Ehdotus: neuvoston asetus Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä /* KOM/2001/0530 lopull. - CNS 2001/222 */



Virallinen lehti nro 025 E , 29/01/2002 s. 0478 - 0493



Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä (komission esittämä) PERUSTELUT Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaolo päättyy 15 päivänä kesäkuuta 2001. Sopimuspuolten välinen uusi pöytäkirja on parafoitu 30.5.2001 EY:n alusten Guinea-Bissaun vesillä harjoittaman kalastustoiminnan teknisten ja taloudellisten edellytysten vahvistamiseksi 16.6.2001 ja 15.6.2006 väliseksi ajaksi. Komissio ehdottaa tällä perusteella, että neuvosto hyväksyy asetuksella pöytäkirjan Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun sopimista kalastusmahdollisuuksista ja niihin liittyvien teknisten ja taloudellisten edellytysten vahvistamisesta 16.6.2001 ja 15.6.2006 väliseksi ajaksi. Ehdotusta neuvoston päätökseksi uuden pöytäkirjan väliaikaisesta soveltamisesta ennen pöytäkirjan lopullista voimaantuloa koskee erillinen menettely. 2001/222 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi tehdyn pöytäkirjan tekemisestä EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C [...], [...], s. [...]. ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon [2], [2] EYVL C [...], [...], s. [...]. sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välisen Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen [3] mukaisesti sopimuspuolet ovat neuvotelleet sopimukseen tehtävistä muutoksista tai lisäyksistä sopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan soveltamisajan päättyessä. [3] EYVL L 226, 29.8.1980, s. 33. (2) Näiden neuvottelujen tuloksena 30 päivänä toukokuuta 2001 parafoitiin uusi pöytäkirja, jolla vahvistetaan edellä mainitussa sopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi. (3) On yhteisön edun mukaista hyväksyä tämä pöytäkirja. (4) On aiheellista määrittää jäsenvaltioiden kalastusmahdollisuuksien jakautuminen kalastussopimuksen yhteydessä käytettävän kalastusmahdollisuuksien perinteisen jaon perusteella, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välisessä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi tehty pöytäkirja. Pöytäkirjan teksti on tämän asetuksen liitteenä. 2 artikla Jaetaan pöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jäsenvaltioiden kesken seuraavasti: a) katkaravun pyynti: >TAULUKON PAIKKA> b) kalojen/pääjalkaisten pyynti: >TAULUKON PAIKKA> c) nuottaa käyttävät tonnikala-alukset: >TAULUKON PAIKKA> d) vapapyydysalukset ja pintasiima-alukset: >TAULUKON PAIKKA> Jos jonkin jäsenvaltion lisenssihakemukset eivät täytä pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaan, komissio voi ottaa huomioon jonkin toisen jäsenvaltion lisenssihakemukset. 3 artikla Tämän pöytäkirjan nojalla kalastavien jäsenvaltioiden on ilmoitettava kaikkien Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyytämiensä kalakantojen saaliiden määrät komissiolle 14 päivänä maaliskuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 500/2001 säädettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti [4]. [4] EYVL L 73, 15.3.2001, s. 8. 4 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä ne henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa pöytäkirja yhteisöä sitovasti. 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja PÖYTÄKIRJA Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 väliseksi ajaksi 1 artikla Sopimuksen 4 artiklassa määrätyt kalastusmahdollisuudet ovat 16 päivänä kesäkuuta 2001 alkavana viisivuotiskautena seuraavat: 1) a) katkaravun pakastusalukset: 9 600 bruttorekisteritonnia (brt) vuodessa, b) kalojen ja pääjalkaisten pakastustroolarit: 2 800 bruttorekisteritonnia (brt) vuodessa, 2) nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset: 40 alusta, 3) vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset ja pintasiima-alukset: 36 alusta. 2 artikla 1) Pöytäkirjan soveltamisen kolmena ensimmäisenä vuonna sopimuksen 9 artiklassa tarkoitetuksi taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan vuosittain 10 000 000 euroa (josta korvauksen rahallinen 9 000 000 euron osuus maksetaan ensimmäisenä vuonna viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2002 ja seuraavina vuosina pöytäkirjan vuosipäivänä, ja 1 000 000 tämän pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuihin toimiin). 2) Pöytäkirjan soveltamisen kahtena viimeisenä vuonna sopimuksen 9 artiklassa tarkoitetuksi taloudelliseksi korvaukseksi vahvistetaan vuosittain 10 500 000 euroa (josta 9 500 000 euroa korvauksen rahallista osuutta ja 1 000 000 euroa tämän pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettuihin toimiin). 3) Tämän taloudellisen korvauksen käyttö kuuluu Guinea-Bissaun hallituksen yksinomaiseen toimivaltaan. 4) Tämä korvaus maksetaan Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen osoittamalle tilille valtionkassan hyväksi. 3 artikla Sopimuspuolet sitoutuvat edistämään vastuullista kalastusta Guinea-Bissaun vesillä syrjimättä mitään näillä vesillä olevia eri laivastoja. Tämän pöytäkirjan keston ajan yhteisön ja Guinea-Bissaun viranomaisten on pyrittävä seuraamaan kalavarojen tilan kehitystä Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä. Tässä tarkoituksessa sovitaan vuosittaisesta yhteisestä tieteellisestä kokouksesta, joka kokoontuu Brysselissä tai Bissaussa. Sopimuspuolten on neuvoteltava keskenään puitesopimuksen 11 artiklassa säädetyssä sekakomiteassa vuosittaisen tieteellisen kokouksen päätelmien ja parhaiden saatavilla olevien tieteellisten lausuntojen perusteella hyväksyäkseen tarvittaessa ja yhteisestä sopimuksesta kalavarojen kestävään hoitoon tähtääviä toimenpiteitä. Jos edellisessä kohdassa tarkoitetut toimenpiteet edellyttävät tämän pöytäkirjan mukaisesti myönnettyjen kalastusmahdollisuuksien vähentämistä, taloudellista korvausta mukautetaan. Jos kalavarojen tila sen sallii, tällä pöytäkirjalla myönnettyjä kalastusmahdollisuuksia voidaan lisätä yhteisön pyynnöstä tuhannen vuosittain lasketun bruttorekisteritonnin erillä. Tällöin 2 artiklassa tarkoitettua taloudellista korvausta korotetaan vastaavasti kyseisen ajan mukaan suhteutettuna. 4 artikla Edellä olevan 2 artiklan 1 kohdassa määrätyn taloudellisen korvauksen määrästä rahoitetaan seuraavat toimet jäljempänä olevan erittelyn mukaisesti: a) sellaisen Guinean tieteellisen tai teknisen ohjelman, jonka tarkoituksena on parantaa kalavarojen tuntemusta ja kalavarojen tilan kehityksen seurantaa Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä sekä kalastusta ja erityisesti kalastusalan terveysvaatimusten parantamista tutkivan laboratorion toiminnan rahoittaminen: 200 000 euroa vuodessa; b) erilaisten kalastukseen liittyvien tieteellisten, teknisten tai taloudellisten aineiden opiskeluun ja käytännön harjoitteluun tarkoitettujen apurahojen rahoittaminen; näitä apurahoja voidaan käyttää myös missä tahansa yhteistyösopimuksen kautta yhteisöön yhteydessä olevassa valtiossa. Näiden apurahojen kokonaiskustannukset saavat olla enintään 150 000 euroa vuodessa. Osa tästä summasta voidaan Guinea-Bissaun viranomaisten pyynnöstä siirtää kattamaan kalastusalan kansainvälisiin kokouksiin osallistumisesta tai tämän alan harjoittelujaksoista aiheutuvia kustannuksia sekä kalastusta koskevien seminaarien järjestämiseen Guinea-Bissaussa. Tämä määrä maksetaan apurahojen ja muiden näin rahoitettujen toimien kokonaisuutta hallinnoivien toimivaltaisten kansallisten viranomaisten osoittamalle tilille; c) tuki pienimuotoista kalastusta koskeviin investointeihin: 250 000 euroa vuodessa; d) valvonta merellä, kalastusalusten satelliittiseurantajärjestelmän (VMS) käyttöönotto mukaan luettuna: 300 000 euroa vuodessa; e) hallinnollinen tuki kalastuksesta vastaavalle ministeriölle: 60 000 euroa vuodessa; f) edellä mainittujen toimien käyttöönottoon ja seurantaan tähtäävä tekninen tuki, jonka sisältö ja yksityiskohtaiset säännöt määritellään sopimuspuolten yhteisestä sopimuksesta: 40 000 euroa vuodessa. Toimivaltaiset kansalliset viranomaiset päättävät toimista Euroopan yhteisöjen komissiolle ennen ensimmäistä maksua tiedoksi lähetettävän toimintaohjelman perusteella. 5 artikla Tämän pöytäkirjan 4 artiklan a, c, d, e ja f alakohdassa tarkoitetut määrät annetaan Guinea-Bissaun toimivaltaisten viranomaisten ja järjestöjen käyttöön ensimmäisenä vuonna viimeistään 15 päivänä tammikuuta 2002 ja seuraavina vuosina pöytäkirjan vuosipäivänä, ja ne maksetaan Guinea-Bissaun toimivaltaisten viranomaisten pankkitileille niiden käyttöä koskevan ohjelmasuunnitelman mukaisesti. Edellä 4 artiklan b kohdassa tarkoitetut määrät maksetaan sitä mukaa kuin niitä käytetään. Toimivaltaiset viranomaiset toimittavat Euroopan yhteisöjen komission Guinea-Bissaun lähetystölle viimeistään kolme kuukautta sopimuksen soveltamisen vuosipäivän jälkeen vuosikertomuksen suunniteltujen ja rahoitettujen toimien täytäntöönpanosta, saavutetuista tuloksista ja mahdollisista todetuista vaikeuksista. Tähän kertomukseen on sisällyttävä tiedot varustajien teknisen liitteen 5.3 kohdan mukaisesti rahoittamasta koulutustoiminnasta. Euroopan yhteisö pidättää itsellään oikeuden pyytää toimivaltaisilta kansallisilta viranomaisilta näitä tuloksia koskevia lisätietoja ja tarkastella tarvittaessa uudestaan kyseisiä maksuja näiden toimien tehokkaan täytäntöönpanon mukaan. 6 artikla Jos yhteisö jättää suorittamatta jonkin tämän pöytäkirjan 2 ja 4 artiklassa määrätyistä maksuista, Guinea-Bissaulla on oikeus keskeyttää tämän sopimuksen soveltaminen. 7 artikla Jos jokin vaikea tilanne, luonnon aiheuttamia tilanteita lukuun ottamatta, estää kalastustoiminnan harjoittamisen Guinea-Bissaun yksinomaisella talousvyöhykkeellä, Euroopan yhteisö voi keskeyttää estämisen keston ajaksi taloudellisen korvauksen maksamisen sen jälkeen, kun sopimuspuolet ovat mahdollisuuksien mukaan neuvotelleet asiasta etukäteen. Taloudellisen korvauksen maksamista jatketaan, kun tilanne on normalisoitunut ja sopimuspuolet ovat yhdessä sopineet, että kalastustoimintaa voidaan jatkaa. 8 artikla Kumotaan Euroopan talousyhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen välillä Guinea-Bissaun rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen liite ja korvataan se tämän pöytäkirjan liitteellä. 9 artikla Tämä pöytäkirja ja sen liitteet tulevat voimaan päivänä, jona sopimuspuolet ilmoittavat toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Sitä sovelletaan 16 päivästä kesäkuuta 2001. LIITE Euroopan yhteisön alusten kalastustoimintaa Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä koskevat edellytykset 1. Lisenssien hakeminen ja myöntäminen 1.1. Euroopan yhteisön toimivaltaiset viranomaiset esittävät komission Guinea-Bissaun lähetystön välityksellä Guinea-Bissaun tasavallan kalastuksesta vastaavalle ministeriölle hakemuksen jokaisesta aluksesta, jolla halutaan harjoittaa kalastustoimintaa tämän sopimuksen mukaisesti, vähintään kaksikymmentä päivää ennen voimassaolokauden toivottua alkamispäivää. Hakemukset on tehtävä Guinea-Bissaun tasavallan hallituksen tätä tarkoitusta varten laatimilla lomakkeilla, joiden malli on liitteenä jäljempänä (lisäys 1). 1.2. Jokaiseen lisenssihakemukseen on liitettävä todistus lisenssimaksun sekä jäljempänä 6.2 kohdassa määrätyn summan maksamisesta lisenssin voimassaoloajalta, ja pakastustroolareiden osalta jäljennös jäsenvaltion laatimasta asiakirjasta, jolla todistetaan aluksen vetoisuus bruttorekisteritonneina. Lisenssimaksu on suoritettava Guinea-Bissaun viranomaisten osoittamalle tilille. Lisenssin alkuperäiskappale toimitetaan aluksen päällikölle tai hänen edustajalleen. Jos alukselle, jolla on tämän pöytäkirjan mukaisesti jo ollut lisenssi ja jonka tekniset ominaisuudet eivät ole muuttuneet, haetaan uutta lisenssiä, hakemus jätetään Euroopan komission Bissaun lähetystön välityksellä kalastuksesta vastaavalle ministeriölle ja siihen liitetään ainoastaan maksutosite siltä ajalta, jolle lisenssi halutaan. Kalastuksesta vastaava ministeriö myöntää uuden lisenssin, jossa on maininta ensimmäisestä voimassaolevan pöytäkirjan mukaisesti haetusta lisenssistä. 1.3. Euroopan yhteisöjen komission Bissaussa olevalle edustustolle on ilmoitettava lisenssien myöntämisestä. 1.4. Maksut sisältävät kaikki kansalliset ja paikalliset verot, satamamaksuja lukuun ottamatta. 1.5. Lisenssien voimassaoloaikaa määritettäessä viitataan vuoden jaksoihin, jotka määritellään seuraavasti: ensimmäinen jakso: 16 päivän kesäkuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2001 välinen aika toinen jakso: 1 päivän tammikuuta 2002 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välinen aika kolmas jakso: 1 päivän tammikuuta 2003 ja 31 päivän joulukuuta 2003 välinen aika neljäs jakso: 1 päivän tammikuuta 2004 ja 31 päivän joulukuuta 2004 välinen aika. viides jakso: 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välinen aika. kuudes jakso: 1 päivän tammikuuta 2006 ja 15 päivän kesäkuuta 2006 välinen aika. Minkään lisenssin voimassaoloaika ei voi alkaa yhden vuosijakson aikana ja päättyä seuraavan vuosijakson aikana. 1.6. Lisenssi myönnetään aluskohtaisesti eikä se ole siirrettävissä. Euroopan yhteisön pyynnöstä aluksen lisenssi voidaan kuitenkin korvata, ja todistettavan ylivoimaisen esteen sattuessa se korvataan uudella sellaiselle toiselle alukselle myönnettävällä lisenssillä, jolla on samanlaiset ominaisuudet kuin edellisellä aluksella. Jos korvaavan aluksen bruttovetoisuus (brt) on suurempi kuin korvattavan aluksen, maksujen erotus on maksettava ajanjakson pituuden mukaisesti. Uusi lisenssi tulee voimaan päivänä, jona laivanvarustaja palauttaa peruutetun lisenssin Guinea-Bissaun tasavallan kalastuksesta vastaavaan ministeriöön. Euroopan yhteisöjen komission Bissaussa olevalle edustustolle on ilmoitettava lisenssin siirtämisestä. 1.7. Pakastustroolareihin sovellettavat määräykset 1.7.1. Lisenssi on säilytettävä aluksella koko ajan. 1.7.2. Jokaisen aluksen on käytävä Bissaun satamassa kerran vuosijakson aikana ennen lisenssin myöntämistä, jotta voidaan tarkastaa, onko se voimassa olevan lainsäädännön mukainen. Tarkastuksen voivat tehdä ainoastaan asianmukaisesti valtuutetut henkilöt, ja se on tehtävä 48 työtunnin kuluessa aluksen saapumisesta satamaan, jos saapumisesta on etukäteen ilmoitettu vähintään 72 tuntia aikaisemmin. Jos lisenssiä ei myönnetä 48 tunnin kuluessa kalastuksesta vastaavasta ministeriöstä johtuvista syistä, ministeriö maksaa tästä mahdollisesti aiheutuvat kustannukset. Jos alus viipyy satamassa lisenssin myöntämisen jälkeen, voimassa olevat kulut, verot ja maksut maksaa laivanvarustaja. Jos uusi lisenssi myönnetään saman vuosijakson aikana, alus, jonka tekniset ominaisuudet eivät ole muuttuneet, vapautetaan tarkastuksesta eikä sen tarvitse käydä satamassa. Laivanvarustajat vastaavat kuitenkin lisenssin uusimisesta aiheutuvista kuluista. 1.7.3. Poiketen siitä, mitä sopimuksen 4 artiklan 3 kohdassa määrätään, lisenssit myönnetään kolmeksi, kuudeksi tai kahdeksitoista kuukaudeksi ja ne voidaan uusia. Pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitettujen kalastusmahdollisuuksien käyttöä laskettaessa otetaan huomioon lisenssien voimassaoloaika. Ensimmäisen ja viimeisen vuosijakson osalta lisenssimaksut on suhteutettu jaksojen pituuteen. 1.7.4. Lisenssimaksut, jotka laivanvarustajien on maksettava, ovat euroina bruttorekisteritonnia kohti: - vuosittain uusittava lisenssi: 197 kaloja pyytävien alusten osalta, 219 pääjalkaisia pyytävien alusten osalta, 279 katkarapualusten osalta, - puolivuosittain uusittava lisenssi: 102 kaloja pyytävien alusten osalta, 113 pääjalkaisia pyytävien alusten osalta, 144 katkarapualusten osalta; - neljännesvuosittain uusittava lisenssi: 52 kaloja pyytävien alusten osalta, 58 pääjalkaisia pyytävien alusten osalta, 73 katkarapualusten osalta. Näitä maksuja korotetaan viidellä prosentilla pöytäkirjan soveltamisen neljännestä vuosijaksosta alkaen. 1.7.5 Jos saaliit vastoin 4 kohdassa säädettyä pakollista markkinahintaan tapahtuvaa saaliiden aluksista purkamista jätetään purkamatta, varustajien on maksettava lisämaksua seuraavasti: kolmen kuukauden lisenssi, 7 euroa bruttorekisteritonnilta, kuuden kuukauden lisenssi, 14 euroa bruttorekisteritonnilta, vuoden lisenssi, 23 euroa bruttorekisteritonnilta. 1.8. Tonnikala- ja pintasiima-aluksiin sovellettavat määräykset 1.8.1. Lisenssi on pidettävä koko ajan aluksella; saatuaan Euroopan yhteisöjen komissiolta ilmoituksen ennakkomaksun suorittamisesta Guinea-Bissaun viranomaiset kuitenkin lisäävät kyseisen aluksen kalastukseen oikeutettujen alusten luetteloon, joka lähetetään Guinea-Bissaun valvontaviranomaisille. Aluksella voidaan pitää faksattua kopiota jo laaditusta lisenssistä, kunnes alkuperäinen lisenssi toimitetaan sinne. 1.8.2. Lisenssit ovat voimassa yhden vuoden. Lisenssimaksu on 25 euroa Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydettyä tonnia kohti. 1.8.3. Lisenssit myönnetään, kun kiinteämääräinen vuotuinen maksu, 2 250 euroa nuottaa käyttävää tonnikala-alusta kohti, 375 euroa vapapyydyksiä käyttävää tonnikala-alusta kohti ja 625 euroa pintasiima-alusta kohti, on maksettu toimivaltaisille kansallisille viranomaisille; nämä maksut vastaavat: - 90:tä tonnikalatonnia vuodessa nuottaa käyttävän tonnikala-aluksen osalta, - 15 tonnin vuotuista saalista vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta, - 25 tonnin vuotuista saalista pintasiima-alusten osalta. 1.8.4. Euroopan yhteisöjen komissio vahvistaa kunkin kalenterivuoden lopussa laivanvarustajien laatimien ja pyyntitietojen vahvistamisesta vastaavien tieteellisten laitosten (ORSTOM ja IEO) vahvistamien saalisilmoitusten perusteella kalastusvuodelta suoritettavien maksujen lopullisen tilityksen. Tämä tilitys toimitetaan samanaikaisesti tiedoksi kalastuksesta vastaavalle ministeriölle ja varustajille. Laivanvarustajien on maksettava mahdolliset lisämaksut Guinea-Bissaun toimivaltaisille viranomaisille edellä 1.2 kohdassa tarkoitetulle tilille viimeistään seuraavan vuoden toukokuun 31 päivänä. Jos lopullisessa tilityksessä vahvistettu summa on pienempi kuin edellä tarkoitettu ennakko, erotusta ei palauteta laivanvarustajalle. 2. Saalisilmoitukset Kaikkien Euroopan yhteisöjen alusten, joilla on lupa kalastaa Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä tämän sopimuksen mukaisesti, on toimitettava saalisilmoitus kalastuksesta vastaavalle ministeriölle sekä jäljennös ilmoituksesta Euroopan yhteisöjen Guinea-Bissaussa olevalle lähetystölle seuraavaa menettelyä noudattaen: - troolareiden on ilmoitettava saaliinsa liitteenä olevan mallin (liitteen lisäys 2) mukaisesti. Nämä saalisilmoitukset ovat kuukausittaisia, ja ne on toimitettava tiedoksi vähintään kolmen kuukauden välein. - nuottaa käyttävien tonnikala-alusten, vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten on pidettävä kalastuspäiväkirjaa lisäyksen 3 mukaisesti jokaisesta Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeelle tehdystä kalastusmatkasta. Tämä lomake on lähetettävä kuuden kuukauden välein kalastuksesta vastaavaan ministeriöön Euroopan yhteisöjen komission Guinea-Bissaussa olevan lähetystön välityksellä. Jos alus ei ole harjoittanut kalastusta Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä, varustajan on toimitettava asiasta ilmoitus edellä esitetyllä tavalla. - nämä lomakkeet on täytettävä selkeästi, niihin on erityisesti merkittävä kuukausittaiset kokonaismäärät lajeittain eriteltynä ja aluksen päällikön on allekirjoitettava ne. Jos näitä määräyksiä ei noudateta, Guinea-Bissaun hallituksella on oikeus peruuttaa määräyksiä rikkovan aluksen lisenssi ja rikkomuksen toistuessa oikeus olla uusimatta lisenssiä, kunnes vaadittu muodollisuus on täytetty. 3. Sivusaaliit 3.1. Kaloja pyytävien troolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa enintään yhdeksän prosenttia olla äyriäisiä ja enintään yhdeksän prosenttia pääjalkaisia. Pääjalkaisia pyytävien troolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa enintään yhdeksän prosenttia olla äyriäisiä. Katkaraputroolareiden Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä pyydetystä kokonaissaaliista saa enintään 50 prosenttia olla pääjalkaisia ja kaloja. 3.2. Vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset saavat kalastaa elävällä syötillä kalastuskautensa aikana Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä. 4. Kalan purkaminen myytäväksi Troolarit sitoutuvat purkamaan kalaa myytäväksi vallitsevalla markkinahinnalla, jotta varmistetaan paikallisten markkinoiden kalan saanti. Yhteisön varustajat voivat valita, purkavatko he saaliit vai maksavatko he vaihtoehtoisen kiinteän maksun. 4.1. Silloin kun varustaja valitsee saaliiden purkamisen, seuraavat määrät on purettava markkinahintaan: - kalatroolarit: 50 kg kalaa bruttorekisteritonnia kohti neljännesvuosittain, - pääjalkaistroolarit: 30 kg kalaa bruttorekisteritonnia kohti neljännesvuosittain, - katkaraputroolarit: 10 kg kalaa bruttorekisteritonnia kohti neljännesvuosittain. Saaliiden purkamiset voidaan tehdä yksittäin tai yhteisesti. Varustajan on ilmoitettava Guinea-Bissaun kalastuksesta vastaavalle ministeriölle purkamisesta viipymättä ja vähintään 48 tuntia ennen aiottua satamaan saapumista arvionsa purettavasta kokonaismäärästä. Purkamistoimien kesto ei saa olla yli 24 tuntia aluksen saapumisesta satamaan. Jos tätä määräaikaa ei noudateta, aluksella on oikeus lähteä satamasta ja purkamisvelvoite pidetään täytettynä varustajan ilmoittaman määrän osalta. Jos tätä 24 tunnin määräaikaa ei noudateta, saman aluksen tai varustajan nimeämän, samat tekniset ominaisuudet omaavan aluksen myöhemmästä lisenssistä annetaan hyvitystä vastaavalta määrältä kalastuspäiviä. Lisäksi tällöin kaikki verot ja satamamaksut tulevat Guinea-Bissaun maksettaviksi. Edellä vahvistettuja määräaikoja sovelletaan lauantaita, sunnuntaita ja juhlapäiviä lukuun ottamatta. Aluksen päällikölle annetaan purkamistoimien päätteeksi todistus, josta ilmenee purettujen saaliiden määrä ja arvo. Purkamisvelvoitteen noudattamatta jättämisestä on maksettava 1 000 euron sakko purkamatonta tonnia kohti. 4.2. Jos varustaja valitsee kiinteän maksun, sovelletaan 1.7.5 kohdan säännöksiä. 5. Merimiesten miehistöön ottaminen Laivanvarustajat, joilla on sopimuksen mukaiset kalastuslisenssit, tukevat Guinea-Bissaun kansalaisten käytännön ammattikoulutusta ja työmarkkinoiden parantamista seuraavin edellytyksin ja rajoituksin: 5.1. Jokainen troolarin varustaja sitoutuu ottamaan palvelukseen: - kolme merimies-kalastajaa alle 250 brt:n aluksiin, - neljä merimies-kalastajaa 250-400 brt:n aluksiin, - viisi merimies-kalastajaa 250-650 brt:n aluksiin, - kuusi merimies-kalastajaa yli 650 brt:n aluksiin. Yhteisön laivanvarustajien on pyrittävä ottamaan päällystöön kuulumattomaan miehistöön 33 prosenttia guinealaisia merimiehiä ohjaus- tai kalastustehtäviin. Varustaja valitsee nämä merimiehet. Koulutus- ja työllisyyssyistä Guinea-Bissaun sopimuspuoli voi kuitenkin osoittaa enintään yhden merimiehen alusta kohti. 5.2. Tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten varustajat sitoutuvat ottamaan palvelukseen Guinea-Bissaun kansalaisia seuraavin edellytyksin ja rajoituksin: - nuottaa käyttävien tonnikala-alusten laivasto ottaa kalastusvuodeksi palvelukseen seitsemän Guinea-Bissaun merimiestä Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeelle; - vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten laivastot ottavat palvelukseen Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeen kalastuskaudeksi seitsemäntoista Guinea-Bissaun merimiestä, enintään yhden merimiehen alusta kohti. 5.3. Näiden merimies-kalastajien palkat vahvistetaan varustajien tai heidän edustajiensa ja kalastuksesta vastaavan ministeriön välisellä yhteisellä sopimuksella ennen lisenssien myöntämistä; laivanvarustajat huolehtivat palkoista, joihin sisältyy merimiehiin sovellettava sosiaaliturva (esim. henki-, tapaturma- ja sairausvakuutus). Jos merimiehiä ei palkata, nuottaa käyttävien tonnikala-alusten, vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten laivanvarustajien on mitä pikimmin maksettava kalastusvuodelta palkkaamatta jääneiden merimiesten palkkaa vastaava kiinteämääräinen summa. Tämä summa käytetään Guinea-Bissaun merimies-kalastajien koulutukseen ja se on maksettava Guinea-Bissaun viranomaisten osoittamalle tilille. 6. Tarkkailijoiden ottaminen alukselle 6.1. Jokaiseen troolariin on otettava kalastuksesta vastaavan ministeriön osoittama tarkkailija. Tarkkailija ei tavallisesti voi viipyä aluksella kahta peräkkäistä kalastusmatkaa pidempään. Tarkkailijoiden alukselle ottaminen ja aluksesta poistuminen ei saa keskeyttää kalastusmatkaa eikä kalastustoimia. 6.2. Tarkkailijaa on kohdeltava kuten aluksen päällystöä. Tarkkailija: - tekee havaintoja alusten kalastustoiminnasta, - ottaa näytteitä biologisiin tarkoituksiin tieteellisten ohjelmien mukaisesti, - laatii luettelon käytetyistä pyydyksistä, - tarkastaa Guinean vyöhykkeellä pyydettyjä saaliita koskevat tiedot kalastuspäiväkirjasta, - ilmoittaa vähintään kerran viikossa radiolla kalastustiedot. Aluksella olonsa aikana tarkkailijan on: - kaikin mahdollisin tavoin huolehdittava siitä, että hänen alukseen tulonsa ja siellä olonsa ei keskeytä tai haittaa kalastustoimintaa, - kunnioitettava aluksella olevia varusteita ja laitteistoja sekä aluksen kaikkien asiakirjojen luottamuksellisuutta, - laadittava Guinea-Bissaun toimivaltaisille viranomaisille toimitettava kertomus toimistaan. Näiden viranomaisten on käsittelyn jälkeen ja viikon kuluessa lähetettävä kertomuksen kopio Euroopan komission Bissaun lähetystölle. Varustamo tai tämän edustaja ja Guinea-Bissaun viranomaiset sopivat yhdessä tarkkailijan alukselle ottamista koskevista edellytyksistä. Kalastuksesta vastaava ministeriö maksaa tarkkailijan palkan ja vastaa hänen sosiaaliturvastaan. Tarkkailijan aluksella olosta aiheutuvien kustannusten kattamiseen osallistuakseen laivanvarustajan on maksettava Guinea-Bissaun viranomaisille samanaikaisesti lisenssimaksun kanssa vuosittainen 10 euron suuruinen maksu bruttorekisteritonnia kohti kunkin Guinea-Bissaun vesillä kalastustoimintaa harjoittavan aluksen osalta sen kalastusaikaan suhteutettuna. Jos tarkkailija poistuu alukselta muuhun kuin kotimaassaan sijaitsevaan satamaan, laivanvarustajan on huolehdittava tarkkailijan matkakuluista. Jos alus, jolla on Guinea-Bissaun tarkkailija, poistuu Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeeltä, on kaikin mahdollisin keinoin varmistettava tarkkailijan paluu viipymättä Guinea-Bissauhun laivanvarustajan kustannuksella. Jos tarkkailija ei ilmesty sovittuun paikkaan sovittuna aikana tai sitä seuraavien kahdentoista tunnin kuluessa, varustamo vapautuu ilman eri toimenpiteitä velvollisuudestaan ottaa kyseinen tarkkailija alukselle. 6.3. Nuottaa käyttävien tonnikala-alusten ja pitkäsiima-alusten on otettava kalastuksesta vastaavan ministeriön pyynnöstä alukselle tarkkailija. Tässä tapauksessa kalastusministeriö ja laivanvarustajat tai heidän edustajansa sopivat yhdessä sataman, josta tarkkailija otetaan. 7. Tarkastus ja valvonta Kaikkien Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä kalastavien Euroopan yhteisön alusten on sallittava tarkastamisesta ja valvonnasta vastaavien Guinea-Bissaun virkamiesten alukselle pääsy ja helpotettava näiden tehtävien suorittamista. Virkamies ei saa viipyä aluksella kauemmin kuin saaliiden tarkastamiseen pistokokein sekä muihin kalastustoimintaan liittyviin tarkastuksiin tarvittavan ajan. 8. Kalastusvyöhykkeet Pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetuilla pakastustroolareilla on lupa harjoittaa kalastustoimintaansa vesillä, jotka sijaitsevat 12 merimailin ulkopuolella perusviivoista. 9. Sallittu silmäkoko Pienin sallittu silmäkoko troolin perässä (silmät täysin levitettyinä) on: a) 70 mm kalaa pyytäville aluksille, b) 70 mm pääjalkaisia pyytäville aluksille, c) 40 mm katkarapua pyytäville aluksille, d) 16 mm elävän syötin pyynnissä. Puomin käyttö kalastuksessa on sallittu. 10. Vyöhykkeelle saapuminen ja sieltä poistuminen Kaikkien sopimuksen mukaisesti Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä kalastustoimintaa harjoittavien Euroopan yhteisön alusten on ilmoitettava kalastuksesta vastaavan ministeriön radioasemalle päivämäärä ja kellonaika sekä sijaintinsa silloin, kun alus saapuu Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeelle ja poistuu sieltä. Kalastuksesta vastaava ministeriö antaa tiedoksi laivanvarustajille radiokutsutunnuksen sekä radioaseman taajuuden ja lähetysajat lupaa myöntäessään. Jos radiota ei voida käyttää, tiedot voidaan välittää muulla tavoin, esimerkiksi teleksillä tai faksina (nro 20 11 57, nro 20 19 57 ja nro 20 16 84) tai sähkeitse. 11. Menettely alusta pysäytettäessä ja seuraamusten soveltaminen 11.1. Euroopan yhteisöjen komission Guinea-Bissaussa olevalle lähetystölle on annettava 48 tunnin kuluessa tieto jokaisesta yhteisön jäsenvaltion lipun alla purjehtivan, sopimuksen puitteissa kalastavan ja Guinea-Bissaun kalastusvyöhykkeellä olevan aluksen pysäyttämisestä ja seuraamusten soveltamisesta sekä samanaikaisesti lyhyt raportti pysäyttämiseen tai seuraamusten soveltamiseen johtaneista olosuhteista ja syistä. Pysäytystapauksessa epäilty rikkomus yritetään selvittää hallintomenettelyn avulla ennen oikeudenkäyntiin ryhtymistä. Tämä menettely päättyy viimeistään kolmantena työpäivänä pysäyttämisestä. 11.2. Jos tapausta ei ole voitu selvittää hallinnollisella menettelyllä ja sitä ryhdytään käsittelemään toimivaltaisessa oikeusistuimessa, toimivaltainen viranomainen vahvistaa pankkivakuuden neljänkymmenenkahdeksan tunnin kuluessa hallinnollisen menettelyn päättymisestä ennen oikeudenkäynnin päätöstä. Vakuus ei saa olla kansallisessa lainsäädännössä kyseisestä epäillystä rikkomuksesta säädetyn sakon enimmäismäärää suurempi. Toimivaltainen viranomainen vapauttaa pankkivakuuden heti, kun asianomaisen aluksen päällikkö vapautetaan oikeuden päätöksen perusteella. Alus ja sen miehistö vapautetaan: - joko heti, kun hallinnollisesta menettelystä aiheutuneet velvoitteet on täytetty, - tai pankkivakuuden tallettamisen jälkeen. 12. Tankkausvyöhykkeet Jos yhteisön alus haluaa tankata polttoainetta 12 meripeninkulman sisällä rannikosta, sen on noudatettava asiaa koskevaa kansallista lainsäädäntöä. Lisäys 1 KALASTUSLISENSSIN HAKEMUSLOMAKE >TAULUKON PAIKKA> HAKIJA Toiminimi: Kaupparekisterinumero: Vastuuhenkilön etunimi ja sukunimi: Syntymäpäivä ja paikka: Ammatti: Osoite: Henkilöstön lukumäärä: Edustajan nimi ja osoite: ALUS Alustyyppi: Rekisterinro: Uusi nimi: Entinen nimi: Rakennuspäivä ja paikka: Alkuperäkansallisuus: Pituus: Leveys: Sivukorkeus: Bruttovetoisuus: Nettovetoisuus: Rakennusmateriaali: Pääkoneen merkki: Tyyppi: Teho hevosvoimina: Potkuri: Kiinteä: | | Kiintosääntöinen: | | Suutin: | | Nopeus: Kutsutunnus: Taajuus : Luettelo tutka-, navigointi- ja viestintävälineistä: Tutka: | | Kaikuluotain: | | Troolianturi: | | VHF : | | SSB: | | Navigaatiosatelliitti: | | Muut : Miehistön lukumäärä: VARASTOINTITAPA Jää: | | Jää ja jäähdytys: | | Jäädytys: suolavedessä: | | kuivana: | | jäähdytetyssä merivedessä: | | Kokonaiskylmäteho (FG): Jäädytyskapasiteetti vuorokaudessa tonneina: Ruumien tilavuus: KALASTUSTYYPPI A. Pohjakalastus Rannikolla: | | Avomerellä: | | Troolin tyyppi: pääjalkaiset: | | katkaravut: | | kalat: | | Troolin pituus: Yläpaulan pituus: Silmäkoko troolin perässä: Silmäkoko troolin siivissä: Troolausnopeus: B. Suurten pelagisten lajien pyynti (tonnikala) Vavalla: | | Vapojen lukumäärä: | | Kurenuotalla: | | Verkon pituus: Syvyys: Tankkien lukumäärä Kapasiteetti tonneina: C. Siima- ja mertakalastus Pintapyydykset: | | pohjapyydykset: | | Siiman pituus: Koukkujen lukumäärä: Siimojen lukumäärä: Mertojen lukumäärä: MAISSA OLEVA LAITOS Osoite ja hyväksyntänumero: Toiminimi: Toiminnat: Myynti kotimaassa: | | vientiin: | | Myyntiluvan luonne ja numero: Käsittely- ja säilöntälaitosten kuvaus: Henkilöstön lukumäärä: Huom.: Rastikaa oikea vastausruutu. Tekniset huomautukset Kansallisen ministeriön lupa Lisäys 2 KALASTUSMINISTERIÖ SAALIS- JA PYYNTIPONNISTUSTILASTOT Kuukausi: Vuosi >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS >TAULUKON PAIKKA> 1. BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B78000: "Kansainväliset kalastussopimukset" 2. NUMEROTIEDOT 2.1 Toimenpiteen kokonaismäärärahat (B osa): 51 miljoonaa euroa EY:ssä 2.2 Toimenpiteen soveltamisaika: 2001-2006 2.3 Monivuotinen kokonaismenoarvio: 51 milj. euroa a) Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu (rahoitustuki) (vrt. kohta 6.1.1) Milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> b) Tekninen ja hallinnollinen apu ja tukimenot (vrt. kohta 6.1.2) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> c) Henkilöstö- ja muiden hallintomenojen kokonaisvaikutus rahoitukseen (vrt. kohdat 7.2 ja 7.3) >TAULUKON PAIKKA> >TAULUKON PAIKKA> 2.4 Yhteensopivuus ohjelmasuunnitelman ja rahoitusnäkymien kanssa X Ehdotus on tehdyn ohjelmasuunnitelman mukainen. | | Ehdotus edellyttää rahoitusnäkymien kyseisen otsakkeen uutta ohjelmasuunnitelmaa, | | ja tämä voi edellyttää toimielinten sopimuksen määräysten soveltamista. 2.5 Vaikutukset tuloihin X Ei vaikuta tuloihin (kyseessä ovat toimenpiteen toteuttamiseen liittyvät tekniset näkökohdat). TAI | | Vaikutukset tuloihin ovat seuraavat: - Huom.: Tuloihin kohdistuvan vaikutuksen laskutapaa koskevat täsmennykset ja huomautukset on liitettävä tähän rahoitusselvitykseen erillisellä lehdellä... milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (Kaikki asianomaiset budjettikohdat ilmoitetaan ja taulukkoon lisätään tarvittaessa rivejä, jos toimenpide kohdistuu useampaan budjettikohtaan.) 3. BUDJETTITIEDOT >TAULUKON PAIKKA> 4. OIKEUSPERUSTA - perustamissopimuksen 37 artikla yhdessä sen 300 artiklan 2 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa - EY:n ja Guinea-Bissaun välinen kalastussopimus (neuvoston asetus (ETY) N:o 2213/80, 29.8.1980) 5. KUVAUS JA PERUSTELUT 5.1 Yhteisön toiminnan tarve 5.1.1 Toiminnan tavoitteet Euroopan yhteisön ja Guinea-Bissaun tasavallan välisen kalastussopimuksen liitteenä olevan pöytäkirjan voimassaolo päättyy 15 päivänä kesäkuuta 2001. Pöytäkirjan uusimisen tarkoituksena on antaa yhteisön varustajille mahdollisuus jatkaa (erityisesti katkarapuihin ja tonnikalaan kohdistuvaa) kalastustoimintaa Guinea-Bissaun yksinomaisella talousvyöhykkeellä Brysselissä 29-30 päivänä toukokuuta 2001 pidettyjen neuvottelujen päätteeksi komission yhteisön nimissä ja Guinea-Bissaun neuvottelijoiden parafoimassa pöytäkirjassa kuvattujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 5.1.2 Ennakkoarviointiin liittyvät toimenpiteet Komission kalastuksen pääosaston toimivaltaiset yksiköt ovat arvioineet päättymässä olevan kauden 1997-2001 pöytäkirjan. Kauden 1997-2001 pöytäkirjaan kirjatut kokonaiskalastusmahdollisuudet ovat troolikalastuksen osalta 12 600 bruttorekisteritonnia (brt) (josta katkarapujen osuus oli 9 600 brt sekä pääjalkaisten ja kalojen osuus 3 000 brt). Tonnikalan osalta pöytäkirjaan on kirjattu kalastusmahdollisuus 37:lle nuottaa käyttävälle tonnikala-alukselle sekä 52:lle vapapyydyksiä käyttävälle tonnikala-alukselle ja pintasiima-alukselle. Luvuista käy ilmi, että troolikalastuksessa keskimääräinen käyttö lisenssien määränä arvioituna on katkaravun pyynnin osalta ollut keskinkertaista (50-60 prosenttia vuodessa) ja kalojen sekä pääjalkaisten osalta huomattavasti vähäisempää (0-15 prosenttia vuodesta riippuen). Tonnikalan kalastuksen osalta lisenssien määrät ovat olleet enemmän kuin tyydyttäviä tärkeän nuottaa käyttävien tonnikala-alusten luokan osalta (80-85 prosenttia) ja vaatimattomampia vapapyydyksiä käyttävien ja pintasiima-alusten luokan osalta (8-67 prosenttia vuodesta riippuen). On syytä mainita, että kokonaisuutena keskinkertaiseen käyttöasteeseen pöytäkirjan 1997-2001 kaudella vaikutti voimakkaasti kalastustoimien väliaikainen keskeyttäminen Guinea-Bissauta kesäkuun 1998 ja huhtikuun 1999 välisenä aikana kohdanneen aseellisen selkkauksen johdosta. Laivanvarustajat, jotka olivat lähteneet maasta vuosien 1998-1999 tapahtumien aikana, ovat lisäksi palanneet Guinea-Bissauhun siellä vallitsevan tietynasteisen poliittisen epävakauden vuoksi varovaisesti ja vähitellen. 5.2 Suunnitellut toimet ja yhteisön rahoitustukea koskevat yksityiskohtaiset säännöt Uudessa, 30 päivänä toukokuuta 2001 parafoidussa pöytäkirjassa määrätään troolikalastukselle 12 400 brt:n kalastusmahdollisuus (200 brt, eli 1,5 prosenttia, vähemmän kuin edellisessä pöytäkirjassa), josta 9 600 brt katkaravun pyyntiin ja 2 800 brt kalojen ja pääjalkaisten osalle. Tonnikalan osalta nuottaa käyttävien tonnikala-alusten kalastusmahdollisuudet ovat lisääntyneet 37 aluksesta 40 alukseen (+8 prosenttia), kun taas vapapyydyksiä käyttävien ja pintasiima-alusten mahdollisuudet ovat vähentyneet 52 aluksesta 36 alukseen (-30 prosenttia). Uuden pöytäkirjan (2001-2006) mukaan EY maksaa viidessä vuodessa yhteensä 51 000 000 euron taloudellisen korvauksen, eli 10 miljoonaa euroa vuodessa kolmena ensimmäisenä vuonna ja 10,5 miljoonaa euroa vuodessa kahtena viimeisenä vuonna, kun summa vuosien 1997-2001 pöytäkirjassa oli 9 miljoonaa euroa vuodessa. Taloudellisesta korvauksesta osoitetaan joka vuosi miljoona euroa (siis viisi miljoonaa euroa viidessä vuodessa kohdennettuihin toimiin, joilla pyritään kehittämään Guinea-Bissaun kalastusalaa (tieteellisten ohjelmien rahoittaminen, kalastuksen seuranta- ja valvontajärjestelmän tukeminen, koulutusapurahojen ja -harjoitusjaksojen rahoittaminen, perinteisen kalastuksen tukeminen, tekninen apu). Nämä määrät annetaan Guinea-Bissaun viranomaisten käyttöön vuosittaisina erinä. Vuosien 1997-2001 pöytäkirjaan verrattuna kohdennettujen toimien rahoittamiseen tarkoitettu osuus taloudellisesta korvauksesta on kasvanut 6 prosentista 9,8 prosenttiin. Absoluuttisina lukuina osuus on kaksinkertaistunut 0,5 miljoonasta eurosta miljoonaan euroon vuodessa. Taloudellisen korvauksen rahallinen osuus (taloudellinen korvaus vähennettynä kohdennettujen toimien rahoittamiseen tarkoitetulla osuudella, eli 9 miljoonaa euroa kolmena ensimmäisenä vuonna ja 9,5 miljoonaa euroa kahtena viimeisenä vuonna) maksetaan vuosittain Guinea-Bissaun viranomaisten ilmoittamalle tilille valtionkassaan. Tämän korvauksen käyttö kuuluu Guinea-Bissaun tasavallan yksinomaiseen toimivaltaan. Ensimmäinen maksuerä on suoritettava ennen 15 päivää tammikuuta 2002. Kalastusmahdollisuuksien pitämiseksi kokonaisuudessaan ennallaan kolmen ensimmäisen vuoden taloudellista korvausta on korotettu 11 prosenttia 9 miljoonasta eurosta 10 miljoonaan euroon vuodessa. Todellinen korotus on kuitenkin merkittävästi pienempi, koska tästä 11 prosentin korotuksesta 6,4 prosenttia aiheutuu mukautuksesta EY:n inflaatiokehitykseen 1997-2000 vuosina. Näin todelliseksi korotukseksi jää 4,6 prosenttia, ja se on perusteltua useammasta syystä: 1. Guinea-Bissau, jolle tämä sopimus merkitsee yli 40 prosenttia valtion tuloista, on yrittänyt maksimoida taloudellisen hyödyn. 2. Marokon kanssa käytyjen neuvotteluiden epäonnistuttua kaikki läntisen Afrikan maat ovat hyvin tietoisia siitä, että niiden sopimusten merkitys EY:n laivastolle on kasvanut. Tämä näkyy taloudellisten vaatimusten kasvamisena neuvotteluissa. 3. Suuri osa taloudellisen korvauksen kasvusta johtuu kohdennettujen toimien rahoitukseen tarkoitetun osuuden huomattavasta noususta; ne nousevat 0,5 miljoonasta eurosta miljoonaan euroon vuodessa. Huomattakoon myös, että Guinea-Bissau on hyväksynyt kaikki komission ehdottamat kohdennettujen toimien täytäntöönpanoa koskevat seuranta- ja valvontatoimet. 4. Pöytäkirjan hinnaksi kalastusmahdollisuusyksiköltä (brt) tulee noin 800 euroa bruttorekisteritonnilta. Hinta on hyvin edullinen, huomattavasti alhaisempi kuin vertailukelpoisten naapurivaltioiden (Senegal ja Mauritania) kanssa tehtyjen sopimusten bruttorekisteritonnikohtainen hinta. 5. Miljoonan euron lisäys, jonka yhteisö maksaa Guinea-Bissaulle kahdessa erässä pöytäkirjan soveltamisen neljäntenä ja viidentenä vuotena, on perusteltavissa sillä, että Guinea-Bissau suostui tekemään viisivuotisen pöytäkirjan. Pöytäkirjan pitkä kesto on peruste taloudellisen korvauksen mukauttamiselle ilman eri toimenpiteitä. 6. On aiheellista korostaa myös, että neuvoston määrittelemissä AKT-maiden kalastussopimusten neuvotteluja koskevissa suuntaviivoissa täsmennetään, että on otettava huomioon, että on yhteisön edun mukaista ylläpitää ja solmia kalastussuhteita kyseisten maiden kanssa. 5.3 Toteutusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt Kyseisen pöytäkirjan täytäntöönpano kuuluu komission yksinomaiselle vastuulle, ja se huolehtii sen hoitamisesta niin Brysselissä kuin Guinea-Bissaun lähetystössä olevan sääntömääräisen henkilökuntansa avulla. 6. RAHOITUSVAIKUTUKSET 6.1 Kokonaisrahoitusvaikutus, B osa (koko ohjelmakaudeksi) 6.1.1 Rahoitustuki MSM, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> 6.2. Toimenpidekohtainen kustannuslaskelma, B osa (koko ohjelmakaudeksi) MSM, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) >TAULUKON PAIKKA> (1) Kokonaissumma pöytäkirjan viisivuotisen keston vuoksi 7. VAIKUTUKSET HENKILÖSTÖÖN JA HALLINTOMENOIHIN 7.1. Vaikutus henkilöstöön >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. 7.3 Toimenpiteestä aiheutuvat muut hallinnolliset kustannukset >TAULUKON PAIKKA> Määrät vastaavat 12 kuukauden kokonaismenoja. (1) Mainittava komitean laji sekä ryhmä, johon se kuuluu. >TAULUKON PAIKKA> Ei ole mahdollista määritellä yhden pöytäkirjan vaikutusta tästä vastuullisen kalastuksen pääosaston yksikön työmäärään. Olemassa olevien kalastussopimusten uusiminen kuuluu yksikön tehtäviin, mutta se ei sinällään aiheuta erityisiä hallintomenoja. Hallinnolliset ja henkilöstö tarpeet saavutetaan joka tapauksessa hallinnollisiin palveluihin varattujen resurssien kautta. Jos pöytäkirjaa ei olisi tehty (parafoitu), tämä olisi myös aiheuttanut huomattavaa työmäärän lisääntymistä ja merkittäviä menoja virkamatkojen ja kokousten vuoksi. 8. SEURANTA JA ARVIOINTI 8.1 Seurantajärjestelmä Taloudellisen korvauksen rahallinen osuus (9 000 000 euroa kolmena ensimmäisenä vuonna ja 9 500 000 euroa kahtena viimeisenä vuonna) maksetaan Guinea-Bissaun viranomaisten ilmoittamalle tilille valtionkassaan. Guinea-Bissau valtio on yksin vastuussa tämän korvauksen käytöstä. On syytä mainita, että uuden pöytäkirjan 3 artikla velvoittaa sopimuspuolet seuraamaan kalavarojen tilan kehittymistä ja toteuttamaan tarvittaessa tieteellisten näyttöjen perusteella toimenpiteitä, jotka edistävät kalavarojen kestävää hoitoa. Jos näihin toimenpiteisiin sisältyy kalastusmahdollisuuksien vähentäminen, taloudellista korvausta mukautetaan vähennystä vastaavasti. Pöytäkirjan 7 artiklassa määrätään lisäksi, että jos jokin vaikea tilanne estää kalastustoiminnan harjoittamisen, EY voi keskeyttää taloudellisen korvauksen maksamisen. Kohdennettuihin toimiin myönnetyt varat (1 000 000 euroa vuosittain) annetaan kalastuksesta vastaavan ministeriön käyttöön vuosittaisina erinä pöytäkirjan 4 artiklassa olevan erittelyn mukaisesti. Koulutusapurahojen ja -harjoittelujaksojen rahoitukseen tarkoitetut määrät maksetaan sitä mukaa kuin niitä käytetään. Kohdennettuihin toimiin tarkoitettujen varojen käytöstä on laadittava raportti komissiolle kolmen kuukauden kuluessa sopimuksen allekirjoittamisen kustakin vuosipäivästä. Komissiolla on oikeus pyytää lisätietoja ja tarkastella uudestaan kyseisiä maksuja suunniteltujen toimien todellisen täytäntöönpanon perusteella. 8.2 Arvioinnin yksityiskohtaiset säännöt ja arviointijaksot EY ja Guinea-Bissau voivat tarvittaessa ja kaikissa pöytäkirjan täytäntöönpanoa koskevissa kysymyksissä kokoontua milloin tahansa sekakomiteassa pöytäkirjan asianmukaisen soveltamisen varmistamiseksi. Kalastusmahdollisuuksien käyttöä arvioidaan jatkuvasti sekä lisenssien määrien että saaliiden perusteella. Kuitenkin ennen mahdollista uudistusta vuonna 2006 menetelmät arvioidaan 26. heinäkuuta 2000 julkaistun Komission aktiviteettien arvioinnin vahvistamista koskevan tiedoksiannon (SEC(2000)1051) mukaisesti. Kohdennettujen toimien osalta, katso edellä olevaa. 9. PETOSTEN TORJUNTATOIMET Koska yhteisö maksaa taloudellisen korvauksen suoraan vastineeksi tarjotuista kalastusmahdollisuuksista, kolmas maa saa käyttää sen haluamallaan tavalla. Sen on kuitenkin toimitettava komissiolle kertomukset tiettyjen summien käytöstä pöytäkirjassa määrättyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. Kaikkien pöytäkirjan 4 artiklassa tarkoitettujen toimien toteuttamisesta ja saaduista tuloksista on laadittava vuosittainen kertomus. Komissio pidättää itsellään oikeuden pyytää täydentäviä tietoja saaduista tuloksista ja tarkastella maksuja toimien todellisen täytäntöönpanon perusteella. Jäsenvaltioiden, joiden alukset harjoittavat sopimuksen puitteissa kalastustoimintaa, on lisäksi vahvistettava komissiolle alusten vetoisuustodistuksissa olevien tietojen täsmällisyys, jotta lisenssioikeudet voidaan laskea varmalla perustalla. Pöytäkirjassa määrätään myös yhteisön alusten velvollisuudesta täyttää saalisilmoitukset (jotka on toimitettava komissiolle ja Guinea-Bissaun viranomaisille). Tonnikalan kalastuksen osalta nämä saalisilmoitukset ovat perustana, kun tehdään lopullinen pöytäkirjaan liittyvien saaliiden määriä ja taloudellisia korvauksia koskeva laskenta.