksien huomioon ottaminen, 3 kohta, 1 alakohta, 1 luetelmakohta

—avoin, "alhaalta ylöspäin" etenevä tutkimus, jossa tutkijat määrittävät itse tutkimusaiheita luodakseen uusia tieteen ja teknologian mahdollisuuksia ("Adventure"-toimet) tai arvioidakseen uusia tutkimuslöytöjä tai äskettäin havaittuja ilmiöitä, joihin voi liittyä yhteiskunnan kannalta riskejä tai ongelmia ("Insight"-toimet); | —avoin, "alhaalta ylöspäin" etenevä tutkimus, jossa tutkijat määrittävät itse tutkimusaiheita luodakseen uusia tieteen ja teknologian mahdollisuuksia ("Adventure"-toimet) tai tunnistaakseen aikaisessa vaiheessa kehityksiä tai suuntauksia, joilla on huomattavia sovellusmahdollisuuksia, ("Foresight"-toimet) tai arvioidakseen uusia tutkimuslöytöjä tai äskettäin havaittuja ilmiöitä, joihin voi liittyä yhteiskunnan kannalta riskejä tai ongelmia ("Insight"-toimet); |

Tarkistus 33

Liite I, Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistuminen; 1.kohta, johdantokappale

Kaikilla aihealueilla tuetaan tietämyksen levittämistä ja tutkimustulosten siirtoa muun muassa päätöksentekijöiden käyttöön. Tarkoituksena on, että tieto EU:ssa tehtävän tutkimuksen tuloksista leviäisi paremmin ja tuloksia hyödynnettäisiin tehokkaammin. Tähän pyritään muun muassa rahoittamalla verkostoitumis- ja välitystoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia asiantuntijoita sekä ylläpitämällä sähköisiä tietopalveluja. Tietämyksen siirto ja tutkimustulosten levittäminen toteutetaan kullakin aihealueella: | Kaikilla aihealueilla tuetaan tietämyksen levittämistä ja siirtoa sekä tutkimustulosten hyödyntämistä muun muassa päätöksentekijöiden käyttöön. Tarkoituksena on, että tieto EU:ssa tehtävän tutkimuksen tuloksista leviäisi paremmin, tuloksia hyödynnettäisiin tehokkaammin ja niiden vaikuttavuus olisi suurempi. Tähän pyritään muun muassa rahoittamalla verkostoitumis- ja välitystoimia, seminaareja ja muita tapahtumia, käyttämällä apuna ulkopuolisia asiantuntijoita sekä ylläpitämällä sähköisiä tieto- ja neuvontapalveluja. Tietämyksen siirto ja tutkimustulosten levittäminen toteutetaan kullakin aihealueella: |

Tarkistus 34

Liite I, Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistuminen; 1.kohta, 2 luetelmakohta

—tarjoamalla hankkeille ja konsortioille kohdennetusti apua sellaisen osaamisen hankkimisessa, jonka avulla voidaan optimoida tulosten käyttö; | —tarjoamalla hankkeille ja konsortioille kohdennetusti apua sellaisen osaamisen ja resurssien, varsinkin taloudellisten, hankkimisessa, jonka avulla voidaan optimoida tulosten käyttö; |

Tarkistus 35

Liite I, Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistuminen, 1 kohta, 3 luetelmakohta

—toteuttamalla erityisiä levittämistoimia, joiden avulla levitetään ennakoivasti tuloksia eri hankkeista, mukaan luettuina edellisten puiteohjelmien ja muiden tutkimusohjelmien hankkeet, ja joissa kohderyhminä (eli tulosten potentiaalisina käyttäjäryhminä) ovat yksittäiset alat tai sidosryhmäkokonaisuudet; | —toteuttamalla erityisiä levittämistoimia, joiden avulla levitetään ennakoivasti tuloksia eri hankkeista, mukaan luettuina edellisten puiteohjelmien ja muiden tutkimusohjelmien hankkeet, ja joissa kohderyhminä ovat yksittäiset alat tai sidosryhmäkokonaisuudet siten, että erityisesti korostetaan mahdollisia käyttäjiä ja korkeakouluopintoja edeltävien kurssien opettajia; |

Tarkistus 36

Liite I, Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistuminen, 1 kohta, 5 luetelmakohta

— käyttämällä apuna CORDIS-palveluja; | —käyttämällä apuna CORDIS-palveluja käyttäjäystävällisellä tavalla; |

Tarkistus 37

Liite I, Tulosten levittäminen, tietämyksen siirto ja eri toimijoiden laajempi osallistaminen, 1 kohta, 6 luetelmakohta

—toteuttamalla toimia, joilla edistetään suuren yleisön kanssa käytävää vuoropuhelua ja keskustelua tieteellisistä kysymyksistä ja tutkimustuloksista. | —toteuttamalla toimia, joilla edistetään suuren yleisön kanssa käytävää vuoropuhelua ja keskustelua tieteellisistä kysymyksistä ja tutkimustuloksista, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen hyödyksi tehtävän tutkimuksen käyttö mukaan lukien. |

Tarkistus 38

Liite I, Yhteiset teknologia-aloitteet, 1 kohta

Joissakin harvahkoissa tapauksissa TTK-tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen määrä niin suuri, että on perusteltua muodostaa pitkäaikaisia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Näissä aloitteissa, jotka käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työn pohjalta ja jotka kattavat yhden tai muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan tutkimuksesta, yhdistetään yksityisen sektorin investointeja sekä kansallista ja EU:n antamaa julkista rahoitusta, mukaan luettuina tutkimuspuiteohjelmasta annettavat avustukset sekä Euroopan investointipankin lainarahoitus. Yhteisistä teknologia-aloitteista tehdään päätökset erillisten ehdotusten perusteella (esim. EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla). | Joissakin harvahkoissa tapauksissa TTK-tavoite on niin laaja ja tarvittavien voimavarojen määrä niin suuri, että on perusteltua muodostaa pitkäaikaisia julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuuksia yhteisten teknologia-aloitteiden muodossa. Näissä aloitteissa, jotka käynnistetään pääasiassa eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työn pohjalta ja jotka kattavat yhden tai muutaman valikoidun osa-alueen tietyn alan tutkimuksesta, yhdistetään yksityisen sektorin investointeja sekä kansallista ja EU:n antamaa julkista rahoitusta, mukaan luettuina tutkimuspuiteohjelmasta annettavat avustukset sekä Euroopan investointipankin lainarahoitus. Yhteisistä teknologia-aloitteista tehdään tapauskohtaisesti päätökset erillisten ehdotusten perusteella (esim. EY:n perustamissopimuksen 171 artiklan nojalla). |

Tarkistus 39

Liite I, Muihin kuin yhteisön tutkimusohjelmiin liittyvä koordinointi, 1 kohta

Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-NET-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla). Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä puiteohjelman toimien ja valtioiden välisten rakenteiden, kuten EUREKAn, EIROforumin tai COSTin, puitteissa toteutettujen toimien välillä. COSTin hallinto- ja koordinointikustannuksiin annetaan rahoitustukea, jotta COSTin avulla voidaan jatkossakin edistää kansallista rahoitusta saavien tutkimusryhmien välistä yhteydenpitoa ja työn koordinointia. | Tässä toiminnassa käytetään kahta päävälinettä: ERA-NET-järjestelmää sekä yhteisön osallistumista jäsenvaltioiden yhdessä toteuttamiin kansallisiin tutkimusohjelmiin (perustamissopimuksen 169 artikla). Toiminnan avulla pyritään myös lisäämään synergiaa ja keskinäistä täydentävyyttä puiteohjelman toimien ja valtioiden välisten rakenteiden, kuten EUREKAn, EIROforumin tai COSTin, puitteissa toteutettujen toimien välillä. Kun otetaan huomioon pk-yritysten kehittämisen merkitys Euroopan unionin kilpailukyvylle, on kiinnitettävä erityistä huomiota korkean teknologian alalla toimiviin pk-yrityksiin, jotta niitä autetaan pääsemään mukaan tutkimukseen perustamissopimuksen 169 artiklan mukaisesti (EUREKA- ja "EUROSTARS"-ohjelmat). COSTin hallinto- ja koordinointikustannuksiin annetaan rahoitustukea, jotta COSTin avulla voidaan jatkossakin edistää kansallista rahoitusta saavien tutkimusryhmien välistä yhteydenpitoa ja työn koordinointia. |

Tarkistus 40

Liite I, Kansainvälinen yhteistyö, 1 kohta, johdantokappale ja -1 luetelmakohta (uusi)

Kansainvälisillä yhteistyötoimilla tuetaan unionin kansainvälistä tiede- ja teknologiapolitiikkaa, jolla on kaksi toisiinsa sidoksissa olevaa tavoitetta: | Kansainvälisillä yhteistyötoimilla tuetaan unionin kansainvälistä tiede- ja teknologiapolitiikkaa, jolla on kolme toisiinsa sidoksissa olevaa tavoitetta: |

| —luoda perusta kehitysmaiden tutkimustoiminnalle ja -kapasiteetille sekä lujittaa ja vahvistaa vastuullisia elimiä eli yliopistoja sekä julkisia ja yksityisiä tutkijankoulutuslaitoksia; |

Tarkistus 41

Liite I, Kansainvälinen yhteistyö, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—tukea ja edistää Euroopan kilpailukykyä muodostamalla strategisia tieteen ja teknologian alan tutkimuskumppanuuksia kolmansien maiden (mukaan luettuina sekä pitkälle teollistuneet taloudet että nousevat taloudet) kanssa ja mobilisoimalla kolmansien maiden parhaat tutkijat työskentelemään Eurooppaan ja Euroopan kanssa yhteistyössä; | —tukea ja edistää tutkimushankkeita, joilla on yleismaailmallinen arvo, muodostamalla strategisia tieteen ja teknologian alan tutkimuskumppanuuksia kolmansien maiden (mukaan luettuina sekä pitkälle teollistuneet taloudet että nousevat taloudet) kanssa ja tukemalla kolmansien maiden tutkijoiden liikkuvuutta luoden näille parhaat mahdolliset edellytykset työskennellä Euroopassa ja Euroopan kanssa yhteistyössä ja helpottamalla heidän palaamistaan myöhemmin kotimaahansa; |

Tarkistus 42

Liite I, Kansainvälinen yhteistyö, 1 kohta, 2 luetelmakohta

—tarkastella kolmansia maita koskevia tai luonteeltaan maailmanlaajuisia erityisongelmia yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn pohjalta. | —tarkastella kolmansia maita koskevia tai luonteeltaan maailmanlaajuisia erityisongelmia vahvistaen samalla maailmanlaajuisen yhteistyön sekä osaamisen ja tietojen jakamisen käsitettä. |

Tarkistus 43

Liite I, Kansainvälinen yhteistyö, 2 kohta

EU:n kansainvälisessä tiedeyhteistyössä painotetaan ja kehitetään yhteistyötä, jossa voidaan luoda, jakaa ja käyttää hyväksi tietämystä tasa-arvoisten tutkimuskumppanuuksien avulla. Yhteistyössä otetaan huomioon kumppanuusmaiden kansallinen, alueellinen ja sosioekonominen tilanne sekä osaamisperusta. Strategiana on edistää EU:n kilpailukykyä ja koko maapallon kestävää kehitystä muodostamalla EU:n ja kolmansien maiden kahdenvälisiä, alueellisia ja maailmanlaajuisia kumppanuuksia, jotka ovat kummankin osapuolen edun mukaisia ja tuovat molemmille hyötyä. Tätä silmällä pitäen EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana olisi lujitettava myös toteuttamalla monenvälisiä kansainvälisiä tutkimusohjelmia. Tuettavat kansainväliset yhteistyötoimet kytketään yleispoliittisiin kysymyksiin, jotta niiden avulla voitaisiin edistää maapallon kestävää kehitystä ja sen puitteissa EU:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä, eurooppalaisten arvojen esille tuomista, kilpailukykyä, sosioekonomista kehitystä, ympäristönsuojelua ja hyvinvointia. | EU:n kansainvälisessä tiedeyhteistyössä painotetaan ja kehitetään yhteistyötä, jossa voidaan luoda, jakaa ja käyttää hyväksi tietämystä tasa-arvoisten tutkimuskumppanuuksien avulla. Yhteistyössä otetaan huomioon kansainvälinen, kansallinen, alueellinen ja sosioekonominen tilanne sekä osaamisperusta ja Euroopan sekä kumppanuusmaiden ensisijaiset tavoitteet. Strategiana on edistää EU:n kilpailukykyä ja koko maapallon kestävää kehitystä muodostamalla EU:n ja kolmansien maiden kahdenvälisiä, alueellisia ja maailmanlaajuisia kumppanuuksia, jotka ovat yleisen ja yhteisen edun mukaisia. Tätä silmällä pitäen EU:n asemaa maailmanlaajuisena toimijana olisi lujitettava myös toteuttamalla monenvälisiä kansainvälisiä tutkimusohjelmia. Tuettavat kansainväliset yhteistyötoimet kytketään yleispoliittisiin kysymyksiin, jotta niiden avulla voitaisiin edistää maapallon kestävää kehitystä ja sen puitteissa EU:n kansainvälisten sitoumusten täyttämistä ja tulosten esille tuomista kilpailukyvyn, sosioekonomisen kehityksen, ympäristönsuojelun ja hyvinvoinnin parantamiseksi. |

Tarkistus 44

Liite I, Kansainvälinen yhteistyö, 3 kohta, 2 alakohta

Toteuttamalla kullakin aihealueella kohdennetusti erityisiä yhteistyötoimia kolmansien maiden kanssa, jos molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään yksittäisiin aiheisiin liittyvää yhteistyötä. Erityistarpeiden ja painopistealueiden määritys sidotaan kiinteästi voimassa oleviin kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin sekä meneillään oleviin monenvälisiin ja kahden alueen välisiin vuoropuheluihin EU:n ja näiden maiden tai maaryhmien välillä. Painopisteet määritetään kunkin alueen tai maan erityisten tarpeiden, mahdollisuuksien ja taloudellisen kehityksen tason perusteella. Tätä varten laaditaan kansainvälisen yhteistyön strategia ja toteutussuunnitelma, jossa määritetään aihealuekohtaisia ja aihealueiden rajat ylittäviä kohdennettuja toimia. Toimien aihealueita voivat olla esimerkiksi terveys, maatalous, puhtaanapito, vesihuolto, elintarvikevarmuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, energia, ympäristö, kalastus, vesiviljely ja luonnonvarat, kestävä talouspolitiikka sekä tieto- ja viestintäteknologia. Nämä kohdennetut toimet ovat EU:n ja kyseisten maiden yhteistyön ensisijaisia toteutusvälineitä. Niiden tavoitteena on erityisesti parantaa ehdokasmaiden, EU:n naapurimaiden, kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden tutkimus- ja yhteistyövalmiuksia. Toimista toteutetaan kohdennetut ehdotuspyynnöt. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että asianomaiset kolmannet maat ja erityisesti kehitysmaat pääsevät mukaan toimiin. | Toteuttamalla kullakin aihealueella kohdennetusti erityisiä yhteistyötoimia kolmansien maiden kanssa, jos molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita tekemään yksittäisiin aiheisiin liittyvää yhteistyötä. Erityistarpeiden ja painopistealueiden määritys sidotaan kiinteästi voimassa oleviin kahdenvälisiin yhteistyösopimuksiin sekä meneillään oleviin monenvälisiin ja kahden alueen välisiin vuoropuheluihin EU:n ja näiden maiden tai maaryhmien välillä. Painopisteet määritetään kunkin alueen tai maan yhteisten etunäkökohtien ja yhteisen hyödyn sekä erityisten tarpeiden, mahdollisuuksien ja taloudellisen kehityksen tason perusteella. Tätä varten laaditaan kansainvälisen yhteistyön strategia ja toteutussuunnitelma, jossa määritetään aihealuekohtaisia ja aihealueiden rajat ylittäviä kohdennettuja toimia. Toimien aihealueita voivat olla esimerkiksi terveys, etenkin liian vähälle huomiolle jääneet sairaudet, maatalous, puhtaanapito, vesihuolto, elintarvikevarmuus, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, energia, ympäristö, kalastus, vesiviljely ja luonnonvarat, kestävä talouspolitiikka sekä tieto- ja viestintäteknologia. Nämä kohdennetut toimet ovat EU:n ja kyseisten maiden yhteistyön ensisijaisia toteutusvälineitä. Toimet koskevat aloja, joista molemmat osapuolet ovat kiinnostuneita, ja niihin kuuluvat myös seuraavat toimet: parantaa ehdokasmaiden, EU:n naapurimaiden, kehitysmaiden ja nousevan talouden maiden tutkimus- ja yhteistyövalmiuksia. Toimista toteutetaan kohdennetut ehdotuspyynnöt. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että asianomaiset kolmannet maat ja erityisesti kehitysmaat pääsevät mukaan toimiin. |

Tarkistus 45

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Lähestymistapa, 1 a kohta (uusi)

| Tämän vuoksi pyritään parempaan täydentävyyteen ja synergiaan yhteisön muiden ohjelmien ja toimien sekä jäsenvaltioissa toteutettavien kansallisten ja alueellisten tutkimusohjelmien kanssa. |

Tarkistus 46

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Lähestymistapa, 3 kohta

Tutkimukseen liittyvät sukupuolinäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon hankkeissa. Erityistä huomiota kiinnitetään tutkimustuloksista tiedottamiseen ja kansalaisyhteiskunnan, erityisesti potilasryhmien, kanssa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa käytävään vuoropuheluun biolääketieteen ja genetiikan tutkimuksen mukanaan tuomasta uudesta kehityksestä. Lisäksi huolehditaan tutkimustulosten laajasta levityksestä ja käytöstä. | Sukupuolinäkökohdat otetaan asianmukaisesti huomioon hankkeissa. Sairauksien riskitekijät, biologiset mekanismit, syyt, kliiniset oireet, seuraukset ja hoito ovat usein erilaisia naisilla ja miehillä. Lisäksi on sairauksia, joita esiintyy ainoastaan tai useammin naisilla tai miehillä (naisilla esiintyy paljon useammin fibromyalgiaa ja kroonista väsymystä kuin miehillä). Tämän vuoksi kaikissa tällä aihealueella rahoitettavissa toimissa on otettava tutkimussuunnitelmissa, menetelmissä ja tulosten analysoinnissa huomioon tällaisten erojen mahdollisuus. Erityistä huomiota kiinnitetään tutkimustuloksista tiedottamiseen ja kansalaisyhteiskunnan, erityisesti potilasryhmien, kanssa mahdollisimman varhaisessa vaiheessa käytävään vuoropuheluun biolääketieteen ja genetiikan tutkimuksen mukanaan tuomasta uudesta kehityksestä. Lisäksi huolehditaan tutkimustulosten laajasta levityksestä ja käytöstä. |

Tarkistus 47

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja teknologiat ihmisen terveyden hoitoon, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—Suurikapasiteettinen tutkimus. Tavoitteena on kehittää uusia modernin biologian tutkimusvälineitä, joiden avulla voidaan tehostaa merkittävästi datan tuottamista ja parantaa datan ja näytteiden (biopankkien) standardointia, hankintaa ja analyysiä. Painopiste on seuraavien osa-alueiden uusissa tekniikoissa: sekvensointi; geenien ilmentyminen, genotyyppaus ja fenotyyppaus; rakennegenomiikka; bioinformatiikka ja systeemibiologia; muut omiikka-teknologiat. | —Suurikapasiteettinen tutkimus. Tavoitteena on kehittää uusia modernin biologian tutkimusvälineitä, joiden avulla voidaan tehostaa merkittävästi datan tuottamista ja parantaa datan ja näytteiden (biopankkien) standardointia, hankintaa ja kokeellista ja biolaskennallista analyysiä. Painopiste on seuraavien osa-alueiden uusissa tekniikoissa: sekvensointi käyttäen nopeita, taloudellisia ja laajalti saatavilla olevia menetelmiä; geenien ilmentyminen, genotyyppaus ja fenotyyppaus; rakennegenomiikka; bioinformatiikka ja systeemibiologia, mukaan luettuna supertietokoneiden käyttö rakenteellisessa mallintamisessa, muut omiikka-teknologiat. |

Tarkistus 172

Liite I, "Aihealueet", 1 kohta "Terveys", alakohta "Toimet", 1 otsikko (Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja teknologiat ihmisen terveyden hoitoon), toinen luetelmakohta

—Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät. Tavoitteena on kehittää visualisointi-, kuvantamis-, havaitsemis- ja analyysimenetelmiä ja -tekniikoita biolääketieteen tutkimukseen, sairauksien ennustamiseen, diagnosointiin, seurantaan ja prognostisointiin sekä hoitointerventioiden tukemiseen ja ohjaukseen. Keskeisellä sijalla on tieteidenvälisyys muun muassa seuraavien alojen välillä: solu- ja molekyylibiologia, genetiikka, fysiikka, kemia, nanoteknologia, mikrojärjestelmät, laitteet ja tietoteknologiat. Erityisesti painotetaan noninvasiivisia tai mahdollisimman vähän invasiivisia menetelmiä sekä kvantitatiivisia menetelmiä ja laadunvarmistusnäkökohtia. | —Havaitsemis-, diagnoosi- ja seurantamenetelmät. Tavoitteena on kehittää visualisointi-, kuvantamis-, havaitsemis- ja analyysimenetelmiä ja -tekniikoita biolääketieteen tutkimukseen, sairauksien ennustamiseen, diagnosointiin, seurantaan ja prognostisointiin sekä hoitointerventioiden tukemiseen ja ohjaukseen. Keskeisellä sijalla on tieteidenvälisyys muun muassa seuraavien alojen välillä niin, että etusijalle asetetaan hoitoon suoraan liittyvät diagnosointivälineet: soluja molekyylibiologia, genetiikka, fysiikka, kemia, nanoteknologia, mikrojärjestelmät, laitteet ja tietoteknologiat. Erityisesti painotetaan noninvasiivisia tai mahdollisimman vähän invasiivisia menetelmiä sekä kvantitatiivisia menetelmiä ja laadunvarmistusnäkökohtia. |

