Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 /* KOM/2011/0928 lopullinen - 2011/0459 (COD) */





PERUSTELUT 1. EHDOTUKSEN TAUSTA 1.1. Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet EU:n politiikkojen toteuttaminen edellyttää vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja EU:n taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristötilanteesta sekä sen osa-alueista kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan tilastot ovat välttämättömiä, jotta Eurooppa olisi ymmärrettävä suurelle yleisölle ja jotta kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun EU:n nykytilanteesta ja tulevaisuudesta. Viime vuosina Euroopan tilastojärjestelmällä (ESS) on ollut useita haasteita. Ensinnäkin Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. Toiseksi tilastojen luonne on muuttunut – näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monipuolisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. Kolmanneksi uusien toimijoiden – mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa – ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on laatu ja varsinkin lyhyen aikavälin tilastojen osalta ajantasaisuus. Neljänneksi talousarvioihin liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että Euroopan tasolla ja tarve keventää yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle[1] ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi[2] käsitellään kaikkia näitä haasteita ja pyritään muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon ja ESS:n yhteisen strategian täytäntöönpano ovat Euroopan tilasto-ohjelman keskeisin osa. Tätä taustaa vasten Euroopan tilasto-ohjelmaa koskevan ehdotuksen tavoite on perustaa kattava ohjelma, joka tarjoaa yleiset puitteet Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle kaudella 2013–2017, ja ottaa samanaikaisesti käyttöön tilastojen uusi tuotantotapa edellä mainitun tiedonannon mukaisesti. 1.2. Yleinen tausta Monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustamisen oikeusperusta on Euroopan tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009[3] 13 artiklan 1 kohta. Asetuksen mukaan Euroopan tilasto-ohjelmassa vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä on tarkoitus määritellä prioriteetit Euroopan unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Näitä tarpeita on punnittava suhteessa voimavaroihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää EU:n tasolla ja kansallisesti, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin. Euroopan tilasto-ohjelman tavoitteet määritellään yksityiskohtaisesti vuotuisissa työohjelmissa asetuksen (EY) N:o 223/20093 mukaisesti. Ohjelman edistymisestä laaditaan välikertomus, ja ohjelmakauden päätyttyä laaditaan lopullinen arviointikertomus. 1.3. Voimassa olevat aiemmat säännökset Euroopan parlamentin ja neuvoston hyväksymä nykyinen yhteisön tilasto-ohjelma vuosiksi 2008–2012[4] on laatuaan seitsemäs. 1.4. Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Euroopan tilastojen pääasiallisena tarkoituksena on tuottaa eurooppalaisten politiikkojen kehittämisen, seurannan ja arvioinnin tueksi luotettavia, objektiivisia, vertailukelpoisia ja yhdenmukaisia tietoja. Tämä ehdotus on unionin painopistealueiden mukainen, sillä ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt tilastot myötävaikuttavat EU:n ensisijaisten politiikkojen toteuttamiseen. Tällaisia politiikkoja ovat esimerkiksi älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategia[5] ja muut politiikat, jotka kuuluvat komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014[6] (eli kestävä ja yhdennetty talouden hallinta, ilmastonmuutos, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio). 2. INTRESSITAHOJEN KUULEMISEN JA VAIKUTUSTEN ARVIOINNIN TULOKSET 2.1. Intressitahojen kuuleminen Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Ennen tämän ehdotuksen valmistelua Euroopan tilastojen käyttäjiä, eli komission pääosastoja, Euroopan keskuspankkia ja eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa[7], kuultiin heinäkuussa 2010 niiden tarpeista Euroopan tilastojen osalta kaudella 2013–2017. Jäsenvaltiot, EFTA-maat ja ehdokasmaat ovat olleet suoraan mukana ehdotuksen valmistelussa. Kuuleminen järjestettiin seuraavasti. Ensin tilastotarpeista kaudella 2013–2017 kuultiin heinäkuussa 2010 eri tilastoalojen johtajien ryhmää, joka edusti Euroopan tilastojen tuottajia eri tilastoaloilta. Tämän jälkeen 29. ja 30. syyskuuta 2010 pidetyssä pääjohtajien kokouksessa[8] kuultiin kansallisten tilastolaitosten pääjohtajia heidän prioriteeteistaan kaudella 2013–2017. ESS:n järjestämien sidosryhmien tilastotarpeita kaudella 2013–2017 koskevien kuulemisten pohjalta valmisteltiin ensimmäinen Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 luonnos sisäistä ja ulkoista lausuntokierrosta varten. Se esitettiin Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle (ESS-komitea) toukokuussa 2011. Samanaikaisesti kuultiin eurooppalaista tilastoja käsittelevää neuvoa-antavaa komiteaa, raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomiteaa ja ESS:n ohjelmatyötä ja koordinointia käsittelevää työryhmää. Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Tiivistelmä Euroopan tilastojen käyttäjien vastauksista Yhteensä 14 komission pääosastoa ja Euroopan keskuspankki vastasivat Eurostatin pyyntöön saada tietoja Euroopan tilastoja koskevista tarpeista kaudella 2013–2017. Useimmat esittivät tarkkoja vaatimuksia tilastoille, joita ne tarvitsevat vastuullaan olevien eurooppalaisten politiikkojen tueksi. Kaikkia näitä vaatimuksia ei mainita ehdotuksessa erikseen, mutta Eurostat on analysoinut ne huolellisesti ja ottanut ne huomioon muotoillessaan ohjelman tavoitteita. Tiivistelmä Euroopan tilastojen tuottajien vastauksista Kaiken kaikkiaan kuusi johtajien ryhmää (menettelyistä vastaava johtajien ryhmä, tieto- ja viestintätekniikan johtajien ryhmä, sosiaalitilastojen johtajat, alueellisten, spatiaalisten ja ympäristötilastojen ja -tilien johtajien ryhmä, maataloustilastokomitea ja yritystilastojen johtajien ryhmä) vastasi Eurostatin pyyntöön saada tietoja tilastotarpeista kaudella 2013–2017. Johtajien ryhmät korostivat, että uusien tilastojen kasvavan tarpeen ja käytettävissä olevien resurssien vähenemisen välille on luotava tasapaino. Tältä osin suositeltiin, että maksimoidaan olemassa olevien tietojen käyttö uusien tiedonkeruiden käynnistämisen sijaan, pidetään yhteyttä muihin tietojen toimittajiin olemassa olevan tiedon käytön optimoimiseksi, alennetaan vaadittujen tietojen tasoa, tehostetaan tiedonkeruuta käyttämällä nykyaikaisia tieto- ja viestintätekniikoita ja tarkastellaan eri säädösten johdonmukaisuutta sekä eriytetään tilastovälineet ja käyttäjät suorittamalla yksittäisiä tutkimuksia, jotka palvelevat useita tarkoituksia. Myös tarve vahvistaa Eurostatin tehtävää tilastotuotannon koordinoijana mainittiin. Nämä ja muut konkreettiset huomautukset on otettu mahdollisuuksien mukaan huomioon Euroopan tilasto-ohjelman tavoitteiden laadinnassa. Kansallisten tilastolaitosten pääjohtajien kokouksessa 29. ja 30. syyskuuta 2010 hyväksyttiin Euroopan tilasto-ohjelmassa ehdotettu toimintatapa ja ohjelman prioriteettialat sekä painotettiin, että ohjelman on oltava riittävän joustava, jotta siihen voidaan sisällyttää konkreettisia toimia vuosittaisen ohjelmasuunnittelun yhteydessä. Koska resursseihin kohdistuu rajoituksia sekä kansallisella että Euroopan tasolla ja hallinnollista rasitetta on edelleen kevennettävä, pääjohtajien kokouksessa korostettiin strategisen priorisoinnin merkitystä seuraavassa monivuotisessa ohjelmassa. Tiivistelmä tärkeimmistä huomautuksista ensimmäiseen Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 luonnokseen Ohjelman käsitteellinen lähestymistapa sai toukokuussa 2011 pidetyn ESS-komitean kokouksen yleisen tuen. Monet valtuuskunnat kiinnittivät huomiota ohjelman kunnianhimoisiin tavoitteisiin ja olivat huolestuneita erosta, joka kansallisen tason rajallisten resurssien ja ohjelmassa mainittujen uusien aloitteiden määrän välillä on. Vaikka todettiin, että ohjelman on oltava joustava, jotkin valtuuskunnat asettivat ohjelman yleisen luonteen ja yksityiskohtien puutteen kyseenalaiseksi ja korostivat ohjelman ja vuotuisten työohjelmien yhteensovittamisen merkitystä. Jotkin valtuuskunnat ilmaisivat epäilyksensä sen suhteen, onko realistisesti mahdollista rahoittaa uudet aloitteet Euroopan tilastojen uudesta tuotantotavasta syntyvällä tehokkuuden lisääntymisellä. Jotkut edustajat korostivat tarvetta miettiä muita keinoja tällaisten säästöjen aikaan saamiseksi (esimerkiksi priorisoinnin lisääminen, tehokkuuden parantaminen, hallinnollisten tietojen parempi hyödyntäminen, teknologian käytön tehostaminen ja hyvien toimintatapojen jakaminen). Jotkin valtuuskunnat painottivat sitä, että hallinnollisen rasitteen keventämisen tarvetta on syytä korostaa selvemmin, ja yksi valtuuskunta ehdotti, että priorisointia koskevaa osuutta voitaisiin vahvistaa esittämällä konkreettisia toimia. Monien valtuuskuntien mielestä laatumerkinnän osalta on syytä noudattaa varovaista lähestymistapaa; asiasta toivotaan perusteellista keskustelua. Useat valtuuskunnat kannattivat kumppanuuden vahvistamista ESS:ssä ja sen ulkopuolella ja korostivat yhteistyön lisäämisen merkitystä sekä ESS:n sisällä että Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja kansainvälisten järjestöjen kanssa. Edellä mainitut kohdat ovat yhdenmukaisia myös ohjelmatyötä ja koordinointia käsittelevän työryhmän kuulemisen tulosten kanssa. Myös suurin osa kansallisista tilastolaitoksista antoi yleisen tukensa Euroopan tilasto-ohjelmalle, mutta ne suhtautuivat varauksellisesti Euroopan tilastojen uutta tuotantotapaa koskevan tavoitteen muotoilemiseen ja lainsäädäntötoimiin. Tietyistä tilastoaloista esitettiin tarkempia huomautuksia, ja tiettyihin ohjelman osiin pyydettiin selvennystä. Eurostat on analysoinut kaikki Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 luonnoksesta annetut huomautukset, ja ne on otettu huomioon valmisteltaessa ohjelman tarkistettua versiota. Jotta Euroopan tilasto-ohjelma toimisi yleisenä, joustavana ja uuden kehityksen huomioon ottavana suunnitteluvälineenä, siinä kuvataan seuraavalla ohjelmakaudella saavutettavat strategiset tavoitteet ja tuotokset yleisellä tasolla. Euroopan tilasto-ohjelmassa sitoudutaan Eurostatin käyttöön ottamaan priorisointiin perustuvaan strategiseen toimintatapaan. Tässä toimintatavassa negatiivisten prioriteettien asettaminen on olennainen osa vuotuisten tilastoja koskevien työohjelmien valmistelua, ja siksi se tehdään Euroopan tilasto-ohjelman koko kauden osalta. Ohjelmassa vahvistetaan yleiset puitteet Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä varten määrittelemällä seuraavien viiden vuoden aikana toteutettavien toimien pääasialliset alat ja tavoitteet. Tavoitteet määritellään ja ohjelmoidaan tarkemmin vuotuisissa työohjelmissa. Näin luodaan selkeä yhteys Euroopan tilasto-ohjelman ja vuotuisten työohjelmien välille. Euroopan tilasto-ohjelma on uutta tuotantotapaa koskevan ESS:n yhteisen strategian mukainen, jonka ESS-komitea on jo hyväksynyt. Siihen ei ole lisätty uusia osa-alueita, ja Euroopan tilasto-ohjelma noudattaa strategian täytäntöönpanoa. 2.2. Asiantuntijatiedon käyttö Euroopan tilasto-ohjelman valmisteluprosessin aikana kuultiin myös ulkopuolisia asiantuntijoita. Lausuntoa ohjelmaluonnoksesta pyydettiin muun muassa eurooppalaiselta tilastoja käsittelevältä neuvoa-antavalta komitealta sekä raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealta. Eurooppalaisen tilastoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean ohjelmaluonnosta koskevassa lausunnossa kiinnitettiin huomiota resurssirajoitteisiin ja tarpeeseen työstää priorisointia negatiivisten prioriteettien kartoittamiseksi. Tässä yhteydessä komitea katsoi, että toimintaa on tehostettava lisäämällä teknologian käyttöä ja hyödyntämällä muita tarkoituksia varten kerättyjä tietoja, mutta totesi, että jäsenvaltioiden tilastojärjestelmien kehittyneisyyden eriasteisuus saattaa aiheuttaa ongelmia. Komitea korosti myös tietämyksen jakamisen merkitystä ja kehotti liittämään siihen kehittämistoimintaa, jolla voidaan alentaa uuden tutkimuksen kustannuksia. Lisäksi komitea painotti tietojen käytön maksimoinnin merkitystä ja olemassa olevan tiedon integrointia ja käyttöä. Raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitean ohjelmaluonnosta koskevassa lausunnossa tuettiin yleisesti ohjelmaa ja niitä tärkeimpiä prioriteetteja ja tavoitteita, joita raha-, rahoitus- ja maksutasetilastojen kehittämiselle ja koordinoinnille on asetettu. Komitea piti tilastoalojen välistä ja koko ESS:ää koskevaa integrointia tärkeänä moneen käyttötarkoitukseen soveltuvien tilastojen tuottamiseksi ja katsoi, että globalisoitumisilmiötä koskevia tilastotietoja on pyrittävä kehittämään. Se painotti myös hallinnollisten tietojen hyödyntämistä ja keskittymistä tiiviimmin eniten kasvaviin talouden osiin. Lisäksi komitea kannatti tilastotietojen yhdistämisen lisäämistä ja tietojen yhdistämistekniikoiden hyödyntämistä sekä tieto- ja viestintätekniikan standardityökalujen kehittämistä. Komitea korosti vielä yhteistyön vahvistamista Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteisten hankkeiden ja koordinoidun kehitystyön kautta. Eurostat on analysoinut kaikki ulkopuolisten asiantuntijoiden ohjelmaluonnoksesta antamat huomautukset, ja ne on otettu huomioon valmisteltaessa ohjelman tarkistettua versiota. 2.3. Vaikutusten arviointi Ohjelmasta on tehty ennakkoarviointi moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti, jotta asetetut tavoitteet saavutettaisiin tehokkaasti ja jotta talousarvioon liittyvät rajoitukset otettaisiin huomioon jo suunnitteluvaiheessa. Ennakkoarvioinnissa tunnistettiin neljä vaihtoehtoa: Ensimmäinen Euroopan tilasto-ohjelmaa koskeva vaihtoehto oli ehdottaa uuden viisivuotisen ohjelman perustamista vuosiksi 2013–2017. Nykyisessä yhteisön tilasto-ohjelmassa4 on viittaus seuraavan monivuotisen ohjelman kestoon: katettavassa kaudessa olisi huomioitava Euroopan parlamentin toimikausi. Euroopan parlamentin nykyinen toimikausi kestää heinäkuusta 2009 kesäkuuhun 2014. Seuraava kausi alkaa heinäkuussa 2014 ja päättyy kesäkuussa 2019. Koska nykyinen yhteisön tilasto-ohjelma 2008–2012 päättyy vuoden 2012 lopussa, olisi tarpeen valmistella uusi väliohjelma kahdeksi vuodeksi (2013–2014) tai jatkaa nykyistä ohjelmaa vuoteen 2014 saakka. Kolmas vaihtoehto olisi nollavaihtoehto, eli vuosille 2013–2017 ei valmisteltaisi eikä hyväksyttäisi lainkaan tilasto-ohjelmaa, ja neljäs vaihtoehto olisi, että tiedot toimittaisivat pääsääntöisesti muut tuottajat – ei välttämättä ESS. Pitkän harkinnan ja eri skenaarioiden analysoinnin jälkeen vaihtoehtojen määrä alennettiin vaikutusten arvioinnissa kolmeen. Näiden kolmen vaihtoehdon vaikutuksia ja seurauksia on tarkasteltu yksityiskohtaisesti. Kyseiset kolme vaihtoehtoa ja niiden arvioidut vaikutukset ovat seuraavat: Vaihtoehto 1: ”nolla-vaihtoehto”, ei Euroopan tilasto-ohjelmaa Ilman Euroopan tilasto-ohjelman oikeudellista kehystä komission eri yksiköt keräisivät ja/tai tuottaisivat Euroopan tilastot toisistaan riippumatta omia resurssejaan käyttäen ja saisivat apua ESS:n institutionaalisilta tuottajilta ja/tai yksityisiltä tuottajilta. Euroopan tason viisivuotisen ohjelman puuttuessa ei olisi myöskään pitkän aikavälin suunnittelua, joka on ehdoton edellytys tilastotietojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle. Ilman Euroopan tilasto-ohjelmaa määritettyjen tavoitteiden saavuttaminen on epätodennäköistä. Tällöin ei olisi olemassa oikeudellista kehystä Euroopan tilastojen tuottamiselle, eikä käytössä olisi myöskään toimintamäärärahoja. Tilastojen käyttäjien (komission pääosastot, EKP jne.) olisi itse tuotettava tai hankittava tilastot, mikä tapahtuisi koordinoimattomasti ja tehottomasti, eikä Euroopan tilastojen laatua varmistettaisi yhteisesti sovitulla tavalla. Ohjelman puuttuessa ei ole myöskään talousarviota, eikä tilastojen tuottamista suunniteltaisi yleisellä tasolla. Tämä lisäisi myös yksityishenkilöiden, kotitalouksien ja yritysten sekä ESS:n institutionaalisten tilastojen tuottajien vastausrasitetta. Vaihtoehto 2: Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 on yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 toisinto Tässä vaihtoehdossa ohjelma kattaisi samat tilastot kuin nykyinen yhteisön tilasto-ohjelma. Tätä voitaisiin pitää perusskenaariona, johon muita vaihtoehtoja verrataan. Toimitetut tilastot vastaisivat kauden 2008–2012 poliittisia tarpeita, eikä niissä otettaisi huomioon uutta kehitystä tai Euroopan unionin ensisijaisten politiikkojen tarpeita, kuten älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategiaa tai muita politiikoita, jotka kuuluvat komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014. Lisäksi tilastot tuotettaisiin ”savupiippu”-mallin[9] mukaisesti eli hyödyntämättä Euroopan tilastojen uutta tuotantotapaa, jolla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua. Vaihtoehto 3: perustetaan uusi viisivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma Ehdotettaisiin uutta viisi vuotta kestävää Euroopan tilasto-ohjelmaa vuosiksi 2013–2017. Tässä vaihtoehdossa Euroopan tilastot vastaisivat paremmin käyttäjien tarpeita. Niiden laadunvarmistuksesta olisi sovittu, ja tilastojen tuottaminen olisi kustannustehokkaampaa uuden tuotantotavan ansiosta. Euroopan tilasto-ohjelmalle 2013–2017 määritetyt tavoitteet ovat komission strategisten painopistealueiden mukaisia, ja niillä vastataan Euroopan tilastojärjestelmän tulevien vuosien haasteisiin. 2.3.4. Tiivistelmä riskeistä Vaihtoehdon 1 riskit ovat suuret, koska tällöin Euroopan tilastojen tuottamiselle ei olisi olemassa oikeudellista kehystä, eikä tilastojen laatua ja tilastotuotannon tehokkuutta voitaisi varmistaa. Tällöin eri tuottajat tuottaisivat tilastot koordinoimattomasti. Vaihtoehdon 2 riskit liittyvät siihen, että tuotetut tilastot vastaisivat osittain vanhentuneita poliittisia prioriteetteja. Ne tuotettaisiin perinteisesti, eli tuotannossa ei hyödynnettäisi Euroopan tilastojen uutta tuotantotapaa, jolla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua. Riittämättömien tilastojen kustannukset olisivat huomattavat. Vaihtoehtoon 3 liittyviä riskejä pidetään varsin vähäisinä, koska tällöin Euroopan tilastot tuotettaisiin voimassa olevan oikeudellisen kehyksen puitteissa, eli tilastojen laatu ja tuotannon tehokkuus varmistuisi, koska Euroopan tilastot kehitetään, kerätään ja levitetään koordinoidusti. 2.3.5. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto Paras vaihtoehto näyttää olevan vaihtoehto 3 eli uuden viisivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 perustaminen, koska se on ainoa vaihtoehto, jolla voidaan saavuttaa kaikki määritellyt tavoitteet eli i) tuottaa laadukkaita tilastoja, jotka vastaavat käyttäjien tarpeita kattavuuden, ajantasaisuuden, vertailukelpoisuuden ja luotettavuuden suhteen, ii) tuottaa tilastotietoa kustannustehokkaasti ja iii) keventää vastaajien hallinnollista ja vastausrasitetta. Tästä syystä se on kolmesta vaihtoehdosta ainoa, jolla voidaan vastata tyydyttävästi kaikkiin Euroopan tilastojärjestelmän haasteisiin. Tämän skenaarion mukaan seuraava Euroopan tilasto-ohjelma käynnistyy 1. tammikuuta 2013 ja päättyy 31. joulukuuta 2017. 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN SISÄLTÖ 3.1. Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Ehdotuksella perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma vuosiksi 2013–2017. Ohjelmassa vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä toteutettavien toimien pääasialliset alat ja tavoitteet ohjelmakaudella. 3.2 Oikeusperusta Euroopan tilastojen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 338 artikla. Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen unionin toiminnan kannalta tarpeellisten tilastojen tuottamiseen liittyvistä toimenpiteistä. Kyseisessä artiklassa vahvistetaan Euroopan tilastojen tuottamiseen liittyvät vaatimukset ja todetaan, että tilastojen laatimisessa on noudatettava puolueettomuutta, luotettavuutta, objektiivisuutta, tieteellistä riippumattomuutta, kustannustehokkuutta ja tilastosalaisuutta. 3.3 Toissijaisuusperiaate Toissijaisuusperiaatetta sovelletaan, koska asia, jota ehdotus koskee, ei kuulu EU:n yksinomaiseen toimivaltaan. Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toiminnan tavoitetta, joka on Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 avulla, vaan se voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla Euroopan unionin säädöksen pohjalta. Vain komissio voi huolehtia tilastotietojen riittävästä yhdenmukaistamisesta Euroopan tasolla kaikilla tämän säädöksen kattamilla tilastoaloilla jäsenvaltioiden suorittaessa varsinaisen tiedonkeruun. Euroopan unioni voi näin ollen toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. 3.4 Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa säädetään vain vähimmäisvaatimuksista päätöksen tavoitteen saavuttamiseksi eikä ylitetä sitä, mikä on tämän vuoksi tarpeen. Ehdotuksessa määritetään tavoitteet viisivuotiskaudeksi. Nämä tavoitteet määritellään ja ohjelmoidaan tarkemmin komission vuotuisissa tilastoja koskevissa työohjelmissa, jotka laaditaan läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja hyväksytään ESS-komitean lausunto huomioon ottaen. Lisäksi uusista tilastovaatimuksista säädetään erityislainsäädännöllä, jonka laadinnassa jäsenvaltiot ovat suoraan mukana jo varhaisessa vaiheessa. 3.5 Sääntelytavan valinta Ehdotettu säädöslaji: asetus. Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi seuraavista syistä: Kun otetaan huomioon ehdotuksen tavoite ja sisältö, sopivin sääntelytapa on asetus. 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET EU:n talousarviosta koko ohjelmakauden 2013–2017 aikana käytettävä kokonaismäärä on 299,4 miljoonaa euroa (käypinä hintoina), josta 57,3 miljoonaa euroa kohdennetaan ohjelmakaudelle 2007–2013 ja 242,1 miljoonaa euroa ohjelmakaudelle 2014–2017. 5. LISÄTIEDOT Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislauseke Ehdotus sisältää uudelleentarkastelu- ja raukeamislausekkeen. Euroopan talousalue Ehdotettu säädös koskee ETA-sopimuksen soveltamisalaan kuuluvaa alaa, minkä vuoksi se on ulotettava koskemaan Euroopan talousaluetta. 2011/0459 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 338 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009[10] mukaisesti olisi perustettava monivuotinen Euroopan tilasto-ohjelma, jossa vahvistetaan EU:n toimien rahoittamista koskevat puitteet. (2) Asetuksen mukaan Euroopan tilasto-ohjelmassa vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä toteutettavien toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Siinä olisi määriteltävä prioriteetit Euroopan unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Tarpeita olisi punnittava suhteessa voimavaroihin, joita tarvittavien tilastojen toimittaminen edellyttää unionin ja kansallisella tasolla, sekä vastausrasitteeseen ja vastaajalle aiheutuviin kustannuksiin. (3) Euroopan tilastojen kehittäminen, tuottaminen ja levittäminen olisi toteutettava monivuotisen ohjelman oikeudellisen kehyksen puitteissa Euroopan tilastojärjestelmässä Euroopan unionin tilastoviranomaisen – eli komission (Eurostat) – ja kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten tiiviillä ja koordinoidulla yhteistyöllä[11]. (4) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategian[12] ja sen lippulaivahankkeiden sekä muiden komission strategisiin painopistealueisiin kuuluvien politiikkojen (esimerkiksi kestävä ja yhdennetty talouden hallinta, ilmastonmuutos, uudistettu maatalouspolitiikka, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio[13]) mukaisesti ohjelmassa kehitettyjen, tuotettujen ja levitettyjen tilastojen olisi myötävaikutettava Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanoon, ja niitä olisi edistettävä ohjelmasta rahoitettavilla toimilla, joissa Euroopan unioni voi tuoda selvää lisäarvoa. (5) Viime vuosina Euroopan tilastojärjestelmällä (ESS) on ollut useita haasteita. – Ensinnäkin Euroopan tilastojen tarve on kasvanut jatkuvasti, ja on epätodennäköistä, että kehityksen suunta muuttuu tulevaisuudessa. – Toiseksi tilastojen luonne on muuttunut – näyttöön perustuva päätöksenteko edellyttää tilastoja, jotka täyttävät niiden erityistarkoituksiin liittyvät laatuvaatimukset. Myös useampia politiikanaloja tukevien monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen tarve kasvaa. – Kolmanneksi uusien toimijoiden – mukaan lukien ne, jotka tarjoavat tietoa lähes reaaliajassa – ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille tarkoittaa sitä, että ESS:n ensisijainen tavoite tulevaisuudessa on korkea laatu ja varsinkin lyhyen aikavälin tilastojen ajantasaisuus. – Neljänneksi talousarvioon liittyvät rajoitukset sekä kansallisella että Euroopan tasolla ja tarve keventää yrityksille ja kansalaisille aiheutuvaa rasitetta tekevät tilanteesta vielä haastavamman. Komission tiedonannossa Euroopan parlamentille ja neuvostolle EU:n tilastojen uusi tuotantotapa: visio tulevalle vuosikymmenelle[14] ja ESS:n strategiassa sen täytäntöönpanemiseksi[15] käsitellään kaikkia näitä haasteita ja pyritään muokkaamaan ESS:n työskentelytapaa tehokkaammaksi ja joustavammaksi. Kyseisen tiedonannon täytäntöönpano on Euroopan tilasto-ohjelman keskeisin osa. (6) Euroopan tilastojen tuottamiseen käytettävissä olevien kansallisten ja eurooppalaisten tuottajien rajallisten resurssien ja tilastojen kasvavan tarpeen sovittamiseksi paremmin yhteen komission vuotuisia tilastoja koskevia työohjelmia – joissa monivuotinen ohjelma esitetään tarkemmin – valmisteltaessa tilastoihin liittyviä prioriteetteja olisi tarkasteltava perusteellisesti, jotta vähemmän tärkeitä vaatimuksia voidaan poistaa ja olemassa olevia prosesseja yksinkertaistaa säilyttäen kuitenkin virallisten tilastojen korkeat laatustandardit. Myös vastaajille aiheutuva rasite olisi otettava huomioon, olivatpa vastaajat yrityksiä, keskus-, alue- tai paikallishallinnon yksiköitä, kotitalouksia tai yksityishenkilöitä. (7) Tältä osin taloudellinen taakka olisi jaettava kohtuullisesti Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden kesken. Tällä asetuksella kohdennettujen määrärahojen lisäksi kansallisten tilastolaitosten ja muiden kansallisten viranomaisten olisi saatava kansallisella tasolla käyttöönsä asianmukaiset määrärahat, jotta ne voivat toteuttaa yksittäiset tilastotoimet tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi. (8) Tämän asetuksen mukaisten Euroopan tilastojen kehittämisessä, tuottamisessa ja levittämisessä kansallisten ja eurooppalaisten tilastoviranomaisten olisi noudatettava Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteita, jotka ovat 25 päivänä toukokuuta 2005 annetun kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuutta, koskemattomuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevan komission suosituksen ja komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle 15 päivänä huhtikuuta 2011 antaman tiedonannon Eurooppalaisten tilastojen laadunhallinnan tehostaminen[16] liitteenä. (9) Euroopan tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklan mukaisesti yhteistyöverkostojen tukemiseksi olisi luotava riittävä rahoitusrakenne. (10) Olisi säädettävä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden, jäljempänä ’EFTAn ETA-maat’, mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan. Lisäksi olisi säädettävä siitä, että ohjelmaan voivat osallistua myös muut maat, etenkin Euroopan unionin naapurimaat, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja unioniin liittymässä olevat maat. (11) Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä olisi tarvittaessa edistettävä yhteistyötä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa ottaen huomioon mahdolliset asiaan liittyvät sopimukset näiden maiden ja unionin välillä. (12) Jotta päätöksiä komission hyväksymistä ohjelman täytäntöönpanoon liittyvistä vuotuisista työohjelmista voidaan pitää Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen […] [uusi varainhoitoasetus] [] artiklan mukaisina rahoituspäätöksinä, niissä on vahvistettava saavutettavat tavoitteet, odotetut tulokset ja toteutustapa sekä rahoitusosuudet. Työohjelmiin olisi lisäksi sisällyttävä kuvaus rahoitettavista toimista, kullekin toimelle alustavasti kohdennettava rahoitusosuus ja alustava toteutusaikataulu. Avustusten osalta on esitettävä prioriteetit, olennaiset arviointiperusteet ja yhteisrahoituksen enimmäisosuus. (13) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on vuosia 2013–2017 koskevan unionin tilasto-ohjelman perustaminen, vaan se voidaan toteuttaa tehokkaammin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen kyseisen tavoitteen saavuttamiseksi. (14) Moitteettoman varainhoidon periaatteen mukaisesti on suoritettu ennakkoarviointi sen varmistamiseksi, että tällä asetuksella perustettavassa ohjelmassa keskitytään saavuttamaan tavoitteet tehokkaasti ja että ohjelmaan sisällytetään talousarvioon liittyvät rajoitukset jo sen suunnitteluvaiheessa. Ohjelman perusteella toteutettujen toimenpiteiden kantavuutta ja vaikutuksia olisi seurattava ja arvioitava säännöllisesti, myös käyttämällä riippumattomia ulkopuolisia arvioijia. Ohjelman arvioimiseksi on määritelty mitattavia tavoitteita ja kehitetty indikaattoreita. (15) Tässä asetuksessa osoitetaan ohjelman koko keston ajaksi määrärahat, joita budjettivallan käyttäjä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[17] 37 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuotuisessa talousarviomenettelyssä. (16) Euroopan unionin taloudellisia etuja olisi menojen hallinnoinnin kaikissa vaiheissa suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin seuraamukset. (17) Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti Euroopan tilasto-ohjelman luonnos on toimitettu ennakkotarkastelua varten Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevälle komitealle, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 234/2008/EY[18] perustetulle eurooppalaiselle tilastoja käsittelevälle neuvoa-antavalle komitealle ja neuvoston päätöksellä 2006/856/EY[19] perustetulle raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomitealle, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen Perustetaan Euroopan tilasto-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudeksi 2013–2017. 2 artikla Lisäarvo Ohjelman lisäarvo muodostuu sen varmistamisesta, että Euroopan tilastot antavat juuri niitä tietoja, joita unionin politiikkojen suunnittelussa, seurannassa ja arvioinnissa tarvitaan. Lisäksi ohjelmalla tehostetaan resurssien käyttöä tukemalla toimia, joiden avulla edistetään yhdenmukaistettujen, vertailukelpoisten ja luotettavien tilastotietojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä. 3 artikla Soveltamisala 1. Tällä asetuksella vahvistetaan Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämisestä koskevat ohjelmapuitteet, suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet vuosiksi 2013–2017 Euroopan tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 13 ja 14 artiklan mukaisesti. 2. Ohjelma ei kata toimenpiteitä, jotka kuuluvat Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan[20], jäljempänä ’MEETS-ohjelma’, kyseisen ohjelman päättymiseen, eli 31 päivään joulukuuta 2013 asti, mutta se sisältää yritys- ja kauppatilastoihin liittyviä tavoitteita, jotka on tarkoitus toteuttaa vuosina 2014–2017. 4 artikla Tavoitteet 1. Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on korkealaatuisten Eurooppaa koskevien tilastojen johtava tuottaja. 2. Kaikissa ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavissa tilastotoimissa pyritään seuraaviin erityistavoitteisiin: – Tavoite 1: Tuotetaan laadukkaita ja prioriteettien mukaisia tilastotietoja Euroopan unionin politiikkojen kehittämisen, seuraamisen ja arvioimisen tueksi. – Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua. – Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella ESS:n tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana. 3. Tässä artiklassa tarkoitetut tavoitteet ja ohjelman täytäntöönpanon seurantaan liittyvät indikaattorit määritellään tarkemmin liitteessä. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti tavoitteista laaditaan yksityiskohtaiset vuotuiset suunnitelmat, joissa priorisointimekanismilla on tärkeä osa. Tavoitteiden saavuttamiseksi tehdään tiivistä ja koordinoitua yhteistyötä Euroopan tilastojärjestelmässä, joka on unionin tilastoviranomaisen ja kansallisten tilastolaitosten sekä muiden kansallisten viranomaisten kumppanuus. 5 artikla Tilastojen hallinnointi ja laatu Ohjelma pannaan täytäntöön Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen periaatteiden mukaisesti, ja tavoitteena on tuottaa ja levittää korkealaatuisia ja yhdenmukaistettuja Euroopan tilastoja ja varmistaa Euroopan tilastojärjestelmän moitteeton toiminta kokonaisuudessaan. Euroopan tilastojärjestelmän hyvän koordinoinnin ja tehokkaan priorisoinnin varmistamiseksi toteutetaan asianmukaisia toimenpiteitä, jotta kevennetään vastaajille aiheutuvaa hallinnollista rasitetta. Kansallisten viranomaisten ja unionin tilastoviranomaisten on varmistettava, että Euroopan tilastot ovat eurooppalaisten laatustandardien mukaisia ja että ne vastaavat Euroopan unionin institutionaalisten käyttäjien, kansallisten viranomaisten, alueellisten viranomaisten, tutkimuslaitosten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, yritysten ja laajan yleisön tarpeita. 6 artikla Rahoitus 1. Ohjelman täytäntöönpanon rahoituskehykseksi vahvistetaan 299,4 miljoonaa euroa, josta 57,3 miljoonaa euroa kohdennetaan ohjelmakaudelle 2007–2013 ja 242,1 miljoonaa euroa ohjelmakaudelle 2014–2017. 2. Komissio panee unionin rahoitustuen täytäntöön Euroopan unionin vuotuiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU) N:o XX/2012 mukaisesti. 3. Tällä asetuksella osoitetun rahoituksen lisäksi ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteutettavien yksittäisten tilastotoimien – etenkin niiden, jotka toteutetaan kansallisten tilastolaitosten tai muiden kansallisten viranomaisten ja komission (Eurostat) välisillä sopimuksilla – on saatava asianomaista rahoitusta kansallisella tasolla. 7 artikla Hallinnollinen ja tekninen apu Ohjelmaa varten osoitettavilla määrärahoilla voidaan kattaa kuluja, jotka liittyvät ohjelman hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämiin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, kuten tutkimuksiin, asiantuntijoiden kokouksiin ja tilastoalan asiantuntijoiden kulujen korvaamiseen ja tiedotus- ja viestintätoimintaan, sekä kuluja, jotka liittyvät tietojen käsittelyyn ja vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin, ja muita mahdollisia teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. 8 artikla Vuotuiset työohjelmat Komissio hyväksyy ohjelman täytäntöönpanemiseksi vuotuiset työohjelmat, jotka ovat asetuksen (EY) N:o 223/2009 17 artiklan vaatimusten mukaisia ja joissa vahvistetaan saavutettavat tavoitteet ja odotetut tulokset. 9 artikla Tukimuodot Unionin rahoitusosuus voidaan myöntää joko avustuksina tai julkisia hankintoja koskevina sopimuksina tai minä tahansa muuna tukena, joka on tarpeen 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. 10 artikla Tukikelpoiset toimet 1. Unionin rahoitusosuudella tuetaan 3 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevia toimia. Ensisijaisesti tuetaan toimia, joista Euroopan unioni saa huomattavaa lisäarvoa 2 artiklan mukaisesti. 2. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 15 artiklassa tarkoitettua yhteistyöverkostojen rahoitusta voidaan myöntää toiminta-avustuksina, ja se voi kattaa 95 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 3. Tarvittaessa toiminta-avustuksia voidaan myöntää 11 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen järjestöjen toimintaan, jolloin ne voivat kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 4. Jäsenvaltioille voidaan korvata tutkimuksiin perustuvien toimien suorittamisesta aiheutuvia kuluja silloin, kun täydelliset tutkimustulokset toimitetaan komissiolle; korvaus maksetaan kertasuorituksena tietokokonaisuutta kohti, ja kertasuorituksen enimmäismäärä määritellään kullekin tutkimukselle erikseen. Komissio määrittelee enimmäismäärät ottaen huomioon tutkimuksen vaikeusasteen. 11 artikla Edunsaajat, jotka voivat hakea avustuksia 1. Asetuksen (EY) N:o 223/2009 5 artiklan 3 kohdan mukaisesti siinä määritetyille edunsaajille voidaan myöntää avustuksia ilman ehdotuspyyntöä. 2. Yhteistyöverkostot voivat käsittää 1 kohdassa tarkoitettuja edunsaajia ja muita elimiä ilman ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen mukaisesti. 3. Edellä 10 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja toiminta-avustuksia voidaan myöntää järjestöille, jotka täyttävät kaikki seuraavat kriteerit: (a) Järjestöt ovat voittoa tavoittelemattomia sekä teollisuudesta, kaupasta ja elinkeinoelämästä riippumattomia eikä niillä ole muita eturistiriitoja, ja niiden päätavoitteet ja toimet liittyvät Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen täytäntöönpanon edistämiseen ja tukemiseen sekä tehokkuuden lisäämiseen ja laadun parantamiseen Euroopan tasolla tähtäävien Euroopan tilastojen uusien tuotantotapojen täytäntöönpanemiseen. (b) Järjestöt ovat toimittaneet komissiolle tyydyttävän selvityksen jäsenistään, sisäistä säännöistään ja rahoituslähteistään. 12 artikla Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Komissio varmistaa asianmukaisin toimenpitein, että tämän asetuksen mukaisesti rahoitettavia toimia toteutettaessa unionin taloudellisia etuja suojataan petoksia, lahjontaa ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja, jos sääntöjenvastaisuuksia havaitaan, perimällä aiheettomasti maksetut määrät takaisin sekä soveltuvin osin käyttämällä tehokkaita, oikeasuhteisia ja ennalta ehkäiseviä seuraamuksia. 2. Komissiolla ja sen edustajilla sekä tilintarkastustuomioistuimella on valtuudet tehdä kaikkien unionilta tämän asetuksen mukaisesti rahoitusta saaneiden avustuksensaajien, toimeksisaajien ja alihankkijoiden osalta asiakirjoihin perustuvia ja paikalla suoritettavia tarkastuksia. Euroopan petostentorjuntavirasto, jäljempänä ’OLAF’, voi asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96 säädettyjen menettelyjen mukaisesti tehdä niihin talouden toimijoihin kohdistuvia paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, joille on suoraan tai välillisesti myönnetty asianomaista rahoitusta, selvittääkseen, onko tämän asetuksen mukaiseen avustussopimukseen tai päätökseen taikka sopimukseen liittynyt unionin taloudellisia etuja vahingoittavia petoksia, lahjontaa tai muuta laitonta toimintaa. Tämän asetuksen täytäntöönpanosta seurauksena olevissa kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa tehdyissä yhteistyösopimuksissa, avustussopimuksissa, avustuspäätöksissä ja sopimuksissa on nimenomaisesti annettava komissiolle, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille valtuudet tehdä tällaisia tarkastuksia sekä paikalla suoritettavia todentamisia ja tarkastuksia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta ensimmäisen ja toisen alakohdan soveltamista. 13 artikla Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan Euroopan tilasto-ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat: (a) EFTAn ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti; (b) maat, joihin sovelletaan Euroopan unionin naapuruuspolitiikkaa, Euroopan unionin jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu niistä yleisperiaatteista, jotka koskevat näiden maiden osallistumista unionin ohjelmiin, tehdyissä asianomaisissa kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa. 14 artikla Kertomukset 1. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman edistymisestä välikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2015. 2. Kuultuaan Euroopan tilastojärjestelmää käsittelevää komiteaa komissio esittää ohjelman täytäntöönpanosta lopullisen arviointikertomuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2018 loppuun mennessä. 15 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty […] Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja LIITE Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 infrastruktuuri ja tavoitteet Johdanto EU:n politiikkojen toteuttaminen edellyttää vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja EU:n taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja ympäristötilanteesta sekä sen osa-alueista kansallisella ja alueellisella tasolla. Euroopan tilastot ovat välttämättömiä, jotta Eurooppa olisi ymmärrettävä suurelle yleisölle ja jotta kansalaiset voivat osallistua demokraattiseen prosessiin ja keskusteluun EU:n nykytilanteesta ja tulevaisuudesta. Euroopan tilasto-ohjelma tarjoaa oikeudellisen kehyksen Euroopan tilastojen kehittämiselle, tuottamiselle ja levittämiselle kaudella 2013–2017. Euroopan tilastojärjestelmä kehittää, tuottaa ja levittää Euroopan tilastoja tiiviissä ja koordinoidussa yhteistyössä tämän oikeudellisen kehyksen puitteissa. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategian ja sen lippulaivahankkeiden sekä muiden komission strategisiin painopistealueisiin kuuluvien politiikkojen mukaisesti ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt tilastot myötävaikuttavat Euroopan unionin politiikkojen täytäntöönpanoon. Koska Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 on monivuotinen ohjelma, joka kestää viisi vuotta, ja koska Euroopan tilastojärjestelmä pyrkii säilyttämään asemansa keskeisenä tilastoalan toimijana, ohjelman soveltamisala ja tavoitteet ovat kunnianhimoisia. Ohjelman täytäntöönpanossa noudatetaan kuitenkin asteittaista etenemistapaa. Tilastoinfrastruktuuri Euroopan tilasto-ohjelmalla luodaan tilastotietoja koskeva infrastruktuuri. Infrastruktuuri on suunniteltava siten, että sen avulla voidaan hyödyntää eri sovelluksia laajasti ja tehokkaasti. Päätökset Euroopan tilastojen tuottamisesta perustuvat politiikan suunnitteluun. Tilastojen olisi kuitenkin oltava myös muiden päättäjien, tutkijoiden, yritysten ja Euroopan kansalaisten käytössä, sillä ne ovat kansalaisten ja yritysten maksamia julkisia hyödykkeitä, joista myös niiden olisi hyödyttävä. Jotta infrastruktuuri täyttäisi nämä vaatimukset, se on suunniteltava käsitteellisesti vakaaksi siten, että se soveltuu moniin käyttötarkoituksiin ja että se voidaan mukauttaa joustavasti käyttäjien kehittyviin tarpeisiin tulevaisuudessa. Tilastotietoja koskeva infrastruktuuri esitetään seuraavassa. TILASTOTIETOJEN INFRASTRUKTUURI Selitykset Tiedot: tilastoviranomaisten perinteisin tilastotoimin keräämät tiedot (otantatutkimukset, väestönlaskennat jne.) / muista lähteistä peräisin olevat tiedot, joita käytetään uudelleen tilastotarkoituksiin. Näitä tietoja muokataan palvelemaan eri politiikanalojen tarpeita, esimerkiksi työmarkkinoita, maahanmuuttoa tai maataloutta. Termi sisältää myös hallinnollisia tarkoituksia varten kerätyt tiedot, joita tilastoviranomaiset käyttävät tilastotarkoituksiin (niihin viitataan yleensä hallinnollisista lähteistä saatuina tietoina). Tilinpitojärjestelmät: yhdenmukaiset ja integroidut tilit, taseet ja taulukot, jotka perustuvat kansainvälisesti sovittuihin sääntöihin. Tilinpitopuitteilla varmistetaan johdonmukaisuuden ja vertailukelpoisuuden korkea aste; tilastotiedot voidaan koota yhteen ja esittää muodossa, joka on suunniteltu analysointia ja päätöksentekoa varten. Indikaattorit: indikaattori on keskeiseen tekijään tai ilmiöön liittyvää tiivistettyä tietoa, ja se johdetaan havaituista tosiseikoista. Indikaattoreita voidaan käyttää suhteellisten asemien kuvaamiseen tai osoittamaan myönteistä tai kielteistä muutosta. Indikaattorit ovat yleensä suora panos EU:ta ja globaaleja politiikoita varten. Strategisilla politiikanaloilla niillä on suurta merkitystä tavoitteiden asettelussa ja tavoitteiden saavuttamisen seurannassa. Tämän yleisjärjestelmän lisäksi Euroopan tilasto-ohjelmassa erotellaan lisäksi kolme tilastotietoryhmää, jotka ovat elinkeinoelämä, kansalaisten Eurooppa sekä geospatiaaliset, ympäristö-, maatalous- ja muut toimialatilastot. EU:n ja tärkeimmät globaalit politiikat määrittävät ne tilastotarpeet, joihin Euroopan tilasto-ohjelma vastaa muokatuilla rakenteilla ja niitä vastaavilla tuotantoprosesseilla. Sen vuoksi kaikki EU:n ja globaalit politiikat näkyvät tilastoinfrastruktuurin eri osa-alueissa ja niiden tarpeet katetaan ohjelman erityistoimilla. Tulevina vuosina määritetyt uudet politiikat katetaan perustamalla uusia indikaattoreiden/tilien johdannaisia, jotka perustuvat kolmen pilarin sisällä tuotettuihin tilastotietoihin. TILASTOTIEDOT – RAKENNE JA DYNAMIIKKA Tavoitteet Ohjelman yleistavoite on, että Euroopan tilastojärjestelmä on Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tilastojen johtava tuottaja, ja se saavutetaan seuraavilla erityistavoitteilla: – Tavoite 1: Tuotetaan laadukkaita ja prioriteettien mukaisia tilastotietoja Euroopan unionin politiikkojen kehittämisen, seuraamisen ja arvioimisen tueksi. – Tavoite 2: Pannaan täytäntöön Euroopan tilastojen uudet tuotantotavat, joilla pyritään lisäämään tehokkuutta ja parantamaan laatua. – Tavoite 3: Vahvistetaan kumppanuutta Euroopan tilastojärjestelmässä ja sen ulkopuolella ESS:n tuottavuuden lisäämiseksi ja johtavan aseman takaamiseksi maailmanlaajuisesti virallisten tilastojen tuottajana. Erityistavoitteet on jaettu jäljempänä kuvattuihin prioriteettialueisiin. Tavoitetta 1 koskee kohta ”I. Tilastotuotokset”, tavoitetta 2 kohta ”II. EU:n tilastojen tuotantotavat” ja tavoitetta 3 kohta ”III. Kumppanuus”. I. TILASTOTUOTOKSET INDIKAATTORIT 1.1. EUROOPPA 2020 -STRATEGIA Kesäkuussa 2010 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston hyväksymä älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategia vaikuttaa merkittävästi Euroopan unionin strategisiin linjauksiin ja kansallisiin politiikkoihin tulevina vuosina. Strategiaan kuuluu useita yleisiä tavoitteita ja lippulaivahankkeita, joille ESS laatii tilastoindikaattorit monilla aloilla (esimerkiksi innovoinnin ja tutkimuksen ja kehittämisen edellytysten parantaminen, työllisyyden edistäminen, ilmastonmuutokseen ja energiaan liittyvien EU:n tavoitteiden saavuttaminen, resurssitehokkuus, koulutustason parantaminen, mukaan lukien oppimiseen liittyvä liikkuvuus, aktiivisena ja terveenä ikääntyminen ja yhteiskunnallisen osallisuuden edistäminen vähentämällä köyhyyttä). Tavoite: Tuotetaan laadukkaita tilastotietoja, joilla seurataan älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategian täytäntöönpanoa. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Päivitetään Eurooppa 2020 ‑strategian yleistavoitteita koskevat indikaattorit (työllisyyden, tutkimuksen ja kehittämisen, innovoinnin, energian/ilmastonmuutoksen, koulutuksen, ympäristön, sosiaalisen suojelun ja yhteiskunnallisen osallisuuden aloilla) ja asetetaan ne saataville Eurostatin verkkosivuilla. · Laaditaan tilastoja Eurooppa 2020 ‑strategiaan kuuluvien lippulaivahankkeiden täytäntöönpanon seuraamisen tueksi. · Kehitetään lisäindikaattoreita Euroopan unionin talous-, sosiaali- ja ympäristöpolitiikan ennakko- ja jälkiarviointia varten. 1.2. TALOUDEN HALLINTA Rahoitusmarkkinoiden kriisi ja kireä tilanne ovat korostaneet tarvetta vahvistaa unionin talouden hallintaa. EU on jo ottanut talouden hallinnan ja koordinoinnin saralla merkittäviä askelia, joista osalla on suuria vaikutuksia tilastoalaan jo käynnissä olevien tilastotoimien lisäksi. Tavoite: Kehitetään uusia ja parannetaan vanhoja tilastotietoja, jotka ovat olennaisia EU:n päätöksentekijöille ja suurelle yleisölle ja liittyvät EU:n yhdennetyn talouden hallinnan vahvistamiseen ja seurantasykliin, jolla integroidaan vakaus- ja kasvusopimus ja talouspolitiikka. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tuotetaan tilastomateriaalia makrotalouden epätasapainoa kuvaavaa tulostaulua ja sen analysointia varten. · Tuotetaan tilastomateriaalia vakaus- ja kasvusopimuksen tehostamiseksi. · Luodaan kilpailukyvyn kehittymistä ja saavutettua kilpailukykyä mittaavat indikaattorit. · Otetaan tuotantoketjussa käyttöön tehokas laadunhallinta, joka kattaa myös julkisyhteisöjen rahoitusta koskevat lähdetiedot ja niiden perustana olevat jäsenvaltioiden työnkulut. Tavoite: Tuotetaan eurooppalaisille päättäjille luotettavia tilastoja ja indikaattoreita hallinnollisiin ja sääntelytarkoituksiin sekä erityisten EU:n poliittisten sitoumusten seuraamiseen. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Määritellään hallinnollisiin ja sääntelytarkoituksiin tuotettujen tilastojen soveltamisala ja sovitaan siitä käyttäjien kanssa, mukaan lukien alv- ja BKTL-perusteisia omia varoja koskevien tilastojen seuranta, rakennerahastot sekä EU:n henkilöstösääntöjen mukaiset palkka- ja eläkevaatimukset sekä matkakorvauksia koskevat kaksivuotiset laskelmat. · Määritellään, toteutetaan ja selvitetään näitä indikaattoreita koskevat tehokkaat laadunhallinnan puitteet. 1.3 TALOUDEN GLOBALISAATIO Rahoituskriisin vaikutukset, rajatylittävien virtojen kasvu ja tuotantoprosessien fragmentoituminen ovat korostaneet tarvetta luoda tuotannon globalisoitumiselle yhdenmukaisemmat puitteet ja mitata sitä tehokkaammin. Tavoite: Parannetaan EU:n päättäjien ja suuren yleisön käytettävissä olevia talouden globalisaatiota ja globaaleja arvoketjuja koskevia indikaattoreita ja tilastotietoja. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Päivitetään talouden globalisaatiota ja globaaleja arvoketjuja koskevat olemassa olevat indikaattorit ja kehitetään uusia, mukaan lukien luonnonvarojen virrat ja riippuvuus niistä, ja asetetaan ne saataville Eurostatin verkkosivulla. · Analysoidaan globaalit arvoketjut, mahdollisesti panos-/tuotostaulukoiden avulla, ja ulkomaankauppa- ja yritystilastot, mukaan lukien mikrotietojen yhdistäminen. TILINPITOPUITTEET Komission tiedonanto BKT ja muut indikaattorit sekä Stiglitz-Sen-Fitoussin raportin julkistaminen ovat antaneet uutta puhtia tilastojärjestelmän keskeisen haasteen ratkaisemiseen, eli siihen kuinka saadaan monialaisista kysymyksistä parempia ja yhdennetympiä tilastoja, jotka kuvaavat monimutkaisia sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristöilmiöitä laajemmin kuin perinteiset taloudellisen tuotoksen mittarit. Euroopan kansantalouden tilinpitojärjestelmä (EKT) tarjoaa kaikille taloustilastoille yhdennetyt ja yhdenmukaiset puitteet, joita olisi täydennettävä muilla indikaattoreilla, jotta voidaan tuottaa kattavampia tietoja poliittista päätöksentekoa varten. 2.1 TALOUDELLINEN JA SOSIAALINEN SUORITUS Talouskriisi on lisännyt korkealaatuisten makrotaloudellisten indikaattoreiden tarvetta, jotta voidaan ymmärtää ja analysoida paremmin talouden suhdannevaihteluita ja siten helpottaa päätöksentekoprosessia. Tuotannon kasvava globalisoituminen edellyttää yhdenmukaisten puitteiden kehittämistä, jotta voidaan helpottaa eri alojen tilastojen tulkintaa ja integroimista. Tavoite: Täydennetään talouden suorituskyvyn mittaamista globalisaation, elämänlaadun, ympäristön kestävyyden, terveyden, hyvinvoinnin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden eri ulottuvuuksilla. Kehitetään puitteet tuotannon globalisoitumisen analysoimiseksi. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tuotetaan tulojen/kulutuksen jakautumista koskevat indikaattorit kotitalouksittain (yhdistämällä kansantalouden tilinpitoaggregaatit ja kotitalouksia koskevien tutkimusten tiedot). · Laaditaan ja kootaan yhteen vuosittaiset, neljännesvuosittaiset ja alueelliset kansantalouden tilit EKT 1995:n/2010:n mukaisesti. · Kootaan yhteen ajantasaiset ja laadukkaat hintatilastot, erityisesti yhdenmukaistetut kuluttajahintaindeksit. · Kehitetään satelliittitilit vähintään kahdelta uudelta alueelta (esimerkiksi tutkimus ja kehittäminen, terveys, sosiaaliset tilit). · Luodaan kasvun ja tuottavuuden mittaamista koskeva tietokanta. · Kehitetään käsitteelliset puitteet tuotannon globalisoitumisen analysoimiseksi. Tavoite: Otetaan käyttöön makrotaloudelliset ja sosiaaliset indikaattorit ja Euroopan talouden pääindikaattorit yhdenmukaisena indikaattorisarjana, jolla voidaan vastata EU:n ja globaaleja tilastotietoja koskeviin vaatimuksiin, sekä mukautetaan Euroopan talouden pääindikaattorit vastaamaan käyttäjien kehittyviä tarpeita. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Kehitetään koordinoidusti keskeisten makrotaloudellisten, sosiaalisten ja kestävän kehityksen indikaattoreiden kojetauluja (”dashboards”). · Luodaan makrotaloudellisia ja sosiaalisia indikaattoreita sekä Euroopan talouden pääindikaattoreita koskevat yhtenäiset menettelytavat. · Parannetaan indikaattoreiden kansainvälistä vertailukelpoisuutta. · Parannetaan työkaluja indikaattoreiden tulkinnan ja niistä tiedottamisen helpottamiseksi. · Tuotetaan kaikista jäsenvaltioista yhdenmukaiset asumis- ja muut siihen liittyvät tilastot. 2.2 YMPÄRISTÖN KESTÄVYYS Ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantaminen nykyistä ja tulevaa sukupolvea varten sekä ilmastonmuutoksen vaikutusten torjunta ovat erittäin tärkeitä poliittisia tavoitteita Euroopassa, ja niistä määrätään EU:n perussopimuksissa. Tehokas toiminta näillä aloilla edellyttää tilastotietoja monilta eri alueilta. Tavoite: Tuotetaan ympäristötilejä ja ilmastonmuutokseen liittyviä tilastoja ottaen huomioon alan kansainvälinen kehitys. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Kehitetään ympäristötilejä koskeva yhdenmukainen järjestelmä kansallisen tilinpidon ”satelliittitileinä”. Tilit tarjoavat tietoa ilmakehään joutuvista päästöistä, energiankulutuksesta, aineellisten luonnonvarojen ja veden virroista ja varannoista, perus- ja kriittisten raaka-aineiden kaupasta, ympäristöverotuksesta ja ympäristönsuojeluun liittyvistä menoista, sekä mahdollisesti vihreästä kasvusta ja ympäristöä säästävistä hankinnoista. · Päivitetään, kehitetään, tuotetaan ja levitetään indikaattoreita, jotka kuvaavat toissijaisia paineita eli ilmastonmuutoksen vaikutuksia (myös terveyteen), heikkouksia ja sopeutumista. TIEDOT 3.1 ELINKEINOELÄMÄ Monet EU:n politiikat kohdistuvat eurooppalaisiin yrityksiin, ja yritykset vastaavat perustietojen toimittamisesta. Tästä syystä yritystilastojen tarve niiden laajassa merkityksessä päätöksentekoprosessin tueksi on suuri. Yritystilastot kuitenkin myös auttavat Euroopan kansalaisia ja yrityksiä ymmärtämään näiden politiikoiden vaikutuksia. Tilastoisssa tehdään ero suuryritysten, keskisuurten yritysten (Mid-Caps) ja pk-yritysten välillä, joita koskevien tarkkojen ja yhdenmukaistettujen tilastojen tarve kasvaa koko ajan. Samalla on kevennettävä hallinnollista ja raportointirasitetta. Tavoite: Lisätään tuotantoprosessin tehokkuutta ja vaikuttavuutta. Tuotetaan laadukkaita tilastoja keskeisistä aloista, joilla yritykset ovat avainasemassa. Tällaisia aloja ovat esimerkiksi yritystilastot, lyhyen aikavälin indikaattorit, yritysten investoinnit henkiseen pääomaan ja osaamiseen, kansainväliset toiminnot, globalisaatio, sisämarkkinoiden seuranta, T&K ja innovointi sekä matkailu. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä tietojen saatavuuteen korkean lisäarvon teollisuus- ja palvelualoista. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Käytetään uudelleen tilastojärjestelmässä tai yhteiskunnassa saatavilla oleva tieto ja kehitetään yhteinen infrastruktuuri ja yhteisiä työkaluja. · Tuotetaan yrityksiä koskevia tilastotietoja ja indikaattoreita vuosittain tai osavuosittain. · Tuotetaan tilastotietoja, jotka kuvaavat Euroopan asemaa maailmassa ja EU:n suhdetta muuhun maailmaan. · Tuotetaan tilastotietoja globaalien arvoketjujen analysoimiseksi ja luodaan euroryhmärekisteri globalisaatiota koskevan monialaisen tiedon keräämisen tueksi. · Tasapainotetaan tavarakauppaa ja palvelukauppaa koskevat tiedot parantamalla palveluja koskevien tietojen saatavuutta ja toteutetaan toimia palveluja ja tuotteita koskevien tilastotietojen tasapainottamiseksi. · Kehitetään sisämarkkinoiden seurantaan liittyviä työkaluja, kuten elintarvikehintojen seurantaväline ja siihen liittyvät indikaattorit. · Tuotetaan laadukkaita tilastoja innovoinnin ja T&K:n keskeisten alojen suorituskyvystä hyödyntämällä patenttirekistereitä ja tarkastelemalla yksittäisiä mikrotietoja ja käyttämällä niitä tilastotarkoituksiin. · Tuotetaan laadukkaita tilastoja matkailun tarjonnasta ja kysynnästä optimoimalla tiedonkeruu ja integroimalla matkailua koskevat tiedot muita aloja koskeviin tietoihin. · Tehostetaan ammatillista jatkokoulutusta koskevaa tiedonkeruuta yrityksissä. 3.2 KANSALAISTEN EUROOPPA Euroopan kansalaiset ovat monien EU:n politiikkojen ytimessä. Tästä syystä sosiaalitilastojen tarve niiden laajassa merkityksessä päätöksentekoprosessin tueksi on suuri. Sosiaalitilastot myös auttavat Euroopan kansalaisia arvioimaan näiden politiikkojen vaikutusta elämäänsä. Tavoite: Tuotetaan laadukkaita tilastoja sosiaalipolitiikan keskeisistä alueista, jotka kohdistuvat kansalaisiin. Tällaisia alueita ovat esimerkiksi sosiaalinen yhteenkuuluvuus, köyhyys, väestöhaasteet (erityisesti ikääntyminen ja muuttoliike), työmarkkinat, koulutus mukaan lukien nuorten oppimiseen liittyvä liikkuvuus, kulttuuri, liikunta, elämänlaatu, turvallisuus, terveys, vammaisuus, kulutus, vapaa liikkuvuus ja sisämarkkinat, nuorten liikkuvuus, teknologinen innovointi ja uudet elämäntapavalinnat. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Luodaan Euroopan sosiaalitilastoja varten yhtenäinen perusinfrastruktuuri, joka käsittää tutkimus- ja hallintoperusteiset tiedonkeruut. · Modernisoidaan työvoima- sekä tulo- ja elinolotilastoja koskevat tutkimukset, minkä yhteydessä tarkastellaan kaikkien sosiaalitilastoihin liittyvien tutkimusten ja erityisesti edellä mainittuihin tilastoihin liittyvien tutkimusten sisältöä, suunnittelua ja tiedonkeruuta (varsinkin muotoa). · Tuotetaan tilastoja koulutuksesta sekä rationalisoidaan ja modernisoidaan aikuiskoulutustutkimusta siten, että se toteutetaan säännöllisillä moduuleilla, jotka vastaavat koulutuksesta saatavan tiedon tarvetta. · Tuotetaan tilastoja liikunnasta ja kulttuurista. · Tuotetaan tilastoja turvallisuudesta[21], terveydestä[22] ja vammaisuudesta. · Toteutetaan työohjelmaan kuuluvia toimia muuttotilastojen kehittämiseksi. · Tuotetaan elämänlaatua koskevia indikaattoreita yhteiskunnissa tapahtuvan edistyksen mittaamiseksi. 3.3 GEOSPATIAALISET, YMPÄRISTÖ-, MAATALOUS- JA MUUT TOIMIALATILASTOT Paikkatietoja ja geospatiaalista analyysiä yhdistävät tilastot tarjoavat uusia ja laajakantaisia mahdollisuuksia, joita ESS aikoo tutkia tarkemmin. Huomiota on kiinnitettävä erityiskysymyksiin, kuten luottamuksellisuuteen ja pieniä alueita koskevien arvioiden tilastolliseen luotettavuuteen. Tulevaisuudelle erittäin merkityksellisiä ovat laadukkaat energia- ja liikennetilastot EU 2020 ‑strategian ja ilmastonmuutosta koskevan politiikan tueksi. Maatalouden asema Euroopan politiikoiden keskuudessa tulee säilymään kaudella 2013–2017. Tilastotyöhön vaikuttaa voimakkaasti yhteistä maatalouspolitiikkaa vuoden 2013 jälkeen koskevan tarkastelun tulokset. Keskeisiä aloja tulevat olemaan ympäristö, biologinen monimuotoisuus ja ekosysteemit ja talous sekä ihmisten terveys, turvallisuus ja sosiaalinen ulottuvuus. Tavoite: Tuetaan näyttöön perustuvaa päätöksentekoa yhdistämällä paikkatietoa joustavammin ja laajemmin sosiaali-, talous- ja ympäristötilastotietoihin. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Kehitetään, ylläpidetään ja käytetään Euroopan yhteisön paikkatietoinfrastruktuuria (INSPIRE) ja erityisesti EU:n paikkatietoportaalia. · Tuotetaan maantieteellisiä tietoja tekemällä yhteistyötä EU:n ohjelmien kanssa maankäyttötutkimusten ja kaukokartoituksen osalta. · Integroidaan tilastotiedot tarvittaessa ja luodaan siten monilähteinen ja joustava infrastruktuuri kohdennettujen paikka- ja aika-analyysien tuottamiseksi. Tavoite: Tuotetaan laadukkaita ympäristötilastoja EU:n päätöksentekoprosessin tueksi. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tuotetaan sarja resursseja koskevia keskeisiä ympäristötilastoja (jäte ja kierrätys, vesi, raaka-aine-esiintymät, ekosysteemeihin liittyvät palvelut ja biologinen monimuotoisuus kansallisella tasolla ja mahdollisuuksien mukaan alueellisella tasolla) sekä sarja ilmastonmuutokseen liittyviä keskeisiä tilastoja ilmastonmuutoksen lieventämistä ja siihen sopeutumista koskevien toimien ja politiikkojen tukemiseksi kaikilla asianmukaisilla tasoilla paikallisesta tasosta EU:n tasolle. Tavoite: Tuotetaan laadukkaita energia- ja liikennetilastoja EU:n politiikkojen tueksi. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tuotetaan ja levitetään uusiutuvaa energiaa koskevia tilastoja. · Tuotetaan ja levitetään energiansäästöä ja energiatehokkuutta koskevia tilastoja. · Tuotetaan ja levitetään liikenneturvallisuutta, matkustajien liikkuvuutta, tieliikenteen mittaamista ja intermodaalista tavaraliikennettä koskevia tilastoja. Tavoite: Tuotetaan kestävyyteen ja maaseudun kehittämiseen liittyviä eurooppalaisia strategisia painopistealueita tukevia laadukkaita maatalous-, kalastus- ja metsätaloustilastoja yhteisen maatalouspolitiikan ja kalastuspolitiikan kehittämiseksi ja seuraamiseksi sekä toteutetaan säännöllisesti toimia tilastojen kehittämiseksi, tuottamiseksi ja levittämiseksi. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tarkastellaan maataloutta koskevien tietojen keruuta ja yksinkertaistetaan sitä vuoden 2013 jälkeistä yhteistä maatalouspolitiikkaa koskevan tarkastelun mukaisesti. · Uudistetaan maataloutta koskevien tietojen keruu tavoitteena erityisesti parantaa tuotettujen tietojen laatua ja ajantasaisuutta. · Laaditaan ja pannaan täytäntöön maankäyttöä ja maanpeitettä koskevien tietojen hallintajärjestelmä. · Otetaan käyttöön yhdenmukaisia maatalouden ympäristöindikaattoreita koskeva tiedonkeruujärjestelmä. · Jaotellaan tiedot asianmukaisesti alueittain. · Tuotetaan ja levitetään sarja metsätalouteen liittyviä tietoja (metsäpinta-ala, kasvavan puusto määrä ja arvo sekä metsätilinpito) ympäristötilinpitojärjestelmästä. II. EU:N TILASTOJEN TUOTANTOTAPA ESS:llä on tällä hetkellä useita haasteita. Niitä ovat korkealaatuisten tilastojen kasvava tarve, monimuotoisten ja moniulotteisten tilastojen kasvanut kysyntä, uusien toimijoiden ilmestyminen tietopalvelumarkkinoille, resurssirajoitukset, tarve vähentää vastaajien tilastorasitetta sekä viestintävälineiden monipuolistuminen. Tämä edellyttää Euroopan virallisten tilastojen tuotanto- ja levitysmenetelmien mukauttamista kehitykseen. 1. ESS:N LAADUNHALLINTA Tavoitteet: Pannaan täytäntöön ESS:n laadunhallintajärjestelmä tarkistettujen Euroopan tilastoja koskevien käytännesääntöjen pohjalta ja otetaan käyttöön uusia seurantamekanismeja, joilla arvioidaan käytännesääntöjen noudattamista sen perusteella, miten jäsenvaltioiden kanssa sovittuun tilastojen luotettavuuteen sitoudutaan. Vahvistetaan hyvien käytäntöjen jakamista hyvien käytännesääntöjen täytäntöönpanossa ja varmistetaan, että laadukkaalla raportoinnilla vastataan käyttäjien tarpeeseen. Tavoitteet toteutetaan seuraavasti: · Pannaan käytännesäännöt kokonaisuudessaan täytäntöön. · Sovitaan jäsenvaltioiden kanssa sitoutumisesta tilastojen luotettavuuteen. · Sovitetaan yhteen ESS:n ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän laadunvarmistuksen puitteet. · Täytetään käyttäjien tarpeet raportoinnin laadun suhteen. 2. PRIORISOINTI JA YKSINKERTAISTAMINEN Euroopan tilastojärjestelmällä on edessään merkittävä haaste: miten voidaan tuottaa korkealaatuisia Euroopan tilastoja, jotka täyttävät kasvavat tilastotarpeet, samalla kun jäsenvaltioiden määrärahat ovat merkittävästi pienentyneet ja henkilöstön osalta noudatetaan nollakasvun politiikkaa sekä komissiossa että jäsenvaltioissa. Kun otetaan huomioon nämä resurssirajoitukset sekä Euroopan että kansallisella tasolla, priorisointia on lisättävä ja toimintaa yksinkertaistettava, mikä edellyttää kaikkien ESS-kumppaneiden sitoutumista. Olennaisena osana vuotuisten työohjelmien valmistelua on otettu käyttöön priorisointimekanismi, joka ohjaa toimintaa Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 koko keston ajan. Mekanismi sisältää muun muassa tilastovaatimusten vuosittaisen tarkastelun ja hallinnollisen mekanismin korvaamisen strategisella toimintatavalla, jossa otetaan huomioon käyttäjien, tuottajien ja vastaajien edut. Tavoite: Pannaan täytäntöön ESS:ää koskeva priorisointimekanismi, jotta voidaan yksinkertaistaa raportointivaatimuksia ja lisätä ESS:n joustavuutta sen mukauttamiseksi uusiin tilastotarpeisiin ottaen samalla huomioon tuottajia koskevat rajoitukset ja vastausrasite. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Määritellään prioriteetit ja kohdennetaan varat niiden mukaisesti. · Määritellään ESS:n prioriteetit osana vuotuista työohjelmaa. · Vuotuisessa työohjelmassa otetaan huomioon käyttäjien ja tuottajien kuulemisesta saadut tulokset. · Annetaan käyttäjille tiedoksi tilastoalat, joita yksinkertaistetaan, ja tiedonkeruut, joita vähennetään tai jotka lopetetaan. 3. MONEEN KÄYTTÖTARKOITUKSEEN SOVELTUVAT TILASTOT JA TUOTANNON TEHOKKUUDEN LISÄÄMINEN Tavoitteet: Otetaan asteittain käyttöön ESS:n toimintarakenne, joka sallii EU:n tilastojen tuottamisen integroidummin. Yhdenmukaistetaan ja standardisoidaan tilastojen tuotantotapaa ja metatietoja. Parannetaan horisontaalista (tilastoalojen välistä) ja vertikaalista (ESS-kumppaneiden kesken) tilastojen tuotantoprosessien integraatiota ESS:ssä noudattaen toissijaisuusperiaatetta. Käytetään ja yhdistetään eri tietolähteitä ja tuotetaan tilastoja, joita voidaan käyttää moniin tarkoituksiin. Tavoitteet toteutetaan seuraavasti: · Hyödynnetään paremmin asianmukaisia hallinnollisia tietoja kaikilla tilastoaloilla. · Kartoitetaan ja käytetään uusia tietolähteitä Euroopan tilastoja varten. · Eurooppalaiset ja kansalliset tilastoviranomaiset osallistuvat enemmän hallinnollisten tietojen suunnitteluun. · Hyödynnetään enemmän tilastotietojen yhdistämistä ja tietojen linkittämistekniikoita, jotta voidaan lisätä EU:n tilastojen tarjontaa. · Sovelletaan eurooppalaista lähestymistapaa tilastoihin, jotta voidaan vastata nopeasti poliittisiin tarpeisiin. · Yhdenmukaistetaan EU:n tilastojen tuotantotapoja ESS:n koordinointitoimin. · Yhdenmukaistetaan eri tilastoalojen tilastokäsitteitä. · Kehitetään ja toteutetaan joustava tieto- ja viestintätekninen viiteinfrastruktuuri ja tekniset standardit, jotta voidaan edistää yhteentoimivuutta, tietojen ja metatietojen jakamista ja yhteistä tietojen mallinnusta. · Käytetään standardisoituja tieto- ja viestintätekniikan välineitä kaikissa tilastoihin liittyvissä prosesseissa. · Lisätään yhdenmukaistettujen menetelmien (mukaan lukien yhdistetyn moodin lähestymistapa tiedonkeruuseen) ja metatietojen käyttöä ja saatavuutta. · Vahvistetaan tilastollisten yritysrekisterien asemaa paikkana, jossa kaikkia yritystilastoihin liittyviä tilastoyksikköjä säilytetään, ja käytetään niitä lähteenä kansantalouden tilinpidon toimialojen osalta. Tavoite: Varmistetaan ESS:n toimivuus ja yhdenmukaisuus tehokkaan yhteistyön ja viestinnän avulla. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Tuetaan ESS-kumppanuutta tehokkaasti ja kantavasti. · Määritellään ja toteutetaan ESS:ssä rasitetta ja työn jakamista koskevia prosesseja. · Kehitetään yhteistyöverkostoja entisestään ja tehdään niistä toimivia. 4. LEVITTÄMINEN JA VIESTINTÄ Tavoitteet: Tehdään ESS:stä ensisijainen EU:n tilastoja koskeva tietolähde kaikille käyttäjille ja etenkin julkisille ja yksityisille päättäjille tarjoamalla laadukkaita tilastotietopalveluja, joiden periaatteena on vapaa pääsy Euroopan tilastoihin. Tehostetaan ja lisätään tilastojen käyttäjien ja tuottajien välistä vuoropuhelua käyttäjien korkealaatuisia tilastoja koskevien tarpeiden täyttämiseksi. Käyttäjien osallistuminen uuteen kehitykseen varhaisessa vaiheessa on keskeistä ESS:n tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi. Laajennetaan ja rationalisoidaan levittämiseen liittyviä tuotteita, jotta ne täyttävät uusia teknologioita käyttävien käyttäjien tarpeet. Perustetaan ESS:lle kustannustehokas, yhdennetty ja varma infrastruktuuri, jonka avulla virallisten tilastojen luottamuksellisia tietoja voidaan käyttää tieteellisiin tarkoituksiin. Aletaan tuottaa tiedostoja yleiseen käyttöön (public use files). Tavoitteet toteutetaan seuraavasti: · ESS tunnustetaan Euroopan tilastojen käyttäjien ensisijaiseksi tiedonhakupaikaksi. · Otetaan käyttöön yhdennetty ja turvattu infrastruktuuri, jonka avulla voidaan saada käyttöön EU:n mikrotietoja. · Otetaan käyttöön järjestelmä, joka vastaa käyttäjien tarpeeseen saada tilastotietoja käyttöön välittömästi ja saada apua niiden tulkinnassa. · Mukautetaan levittämiseen liittyvät tuotteet uusia teknologioita käyttävien käyttäjien tarpeisiin. · Tuotetaan enemmän tilastotuotoksia monialaisista kysymyksistä. · Lisätään uusien viestintätapojen ja levittämistekniikoiden käyttöä (esimerkiksi SDMX). · Lisätään mikrotietopakettien tarjontaa tilastollista tutkimusta varten. 5. KOULUTUS, INNOVOINTI JA TUTKIMUS Tavoitteet: Täytetään ESS:n koulutus- ja kehittämistarpeet tarjoamalla kursseja ja oppimis- ja kehittämismahdollisuuksia. Parannetaan ESS:n jäsenten välistä yhteistyötä tiedon siirtämiseksi ja jakamiseksi sekä parhaiden käytäntöjen ja yhteisten innovatiivisten lähestymistapojen täytäntöönpanemiseksi tilastotuotannossa. Organisoidaan tutkimusyhteisöjen toimintaa, osallistumista ja myötävaikutusta, joka liittyy tilastojen tuotantoketjun ja virallisen tilastotiedon laadun parantamiseen. Tavoitteet toteutetaan seuraavasti: · Kehitetään korkeakoulutusta (esimerkiksi maisterintutkinto virallisissa tilastoissa). · Tarjotaan koulutusohjelmia, joilla vastataan käyttäjien tarpeisiin. · Sovelletaan tutkimushankkeiden tuloksia tilastojen tuotannossa ja levittämisessä. · Saadaan tilastoalan tutkimusyhteisöt tunnustamaan ESS ensisijaiseksi tiedonhakupaikaksi. · Saadaan tutkimusyhteisöt osallistumaan laajasti virallisiin tilastoihin liittyviin tutkimustoimiin. · Otetaan käyttöön tarkoituksenmukaiset välineet, joilla voidaan vaihtaa käytäntöjä ja panna täytäntöön ESS:n yhteisiä ratkaisuja. III. KUMPPANUUS KUMPPANUUS ESS:SSÄ JA SEN ULKOPUOLELLA Tavoite: Pannaan täytäntöön ESS:n tehostetut hallinnointipuitteet. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Pannaan täytäntöön tarkistettu tilastolainsäädäntö ja Eurostatin tehtäviä koskeva päätös. · Hyväksytään puiteasetuksia kaikista tilastoaloista. Tavoite: Vahvistetaan Eurostatin koordinointitehtävää Euroopan unionin tilastolaitoksena. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Eurostat osallistuu kaikkiin komission aloitteisiin tilastollisten kysymysten osalta jo varhaisessa vaiheessa. · Järjestetään säännöllisesti sidosryhmien vuoropuhelua korkeimmalla johtotasolla. Tavoite: Vahvistetaan yhteistyötä Euroopan keskuspankkijärjestelmän ja sellaisten eurooppalaisten ja kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka osallistuvat tiedon tuottamiseen tilasto- ja hallinnollisiin tarkoituksiin, toteuttamalla yhteisiä hankkeita ja koordinoimalla kehitystä. Varmistetaan eurooppalaisten ja kansainvälisten standardien yhdenmukaisuus. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Sovitetaan yhteen ESS:n ja Euroopan keskuspankkijärjestelmän laadunvarmistuksen puitteet. · Eurostat osallistuu enemmän kansainvälisten neuvoa-antavien ryhmien toimintaan. · Määritellään ja toteutetaan uusia yhteistyömuotoja. · Pannan täytäntöön uudet SNA[23]-, EKT[24]-, SEEA[25]-, EEEA-[26] ja maksutasetta koskevat käsikirjat. Tavoite: Edistetään ja toteutetaan tilastoihin liittyviä neuvoa-antavia ja avustavia toimia EU:n ulkopuolisissa maissa EU:n ulkopolitiikan ensisijaisten tavoitteiden mukaisesti keskittyen erityisesti laajentumiseen ja Euroopan naapuruuspolitiikkaan. Tavoite toteutetaan seuraavasti: · Saavutetaan ESS:lle johtava asema kansainvälisellä areenalla. · Tuotetaan laadukkaita tietoja EU:n ulkopolitiikkaa varten. · Tuetaan komission yksikköjä kehitykseen ja kansainväliseen yhteistyöhön liittyvän toiminnan toteuttamisessa ja suhteissa kansainvälisiin järjestöihin sekä suhteissa Euroopan ulkopuolisiin alueisiin tai maihin yhteisiin tilastollisiin kysymyksiin liittyvissä asioissa. · Levitetään oleellisia tilastotietoja laajenemisprosessia ja -neuvotteluja varten. · Minimoidaan poikkeukset, joita uusille jäsenvaltioille myönnetään ja jotka johtavat tietojen puuttumiseen niiden osalta. · Allekirjoitetaan yhteisymmärryssopimuksia ja -pöytäkirjoja EU:n ulkopuolisten maiden kanssa. · Suunnitellaan ja toteutetaan teknisiä yhteistyöohjelmia. · Keskitetään tekninen apu tiedon yhdenmukaistamiseen ja toimittamiseen. SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4. Tavoitteet 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat) 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat 3.2. Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2. Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3. Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen osallistuminen rahoitukseen 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1. PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan tilasto-ohjelmasta 2013–2017 1.2. Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[27] Tilastot (3403 — Tilastotietojen tuottaminen, 3480 — Hallinnollinen tuki Eurostatille, 3481 — Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille) 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne þ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen[28]. ¨ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen. ¨ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen. 1.4. Tavoitteet 1.4.1. Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Ehdotus on Euroopan unionin painopistealueiden mukainen, sillä ohjelmassa kehitetyt, tuotetut ja levitetyt tilastot myötävaikuttavat EU:n politiikkojen toteuttamiseen. Tällaisia politiikkoja ovat esimerkiksi älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun Eurooppa 2020 ‑strategia ja muut politiikat, jotka kuuluvat komission strategisiin painopistealueisiin vuosina 2010–2014 (eli kestävä ja yhdennetty talouden hallinta, ilmastonmuutos, kasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kansalaisten Eurooppa ja globalisaatio). 1.4.2. Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro 1: Tuotetaan tilastotietoja Euroopan unionin politiikkojen kehittämisen, seuraamisen ja arvioimisen tueksi. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 3403 – Tilastotietojen tuottaminen Erityistavoite nro 2: Otetaan käyttöön Euroopan tilastojen uusi tuotantotapa. Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä 3403 — Tilastotietojen tuottaminen, 3480 — Hallinnollinen tuki Eurostatille, 3481 — Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille Erityistavoite nro 3: Vahvistetaan kumppanuutta ESS:ssä ja sen ulkopuolella. 3481 — Toimintastrategia ja koordinointi Eurostatille Tavoitteet määritellään tarkemmin komission vuotuisissa tilastoja koskevissa työohjelmissa. 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Vaikutukset Euroopan parlamenttiin ja neuvostoon: myönteisiä, sillä Euroopan tilasto-ohjelma on perussopimusten, rahoitusnäkymien ja Euroopan unionin poliittisten painopistealueiden mukainen, siinä on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n politiikkojen tueksi ja se sisältää mekanismin priorisoinnin tehostamiseksi ja yritysten ja kansalaisten vastausrasitteen vähentämiseksi. Jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman valmisteluun, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Vaikutukset komission jäsenten kollegioon ja komission yksiköihin: myönteisiä, sillä Euroopan tilasto-ohjelma on perussopimusten ja rahoitusnäkymien mukainen, siinä on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n politiikkojen tueksi ja siinä otetaan käyttöön tehokas laadunhallintajärjestelmä. Ohjelmaa arvioidaan tarkasti, ja resurssit jaetaan budjetointijärjestelmän puitteiden mukaisesti. Vaikutukset kansallisiin tilastolaitoksiin (mukaan lukien kansallisten tilastolaitosten pääjohtajien kokous, ESS-komitea, kumppanuusryhmä ja johtajien ryhmät) ja muihin kansallisiin tilastojen tuottajiin: myönteisiä, sillä ohjelma sisältää mekanismin priorisoinnin tehostamiseksi ja yritysten ja kansalaisten vastausrasitteen vähentämiseksi. Siinä otetaan huomioon ESS:n yhteinen strategia asiaa koskevan tiedonannon täytäntöönpanemiseksi. Jäsenvaltiot osallistuvat ohjelman valmisteluun, ja sen täytäntöönpanossa noudatetaan toissijaisuusperiaatetta. Vaikutukset eurooppalaiseen tilastoja käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan, Euroopan keskuspankkiin, raha-, rahoitus- ja maksutasetilastokomiteaan ja muihin ei-institutionaalisiin käyttäjiin: myönteisiä, sillä ohjelmassa on otettu huomioon tilastotietojen tarve EU:n politiikkojen tueksi ja siinä varmistetaan, että käyttäjille tarjotaan tarkoituksenmukaisia tilastoja (ajoissa ja poliittisten tarpeiden ja vaatimusten mukaisesti). Vaikutukset Eurostatiin: myönteisiä, sillä Euroopan tilasto-ohjelma on EU:n tilastojen tuotantotapaa koskevan tiedonannon mukainen, siinä otetaan käyttöön tehokas laadunhallintajärjestelmä, se tarjoaa vakaat puitteet yhdenmukaiselle ja hallitulle vuosittaiselle ohjelmasuunnittelulla ja määrärahojen kohdentamiselle ja siinä esitetään selkeä näkemys Eurostatin kehityksen suunnasta. Ohjelmaa myös arvioidaan tehokkaasti. 1.4.4. Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Kaikkien Euroopan tilasto-ohjelmassa 2013–2017 lueteltujen tavoitteiden osalta on määritelty pääasialliset toimet ja indikaattorit. Ohjelman tavoitteet määritellään tarkemmin vuotuisissa työohjelmissa, ja tuloksia seurataan koko ohjelmakauden ajan. Ohjelman yleistavoitetta olla Eurooppaa koskevien korkealaatuisten tilastojen johtava tuottaja seurataan seuraavasti: - Toteutetaan käyttäjätyytyväisyystutkimus, jossa tarkastellaan erityisesti niiden käyttäjien prosentuaalista osuutta, jotka pitävät Euroopan tilastojen yleistä laatua ”erittäin hyvänä” tai ”hyvänä”. 1.5. Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1. Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Monivuotisen Euroopan tilasto-ohjelman perustaminen perustuu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009313 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että Euroopan tilasto-ohjelmassa on vahvistettava Euroopan tilastojen kehittämistä, tuottamista ja levittämistä koskevat puitteet sekä suunniteltujen toimien pääasialliset alat ja tavoitteet enintään viiden vuoden ajaksi. Ohjelmassa on määriteltävä prioriteetit Euroopan unionin toiminnassa tarvittavien tietojen osalta. Ehdotuksen edunsaajia ovat Euroopan tilastojen käyttäjät ja tuottajat, eli Euroopan parlamentti ja neuvosto, komission pääosastot, Euroopan keskuspankki, kansalliset tilastolaitokset ja muut Euroopan tilastojen kansalliset tuottajat, eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea ja muut ei-institutionaaliset käyttäjät sekä tietenkin suuri yleisö. 1.5.2. EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Poliittiset päätöksentekijät ja markkinatoimijat tarvitsevat jatkuvasti tilastoja päätöksenteossaan ja päätösten täytäntöönpanon seurannassa ja arvioinnissa. Tilastot tarjoavat olennaisen infrastruktuurin, jonka avulla demokratiat ja nykyaikaiset taloudet voivat toimia vakaasti ja tehokkaasti. Euroopan unioni tarvitsee korkealaatuista tilastotietopalvelua voidakseen täyttää tehtävänsä. Euroopan tilastojen on oltava luotettavia, ajantasaisia ja poliittisista vaikutuksista riippumattomia ja käyttäjien kannalta helppokäyttöisessä muodossa. Tilastotietojen laadinnan ei pitäisi aiheuttaa kohtuutonta rasitetta tietoja antaville tahoille, ja tietojen keruu on toteutettava toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti. Eurostat on yhdessä jäsenvaltioiden tilastoviranomaisten ja muiden Euroopan tilastojen kehittämisestä, tuottamisesta ja levittämisestä vastaavien jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa luonut asiaan liittyvän kumppanuuden eli Euroopan tilastojärjestelmän (ESS). Myös ETA-maat ovat kumppanuuden osapuolia. Jäsenvaltiot keräävät tietoja ja laativat tilastoja itseään ja EU:ta varten. ESS toimii verkostona, jossa Eurostatin tehtävä on vastata tilastojen yhdenmukaistamisesta tiiviissä yhteistyössä kansallisten tilastoviranomaisten kanssa. EES:n työ keskittyy pääasiassa EU:n politiikanaloihin, joiden laajennettua yhdenmukaistamista on tehty lähes kaikilla tilastoaloilla. ESS helpottaa tietämyksen ja parhaiden käytäntöjen jakamista jäsenvaltioiden kesken ja on mukana kehittämässä uusia teknologioita, yhteisiä työvälineitä ja yhteistyöverkostoja tavoitteena hyödyntää mahdolliset synergiaedut ja välttää päällekkäisyyksiä ja siten tasoittaa tietä tulevaisuuden haasteet täyttävän uuden tuotantotavan käyttöönotolle. Yhdenmukaistamiseen, sujuvuuteen ja sääntelyyn tähtäävät toimet voidaan parhaiten käynnistää Euroopan unionin tasolla, jolloin hankkeet voidaan toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti. 1.5.3. Vastaavista toimista saadut kokemukset Nykyisessä yhteisön tilasto-ohjelmassa 2008–20124 eniten ongelmia aiheuttaa se, että sen rakenne on vahvistettu viideksi vuodeksi ja tavoitteet määritelty yksityiskohtaisesti. Ohjelman hyväksymisen jälkeen monet asiat ovat muuttuneet huomattavasti. Euroopan tilastoja koskevat oikeudelliset peruspuitteet ovat muuttuneet. On hyväksytty EU:n tilastojen tuotantotapaa koskeva tiedonanto ja ESS:n yhteinen strategia, Lissabonin sopimus on tullut voimaan, uusi Euroopan komissio on aloittanut toimikautensa (toimikausi on tammikuusta 2010 joulukuuhun 2014), on käynnistetty useita uusia poliittisia aloitteita (kuten Eurooppa 2020 –strategia5) ja ESS:n hallinnollisia rakenteita on vahvistettu. Mitään näistä muutoksista ei oteta huomioon nykyisessä ohjelmassa. Jotkin ohjelman osat ovat vanhentuneita, ja suunniteltujen ja tosiasiallisten toimien välillä on eroja. Tämä vähentää ohjelman täytäntöönpanoa koskevan raportoinnin merkitystä, koska monet toteutettavat toimet eivät kuulu ohjelmaan. Toisaalta on raportoitava toimista, jotka kuuluvat ohjelmaan mutta joita ei enää toteuteta. Euroopan tilasto-ohjelman valmisteluvaiheessa kumppanuusryhmän[29] työryhmä 3 ehdotti monivuotiselle ohjelmalle kaudeksi vuosia 2013–2017. ESS-kumppanien (ESS-komitea, kansallisten tilastolaitosten pääjohtajat, johtajien ryhmä ja eurooppalainen tilastoja käsittelevä neuvoa-antava komitea) roolia ohjelman valmisteluprosessissa haluttiin vahvistaa. On syytä mainita, että komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa yhteisön tilasto-ohjelman 2003–2007 jälkiarviointia koskevassa kertomuksessa[30] esitettiin suosituksia tulevien monivuotisten ohjelmien osalta. Suositukset olivat seuraavat: Parannetaan ohjelman ja vuotuisten työohjelmien välistä yhteyttä. Ohjelma suunnitellaan puiteohjelmaksi, jossa esitetään strateginen visio seuraavaksi viideksi vuodeksi ja jolla – yhdessä vuotuisten työohjelmien kanssa – varmistetaan ohjelman joustavuus ja relevanssi koko kauden ajaksi. Ohjelma on viitekehys, joka nimenomaisesti mainitaan vuotuisissa työohjelmissa ja johon ne perustuvat. Parannetaan ohjelman täytäntöönpanon seurantaa. Ohjelmaa olisi seurattava yleisesti määrittelemällä indikaattorit, jotka antavat riittävästi tietoa toiminnallisten ja strategisten tavoitteiden saavuttamisesta ohjelmakauden kuluessa. Komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 väliarviointia koskevassa kertomuksessa kehotettiin ottamaan tulevaisuudessa huomioon seuraavat kohdat: - Uusien tilastotietotarpeiden määrittely. Tarvitaan integroidumpaa toimintatapaa, jossa käytetään useita tietolähteitä ja jossa tietolähteitä yhdistetään. Lisäksi menetelmiä, käsitteitä ja määritelmiä olisi yhdenmukaistettava. - Kumppanuuden vahvistaminen ESS:ssä. Jäsenvaltioiden kanssa olisi luotava enemmän erilaisia integroituja yhteistyömalleja. - Käsitteellinen lähestymistapa toimien ennakkopriorisointiin ja resurssien saatavuus ohjelman täytäntöönpanemiseksi katsottiin tarpeelliseksi, jotta voidaan vähentää vastausrasitetta ja tuottajille aiheutuvia kustannuksia. On syytä mainita myös, että nykyistä yhteisön tilasto-ohjelmaa 2008–2012 tarkasteltiin osana Eurostatin sisäisen tarkastuksen arviointitoimintoa koskevaa tarkastuskertomusta[31], jossa todettiin, että nykyisen ohjelman osalta ei tehty ennakkoarviointia, ja suositeltiin tällaisen arvioinnin tekemistä tulevien ohjelmien osalta varainhoitoasetuksen[32] (27 artikla) ja sen soveltamissääntöjen[33] (21 artikla) mukaisesti. Jotta vältetään liian yksityiskohtaisen ohjelman asettamat rajoitukset ja jotta ohjelma voidaan mukauttaa kehitykseen ja uusiin tai muuttuviin poliittisiin prioriteetteihin, Euroopan tilasto-ohjelma 2013–2017 suunnitellaan yleiseksi suunnitteluvälineeksi, jossa toteutettavat tavoitteet ja toimet kuvataan yleisesti ja jolla vahvistetaan yleiset puitteet vuotuisten työohjelmien ja niihin sisältyvien yksityiskohtaisten tavoitteiden ja toimien valmistelua varten. ESS:n kehittyminen ja EU:n tilastojen tuotantotapaa koskevan tiedonannon täytäntöönpano edellyttävät, että Euroopan tilasto-ohjelmassa 2013–2017 keskitytään erityisesti tulevaisuuden haasteiden ratkaisemiseen ja kysynnän ja resurssien tasapainottamiseen. Vahva ESS-kumppanuus on erittäin tärkeää, ja siksi ohjelman valmisteluun on otettu mukaan laaja sidosryhmien kuuleminen. Aiemman kokemuksen perusteella on otettu käyttöön mekanismeja, joilla varmistetaan suunnittelu- ja raportointiprosessien johdonmukaisuus luomalla parempi yhteys tavoitteiden ja vuotuisten työohjelmien välille ja tehostamalla ohjelman täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia. Yhteisön tilasto-ohjelmaa 2008–2012 koskevassa väliarvioinnissa annetut suositukset on otettu huomioon Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 tavoitteiden ja indikaattoreiden laadinnassa. Ohjelmaan aiotaan sisällyttää muun muassa priorisointimekanismi, joka esitettiin ESS-komitealle 18. marraskuuta 2010[34] ja jolla otetaan huomioon tilastovaatimusten ennakkopriorisoinnin tarve vastausrasitteen ja tuottajille aiheutuvien kustannusten vähentämiseksi. Lisäksi tehtiin ennakkoarviointi varainhoitoasetuksen[35] (27artikla) ja sen soveltamissääntöjen[36] (21 artikla) mukaisesti. 1.5.4. Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Yhtäaikaisesti nykyisen yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 kanssa vuosina 2009–2013 pannaan täytäntöön toinen monivuotinen ohjelma, Euroopan yritys- ja kauppatilastojen uudenaikaistamisohjelmaan (MEETS). Ohjelmien hallinnoinnin tehostamiseksi Eurostat päätti, että tulevaisuudessa toteutetaan ainoastaan yksi monivuotinen ohjelma. Näin ollen vuoden 2013 jälkeiset yritys- ja kauppatilastoja koskevat tavoitteet ja sosiaalitilastojen uudenaikaistamista koskevat toimet ovat osa Euroopan tilasto-ohjelmaa 2013–2017. Lisäksi Eurostatin tehtäviin kuuluu Euroopan tilastojen tuottamisen koordinointi 21. huhtikuuta 1997 tehdyn komission päätöksen 97/281/EY mukaisesti. Eurostat osallistuu komission pääosastojen ja muiden yksiköiden tilastoihin liittyvien ohjelmien laatimiseen jo varhaisessa vaiheessa. 1.6. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto þ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu. – þ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [1.1.]2013 ja päättyy [31.12.]2017. – þ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2013 ja päättyvät vuonna 2017 maksusitoumusmäärärahojen osalta ja alkavat vuonna 2013 ja päättyvät vuonna 2021 maksumäärärahojen osalta. ¨ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu. – Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, – minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7. Hallinnointitapa (hallinnointitavat)[37] þ komissio hallinnoi suoraan keskitetysti ¨ välillinen keskitetty hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty – ¨ toimeenpanovirastoille – ¨ yhteisöjen perustamille elimille[38] – ¨ kansallisille julkisoikeudellisille elimille tai julkisen palvelun tehtäviä hoitaville elimille – ¨ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia erityistoimia ja jotka nimetään varainhoitoasetuksen 49 artiklan mukaisessa perussäädöksessä ¨ hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ¨ hajautettu hallinnointi yhteistyössä kolmansien maiden kanssa þ hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti OECD:n, Yhdistyneiden kansakuntien ja Maailmanpankin kanssa Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava lisätietoja. Huomautukset: Yhteisön tilasto-ohjelmasta 2008–2012 saadun kokemuksen perusteella harkitaan hallinnointia yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa rajoitetusti ja tarvittaessa, jotta voidaan tukea Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 tavoitteiden saavuttamista. 2. HALLINNOINTI 2.1. Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset Euroopan tilasto-ohjelman 2013–2017 ennakkoarviointi toteutettiin lokakuun 2010 ja huhtikuun 2011 välisenä aikana varainhoitoasetuksen meno-ohjelmia koskevien säännösten mukaisesti. Sen suoritti Eurostatin strategisen suunnittelun yksikkö, jota avusti oikeudellisten asioiden yksikkö. Arvioinnin yhteydessä kuultiin Eurostatin sisäistä työryhmää, joka valmistelee Euroopan tilasto-ohjelmaa 2013–2017 ja joka koostuu kunkin Eurostatin linjan edustajista (yksikönpäällikkötasolla). Ennakkoarviointi hyväksyttiin Eurostatin johtajien kokouksessa 12. huhtikuuta 2011. Ennakkoarvioinnin keskeiset havainnot sisällytettiin säädösehdotuksen perusteluihin ja siihen liittyvään rahoitusselvitykseen. Aiemmasta toiminnasta saadut kokemukset, jotka otettiin huomioon ohjelman laatimisessa, esitetään säädösehdotukseen liittyvän rahoitusselvityksen kohdassa 1.5.3 ”Vastaavista toimista saadut kokemukset”. Ohjelman tavoitteet esitetään itse ehdotuksessa. Sidosryhmien kuulemisten tuloksia, vaihtoehtoisia toteutustapoja, kustannustehokkuutta ja riskianalyysiä käsitellään säädösehdotuksen perustelujen kohdassa ”2. Intressitahojen kuulemisen ja vaikutusten arvioinnin tulokset”. Ehdotuksen 2 artiklassa säädetään, että ohjelma toteutetaan komission vuotuisiin tilastoja koskeviin työohjelmiin sisältyvän vuosittaisen suunnittelun avulla asetuksen (EY) N:o 223/2009 mukaisesti. Nämä ohjelmat ja niitä vastaava rahoitus vahvistetaan komission päätöksillä, joissa esitetään yksityiskohtaisesti tuotokset ja tulokset (tavoitteet ja indikaattorit), jotka viitekauden aikana on saavutettava. Seuranta toteutetaan säännöllisillä kertomuksilla resurssien käytöstä ja edistymisestä tavoitteiden saavuttamisessa. Tarkoituksena on laatia Euroopan tilastoista annetun asetuksen mukaisesti edistymistä koskeva välikertomus, joka ESS-komitean kuulemisen jälkeen toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle viimeistään kesäkuussa 2015. Ohjelmakauden lopussa ohjelmasta tehdään jälkiarviointi. ESS-komiteaa kuullaan arviointikertomuksesta, joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuoden 2018 loppuun mennessä. 2.2. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1. Todetut riskit Komissio hallinnoi ehdotettua ohjelmaa keskitetysti suoraan ja rajoitetusti yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa. Rahoituksen osalta ohjelma pannaan täytäntöön tekemällä sopimuksia erityisesti tilastoihin tai tietopalveluihin erikoistuneiden yritysten kanssa sekä myöntämällä avustuksia pääasiassa kansallisille tilastoviranomaisille. Euroopan tilastoista annetussa asetuksessa (EY) N:o 223/2009 sallitaan suorien avustusten myöntäminen kyseisille viranomaisille. Ohjelman täytäntöönpanossa todetut riskit liittyvät pääasiassa avustuksiin liittyvien menettelyjen hallinnointiin. Yhteisön tilasto-ohjelman 2008–2012 täytäntöönpanosta saatu kokemus osoitti, että joillakin edunsaajilla oli jatkuvasti ongelmia toimittaa asiakirjat, jotka vaadittiin aiheutuneiden kustannusten tukikelpoisuuden määrittämiseksi. 2.2.2. Valvontamenetelmä(t) Sisäisen valvontajärjestelmän tärkeimmät osa-alueet ovat seuraavat. Jokaisen rahoitustoimenpiteen toiminnallisista ja rahoituksellisista seikoista tehdään ennakkotarkastus (laillisuus, sääntöjenmukaisuus ja moitteeton varainhoito) varainhoitoasetuksen soveltamissäännöistä annetun asetuksen 47 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Ennakkotarkastukset kattavat koko menojen elinkaaren suunnittelusta ja ohjelmoinnista sitoumuksiin ja maksuihin. Siksi kaikkien rahoitusprosessin toimijoiden on noudatettava kaikissa rahoitustoimenpiteiden tarkastuksissa erityistä tarkastusluetteloa. Rahoitusjärjestelyjen lisäksi ohjelman talousarvion täytäntöönpanoa edistetään asianmukaisella valvonnalla, rahoitusta ja suorituskykyä koskevalla raportoinnilla, tarkastuksilla ja arvioinnilla moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti ja varmistetaan siten laillisuutta ja sääntöjenmukaisuutta koskevien vaatimusten noudattaminen. Samalla varmistetaan, että edellä mainitut varmistavat toimet täydentävät toisiaan, jotta vältetään päällekkäisyyksiä ja pidetään valvonnan kustannukset kurissa. Kaikkiin ohjelmasta hyväksyttyihin rahoitustoimenpiteisiin sovellettavien kattavien ja pakollisten valvontatoimien lisäksi avustuksiin liittyvien menettelyjen hallinnointiin sovelletaan seuraavia valvontatoimia. Edellä kuvattujen ennakkotarkastusten lisäksi vuosittaisen riskianalyysin perusteella suoritetaan tiukempia ennakko- ja jälkitarkastuksia. Tiukemmat ennakkotarkastukset suoritetaan otantamenetelmällä, esimerkiksi tekemällä syvällisempiä toimeen liittyvien asiakirjojen lisätarkastuksia ennen yhteisrahoitettuun toimeen liittyvän loppumaksun suorittamista. Lisäksi suoritetaan vuoden 2005 jälkeen saadun kokemuksen perusteella jälkitarkastuksia sen varmistamiseksi, että talousarviosta rahoitetut toimet on toteutettu asianmukaisesti ja erityisesti että ne ovat ennakkotarkastuksessa asetettujen kriteerien mukaisia. Hallinnon yksinkertaistamiselle annetaan erityistä painoarvoa, jotta voidaan vähentää myös avustusten hallinnointiin liittyvien virheiden todennäköisyyttä. Tämä saavutetaan suurempiin hankkeisiin keskittymisellä (ja pienten avustusten määrän rajoittamisella), erityisiä tarkastustodistuksia koskevilla vaatimuksilla ja etenkin myös ottamalla käyttöön vaihtoehtoja tosiasiallisiin kustannuksiin perustuville maksuille, eli kiinteämääräiset avustukset ja yksikkökustannustaulukot. Valvonnan kustannukset ja hyödyt: Ohjelman valvontastrategialla uskotaan rajoitettavan epäsäännönmukaisuuksien riski alle 2 prosenttiin, mikä on vuotuisen toimintakertomuksen 2010 mukaisesti tehdyn arvioinnin mukainen. Koska uuden ohjelman sisäisen valvonnan tavoite on olla ylittämättä keskimääräistä 2 prosentin jäännösvirheastetta ohjelmakaudella 2013–2017, sisäinen valvontajärjestelmä ja sen kustannukset katsotaan asianmukaisiksi tavoitteen saavuttamisen kannalta. Eurostat katsoo, että edellä mainittujen ylimääräisten ja tiukempien ennakko- ja jälkitarkastusten kustannukset ovat noin 1 prosentti ohjelman talousarviosta, eli osuus on lähes sama kuin aiemmassa ohjelmassa. Valvonnan luonteesta ja intensiteetistä johtuen 100 prosenttia rahoitustoimenpiteistä (eli 100 prosenttia talousarviosta) tarkastetaan ennakkoon varainhoitoasetuksen mukaisesti. Kuten edellä esitettiin, syvällisempiä tausta-asiakirjojen tarkastuksia tehdään vuosittaisen riskianalyysin perusteella. Niiden osuus talousarviosta voi olla 4–6 prosenttia. 2.3. Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Kaikkien säännönmukaisten valvontamekanismien lisäksi laaditaan petostentorjuntastrategia komission 24. kesäkuuta 2011 hyväksymän uuden petostentorjuntastrategian (CAFS) pohjalta. Näin varmistetaan, että sisäiset petostentorjuntatarkastukset ovat komission uuden strategian mukaiset ja että sen lähestymistapa petosriskin hallinnointiin tähtää petoksille alttiiden alojen ja asianmukaisten vastatoimien kartoittamiseen. Tarvittaessa perustetaan verkostoja ja otetaan käyttöön tietoteknisiä työkaluja, joilla analysoidaan Euroopan tilasto-ohjelmaan liittyviä petostapauksia. Eurostat on laatinut valvontastrategian 2013–2017 ohjelman täytäntöönpanoa varten. Yksinkertaistamalla, soveltamalla kustannustehokkaita seurantaprosesseja ja tekemällä riskiin perustuvia ennakko- ja jälkitarkastuksia pyritään vähentämään petosten todennäköisyyttä ja ehkäisemään niitä. Petostentorjuntaan liittyvä valistus ja koulutus ovat osa valvontastrategiaa. 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1. Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdatTalousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Moniv. rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet Numero [Kuvaus………………………….] || JM/EI-JM[39] || EFTA-mailta[40] || ehdokasmailta[41] || kolmansilta mailta || varainhoitoasetuksen 18 artiklan 1 kohdan aa alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet || || JM/EI-JM || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI || KYLLÄ/EI – Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien muka