Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus - 2001-2005) /* KOM/2000/0658 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus - 2001-2005) (komission esittämät) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus - 2001-2005) 1. Johdanto Digitaalitekniikan kehitys merkitsee mullistusta, joka ei pelkästään aiheuta perusteellista muutosta audiovisuaalialan taloudessa vaan tuo mukanaan myös uusia luomistapoja, toiminnan harjoittajia sekä sisältöjä ja palveluita. Levityskeinojen määrän näin moninkertaistuessa kaikki toiminnan harjoittajat ovat samaa mieltä siitä, että erityisesti audiovisuaalisten sisältöjen tuottamisesta muodostuu ensi vuosituhannella huomattava talouskasvua ja Euroopan unionin kulttuurista monimuotoisuutta tukeva lisäarvoa tuottava sektori. [1] [1] 1999 Telecoms Review, komission tiedonanto, joka koskee katsausta sähköisten viestintäpalvelujen sääntelykehykseen: perusrakenne, lähettäminen ja käyttöpalvelut (Commission Communication on the Review of the Regulatory Framework for Electronic Communications Services: Infrastructure, Transmission and Access Services), KOM(1999) 539 lopullinen. Digitaalitekniikan läpimurto tarjoaa tuottajille ja jakelijoille uusia mahdollisuuksia teoksiin liittyvien suorien ja välillisten hyödyntämismahdollisuuksien monipuolistumisen ansiosta. Tämä tuo mukanaan myös haasteita, jotka liittyvät yksittäisestä lähetyksestä saatavan tuoton vähenemiseen ja pirstoutumiseen, minkä vuoksi on välttämätöntä kehittää kansainvälisiä rahoitus- ja markkinointistrategioita. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että viranomaiset, myös Euroopan tasolla, tukevat erityis- ja lisärahoitustoimenpiteillä aloitteita, joilla pyritään lisäämään eurooppalaisten sisältötuottajien näkyvyyttä ja niiden tuloja. Komission ehdotus Media Plus -ohjelmaksi etenee tätä ajatuskulkua seuraten. Uusissa olosuhteissa, joille on ominaista käyttötapojen selvä kansainvälistyminen, eurooppalainen audiovisuaalialan sisältöteollisuus ei vielä hajanaisuutensa vuoksi kykene täysin kohtaamaan kasvavaa maailmanlaajuista kilpailua. Komission ehdotuksissa pyritään luomaan yhtenäiseen strategiaan perustuvat ihanteelliset olosuhteet ja selvät tavoitteet vaikeuksien voittamiseksi sekä tekemään mahdolliseksi eurooppalaisten toiminnan harjoittajien optimaalinen sijoittuminen uusille markkinoille Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta hyödyntäen. 2. Strateginen ala: audiovisuaalialan sisältöteollisuus Ala tarjoaa hyvät kasvunäkymät ja erityisosaamista vaativia työpaikkoja Tietoyhteiskunnan alat ja niiden joukossa audiovisuaalialan sisältöteollisuus ovat tulevaisuudessa yksi Euroopan unionin voimakkaimmista talouskasvun aloista. Vuonna 1995 Euroopan unionissa työskenteli audiovisuaalialalla 950 000 henkeä ja vuonna 1997 1 030 000 henkeä. [2] Tämän alan tuoton arvioidaan nousevan 70 prosenttia ennen vuotta 2005, minkä seurauksena yksin tänä aikana saattaa syntyä yli 300 000 erityisosaamista vaativaa työpaikkaa. [3] [2] Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen, KOM(1998) 590 lopull. [3] Komission Norcontel Ltd:llä teettämä tutkimus, joka koskee uuden tietoliikennetekniikan talousvaikutuksia audiovisuaalisilla markkinoilla (Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets), loppukertomus, 15.4.1997. Tulevan kasvun syynä on erityisesti sellaisten digitaalisten kanavapakettien kehittäminen, jotka tarjoavat kuluttajalle monipuolisia tuotevalikoimia. Jo nyt Euroopassa saatavilla olevien televisiokanavien määrä on kuusinkertaistunut vuosien 1990 ja 1998 välillä 104:stä 659:ään. Arvioiden mukaan vuonna 2000 Euroopassa on käytössä yli 1 000 kanavaa [4]. [4] Screen Digest, toukokuu 1999. World Wide Webin ensimmäisen hakuohjelman tulo markkinoille vuonna 1994 merkitsi Internetin käytön alkua joukkotiedotusvälineenä. Kukaan ei kuitenkaan silloin pystynyt ennustamaan tämän tiedonvälitysmuodon huimaa kasvua. Nykyään Internet on käytössä 180 miljoonassa taloudessa koko maailmassa, ja niistä 43 miljoonaa on Euroopassa. Nykyinen tekniikan kehitys antaa aavistuksen valtavista sovellusmahdollisuuksista, joita ovat esimerkiksi interaktiivisen television uusien on-line-palveluiden syntyminen, tilausvideo- palvelu (VOD) ja sähköinen levitys elokuvateattereissa. Tällä hetkellä on kuitenkin mahdotonta arvioida, milloin nämä uudet sovellukset ovat valmiita markkinoille tai miten ne todella vaikuttavat kuluttajien tottumuksiin ja valintoihin. Markkinatutkimukset ja -ennusteet osoittavat kuitenkin, että uudet levityskeinot eivät korvaa vanhoja, vaan ne merkitsevät todellista audiovisuaalisten markkinoiden laajentumista. Nykyisissä levityskeinoissa, kuten elokuvassa ja videossa, on havaittavissa kasvua ja suorastaan selvää alan elpymistä huolimatta kilpailevien palvelujen huomattavasta lisääntymisestä (maksutelevisio, kehitteillä oleva tilausvideopalvelu). Elokuvissa kävijöiden määrä oli vuonna 1998 Euroopassa 8l4 miljoonaa, mikä vastaa 1980-luvun alkua, jolloin kaapelikanavat eivät vielä olleet tulleet markkinoille. Euroopassa tuotettujen elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen elokuvien määrä, samoin kuin levitettyjen elokuvien määrä, kasvaa. Myös videoiden markkinat, erityisesti myynti, jatkavat kasvuaan huolimatta televisiokanavien aiheuttamasta kilpailun lisääntymisestä, maksulliset kanavat mukaan luettuina. Muuttuva talous Digitaalisten levityskeinojen kehitys (kanavapaketit, Internet, DVD-videolevyt) herättää toiveita sisällön kysynnän huomattavasta kasvusta. Kasvu näkyy käyttötapojen monipuolistumisena, tuotantojen kannattavuuden lisääntymisenä, uusina johdannaistuotteina ja markkinoiden kansainvälistymisenä. Kehitys herättää myös huolta, koska katsojamäärät jakautuvat uusien kanavien ja audiovisuaalialan palvelujen kesken. Euroopassa saatavilla olevien televisiokanavien määrä on nimittäin kolminkertaistunut vuosien 1995 ja 1998 välillä, ja vuonna 1998 eurooppalaisten keskimäärin television ääressä viettämä aika oli 205 minuuttia päivässä. [5] Katsojamäärien jakautuminen johtaa jakelijoiden rahoituskyvyn heikkenemiseen ja teosten käyttöiän pitenemiseen. Niinpä televisio-ohjelmia esitettiin aikaisemmin kerran tai kaksi kansallisilla kanavilla, mutta nykyään niitä pitäisi esittää useilla kansainvälisillä kanavilla pitkän ajan kuluessa. [5] IP-tutkimus (CLT-UFA), 1998. Yksi sähköisten viestintämuotojen lisääntymisen odotetuista vaikutuksista on niiden pullonkaulojen häviäminen, jotka liittyvät erityisesti tuotteiden fyysisen levittämisen aiheuttamiin investointikustannuksiin (esimerkiksi elokuvateattereissa esitettävien elokuvien ja videokasettien kopiointi, varastointi ja kuljetus). Tämä voi edesauttaa entistä monipuolisemman teosvalikoiman pääsyä markkinoille. Toisaalta kilpailun lisääntyessä loppukäyttäjän huomion kiinnittämiseksi tarvittavat sijoitukset kohdistuvat todennäköisesti yhä enemmän mainontaan ja markkinointiin, mikä luo puolestaan uusia markkinoille pääsyn esteitä. Tällä hetkellä on nähtävissä myös lisääntyvää varojen keskittämistä tietyntyyppisiin ohjelmiin (kuten urheilulähetykset), mikä aiheuttaa luovien teosten (dokumentit, elokuvat, fiktiot, animaatiot) tuotantoon ja hankintaan käytettävien varojen vähenemistä. Tässä tilanteessa eurooppalaisten tuottajien ja oikeuksienhaltijoiden pääsy markkinoille riippuu yhä enemmän siitä, että kaikkien levityskeinojen markkinointistrategiat laaditaan kansainvälisen mittapuun mukaisesti. Huonosti valmistautunut eurooppalainen sisältöteollisuus Eurooppalainen sisältöteollisuus näyttää olevan huonosti valmistautunut uuteen digitaaliseen talouteen, ja se kärsii edelleen rakenteellisista puutteista: - Yksittäisten levityskanavien määrän lisääntymisestä aiheutuvan tulojen hajanaisuuden lisäksi markkinat ovat lokeroituneet kansallisiin tai alueellisiin markkinoihin, mikä vaikeuttaa ohjelmien levitystä maasta toiseen Euroopan alueella. - Pirstoutuneisuus aiheuttaa noidankehän, jossa investoinnit ovat riittämättömiä jo audiovisuaalisten teosten suunnitteluvaiheessa, ja tämä jatkuu tuotanto- ja levitysvaiheessa, minkä vuoksi teosten kannattavuus ja investointikapasiteetti on heikko. - Lisäksi pirstoutuneisuus ilmenee yritysten pääoman riittämättömyytenä, joka heikentää niiden teollista kehitysstrategiaa kansainvälisessä mittakaavassa ja erityisesti tarpeeksi houkuttelevien oikeuksien luettelojen aikaansaamista, jotta pystyttäisiin hyödyntämään kaikentyyppisiä levityksen apuvälineitä. Panos: teosten hyödyntäminen kansainvälisesti Digitaalisten levityskeinojen kehittämisessä kansainvälisten markkinoiden ottaminen huomioon on nykyään välttämätöntä eurooppalaisille sisällöntuottajille ja -levittäjille. Erityisesti erilaisten levityskeinojen hallitseminen kansainvälisellä tasolla muodostaa kaikkien eurooppalaisen sisältöteollisuuden kehitysstrategioiden selkärangan. 