Useat vastaajat totesivat, että varastointijärjestelmät ovat paras ratkaisu uusiutuvan energian tuotannon hallinnan joustavoittamiseksi ja energian tarjoamiseksi yöaikaan (40). Eräät osallistujat mainitsivat, että on tarpeen tehostaa aurinkosähköpaneelien lisäksi muitakin aurinkoenergiateknologioita, kuten keskittävää aurinkoenergiaa (10) ja aurinkolämpöä (15). Yksi vastaajien ilmoittamista keskeisistä haasteista oli sellaisen työvoiman kehittäminen, jolla on tarvittavat tiedot, osaaminen ja pätevyys (7).

Eräät teollisuudenalat käyttivät tätä kanavaa vaatimustensa esittämiseksi. Ne katsoivat aurinkolämmön tarvitsevan lisätukea muun muassa siksi, että sitä voitaisiin käyttää laajemmin eräiden sellaisten teollisuuden prosessien hiilestä irrottamiseen, joiden tarjoama potentiaali on suuri mutta joissa edistyminen on hidasta. Keskittävän aurinkoenergian ala oli erityisen aktiivinen ja pyysi erityistä tukea verkon vakauden takaaville uusiutuville energialähteille, kuten keskittävälle aurinkoenergialle.

Myös aurinkoenergia-alan valmistusteollisuus esitti useita vaatimuksia. Niihin kuuluivat tällaisen teollisuuden tunnustaminen EU:n kannalta strategiseksi alaksi, rahoituksen saaminen (muun muassa Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen avulla), EU:n tason tavoitteen asettaminen valmistuskapasiteetille ja nykyisten polkumyyntitullien poistaminen tietyiltä aurinkosähkötuotteiden valmistukseen tarvittavilta komponenteilta.

Tiedotustapahtumat

Edellä mainittujen toimien lisäksi komissio järjesti 29. maaliskuuta EU:n aurinkoenergiastrategiaa käsitelleen virtuaalisen korkean tason sidosryhmäkonferenssin, jossa oli noin 250 osallistujaa. Puhujina oli korkean tason edustajia EU:n toimielimistä sekä EU:n aurinkoenergia- ja lämpöalan toimijoita, kuten teollisuuden, kansalaisjärjestöjen, sääntelyviranomaisten ja kansalaisyhteiskunnan edustajia, analyytikoita ja tutkijoita. Osallistujat kannattivat yksimielisesti aurinkoenergiajärjestelmien käyttöönoton nopeuttamista ja helpottamista siten, että samalla säilytetään ympäristö- ja sosiaalinormien korkea taso. Suurin osa osallistujista korosti alueiden monikäytön merkitystä. Myös Euroopan toimitusketjun vahvistamista korostettiin tärkeänä seikkana, joskaan osallistujat eivät olleet yksimielisiä siitä, mitä EU:n tason toimenpiteitä sen edistämiseksi voitaisiin toteuttaa. Kansalaisten johtamasta hajautetusta käyttöönotosta keskusteltiin keskeisenä tulevaisuuden osatekijänä, joka voisi perustua esimerkiksi energiayhteisöihin.

Komissio osallistui myös kolmeen tekniseen työpajaan, joissa käsiteltiin erityisiä aiheita tutkijoiden ja teollisuuden sidosryhmien kanssa:

·Ensimmäisessä työpajassa, jossa käsiteltiin rakennuksiin integroitavia aurinkosähköjärjestelmiä, sidosryhmät korostivat, että tällaisten järjestelmien tuotteiden on käytävä läpi kaksinkertainen sertifiointimenettely rakennustuotteina ja sähkötuotteina ja että EU:ssa ei ole käytössä yhdenmukaisia tuotesertifiointimenettelyjä.

·Toisessa, aurinkosähköalan valmistusteollisuuden mahdollisuuksia ja esteitä käsitelleessä työpajassa sidosryhmät huomauttivat, että vaikka innovointi on edelleen EU:n keskeinen etu, valmistuksen puute heikentää innovointiympäristön kilpailukykyä. Rahoituksen saanti esitettiin keskeisenä edellytyksenä, jotta tuotantoa voidaan laajentaa tuontituotteiden aiheuttaman kilpailun vuoksi. Tämä kilpailu on osallistujien näkemyksen mukaan seurausta epätasapuolisista toimintaedellytyksistä kansainvälisellä tasolla.

·Kolmannessa työpajassa, johon osallistui keskittävän aurinkoenergian alan (sekä sähkö- että lämpöalan) edustajia, sidosryhmät esittivät näkemyksensä, jonka mukaan keskittävän aurinkoenergian ei pitäisi joutua kilpailemaan aurinkosähkön kanssa kustannusten perusteella, koska se tuottaa järjestelmään lisäarvoa lämmön varastoinnin muodossa ja voi esimerkiksi toimittaa sähköä yöllä. Tästä syystä ne kehottivat laatimaan huutokauppamalleja, joissa tunnustetaan säädettävän uusiutuvan energian edut.

Päätelmät

Avoimen julkisen kuulemisen tulokset vastaavat suurelta osin aloitteen päätavoitteita. Ne osoittavat, että aurinkoenergian nopeampaa käyttöönottoa EU:ssa ja EU:n aurinkoteollisuuden laajempaa roolia tässä prosessissa tuetaan voimakkaasti.

On tärkeää korostaa, että joitakin tämän kuulemisprosessin kautta esitetyistä pyynnöistä käsitellään muissa käynnissä olevissa aloitteissa tai ne sisältyvät Euroopan komission suunnitelmiin. Tämä koskee erityisesti tämän aloitteen kanssa rinnakkaista aloitetta uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyjen nopeuttamiseksi, koska tätä seikkaa pidettiin laajalti käyttöönoton nopeuttamisen suurimpana esteenä. Muut kysymykset liittyvät voimassa olevan EU:n lainsäädännön kokonaisvaltaiseen täytäntöönpanoon ja ehdotuksiin, jotka esitettiin 55-valmiuspaketissa vuonna 2021, muun muassa ehdotukseen uusiutuvan energian direktiivin tarkistamisesta.

Keskeinen lähtökohta tässä aloitteessa on se, että EU:n uusiutuvaa energiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan kaikkia käyttöönottomuotoja. Kuulemisprosessin tulokset tukevat selvästi tätä lähestymistapaa. Laajamittainen käyttöönotto on välttämätöntä, ja sen on sovittava yhteen maan muiden käyttötarkoitusten ja tiukkojen ympäristönormien kanssa. Lisäksi on edistettävä maatalouteen tai liikenneinfrastruktuuriin liittyviä innovatiivisia käyttöönottomuotoja. Kansalaisten ja yhteisöjen johtaman hajautetun käyttöönoton tukemiseksi on myös otettava käyttöön kannustimia ja poistettava tarpeettomia esteitä.

Kuulemisessa saatiin vahvistus myös sille, että sidosryhmät tukevat voimakkaasti EU:n aurinkoenergia-alan suurempaa roolia joko sen tuottamien taloudellisten hyötyjen vuoksi tai koska sen toivotaan vähentävän nykyistä tuontiriippuvuutta. On olemassa monia erilaisia välineitä, joilla EU voi edistää tätä prosessia. Lisäksi kuulemisessa ilmeni, että tiukkojen kestävyysstandardien mukaisille aurinkoenergiatuotteille on selvästi kysyntää.