Tarkistus 48

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Bioteknologia, geneeriset menetelmät ja teknologiat ihmisen terveyden hoitoon, 1 kohta, 4 luetelmakohta

—Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen. Tavoitteena on kehittää ja validoida parametreja, välineitä, menetelmiä ja standardeja, joita tarvitaan uusien turvallisten ja tehokkaiden biolääkkeiden saattamiseksi potilaiden käyttöön [tavanomaisten lääkkeiden osalta näitä kysymyksiä tarkastellaan ehdotetun innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen yhteydessä]. Painopisteitä ovat muun muassa farmakogenomiikka sekä menetelmät ja mallit in silico, in vitro (mukaan luettuina eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät) ja in vivo. | —Hoitojen soveltuvuuden, turvallisuuden ja tehokkuuden ennustaminen. Tavoitteena on kehittää ja validoida parametreja, välineitä, menetelmiä ja standardeja, joita tarvitaan uusien turvallisten ja tehokkaiden biolääkkeiden saattamiseksi potilaiden käyttöön [tavanomaisten lääkkeiden osalta näitä kysymyksiä tarkastellaan ehdotetun innovatiivisia lääkkeitä koskevan yhteisen teknologia-aloitteen yhteydessä]. Painopisteitä ovat muun muassa farmakogenomiikka sekä menetelmät ja mallit in silico, in vitro (mukaan luettuina eläinkokeille vaihtoehtoiset menetelmät) ja in vivo sekä immuunivalvonta. |

Tarkistus 49

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 1 luetelmakohta, 1 alakohta

Laajamittainen tiedon kokoaminen. Tavoitteena on käyttää suurikapasiteettisia tekniikoita datan tuottamiseksi, jotta voidaan selvittää geenien ja geenituotteiden toimintaa ja niiden vuorovaikutusta monimutkaisissa verkoissa. Painopisteitä ovat genomiikka, proteomiikka, populaatiogenetiikka sekä vertaileva ja funktionaalinen genomiikka. | Laajamittainen tiedon kokoaminen. Tavoitteena on käyttää suurikapasiteettisia tekniikoita datan tuottamiseksi, jotta voidaan selvittää geenien ja geenituotteiden sekä solujärjestelmien toimintaa ja niiden vuorovaikutusta monimutkaisissa verkoissa samoin kuin roolia, joka niillä on tärkeissä biologisissa prosesseissa (kuten synaptinen ja solujen tasolla tapahtuva uudelleenjärjestely ja mutaatioprosesseissa). Painopisteitä ovat genomiikka, mukaan lukien RNA, proteomiikka, populaatiogenetiikka sekä vertaileva ja funktionaalinen genomiikka. |

Tarkistus 50

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 2 luetelmakohta, 1 alakohta

Aivot ja aivosairaudet. Tavoitteena on ymmärtää paremmin aivojen kokonaisrakennetta ja dynamiikkaa, tutkia aivosairauksia ja etsiä uusia hoitoja. Erityisesti on määrä tutkia aivotoimintoja molekyylitasolta aina kognitioon asti sekä tarkastella neurologisia sairauksia ja mielen sairauksia ja mielenterveyshäiriöitä sekä niiden regeneratiivista ja korjaavaa hoitoa. | Aivot ja aivosairaudet. Tavoitteena on ymmärtää paremmin aivojen kokonaisrakennetta ja dynamiikkaa, tutkia aivosairauksia sekä sukupuoleen perustuvia näkökohtia ja ikääntymiseen liittyviä olennaisia sairauksia (esimerkiksi dementia, Alzheimerin tauti tai Parkinsonin tauti) ja etsiä uusia hoitoja. Erityisesti on määrä tutkia aivotoimintoja molekyylitasolta aina kognitioon asti sekä aivojen vajaatoimintaa synapsien toiminnasta hermoston rappeutumiseen ja lisätä yleistä ymmärrystä aivoista. Neurologisia sairauksia ja mielen sairauksia ja mielenterveyshäiriöitä sekä niiden regeneratiivista ja korjaavaa hoitoa ja tekniikoita tutkitaan. |

Tarkistus 51

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 2 luetelmakohta, 2 alakohta

Ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus. Tavoitteena on ymmärtää paremmin elinikäisen kehityksen ja terveen ikääntymisen prosessia. Painopisteenä on ihmis- ja mallijärjestelmien tutkimus, mukaan luettuina ympäristöön, käyttäytymiseen ja sukupuoleen liittyvät vuorovaikutukset. | Ihmisen kehityksen ja ikääntymisen tutkimus. Tavoitteena on ymmärtää paremmin elinikäisen kehityksen ja terveen ikääntymisen prosessia. Painopisteenä on ihmistä koskevien mallintamis- ja solujärjestelmien tutkimus, mukaan luettuina ympäristöön, käyttäytymiseen, kulttuuriin ja sukupuoleen liittyvät vuorovaikutukset tarkoituksena vähentää vanhuusiän jokapäiväisiä ongelmia, sekä tutkimus synapsien toiminnasta hermojen rappeutumiseen soveltamalla myös kliinisiä tai esikliinisiä ja funktionaalisia tai molekyylikuvantamiseen liittyviä lähestymistapoja. |

Tarkistus 52

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 1 alakohta ja 1 a alakohta (uusi)

Syöpä. Painopisteinä ovat sairauden etiologia, ennaltaehkäisyssä, varhaisessa diagnoosissa ja hoidossa käytettävien lääkkeiden vaikutuskohteiden ja biologisten merkkiaineiden yksilöinti ja validointi sekä prognoosi-, diagnoosi- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuuden arviointi. | Syöpä. Painopisteinä ovat sairauden etiologia, epidemiologinen tutkimus, uudet lääkkeet/terapiat sekä riskitekijät ennaltaehkäisyssä, ympäristötekijöiden, varhaisessa diagnoosissa ja hoidossa käytettävien lääkkeiden vaikutuskohteiden ja biologisten merkkiaineiden yksilöinti ja validointi, prognoosi-, diagnoosi- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuuden arviointi. |

| Ikään liittyvät degeneratiiviset häiriöt |

Tarkistus 53

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 3 alakohta

Diabetes ja lihavuus: Diabeteksen tutkimuksessa painopisteenä ovat diabeteksen eri tyyppien etiologia ja niiden ehkäisy ja hoito. Lihavuuden tutkimuksessa painopisteessä ovat monitieteiset lähestymistavat, joissa yhdistyvät genetiikka, elämäntapojen tutkimus ja epidemiologia. | Diabetes ja lihavuus: Diabeteksen tutkimuksessa painopisteenä ovat diabeteksen eri tyyppien etiologia ja niiden ehkäisy ja hoito, mukaan lukien soluja korvaava terapia. Lihavuuden tutkimuksessa painopisteessä ovat monitieteiset lähestymistavat, joissa yhdistyvät genetiikka, biokemia ja fysiologia (joita arvioidaan käyttämällä noninvasiivisia menetelmiä kuten molekyylikuvantamista ja funktionaalista kuvantamista), elämäntapojen tutkimus ja epidemiologia. Sekä diabeteksen että lihavuuden kohdalla painotetaan nuoruusiän sairauksia ja lapsuudessa vaikuttavia tekijöitä. |

Tarkistus 54

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 3 a alakohta (uusi)

| Reumasairaudet. Painopisteinä ovat reumasairauksien etiologia, aikainen diagnosointi ja biologiset merkkiaineet sekä hoito painottaen erityisesti tulehdusperäisiä reumasairauksia. |

Tarkistus 55

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 5 alakohta

Muut krooniset sairaudet. Painopisteenä ovat ei-tappavat sairaudet, joilla on merkittävä vaikutus elämänlaatuun vanhuusiässä, kuten toiminta- ja aistirajoitteet ja muut krooniset sairaudet (esim. reumasairaudet). | Muut krooniset sairaudet. Painopisteenä ovat ei-tappavat sairaudet, joilla on merkittävä vaikutus elämänlaatuun vanhuusiässä, kuten toiminta- ja aistirajoitteet ja muut krooniset ja erityisesti tulehduksia aiheuttavat sairaudet (esim. reumasairaudet, dementia, osteoporoosi ja hermostoa rappeuttavat sairaudet). |

Tarkistus 56

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 5 a alakohta (uusi)

| Muut sairaudet. Painopisteinä ovat hengityselinsairaudet, liian vähälle huomiolle jääneet sairaudet ja väestöpohjaiset selvitykset uusien riskitekijöiden tutkimiseksi. |

Tarkistus 57

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Ihmisen terveyden hoitoa palveleva translaatiotutkimus, 4 luetelmakohta, 5 b alakohta (uusi)

| Kudosten uusiutumisen tutkimus. Painopisteenä on kudosten uusiutumisen, kuten iho- ja sydänkudoksen uusiutumisen, tutkimus ja siten pyritään ymmärtämään uusiutumisprosessien perustana olevia mekanismeja ja yksilöimään innovatiivisia lähestymistapoja geeni- ja soluhoitoja varten. |

Tarkistus 58

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi, 1 kohta, 1 luetelmakohta

—Tehokkaampi terveyden edistäminen ja sairauksien ennaltaehkäisy. Tavoitteena on tuottaa näyttöä, jonka pohjalta voidaan optimoida elämäntapoihin liittyvät julkisen terveydenhuollon toimenpiteet eri tasoilla ja eri yhteyksissä. Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustatekijät ja niiden vuorovaikutus sekä yksilö- että yhteisötasolla (esim. ruokavalio, stressi, tupakan ja muiden aineiden käyttö, liikunta, kulttuuritekijät, sosiaalis-taloudelliset tekijät ja ympäristötekijät). Erityisesti tarkastellaan elinikäistä mielenterveyttä. | —Tehokkaampi terveyden edistäminen ja sairauksien ennaltaehkäisy. Tavoitteena on tuottaa näyttöä, jonka pohjalta voidaan optimoida elämäntapoihin liittyvät julkisen terveydenhuollon toimenpiteet eri tasoilla ja eri yhteyksissä. Painopisteenä ovat terveyden laajemmat taustatekijät ja niiden vuorovaikutus sekä yksilö- että yhteisötasolla (esim. ruokavalio, stressi, tupakan ja muiden aineiden käyttö, liikunta, elämänlaatu, kulttuuritekijät, sosiaalistaloudelliset ja ravitsemukselliset tekijät sekä ympäristötekijät). Erityisesti tarkastellaan elinikäistä mielenterveyttä. |

Tarkistus 59

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi, 1 kohta, 2 luetelmakohta

—Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi. mukaan luettuina lääkkeiden käytön parantaminen ja käyttäytymisinterventioiden, organisatoristen toimenpiteiden sekä lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen: hyvän hoitotavan yksilöimiseen, päätöksenteon ymmärtämiseen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa sekä näyttöön perustuvan hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen (patient empowerment) tähtäävien sovellusten edistämiseen. Painopisteinä ovat strategioita koskeva vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteiden, mukaan luettuna lääkehoito, tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääketurvatoiminnasta saatu näyttö, potilaiden erityispiirteet (esim. perinnöllinen alttius, ikä, sukupuoli ja hoitoihin sitoutuminen) ja kustannushyödyt. | —Kliinisen tutkimuksen tulosten muuttaminen kliiniseksi käytännöksi, mukaan luettuina lääkkeiden käytön parantaminen (esimerkiksi antibioottiresistenssin kehittymisen estämiseksi) ja käyttäytymisinterventioiden, organisatoristen toimenpiteiden ja julkisten terveydenhuoltojärjestelmien sekä lääketieteellisten hoitojen ja teknologioiden asianmukainen käyttö. Erityistä huomiota kiinnitetään potilasturvallisuuteen, mukaan lukien lääkkeiden sivuvaikutukset: hyvän hoitotavan yksilöimiseen, päätöksenteon ymmärtämiseen kliinisissä yhteyksissä perusterveydenhuollossa ja erikoissairaanhoidossa sekä näyttöön perustuvan hoidon ja potilaiden omavoimaistamiseen (patient empowerment) tähtäävien sovellusten edistämiseen tarkoituksena parantaa potilaan henkilökohtaista ja sosiaalista itsenäisyyttä. Painopisteinä ovat strategioita koskeva vertailuanalyysi sekä eri hoitotoimenpiteiden, mukaan luettuna lääkehoito ja uudet terveydenhuoltoteknologiat, tulosten tarkastelu ottaen huomioon lääketurvatoiminnasta saatu näyttö, potilaiden erityispiirteet (esim. perinnöllinen alttius, ikä, sukupuoli ja hoitoihin sitoutuminen) ja kustannushyödyt terveyden ja elämänlaadun sekä myös hyvien käytäntöjen kannalta. |

Tarkistus 60

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi, 1 kohta, 3 luetelmakohta

—Terveydenhuoltojärjestelmien laatu, solidaarisuus ja kestävyys. Tavoitteena on luoda perusta sille, että maat voivat mukauttaa terveydenhuoltojärjestelmiään muiden maiden kokemuksen pohjalta. Tässä yhteydessä otetaan huomioon kansallisten olosuhteiden ja väestön erityispiirteiden merkitys (ikääntymisaste, liikkuvuus, maahanmuutto, koulutus, sosiaalis-taloudellinen asema, muuttuvat työolot jne.) Painopisteinä ovat terveydenhuoltojärjestelmien organisaatioon, talouteen ja sääntelyyn liittyvät seikat sekä terveydenhuoltojärjestelmien toteutus ja tulokset tehokkuuden, suorituskyvyn ja tasapuolisuuden kannalta tarkasteltuina. Erityistä huomiota kiinnitetään investointikysymyksiin ja henkilöresursseihin. | —Terveydenhuoltojärjestelmien laatu, solidaarisuus ja kestävyys. Tavoitteena on luoda perusta sille, että maat voivat mukauttaa terveydenhuoltojärjestelmiään muiden maiden kokemuksen pohjalta. Tässä yhteydessä otetaan huomioon kansallisten olosuhteiden ja väestön erityispiirteiden merkitys (ikääntymisaste, liikkuvuus, maahanmuutto, koulutus, sosiaalis-taloudellinen asema, muuttuvat työolot jne.). Painopisteinä ovat terveydenhuoltojärjestelmien organisaatioon, talouteen ja sääntelyyn liittyvät seikat sekä terveydenhuoltojärjestelmien toteutus ja tulokset tehokkuuden, suorituskyvyn ja tasapuolisuuden kannalta tarkasteltuina. Erityistä huomiota kiinnitetään investointikysymyksiin ja henkilöresursseihin ja heikommassa asemassa olevan väestön, kuten vammaisten, mahdollisuuksiin käyttää terveydenhuoltoa. |

Tarkistus 61

Liite I, Aihealueet, 1. Terveys, Toimet, Euroopan kansalaisten terveydenhuollon optimointi, 1 kohta, 3 a luetelmakohta (uusi)

| —Uusien lääketieteellisten teknologioiden ja hoitojen asianmukainen käyttö. Erityisesti kansanterveyden korkean suojelun tason varmistavien uusien lääketieteellisten teknologioiden (mukaan luettuna laitteet) ja kehittyneiden hoitojen laajamittaisen käytön pitkän aikavälin turvallisuuteen liittyvät näkökohdat ja seuranta. |

Tarkistus 62

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Lähestymistapa, 2 kohta

Erityisesti elintarviketeollisuus, joka muodostuu 90-prosenttisesti pk-yrityksistä, hyötyy monista tutkimustoimista, muun muassa kohdennetusta tulosten levityksestä ja teknologiansiirrosta. Tämä koskee erityisesti kehittyneiden ekotehokkaiden tekniikoiden, menetelmien ja prosessien integrointia ja käyttöönottoa sekä normien kehittämistä. Biotieteiden, nanoteknologian ja tieto- ja viestintäteknologioiden aloilla toimivien huipputekniikan uusyritysten odotetaan olevan merkittävässä asemassa kasvinjalostuksen, viljelykasvien parantamisen, kasvinsuojelun, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun varmistamiseen käytettävien kehittyneiden havaitsemis- ja seurantatekniikoiden sekä uusien teollisten bioprosessien aloilla. | Erityisesti ja ennen kaikkea pienyritykset ja elintarviketeollisuus, joka muodostuu 90-prosenttisesti pk-yrityksistä, hyötyy monista tutkimustoimista, muun muassa kohdennetusta tulosten levityksestä ja teknologiansiirrosta. Tämä koskee erityisesti kehittyneiden ekotehokkaiden tekniikoiden, menetelmien ja prosessien integrointia ja käyttöönottoa sekä normien kehittämistä. Biotieteiden, nanoteknologian ja tieto- ja viestintäteknologioiden aloilla toimivien huipputekniikan uusyritysten odotetaan olevan merkittävässä asemassa kasvinjalostuksen, viljelykasvien parantamisen, kasvinsuojelun, elintarvikkeiden turvallisuuden ja laadun varmistamiseen käytettävien kehittyneiden havaitsemisja seurantatekniikoiden sekä uusien teollisten bioprosessien aloilla. |

Tarkistus 63

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito, 1 a luetelmakohta (uusi)

| —Luonnon monimuotoisuuden ja molekylaarisen tyypityksen tutkimisen tarkoituksena on luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, eikä vain sen hyväksikäyttämisen uusien muotojen määrittäminen. Biologisten luonnonvarojen kestävä hallinta edellyttää ennen kaikkea ympäristön suojelua ja sen ympäristön säilyttämistä. Integrointia aiheeseen "Ympäristö" olisi edistettävä. |

Tarkistus 64

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito, 2 luetelmakohta

—Maatalouden, metsätalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden ja kilpailukyvyn parantaminen vähäisemmin ympäristövaikutuksin kehittämällä uusia teknologioita, laitteita, seurantajärjestelmiä, uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelmiä, parantamalla kalatalouden hallinnan tieteellistä ja teknistä perustaa ja tutkimalla eri järjestelmien (maatalous ja metsätalous; kalatalous ja vesiviljely) välistä vuorovaikutusta koko ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa. Maaympäristöjen biologisten resurssien osalta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen tuotantopanokseen perustuvat ja luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, resurssien hoidon parantaminen ja uusrehut sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut), joilla on parempi koostumus, stressinsietokyky, ravinteiden hyväksikäytön tehokkuus ja arkkitehtuuri. Tätä tuetaan tutkimuksella, jonka kohteena ovat uusien kasvijärjestelmien ja -tuotteiden bioturvallisuus, rinnakkaiselo ja jäljitettävyys. Kasviterveyttä parannetaan tutkimalla ekologiaa, tuhoeläinbiologiaa, tauteja ja muita uhkia, tukemalla tautien puhkeamisen valvontaa ja parantamalla kestävän tuhoeläinhallinnan välineitä ja tekniikoita. Vesiympäristöjen biologisten resurssien osalta painopisteinä ovat viljeltyjen lajien olennaiset biologiset toiminnot, turvalliset ja ympäristömyötäiset tuotantojärjestelmät ja rehut sekä kalastusbiologia, monilajikalastuksen dynamiikka, kalastuksen ja meriekosysteemin välinen vuorovaikutus sekä laivastoperustaiset, alueelliset ja monivuotiset hoitojärjestelmät. | —Maatalouden, metsätalouden, kalatalouden ja vesiviljelyn kestävyyden ja kilpailukyvyn parantaminen kuluttajan terveyttä suojaten ja vähäisemmin ympäristövaikutuksin kehittämällä uusia teknologioita, laitteita, seurantajärjestelmiä, uudentyyppisiä kasveja ja tuotantojärjestelmiä, parantamalla kalatalouden ja viljelyn hallinnan tieteellistä ja teknistä perustaa, viimeksi mainitussa tapauksessa valikoitujen kasvien kasvattamista, kasvinsuojelua ja optimoitua tuotantoa koskevien järjestelmien avulla, ja tutkimalla eri järjestelmien (maatalous ja metsätalous; kalatalous ja vesiviljely) välistä vuorovaikutusta koko ekosysteemin kattavassa lähestymistavassa. Luonnonvaraisten ekosysteemien suojelua, biologisten torjunta-aineiden kehittämistä, biologisen monimuotoisuuden ja metagenomiikan mikrobiologista ulottuvuutta edistetään. Maaympäristöjen biologisten resurssien osalta erityisenä painopisteenä ovat vähäiseen tuotantopanokseen perustuvat ja luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, geneettisesti muunneltujen organismien ympäristöön ja ihmisen terveyteen kohdistuvan vaikutuksen valvonta ja arviointi sekä kestävä, kilpailukykyinen ja monitahoinen maa- ja metsätalous. Resurssien hoidon parantaminen ja uusrehut sekä uudenlaiset kasvit (viljelykasvit ja puut), joilla on parempi koostumus, stressinsietokyky, ravinteiden hyväksikäytön tehokkuus ja arkkitehtuuri ovat myös edistettäviä asioita. Tätä tuetaan tutkimuksella, jonka kohteena ovat uusien kasvijärjestelmien ja -tuotteiden bioturvallisuus, rinnakkaiselo ja jäljitettävyys. Kasviterveyttä ja kasvinsuojelua parannetaan tutkimalla ekologiaa, tuhoeläinbiologiaa, tauteja, rikkakasveja ja muita uhkia, tukemalla tautien puhkeamisen valvontaa ja parantamalla kestävän rikkakasvi- ja tuhoeläinhallinnan välineitä ja tekniikoita. Entistä tehokkaampia maaperän hedelmällisyyttä koskevia valvonta-, suojelu- ja parannusmenetelmiä kehitetään. Vesiympäristöjen biologisten resurssien osalta painopisteinä ovat viljeltyjen lajien olennaiset biologiset toiminnot, turvalliset ja ympäristömyötäiset tuotantojärjestelmät ja rehut sekä kalastusbiologia, monilajikalastuksen dynamiikka, kalastuksen ja meriekosysteemin välinen vuorovaikutus sekä laivastoperustaiset, alueelliset ja monivuotiset hoitojärjestelmät. |

