FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel 25.3.2009 
SEC(2009) 356 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
Oheisasiakirja  
ehdotukseen 
 
NEUVOSTON PUITEPÄÄTÖKSEKSI 
 
lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja seks uaalisen riiston sekä lapsipornografian 
torjumisesta ja puitepäätök sen 2004/68/YOS kumoamisesta  
  
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
 
{KOM(2009) 135} 
{SEC(2009) 355}  
FI 2   FI TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
1. ONGELMA  
Lasten seksuaalinen hyväksikäy ttö ja riisto ovat hyvin vakavi a rikoksia, sillä ne kohdistuvat 
lapsiin, joilla on oikeus erityi seen suojeluun ja hoivaan. Kyseis et rikokset aihe uttavat uhreille 
pitkäaikaista fyysistä, psyykkistä ja sosiaalis ta haittaa ja lisäks i ne horjuttavat nyky-
yhteiskunnan keskeisiä arvoja, kuten lasten oikeutta erityi seen suojeluun ja luottamusta 
valtiollisiin elimiin. Vaikka asiasta ei ole olemassa tarkkoja ja luotettavia tilastoja, 
tutkimusten mukaan huomattava vähemmistö eu rooppalaisista lapsis ta saattaa joutua 
seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi jossakin  vaiheessa lapsuutta. Tutkimusten mukaan 
ilmiö ei myöskään ole vähentynyt ajan mittaan – päinvastoin, eräät seksuaalisen väkivallan 
muodot ovat lisääntymässä. 
Lapsiin kohdistuvien rikosten keskeinen syy on haavoittuvuus, joka on puolestaan seurausta 
useista tekijöistä. Näiden rikosten levinneisyyden taustalla on muun muassa 
lainvalvontakeinojen riittämättömyys sekä se, että eräiden rikosten rajat ylittävä luonne 
pahentaa niistä aiheutuvia ongelmia. Uhrit eivät halua ilmoittaa hyväksikäytöstä häpeän takia tai pelätessään seurauksia, kans allisten rikoslakien ja rikosoikeudelliste n menettelyjen erot 
saattavat johtaa toisistaan poikk eaviin tutkinta- ja s yytteeseenpanokäytäntöih in eri maissa, ja 
tuomitut rikoksentekijät voivat olla vaarallis ia vielä tuomion suorittamisen jälkeenkin. 
Tietotekniikan kehitys on pahentanut ongelmia , sillä se helpottaa lasten seksuaalista 
hyväksikäyttöä esittävien kuvien tuottamista ja levittämistä ja mahdollistaa rikoksentekijöiden nimettömyyden. Samanaikaisest i jäsenvaltioiden oikeusjärj estelmiä kuormittaa se, että 
tapauksiin liittyy suuri joukko toimijo ita, joilla on erilaiset vastuua lueet ja jotka toimivat eri 
lainkäyttöalueilla. Matkustami sen helppous ja suuret tuloer ot ruokkivat lapsiin kohdistuvaa 
seksiturismia, ja seksuaalirikolliset tekevä t lapsiin kohdistuvia rikoksia usein ulkomailla, 
ilman rangaistusta. Paitsi että näiden rikosten syytteeseenpanoon liittyy ongelmia, 
järjestäytyneet rikollisryhmät voivat tehdä niil lä huomattavia voittoja ilman suurta riskiä. 
2. P
ERUSTEET EU: N TOIMINNALLE  
Jäsenvaltioiden lainsäädännöissä käsitellään er äitä näistä ongelmista, tosin vaihtelevassa 
määrin. Lainsäädäntö ei kuitenkaan ole rii ttävän vahvaa tai johdonmukaista, jotta sillä 
turvattaisiin yhteiskunnan tehokas puuttuminen tähän järkyttävään ilmiöön. EU:n tasolla 
neuvoston puitepäätöksellä 2004/68/YOS lähe nnettiin jossain määrin jäsenvaltioiden 
lainsäädäntöjä säätämällä kaikkein vakavimmat lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston 
muodot rangaistaviksi. Lisäksi pu itepäätöksellä laajennettiin ka nsallista lainkäyttövaltaa ja 
säädettiin uhreille tarjottava n avun vähimmäistasosta. Vaikka  puitepäätöksen vaatimukset on 
yleisesti ottaen pantu täytäntöön, liittyy pui tepäätökseen kuitenkin useita puutteita. Sillä 
lähennetään jäsenvaltioiden lainsäädäntöä vain  muutamien rikosten os alta, siinä ei oteta 
huomioon tietotekniikkaa hyödyntäviä hyväksikäytön ja riiston uusia muotoja, sillä ei poisteta 
esteitä jäsenvaltion alueen ul kopuolella tehtyjen rikosten syy tteeseenpanolta, se ei vastaa 
kaikkia lapsiuhrien erityistar peita eikä siihen sisälly riittäviä toimenpiteitä rikosten 
ehkäisemiseksi. 
