Ehdotus neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevasta erityisohjelmasta käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalla (1998 2002) (98/C 260/02) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(98) 305 lopull. - 98/0178(CNS)

(Komission esittämä 10 päivänä kesäkuuta 1998)

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 130 i artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,

Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat päätöksellään N:o . . ./98/EY (1) vahvistaneet tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä (jäljempänä `TTK`) koskevan Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman (jäljempänä `viides puiteohjelma`) vuosiksi 1998 2002; puiteohjelmassa määritellään muun muassa käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan alalla toteutettavat toimet,

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artiklan 3 kohdassa määrätään, että puiteohjelma pannaan täytäntöön kussakin toiminnassa kehitetyin erityisohjelmin, joista puiteohjelma koostuu, ja että kussakin erityisohjelmassa täsmennetään yksityiskohtaiset säännöt ohjelman toteuttamiseksi, vahvistetaan ohjelman kesto ja määrätään tarpeellisiksi arvioiduista varoista,

Euroopan yhteisön neljännestä puiteohjelmasta tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä koskevien toimien osalta (1994 1998) 26 päivänä huhtikuuta 1994 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1110/94/EY (2) 4 artiklan 2 kohdan sekä neljännen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistettuja erityisohjelmia koskevien neuvoston päätösten 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio on laadituttanut ulkopuolisen arvion ja toimittanut sen, sen päätelmät ja sitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle,

tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa on kuultu erityisohjelmien tieteellisestä ja teknologisesta sisällöstä, joka esitellään komission 5 päivänä marraskuuta 1997 vahvistamassa valmisteluasiakirjassa (3),

Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 j artiklan mukaisesti yritysten, tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista koskevista säännöistä sekä tutkimustulosten levittämistä koskevista säännöistä (jäljempänä `osallistumista ja tulosten levittämistä koskevat säännöt`) tehtyä neuvoston päätöstä 98/. . ./EY (4) sovelletaan tähän erityisohjelmaan, ja mainitun päätöksen nojalla yhteinen tutkimuskeskus voi osallistua tähän ohjelmaan kuuluviin epäsuoriin toimiin,

tätä ohjelmaa toteutettaessa voi osoittautua tarkoituksenmukaiseksi tehdä Euroopan talousalueesta tehtyyn sopimukseen tai assosiaatiosopimukseen perustuvan yhteistyön lisäksi kansainvälistä yhteistyötä yhteisön ulkopuolisten maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa erityisesti Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 m artiklan nojalla,

tämän ohjelman toteuttamiseen kuuluu myös toimia ja järjestelyitä, joiden tarkoituksena on edistää, levittää ja hyödyntää tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tuloksia erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi, sekä toimia, joilla edistetään tutkijoiden liikkuvuutta ja koulutusta,

ensimmäisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti viidennen puiteohjelman tutkimustoimet on suunnattava aiempaa paremmin innovaation edistämiseen, ja

tämän ohjelman toteuttamisen etenemistä on syytä tutkia, jotta ohjelma voitaisiin tarvittaessa mukauttaa tieteen ja teknologian kehitykseen; on myös syytä teettää aikanaan riippumattomilla asiantuntijoilla arvio ohjelman toteuttamisen etenemisestä,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Hyväksytään viidennen puiteohjelman 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti [tämän ohjelman hyväksymispäivän] ja 31 päivän joulukuuta 2002 väliseksi ajaksi aihealuetta "Käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" koskeva erityisohjelma (jäljempänä `erityisohjelma`) eli Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelma.

2 artikla

1. Erityisohjelman toteuttamista varten tarpeelliseksi arvioitu rahamäärä (jäljempänä `rahamäärä`) on viidennen puiteohjelman liitteen III mukaisesti 3 925 miljoonaa ecua, josta enintään 7,3 prosenttia varataan komission hallintomenoihin.

2. Tämän rahamäärän viitteellinen jakautuminen käy ilmi liitteestä I.

3. Tästä rahamäärästä

- 853,4 miljoonaa ecua varataan kaudeksi 1998 1999 ja

- 3 071,6 miljoonaa ecua kaudeksi 2000 2002.

Viimeksi mainittua määrää mukautetaan tarvittaessa viidennen puiteohjelman 3 artiklan 3 kohdassa määritellyin edellytyksin.

4. Budjettivallan käyttäjä vahvistaa tässä päätöksessä vahvistettujen tieteellisten ja teknologisten tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti määrärahat kutakin varainhoitovuotta varten sen mukaan, miten monivuotisten rahoitusnäkymien puitteissa vahvistettuja resursseja on saatavilla.

3 artikla

1. Erityisohjelman pääperiaatteet, tieteelliset ja teknologiset tavoitteet sekä siihen liittyvät painopisteet käyvät ilmi liitteestä II. Ne on määritelty viidennen puiteohjelman liitteessä I esitettyjen pääperiaatteiden ja kolmeen luokkaan jaettujen valintaperusteiden mukaisesti.

2. Toteutettavien TKK-toimien valintaan sovelletaan kyseisten periaatteiden ja perusteiden mukaisesti valintaperusteita, jotka on mainittu osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 10 artiklassa.

Tähän ohjelmaan sovelletaan myös erityistä valintaperustetta: teollisten tahojen osallistumisen kustannustenjakoperiaatteella toteutettavaan toimintaan on sovelluttava toiminnan luonteeseen.

Ohjelman toteuttamisessa, mukaan lukien 5 artiklan 1 kohdassa määritelty työohjelma, noudatetaan kaikkia kyseisiä perusteita, vaikkakin niitä voidaan painottaa eri tavalla.

3. Erityisohjelmaan sovelletaan osallistumista ja tulosten levittämistä koskevia sääntöjä.

4. Yhteisön osallistumista viidennen puiteohjelman rahoitukseen koskevat yksityiskohtaiset säännöt määritetään viidennen puiteohjelman 4 artiklassa.

5. Erityisohjelman epäsuorat TTK-toimet määritellään viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV.

Erityisohjelman toteuttamista koskevat erityiset yksityiskohtaiset säännöt annetaan liitteessä III.

4 artikla

Ottaen huomioon 3 artiklassa vahvistetut perusteet sekä liitteessä II esitetyt tieteelliset ja teknologiset tavoitteet ja painopisteet komissio

a) tutkii erityisohjelman toteuttamisvaiheen ja tekee tarvittaessa viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdan mukaisesti ehdotuksia erityisohjelman mukauttamiseksi ja

b) teettää viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion erityisohjelmaan kuuluvilla aloilla toteutettavista toimista.

5 artikla

1. Komissio vahvistaa työohjelman, jossa määritellään

a) liitteen II sisältö,

b) erityisohjelman toteuttamisen viitteellinen aikataulu,

c) liitteessä III annetut koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja

d) tarpeen mukaan valintaperusteet ja niiden soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt kutakin epäsuoraa TTK-tointa varten.

Työohjelma päivitetään tarvittaessa.

2. Toteuttaakseen epäsuoria TTK-toimia komissio käynnistää työohjelman pohjalta osallistumista ja tulosten levittämistä koskevissa säännöissä tarkoitetut menettelyt pääasiassa tarjouspyynnöin.

6 artikla

1. Komissio vastaa tämän erityisohjelman toteuttamisesta.

2. Komissiota avustaa ohjelmakomitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.

3. Komission edustaja antaa ohjelmakomitealle ehdotukset toimenpiteiksi, jotka koskevat

- 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun työohjelman vahvistamista ja päivitystä,

- viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun ulkopuolisen arvion toimeksiannon vahvistamista,

- liitteessä I esitetyn rahamäärän viitteellisen jakautumisen mahdollista tarkistusta.

7 artikla

1. Ohjelmakomitea antaa lausuntonsa 6 artiklan 3 kohdassa tarkoitetuista ehdotuksista toimenpiteiksi määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan enemmistöllä, joka määrätään perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komitean äänestyksissä jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitun artiklan mukaisesti. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.

Komissio päättää ehdotetuista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon mukaiset.

Jos ehdotetut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa neuvostolle viipymättä ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.

Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kuuden viikon kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.

2. Komissio antaa ohjelmakomitealle säännöllisesti tietoa erityisohjelman toteuttamisen edistymisestä ja erityisesti yksityiskohtaista tietoa epäsuorien TTK-toimien arvioinnin ja valinnan tuloksista.

8 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

(1) Neuvoston 23 päivänä maaliskuuta 1998 vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 31/98 (EYVL C 178, 10.6.1998, s. 49).

(2) EYVL L 126, 18.5.1994, s. 1, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä N:o 2535/97/EY (EYVL L 347, 18.12.1997, s. 1).

(3) KOM(97) 553 lopull.

(4) KOM(97) 587 lopull. (EYVL C 40, 7.2.1998, s. 14).

LIITE I

RAHAMÄÄRÄN VIITTEELLINEN JAKAUTUMINEN

>TAULUKON PAIKKA>

LIITE II

TIETEELLINEN JA TEKNOLOGINEN SOVELTAMISALA JA TAVOITTEET

JOHDANTO

Olemme keskellä perustavanlaatuista muutosta teollisesta yhteiskunnasta tietoyhteiskunnaksi. Tietoyhteiskuntaan liittyvät tekniikat leviävät yhä laajemmin kaikkeen teolliseen ja yhteiskunnalliseen toimintaan ja nopeuttavat kansantalouksien ja yhteiskuntien globalisoitumista, erityisesti pk-yrityksille syntyy uusia mahdollisuuksia päästä maailmanmarkkinoille.

Euroopan teollinen kilpailukyky, työllisyys, elämänlaatu ja kestävä kasvu riippuvat sen kyvystä pysyä kehityksen kärjessä ja omaksua tietoyhteiskunnan uusia teknologioita. Auttamalla syrjäisiä ja maaseutuyhteisöjä pääsemään eristyneisyydestään ja osallistumaan maailmantalouteen tietoyhteiskunnan tekniikat lisäävät myös yhteenkuuluvuutta Euroopan unionissa.

Samalla kuitenkin tietoyhteiskunnan kehitystä tukevat teknologiat kehittyvät nopeasti. Tiedonkäsittelyn ja viestinnän nopea kehittyminen avaa uusia kiinnostavia mahdollisuuksia. Kehitys kulkee yksittäisistä järjestelmistä kohti verkottuneita tietojärjestelmiä ja prosesseja. Digitalisoituminen johtaa tietojenkäsittelyn, viestinnän ja tiedotusvälineiden. Sisältö saa yhä suuremman merkityksen. Järjestelmien lisääntyvä monimuotoisuus ja monimutkaisuus asettaa kuitenkin uusia haasteita niiden kehittämiselle ja käytölle.

Tietoyhteiskunnan mahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysimittaisesti pelkästään nykyisten järjestelmien ja sovellusten pohjalta. Keskeiset tavoitteet kuten helppokäyttöisyys, luotettavuus, yhteensopivuus ja ennen kaikkea kohtuuhintaisuus ovat vielä kaukana, jotta tietoyhteiskunnan tekniikat (eli tieto- ja viestintätekniikka ja niitä hyödyntävät järjestelmät, sovellukset ja palvelut) leviäisivät laajalle kaikilla aloilla. Tarvitaan jatkuvia ponnisteluja tutkimuksessa, teknologisessa kehittämisessä, tulosten esittelyssä ja tekniikoiden käyttöönotossa.

Ohjelman strategiset tavoitteet

Tietoyhteiskunnan tekniikan -ohjelman (Information Society Technologies) strategisena tavoitteena on tuoda Euroopalle tietoyhteiskunnan hyödyt sekä nopeuttamalla sen kehittymistä että varmistamalla, että kansalaisten ja yritysten tarpeet otetaan huomioon.

Ohjelmalla on neljä toisiinsa liittyvää erityistavoitetta, joilla sekä kohdennetaan tutkimusta että mahdollistetaan tutkimustoiminnan ja poliittisten tavoitteiden yhteennivoutuminen niin, että tietoyhteiskunnasta muodostuisi yhtenäinen ja kattava. Yksittäisten ihmisten kannalta tavoitteena on vastata korkealuokkaisia ja kohtuuhintaisia palveluja koskeviin Euroopan kansalaisten tarpeisiin. Euroopan yritysten, työntekijöiden ja kuluttajien vaatimusten täyttämiseksi tavoitteena on antaa sekä yksityishenkilöille että organisaatiolle mahdollisuus innovaatioihin sekä parempaan tuottavuuteen ja tehokkuuteen sekä työssä että liiketoiminnassa kuitenkin samalla parantaen työelämän laatua. Multimedian sisällöllä on keskeinen asema tietoyhteiskunnassa; tähän liittyvänä tavoitteena on vahvistaa Euroopan asemaa alan huipulla ja parantaa sen mahdollisuuksia hyödyntää täysimääräisesti luovuuttaan ja kulttuuriaan. Tietoyhteiskunnan perustan luovien keskeisten tekniikoiden ja perusrakenteiden osalta tavoitteena on tukea niiden kehittämistä, lisätä soveltamiskelpoisuutta ja nopeutta niiden käyttöönottoa Euroopassa.

Uusi tarkastelutapa. Yhteisön rahoittama tutkimus tieto- ja viestintätekniikassa ja sen sovellusten alalla kuuluu osana Euroopan unionin tietoyhteiskuntaa koskevaan kokonaisstrategiaan, joka määriteltiin toimintasuunnitelmassa Euroopan tie tietoyhteiskuntaan, ja jota tarkistettiin marraskuussa 1996 hyväksytyllä toimintasuunnitelmalla. Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmassa tarkastellaan puiteohjelman tietoyhteiskuntaosuutta uudesta näkökulmasta.

Yhtenäisyys Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelman asiayhteys, tarkoitus ja tavoitteet edellyttävät yhtä yhtenäistä ohjelmaa, joka kuvastaa toisaalta tekniikoiden ja viestintämuotojen ja toisaalta teollisuuden ja markkinoiden lähentymistä sekä sisällön merkityksen kasvua, ja vastaa tarpeeseen yhdistää tutkimusta ja kehitystä tuotteiden käyttöönottoon liittyviin toimiin. Tämän vuoksi ohjelma koostuu neljästä avaintoimintakokonaisuudesta, joissa keskitytään neljään erityistavoitteeseen, sekä erityistoimintakokonaisuudesta, joka koskee tulevaisuuden järjestelmien ja kehittymässä olevien järjestelmien pidemmän aikavälin riskipitoisempaa tutkimusta. Toimintakokonaisuudet täydentävät toisiaan ja ne on muodostettu ryhmittämällä yhteen sellaiset tekniikan, järjestelmät, sovellukset ja palvelut sekä tutkimus-, kehitys- ja käyttöönottotoimet, joilla on eniten yhtäläisyyksiä tai keskinäistä riippuvuutta. Kullakin toimintakokonaisuudella on omat painopisteensä ja tärkeysjärjestyksensä, mutta keskeiset kysymykset helppokäyttöisyydestä, yhteensopivuudesta, luotettavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta ovat mukana kaikkialla ohjelmassa.

Koko ohjelmalle yhteiset kysymykset Toimintakokonaisuuksien koordinointi ja integrointi yhdessä yhteisessä työohjelmassa tekee mahdolliseksi sen, että kaikkia ohjelman osa-alueita koskevia kysymyksiä (esim. rajapinnat, liikkuvuus tai satelliitteihin liittyvät kysymykset) voidaan käsitellä johdonmukaisesti useammassa toimintakokonaisuudessa, jossa kussakin keskitytään kysymyksen tarkasteluun kunkin toimintakokonaisuuden omasta näkökulmasta. Keskittämistä ja yhtenäistämistä käytetään toiminnan kohdentamiseen, koordinoitiin ja yhdentämiseen. Ohjelmassa kehitetään integroituja sovellusympäristöjä kansalaisten, yritysten ja viranomaisten saumattoman vuorovaikutuksen mahdollistamiseksi. Työn tuloksia esitellään ja arvioidaan kaupungeista tai alueista koostuvissa digitaalisissa kokeiluympäristöissä digitaalisten yhteisöjen kehittymisen helpottamiseksi kaupunkiympäristöissä sekä syrjä- ja maaseudulla. Toimintaa koordinoidaan tarvittavalla tavalla rakennerahaston hankkeiden kanssa. Toiminnassa hyödynnetään kaikkien eri osa-alueiden toimenpiteitä.

Joustavuus Toimintakokonaisuuksien teknologinen laajuus mahdollistaa sisällön painottamisen myöhemmin uudella tavalla jatkuvan toimintaohjelman avulla (joka laaditaan yhdessä keskeisten osallistujien kanssa) vastaamaan elinkeinoelämän ja yhteiskunnan tarpeiden ja teknisen toimintaympäristön muutoksia.

Sosioekonomiset tarpeet. Tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönotto aiheuttaa suuria muutoksia valtavalle joukolle tavaroita, palveluja ja prosesseja. Toiminnan tavoitteena on hyödyntää määrällisesti ja laadullisesti tietoyhteiskunnan tekniikoiden kaikessa teollisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa tuomat edut aina tehokkaammista työ- ja liiketoimintatavoista edullisempiin yleishyödyllisiin palveluihin ja uusiin vapaa-ajanviettotapoihin saakka. Ohjelmassa otetaan huomioon väestön ikääntyminen ja tarve poistaa sukupuolisyrjinnän kaltaiset tekijät sekä tarve lisätä luonnonvarojen käytön tehokkuutta ja vähentää ympäristövaikutuksia. Sosioekonomista tutkimusta tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönoton edistämiseksi on integroitu kaikkialle ohjelmaan ja sen hallintoon yhdessä sellaisten yhteisön muiden hankkeiden, esim. aluekehitysohjelmien, tulosten kanssa, joissa todetaan tarvetta tietoyhteiskunnan tekniikoille. Samoin on tehty tilastointityölle, jolla on keskeinen merkitys tietoyhteiskunnassa ja jolle tietoyhteiskunnan tekniikat luovat uusia mahdollisuuksia saavuttaa korkeimmat laatustandardit ja levittää tuloksia mahdollisimman laajalti, nopeasti ja kattavasti. Erityistä huomiota kiinnitetään siihen, että innovaationäkökulma otetaan aktiivisesti huomioon, ja siihen, että pk-yritysten osallistumista tuetaan, jotta tutkimustulokset otetaan tehokkaasti käyttöön taloudellisten ja yhteiskunnallisten hyötyjen saavuttamiseksi.

Eurooppalainen lisäarvo. Tietoyhteiskunnan suomien mahdollisuuksien täysimääräinen hyödyntäminen edellyttää tekniikoita, infrastruktuuria, sovelluksia ja palveluja, jotka ovat kaikkialla ja milloin tahansa jokaisen käytettävissä, oli kyse sitten liiketoimintaan liittyvästä käytöstä tai yksityiskäytöstä. Euroopassa tähän tarvitaan tutkimusyhteistyötä ja yhteistoimintaa teknologisessa kehittämisessä toisaalta riittävän toimintalaajuuden ja toisaalta tarvittavan yhteentoimivuuden aikaansaamiseksi. Yleiseurooppalaista tutkimusta tarvitaan myös, jotta sisältö mukaan lukien niin sen luominen kuin käyttö heijastelee ja hyödyntää EU:n kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta.

Euroopan kilpailukyky. Tietoyhteiskunnan tekniikat toimivat osana tuotteita ja prosesseja - tai tärkeänä tukena niille - kaikilla talouden aloilla. Voidakseen toimia kilpailukykyisesti maailmanmarkkinoilla Euroopan on hallittava sekä tietoyhteiskunnan tekniikoiden tarjonta että käyttö. Tässä tarkoituksessa ja tietämyksen jalostamiseksi innovaatioiksi tässä ohjelmassa yhdistetään tietoyhteiskunnan tekniikoiden käyttöönottoa edistävää toimintaa tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen, jotta tekniikoiden käytön edellytyksenä olevat vaatimukset ja ehdot varmasti täyttyvät. Esittelyjen ja kokeiluhankkeiden lisäksi tähän kuuluu sellaisten taitojen kehittämistä ja levittämistä, joita tarvitaan tutkimus- ja kehitystulosten käyttöönottoon (esim. validoinnit, arvioinnit, tunnettuuden lisääminen, koekäyttäjäohjelmat ja parhaiden käytäntöjen esittelyt), yhteisymmärryksen lisäämistä ja standardointia.

Yhteydet muihin ohjelmiin

Ohjelman nivoutuminen yhteen muihin aihealuekohtaisiin ohjelmiin perustuu tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämiseen, esittelyyn ja käyttöönoton edistämiseen liittyvien toimintakokonaisuuksien keskittämiseen tähän ohjelmaan ja niiden hyödyntämisen (alakohtaisen integrointitutkimuksen ja käytön) keskittämiseen muiden aihealuekohtaisten ohjelmien alakohtaisiin toimintakokonaisuuksiin. Toiminta sovitetaan tiiviisti yhteen muiden ohjelmien ja asiaan liittyvien toimintapoliittisten hankkeiden kanssa aloilla, joilla tietoyhteiskunnan tekniikoiden hyödyntäminen on keskeistä. Erityistä huomiota kiinnitetään ohjelmiin, joissa käsitellään tuotantoa, liikennettä, ympäristöä ja terveydenhuoltoa. Satelliittipalveluihin liittyvien toimien kohdalla näitä koordinoidaan muiden ohjelmien asiaan liittyvien toimintakokonaisuuksien kanssa avaruustoiminnan yhteensovittamista käsittelevässä komission työryhmässä. Ihmisoikeuksien ja eettisten periaatteiden täysimääräinen kunnioittaminen varmistetaan kaikessa erityisohjelman toiminnassa Euroopan parlamentin ja neuvoston viidennestä puiteohjelmasta tekemän päätöksen 6 artiklan mukaisesti.

