Muutettu ehdotus: neuvoston päätös tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta: «Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen» (2002-2006) (komission esittämä yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) /* KOM/2002/0043 lopull. - CNS 2001/0123 */



Virallinen lehti nro 181 , 30/07/2002 s. 0072 - 0093



Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta: "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" (2002-2006) (komission esittämä yhteisön perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) PERUSTELUT Komissio antoi ehdotuksensa tutkimuksen ja teknologian kehittämisen kuudenneksi puiteohjelmaksi (EY ja Euratom) [1] 21. helmikuuta 2001 ja ehdotuksensa kuudennen puiteohjelman täytäntöön paneviksi erityisohjelmiksi [2] 30. toukokuuta 2001. Ehdotusten laadinnassa tavoitteena on ollut tukea eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. [1] KOM(2001) 94. [2] KOM(2001) 279. Puiteohjelmapäätöksiä koskevissa neuvotteluissa on nyt saatu päätökseen tärkeä vaihe, kun parlamentti on käsitellyt asiaa ensimmäisessä käsittelyssään (14. marraskuuta 2001) ja neuvosto on hyväksynyt yhteisen kantansa (28 Tammikuu 2002). Parlamentin ja neuvoston kannat uuteen puiteohjelmaan ovat varsin lähellä toisiaan ja niissä ollaan osapuilleen yhtä mieltä kokonaisbudjetista ja sen jakautumisesta, ohjelman rakenteesta, tieteellisista ja teknologisista painopisteistä ja toteutustavoista. Komissio on omalta osaltaan pyrkinyt lähentämään näkemyksiä erityisesti muuttamalla puiteohjelmaehdotuksiaan niin, että niissä otetaan huomioon huomattava osa parlamentin tarkistuksista. [3] Komissio voi tyytyväisenä todeta, että uuden puiteohjelman periaatteista on päästy neuvoston ja parlamentin ponnistelujen avulla varsin laajaan yksimielisyyteen. Tämä koskee erityisesti uusien tehokkaiden toteutusvälineiden painottamista, vahvaa keskittymistä ensisijaisiin aihealueisiin ja joustavuuden lisäämistä ohjelman toteutuksessa. [3] KOM(2001) 709. Nyt on saavutettu tarpeeksi vakaa perusta, jotta komissio voi esittää muutetut ehdotuksensa erityisohjelmiksi. Niissä otetaan huomioon puiteohjelmaan ensimmäisessä käsittelyssä esitetyt muutokset ja niiden vaikutukset tehtävään tutkimukseen ja ohjelman toteutukseen. Pyrkimyksenä on auttaa muita toimielimiä erityisohjelmiin perehtymisessä ja niitä koskevissa jatkoneuvotteluissa, jotta puiteohjelmasta, osallistumissäännöistä ja erityisohjelmista päästäisiin hyvissä ajoin yksimielisyyteen. Mittavimmat muutokset komission aiempiin ehdotuksiin liittyvät ohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen", johon on tehty muun muassa seuraavat muutokset: - Ensisijaisen aihealueen 1 rakennetta ja tutkimussisältöä on muutettu vastaamaan sen uutta jakoa kahteen osaan (Genomiikan huippututkimus ja sovellukset terveysalalla sekä Merkittävimmät sairaudet) ja ensisijaista aihealuetta 6 on muutettu vastaamaan sen uutta jakoa kolmeen osaan (Kestävät energiajärjestelmät, Kestävä pintaliikenne ja Globaalimuutos ja ekosysteemit). Muiden ensisijaisten aihealueiden tutkimussisältöön on tehty vähäisempiä mutta joissain tapauksissa kuitenkin merkittäviä muutoksia. - Osion "Eri alojen politiikan tukeminen sekä tieteellisten ja teknisten tarpeiden ennakointi" politiikan tarpeita palvelevia alkuperäisiä tutkimuspainotuksia on joiltain osin muutettu, ja samalla on vahvistettu ensisijaisiin aihealueisiin liittyvää tutkimusta (erityisesti maatalouden ja meriekosysteemien tutkimuksessa). Tässä on otettu huomioon ensimmäisestä käsittelystä aiheutuneet sisällön muutokset ja huomattavat budjettileikkaukset. - Toteutusvälineiden kuvausta (liite III) on tarkennettu ja selkiytetty ensimmäistä käsittelyä edeltäneen keskustelun pohjalta. Tämä kuvastaa pyrkimystä jouhevaan siirtymiseen "perinteisistä" "uusiin" toteutusvälineisiin ensisijaisten aihealueiden tutkimuksessa sekä ajatusta neljännestä toteutusvälineestä huippuosaamisen asteittaisen kehittämisen hengessä (ns. escalier d'excellence). Komissio ehdottaa, että sillä olisi tämän ohjelman toteutuksessa apunaan jäsenvaltioiden edustajista koostuva komitea. Komitea kokoontuisi eri kokoonpanoissa sen mukaan, mitä tutkimuksen ensisijaista aihealuetta käsitellään. Ohjelmaan "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" tehdyt muutokset liittyvät lähinnä tutkijoiden liikkuvuuteen ja tutkimusinfrastruktuuriin, joiden osalta on tarkennettu ja selkiytetty käytettäviä menetelmiä ja toteutusvälineitä. Lisäksi on otettu huomioon näiden toimien entistä pienempi budjetti. Euratomin ydinenergiaohjelman suurimmat muutokset liittyvät fissio-osuuteen, johon on lisätty uusi säteilysuojausta ja ydinlaitosten turvallisuuteen liittyviä toimia koskeva aihealue. Molemmissa ohjelmissa toteusvälineiden kuvaukset (liite III) on muutettu vastaamaan ohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" vastaavia kuvauksia. Budjettiosuudet on kaikilta osin muutettu neuvoston yhteisen kannan mukaisiksi. 2001/0123 (CNS) Muutettu ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta: "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" (2002-2006) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 166 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen [4], [4] EYVL ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [5], [5] EYVL ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [6], [6] EYVL sekä katsoo seuraavaa: (1) Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön kuudennesta monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta (jäljempänä 'puiteohjelma ') tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o .../.../EY [7] pannaan Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artiklan 3 kohdan mukaisesti täytäntöön erityisohjelmin, joissa määritetään yksityiskohtaiset toteutussäännöt ja erityisohjelmien kesto sekä osoitetaan tarpeellisiksi katsotut varat. [7] EYVL (2) Puiteohjelma muodostuu kolmesta suuresta toimikokonaisuudesta, jotka ovat "Yhteisön tutkimuksen kohdentaminen ja integrointi", "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" ja "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ja joista toiseksi mainittu on määrä toteuttaa tämän erityisohjelman avulla. (3) Tähän ohjelmaan olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o .../.../EY [8] hyväksyttyjä sääntöjä, jotka koskevat yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tulosten levittämistä puiteohjelmassa (jäljempänä 'osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt'). [8] EYVL (4) Uudet toteutusvälineet (integroidut hankkeet ja huippuosaamisen verkostot) nähdään yleisesti ottaen ensisijaisina keinoina saavuttaa tavoitteet, jotka liittyvät kriittiseen massaan, hallinnoinnin yksinkertaistamiseen ja yhteisön tutkimuksesta jo harjoitettuun kansalliseen toimintaan nähden saatavaan Euroopan tason lisäarvoon sekä tutkimusvalmiuksien integroimiseen. Niiden avulla olisi oltava mahdollista vähentää henkilöstö- ja hallintokustannuksia siten, että ne ovat enintään 6,0 prosenttia ohjelman toteuttamiseen tarvittavaksi katsotusta kokonaismäärästä. (5) Yhteisön perustamissopimuksen 170 artiklan nojalla tähän ohjelmaan voivat osallistua kaikki valtiot, jotka ovat tehneet asiaa koskevat sopimukset, ja hankekohtaisesti ohjelmaan voivat osallistua myös kolmansien maiden yksiköt ja kansainväliset tieteellisen yhteistyön järjestöt, jos niiden osallistuminen on yhteisen edun mukaista. (6) Ohjelman toteutuksessa olisi painotettava pk-yritysten tarpeita ja edistettävä niiden osallistumista. (7) Tähän ohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa olisi noudatettava erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa mainittuja eettisiä perusperiaatteita. (8) Naisten asemaa ja roolia eurooppalaisessa tieteessä ja tutkimuksessa pyritään vahvistamaan ja laajentamaan toteuttamalla komission tiedonantoon "Naiset ja tiede" [9] sekä samaa aihetta koskevaan neuvoston päätöslauselmaan [10] ja Euroopan parlamentin päätöslauselmaan [11] perustuvaa toimintasuunnitelmaa; tätä varten tarvitaan lisää tehostettuja toimia. [9] KOM(1999) 76. [10] Päätöslauselma 20. toukokuuta 1999, EYVL C 201, 16.7.1999. [11] Päätöslauselma 3. helmikuuta 2000, PE 284 656. (9) Osallistumista tämän ohjelman toimiin kannustetaan asettamalla kaikki tarvittavat toimien sisältöä, osallistumisehtoja ja menettelyjä koskevat tiedot ajoissa mahdollisten, myös assosioituneista ehdokasmaista ja muista assosioituneista maista tulevien osallistujien saataville. Kehitysmaiden, Välimeren maiden - Länsi-Balkanin alue mukaan luettuna - sekä Venäjän ja uusien itsenäisten valtioiden tutkijoiden ja tutkimuslaitosten osallistumista tuetaan erityistoimin. (10) Tämä ohjelma toteutetaan joustavasti, tehokkaasti ja avoimesti ottaen huomioon erityisesti tiedeyhteisön, yritysten, käyttäjien ja poliittisten päätöksentekijöiden asiaankuuluvat etunäkökohdat. Ohjelmassa toteutettavat tutkimustoimet on tarvittaessa sovitettava yhteisön eri aloilla harjoittaman politiikan tarpeisiin sekä tieteelliseen ja teknologiseen kehitykseen. (11) Koska tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavat toimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [12] 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpiteitä, toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. [12] EYVL 184, 17.7.1999, s. 23. (12) Komission olisi asianmukaisessa vaiheessa teetettävä riippumaton arviointi tämän ohjelman kattamilla aloilla harjoitetusta toiminnasta; arviointi tehdään avoimesti kaikkien asiaan liittyvien toimijoiden kannalta, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. Hyväksytään puiteohjelman mukaisesti erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" (jäljempänä 'erityisohjelma') ajanjaksolle, joka alkaa [.....] ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. 2. Erityisohjelman tavoitteet sekä tieteelliset ja teknologiset painopisteet määritellään liitteessä I. 2 artikla Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi katsottu rahoitusmäärä on puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteen II mukaisesti 2 655 miljoonaa euroa, josta enintään 6,0 prosenttia saa olla komission hallintokuluja. Tämän määrän ohjeellinen jakautuminen esitetään liitteessä II. 3 artikla Kaikessa tähän erityisohjelmaan kuuluvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. 4 artikla 1. Yhteisön osallistumiseen erityisohjelmaan sovelletaan rahoituksen osalta puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä. 2. Erityisohjelman toteuttamisessa käytettävät välineet määritellään puiteohjelmasta tehdyn päätöksen liitteissä I ja III ja kuvaillaan liitteessä III. 3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä. 5 artikla 1. Komissio laatii erityisohjelman toteutusta varten työohjelman, jossa määritellään tarkemmin toteutusaikataulu sekä liitteessä I asetetut tavoitteet ja tieteelliset ja teknologiset painopisteet. 2. Työohjelmassa otetaan huomioon asiaan liittyvä tutkimustoiminta jäsenvaltioissa, assosioituneissa valtioissa sekä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä organisaatioissa. Työohjelmaa tarkistetaan tarpeen mukaan. 6 artikla 1. Komissio vastaa erityisohjelman toteutuksesta. 2. Tämän päätöksen 7 artiklassa säädettyä menettelyä sovelletaan seuraaviin toimenpiteisiin: - 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman laatiminen ja tarkistaminen, johon sisältyy myös ensisijaisten toteutusvälineiden valinta ja niiden käyttöä koskevat, myöhemmin mahdollisesti tehtävät muutokset, - muutosten tekeminen liitteessä II esitettyyn kokonaismäärän ohjeelliseen jakautumiseen. 7 artikla 1. Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. 2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY [13] 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta. [13] EYVL 184, 17.7.1999, s. 23. 3. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kaksi kuukautta. 8 artikla 1. Komissio laatii säännöllisesti puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 4 artiklan mukaisen kertomuksen erityisohjelman toteutuksen edistymisestä, ja kertomus sisältää myös rahoitukseen liittyvää tietoa. 2. Komissio järjestää erityisohjelman kattamilla aloilla toteutettujen toimien riippumattoman seurannan ja arvioinnin, josta säädetään puiteohjelmasta tehdyn päätöksen 6 artiklassa. 9 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Tehty Brysselissä [...] Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [...] LIITE I Tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä toimet pääpiirteittäin Johdanto Tässä erityisohjelmassa pureudutaan joihinkin olennaisimpiin rakenteellisiin heikkouksiin, joita ilmenee kaikilla eurooppalaisen tutkimustoiminnan aloilla ja jotka vaikuttavat todennäköisesti yhä merkittävämmin EU:n valmiuksiin vastata kansalaistensa tarpeisiin, kun jäsenvaltioiden talous ja yhteiskunta ovat muuttumassa yhä enemmän osaamiseen perustuviksi. Näin ollen tämän erityisohjelman tarkoituksena on: - edistää kaikilla tasoilla tutkimustulosten muuntamista käyttökelpoisiksi ja kaupallisesti arvokkaiksi innovaatioiksi; - edistää tutkijavoimavarojen kehittämistä (koska ne ovat raaka-aine, jonka varaan tutkimusosaaminen on rakennettava) sekä tutkijoiden liikkuvuutta ja samalla tutkijoiden tietämyksen ja asiantuntemuksen lisääntymistä Euroopan maiden välillä ja Euroopan ulkopuolisista maista Eurooppaan; - edistää huipputason tutkimusinfrastruktuureiden kehittämistä ja pitämistä ajan tasalla entistä rationaalisemmin ja kustannustehokkaammin ja saattaa tutkimusvälineistö sekä niihin liittyvät resurssit kaikkialla Euroopassa yleisemmin niiden tutkijoiden ulottuville, joille voi olla niistä hyötyä; - kehittää keinoja entistä rakentavamman ja tehokkaamman vuoropuhelun käymiseksi yleensä tutkijoiden ja kansalaisten välillä, jotta koko yhteiskunnalla olisi valistuneempi ja rakentavampi vaikutus tieteen, teknologian ja innovoinnin kehittämiseen ja hallinnointiin tulevaisuudessa. Tässä erityisohjelmassa toteutettavat toimet sopivat luonteensa ja toteutustapojensa vuoksi kaikille tutkimuksen ja teknologian aloille. Tämän erityisohjelman toimilla on erityiset tavoitteet, jotka eroavat muissa puiteohjelman osissa toteutettavien toimien tavoitteista ja täydentävät niitä. Tässä yhteydessä vertailukohtana ovat erityisesti toimet erityisohjelmassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" määritellyillä EU:n tutkimuksen ensisijaisilla aihealueilla, ja erityistä huomiota aiotaan kiinnittää näiden kahden erityisohjelman toimien yhdenmukaisuuteen. Toimien toisiaan täydentävä luonne ilmenee seuraavasti: - erityisohjelmaan kuuluvien toimien toteutuksen myötä mahdollisuudet kehittää tutkijavoimavaroja ja siirtää tietämystä parantuvat; tämä koskee muun muassa tutkimuksen ensisijaisia aihealueita sekä käyttöalaltaan laajoja tutkimusinfrastruktuureja, mukaan luettuina infrastruktuurit, joiden käyttöala kattaa useita ensisijaisia aihealueita; - erityisohjelmassa käytetään kulloinkin sopivia yhtenäisiä menetelmiä ja välineitä innovoinnin edistämiseksi tutkimuksen avulla ja tutkimuksen sovittamiseksi entistä paremmin yhteiskunnallisiin kysymyksiin; samoin luodaan yhdenmukaiset puitteet sellaisten toimien toteuttamiselle, jotka kohdistuvat tutkijavoimavaroihin, infrastruktuurien tukemiseen ja tutkimuksen eettisesti kestävään harjoittamiseen; näitä voidaan soveltaa muun muassa integroitujen hankkeiden ja huippuosaamisen verkostojen yhteydessä. Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneita maita kannustetaan osallistumaan tähän erityisohjelmaan. Erityisohjelman täytäntöönpanossa ja siihen perustuvassa tutkimustoiminnassa on noudatettava eettisiä perusperiaatteita. Näitä ovat muun muassa Euroopan unionin perusoikeuskirjassa esitetyt periaatteet, joihin kuuluvat esimerkiksi seuraavat: ihmisarvon ja ihmiselämän suojelu, henkilötietojen ja yksityisyyden suoja sekä ympäristön ja eläinten suojelu yhteisön oikeuden mukaisesti ja asiaan liittyvät kansainväliset sopimukset ja toimintasäännöt, kuten Helsingin julistuksen viimeisin versio, Oviedossa 4 päivänä huhtikuuta 1997 allekirjoitettu Euroopan neuvoston yleissopimus ihmisoikeuksista ja biolääketieteestä, Pariisissa 12 päivänä tammikuuta 1998 allekirjoitettu lisäpöytäkirja ihmisten kloonauksen kieltämisestä, YK:n yleissopimus lasten oikeuksista, Unescon yleismaailmallinen julistus ihmisen geeniperimästä ja ihmisoikeuksista sekä Maailman terveysjärjestön WHO:n asiaan liittyvät päätöslauselmat. Lisäksi otetaan huomioon bioteknologian eettisiä näkökohtia käsittelevän eurooppalaisen neuvonantajaryhmän lausunnot (1991-1997) sekä luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevän eurooppalaisen työryhmän lausunnot (1998-). Tutkimushankkeiden osallistujien on noudatettava tutkimuksen suoritusmaassa voimassa olevaa lainsäädäntöä ja säännöstöä. Tutkimushankkeiden osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianmukaisilta eettisiltä toimikunnilta lupa tutkimuksen aloittamiseen. Arkaluonteisia kysymyksiä koskevat hanke-ehdotukset arvioidaan järjestelmällisesti myös etiikan näkökulmasta. Erityistapauksissa eettisyyttä voidaan arvioida myös hankkeen toteutuksen aikana. Tässä erityisohjelmassa ei tueta seuraavia tutkimusaloja: - lisääntymistarkoituksessa tehtävään ihmisen kloonaukseen liittyvä tutkimus, - ihmisen geeniperimää muuttamaan pyrkivä tutkimus, jossa muutoksesta saattaa tulla periytyvä [14], [14] Sukurauhassyövän hoitoon liittyvää tutkimusta voidaan rahoittaa. - tutkimus, jossa pyritään luomaan ihmisalkioita vain tutkimustarkoituksiin tai kantasolujen tuottamista varten, esimerkiksi somaattisten solujen tuman siirron avulla. Eläinten suojelua ja hyvinvointia koskevan Amsterdamin pöytäkirjan mukaisesti eläinkokeet on korvattava vaihtoehtoisilla koemenetelmillä aina kun se on mahdollista. Kärsimysten aiheuttamista eläimille on vältettävä, ja kärsimykset on pyrittävä pitämään mahdollisimman vähäisinä. Tämä koskee erityisesti (direktiivin 86/609/ETY nojalla) eläinkokeita, joissa käytetään ihmisen lähisukuisia lajeja. Eläinten geeniperimän muuttaminen ja eläinten kloonaaminen voivat tulla kysymykseen vain silloin, jos tavoitteet ovat eettisesti oikeutettuja ja olosuhteet ovat sellaiset, että varmistetaan eläinten hyvinvointi ja noudatetaan biologisen monimuotoisuuden periaatteita. Tutkimushankkeiden osallistujien on tarvittaessa pyydettävä asianmukaisilta eettisiltä toimikunnilta lupa tutkimuksen aloittamiseen. Arkaluonteisia kysymyksiä koskevat hanke-ehdotukset arvioidaan järjestelmällisesti myös etiikan näkökulmasta yhteisön tasolla. Erityistapauksissa eettisyyttä voidaan arvioida myös hankkeen toteutuksen aikana. 1. Tutkimus ja innovointi Tavoitteet Yleistavoitteena on parantaa tuntuvasti Euroopan innovoinnin tasoa lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siten, että edistetään tutkimuksen ja innovoinnin integroimista ja pyritään luomaan entistä yhdenmukaisempi ja innovointihenkisempi poliittinen ja sääntely-ympäristö kaikkialla Euroopan unionissa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi ja tiedonannon [15] "Innovaatiot osaamiselle rakentuvassa taloudessa" tavoitteiden mukaisesti toteutetaan tietyillä aloilla toimia, jotka täydentävät ja tukevat sekä toisiaan että erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" toimia. Toimissa keskitytään parantamaan sekä Euroopan että kansallisella ja alueellisella tasolla innovoinnin alan toimijoiden eli tutkijoiden, teollisuuden edustajien, sijoittajien ja viranomaisten sekä muiden toimijoiden tietämystä, ymmärtämystä ja valmiuksia siten, että parannetaan niiden välistä vuorovaikutusta entistä tiiviimmäksi ja tuloksekkaammaksi. Lisäksi toimijoille tarjotaan strategisia tietoja ja palveluja ja niiden käyttöön kehitetään uusia menetelmiä ja välineitä avuksi niiden erityisissä pyrkimyksissä. Kaikkien toimien taustalla olevana yleisenä periaatteena on se, ettei innovointia voida erottaa tutkimuksesta. Toimien tarkoituksena onkin lujittaa tutkimuksen ja innovoinnin välisiä yhteyksiä tutkimustoimien koko elinkaaren ajan niiden suunnittelusta käytännön toteutukseen. [15] KOM(2000) 567, 20.9.2000. Näiden toimien rakentavan vaikutuksen vahvistamiseksi Euroopassa niitä toteutetaan alueellisella, kansallisella tai Euroopan tasolla tarpeen mukaan yhteistyössä muiden järjestelmien tai organisaatioiden kanssa. Tällainen on esimerkiksi Euroopan investointipankin (EIP) ja Euroopan investointirahaston (EIR) Innovaatio 2000 -ohjelma. Lisäksi tarvitaan koordinointia rakennerahastojen tämän alan hankkeiden kanssa. Suunnitellut toimet i) Toimijoiden ja käyttäjien verkottaminen ja niiden välisen vuorovaikutuksen edistäminen Innovointijärjestelmien tehokkuus riippuu niiden toimijoiden välisen vuorovaikutuksen ja tiedonvaihdon intensiivisyydestä. Tähän toimeen osallistuvien eurooppalaisten verkkojen tavoitteena on muun muassa parantaa toisaalta tutkimuksen ja teollisuuden ja toisaalta yritysten ja rahoituslähteiden välisiä yhteyksiä. Toimet sisältävät seuraavaa: edistetään ja validoidaan paikallisia ja alueellisia aloitteita innovatiivisten yritysten luomiseksi ja kehittämiseksi, lisätään käyttäjien osallistumista innovointiprosessiin, vaihdetaan tietoja hyvistä toimintatavoista ja tehdään valtioiden rajat ylittävää yhteistyötä, johon osallistuu korkeakouluja, yrityshautomoita, riskipääomarahastoja jne.; optimoidaan toimintatavat, joiden avulla viestintä, koulutus sekä tietämyksen siirto ja jakaminen tapahtuvat korkeakoulujen, yritysten ja rahoitusmaailman välillä. ii) Alueidenvälisen yhteistyön edistäminen Aluetaso soveltuu parhaiten sellaisten innovointistrategioiden ja -ohjelmien luomiseen, joihin osallistuvat yhdessä tärkeimmät paikalliset toimijat. Tällaisia aluetason toimia toteutetaan tiiviissä yhteistyössä aluepolitiikan ja rakennerahastojen yhteydessä toteutettavien toimien kanssa. Tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa erityisesti innovaatioon liittyvistä aihepiireistä, helpottaa hyvien toimintatapojen levittämistä ja innovointistrategioiden luomista niiden valtioiden eri alueilla, joiden on määrä liittyä unioniin. Niin ikään tavoitteena on edistää aluetasolla ja alueiden välillä sellaisten suunnitelmien tai toimenpiteiden toteuttamista, jotka ovat osoittautuneet onnistuneiksi Euroopan tasolla. iii) Uusien välineiden ja lähestymistapojen kokeileminen Näiden toimien tavoitteena on kokeilla uusia innovointikonsepteja ja -menetelmiä, jotka liittyvät varsinkin innovointiprosessin kriittisiin vaiheisiin. Ne sisältävät seuraavaa: kokeillaan Euroopan laajuisesti kansallisella tai aluetasolla sovellettuja konsepteja, jotka edistävät innovointia ja innovatiivisten yritysten perustamista; analysoidaan mahdollisuudet käyttää uudestaan ja/tai hyödyntää hyviksi havaittuja menetelmiä, välineitä tai tuloksia uusissa ympäristöissä; otetaan käyttöön yhtenäisiä järjestelmiä, joihin voidaan tallentaa ja joiden avulla voidaan levittää tietämystä ja taitotietoa innovoinnin yhteiskunnallis-teknisistä prosesseista. iv) Innovoinnin edellyttämien palvelujen luominen ja vahvistaminen Eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen ja Euroopan innovointijärjestelmien asteittain etenevä yhdentyminen vaativat sellaista tietojen ja palvelujen tarjontaa, joka ei rajoitu kansallisella tasolla hajanaisesti saatavissa oleviin tietoihin ja palveluihin. Toteutettaviin toimiin kuuluu seuraavaa: kehitetään tutkimuksen ja innovoinnin CORDIS-tietojärjestelmää ja täydennetään sitä tiettyjä kohderyhmiä palvelevin muin välinein; kehitetään innovaatiokeskusten verkosto laajentamalla sen maantieteellistä toiminta-aluetta ja täydentämällä sitä teknologian ja tietämyksen valtioiden rajat ylittävään siirtoon kannustavilla välineillä; luodaan teollis- ja tekijänoikeuksia sekä innovoinnin rahoituslähteitä koskevia tieto- ja tukipalveluja. v) Kilpailija- ja markkinaseurannan sekä teknologiaseurannan parantaminen Tietotaloudessa kilpailijoiden, markkinoiden ja teknologian seuranta on olennainen tekijä kilpailukykyisten tutkimus- ja innovointistrategioiden kehittämisessä. Toteutettavissa toimissa keskitytään innovoinnin alan toimijoihin eli pk-yrityksiin, tutkija-yrittäjiin ja sijoittajiin. Toimet koskevat pääasiassa kyseisten toimijoiden kanssa tai niiden hyväksi työskenteleviä välittäjätahoja sekä organisaatioita, joilla on kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurannan asiantuntemusta. Toimissa keskitytään tiettyihin tieteen ja teknologian aihealueisiin tai tiettyihin teollisuudenaloihin, ja niihin voi sisältyä seuraavaa: edistetään innovointia pk-yrityksissä erityisesti sellaisten toimien avulla, joiden tarkoituksena on helpottaa niiden osallistumista yhteisön tutkimusohjelmiin; tuetaan sellaisten tietojen keruuta, analysointia ja levittämistä, jotka koskevat tieteen ja teknologian kehitystä, sovelluksia ja markkinoita ja joista voi olla hyötyä edellä mainituille toimijoille; yksilöidään kilpailija-, markkina- ja teknologiaseurannan parhaita toimintatapoja ja levitetään niistä tietoa. vi) Yhteisön tutkimushankkeissa toteutettavan innovointitoiminnan analysointi ja arviointi Yhteisön hankkeiden ja varsinkin huippuosaamisten verkostojen ja integroitujen hankkeiden yhteydessä toteutetut tutkimus- ja innovointitoimet ovat runsas tietolähde sen selvittämiseksi, mitkä ovat innovoinnin esteitä ja millaisin toimintatavoin niitä voitaisiin poistaa. Näiden toimintatapojen jälkikäteisanalysointiin kuuluu seuraavaa: kerätään ja analysoidaan tietoja yhteisön hankkeissa toteutetuista innovoinnin edistämistoimenpiteistä, innovoinnissa ilmenneistä esteistä ja toimista, jotka olivat tarpeen niiden poistamiseksi; vertaillaan yhteisön hankkeista saatuja kokemuksia kansallisissa ja eri maiden välisissä ohjelmissa saatuihin kokemuksiin ja validoidaan vertailun tuloksia; levitetään aktiivisesti vertailun tuloksia yrityksissä ja muiden tietämyksen tuottamiseen ja hyödyntämiseen osallistuvien toimijoiden piirissä. 2. Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus Nykyinen osaamisyhteiskunta on erittäin riippuvainen kyvystään tuottaa, siirtää ja hyödyntää tietoa. Tämä kyky edellyttää tietovoimavarojen mobilisointia, joka on aloitettava tiedeyhteisöstä. Tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta koskevan toimen yleisenä strategisena tavoitteena on tukea laajasti runsaiden ja dynaamisten, maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä Euroopan tiedejärjestelmässä siten, että samalla otetaan huomioon tutkimuksen luontainen kansainvälinen ulottuvuus. Tutkijoiden liikkuvuutta edistetään eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseksi. Tämän tavoitteen saavuttaminen edellyttää yhdenmukaisia toimia, jotka suurelta osin perustuvat tutkijoille suunniteltujen järjestelmällisten liikkuvuusohjelmien rahoittamiseen. Ohjelmat tähtäävät ensi sijassa tutkimusosaamisen kehittämiseen ja siirtämiseen, tutkijoiden uranäkymien parantamiseen ja laajentamiseen ja huippuosaamiseen edistämiseen eurooppalaisessa tutkimuksessa. Kaikki toimet on nimetty laajalti tunnetun Marie Curien mukaan. Toimiin voivat osallistua kaikki tieteellisen ja teknologisen tutkimuksen alat, jotka myötävaikuttavat yhteisön TTK-tavoitteiden saavuttamiseen. Mahdollisuus määrittää täsmällisesti painopistealueita kuten kyseeseen tulevia tieteenaloja, osallistumiskelpoisia maantieteellisiä alueita ja tutkimusorganisaatiotyyppejä taikka kohderyhmänä olevilta tutkijoilta, erityisesti naisilta ja nuorilta tutkijoilta, odotettavaa potentiaalia , kuitenkin säilytetään, jotta voidaan reagoida Euroopan muuttuviin vaatimuksiin tutkimuksen alalla. Tässä yhteydessä otetaan huomioon toimet, joilla pyritään luomaan synergiaetuja korkeakoulutuksen alalla Euroopassa. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin näkökohtiin: - naisten osallistuminen kaikkiin toimiin ja sopivat toimenpiteet tutkimukseen osallistuvien naisten ja miesten osuuden tasapainoisemman jakautumisen edistämiseksi - liikkuvuuteen liittyvät henkilökohtaiset olosuhteet erityisesti perheen, urakehityksen ja kielitaidon suhteen - tutkimustoiminnan kehittäminen muita heikommassa asemassa olevilla EU:n ja puiteohjelmaan assosioituneiden maiden alueilla ja tarve lisätä ja tehostaa yhteistyötä eri tutkimusalojen sekä tiedeyhteisön ja elinkeinoelämän - erityisesti pk-yritysten - välillä. Jotta eurooppalaisen tutkimuksen tutkijavoimavaroja voitaisiin vahvistaa vielä enemmän, tämän toimen avulla pyritään lisäksi saamaan mukaan kolmansien maiden parhaita ja lupaavimpia tutkijoita [16], edistämään eurooppalaisten tutkijoiden koulutusta ulkomailla ja kannustamaan Euroopan ulkopuolelle asettautuneita tutkijoita palaamaan Eurooppaan. [16] Kolmansien maiden tutkijoiden osallistuminen on mahdollista kaikissa isäntälaitoksille ja -yrityksille tarkoitetuissa tukitoimissa (kohta i) sekä yhdessä henkilökohtaisten apurahojen ohjelmassa (kohta ii). Tällaisissa tapauksissa otetaan huomioon mahdolliset EU:n ja kyseisten maiden tai maaryhmien väliset järjestelyt sekä puiteohjelman asianmukaiset osallistumista ja rahoitusta koskevat säännöt. Toteutettavat toimet Toteutettavia toimintalinjoja on kolme. i) Isäntälaitoksille ja -yrityksille tarkoitettu tuki Ensimmäisen toimintalinjan tavoitteena on tukea tutkimusverkkoja, tutkimusorganisaatioita ja yrityksiä (erityisesti pk-yrityksiä), jotta ne voisivat tarjota järjestelmällisiä ja laajoja tutkijoiden kansainvälisiä koulutus- ja liikkuvuusohjelmia. Lisäksi tuetaan tutkimusosaamisen kehittämistä ja siirtämistä. Tarkoituksena on, että toteutettavilla toimilla on Euroopan tiedejärjestelmään voimakkaasti rakentava vaikutus erityisesti sen suhteen, että nuoria tutkijoita rohkaistaan jatkamaan tutkijanuralla. Toimintalinjan koulutusta koskeva osa on suunnattu tutkijanuransa alkuvaiheessa (tyypillisesti neljä ensimmäistä vuotta) oleville tutkijoille, jotka esimerkiksi opiskelevat tohtorintutkintoa varten, kun taas tutkimusosaamisen ja tietämyksen siirto on tarkoitettu kokeneemmille tutkijoille. Toimilla pyritään lisäämään liikkuvuutta myös eri alojen välillä. - Marie Curie -tutkijakoulutusverkot - Tutkijakoulutusverkot tarjoavat tunnustetuille kansainvälisen tason tutkijaryhmille mahdollisuuden luoda verkkoja tarkoin määritellyn tutkimusyhteistyönä toteutettavan hankkeen yhteydessä, jotta voidaan muotoilla ja toteuttaa järjestelmällinen tutkijakoulutusohjelma tietyllä tutkimusalalla. Verkot toimivat yhteenkuuluvuutta luovina mutta kuitenkin joustavina puitteina tutkijoiden koulutukselle ja ammattitaidon kehittämiselle varsinkin tutkijanuran alkuvaiheessa. Verkkojen tavoitteena on myös koota yhteen kriittinen massa päteviä tutkijoita erityisesti pitkälle erikoistuneilla ja/tai hajanaisilla aloilla, ja myötävaikuttaa institutionaalisten ja tieteidenvälisten rajojen ylittämiseen edistämällä monitieteistä tutkimusta. Lisäksi verkot tarjoavat muita heikommassa asemassa oleville EU:n ja assosioituneiden maiden alueille yksinkertaisen ja toimivan tavan osallistua kansainvälisesti tunnustettuun eurooppalaiseen tutkimusyhteistyöhön. Verkon osallistujat saavat huolehtia verkon toiminnan yksityiskohdista hyvin itsenäisesti ja joustavasti. Tutkijakoulutusverkon toiminnan kesto on tyypillisesti neljä vuotta, ja verkkoon liittyviä apurahoja myönnetään enintään kolmeksi vuodeksi, lyhytaikaiset tutkijavierailut mukaan luettuina. - Alkuvaiheen tutkijakoulutukseen tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat - Nämä Marie Curie -apurahat on tarkoitettu korkeakouluille, tutkimuslaitoksille, koulutuskeskuksille ja yrityksille kouluttamisvalmiuksien kehittämiseen. Apurahaohjelma koskee uransa alkuvaiheessa olevia tutkijoita, ja ohjelmassa keskitytään tietyn tieteellisen ja teknologisen tutkimusosaamisen sekä sellaisten täydentävien taitojen hankkimiseen, jotka liittyvät esimerkiksi tutkimuksen hallinnointiin ja etiikkaan. Isäntälaitokset ja -yritykset valitaan sen perusteella, mikä niiden erikoisala on tutkijakoulutuksessa. Ohjelmassa myönnettävät apurahat mahdollistavat enintään kolmen vuoden koulutuksen isäntälaitoksessa tai -yrityksessä. Ohjelman avulla on lisäksi tarkoitus parantaa kyseisten organisaatioiden antaman koulutuksen koordinointia erityisesti niiden organisaatioiden välillä, jotka antavat tohtorintutkintoon johtavaa kansainvälistä koulutusta. - Tietämyksen siirtoon tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat - Nämä vierailuapurahat on tarkoitettu eurooppalaisille organisaatioille (korkeakouluille, tutkimuskeskuksille, yrityksille jne.), joiden on kehitettävä uusia osaamisalueita, sekä tutkimusosaamisen kehittämiseen muita heikommassa asemassa olevilla EU:n ja assosioituneiden maiden alueilla. Tietämyksen siirtoon tarkoitettujen apurahojen turvin kyseiset organisaatiot voivat ottaa vierailijoiksi kokeneita tutkijoita tietämyksen, tutkimusosaamisen ja teknologian siirtämistä varten. Apurahoja myönnetään enintään kahdeksi vuodeksi. - Marie Curie -konferenssi- ja -kurssiapurahat - Näiden apurahojen turvin nuorilla tutkijoilla on mahdollisuus päästä hyödyntämään johtavien tutkijoiden kokemusta. Ohjelmassa tuetaan erityisiä koulutustoimia (myös virtuaalisia), joissa korostetaan nimenomaan Euroopan saavutuksia ja etunäkökohtia. Ohjelmassa on määrä toteuttaa kahdentyyppisiä tukitoimenpiteitä. Ensinnäkin tukea voidaan myöntää korkeatasoisten konferenssien ja/tai kurssien (kesä-, laboratorio- ym. kurssit) yhtenäiselle sarjalle, jonka järjestämistä yksi ainoa järjestäjä ehdottaa ja joka koskee yhtä tai useampaa aihealuetta . Toiseksi tukea voidaan myöntää nuorille tutkijoille, jotta he voivat osallistua erityisesti heidän koulutustarpeidensa perusteella valittuihin suuriin konferensseihin. Tällaista tukea myönnetään tyypillisesti muutaman päivän pituisia jaksoja varten, mutta tuki voi esimerkiksi kesäkurssien tapauksessa kattaa muutamia viikkojakin. ii) Henkilökohtaiset apurahat Toinen toimintalinja koostuu yksittäisille tutkijoille myönnettävästä henkilökohtaisesta tuesta. Sen tavoitteena on vastata tutkijoiden erityistarpeisiin ja täydentää varsinkin monitieteisyyteen ja tutkimustoiminnan hallintoon liittyvää henkilökohtaista osaamista osana ammatilliseen kypsyyteen ja riippumattomuuteen tähtäävää kehityskaarta. Lisäksi toimintalinjassa tarkastellaan eurooppalaisten ja Euroopan ulkopuolisten maiden tutkijoiden välisiä yhteyksiä. Toimintalinjaan kuuluu erilaisia tutkijan koti- ja kohdemaahan perustuvia apurahaohjelmia. Niihin voivat osallistua tutkijat, joilla on vähintään neljän vuoden tutkimuskokemus sekä tutkijat, joilla on tohtorintutkinto. - Euroopan sisäiset Marie Curie -apurahat - Näiden apurahojen turvin EU:n ja assosioituneiden maiden lupaavimmat tutkijat voivat hankkia tutkimustyön kautta tapahtuvaa koulutusta omiin tarpeisiinsa parhaiten soveltuvissa eurooppalaisissa organisaatioissa. Tutkija laatii apurahahakemuksen yhdessä isäntäorganisaation kanssa. Tutkimusaiheen saa valita vapaasti isäntäorganisaation kanssa siten, että se täydentää tai monipuolistaa kyseisen tutkijan asiantuntemusta. Apurahoja myönnetään 1-2 vuodeksi. - Eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset Marie Curie -apurahat - Kansainvälisiä Marie Curie -apurahoja myönnetään EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoille, jotta he voivat työskennellä kolmansissa maissa asemansa vakiinnuttaneissa tutkimuskeskuksissa ja laajentaa kansainvälistä tutkimuskokemustaan. Tätä apurahaohjelmaa varten on laadittava johdonmukainen henkilökohtainen koulutussuunnitelma, jonka ensimmäinen vaihe toteutetaan ulkomailla ja pakollinen toinen vaihe Euroopassa. Ulkomaisten tutkijoiden kansainväliset Marie Curie -apurahat - Tämän apurahaohjelman tarkoituksena on herättää kolmansien maiden huippuluokan korkeatasoisten tutkijoiden ja lupaavien nuorten tutkijoiden kiinnostus hakeutua työskentelemään ja hankkimaan tutkijakoulutusta Euroopassa. - Ulkomaisten tutkijoiden Marie Curie -apurahat - Tämän apurahaohjelman tarkoituksena on herättää kolmansien maiden korkeatasoisten tutkijoiden kiinnostus hakeutua työskentelemään ja hankkimaan tutkijakoulutusta Euroopassa. Tavoitteena on kehittää sekä Eurooppaa että kolmansia maita vastavuoroisesti hyödyttävää tutkimusyhteistyötä. Nousevan talouden maiden ja kehitysmaiden tutkijoille voidaan myös myöntää tukea kotimaahan paluuta varten. - iii) Huippuosaamisen edistämistuki ja tunnustuspalkinnot Kolmannessa toimintalinjassa keskitytään eurooppalaisen tutkimuksen huippuosaamisen edistämiseen ja palkitsemiseen sekä tutkimuksen näkyvyyden ja kiinnostavuuden lisäämiseen. Toimintalinjan tavoitteena on kannustaa eurooppalaisia tutkimusryhmiä erityisesti uusilla ja/tai esiin nousevilla tutkimusaloilla ja tuoda esiin eurooppalaisten tutkijoiden henkilökohtaisia saavutuksia. Päämääränä on tukea heidän jatkuvaa kehittymistään ja kansainvälisen maineen saamista sekä edistää heidän työnsä tulosten levittämistä koko tiedeyhteisön hyväksi. - Marie Curie -huippuosaamisapurahat - Näillä apurahoilla tuetaan sellaisten eurooppalaisten tutkimusryhmien perustamista ja kehittämistä, joilla katsotaan olevan mahdollisuudet kehittyä korkealle tasolle varsinkin tieteen eturintamaan kuuluvassa tai tieteidenvälisessä tutkimustyössä. Apurahaa myönnetään enintään neljäksi vuodeksi, ja sen edellytyksenä on täsmällisesti määritetty tutkimussuunnitelma. - Marie Curie -huippuosaamispalkinnot - Näiden tiedepalkintojen tarkoituksena on antaa julkinen tunnustus niiden tutkijoiden huippuosaamiselle, jotka ovat aikaisemmin saaneet yhteisön koulutus- ja liikkuvuustukea. Palkinto myönnetään apurahana, joka on käytettävä ammattitaidon kehittämiseen, ja apurahan käytöstä on annettava selvitys kahden vuoden kuluessa sen saamisesta. Palkintoa voi hakea itse tai sen saajaksi voi ehdottaa jotakuta toista. - Marie Curie -oppituolit - Oppituoleja myönnetään huipputason nimityksiä varten ja erityisesti maailmanluokan tutkijoiden mielenkiinnon herättämiseksi, jotta he siirtyisivät Eurooppaan jatkamaan uraansa. Apurahat myönnetään tavallisesti kolmeksi vuodeksi. Tämän ohjelman sisältöä voidaan kehittää vuorovaikutteisesti isäntälaitoksille ja -yrityksille tarkoitettujen tukitoimien kanssa. iv) Paluuta ja uudelleenintegroitumista tukevat järjestelyt Lisätueksi tarkoitettuja Marie Curie -paluu- ja uudelleensijoittatumisapurahoja myönnetään EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoille, jotka ovat juuri päättäneet vähintään kaksivuotisen Marie Curie -apurahakauden. Kyseessä on kertaluonteinen apuraha, joka on käytettävä vuoden kuluessa Marie Curie -kauden päättymisestä. Se myönnetään tutkijalle tarkoin määritellyn hankesuunnitelman perusteella. Hankesuunnitelma arvioidaan sen omien ansioiden mukaan. Tämä järjestely auttaa tutkija palaamaan entiseen työskentely-ympäristöönsä ja etusijalle asetetaan alkuperämaahansa tai kotiseudulleen palaavat tutkijat. Samanlaisia apurahoja (jotka kattavat pidemmän ajanjakson, kuitenkin enintään kaksi vuotta) myönnetään eurooppalaisille tutkijoille, jotka ovat tehneet tutkimustyötä Euroopan ulkopuolella vähintään viiden vuoden ajan, riippumatta siitä, ovatko he olleet mukana Marie Curie -järjestelmässä. Yhteistyö jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kanssa Tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta koskevassa toimessa on tarkoitus yhteisrahoittaa hankkeita, joilla edistetään yhteistyötä ja jotka luovat synergiaa kansallisten ja alueellisten ohjelmien kanssa ja niiden sisällä niiltä osin kuin näiden tavoitteet vastaavat edellä selostettujen apurahaohjelmien tavoitteita. Yhteistyö rakennetaan yhteisön määrittämien asianmukaisten perusteiden varaan, jotta kaikilla EU:n ja assosioituneiden maiden tutkijoilla olisi todellinen mahdollisuus osallistua hankkeisiin ja jotta voidaan edetä kohti vastavuoroisesti tunnustettujen tutkijakoulutusnormien vahvistamista. Tarkoituksena on lujittaa yhteistyötä jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kanssa tutkijoille tarkoitetun "lähituen" tarjoamisessa. Tällainen tuki on Euroopan sisällä liikkuvien tai Eurooppaan palaavien tutkijoiden liikkuvuutta edistävien järjestelmien olennainen osatekijä. Tukea voitaisiin antaa erityisesti edesauttamalla sekä olemassa olevien että uusien kansallisen tai aluetason rakenteiden verkostoitumista ulkomaisten tutkijoiden auttamiseksi liikkuvuuteen liittyvissä (oikeudellisissa, hallinnollisissa sekä kulttuuria ja perhettä koskevissa) käytännön asioissa. Lisäksi yhteistyöhön voisi kuulua yksittäisten apurahasopimusten toimien hallinnointiin liittyviä tehtäviä isäntälaitoksille ja -yrityksille tarkoitettujen toimien merkityksen kasvaessa. Tässä tilanteessa uusien hallinnointi- ja seurantatapojen kehittyminen edellyttäisivät tehtävien ja vastuualueiden selkeää jakamista yhteisön rahoitusta koskevien sääntöjen mukaisesti ja asianmukaisten kustannus-hyöty-analyysien tekemistä. Puiteohjelman sisäinen yhteistyö Tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta koskevan toimen tehtävänä on tukea tutkijakoulutusta ja tutkimusosaamisen kehittämistä. Samanlaisia elementtejä on mahdollista sisällyttää muihinkin uuden puiteohjelman toimiin. Tutkijavoimavaroja ja liikkuvuutta koskeva toimi voi tarjota apua vahvistettaessa johdonmukaisia perusteita tutkijoiden liikkuvuutta koskevien toimien arviointiin, valintaan ja seurantaan ja edistettäessä yhteisten lähestymistapojen käyttöä, jotta puiteohjelman eri toimet olisivat yhdenmukaisia, saataisiin mahdollisia synergiaetuja ja tutkimukseen osallistuvien naisten ja miesten määrä olisi tasapainoinen. 3. Tutkimusinfrastruktuurit Euroopan tutkimusryhmien pysyminen kaikkien tieteen ja teknologian alojen eturintamassa edellyttää, että ne saavat tukea alan huipputasoa edustavilta tutkimusinfrastruktuureilta. 'Tutkimusinfrastruktuureilla' tarkoitetaan välineistöä ja resursseja, jotka tarjoavat tutkimusyhteisön tarvitsemia keskeisiä palveluja niin tiedemaailman kuin elinkeinoelämän eri alueilla. Tutkimusinfrastruktuurit voivat olla yhdessä paikassa sijaitsevia (yksi ainoa resurssi yhdessä ainoassa paikassa), hajautettuja (hajautettujen resurssien verkosto, johon sisältyvät myös Grid-tekniikoiden kaltaisiin ratkaisuihin perustuvat infrastruktuurit) tai virtuaalisia (palvelu tarjotaan sähköisessä muodossa). Tämän toimen yleisenä tavoitteena on edesauttaa huipputason tutkimusinfrastruktuurien verkoston luomista Eurooppaan ja edistää Euroopan tasolla näiden infrastruktuurien optimaalista käyttöä tutkimusyhteisön esille tuomien tarpeiden mukaan. Erityisenä tavoitteena on: - varmistaa, että eurooppalaisilla tutkijoilla on mahdollisuus päästä käyttämään tutkimustyössään tarvitsemia infrastruktuureja niiden sijaintipaikasta riippumatta - tarjota tukea koordinoidulle uusien tutkimusinfrastruktuurien kehittämiselle, myös aluetasolla ja alueiden välillä, ja olemassa olevien infrastruktuurien toiminnalle ja toiminnan laajentamiselle, mukaan luettuna tarvittaessa maailmanlaajuisesti merkittävät laitokset ja välineistö, joita Euroopassa ei ole. Niissä tapauksissa, joissa se on tarkoituksenmukaista, tämän ohjelman tuki tutkimusinfrastruktuureille toteutetaan yhteydessä puiteohjelman ensisijaisiin aihealueisiin sekä muihin tarjolla oleviin tukimuotoihin. Tutkimusinfrastruktuureja tuetaan seuraavien viiden järjestelmän avulla: - Muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuudet - Tavoitteena on tukea tutkimusryhmien (sekä yksittäisten tutkijoiden) uusia mahdollisuuksia päästä käyttämään niiden työhön parhaiten soveltuvia yksittäisiä tärkeitä tutkimusinfrastruktuureja. Yhteisön rahoitus kattaa välttämättömät toimintakustannukset, jotka aiheutuvat, kun tällaisten infrastruktuurien käyttömahdollisuus annetaan tutkimusryhmille, jotka työskentelevät muissa jäsenvaltioissa ja assosioituneissa maissa kuin kyseisen infrastruktuurin ylläpitäjän sijaintivaltiossa. - Integroivat toimet - Tavoitteena on tukea keskeisten palvelujen tarjoamista tutkimusyhteisölle Euroopan tasolla. Tätä varten integroiduissa aloitteissa yhdistetään yhteistyöverkkoja yhteen tai useampaan muuhun erityiseen tukitoimeen, joita ovat esimerkiksi toisissa maissa olevien infrastruktuurien käytön mahdollistaminen ja infrastruktuurin toiminnan laatua ja tehoa parantavat tutkimustoimet. Lisäksi järjestelmässä kannustetaan korjaamaan puutteita, jotka voivat rajoittaa yritysten, mukaan luettuina pk-yritykset, mahdollisuuksia hyödyntää tutkimustuloksia. Integroivat toimet valitaan laajan mutta joustavan Euroopan laajuisen tiede- ja teknologiaohjelman perusteella, ja valinnassa tähdätään tarvittavilta osin ohjelman toteutettavuuteen pitkällä aikavälillä. Järjestelmä voidaan toteuttaa integroitujen infrastruktuurialoitteiden ja koordinointitoimien avulla. - Viestintäverkkojen kehittäminen. Olemassa olevia tutkimusinfrastruktuureja on tarkoitus tukea luomalla tietoyhteiskunnan teknologiaa koskevan ensisijaisen aihealueen toimien yhteydessä tiiviimpi verkosto toisiinsa liittyvien hankkeiden välille erityisesti siten, että luodaan suurikapasiteettinen ja nopea viestintäverkko Euroopan kaikkien tutkijoiden käyttöön (GEANT), kehitetään suuritehoisia erityisrunkoverkkoja ja testausalustoja (GRID) sekä kehitetään sähköiseen julkaisutoimintaan liittyviä palveluja. - Infrastruktuurien perustamista valmistelevat työt. - Tavoitteena on myöntää tapauskohtaisesti tukea uuden infrastruktuurin perustamista koskeviin toteutettavuustutkimuksiin ja teknisiin valmistelutöihin. Infrastruktuurin perustajana voi olla yksi tai useampi jäsenvaltio, ja infrastruktuurista on selkeästi oltava hyötyä laajemmin Euroopan kannalta. Toimissa on otettava huomioon kaikkien mahdollisten käyttäjien tarpeet ja selvitettävä järjestelmällisesti mahdollisuudet saada infrastruktuurien rahoitustukea muista lähteistä, kuten Euroopan investointipankista tai rakennerahastoista. - Uusien infrastruktuurien kehittäminen. Tavoitteena on eurooppalaisten infrastruktuurien optimoiminen siten, että myönnetään tarkoin rajattu määrä tukea, jonka turvin voidaan kehittää tarkoin rajattua määrää uusia infrastruktuureja koskevia hankkeita asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa, jos tällaisella tuella on ratkaiseva edistävä vaikutus Euroopan tasolla saatavan lisäarvon kannalta. Tällä tuella voidaan jäsenvaltioiden mielipiteet asianmukaisesti huomioon ottaen täydentää Euroopan investointipankin tai rakennerahastojen osallistumista infrastruktuurien rahoitukseen. Uusille infrastruktuureille tai infrastruktuurin parannuksille myönnetään yleensä rahoitusta ainoastaan se vähimmäismäärä, joka tarvitaan toiminnan käynnistämiseen. Suurin osa rakentamis- ja toimintakustannuksista ja kyseisten infrastruktuurien pitkän aikavälin käytettävyyden kustannuksista katetaan kansallisista ja/tai muista rahoituslähteistä. Tukea rakentamis- ja toimintakustannuksiin myönnetään ainoastaan täsmällisesti perustelluissa tapauksissa, joissa on kyse Euroopan tasolla saatavasta lisäarvosta ja joissa selvitetään ehdotetun toiminnan tieteelliset, oikeudelliset ja taloudelliset näkökohdat. Laajakaistaisia viestintäverkkoja, jotka ovat erittäin merkittäviä eurooppalaisen tutkimusalueen ja eEurope-aloitteen poliittisten tavoitteiden kannalta, olisi käytettävä myös kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön edistämisvälineenä. Tutkimusinfrastruktuureille myönnettävässä tuessa olisi tässä erityisohjelmassa otettava tarvittaessa huomioon jo olemassa olevat tai tulevat Euroopan tutkimusinfrastruktuurien koordinointimekanismit (esim. kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen koordinointiverkosto NRENS) sekä eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen (esimerkiksi Euroopan tiedesäätiön ESF:n) tieteellinen tukitieto. Näiden mekanismien tukemiseksi voidaan tarvittaessa toteuttaa tähän erityisohjelmaan kuuluvia liitännäistoimenpiteitä. 4. Tiede ja yhteiskunta Tiede ja teknologia ovat jo nykyään - ja tulevaisuuden osaamisyhteiskunnassa vielä enemmän - läsnä kaikkialla talous- ja arkielämässä. Jos tieteen ja teknologian mahdollisuuksien halutaan toteutuvan kaikilta osin, jotta Euroopan kansalaisten elämänlaadun jatkuva koheneminen laajimmassa merkityksessään olisi turvattu, on luotava tiedeyhteisön, teollisuuden edustajien, poliittisten päättäjien ja koko yhteiskunnan välisiä uusia yhteyksiä, ja näiden toimijoiden on käytävä hedelmällisempää vuoropuhelua. Tämä vuoropuhelu ei voi rajoittua ainoastaan EU:n alueelle, vaan sen on oltava kansainvälistä, ja siinä on otettava huomioon EU:n laajentumisnäkökulma sekä globaali konteksti. Koska yhtäältä tieteen ja teknologian ja toisaalta koko yhteiskunnan väliset suhteet sisältävät niin monia erilaisia kysymyksiä ja vuorovaikutussuhteita, ne on otettava huomioon kaikilla puiteohjelman osa-alueilla. Tässä toimessa erityisenä tehtävänä on kehittää instituutioiden ja toimien rakenteellisia yhteyksiä ja tarjota kiinnekohta yhteisten viitekehysten avulla ja kehittämällä sopivia välineitä ja lähestymistapoja ohjenuoraksi toimien toteuttamiselle tällä puiteohjelman eri osiin sisältyvällä osa-alueella. Toteutuskeinoina ovat verkostot, esikuva-analyysit, tietojen vaihtaminen parhaista toimintatavoista, menetelmien kehittäminen ja niitä koskevan tiedon levittäminen, selvitykset ja kansallisten toimien yhteenliittäminen. Erityistapauksissa voidaan myöntää tukea jotakin yksittäistä aihetta koskevalle tutkimukselle. i) Tutkimuksen tuominen lähemmäs yhteiskuntaa Tavoitteena on tutkia järjestelmällisesti tieteen ja hallinnon välisen suhteen eri osatekijöitä sellaisten edellytysten luomiseksi, joiden myötä poliittisissa päätöksissä onnistutaan paremmin ottamaan huomioon yhteiskunnan tarpeet ja joissa päätökset perustuvat vankemmin tieteeseen samalla kun niissä otetaan huomioon kansalaisyhteiskunnan tarpeet. Tavoitteen saavuttaminen edellyttää seuraavia toimia: on luotava toimivat vuoropuheluprosessit sellaisten esiin nousevien tieteen ja teknologian kysymysten käsittelemiseksi, joilla on viime kädessä vaikutuksia tulevaisuuden politiikan muotoiluun; on kehitettävä sopivia keinoja tieteellisten referenssijärjestelmien luomiseksi ja tieteellisen tiedon kanavoimiseksi poliittisten päättäjien käyttöön; on annettava poliittisille päättäjille välineet, joilla he voivat arvioida ja hallita tieteeseen liittyviä epävarmuustekijöitä, riskejä ja ennalta varautumista. - -Tiede ja hallinto: Analysoidaan ja tuetaan parhaita toimintatapoja; kehitetään uusia kuulemismekanismeja, jotta kansalaiset ja eri etutahot voivat osallistua politiikan muotoiluun ja toteuttamiseen entistä tuloksekkaammin, sekä tiedotetaan päätöksenteossa tarvittavista tieteen tuloksista kansalaisten ja muiden etutahojen kannalta helppotajuisesti; seurataan päätöksentekoprosessin toimivuutta asiantuntijoiden, yritysten, kansalaisten ja poliittisten päättäjien vuorovaikutuksen arvioimiseksi. - Tieteelliset päätöksenteon tuki- ja referenssijärjestelmät: tiedon vaihto kokemuksista ja hyvistä käytänteistä; Vaihdetaan kokemuksia ja tietoja hyvistä toimintatavoista; seurataan maailmanlaajuisesti tieteellisen tiedon tuottamista ja sitä, miten tätä tietoa saatetaan käyttöön päätöksenteossa; kehitetään uusia entistä parempia menetelmiä luotettavien ja yleisesti tunnustettujen referenssijärjestelmien luomiseksi; huolehditaan eurooppalaisen tutkimuksen neuvoa-antavan elimen ja sen alakomiteoiden sujuvasta toiminnasta ja tehokkaasta hyödyntämisestä tieteellisen tiedon saamiseksi eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä varten. ii) Tutkimustoiminnan sekä tieteen ja teknologian soveltamisen vastuullisuus Tavoitteena on varmistaa, että tieteen nopeasti etenevä kehitys on sopusoinnussa kaikkien eurooppalaisten eettisten arvojen kanssa. Toimien avulla edistetään vastuullista eurooppalaista tutkimusta, jossa tieteellisen tutkimuksen vapaus sovitetaan paremmin yhteiskunnalliseen ja ympäristöä koskevaan vastuuseen tiedettä ja teknologiaa kehitettäessä ja sovellettaessa. Lisäksi edistetään julkista keskustelua yhteiskunnallisista ja eettisistä kysymyksistä ja teknologian kehityksen uusista tuloksista aiheutuvista riskeistä sekä näiden kysymysten ja riskien seurantaa ja riskejä koskevia ennakkovaroitusjärjestelmiä. - Etiikka: Luodaan olemassa olevien eettisten elinten ja toimien verkostoja Euroopassa ja edistetään tutkimuksen etiikkaa koskevaa keskustelua muiden alueiden kanssa maailmanlaajuisella tasolla; tiedotetaan ja järjestetään koulutusta eettisistä kysymyksistä; koordinoidaan ja laaditaan tutkimustoimiin ja teknologian kehittämiseen sovellettavia toimintasääntöjä; tutkitaan tieteen, teknologian kehityksen tulosten ja niiden sovellusten etiikkaa esimerkiksi tietoyhteiskunnan, nanoteknologian, ihmisen genetiikan ja biolääketieteen sekä elintarviketeknologian yhteydessä. - Epävarmuustekijät, riskit ja ennaltavarautumisen periaate: Analysoidaan ja tuetaan parhaita toimintatapoja, joita noudatetaan sovellettaessa ennaltavarautumisen periaatetta poliittisen päätöksenteon eri osa-alueilla sekä epävarmuustekijöiden ja riskien arvioinnissa, hallinnassa ja niitä koskevassa tiedottamisessa. iii) Tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelun tehostaminen ja naisten aseman parantaminen tieteessä Tieteen ja teknologian vastuullisen kehittämisen tukeminen edellyttää jatkuvaa vuoropuhelua alan eri toimijoiden kesken. Lisäksi se edellyttää yleisön parempaa tietämystä tieteen ja teknologian uusista saavutuksista ja niiden mahdollisista vaikutuksista sekä laajempaa ymmärtämystä tiede- ja innovointikulttuurista. Erityisesti on lisättävä nuorten kiinnostusta tieteeseen ja edistettävä tieteellisen uran houkuttelevuutta ja sukupuolten välistä tasa-arvoa tutkimuksen alalla, mikä myös vahvistaa tutkijavoimavaroja ja parantaa huippuosaamisen tasoa eurooppalaisessa tutkimuksessa. - Yleisön tiedon lisääminen tieteestä: Tuetaan tiedotustapahtumia ja annetaan tunnustusta eurooppalaisen tutkimuksen saavutuksille; analysoidaan yleiseen mielipiteeseen vaikuttavat tekijät ja otetaan tässä huomioon myös tiedotusvälineiden ja tieteestä tiedottavien tahojen asema; kehitetään uusia tapoja lisätä yleisön tietoa tieteestä; edistetään eri etutahojen välisiä laajoja julkisia keskusteluja ja lisätään innovointia koskevaa tietämystä yhteiskunnassa. - Nuorten kiinnostus tieteelliseen uraan: Toteutetaan aloitteita, joilla lisätään nuorten kiinnostusta osallistua keskusteluun tieteestä ja teknologiasta ja niiden yhteiskunnallisista vaikutuksista ja nuorten tietoa tieteestä ja teknologiasta; kehitetään parempia tapoja antaa tyttö- ja poikaoppilaille tietoa tieteestä varsinaisten opetussuunnitelmien puitteissa ja niiden ulkopuolella ja tuetaan toimia, jotka lisäävät ymmärtämystä tieteellisen uran valinnan suhteellisista eduista ja sosiaalisista näkökohdista - Naiset ja tiede: Toteutetaan toimia, joilla edistetään poliittista keskustelua kansallisella ja aluetasolla naispuolisten tutkijoiden kannustamiseksi tutkimustoimintaan ja yksityisen sektorin osallistumisen lisäämiseksi; edistetään tasa-arvon seurantajärjestelmän ja siihen liittyvien toimien laajentamista sukupuolten välisen tasa-arvon lisäämiseksi kaikkialla puiteohjelmassa; toteutetaan erityisiä toimia, jotta sukupuolten tasa-arvokysymys tieteen alalla ymmärrettäisiin paremmin. LIITE II RAHOITUKSEN KOKONAISMÄÄRÄN OHJEELLINEN JAKAUTUMINEN Toimityypit // Määrä (miljoonaa euroa) // Tutkimus ja innovointi Tutkijavoimavarat Tutkimusinfrastruktuurit Tiede / yhteiskunta // 300 1 630 665 [17] [17] Määrään sisältyy enintään 200 miljoonaa euroa Géant- ja GRID-hankkeiden jatkokehitykseen. Yhteensä // 2 655 LIITE III - OHJELMAN TOTEUTUSVÄLINEET Komissio voi käyttää erityisohjelman toteutuksessa alla kuvattuja välineitä kaikilla tieteen ja teknologian aloilla seuraavien Euroopan parlamentin ja neuvoston päätösten mukaisesti: eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön monivuotisesta tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006 tehty päätös (2002/.../EY) ja yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä tehty päätös (2002/.../EY). - Erityiset kohdennetut innovointihankkeet aihealueella "Tutkimus ja innovointi". Tarkoituksena on uusien innovatiivisten ratkaisujen ja menetelmien testaaminen, validointi ja levittäminen Euroopan tasolla. - Erityiset kohdennetut tutkimushankkeet aihealueella "Tiede ja yhteiskunta". Hankkeiden on oltava tarkasti kohdennettuja, ja niiden toteutusmuotona on jompikumpi seuraavista tai niiden yhdistelmä: a) tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskeva hanke, jonka tarkoituksena on uuden tietämyksen tuottaminen tuotteiden, prosessien tai palvelujen parantamiseksi huomattavasti tai kokonaan uusien tuotteiden, prosessien tai palvelujen kehittämiseksi tai yhteiskunnan ja yhteisön politiikkojen muihin tarpeisiin vastaamiseksi b) demonstrointihanke, jonka tavoitteena on osoittaa sellaisten uusien teknologioiden toteutuskelpoisuus, joista on potentiaalista taloudellista hyötyä mutta joita ei voida kaupallistaa välittömästi. - Integroidut infrastruktuurialoitteet aihealueella "Tutkimusinfrastruktuurit". Näiden avulla on tarkoitus yhdistää yhdeksi toiminnaksi useita tutkimusinfrastruktuurien vahvistamisen ja kehittämisen kannalta olennaisia toimia palvelujen tarjoamiseksi Euroopan laajuisesti. Tämän vuoksi niissä on yhdistettävä verkottamistoimet tukitoimiin (jotka liittyvät esimerkiksi muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin) tai tutkimustoimiin, joita tarvitaan infrastruktuurin suorituskyvyn parantamiseksi, lukuun ottamatta kuitenkaan uusiin infrastruktuureihin tehtävien sijoitusten rahoittamista, joka voidaan toteuttaa vain erityisinä tukitoimina. Niihin kuuluu myös tiedon levittäminen mahdollisille käyttäjille, myös teollisuudelle ja erityisesti pk-yrityksille. - Tutkijavoimavaroja ja tutkijoiden liikkuvuutta edistävät ja kehittävät toimet aihealueella "Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus". Toimet kohdistetaan erityisesti koulutukseen, asiantuntemuksen lisäämiseen tai osaamisen siirtoon. Toimet koostuvat tuesta, jota myönnetään luonnollisille henkilöille, isäntälaitoksille ja -yrityksille, koulutusverkostot mukaan luettuina, sekä eurooppalaisille tutkimusryhmille. - Koordinointitoimet kaikilla ohjelman aloilla. Tarkoituksena on edistää ja tukea tehokkaampaan integrointiin tähtäävien tutkimus- ja innovointialan toimijoiden koordinoituja aloitteita. Niihin kuuluu esimerkiksi konferenssien ja kokousten järjestäminen, tutkimusten toteuttaminen, henkilövaihto, hyviä toimintatapoja koskevien tietojen vaihto ja levittäminen, tietojärjestelmien käyttöönotto ja asiantuntijaryhmien perustaminen. Lisäksi niillä voidaan tarpeen mukaan tukea yhteisten aloitteiden määrittelyä, organisointia ja hallinnointia. - Erityiset tukitoimet kaikilla ohjelman aloilla. Erityisillä tukitoimilla täydennetään puiteohjelman täytäntöönpanoa, ja niitä voidaan käyttää apuna valmisteltaessa tutkimusta ja teknologian kehittämistä koskevan yhteisön politiikan tulevia toimia, seuranta- ja arviointitoimet mukaan lukien. Ne ovat erityisesti konferensseja, seminaareja, tutkimuksia ja analyysejä, korkean tason tiedepalkintoja ja -kilpailuja, työryhmiä ja asiantuntijaryhmiä, toiminnan tukemista sekä tulostenlevitys-, tiedotus- ja viestintätoimia tai näiden yhdistelmiä tapauskohtaisesti. Niihin voi kuulua myös tutkimusinfrastruktuuria tukevia toimia, jotka liittyvät esimerkiksi muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksiin tai tekniseen valmistelutyöhön (mukaan luettuina toteutettavuustutkimukset), ja uuden infrastruktuurin kehittämistä. Komissio arvioi hanke-ehdotukset noudattaen edellä mainituissa päätöksissä vahvistettuja perusteita. Yhteisön rahoitus myönnetään edellä mainittujen päätösten sekä tutkimukseen myönnettäviä valtiontukia koskevien yhteisön puitteiden mukaisesti. Jos ohjelmaan osallistuva toimija on lähtöisin kehityksessä jälkeen jääneeltä alueelta, ja jos hankkeelle on myönnetty suurin mahdollinen määrä puiteohjelman yhteisrahoitusta tai tietty kokonaismäärä, rakennerahastoista voidaan myöntää lisärahoitusosuus noudattaen neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 säännöksiä . Jos osallistujina on ehdokasmaiden organisaatioita, liittymistä valmistelevista rahoitusvälineistä voidaan myöntää lisärahoitusosuus samoin edellytyksin. Jos osallistujina on Välimeren maiden tai kehitysmaiden organisaatioita, osa rahoituksesta voitaisiin mahdollisesti myöntää MEDA-ohjelmasta ja unionin kehitysapuun tarkoitettujen rahoitusvälineiden kautta. Erityisohjelmassa voidaan yhteisön perustamissopimuksen 172 artiklan nojalla tehtyjen päätösten mukaisesti tukea rahallisesti sellaisia perustamissopimuksen 169 ja 171 artiklassa tarkoitettuja toimia, jotka edesauttavat liitteessä I asetettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden saavuttamista. Komissio voi käyttää ohjelman toteutuksessa teknistä tukea. SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS Politiikan ala(t): Tutkimus EY:n perustamissopimukseen perustuvat tutkimustoimet Toimenpiteen nimi: Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn erityisohjelmasta "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" 1. Budjettikohta/-kohdat Osasto B6-6 epäsuorat toimet: kohdat määritellään tarkemmin vuoden 2003 budjettimenettelyn alussa valmisteilla olevan ABB-nimikkeistön mukaisesti. 2. Numerotiedot 2.1. Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 2 655 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoina 2.2. Toimenpiteen soveltamisaika: 2002-2006 2.3. Monivuotinen kokonaismenoarvio: a) Maksusitoumusmäärärahojen (MSM)/maksumäärärahojen (MM) aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4. Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa |X| Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen ohjelmasuunnitelman muuttamista | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin | | Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI |X| Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: Jotkin Euratomin puiteohjelmaan assosioituneet valtiot osallistuvat erityisohjelman rahoitukseen. Assosiaatiosopimukset liittyvät puiteohjelmaan. Niiden uusimisesta neuvotellaan uuden puiteohjelman hyväksymisen jälkeen, joten kyseisten tulojen määrää on mahdoton ennustaa. Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 166 artikla. Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista tukevasta Euroopan yhteisön tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn puiteohjelmasta 2002-2006. 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1. Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Kuten on todettu korkeimmalla poliittisella tasolla Eurooppa-neuvoston kokouksissa Lissabonissa, Feirassa, Nizzassa ja äskettäin Tukholmassa, tutkimus on keskeisessä asemassa tietotalouden ja osaamisyhteiskunnan maailmanlaajuisessa kehityksessä. Lissabonissa EU:n tulevan vuosikymmenen tavoitteeksi asetettiin, että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta". Enemmän kuin koskaan tutkimus toimii taloudellisen ja yhteiskunnallisen edistyksen tärkeänä ylläpitäjänä sekä yritysten kilpailukyvyn, työllisyyden ja elämänlaadun keskeisenä tekijänä. Lisäksi tiede ja tekniikka ovat keskeisellä sijalla poliittisessa päätöksenteossa sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Eurooppalaisen tutkimustoiminnan rakenteelliset heikkoudet ovat kuitenkin yhä olemassa. Nämä voidaan tiivistää neljään pääkohtaan: I. Investoinnit tutkimukseen, teknologian kehittämiseen ja yleisemmin osaamisen kehittämiseen (TTK, koulutus, ohjelmistot) ovat riittämättömiä ja hajanaisia, mistä syystä olemme jääneet jälkeen kilpailijoistamme. Vuonna 1999 Euroopan unioni investoi 76 miljardia euroa vähemmän kuin Yhdysvallat tutkimus- ja kehitystoimintaan. EU jää kilpailijoistaan jälkeen, kun mittapuuna käytetään tutkimusvarojen suhdetta BKT:hen (vuonna 1999 luku oli EU:ssa 1,9 %, USA:ssa 2,6 % ja Japanissa [18] 2,9 %). Vuonna 1999 USA investoi osaamiseen 9 %, mikä on enemmän kuin EU:ssa (7,6 %) ja Japanissa (6,9 %). Ero kasvaa jatkuvasti. [18] Tiedot vuodelta 1998. II. Tutkijavoimavarat ovat puutteelliset. Tutkijoiden osuus työvoimasta on EU:ssa (1998) 5,3/1000, Yhdysvalloissa (1993) 7,4/1000 ja Japanissa (1998) 8,9/1000. Japanissa yritysten palveluksessa on kaksi kertaa enemmän tutkijoita kuin EU:ssa. Suoraan korkea-asteen koulutukseen kohdennetut varat ovat EU:ssa 0,9 % BKT:sta, Yhdysvalloissa 1,4 % ja Japanissa 0,5 % (1997). III. Tieteellisiä saavutuksia ei pystytä riittävän hyvin muuntamaan innovatiivisiksi ja kilpailukykyisiksi tuotteiksi, vaikka tieteenteon tulokset ovatkin laadukkaita. Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa myönnetään patentteja miljoonaa asukasta kohti seuraavasti: EU:ssa 32, Yhdysvalloissa 49 ja Japanissa 88. Vuonna 1998 huipputeknologian tuotteiden kauppatase oli EU:ssa 28 miljardia euroa alijäämäinen (suuntaus on jatkunut koko vuosikymmenen), verrattuna 8 miljardin euron alijäämään Yhdysvalloissa ja 39 mijardin euron ylijäämään Japanissa. Huipputeknologiaan suunnattavan pääomarahoituksen osuus on Yhdysvalloissa 80 %, mutta EU:ssa vain 26 % ja Japanissa 23 %. IV. Euroopan tutkimuspolitiikka on hajanaista. EU:lla ei vielä ole kokonaisvaltaista tutkimuspolitiikkaa. Yhteisön puiteohjelman rinnalla käytössä on 15 kansallista tutkimuspolitiikkaa, joita ei koordinoida riittävästi tehokkaan organisoinnin ja hyödyntämisen edellyttämällä tavalla. Tämä koordinoinnin puute vaikuttaa myös tutkimusinfrastruktuurien luomiseen ja tehokkaaseen hyödyntämiseen. Ongelman helpottamiseksi komissio on ehdottanut ja neuvosto ja parlamentti ovat kannattaneet eurooppalaisen tutkimusalueen luomista. Sen toteuttaminen edellyttää ehdottomasti koko yhteisön - sen jäsenvaltioiden ja tutkimustoimintaa harjoittavien tahojen - yhteistä panosta. Yhteisön tutkimuksen puiteohjelma (2002-2006) ja sen erityisohjelmat tukevat tätä pyrkimystä varsinkin siinä mielessä, että ne myötävaikuttavat EU:n tutkimuksen integrointiin, koordinointiin ja jäsentämiseen sekä eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittamiseen. EU:n tieteellisen ja teknologisen toimintajärjestelmän rakennemuutos näiden heikkouksien korjaamiseksi vaatiin tavoitteeseen suhteutettuja voimavaroja. Komissio on ehdottanut puiteohjelmalle yhteensä 17,5 miljardin euron rahoitusta, mikä vastaa aikaisempaa rahoitusmäärää korotettuna inflaation ja kasvun vaikutuksilla (määrä on kuitenkin edelleen vain 5-6 % julkisista T&K-menoista). Komissio uskoo, että tällaisella määrällä voisi olla merkittävä vaikutus tutkimusjärjestelmään itseensä, ja se voisi parantaa ainakin joitakin tutkimuksen kokonaisindikaattoreita. Lisäksi se voisi merkittävästi tukea kehitystä tutkimusohjelman painopistealoilla, jotka lisäävät talouskasvua EU:ssa. Yleisesti ottaen tällaisella rahoitusmäärällä yhteisön T&K-panokset voidaan pitää kaudella 2003-2006 saman tasoisena prosenttiosuutena BKT:sta kuin nyt. Puiteohjelmat on tarkoitus toteuttaa viidellä erityisohjelmalla, joista kolme perustuu Euroopan yhteisöjen perustamissopimukseen ja kaksi Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) perustamissopimukseen. Kullakin erityisohjelmalla on sille ominaiset toteutusvälineet, jotka kuvastavat puiteohjelman tavoitteita ja rakennetta: - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen integrointi ja lujittaminen" kattaa kohdassa "Tutkimuksen integrointi" ja kohdassa "Eurooppalaisen tutkimusalueen perustan lujittaminen" ehdotetut epäsuorat toimet, eli siihen on koottu tutkimus- ja koordinointitoiminta. - Erityisohjelma "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" kattaa horisontaaliset, jäsentävät ja tukitoimet. - Kaksi Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) ohjelmaa kattavat YTK:n suorat toimet ydinenergian alalla ja muilla aloilla. - "Ydinenergia"-erityisohjelma kattaa ydinenergian alalla toteutettavat epäsuorat toimet. Seuraavassa on esitetty erityisohjelman "Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen" toiminta-alat, niiden perustelut ja toiminnan mahdollinen Euroopan tasolla saatava lisäarvo. 1. Tutkimus ja innovointi Näillä toimilla on tarkoitus edistää teknologista innovointia, tutkimustulosten hyödyntämistä, tietämyksen ja teknologioiden siirtoa sekä teknologiayritysten perustamista yhteisössä ja kaikilla sen alueilla. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Euroopan alueiden välisiä eroja suorituskyvyssä on pienennettävä. - Innovaatioita tukevaa politiikkaa ja kehitysstrategioita on tuettava. - Yhteisön tutkimustoimintaan osallistuvilla on oltava käytössä Euroopan tasoisia tietoja ja palveluja. - Tällä hetkellä tiedot talouden ja teknologian suuntauksista ovat puutteellisia tai ne eivät ole riittävän laajasti tunnettuja. - Toisiaan täydentävää tietotaitoa omaavien tahojen yhteistyötä on edistettävä innovaatioiden aikaansaamiseksi. 2. Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus Tämän alan toiminnan tavoite on tukea runsaiden ja maailman huippuluokkaa olevien tutkijavoimavarojen kehittämistä yhteisön kaikilla alueilla. Tähän pyritään edistämällä kansainvälistä liikkuvuutta koulutusmielessä, asiantuntemuksen kehittämiseksi tai osaamisen siirtämiseksi varsinkin eri alojen välillä, tukemalla tieteellisen huippuosaamisen kehittämistä ja auttamalla lisäämään Euroopa houkuttelevuutta kolmansien maiden tutkijoiden silmissä. Tähän uskotaan päästävän hyödyntämällä mahdollisimman hyvin kaikkien kansanosien ja erityisesti naisten mahdollisuudet. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Tutkijoiden osuus työvoimasta on Euroopassa alhainen: EU:ssa (1998) 5,3/1000, Yhdysvalloissa (1993) 7,4/1000 ja Japanissa (1998) 8,9/1000. - Euroopasta lähtee paljon tutkijoita Yhdysvaltoihin, ja heistä jopa puolet (vuonna 1998) jää sinne tohtorinarvon saatuaan. - Tieteellisten opintojen ja akateemisten tutkimustehtävien alhainen suosio (1998): korkeasteen opintoja suorittaa EU:ssa 23 % 20-29-vuotiaista, Yhdysvalloissa 39 prosenttia ja Japanissa 21 prosenttia. - Akataamisen uran joustamattomuus ja yksityisen sektorin houkuttelevammat uranäkymät. - Erilaiset kansalliset ja alueelliset lait ja käytännöt, jotka vaikuttavat tutkijoiden liikkuvuuteen. 3. Tutkimusinfrastruktuurit Tällä toiminnalla pyritään tukemaan korkean tason tutkimusinfrastruktuurin verkoston luomista Eurooppaan ja kannustamaan kyseisten infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen käyttöön Euroopan tasolla. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Ulkomaiset käyttäjät eivät vielä esteettömästi pääse käyttämään tutkimuslaitteistoja. - Sähköisten viestintäverkkojen mahdollisuuksia ei vielä täysin hyödynnetä. - Monikansallisia rahoitusjärjestelyjä on vaikea saada aikaan. - Infrastruktuurien teknisestä kehittämisestä ei saada kaikkea irti, koska toiminta tapahtuu liian pienessä mittakaavassa. 4. Tiede ja yhteiskunta Tämän alan toimien tavoitteena on kannustaa tieteen ja yhteiskunnan sopusointuisten suhteiden ja innovaatioihin kohdistuvan avoimuuden kehittämistä Euroopassa luomalla uusia suhteita ja uusi valistunut vuoropuhelu tutkijoiden, teollisuuden, poliittisten päättäjien ja kansalaisten välille. Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo Perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo - Viimeaikaiset tapahtumat Euroopassa, esimerkiksi BSE-kriisi ja muuntogeenisiin organismeihin liittyvät ongelmat, ovat heikentäneet yleistä luottamusta tieteeseen ja teknologiaan. - Päätöksentekijät ovat vaatineet nopeita ja tarkkoja vastauksia monimutkaisiin tieteellisiin kysymyksiin, jotka usein ovat ylittäneet kansalliset rajat. - Opetuksen ja koulutuksen perinteiset menetelmät eivät näyttäisi toimivan halutulla tavalla. - Naiset ovat laajalti aliedustettuja tieteessä (vastavalmistuneista naisia on Euroopassa puolet, mutta professoreista vain 10 prosenttia jne.). 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komissio teki ennakkoarvioinnin erityisohjelmía koskevia ehdotuksia laatiessaan. Arvioinnissa otettiin huomioon erityisesti seuraavat tekijät: - riippumattomien asiantuntijoiden vuonna 2000 tekemä puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarviointi ja sen suositukset; - komission tekemä viidennen puiteohjelman (1998-2002) puolivälin arviointi, joka on julkaistu tiedonannossa KOM(2000) 612, 4.10.2000, ja esitetty yksityiskohtaisesti komission valmisteluasiakirjassa SEC(2000) 1780, 23.10.2000; - laajat keskustelut asiaan liittyvien tahojen kanssa eurooppalaista tutkimusaluetta koskevista kahdesta tiedonannosta [19] vuoden 2000 kuluessa ja puiteohjelmaehdotuksesta vuoden 2001 alussa; [19] KOM(2000) 612, 4.10.2000 ja KOM(2000) 6, 18. tammikuuta 2000. - sarja komission itse tekemiä ja teettämiä tutkimuksia taloudellisista, poliittisista ja ennusteita koskevista näkökohdista sekä tutkimus- ja kehitystoiminnan vaikutuksista. Ennakkoarvioinnin tulokset näkyvät varsinkin ohjelmien rakenteessa, niiden tavoitteissa ja painopisteissä sekä toteutusvälineissä. Tavoitteet ja painopisteet valittiin tiukasti niiden Euroopan tasolla saatavan lisäarvon mukaan. Tämä koskee valittuihin painopisteisiin ja toimiin sovellettuja seuraavia näkökohtia. Näiden perustelut ja Euroopan tasolla saatava lisäarvo kuvataan tarkemmin kohdassa 5.1 ja odotetut tulokset kohdassa 5.2. - Yhteistyön edut taloudelliselta kannalta katsottuna (mittakaavaedut) ja yhteistyöstä yksityisen sektorin tutkimushankkeille ja eri teollisuudenalojen kilpailukyvylle koituvat edut. - EU:n aseman ylläpitäminen tai parantaminen sen kannalta strategisesti tärkeillä tutkimusaloilla. - Tarve yhdistää eri maissa tarjolla oleva, toisiaan täydentävä asiantuntemus erityisesti kun kyse on useita tieteenaloja koskevista ongelmista, sekä tarve saada käyttöön Euroopan tasoisia vertailututkimuksia. - Yhteydet EU:n tärkeimpiin etuihin sekä yhteisön lainsäädäntöön ja toiminta-aloihin. - Tarve monikansalliseen tutkimukseen ongelmien laajuuden tai tieteellisten syiden vuoksi. Toteutukseen on suunniteltu uusia toteutusvälineitä, jotka luonteensa puolesta edellyttävät yhteisön tasoista toimintaa, ja joilla pyritään EU:n tasolla seuraaviin tavoitteisiin: - tutkimuksen ja innovaatioiden vuorovaikutuksen edistäminen - tutkijavoimavarojen kehittäminen ja liikkuvuus lisääminen - tutkimusinfrastruktuurien tukeminen - tieteen ja yhteiskunnan ristiriidattomien suhteiden kehittäminen. Kyseiset toteutusvälineet ja niiden tavoitteet kuvaillaan kohdassa 5.2. 5.1.3 Jälkiarvioinnin perusteella toteutetut toimenpiteet Vuonna 2000 tehdyn puiteohjelmien ja erityisohjelmien viisivuotisarvioinnin tulokset on otettu huomioon laadittaessa erityisohjelmia, ja huomiota on kiinnitetty varsinkin seuraaviin suosituksiin: - Euroopan puutteet sen kilpailijoihin nähden tutkimuksen ja kehityksen alalla on korjattava - jäsenvaltioiden ja yhteisön tutkimuspolitiikan on täydennettävä johdonmukaisesti toisiaan, ja komissiolla on keskeinen asema tämän tavoitteen saavuttamisessa - puiteohjelmalla on myönteinen vaikutus, koska "sen avulla korjataan Euroopassa ilmenneet puutteet siten, että korkeakoulujen ja eri teollisuudenalojen tutkijoille annetaan tilaisuus harjoittaa yhdessä sovellettua tutkimusta" - puiteohjelman 1998-2002 raskasta hallintoa on kevennettävä ja "puiteohjelman hallintorakenteita ja menettelyjä on uudelleenarvioitava" - yhteisön tutkimustoimet on sijoitettava osaksi laajempaa, todella eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa - ohjelmia on keskitettävä paremmin - yhteisön poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi on jatkettava tutkimustoimintaa - puiteohjelmaa on kehitettävä kohti entistä joustavampia toteutusvälineitä ottaen huomioon kaikki perustamissopimuksen tarjoamat mahdollisuudet. Lisäksi viidennen puiteohjelman puolivälin arvioinnin tuloksena mukautettiin erityisohjelmien vuosittaisia työohjelmia. Tarkoituksena oli keskittää tutkimustoimia entistä paremmin ja käynnistää seuraavassa puiteohjelmassa suunniteltujen toimien kannalta tärkeitä pilottihankkeita (verkostot, hankeryhmittymät, teollisuuden tutkimusohjelmat, suuren mittakaavan hankkeet jne). 5.2. Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentämiseen tähtäävän erityisohjelman suunnitellut toimet esitellään jäljempänä tutkimusaloittain. Tällaisen jaottelun avulla voidaan tuoda esiin odotettuja tuloksia, vaikutuksia puiteohjelman tai yhteisön kokonaistavoitteisiin ja näihin mahdollisesti liittyviä tuloksellisuusindikaattoreita. Esitetyt hahmotelmat ovat lähinnä suuntaa-antavia eivätkä muodosta lopullisesti sovittuja tavoitteita. Painopistealojen ja toteutusvälineiden yhteydet esitetään jäljempänä taulukossa. 1. Tutkimus ja innovointi i) Toimijoiden verkottaminen ja niiden välisen vuorovaikutuksen edistäminen ii) Alueidenvälisen yhteistyön edistäminen iii) Uusien välineiden ja lähestymistapojen kokeileminen iv) Innovoinnin edellyttämien palvelujen luominen ja vahvistaminen v) Kilpailija- ja markkinaseurannan sekä teknologiaseurannan parantaminen vi) Yhteisön tutkimushankkeissa toteutettavan innovointitoiminnan analysointi ja arviointi Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - Lisätään uusyritysten määrää - Lisätään innovatiivisiin yrityksiin sijoitetun riskipääoman määrää - Lisätään yhteistyötä alueiden välillä ja assosioituneiden maiden kanssa. - Lisätään eurooppalaisten tietopalvelujen käyttäjien ja käytön määrää. - Kaksinkertaistetaan pk-yritysten parissa työskentelevien verkostojen jäsenmäärä. 2. Tutkijavoimavarat ja liikkuvuus i) Isäntälaitoksille ja -yrityksille tarkoitettu tuki (Marie Curie -tutkijakoulutusverkot; Tutkijakoulutuksen alkuvaiheeseen tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat; Tietämyksen siirtoon tarkoitetut Marie Curie -vierailuapurahat; Marie Curie -konferenssit ja -kurssit) ii) Henkilökohtaiset apurahat Eurooppalaisten tutkijoiden kansainväliset Marie Curie -apurahat; Ulkomaisten tutkijoiden Marie Curie -apurahat; Marie Curie -paluuapurahat) iii) Huippuosaamisen edistämistuki ja tunnustuspalkinnot (Huippuosaamisen Marie Curie -apurahat; Huippuosaamisen Marie Curie -palkinnot; Marie Curie -oppituolit) (Yhteistyö jäsenvaltioiden ja assosioituneiden maiden kanssa; Puiteohjelman sisäinen yhteistyö) Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - Kansainvälisten yhteistyöhankkeiden ja yksittäisten muuttojen määrä, asiaan liittyvät maat, oleskeluajat, tutkijoiden ikä. - Tutkijoiden/tutkijakuukausien määrä, ikärakenne, tieteenalat ja koulutustyyppi. - Vierailun jälkeisten pysyvien toimien määrän lisääminen - Edistetään eurooppalaisten tutkijoiden paluuta Eurooppaan - Lisätään palkittujen tutkijoiden/tutkimusryhmien määrää 3. Tutkimusinfrastruktuurit Integroivat toimet Viestintäverkkojen kehittäminen Muiden maiden infrastruktuurien käyttömahdollisuudet Infrastruktuurien perustamista valmistelevat työt Uusien infrastruktuurien kehittäminen Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - Tarjotaan noin 100 tutkimusinfrastruktuurin palveluja tai käyttöoikeutta noin 8000 tutkijalle jokaista 100 miljoonan euron rahoituserää kohti. - Tuetaan keskimäärin noin 100 osallistujan yhteistyötä 10 verkostossa tai tutkimushankkeessa jokaista 100 miljoonan euron rahoituserää kohti. - Lisätään sellaisten uusien tekniikoiden, teknologioiden tai sähköisten verkkojen määrää, joilla voidaan merkittävästi parantaa tarvittavien infrastruktuuripalvelujen tarjontaa eri aloilla. 4. Tiede ja yhteiskunta i) Tutkimuksen tuominen lähemmäs yhteiskuntaa (Tiede ja hallinto; Tieteelliset päätöksenteon tuki- ja viitejärjestelmät) ii) Kehitystoiminnan sekä tieteen ja teknologian soveltamisen vastuullisuus (Etiikka, Epävarmuustekijät, riskit ja ennaltavarautumisen periaate) iii) Tieteen ja yhteiskunnan vuoropuhelun tehostaminen ja naisten aseman parantaminen tieteessä (Yleisön tiedon lisääminen tieteestä; Nuorten kiinnostus tieteelliseen uraan; Naiset ja tiede) Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit - Suuntaviivat tieteen ja hallinnon tarpeisiin sekä tieteelliset viitejärjestelmät, joilla pyritään parantamaan yhteyksiä tiedeyhteisön, päätöksentekijöiden ja kansalaisyhteiskunnan välillä. - Tieteellisten päätöksenteon tukijärjestelmien kartoitus EU:ssa ja maailmanlaajuisesti. - Eettiset katsaukset, joilla varmistetaan eettisten periaatteiden noudattaminen yhteisön tutkimustoiminnassa; toimintasääntöjen laatiminen - Tavoitteena on myös, että asiantuntijaryhmien ja neuvonantajaelinten jäsenistä 40 prosenttia olisi naisia. Puiteohjelman toteutustavat ja rahoitusvälineet ovat tavoitteiden mukaisesti seuraavat: >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> (1) Lisäksi erityisohjelman kaikissa osissa voidaan toteuttaa erityisiä tukitoimia. (2) Yleisenä periaatteena on, ettei yhteisön rahoitusosuus voi kattaa 100 %:a epäsuoran toimen kustannuksista, lukuun ottamatta ehdotuksia, joilla katetaan julkisiin hankintamenettelyihin sovellettavien ehtojen mukainen ostohinta tai jotka ovat komission ennalta vahvistaman, ennalta määritellyn kertamaksun muodossa. Yhteisön rahoitusosuus voi kuitenkin olla jopa 100 % epäsuoran toimen kustannuksista, jos sillä täydennetään osallistujien muutoin maksamia kustannuksia. Näin ollen koordinointitoimien erityistapauksessa yhteisön osuus on enintään 100 prosenttia osallistujien itse rahoittamien toimien koordinointiin tarvittavasta budjetista. (3) Tietyt oikeussubjektit, erityisesti julkisyhteisöt, saavat erityisehdoin korkeintaan 100 % rahoituksen marginaali- tai lisäkustannuksiinsa. (4) Tukiosuuksia voidaan eriyttää tutkimus- ja kehittämistyöhön myönnettävään valtiontukeen sovellettavien yhteisön puitteiden sääntöjen mukaisesti riippuen siitä, liittyvätkö toimet tutkimukseen (korkeintaan 50 %), esittelyyn (korkeintaan 35 %) vai muuhun toteutettuun toimintaan, esimerkiksi tutkijakoulutukseen (korkeintaan 100 %) tai hankeyhteenliittymän johtamiseen (korkeintaan 100 %). (5) Infrastruktuureihin liittyvän integroidun aloitteen toimiin on kuuluttava yksi verkottamistoimi (koordinointitoimi: korkeintaan 100 % budjetista) ja vähintään yksi seuraavista: tutkimustoimet (korkeintaan 50 % budjetista) tai palvelukohtaiset toimet (erityinen tukitoimi, esimerkiksi muiden maiden tutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuudet: korkeintaan 100 % budjetista). (6) Kuudennen puiteohjelman mukainen rahoitusosuus on rajoitettu korkeintaan 50 prosenttiin budjetista tekniseen valmistelutyöhön liittyvien tutkimusinfrastruktuurin tukitoimien osalta ja 10 prosenttiin budjetista uuden infrastruktuurin kehittämisen osalta. Yhteisön rahoitustuen saajina ovat yritykset (erityisesti pk-yritykset), tutkimuskeskukset, korkeakoulut ja tutkimustoimia rahoittavat kansalliset ja eurooppalaiset organisaatiot. Viimeksi mainitut voivat toimia myös yhteisön rahoitustuen välittäjinä. 5.3. Toteutus Komissio vastaa toimenpiteiden toteutuksesta. Tietyissä perustelluissa tapauksissa se voi käyttää tässä ulkopuolista apua. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1. Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Muistutettakoon, että Euroopan yhteisön puiteohjelman kokonaismäärärahat ovat 16 270 miljoonaa euroa. Puiteohjelmien 2002-2006 määrärahat ovat näin ollen yhteensä 17 500 miljoonaa euroa. 6.1.1 Rahoitustuki maksusitoumusmäärärahoina, miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Jakauma tavoitteittain // Yhteensä Eurooppalaisen tutkimusalueen jäsentäminen // 2655 1) Tutkimus ja innovointi // 300 2) Tutkijavoimavarat // 1630 3) Tutkimusinfrastruktuuri // 665 [20] [20] Mukaan luettuna enintään 200 miljoonaa euroa Géant- ja GRID-hankkeiden jatkokehitykseen. 4) Tieteen ja yhteiskunnan väliset suhteet // 60 YHTEENSÄ // 2655 Kunkin tavoitteen osuuden vuosittaisella jakautumisella ei ole tässä vaiheessa merkitystä. Sen voidaan kuitenkin sanoa olevan tarkassa suhteessa koko erityisohjelmaan, joka puolestaan noudattelee puiteohjelmaa. Varojen jakautuminen erityisohjelmien sisällä määritellään työohjelmien laatimisen yhteydessä. 6.1.2 Tekninen ja hallinnollinen apu, tukimenot ja tietotekniikkakustannukset (maksusitoumusmäärärahat) Tätä luokkaa ei sovelleta tällä alalla. 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (1998-2002) vuotuinen laajuus on noin 3500 uutta sopimusta (kaikissa luokissa yhteensä) ja vuosibudjetti 3000 miljoonaa euroa. Vuosien 2002-2006 epäsuorien toimien vuosibudjetti on noin 3700 miljoonaa euroa, eli reaalikasvua on noin 13 %. Kuten kohdassa 5.1.2 todetaan, tämän uuden puiteohjelman toteutukseen on suunniteltu kolmea uutta toteutusvälinettä. Edellisiin puiteohjelmiin verrattuna näissä toteutusvälineissä mennään pelkkiä tiedehankkeita pidemmälle, ja pyritään tutkimuksen integroimiseen ja jäsentämiseen varsinkin kokoamalla ja verkottamalla osaamista ja resursseja määrätyillä aloilla riittävän suuriksi kokonaisuuksiksi. 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN Nykyisin viidennen puiteohjelman niissä osissa, jotka liittyvät epäsuoriin, muuhun kuin ydinenergiaan liittyviin tutkimustoimiin, henkilöstömenojen ja muiden hallinnollisten menojen yläraja on 7,0 prosenttia. Siinä tilanteessa, että puiteohjelman toteutustapoja ei muutettaisi, ja koska tähän menoluokkaan on aina jätettävä jonkin verran liikkumavaraa, komissiolla ei olisi syytä poiketa 7 prosentin yleisestä ylärajasta. Kun kuudennen puiteohjelman budjetti on 17 prosenttia suurempi kuin viidennen, tämä merkitsisi noin 250 pysyvän viran nettolisäystä vuodelle 2002 varattujen 1654 viran lisäksi. Komissio aikoo kuitenkin päästä kuudennen puiteohjelman toteutuksessa huomattaviin tuottavuusparannuksiin. Tämän ansiosta voidaan merkittävästi pienentää henkilöstö- ja hallintokulujen osuutta verrattuna edelliseen puiteohjelmaan. Komission alkuperäisen ehdotuksen mukaisesti olisi henkilöstö- ja hallintokuluja voitu vähentää 5,5 prosenttiin ohjelman budjetista ja virkojen määrä jäädyttää vuoden 2002 tasolle. Tämän mahdollistaisi pääasiassa uudessa puiteohjelmassa ehdotettujen uusien toteutusvälineiden laajamittainen käyttöönotto ja tämän myötä saatavat tuottavuushyödyt. Nämä uudet toteutusvälineet olisivat siis huippuosaamisen verkostot, integroidut hankkeet ja eri jäsenvaltioiden kansallisten hankkeiden yhteistoteutus (perustamissopimuksen 169 artiklan nojalla). Komission alkuperäisen ehdotuksen mukaan nämä olisivat olleet ainoat toteutusvälineet ensisijaisilla aihealueilla, jotka muodostavat suurimman osan puiteohjelmasta. Neuvoston vahvistamassa yhteisessä kannassa, jossa on otettu huomioon parlamentin tarkistukset, käytetään uusien toteusvälineiden lisäksi kuitenkin muitakin toimintamuotoja. Toisin sanoen viidennen puiteohjelman toteutusvälineitä tullaan edelleen käyttämään uusien toteutusvälineiden rinnalla laajemmin kuin alun perin oli tarkoitus. Vanhoihin toteutusvälineisiin kuuluvat yleensä suoraan komission kanssa tehtävät sopimukset pienehköistä hankkeista. Näin ollen saavutetusta ratkaisusta seuraa, että komissiolla tulee olemaan hallinoitavanaan paljon suurempi määrä sopimuksia kuin alkuperäisen ehdotuksen toteutuessa olisi ollut. Lisähankkeiden tarkkaa määrää on mahdoton tietää, mutta hankkeita voidaan kohtuudella arvioida olevan 25-33 prosenttia enemmän kuin alun perin oli tarkoitus. Tämä odotettavissa oleva huomattava kasvu hallinnoitavien sopimusten määrässä aiheuttaa komissiolle käytännössä lisätyötä. Komission jäsenten erityisryhmän suositusten pohjalta tehdyn päätöksen mukaisesti komissio ei hyväksy lisätehtäviä, ellei niiden edellyttämiä resursseja ole saatavilla. Näin ollen puiteohjelman hallinto- ja henkilöstöresursseja on lisättävä. Komissio on selvittänyt erilaisia mahdollisuuksia näiden resurssien hankkimiseksi: - Henkilöresurssien uudelleensuuntaaminen: Komission jäsenten erityisryhmä teki yksityiskohtaisen tehtäväkohtaisen selvityksen puiteohjelman hallinnosta. Selvityksen mukaan muun kuin ydinenergian tutkimukseen liittyvissä epäsuorissa toimissa oli merkittäviä säästökohteita (tutkimuksen pääosastossa 98 virkaa eli 10 % pakollisesta henkilöstöstä). Nämä säästöt on nyt saavutettu siirroilla ja muilla järjestelyillä. Lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä ei näyttäisi olevan mahdollisuuksia uusiin uudelleenjärjestelyihin. - Henkilöstötaulukon uudelleenjärjestelyt muuttamalla C-virkoja A- ja B-viroiksi: Tätä vaihtoehtoa tarkasteltiin, mutta sitä ei voida käytännössä soveltaa, koska tukihenkilöstön osuus tutkimuksen alalla on vain 26 % henkilöstön kokonaismäärästä, ja alittaa selvästi komission keskimääräisen tason, joka on 32 %. Prosenttiosuuden pienentäminen entisestään vaikeuttaisi tutkimussopimusten hallinnointia. - Täyttämättömät virat: Täyttämättömien virkojen osuus on nykyisellään (8 %) suurempi kuin komission keskiarvo (4 %), mikä johtuu tiettyyn henkilöstöryhmään, eli C-virkaluokan tukihenkilöstöön, liittyvissä erityistekijöistä. Rakenteellisista ongelmista johtuen on ollut vaikeaa palkata tällaista henkilöstöä tutkimusalalle, jolla tämän virkaluokan uramahdollisuudet ovat toistaiseksi olleet hyvin rajalliset. Näitä ongelmia tarkastellaan 27. joulukuuta 2001 annetussa tutkimushenkilöstöpolitiikan uudistusta koskevassa komission tiedonannossa, ja niiden odotetaan helpottuvan keskipitkällä aikavälillä, jolloin täyttämättömien virkojen osuus tutkimusalalla saadaan laskettua komission keskiarvon tasolle. - Ulkoistaminen: Komission alkuperäinen ehdotus perustui pitkälti uusien toteutusvälineiden yksinomaiseen käyttöön, minkä myötä monet hallintotehtävät olisi ulkoistettu hankkeisiin osallistuvien organisaatioiden hoidettaviksi. Neuvoston yhteisessä kannassa kuudenteen puiteohjelmaan otetaan takaisin vanhoja toteutusvälineitä, joten komission on otettava jälleen hoidettavakseen joitakin näistä ulkoistettaviksi aiotuista hallintotehtävistä. Uusien toteutusvälineiden käytöstä aiheutuvan ulkoistamisen lisäksi komissio tutkii ohjelman tiettyjen osien laajempaa ulkoistamista, mutta tämä mahdollisuus oli jo otettu huomioon alkuperäisessä ehdotuksessa, jossa hallintokulujen osuus oli 5,5 prosenttia. Asiaa tarkastellaan uudelleen, kunhan neuvoston asetus tiettyjä yhteisön ohjelmien hallinnointitehtäviä hoitavien toimeenpanovirastojen asemasta [21] tulee voimaan. [21] (KOM(2000) 788 - C5-0036/2001 - 2000/0337(CNS)). Komissio on selvittänyt myös muita mahdollisuuksia parantaa tuottavuutta. Vaikka sopimusten kokonaismäärä kasvaakin huomattavasti alkuperäiseen ehdotukseen nähden, komissio uskoo, että tuottavuutta ja tehokkuutta lisäämällä lisähankkeiden hallinnoimisen edellyttämiä henkilöstöresursseja ei tarvitse lisätä samassa suhteessa kuin työtaakka kasvaa. Johtopäätöksenä voidaan todeta, että alkuperäistä henkilöstö- ja hallintokulujen 5,5 prosentin osuutta on suurennettava komissiolle yhteisen kannan johdosta aiheutuvien lisätehtävien hoitamiseksi. Lisäys käsittää lähinnä 50 luonteeltaan tilapäistä lisävirkaa (28 A, 15 B, 7 C). Tuottavuuden parantamisen ansiosta tämä lisäys jää noin 3 prosenttiin kokonaishenkilöstöstä. Henkilöstö- ja hallintokulujen lisääminen voidaan kattaa myös kulut, joita aiheutuu tarvittavan atk-järjestelmän luomisesta tilintarkastustuomioistuimen äskettäisten suositusten mukaisesti. Mainitut 50 tilapäistä lisävirkaa kuuluvat Euroopan yhteisöjen muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 2 artiklan a kohdan soveltamisalaan, eivätkä näin ollen lisää komission pysyvien virkojen tämänhetkistä kokonaismäärää. Nämä lisäkulut voitaisiin mahdollisesti kattaa yleisellä 6,0 prosentin enimmäisosuudella kokonaisbudjetista. Näin ollen komissio ehdottaa kahden, muuhun kuin ydinenergiaan liittyvien epäsuorien tutkimustoimien ohjelman henkilöstömenojen ja muiden hallinnollisten menojen kokonaisylärajan alentamista viidennen puiteohjelman 7,0 prosentista 6,0 prosenttiin kuudennessa puiteohjelmassa. Tämä 6,0 prosentin yläraja kuvastaa edelleen komission vakaata pyrkimystä pohtia uudelleen ja parantaa puiteohjelman toteutusta yhteisen kannan asettamissa rajoissa. Tässä onnistuminen riippuu kuitenkin siitä, saadaanko hallintoa yksinkertaistettua niin paljon kuin komission syyskuussa 2001 ehdottamilla osallistumissäännöillä on mahdollista. Komissio aikoo tarkastella uudelleen tätä vuoteen 2006 ulottuvaa 6 prosentin enimmäismäärää ja antaa ennen seuraavan puiteohjelman ehdottamista suosituksia niiden kokemusten perusteella, joita on saatu kuudennen puiteohjelman toteutuksesta ja uusien toteutusvälineiden käytöstä. Tässä yhteydessä tullaan selvittelemään mahdollisuuksia tehostaa ohjelman hallintoa entisestään ja pienentää edelleen hallintokulujen osuutta. Ehdotettu henkilöstö- ja hallintokulujen enimmäismäärä edellyttää myös tehokasta ohjelma- ja budjettirakennetta, ja alennettua 6,0 prosentin ylärajaa olisi sovellettava kahteen, muun kuin ydinenergian epäsuorien tutkimustoimien ohjelmaan kokonaisuudessaan. Tämä edellyttää kuitenkin vastaavia tuottavuusparannuksia kaikessa tutkimustoiminnassa. Ohjelmia toteuttaessaan komissio varmistaa, että hallintomenot jakautuvat asianmukaisesti niiden yksiköiden kesken, jotka tutkimustoimintaa hallinnoivat. Tässä jakaumassa otetaan huomioon hallinnoitava kokonaisbudjetti, kolmen uuden toteutusvälineen käytön laajuus, työvoimavaltaisuus ja teknologian uusin kehitys toimien elinkaaren eri vaiheissa, toimien pituus sekä tarve varmistaa, että aiemmissa puiteohjelmissa tehtyjä sopimuksia hallinnoidaan tehokkaasti. 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> Epäsuorille tutkimustoimille on vuonna 2001 laadittu suunnitelma, joka sisältää 954 A-virkaa, 273 B-virkaa ja 427 C-virkaa, eli yhteensä 1654 virkaa (EY ja Euratom, myös SAB 3/2001) Tähän olisi lisättävä toimintabudjetin kohdasta "osallistuminen tutkimuspolitiikan laatimiseen ja toteuttamiseen" 156 virkaa, joilla ei ole vaikutusta ohjelmien budjettiin. Arvioidut 50 lisävirkaa lisätään nyt näihin lukuihin, joten kokonaismääräksi tulee 1704 virkaa (EY ja Euratom), joista 50 tilapäisiä ja 156 toimintabudjettivirkaa (ks. kohta 7). 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja koko ohjelmakautena. 7.3 Muut toimesta johtuvat hallintomenot >TAULUKON PAIKKA> Määrät kuvaavat kokonaismenoja tämän erityisohjelman nelivuotisen toteutuksen aikana. Vuotuiset kokonaismenot ovat siis 40,000 miljoonaa euroa. I. Yhteensä vuodessa (7.2 + 7.3) (miljoonaa euroa) II. Toimen kesto (vuotta) III. Alustavat vuotuiset kustannukset (miljoonaa euroa) // 159,300 40,000 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Erityisohjelmien tarkoituksena on tukea eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista, ja ne toteutetaan rinnakkain ja tiiviissä yhteistyössä samoihin tavoitteisiin tähtäävien muiden yhteisön ja kansallisten toimien kanssa. Tutkimustoiminnan ominaispiirteiden ja hyvin monilla tasoilla toteutettujen hyvin erityyppisten toimenpiteiden vuoksi on vaikeaa määritellä syy-seuraus-suhteita, joten tulosten ja vaikutusten seuranta ja arviointi on erittäin monimutkaista. Aiemmista ohjelmista saatujen kokemusten ja meneillään olevien metodologisten tutkimusten perusteella ollaan laatimassa tai on jo laadittu menetelmiä tavoitteiden kehittämiseksi sekä puiteohjelman, sen toteuttamista koskevien erityisohjelmien sekä eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamiseen tähtäävien toimien tulosten ja vaikutusten seuraamiseksi ja arvioimiseksi. Komissio tarkastelee näiden menetelmien kehittymistä hyvissä ajoin ennen ohjelmien toteuttamista. Näillä keinoilla pyritään vähitellen ottamaan käyttöön strukturoitu järjestelmä tiedonkeruuta ja tilastointia varten. Tässä yhteydessä on tarkoitus kehittää erityisesti puiteohjelmaa varten joukko yleisiä indikaattoreita, joiden avulla on mahdollista arvioida ohjelmien vaikutuksia erityisesti kohdassa 5.1 kuvattuihin EU:n kohtaamiin haasteisiin (investoinnit tutkimukseen, kehitykseen, osaamiseen ja tietämykseen sekä yleisesti että EU:n kannalta tärkeimmillä aloilla; tutkijavoimavarat, TTK-tulosten hyödyntäminen, kansallisen ja yhteisön tutkimuspolitiikan ja tutkimusinfrastruktuurien yhtenäisyys). Lisäksi on tarkoitus kehittää joukko ohjelmien tavoitteita vastaavia tarkempia indikaattoreita, jotka liittyvät erityisesti ohjelmien toimissa syntyvän tietämyksen tuottamiseen, hallinnointiin, verkottamiseen, hyödyntämiseen ja vaikutuksiin. Asiaa on jo hahmoteltu kohdassa 5.2 otsikon "Odotetut tulokset, vaikutukset kokonaistavoitteiden saavuttamiseen tai mahdolliset tuloksellisuusindikaattorit" alla. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot - Vuosiseuranta: Komissio seuraa jatkuvasti puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamista asetettuihin tavoitteisiin nähden ja käyttää tarvittaessa apunaan sopivia asiantuntijoita. Komissio arvioi erityisesti, ovatko tavoitteet, painopisteet, välineet, rahoituskeinot ja hallinnointi edelleen tarkoituksenmukaisia tilanteen muuttuessa. Tavoitteena on lisätä ja parantaa perustiedon järjestelmällistä keruuta, yhdenmukaisuutta ja laatua analyysien ja seurannan tehostamiseksi ja riittävän tiedon tuottamiseksi viisivuotisarviointia varten. Suunnitteilla on myös yhteinen itsearviointijärjestelmä, jotta yhteisön tutkimusvastaavat kiinnittäisivät enemmän huomiota toteutuksen ja tulosten seurantaan ja ohjelmien vaikutuksiin. Lisäksi aiotaan varmistaa, että puiteohjelman, erityisohjelmien ja eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisen seuranta on yhdenmukaista. - Vuosikertomus: Puiteohjelman ja erityisohjelmien toteuttamisen edistymisestä julkaistaan vuosikertomus, joka perustamissopimuksen 173 artiklan mukaisesti annetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Vuosikertomus sisältää muun muassa vuosiseurannan tulokset, kuvaukset tutkimuksen ja teknologian kehittämisen alalla toteutetuista toimista ja niiden tulosten levittämisestä, eurooppalaisen tutkimusalueen toteutumisesta edellisenä vuonna sekä kuluvan vuoden työohjelman. - Viisivuotisarviointi: Ennen kuin komissio antaa seuraavaa puiteohjelmaa ja sen erityisohjelmia koskevan ehdotuksen, se teettää korkean tason riippumattomilla asiantuntijoilla arvion tuloksista, jotka yhteisön toimilla on saavutettu arviota edeltävien viiden vuoden aikana, sekä tavoitteiden saavuttamisesta ja toiminnan vaikutuksista kyseistä ajanjaksoa koskeviin tavoitteisiin nähden. Komissio toimittaa kyseisen arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Kun rahoituksen koordinoija toimittaa raportteja, joissa osallistujien kirjanpidot yhdistetään, rahoituskoordinaattorin olisi pidettävä komission saatavilla kaikki asiakirjat, jotka komissio tarvitsee voidakseen suorittaa tilintarkastuksia ja joista käy ilmi myös osallistujien kirjanpidon yhdistämisen tapa ja ajankohta. Komissio suorittaa tilintarkastuksia tarvittaessa ja varsinkin silloin, kun sillä on syytä epäillä, että tilit eivät vastaa työraporteissa kuvattua työn etenemistä. Euroopan yhteisön tilintarkastusten suorittamiseen käytetään joko yhteisön omaa henkilökuntaa tai tarkastettavan osallistujan noudattaman lainsäädännön mukaisesti hyväksyttyjä tilintarkastajia. Yhteisö valitsee nämä tilintarkastajat. Valinta on suoritettava siten, että vältetään kaikki mahdolliset eturistiriidat, jotka tarkastettava osallistuja voisi osoittaa. Komissio varmistaa myös, että tutkimuksen toteuttamisen yhteydessä suojellaan Euroopan yhteisöjen taloudellisia etuja tehokkailla tarkistuksilla. Jos väärinkäytöksiä ilmenee, on toteutettava asianmukaisia toimenpiteitä ja varoittavia ja oikeasuhteisia seuraamuksia. Tätä tarkoitusta varten kaikissa ohjelmien toteuttamista koskevissa juridisissa asiakirjoissa, myös yksittäisissä sopimuksissa ja vakiosopimuksissa, on oltava maininta tarkistuksia,