Näiden rikosten torjuntaa voidaan mahdollisesti edistää tekeillä olevilla aloitteilla, jotka 
koskevat poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä. Lisäksi vuonna 2007 tehtiin Euroopan 
neuvoston yleissopimus nro 201 lasten seksuaalisen  riiston ja hyväksikäy tön torjunnasta, joka 
FI 3   FI on kiistämättä tähän asti korkein kansainvälinen normi lasten suojelulle seksuaaliselta 
hyväksikäytöltä ja riistolta. Jos kaikki jäse nvaltiot panisivat yleissopimuksen täytäntöön, 
saataisiin aikaa huomattavia parannuksia. Ei ole kuitenkaan takeita siitä, että kaikki 
jäsenvaltiot ratifioivat yleissopimuksen lähitulevaisuudessa, sillä kansalliset 
ratifiointiprosessit ovat hitaita ja ratifioinnille ei ole asetettu selkeää aikataulua. Yleissopimukseen ei myöskään liity tehokasta seurantamekanismia, jolla varmistettaisiin 
sopimuksen asianmukainen täytäntöönpano. 
Sidosryhmät edellyttävät sen vuoksi tehokkaampia, kohdistettuja toimia. 
3. T
AVOITTEET  
Euroopan unionin yleisenä toimintatavoitteen a tällä alalla on Eu roopan unionista tehdyn 
sopimuksen 29 artiklan nojalla ehkäistä ja to rjua lapsiin kohdistuvia rikoksia, myös lasten 
seksuaalista hyväksikäy ttöä ja riistoa. 
Tätä yleistä tavoitetta voitaisiin edistää toim illa, joilla pyritään saavuttamaan seuraavat 
erityiset ja toiminnalliset tavoitteet : 
A. Erityistavoite: rikosten  tehokas syytteeseenpano  
Toiminnan tavoitteet:  
A.1 Tehokkaiden, oikeasuhteisten ja var oittavien rangaistusten määrääminen  
rikoksentekijöille, jotk a syyllistyvät lasten seksuaalis een hyväksikäyttöön tai riistoon 
A.2 Rikosten tutkinnan ja rikosoike udenkäynnin aloittamisen helpottaminen  
A.3 Ulkomailla tapahtuneen h yväksikäytön tai riiston  tehokas syytteeseenpano  
A.4 Esteiden poistaminen kansainväliseltä yhteistyöltä  ja järjestäytyneen rikollisuuden 
ja rajat ylittävien rikosten tutkinnass a tehokkaiden välineiden käytön edistäminen 
B. Erityistavoite: uhrin oikeuksien suojeleminen  
Toiminnan tavoitteet:  
B.1 Uhreille  tarkoitettujen oikeussuojakeinoje n ja asianmukaisen erityissuojan 
saatavuuden parantaminen  
B.2 Lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston uhrien  suojelu niin, että heille ei 
aiheudu haittaa  rikosten tutkintaan ja rikosoi keudenkäyntiin osallistumisesta 
C. Erityistavoite: lasten seksuaalisen riiston ja hyväksikäytön ehkäiseminen  
Toiminnan tavoitteet:  
C.1 Interventio-ohjelmien ja -toimien tarjonnan  lisääminen lapsiin kohdistuvien 
rikosten uusimisen ja ensikertalaisten  tekemien rikosten ehkäisemiseksi 
FI 4   FI C.2 Asianmukaisten turvatoimien kohdistaminen sellaisiin lasten seksuaaliseen 
hyväksikäyttöön tai r iistoon syyllistyneisiin ri koksentekijöihin, jotka ovat vaarallisia vielä 
vapauduttuaankin, ja kyseisten turvatoimien tehokas täytäntöönpano  kaikkialla EU:ssa 
C.3 Lapsipornografiaan pääsyn ja lapsip ornografian levittämisen estäminen tai 
vaikeuttaminen  teknisesti, erityisesti internetissä  
D. Erityistavoite: tehokkaiden se urantajärjestelmien perustaminen  
Toiminnan tavoite:  
D.1 Yhdenmukaisten kansallisten mekanismien luominen näiden rikosten laajuuden 
määrittämiseksi  ja lasten seksuaalisen  hyväksikäytön ja riiston torjuntatoimien 
tehokkuuden seuraamiseksi . 
4. TOIMINTAVAIHTOEHDOT  
Asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi on selvitetty eri toimintavaihtoehtoja. 
• Toimintavaihtoehto 1: ei uusia EU:n toimia  
EU ei ota käyttöön uusia toimia (lainsäädäntöä,  muita kuin politiikan välineitä, rahoitustukea) 
lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja riiston torjumiseksi. Jäsenvaltiot voivat jatkaa Euroopan 
neuvoston yleissopimuksen nro 201 allekirj oittamis- ja ratifiointiprosessia. 
• Toimintavaihtoehto 2: voimassa olevan lainsäädännön täydentäminen muilla kuin 
lainsäädäntötoimenpiteillä  
Voimassa olevaa EU:n lainsäädäntöä, erityise sti puitepäätöstä 2004/68/ YOS, ei muuteta. Sen 
sijaan voidaan ottaa käyttöön muita kuin lainsääd äntötoimenpiteitä, joilla  tuetaan kansallisen 
lainsäädännön koordinoitua täytäntöönpanoa. Tä llaisia voisivat olla  syytteeseenpanoa, 
suojelua tai ehkäisyä koskeva  tietojen ja kokemusten vaihto, tiedottaminen, yhteistyö 
yksityisen sektorin kanssa, itsesääntelyn tukeminen tai tietojenkeruumekanismien käyttöönotto.  
• Toimintavaihtoehto 3: uudet säännökset riko ksentekijöiden syytteeseenpanosta, uhrien 
suojelusta ja rikosten ehkäisystä  
Tehdään uusi puitepäätös, johon sisällyte tään nykyinen puitepäät ös, eräät Euroopan 
neuvoston yleissopimuksen nro 201 määräykset sekä  muita seikkoja, joita ei mainita näistä 
kummassakaan. Se kattaisi esimerkiksi lasten se ksuaalisen hyväksikäytön ja riiston sellaisten 
vakavien muotojen kriminalisoinnin, joista ei vielä ole säännöksiä. Esimerkkinä voidaan 
mainita tietotekniikkaympäristössä tapaht uvat uudet rikokset. Uuteen puitepäätökseen 
sisällytetään säännökset, joilla edistetään rikos ten tutkintaa ja syytte eseenpanoa, laajennetaan 
kansallista lainkäyttövaltaa,  suojellaan ja tuetaan uhr eja rikosoikeudenkäynnissä sekä 
ehkäistään rikosten uusimista ja estetään pääsy lapsipornografiaan. 
• Toimintavaihtoehto 4: uudet kattavat säännök set, joilla tehosteta an rikoksentekijöiden 
syytteeseenpanoa, uhrien suojelua ja rikosten eh käisyä (kuten vaihtoehdossa 3), sekä muita 
kuin lainsäädäntötoimenpiteitä (kuten vaihtoehdossa 2)  
FI 5   FI Puitepäätöksen 2004/68/YOS säännöksiä täyde nnetään EU:n toimilla , joilla pyritään 
muuttamaan aineellista rikosoikeutta ja riko sprosessia, suojelemaan uhreja ja ehkäisemään 
rikokset toimintavaihtoehdon 3 mukaisesti. Lisä ksi otetaan käyttöön toimintavaihtoehdossa 2 
esitettyjä muita kuin lainsääd äntötoimenpiteitä, joilla parannet aan uusien sää nnösten pohjalta 
muutetun kansallisen rikoslains äädännön täytäntöönpanoa ja kehi tetään rikoste n tutkintaa, 
syytteeseenpanoa, uhrien suojelua ja rikosten ehkä isemistä varten myös muita kuin rikoslakiin 
perustuvia keinoja. 
5. VAIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Vaihtoehto 1 (nykytilanteen säilyttäminen) voi parantaa tilannetta huomattavasti, jos 
jäsenvaltiot allekirjoittavat, ratifioivat  ja panevat täytäntöön Euroopan neuvoston 
yleissopimuksen nro 201, kuten ne ovat osoitt aneet haluavansa tehdä. Koska kansalliset 
ratifiointimenettelyt kestävät kauan oikeude llisesti sitovan EU:n kehyksen puuttuessa ja 
toisaalta tehokkaita seurantamekanismeja ei ol e kehitetty, on epävarmaa, milloin ja missä 
laajuudessa yleissopimuksen hyödyt  näkyisivät käytännössä. Vaih toehto 2 tehos taisi voimassa 
olevan oikeudellisen kehyksen täytäntöönpa noa, mutta se ei riittäisi parantamaan 
syytteeseenpanoa määrätyillä aloilla, joil la tarvitaan erityinen oikeusperusta. 
Vaihtoehto 3 parantaisi tilannetta nykyiseen ve rrattuna. Se vahvistaisi lainsäädäntöä voimassa 
olevien, rikoksentekijöiden syytteeseenpanoa ja lapsiuhrien suojelua koskevien EU:n 
säännösten soveltamisalaan kuuluvilla aloilla.  Se vastaisi myös ehkäisevien toimien 
tarpeeseen ja parantaisi näin  lasten suojelua yleisellä ta solla. Kustannusten odotetaan 
kompensoituvan sosiaalisilla ja taloudellisill a hyödyillä, joita syntyy rikosten 
tehokkaammasta torjunnasta. Lisäksi perusoike uksien parantaminen kompensoisi eräisiin 
toimenpiteisiin liittyvää oi keuksien loukkaamisen riskiä. 
Vaihtoehto 4 moninkertaistaisi vaihtoehtojen 2 ja 3 toimenpiteiden vaikutuksen yhdistämällä 
ne, ja se kannustaisi jäsenval tioita luomaan yhteistyössä vä lineitä ja parantamaan uuden, 
entistä kokonaisvaltaise mman oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanoa. 
Taloudellisten, sosiaalisten ja perusoikeuksiin kohdistuvien vaikutusten analyysin perusteella 
vaihtoehdot 3 ja 4 tarjoavat parhaan lähest ymistavan ongelmiin ja niillä saavutetaan 
ehdotuksen tavoitteet. Ensisijainen va ihtoehto on 4 ja toiseksi paras 3.