Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta:

"Muutettu ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" ja "Muutettu ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)"

(98/C 73/31)

Talous- ja sosiaalikomitea päätti 30. syyskuuta 1997 työjärjestyksensä 23 artiklan 2 kohdan mukaisesti antaa lisälausunnon edellä mainitusta ehdotuksista.

Asian valmistelusta vastannut energia-, ydinvoima- ja tutkimusjaosto antoi lausuntonsa 26. marraskuuta 1997. Esittelijä oli Giannino Bernabei.

Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 10. ja 11. joulukuuta 1997 pitämässään 350. täysistunnossa (joulukuun 11. päivän kokouksessa) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Suositukset

Talous- ja sosiaalikomitea, joka ottaa huomioon

1.1. 1. lokakuuta 1997 yksimielisesti antamansa lausunnon aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" ja aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiajärjestön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" (), jossa komitea varasi itselleen mahdollisuuden antaa komission ilmoittamia rahoitusnäkymiä koskevan lausunnon;

1.2. 30. toukokuuta 1996 antamansa lausunnon "Vihreä kirja innovaatiosta" () sekä 1. lokakuuta 1997 antamansa oma-aloitteisen lausunnon "TTK-toimintaan myönnettävien varojen jatkuvan ja yleistyvän vähentämisen vaikutukset EU:n pk-yrityksiin (yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla)" ();

1.3. Luxemburgissa 20. 21. marraskuuta 1997 pidetyn, työllisyyttä käsitelleen neuvoston ylimääräisen kokouksen päätelmät. Kokouksessa asetettiin työllisyysongelmat EU:n keskeiseksi huolenaiheeksi ja korostettiin tutkimuspolitiikan ja erityisesti viidennen puiteohjelman tärkeää merkitystä kilpailukyvyn ja työpaikkojen luomisen kannalta, sillä niiden avulla levitetään innovaatioita ja siirretään teknologista tietoa pk-yrityksiin;

1.4. komission 11. elokuuta 1997 tekemän muutetun ehdotuksen (), joka käsittelee viidennen puiteohjelman rahoitusta. Ehdotuksessa suunnitellaan kokonaisrahoitukseksi 16 300 miljoonaa ecua, joka on jaettu alkuperäisessä ehdotuksessa mainittujen prosenttiosuuksien mukaisesti temaattisiin ohjelmiin;

1.5. ettei rahoitusta ole jaettu avaintoimien kesken eikä niitä perusteita mainittu, joiden mukaan rahoitus jaetaan yleisten TTK-toimien, perusrakenteita tukevien toimien ja avaintoimien kesken; sekä katsoo,

1.6. että on aiheellista varata viidettä puiteohjelmaa varten vähintään 17 000 miljoonan ecun rahoitus, joka jaetaan yhteisön puiteohjelman (15 533 miljoonaa ecua) ja Euratomin puiteohjelman (1 467 miljoonaa ecua) kesken;

1.7. että on säilytettävä 4,5 prosentin vähimmäisjoustovara, joka vastaa 700 miljoonaa ecua;

1.8. että kaikkia avaintoimintoja varten on varattava julkisista ja yksityisistä varoista vähintään 1 miljardi ecua. Avaintoimintojen määrä on rajoitettava noin kymmeneen, ne on valittava määrällisin perustein ja aikatauluja asettamalla määriteltyjen tulostavoitteiden mukaan;

1.9. että horisontaalisille ohjelmille on varattava riittävä rahoitus siten, että kansainväliseen yhteistyöhön varataan 575 miljoonaa ecua, innovaatioon 550 miljoonaa ecua ja henkilöresurssien kehittämiseen 1 402 miljoonaa ecua;

1.10. että yhteisön sisä- ja ulkopuolella puolueettomasti toimivan yhteisen tutkimuskeskuksen strategista roolia on vahvistettava uudelleenmäärittelyn avulla yhteisön päätöksenteon ja EU:n muiden toimintalinjojen tukemiseksi sekä sellaisen vahvan eurooppalaisen identiteetin luomiseksi tutkimuksen ja teknologisen kehityksen sekä innovaation aloilla, jota leimaa avoin suhtautuminen maailmanmarkkinoihin. Tätä varten on varattava 815 miljoonaa ecua;

sekä suosittaa komissiolle, Euroopan parlamentille ja neuvostolle,

1.11. että varmistetaan puiteohjelman ja yhteisön ulkopuolisen eurooppalaisen yhteistyön, erityisesti Eureka- ja Cost-ohjelmien, tiivis vuorovaikutus. Lisäksi on kehitettävä maantieteellisten alueiden analyysin perusteella erityistoimia KIE-maita, Välimeren alueen maita, entisestä Neuvostoliitosta itsenäistyneitä maita, Aasian ja Latinalaisen Amerikan dynaamisen talouden maita, kehitysmaita sekä yhteisön ulkopuolisia teollisuusmaita varten;

1.12. että pk-yritysten innovaatiota ja osallistumista vahvistetaan ja suunnitellaan uudelleen neljännen puiteohjelman toimia hiomalla. Niihin on kuitenkin sisällytettävä uusia tekijöitä ja erityispiirteitä, joilla pyritään edistämään tutkijoiden yrityshenkeä ja nopeaan toimintaan valmiin mekanismin luomista teknologisten yhteisyritysten perustamisen tueksi. Yhteisyrityksissä tulee hyödyntää yhteisötutkimuksen tuloksia teollisesti ja kaupallisesti;

1.13. että rahoituksen on oltava riippuvainen niiden toimien prosentuaalisesta tasapainosta, jotka kohdistuvat korkeakoulututkijoiden ja teollisuuden, yliopistojen ja pk-yritysten, suurten tutkimuskeskusten sekä teollisten laboratorioiden ja pk-yritysten väliseen vuorovaikutukseen;

1.14. että säilytetään viidennen puiteohjelman integroidun lähestymistavan edellytysten välinen yhtenäisyys sekä yleistutkimuksen, laajoja varusrakenteita tukevan tutkimuksen ja avaintoimintojen jotka ilmentävät yhteisötutkimuksen uutta rakennetta keskittäminen ja yhteensopivuus;

1.15. että määritetään avaintoimintojen kohdentamista ja valvontaa varten laadulliset ja määrälliset perusteet, kuten panos yhteiskunnallis-taloudellisten perusteiden parantamisen kestävien kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksien kehittämiseksi; vastaanotto- ja suorituskyky; strateginen näkyvyys ja eurooppalainen ulottuvuus; yhteisötoimien, muiden eurooppalaisten toimien ja valtakunnallisten toimien yhteistoiminta-aste; pk-yritysten määrä ko. toimialalla sekä mahdollinen vaikutusaste uusien yritysten, työpaikkojen ja ammattien määrällä mitattuna;

1.16. että temaattisille ohjelmille myönnetään 11 491 miljoonan ecun kokonaissumma, josta varataan huomattava osa avaintoimintoihin ja säilytetään yleisille TTK-toimille ja tutkimusta tukeville laajoille perusrakenteille temaattisesta ohjelmasta riippuen joustavasti suunnattava korkeintaan 25 prosentin keskimääräinen rahoitusosuus;

1.17. että avaintoiminnoissa määritellään esittelyä, innovaatiota ja pk-yrityksiä koskevien toimien rahoituksen tarkka prosenttiosuus tutkimuksen, innovaation ja markkinoiden välisen dynamiikan tukemiseksi;

1.18. että ehdotettujen avaintoimintojen sisältö integroidaan ja järkiperäistetään keskittämällä toiminnat mahdollisuuksien mukaan uudelleen komission yksilöimien temaattisten ohjelmien yhteydessä;

1.19. että määritellään yhteisön puiteohjelmaa koskevat noin kymmenen avaintoimintaa sekä Euratomin puiteohjelmaa koskeva yksi avaintoiminta ja varataan niille tarpeellinen rahoitus kriittisen massan, vastaanotto- ja suorituskyvyn, tieteellisen tason ja strategisen näkyvyyden saavuttamiseksi;

1.20. että avaintoiminnoille varattavan rahoituksen ehtona ovat saavutetut ja todistettavissa olevat tulokset, jotta vältetään teknisesti ja innovatiivisesti matalatasoisten TTK-toimien koko viisivuotiskaudeksi lukittu "pakkorahoitus";

1.21. että varmistetaan ajanmukaiset, yksinkertaiset ja avoimet hallintomekanismit, joiden kustannukset ja hallinta-ajat ovat kohtuulliset, ja että kolleginen vastuu rajataan vain korkeimpaan tasoon eli komission jäseniin.

2. Johdanto

2.1. Komitea hyväksyi 1. lokakuuta 1997 yksimielisesti lausunnon aiheesta "Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" ja aiheesta "Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiajärjestön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002)" ().

2.2. Kyseisessä lausunnossa komitea varasi mahdollisuuden lisälausunnon antamiseen, kunhan komissio on määritellyt rahoitusnäkymät ja hyväksynyt niitä koskevan ehdotuksen. Komissio hyväksyi muutetun ehdotuksen () 11. elokuuta 1997.

2.3. Komissio ehdottaa arvioituun BKT:n kasvuun perustuvaa kolmen prosentin eli 16,3 miljardin ecun lisäystä rahoitukseen Agenda 2000:sta 15. heinäkuuta 1997 tehdyn päätöksen () mukaisesti. Päätöksessä komissio ehdottaa, että joidenkin yhteisön ensisijaisten sisäisten ohjelmien, kuten tutkimuksen, rahoitusta lisätään BKT:n kasvua nopeammin.

2.4. Komissio ehdottaa kokonaissumman jakamista siten, että yhteisön TTK:n ja esittelyn puiteohjelmaan myönnetään 14 833 miljoonaa ecua ja Euratomin puiteohjelmaan 1 467 miljoonaa ecua.

2.5. Rahoitusselvityksessä komissio vahvistaa ehdotuksensa organisoida tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskeva toiminta siten, että siihen kuuluu kolme temaattista ja kolme horisontaalista ohjelmaa sekä suora toiminto yhteistä tutkimuskeskusta (YTK) varten. Neuvosto voi edelleen tehdä tarvittavia päätöksiä 130 k, 130 l ja 130 n artiklan soveltamisesta.

2.6. Komission ehdotuksessa rajoitutaan kokonaissumman jakamiseen alkuperäisessä ehdotuksessa jo mainittujen prosenttiosuuksien mukaisesti. Ehdotuksessa ei selosteta varojen jakamista avaintoimintoihin eikä yleisten TTK-toimien, perusrakenteita tukevien tutkimustoimien ja avaintoimintojen kesken annettavan rahoituksen jakoperusteita.

2.7. Lisäksi komissio tyytyy muutetun ehdotuksen kohdassa "kustannustehokkuusanalyysi" () määrittelemään kuuden aihepiirin määrälliset erityistavoitteet esittämättä kvantifiointimenetelmiä tai koko toteutusvaiheen ajan sovellettavia menettelyjä asetettujen tavoitteiden tarkistusta ja tarkkaa valvontaa varten.

3. Rahoitusnäkymät ja puiteohjelman uusi rakenne

3.1. Komitea vahvistaa 1. lokakuuta 1997 antamassaan lausunnossa tekemänsä suosituksen varata viidennelle puiteohjelmalle vähintään 17 000 miljoonan ecun rahoitus, "joka jaetaan pienehkölle määrälle temaattisia ohjelmia ja avaintoimintoja kiinnittäen entistä enemmän huomiota niihin sisältyviin ja niiden ulkopuolisiin horisontaalisiin toimiin" (). Näin ollen yhteisön viidettä puiteohjelmaa varten ehdotettuun 16 300 miljoonan ecun rahoitukseen lisätään 700 miljoonan ecun suuruinen joustovara, jotta lisäresurssit turvataan alusta pitäen ja vältetään neljännen puiteohjelman yhteydessä käytyjen tapaiset mutkikkaat neuvottelut lisävarojen saamisesta puoliväliraportin laatimisen jälkeen. Tällaista menettelyä on toivottu myös arviointiraporteissa, erityisesti Davignonin selvityksessä.

3.2. Vaikka komitea hyväksyykin Euratom-ohjelmalle ehdotetun 1 467 miljoonan ecun rahoituksen edellyttäen, että tässä lausunnossa esitetyt varaukset erityisesti avaintoiminnan "Ydinfuusio" suhteen otetaan huomioon, se katsoo, että yhteisön TTK- ja esittelyohjelman rahoitusta on nostettava 15 533 miljoonaan ecuun siten, että näiden kahden puiteohjelman kokonaisrahoitus nousee 17 000 miljoonaan ecuun.

3.3. Tässä yhteydessä komitea vahvistaa jo tehdyt valinnat, joiden mukaan:

on säilytettävä 700 miljoonan ecun (4,5 %:n) joustovara kiireellisiä ja ennakoimattomia ongelmia sekä sellaisia kokeilu- ja esittelyhankkeita varten, joilla pyritään käynnistämään mahdollisia uusia avaintoimintoja ja/tai 130 k, 130 l ja 130 n artiklaa soveltaen jo hyväksyttyjä toimia;

kaikkia avaintoimintoja varten on varattava julkisista ja yksityisistä varoista vähintään 1 miljardi ecua, sillä näin taataan tarpeellinen kriittinen massa, jonka avulla varmistetaan, että lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä saadaan näkyviä ja konkreettisia tuloksia;

tutkimus on keskitettävä noin kymmeneen avaintoimintoon, jotka on valittu määrällisin perustein ja aikatauluina ilmaistujen tulostavoitteiden mukaan;

horisontaalisia ohjelmia varten on erikseen varattava tietty määrä varoja, jotta taataan niiden näkyvyys ja neljännen puiteohjelman mukainen yhdenmukaisuus kansainväliseen yhteistyöhön kuuluvien toimien kanssa, vahvistetaan tulosten levitystä ja hyödyntämistä etenkin pk-yrityksissä ja kohdennetaan tutkijoiden koulutus- ja liikkuvuustoimet entistä tasapainoisemmin yliopistomaailmaan ja teollisuuteen;

YTK:n ja sen laitosten rooli on määriteltävä uudelleen tavoitteena YTK:n strateginen vahvistaminen siten, että varojen myöntämisen ehtona on keskuksen nykyistä tehokkaampi instituutioiden välinen toiminta seuraavilla aloilla: päätöksentekoprosessin tukeminen yhteisötasolla, eurooppalaisen ja kansainvälisen ulottuvuuden kehittämisen tukeminen TTK- ja esittelytoimissa sekä yhteisöpolitiikkoja tukevien asianmukaisten laatustandardien takaaminen ennen kaikkea mittaus- ja tarkastustoimia vahvistamalla, luomalla yleiseurooppalainen tekninen normisto sekä petostenvastaisin toimin; lisäehtona on YTK:n avautuminen tiedeyhteisöön, Euroopan teollisuuteen ja maailmanlaajuisiin markkinoihin nähden;

kaikkiin temaattisiin ohjelmiin on liitettävä ennakointi- ja arviointitoimia, joiden yhteydessä analysoidaan teknologisia ja teollisia suuntauksia ohjelmiin kuuluvilla aihealoilla; analyysin perusteella voidaan muuttaa lyhyen ja keskipitkän aikavälin tavoitteita ohjelman toteuttamisvaiheessa sekä määrittää uusia mahdollisuuksia ja tarpeita.

3.4. Näiden valintojen mukaisesti komitea ehdottaa 15 533 miljoonan ecun varat jaettavaksi seuraavasti:

>TAULUKON PAIKKA>

4. Horisontaalisiin ohjelmiin varatun rahoituksen jakaminen

4.1. Kansainvälinen yhteistyö

4.1.1. Komitea korostaa kansainvälisen yhteistyön erityistä tärkeyttä EU:n ja yhteisön ulkopuolisten maiden toimiessa maailmanlaajuisilla markkinoilla sekä tarvetta varmistaa tiivis vuorovaikutus yhteisön alueen ulkopuolelle ulottuvien eurooppalaisten yhteistyötoimien, erityisesti Eureka- ja Cost-ohjelmien kanssa.

4.1.2. Tässä yhteydessä on yhtenäisen lähestymistavan vuoksi säilytettävä itsenäiset koordinointitoimet, jotka liittyvät temaattisiin ohjelmiin ja tukevat niitä.

4.1.3. Komitean mielestä on kehitettävä soveltuva analyysi teknologisen kehityksen ja tieteellisen tason mukaan määriteltyjä maantieteellisiä alueita varten. Tässä yhteydessä etusija on annettava unionin naapurialueille ja unioniin liittymässä oleville alueille sekä turvattava molemminpuolinen hyöty ja yhteisten ongelmien ratkaisu.

4.1.4. Komitea katsoo, että varat on jaettava eriytetysti kuudelle erityisalueelle siten, että etusija annetaan raja-alueille ja noin puolet summasta varataan kahdelle seuraavassa ensin mainitulle alueelle. Erityisalueita ovat assosioituneet ja jäsenhakemuksensa jättäneet Keski- ja Itä-Euroopan maat; Välimeren alueen maat EU:n ja Välimeren alueen kumppanuuteen kuuluvan tutkimuksen ja innovaation teknologista ulottuvuutta vahvistaen; entisestä Neuvostoliitosta itsenäistyneet maat niiden tutkimusmahdollisuudet ja tieteellinen taso säilyttäen ja pyrkien ratkaisemaan talouden siirtymävaiheesta ja turvallisuudesta aiheutuvat ongelmat; Aasian ja Latinalaisen Amerikan dynaamisen talouden maat, jotka ovat huomattavia kansainvälisiä toimijoita TTK:n eri aloilla; kehitysmaat erityisesti ympäristön- ja terveydensuojelun vuoksi sekä yhteisön ulkopuoliset teollisuusmaat, jotka ovat unionin kilpailijoita ja "kumppaneita" maailmanlaajuisilla markkinoilla.

4.1.5. Tiettyihin maantieteellisiin alueisiin keskittyneiden toimien lisäksi kansainvälisen yhteistyön horisontaalisella ohjelmalla on komitean mielestä tärkeä tehtävä varmistaa nykyistä tiiviimpi vuorovaikutus yhteisön ulkopuolisen eurooppalaisen yhteistyön sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön välillä. Nykyistä suurempi yhtenäisyys ja järjestelmällisempi koordinointi on välttämätöntä etenkin Eureka- ja Cost-ohjelmien kanssa niiden joustavuudesta, vapaaehtoisesta koordinoinnista ja "alhaalta ylöspäin" -lähestymistavasta johtuvien erityispiirteiden vuoksi. Kyseiset ohjelmat ovat yksi tieteellisen yhteistyön ja teknologisen innovaation alalla sovelletuista malleista innovaation eurooppalaisen paradoksin ratkaisemiseksi.

4.1.6. Komitea toteaa, että kansainvälisen yhteistyön molempien "haarojen" strateginen merkitys oikeuttaa säilyttämään rahoituksen vähintään neljännen puiteohjelman rahoituksen suuruisena eli 575 miljoonana ecuna. Summasta on varattu 75 miljoonaa ecua erityisesti Eureka- ja Cost-ohjelmien kanssa tehtävän yhteistyön vahvistamiseen, ja 500 miljoonaa ecua on jaettu kuuden edellä mainitun maantieteellisen alueen kesken.

4.1.7. Erityisvarojen ja avaintoimintoihin suunnattavien varojen lisäksi on varmistettava järjestelmälliset ja yhtenäistetyt toimintamekanismit Phare-, Tacis-, Meda-, Ala- ja FeS-Acp-ohjelmien kanssa.

4.2. Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen

4.2.1. Komitea katsoo, että jollei innovaatiota ja pk-yritysten osallistumista suunnitella uudelleen ja vahvisteta sitä toimenpiteiden sisältöä muuttamalla ja lisävaroja myöntämällä, voidaan kansalaisia, yrityksiä ja yhteiskuntaa palvelevan viidennen puiteohjelman koko uusi muoto ja ongelmanratkaisuperiaatteet asettaa kyseenalaisiksi. Pelkästään nykyistä toimintakehystä yksiviivaisesti jatkamalla ei voida taata innovatiivisia tuloksia eikä vanhojen käytäntöjen muuttamista.

4.2.2. Ei riitä, että luodaan keskitettyjä palvelupisteitä innovaatiokeskuksia tutkimuspalkintojen ja -yhteistyön rinnalle, tieto- ja avustusverkkoja ja -palveluja henkisen omaisuuden hallintaa ja innovaation rahoitusta varten jollei uudistukseen liity mekanismeja, joilla helpotetaan innovatiivisten yritysten ja entistä välittömämmin innovaation päätoimijoita eli erityyppisiä pieniä yrityksiä tukevien välineiden luomista ja kehitystä.

4.2.3. Näistä syistä komitea ehdottaa sellaisten erityismekanismien luomista, joilla luodaan innovatiivisia uusia yrityksiä, jotka pystyvät suoraan hyödyntämään yhteisötutkimuksen tuloksia. Komitea ehdottaa myös menestyneiden tutkijoiden yrittäjähenkisyyden edistämistä asettamalla heidän käyttöönsä taitotietomekanismeja patenttien ja lisenssien muuttamiseksi eurooppalaisiksi teollisiksi ja kaupallisiksi menestystuotteiksi maailmanmarkkinoilla.

4.2.4. Akateemisten ja teollisten tutkijoiden pätevyyden erityissektorilla olevan otsakkeen rinnalle olisi luotava asianmukainen budjettiotsake (50 miljoonaa ecua) koulutusta varten horisontaalisen ohjelman "Koulutus ja tutkijoiden liikkuvuus" hyödyntämiseksi, jotta yhdistetään strateginen, organisatorinen, hallinnollinen ja kaupallinen pätevyys strategisiin kaupallisiin suuntauksiin ja verkottumisrakenteisiin sidoksissa olevaan tekniseen pätevyyteen. Näin hankittaisiin harjoittelun ja yhdessä teollisuusyritysten kanssa toteutettavien kehitysohjelmien avulla käytännön kokemusta ja kyettäisiin hahmottelemaan patentoitavissa olevien keksintöjen markkinanäkymät sekä tutkimustoiminnan taloudelliset ja kaupalliset mahdollisuudet (yhteistyössä Euroopan patenttitoimiston ja jäsenvaltioiden patenttitoimistojen kanssa).

4.2.5. Yritystoimintaan suuntautuminen, joka edistää pk-yritysten ja tutkijoiden kansainvälistä yhteistyötä yhteisötutkimuksen tulosten hyödyntämiseksi, edellyttää tuki- ja järjestelymekanismeja tieteellisten ja teollisten huippujen kohtaamisen helpottamiseksi.

4.2.6. Tätä varten on suunniteltava erityinen tukitoimi kahden tai useamman eri jäsenvaltioissa sijaitsevan kumppanin välisiä teknologisia yhteisyrityksiä varten. Tukitoimella pyrittäisiin kattamaan kustannukset, jotka aiheutuvat markkinatutkimuksista, oikeudellisista puitteista, ympäristövaikutuksista, teknisten laatustandardien soveltamisesta ja yleisemmin ottaen liiketoimintasuunnitelmasta. Suunnitelma on välttämätön, jotta voidaan yhdistää omat tai "yrityspääoma"- ja pankkisektorilta saatavat varat, mikä mahdollistaa yhteisön osallistumisen sijoitukseen enintään kymmenellä prosentilla uuteen yhteisyritykseen tarvittavasta kokonaissijoituksesta.

4.2.7. Tällaisen toiminnan tukeminen viidennessä puiteohjelmassa vaatisi nyt käsiteltävän horisontaalisen ohjelman yhteydessä oman, 150 miljoonaa ecua käsittävän budjettiotsakkeensa, joka takaisi ohjelmalle riittävän näkyvyyden kokeiluhankkeiden aloittamiseksi.

4.2.8. Niitä horisontaaliseen ohjelmaan kuuluvia muita toimia varten, jotka on kohdistettu lopullisiin edunsaajiin ja joihin on liitetty kansallisia innovaatiotoimia ja hyviä käytäntöjä koskeva tilannekartoitus (tableau du bord) ja jotka muodostavat innovaatiolle edullisen teollisen omaisuuden rahoitus-, säännös- ja oikeuskehyksen, olisi säilytettävä niille neljännessä puiteohjelmassa varattu rahoitus lisättynä reaalisesti kolmella prosentilla, mikä vastaa 350 miljoonaa ecua.

4.2.9. Ohjelman "Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" oma tukirahoitus on yhdistettävä rakennerahastojen, EIP:n ja EIR:n varojen kanssa sekä jo olemassa olevien, yhteisön ulkopuolisilla markkinoilla uusia innovatiivisia yrityksiä luovien mekanismien Jop- ja Ecip-ohjelmien varojen kanssa.

4.3. Tutkijoiden liikkuvuus

4.3.1. Viidennessä puiteohjelmassa käytettävän ongelmanratkaisuun pyrkivän uuden lähestymistavan mukaisesti kyseisen ohjelman avulla on pyrittävä yliopistomaailman ja teollisuuden täyteen integraatioon ja korostettava uusien ammattien luomista myös kohtaa 4.2.4 ja suunnitelluista avaintoiminnoista syntyviä tulevia tarpeita ajatellen. Horisontaaliseen ohjelmaan "Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" sekä temaattisiin ohjelmiin liittyen komitea on korostanut, että tarvitaan toimia, joilla mahdollistetaan "yliopistoissa ja tutkimuskeskuksissa työskentelevien tutkijoiden määräaikainen työskentely etenkin pk-yrityksissä", jotta voidaan "palvella kaikkein käyttökelpoisimpien käytäntöjen levittämistä sekä teknologian kehitykseen ja tieteelliseen yhteistyöhön liittyvien kehitystarpeiden ja mahdollisuuksien kartoittamista".

4.3.2. Näin ollen komission ehdotuksessa tällaiselle toiminnalle varatun rahoituksen määrän (1 402 miljoonaa ecua) on oltava riippuvainen niiden toimien prosentuaalisesta tasapainosta, jotka kohdistuvat korkeakoulututkijoiden ja teollisuuden, yliopistojen ja pk-yritysten, suurten tutkimuskeskusten sekä teollisten laboratorioiden ja pk-yritysten väliseen vuorovaikutukseen yhtenäisyyttä, teknologian levittämistä, tieteellisen tason nostamista ja laatustandardeja ajatellen.

5. Varojen jakaminen temaattisille ohjelmille

5.1. Määrälliset ja aikatauluin määritellyt konkreettiset tutkimustulokset etusijalle asettavan viidennen puiteohjelman ongelmanratkaisuun tähtäävän uuden muodon vuoksi komitea on tyytyväinen komission ehdottamaan yksinkertaistettuun temaattiseen lähtökohtaan, jonka mukaan keskitytään kolmeen suureen aihepiiriin, vaikka ympäristöön liittyvät kysymykset voitaisiinkin rajata itsenäiseksi aihepiiriksi.

5.2. Komitea hyväksyy tällaisen lähtökohdan, jonka päätavoitteena on vähentää ohjelmakomiteoiden määrää, helpottaa tutkimuksen integraatiota sekä varmistaa "laatikoiden" eli temaattisten erityisohjelmien sisältämän temaattisen tärkeysjärjestyksen joustava uudelleenmuotoilu ja sopeuttaminen.

5.3. Temaattinen ohjelma vaikuttaa olevan komissiolle tärkein joustoväline jaettaessa varoja näihin ohjelmiin kuuluviin yksittäisiin avaintoimintoihin. Näin varmistetaan mahdollisuus kohdistaa varoja uudelleen ohjelmien sisäisiin toimiin myös yleis- ja perustutkimuksen sekä tutkimuksen perusrakenteiden tukemisen yhteydessä.

5.4. Näin ollen avaintoiminnot ovat yhteisön tutkimusstrategioiden suuntaamisen tärkein väline. Tästä syystä komitea korostaa sellaisten objektiivisten laadullis-määrällisten indikaattorien puuttumista, joiden avulla voitaisiin määritellä avaintoimintojen mukaan laaditut rahoitusnäkymät sekä avaintoimintojen, yleisten TTK- ja esittelytoimien sekä tutkimuksen perusrakenteita tukevien toimien suhde.

5.5. Tämän vuoksi komitean mielestä on välttämätöntä määritellä suoritusindikaattoreita, kuten:

panos yhteiskunnallis-taloudellisten perusteiden parantamiseen kestävien kasvu- ja työllisyysmahdollisuuksien kehittämiseksi. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa tässä yhteydessä tiivistä innovaatioyhteistyötä työmarkkinaosapuolten, keskeisten yhteiskunnallisten ryhmien sekä pk-yritysten kanssa;

vastaanotto- ja suorituskyky, jolla mitataan kyseisen teollisuudenalan mahdollisuuksia sijoittaa omia varoja yhteisöhankkeisiin. Tieteellisen tason säilyttämiseksi hankkeita valittaessa on ehdotettujen ja valittujen hankkeiden suhteen oltava asianmukainen. Tämä johtuu siitä, että vähimmäisrajan alapuolella tieteellinen taso ei ole riittävä eikä välttämätöntä valinnanvaraa ole riittävästi, kun taas enimmäisrajan yläpuolelle mentäessä osallistumista ei rohkaista ja varoja hukataan ehdotusten suunnitteluun ja esittelyyn;

strategisen näkyvyyden aste ja eurooppalainen ulottuvuus, joilla mitataan avaintoiminnan strategista asemaa suhteessa maailmanlaajuiseen kilpailuun ja sisäiseen koheesioon;

yhteisötoimien, muiden eurooppalaisten toimien ja valtakunnallisten toimien yhteistoiminta-aste, jolla arvioidaan eri tasoilla toteutettujen tutkimushankkeiden mahdollista koordinointiastetta;

pk-yritysten määrä kulloisellakin toimialalla, jotta voidaan arvioida, missä määrin teknologian kehittäjät (developers of technology), teknologian käyttäjät (technology users) ja teknologian seuraajat (technology followers) toimivat avaintoimintoihin kuuluvilla aloilla;

mahdollinen vaikutusaste, jolla voidaan arvioida avaintoimintojen yhteydessä toteutetun innovatiivisen tutkimuksen vaikutuspotentiaalia eli mahdollisuutta, että perustetaan uusia yrityksiä, luodaan uusia työpaikkoja suoraan tai välillisesti sekä kehitetään uusia ammatteja;

työllisyystaso ja työllisyyden laatu.

5.6. Koska yhtä avaintoimintaa kohti tarvitaan vähintään 1 miljardin ecun suuruinen kriittinen massa ja toimintojen määrä on rajoitettava korkeintaan kymmeneen, komitea ehdottaa, että temaattisia ohjelmia varten varataan näiden indikaattorien perusteella 11 491 miljoonan ecun rahoitus, joka kohdistetaan pääasiassa avaintoimintoihin, ja että säilytetään yleisille TTK-toimille ja tutkimusta tukeville laajoille perusrakenteille temaattisesta ohjelmasta riippuen joustavasti suunnattava korkeintaan 25 prosentin keskimääräinen rahoitusosuus.

5.6.1. Tällainen jako vastaa strategista vaihtoehtoa, jonka mukaan varat keskitetään avaintoimintoihin, joiden avulla saadaan lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä konkreettisia tuloksia. Tuloksilla on myönteisiä vaikutuksia myös kilpailukykyyn ja työllisyyteen, ja niillä voidaan tyydyttää kansalaisten todellisia tarpeita näkyvästi ja kouriintuntuvasti. Toisaalta asianmukainen prosenttiosuus varoista on edelleen käytettävä yleis- ja perustutkimukseen ja tutkimuksen perusrakenteiden tukemiseen, jotta keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä avaintoimintojen uudelleensuuntaamiselle taataan laajoja vaihtoehtoja ja todetaan uudet suuntaukset sekä tieteelliset ja teolliset tarpeet.

5.6.2. Kun otetaan huomioon, että avaintoiminnot ovat jo sekoitus teknologista tutkimusta, innovaatiota, levittämistä, esittelyä, arviointia ja koordinointia, tarve säilyttää teollisuuden yhteisrahoitus 50 prosentissa miljardin ecun vähimmäisrajan saavuttamiseksi on komitean ehdottaman rahoituksen prosenttiosuuden peruste.

5.7. Kun avaintoimintoja valittaessa niiden määrän rajoittaminen sekä julkisista ja yksityisistä varoista koostuva miljardin ecun suuruinen kriittinen massa ovat määrääviä näkökohtia, olisi temaattista tärkeysjärjestystä määriteltäessä, varoja jaettaessa sekä toimia uudelleen suunnatessa ja vastaavasti niiden rahoitusta uudelleen jaettaessa otettava huomioon edellä mainitut perusteet.

5.8. Komitea korostaa, että aina kun varoja jaetaan avaintoimintoihin, on määriteltävä esittelyä, innovaatiota ja pk-yrityksiä koskevien toimien rahoituksen tarkka prosenttiosuus. Näin tuetaan tutkimuksen, innovaation ja markkinoiden välisen prosessin nopeutumista ja toimitaan yhdenmukaisesti horisontaalisen ohjelmaan "Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen" kuuluvien toimien kanssa.

6. Avaintoimintojen valinta ja rahoitus

6.1. Kuten komitea korosti aiemmassa lausunnossaan, teknologian ja teollisuuden yhteisten näkymien sekä kaikilla tasoilla tapahtuvan tutkimuksen nivoutumiseen tarvittavan välineistön (tilannekartoitus, tableau du bord) puuttumisen vuoksi on avaintoiminnoissa määriteltyjä tutkimusaiheita vaikea valita järkevästi ja jakaa varoja sen mukaisesti.

6.2. Myös epäyhtenäiset ja hajanaiset tiedot, jotka ovat peräisin yksittäisten toiminta-alojen tietokannoista, mahdollistavat tällä hetkellä vain karkeat arviot toisin kuin komitean esittämät indikaattorit. Kuitenkin näinkin yleisten tietojen perusteella voidaan päätellä, että varat on keskitettävä ja hajaantumista moniin hankkeisiin on vältettävä, sillä muutoin ei saavuteta riittävää kriittistä massaa.

6.3. Joka tapauksessa komitea korostaa aiemmassa asiaa käsittelevässä lausunnossaan () ilmaisemansa kannan mukaisesti kannattavansa "avaintoimintakokonaisuuksien määrän rajoittamista noin kymmeneen" sekä niiden valintaa "sen perusteella, miten suora vaikutus niiden toteuttamisella ja tuloksilla on ja millainen on niiden julkisuusvaikutus".

6.4. Esimerkkinä komitea on valinnut kolme avaintoimintaa ympäristönsuojelun ja luonnonvarojen alalta, kolme tietoyhteiskunnan luomista koskevaa avaintoimintaa sekä viisi tuotantojärjestelmiin, energiaan ja kuljetuksiin liittyvää avaintoimintaa.

6.5. Varmistaakseen toimien kriittisen massan, jonka avulla ylitetään mainittu 1 miljardin ecun kynnys, komitea katsoo aiheelliseksi myöntää kaikille avaintoiminnoille 700 900 miljardin ecun suuruinen, asianomaisten talouden alojen vastaanotto- ja suorituskyvystä riippuvainen yhteisörahoitus, jotta säilytetään tieteellinen taso ja otetaan huomioon kohdassa 5.5 mainitut indikaattorit erityisesti yritysten kilpailukykyyn, uuteen ja entistä laadukkaampaan työllisyyteen sekä uusien ammattien luomiseen kohdistuvien vaikutusten kannalta.

6.6. Tällainen lähtökohta edellyttää yhteisöohjelmien ja kansallisten ohjelmien voimakasta integrointia sekä esittely-, innovaatio-, hyödyntämis- ja tulosten levitystoimien sekä uusiin ammatteihin ja uuteen yrittäjyyteen tähtäävän koulutuksen asianmukaista prosenttiosuutta.

6.7. Komitea katsoo, että avaintoimintojen rahoituksen on oltava ohjelman aikana joustava siten, että saadut tulokset, käytännön innovatiiviset tulokset sekä markkinoiden, tieteen ja teollisuuden uudet suuntaukset otetaan huomioon. On vältettävä vastaanotto- ja suorituskyvyltään vähäisiin toimiin lukittu viisivuotinen "pakkorahoitus", joka heikentää tieteellistä tasoa ja siten Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla.

6.8. Euratomin viidenteen puiteohjelmaan kuuluviin toimiin liittyvän komission ehdottaman strategian piiriin kuuluu avaintoiminto "Hallittu ydinfuusio" sekä yleistutkimukseen liittyen "Ydinfissio". Ydinfuusiotutkimukseen liittyviä poliittisia, rahoituksellisia ja teknisiä epävarmuustekijöitä ajatellen ja erityisesti neljän osapuolen allekirjoittaman ITER-sopimuksen (International Thermonuclear Experimental Reactor) osalta, joka tällä hetkellä on tärkein JET-ohjelmaan (Joint European Torus) liittyvä kansainvälinen hanke, komitea katsoo aiheelliseksi asettaa huomattavan osan näille avaintoimille myönnetyistä varoista riippuvaiseksi hankkeen kansainvälisen strategisen jatkuvuuden tarkistamisesta joka toinen vuosi. Joka tapauksessa on tuettava aloitteita, joiden avulla saavutetaan oleellisia tuloksia kehitettäessä rakentavia suhteita teollisuuteen.

6.8.1. Tämän vuoksi komitea katsoo, että tälle avaintoiminnolle on varattava 500 600 miljoonan ecun rahoitus, ja jäljelle jäävät 900 1 000 miljoonaa ecua on varattava ydinfission alalla tehtäviin TTK-toimiin. Suurin osa tästä rahoituksesta on suunnattava seuraavaan kolmeen alaan: (i) reaktorien turvallisuus ja säteilysuoja, (ii) ydinpolttoaineen kierto sekä radioaktiivisten jätteiden hävittämistä koskevan sellaisen laaja-alaisen politiikan kehittäminen, joka ottaa huomioon kansalaisten toiveet pitkäikäisten ydinjätteiden varastoinnista siten, että niitä voidaan hyödyntää uudelleen, (iii) uuteen sukupolveen kuuluvien nykyistä pienempien, turvallisempien ja kilpailukykyisempien reaktorien kehittämisen tukeminen. Erityisen tärkeää on varmistaa Keski- ja Itä-Euroopan maiden liittymisneuvottelujen yhteydessä, että näiden maiden ydinturvallisuutta parannetaan ja niissä toimivat vaaralliset laitokset suljetaan.

6.9. Euratomin TTK-toimia varten on luotava käynnissä olevia hankkeita koskeva laadunvalvonnan indikaattorijärjestelmä, jotta voidaan mitata sekä tiedettä että käyttäjiä hyödyttävien hankkeiden tieteellinen taso, omaleimaisuus ja menestysmahdollisuudet.

7. Kustannusten ja hallinta-aikojen rajoittaminen

7.1. Komitea korostaa, että 21. vuosisadan kynnyksellä hyväksyttyyn puiteohjelman uuteen strategiaan on sisällytettävä ajanmukaiset, yksinkertaiset, avoimet ja ennen kaikkea tehokkaat hallintamekanismit, joiden kustannukset ja hallinta-ajat ovat kohtuulliset. Mekanismit on myös sovitettava komission yksikköjen tehtäväkenttien mukaan, jotta voidaan määritellä tarkat ja yksilöidyt vastuualueet ja rajata kolleginen vastuu vain korkeimpaan tasoon eli komission jäseniin.

7.2. Komitea katsoo, että tällainen uudelleenjärjestely on tarpeellinen, jotta puiteohjelmien uusi rakenne ei estä kustannusten ja hallinta-aikojen välttämätöntä rajoittamista eikä rajoita avaintoimintoihin nivoutuvia suurtuotannon etuja, joita erityisesti teollisuus korostaa.

Bryssel, 11. joulukuuta 1997.

Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja

Tom JENKINS

() EYVL C 335, 21.11.1997

() EYVL C 212, 23.7.1996

() EYVL C 355, 21.11.1997

() KOM(97) 439 lopull.

() EYVL C 355, 21.11.1997

() KOM(97) 439 lopull.

() KOM(97) 2000 lopull.

() Muutetun ehdotuksen liitteenä olevan rahoitusselvityksen 9. kohta.

() EYVL C 355, 21.11.1997