Tietoyhteiskunnan maailmanlaajuisen luonteen vuoksi kansainvälinen yhteistyö on hyvin tärkeää tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämisessä ja käyttöön ottamisessa. Tämä näkyy ohjelmaan osallistumisessa ja sen toiminnassa, johon kuuluu IMS-hankkeen (Intelligent Manufacturing Systems) kaltaisen kansainvälisen toiminnan tukeminen, sekä ohjelman yhteyksissä eurooppatutkimuksen kansainvälisen aseman parantamista koskevaan horisontaaliohjelmaan, joka tukee yhteisön ulkopuolisten maiden organisaatioita. Ohjelman kansainvälisyyden edistämiseksi käytetään myös erityistoimia, joilla helpotetaan yhteisön ulkopuolisten maiden organisaatioiden osallistumista ja ylläpidetään yhteyksiä Euroopassa koulutuksensa saaneisiin näiden maiden asiantuntijoihin. Tarvittaessa näitä toimia koordinoidaan COST-ohjelman kanssa ja käytetään täydentämään niitä. Ohjelmaan sisällytetyillä innovaatiotoimilla painotetaan ohjelman tulosten hyödyntämisen ja käytön edistämistä ja varmistetaan yhteensopivuus ja yhteydet ohjelman Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen sisältämien toimien kanssa. Lisäksi yhteyksiä Eureka-ohjelman, Euroopan laajuisia verkkoja koskevaan toimintaan ja rakennerahastoihin hyödynnetään tulosten entistä laajempaan käyttöönottoon ja levittämiseen tarkoitettujen väylien ja menetelmien luomiseksi. Yhteydet ohjelmaan Innovaatio ja pk-yritysten osallistuminen täydentävät tähän ohjelmaan sisältyviä pk-yritysten tehokkaampaan osallistumiseen tähtääviä toimia. Tähän ohjelmaan kuuluvaa taitojen kehittämistä ja sosioekonomista tutkimusta lujitetaan luomalla asianmukaiset yhteydet inhimillisten voimavarojen lisäämistä koskevaan horisontaaliohjelmaan ja Euroopan sosiaalirahaston hankkeisiin. Tähän ohjelmaan kuuluva tutkimuksen verkottamistoiminta on yhteydessä ohjelmaan Inhimillisten voimavarojen lisääminen, josta tuetaan suurtehoisten laskentakeskusten käyttömahdollisuuksia, sekä muiden aihealuekohtaisten ohjelmien toimintaan, joka koskee tukea tutkimuksen infrastruktuurille.

COST- ja Eureka-ohjelmien tarjoamat mahdollisuudet hyödynnetään täysimääräisesti, samoin kuin yhteistyö kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jotta saavutettaisiin synergiaetuja tämän ohjelman toimintakokonaisuuksien ja hankkeiden sekä kansallisella tasolla rahoitettujen tutkimushankkeiden välillä. Eureka-yhteistyössä tärkeimpiä yhteisesti kiinnostavia aihealueita voidaan kehittää avaintoimintakokonaisuuksissa.

I. AVAINTOIMINTAKOKONAISUUDET

KANSALAISILLE TARKOITETUT JÄRJESTELMÄT JA PALVELUT

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Toiminnan tarkoituksena on edistää sellaisten uuden sukupolven käyttäjäystävällisten, luotettavien, kustannustehokkaiden ja yhteensopivien palvelujen luomista, jotka täyttävät käyttäjien tarpeet siten, että ne ovat joustavasti kenen tahansa käytettävissä missä ja milloin tahansa. Toiminta kattaa koko avaintoimintakokonaisuutta koskevat TTK-toimet sekä erityiset TTK-toimet mm. ikääntyneiden ja vammaisten erityistarpeista huolehtimisen, terveydenhuollon, hallinnon, ympäristön ja liikenteen aloilla. Tiettyjä kysymyksiä, joita käsitellään tämän ohjelman kaikissa osissa, tarkastellaan perusteellisemmin, jotta voidaan ottaa asianmukaisesti huomioon tähän avaintoimintakokonaisuuteen liittyvien palvelujen tyypillisten käyttäjien odotukset ja tarpeet, mukaan lukien tietoturva, yksityisyyden suoja, sosioekonomiset ja eettiset näkökulmat, sekä erityisesti uusien palvelujen käyttäjäystävällisyys ja helppokäyttöisyys.

- Terveys

Toiminta kattaa sekä uuden sukupolven tietokoneistetut kliiniset järjestelmät, kehittyneet telelääketieteen palvelut ja terveydenhuollon verkkosovellukset terveydenhuollon ammattilaisten, hoidon jatkuvuuden ja terveyspalvelujen hallinnon tukemiseksi että sellaiset älykkäät järjestelmät, joiden ansiosta ihmiset voivat osallistua entistä enemmän oman terveytensä edistämiseen ja ottaa siitä suuremman vastuun.

TTK-toiminnan painopisteet: ammattimainen terveydenhuolto: järjestelmät, jotka parantavat terveydenhuollon ammattilaisten valmiuksia sairauksien ehkäisemisessä, diagnosoinnissa, hoidossa ja kuntouttamisessa; näitä ovat älykkäät, ei-invasiiviset diagnoosi- ja terapiajärjestelmät, älykkäät lääketieteelliset apuvälineet ja kehittynyt lääketieteellinen kuvantaminen: kehittyneet telelääketieteen sovellukset, keskitettyjä palveluja tarjoavat "virtuaalisairaalat"; nopeat ja turvalliset verkot ja sovellukset, joilla sairaalat, laboratoriot, apteekit, ensiapuyksiköt ja hoitolaitokset liitetään toisiinsa hoidon jatkuvuuden turvaamiseksi; terveyspalvelujen työnhallinta ja työn uudelleensuunnittelu; uuden sukupolven sähköiset terveyskortit ja arkistot, jotka sisältävät kattavat terveystiedot; henkilökohtaiset terveydenhoitojärjestelmät: henkilökohtaiset terveydenseurantajärjestelmät sekä kiinteät tai kannettavat sairauksien ennaltaehkäisyjärjestelmät, mukaan lukien kehittyneet anturit, muuntimet ja mikrojärjestelmät; henkilökohtaiset lääketieteelliset neuvontalaitteet sairauksien ehkäisyä ja hoitoa varten; etäjärjestelmät kansalaisille suunnatun terveyskasvatuksen ja -valistuksen tukemiseksi; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttöhankkeita sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

- Henkilöt, joilla on erityistarpeita; mukaan lukien vammaiset ja vanhukset

Toiminnassa tarkastellaan käyttöliittymiä ja sopeutus- ja tukijärjestelmiä, joilla pyritään helpottamaan ympäristön asettamista esteistä ja fyysisestä tai älyllisestä vajavaisuudesta aiheutuvia ongelmia, sekä älykkäitä järjestelmiä ja palveluja, joilla tuetaan itsenäistä elämistä, yhteiskuntaan sopeutumista ja osallistumista tietoyhteiskuntaan.

TTK-toiminnan painopisteet: "design for all"-periaatteen mukaiset tuotteet, järjestelmät ja palvelut mukaan lukien parannetut vuorovaikutukseen perustuvat suunnittelumenetelmät, monitoimipäätteet ja yleiset käyttöliittymät; mukautuvat järjestelmät: viestintävälineet henkilöille, joilla on erityistarpeita, sekä kodissa että kodin ulkopuolella tarvittavat liikkumisen apuvälineet, robottivalvontajärjestelmät; kodeissa, työssä, koulussa, liikenteessä ja vapaa-aikana jne. tarvittavat multimediasovellukset jokapäiväisen elämän ja yhteiskuntaan sopeutumisen helpottamiseksi; sosiaaliset tuki- ja toimintaverkot; uudet palvelumuodot; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä validointi ja esittelyt.

- Julkishallinto

Toiminnan kohteina ovat kaikkien hallinnon tasojen (esimerkiksi yhteisön, kansallisen tason, alueellisen tason ja paikallistason hallinnon) erityistarpeita palvelevat, erityisesti EU:n laajenemista ja syvenemistä tukevat multimediajärjestelmät ja -palvelut, joiden välityksellä kansalaisille tarjotaan vuorovaikutteisia palveluja ja/tai tuodaan luontevasti palveluja erityisesti syrjäisten alueiden ja maaseutualueiden asukkaiden ulottuville. Huomiota kiinnitetään tehokkuuden ja sisäisen suorituskyvyn parantamiseen.

TK-toiminnan painopisteet: tosiaikaisen demokratian edellyttämät tekniikat ja palvelut sekä entistä parempi, etäisyydestä ja kielestä riippumaton mahdollisuus tiedon ja palvelujen käyttöön, erityisesti kansalaisille ja yrityksille suunnattujen palvelujen keskitetyn saannin ja liiketoimien hoidon tukemiseksi; kansalaisten ja hallinnon välisen vuorovaikutuksen helpottamiseen tarkoitetut monikieliset personoidut järjestelmät ja älykkäät monitoimijärjestelmät, mukaan lukien virtuaalifoorumien kehittäminen (julkiset kuulemiset, mielipidemittaukset jne.); järjestelmät ja välineet, jotka mahdollistavat, että tilastoja voidaan käyttää hallinnon avoimuuden ja sen palvelujen saatavuuden lisäämiseen, sekä edistävät hallintojen välistä, multimediaa hyödyntävän tiedon vaihtoa; innovatiiviset sovellukset, jotka tukevat hallintoelinten mukauttamista yhteisön toiminnan tieto- ja käsittelytarpeisiin; käyttöönotto: painopisteenä parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet.

- Ympäristö

Toiminnan tärkeimpinä kohteina ovat hallinnon, teollisuuden ja suuren yleisön käyttöön suunnitellut uuden sukupolven sekä sisä- että ulkoympäristön valvonta- ja ennustejärjestelmät sekä päätöksenteon tukijärjestelmät ja palvelut sekä riskien tunnistamiseen, arviointiin, seurantaan ja ennaltaehkäisyyn tarkoitetut kehittyneet järjestelmät ja palvelut sekä luonnonmullistusten tai ihmisten aiheuttamien hätätilanteiden hallintaan tai lieventämiseen tarkoitetut järjestelmät ja palvelut (mukaan lukien henkilömiinojen raivaus).

TTK-toiminnan painopisteet: seuranta, ennusteiden laatiminen ja päätöksenteon tukeminen: ilman, veden ja maaperän laatua koskevat ja luonnonvarojen seurantaan ja hallintaan tarkoitetut älykkäät tietojärjestelmät; kehittyneet järjestelmät veden, ilman, merten ja maaperän saastumisen sekä jätteiden aiheuttaman saastumisen seurantaan, ehkäisyyn ja niistä varoittamiseen; tehokkaat järjestelmät ja kehittyneet laitteet ympäristöä koskevan tiedon, myös maantieteellisen tiedon, yhdistelyyn, hakuun ja mallintamiseen; integroidut tieto- ja tukijärjestelmät kestävän kehityksen edistämiseksi ja ekologisen tehokkuuden ja luonnonvarojen käytön tehostamiseksi; riskit ja hätätilanteet: satelliittikuvaa, kaukohavainnointia, anturijärjestelmiä, reaaliaikaisia järjestelmiä ja viestintäverkkoja hyödyntävät kehittyneet hallintajärjestelmät; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä validointi ja esittelyt.

- Liikenne ja matkailu

Toimintaan sisältyy tietoyhteiskunnan tekniikoiden kehittämistä, validointia ja esittelyjä, joiden kohteina ovat kaikkien kuljetusmuotojen hallintaan tarkoitetut älykkäät infrastruktuurit ja laitejärjestelmät, mukaan lukien intermodaalinen rahti- ja matkustajaliikenne ja liikennöintiketjut, kaikkien kuljetusmuotojen turvallisuus ja toimintatehokkuus, joilla tuetaan muun muassa ohjelman Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen toimia, sekä tiedottamiseen, liikkuvuuteen ja matkailuun liittyvät järjestelmät ja palvelut.

TTK-toiminnan painopisteet: valvonta-, paikantamis- ja ohjausjärjestelmät ja satelliittien välityksellä tai maanpäällisesti tapahtuvan viestinnän ja paikantamisjärjestelmien sekä kiinteiden, ajoneuvoihin sijoitettujen ja kannettavien vuorovaikutteisten multimedialaitteiden sekä etämaksujärjestelmien parantaminen tarvittavalla tavalla erityisesti liikenteen ja kysynnän hallintaa, joukko- ja henkilöliikennettä, koko logistiikkaketjua tukevia laivaus- ja rahtitoimintoja ja käyttäjille tiedottamista varten; uudet liikenteenvalvontajärjestelmät sekä niihin liittyvät kehittyneet käyttöliittymät, simulointi- ja ennustelaitteet, myös laajamittaisten tapahtumien ja kriisitilanteiden hallintaan liittyvät järjestelmät; ajoneuvojen sisäiset ihmiskeskeiset järjestelmät turvallisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi, mukaan lukien näkyvyyden parantaminen, esteiden havaitseminen ja kehittyneet varoitusjärjestelmät, törmäysten välttäminen, kuljettajan ajokyvyn puutteiden tarkkailu, sääntöjen (esim. nopeusrajoitusten) noudattamista valvovat järjestelmät; kulkuneuvojen älykästä toimintaa tukevat telemaattiset järjestelmät kaikissa liikennemuodoissa; ajoneuvojen sisäiset liikennetietopalvelut, mukaan lukien tietoviihde; multimedia hyödyntävät personoidut tietojärjestelmät liikenne- ja matkailualaa varten, mukaan lukien etävaraukset ja -maksut, säähän, matkailuun ja vapaa-aikaan liittyvät järjestelmät ja -palvelut; päätöksenteon tukijärjestelmät tehokkuuden lisäämiseksi ja suunnittelun helpottamiseksi matkailualalla; virtuaaliseen liikkuvuuteen liittyvät palvelut; käyttöönotto: taloudellisen ja teknisen elinkelpoisuuden arviointeja, pätevöintitoimia sekä parhaita käytäntöjä edistäviä toimia.

UUDET TYÖTAVAT JA SÄHKÖINEN KAUPANKÄYNTI

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Tämän avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on kehittää tietoyhteiskunnan tekniikoita, jotka auttavat eurooppalaisia työntekijöitä ja yrityksiä, erityisesti pk-yrityksiä, parantamaan kilpailukykyään maailmanmarkkinoilla. Samalla sillä pyritään parantamaan yksittäisten työntekijöiden työelämän laatua hyödyntämällä tietoyhteiskunnan tekniikoita joustavuuden lisäämiseksi ja monien työtapoihin ja työorganisaatioihin ja -tapoihin kohdistuvien rajoitusten poistamiseksi, mukaan lukien etäisyyden ja ajan aiheuttamat rajoitukset. Avaintoimintakokonaisuus kattaa sekä tavaroiden ja palveluiden kehittämisen että kaupan erityisesti sähköisillä markkinoilla, ja siinä otetaan huomioon yksittäisten työntekijöiden, kuluttajien, yritysten ja organisaatioiden erilaiset tarpeet ja asiaan liittyvä koulutus. Maailmanlaajuisuus ja sosioekonomiset tekijät ohjaavat tätä avaintoimintakokonaisuutta, ja tavoitteena on kehittää ja esitellä maailman parhaat työ- ja yrityskäytännöt hyödyntämällä Euroopan vahvuuksia, joita ovat esimerkiksi sähköiset maksutavat, älykortit, matkaviestintäjärjestelmät, liiketoimintaprosessin mallintamisohjelmistot ja yritysjohtamiseen tarkoitetut ohjelmistot sekä kuluttajansuoja.

- Joustavuuden ja liikkuvuuden sallivat työtavat ja etätyö sekä niihin liittyvät välineet:

Toiminnan keskeisiä alueita ovat kilpailukykyisten, joustavien ja ihmiskeskeisten työtapojen ja työn järjestämistapojen mahdollistaminen, validointi ja esittely, myös hallinnossa ja järjestöissä, soveltamalla yhtenäistä liiketoimintaprosessit, työn organisoinnin, inhimillisten voimavarojen hallinnan ja tietoyhteiskunnan tekniikat yhdistävää lähestymistapaa, joille antavat leimansa sosioekonomisten ja oikeudellisten tarpeiden analyysi sekä maailmanlaajuista toimintaympäristöä ja nykyisiä liiketoimintakäytäntöjä koskevat tekijät. Siinä käsitellään tasapuolisesti työntekijöiden, yritysten ja kuluttajien tarpeita. Toiminnan keskeisiä piirteitä ovat parhaita käytäntöjä koskevat kokeiluhankkeet, laajennettavissa olevat esittelyt sekä laajan koekäytön ja käyttöönoton kannustamiseksi suunnitellut levittämistoimet.

TTK-toiminnan painopisteet: työtavat: etätyö ja verkotettu yhteistyö; liikkuva työ; simulaatioon ja virtuaalitodellisuuteen perustuvat menetelmät sekä yksilötyöskentelyä että yhteistyötä varten; yrittäjyys ja muu itsenäinen työ; organisointi: uusien tai uudelleen järjestettyjen työmenetelmien ja rakenteiden käyttöönotto kaikilla aloilla, mukaan lukien julkishallinto, ottaen huomioon nykyiset käytännöt; mukautumiskykyiset, laajennetut ja virtuaaliyritykset ja yksityisten henkilöiden verkostot; töidenhallinta ja integrointi; organisaatioihin liittyvät menetelmät, esimerkiksi esikuva-analyysi ja skenaariosuunnittelu; muuntautumismenetelmät sekä muutosten ja riskien hallinta; sosioekonomiset kysymykset (sekä tarvittavat tilastolliset menetelmät ja apuvälineet): muutosanalyysit; inhimilliset voimavarat ja koulutus; inhimilliset tekijät, helppokäyttöisyys, ergonomia ja työturvallisuus; vaikutukset oikeudelliseen ja sääntelykehykseen, sekä yhdenmukaisuus näihin nähden; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita käytäntöjä edistäviä hankkeita.

- Hallintajärjestelmät tavaran- ja palveluntoimittajille ja kuluttajien tarpeisiin

Toiminnassa keskitytään saumattomaan kattavaan tukeen sähköiselle kaupankäynnille ja hajautetuille virtuaaliyrityksille ja -markkinapaikoille sekä aineellisia että aineettomia tuotteita varten. Toiminta kattaa sovellukset ja järjestelmät, joita käytetään kuluttajien, yksityisyrittäjien, liikeyritysten ja hallintojen sisäisessä ja niiden keskinäisessä vuorovaikutuksessa. Toiminnassa käsitellään arvoketjun kaikkia liiketoiminta- ja työprosesseja sekä niiden tukemiseen tarvittavia tietoyhteiskunnan tekniikoita.

TTK-toiminnan painopisteet: tietoyhteiskunnan tekniikoihin liittyvät järjestelmät tuotekehitysprosesseja varten, mukaan lukien koko elinkaaren kattava tuki, tuote- ja prosessisuunnittelu, ylläpito, logistiikka ja jakelunhallinta, laadunvalvonta, tuottavuuden tutkimus; järjestelmät markkinointi- ja myyntiprosesseja varten, mukaan lukien vuorovaikutus asiakkaiden kanssa, neuvottelu- ja sopimustoiminta, massaräätälöinti, pakkaus ja kaupankäynti; järjestelmät rahaliikennettä koskevien prosessien käsittelyä varten, joihin tarvittaessa kuuluu euron huomioon ottaminen, mukaan lukien tilaukset, laskutus ja maksut, kirjanpito ja verotus; julkiset ja yksityiset hankinnat; järjestelmät hallintoprosessien käsittelyä varten, mukaan lukien päätöksenteon tukeminen ja suunnittelu; virtuaalisten ja todellisten markkinapaikkojen hallintojärjestelmät; järjestelmät liiketoimintaa koskevan online-tiedon hakuun ja hallintaan, mukaan lukien hakemistot ja luettelot; järjestelmät kuluttajaprosessien käsittelyä varten, mukaan lukien tuotteen- ja palvelunvalinta ja -hankinta; järjestelmät kuluttajansuojan tukemiseksi; käyttöönotto: painopistealueena parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet; toimintaa täydennetään validoinneilla ja arvioinneilla kokeiluhankkeissa sekä yhtenäistämistoimin standardeihin vaikuttamiseksi.

- Tietoturva

Toiminnassa keskitytään tekniikoihin, jotka lisäävät tietojärjestelmiin, niihin liittyviin palveluihin ja tietolähteisiin kohdistuvaa luottamusta ja vahvistavat niiden asemaa uusien työskentely- ja liiketoimintatapojen luotettavina, tehokkaina ja käyttäjäystävällisinä apuvälineinä. Tähän sisältyy tiedon koskemattomuuden suoja, teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointi, yksityisyyden suoja ja tietokonerikollisuuden vastainen taistelu.

TTK-toiminnan painopisteet: sähköiset allekirjoitus-, varmentamis- ja todentamistekniikat; tuotetietojen esittäminen; petosten ja tavaroiden väärentämisen torjunta; sähköiset teollis- ja tekijänoikeuksien hallinnointitekniikat; yksityisyyden suojaa lujittavat teknologiat, mukaan lukien henkilö- ja liiketoimintatietojen luvattoman keräämisen, tallentamisen ja julkistamisen estämiseen tarkoitetut teknologiat; turvalliset sähköiset liiketoimet ja maksut, mukaan lukien nimettömät maksut ja seuraavan sukupolven älykorttien integrointi; kriittisten järjestelmien hallinnointi ja seuraavan sukupolven luotettavat sähköisen kaupankäynnin perusrakenteet; oikeudellisen ja sääntelykehyksen lujittumisen ja näiden noudattamisen tukeminen; tekniikat, joiden ansiosta kuluttajien ja yritysten luottamus suurien tietomäärien tarkoituksenmukaiseen hallintaan lisääntyy, mukaan lukien käyttäjäkohtaisten tarpeiden huomioon ottaminen; käyttöönotto; teknologian arvioinnit, kokeiluhankkeet, esittelyt luottamuksen lisäämiseksi ja yhtenäistäminen yhteentoimivuuden varmistamiseksi ja kansainvälisesti tunnustettujen standardien edistämiseksi.

MULTIMEDIAN SISÄLTÖ JA SIIHEN LIITTYVÄT APUVÄLINEET

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Toiminnan tarkoituksena on parantaa tulevaisuuden tietotuotteiden ja -palvelujen toimivuutta, käyttökelpoisuutta ja markkinahyväksyntää kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden mahdollistamiseksi ja Euroopan kulttuuriperinnön arvottamiseen ja hyödyntämiseen myötävaikuttamiseksi, luovuuden edistämiseksi ja koulutus- ja opetusjärjestelmien parantamiseksi varsinkin elinikäisen oppimisen alalla. Toiminta kattaa digitaalisen sisällön, myös audiovisuaalisen sisällön, luomiseen, käsittelyyn, hallintaan, verkottamiseen, käyttöön saamiseen ja hyödyntämiseen tarkoitetut mallit, menetelmät, tekniikat ja järjestelmät. Tutkimuksen tärkeänä ulottuvuutena ovat uudet sosioekonomiset ja teknologiamallit tiedon, tietämyksen ja taitotiedon esittämistä varten. Toiminnassa käsitellään sekä sovelluspainotteista tutkimusta, jossa keskitytään julkaisutoimintaan, audiovisuaalialaan, kulttuuriin, opetukseen ja koulutukseen että kieli- ja sisältöteknologian tutkimukseen kaikilla sovellusaloilla; lisäksi siihen kuuluu validointia, käyttöönottoa, yhtenäistämistä ja standardeja.

- Vuorovaikutteiset sähköiset julkaisut, digitaalinen perintö ja kulttuuriaineisto

Vuorovaikutteisten sähköisten julkaisujen osalta toiminnassa keskitytään niin kaupalliseen kuin yksityiskäyttöönkin tarkoitettuihin uusiin julkaisu- ja mediamalleihin (mukaan lukien www:n kehittäminen). Toiminnassa käsitellään tulevia julkaisujärjestelmiä, jotka kykenevät käsittelemään uudenlaisia aineistoyhdistelmiä ja tarjoamaan käyttäjille entistä paremmat mahdollisuudet vuorovaikutukseen ja hallintaan. Lisäksi toiminta kattaa uudet aineistomuodot, kuten virtuaaliobjektit, useiden käyttäjien ympäristöt tai monitasoisen virtuaalisen animaatioaineiston. Toiminnassa käsitellään kolmea nopeasti kehittyvää sovellusaluetta: tietoaiheiden (erityisesti liiketaloudellista ja tieteellistä tietoa sisältäviä) julkaisuja ja maantieteellistä ja tilastollista tietoa, mukaan lukien tarvittava sosioekonominen tieto erityisesti silloin, kun mutkikkaan tiedon esittämiseksi asiaa tuntemattomille käyttäjille tarvitaan uusia esitysmuotoja. Digitaalista perintöä ja kulttuuriaineistoa koskevan toiminnan tarkoituksena on parantaa kulttuuriperintöön tutustumismahdollisuuksia, helpottaa sen arvottamista ja edistää kulttuurin kehittymistä laajentamalla kirjastojen, museoiden ja arkistojen osuutta "kulttuuritalouden" syntymisessä, mihin kuuluu myös taloudellinen, tieteellinen ja tekninen kehittäminen. Toiminnassa käsitellään erityisesti uusia digitaalisia prosesseja, ja se kattaa erityisesti ne liiketoiminnalliset ja taloudelliset mallit, jotka vauhdittavat uusien kumppanuuksien syntymistä verkottumisen ja kansalaisille suunnattujen palvelujen avulla.

TTK-toiminnan painopisteet: vuorovaikutteisten sähköisten julkaisujen osalta: luovan sisällön tuottaminen kehittyneiden etäyhteistyötä hyödyntävien reaaliaikaisten laadinta- ja suunnittelujärjestelmien ja taitojen kehittämisen avulla (esimerkiksi kolmiulotteisessa tai virtuaalitodellisuussuunnittelussa ja käsitteellisessä mallintamisessa); erityyppisistä lähteistä tulevan sisällön koonti- ja uudelleenkäyttöjärjestelmät; yhteistyötä hyödyntävä luova ilmaisu ja julkaisutoiminta; digitaalisen aineiston hallinta hajautettua ja verkotettua aineistoa tukemalla; suurien tietomäärien käsittely innovatiivisilla tavoilla (kuten visualisoimalla, skenaariosuunnittelun tai tila-analyysin avulla), uusien mittaustapojen suunnittelu tietovarantojen arvioimiseksi; sisällönjakelun personoiminen (push- tai pull-tekniikoiden avulla) aineiston kustannustehokkaan paketoinnin, mainonnan ja transaktioiden, asiakasprofiilien, kohdennetun sisällön ja esitystavan avulla (niin, että käyttäjän yksityisyyden suojaa kunnioitetaan), alakohtaisen ja kaikille aloille yhteisen aineiston välisen rajan tutkiminen; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita; digitaalisen perinnön ja kulttuuriaineiston osalta yhtenäinen pääsy digitaalisessa ja perinteisessä muodossa oleviin heterogeenisiin ja hajautettuihin kokoelmiin ja tietoarkistoihin (jollaisia ovat esimerkiksi kirjastojen kokoelmat, museoiden näyttelyaineisto, julkisten arkistojen kokoelmat, multimediataiteen arkistot tai ääniarkistot, digitaaliset filmikokoelmat ja digitaaliset elokuvajakeluverkot), suurten aineistokokoelmien toimivuuden parantaminen tarjoamalla monipuolista ja suorituskykyistä vuorovaikutteisuutta sekä kehittyneitä hallintatekniikoita ja tekijänoikeuksien valvontaa; arvokkaiden multimedia-aineistojen säilyttäminen ja niiden saanti monista eri lähteistä, mukaan lukien sähköinen aineisto ja hauraiden fyysisten esineiden sähköisessä muodossa olevat kaksoiskappaleet; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä validoinnit ja esittelyt.

- Opetus ja koulutus

Tämän toiminnan tarkoituksena on tarjota EU:lle malli kehittyneen teknologian kustannustehokkaaseen ja saumattomaan käyttöönottoon opetus- ja koulutusjärjestelmien laajentamiseksi. Toiminnassa käsitellään erityisesti erilaisten opetus- ja oppimisprosessien yleisiä tarpeita, uusia lähestymistapoja elinikäiseen oppimiseen sekä innovatiivisia pedagogisen multimediamateriaalin integrointitapoja.

TTK-toiminnan painopisteet: oppimisprosessin parantaminen entistä itsenäisemmän ja yksilöllisemmän oppimisen avulla: toimintaan sisältyy oppijalle annettava paikallinen tuki, vertaisryhmäopetus, etätutorointi, opintokokonaisuuksien ja kurssien suunnittelujärjestelmät ja akkreditointijärjestelmät; laadukkaamman opetusaineiston kehittäminen parantamalla sisällöllistä laatua, perustana olevia pedagogisia ja didaktisia lähestymistapoja ja aineiston soveltuvuutta mukautettavaksi oppijan tarpeisiin; toiminnassa käsitellään uusia opetuksen suunnittelun työkaluja, oppijoiden mallintamistekniikoita, tietämyksen siirtämisessä käytettäviä mallinnusmenetelmiä sekä oppimisen ergonomiaa, ja toiminta kattaa aineiston yksinkertaisesta hypermediasta kehittyneisiin simulaatioihin; opetusresurssien ja -palveluiden ulottaminen kaikkien saataville: toiminnassa käsitellään yleisiä toimintaperustoja, jotka mahdollistavat palvelujen rajoittamattoman saannin heterogeenisissa verkoissa, mihin sisältyy myös tietovarantojen yksilöimismenetelmien ja niihin liittyvien hakumenetelmien yhdenmukaistaminen.

- Luonnollisiin kieliin liittyvä teknologia

Tässä toiminnassa käsitellään kehittynyttä luonnollisen kielen teknologiaa, joka mahdollistaa kustannustehokkaan kanssakäymisen eri kielten ja kulttuurien välillä, luontaiset käyttöliittymät digitaalisiin palveluihin sekä multimedian sisällön entistä luonnollisemman omaksumisen ja käytön. Toiminnassa käsitellään kirjoitetun ja puhutun kielen teknologiaa ja sen käyttöä sellaisilla avainalueilla kuin yritysjulkaisut ja kaupallinen julkaisutoiminta, opetus ja koulutus, kulttuuriperintö, maailmanlaajuinen yritystoiminta ja sähköinen kaupankäynti, julkiset palvelut ja laitokset sekä ryhmät, joilla on erityistarpeita. Toiminnassa kehitellään myös sähköisiä lingvistisiä tietokantoja, jotka ovat standardoidussa ja uudelleen käytettävässä muodossa.

TTK-toiminnan painopisteet: monikielisyyden lisääminen järjestelmiin tietokierron kaikissa vaiheissa, mukaan lukien sisällön luominen ja ylläpito useilla kielillä, ohjelmistojen ja sisällön lokalisointi, tietokonekääntäminen ja -tulkkaus sekä tietokoneavusteinen kieltenopetus; järjestelmien luonnollisen vuorovaikutteisuuden ja helppokäyttöisyyden lisääminen silloin, kun multimodaalinen vuorovaikutus, viestien ja viestinnällisten tapahtumien ymmärtäminen, rajoittamaton kielellisen aineksen syöttö ja tuotto ja näppäimistön käyttöä vähentävä toiminta voivat parantaa sovelluksia merkittävästi; digitaalisen sisällön aktiivisen omaksumisen ja käytön mahdollistaminen, minkä yhteydessä hyödynnetään kielen syvärakenteen analyysissä käytettäviä prosessointimalleja, välineitä sekä tekniikoita, sekä metatiedon tuottamista, tietämyksen koostamista, luokittelua ja sisällön merkityksen tiivistämistä, mukaan lukien älykkäät kielipohjaiset apuvälineet; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

- Tiedon saanti, suodattaminen, analysointi ja käsittely

Tässä toiminnassa käsitellään lähinnä kehittyneitä tietosisällön hallintatekniikoita, jotka antavat käyttäjälle mahdollisuuden valita, vastaanottaa ja käsitellä (käyttäjän yksityisyyden suojaa kunnioittaen) ainoastaan haluamaansa tietoa erilaisten lähteiden määrän kasvaessa jatkuvasti. Suurten multimediavarantojen hallintajärjestelmien (mukaan lukien www) avaintoimintojen parannukset tukevat tietopalvelujen kustannustehokasta jakelua sekä palveluiden käyttöä.

TTK-toiminnan painopisteet: tiedonhallinta: rikkaat digitaalisen tietosisällön kuvausmallit, jotka tila- ja aikanäkökohdat huomioon ottaen kattavat kaikki tiedon esitysmuodot ja ihmisen aistit; näihin malleihin liittyvät apuvälineet, joiden avulla käyttäjät voivat mahdollisesti epätäydellisten käsitteiden pohjalta kehittää omia tietoprofiileja, ja käyttää niitä personoitujen agenttien avulla; täysin uudenlaisten kognitiivisten suhteiden luominen järjestelmien ja käyttäjien välille yksilöityjen hakuprofiilien tai visualisointitekniikoiden avulla; tiedonhallintajärjestelmät: uudet multimediatietolähteiden organisointi- ja hallintamenetelmät: toiminnassa tutkitaan kehittyneitä järjestelmiä sellaista tietojen arkistointia varten, johon liittyy käytönvalvontamekanismeja, laadunvarmistusta, koskemattomuuden valvontaa ja multimediafragmenttien teknistä suojelua; tiedon luokittelu, merkitseminen ja suodattaminen, joka mahdollistaa valikoivan tiedonhaun, mukaan lukien laittoman ja haitallisen aineiston valvontaan tarkoitetun suodattamisen; käyttöönotto: koekäyttötoimet ja muut käyttöönottotoimet keskeisenä tekijänä; toimintaa täydennetään validoinnilla ja arvioinneilla kokeiluhankkeissa sekä yhtenäistämisellä standardeihin vaikuttamiseksi.

KESKEISET TEKNIIKAT JA PERUSRAKENTEET

Tavoitteet ja TTK-toiminnan painopisteet

Toiminnan tarkoituksena on edistää huippuosaamista tekniikoissa, jotka ovat keskeisiä tietoyhteiskunnan kannalta, sekä nopeuttaa niiden käyttöönottoa ja laajentaa niiden soveltamisalaa. Toiminnassa käsitellään tietojenkäsittelyn-, viestinnän- ja verkottumisen tekniikoiden ja infrastruktuurin lähentymistä. Toiminnassa keskitytään useille sovelluksille yhteisiin tekniikoihin ja infrastruktuuriin, kun taas ainoastaan yhtä sovellusta koskevia tekniikoita ja infrastruktuuria käsitellään kyseisen sovelluksen yhteydessä puiteohjelman muissa osissa.

- Tietojenkäsittely-, viestintä- ja verkkotekniikat (myös laajakaistaiset) ja niiden hallinta sekä näiden toteuttaminen, yhteentoimivuus ja soveltaminen

Toiminnassa keskitytään tietojenkäsittely-, televiestintä- ja lähetysverkko- sekä järjestelmäteknologian kehittämiseen ja näiden lähentymiseen.

TTK-toiminnan painopisteet: samanaikaisen käytön järjestelmätekniikat ja välineet tietolähteiden yhteiskäyttöä ja vuorovaikutteista käyttöä varten ja samanaikainen käyttö heterogeenisissä laitteisto- ja ohjelmistojärjestelmissä ja arkkitehtuureissa maantieteellisesti hajallaan olevissa paikoissa; reaaliaikaiset järjestelmät suurien tietomäärien käsittelyyn; perustekniikat ja -työkalut reaaliaikaisiin sulautettuihin järjestelmäsovelluksiin - tässä yhteydessä on myötävaikutettava standardien syntymiseen tai noudatettava niitä; laajakaistaiset televerkot: luotettavat ja suurikapasiteettiset terabittitason optiset siirtotekniikat; keskeisenä kohteena fotonitekniikat runko- ja liittymäverkkojen täydellisen optisen transparenssin kehittämiseksi; tekniikat ja arkkitehtuuri, erityisesti täysoptisissa verkoissa: topologinen ja toiminnallinen rakenne, kytkentä ja reititys, käyttö ja hallinta; verkkojen yhdistämiseen tarkoitetut teknologiat (lähinnä kiinteiden verkkojen ja matkaviestinverkkojen, myös satelliittiverkkojen, lähentymiseen liittyen), ja uudet palvelutyypistä riippumattomat verkkorakenteet ja järjestelmät sen varmistamiseksi, että kaikilla käyttäjillä on mahdollisuus saada kohtuukustannuksin laajakaistaiset, sijainnista riippumattomat multimediapalvelut käyttöönsä, verkkojen yhteensopivuus ja yhteistoiminta erityisesti verkonhallinta- ja palvelutasolla kapasiteetin, joustavuuden ja toimivuuden lisäämiseksi sekä kilpailun ja uusien älyverkkopalvelujen (joihin liittyy myös Internetin kehitys) syntymiseksi; geneeriset palvelunhallintamallit, jotka pystyvät käsittelemään entistä mutkikkaampaa verkkoa ja uusia verkkoarkkitehtuureja sekä verkon luotettavuudelle ja turvallisuudelle asetettuja tavoitteita; käyttöönotto: parhaiden käytäntöjen edistämis- ja siirtotoimenpiteet, yhtenäistämistoimet standardien kehittämiseksi, tekniikoiden ja palvelujen testaus ja validointi kenttäkokeiden avulla.

- Ohjelmistoja, järjestelmiä ja palveluja koskeva tekniikka ja toteutustavat, mukaan lukien kehittynyt tilastointi

Toiminnassa keskitytään tuotteissa ja palveluissa käytettävien ohjelmistokeskeisten järjestelmien kehittämiseen, hyödyntämiseen, käyttöön ja laadun parantamiseen sekä tuotannon ja yritysprosessien parantamiseen, mihin liittyvät myös testaus- ja validointityökalut kaikilla toiminnan tasoilla.

TTK-toiminnan painopisteet: ohjelmistojen ja järjestelmien suunnittelussa keskitytään luotettaviin, elinkelpoisiin ja laajennettaviin järjestelmiin ja käsitellään tuotekehitysprosessin nopeuttamista ja kustannusten alentamista; keskeisenä kysymyksenä on luotettavien menetelmien ja välineiden käyttö ja edelleen kehittäminen; avainasemassa on asiakaskohtaisten ja sarjavalmisteisten rakenneosien yhdistäminen järjestelmiin; palvelujen kehittämisessä käsitellään erilaisten toiminta-alustojen ja verkkojen yhdistämistä, uusien palveluiden yhä suurempaa mutkikkuutta ja kehittyneisyyttä sekä näiden palvelujen suunnittelua ja tarjontaa - tavoitteena on kehittää teknologiaa ja työkaluja nopeiden, asiakaskohtaisten ja kustannustehokkaiden palvelujen suunnittelua, toteuttamista, tarjontaa ja hallintaa varten niin, että on mahdollista luoda avoin tieto- ja viestintäpalveluiden infrastruktuuri, joka täyttää tarpeelliset luotettavuudelle, turvallisuudelle ja palvelujen laadulle asetetut vaatimukset; ohjelmistotekniikoiden osalta tuetaan tietämyspohjaisia menetelmiä ja työkaluja, jotka lisäävät järjestelmien käyttökelpoisuutta ja suorituskykyä sekä verkon älykkyyttä; näihin sisältyy laadultaan korkeatasoisen tiedon (tilasto- ja hallintatiedot mukaan lukien) oikea-aikainen keruu, työstäminen, levitys ja viestittäminen; käyttöönotto; painopisteenä ovat parhaat käytännöt ja muut käyttöönottotoimet; toimintaa täydentävät teknologian, järjestelmien ja palvelujen validointi ja arviointi kenttäkokeiden avulla sekä toiminnan yhtenäistäminen standardien kehittämiseksi.

- Reaaliaikaisen ja laajamittaisen simuloinnin ja visualisoinnin tekniikat

Toiminnassa käsitellään kehittyneiden simulointi- ja visualisointitekniikoiden ja -ympäristöjen kehittämistä ja käyttöönottoa kaikilla sovellusaloilla. Toimintaan sisältyy hajautettuja simulaatioita ja jaettuja virtuaaliympäristöjä.

TTK-toiminnan painopisteet: simulointi ja visualisointi; simulointiympäristöjä koskevassa toiminnassa käsitellään tiedon esikäsittelyä, kehittynyttä jälkikäsittelyä (mukaan lukien visualisointi ja virtuaalitodellisuus) ja työkaluja simuloinnin validointiin kokeellisen tiedon ja arkistotiedon avulla; painopisteenä ovat työkalut simuloinnin käyttöönottoon teollisissa ja liike-elämän prosesseissa; teknologia ja työkalut hajautettua simulointia varten, jossa tuetaan erityisesti heterogeenisten ohjelmisto- ja laitejärjestelmien yhteensopivuutta; suuriin verkkoihin laajennettavissa olevat jaetut virtuaaliympäristöt; olioiden toteuttaminen itsenäisten agenttien ja visualisoinnin avulla, esim. lumehahmojen (avatarien) välityksellä; toimintaa täydennetään käyttöönottotoimilla, joihin kuuluu validointeja, arviointeja ja koekäyttötoimia sekä muita parhaita toimintatapoja edistäviä hankkeita.

- Matka- ja henkilöviestintä ja järjestelmät, mukaan lukien satelliittijärjestelmät ja -palvelut

Toiminnassa käsitellään siirtymistä sellaiseen yhtenäiseen saumattomaan verkkoon, jonka avulla voidaan varmistaa henkilökohtainen maailmanlaajuinen kytkeytymismahdollisuus ja mahdollistaa langattoman multimediaviestinnän ja -palveluiden käyttö kaikille mistä käsin tahansa ja milloin tahansa toiminteiltaan, laadultaan ja suorituskyvyltään kiinteän verkon palveluja vastaavalla tavalla.

TTK-toiminnan painopisteet: toiminnassa pyritään ensisijaisesti kehittämään ja parantamaan kohtuuhintaisia maanpäällisiä ja satelliittivälitteisiä sekä julkisia että yksityisiä langattomia ja laajakaistaisia uuden sukupolven verkkorakenteita, järjestelmiä ja tekniikoita, jotka hyödyntävät uusia taajuusjakoja, tukemaan kehittyneitä palveluja ja maksimoimaan taajuuksien käytön tehokkuus ja verkon suorituskyky; tarkastelemaan erilaisten monikerroksisessa, moniulotteisessa solurakenteessa käytettävien radiojärjestelmien avulla saavutettavaa alueellista kattavuutta; painopistealueena on palveluiden liikkuvuus ja päätelaitteiden sijainninseuranta kiinteissä ja langattomissa maanpäällisissä ja satelliittivälitteisissä verkoissa; ohjelmistoiltaan uudelleen konfiguroitavissa olevat verkot, järjestelmät ja päätteet entistä tehokkaamman verkkosuunnittelun, yhteentoimivuuden ja yhteensopivuuden helpottamiseksi; pienoiskokoiset, edulliset, vähän virtaa kuluttavat kannettavat ja matkaviestintäpäätteet (sekä laite- että ohjelmistonäkökohdat otetaan huomioon), vuorovaikutteisia matka- ja henkilöviestinnän multimediapalveluja tukevat tekniikat, palvelut ja sovellukset, joilla on alueellinen tai maailmanlaajuinen kattavuus ja jotka on yhdistetty tarvittaessa maanpäällisiin ja satelliittinavigointipalveluihin; käyttöönotto: keskeisenä tekijänä laajakaistaisten vuorovaikutteisten matkaviestinnän multimediatekniikoiden ja -palvelujen validointi ja esittelyt; suurta huomiota kiinnitetään myös teknologian arviointiin ja toiminnan yhtenäistämiseen standardien edistämiseksi.

- Ihmisen eri aisteja hyödyntävät käyttöliittymät

Toiminnassa käsitellään luonnonmukaisia tapoja käyttää ja lähettää aineistoa ja olla vuorovaikutuksessa järjestelmien kanssa. Toimintaan sisältyy kehittyneiden anturi-, toimilaite- ja näyttötekniikoiden kehittämistä.

TTK-toiminnan painopisteet: multimodaaliset, moniaistiset käyttöliittymät ja uudet apuvälineet ja laitteet sekä validointi ja arviointi ovat toiminnassa erityisen tärkeitä; kehitetään tekniikoita, jotka mahdollistavat kuva- ja äänimaiseman käsittelyn, ymmärtämisen ja synteesin ja nämä teknologiat integroidaan uusien ratkaisujen löytämiseksi työhön ja vapaa-aikaan tai ajanvietteeseen; toiminta helpottaa esimerkiksi näkökykyä tehostavien ja virtuaalitodellisuuteen liittyvien teknologioiden käyttöönottoa; käsitellään ammattilaisille ja kuluttajille suunnattuihin sovelluksiin tarkoitettujen kehittyneiden näyttötekniikoiden kehittämistä ja käyttöönottoa; erityisesti korostetaan edullisten ja vähän virtaa kuluttavien käyttöliittymien sekä kannettavissa osajärjestelmissä ja matkaviestinnän osajärjestelmissä käytettävien uusien joustavien materiaalien käyttöä; lisäksi käsitellään mukautuvuutta käyttäjien tarpeisiin, vuorovaikutuksen mallintamista ja profilointia; käyttöönottoa edistetään erityisesti koekäyttötoimien avulla.

- Oheislaitteet, osajärjestelmät ja mikrojärjestelmät

Toiminnassa käsitellään sellaisten kehittyneiden ja älykkäiden (tietotekniikan ja viestinnän) oheislaitteiden tarvetta, jotka ovat sekä monikäyttöisiä että käyttäjäystävällisiä. Osajärjestelmiä koskeva toiminta kattaa tietojenkäsittelyjärjestelmien ja viestintäjärjestelmien ja -verkkojen rakenneosat. Älykkäitä mikrojärjestelmiä koskevassa toiminnassa käsitellään tässä yhteydessä pienoiskokoisia järjestelmiä, joihin sisältyy anturi- ja/tai toimilaitetoimintoja yhdessä prosessoinnin kanssa ja joissa on tavallisesti kaksi tai useampia seuraavista ominaisuuksista: sähköinen, mekaaninen, optinen, kemiallinen, orgaaninen, biologinen, magneettinen tai muu ominaisuus integroituna yksittäiseen mikrosiruun tai monisiruiseen hybridiin.

TTK-toiminnan painopisteet: oheislaitteiden ja päätteiden sekä tietojen hakuun, varastointiin ja käsittelyyn tarkoitettujen ohjelmisto- ja laitemoduulien teknologisessa kehittämisessä ovat keskeisellä sijalla integrointi, virrankulutuksen vähentäminen ja koon pienentäminen; yksi tärkeä vaatimus on kehittyneiden massamuistimenetelmien kehittäminen; osajärjestelmät: rakenneosien lisäksi keskitytään erityisesti kotijärjestelmiin; mikrojärjestelmät: toiminnassa keskitytään älykkäisiin, ensisijaisesti lääketieteellisiin, biokemiallisiin, ympäristöteknisiin, ajoneuvoteollisiin ja avaruusteknisiin sovelluksiin tarkoitettujen älykkäiden mikrojärjestelmien laajemman soveltamisen edistämiseen sekä niiden käyttöön mittaus- ja valvontajärjestelmissä ja -osajärjestelmissä; ensisijaisena tavoitteena on siirtää osaamista tutkimuksesta teollisuuden käyttöön ja helpottaa nykyisten tekniikoiden käyttöä prototyyppien valmistuksessa ja pienimuotoisessa tuotannossa; optisten liitäntöjen integroiminen erittäin suorituskykyisissä sovelluksissa käytettäviin mikroelektronisiin osajärjestelmiin ja mikrojärjestelmiin (esimerkiksi optoelektronisiin piirilevyihin); toimintaa tukevat "Kilpailukykyinen ja kestävä kehitys" -ohjelmassa lueteltuja toimenpiteitä täydentävinä älykkäiden mikrojärjestelmien valmistettavuutta ja niihin liittyviä teollista valmistusta, laiteliitäntöjä, pakkausta, materiaaleja ja tarvikkeita koskevia tekniikoita koskevat toimet yhdessä tarvittavan suunnittelun ja simuloinnin tuen kanssa; käyttöönotto: toimintaa täydennetään koordinaation ja standardien edistämiseksi yhtenäistämistoimin erityisesti mikrojärjestelmien alalla koekäyttöhankkeiden avulla.

- Mikroelektroniikka

Toiminnassa käsitellään materiaaleja, laitteita, prosesseja, suunnittelua ja testausmenetelmiä ja -välineitä, jotka mahdollistavat elektronisten komponenttien kehittämisen pakkaamisen, yhteenliittymisen ja käytön. Lähestymistapa on järjestelmäsuuntautunut ja sovellusvetoinen, ja sen tarkoituksena on lujittaa vahvuuksia ja hyödyntää teknologiset mahdollisuudet tukeutumalla sellaisiin soveltuviin mikroelektroniikan teknologiaratkaisuihin, jotka parhaiten täyttävät yleiset sovellusvaatimukset.

TTK-toiminnan painopisteet: sovellusmenetelmät ja sovellustyökalut ja laitteistojen ja ohjelmistojen yhteissuunnittelun menetelmät ja apuvälineet; avainasemassa olevia teknisiä vaatimuksia käsitellään puolijohdemateriaalien ja -laitteistojen kehittämisen ja arvioinnin ja erityisesti kehittyneimmän sukupolven pakkaus- ja yhteenliittämistekniikoiden tukemisen avulla; lähinnä pyritään laajentamaan käyttöalaa kehittämällä kustannustehokkaita aktiivisia tai passiivisia piistä, piipohjaisista materiaaleista tai yhdistelmämateriaaleista valmistettavia puolijohdekomponentteja ja osajärjestelmiä geneerisiä piirteitä omaaviin järjestelmiin, jollaisia ovat erityisesti kannettavat laitteet (vähän virtaa käyttävät, suurtaajuiset langattomat viestintäjärjestelmät), mutkikkaat tai erittäin suorituskykyiset järjestelmät, luotettavuutensa ja kestävyytensä ansiosta epäedullisissa olosuhteissa käytettävät järjestelmät, mittauslaitteet ja valvontalaitteet; painopistealueena on kehittyneiden signaalin- ja tietojenkäsittelytoimintojen kehittäminen, käyttäjäkohtainen muokkaaminen ja liittäminen osajärjestelmiin yhdessä niihin kuuluvan muistin sekä syöttö/tulostustoimintojen kanssa; lisäksi painopisteenä ovat makrosolut ja erilaisten sovellusluokkien työkalut; optiset tekniikat; uudet optiset lähteet, optoelektroniset integroidut piirit, aktiiviset ja passiiviset optiset komponentit ja laitteet, jotka hyödyntävät uusia aallonpituuksia, mukaan lukien orgaanisiin yhdisteisiin pohjautuvat optoelektroniset laitteet; käyttöönotto: sovellus- ja suunnitteluvalmiuksien edistämistä käsitellään aihekokonaisuuksittain; erityisesti kiinnitetään huomiota teknologian arviointiin, koekäyttötoimiin ja muihin parhaan käytännön edistämistoimenpiteisiin.

II. TEKNOLOGIAN YLEISLUONTEINEN TUTKIMUS- JA KEHITYSTOIMINTA

KEHITTYMÄSSÄ OLEVAT JA TULEVAISUUDEN TEKNIIKAT

Tämä tulevaisuuden tekniikoita ja kehittymässä olevaa teknologiaa koskeva erityistoimintakokonaisuus kattaa luonteeltaan pitemmän aikavälin tutkimuksen tai erityisen suuria riskejä sisältävän tutkimuksen. Riskejä kompensoivat mahdollisuus suuriin edistysaskeliin ja mahdolliset teolliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset. Tutkimus on ensisijaisesti joko monitieteistä tai jollakin kehittyvällä tutkimusalalla tapahtuvaa toimintaa. Toiminnan avulla lujitetaan ideoiden, aloitteiden ja ihmisten yhteyksiä ja liikkumista akateemisen maailman ja teollisuuden välillä EU:ssa. Toiminta täydentää jokaiseen avaintoimintakokonaisuuteen sisällytettyä alakohtaista toimintaa.

Jotta tietoyhteiskunnan tekniikoita koskeva toiminta olisi mahdollisimman kattavaa, meidän on ns. bottom-up-lähestymistavan mukaisesti suhtauduttava avoimesti kaikkiin uusiin ideoihin, joilla mahdollisesti on teollisia tai yhteiskunnallisia vaikutuksia. Tätä avoimuutta on tuettava tietyillä aloilla kohdennettujen ja asianmukaisesti koordinoitujen, luonteeltaan strategisten ja kannustavien toimien avulla. Tärkeää on joustavuus ja oikea tasapaino kannustustoimissa, joissa toisaalta tarvitaan huolellista mutta nopeaa suunnittelua ja toisaalta avointa suhtautumista uusiin lupaaviin ideoihin heti kun niitä syntyy.

Avoin alue

Luonnollisestikaan käsiteltäviä aiheita ei voida määritellä etukäteen. Hanke-ehdotukset voivat käsitellä esimerkiksi väljästi määriteltynä tietämysteknologiaa (joka kattaa tiedon esittämis-, luomis- ja käsittelytekniikat), laskentaintensiivisiin ja suurta kaistanleveyttä edellyttäviin sovelluksiin liittyviä tekniikoita, tulevaisuuden laitteita ja piirejä (myös nano-, kvantti-, fotoni- ja bioelektroniikkaan perustuvat piirit ja hyvin laajalti käyttöönotettavat tekniikat) sekä erittäin monimutkaisia järjestelmiä (jollaisia ovat esimerkiksi suurtehotietokoneet ja huippukehittyneet älyverkot).

Kannustavat toimet

Avoimen alueen täydentämiseksi ohjelman täytäntöönpanon aikana määritellään joukko strategisia kannustavia toimia, jotka koskevat erityistä koordinointia vaativia tulevaisuuden merkittäviä kasvualoja. Tällöin toimia on koordinoitava läheisesti. Aiheiden määrittäminen perustuu niiden mahdollisiin teollisiin ja yhteiskunnallisiin pitkän aikavälin vaikutuksiin (mukaan lukien uusien yritysten kautta toteutuva työllistävä vaikutus) tai tieteellisen kehityksen tarjoamiin mahdollisuuksiin tai näiden kahden yhdistelmään. Kannustavien toimien suunnittelussa on otettava huomioon se, että tieteen edistysaskeleiden myötä odottamatta avautuviin mahdollisuuksiin on voitava tarttua nopeasti.

Kukin toimi koostuu joukosta itsenäisiä, mutta tiiviisti yhteensovitettuja ja asianmukaisesti verkotettuja hankkeita. Toimen verkkoluonnetta voidaan lujittaa keskustutkimuslaitosten avulla, jos laitokset tarjoavat mittakaavaetuja eri hankkeiden osallistujille. Tällaisia yhteisiä rakenteita voisivat olla esimerkiksi koeluonteiset jaetut nanovalmistustilat, mallitilat tai tutkimusyhteisöt käyttöliittymien tai virtuaalitodellisuuden alalla suoritettavia kokeita varten jne.

Varsinainen valinta suoritetaan tarkoituksenmukaisina ajankohtina tutkimusyhteisöä kuulemalla. Tätä edeltää hyvin laajalti pyydettyihin kattaviin tieteellisiin ja teknologisiin näkemyksiin perustuvan asialistan laatiminen. Ennakkotietoa pyritään hankkimaan sekä strategisten työryhmien, joiden tarkoituksena on suuntausten ja tutkimuskohteiden määrittäminen, että teknologian seurannan avulla, joka toteutetaan tarvittaessa tiiviissä yhteistyössä yhteisen tutkimuskeskuksen alaisen teknologian alan ennusteita laativan tutkimuslaitoksen sekä Euroopan parlamentin tieteellisten ja teknologisten vaihtoehtojen arviointia käsittelevän yksikön kanssa.

III. TUKI TUTKIMUKSEN INFRASTRUKTUURILLE

TUTKIMUKSEN VERKOTTAMINEN

Kansallisten tutkimus- ja koulutusverkkojen yhdistäminen laajakaistayhteyksin

Tavoitteena on helpottaa kansallisten tutkimus-, opetus- ja koulutusverkkojen välisten Euroopan laajuisten laajakaistaa hyödyntävien yhteyksien perustamista siten, että niiden suorituskyky ja laatu vastaa Euroopan korkeakouluissa ja teollisuudessa työskentelevien tutkijoiden yhteisiä tarpeita ja että syntyvä verkko edustaa jatkossakin alan uusinta kehitystä. Tämä merkitsee nykyisen kapasiteetin (34 Mbit/s) nostamista ensiksi 622 megabittiin sekunnissa ja lopulta gigabiteiksi sekunnissa, mukaan lukien tuki eri palvelutasoille ja mahdollisuus tarvittaviin yhteyksiin yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa, kun otetaan huomioon Internetin maailmanlaajuinen kehittyminen. Tämän ansiosta voidaan aloittaa tehokas eurooppalainen tutkimus- ja koulutusyhteistoiminta (johon kuuluu "virtuaalilaboratorioiden" ja "virtuaalilaitosten" perustaminen), jonka mahdollistaa kehityksen huippua edustavien Internet-pohjaisten sovellusten hyödyntäminen korkeakoulujen ja teollisuuden tutkimusyhteisöissä. Tämä toiminta tukee tutkimusta kaikilla aloilla ja siten koko puiteohjelmaa.

Eurooppalaiset kehittyneet koeympäristöt

Tavoitteena on liittää yhteen kaikkien puiteohjelman avaintoimintakokonaisuuksien eturivin tutkimus- ja kehittämisyhteistoiminta sekä esittely- ja käyttöönottotoimet ottaen huomioon uuden sukupolven viestintätekniikat, yhteyskäytännöt, palvelut ja hajautetut sovellukset. Tämä yksittäisten toimijoiden, teollisuuden, korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten luomien koeympäristöjen kokeiluluonteinen yhteenliittäminen Euroopassa (yhdessä yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa ylläpidettävien tarvittavien yhteyksien kanssa) luo käytännöllisen perustan tutkimusyhteistyölle (esimerkiksi fotoniverkkojen, telepalveluja koskevien protokollien ja matkaviestinnän laajakaistapalvelujen alalla). Tämän kokeilun avulla on myös mahdollista saada varhaisessa vaiheessa käyttöön kehittynein mahdollinen infrastruktuuri, mikä puolestaan mahdollistaa kehittyneillä sovelluksilla varhaisessa vaiheessa tehtävät kokeet (esimerkiksi suurten tietomäärien etävisualisoinnissa, metalaskennassa ja verkotettuun monitasoiseen virtuaalitodellisuuteen liittyvässä teknologiassa), jotka edellyttävät erittäin suurta kaistanleveyttä tai uusia palveluja. Kokeilun avulla varmistetaan myös se, että Euroopalla on johtoasema uuden sukupolven verkkokäytäntöjen (mukaan lukien Internet-käytännöt) ja muiden syntymässä olevien laajakaistapalvelujen määrittelyssä, standardoinnissa ja validoinnissa. Sen avulla edistetään kehittyneiden verkkorakenteiden, -palvelujen ja -sovellusten yhteensopivuutta ja "saumattomuutta" pitkällä aikavälillä.

LIITE III

ERITYISOHJELMAN TOTEUTTAMISTA KOSKEVAT ERITYISET YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT

Erityisohjelma toteutetaan viidennen puiteohjelman liitteissä II ja IV määritellyillä epäsuorilla TTK-toimilla. Lisäksi sovelletaan seuraavia erityisohjelmaa koskevia erityisiä yksityiskohtaisia sääntöjä:

1. Liitännäistoimenpiteet

Liitännäistoimenpiteitä ovat erityisesti:

- käyttöönottoa edistävät toimenpiteet, kuten kokeilut, parhaita käytäntöjä koskevat toimet, koekäyttäjätoimet, arviointi- ja kvalifiointitoimet ja muut toimet, joilla pyritään edistämään laajaa käyttöönottoa erityisesti pk-yrityksissä sekä innovaatiota,- standardointia tukevat toimenpiteet ja muut toimenpiteet, joilla edistetään tietotekniikan, järjestelmäsovellusten ja palveluiden käytettävyyttä, yhteensopivuutta ja luotettavuutta,- tutkimusinfrastruktuurien ja muiden TTK-toimintaan tarvittavien laitosten yhteenliittämistä tukevat toimenpiteet,- tulosten levittämiseen, edistämiseen ja hyödyntämiseen annettava tuki eri tavoin, kuten julkaisujen, teknologian siirtoon käytettävien verkkojen ja innovaatiota edistävien toimien avulla,- toimenpiteet, joilla edistetään yritysten, erityisesti pk-yritysten, ja tutkimus- ja käyttäjäjärjestöjen osallistumista ohjelmaan,- ohjelman TTK-toimiin liittyvä koulutustoiminta, joka suunnataan sekä tutkijoille että käyttäjille,- tietoyhteiskunnan teknologian kehityksestä aiheutuvien sosiaalis-taloudellisten vaikutusten analyysit,- tiedonvaihdolle, konferensseille, seminaareille, työryhmille tai muille tieteellisille ja teknisille kokouksille sekä ryhmitettyjen TTK-toimien hallinnoimiselle annettava tuki,- selvitykset ja ulkopuolisen asiantuntemuksen käyttö, mukaan lukien tietokannat, ohjelman tukemiseksi ja tulevan toiminnan valmistelemiseksi, mukaan lukien viidennen puiteohjelman 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu vuosittainen toteuttamisvaiheen tarkastelu, viidennen puiteohjelman 5 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ulkopuolinen arviointi, epäsuorien TTK-tointen arviointi tai niiden toteuttamisen seuranta.Euroopan yhteisön osuus niiden 1 kohdassa tarkoitettujen toimenpiteiden rahoituksesta, joita ei toteuteta julkisin hankinnoin, voi olla 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Euroopan yhteisön rahoitusosuus voidaan järkevän ja tehokkaan varainhoidon periaatteiden mukaisesti rajoittaa enintään 100 prosenttiin sellaisiin luokkiin kuuluvien toimenpiteiden rahoituksesta, jotka arvioidaan tarpeellisiksi tai tarkoituksenmukaiseksi toiminnan erityistavoitteiden saavuttamiseksi.

2. Koordinointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt

Komissio huolehtii siitä, että ohjelmaan kuuluvat epäsuorat TTK-toimet täydentävät toisiaan, erityisesti ryhmittämällä ne yhteisen tavoitteen ympärille, sekä siitä, että päällekkäinen työ vältetään, ottaen kuitenkin huomioon epäsuorien TTK-tointen ehdottajien oikeutetut etunäkökohdat.Komissio myös varmistaa, että erityisohjelman toimet koordinoidaan niiden toimien kanssa, jotka toteutetaan

- muissa viidennen puiteohjelman toteuttamista varten vahvistetuissa erityisohjelmissa,- tutkimus- ja koulutusohjelmissa, joilla pannaan täytäntöön tutkimus- ja koulutustoimintaa koskevasta Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puiteohjelmasta (1998 2002) tehty neuvoston päätös 98/.../Euratom,- muissa eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa, kuten Eurekassa ja COSTissa,- muissa tutkimukseen liittyvissä Euroopan yhteisön järjestelyissä, kuten Phare-, Tacis- ja Meda-ohjelmissa, Euroopan investointirahastossa, rakennerahastoissa ja Euroopan investointipankissa.Koordinointi toteutetaan

i) yksilöimällä yhteiset aihealueet tai painopisteet, mikä johtaa erityisesti

- tiedonvaihtoon ja

- yhteisesti päätettyjen hankkeiden toteuttamiseen, mikä merkitsee erityisesti yhden osallistumista ja tulosten levittämistä koskevien sääntöjen 9 artiklassa tarkoitetun menettelyn toteuttamista yhteisesti,ii) jakamalla epäsuoria TTK-toimia koskevat ehdotukset uudelleen erityisohjelmien välillä tai erityisohjelman ja tutkimus- ja koulutusohjelman välillä.