Virallinen lehti nro C 380 , 16/12/1996 s. 0090



A4-0358/96 Päätöslauselma komission tiedonannosta yhteisön rakenteellisista toimista ja työllisyydestä (KOM(96)0109 - C4-0230/96) Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon komission tiedonannon yhteisön rakenteellisista toimista ja työllisyydestä (KOM(96)0109 - C4-0230/96), - ottaa huomioon komission tiedonannon «Työllisyystoimenpiteet Euroopassa - luottamussopimus» (CSE(96)0001), - ottaa huomioon 29. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman viidennestä määräajoin annettavasta kertomuksesta yhteisön alueiden sosiaalisesta ja taloudellisesta tilanteesta ja kehityksestä ((EYVL C 183, 17.7.1995, s. 33)), - ottaa huomioon 19. tammikuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission viidennestä vuosittaisesta kertomuksesta rakennerahastojen toiminnasta vuonna 1993 ((EYVL C 32, 5.2.1996, s. 131)), - ottaa huomioon 18. huhtikuuta 1996 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliitosta sekä taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 205)), - ottaa huomioon 19. huhtikuuta 1996 antamansa päätöslauselman koheesiorahastoa koskevan komission vuosittaisen kertomuksen (1994) täydennyksestä (KOM(95)0222 - C4-0237/95) ((EYVL C 141, 13.5.1996, s. 265)), - ottaa huomioon 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman kuudennesta komission vuosittaisesta kertomuksesta rakennerahastojen toiminnasta 1994 ((EYVL C 277, 23.9.1996, s. 29)), - ottaa huomioon 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman kehitysongelmista ja rakenteellisista toimista Portugalissa tavoitteen 1 puitteissa ((EYVL C 277, 23.9.1996, s. 37)), - ottaa huomioon 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman tavoitteiden 1, 2 ja 5b mukaisista kehitysongelmista/rakenteellisista toimenpiteistä Espanjassa (1994 - 1999) ((EYVL C 277, 23.9.1996, s. 40)), - ottaa huomioon 5. syyskuuta 1996 antamansa päätöslauselman komission päätöksestä yhteisön tukikehyksen vahvistamisesta tavoitteen 1 mukaisille Kreikan alueille, eli koko maalle, annettaville yhteisön rakennetuille ((EYVL C 277, 23.9.1996, s. 34)), - ottaa huomioon aluepoliittisen valiokunnan mietinnön ja talous- ja raha- asioita sekä teollisuuspolitiikkaa käsittelevä valiokunnan, sosiaali- ja työllisyysasiain valiokunnan sekä naisten oikeuksien valiokunnan lausunnot (A4-0358/96), A. katsoo, että suurtyöttömyys, joka koettelee Euroopan unionin väestöä erityisesti syrjäisillä ja kehityksessä jälkeenjääneillä seuduilla, on noussut lukuihin, jotka uhkaavat vakavasti jäsenvaltioiden ja koko unionin taloudellista ja sosiaalista koheesiota, B. katsoo, että rakenteellisten toimien tärkein tavoite on vähemmän kehittyneiden alueiden kehittäminen perimmäisenä tarkoituksena taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, C. katsoo, että yksi alueellisen kehityksen suurimmista tavoitteista on myötävaikuttaa pysyvien työpaikkojen syntyyn ja niiden säilyttämiseen, D. katsoo, että rakennerahastot ja koheesiorahasto yhdessä, joiden budjetti jaksolle 1994 - 1999 on 170 miljardia ecua vuoden 1995 hinnoilla, voivat vaikuttaa huomattavasti työllisyyden parantamiseen; E. katsoo, että yhteisön politiikkojen parempi yhteensovitaminen edistäisi uusien työpaikkojen luomista, F. katsoo, että demografinen tekijä olisi otettava paremmin huomioon rakennerahastoa koskevissa aloitteissa; katsoo, että lisäksi olisi kiinnitettävä asianmukaista huomiota väistämättömään väestön siirtymiseen maaseutualueilta kaupunkeihin ja siihen liittyviin seurauksiin; 1. Toteaa, että vuodesta 1989 lähtien rakennerahastojen tukemien ohjelmien toteuttaminen on aiheuttanut eri jäsenvaltioissa, erityisesti koheesiomaissa, taloudellisen kasvun merkittävän lisääntymisen; 2. Tukee laajalti kaikkia niitä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja Euroopan sosiaalirahaston (ESR) toimia, joiden tavoitteena on parantaa tai ylläpitää työllisyyttä, ja pitää myönteisenä komission asiakirjaa, joka on laadittu pääosastojen V ja XVI välisessä tiiviissä yhteistyössä; 3. Toteaa, että huolimatta talouskasvun lisääntymisestä ja Euroopan sosiaalirahaston ohjelmista (jotka vuodesta 1989 ovat koituneet miljoonien ihmisten hyväksi ja jatkuvat vuoteen 1999) yhteisön rakennepolitiikan vaikutus työllisyyteen on riittämätön, väliaikainen ja vaikea arvioida; 4. Muistuttaa, että unionin rakennepolitiikka on pitkän aikavälin politiikkaa ja että siinä on varmistettava edellytykset valikoivalle ja kestävälle kasvulle pitkällä aikavälillä; muistuttaa, että tällä politiikalla ei pidä kiistää sitä, että pysyvien työpaikkojen luominen ja säilyttäminen on välttämätöntä; 5. Huomauttaa, että vaikka rakenneohjelmien onnistumista tai epäonnistumista ei tule mitata pelkästään työllisyyslukujen kehityksen perusteella, on erittäin huolestuttavaa, että juuri tavoitteen 1 mukaisiin alueisiin kuuluvilla seuduilla keskimääräinen työttömyys nousi eniten, 10 prosentista 18 prosenttiin vuosien 1987 ja 1994 välillä; 6. Korostaa Essenin Eurooppa-neuvoston laatiman asioiden tärkeysjärjestyksen merkitystä ja tarvetta yhdistää tuo järjestys yrityksiin parantaa rakennetoimien työllistävää vaikutusta; 7. Uskoo erityisesti Euroopan sosiaalirahaston osalta, että politiikka ei saa koostua ainoastaan siitä, että koulutetaan ja uudelleenkoulutetaan työntekijöitä tai parannetaan heidän pätevyyttään, vaan on pyrittävä siihen, että tällainen pätevöityminen vastaa myös työmarkkinoiden todellisia tarpeita; 8. Pyytää, että vahvistettaessa uusia hankkeita vuosiksi 1997 - 1999 otetaan erityisesti huomioon sijoitukset, joilla luodaan pysyviä ja yhteiskunnallisesti kestäviä työpaikkoja, jotka eivät ole yksinomaan lyhytaikaisia; painottaa tässä yhteydessä sitä merkitystä, joka on varojen nykyisellä alueellisella jaolla, joka liittyy henkeä kohti laskettuun bruttokansantuotteeseen (tavoite 1) tai työttömyyteen (tavoite 2); 9. Toteaa, että ESR vaikuttaa lähinnä epäsuorasti työpaikkojen luomiseen, koska se vaikuttaa työmarkkinoiden tarjontapuolella ja helpottaa siten työnhakijoiden työn saantia; tässä yhteydessä parlamentti korostaa jälleen opetuksen, ammattikoulutuksen sekä epäsuotuisammassa asemassa olevien (nuoret, naiset, pitkäaikaistyöttömät) tilannetta parantavien toimien olennaista merkitystä; 10. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan rakennerahastojen varojen alhaiseen käyttöasteeseen ja viittaa niihin hyviin tuloksiin, joita on saavutettu maissa, joissa hallitukset käyttävät välittäviä järjestöjä, kuten työvoimatoimistoja ja oppilaitoksia, toivotun yhteisrahoituksen lisäksi; 11. Pitää valitettavana menetelmien puutetta rakennerahastojen työllisyysvaikutuksen arvioimiseksi sekä luotavien työpaikkojen määrän yliarviointia; kehottaa komissiota korjaamaan tilanteen vaikeuksista huolimatta ja pyytää saada tietoja komission toteuttamista toimista ja saavutetuista tuloksista; 12. Toteaa, että rakennerahastojen vähiten kehittyneille alueille tarkoitetut luotot vaikuttavat infrastruktuurien kehittämishankkeisiin ja niistä seurauksena sen vaikutus työpaikkojen syntyyn heijastuu keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä siltä osin kuin ne on tarkoitettu luomaan pysyviä työpaikkoja; 13. Pitää ehdottoman tärkeänä sitä, että sosiaalisesti ja ekologisesti kestävä talous pystyy saamaan liikkeelle täysin uusia mahdollisuuksia rakenteellisilla toimenpiteillä tuetuilla alueilla ja saattaa sen vuoksi auttaa selviytymään tähän asti riittämättömästä tehokkuudesta Euroopan aluepolitiikassa vähentämällä luonnonvarojen liikakäyttöä ja sijoittamalla enemmän inhimillisiin voimavaroihin; 14. On sitä mieltä, että jopa ilman mahdollista tulevaa lisäystä rakennerahastojen myöntämien tukien määrä on tarpeeksi suuri vaikuttamaan merkittävästi työllisyyteen, mikäli ne siihen ohjataan, ja kehottaa sen vuoksi komissiota vaatimaan sitä, että jäsenvaltiot käyttäisivät tukia koskevaa liikkumavaraansa tehokkaasti sen varmistamiseksi, että määrärahoja käytettäisiin tehokkaasti työllisyyden edistämiseen tarkoitettujen pysyvien toimenpiteiden tukemiseen; 15. Hyväksyy siten komission aloitteen ohjata kaudelle 1994 - 1999 olemassa olevat rahavarat työtä koskevan luottamussopimuksen puitteissa ensisijaisesti työpaikkojen luomiseen; 16. Tukee ehdotusta, jonka tavoitteena on sijoittaa 8,5 miljardia ecua (jotka ovat peräisin rakennerahastoille myönnettyjen summien inflaatiohyvityksestä) ja 5,5 miljardia ecua (jotka myönnettiin tavoitteen 2 toiselle kaudelle) työllisyyden parantamiseksi; 17. Huomauttaa, että alueellisten tavoitteiden, erityisesti tavoitteiden 1 ja 2, piiriin kuuluvia ohjelmia on varaa mukauttaa, mutta jotta mukautuksia voidaan tehdä, on seurantakomiteoiden tietoon saatettava uudet arviointiperusteet ja ne on saatava osallistumaan tehokkaaseen rakennetoimien työllisyysvaikutuksen parantamista koskevaan tiedon, kokemusten ja käytäntöjen vaihtoon; 18. On sitä mieltä, että Euroopan rakennerahastojen työllisyysvaikutusta voidaan parantaa, jos komissio - kehittää erityistoimia, joissa keskitytään suurten kaupunkien tilanteen parantamiseen; - tukee joustavampaa työaikaa työllisyyden parantamiseksi tai ylläpitämiseksi; - parantaa työolosuhteita ja edistää tiettyjen ammattien arvostusta, jotta niistä tulisi työntekijöiden kannalta houkuttelevampia; - toteuttaa toimia, joiden tarkoituksena on rahoittaa eurooppalaisia verkkoja, jotka on arvioitu sopiviksi tiedonkulun parantamiseksi avoimista työpaikoista ja työnhakijoista, jotta työnantajat voisivat löytää sopivan päteviä työntekijöitä ja työntekijät saisivat tietoa heille sopivista työpaikoista; 19. Suosittaa moninaisempaa eri alojen työpaikkojen luomista, mukaan lukien perinteiset (kuten paikalliset tuotteet ja kulttuuritoiminta) ja uudet (henkilö-, sosiaaliset ja ympäristöpalvelut); 20. Pitää tarpeellisena parantaa pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen tarkoitettuja yhteisön politiikkoja, sillä pk-yrityksillä on yksityissektorilla tärkeä työpaikkoja luova merkitys; 21. Pitää tärkeänä tasapainottaa paremmin investointitukia kiinteään pääomaan ja inhimillisiin voimavaroihin, jotka molemmat ovat elintärkeitä kehityksen, rakenteellisen sopeuttamisen ja työllisyyden edistämisessä; 22. Pitää erityisen välttämättömänä kaikkien sellaisten aloitteiden kannustamista, jotka voivat parantaa niin nuorten kuin aikuistenkin pääsyä opetuksen ja ammattikoulutuksen piiriin; 23. Pitää lisäksi aiheellisena toteuttaa erityistoimenpiteitä naisten tukemiseksi, työttömien kouluttamiseksi, työajan uudelleenjärjestämiseksi osa-aikatyöntekijöiden kannalta ja työpaikkoja luovien tekijöiden vahvistamiseksi naisten johtamien pienten ja keskisuurten yritysten osalta; 24. Pitää välttämättömänä tukea paikallisille yrityksille ja asiantuntijoille tarkoitettujen palvelujen kehittämistä, mikä puolestaan on ennakkoehto uuden teknologian kehittymiselle ja leviämiselle; pitkällä aikavälillä se vaikuttaa myös kilpailukyvyn ja kehityksen vahvistumiseen; 25. Tukee eurooppalaista strategiaa rohkaista komission aloittamia kehitystä ja työllisyyttä koskevia paikallisia toimenpiteitä, samoin kuin Firenzen Eurooppa-neuvoston esittämää hanketta valita sellaisia kokeilualueita ja -kaupunkeja, jotka ovat valmiita sitoutumaan työllisyystilanteen parantamiseen tähtäävään alueelliseen sopimukseen; kehottaa komissiota täydentämään mainitun tiedonannon «Yhteisön rakenteelliset toimet ja työllisyys» sisällyttämällä siihen luvun, jonka tarkoituksena on saada jäsenvaltiot käyttämään tehokkaammin tämänhetkisen ohjelmasuunnittelun kehyksessä työpaikkojen luomismahdollisuuksia, joita paikalliset aloitteet tarjoavat kehityksen ja työllisyyden osalta; 26. Katsoo, että pienille ja keskisuurille yrityksille rakennepolitiikkojen yhteydessä tarkoitetuilla tutkimukseen, teknologiseen kehitykseen ja innovaatioihin suunnatuilla sijoituksilla on työllistävä vaikutus, jota olisi vahvistettava; vaatii sen vuoksi, että tehtäessä päätöstä hankkeiden kelpoisuudesta, olisi suhtauduttava myönteisesti tuottaviin investointeihin tutkimuksen, kehityksen ja innovaatioiden alalla; 27. Pitää keskeisenä alueellisten viranomaisten osallistumisen lisäämistä alueilla, joilla on toimivaltaa infrastruktuurien, viestinnän, ammatillisen koulutuksen ja työpaikkojen lisäämisen alalla; 28. Pitää välttämättömänä parempaa teknologisen kehityksen ennakointia, ja pääpaino olisi asetettava tieto- ja tiedonvälitysteknologiaan, jotta sen innovaatio- ja työllistävä vaikutus saataisiin maksimoitua; 29. On sitä mieltä, että rakennerahastojen hallinnonuudistus voisi yhtäläisesti edistää työpaikkojen lisäämistä (ns. «scoring system» -hankkeiden valinta parhaan kustannukset/luotu työpaikka-suhteen perusteella), ja pyytää komissiota tutkimaan mahdollisuutta laajentaa kyseisen metodin käyttöä; 30. Pyytää komissiota antamaan etusijan niille pilottihankkeille, joiden voidaan olettaa johtavan elinkelpoisen ja pysyvän liike- tai osuustoiminnan syntymiseen; 31. Korostaa laatuturismin hyväksi harjoitetun aktiivisen politiikan keskeistä roolia taloudellisessa kehityksessä ja työpaikkojen synnyssä jälkeenjääneillä tai syrjäisillä alueilla; tässä politiikassa on huomioitava kyseisten alueiden ympäristö ja kulttuuri-identiteetti; tukee komission tässä yhteydessä esittämää ensimmäistä Philoxenia-ohjelmaa; 32. Painottaa kulttuurilla aluekehityksessä olevaa kasvavaa roolia ja yhteisön kulttuurille antaman tuen vaikutusta työpaikkojen syntyyn; 33. Katsoo, että ekologiaan ja ympäristöön liittyvällä toimilla on tulevaisuutta ja suuret työpaikkoja luovat mahdollisuudet ja että sen vuoksi niitä olisi tuettava voimakkaasti joko eri rakennepolitiikkojen tai erityisesti koheesiorahaston avulla; 34. Kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan pyrkimystään siihen, että tavoitteen 1 mukaiseen alueeseen kuuluvilla seuduilla infrastruktuurihankkeet synnyttäisivät paikallisia työpaikkoja; 35. Pitää välttämättömänä edistää seurantakomiteoiden puitteissa pyrkimystä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteistyöhön ja pyytää komissiota sekä jäsenvaltioita sopimaan niistä toimenpiteistä, joilla kaikki työllisyyden kasvuun vaikuttavat tekijät saadaan liikkeelle; 36. Tukee komission ehdotusta alueellisen työllisyyskumppanuuden luomiseksi julkisten ja yksityisten elinten välille rakennepolitiikkojen yhteydessä, minkä ei pitäisi olla päällekkäinen sen tehtävän kanssa, joka ohjelmien seurantakomiteoilla on, vaan sen olisi toimittava alueellisten työllisyystutkimusten ja strategioiden perusteella käyttäen hyväksi niitä kokemuksia, jotka ovat jo osoittautuneet joillain alueilla menestyksekkäiksi; 37. Kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita antamaan seurantakomiteoissa mukana oleville kelpoisuuden hankkeiden arviointiin sen mukaan, millainen vaikutus hankkeilla on kestävän kehitykseen kyseisillä alueilla, sekä kelpoisuuden muuttaa indikaattoreita tähän suuntaan; 38. Kehottaa komissiota lisäämään seurantakomiteoiden edustajien tietoutta työllistävistä ohjelmista ja saattamaan rakennerahastojen alueelliset sopimukset ohjelmien kannalta suopeimmiksi; 39. Pyytää komissiota aloittamaan pikaisesti tarpeelliset tutkimukset tarkoituksena päästä tarkempaan työllisyyttä koskevan rakennepolitiikan vaikutusten sekä etukäteen että jälkeenpäin suoritettavaan arviointiin ja ottamaan huomioon alueiden erilaisuudet; 40. Vaatii komissiota rahoittamaan ESR:a koskevan asetuksen 6 artiklan nojalla seminaariohjelman sekä tiedon, kokemusten ja käytäntöjen vaihtoa, jotta seurantakomiteoissa voitaisiin lisätä tietoisuutta ja kannustaa keskustelua siitä, kuinka parantaa rakennetoimien työllistävää vaikutusta; 41. Vaatii komissiota rahoittamaan tiedon ja kokemusten vaihtoa esimerkiksi seminaariohjelmien, kirjallisen ja sähköisen materiaalin avulla, jotta paikalliset ja alueelliset viranomaiset voisivat hyödyntää olemassa olevaa kokemusta rakennerahastojen alaisia alueellisia ja paikallisia ohjelmia suunnitellessaan; 42. On sitä mieltä, että rakennerahastojen uudistuskysymys on erillinen asia, josta keskustellaan myöhemmin; 43. Kehottaa käyttämään enemmän kyseessä olevien ohjelmien laadun arviointimenetelmiä (työpaikkojen luomisen seurannassa). 44. Painottaa sitä, että paikallisilla ja alueellisilla viranomaisilla on tärkeä ja korvaamaton asema työttömyyden torjumisessa ja että niiden olisi toimittava aktiivisesti kaikilla tasoilla päätösten tekemisessä sekä politiikkojen ja ratkaisujen suunnittelemisessa; 45. Muistuttaa jäsenvaltioita velvollisuudesta kunnioittaa täydentävyysperiaatetta ja painottaa, että talous- ja rahaliiton nimelliset lähentymisperusteet eivät voi olla ristiriidassa taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vaatimusten kanssa; 46. Ehdottaa, että keskittämistä ja suuntaamista lisätään edelleen; muistuttaa, että työttömyyden vastaisen taistelun ja työllisyyden luomisen tavoitteisiin on sisällyttävä yhtäläisten mahdollisuuksien ja erityisesti naisten osallistumisen parantamisen tavoite siten, että otetaan huomioon miesten ja naisten yhtäläistä kohtelua ja yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevat direktiivit, päätöslauselmat ja suositukset; 47. Muistuttaa, että naisten työllisyys keskittyy vähän ammattitaitoa vaativiin, matalapalkkaisiin, muihin kuin johtotehtäviin ja palvelualoille ja on pääasiassa osa-aikaista, mikä ei ole tyydyttävä asiaintila, sillä monien naisten koulutustaso näillä aloilla on korkea ja osa-aikatyö johtaa siten itse asiassa voimavarojen haaskaamiseen; 48. Korostaa sitä, että erityishuomiota on kiinnitettävä naisten ammattikoulutukseen ja koko elämän jatkuvaan koulutukseen sekä työhön pääsyn helpottamiseksi urataukojen jälkeen että korkeampitasoisiin työtehtäviin pääsyn helpottamiseksi; ehdottaa pidemmälle menevämpiä toimia kuin inhimillisiä voimavaroja koskevien yhteisöaloitteiden kaltaisten toimien lisäämistä; 49. Painottaa merkitystä, joka paikallisten ja alueellisten viranomaisten ja työmarkkinaosapuolten osallistumisen huomattavalla vahvistamisella on yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiselle, joka voi vain vahvistaa rahastojen ensisijaisena tavoitteena säilyvää taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta; 50. Kehottaa komissiota laatimaan viipymättä miesten ja naisten tasa-arvon huomioon ottamista kaikissa yhteisön politiikoissa koskevan tiedonantonsa mukaisesti toteuttamiskelpoisia käytännön ehdotuksia, jotta rakennerahastojen rahoitusta voitaisiin käyttää yhtäläisten mahdollisuuksien edistämiseen; viittaa tässä yhteydessä Belgian hallituksen kutsun perusteella Brysselissä 7. ja 8. maaliskuuta 1995 kokoontuneen eurooppalaisen konferenssin yhtäläisistä mahdollisuuksista rakennerahastoissa johtopäätöksiin; 51. Uskoo, että yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumisen sekä suunnittelu- että arviointivaiheessa on oltava ratkaiseva arviointiperuste; pyytää komissiota mukauttamaan arviointijärjestelmiä ja -menettelyitä viipymättä tämän tavoitteen mukaisiksi; 52. Pyytää näin ollen, että rakennerahastojen käyttöä lisättäisiin kehitettäessä infrastruktuuria ja riippuvaisessa asemassa olevien ihmisten tukipalveluja sekä tehtäessä sijoituksia yrityksiin, jotka järjestelemällä työntekoa eri tavalla edistävät työpaikkojen luomista ja työnteon ja perhe-elämän yhdistämistä, ja toteutettaessa toimenpiteitä yhteiskunnallisen rakenteiden eheyttämiseksi kaupunki- ja maaseutualueilla, mikä mahdollistaa sen, että naisten sosiaalinen eristäytyminen päättyy; 53. Odottaa seurantakomiteoiden arvioivan rakennerahastojen varainkäyttöä säännöllisin välein yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta ja tukevan aloitteita, jotka tähtäävät tämän tavoitteen toteutumiseen; 54. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle.