EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14.11.1995 
KOM(95) 547 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
TYÖNTEKIJÖILLE TIEDOTTAMISESTA JA 
HEIDÄN KUULEMISESTAAN 

KOMISSION TIEDONANTO TYÖNTEKIJÖILLE TIEDOTTAMISESTA JA 
HEIDÄN KUULEMISESTAAN 
I. JOHDANTO 
1. Valkoisessa kirjassa Euroopan sosiaalipolitiikasta (III luvun A.6 kohta) komissio 
selostaa, että sen jälkeen kun yhteisön laajuisten yritysten ja yritysryhmien 
työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskeva direktiivi on annettu, 
komissio aikoo tutkia tämän direktiivin vaikutusta niihin seitsemään neuvostossa 
pöydällä olevaan ehdotukseen neuvoston direktiiveiksi, joissa säädetään 
työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan. 
Keskipitkän ajan sosiaalisen toimintaohjelman 4.2.3 ja 4.2.4 kohdassa komissio 
lausuu edellä mainitun aikomuksen mukaisesti seuraavaa: 
"4.2.3 Työntekijöille tiedottaminen ia heidän kuulemisensa: Komission tutkii 
parhaillaan, olisiko tiedottamis-ja kuulemisdirektiivissä laaditusta työntekijöiden 
osallistumista koskevasta järjestelmästä apua, ja missä määrin, neljän tarkistetun 
asetusehdotuksen hyväksymiseen, jotka koskevat eurooppalaisen yhtiön 
perussääntöä, eurooppalaisen yhdistyksen perussääntöä, eurooppalaisen 
osuuskunnan perussääntöä ja eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntöä. 
4.2.4 Koska "viidennen" direktiiviluonnoksen (liite) tiedottamis- ja 
kuulemismääräyksissä on tapahtunut vähän edistystä, komissio harkitsee 
mahdollisuutta poistaa kyseiset määräykset ehdotuksesta vuoden 1995 aikana. 
Siinä tapauksessa, ottaen huomioon parlamentin lausunnon valkoisesta kirjasta, 
komissio aloittaa työmarkkinaosapuolten kuulemisen yhteisön toimenpiteiden 
tarpeellisuudesta ja mahdollisesta suunnasta kansallisissa yrityksissä tapahtuvan 
työntekijöiden tiedottamisen ja kuulemisen alalla. "l 
2. Tiedottaminen ja kuuleminen on yhä poliittisesti herkkä kysymys, ja se herättää 
usein vilkasta keskustelua. Tämän tiedonannon tarkoituksena ei ole avata 
ristiriitaista keskustelua uudelleen, vaan pikemminkin tarkastella nykyistä 
i Edellä tarkoitetut ehdotukset ovat seuraavat (uusimmassa muodossaan) : muutettu ehdotus neuvoston 
asetukseksi (ETY) eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä ja muutettu ehdotus neuvoston 
direktiiviksi eurooppalaisen yhtiön perussäännön täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
(EYVL N:o C 176, 8.7,91); muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (ETY) eurooppalaisen 
yhdisty ksenperussäännöstäj a muutettu ehdotus neuvostondirektiiviksieurooppalaisenyhdistyksen 
perussäännön täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta (EYVL N:o C 236, 31.8.93, s. 1 ja s. 
14); muutettu ehdotus neuvoston asetukseksi (ETY) eurooppalaisen osuuskunnan perussäännöstä 
ja muutettu ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen osuuskunnan perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta (EYVL N:o C 236, 31.8.93, s. 17 ja s. 36); muuteltu 
ehdotus neuvoston asetukseksi (ETY) eurooppalaisen keskinäiseny htiön perussäännöstäja muutettu 
ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön täydentämisestä 
työntekijöiden aseman osalta (EYVL N:o C 236, 31.8.93, s. 40 ja s. 56); muutettu ehdotus 
viidenneksi ETY:n perustamissopimuksen 54 artiklan 3 kohdan g alakohtaan perustuvaksi 
direktiiviksi osakeyhtiöiden rakenteesta ja niiden elinten valtuuksista ja velvollisuuksista (EYVL 
N:o C 240, 9.9.83). 
mmmmmmmmmmmm 
tilannetta ja arvioida, onko olemassa uusia keinoja tällä hetkellä keskeytyksissä 
olevan asiaa koskevien ehdotusten käsittelyn edistämiseksi. 
Komissio toivoo voivansa esittää vaihtoehtoja keskustelun kohteeksi. Komissio on 
yhä sitoutunut perusperiaatteeseen, jonka mukaan on tarpeen Euroopan tasolla 
taata asianmukainen oikeudellinen perusta työntekijöille tiedottamiselle ja heidän 
kuulemiselleen, mikä oli myös komission aikanaan tekemien ehdotusten taustalla; 
kuitenkin komissio katsoo, että ainoastaan uuden lähestymistavan avulla voidaan 
tarjota todellisia edistymisen mahdollisuuksia. 
3. Tällä hetkellä meneillään olevien keskustelujen monimutkaisuuden ja herkän 
luonteen huomioon ottaen komissio katsoo tarpeelliseksi - ennen asiassa tehtävää 
aloitetta - lähettää neuvostolle, parlamentille sekä talous- ja sosiaalikomitealle 
tämän asiakirjan, jotta neljännessä osassa esitetyistä vaihtoehdoista voitaisiin 
keskustella mahdollisimman tyhjentävästi. 
Samassa hengessä tämä tiedonanto on osoitettu myös työmarkkinaosapuolille 
Euroopan tasolla komission neuvostolle ja Euroopan parlamentille 14 päivänä 
joulukuuta 1993 sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan täytäntöönpanosta 
antaman tiedonannon2 28 kohdan kolmannen luetelmakohdan mukaisesti. Vaikka 
komissio ei noudatettavan menettelyn osalta ole vielä vahvistanut lopullista 
kantaansa, komissio katsoo, että meneillään oleva työmarkkinaosapuolten 
kuuleminen on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen liitteenä olevan, 
sosiaalipolitiikkaa koskevan pöytäkirjan liitteenä olevan, sosiaalipolitiikasta tehdyn 
sopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua kuulemista, jos tätä tietä päätetään 
edetä. 
H. YHTEENVETO YHTEISÖN TÄHÄNASTISESTA TOIMINNASTA 
TYÖNTEKIJÖILLE TIEDOTTAMISEN, HEIDÄN KUULEMISENSA JA 
PÄÄTÖKSENTEKOON OSALLISTUMISENSA OSALTA 
4. Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja 
kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritys­
ryhmissä 22 päivänä syyskuuta 1994 annettu direktiivi 94/45/EY3 mahdollistaa 
yhteisön tähänastisen toiminnan arvioinnin työntekijöille tiedottamisen, heidän 
kuulemisensa ja päätöksentekoon osallistumisensa osalta sekä myös velvoittaa 
tähän arvioimiseen. Itse asiassa menestys, jota osoittavat kiistatta tämän direktiivin 
hyväksyminen 14 vuoden ajan toimielimissä käydyn keskustelun jälkeen sekä 
direktiivin tuloksena syntynyt työmarkkinaosapuolten mukanaolo ja vilkas 
vuorovaikutus, muodostaa voimakkaan vastakohdan sille lukkiutuneelle tilanteelle, 
joka leimaa keskusteluja komission vuodesta 1970 alkaen antamista ehdotuksista, 
jotka koskevat tätä asiaa tai siihen läheisesti liittyvää työntekijöiden osallistumista 
päätöksentekoon. 
KOM(93) 600 lopullinen 
EYVL N:o L 254, 30.9.94, s. 64 
Komissio pitää siten tarpeellisena yhdessä jäsenvaltioiden, Euroopan parlamentin, 
talous- ja sosiaalikomitean sekä työmarkkinaosapuolten kanssa Euroopan tasolla 
eritellä tällä alalla toteutetut toimet, yrittää löytää perusteluja erilaisten aloitteiden 
erilaiselle kohtalolle ja päätellä, mitä onnistumisista ja epäonnistumisista voidaan 
oppia. 
Yritykset laatia yhteisön tasolla työntekijöille tiedottamista, heidän kuulemistaan 
ja osallistumistaan koskevia sääntöjä muodostavat aihepiirin, jonka historia 
nivoutuu Euroopan unionin historiaan. Jo usean vuoden ajan se on ollut Euroopan 
sosiaalipolitiikasta ja eurooppalaisesta sosiaalisesta mallista sekä Euroopan 
toivotusta taloudellisesta ja sosiaalisesta kehityksestä käydyn keskustelun 
ydinaineita. Nämä keskustelut ovat olleet paitsi pitkiä, myös vilkkaita, ristiriitaisia 
ja joskus jopa intohimoisia. 
Tämä selittää osaltaan, miksi Euroopan komission tässä asiassa tekemiin 
aloitteisiin on suhtauduttu varauksellisen torjuvasti. Yhtäältä kolme ehdotusta on 
päätynyt säädökseksi asti: työntekijöiden edustajien suojaamisesta työntekijöiden 
joukkovähentämisen yhteydessä 17 päivänä helmikuuta 1975 annettu direktiivi 
75/129/ETY4, jota on tarkistettu 24 päivänä kesäkuuta 1992 annetulla direktiivillä 
92/56/ETY5, työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka 
liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden 
lainsäädännön lähentämisestä 14 päivänä helmikuuta 1977 annettu direktiivi 
77/187/ETY6 sekä lopuksi eurooppalaisten yritysneuvostojen perustamisesta 
annettu direktiivi, joka mainittiin edellä. Toisaalta työntekijöille tiedottamista, 
heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevia sääntöjä sisältävä muutama muu 
ehdotus on ollut keskustelua varten pöydälle jätettyinä neuvostossa, eikä niiden 
loppuunsaattaminen ole tähän mennessä ollut mahdollista: on kyse edellä 
mainituista asetusehdotuksista, jotka koskevat eurooppalaisen yhtiön, yhdistyksen, 
osuuskunnan ja keskinäisen yhtiön perussääntöjä (sekä liitteenä olevia direktiivejä, 
jotka koskevat työntekijöiden asemaa), sekä ehdotuksesta viidenneksi yhtiöoikeutta 
koskevaksi direktiiviksi. 
Kaksi muuta komission ehdotusta on ollut neuvoston pöydällä jo useiden vuosien 
ajan: ehdotus neuvoston direktiiviksi rakenteeltaan monimutkaisten ja erityisesti 
monikansallisten yritysten työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan7, 
joka tunnetaan nimellä "Vredeling-ehdotus", sekä ehdotus neuvoston direktiiviksi 
eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai 
yritysryhmissä työntekijöille tiedottamista tai heidän kuulemistaan varten8. 
Viimeksi mainitun ehdotuksen sisällyttäminen tähän tulevaisuuteen suuntautuvaan 
EYVL N:o L 48, 22.2.75 
EYVL N:o L 245, 26.8.92 
EYVL N:o L 61, 5.3.77 
EYVL N:o C 297, 15.11.80, s. 3. Muutettu ehdotus on julkaistu EYVL.n numerossa C 217, 
12.12.83, s. 3. 
EYVL N:o C 39, 15.2.91. Muutettu ehdotus on julkaistu EYVL:n numerossa C 336, 31.12.91. 
erittelyyn ei näytä enää perustellulta siitä lähtien, kun kyseinen ehdotus on 
muodostanut "eurooppalaisistayritysneuvostoista" annetun ehdotuksen välittömän 
edeltäjän ja kun viimeksi mainittu ehdotus on tietyllä tavoin korvannut ensiksi 
mainitun. Toisaalta komissio on jo ilmaissut aikomuksensa vetää pois kyseisen 
ehdotuksen. Sama koskee myös "Vredeling-ehdotusta", mutta komissio pitää 
tärkeänä sitä, ettei ehdotusta vedetä pois ennen kuin kaikkiin näihin ongelmiin on 
löydetty yhteinen ratkaisu. 
Nämä kaksi komissiota työllistävää ehdotusryhmää eivät eroa toisistaan pelkästään 
erilaisen kohtalonsa perusteella. Ne eroavat myös sikäli, että kolmessa 
ensimmäisessä ("työntekijöiden joukkovähentäminen", "liikkeen luovutus" ja 
"eurooppalaiset yritysneuvostot") käytetään työntekijöiden yhteenliittymämallia 
yritysten päätöksentekomenettelyssä, jolle on tunnusomaista työntekijöiden 
laillisille edustajille myönnettävä oikeus saada tietoja ja tulla kuulluksi 
tietynlaisissa laajakantoisissa asioissa, jotka koskevat yrityksen toimintaa ja 
työntekijöiden etuja (tämä pätee myös "Vredeling-ehdotukseen"), kun taas viidessä 
jälkimmäisessä ("eurooppalainen yhtiö", "eurooppalainen yhdistys", 
"eurooppalainen osuuskunta", "eurooppalainen keskinäinen yhtiö" ja "viides 
direktiivi") käytetään tiedottamis-ja kuulemismenettelyjen rinnalla tai vaihtoehtona 
työntekijöiden "osallistumiseen" liittyviä malleja (työntekijöiden ottaminen mukaan 
valvonta- ja hallintoelimiin). 
Liitteessä on yksityiskohtainen kuvaus näistä yhteisön säädöksistä ja 
säädösehdotuksi sta. 
Toteutettujen toimien yhteenvedon ensimmäinen toteamus on se, että 
työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevat komission 
esittämät ehdotukset ovat saaneet myönteisen vastaanoton (lukuun ottamatta 
"Vredeling-ehdotusta") ja että työntekijöiden osallistumista Euroopan tasolla 
koskevat ehdotukset eivät ole menestyneet. 
6. Sen lisäksi, mitä on todettu vielä vahvistamattomien ehdotusten ympärillä 
käytävän keskustelun tuloksettomuudesta, jotkut saattavat pitää perusteettomana 
tai ainakin liian monimutkaisena sitä, että erityyppisistä yksiköistä tai erilaisista 
tilanteista säädetään yhdeksässä erilaisessa yhteisön normistossa, etenkin kun 
vertailukohtana ovat kansalliset normistot, jotka tavallisesti ovat yleispäteviä tai 
ainakin paljon yksinkertaisempia. 
Keskustelun edistämiseksi näyttää tarpeelliselta palauttaa mieleen, että tietyt 
tärkeät syyt ovat saaneet komission (tiettyjen jäsenvaltioiden ja 
työmarkkinaosapuolten tuella) esittämään neuvostolle niinkin merkittävän määrän 
peräkkäisiä ehdotuksia, jotka kaikki koskevat työntekijöiden ottamista mukaan 
yrityksen toimintaan. Itse asiassa usean vuoden ajan on ollut mahdotonta vahvistaa 
Euroopan tasolla yleisiä sääntöjä työntekijöille tiedottamisesta, heidän 
kuulemisestaan ja osallistumisestaan.9 Näiden vaikeuksien edessä komissio on 
Itse asiassa "eurooppalaisia yritysneuvostoja" koskevan direktiivin antaminen on ollut tapaus, joka 
4 
luonnollisesti pyrkinyt avaamaan tien siellä, missä se näyttää helpoimmalta, 
vaikkakaan tässä onnistumatta. 
"Eurooppalaisia yritysneuvostoja" koskevan direktiivin antaminen on komission 
näkemyksen mukaan mullistanut tämän ongelman lähtökohdat. On osoitettu, että 
yleisten oikeusnormien vahvistaminen tässä asiassa Euroopan tasolla on 
mahdollista ja jopa toivottavaa, ja siten hajanaisen lähestymistavan säilyttämisen 
kyseenalaistaminen näyttää väistämättömältä. 
Tämä yhteenveto ei olisi täydellinen, ellei hetkeksi pysähdyttäisi tarkastelemaan 
sen lukkiutuneen tilanteen seurauksia, joka koskee kuudesta vielä 
vahvistamattomasta ehdotuksesta toimielimissä käytävää keskustelua. Nämä 
seuraukset liittyvät ensinnäkin Euroopan unionin julkiseen kuvaan sen kansalaisten 
silmissä ja erityisesti niiden eurooppalaisten työntekijöiden silmissä, jotka eivät 
voi ymmärtää, miten keskustelu heidän oikeuksiaan tiedonsaantiin, kuulluksi 
tulemiseen ja yrityksen päätöksentekoon osallistumiseen parantavista ehdotuksista 
jatkuu joissakin tapauksissa jopa 25 vuotta johtamatta lopulliseen ratkaisuun. 
Seuraukset ovat vakavia myös Euroopan unionin yrityksille, jotka eivät saa 
käyttöönsä säädöksiä, joista on jo ilmoitettu ja jotka mahdollistaisivat yritysten 
paremman sopeutumisen sisämarkkinoihin ja maailmanmarkkinoilla vallitsevaan 
kilpailuun. 
Siten on jo jonkin aikaa esitetty painavia vaatimuksia eurooppalaisen yhtiön 
perussäännön vahvistamisen puolesta; tätä koskeva säädös olisi ihanteellinen 
etenkin yksityisen pääoman houkuttelemiseksi Euroopan laajuisten verkkojen 
toteutushankkeisiin. UNICE vaatii osaltaan, että eurooppalaisen yhtiön perussääntö 
saatettaisiin nopeasti Euroopan unionin yritysten käyttöön niiden kilpailukyvyn 
parantamiseksi. UNICE arvioi lisäksi, että "eurooppalaisia yritysneuvostoja" 
koskevan direktiivin antamisesta lähtien eurooppalaisiin yhtiöihin olisi sovellettava 
samoja työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevia vaatimuksia 
kuin kaikkiin kyseisessä direktiivissä tarkoitettuihinkin yksiköihin, sillä olisi 
vaikea kuvitella perusteluja näiden yhtiöiden poikkeavalle kohtelulle. Äskettäin 
eurooppalaisen yhtiön perussäännön vahvistamista koskeva vaatimus sisältyi 
valtion- ja hallitusten päämiehille osoitettuihin keskeisiin suosituksiin, jotka on 
muotoillut C.A. CIAMPIn johtama Euroopan kilpailukyvyn elvyttämistä 
käsittelevä ryhmä. 
On syytä korostaa, että keskeinen tekijä, joka on aiheuttanut näiden ehdotusten 
juuttumisen neuvostoon, liittyy työntekijöille tiedottamista, heidän kuulemistaan 
ja osallistumistaan koskevien säännösten kohtaamiin vaikeuksiin. 
Komissio arvioi, että näiden ehdotusten jääminen neuvostossa pöydälle useiden 
vuosien ajaksi vahingoittaa vakavasti unionin julkista kuvaa sekä Euroopan 
tässä suhteessa on ensimmäinen laatuaan Euroopan yhteisössä, sillä tällä alalla aiemmin annetut 
säännökset ovat liittyneet tiettyyn yrityksen elinkaaren vaiheeseen tai erityiseen 
työsuhdetilanteeseen (työntekijöiden joukkovähentäminen ja liikkeen luovutus). 
mm 
kansalaisten ja yritysten etuja eikä voi siten jatkua; lisäksi komissio katsoo, että 
ehdotettujen säädösten nopean vahvistamisen mahdollistamiseksi olisi nyt 
saavutettava sama poliittinen tahto ja vahva sovitteleva henki, joka vuosi sitten 
mahdollisti "eurooppalaisia yritysneuvostoja" koskevan direktiivin antamisen. 
UI. TYÖNTEKIJÖILLE TIEDOTTAMISTA JA HEIDÄN KUULEMISTAAN 
KOSKEVAN YHTEISÖN UUDEN LÄHESTYMISTAVAN PERIAATTEET 
JA TAVOITTEET 
8. Edellä esitetty toteutettujen toimien yhteenveto osoittaa komission mielestä sen, 
että on otettava käyttöön uusi lähestymistapa, jonka tavoitteena on yhteisön 
voimassa olevan lainsäädännöllisen perustan sekä työntekijöille tiedottamista, 
heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevien ehdotusten uudelleenmäärittely. 
Sosiaalipolitiikkaa käsittelevässä valkoisessa kirjassa ja keskipitkän ajan 
sosiaalisessa toimintaohjelmassa esitetyissä komission sisäisen keskustelun 
tuloksissa esiintyy tiettyjä perussuuntaviivoja. Ottaen huomioon, että komission 
näistä asioista esittämät ajatukset eivät ole lopullisia ja että työmarkkinaosapuolten 
on saatava ilmaista määräävä kannanottonsa, komissio pitää aiheellisena jättää ne 
Euroopan tasolla työmarkkinaosapuolten käsiteltäviksi. Samoin komissio tahtoo 
ennen asiassa tehtäviä aloitteita laajentaa keskustelun jäsenvaltioihin, Euroopan 
parlamenttiin sekä talous- ja sosiaalikomiteaan. 
9. Aluksi tarkastellaan yksinkertaistamisen periaatetta.Kuten 5 kohdassa mainittiin, 
Euroopan yhteisöllä on tällä hetkellä yleinen oikeudellinen perusta kansalliset rajat 
ylittävän työntekijöille tiedottamisen ja heidän kuulemisensa osalta (direktiivi 
"eurooppalaisista yritysneuvostoista")\ lisäksi on olemassa erityiset säännökset 
työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan kansallisella tasolla 
erityisissä tilanteissa (työntekijöiden joukkovähentäminen ja liikkeen luovutus). Jos 
neuvostossa parhaillaan pöydällä olevat ehdotukset vahvistettaisiin, näiden kolmen 
oikeusnormi ston lisäksi tulisi "Vredeling"-dirQktuv'u\ä luotu normisto ja viisi 
erilaista erityisnormi stoa (vaikka niillä onkin ilmeisiä yhtäläisyyksiä), joista 
kutakin sovellettaisiin tietyntyyppiseen yksikköön (eurooppalainen yhtiö, 
eurooppalainen yhdistys, eurooppalainen osuuskunta, eurooppalainen keskinäinen 
yhtiö, osakeyhtiöt). 
Komission mielestä voidaan kysyä, vastaako tämä asetelma työmarkkinasuhteiden 
todellisuutta, jossa työnantajan oikeudellinen muoto ei ole ratkaisevassa asemassa 
eikä ainakaan muodosta perusteita täysin erilaisten sääntöjen soveltamiselle sen 
mukaan, onko kyse osakeyhtiöstä, yhdistyksestä, keskinäisestä yhtiöstä, 
liikkeenharjoittajasta tai mistä tahansa muusta työnantajan oikeudellisesta 
toimintamuodosta. Kansallisella tasolla saatu kokemus osoittaa, että työntekijöille 
tiedottamista, heidän kuulemistaan ja osallistumistaan koskevien järjestelmien 
eroavuudet, silloin kun niitä on, liittyvät yleensä yrityksen kokoon, työntekijöiden 
määrään tai tekijöihin, jotka voivat todellisesti vaikuttaa oikeuksien ja 
velvoitteiden määräytymiseen työmarkkinasuhteissa; näiden tekijöiden joukossa 
työnantajan oikeudellisella toimintamuodolla ei yleensä ole ratkaisevaa asemaa. 
Se tosiseikka, että yhteisön väliintulo tällä alalla saa koskea vain kansallisten 
järjestelmien lähentämistä tai yhteisön vähimmäisvaatimusten vahvistamista, on 
omiaan ainoastaan lisäämään epäilyksiä, joita näin laaja, yksityiskohtainen ja 
monimuotoinen voimassa olevien tai ehdotettujen yhteisön säädösten joukko 
nykyoloissa herättää. 
Jos nämä näkökohdat hyväksytään, vaihtoehtona olisi tämän monimuotoisen 
lähestymistavan yksinkertaistaminen tarkoituksena luoda Euroopan tasolla 
pelkästään yleiset ja kattavat normistot, jotka jäsenvaltiot voivat luonnollisesti 
kehittää ja jäsentää itse, jos ne niin haluavat. Äärimmäisessä muodossaan tämä 
lähestymistapa voisi johtaa siihen, että Euroopan tasolla olisi olemassa ainoastaan 
kaksi työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevaa normistoa: 
toinen säätelisi jäsenvaltioiden rajat ylittävää toimintaa (tämä normisto on jo 
olemassa sen jälkeen, kun direktiivi "eurooppalaisista yritysneuvostoista" 
annettiin) ja toinen säätelisi tämän kysymyksen kansallista ulottuvuutta. 
Viimeksi mainittu alue edellyttää, että annetaan uusi yhteisön säädös, jonka osalta 
voidaan etukäteen esittää tiettyjä kysymyksiä: millainen sen tulisi olla luonteeltaan 
(lainsäädännön lähentäminen vai vähimmäisvaatimusten luominen) ja mikä tulisi 
olla sen oikeudellinen perusta (Maastrichtin sopimus vai siihen sisältyvä sopimus 
sosiaalipolitiikasta). 
Komissio on tietoinen epäilyksistä, joita tällainen aloite voi herättää tietyissä 
jäsenvaltioissa ja tiettyjen työmarkkinaosapuolten keskuudessa siltä osin kuin on 
kyse toissijaisuusperiaatteesta. Komissio on avoin kuulemaan näkökantoja, joissa 
mahdollisesti osoitetaan tämän uuden säännöksen ylikansallisen ulottuvuuden 
puuttuminen, jolloin toissijaisuusperiaatteen nojalla päädyttäisiin pidättäytymään 
säännösten antamisesta tällä alalla. Komissio arvioi kuitenkin, että ottaen 
huomioon nykyiset olosuhteet on esitettävä kysymys tällaistenkin näkökantojen 
mahdollisuudesta, kun edellämainittujen ehdotusten käsittelyn loppuunsaattaminen 
on kaikkien osapuolten etujen kannalta kiistämättä tarpeen. 
Joka tapauksessa komissio arvioi, että kyseinen uusi yhteinen säädös vastaisi 
toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatetta paremmin kuin tällä hetkellä ehdotettu 
moninainen säädösjoukko. Säädös olisi nykyistä tilannetta soveliaampi myös siltä 
osin kuin on kyse perustamissopimuksen 117 ja 118 artiklan sekä 
sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen 1 artiklan mukaisten tavoitteiden 
saavuttamisen tarpeellisuudesta. Lisäksi sosiaalipolitiikasta tehdyssä sopimuksessa 
mainitaan nimenomaisesti työntekijöille tiedottaminen ja heidän kuulemisensa 
Euroopan unionin toimivallan uusina alueina (ks. sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan 
kolmas luetelmakohta). Sisämarkkinoiden häiriötön toiminta ja asianmukaisten 
kilpailuolosuhteiden luominen yritysten välille ovat myös tekijöitä, jotka on syytä 
ottaa huomioon tässä yhteydessä. Lopuksi voidaan todeta, että ajateltavissa olevat 
säännökset, jotka loisivat yleiset puitteet ja vahvistaisivat yksinkertaisesti tämän 
alan perusperiaatteet ja -säännöt, olisivat luonteeltaan sellaiset, että niillä 
varmistetaan suhteellisuusperiaatteen noudattaminen ja hälvennetään niiden 
epäluuloja, jotka pelkäävät normien liiallista joustamattomuutta ja yksityiskohtaisuutta. 
10. Tätä uutta lähestymistapaa voidaan perustella myös yhteisön oikeuden ja Euroopan 
yhteisön sosiaalipolitiikan yhdenmukaisuudella. Olosuhteet, joissa keskusteluja on 
unionin toimielimissä käyty, ovat johtaneet vähintäänkin erikoislaatuiseen 
tilanteeseen: yhteisöllä on yleisiä oikeussääntöjä työntekijöille tiedottamisesta ja 
heidän kuulemisestaan monikansallisella tasolla mutta erityisiä sääntöjä 
työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan kansallisella tasolla, 
erityisesti työntekijöiden joukkovähentämisen ja liikkeen luovutuksen osalta. Sitä 
vastoin työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevat kansallisen 
tason oikeudelliset puitteet puuttuvat; tämä on valitettavaa etenkin, kun otetaan 
huomioon, että "työntekijöiden joukkovähentämistä" ja "liikkeen luovutusta" 
koskevat direktiivit voivat olla täysitehoisia ainoastaan tilanteessa, jossa mainitut 
työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevat yleiset oikeudelliset 
puitteet ovat olemassa (onneksi tämä tilanne vallitsee 13 jäsenvaltiossa). 
Näiden uusien puitteiden tuoma hyöty on ilmeinen. Yhtäältä se voisi helpottaa 
edellä mainittua yksinkertaistamista, koska enää ei olisi tarpeen antaa erityisiä 
sääntöjä kutakin edellä mainituissa ehdotuksissa tarkoitettua yksikköä varten; näin 
ollen kyseisten ehdotusten hyväksyminen helpottuisi huomattavasti. Toisaalta ne 
voimassa olevan yhteisön lainsäädännön säännökset, jotka edellyttävät 
työntekijöiden edustajille tiedottamista ja heidän kuulemistaan työntekijöiden 
joukkovähentämisen ja liikkeen luovutuksen yhteydessä, saisivat paljon lisäpontta, 
jos nämä puitteet määritettäisiin, näiden säännösten perusajatuksena on ennalta 
ehkäiseminen, jota on vaikea toteuttaa tiedottamis-ja kuulemismenettelyjen ollessa 
eristettyjä ja niiden rajoittuessa työntekijöiden joukkovähentämisiin ja liikkeen 
luovutuksiin; näin ollen kyseiset säännökset voisivat kehittyä parhaalla 
mahdollisella tavalla, jos noudatettavat tiedottamis-ja kuulemismenettelyt olisivat 
vakaita ja pysyviä, koska vain tällöin on mahdollista hallinnoida 
työvoimakysymyksiä ennakoivasti. 
11. Kolmas periaate, jota komissio pyrkii noudattamaan, liittyy käy tännönl ähei syy teen 
ja tasapainoon: tämä periaate koskee Euroopan tasolla annettavien sääntöjen 
voimakkuutta ja sisältöä. 
Komissio katsoo, että Euroopan tasolla tapahtuvaa työntekijöille tiedottamista ja 
heidän kuulemistaan koskevien sääntöjen luomista koskevien aloitteiden lähes 
poikkeukseton menestys ei ole sattumaa; sattumaa ei myöskään ole se, että 
työntekijöiden osallistumisen perinteiden ja käytäntöjen laajentamista yhteisön 
tasolle koskevien sääntöjen laatiminen on epäonnistunut, erityisesti siltä osin kuin 
tämä osallistuminen tarkoittaa työntekijöiden edustusta valvonta- ja 
hallintoelimissä. 
Kokemukset neuvostossa käydyistä, samanaikaisesti antoisista ja pettymystä 
herättävistä keskusteluista osoittavat, että työntekijöiden osallistumista koskevien 
sääntöjen osalta on erittäin vaikeaa löytää riittävää yksimielisyyttä jäsenvaltioiden 
kesken. Sitä vastoin kokemukset osoittavat, että työntekijöiden edustajille 
tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevien sääntöjen suhteen vallitsee laaja 
yksimielisyys, minkä osoituksena tällä alalla on saatettu voimaan kolme yhteisön 
säädöstä. 
Tätä taustaa vasten ja "eurooppalaisista yritysneuvostoista" annetun direktiivin 
työmarkkinaosapuolten keskuudessa kokemasta erittäin myönteisestä vastaanotosta 
vakuuttuneena komissio arvelee, olisiko nyt ehkä löydetty tällä alalla yhteisön 
väliintulon muoto, joka olisi, vaikkei ehkä ihanteellinen, kuitenkin mahdollinen 
ja toteuttamiskelpoinen. Työntekijöiden osallistumisen malleista käytävä 
ikuisuuksiin venyvä keskustelu on saanut komission yhä vakuuttuneemmaksi siitä, 
että parhaat menestymisen mahdollisuudet olisi ratkaisulla, jossa "eurooppalaisista 
yritysneuvostoista" annettu direktiivi otetaan ratkaisumalliksi ja vertailukohdaksi. 
Tämä vakaa käsitys ei ole pelkästään käytännöllisten näkökohtien sanelema. 
Komissio seuraa hyvin tarkoin "eurooppalaisista yritysneuvostoista" annetun 
direktiivin täytäntöönpanosta parhaillaan saatavia kokemuksia. Vaikka lopullisten 
johtopäätösten tekeminen onkin vielä ennenaikaista, kiinnostus ja into, jolla 
työmarkkinaosapuolet ovat sitoutuneet tämän direktiivin soveltamiseen ja 
erityisesti direktiivin saattamiseen sopimusten avulla osaksi kansallista 
lainsäädäntöä, antaa aiheen ennakoida, että tällä direktiivillä luodut menettelyt 
työntekijöiden ja heidän edustajiensa osallistumiseksi yritysten päätöksentekoon 
muodostavat tehokkuutensa vuoksi yhteisön tason vähimmäisvaatimusten puitteet, 
vaikkakin ne rajoittuvat tiedottamis- ja kuulemismenettelyihin. Tämä ei estä 
kehittämästä tai pitämästä yllä kansallisia järjestelmiä tai käytäntöjä, jotka ovat 
vähimmäistasoa kehittyneempiä. 
12. Neljäs periaate on kaikenlaisten yhteisön sääntöjen yleisyys. Hyväksyen samalla 
sen, että yhteisön väliintulon on tapahduttava "eurooppalaisistayritysneuvostoista" 
annetussa direktiivissä luoduissa puitteissa, komissio arvioi, että tämä 
lähestymistapa varmistaa sisämarkkinoiden häiriöttömän toiminnan, 
eurooppalaisten työntekijöiden suojan parantamisen ja heidän osallistumisensa 
yrityksen päätöksentekoon ainoastaan siinä tapauksessa, että kyseisiä sääntöjä 
sovelletaan kaikkialla Euroopan yhteisössä. Tämä näyttää erityisesti pitävän 
paikkansa niiden yhteisön säädösten osalta, jotka on ilman mitään rajauksia 
osoitettu kaikille yhteisön jäsenvaltioille ja jotka hyödyttävät jokaista kaikkien 
jäsenvaltioiden alueella toimivaa yritystä ja yksikköä (edellä mainitut kuusi 
säädösehdotusta ovat juuri tällaisia). Tätä taustaa vasten on ilmeisen vaikeaa 
perustella sitä, että yhdelle tai useammalle jäsenvaltiolle myönnettäisiin tältä osin 
poikkeava kohtelu, joka aiheettomasti suosisi kyseisen maan yrityksiä ja jota 
muiden maiden yritykset pitäisivät perusteettomana. 
IV. YHTEISÖN TOIMINNAN MAHDOLLINEN SUUNTA 
13. Nykyisessä tilanteessa ja edellä esitetyin perusteluin voidaan päätyä erilaisiin 
vaihtoehtoihin. 
Ensimmäinen vaihtoehto: nykyisen tilanteen säilyttäminen 
Tämä vaihtoehto tarkoittaisi sitä, että jatketaan neuvostossa käytävää keskustelua 
kuudesta edellä mainitusta ehdotuksesta ja noudatetaan edelleen hajanaista 
lähestymistapaa siltä osin kuin on kyse yhteisön toiminnasta työntekijöille 
tiedottamisen, heidän kuulemisensa ja osallistumisensa alalla. Tämän vaihtoehdon 
keskeinen puute on, että nykyisessä tilanteessa tämä lähestymistapa vaikuttaa 
olevan umpikujassa. 
Toinen vaihtoehto: kokonaisvaltainen lähestymistapa 
Tämä vaihtoehto edellyttää uutta näkökulmaa tapaan, jolla tätä aihepiiriä on tähän 
asti käsitelty. Sen sijaan, että yritetään vahvistaa yhteisön tasolla erityisnormistot 
kutakin yhteisön yhtiölainsäädännön alaista yksikköä varten, keskityttäisiin 
määrittelemään Euroopan tasolla yleiset puitteet työntekijöille tiedottamisen ja 
heidän kuulemisensa alalla; tämä mahdollistaisi sen, että eurooppalaisen yhtiön, 
eurooppalaisen yhdistyksen, eurooppalaisen osuuskunnan ja eurooppalaisen 
keskinäisen yhtiön perussääntöjä koskevien asetusehdotusten liitteenä olevat 
direktiiviehdotukset vedettäisiin pois. Sama koskisi niitä työmarkkinoita koskevia 
säännöksiä, jotka sisältyvät ehdotukseen "viidenneksi direktiiviksi" sekä 
"Vredeling-ehdotukseen ". 
Koska Euroopan yhteisössä on jo olemassa oikeudelliset puitteet työntekijöille 
tiedottamisen ja heidän kuulemisensa alalla monikansallisella tasolla, tämä 
kokonaisvaltainen lähestymistapa edellyttäisi yksinkertaisesti sitä, että olisi 
annettava yhteisön säädös tiedottamisesta ja kuulemisesta kansallisella tasolla; 
tämän säädöksen osalta on esitettävä tiettyjä ennakkokysymyksiä: missä määrin 
tämä säädös olisi perusteltu toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen kannalta, 
millainen sen tulisi olla luonteeltaan (lainsäädännön lähentäminen vai 
vähimmäisvaatimusten asettaminen) ja mikä tulisi olla sen oikeudellinen perusta 
(Maastrichtin sopimus vai siihen sisältyvä sopimus sosiaalipolitiikasta). 
Tämän vaihtoehdon keskeinen etu on, että se myötävaikuttaa yhteisön 
lainsäädännön ja sosiaalipolitiikan yksinkertaistamiseen. Se voisi myös helpottaa 
ja tietyllä tavoin valmistella edellä mainittujen kuuden ehdotuksen lukkiutuneen 
käsittelyn avaamista, koska niissä tarkoitettuihin puhtaasti kansallisella tasolla 
toimiviin yhtiöihin sovellettaisiin siitä lähtien kyseisiä yleisiä oikeudellisia 
puitteita. 
Kolmas vaihtoehto, välitön eteneminen eurooppalaisen yhtiön, eurooppalaisen 
yhdistyksen, eurooppalaisen osuuskunnan ja eurooppalaisen keskinäisen yhtiön 
perussääntöjä koskevien ehdotusten osalta 
Jos valitaan edellä mainittu kokonaisvaltainen lähestymistapa, näiden ehdotusten 
käsittelyn uudelleenkäynnistämisen suhteen voitaisiin tehdä välittömiä aloitteita; 
erityisen kiireellinen olisi eurooppalaista yhtiötä koskevan säädöksen 
hyväksyminen. Tämä olisi perusteltua, koska kyseinen säädös on tärkeä Euroopan 
tasolla tapahtuvan yhtiöiden järjestymisen kannalta ja koska on kiire löytää 
oikeudellinen väline, joka vastaisi Euroopan liikenteen perusrakenteiden suurten 
10 
hankkeiden vaatimuksiin (jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet, että ne tarvitsevat kaksi 
vuotta perussäännön täytäntöönpanoa varten, vaikka perussäännöllä onkin suora 
oikeusvaikutus). 
Tämä voitaisiin toteuttaa kahdella tavalla: 
a) Edellä mainittujen direktiivien pois vetämiseen liitetään eurooppalaisen 
yhtiön perussääntöä koskevan asetusehdotuksen 136 artiklassa esiintyvää 
ehtoa vastaava ehto, jonka mukaan eurooppalaista yhtiötä, eurooppalaista 
yhdistystä, eurooppalaista osuuskuntaa ja eurooppalaista keskinäistä yhtiötä 
ei voisi perustaa jäsenvaltioon, joka ei ole saattanut "eurooppalaisista 
yritysneuvostoista" annettua direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään. 
Tämän ratkaisun etuna on, että se säilyttää pakottavan yhteyden, joka 
vallitsee näiden yksiköiden perustamisen sekä työntekijöille tiedottamisen 
ja heidän kuulemisensa menettelyjen täytäntöönpanon välillä - yhteyden, 
joka on alusta alkaen ollut näiden ehdotusten keskeinen osa. Lisäksi 
voitaisiin välttää kyseisten yksiköiden välinen syrjivä kohtelu sen 
perusteella, missä maassa yksiköllä on kotipaikka. 
b) Direktiivien pois vetämiseen ei liitettäisi mitään ehtoa. Tällöin kyseisiin 
yksikköihin sovellettaisiin tapauksen mukaan ainoastaan voimassa olevia 
yhteisön säännöksiä ("eurooppalaisistayritysneuvostoista", "työntekijöiden 
joukkovähentämisestä"Ja "liikkeen luovutuksesta" annetut direktiivit) 
Tähän osavaihtoehtoon liittyy puute, joka johtuu siitä, että yksi jäsenvaltio 
ei ole niiden maiden joukossa, joille "eurooppalaisista yritysneuvostoista" 
annettu direktiivi on osoitettu. Tämä aiheuttaisi sen, että monikansalliset 
eurooppalaiset yhtiöt, eurooppalaiset yhdistykset, eurooppalaiset 
osuuskunnat ja eurooppalaiset keskinäiset yhtiöt, joiden päätoimipaikka on 
kyseisessä maassa, eivät olisi työntekijöille tiedottamista ja heidän 
kuulemistaan koskevien kaikkien ylikansallisten velvoitteiden alaisia, toisin 
kuin muissa Euroopan yhteisön jäsenvaltioissa sijaitsevat yksiköt. 
V. PÄÄTELMÄ 
14. Edellä esitettyjen pohdintojen tarkoituksena on yksinomaan edistää keskustelua, 
jota komissio toivoo syntyvän jäsenvaltioiden välille, Euroopan parlamentissa, 
talous- ja sosiaalikomiteassa sekä yhteisön tason työmarkkinaosapuolten välille. 
Komissio toistaa ottavansa avoimesti vastaan ehdotuksia lähestymistavoista, jotka 
edistävät tämän keskustelun aiheena olevien tavoitteiden saavuttamista yhtäältä 
saattaakseen päätökseen sen kestämättömän tilanteen, jota edellä mainituista 
kuudesta ehdotuksesta käytävä loputon keskustelu ilmentää, ja toisaalta 
parantaakseen työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevien 
yhteisön oikeudellisten puitteiden yhdenmukaisuutta ja tehokkuutta. 
11 
Komissio toivoo, että jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti, talous-ja sosiaalikomitea 
sekä Euroopan tason työmarkkinaosapuolet esittäisivät komissiolle huomionsa ja 
mielipiteensä edellä esitetyistä kysymyksistä. Komissio katsoo, että sen on 
erityisen hyödyllistä saada tietoonsa, mitä ajatuksia kukin tämän tiedonannon 13 
kohdassa mainituista vaihtoehdoista herättää eri osapuolissa. 
12 
LHTE 
Työntekijöille tiedottamista ja heidän kuulemistaan koskevia sääntöjä sisältävät 
voimassa olevat yhteisön säädökset ja komission esittämät ehdotukset 
A\& 
I. Työntekijöiden joukkovahentamistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön 
lähentämisestä 17 päivänä helmikuuta 1975 annettu neuvoston direktiivi 75/129/ETY. 
Työntekijöiden joukkovahentamistä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön 
lähentämisestä annetun direktiivin muuttamisesta 24 päivänä kesäkuuta 1992 
annettu neuvoston direktiivi 92/56/ETY. 
Tavoite 
Ty öntekij öiden j oukkovähentämistä koskevan j äsenvaltiöiden lainsäädännön lähentäminen. 
Työntekijöiden suojan vahvistaminen joukkovähentämisen yhteydessä. 
Sisältö 
1. Käsitteiden 'joukkovähentäminen' ja 'työntekijöiden edustajat' määritelmät. 
2. Direktiiviä ei sovelleta: 
määräajaksi tai tiettyjä tehtäviä varten tehtyihin sopimuksiin liittyvään 
joukkovähentämiseen, jollei vähentäminen tapahdu ennen määräajan 
päättymistä tai tehtävien loppuun suorittamista, 
julkisyhteisöjen tai julkisoikeudellisten laitosten palveluksessa oleviin 
työntekijöihin, 
merialusten miehistöihin. 
3 Kun työnantaja harkitsee työntekijöiden joukkovahentamistä, työnantajan on 
aloitettava neuvottelut työntekijöiden edustajien kanssa sopimukseen pääsemiseksi. 
Näissä neuvotteluissa on käsiteltävä ainakin tapoja ja keinoja joukkovähentämisen 
välttämiseksi tai sen kohteena olevien työntekijöiden määrän rajoittamiseksi sekä 
joukkovähentämisen seurausten pienentämiseksi käyttämällä sosiaalisia keinoja 
muun muassa vähentämisen kohteeksi joutuneiden työntekijöiden työllistämiseksi 
tai kouluttamiseksi uudelleen. 
4. Direktiivissä 92/56/ETY täsmennetään, että jäsenvaltiot voivat säätää, että 
työntekijöiden edustajat voivat käyttää asiantuntija-apua kansallisen käytännön 
mukaisesti. Työnantajan on annettava työntekijöiden edustajille neuvottelujen 
kuluessa kaikki tarvittavat tiedot ja aina ilmoitettava heille kirjallisesti. 
vähentämisen syyt, 
aika, jonka kuluessa vähentäminen on määrä toteuttaa, 
tavallisesti työssä olevien työntekijöiden lukumäärä sekä ne 
työntekijäryhmät, joihin he kuuluvat, 
vähennettävien työntekijöiden lukumäärä, 
perusteet, joilla vähennettävät työntekijät valitaan, 
tapa, jolla mahdolliset korvaukset lasketaan. 
5. Joukkovähentämisen menettely: 
Työnantajan on kirjallisesti ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle 
kaikista suunnitelluista j oukkovähentämi si stä. Ilmoituksessa on oltava 
42 h 
kaikki suunniteltua joukkovahentamistä ja työntekijöiden edustajien kanssa 
käytäviä neuvotteluja koskevat tarvittavat tiedot, lukuun ottamatta 
korvausten laskentatapaa koskevia tietoja. Sellaisista suunnitelluista 
joukkovähentämisistä, jotka johtuvat tuomioistuimen päätökseen perustu­
vasta liikkeen toiminnan päättymisestä, työnantajan tarvitsee kuitenkin 
tiedottaa toimivaltaiselle viranomaiselle vain tämän vaatimuksesta. 
Työnantajan on toimitettava jäljennös ilmoituksesta työntekijöiden 
edustajille, jotka voivat lähettää mahdolliset huomautuksensa 
toimivaltaiselle viranomaiselle. 
Joukkovähentäminen voidaan toteuttaa aikaisintaan 30 päivän kuluttua 
ilmoituksesta; toimivaltaisen viranomaisen on käytettävä tämä määräaika 
pyrkien löytämään ratkaisuja. Jäsenvaltio voi antaa toimivaltaiselle 
viranomaiselle valtuudet lyhentää määräaikaa tai pidentää sen enintään 60 
päiväksi, jos ongelmia ei kyetä ratkaisemaan alkuperäisessä määräajassa. 
Tätä artiklaa ei tarvitse soveltaa joukkovähentämisiin, jotka johtuvat 
tuomioistuimen päätökseen perustuvasta liikkeen toiminnan päättymisestä. 
Toimivaltaiselle viranomaiselle voidaan antaa edellä säädettyä 
laajemmatkin valtuudet pidentämiseen. Työnantajalle on ilmoitettava 
pidennyksestä ja sen perusteista ennen alkuperäisen määräajan päättymistä. 
Jäsenvaltiot voivat soveltaa tai antaa säännöksiä, jotka ovat työntekijöille 
edullisempia kuin direktiivissä säädetyt. 
Viitteet 
EYVLN:oL48, 22.2.1975 
EYVL N:oL 245, 26.8.1992 
AI 
H. Työntekijöiden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan 
osan luovutuksen yhteydessä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 
14 päivänä helmikuuta 1977 annettu neuvoston direktiivi 77/187/ETY 
Tavoite 
Talouden kehityskulku, joka kansallisella ja yhteisön tasolla muuttaa yritysten rakenteita 
tavoitteena suojata työntekijöitä yrityksen johdossa tapahtuvien muutosten yhteydessä 
erityisesti varmistamalla työntekijöiden oikeuksien säilyminen. 
Sisältö 
1. Direktiiviä sovelletaan yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan 
luovuttamiseen toiselle työnantajalle sopimukseen perustuvan luovutuksen taikka 
sulautumisen kautta, mikäli luovutettava yritys tai liike taikka liiketoiminnan osa 
sijaitsee alueella, jolla ETY:n perustamissopimusta sovelletaan. Direktiiviä ei 
sovelleta merialuksiin. 
2. Luovuttajan ja luovutuksensaajan on ilmoitettava hyvissä ajoin työntekijöidensä 
edustajille luovutuksen aiheet, oikeudelliset, taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset, 
sekä suunnitellut, työntekijöitä koskevat toimenpiteet. Nämä tiedot on annettava 
luovutuksen kohteeksi joutuville työntekijöille hyvissä ajoin ennen luovutuksen 
toteuttamista ja joka tapauksessa ennen kuin luovutus välittömästi vaikuttaa 
työntekijöiden työoloihin ja työllisyyteen. 
Jos työntekijöitä koskevia toimenpiteitä aiotaan toteuttaa, luovuttajan ja 
luovutuksensaajan on hyvissä ajoin neuvoteltava työntekijöiden edustajien kanssa 
tällaisista toimenpiteistä sopimuksen aikaan saamiseksi. Jäsenvaltiot, joiden 
säännösten mukaan työntekijöiden edustajat voivat pyytää välityslautakunnalta 
päätöstä, voivat rajoittaa tiedottamis- ja kuulemisvelvoitteet koskemaan tapauksia, 
joissa luovutus toteutuessaan merkitsee liikkeessä sellaisia muutoksia, jotka ovat 
omiaan aiheuttamaan vakavaa haittaa lukuisille työntekijöille. Jäsenvaltiot voivat 
säätää, että yrityksessä tai liikkeessä, jossa ei ole työntekijöiden edustajia, 
työntekijöille on etukäteen ilmoitettava odotettavissa olevasta luovutuksesta. 
Viitteet 
EYVLN:oL61, 5.3.1977 
/f4 
HI. Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai työntekijöiden tiedottamis- ja 
kuulemismenettelyn käyttöönottamisesta yhteisön laajuisissa yrityksissä tai yritys­
ryhmissä annettu neuvoston direktiivi 94/45/EY 
Tavoite 
Parantaa yhteisön laajuisten yritysten ja yritysryhmien työntekijöiden oikeutta saada tietoa 
ja oikeutta tulla kuulluksi. 
Sisältö 
1. Soveltamisala: direktiiviä sovelletaan yhteisön laajuisiin yrityksiin ja 
yritysryhmiin, joiden työntekijöiden kokonaismäärä on suurempi kuin 1 000 ja 
joilla on ainakin kaksi vähintään 150 työntekijää työllistävää toimipistettä tai 
ryhmän jäsenyritystä vähintään kahdessa jäsenvaltiossa. 
Direktiiviä ei sovelleta pieniin yrityksiin, eikä se vaikuta mitenkään tapaan, jolla 
tiedottaminen ja kuuleminen kussakin jäsenvaltiossa tämän kansallisen 
lainsäädännön ja käytännön mukaisesti toteutetaan. 
Direktiiviä sovelletaan myös yhteisön laajuisiin yrityksiin ja yritysryhmiin, joiden 
kotipaikka sijaitsee muualla kuin jäsenvaltioissa. Tällöin direktiivin soveltamisesta 
vastaa yrityksen tai yritysryhmän edustaja jäsenvaltiossa taikka sellainen 
jäsenvaltioon sijoittautunut liike, joka työllistää eniten työntekijöitä. 
'Jäsenvaltioilla' tarkoitetaan sosiaalipolitiikasta tehdyn sopimuksen allekirjoittaneita 
yhtätoista jäsenvaltiota. 
2. Eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisen tulee perustua joko yrityksen tai 
yritysryhmän keskushallinnon taikka työntekijöiden tai heidän edustajansa 
esittämään vaatimukseen. 
Näiden kahden osapuolen välisellä sopimuksella voidaan vapaasti määrätä 
yritysneuvoston muoto, tehtävät, toimivalta ja toimintatavat. Menettelytavaksi 
voidaan sopia myös vaihtoehto, joka ei edellytä yritysneuvoston perustamista; 
tällöin ei tarvitse noudattaa direktiivin liitteen määräyksiä. 
3. Direktiivissä säädetään, että jos sopimusta ei ole, on sovellettava tiettyjä 
direktiivin liitteessä olevia toissijaisia määräyksiä. Nämä määräykset koskevat 
tiedottamisen ja kuulemisen muotoa ja sisältöä sekä eurooppalaisen 
yritysneuvoston kokoonpanoa ja toimintatapoja. 
4. Yritysneuvosto kokoontuu yhdessä keskushallinnon kanssa vähintään kerran 
vuodessa voidakseen saada tietoa ja tulla kuulluksi keskushallinnon laatiman 
kertomuksen perusteella yrityksen toiminnan kehityksestä ja sen näkymistä. Nämä 
tiedot koskevat yrityksen rakennetta, taloudellista tilannetta ja rahoitustilannetta, 
toimintojen mahdollista kehittymistä, tuotantoa ja myyntiä, työvoimatilannetta ja 
sen mahdollista kehitystä, tuotannon siirtoja, yritysten, laitosten taikka niiden 
merkittävien osien supistuksia tai sulkemistaja työntekijöiden joukkovahentamistä. 
Kun on kyse poikkeuksellisista olosuhteista, jotka vaikuttavat huomattavasti 
työllisyyteen, rajoitetulla komitealla tai, jollei kyseistä komiteaa ole, eurooppa-
/5 
mmmrmmmmmmm 
laisella yritysneuvostolla on oikeus kokoontua omasta pyynnöstään 
keskushallinnon kanssa saadakseen tietoa ja tullakseen kuulluksi työntekijöiden 
etuihin huomattavasti vaikuttavissa toimenpiteissä. Yritysneuvostossa on vähintään 
kolme ja enintään 30 jäsentä. Keskushallinto vastaa sen toiminnasta aiheutuvista 
kustannuksista. 
5. Direktiivissä on säännöksiä tietojen luottamuksellisuudesta ja salaisuudesta. 
6. Direktiivissä säädetään myös, että työntekijöiden edustajat saavat tehtäviään 
suorittaessaan saman suojan ja samanlaiset takuut kuin työntekijöiden edustajille 
on annettu työpaikkamaan kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaan. 
Viitteet 
EYVL N:o L 254, 30.9.94, s. 64 
46 
IV. Ehdotus neuvoston direktiiviksi rakenteeltaan monimutkaisten ja erityisesti 
ylikansallisten yritysten työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan 
Tavoite 
Parantaa rakenteeltaan monimutkaisten yritysten työntekijöiden oikeutta saada tietoa ja 
oikeutta tulla kuulluksi. 
Sisältö 
1. Direktiiviä sovelletaan yrityksiin ja yritysryhmiin, joiden palveluksessa yhteisön 
alueella on enemmän kuin 1 000 henkilöä. 
2. Ehdotukseen sisältyy määräysvaltaa käyttävän yrityksen (jonka kotipaikka voi olla 
EY:ssä tai sen ulkopuolella) tiedottamis- ja kuulemisvelvoite EY:ssä sijaitsevien 
tytäryritystensä työntekijöiden suhteen; yrityksellä on vastaava tiedottamis- ja 
kuulemisvelvoite niitä työntekijöitä kohtaan, jotka työskentelevät yrityksen eri 
toimipaikoissa. Jos keskushallinto sijaitsee EY:n ulkopuolella, sitä voi tämän 
direktiivin tarkoituksia varten edustaa edustaja, jonka puuttuessa kyseisen 
tytäryrityksen johto vastaa tiedottamis-ja kuulemisvelvoitteiden täyttämisestä. Jos 
keskushallinto sijaitsee EY:ssä, vastuussa ovat sekä määräysvaltaa käyttävä yritys 
että sen tytäryritys. 
Määräysvaltaa käyttävän yrityksen johdon on vähintään kerran vuodessa ja lisäksi 
aina, kun kyseiset tiedot on saatettava ajan tasalle (ja annettava sovellettavan 
lainsäädännön mukaisesti tiedoksi osakkaille ja velkojille), toimitettava kunkin 
tytäryrityksen johtoelimille tiedot, joiden perusteella nämä voivat antaa tietoja 
asiasta työntekijöiden edustajille. Näiden tietojen tulee koskea koko yritysryhmän 
toimintaa ja kunkin tytäryrityksen tuotannonalan tai maantieteellisen alueen 
erityistä tilannetta. Erityisesti tietojen tulee koskea tuotanto- ja myyntitoiminnan 
rakennetta, taloudellista ja rahoituksellista tilaa ja todennäköistä kehitystä sekä 
työllisyyden ja investointihankkeiden tilaa ja todennäköistä kehitystä. 
Tytäryritysten johtoelinten on toimitettava nämä tiedot mahdollisimman nopeasti 
tytäryritysten työntekijöiden edustajille. Työntekijöiden edustajat voivat pyytää 
suullisia selityksiä. 
3. Jos tytäryrityksen johtoelin ei anna tietoja työntekijöiden edustajille kuukauden 
kuluessa, työntekijöiden edustajat voivat ottaa yhteyden määräysvaltaa käyttävän 
yrityksen johtoon, jonka on toimitettava kyseiset tiedot mahdollisimman nopeasti 
tytäryrityksen johtoelimelle, jotta tämä voi antaa tiedot edelleen työntekijöiden 
edustajille. 
Jos määräysvaltaa käyttävän yrityksen johtoelin suunnittelee sellaisten päätösten 
tekemistä, jotka voivat vaikuttaa EY:ssä sijaitsevien tytäryritysten työntekijöiden 
etuihin, sen on ilmoitettava asiasta hyvissä ajoin niiden tytäryhtiöiden 
johtoelimelle tai -elimille, joita asia koskee; näiden on puolestaan hyvissä ajoin 
tiedotettava asiasta kirjallisesti niiden työntekijöiden edustajille, joita asia koskee. 
Lisäksi paikallisten hallintoelinten on pyydettävä työntekijöiden edustajilta 
lausunto suunnitelluista toimenpiteistä (30 päivän määräajassa), aloitettava 
5. neuvottelut näiden kanssa, jotta voidaan pyrkiä sopimukseen työntekijöitä 
koskevista suunnitelluista toimenpiteistä ja antaa työntekijöille johtoelimeltä 
pyydetyt suulliset selitykset. 
Jos johtoelimet eivät noudata näitä velvoitteita, työntekijöiden edustajat voivat 
saattaa asian tuomioistuimen tai muun toimivaltaisen viranomaisen käsiteltäväksi 
ja pyytää tätä 30 päivän kuluessa toteuttamaan toimenpiteitä johtoelinten 
määräämiseksi täyttämään velvoitteensa. 
Johtoelimet eivät voi panna suunniteltuja päätöksiä täytäntöön, ennen kuin ne ovat 
saaneet työntekijöiden edustajien lausunnon tai, jos lausuntoa ei anneta, ennen 
kuin 30 päivää on kulunut kyseisten tietojen antamisesta. 
Jos jäsenvaltion lainsäädännössä säädetään työntekijöitä edustavastajärjestelmästä, 
joka on tytäryrityksen tahoa ylempänä, edellä tarkoitetut tiedot on toimitettava 
myös kyseiselle järjestelmälle, jota on myös kuultava, jos kyseisen tytäryrityksen 
työntekijöiden edustajat suostuvat luovuttamaan kuulemisoikeutensa mainitulle 
ylemmälle taholle. 
Määräysvaltaa käyttävän yrityksen johdon ja sen EY:ssä sijaitsevien tytäryritysten 
kaikkien työntekijöiden välisellä sopimuksella voidaan luoda yritysryhmän tasolla 
toimiva edustusjärjestelmä. 
Viitteet 
Komission ehdotus 
Muutettu ehdotus 
Euroopan parlamentin lausunto 
TSK:n lausunto EYVL N:oC 297, 15.11.80, s. 3 
EYVL N:oC 217, 12.12.83, s. 3 
EYVLN:oC 13, 17.1.83 
EYVL N:o C 77, 29.3.82 
•48 
mm 
V. Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yhtiön perussäännön täydentämisestä 
työntekijöiden aseman osalta 
Tavoite 
Eurooppalaisen yhtiön oikeudellisten puitteiden luominen, jotta eri jäsenvaltioissa 
sijaitsevat yhtiöt voisivat sulautua, perustaa yhteisen holding-yhtiön tai tytäryhtiön ja 
välttää kahdestatoista erilaisesta oikeusjärjestyksestä johtuvat oikeudelliset ja 
käytännölliset esteet. Eurooppalaisen yhtiön työntekijöiden osallistumisen järjestäminen 
sekä työntekijöiden aseman tunnustaminen yrityksessä. 
Sisältö 
Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen yhtiön perussäännöstä 
1. Eurooppalainen yhtiö voi syntyä neljällä tavalla: sulautumisen yhteydessä, 
holding-yhtiön perustamisen yhteydessä, yhteisen tytäryhtiön perustamisen 
yhteydessä ja kansallisen lainsäädännön mukaisen osakeyhtiön muuntamisen 
yhteydessä. Sulautuminen rajoittuu eri jäsenvaltioissa sijaitsevien osakeyhtiöiden 
väliseksi toimeksi. Eurooppalaisen holding-yhtiön voivat perustaa yhteisössä 
toimivat osakeyhtiöt ja rajavastuuyhtiöt, joko sellaiset, joiden kotipaikat ovat eri 
jäsenvaltioissa, tai sellaiset, joiden tytäryhtiö tai haaraliike sijaitsee eri 
jäsenvaltiossa kuin kotipaikka. Yhteisen tytäryhtiön muodossa eurooppalaisen 
yhtiön voivat samoin perustein perustaa kaikki yksityis- ja julkisoikeudelliset 
yhteisöt. 
2. Eurooppalaisen yhtiön yhtiöjärjestyksen mukaisen kotipaikan on oltava se paikka, 
jossa yhtiön keskushallinto sijaitsee, toisin sanoen sama kuin yhtiön tosiasiallinen 
kotipaikka. Kotipaikka voidaan siirtää yhteisön sisällä noudattamalla säädettyjä 
menettelyjä. 
3. Eurooppalaisen yhtiön yhtiöjärjestyksessä määrätään toimielimiksi yhtiökokous 
sekä joko hallintoelin ja valvontaelin (dualistinen järjestelmä) tai pelkästään 
hallintoelin (monistinen järjestelmä). Dualistisessa järjestelmässä hallintoelin 
vastaa eurooppalaisen yhtiön toiminnan johtamisesta. Hallintoelimen jäsenellä tai 
jäsenillä on valtuudet tehdä eurooppalaista yhtiötä sitovia oikeustoimia kolmansien 
kanssa sekä edustaa yhtiötä tuomioistuimessa. Valvontaelin nimittää ja erottaa 
hallintoelimen jäsenet. Hallintoelimen jäsenen ja valvontaelimen jäsenen tehtävää 
ei voi samassa eurooppalaisessa yhtiössä hoitaa samanaikaisesti. Valvontaelin voi 
kuitenkin poissaolon sattuessa määrätä yhden jäsenistään toimimaan hallintoelimen 
jäsenenä. Tänä aikana kyseinen henkilö on estynyt hoitamaan tehtäviään 
valvontaelimessä. 
Monistisessa järjestelmässä hallintoelin vastaa eurooppalaisen yhtiön toiminnan 
johtamisesta. Hallintoelimen jäsenellä tai jäsenillä on valtuudet tehdä 
z/9 
mmwmmmÊÊÊÊËÊÊtm* 
eurooppalaista yhtiötä sitovia oikeustoimia kolmansien kanssa sekä edustaa yhtiötä 
tuomioistuimessa. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yhtiön perussäännön täydentämisestä 
työntekijöiden aseman osalta 
1. Ehdotuksessa määritellään työntekijöiden osallistumisen käsite: se ei koske 
yrityksen juoksevaa hallintoa, joka kuuluu yrityksen johdon toimivaltaan, vaan 
työntekijöiden osallistuminen tapahtuu valvonnan sekä yrityksen strategisen 
suunnittelun tasolla. 
2. Osallistuminen voi tapahtua usean erilaisen mallin mukaan: ensimmäisessä 
mallissa työntekijät osallistuvat valvonta- tai hallintoelimen toimintaan; toisessa 
mallissa työntekijöitä edustaa erillinen elin; muunlainen malli voidaan ottaa 
käyttöön perustavien yhtiöiden valvonta- tai hallintoelinten sekä yhtiön 
työntekijöiden välisellä sopimuksella noudattaen erillistä työntekijöiden 
edustuselintä varten säädettyä tiedottamisen ja kuulemisen tasoa. Eurooppalaista 
yhtiötä ei voida yhtiökokouksen päätöksellä perustaa, ellei ole valittu tässä 
direktiivissä kuvattua työntekijöiden osallistumien mallia. 
3. Työntekijöiden edustajien käyttöön on annettava sellaiset tilat sekä aineellinen 
tarpeisto, rahoitus ja muut välineet, jotka ovat tarpeen niiden tehtävien 
hoitamiseksi. 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely: parlamentti hyväksyi komission ehdotuksen tietyin tarkistuksin. 
Komissio hyväksyi suuren osan näistä tarkistuksista. 
Nykyinen tilanne 
Muutetut ehdotukset ovat tällä hetkellä yhteisen kannan vahvistamista varten neuvoston 
käsiteltävinä. 
Viitteet 
Komission ehdotukset 
KOM(89) 268/1 ja II lopullinen EYVL N:o C 263, 16.10.1989 
Muutetut ehdotukset 
KOM(91) 174/1 ja II lopullinen EYVL N:o C 176, 8.7.1991 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely EYVL N:o C 48, 25.2.1991 
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVL N.o C 124, 21:5.1990 
ao 
VI. Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen yhdistyksen perussäännöstä 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yhdistyksen perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
Tavoite 
Luoda eurooppalaisen yhdistyksen malli, jonka avulla kaikki yhdistykset ja säätiöt voivat 
toimia yhteisön alueella, luomalla eurooppalaiselle yhdistykselle tarvittavat oikeudelliset 
puitteet. Eurooppalaisen yhdistyksen työntekijöiden osallistumisen järjestäminen, jolla 
tunnustetaan työntekijöiden asema yhdistyksessä. 
Sisältö 
Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen yhdistyksen perussäännöstä 
1. Eurooppalainen yhdistys on yhteisö, jonka jäsenet yhdistävät tietämyksensä tai 
toimintansa joko yleishyödyllistä tarkoitusta varten taikka toimialakohtaisten ja/tai 
ammatillisten etujen ajamiseksi suoraan tai välillisesti. 
2. Eurooppalainen yhdistys on oikeushenkilö siitä lähtien, kun se merkitään 
kotipaikan sijaintivaltion määräämään rekisteriin. 
3. Perussäännössä säädetään, että eurooppalaisen yhdistyksen voivat perustaa joko 
vähintään kaksi jäsenvaltion oikeuden mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, 
joiden kotipaikat sijaitsevat vähintään kahdessa jäsenvaltiossa, tai vähintään 21 
luonnollista henkilöä, jotka ovat vähintään kahden eri jäsenvaltion kansalaisia ja 
asuvat vähintään kahdessa eri jäsenvaltiossa. 
4. Eurooppalainen yhdistys voi syntyä myös muuntamalla kansallisesta yhdistyksestä, 
jolla on toimipaikka muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa sen kotipaikka 
sijaitsee. Eurooppalaisen yhdistyksen on osoitettava, että sillä on tosiasiallista 
ylikansallista toimintaa. 
5. Eurooppalaisen yhdistyksen sääntömääräisen kotipaikan tulee olla yhteisössä ja sen 
tulee olla sama kuin paikan, jossa yhdistyksen keskushallinto sijaitsee. 
6. Eurooppalaisen yhdistyksen säännöissä määrätään toimielimiksi toisaalta 
yleiskokous ja toisaalta hallintoelin. 
7. Eurooppalaisen yhdistyksen on laadittava talousarvio tulevaa tilivuotta varten. 
8. Eurooppalainen yhdistys voidaan purkaa joko yleiskokouksen päätöksellä, 
erityisesti silloin, kun säännöissä oleva määräaika täyttyy tai yhdistyksen 
tilinpäätöstä ei ole julkaistu kolmelta viimeksi kuluneelta tilivuodelta, taikka 
11 
oikeuden päätöksellä erityisesti silloin, kun eurooppalaisen yhdistyksen kotipaikka 
on siirtynyt yhteisön ulkopuolelle. 
9. Selvitystilaan, maksukyvyttömiksi tai velkajärjestelyjen kohteeksi joutuneisiin 
eurooppalaisiin yhdistyksiin sovelletaan kotipaikan sijaintivaltion kansallisia 
säännöksiä. 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen yhdistyksen perussäännön täydentämisestä 
työntekijöiden aseman osalta 
1. Työntekijöiden osallistumisen mallin ja/tai tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmän 
valinta on eurooppalaisen yhdistyksen rekisteröinnin edellytys. 
2. Direktiivissä viitataan kansallisiin säännöksiin, jotka koskevat työntekijöiden 
osallistumista valvonta-ja hallintoelinten työhön kansallisissa yhteisöissä yleensä. 
Jos jäsenvaltiossa, jossa kotipaikka sijaitsee, ei kuitenkaan ole työntekijöiden 
osallistumista koskevaa lainsäädäntöä tai jos sitä ei jäsenvaltion käsityksen 
mukaan tule soveltaa eurooppalaiseen yhdistykseen, kyseisen jäsenvaltion on joka 
tapauksessa noudatettava seuraavissa artikloissa säädettyjä vähimmäisvaatimuksia 
siltä osin kuin on kyse työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan. 
3. Direktiivissä säädetään menettelystä, jota on noudatettava perustettaessa 
tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmää eurooppalaiseen yhdistykseen, jossa on 
vähintään 50 työntekijää. 
4. Jos yhdistyksen perustavat luonnolliset henkilöt, valittu järjestelmä on jätettävä 
perustavan kokouksen hyväksyttäväksi. 
5. Eurooppalaisen yhdistyksen hallintoelimen on hyvissä ajoin tiedotettava 
työntekijöilleen ja kuultava näitä sekä määrättävä, mitä aiheita tiedottamiseen ja 
kuulemiseen tulee sisältyä; tiedottamis- ja kuulemisvelvoite koskee erityisesti 
sellaisia ehdotuksia, jotka voivat vakavalla tavalla vaikuttaa työntekijöiden etuihin, 
sekä kaikkia kysymyksiä työehdoista. 
6. Direktiivissä täsmennetään tietyt perusperiaatteet, jotka koskevat vaalien 
toimittamisen yksityiskohtaisia sääntöjä ja edustajana toimimista. Eurooppalaisen 
yhdistyksen työntekijöiden edustajat on valittava kaikkien toimipaikkojen, 
tuotantolaitosten ja toimipisteiden kaikista työntekijöistä, myös osa-aikaisista, ja 
heidän tulee edustaa näitä kaikkia. 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely: 20 päivänä tammikuuta 1993 parlamentti hyväksyi komission 
ehdotukset tietyin tarkistuksin. Komissio hyväksyi osan näistä tarkistuksista. 
Nykyinen tilanne 
12 
^^^^^57^^0UV^T^^^v\^!^Ry 
Muutetut ehdotukset ovat tällä hetkellä yhteisen kannan vahvistamista varten neuvoston 
käsiteltävinä. 
Viitteet 
Komission ehdotukset 
KOM(91) 273/1 ja II lopullinen 
Muutetut ehdotukset 
KOM(93) 252 lopullinen 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely 
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVLN:oC99, 21.4.1992 
EYVL N:oC 236, 31.8.1993 
EYVLN:oC42, 15.2.1993 
EYVL N:oC 223, 31.8.1992 
03 
VH. Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen osuuskunnan perussäännöstä 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen osuuskunnan perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
Tavoite 
Osuuskuntien ylikansallisen toiminnan kehittämisen helpottaminen ottaen huomioon 
osuuskuntien erityispiirteet ja antaen niiden käyttöön asianmukaiset oikeudelliset puitteet, 
sekä eurooppalaisen osuuskunnan työntekijöiden osallistumisen järjestäminen, jolla 
tunnustetaan työntekijöiden asema yrityksessä. 
Sisältö 
Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen osuuskunnan perussäännöstä 
1. Osuuskunta määritellään yhteisöksi, joka on yksityisoikeudellinen oikeushenkilö. 
Osuuskunnan jäsenten osuusmaksuista muodostuu osuuspääoma, jota edustavat 
jäsenosuudet tuottavat oikeuden osuuteen ylijäämästä. Osuuskunta on 
oikeushenkilö siitä alkaen, kun se rekisteröidään kotipaikan sijaintivaltiossa. 
2. Eurooppalaisen osuuskunnan sääntömääräisen kotipaikan tulee olla yhteisössä ja 
sen tulee olla sama kuin paikan, jossa osuuskunnan keskushallinto sijaitsee. 
3. Asetuksessa säädetään, että eurooppalaisen osuuskunnan voi perustaa vähintään 
kaksi jäsenvaltion oikeuden mukaisesti perustettua oikeushenkilöä, joiden 
kotipaikat ja keskushallinto sijaitsevat vähintään kahdessa yhteisön jäsenvaltiossa. 
4. Emoyhtiöstä ja sellaisesta emoyhtiön liikkeestä tai tytäryhtiöstä, joka on 
perustettu muussa jäsenvaltiossa kuin emoyhtiön keskushallinnon sijaintipaikkana 
olevassa jäsenvaltiossa ja joka myös sijaitsee kyseisessä muussa jäsenvaltiossa, 
voidaan niinikään muodostaa eurooppalainen osuuskunta, jos tämä osoittaa 
tosiasiallisesti harjoittavansa ylikansallista toimintaa. 
5. Eurooppalaisen osuuskunnan osuuspääoman tulee olla vähintään 100 000 ecua tai 
vastaava määrä kansallisena valuuttana. 
6. Eurooppalaisen osuuskunnan säännöissä määrätään hallintoelimiksi toisaalta 
osakkaiden kokous ja toisaalta joko hallintoelin ja valvontaelin (dualistinen 
järjestelmä) tai pelkkä hallintoelin (monistinen järjestelmä). 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen osuuskunnan perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
1. Direktiivillä sovitetaan yhteen jäsenvaltioiden lait, asetukset ja hallinnolliset 
määräykset, jotka koskevat eurooppalaisen osuuskunnan työntekijöiden asemaa. 
14 
2. Työntekijöiden osallistumisen mallin ja/tai tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmän 
valinta on eurooppalaisen osuuskunnan rekisteröinnin edellytys. 
3. Direktiivissä viitataan kansallisiin säännöksiin, jotka koskevat työntekijöiden 
osallistumista valvonta-ja hallintoelinten työhön kansallisissa yhteisöissä yleensä. 
Jos jäsenvaltiossa, jossa kotipaikka sijaitsee, ei kuitenkaan ole työntekijöiden 
osallistumista koskevaa lainsäädäntöä tai jos sitä ei jäsenvaltion käsityksen 
mukaan tule soveltaa eurooppalaiseen osuuskuntaan, kyseisen jäsenvaltion on joka 
tapauksessa noudatettava seuraavissa artikloissa säädettyjä vähimmäisvaatimuksia 
siltä osin kuin on kyse työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan. 
4. Eurooppalainen osuuskunta, jonka työntekijöistä enemmistö on samalla 
osuuskunnan jäseniä, vapautetaan edellä kuvatusta menettelystä sekä tiedottamis-
ja kuulemismenettelyistä, koska työntekijät osuuskunnan jäseninä osallistuvat 
tosiasiallisesti strategisiin ratkaisuihin. 
5. Direktiivissä säädetään menettelystä, jota on noudatettava perustettaessa 
tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmää eurooppalaiseen osuuskuntaan jossa on 
vähintään 50 työntekijää. 
6. Eurooppalaisen osuuskunnan johto- ja/tai hallintoelimen on hyvissä ajoin 
tiedotettava työntekijöilleen ja kuultava näitä sekä määrättävä, mitä aiheita 
tiedottamiseen ja kuulemiseen tulee sisältyä; tiedottamis- ja kuulemisvelvoite 
koskee erityisesti sellaisia ehdotuksia, jotka voivat vakavalla tavalla vaikuttaa 
työntekijöiden etuihin, sekä kaikkia kysymyksiä työehdoista. 
7. Direktiivissä täsmennetään tietyt perusperiaatteet, jotka koskevat vaalien 
toimittamisen yksityiskohtaisia sääntöjä ja edustajana toimimista. Eurooppalaisen 
osuuskunnan työntekijöiden edustajat on valittava kaikkien toimipaikkojen, 
tuotantolaitosten ja toimipisteiden kaikista työntekijöistä, myös osa-aikaisista, ja 
heidän tulee edustaa näitä kaikkia. 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely: 20 päivänä tammikuuta 1993 parlamentti hyväksyi komission 
ehdotukset tietyin tarkistuksin. Komissio hyväksyi osan näistä tarkistuksista. 
Nykyinen tilanne 
Muutetut ehdotukset ovat tällä hetkellä yhteisen kannan vahvistamista varten neuvoston 
käsiteltävinä. 
Viitteet 
Komission ehdotukset 
KOM(91) 273/III ja IV lopullinen EYVL, N:o C 99, 21.4.1992 
Muutetut ehdotukset 
15 
mmmmmmmmmmmm 
KOM(93) 252 lopullinen EYVL N:o C 236, 31.8.1993 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely EYVL N:o C 42, 15.2.1993 
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVL N:o C 223, 31.8.1992 
16 
VIII. Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
Tavoite 
Keskinäisten yhtiöiden ylikansallisen toiminnan kehittämisen helpottaminen antaen niiden 
käyttöön asianmukaiset oikeudelliset puitteet ja ottaen huomioon niiden erityispiirteet, 
erityisesti niiden tehtävän yleishyödyllisyys. Eurooppalaisen keskinäisen yhtiön 
työntekijöiden osallistumisen järjestäminen, jolla tunnustetaan työntekijöiden asema 
yrityksessä. 
Sisältö 
Ehdotus neuvoston asetukseksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännöstä 
1. Eurooppalainen keskinäinen yhtiö määritellään henkilöiden ryhmittymäksi, joka 
takaa jäsenilleen jäsenmaksua vastaan sopimukseen perustuvien sitoumusten 
täyttämisen yhtiöjärjestyksen sallimalla toimialalla, joita ovat erityisesti avustus, 
vakuutustoiminta, terveydenhoidollinen avustaminenj a luotonanto. Eurooppalainen 
keskinäinen yhtiö on oikeushenkilö siitä alkaen, kun se rekisteröidään kotipaikan 
sijaintivaltiossa. 
2. Asetus ei vaikuta tietyissä jäsenvaltioissa vallitseviin pakollisiin sosiaaliturvan 
järjestelmiin, joita hallinnoivat keskinäiset avustusyhtiöt, eikä jäsenvaltioiden 
oikeuteen päättää vapaasti, siirtävätkö ne näiden järjestelmien hallinnoinnin 
eurooppalaisille keskinäisille yhtiöille ja millaisin ehdoin siirtäminen voi tapahtua. 
3. Asetuksessa säädetään, että eurooppalaisen keskinäisen yhtiön voivat perustaa 
kansalliset oikeushenkilöt. Perustajajäsenten on varmistettava eurooppalaisen 
keskinäisen yhtiön ylikansallinen luonne perustamishetkellä tarkistaen, että 
seuraavat edellytykset täyttyvät: keskinäiset yhtiöt tai niitä vastaavat oikeudelliset 
yksiköt on perustettava jäsenvaltion oikeusjärjestyksen mukaisesti ja niiden 
kotipaikan ja keskushallinnon on sijaittava eri jäsenvaltioissa. 
4. Asetuksessa säädetään, että eurooppalainen keskinäinen yhtiö voi syntyä 
muuntamisen tuloksena niin, ettei olemassaolevaa oikeushenkilöä tarvitse purkaa 
eikä uutta oikeushenkilöä synny; tämä on mahdollista siinä tapauksessa, että 
eurooppalaisella keskinäisellä yhtiöllä on liike tai tytäryhtiö muussa jäsenvaltiossa 
kuin siinä, jossa sen keskushallinto sijaitsee, ja että yhtiö osoittaa tosiasiallisesti 
harjoittavansa ylikansallista toimintaa. 
