Komission tiedonanto Neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Vuotuinen toimintastrategia 2008 /* KOM/2007/0065 lopull. */





FI Bryssel 21.2.2007 KOM(2007) 65 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Vuotuinen toimintastrategia 2008 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdonmukaista politiikkaa (...)3 2. I osa: Ensisijaiset toimet vuonna 2008 (...)6 2.1. Kaikille aloille yhteiset ensisijaiset toimet (...)6 2.2. Hyvinvointi (...)8 2.3. Solidaarisuus (...)11 2.4. Turvallisuus ja vapaus (...)14 2.5. Eurooppa kansainvälisenä kumppanina (...)16 2.6. Komissio pyrkii päivittäisessä työssään entistä parempaan sääntelyyn (...)19 2.7. Viestinnän parantaminen ja viestinnän painopisteet vuonna 2008 (...)20 3. II osa: Yleiset henkilöstöresurssit ja taloudelliset resurssit vuonna 2008 (...)22 3.1. Henkilöstöresurssit (...)22 3.1.1. Laajentumiseen liittyvä lisähenkilöstö (...)22 3.1.2. Lisäykset yhteiseen virkapooliin (...)22 3.1.3. Politiikan neljälle painopistealalle osoitettava lisähenkilöstö (...)22 3.2. Muutokset taloudellisten resurssien jakautumisessa (...)24 3.2.1. Painopistealan ”Hyvinvointi” rahoitusvaikutukset (...)24 3.2.2. Painopistealan ”Solidaarisuus” rahoitusvaikutukset (...)25 3.2.3. Painopistealan ”Turvallisuus” rahoitusvaikutukset (...)25 3.2.4. Painopistealan ”Ulkoinen ulottuvuus” rahoitusvaikutukset (...)26 3.2.5. Yhteenveto muutoksista rahoituskehyksen otsakkeittain (...)28 KOMISSION TIEDONANTO Vuotuinen toimintastrategia 2008 1. Johdonmukaista politiikkaa Euroopassa vallitsee nykyisin laaja poliittinen konsensus siitä, millaista politiikkaa Eurooppa tarvitsee. Komission toimikauden alkaessa asetetut strategiset tavoitteet – hyvinvointi, solidaarisuus, turvallisuus ja vapaus sekä Euroopan maailmanpoliittisen aseman vahvistaminen – ovat tarjonneet selkeän perustan sellaiselle toimintapolitiikalle, joka vastaa kansalaisten EU:hun kohdistamia odotuksia. EU on näiden tavoitteiden ansiosta pystynyt vastaamaan globalisaation asettamiin haasteisiin ja valmistamaan kansalaisiaan tulevaisuutta varten. Komissio on käynnistänyt uudelleen Lissabonin strategian toteuttamisen varmistaakseen kasvun ja työllisyyden yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. Se on löytänyt jäsenvaltioiden kanssa yhteisymmärryksen energian, tutkimuksen ja väestömuutosten kaltaisilla keskeisillä aloilla toteutettavista yhteisistä toimista. Komissio on myös osoittanut pystyvänsä täyttämään antamansa sitoumukset. Tästä ovat osoituksena monet aloitteet, joihin kuuluvat mm. Euroopan energiapolitiikka, Euroopan globalisaatiorahasto ja Euroopan teknologiainstituutti (EIT), sekä toimenpiteet, joiden tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita EU:n ulkorajojen valvonnassa ja maahanmuuton hallinnassa. Se on lisäksi yhteistyössä jäsenvaltioiden ja muiden toimielinten kanssa antanut poliittista tukea ja humanitaarista apua kriisialueille eri puolilla maailmaa. Komissio on varmistanut, että EU:n sisäiset ja ulkoiset politiikat ovat entistä paremmin linjassa keskenään, jolloin niillä tuetaan paitsi kasvua ja työllisyyttä EU:ssa myös kehitystä EU:n ulkopuolella. Se on ollut mukana saattamassa päätökseen EU:n viidettä laajentumista ja varmistamassa, että 27 jäsenvaltion unioni saavuttaa täyden potentiaalinsa. Komissio on sopinut Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa suurisuuntaisesta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2007–2013 ja ollut mukana valmistelemassa uusia rahoitusvälineitä ja ohjelmia, joilla tämä rahoituskehys toteutetaan. Lisäksi se on käynnistänyt laajamittaisen hankkeen sääntelyn parantamiseksi ja EU:n lainsäädännön yksinkertaistamiseksi. Se on myös entistä määrätietoisemmin pyrkinyt käymään vuoropuhelua kansalaisten kanssa EU:n poliittisista valinnoista ja tulevaisuudesta. Kaikki nämä toimet osoittavat, että Euroopan unioni toteuttaa Euroopan komission viime toukokuussa esittämää kaksitahoista strategiaa, jolle myös neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat antaneet tukensa. EU toimii monilla aloilla määrätietoisesti saavuttaakseen asettamansa kunnianhimoiset tavoitteet. Se osoittaa näin samalla EU:n kansalaisille sen, että eurooppalainen ulottuvuus on nykymaailmassa kansalaisten toiveiden toteutumisen kannalta ratkaisevan tärkeä. Samalla se, että EU kykenee toimimaan tehokkaasti, edesauttaa sellaisen perustuslaillisen ja institutionaalisen ratkaisun löytymistä, joka puolestaan tehostaisi EU:n toimintaa ja tekisi Euroopasta vielä demokraattisemman. Komissio esittää tässä vuotuisessa toimintastrategiassaan ehdotuksensa tärkeimmiksi vuoden 2008 aloitteiksi. Se ehdottaa lisäksi henkilöstöresurssien lisäämistä, jotta ensisijaisilla politiikanaloilla voitaisiin päästä entistä parempiin tuloksiin. Lisähenkilöstöä tarvitaan etenkin laajentumisen takia kasvaneen työmäärän vuoksi. Muilla politiikan painopistealoilla henkilöstöresurssien riittävyys varmistetaan komission sisäisin uudelleenjärjestelyin. On selvää, että vuosi 2008 on Euroopan tulevaisuudesta käytävän keskustelun kannalta ratkaiseva: rakentavan institutionaalisen ratkaisun löytäminen antaisi myönteisen signaalin ennen tulevia Euroopan parlamentin vaaleja. Muilta osin vuonna 2008 on tarkoitus jatkaa nykyisen yhteisön säännöstön vahvistamista ja täytäntöönpanoa. Samalla kiinnitetään erityistä huomiota EU:n lainsäädännön asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Komissio myös jatkaa hallinnonuudistustaan tavoitteenaan uudistettu, tehokas, vastuullinen ja läpinäkyvä hallinto, joka kykenee viestimään Euroopan kansalaisten kanssa ja hankkimaan näiden luottamuksen. Komissio keskittyy myös vastaisuudessa saavuttamaan strategisia kokonaistavoitteitaan tukevia tuloksia. Kasvu ja työllisyys säilyvät EU:n politiikassa keskeisinä tavoitteina. Niiden saavuttamista tuetaan toimilla, joilla pyritään ilmastonmuutoksen hallintaan sekä EU:n nykyisen ja tulevan energiantarpeen tyydyttämiseen. Tässä yhteydessä keskeisenä strategisena tavoitteena on osaamisyhteiskunnan luominen. EU:hun viimeisimmässä laajentumisessa liittyneet jäsenvaltiot yhdentyvät yhä tiiviimmin unioniin ottaessaan asteittain käyttöön Schengenin säännöstön ja valmistautuessaan euron käyttöönottoon. Euron käyttöönoton kymmenvuotispäivän yhteydessä komissio antaa katsauksen siitä, miten hyvin talous- ja rahaliitto on tähän mennessä toiminut ja miten sitä voitaisiin kehittää tulevaisuuden haasteita varten. Hallinnon alalla komissio pyrkii sitoumustensa mukaisesti käymään vuoropuhelua ja järjestämään kuulemisia, saavuttamaan sääntelyn parantamista koskevat tavoitteensa sekä kiinnittämään erityistä huomiota EU:n lainsäädännön asianmukaiseen täytäntöönpanoon. Eräillä politiikanaloilla tilanne kehittyy otolliseksi uusien poliittisten aloitteiden toteuttamiselle, kuten jäljempänä kuvataan. Komissio on toimikautensa aikana käynyt poliittista vuoropuhelua monista kysymyksistä ja käynnistänyt useita kuulemismenettelyjä. Näihin kuuluvat mm. yhtenäismarkkinakatsaus (Single Market Review) sekä sosiaalisesta todellisuudesta laadittu kartoitus. Yhtenäismarkkinakatsauksella varmistetaan, että yhtenäismarkkinat täyttävät talouden kehitystä koskevat odotukset myös vastaisuudessa ja että kansalaiset todella hyötyvät saavutetuista eduista. Jälkimmäisessä kartoituksessa tarkastellaan EU:n sosiaalista todellisuutta tutkimalla yhteiskunnallisia ja väestöllisiä kehityssuuntauksia sekä arvioimalla kansalaisten mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan ja hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia. Kartoituksen tuloksia on tarkoitus käyttää myös sosiaalisen toimintaohjelman väliarvioinnissa. Nämä katsaukset tarjoavat perustan monille konkreettisille aloitteille. Aloitteita ei aina voida tarkkaan määritellä vielä tässä vaiheessa, koska ehdotuksissa on otettava huomioon sidosryhmien kuulemisen ja komission tekemien vaikutustenarviointien tulokset. Euroopan komissio aikoo lisäksi jatkaa talousarvion kokonaisarviointia varten tekemiään valmisteluja ja analysoida vuonna 2007 käynnistetyn kuulemisen tulokset. Arvioinnin tulokset on tarkoitus julkaista vuosina 2008–2009. Toteuttaakseen tämän vuotta 2008 koskevan toimintasuunnitelmansa komissio pyrkii määrätietoisesti tekemään tuloksekasta yhteistyötä muiden EU:n toimielinten kanssa. Sen tavoitteena on rakentava vuoropuhelu ja näkemystenvaihto Euroopan parlamentin ja neuvoston kanssa siitä, mitkä tavoitteet olisi vuonna 2008 otettava ensisijaisiksi ja miten niiden tulisi näkyä lokakuussa hyväksyttävässä komission lainsäädäntö- ja työohjelmassa ja vuoden 2008 talousarviossa. 2. I osa: Ensisijaiset toimet vuonna 2008 2.1. Kaikille aloille yhteiset ensisijaiset toimet Komissio pyrkii määrätietoisesti saavuttamaan asettamansa strategiset tavoitteet. Sen on kuitenkin samalla oltava valmis vastaamaan joustavasti uusiin haasteisiin. Eräät sellaisista kysymyksistä, joista on viime aikoina luonteensa vuoksi tullut yhä tärkeämpiä EU:n politiikassa, liittyvät kaikkiin neljään strategiseen tavoitteeseen ja tukevat joko niiden kaikkien tai niistä useampien saavuttamista. Tärkeimpiä tällaisia kysymyksiä ovat energia ja ilmastomuutos, kasvua ja työllisyyttä tukeva Lissabonin strategia sekä maahanmuutto. Komissio pyrkii vastaamaan näihin haasteisiin johdonmukaisesti ja joustavasti kaikkien yksiköidensä yhteistyöllä suunnittelemalla keskenään johdonmukaisia toimia, joiden kattamat alat ylittävät politiikanalojen perinteiset rajat, ja hyödyntämällä täysimääräisesti monia erilaisia rahoitus- ja sääntelyvälineitä. Edellä mainitut kysymykset ovat luonteeltaan laaja-alaisia myös sen vuoksi, että niiden ratkaiseminen edellyttää EU:ssa toteutettavien toimien lisäksi maailmanlaajuisia toimia, joita EU toteuttaa eri puolilla maailmaa olevien yhteistyökumppaneidensa kanssa. On selvää, että edellä mainitut kysymykset ovat ajankohtaisia myös vuoden 2008 jälkeen ja että Eurooppa voi vastata näihin haasteisiin vain vuosia kestävällä johdonmukaisella ja kovalla työllä. Ilmastonmuutoksen hallinnasta on ajan myötä tullut yksi EU:n tärkeimmistä haasteista, ja se on otettava erottamattomaksi osaksi kaikkia komission vuodeksi 2008 asettamia ensisijaisia tavoitteita, jotta Euroopassa voitaisiin varmistaa kestävä hyvinvointi. Keskeisessä asemassa kestävän kasvun varmistamisessa ovat uusiutuvien energialähteiden sopivaan yhdistelmään perustuvat kestävät, varmat ja kilpailukykyiset energiajärjestelmät kaikkialla EU:ssa. Vuosi 2008 on komission vuoden 2007 alussa hyväksymän energia- ja ilmastonmuutospaketin toteuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeä. Tärkeimpiin toimiin kuuluvat mm. seuraavat: toimet Euroopan kaasu- ja sähköverkon perustamiseksi, jatkotoimet energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisäämiseksi, EU:n öljyvarastojärjestelmän tarkistaminen jäsenvaltioiden yhteisvastuun lisäämiseksi energia-alalla, Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman pohjalta toteutettavat aloitteet sekä kilpailu- ja sisämarkkinasääntöjen täytäntöönpano energia-alalla. EU:n olisi myös vastaisuudessa omaksuttava johtoasema toteutettaessa toimenpiteitä ilmastonmuutoksen hallitsemiseksi ja siihen sopeutumiseksi. Komissio pyrkii määrätietoisesti siihen, että EU ja tärkeimmät eri puolilla maailmaa olevat sidosryhmät sitoutuvat vähentämään hiilidioksidipäästöjä myös sen jälkeen kun Kioton pöytäkirjan voimassaolo päättyy vuonna 2012. EU:n olisi myös hyödynnettävä johtoasemaansa lisätäkseen kansainvälistä painetta maailmanlaajuisiin muutoksiin. Avainasemassa on ilmastopolitiikan maailmanlaajuinen yhteistyöjärjestely (Global Climate Policy Alliance), jonka avulla myös kehitysmaat pyritään saamaan mukaan ilmastonmuutoksen torjuntaan. Tavoitteena on saada yhä useammat maat osallistumaan vuoden 2012 jälkeiseen ilmastonmuutoksen kansainväliseen torjuntajärjestelmään. EU pyrkii lisäämään energiatehokkuutta ja kestävää energiantuotantoa entisestään, jotta Eurooppa voisi täyttää uusia päästötavoitteita koskevat sitoumuksensa. Uudistettu kasvua ja työllisyyttä tukeva Lissabonin strategia, jota toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, on edelleen tärkein keino edistää hyvinvointiin ja osallisuuteen perustuvaa, ympäristöstä vastuuta kantavaa Euroopan unionia. Strategiaa selkeytettiin ja uudistettiin vuonna 2005. Se on tämän jälkeen alkanut tuottaa tulosta, ja sillä on jo autettu parantamaan EU:n talouden suorituskykyä. Tämänhetkisenä haasteena on hyödyntää nykyistä myönteistä suhdannekehitystä ja viedä eteenpäin lisäuudistuksia. Komissio aikoo esittää vuoden 2007 lopulla raportin strategian ensimmäisestä toteuttamisvaiheesta, ja se tarkistaa samalla mahdollisesti myös yhdennettyjä suuntaviivoja ulottaakseen uudistukset tulevalle vuosikymmenelle. Vuonna 2008 saadaan myös ensimmäiset tulokset uusista EU:n koheesiopolitiikkaan liittyvistä ohjelmista ja uusista maaseudun kehittämisohjelmista, joilla Lissabonin strategiaa toteutetaan aluetasolla. Nämä ohjelmat on tarkoitus hyväksyä kaikkien jäsenvaltioiden osalta vuonna 2007. EU:hun suuntautuvien maahanmuuttovirtojen hallinnassa tarvitaan moniulotteista lähestymistapaa. Työvoimaperusteinen maahanmuutto voi hyvin hallittuna edistää hyvinvointia ja kulttuurista monimuotoisuutta Euroopassa. Komissio esittää vuonna 2008 kaksi työvoimaperusteiseen maahanmuuttoon liittyvää lainsäädäntöesitystä, joista toinen koskee kausityöntekijöiden ja toinen palkkaa saavien harjoittelijoiden maahantulo- ja oleskeluoikeutta. Oikeus hakea turvapaikkaa EU:sta on osoitus eurooppalaisiin arvoihin kuuluvasta solidaarisuudesta. Komissio aikoo vuonna 2008 ehdottaa lisätoimia yhteisen maahanmuuttopolitiikan luomiseksi sekä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän perustamiseksi vuoteen 2010 mennessä. EU:n on myös pystyttävä torjumaan laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa sekä suojaamaan ulkorajojaan. Komissio aikoo tämän vuoksi vuonna 2008 kehittää EU:n rajaturvallisuusviraston toimintaa ja tarjota jäsenvaltioiden käyttöön Euroopan laajuisen valvontajärjestelmän, jolla tuetaan laittoman maahanmuuton torjuntaa. Komissio tekee tähän liittyvää työtä myös ulkosuhteiden alalla, jolla tavoitteena on yhdistää muuttoliike- ja kehitystavoitteet etenkin Afrikan osalta. 2.2. Hyvinvointi Kuten edellä on kuvattu, ilmastonmuutoksen hidastaminen ja siihen sopeutuminen sekä Euroopan energiapolitiikan ja Lissabonin strategian toteuttaminen tukevat ratkaisevalla tavalla hyvinvointia EU:ssa vuonna 2008. Kohtuuhintaiset ja ekologisesti kestävät liikennepalvelut ovat edellytys sille, että sisämarkkinoita voidaan hyödyntää täysimääräisesti. Vähentääkseen liikenteestä ympäristölle aiheutuvia haitallisia vaikutuksia komissio aikoo esittää toimintasuunnitelman kaupunkiliikenteestä sekä valkoisen kirjan siitä, miten meriliikenteen kilpailukykyä ja tehokkuutta voidaan parantaa ottamalla lyhyet merikuljetukset entistä paremmin osaksi logistista ketjua, sekä lainsäädäntöehdotuksen lentoliikenteen typenoksidipäästöjen vähentämiseksi. Elinikäinen oppiminen on myös vastaisuudessa ratkaisevan tärkeä osa Lissabonin strategiaa. Elinikäisellä oppimisella on tärkeä merkitys paitsi kilpailukyvyn ja työllistettävyyden, myös henkilökohtaisen kehityksen, aktiivisen kansalaisuuden ja osallistavan yhteiskunnan kannalta. Tutkimus ja teknologian kehittäminen ovat avainasemassa, kun tavoitteena on edistää kestävää kehitystä ja innovointia sekä varmistaa kilpailukyky ja hyvinvointi myös tulevaisuuden Euroopassa. Eurooppalaista tutkimusta tuetaan tutkimuksen seitsemännestä puiteohjelmasta, jolla kannustetaan myös tutkimusyhteistyötä kaikkialla Euroopassa. Puiteohjelmalla on ratkaisevan tärkeä merkitys komission pyrkiessä kehittämään eurooppalaista tutkimusaluetta. Tärkeän osan puiteohjelmaa muodostaa Euroopan tutkimusneuvosto. Vuodesta 2008 lähtien tutkimusneuvostoa avustaa toimeenpanovirasto, jonka ansiosta neuvosto voi saavuttaa täyden kapasiteettinsa tieteen eturintamassa olevan tutkimuksen yleiseurooppalaisena rahoittajana. Tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman muiden osien hallinnointia on tarkoitus tukea toisella toimeenpanovirastolla. Vuonna 2008 tehdään myös valmisteluja sen varmistamiseksi, että Euroopan teknologiainstituutti voi aloittaa toimintansa vuonna 2009. Instituutin tarkoituksena on strategisen tutkimus- ja koulutustoiminnan avulla auttaa EU:ta kuromaan umpeen tärkeimpiin kilpailijoihin nähden innovoinnin alalla syntynyt kuilu. Vuoden aikana on tarkoitus viedä eteenpäin useita eurooppalaisia tutkimushankkeita, joilla tuetaan Lissabonin strategian kaltaisia avainasemassa olevia aloitteita ja tärkeitä politiikanaloja, joihin kuuluvat mm. kilpailukyky, energia, ympäristö, terveys, meripolitiikka, turvallisuus ja liikenne. Komission tarkoituksena on ehdottaa vuonna 2007 esitettävän yhtenäismarkkinakatsauksen tulosten perusteella lainsääsäädäntöä, jolla pyritään varmistamaan, että kansalaiset ja yritykset, etenkin pienet ja keskisuuret yritykset, pääsevät hyötymään sisämarkkinoista täysimääräisesti. Tällaisia lainsäädäntöaloitteita voidaan tehdä mm. rahoituspalvelujen ja teollisoikeuksien aloilla. Lainsäädännön täytäntöönpanoa saattaa lisäksi olla tarpeen tehostaa kilpailupolitiikan alalla, jolla olisi etenkin pyrittävä torjumaan kaikkein vahingollisimpia kilpailunrajoituksia ja valtiontukimuotoja, sekä pääoman vapaan liikkuvuuden alalla. Komissio aikoo esittää ehdotuksia yhteisen yhtenäistetyn veropohjan luomiseksi yrityksiä varten ja seurata tarkkaan EU:n patenttistrategian toteuttamista. Vuonna 2008 on tarkoitus tehdä ehdotuksia myös kuluttajien luottamuksen lisäämiseksi ja kuluttajansuojan parantamiseksi. Tällaisiin kuuluvat mm. lainsäädäntöaloitteet, jotka koskevat tärkeimpiä kuluttajasopimuksiin liittyviä oikeuksia ja oikeuskeinoja tai mahdollisuutta soveltaa EU:n kuluttajansuojasääntöjä Internetistä ostettuihin ja kopioituihin ohjelmistoihin ja tietoaineistoihin (kuten musiikkiin ja elokuviin). Myös EU:n meripolitiikkaa on tarkoitus kehittää toteuttamalla aloitteita meripolitiikkaa koskevan vuodeksi 2007 laaditun toimintasuunnitelman sekä sen palautteen perusteella, jota komissio saa meripolitiikasta laatimaansa vihreään kirjaan. Tarkoituksena on työpaikkojen kestävä lisääminen ja kasvun kestävä vauhdittaminen Euroopan rannikkoalueiden talouksissa ja meritaloudessa. Huomiota kiinnitetään meripolitiikalle ja muille politiikanaloille yhteisiin kysymyksiin, joihin kuuluvat mm. kansainvälisten meriasioiden hallinnointi, meritutkimus, merenkulkualan kilpailukyky, kalastus ja vesiviljely, valvonta ja tietojenkeruu, osana liikennepolitiikkaa perustettu EU:n yhteinen merialue, turvallisuus (merirajojen valvonta, ks. kohdassa 2.4 mainitut toimet) sekä EU:n meristrategian mukaisesti ympäristö. Hyvinvointi: tärkeimmät toimet vuonna 2008 Kasvua ja työllisyyttä tukeva Lissabonin strategia • Laaditaan strateginen raportti uudistetun Lissabonin strategian ensimmäisestä toteutusvaiheesta ja toteutetaan raportin perusteella jatkotoimia. Energia ja liikenne • Toteutetaan energia- ja ilmastonmuutospakettiin sisältyvät toimet ja huolehditaan toteutuksen seurannasta. • Aloitetaan Euroopan laajuisen kaasu- ja sähköverkon luomiseksi tarvittavien toimien toteuttaminen. • Toteutetaan Euroopan strategiseen energiateknologiasuunnitelmaan perustuvia jatkotoimia, jotka liittyvät etenkin uusiutuviin energialähteisiin, kestävään hiiliteknologiaan ja ydinjätehuoltoon. • Tarkistetaan EU:n öljyvarastojärjestelmää. • Toteutetaan kaupunkiliikennettä koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa, jonka tavoitteena on ympäristön kannalta kestävä liikenne. • Laaditaan lainsäädäntöehdotus lentoliikenteen typenoksidipäästöjen vähentämiseksi. • Laaditaan lainsäädäntöehdotus laivaliikenteen päästöjen vähentämiseksi. • Laaditaan valkoinen kirja EU:n yhteisen merialueen luomisesta meriliikenteen tukemiseksi. • Vahvistetaan liikenneturvallisuudesta vastaavia virastoja liikenneturvallisuussääntöjen laadintahankkeen päätökseen saattamiseksi. Maahanmuuton kokonaishallinta • Annetaan direktiivit työvoimaperäisestä maahanmuutosta sekä kausityötekijöiden ja palkkaa saavien harjoittelijoiden maahantulo- ja oleskeluedellytyksistä. Koulutus, tutkimus ja innovointi • Perustetaan toimeenpanovirastot, joilla varmistetaan, että Euroopan tutkimusneuvosto saavuttaa täyden toimintakapasiteettinsa ja että tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan sisältyvät toimet voidaan toteuttaa optimaalisesti. • Toteutetaan valmistelut Euroopan teknologiainstituutin toiminnan aloittamiseksi, ts. nimitetään johtokunta ja valitaan ensimmäiset osaamis- ja innovointiyhteisöt. Yhtenäismarkkinat • Tehdään lainsäädäntö- ja muita ehdotuksia yhtenäismarkkinakatsauksen tulosten perusteella. • Toteutetaan EU:n uuteen patenttistrategiaan liittyviä jatkotoimia. • Laaditaan ehdotus yrityksille tarjottavasta mahdollisuudesta käyttää yhteistä yhtenäistettyä veropohjaa EU:n laajuisessa toiminnassaan. Talous- ja rahaliitto • Laaditaan strateginen kymmenvuotiskatsaus talous- ja rahaliiton toiminnasta ja tehdään ehdotuksia sen toiminnan tehostamiseksi. Kuluttajien luottamuksen lisääminen ja kuluttajansuojan parantaminen • Tehdään kuluttajansuojan parantamiseen tähtääviä lainsäädäntöaloitteita, jotka koskevat esim. kuluttajien sopimusperusteisia oikeuksia ja oikeussuojakeinoja. Meripolitiikka ja sen seuranta • Jatketaan EU:n meripolitiikan alaan kuuluvien aloitteiden toteuttamista. 2.3. Solidaarisuus Kuten edellä on todettu, ilmastonmuutoksen hallinta on myös vuonna 2008 yksi EU:n tärkeimmistä tavoitteista. Tähän liittyvien toimien lähtökohtana on Euroopan maiden keskinäinen solidaarisuus sekä solidaarisuus muita maailman maita ja tulevia sukupolvia kohtaan. REACH-lainsäädännön (kemikaalien rekisteröinti, arviointi ja lupamenettely) täytäntöönpano on tärkeä haaste, johon vastaamalla EU osoittaa, että se pystyy lisäämään teollisuutensa kilpailukykyä siten, että samalla edistetään kansalaisten terveyttä ja parannetaan elinympäristöä. Uudistettua yhteistä maatalouspolitiikkaa (YMP) on tarkoitus tarkastella vuonna 2008 sen selvittämiseksi, voitaisiinko vuonna 2003 toteutettua uudistusta vielä tehostaa. Samalla on tarkoitus pohtia yhteisen maatalouspolitiikan tulevaa suuntaa ja sen tulevia painopisteitä. Vuonna 2008 sovelletaan lisäksi ensimmäistä kertaa yhtä yhtenäistä markkinajärjestelyä, jolla on merkittävästi yksinkertaistettu aikaisempia järjestelyjä. Vuonna 2008 tulevat voimaan myös viini-, hedelmä- ja vihannesalojen sekä puuvilla-alan uudistukset. Yhteisen kalastuspolitiikan alalla komissio aikoo uudistaa valvontapuitteet perusteellisesti tehostaakseen säännösten täytäntöönpanoa kaikkialla EU:ssa. Komissio aikoo lisäksi esittää vuonna 2007 valmistuvan sosiaalista todellisuutta koskevan kartoituksen ja vuonna 2007 toteutettavan, sosiaalisen toimintaohjelman väliarvioinnin perusteella aloitteita, joilla edistetään solidaarisuutta ja parannetaan kansalaisten mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan ja hyödyntää tarjolla olevia mahdollisuuksia. Lisäksi komissio aikoo Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden (2007) tulosten perusteella lujittaa ja laajentaa toimia, joilla pyritään yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseen. Se aikoo etenkin esittää uusia aloitteita, joilla pyritään torjumaan ja ehkäisemään työmarkkinoiden ulkopuolella esiintyvää, sukupuoleen, uskontoon, vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää sekä helpottamaan työ- ja perhe-elämän yhteensovittamista. Yhteiskunnallista solidaarisuutta tukeviin ehdotuksiin voi kuulua myös tuki Euroopan globalisaatiorahastosta. Rahaston tehtävänä on täydentää jäsenvaltioiden toimia, joilla autetaan markkinoiden avautumisen vuoksi työttömiksi jääneitä työntekijöitä työllistymään pysyvästi. Komissio esittää lisäksi uusia ehdotuksia siitä, miten Euroopan työmarkkinoiden mukautumis- ja joustokyky voitaisiin varmistaa siten, että samalla taataan korkeatasoinen sosiaalinen suojelu (ns. joustava työsuhdeturva). Näiden ehdotusten vaikutukset saattavat Lissabonin tavoitteista laadittavan strategisen raportin jälkeen heijastua myös tarkistettuihin yhdennettyihin suuntaviivoihin, joissa tuodaan aiempaa selkeämmin esille myös nuorisotyöttömyys ja pimeä työ. Vuosi 2008 on ratkaisevan tärkeä myös Euroopan koheesiopolitiikan kannalta, sillä se on ensimmäinen vuosi, jona kauden 2007–2013 ohjelmia toteutetaan kokonaisen vuoden ajan. Komissio tarkastelee lisäksi sitä, millaista konkreettista hyötyä kansalaiset ovat saaneet kauden 2000–2006 ohjelmista. Edistääkseen ja suojatakseen perusoikeuksia ja Euroopan kansalaisuutta komissio aikoo ehdottaa lisätoimenpiteitä, jotka koskevat EU:n ulkopuolelle matkustaville EU:n kansalaisille tarjottavaa konsulisuojelua. Perusoikeuksien edistämisessä korostetaan etenkin lasten oikeuksia, joiden toteutumista tuetaan lasten köyhyyden torjumiseen tähtäävillä ehdotuksilla. Komissio aikoo myös ehdottaa uutta ohjelmaa Internetiä ja uusmediaa käyttävien lasten suojaamiseksi. Komissio esittää lisäksi EU:ssa huumausaineiden torjunnan alalla saatuihin kokemuksiin perustuvan huumausaineiden torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman vuosiksi 2009–2012. Komissio aikoo käynnistää yhdessä jäsenvaltioiden kanssa uusia aloitteita edistääkseen monikielisyyttä, joka on osoitus EU:n kulttuurisesta ja kielellisestä monimuotoisuudesta ja yksi hyvinvointia edistävistä tekijöistä. Näillä aloitteilla on tarkoitus tuoda entistä paremmin esille se, miten kielten opiskelulla voidaan parantaa kilpailukykyä, työllistettävyyttä ja kulttuurienvälistä yhteisymmärrystä. Komissio aikoo lisäksi nimetä vuoden 2008 Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuodeksi tukeakseen kulttuurista ja kielellistä monimuotoisuutta ja edistääkseen aktiivista kansalaisuutta. Solidaarisuus: tärkeimmät toimet vuonna 2008 Ilmastonmuutos, ympäristö ja niihin liittyvät aloitteet • Tehdään sitoumukset, joiden mukaisesti hiilidioksidipäästöjä pyritään EU:ssa vuodesta 2012 lähtien vähentämään kestävälle tasolle ja ennakoidaan näin samalla ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen osapuolten konferenssia, joka pidetään vuonna 2009. • Toteutetaan aloitteita, joilla tuetaan sopeutumista ympäristöhaasteisiin sekä kestävään tuotantoon ja kulutukseen. • Huolehditaan REACH-lainsäädännön täytäntöönpanosta ja Helsinkiin sijoitetun kemikaaliviraston toiminnan käynnistämisestä. • Laaditaan tiedonanto ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisesta seurantajärjestelmästä (GMES). Maatalous- ja kalastuspolitiikka • Varmistetaan, että vuosina 2003–2004 toteutetut yhteisen maatalouspolitiikan uudistukset ovat edelleen tarkoituksenmukaisia. • Otetaan maataloudessa käyttöön yksi yhteinen markkinajärjestely. • Uudistetaan perusteellisesti valvonta- ja täytäntöönpanosäännökset yhteisen kalastuspolitiikan alalla. Yhteiskunnallinen solidaarisuus • Myönnetään tukea Euroopan sosiaalirahastosta ja Euroopan globalisaatiorahastosta. • Laaditaan komission valkoisen kirjan pohjalta ehdotuksia, joiden tarkoituksena on selkiyttää yhteisön säännösten soveltamista sosiaalipalvelujen alalla, sekä vahvistetaan mahdollisesti myös EU:n tason laatukriteerit yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja varten. • Tehdään aloitteita eurooppalaisen työlainsäädännön uudistamiseksi etenkin joustavan työsuhdeturvan osalta. Yhtäläiset mahdollisuudet • Tehdään aloitteita, joilla torjutaan työmarkkinoiden ulkopuolella ilmenevää syrjintää. • Tehdään aloitteita, joilla helpotetaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista. Koheesiopolitiikka • Laaditaan strateginen analyysi koheesiopolitiikan alalla vuosina 2000–2006 toteutettujen ohjelmien tuloksista. Euroopan kansalaisuuden edistäminen ja perusoikeuksien suojaaminen • Tehdään ehdotuksia konsuliviranomaisten EU:n kansalaisille antamasta suojelusta. • Edistetään lasten oikeuksia lasten oikeuksien foorumissa. • Käynnistetään ohjelma Internetiä ja uusmediaa käyttävien lasten suojaamiseksi (2009–2013). Oikeus- ja sisäasiat • Laaditaan huumausaineiden torjuntaa koskeva EU:n toimintasuunnitelma (2009–2012). • Laaditaan turvapaikkapolitiikan toimintasuunnitelma yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän toiseen vaiheeseen valmistautumista varten. • Laaditaan ehdotus perimystä ja testamentteja koskevaksi säädökseksi. • Laaditaan tiedonanto pankkitalletusten takavarikoinnista. Kulttuurienvälinen vuoropuhelu ja monikielisyys • Laaditaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa strategia monikielisyyden edistämiseksi. • Toteutetaan Euroopan kulttuurienvälisen vuoropuhelun teemavuoteen liittyviä toimia. 2.4. Turvallisuus ja vapaus Henkilöiden vapaan liikkuvuuden varmistaminen laajentuneessa unionissa on yksi EU:n keskeisistä tavoitteista. Toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (SIS II) käyttöön ottamisella valmistaudutaan samalla siihen, että Schengenin alueeseen liittyy lisää jäsenvaltioita vuodesta 2008. Haagin ohjelma (2005–2009) muodostaa myös vastaisuudessa perustan yhteistyölle, jota tehdään vapauden, turvallisuuden ja oikeuden edistämiseksi EU:ssa. Lisäksi toteutetaan toimia järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjumiseksi. Näihin kuuluvat mm. toimenpiteet, joilla helpotetaan lainvalvontaviranomaisten välistä tietojenvaihtoa, sekä toimenpiteet radikalisoitumisen estämiseksi. Komissio aikoo myös ehdottaa lisätoimenpiteitä EU:n kansalaisten turvallisuuden parantamiseksi ja terveyden suojaamiseksi. Näihin kuuluvat mm. nykyiseen yhteistyöhön perustuvat pelastuspalvelualan toimenpiteet sekä elintarvikkeiden turvallisuutta, eläinten terveyttä ja hyvinvointia ja kasvien terveyttä koskevien EU:n standardien vahvistaminen ja noudattaminen. Tullivalvontaa tehostetaan etenkin tuoteväärennösten osalta turvallisuuden ja kuluttajansuojan parantamiseksi. Lisäksi tarkistetaan farmaseuttisiin tuotteisiin sovellettavaa EU:n sääntelyä sen varmistamiseksi, että lääkkeet ovat turvallisia, että potilaille annetaan selkeää tietoa ja että he saavat käyttöönsä turvallisia, kustannustehokkaita ja laadukkaita terveyspalveluja ja -tuotteita. Vuonna 2008 komissio aikoo myös toteuttaa toimia elintärkeiden viestintä- ja tietoinfrastruktuurien suojaamiseksi sekä sellaisiin uusien viestintäverkkojen aiheuttamiin haasteisiin vastaamiseksi, jotka liittyvät yksityisyyden suojaan ja verkkojen turvallisuuteen. Turvallisuus ja vapaus: tärkeimmät toimet vuonna 2008 Vapaa liikkuvuus ja EU:n ulkorajavalvonta • Otetaan käyttöön toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmä (SIS II), jonka ansiosta Schengenin alueeseen voidaan ottaa lisää jäsenvaltioita. • Toteutetaan uusia EU:n ulkorajavalvontaan liittyviä toimenpiteitä, joihin kuuluvat mm. EU:n rajaturvallisuusviraston (FRONTEX) toiminnan kehittäminen, merirajavalvonnan verkostojen parantaminen sekä Euroopan laajuinen valvontajärjestelmä, jolla autetaan jäsenvaltioita hallitsemaan laittomien maahanmuuttajien kasvavia virtoja. • Käynnistetään viisumitietojärjestelmä (VIS) ja valmistaudutaan näin samalla yhteisen viisumipolitiikan käyttöönottoon. Järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjunta • Otetaan käyttöön keskitetty sormenjälkitietokanta. • Käynnistetään toimia väkivaltaisen radikalisoitumisen ehkäisemiseksi. • Tehostetaan jäsenvaltioiden Eurojustin puitteissa tekemää yhteistyötä, joka koskee vakavaan rajatylittävään ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyviä tutkinta- ja syytetoimia. Pelastuspalvelu • Tehostetaan EU:n pelastuspalvelumekanismia ja laaditaan yhdennetty strategia katastrofien ehkäisemiseksi EU:ssa ja mekanismiin osallistuvissa EU:n ulkopuolisissa maissa. Terveys ja turvallisuus • Laaditaan suositus potilasturvallisuudesta ja terveyspalvelujen laadusta. • Varmistetaan, että elintarvikkeiden turvallisuutta, eläinten terveyttä ja hyvinvointia sekä kasvien terveyttä koskevia EU:n standardeja noudatetaan. • Luodaan oikeudelliset puitteet Euroopan elintarvikeviranomaisen tekemiä geneettisesti muunnettujen elintarvikkeiden ja rehujen riskianalyysejä varten. • Tarkistetaan farmaseuttisia tuotteita koskevat säännökset. • Uudistetaan lääkinnällisiä laitteita koskevaa lainsäädäntöä potilasturvallisuuden ja laitteiden käyttäjien turvallisuuden parantamiseksi ja varmistetaan samalla, että sääntely säilyy selkeänä. • Käynnistetään aloite etälääketieteen hyödyntämiseksi kroonisten sairauksien hoidossa (potilaan seuranta kotona). • Luodaan infrastruktuuri, jolla varmistetaan kriisivalmius terveyden ja turvallisuuden aloilla. Elintärkeiden tietoinfrastruktuurien suojaaminen ja kansalaisten luottamuksen lisääminen • Toteutetaan aloite elintärkeiden viestintä- ja tietoinfrastruktuurien suojaamiseksi. • Toteutetaan aloite, joka koskee yksityisyyden suojaa ja luottamusta tietoyhteiskunnassa. 2.5. Eurooppa kansainvälisenä kumppanina Euroopan on myös vastaisuudessa pyrittävä olemaan vahva vaikuttaja maailmanpolitiikassa ja toimimaan yhtenä rintamana tavalla, joka heijastaa Euroopalle yhteisiä arvoja ja tavoitteita ja joka on täysin linjassa sen sisäisen politiikan kanssa. EU:n olisi hyödynnettävä kaikkia käytössään olevia voimavaroja ja keinoja puolustaessaan unionin etuja. Tällaisiin kuuluvat yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, yhteinen kauppapolitiikka, kehitysyhteistyöpolitiikka, humanitaarinen apu sekä sisäisten politiikkojen ulkoinen ulottuvuus. Sisäiset ja ulkoiset politiikat ovat yhä tiiviimmin kytköksissä toisiinsa. Tämä pätee etenkin kilpailupolitiikkaan, sillä johdonmukainen ja hyvin suunniteltu sisäinen politiikka ja hyvin toimivat sisämarkkinat vaikuttavat siihen, miten eurooppalaiset yritykset pystyvät kilpailemaan maailmanmarkkinoilla. Keskeisillä politiikanaloilla voidaan saavuttaa tuloksia vain, jos niillä omaksutaan globaali lähestymistapa. Tällaisia aloja ovat mm. ilmastonmuutos ja biologinen monimuotoisuus, väestömuutokset ja muuttoliike, terrorismin ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta sekä energiantarpeen tyydyttäminen. Liittymisneuvotteluja jatketaan laajentumisesta saavutetun uuden yhteisymmärryksen ja Eurooppa-neuvoston kokouksessa joulukuussa 2006 hyväksyttyjen, liittymisprosessia koskevien parannettujen sääntöjen pohjalta. Länsi-Balkanin maiden eteneminen kohti tulevaisuutta Euroopan unionissa edellyttää Kosovon asemasta tehtävän sopimuksen täytäntöönpanoa. Myönteinen tulos on ratkaisevan tärkeää myös sille, että Serbia voi lähentyä EU:ta. Tärkeimmät aloitteet perustuvat seuraaviin keskeisiin strategioihin: Euroopan naapuruuspolitiikka, Afrikkaa koskeva strategia, kehityspolitiikkaa koskeva eurooppalainen konsensus ja globaalin Euroopan ulkoista kilpailukykyä koskeva toimintasuunnitelma. Euroopan naapuruuspolitiikan toteuttamisessa perustaksi otetaan vuoden 2007 lopulla valmistuva vuotuinen arviointi alalla saavutetusta edistyksestä. Erityistä huomiota kiinnitetään alakohtaisten ohjelmien toteuttamiseen maahanmuuton, koulutuksen ja energian aloilla sekä kauppasuhteiden parantamiseen, taloudellisen yhdentymisen edistämiseen ja liikkumisen helpottamiseen. Samalla olisi edistettävä alueellista yhteistyötä Mustanmeren alueella. Lisäksi olisi tehostettava toimia, joilla pyritään luomaan entistä läheisemmät poliittiset ja taloudelliset suhteet eri puolilla maailmaa oleviin kumppanimaihin, joihin kuuluvat mm. Venäjä, Ukraina, Japani, Korea, Kiina, Intia, ASEAN-maat sekä Latinalaisen Amerikan maat. Transatlanttista kumppanuutta olisi vahvistettava ja jatkuvasti mukautettava muuttuviin yhteisiin haasteisiin. Kumppanuuden olisi heijastettava kansojen välisten suhteiden luonnetta sekä yhteisvastuuta sellaisen kansainvälisen toimintaympäristön luomisesta, joka edistää rauhaa, turvallisuutta, hyvinvointia ja kestävää kehitystä. Euroopan unioni tekee lujasti työtä varmistaakseen, että Dohan kehityskierroksen maailmankauppaneuvottelut saadaan päätökseen ja että neuvottelutulokset pannaan täytäntöön. Näitä yleispuitteita täydennetään kahdenvälisin neuvotteluin, joiden tavoitteena on vapaakauppasopimusten tekeminen eräiden voimakkaasti kasvavien uusien kansantalouksien kanssa. Globaalia Eurooppaa koskevan uuden strategiansa mukaisesti komissio kiinnittää erityistä huomiota seuraavien tulosten saavuttamiseen: markkinoillepääsyn helpottaminen, tehokkaat kaupan suojakeinot sekä teollisoikeuksien suojan parantaminen. EU aikoo lujittaa institutionaalisia suhteitaan Afrikkaan kaikilla tasoilla ja etenkin suhteitaan Afrikan unioniin. Tarkoituksena on luoda EU:n ja Afrikan unionin yhteinen EU–Afrikka-strategia, jossa asetetaan uudet ensisijaiset tavoitteet EU:n ja Afrikan välisille suhteille ja jonka toteuttaminen aloitetaan EU:n ja Afrikan välillä pidettävän huippukokouksen jälkeen. Vuonna 2008 aloitetaan myös kymmenennen Euroopan kehitysrahaston toteuttaminen. Kehitysrahasto on tärkeä rahoitusväline EU:n ja Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) välisessä yhteistyössä. Vuosina 2008–2013 rahastosta on tarkoitus myöntää yhteensä 22,7 miljardia euroa. Tässä yhteydessä olisi pyrittävä synergiaetuihin rahaston toiminnan ja talouskumppanuussopimusten toteuttamisen välillä. Näiden sopimusten täytäntöönpano aloitetaan vuonna 2008, ja ne ovat ratkaisevan tärkeitä paitsi AKT-maiden alueelliselle yhdentymiselle, myös yleisemmin niiden kehitykselle. Vakauttamista ja jälleenrakentamista jatketaan Lähi-idässä ja Etelä-Aasiassa. Samalla olisi pyrittävä siihen, että EU:lla on entistä paremmat valmiudet konfliktien ehkäisyyn, kriisinhallintaan ja rauhan rakentamiseen. Tähän päästään hyödyntämällä koordinoidusti kaikkia käytettävissä olevia välineitä. Komissio jatkaa tämän vuoksi toimia, joilla pyritään siihen, että katastrofeihin ja kriiseihin pystytään EU:ssa vastaamaan entistä paremmin ja johdonmukaisemmin hyödyntämällä koordinoidusti kaikkia käytettävissä olevia välineitä, joihin kuuluvat myös hätäapu ja humanitaarinen apu. Vaalitarkkailuhankkeet, ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistaminen sekä demokratiakehityksen tukemiseen tähtäävät ohjelmat ovat tärkeitä keinoja edistettäessä Euroopan unionin perusarvoja sen ulkopuolella. EU:n olisi myös vastaisuudessa pyrittävä määrätietoisesti parantamaan ulkoisten toimiensa johdonmukaisuutta, tehokkuutta ja näkyvyyttä. Komissio jatkaa poliittisen ja diplomaattisen toimintaympäristön kehittämistä ulkoisista toimista vastaavissa yksiköissään. Eurooppa kansainvälisenä kumppanina: tärkeimmät toimet vuonna 2008 Laajentuminen • Jatketaan Kroatian ja Turkin kanssa käytäviä liittymisneuvotteluja laajentumisesta EU:ssa saavutetun uuden yhteisymmärryksen pohjalta. • Ennakoidaan Kosovon asemasta tehtävän sopimuksen seuraukset ja sen vaikutukset EU:n ja alueen maiden välisiin suhteisiin. • Pannaan täytäntöön nykyiset vakautus- ja assosiaatiosopimukset ja viedään eteenpäin Serbian vakautus- ja assosiaatioprosessia. Euroopan naapuruuspolitiikka ja Venäjä • Huolehditaan siitä, että Venäjän kanssa tehtävän uuden sopimuksen valmisteluissa edistytään merkittävästi tai että päästään vaiheeseen, jossa kyseisen sopimuksen täytäntöönpano voidaan aloittaa. • Huolehditaan siitä, että Ukrainan kanssa tehtävän parannetun sopimuksen valmisteluissa edistytään merkittävästi. • Käynnistetään neuvottelut Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan kanssa kumppanuus- ja yhteistyösopimusten jatkamisesta. • Elvytetään suhteita Algeriaan, Valko-Venäjään, Libyaan ja Syyriaan sen mukaan, miten maiden poliittinen tilanne kehittyy. • Jatketaan EU:n toimia, joilla tuetaan Lähi-idän rauhanprosessia ja palestiinalaishallintoa. Muut maat • Saatetaan päätökseen Dohan kehityskierros ja pannaan täytäntöön sen tulokset. • Toteutetaan jatkotoimia EU:n ja Afrikan unionin välillä vuonna 2007 pidetyn huippukokouksen tulosten pohjalta. • Aloitetaan talouskumppanuussopimusten ja kymmenennen Euroopan kehitysrahaston täytäntöönpano. • Lisätään ilmastonmuutosta ja kehitysyhteistyötä koskevan toimintasuunnitelman sekä maahanmuuttoa koskevan kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti yhteistyötä AKT-maiden ja muiden kehitysmaiden kanssa etenkin energian ja maahanmuuton aloilla. • Toteutetaan jatkotoimia EU:n ja Yhdysvaltojen välillä vuonna 2007 pidettävän huippukokouksen tulosten pohjalta ja tiivistetään poliittisia ja taloudellisia sekä kauppasuhteita Yhdysvaltoihin. • Neuvotellaan sopimusten tekemisestä EU:n ja sen strategisten kumppaneiden Kiinan ja Intian sekä muiden Aasian kumppanimaiden (ASEAN-maiden ja Etelä-Korean) ja Latinalaisen Amerikan maiden (Andien yhteisön ja Keski-Amerikan maiden) välillä tai saatetaan päätökseen tällaiset neuvottelut. • Tarkistetaan suhteita Brasiliaan siten, että samalla otetaan huomioon assosiaatiosopimuksesta ja siihen liittyvästä vapaakauppasopimuksesta käytävät neuvottelut, ja Mercosur-maihin sekä tehdään assosiaatiosopimukset Andien yhteisön ja Keski-Amerikan maiden kanssa ja aloitetaan niiden täytäntöönpano. • Lisätään tärkeimpien tuottaja-, kauttakulku- ja kuluttajamaiden kanssa tehtävää yhteistyötä, myös uusiutuvien energialähteiden käytön ja energiatehokkuuden lisäämiseksi. • Jatketaan EU:n Afganistania koskevien sitoumusten täyttämistä sekä Persianlahden ja etenkin Iranin ja Irakin tilanteen vakauttamisen tukemista. 2.6. Komissio pyrkii päivittäisessä työssään entistä parempaan sääntelyyn Komissio on toimikautensa alusta lähtien pyrkinyt yhtenä ensisijaisena tavoitteenaan yksinkertaistamaan ja parantamaan sääntely-ympäristöä, jossa yritykset ja kansalaiset EU:ssa toimivat. Vuonna 2006 komissio laati strategisen katsauksen sääntelyn parantamiseen tähtäävistä toimista. Vuonna 2007 tarkoituksena on parantaa vaikutustenarviointia, käynnistää toimintaohjelma EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla lainsäädännöstä aiheutuvien tarpeettomien hallinnollisten rasitteiden poistamiseksi sekä toteuttaa lainsäädännön yksinkertaistamiseen tähtäävää tarkistettua ohjelmaa. Vuonna 2008 päätavoitteena on näiden toimien toteuttaminen. Komissio voi vaikutustenarviointijärjestelmästään tehdyn ulkopuolisen arvioinnin tulosten (jotka saadaan todennäköisesti maaliskuussa 2007) sekä vaikutustenarviointilautakunnan toiminnasta saatujen kokemusten avulla selvittää, miten sen olisi parannettava vaikutustenarvioinneista antamiaan sisäisiä suuntaviivoja ja ohjeita. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission olisi vuonna 2008 myös tarkistettava, miten niiden vuoden 2006 puolivälissä vahvistama vaikutustenarviointiin sovellettava yhteinen lähestymistapa on toiminut. Tammikuussa 2007 hyväksyttyyn toimintaohjelmaan sisältyvä hallintomenojen määrityshanke saatetaan päätökseen marraskuussa 2008. Komissio pyrkii edelleen yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa määrätietoisesti siihen, että EU:n yrityksille aiheutuvia hallinnollisia rasitteita saadaan merkittävästi ja selkeästi vähennettyä. Yksinkertaistamista koskevaan monivuotiseen ohjelmaan sisältyvien aloitteiden toteuttamista jatketaan vuonna 2008. Tarkoituksena on asteittain lisätä sellaisten yksinkertaistamisehdotusten määrää, joilla pyritään vähentämään hallinnollisia rasitteita. Vuonna 2008 olisi myös saatava päätöksen nykyisen lainsäädännön kodifiointia koskeva komission ohjelma kaikkien virallisten kielten osalta. Vuonna 2008 tärkeisiin tavoitteisiin kuuluu myös yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanon parantaminen. Tähän pyritään mm. kehittämällä vuoropuhelua, jota käydään jäsenvaltioiden kanssa sen varmistamiseksi, että lainsäädäntö pannaan täytäntöön määräajassa ja että sitä sovelletaan tehokkaasti ja oikeudenmukaisesti. Tämä tavoite perustuu yhteisön lainsäädännön soveltamisesta vuonna 2007 annettavaan tiedonantoon. 2.7. Viestinnän parantaminen ja viestinnän painopisteet vuonna 2008 Eurooppa-asioista kansalaisten kanssa käytävä keskustelu on yksi komission ratkaisevan tärkeistä tehtävistä myös vuonna 2008. Brysselissä sijaitsevat komission yksiköt, jäsenvaltioissa sijaitsevat edustustot ja EU:n ulkopuolisissa maissa sijaitsevat lähetystöt tekevät tähän liittyvää työtä jatkuvasti. Vuodeksi 2008 asetettavien viestinnän painopisteiden olisi perustuttava vuotuisessa toimintastrategiassa määriteltyihin painopisteisiin sekä tutkimustietoon siitä, millaiset asiat kansalaisia kiinnostavat, ja viestinnän tehokkuudesta saatuihin kokemuksiin. Viimeaikaisissa tutkimuksissa on käynyt ilmi, että EU:n kansalaisia kiinnostavat etenkin kysymykset, jotka liittyvät EU:n sosiaaliseen ulottuvuuteen globalisoituvassa maailmassa (etenkin työllisyyteen ja työttömyyden uhkaan) sekä maahanmuuttoon. Myös kiinnostus energia-asioihin ja ilmastonmuutokseen on lisääntynyt. On selvää, että esimerkiksi sellaiset haasteet, jotka liittyvät globalisaatioon ja kestävän kehityksen varmistamiseen kestävän kehityksen kaikilla kolmella osa-alueella (talous, yhteiskunta ja ympäristö), on otettava huomioon kaikilla viestinnän painopistealoilla. Viimeaikainen kokemus on osoittanut, että seuraavilla osatekijöillä on erittäin tärkeä merkitys viestintästrategioiden onnistumiselle. · Valitaan joukko selkeästi rajattuja aiheita, joihin kansalaisten on helppo samastua. EU:n toimielimillä olisi oltava selkeä rooli viestinnän kohteina olevilla osa-alueilla. · Viestintä olisi vietävä paikallistasolle, ja sitä olisi mukautettava eri kohdeyleisöjen, alojen ja maiden tarpeisiin. · Huolellinen suunnittelu ja koordinointi ovat ratkaisevan tärkeitä. Edellä esitettyjen näkökohtien ja vuoden 2008 toimintastrategiassa määriteltyjen painopisteiden perusteella komission olisi keskityttävä viestinnässään seuraaviin ensisijaisiin aiheisiin: Viestinnän painopisteet vuonna 2008 • Talousarvion kokonaistarkastelu • Yhtenäismarkkinakatsaus • Sosiaalisen todellisuuden kartoittaminen • Maahanmuutto • Institutionaalinen ratkaisu • Energia ja ilmastonmuutos • EU:n rooli maailmassa Komissio aikoo keskittää toimensa ja resurssinsa näille painopistealoille. Se jatkaa ja tehostaa kuitenkin samalla pyrkimyksiään, joiden tavoitteena on Eurooppa-asioita koskevan viestinnän parantaminen politiikan kaikilla osa-alueilla. 3. II osa: Yleiset henkilöstöresurssit ja taloudelliset resurssit vuonna 2008 3.1. Henkilöstöresurssit 3.1.1. Laajentumiseen liittyvä lisähenkilöstö Budjettivallan käyttäjä hyväksyi komission esittämän arvion perusteella henkilöstöresurssien lisäämisen yhteensä 3 960 henkilöllä vuosina 2003–2008, jotta komissio voisi laajentaa toimintansa kattamaan myös 10 uutta jäsenvaltiota ja hoitaa sille toimielimenä kuuluvat tehtävät. Vuonna 2008 komissio pyytää edellä mainitusta kokonaislisäyksestä vielä jäljellä olevaa 640 henkilön osuutta saavuttaakseen normaalille toiminnalle tavanomaisen tason. Bulgarian ja Romanian liittymisen edellyttämistä henkilöstöresursseista laaditun komission tiedonannon mukaan vuosina 2006–2009 tarvitaan yhteensä 850 lisävirkaa. Vuonna 2008 komissio pyytää 250:tä uutta virkaa. Tämän lisäksi komissio esittää vuodeksi 2008 yhteensä 890:tä uutta virkaa, jotta se voisi hoitaa laajentumisesta aiheutuneet lisätehtävänsä ja toteuttaa neljää ensisijaista politiikkaansa siltä osin kuin ne liittyvät laajentuneeseen EU:hun. Se myös seuraa vuoden mittaan tarkkaan uusista jäsenvaltioista tulevien virkamiesten rekrytointia varmistaakseen, että sen yksiköt saavuttavat rekrytointitavoitteet, jotka se on asettanut 12 uuden jäsenvaltion osalta. Lopullista suunnitelmaa, jonka mukaisesti henkilöstö on tarkoitus vuonna 2008 osoittaa eri yksiköihin, tarkistetaan sen perusteella, miten yksittäiset yksiköt ovat pystyneet saavuttamaan tavoitteensa vuonna 2007. 3.1.2. Lisäykset yhteiseen virkapooliin Näiden uusien virkojen lisäksi komissio aikoo turvautua henkilöstön uudelleenjärjestelyihin voidakseen toteuttaa myös sellaiset tärkeät aloitteet, jotka eivät liity laajentumiseen. Tällaisiin kuuluvat lähetystöjen avaaminen, niiden toimintaedellytysten parantaminen sekä nykyisen lähetystöverkoston vahvistaminen. Samalla kiinnitetään huomiota siihen, että tutkimussektorilla huolehditaan tarkastustoiminnasta ja -tehtävistä. Yksiköiden esittämiä lisäresurssipyyntöjä arvioitaessa on tutkittu mahdollisuudet henkilöstön sisäisiin uudelleenjärjestelyihin sekä määritetty toissijaisiksi katsottavat tavoitteet. Komissio on lisäksi sitoutunut jakamaan virkoja uudelleen yksiköiden välillä. Se aikoo edellisvuosien tapaan perustaa tätä varten keskitetyn virkapoolin, johon otetaan virkoja kaikista yksiköistä. Tavoitteena on, että pooliin otetaan 1 prosentti kaikista viroista. Ulkoistamisesta (toimeenpanovirastot) saadut henkilöstösäästöt ohjataan tässä tiedonannossa eritellyille ja budjettivallan käyttäjän määrittämille painopistealoille. Komissio aikoo lisäksi edellisvuoden tapaan osoittaa tilapäisesti henkilöstöä lyhytaikaisiin tehtäviin, minkä ansiosta henkilöstöä voitaneen tulevaisuudessa sijoittaa erilaisiin tehtäviin entistä joustavammin. 3.1.3. Politiikan neljälle painopistealalle osoitettava lisähenkilöstö Seuraavassa taulukossa on tiivistelmä henkilöstöresursseista, jotka arvion mukaan tarvitaan uusien aloitteiden käynnistämiseksi ja jo käynnissä olevien aloitteiden toteuttamisen tehostamiseksi. Tiedot on jaoteltu painopistealueen ja henkilöstön lähteen mukaan. Taulukko 1 – Vuoden 2008 toimintastrategian painopistealoille osoitettava henkilöstö Vuoden 2008 toimintastrategian painopistealat | Uusi henkilöstö – laajentuminen | Osastojen väliset uudelleenjärjestelyt | Osastojen sisäiset uudelleenjärjestelyt | Painopistealoja varten osoitettu henkilöstö yhteensä | 1. Hyvinvointi | 123 | 46 | 53 | 222 | 2. Solidaarisuus | 125 | 20 | 79 | 224 | 3. Turvallisuus | 100 | 27 | 12 | 139 | 4. Ulkoinen ulottuvuus | 77 | 109 | 27 | 213 | Käynnissä olevien toimien ulottaminen laajentuneeseen unioniin (myös jäsenyyttä edeltävien toimien asteittainen lopettaminen) ja muut työmäärän muutokset | 465 | 85 | 107 | 657 | YHTEENSÄ | 890 | 287 | 278 | 1 455 | Laajentumiseen liittyvien uusien henkilöstöresurssien jaosta toimintalohkoittain tehdään lopullinen päätös vuoden 2008 alustavan talousarvion laatimisen yhteydessä. Samalla päätetään myös henkilöstötaulukkoon sisältyvien virkojen ja toimien sekä ulkoisen henkilöstön osuuksista. Komissio on lisäksi käynnistänyt Euroopan parlamentin ehdotuksen mukaisesti henkilöstöresurssiensa väliarvioinnin. Vuoden 2008 toimintastrategiassa keskitytään lähinnä laajentumisen edellyttämän kokonaistarpeen kattamiseen sekä toimintapolitiikkaan vuosien 2007 ja 2008 välillä tehtävien muutosten edellyttämiin henkilöstön uudelleenjärjestelyihin. Edellä mainitussa väliarvioinnissa sen sijaan tarkastellaan tulevaisuudennäkymiä, joskin sillä saattaa olla vaikutusta myös vuoden 2008 lopulliseen henkilöstötilanteeseen. Tämän vuoksi osa vuoden 2008 viroista ja toimista osoitetaan yksiköihin vasta kun väliarvioinnin tulokset on saatu. 3.2. Muutokset taloudellisten resurssien jakautumisessa Vuoden 2008 toimintastrategia on toinen vuosien 2007–2013 rahoituskehyksen puitteissa laadittu vuosistrategia. Suurin osa uusia ohjelmia koskevista säädöksistä on nyt annettu ja (toukokuussa 2006 hyväksyttyyn) rahoitussuunnitelmaan on tehty uusien oikeusperustojen edellyttämät muutokset (tammikuussa 2007). Eräissä tapauksissa oikeusperustaa ei kuitenkaan ole vielä lopullisesti hyväksytty, millä voi olla vaikutusta menojen jakautumiseen. Joidenkin aloitteiden toteuttamista voidaan tämän vuoksi aikaistaa ilman, että tämä vaikuttaa budjettikohdissa olevaan liikkumavaraan, myöhentämällä vastaavasti sellaisten ohjelmien käynnistämistä, joiden oikeusperustan hyväksyminen on viivästynyt. Seuraavassa on esitetty, miten vuoden 2008 painopistealat muuttavat resurssien jakautumista. Taulukko 2 – Vuoden 2008 painopistealojen edellyttämät taloudellisten resurssien muutokset suhteessa vuosien 2008–2013 rahoitussuunnitelmaan (alustavat tiedot) | Taloudellisten resurssien alustavat muutokset | Painopistealat ja toimintalohkot | Maksusitoumusmäärärahat (milj. euroa) | | 2008 | 2009–2013 | Painopisteala 1 | | | Energia ja liikenne | 9,8 | 90,1 | Painopisteala 2 | | | Ympäristö | 2,0 | 10,6 | Painopisteala 3 | | | Vapaus, turvallisuus ja oikeus | 13,4 | 16,4 | Painopisteala 4 | | | Ulkosuhteet | 2,0 | 10,0 | Kehitysyhteistyö | 21,1 | 59,0 | | | | YHTEENSÄ | 48,3 | 186,1 | 3.2.1. Painopistealan ”Hyvinvointi” rahoitusvaikutukset Rahoituskehyksen otsake 1 a, jonka vuoden 2008 kokonaismäärärahat ovat yhteensä 9 776,4 miljoonaa euroa, sisältää tärkeimmät Lissabonin strategiaa tukevat ohjelmat, joihin kuuluvat tutkimusohjelmat, elinikäisen oppimisen ohjelma, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma sekä Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin (TEN-T) liittyvä ohjelma. Kaikilla näillä ohjelmilla autetaan osaltaan kehittämään EU:n taloutta entistä dynaamisemmaksi ja kilpailukykyisemmäksi. Ohjelmien oikeusperustat on jo hyväksytty lukuun ottamatta Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvää ohjelmaa. Liikenteen alalla ehdotetaan, että Euroopan rautatieviraston (ERA), Euroopan meriturvallisuusviraston (EMSA), Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) ja Galileon valvontaviranomaisen määrärahoja lisätään vuonna 2008 yhteensä 9,8 miljoonalla eurolla. Lisäys rahoitetaan osittain määrärahoilla, jotka saadaan Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin liittyvän ohjelman määrärahoista, joten otsakkeen 1 a liikkumavara säilyy ennallaan. Edellä mainittujen virastojen tilannetta jaksolla 2009–2013 on tarkoitus arvioida myöhemmin. 3.2.2. Painopistealan ”Solidaarisuus” rahoitusvaikutukset Otsakkeessa 2 osoitetaan 2 miljoonan euron lisämäärärahat Euroopan ympäristövirastolle sellaisten toimien toteuttamiseksi, jotka ovat välttämättömiä politiikan suunnittelua tukevan luotettavan ja oikea-aikaisen tiedon tuottamiseksi. Otsakkeessa 2 keskitytään maailmanlaajuisiin haasteisiin, jotka liittyvät ilmastonmuutoksen seurantaan, biologiseen monimuotoisuuteen ja ekosysteemiarviointiin. Muut osakkeeseen 2 kuuluvat aloitteet rahoitetaan nykyisen rahoitussuunnitelman mukaisesti, tarvittaessa resurssiensiirroin. 3.2.3. Painopistealan ”Turvallisuus” rahoitusvaikutukset Otsakkeeseen 3 a kuuluvalle aloitteelle, joka koskee rikos- ja siviilioikeudelliset asiat kattavan yhteisen oikeusalueen perustamista, osoitetaan kaudella 2008–2013 vuosittain 2,5 miljoonan euron lisämäärärahat Eurojust-yksikön toimintaa varten. Eurojustin avulla tehostetaan ja parannetaan eri jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toteuttamien tutkinta- ja syytetoimien koordinointia ja tuetaan samalla vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan eurooppalaisen alueen kehittämistä. Lisäys katetaan saman otsakkeen sellaisista muista ohjelmista saatavilla määrärahoilla, joiden määrärahatarve on osoittautunut oletettua vähäisemmäksi. Yhteistä ulkorajavalvontaa koskevan aloitteen toteuttamista on tarkoitus tukea lisäämällä EU:n rajaturvallisuusviraston määrärahoja 10,9 miljoonalla eurolla vuonna 2008. Sen lisäksi, että määrärahoja on tarkoitus lisätä alkuperäisestä rahoitussuunnitelmasta, määrärahoista aiotaan käyttää etupainotteisesti 6,9 miljoonaa euroa vuonna 2009 ja 7 miljoonaa euroa vuonna 2010. Vuosien 2009 ja 2010 lisäykset kompensoidaan kuitenkin siten, ettei määrärahoja lisätä vuonna 2011. Kuten Eurojustin tapauksessa, vuotta 2008 varten tarkoitetut 10,9 miljoonan euron lisämäärärahat saadaan sellaisten ohjelmien määrärahoista, joiden käynnistyminen on viivästynyt. Ulkorajavalvonnan alalla komission toiminta perustuu EU:n rajaturvallisuusvirastosta vuonna 2007 tehdyn arvioinnin tuloksiin. Viraston tehtäväaluetta voidaan laajentaa siten, että se kattaa myös tavaraliikenteeseen liittyvät turvallisuusasiat, nopeiden rajainterventioryhmien toiminnan sekä uusien ehdotusten laadinnan yhdennetyn rajavalvontastrategian kehittämiseksi. Vuonna 2007 on tarkoitus hyväksyä useita tärkeitä säädöksiä, jotka pannaan täytäntöön vuonna 2008. Tällaisiin kuuluvat mm. viisumisäännöstö, viisumitietojärjestelmä sekä säännökset, jotka koskevat viisumihakemusten käsittelyä osana konsulinvirastojen toimintaa ja jotka edellyttävät komissiolta aiempaa aktiivisempaa roolia paikallistason konsuliyhteistyössä. 3.2.4. Painopistealan ”Ulkoinen ulottuvuus” rahoitusvaikutukset Otsakkeessa 4, joka kattaa ulkoisen ulottuvuuden, ehdotetaan 23,1 miljoonan euron lisäystä vuoden 2008 rahoitussuunnitelmaan. Suurin osa tästä summasta eli 19,5 miljoonaa euroa on tarkoitus käyttää kahteen uuteen monivuotiseen aloitteeseen, joista toinen koskee ilmastonmuutosta ja toinen uusiutuvia energialähteitä. Komissio julkisti kyseiset aloitteet osana tammikuun 2007 energia- ja ilmastonmuutospakettia. Ensin mainittu aloite koskee ilmastopolitiikan maailmanlaajuista yhteistyöjärjestelyä (Global Climate Policy Alliance), jolla tuetaan ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen rajoittamista kehitysmaissa. Kioton pöytäkirjaan perustuvien sitoumusten voimassaolo päättyy vuonna 2012, joten kansainvälisen yhteisön olisi sovittava uusista sitoumuksista viimeistään vuonna 2009. Komissio on tehnyt kunnianhimoisen ehdotuksen päästöjen vähentämiseksi ja maapallon lämpötilan nousun rajoittamiseksi kahteen celsiusasteeseen. Ehdotus voi kuitenkin tuottaa tuloksia vain, jos valtaosa kehitysmaista sitoutuu siinä esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseen. Ilmastopolitiikan maailmanlaajuisella yhteistyöjärjestelyllä on tarkoitus edistää kyseisten tavoitteiden saavuttamista perustamalla EU:n ja kehitysmaiden yhteinen ilmastopolitiikan ryhmittymä. Toimintaa on tarkoitus tukea myös osoittamalla resursseja etenkin sopeuttamishankkeisiin suunnattaviin kansallisiin investointeihin. Apua annetaan vuosina 2008–2010 yhteensä 50 miljoonaa euroa, josta 10 miljoonaa annetaan vuonna 2008. EU:n jäsenvaltioiden odotetaan vastaavan tähän aloitteeseen vastaavalla panoksella. Tarkoituksena on, että jäsenvaltiot rahoittavat suurimman osan aloitteen kustannuksista. Lisäksi voidaan harkita rahoitusta Euroopan kehitysrahastosta ja kyseisen rahaston tarjoamia synergiaetuja. Komission rahoitusosuus muodostuu avustuksista. Toinen aloite koskee energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävän maailmanlaajuisen rahaston (GEEREF) resurssien lisäämistä. GEEREF on julkisen ja yksityisen sektorin yhteinen innovatiivinen rahoitusjärjestely, jonka tavoitteena on hankkia merkittävä määrä yksityistä rahoitusta kehitysmaissa ja siirtymätalousmaissa toteutettavia, energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin liittyviä hankkeita varten. Rahaston toiminnan nopea käynnistäminen edellyttää, että rahasto saa merkittävän rahoitusosuuden EU:n talousarviosta. Komissio on tämän vuoksi ehdottanut, että rahastolle myönnetään yhteensä 80 miljoonaa euroa vuosina 2007–2010. Jotta tämä tavoite saavutettaisiin, rahaston alkuperäiseen vuosien 2008–2010 rahoitussuunnitelmaan lisätään kolme 9,5 miljoonan euron vuosierää. Ilmastopolitiikan maailmanlaajuisella yhteistyöjärjestelyllä, jolla kannustetaan julkista sektoria investoimaan sopeuttamishankkeisiin, täydennetään rahaston kautta kanavoitavaa yksityistä rahoitusta. Näihin kahteen aloitteeseen osoitettavat lisämäärärahat otetaan kehitysyhteistyön toimintalohkon temaattiseen ohjelmaan ”Ympäristö ja luonnonvarojen kestävä hoito, energia mukaan luettuna”. Lisäksi varataan 2 miljoonan euron lisämäärärahat aloitteelle, joka koskee EU:n asemaa maailmassa ja sen ulkosuhteisiin liittyvän politiikan viestintästrategiaa 2006–2009 (C/2006/329). EU:n ulkosuhteisiin liittyvää politiikkaa koskevan tuntemuksen ja tiedon lisääminen on yksi EU:n tärkeistä tavoitteista, kuten Eurooppa-neuvostolle kesäkuussa 2006 esitetyssä, Euroopan asemaa maailmassa käsittelevässä strategisessa asiakirjassa todetaan. Tämä lisäys mahdollistaa nykyisen (lähinnä Euroopan naapuruuspolitiikkaan, yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan sekä Euroopan aluekehityssuunnitelmaan keskittyvän) toiminnan laajentamisen siten, että se kattaa tulevaisuudessa myös esimerkiksi kriisinhallintaan, ilmastonmuutokseen ja energiapolitiikan ulkoiseen ulottuvuuteen liittyviä toimia. Lisäksi varataan 1,6 miljoonan euron lisämäärärahat sellaista tutkimusta ja tiedotusta varten, joka tukee ja ohjaa kehitysyhteistyöstä käytävää keskustelua ja kehitysyhteistyöpolitiikan suunnittelua Euroopan tasolla. Komissio ja jäsenvaltiot aikovat kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen mukaisesti perustaa eurooppalaisen tutkimusverkoston, jonka on tarkoitus tuottaa analyyseja kehitysyhteistyöpolitiikan tarpeisiin ja laatia asiantunteviin analyyseihin perustuva raportti EU:n kehityspolitiikasta. Lisäksi vuonna 2006 toteutetusta pilottihankkeesta saatujen myönteisten kokemusten myötä on syntynyt laaja yksimielisyys siitä, että EU:n kehitysyhteistyöpäivistä, jotka on tarkoitus järjestää myös vuonna 2007, olisi tehtävä merkittävä vuotuinen EU:n ja kansainvälisen tason kehitysyhteistyötapahtuma, johon osallistuvat alan kaikki tärkeimmät sidosryhmät. Verotuksen ja tulliliiton toimintalohkossa varataan määrärahoja verotuksesta käytävää kansainvälistä vuoropuhelua varten sekä sen varmistamiseksi, että EU säilyy Maailman tullijärjestön jäsenenä. 3.2.5. Yhteenveto muutoksista rahoituskehyksen otsakkeittain | | | | | | (milj. euroa) | OTSAKE | 2008 | Ennuste 2009–2013 | | Alkuperäinen rahoitussuunnitelma* | Vuotuisesta toimintastrategiasta johtuvat muutokset | Tarkistettu rahoitussuunnitelma | Alkuperäinen rahoitussuunnitelma* | Vuotuisesta toimintastrategiasta johtuvat muutokset | Tarkistettu rahoitussuunnitelma | | | | | | | | | | | | | | | 1 a. Kasvua ja työllisyyttä tukeva kilpailukyky | | | | | | | Alaotsakkeen 1 a enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 9 847,0 | | 9 847,0 | 65 222,0 | | 65 222,0 | Alaotsake 1 a yhteensä | 9 776,4 | 0,0 | 9 776,4 | 64 462,9 | 0,0 | 64 462,9 | Liikkumavara | 70,6 | | 70,6 | 759,1 | | 759,1 | | | | | | | | 1 b. Kasvua ja työllisyyttä tukeva koheesio | | | | | | | Alaotsakkeen 1 b enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 46 888,8 | | 46 888,8 | 245 301,1 | | 245 301,1 | Alaotsake 1 b yhteensä | 46 888,8 | 0,0 | 46 888,8 | 245 301,1 | 0,0 | 245 301,1 | Liikkumavara | 0,0 | | 0,0 | 0,0 | | 0,0 | | | | | | | | | | | | | | | 2. Luonnonvarojen suojelu ja hallinta | | | | | | | Otsakkeen 2 enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 58 800,0 | | 58 800,0 | 300 974,0 | | 300 974,0 | Otsake 2 yhteensä | 58 742,8 | 2,0 | 58 744,8 | 300 639,5 | 10,6 | 300 650,1 | Liikkumavara | 57,2 | | 55,2 | 334,5 | | 323,9 | | | | | | | | | | | | | | | 3 a. Vapaus, turvallisuus ja oikeus | | | | | | | Otsakkeen 3 enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 747,0 | | 747,0 | 6 170,0 | | 6 170,0 | Otsake 3 a yhteensä | 714,2 | 0,0 | 714,2 | 5 840,6 | 0,0 | 5 840,6 | Liikkumavara | 32,8 | | 32,8 | 329,4 | | 329,4 | | | | | | | | 3 b. Kansalaisuus | | | | | | | Otsakkeen 3 b enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 615,0 | | 615,0 | 3 416,0 | | 3 416,0 | Otsake 3 b yhteensä | 597,3 | 0,0 | 597,3 | 3 310,5 | 0,0 | 3 310,5 | Liikkumavara | 17,7 | | 17,7 | 105,5 | | 105,5 | | | | | | | | | | | | | | | 4. EU maailmanlaajuisena toimijana | | | | | | | Otsakkeen 4 enimmäismäärä rahoituskehyksessä | 7 002,0 | | 7 002,0 | 42 355,0 | | 42 355,0 | Otsake 4** yhteensä | 6 644,8 | 23,1 | 6 667,9 | 41 080,4 | 70,0 | 41 150,4 | Liikkumavara | 357,2 | | 334,1 | 1 274,6 | | 1 204,6 | | | | | | | | * Tarkistus tammikuussa 2007. | | | | | | | ** Määrässä on otettu huomioon takuurahaston uuden rahoitusjärjestelyn voimaantulon vaikutukset. | | Kuten edellä on todettu, lisämäärärahojen osoittaminen eräille otsakkeisiin 1 a ja 3 a kuuluville aloitteille ei vaikuta kyseisten otsakkeiden liikkumavaraan, koska lisäykset katetaan sellaisten ohjelmien määrärahoista, joiden toteuttaminen todennäköisesti viivästyy alkuvuosina. Otsakkeessa 2 liikkumavara vähenee 2 miljoonaa euroa. Otsakkeen 3 b rahoitussuunnitelma sen sijaan säilyy ennallaan. Otsakkeessa 4 uusia painopistealoja varten tarvitaan vuonna 2008 yhteensä 23,1 miljoonan euron lisämäärärahat, joiden lisäksi myönnetään tulevina vuosina vielä 70 miljoonaa euroa. Koska ulkoisia toimia varten perustetun takuurahaston rahoitusjärjestelyä on muutettu [1], rahastoon ei tarvita lisävaroja vuoden 2008 yleisestä talousarviosta. Tätä varten varattu 200 miljoonan euron summa voidaan sen vuoksi käyttää muihin tarkoituksiin. Edellä mainittujen muutosten nettovaikutuksen seurauksena otsakkeeseen jää 334 miljoonan euron liikkumavara, joka on tulevien tarpeiden kannalta riittävä. Tällaiset tarpeet määräytyvät mm. sen mukaan, mikä on Kosovon lopullisesta asemasta käytävien neuvottelujen tulos ja millainen rooli EU:lla on neuvottelujen jälkeisessä tilanteessa, sekä sen mukaan, miten Lähi-idän rauhanprosessi etenee [2]. Näin ollen sen mukaan, miten kansainvälinen tilanne kehittyy lähiviikkoina, alustavaan lisätalousarvioesitykseen saatetaan joutua ottamaan uusia määrärahaesityksiä. [1] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 89/2007, annettu 30 päivänä tammikuuta 2007, takuurahaston perustamisesta ulkosuhteisiin liittyville hankkeille annetun asetuksen (EY, Euratom) N:o 2728/94 muuttamisesta, EUVL L 22, 31.1.2007. [2] Apu, jonka antamiseen komissio sitoutui Pariisissa tammikuussa 2007 pidetyssä Libanonin jälleenrakentamista käsitelleessä konferenssissa, rahoitetaan kokonaisuudessaan talousarviosta. --------------------------------------------------