Virallinen lehti nro C 182 , 16/06/1997 s. 0059



A4-0169/97 Päätöslauselma komission kertomuksesta «Verotus Euroopan unionissa: kertomus verotusjärjestelmien kehityksestä» (KOM(96)0546 - C4-0054/97) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission kertomuksen (KOM(96)0546 - C4-0054/97), - ottaa huomioon talous- ja raha-asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0169/97), A. ottaa huomioon, että vuosina 1980 - 1994 verojen ja sosiaaliturvamaksujen osuus Euroopan unionissa kasvoi ainoastaan 2 prosenttia, vaikka samana ajanjaksona verotulojen rakenteessa tapahtui huomattavia muutoksia, joiden seurauksena verorasitus kasvoi muiden kuin liikkuvien tuotantotekijöiden, erityisesti työvoiman, osalta ja väheni liikkuvien tekijöiden, kuten pääoman, osalta (työvoiman laskennalliset verokannat kasvoivat keskimäärin noin 6 prosenttia, kun taas muiden tuotantotekijöiden, erityisesti pääoman, verokannat vähenivät noin 9 prosenttia), B. katsoo, että uusiutumattomien energianlähteiden ja ympäristön pilaamisen raskaampi verottaminen ei ole ainoastaan kiireellisesti tarpeen ekologisista syistä vaan myös välttämätöntä työn verokuormituksen keventämisen rahoittamiseksi, C. ottaa huomioon, että verotuksen rakenteen muuttuminen on vaikuttanut täysin eri tavalla eri jäsenvaltioissa, vaikka ero eri maiden kokonaisverotuksen tasossa on viime vuosina kaventunut vähimmäisverokantojen yleisten korotusten myötä, D. ottaa huomioon, että yhdenmukaistamisen ja yhteensovittamisen puuttuminen on johtanut veropohjan kaventumiseen, mikä on vuorostaan johtanut verotulojen vähenemiseen, E. ottaa huomioon, että pelkästään verotuksellisista syistä tapahtuva pääoman siirto tai suoranaiset veropetokset johtavat sekä kansantaloudellisten voimavarojen vääränlaiseen käyttöön että valtion sosiaalisen tehtävän vaarantumiseen, minkä vuoksi niitä on vastustettava päättäväisesti, F. ottaa huomioon, että viime aikoina eri jäsenvaltioissa lisääntynyt liiallinen ja haitallinen verokilpailu vähentää edelleen tiettyjen verotusperusteiden merkitystä ja pienentää näin verotuksesta saatavia kokonaistuloja, G. ottaa huomioon, että verokilpailu on selvästi lisääntynyt, että se on ylittänyt sellaiset luonnolliset rajat, jotka varmistavat terveen kilpailun eri verojärjestelmien sekä talouspolitiikkaa ja valtion tukia koskevien eri koulukuntien välillä, ja että sillä on näin ollen kielteisiä vaikutuksia ja että se vähentää edelleen verotuloja, H. ottaa huomioon, että tämä vaikuttaa kielteisesti yhtenäismarkkinoiden moitteettomaan toimintaan, koska yhtenäismarkkinoiden mukanaan tuomia tuotannollisia ja kaupallisia etuja hyödynnetään vain osittain ja koska taloudelliset virrat vääristyvät, millä on myös kielteisiä vaikutuksia Euroopan talous- ja rahaliiton asianmukaiseen toimintaan, I. ottaa huomioon, että juuri yhteisen rahan käyttöönoton vuoksi on kiireellisesti toteutettava toimenpiteitä sen välttämiseksi, että yhteinen raha vielä pahentaisi verokilpailun kielteisiä vaikutuksia, ja jotta kaikki pääomavirtojen ja muiden taloudellisten virtojen vapaan liikkuvuuden esteet poistettaisiin, J. ottaa huomioon erityisesti nykyisen verotusjärjestelmän aiheuttamat työllisyyden kannalta kielteiset vaikutukset sekä erityisesti vaikeuden torjua työttömyyttä ja Euroopan teollisuuden kilpailukyvyn laskua muun muassa siksi, ettei yhtenäismarkkinoiden kaikkia etuja ole hyödynnetty, K. ottaa huomioon, että yhteensovittamattomat veropolitiikat saavat loppujen lopuksi aikaan sen, että yksittäiset jäsenvaltiot menettävät markkinoille itsemääräämisoikeuden veropolitiikassa ja yleensä verotuksessa, jos tavaroiden, palvelujen, ihmisten ja pääomien vapaa liikkuvuus asteittain toteutuu, L. ottaa huomioon, että tietoisuus yhteensovittamisen tarpeesta kasvaa jäsenvaltioissa, mutta samanaikaisesti kieltäydytään luopumasta yksimielisyyden periaatteesta veroasioita käsiteltäessä, M. ottaa huomioon, että kansallisten verotusjärjestelmien yhteensovittamisen välttämätöntä tarvetta täytettäessä on kuitenkin noudatettava perustamissopimuksen neljää perusvapautta ja niiden taustalla olevaa syrjimättömyyden periaatetta, N. ottaa huomioon, että tehokkaan verotusjärjestelmän on yhdistettävä valtion talousarvion rahoittamisen vaatimukset voimavarojen tehokkaaseen käyttöön ja markkinoiden moitteettomaan toimintaan ja että sen on näin ollen talouden kasvun estämisen sijasta edistettävä sitä (ympäristöystävällisellä tavalla) ja luotava työllisyyttä sekä kansallisella että Euroopan tasolla; 1. Suhtautuu myönteisesti komission lähestymistapaan veropolitiikkaan ja on sen kanssa samaa mieltä välttämättömyydestä yhteensovittaa veropolitiikkoja entistä enemmän; 2. Kehottaa uudistamaan EU:n varainhoitoa koskevaa politiikkaa siten, että se olisi ekologisesti ja työvoimapoliittisesti mukautettua ja yhteiskunnallisesti oikeudenmukaista; 3. Korostaa sitä, miten tärkeää on laajentaa EU:n toimivaltaa verotuksen yhdenmukaistamisen alalla yritys- ja pääomaverotukseen sisämarkkinoiden kilpailun vääristymien estämiseksi; 4. Vaatii EU:lta veropoliittista strategiaa pääoman ja yritysten hyväksi tapahtuvaa tuhoisaa verokilpailua vastaan, koska se johtaa valtion talouden heikkenemiseen, mikä ei vastaa pyrkimystä verotuksen oikeudenmukaisuuteen tai tarvetta julkisten menojen rahoittamiseen; 5. On sitä mieltä, että EU:n verotusjärjestelmien on oltava sosiaalisesti oikeudenmukaisia, yksinkertaisia, avoimia sekä tehokkaita ja että niiden on oltava porrastettuja maksukyvyn mukaan; vaatii erityisesti, että kaikista tuloista peritään EU:ssa vähimmäisvero; 6. Pitää tärkeänä verotuksen progressiivisuuden periaatetta edistettäessä verotuksen tasa-arvoisuutta ja yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta; 7. Pitää tarpeellisena valtiovarainministeriöiden edustajista koostuvan korkean tason työryhmän asettamista, mitä kannatettiin äskettäisessä Dublinin Eurooppa- neuvostossa, jotta veropolitiikkojen yhteensovittaminen edistyisi parhaalla mahdollisella tavalla ja neuvostossa päästään asiasta yksimielisyyteen; 8. Vaatii kuitenkin, että tällaisella toiminnalla ei suljettaisi Euroopan parlamenttia pois tilaisuuksista, joissa keskustellaan ja tarkastellaan tehtyjen päätösten soveltamista, koska verotus vaikuttaa välittömästi yksittäisten Euroopan kansalaisten taloudelliseen toimintaan; 9. On sitä mieltä, että kokonaisverorasitusta ei saa enää lisätä; 10. On sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on välittömästi yhteensovitettava veropolitiikkojaan verojärjestelmien yksinkertaistamiseksi ja yhdenmukaistamiseksi ja määrätietoisesti ja yhtenäisesti toteutettava veropetosten ja veronkierron vastaisia toimia; 11. Katsoo, että työmarkkinoiden osalta on oikeutettua erottaa pitkän ja lyhyen aikavälin toimenpiteet, jotka on toteutettava kaikissa tapauksissa, ja että lyhyen aikavälin toimenpiteissä on kuitenkin yleisesti myönnettävä erityisiä verohelpotuksia pienille ja keskisuurille yrityksille sekä työvoimavaltaisille yrityksille; 12. Vaatii viimeinkin toteuttamaan Rudingin komitean yritysverotusta koskevat suositukset yhteisön direktiiveinä; 13. Katsoo erityisesti, että on tehtävä kaikki mahdollinen työtulojen kaksinkertaisen verottamisen ja vapaata liikkuvuutta unionissa rajoittavien muiden veroesteiden ja sosiaaliturvamaksujen poistamiseksi, jotta työmarkkinat toimisivat paremmin ja jotta niiden joustavuus olisi mahdollisimman suuri sekä kansallisella että Euroopan tasolla; 14. Kehottaa komissiota valmistelemaan Euroopan unionin yleissopimuksen, joka voisi toimia pohjana jäsenvaltioiden välisten nykyisten verotussopimusten yhteensovittamiseksi, jotta ratkaistaisiin lopullisesti nykyiset kaksinkertaiseen verotukseen ja sosiaaliturvamaksuihin liittyvät ongelmat, joita esiintyy esimerkiksi toisessa maassa työssäkäyvien osalta; 15. Katsoo lisäksi, että yritysten verotuksellisessa ympäristössä on kiinnitettävä erityistä huomiota kaikkiin verotusperusteiden muotoihin, jotka tosiasiallisesti aiheuttavat jonkin rajojen yli tapahtuvan toiminnan kaksinkertaisen verottamisen (yritysten väliset tekijänoikeus- ja korkomaksut jne.); 16. Suhtautuu myönteisesti aloitteisiin, jotka tehtiin vaihtoehtoisten verotuslähteiden luomiseksi, erityisesti niukkojen ja uusiutumattomien varojen osalta, kuten ympäristö- ja energiavero, jotta työvoimaan kohdistuva verorasitus kevenisi muuttamatta kokonaisverotuksen tasoa, ja pyytää komissiota ja neuvostoa jatkamaan tätä linjaa; 17. Pyytää komissiota kannustamaan ja lujittamaan kansallisten veroviranomaisten välistä yhteistyötä oikeudellisen kehyksen parantamisen avulla siten, että painopiste olisi kokemusten jakamisessa sekä parhaiden käytäntöjen selvittämisessä veropetosten sekä veronkierron nykyisten muotojen torjumisessa; 18. Katsoo, että hanke verotuksen menettelytapasäännöstön, toisin sanoen sellaisten rajoituksia sisältävien jäsenvaltioiden vapaaehtoisten sopimusten määrittelemiseksi, jotka itsessään täydentävät nykyistä lainsäädäntöä ja nykyisiä perustamissopimuksia, voisi olla tehokas ratkaisu edellä esitettyihin ongelmiin ja voisi lisäksi olla perustavanlaatuinen askel kohti veropolitiikkojen parempaa yhteensovittamista ja yhdenmukaistamista; 19. Pyytää komissiota ja neuvostoa sisällyttämään menettelytapasäännöstöön seuraavat yleiset seikat asianmukaisten teknisten ja oikeudellisten yksiköiden ehdottamassa muodossa ja niiden ehdottamalla tavalla: a) tarkka verotuksellisen ympäristön sellaisten rajojen määrittäminen, joiden rajoissa säännöstöä sovelletaan ja joiden puitteissa voidaan ainoastaan torjua yhteisössä esiintyvät kielteiset ilmiöt; b) stand-still -yleissääntö, jolla estetään vallitsevan tilanteen paheneminen ja jossa otetaan huomioon erilaiset kuulemismuodot jäsenvaltioiden suunnitteleman uudenlaisen verotuksen osalta; c) asteittaisen sellaisen roll-back -mekanismin kehittäminen, jolla tuetaan lähentymistä arkaluontoisilla aloilla toistaiseksi määrittelemättömien menettelyjen mukaisesti, mukaan lukien sitoutuminen olla jatkamatta verotoimenpiteitä, jotka ovat menettelytapasäännöstön vastaisia; d) yleinen lauseke, jossa menettelytapasäännöstön ilmoitetaan muodostavan yhteisen vähimmäistason verotuksen osalta tai päätettäessä verotusperusteista; e) täydellinen avoimuus minkä tahansa yritysverotusta koskevan verohuojennuksen tai verotusperusteesta päätettäessä noudatettavan asianmukaisen menettelyn osalta; f) yrityksille myönnettävien kannustimien paremman määrittämisen mahdollistavat arviointiperusteet, jotta nykyisen lainsäädännön sallimiin valtion tukiin ei sisältyisi sellaisia verohuojennuksia, jotka eivät ole suhteessa tavoiteltuun päämäärään ja jotka näin ollen ovat eräänlaista verokilpailua; g) mahdollisimman pian tehtävä sopimus energian ja ympäristörasituksen vähimmäisverotuksesta; h) EU:n jäsenvaltioissa pysyvästi oleskelevien ja niissä väliaikaisesti oleskelevien pääomatulojen verotus on yhteensovitettava, eikä se saa olla pienempi kuin yhteisössä sovittu vähimmäismäärä; i) toimenpiteet, joilla vältetään kaikenlainen toisessa maassa työskentelevien työntekijöiden tulojen kaksinkertainen verottaminen ja jotka poistavat muut verotuksesta ja sosiaaliturvamaksuista johtuvat esteet, jotka rajoittavat työntekijöiden vapaata liikkuvuutta unionissa; j) komission toimivalta ja sen käytettävissä olevat menettelyt menettelytapasäännöstön noudattamisen valvomiseksi; 20. Varaa itselleen oikeuden tutustua korkean tason työryhmän työn tuloksiin, jotta se voi arvioida niitä yksittäisten Euroopan kansalaisten etujen suojelemiseksi, ja pyytää siksi komissiota ja neuvostoa antamaan aiheesta jatkuvasti ja oikea-aikaisesti tietoa; 21. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.