5. Eurooppalaisen keskinäisen yhtiön yhtiöjärjestyksessä määrätään toimielimiksi 
toisaalta yhtiökokous, toisaalta joko hallintoelin ja valvontaelin (dualistinen 
järjestelmä) tai pelkkä hallintoelin,(monistinen järjestelmä). 
17 
Ehdotus neuvoston direktiiviksi eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussäännön 
täydentämisestä työntekijöiden aseman osalta 
1. Työntekijöiden osallistumisen mallin ja/tai tiedottamis- ja kuulemisjärjestelmän 
valinta on eurooppalaisen keskinäisen yhtiön rekisteröinnin ehdoton edellytys. 
2. Direktiivissä viitataan kansallisiin säännöksiin, jotka koskevat työntekijöiden 
osallistumista valvonta-ja hallintoelinten työhön kansallisissa yhteisöissä, yleensä. 
Jos jäsenvaltiossa, jossa kotipaikka sijaitsee, ei kuitenkaan ole työntekijöiden 
osallistumista koskevaa lainsäädäntöä tai jos sitä ei jäsenvaltion käsityksen 
mukaan tule soveltaa eurooppalaiseen keskinäiseen yhtiöön, kyseisen jäsenvaltion 
on joka tapauksessa noudatettava seuraavissa artikloissa säädettyjä 
vähimmäisvaatimuksia siltä osin kuin on kyse työntekijöille tiedottamisesta ja 
heidän kuulemisestaan eurooppalaisissa keskinäisissä yhtiöissä, joissa on vähintään 
50 työntekijää. 
3. Eurooppalaisen keskinäisen yhtiön johto- ja/tai hallintoelimen on hyvissä ajoin 
tiedotettava työntekijöilleen ja kuultava näitä sekä määrättävä, mitä aiheita 
tiedottamiseen ja kuulemiseen tulee sisältyä; tiedottamis- ja kuulemisvelvoite 
koskee erityisesti sellaisia ehdotuksia, jotka voivat vakavalla tavalla vaikuttaa 
työntekijöiden etuihin, sekä kaikkia kysymyksiä työehdoista. 
4. Direktiivissä täsmennetään tietyt perusperiaatteet, jotka koskevat vaalien 
toimittamisen yksityiskohtaisia sääntöjä ja edustajana toimimista. Eurooppalaisen 
keskinäisen yhtiön työntekijöiden edustajat on valittava kaikkien toimipaikkojen, 
tuotantolaitosten ja toimipisteiden kaikista työntekijöistä, myös osa-aikaisista, ja 
heidän tulee edustaa näitä kaikkia. 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely: 20 päivänä tammikuuta 1993 parlamentti hyväksyi komission 
ehdotukset tietyin tarkistuksin. Komissio hyväksyi osan näistä tarkistuksista. 
Nykyinen tilanne 
Komissio esitti muutetut ehdotukset 6 päivänä heinäkuuta 1993. 
Muutetut ehdotukset ovat tällä hetkellä yhteisen kannan vahvistamista varten neuvoston 
käsiteltävinä. 
Viitteet 
Komission ehdotukset 
KOM(91) 273/V ja VI lopullinen EYVL N:o C 99, 21.4.1992 
Muutetut ehdotukset 
KOM(93) 252 lopullinen . EYVL N:o C 236, 31.8.1993 
Euroopan parlamentin lausunto 
18 
Ensimmäinen käsittely EYVL N:o C 42, 15.2.1993 
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVL N:o C 223, 31.8.1992 
19 
IX. Luonnos viidenneksi neuvoston direktiiviksi niiden takeiden yhteensovittamisesta, 
joita jäsenvaltioissa vaaditaan perustamissopimuksen 58 artiklan toisessa kohdassa 
tarkoitetuilta yhtiöiltä sekä osakkaiden että kolmansien osapuolten etujen 
suojaamiseksi siltä osin kuin on kyse osakeyhtiöiden rakenteesta sekä niiden elinten 
valtuuksista ja velvollisuuksista 
Tavoite 
Jäsenvaltioiden lainsäädännön yhteensovittaminen osakeyhtiöiden rakenteen sekä niiden 
elinten valtuuksien ja velvollisuuksien osalta. 
Sisältö 
1. Direktiiviä sovelletaan seuraaviin yhtiöihin: 
Yhdistyneessä kuningaskunnassa: "public limited company", 
Ranskassa: "société anonyme", 
Saksassa: "Aktiengesellschaft", 
sekä näitä vastaaviin yhtiöihin muissa jäsenvaltioissa. Jäsenvaltiot voivat sulkea 
osuustoiminnalliset yhtiöt direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle. 
2. Jäsenvaltioiden on toimittava siten, että kyseisten yhtiöiden rakenteeseen kuuluu 
joko kaksi elintä (yksi hallintoelin ja yksi valvontaelin) tai yksi elin (hallintoelin, 
jossa sen johtajajäsenten toimintaa valvovat johtamistoimintaan osallistumattomat 
jäsenet). 
3. Hallintoneuvoston tai johtamistoimintaan osallistumattomien jäsenten suostumus 
vaaditaan kaikkiin hallintoelimen tai johtajajäsenten päätöksiin, jotka koskevat: 
yrityksen tai sen osan toiminnan lopettamista tai luovutusta, 
yrityksen toiminnan huomattavaa laajentamista tai supistamista, 
huomattavia muutoksia yrityksen organisaatiossa, 
pitkäkestoisen yhteishankkeen aloittaminen toisen yrityksen kanssa tai 
tällaisen hankkeen lopettaminen. 
4. Yhtiössä, jossa on vähemmän kuin tuhat työntekijää, yhtiökokous valitsee 
hallintoneuvoston jäsenet. Yli tuhat työntekijää työllistävien yhtiöiden osalta 
jäsenvaltioiden on säädettävä henkilöstön osallistumisesta: 
valvontaelimen valintaan kahden toimielimen järjestelmässä, 
johtamistoimintaan osallistumattomien hallituksen jäsenten valintaan yhden 
toimielimen järjestelmässä. 
Yhtiökokous valitsee enintään kaksi kolmasosaa hallintoneuvoston jäsenistä tai 
johtamistoimintaan osallistumattomista hallituksen jäsenistä; henkilöstö nimeää 
vähintään kolmasosan ja enintään puolet näistä jäsenistä. Hallitus voi osallistua 
hallintoneuvoston jäsenten valintaan. Yhtiökokous tai henkilöstön edustajat voivat 
kuitenkin vastustaa tällaista nimeämistä tietyin täsmällisin perustein. 
Jäsenvaltiot voivat myös säätää, että osallistuminen toteutetaan perustamalla 
työntekijöitä edustava elin tai luomalla yhteissopimusjärjestelmä. Sama henkilö ei 
voi olla samanaikaisesti hallintoelimen ja valvontaelimen jäsen. 
Op 
Jotta varmistetaan korkea osallistumisaste yhtiön toimintaan liittyvissä asioissa, on 
tarpeen: 
vahvistaa osakkeenomistajan asemaa äänioikeuden käyttäjänä; 
äänioikeuden tulee olla suhteessa osuuteen yhtiön pääomasta, 
äänioikeutta vailla olevien etuoikeutettujen osakkeiden anteihin on 
sovellettava tiettyjä rajoituksia 
5. Vuosittain on järjestettävä yhtiökokous; johtoelin, hallintoelimen johtajajäsenet tai 
tiettyä vähimmäispääomaa edustava osakkaiden joukko voivat kutsua koolle 
ylimääräisen yhtiökokouksen. Tilinpäätös, toimintakertomus ja 
tilintarkastuskertomus on pidettävä jokaisen osakkaan saatavilla. Yhtiökokous voi 
tehdä päätöksiä ainoastaan ehdottomalla ääntenenemmistöllä, lukuun ottamatta 
tiettyjä erityisiä tilanteita. Jokaisesta säännönmukaisesta vuosittaisesta 
yhtiökokouksesta on laadittava pöytäkirja. Yhtiöjärjestyksessä ei saa olla 
määräystä tietyn osakelajin omistajien yksinoikeudesta esittää ehdotuksia 
valvontaelimen jäsenten enemmistön nimeämiseksi, vaan tämä oikeus kuuluu 
yhtiökokoukselle. 
6. Tilinpäätöksen tulee täyttää erilaisia vaatimuksia. Esimerkiksi viisi prosenttia 
tilikauden tuloksesta on siirrettävä vararahastoon niin monena vuonna, että tämä 
rahasto saavuttaa tietyn vähimmäismäärän. Tilintarkastuksen toimittavat henkilöt, 
jotka ovat täysin riippumattomia yhtiöstä ja jotka yhtiökokous nimeää. 
Tilintarkastajat laativat tehtävästään perustellun kertomuksen. 
7. Yhtiöjärjestyksessä ei saa olla määräystä tietyn osakelajin omistajien 
yksinoikeudesta esittää ehdotuksia hallintoelimen jäsenten enemmistön 
nimeämiseksi, vaan tämä oikeus kuuluu yhtiökokoukselle. 
8. Komission on erikseen määrätyssä määräajassa esitettävä neuvostolle ja 
parlamentille kertomus tämän direktiivin soveltamisesta. 
9. Direktiivistä voidaan myöntää tiettyjä poikkeuksia erityisesti päämääriltään 
poliittisten, uskonnollisten taikka hyväntekeväisyyteen tai opetukseen 
suuntautuneiden yhtiöiden osalta. 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely: Parlamentti hyväksyi alkuperäisen ehdotuksen tehden siihen useita 
tarkistuksia. Parlamentti ehdotti, että direktiiviin olisi lisättävä kahden toimielimen 
järjestelmän osalta mahdollisuus valita yhden toimielimen vaihtoehto, että olisi korotettava 
pakollisen työntekijöiden osallistumisen rajaa 500:sta 1 000:een työntekijään ja että 
vaihtoehtoisia osallistumisen muotoja tulisi olla enemmän. 
Komissio esitti tämän ehdotuksen 9 päivänä lokakuuta 1972. 
Nykyinen tilanne 
v 
Komissio esitti ensimmäisen muutetun ehdotuksen 19 päivänä elokuuta 1983, toisen 
muutetun ehdotuksen 13 päivänä joulukuuta 1990 ja viimeksi kolmannen muutetun 
ehdotuksen 20 päivänä marraskuuta 1991. 
Kolmas muutettu ehdotus on tällä hetkellä yhteisen kannan vahvistamista varten 
neuvoston käsiteltävänä. 
Viitteet 
Komission ehdotus 
KOM(72) 887 lopullinen 
Muutettu ehdotus 
KOM(83) 185 lopullinen 
Muutettu ehdotus 
KOM(90) 629 lopullinen 
Muutettu ehdotus 
KOM(91) 372 lopullinen 
Euroopan parlamentin lausunto 
Ensimmäinen käsittely 
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto EYVLN:oC 131, 13.12.1972 
EYVL N:oC 240, 9.9.1983 
EYVLN:oC7, 11.1.1991 
EYVL N:oC 321, 12.12.1991 
EYVLN:oC 149, 14.6.1991 
EYVL N:oC 240, 16.9.1991 
EYVLN:oC 109, 19.9.1974 
EYVL N:o C 269, 14.10.1991 
32 

ISSN 1024-4492 
KOM(95) 547 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
m 04 
Luettelonumero : CB-CO-95-607-FI-C 
ISBN 92-77-96263-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg