EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 14.3.2018 COM(2018) 251 final KOMISSION TIEDONANTO EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Yhteisen viisumipolitiikan mukauttaminen uusiin haasteisiin



1.JOHDANTO EU:n yhteinen viisumipolitiikka on keskeinen osa Schengenin säännöstöä ja yksi EU:n yhdentymisen tärkeimmistä saavutuksista. Viisumipolitiikka on – ja sen olisi vastaisuudessakin oltava – väline, jolla edistetään matkailua ja liiketoimintaa ja samalla ehkäistään turvallisuusriskejä ja EU:hun suuntautuvaa laitonta muuttoliikettä. Viisumihakemusten käsittelyn perusperiaatteita ei ole tarkistettu sen jälkeen kun viisumisäännöstö tuli voimaan vuonna 2010 ja viisumitietojärjestelmä vuonna 2011, mutta viisumipolitiikan toimintaympäristö on muuttunut ratkaisevasti. Viime vuosina koetut muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyvät haasteet ovat siirtäneet poliittista keskustelua alueesta, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, ja erityisesti viisumipolitiikasta kohti muuttoliikkeen sekä turvallisuuden, taloudellisten näkökohtien ja ulkosuhteiden välisen tasapainon uudelleenarviointia. Samaan aikaan teknologinen kehitys tarjoaa uusia mahdollisuuksia, joilla helpotetaan viisumihakemusten käsittelyä sekä hakijoiden että konsulaattien kannalta. Viisumipolitiikan merkitys EU:n ulkosuhteissa on kasvanut vuosien mittaan. Näistä syistä on syytä mukauttaa yhteistä viisumipolitiikkaa nykypäivän haasteisiin ja mahdollisuuksiin ja varmistaa, että se saavuttaa kaksi päätavoitettaan: sillä helpotetaan laillista matkustamista ja torjutaan laitonta maahanmuuttoa ja turvallisuusuhkia. Komissio ehdotti vuonna 2014 viisumisäännöstön uudelleenlaadintaa erityisesti laillisen matkustamisen helpottamiseksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston eriävien näkemysten vuoksi neuvottelut eivät kuitenkaan edenneet. Sen jälkeen turvallisuuteen ja maahanmuuttoon liittyvät haasteet ovat lisääntyneet, minkä vuoksi uudelleenlaadintaehdotus on vanhentunut. Tämän vuoksi komissio päätti peruuttaa ehdotuksen ja esittää uuden kohdennetun ehdotuksen viisumisäännöstön muuttamiseksi. Tänään samaan aikaan tämän tiedonannon kanssa annetaan uusi viisumisäännöstön muuttamista koskeva ehdotus, jonka tarkoituksena on päivittää viisumimenettelyjä, jotta muuttuneeseen muuttoliike- ja turvallisuustilanteeseen voidaan vastata paremmin. Ehdotuksessa on esimerkiksi liitetty viisumipolitiikka ja takaisinottoyhteistyö toisiinsa. Siinä puututaan myös useisiin nykyisten sääntöjen heikkouksiin, jotta laillisten matkustajien olisi helpompi saada viisumi EU:hun matkustamista varten. Uuteen ehdotukseen on myös siirretty joitakin hyödyllisiä näkökohtia viisumisäännöstön uudelleenlaadintaa koskevasta peruutetusta ehdotuksesta. Näitä ovat esimerkiksi säännökset, joilla lisätään joustavuutta hakijoille viisumihakemuksen tekemiseen ja konsulaateille työn organisoimiseen. Tässä tiedonannossa esitetään viisumisäännöstön muuttamista koskevan ehdotuksen pääkohdat ja viisumitietojärjestelmän muutosten tavoitteet. Nämä muutokset esitetään myöhemmin keväällä, kun meneillään olevat tekniset selvitykset ja vaikutustenarviointi on saatu valmiiksi. Hiljattain hyväksyttiin rajanylitystietojärjestelmä (EES), jonka ansiosta voidaan tarkastaa esimerkiksi viisumiedellytysten täyttyminen aiempaa paremmin. Komissio on myös ehdottanut EU:n matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamista. Tällaisten uusien turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan järjestelmien myötä luodaan perustuksia viisumipolitiikalle, jonka avulla kyetään paremmin vastaamaan turvallisuuden ja muuttoliikkeen asettamiin haasteisiin. Lisäksi yhteentoimivuutta koskevalla ehdotuksella parannetaan EU:n turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan alojen tietojärjestelmien valmiuksia vaihtaa ja jakaa tietoja. Tiedonannossa pohditaan myös tulevaisuutta. Siinä tarkastellaan, miten EU:n viisumipolitiikan ja EU:n ulkosuhteiden välille voitaisiin varmistaa parempi synergia, ja käynnistetään keskustelu viisumihakemusten käsittelyn digitoinnista. 2.YLEISET TAVOITTEET Tänään esitetyllä ehdotuksella muutetaan useita viisumisäännöstön säännöksiä. Muutoksilla on yleisesti tarkoitus vahvistaa viisumipolitiikkaa, jotta sillä voitaisiin vastata tehokkaammin EU:n kohtaamiin haasteisiin, jotka liittyvät muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen. Ehdotuksella varmistetaan myös, että laillisten matkustajien viisumien käsittely helpottuu, sillä tällainen matkailu edistää EU:n talouden kasvua ja EU:n sosiaalista ja kulttuurista kehittymistä. Yleinen tavoite vastata maahanmuuttoon liittyviin haasteisiin saavutetaan uudella toimintatavalla, jossa yhdistetään viisumipolitiikka ja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa toteutettu takaisinottoyhteistyö (ks. kohta 3.1). Tavoitetta voidaan välillisesti edistää myös toistuvaisviisumien myöntämistä koskevilla pakottavilla säännöillä (ks. kohta 3.3). Viisumihakemusten käsittelyn turvallisuutta parannetaan erityisesti VIS-järjestelmän muutoksilla, jotka esitellään myöhemmin keväällä (ks. luku 4). VIS-järjestelmän muuttamista koskevassa ehdotuksessa on myös tarkoitus käyttää yhteentoimivuusmallia täysimääräisesti. Yhteentoimivuus on keskeisen tärkeää, jotta voidaan parantaa edelleen tietoja, jotka ovat konsuliviranomaisten käytettävissä näiden arvioidessa viisumihakemuksia. Tämän ansiosta heidän on helpompi tunnistaa henkilöt, jotka saattavat aiheuttaa turvallisuuteen tai laittomaan maahanmuuttoon liittyviä riskejä ja joilta viisumi olisi evättävä. Samalla pystytään tunnistamaan helpommin vilpittömässä mielessä matkustavat henkilöt, joiden viisumiprosesseja puolestaan voitaisiin helpottaa. 3. VIISUMISÄÄNNÖSTÖN MUUTTAMINEN 3.1. Viisumi- ja palauttamispolitiikan yhdistäminen Viime vuosina viisumisäännöstön tavoitteista laittoman maahanmuuton ja turvallisuusriskien ehkäiseminen ovat korostuneet. Laittomien muuttovirtojen tärkeimpiä vetotekijöitä EU:hun on se, että jäsenvaltioilla on suuria vaikeuksia palauttaa kiinni otettuja laittomia maahanmuuttajia lähtömaihin, sillä näiden maiden viranomaiset ovat haluttomia yhteistyöhön eivätkä noudata jäsenvaltioiden esittämiä takaisinottopyyntöjä. Tässä tilanteessa viisumipolitiikalle halutaan suurempi rooli EU:n yhteistyössä EU:n ulkopuolisten maiden kanssa erityisesti muuttoliikkeen hallinnassa. On syytä muistaa, että osa palautettavista laittomista maahanmuuttajista on saapunut EU:hun laillisesti hankitulla viisumilla, mutta ylittänyt sallitun oleskeluaikansa. Eurooppa-neuvosto kehotti tämän vuoksi kesäkuussa 2017 arvioimaan uudelleen viisumipolitiikkaa EU:n ulkopuolisiin maihin nähden keinona saada aikaan todellista edistystä palauttamis- ja takaisinottopolitiikassa. Komissio ehdottaa tätä taustaa vasten kehystä, jolla vahvistetaan tiukemmat ehdot viisumien käsittelylle silloin kun EU:n ulkopuolinen maa ei tee tyydyttävää yhteistyötä takaisinoton suhteen. Huomioon on otettava myös EU:n yleiset suhteet kyseisen maan kanssa.

3.2. Viisumimaksun tarkistaminen Tavanomaista viisumimaksua ei ole tarkistettu vuoden 2006 jälkeen. Komissio ehdottaa, että maksua korotetaan, jotta myös näin voidaan tehostaa jatkuvasti lisääntyvien viisumihakemusten käsittelyä ja jäsenvaltiot voivat pitää konsuliedustustoissa riittävästi henkilöstöä hakemusten käsittelemiseksi nykyistä nopeammin. Maksun korottaminen on perusteltua, jotta sillä voidaan kattaa (sekä kotimaasta lähetetyn että paikalta palkatun) henkilöstön palkkaaminen, tilat, laitteet, henkilöstön koulutus sekä tietoteknisten järjestelmien kehittäminen ja ylläpito. Viisumimaksun korottaminen on tarpeen myös seuraavista syistä: i) viisumihakemusten käsittelyn tehostaminen turvallisuuteen ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien havaitsemiseksi; ii) jäsenvaltioiden tietoteknisten laitteiden ja ohjelmistojen päivittäminen ja iii) nopeiden ja asiakasystävällisten menettelyjen tarjoaminen viisuminhakijoille. Maksun korottaminen edistäisi myös mahdollisuuksia pitää yllä kattavaa konsuliedustusta eri puolilla maailmaa. Komissio ehdottaa myös, että viisumimaksun tarkistamisprosessi olisi tulevaisuudessa joustavampi. Komission ehdottama yhteisen viisumimaksun korotus on kuitenkin maltillinen, jotta sillä voitaisiin lisätä jäsenvaltioiden tuloja tarpeeksi viisumihakemusten käsittelyn luotettavuuden ja turvallisuuden tukemiseksi, mutta se ei kuitenkaan estäisi suurinta osaa hakijoista hakemasta viisumia. 3.3. Yhdenmukainen lähestymistapa pitkään voimassa olevien toistuvaisviisumien myöntämiseen Toistuvaisviisumin haltija voi matkustaa EU:hun useita kertoja viisuminsa voimassaoloaikana. Nämä toistuvat vierailut vaikuttavat myönteisesti EU:n talouteen ja kasvuun, ihmisten välisiin yhteyksiin ja kulttuurivaihtoon. Nykyisten toistuvaisviisumeja koskevien sääntöjen mukaan jäsenvaltioilla on kuitenkin suuri harkintavalta niiden myöntämisen suhteen. Tämä voi johtaa jäsenvaltioiden väliseen kilpailuun houkuttavista (matkailija)markkinoista, kahdenvälisten sopimusten tai järjestelyjen tekemiseen EU:n ulkopuolisten maiden kanssa sekä edullisimman viisumikohtelun etsimiseen (”visa shopping”). Nämä käytännöt heikentävät yhteisen viisumipolitiikan perusperiaatteita, eivätkä ne ole kaupan ja talouden kannalta suotuisia. Näiden käytäntöjen vuoksi esimerkiksi luotettavat ja säännöllisesti matkustavat liikematkustajat saattavat joutua hakemaan viisumia erikseen jokaista matkaa varten. Lisäksi hakijoille saattaa syntyä kannustin manipuloida hakemusta, jos he joutuvat epävarmaan tilanteeseen toistuvaisviisumia koskevaa hakemusta jättäessään. Näistä syistä komissio ehdottaa pakottavia sääntöjä toistuvaisviisumin myöntämiseen. Niiden mukaan hakijoille, joilla on moitteeton viisumihistoria, voitaisiin myöntää toistuvaisviisumi, jonka voimassaoloaika pitenee yhdestä vuodesta viiteen vuoteen haettaessa peräkkäisiä viisumeja. 3.4. Yksinkertaistetut viisumimenettelyt ja lyhytkestoisen matkailun helpottaminen Yksi viisumipolitiikan yleisistä tavoitteista on laillisen matkustamisen helpottaminen, ja myös sitä olisi edistettävä. Komissio ehdottaa, että säilytettäisiin useita viisumihakemusmenettelyn yksinkertaistamiseen tähtääviä ehdotuksia, jotka esitettiin jo aikaisemmassa viisumisäännöstön uudelleenlaadintaehdotuksessa. Näitä ovat mahdollisuus hakea viisumia entistä aikaisemmin, viisumihakemuslomakkeen jättäminen ja allekirjoittaminen sähköisesti sekä hakemuksesta päättämisen määräaikojen lyhentäminen. Komissio ehdottaa myös, että vilpittömässä mielessä toimiville hakijoille tarjotaan jonkin verran joustoa, jotta voidaan edistää lyhyitä turistimatkoja ja vauhdittaa EU:n talouskasvua. Jäsenvaltioille voitaisiin sallia kertaviisumien myöntäminen ulkorajoilla väliaikaisena erityisjärjestelynä, johon sovelletaan tiukkoja sääntöjä. Tämän järjestelyn mukaisesti myönnetty viisumi olisi voimassa ainoastaan sen myöntäneessä jäsenvaltiossa yhtä maahantuloa ja enintään seitsemän päivän oleskelua varten. 4. TURVALLISUUDEN PARANTAMINEN VIISUMITIETOJÄRJESTELMÄN TARKISTAMISEN JA YHTEENTOIMIVUUDEN TÄYSIMÄÄRÄISEN HYÖDYNTÄMISEN KAUTTA Myös viisumitietojärjestelmä (VIS) on hyvin tärkeä osa viisumipolitiikan kehystä. VIS on toiminut vuodesta 2011 teknisenä ratkaisuna, jolla helpotetaan viisumimenettelyä. Sen avulla jäsenvaltioiden viranomaiset voivat i) tarkistaa nopeasti ja tehokkaasti tarvittavat tiedot muista kuin EU-kansalaisista, jotka tarvitsevat viisumin matkustaakseen EU:hun ja ii) tehdä päätöksiä viisumihakemuksista. Rajanylitystietojärjestelmä (EES) on käytössä vuodesta 2020. Sen on tarkoitus olla täysin yhteentoimiva VIS-järjestelmän kanssa ja tehostaa VIS-järjestelmää tarjoamalla tietoa muiden kuin EU-kansalaisten viisumien käytöstä. Sen avulla voidaan myös vahvistaa Schengen-alueella jo käyneen viisuminhaltijan asema vilpittömässä mielessä toimivana matkustajana. Myös VIS sisältyi laajaan pohdintaprosessiin, joka koski tietojärjestelmien yhteentoimivuutta. Tämä prosessi johti yhteentoimivuutta koskevaan ehdotukseen, jolla on tarkoitus saada EU:n turvallisuuden, rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan alojen tietojärjestelmät toimimaan yhdessä aiempaa järkevämmin ja tehokkaammin. Yhteentoimivuuden kannalta keskeinen uudistus on yhteinen EES-ETIAS-VIS-alusta, joka on suuri edistysaskel viisumeita, turvallisuutta sekä rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallintaa koskevien tietojen kokoamisessa ja vaihtamisessa. Keskitetty hakuportaali (eurooppalainen hakuportaali) mahdollistaa yksittäisten hakujen tekemisen ja tulosten saamisen eri järjestelmistä. Tämän ansiosta viisuminhakijoiden tausta voidaan tarkastaa aiempaa tehokkaammin, mikä lisää turvallisuutta alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. VIS-järjestelmän oikeudellisen kehyksen keväällä esiteltävään tulevaan tarkistukseen sisältyy yhteentoimivuuteen liittyviä toimenpiteitä, joilla tehostetaan viisumihakemusten käsittelyä (ks. kohta 4.1). Ehdotuksessa käsitellään todennäköisesti myös muita kysymyksiä, jotka havaittiin vuonna 2016 toteutetussa VIS-järjestelmän arvioinnissa (ks. kohdat 4.2 ja 4.3). VIS-ehdotusta valmistellaan parhaillaan. Valmistelutyöhön sisältyy teknisiä selvityksiä ja vaikutustenarviointi, jossa analysoidaan myös vaikutusta perusoikeuksiin. 4.1. Viisumihakemusten käsittelyyn liittyvien tarkastusten lisääminen yhteentoimivuuden avulla Voimassa olevien sääntöjen mukaan konsulaattien on tarkastettava ainoastaan Schengenin tietojärjestelmästä (SIS), onko viisumipakon alaisella matkustajalla maahantulokielto. Viisuminhakijoista ei ole pakko tehdä hakua missään muussa EU:n tietokannassa (esim. Eurodacissa), Interpolin varastettujen ja kadonneiden matkustusasiakirjojen tietokannassa tai TDAWN-tietokannassa. Kun ETIAS on käytössä, EU:hun tulevista viisumivapauden piiriin kuuluvista matkustajista on tehtävä taustatarkastus kaikissa asiaa koskevissa EU:n tietokannoissa. Jotta muuttoliikkeeseen ja turvallisuuteen liittyviä riskejä voitaisiin ehkäistä paremmin, komissio analysoi EU:n toimien tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudattaen, voitaisiinko viisumihakemusten käsittelyä koskevia sääntöjä muuttaa siten, että viisumivaatimuksen piiriin kuuluvien ja siitä vapautettujen matkustajien tausta tarkastetaan vähintään keskenään vertailukelpoisella tavalla. Kun eurooppalainen hakuportaali on käytössä, toimivaltaiset – myös viisumien myöntämisestä vastaavat – viranomaiset voivat tehdä keskitettyjä hakuja kaikkiin järjestelmiin, joita niillä on oikeus käyttää (esim. Eurodac, EES ja ECRIS-TCN), eikä hakuja enää tarvitse tehdä erikseen kussakin järjestelmässä. Eurooppalaista hakuportaalian avulla viisumimenettelyssä voidaan turvallisuuteen ja laittomaan muuttoliikkeeseen liittyviä riskejä, kun viisumivirkailijat voivat tehdä viisuminhakijoista nopeita ja tehokkaita taustatarkastuksia. Yhteentoimivuutta koskevan ehdotuksen tavoitteena on myös helpottaa moni-identiteettisten henkilöjen havaitsemista ja henkilöllisyyspetosten torjuntaa. Tämän yhteentoimivuuteen tähtäävän toiminnon avulla hakemusta käsittelevälle viisumiviranomaiselle ilmoitetaan automaattisesti, jos hakijalla on eri identiteettejä, jolloin viranomainen voi toteuttaa aiheellisia toimia. 4.2. Rajoja ja turvallisuutta koskevien jäljellä olevien tietovajeiden korjaaminen: pitkäaikaista oleskelua varten myönnettyjen viisumien ja oleskelulupien sisällyttäminen VIS-järjestelmään Korkean tason asiantuntijaryhmän loppuraportissa todettiin, että EU:n tasolla vallitsee tietovaje niiden asiakirjojen suhteen, joiden perusteella muut kuin EU:n kansalaiset voivat oleskella tietyn jäsenvaltion alueella pidempään kuin 90 päivää minkä tahansa 180 päivän jakson aikana. Nykyään näitä asiakirjoja ja niiden haltijoita koskevia tietoja ei kerätä eikä niitä voi tarkistaa yhdestäkään EU:n laajuisen, rajavalvonnan tai turvallisuuden alaa koskevan laaja-alaisen tietojärjestelmän kautta (lukuun ottamatta jossain määrin SIS-järjestelmää). Jäsenvaltiot katsovat, että näiden asiakirjojen hallinta nykyisellä tavalla on puutteellista, minkä vuoksi muilla kuin EU:n kansalaisilla on ongelmia rajanylityksen yhteydessä ja tämän jälkeen vapaassa liikkuvuudessa alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. Jäsenvaltiot ovat tämän vuoksi pyytäneet komissiota arvioimaan, olisiko tarpeellista, toteuttamiskelpoista ja oikeasuhteista perustaa EU:n keskusrekisteri, joka sisältää tiedot pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluviisumeista, jotta puutteellisia tietoja tähän ryhmään kuuluvista muista kuin EU-kansalaisista voidaan täydentää.

Tekninen selvitys sellaisen EU:n keskusrekisterin perustamisesta, joka sisältää tiedot pitkäaikaisista viisumeista ja oleskeluasiakirjoista, valmistui syyskuussa 2017. Selvityksessä todettiin, että tietotekniikan turvallisuuden, täytäntöönpanon sujuvuuden ja kustannustehokkuuden kannalta toteuttamiskelpoisin ratkaisu olisi liittää rekisteri osaksi VIS-järjestelmää. 4.3. Rajoja ja turvallisuutta koskevien jäljellä olevien tietovajeiden korjaaminen lyhytaikaista oleskelua varten myönnettäviä viisumeita koskevien hakemusten käsittelyssä: hakijoiden sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentaminen ja matkustusasiakirjojen jäljennösten tallentaminen VIS-järjestelmään Komissio arvioi parhaillaan myös seuraavia kysymyksiä: ·Mahdollisuus viisumivelvollisuuden piirissä olevien lasten sormenjälkien ottamista koskevan ikärajan alentamiseen ja sormenjälkien tallentaminen VIS-järjestelmään. Näin voitaisiin suojella lapsia paremmin ja torjua ihmiskauppaa ja laitonta muuttoliikettä ja asettaa lasten etu etusijalle. ·Mahdollisuus tallentaa VIS-järjestelmään viisuminhakijoiden menettelyn aikana toimittamien matkustusasiakirjojen jäljennöksiä. Tämän ansiosta olisi mahdollista tiukentaa näiden asiakirjojen tarkastuksia ja tehostaa palauttamismenettelyjä. Tällä toimenpiteellä tuettaisiin EU:n palauttamispolitiikkaa, mutta sen täytäntöönpanossa käytettäisiin VIS-järjestelmää. 5. EU:N VIISUMIPOLITIIKAN JA MUIDEN POLITIIKKOJEN VÄLISEN JOHDONMUKAISUUDEN PARANTAMINEN EU:n yhteinen viisumipolitiikka on yhä tärkeämpi osa EU:n ulkosuhteita globalisoituneessa maailmassa. Monen kumppanimaan tärkein poliittinen prioriteetti niiden EU-suhteissa on viisumivapauden saaminen tai jatkaminen. Viisumipolitiikan ja muilla aloilla tehtyjen, erityisesti kauppasopimuksiin liittyvien sitoumusten välistä johdonmukaisuutta olisi tarkasteltava, samoin kuin yhteisen viisumipolitiikan ja jäsenvaltioiden tiettyjen EU:n ulkopuolisten maiden kanssa tekemien kahdenvälisten viisumivapaussopimusten johdonmukaisuutta. Parhaillaan neuvoteltavina oleviin EU:n uuden sukupolven kauppasopimuksiin sisältyy tyypillisesti palvelusektori, minkä ansiosta henkilöt voivat investoida ja tarjota palveluja toisen osapuolen alueella. Kun tarkastellaan tällaisten henkilöiden tilapäistä oleskelua jäsenvaltioiden alueella, komission toteuttamassa laillista maahanmuuttoa koskevien direktiivien toimivuustarkastuksessa vahvistetaan, että viisumisäännöstö tai laillista maahanmuuttoa koskeva voimassaoleva lainsäädäntö ei kata tiettyjä palveluntarjoajien luokkia, jotka kuuluvat kauppasopimusten piiriin (esimerkiksi palveluntarjoajat, joilla on oikeus enintään kuuden kuukauden oleskeluun 12 kuukauden välein). Komissio analysoi, kuinka voidaan lisätä synergiaa toisaalta kauppasopimuksissa tehtyjen sitoumusten välillä ja toisaalta EU:n viisumipolitiikan ja laillista maahanmuuttoa koskevan politiikan välillä näiden palveluntarjoajien suhteen. Lisäksi tarvitaan lisäanalyysiä kahdenvälisistä viisumivapaussopimuksista, joita jäsenvaltiot ovat tehneet tiettyjen EU:n ulkopuolisten maiden kanssa ennen kuin Amsterdamin sopimus tuli voimaan vuonna 1999 ja viisumipolitiikasta tuli yhteistä politiikkaa. Nämä kahdenväliset sopimukset ovat yhä voimassa, koska asianomaiset jäsenvaltiot ja EU:n ulkopuoliset maat pitävät niitä hyvin tärkeinä pääasiassa historiallisista ja poliittisista syistä. Tällaiset kahdenväliset sopimukset eivät kuitenkaan sovi yhteen aidosti yhteisen politiikan kanssa, ja niistä aiheutuu rakenteellisia ongelmia, sillä niiden piiriin kuuluvat muut kuin EU-kansalaiset voisivat jatkaa miltei pysyvästi oleskeluaan alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. EES-asetuksen mukaan näitä sopimuksia arvioidaan kolme vuotta sen jälkeen kun rajanylitystietojärjestelmä on otettu käyttöön. Komissio käynnistää pohdinnan siitä, minkälainen nämä sopimukset korvaava EU-väline voisi olla muodoltaan ja soveltamisalaltaan. Se tarkastelee esimerkiksi vaihtoehtoja tiettyjen EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten yli 90 päivää kestävälle viisumivapaalle oleskelulle alueella, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa. Keskeyttämismekanismia, jolla asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II lueteltujen muiden kuin EU-kansalaisten viisumivapaus voidaan keskeyttää tilapäisesti, on tarkistettu hiljattain. Laittomaan maahanmuuttoon ja turvallisuuteen liittyviä riskejä vähennetään samaan aikaan kehittämällä uusia rajavalvonnan ja muuttoliikkeen hallinnan tietojärjestelmiä (kuten EES ja ETIAS) sekä tietokantojen välistä yhteentoimivuutta. Komissio katsoo tämän vuoksi, että tulevat ehdotukset EU:n ulkopuolisen maan siirtämisestä liitteeseen II on arvioitava erityisesti laittomaan muuttoliikkeeseen liittyvien riskien ja turvallisuusuhkien kannalta. Näihin ehdotuksiin on tarvittaessa liitettävä tapauskohtaisesti ehtoja asianomaisille EU:n ulkopuolisille maille, jotka ovat jo toteuttaneet tiettyjä toimenpiteitä, esimerkiksi ottaneet käyttöön biometrisen passin tai tehneet takaisinottosopimuksen. Nämä toimenpiteet määriteltäisiin asetuksessa (EY) N:o 539/2001 vahvistettujen perusteiden mukaisesti. 6. KOHTI DIGITAALISTA VIISUMIA Komission tarkoituksena on käynnistää keskustelu, jolla valmistellaan pohdintaa siitä, pitäisikö siirtyä digitaaliseen viisumiin. Vaikka teknologia on viisumisäännöstön hyväksymisen jälkeen kehittynyt merkittävästi, viisumihakemuksia käsitellään edelleen pitkälti menettelyin, jotka ovat peräisin ajalta ennen digitaalista vallankumousta. Nykyinen viisumiprosessi on jo nyt osittain sähköinen ja hakemukset ja päätökset rekisteröidään VIS-järjestelmään. Kuitenkin paperiasiakirjoihin perustuu edelleen kaksi tärkeää vaihetta: viisumihakemusten ja vaadittujen liiteasiakirjojen jättäminen sekä itse viisumitarran myöntäminen. Näissä kahdessa vaiheessa hakijat ovat eniten suoraan osallisina, sillä heidän täytyy olla itse läsnä konsulaatissa / ulkoisen palveluntarjoajan tiloissa i) jättäessään hakemuksen ja ensimmäistä kertaa hakevien myös antaessaan sormenjäljet ii) noutaessaan matkustusasiakirjan prosessin päätteeksi. Useat maat (esimerkiksi Yhdysvallat, Australia ja Turkki) ovat jo alkaneet siirtyä sähköisiin viisumiohjelmiin, ja jotkin jäsenvaltiot ovat myös aloittaneet (osittaisia) sähköisiä viisumihakemusmenettelyjä. Vuoden 2017 jälkipuoliskolla neuvostossa ryhdyttiin keskustelemaan jäsenvaltioiden kanssa viisumihakemusten käsittelyn digitoinnista. Tarkoituksena on parantaa ja helpottaa nykyisiä viisumihakemusten käsittelyn käytäntöjä. Keskusteluissa keskityttiin kahteen konkreettiseen vaihtoehtoon, jotka olivat i) fyysisen viisumitarran korvaaminen digitaalisella viisumilla; ii) nykyisen paperihakemuksen korvaaminen verkossa toteutettavalla hakemusmenettelyllä. Suurin osa jäsenvaltioista on kiinnostunut digitaalisten viisumien käytöstä. Ne ovat maininneet mahdollisina etuina esimerkiksi konsulaattien alhaisemmat kulut ja hakuprosessin nopeutumisen, tehostumisen ja asiakasystävällisyyden. Yleisesti kuitenkin ajateltiin, että monet osatekijät edellyttäisivät perusteellista lisäarviointia ja selvitystä, ja että etusijalle olisi asetettava EES- ja ETIAS-järjestelmien sekä yhteentoimivuutta koskevien ehdotusten kehittäminen ja täytäntöönpano. Komissio uskoo, että digitaalinen viisumi on pitkällä aikavälillä oikea vaihtoehto. Se aloittaa tämän vuoksi toteutettavuustutkimusten tekemisen vuoden 2018 loppuun mennessä. Komissio katsoo tämän vuoksi, että sidosryhmien edustajien kanssa on tarpeen käynnistää keskustelu siitä, miten teknologian kehitystä voidaan hyödyntää viisumihakemusten käsittelyn keventämiseksi ja yksinkertaistamiseksi hakijoiden ja konsulaattien eduksi. Keskusteluun sisältyy vaihtoehtojen arvioiminen ja sellaisten pilottihankkeiden edistäminen, joilla valmistellaan tulevia ehdotuksia. Poliittisessa keskustelussa voidaan käyttää hyväksi myös joidenkin jäsenvaltioiden jo toteuttamien pilottihankkeiden tuloksia. Tietyt jäsenvaltiot ovat jo alkaneet siirtää viisumihakemuksia koskevaa päätöksentekoa konsulaateilta keskusviranomaisille. Tämän vuoksi olisi käynnistettävä keskustelu siitä, voidaanko tällaisissa tapauksissa turvata viisumihakemusten käsittelyn luotettavuus ja turvallisuus ja millaisissa olosuhteissa näin voitaisiin tehdä. Tässä keskustelussa on pohdittava toisaalta, kuinka tärkeää on tuntea kuhunkin viisumihakemukseen liittyvän maahanmuuttoriskin paikalliset olosuhteet ja mitkä toisaalta ovat keskitetyn lähestymistavan edut tehokkuuden ja läpinäkyvyyden kannalta. 7. PÄÄTELMÄ