Tarkistus 65

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito, 3 luetelmakohta

—Eläintuotannon ja eläinten hyvinvoinnin optimointi maataloudessa, kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa hyödyntämällä geenitietoutta, uusia jalostusmenetelmiä, lisäämällä ymmärrystä eläinten fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä parantamalla tietämystä eläinten tartuntataudeista, muun muassa zoonooseista, ja näiden tautien valvontaa. Lisäksi on määrä kehittää välineitä eläinten tartuntatautien seurantaa, ennaltaehkäisyä ja hallintaa varten toteuttamalla rokotteisiin ja diagnostiikkaan liittyvää tukevaa ja soveltavaa tutkimusta, tutkimalla jo tunnettujen tai ilmenevien tartunnanaiheuttajien ja muiden uhkien (mukaan luettuina tahalliset teot) ekologiaa sekä eri viljelyjärjestelmien ja ilmaston vaikutuksia. Uutta tietämystä on määrä tuottaa myös eläinjätteen turvallisesta hävittämisestä ja sivutuotteiden käsittelyn parantamisesta. | —Eläintuotannon ja eläinten terveyden ja hyvinvoinnin optimointi maataloudessa, kalataloudessa ja vesiviljelyssä muun muassa hyödyntämällä geenitietoutta, uusia jalostusmenetelmiä, lisäämällä ymmärrystä eläinten fysiologiasta ja käyttäytymisestä sekä parantamalla tietämystä eläinten tartuntataudeista, muun muassa zoonooseista ja niiden patogeenisistä mekanismeista sekä muista rehuperäisistä taudeista, ja näiden tautien valvontaa. Lisäksi on määrä kehittää välineitä eläinten tartuntatautien seurantaa, ennaltaehkäisyä ja hallintaa varten toteuttamalla rokotteisiin ja diagnostiikkaan liittyvää tukevaa ja soveltavaa tutkimusta, tutkimalla jo tunnettujen tai ilmenevien tartunnanaiheuttajien ja muiden uhkien (mukaan luettuina tahalliset teot) ekologiaa sekä eri viljelyjärjestelmien ja ilmaston vaikutuksia. Tässä yhteydessä on syytä tutkia maatalouden sopeutumista nykyisten ilmastovyöhykkeiden siirtymiseen. Uutta tietämystä on määrä tuottaa myös eläinjätteen turvallisesta hävittämisestä ja sivutuotteiden käsittelyn parantamisesta. Huomioon otetaan muut elintarviketuotannon kestävyyteen ja varmuuteen kohdistuvat uhat, kuten ilmastonmuutoksen mahdolliset vaikutukset tuotantoprosesseihin. |

Tarkistus 66

Liite I, Aihealueet, 2, Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, Maa-, metsä- ja vesiympäristön biologisten resurssien kestävä tuotanto ja hoito, 4 luetelmakohta

—Tarvittavien välineiden tarjoaminen poliittisille päätöksentekijöille ja muille toimijoille alan strategioiden, politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanon tueksi ja erityisesti eurooppalaisen tietopohjaisen biotalouden rakentamisen sekä maaseudun ja rannikkoalueiden kehittämisen tarpeiden tukemiseksi. Yhteistä kalastuspolitiikkaa tuetaan kehittämällä mukautuvia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat koko ekosysteemin huomioon ottamisen merten luonnonvarojen hyödyntämisessä. Tutkimus käsittää sosioekonomiset tutkimukset, eri viljelyjärjestelmien vertailuselvitykset, kustannustehokkaat kalatalouden hallintajärjestelmät, nonfood- eläinten kasvatuksen, vuorovaikutuksen metsätalouden kanssa ja tutkimukset, jotka koskevat toimeentulon parantamista maaseudulla ja rannikkoalueilla. | —Tarvittavien välineiden tarjoaminen poliittisille päätöksentekijöille ja muille toimijoille alan strategioiden, politiikan ja lainsäädännön täytäntöönpanon tueksi ja erityisesti eurooppalaisen tietopohjaisen biotalouden rakentamisen sekä maaseudun ja rannikkoalueiden kehittämisen tarpeiden tukemiseksi ja metsätalouden innovatiivisten hallinnointimekanismien, metsäpalojen ehkäisemiseen ja torjuntaan tarkoitettujen menetelmien ja maatalouden aiheuttaman eroosion ja kuivuuden torjuntaan tarkoitettujen toimien kehittämisen tukemiseksi. Tuetaan yhteistä maatalouspolitiikkaa, eläinten terveyttä koskevaa yhteisön politiikkaa, EU:n metsästrategiaa ja yhteistä kalatalouspolitiikkaa. Yhteistä kalastuspolitiikkaa tuetaan kehittämällä mukautuvia lähestymistapoja, jotka mahdollistavat koko ekosysteemin huomioon ottamisen merten luonnonvarojen hyödyntämisessä. Tutkimus käsittää sosioekonomiset tutkimukset, maaseutua koskevan yhteiskunnallisen tutkimuksen, eri viljelyjärjestelmien vertailuselvitykset, kustannustehokkaat kalatalouden hallintajärjestelmät, non-food-eläinten kasvatuksen, vuorovaikutuksen metsätalouden kanssa ja tutkimukset, jotka koskevat toimeentulon parantamista maaseudulla ja rannikkoalueilla. |

Tarkistus 68

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, "Ruokapöydästä maatilalle": elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi, 2 luetelmakohta

—Ruokavaliotekijät ja -tottumukset keskeisenä hallittavana tekijänä ruokavalioperäisten sairauksien ja häiriöiden kehityksessä ja niiden esiintymisen vähentämisessä. Näitä tekijöitä koskevan tietämyksen lisääminen edellyttää nutrigenomiikan ja systeemibiologian kehittämistä ja soveltamista sekä ravinnon, fysiologisten toimintojen ja psykologisten toimintojen välisten vuorovaikutusten tutkimista. Tutkimus voi johtaa jalostettujen elintarvikkeiden koostumuksen uudistamiseen ja uuselintarvikkeiden, erityisruokavaliovalmisteiden ja terveys- ja ravitsemusvaikutteisten elintarvikkeiden kehittämiseen. Myös perinteisten, paikallisten ja kausielintarvikkeiden tutkiminen on tärkeää, jotta voidaan nostaa esille määrättyihin elintarvikkeisiin ja ruokavalioihin liittyviä vaikutuksia ja kehittää kattavaa elintarvikeohjeistoa. | —Ruokavaliotekijät ja -tottumukset keskeisenä hallittavana tekijänä ruokavalioperäisten sairauksien ja häiriöiden, mukaan lukien lihavuus (lasten ja aikuisten) ja allergiat, kehityksessä ja niiden esiintymisen vähentämisessä. Ravinto ja sen yhteys sairauksien ehkäisyyn, mukaan lukien tietämys terveydestä, elintarvikkeiden ainesosista ja ominaisuuksista. Näitä tekijöitä koskevan tietämyksen lisääminen edellyttää nutrigenomiikan ja systeemibiologian kehittämistä ja soveltamista. Yhtenäistetyn lähestymistavan olisi keskityttävä erityisesti ravinnon, fysiologisten toimintojen ja psykologisten toimintojen välisten vuorovaikutusten tutkimiseen. Tutkimus voi johtaa jalostettujen elintarvikkeiden koostumuksen uudistamiseen ja uuselintarvikkeiden, erityisruokavaliovalmisteiden ja terveys- ja ravitsemusvaikutteisten elintarvikkeiden kehittämiseen. Myös perinteisten, paikallisten ja kausielintarvikkeiden tutkiminen on tärkeää, jotta voidaan nostaa esille määrättyihin elintarvikkeisiin ja ruokavalioihin liittyviä vaikutuksia ja kehittää kattavaa elintarvikeohjeistoa. |

Tarkistus 69

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, "Ruokapöydästä maatilalle": elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi, 3 luetelmakohta

—Innovoinnin optimointi Euroopan elintarviketeollisuudessa integroimalla kehittyneitä teknologioita perinteiseen elintarviketuotantoon, kehittämällä keskeisiä jalostusteknologioita elintarvikkeiden funktionaalisuuden parantamiseksi, kehittämällä ja demonstroimalla huipputeknistä ja ekotehokasta prosessointia ja pakkaamista, ottamalla käyttöön älykkäitä valvonnan sovelluksia sekä tehostamalla sivutuotteiden, jätteen ja energian käsittelyä. Tutkimuksen tarkoituksena on myös kehittää kestäviä ja uudentyyppisiä tekniikoita eläinrehun tuotantoon - muun muassa rehun prosessoinnin ja koostumuksen turvallisuuden varmistamiseksi - ja laadunvalvontaan. | —Innovoinnin optimointi Euroopan elintarviketeollisuudessa integroimalla kehittyneitä teknologioita perinteiseen elintarviketuotantoon, kehittämällä keskeisiä jalostusteknologioita elintarvikkeiden funktionaalisuuden parantamiseksi, kehittämällä uusia ainesosia ja tuotteita, säilytysmenetelmiä ja -teknologioita ja aistinvaraisia näkökohtia elintarvikkeiden ja uusien elintarvikeainesosien tuotannossa. kehittämällä ja demonstroimalla huipputeknistä ja ekotehokasta prosessointia ja pakkaamista, ottamalla käyttöön älykkäitä valvonnan sovelluksia sekä tehostamalla sivutuotteiden, jätteen ja energian käsittelyä. Tutkimuksen tarkoituksena on myös kehittää kestäviä ja uudentyyppisiä tekniikoita eläinrehun tuotantoon - muun muassa rehun prosessoinnin ja koostumuksen turvallisuuden varmistamiseksi - ja laadunvalvontaan. |

Tarkistus 70

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Toimet, "Ruokapöydästä maatilalle": elintarvikkeet, terveys ja hyvinvointi, 5 luetelmakohta

—Ihmisen terveyden ja ympäristön suojelu tutkimalla elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvia ja niiden aiheuttamia ympäristövaikutuksia. Tähän sisältyy elintarvikkeissa esiintyvien vierasaineiden ja niihin liittyvien terveysvaikutusten tutkiminen sekä tehokkaampien välineiden ja menetelmien kehittäminen elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjujen aiheuttamien ympäristövaikutusten arviointia varten. Elintarvikeketjun laadun ja eheyden varmistaminen edellyttää uusia malleja tuotantoketjun analyysia varten ja ratkaisuja kokonaiselintarvikeketjun (total food chain) hallintaan, mukaan luettuina kuluttajanäkökohdat. | —Ihmisen terveyden ja ympäristön suojelu tutkimalla elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjuihin kohdistuvia ja niiden aiheuttamia ympäristövaikutuksia. Tähän sisältyy elintarvikkeissa esiintyvien vierasaineiden ja niihin liittyvien terveysvaikutusten tutkiminen sekä tehokkaampien välineiden ja menetelmien kehittäminen elintarvikkeiden ja rehujen tuotantoketjujen aiheuttamien ympäristövaikutusten arviointia varten. Elintarvikeketjun laadun ja eheyden varmistaminen edellyttää uusia malleja tuotantoketjun analyysia varten ja ratkaisuja kokonaiselintarvikeketjun (total food chain) hallintaan, mukaan luettuina kuluttajanäkökohdat. Jäljitettävyyttä koskevien uusien menetelmien kehittämistä GMO:iden ja muiden kuin GMO:iden osalta ja eläinten rehun ja lääkityksen vaikutuksia ihmisten terveyteen tutkitaan. |

Tarkistus 71

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Kansainvälinen yhteistyö, 1 kohta

Kansainvälisellä yhteistyöllä on ensisijainen asema "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia" -aihealueen tutkimuksessa, ja sitä edistetään voimakkaasti koko aihealueella. Tavoitteena on tukea tutkimusta, jolla on erityistä merkitystä kehitysmaille. Kohteiden valinnassa otetaan huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet ja meneillään olevat toimet. Erityistoimia on määrä toteuttaa yhteistyön edistämiseksi ensisijaisten kumppanialueiden ja -maiden kanssa. Tämä koskee erityisesti niitä alueita ja maita, jotka osallistuvat kahden alueen välisiin vuoropuheluihin ja kahdenvälisiin tiede- ja teknologiasopimuksiin, sekä naapurimaita, nousevan talouden maita ja kehitysmaita. | Kansainvälisellä yhteistyöllä on ensisijainen asema "Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia" -aihealueen tutkimuksessa, ja sitä edistetään voimakkaasti koko aihealueella. Tavoitteena on tukea tutkimusta, jolla on erityistä merkitystä kehitysmaille. Kohteiden valinnassa otetaan huomioon vuosituhannen kehitystavoitteet ja meneillään olevat toimet (esimerkiksi maaperän ja vesivarojen hallinnoinnin parantamista koskevat verkostot). Erityistoimia on määrä toteuttaa yhteistyön edistämiseksi ensisijaisten kumppanialueiden ja -maiden kanssa. Tämä koskee erityisesti niitä alueita ja maita, jotka osallistuvat kahden alueen välisiin vuoropuheluihin ja kahdenvälisiin tiede- ja teknologiasopimuksiin, sekä naapurimaita, nousevan talouden maita ja kehitysmaita. |

Tarkistus 72

Liite I, Aihealueet, 2. Elintarvikkeet, maatalous ja bioteknologia, Kansainvälinen yhteistyö, 2 kohta

Lisäksi on tarkoitus harjoittaa monenvälistä yhteistyötä, joiden kohteena ovat joko laajoja kansainvälisiä toimia edellyttävät haasteet (esim. systeemibiologian ulottuvuus ja monimutkaisuus kasveissa ja mikro-organismeissa) tai maailmanlaajuiset haasteet ja EU:n kansainväliset sitoumukset (jotka liittyvät elintarvikkeiden ja juomaveden turvallisuuteen ja saantivarmuuteen, eläintautien maailmanlaajuiseen leviämiseen, biologisen monimuotoisuuden tasapuoliseen käyttöön, maailman kalatalouden palauttamiseen suurimman mahdollisen kestävän tuoton tasolle vuoteen 2015 mennessä sekä ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ja siihen kohdistuviin vaikutuksiin). | Lisäksi on tarkoitus harjoittaa monenvälistä yhteistyötä, joiden kohteena ovat joko laajoja kansainvälisiä toimia edellyttävät haasteet (esim. systeemibiologian ulottuvuus ja monimutkaisuus kasveissa ja mikro-organismeissa) tai maailmanlaajuiset haasteet ja EU:n kansainväliset sitoumukset (jotka liittyvät elintarvikkeiden ja juomaveden turvallisuuteen ja saantivarmuuteen, eläintautien maailmanlaajuiseen leviämiseen, biologisen monimuotoisuuden tasapuoliseen käyttöön, maailman kalatalouden palauttamiseen yhteistyössä Yhdistyneiden kansakuntien maatalous- ja elintarvikejärjestön kanssa suurimman mahdollisen kestävän tuoton tasolle vuoteen 2015 mennessä sekä ilmastonmuutoksen aiheuttamiin ja siihen kohdistuviin vaikutuksiin). |

Tarkistus 73

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Tavoite

Tavoitteena on parantaa Euroopan yritysten kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologioiden tulevaa kehitystä siten, että Euroopan yhteiskunnan ja talouden vaatimuksiin voidaan vastata. Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistavat sen johtavan aseman tieto- ja viestintäteknologiassa koko maailmassa, synnyttävät ja edistävät innovointia tieto- ja viestintäteknologian käytön kautta ja takaavat, että tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti Euroopan kansalaisia, yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi. | Tavoitteena on parantaa Euroopan yritysten kilpailukykyä ja luoda edellytykset sille, että Eurooppa pystyy hallitsemaan ja muovaamaan tieto- ja viestintäteknologioiden tulevaa kehitystä siten, että Euroopan yhteiskunnan ja talouden vaatimuksiin voidaan vastata. Toimet vahvistavat Euroopan tieteellistä ja teknologista perustaa ja varmistavat sen johtavan aseman tieto- ja viestintäteknologiassa koko maailmassa, synnyttävät ja edistävät innovointia tieto- ja viestintäteknologian käytön kautta ja takaavat, että tieto- ja viestintäteknologiassa saavutettu edistys muunnetaan nopeasti kaikkia Euroopan kansalaisia, ja erityisesti ikääntyneitä ja sosiaalisen syrjäytymisen uhkaamia kansalaisia, kuten vammaisia ja niitä, joilla on vaikeuksia päästä käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa, sekä yrityksiä, teollisuutta ja hallintoa hyödyttäviksi sovelluksiksi. Näiden toimien ensisijaisena tavoitteena pidetään digitaalisen kuilun kaventamista ja tiedonsaannin ulkopuolelle jättämisen vähentämistä. |

Tarkistus 74

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Johdanto, 1 kohta

Tieto- ja viestintäteknologioilla on ainutlaatuinen ja tunnustettu asema innovoinnin, luovuuden ja kilpailukyvyn edistäjänä kaikilla teollisuus- ja palvelualoilla. Niillä on olennainen merkitys vastattaessa keskeisiin yhteiskunnan haasteisiin ja uudenaikaistettaessa julkisia palveluja. Lisäksi ne tukevat kehitystä kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Euroopan on siksi hallittava ja muovattava tieto- ja viestintäteknologian tulevaa kehitystä ja varmistettava, että tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat palvelut ja tuotteet otetaan käyttöön ja että niitä käytetään niin, että ne tuovat mahdollisimman suuren hyödyn kansalaisille ja yrityksille. | Tieto- ja viestintäteknologioilla on ainutlaatuinen ja tunnustettu asema innovoinnin, luovuuden ja kilpailukyvyn edistäjänä kaikilla teollisuus- ja palvelualoilla. Tieto- ja viestintäteknologiat voivat myös olla tärkeässä asemassa tiedon, osaamisen ja tutkimustulosten levittämisessä ja näiden saatavuuden varmistamisessa. Niillä on olennainen merkitys vastattaessa keskeisiin yhteiskunnan haasteisiin ja uudenaikaistettaessa julkisia palveluja. Lisäksi ne tukevat kehitystä kaikilla tieteen ja teknologian aloilla. Ne auttavat parantamaan ja monipuolistamaan tietojen saatavuutta, ja niiden on oltava kansalaisten aktiivista osallistumista kannustava tekijä. Euroopan on siksi kannustettava kehittämään tieto- ja viestintäteknologiaa avoimeen ja kattavaan suuntaan ja varmistettava, että tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat yhteentoimivat ja luotettavat palvelut ja tuotteet otetaan käyttöön ja että niitä käytetään niin, että ne tuovat mahdollisimman suuren hyödyn kansalaisille ja yrityksille. |

Tarkistus 75

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Johdanto, 4 kohta

Tieto- ja viestintäteknologian aihealueella asetetaan etusijalle keskeisten teknologiapilareiden ympärille jäsennelty strategisesti tärkeä tutkimus, varmistetaan teknologioiden täysi integraatio ja tuotetaan osaaminen ja keinot kehittää hyvin monentyyppisiä innovatiisia tieto- ja viestintäteknologian sovelluksia. Toimet edistävät teollista ja teknistä kehitystä tieto- ja viestintäteknologian alalla ja parantavat kilpailukykyä keskeisillä tietotekniikkaintensiivisillä aloilla, kun käyttöön voidaan ottaa innovatiivisia ja korkealaatuisia tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvia tuotteita ja parantaa organisaatioprosesseja sekä yrityksissä että julkishallinnossa. Lisäksi aihealueen tutkimuksella tuetaan muita Euroopan unionin politiikan aloja asettamalla tieto- ja viestintäteknologia poliittisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden palvelukseen. | Tieto- ja viestintäteknologian aihealueella asetetaan etusijalle keskeisten teknologiapilareiden ympärille jäsennelty strategisesti tärkeä tutkimus, varmistetaan teknologioiden täysi integraatio ja tuotetaan osaaminen ja keinot kehittää hyvin monentyyppisiä innovatiivisia tieto- ja viestintäteknologian sovelluksia. Toimet edistävät teollista ja teknistä kehitystä tieto- ja viestintäteknologian alalla ja parantavat kilpailukykyä keskeisillä tietotekniikkaintensiivisillä aloilla, kun käyttöön voidaan ottaa innovatiivisia ja korkealaatuisia tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvia tuotteita ja uusia tai parannettuja organisaatioprosesseja sekä yrityksissä että julkishallinnossa. Lisäksi aihealueen tutkimuksella tuetaan muita Euroopan unionin politiikan aloja asettamalla tieto- ja viestintäteknologia poliittisten ja yhteiskunnallisten tarpeiden esimerkiksi terveydenhuollon tai ympäristönsuojelun, palvelukseen. |

Tarkistus 76

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Johdanto, 5 kohta

Toimintaan kuuluu yhteistyö- ja verkottamistoimia, tukea yhteisille teknologia-aloitteille - mm. valikoiduilla tutkimuksen osaalueilla nanoelektroniikkateknologioita ja sulautettuja tietotekniikkajärjestelmiä koskevissa yhteisissä teknologia-aloitteissa - sekä kansallisten ohjelmien koordinointitoimia muun muassa tietotekniikka-avusteisen asumisen (Ambient Assisted Living) alalla. Toimien painopisteisiin kuuluu tutkimusaiheita, joiden valinnassa on nojauduttu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työhön. Lisäksi pyritään saamaan aikaan synergiaa muiden erityisohjelmien toimien kanssa. | Toimintaan kuuluu yhteistyö- ja verkottamistoimia, ja sen avulla voitaisiin antaa tukea yhteisille teknologia-aloitteille, sekä kansallisten ohjelmien koordinointitoimia (muun muassa nanoteknologia, sulautetut järjestelmät ja tietotekniikka-avusteinen asuminen eli Ambient Assisted Living). Toimien painopisteisiin kuuluu tutkimusaiheita, joiden valinnassa on nojauduttu muiden lähteiden ohella eurooppalaisten teknologiayhteisöjen työhön. Lisäksi pyritään saamaan aikaan synergiaa muiden erityisohjelmien avaruustutkimukseen liittyvien aihealueiden kanssa. Yhteisön muiden ohjelmien ja toimien, erityisesti rakennerahastojen, kilpailukykyä ja innovaatioita koskevan puiteohjelman ja i-2010 -aloitteen, sekä tietoja viestintäteknologioihin liittyvien kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa pyritään myös mahdollisimman suureen synergiaan ja täydentävyyteen. |

Tarkistus 77

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 1 luetelmakohta

—Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro-/nanojärjestelmät. Prosessi-, laite- ja suunnittelutekniikat, joilla parannetaan komponenttien, järjestelmämikropiirien (SoC), paketoitujen järjestelmien (SiP) ja integroitujen järjestelmien kokoa, tiheyttä, suorituskykyä, energiatehokkuutta, valmistusta ja kustannustehokkuutta; perustason fotoniikkakomponentit moniin erilaisiin sovelluksiin; suurikapasiteettiset/suuritiheyksiset tiedonvarastointijärjestelmät; hyvin laajapinta-alaiset/pitkälle integroidut näyttöratkaisut; anturit, toimilaitteet, näyttimet ja kuvantamislaitteet; vähävirtaiset järjestelmät, vaihtoehtoiset energianlähteet/-varastointitekniikat; heterogeenisten teknologioiden ja järjestelmien integrointi; monitoimintaiset integroidut mikro-nanobio-info-järjestelmät; laajan pinta-alan elektroniikka; integrointi eri materiaaleihin/objekteihin; rajapinnat eläviin organismeihin; molekyylien tai atomien itsejärjestäytyminen stabiileiksi rakenteiksi. | —Nanoelektroniikka, fotoniikka ja integroidut mikro-/nanojärjestelmät: Prosessi-, laite- ja testaustekniikat ja -metodiikat, joilla parannetaan komponenttien, järjestelmämikropiirien (SoC), paketoitujen järjestelmien (SiP) ja integroitujen järjestelmien kokoa, tiheyttä, suorituskykyä, energiatehokkuutta, valmistusta ja kustannustehokkuutta; edistyneen tason langattomat komponentit ja alajärjestelmät; perustason fotoniikkakomponentit, joilla tuotetaan, käytetään ja ilmaistaan valoa moniin erilaisiin sovelluksiin, ultranopeat komponentit mukaan luettuina; radiotaajuusjärjestelmät; suurikapasiteettiset/suuritiheyksiset tiedonvarastointijärjestelmät; hyvin laajapinta-alaiset/pitkälle integroidut näyttöratkaisut; anturit, toimilaitteet, näyttimet ja kuvantamislaitteet; vähävirtaiset järjestelmät, vaihtoehtoiset energianlähteet/-varastointitekniikat; heterogeenisten teknologioiden ja järjestelmien integrointi; älykkäät järjestelmät; monitoimintaiset integroidut mikronano-bio-info-järjestelmät; laajan pinta-alan elektroniikka; integrointi eri materiaaleihin/objekteihin; rajapinnat eläviin organismeihin; molekyylien tai atomien itsejärjestäytyminen stabiileiksi rakenteiksi. |

Tarkistus 78

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 2 luetelmakohta

—Ajasta ja paikasta riippumattomat rajoittamattoman kapasiteetin viestintäverkot. Kustannustehokkaat matkaviestintä- ja laajakaistaverkkotekniikat ja -järjestelmät, mukaan luettuina maanpäälliset ja satelliittiverkot; erilaisten kiinteiden verkkojen, matkaviestintäverkkojen, langattomien verkkojen ja radio- ja televisioverkkojen konvergenssi ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin; kiinteiden ja langattomien viestintäpalvelujen ja -sovellusten yhteentoimivuus, verkotettujen resurssien hallinta, palvelujen uudelleenkonfiguroitavuus; tilannekohtaisesti toimivien älykkäiden multimedialaitteiden, anturien ja mikrosirujen kompleksinen verkottaminen. | —Ajasta ja paikasta riippumattomat suuren kapasiteetin viestintäverkot. Uudelleenkonfiguroitavat ja joustavat matkaviestintä- ja laajakaistaverkkotekniikkojen järjestelmät ja arkkitehtuurit, mukaan luettuina maanpäälliset ja satelliittiverkot; erilaisten kiinteiden verkkojen ja palvelujen, matkaviestintäverkkojen, langattomien verkkojen ja radio- ja televisioverkkojen konvergenssi ulottuen henkilökohtaisista ympäristöistä alueellisiin ja maailmanlaajuisiin ympäristöihin; palvelujen jakelun infrastruktuurit ja arkkitehtuurit, kiinteiden ja langattomien viestintäpalvelujen ja -sovellusten yhteentoimivuus, verkotettujen resurssien hallinta (mukaan lukien palvelujen tehokkuus ja laatu [QoS]), palvelujen uudelleenkonfiguroitavuus; tilannekohtaisesti toimivien älykkäiden multimedialaitteiden, anturien ja mikrosirujen kompleksinen verkottaminen. |

Tarkistus 79

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 3 luetelmakohta

—Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät. Tehokkaammat, suojatummat, hajautetut, käyttövarmat ja suorituskykyiset laitteisto-/ohjelmistojärjestelmät, jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen ja samalla optimoida resurssien käytön; järjestelmien mallintamis-, suunnittelu ja valmistusmenetelmät ja välineet kompleksisuuden hallintaan; avoimet, koottavat arkkitehtuurit ja mittakaavasta riippumattomat alustat, väliohjelmistot ja hajautetut käyttöjärjestelmät, joilla voidaan luoda aidosti saumattomia yhteistoimintaisia älykkäitä ympäristöjä antureita, toimilaitteita, laskentaa, viestintää, varastointia ja palvelujen tarjoamista varten; tietotekniikka-arkkitehtuurit, jotka sisältävät heterogeenisia, verkotettuja ja uudelleenkonfiguroitavia komponentteja, mukaan luettuina käännös, ohjelmointi ja ajonaikainen tuki; laajamittaisten, hajautettujen ja epätäsmällisten (uncertain) järjestelmien hallinta. | —Sulautetut ja ympäristöään säätelevät tietotekniikkajärjestelmät. Tehokkaammat, suojatummat, hajautetut, käyttövarmat ja suorituskykyiset laitteisto-/ohjelmistojärjestelmät, jotka voivat havainnoida ja säädellä ympäristöään ja mukautua siihen ja samalla optimoida resurssien käytön; järjestelmien mallintamis-, analysointi-, suunnittelu-, valmistus- ja validointimenetelmät ja välineet kompleksisuuden hallintaan; avoimet, koottavat arkkitehtuurit ja mittakaavasta riippumattomat alustat, väliohjelmistot ja hajautetut käyttöjärjestelmät, joilla voidaan luoda aidosti saumattomia yhteistoimintaisia älykkäitä ympäristöjä antureita, toimilaitteita, laskentaa, viestintää, varastointia ja palvelujen tarjoamista varten; tietotekniikka-arkkitehtuurit, jotka sisältävät heterogeenisia, verkotettuja ja uudelleenkonfiguroitavia komponentteja, mukaan luettuina käännös, ohjelmointi ja ajonaikainen tuki; laajamittaisten, hajautettujen ja epätäsmällisten (uncertain) järjestelmien hallinta, erittäin suorituskykyinen tietojenkäsittely (laitteisto ja ohjelmisto). |

Tarkistus 80

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 4 luetelmakohta

—Ohjelmistot, gridit, käyttövarmuus ja luotettavuus. Osaamisintensiivisiä palveluja tukevia dynaamisia ja luotettuja ohjelmisto-, arkkitehtuuri- ja väliohjelmistojärjestelmiä varten tarkoitetut teknologiat, välineet ja menetelmät, mukaan luettuna niiden tarjoaminen hyötypalveluna; palvelusuuntautuneet, yhteentoimivat ja mittakaavasta riippumattomat infrastruktuurit, resurssien grid-tyyppinen virtualisointi, verkkokeskeiset käyttöjärjestelmät; avoimet kehitysympäristöt ja yhteistyöratkaisut ohjelmistojen, palvelujen ja järjestelmien kehittämiseen; kokoonpanovälineet; kompleksisten järjestelmien emergentin käyttäytymisen hallinta; laajamittaisten, hajautettujen ja ajoittaisesti yhteenkytkettyjen järjestelmien ja palvelujen luotettavuuden ja vikasietoisuuden parantaminen; suojatut ja luotetut järjestelmät ja palvelut, mukaan luettuina yksityisyyttä suojaava pääsynvalvonta ja todentaminen, dynaamiset turvallisuus- ja luotettavuusperiaatteet, luotettavuuden ja luottamuksen metamallit. | —Ohjelmistot, Gridit, palvelujen jakelun arkkitehtuuri, käyttövarmuus ja luotettavuus: Osaamisintensiivisiä palveluja korkealaatuisten, dynaamisten ja luotettavien ohjelmistojen ja korkealaatuisten jakelupalvelujen kehittämistä ja validointia varten sekä arkkitehtuuri- ja väliohjelmistojärjestelmiä varten, mukaan luettuna niiden tarjoaminen hyötypalveluna, sekä teknologiat, välineet ja menetelmät kehittämistä ja validointia varten; palvelusuuntautuneet, yhteentoimivat ja mittakaavasta riippumattomat infrastruktuurit, resurssien grid-tyyppinen virtualisointi, erityisalakohtaiset kehitysympäristöt mukaan luettuina, verkkokeskeiset käyttöjärjestelmät; avoimen lähdekoodin ohjelmistot; avoimet kehitysympäristöt ja yhteistyöratkaisut ohjelmistojen, palvelujen ja järjestelmien kehittämiseen ja validointiin, vapaat, maksuttomat ja avoimen lähdekoodin ohjelmistot mukaan luettuina; kokoonpanovälineet, ohjelmointikielet mukaan luettuina; kompleksisten järjestelmien emergentin käyttäytymisen hallinta; laajamittaisten, hajautettujen ja ajoittaisesti yhteenkytkettyjen järjestelmien ja palvelujen luotettavuuden ja vikasietoisuuden parantaminen; suojatut ja luotetut järjestelmät ja palvelut, mukaan luettuina yksityisyyttä suojaava pääsynvalvonta ja todentaminen, dynaamiset turvallisuus- ja luotettavuusperiaatteet, luotettavuuden ja luottamuksen metamallit. Ohjelmistomallien käyttöönotto teollisuudessa. |

Tarkistus 81

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 5 luetelmakohta

—Tietämysjärjestelmät, kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät. Menetelmät ja tekniikat, joiden avulla voidaan hankkia ja tulkita, esittää ja personoida, selata ja hakea, jakaa ja toimittaa tietoa ottaen huomioon ihmiselle ja koneelle merkitykselliset sisällön semanttiset suhteet; keinotekoiset järjestelmät, jotka havaitsevat, tulkitsevat ja arvioivat tietoa ja kykenevät yhteistoimintaan, itsenäiseen toimintaan ja oppimiseen; teoriat ja kokeet, joiden avulla voidaan päästä inkrementaalisia kehitysaskeleita pidemmälle hyödyntämällä ymmärrystä luonnollisesta kognitiosta, erityisesti oppimisesta ja muistista (myös ihmisen oppimisjärjestelmien edistämiseksi). | —Tietämysjärjestelmät, kognitiiviset järjestelmät ja oppimisjärjestelmät. Menetelmät ja tekniikat, joiden avulla voidaan hankkia ja tulkita, esittää ja personoida, selata ja hakea, jakaa ja toimittaa tietoa ottaen huomioon ihmiselle ja koneelle merkitykselliset sisällön semanttiset suhteet, yhdessä tiedon jaetun hallinnoinnin kanssa; keinotekoiset järjestelmät, jotka havaitsevat, tulkitsevat ja arvioivat tietoa ja kykenevät yhteistoimintaan, itsenäiseen toimintaan ja oppimiseen; teoriat ja kokeet, joiden avulla voidaan päästä inkrementaalisia kehitysaskeleita pidemmälle hyödyntämällä ymmärrystä luonnollisesta kognitiosta, erityisesti oppimisesta ja muistista (myös ihmisen oppimisjärjestelmien edistämiseksi). |

Tarkistus 82

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 6 luetelmakohta

—Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus. Välineet mallintamiseen, simulointiin, visualisaatioon, vuorovaikutukseen, virtuaaliseen, virtuaalivahvisteiseen ja virtuaalisuutta ja reaalisuutta yhdistävään todellisuuteen sekä niiden integraatioon kokonaisvaltaisissa ympäristöissä; välineet tuotteiden, palvelujen ja audiovisuaalisen digimedian innovatiiviseen suunnitteluun; luonnollisemmat, intuitiiviset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät ja uudet tavat toimia vuorovaikutuksessa teknologian, koneiden ja laitteiden ja muiden käyttöesineiden kanssa; monikieliset ja automaattiset konekääntämisjärjestelmät. | —Simulointi, visualisointi, vuorovaikutus ja virtuaalivahvisteinen todellisuus. Välineet mallintamiseen, simulointiin, visualisaatioon, vuorovaikutukseen, virtuaaliseen, virtuaalivahvisteiseen ja virtuaalisuutta ja reaalisuutta yhdistävään todellisuuteen sekä niiden integraatioon kokonaisvaltaisissa ympäristöissä; välineet tuotteiden, palvelujen ja audiovisuaalisen digimedian innovatiiviseen suunnitteluun; luonnollisemmat, intuitiiviset ja helppokäyttöiset käyttöliittymät ja uudet tavat toimia vuorovaikutuksessa teknologian, koneiden ja laitteiden ja muiden käyttöesineiden kanssa kieliteknologia, monikieliset ja automaattiset konekääntämisohjelmat mukaan luettuina. |

Tarkistus 83

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Tieto- ja viestintäteknologian teknologiapilarit, 6 a luetelmakohta (uusi)

| —Matkapuhelinjärjestelmät: siirtyminen neljännen sukupolven ja sitä uudempiin matkapuhelinjärjestelmiin sekä asiaan liittyvät uraa uurtavat digitaalisten siirtojen ja antennien teknologiat. |

Tarkistus 84

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Teknologioiden integrointi, 2 luetelmakohta

—Kotiympäristöt. Viestintä, seuranta, hallinta ja apu kotona, rakennuksissa ja julkisissa tiloissa; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö ottaen huomioon kustannustehokkuus, kohtuuhintaisuus ja käytettävyys; uudet palvelut ja vuorovaikutteisen digisisällön ja -palvelujen uudet muodot; tiedonsaanti ja -hallinta. | —Kotiympäristöt. Viestintä, seuranta, hallinta ja apu kotona, rakennuksissa ja julkisissa tiloissa; kaikkien laitteiden saumaton yhteentoimivuus ja käyttö ottaen huomioon kustannustehokkuus, kohtuuhintaisuus, käytettävyys ja turvallisuus; uudet palvelut ja vuorovaikutteisen digisisällön ja -palvelujen uudet muodot, viihdepalvelut mukaan luettuina; tiedonsaanti ja -hallinta. |

Tarkistus 85

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Sovellusten tutkimus, 1 luetelmakohta, 1 alaluetelmakohta

—Terveys. Henkilökohtaiset, häiritsemättömät järjestelmät, joiden avulla kansalaiset voivat hallita hyvinvointiaan (esim. päälle puettavat tai kehoon asetettavat terveyttä tukevat seurantalaitteet ja autonomiset järjestelmät); kehittyvät tekniikat, kuten molekyylikuvantaminen, ennaltaehkäisyn tehostamiseksi ja lääkityksen yksilöllistämiseksi; terveyttä koskevan tietämyksen muodostaminen (knowledge discovery) ja soveltaminen kliinisissä käytännöissä; elinten toimintojen mallintaminen ja simulointi; mikro- ja nanorobottilaitteet mahdollisimman vähän invasiivisia kirurgisia ja hoitosovelluksia varten. | —Terveys. Henkilökohtaiset, häiritsemättömät järjestelmät, joiden avulla kansalaiset voivat hallita hyvinvointiaan (esim. päälle puettavat tai kehoon asetettavat terveyttä tukevat seurantalaitteet, joilla on kyky kommunikoida, ja autonomiset järjestelmät); kehittyvät tekniikat, kuten molekyylikuvantaminen, ennaltaehkäisyn tehostamiseksi ja lääkityksen yksilöllistämiseksi; terveyttä koskevan tietämyksen muodostaminen (knowledge discovery) ja soveltaminen kliinisissä käytännöissä; elinten toimintojen mallintaminen ja simulointi; mikro- ja nanorobottilaitteet mahdollisimman vähän invasiivisia kirurgisia ja hoitosovelluksia varten; havaitsemisen ja kliinisten päätösten tietokoneavusteiset tukijärjestelmät, jotka johtavat luotettavampaan diagnoosiin ja työnkulun parantamiseen, jotka mahdollisesti johtavat tautikohtaisiin asiantuntijajärjestelmiin, joissa käytetään integraalista hoitokiertoa, ja käytetään hyväksi kerääntynyttä potilastietoa, sekä mallia, joka perustuu tiedonlouhinnan avulla saatuun tauteja koskevaan tietämykseen, bioinformatiikka ja systeemibiologia; yritysten tieto- ja viestintäjärjestelmät, jotka lisäävät tehokkuutta ja vähentävät hoitovirheitä sairaalassa ja sairaanhoidossa; |

Tarkistus 86

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Sovellusten tutkimus, 1 luetelmakohta, 2 alaluetelmakohta

—Hallinto. Tieto- ja viestintäteknologian monitieteinen käyttö julkisessa hallinnossa yhdistettynä organisaatiomuutoksiin ja uusiin taitoihin siten, että voidaan tarjota innovatiivisia ja kansalaiskeskeisiä palveluja kaikille; kehittynyt tieto- ja viestintäteknologiaan perustuva tutkimus ja ratkaisut, joilla parannetaan demokratiaa ja demokratiaan osallistumista, julkisen sektorin palvelujen toimivuutta ja laatua sekä vuorovaikutusta viranomaisten kanssa ja niiden kesken ja tuetaan lainsäädännöllisiä ja poliittisia prosesseja demokratian kaikissa vaiheissa. | —Hallinto. Tieto- ja viestintäteknologian monitieteinen käyttö julkisessa hallinnossa yhdistettynä organisaatiomuutoksiin, prosessien uudelleen suunnitteluun ja uusiin taitoihin siten, että voidaan tarjota innovatiivisia ja kansalaiskeskeisiä palveluja kaikille; kehittynyt tieto- ja viestintäteknologiaan perustuva tutkimus ja ratkaisut, joilla parannetaan demokratiaa ja demokratiaan osallistumista (mukaan lukien eDemocracy), julkisen sektorin palvelujen toimivuutta ja laatua sekä vuorovaikutusta viranomaisten kanssa ja niiden kesken ja tuetaan lainsäädännöllisiä ja poliittisia prosesseja demokratian kaikissa vaiheissa. |

Tarkistus 87

Liite I, Aihealueet, 3. Tieto- ja viestintäteknologiat, Toimet, Sovellusten tutkimus, 1 luetelmakohta, 3 alaluetelmakohta

—Osallisuus. Tavoitteena on valtaistaa yksilöt ja heidän yhteisönsä ja parantaa kaikkien kansalaisten tasapuolista osallistumista tietoyhteiskuntaan ja samalla ehkäistä vammaisuudesta, heikosta taitotasosta, köyhyydestä, maantieteellisestä eristyneisyydestä, kulttuurista, sukupuolesta tai iästä johtuvat digitaalikuilut tukemalla aputeknologiaa, edistämällä itsenäistä elämistä, parantamalla tietotekniikkataitoja ja kehittämällä kaikille suunniteltuja (design-for-all) tuotteita ja palveluja. | —Osallisuus: Tavoitteena on valtaistaa yksilöt ja heidän yhteisönsä ja parantaa kaikkien kansalaisten tasapuolista osallistumista tietoyhteiskuntaan ja samalla ehkäistä vammaisuudesta, heikosta taitotasosta, köyhyydestä, maan