3. Uudistettu lähestymistapa: audiovisuaalialan tukipolitiikka digitaaliaikana Audiovisuaalisten sisältöjen lisääntynyt taloudellinen merkitys vaatii alan kehittämistä kilpailukykyiseksi Euroopassa, niin että pystytään hyödyntämään sisältöön kohdistuvan kysynnän voimakasta kasvua. Komissio on vuodesta 1997 tutkinut perusteellisesti audiovisuaalialalla toteuttamaansa politiikkaa, erityisesti digitaalitekniikan läpimurron nykyisten ja tulevien vaikutusten suhteen. Erityisesti tämä on painottunut laajoihin ammattipiirejä koskeviin kuulemisiin, esimerkiksi Birminghamissa (huhtikuussa 1998) ja Helsingissä (syyskuussa 1999) järjestetyissä konferensseissa ja vuoden 1998 julkisissa kuulemisissa, jotka koskivat vihreää kirjaa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn [6]. [6] KOM(97) 623 lopullinen ja KOM(1999) 108 lopullinen. Birminghamin ja Helsingin konferenssien päätelmät ovat saatavilla seuraavissa Internet-osoitteissa: http://europa.eu.int/eac ja http://presidency.finland.fi. Näissä kuulemisissa ja audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa koskevassa raportissa "The Digital Age" [7] esiin tulleiden ajatuksien ja tuloksien perusteella voidaan hahmotella uusi eurooppalainen tukipolitiikan lähestymistapa, joka perustuu seuraaviin periaatteisiin: [7] Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportti "The Digital Age: European Audiovisual Policy", Luxemburg, 1998. - Euroopan tasolla toteutettavissa tukijärjestelmissä on otettava huomioon kansallisten tilanteiden monimuotoisuus, siten että järjestelmillä täydennetään kansallista ja alueellista politiikkaa ja luodaan lisäarvoa eurooppalaisen ulottuvuuden avulla. - Tämän vuoksi yhteisön apu on keskitettävä teollisten ja rakenteellisten tavoitteiden toteuttamiseen, siten että otetaan kuitenkin huomioon sellaisten maiden ja alueiden erityistarpeet, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. - Euroopan unionin on asetettava etusijalle automaattisten tukijärjestelmien tai sellaisten tukien luominen, jotka perustuvat menestymiseen markkinoilla, jotta alalla saataisiin aikaan rakenteellisia vaikutuksia. - Digitaalitekniikan mukanaan tuomat uudet käyttömahdollisuudet saavat myös aikaan uusia luomis- ja levitysympäristöjä, joita ei voi jättää huomiotta. Tällä hetkellä on kuitenkin vaikeaa arvioida tällaisen kehityksen todellisia vaikutuksia keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Eurooppalaisten toiminnan harjoittajien tukemiseksi kehitettyjen tukijärjestelmien lähestymistavan on oltava käytännöllinen ja sopusoinnussa audiovisuaalialan markkinoiden kanssa, ja sen on ilmennettävä alan kehitystä (tekninen puolueettomuus). Tämän vuoksi on välttämätöntä - rakentaa ja kehittää markkinoiden ja niihin vaikuttavan tekniikan kehityksen tieto- ja seurantajärjestelmä (kokeiluhankkeet) - ottaa käyttöön säännöllinen arviointi, johon liittyy tarvittaessa tukijärjestelmien mukauttaminen - perustaa jäsenvaltioiden välisen yhteisvaikutuksen kehittämiseksi järjestelmä tietojen ja kokemusten vaihtoa varten. Kun otetaan huomioon kuvattu uusi toimintaympäristö, Media II -ohjelman arvioinnin tulokset ja komission toimeenpanemat kuulemiset, vaikuttaa siltä, että ohjelman rahoituksen lisääminen on tarpeen. Lisäystä puoltavat erityisesti seuraavat seikat: - teollisuuden erityistarpeiden parempi huomioon ottaminen sellaisissa maissa, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, - markkinoilla menestymiseen perustuvien automaattisten tukijärjestelmien lisääntyvä käyttö, - digitaalitekniikan kehitykseen liittyvät uudet tarpeet ja hankkeet, - eurooppalaisille audiovisuaalisille teoksille annettava etusija levitettäessä ohjelmia maasta toiseen Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. 4. Media Plus -ohjelman toimenpiteiden periaatteet Kuten Media II -ohjelman toimet, myös Media Plus -ohjelman toimenpiteet jakautuvat kahteen eri toiminta-alaan: ammatillinen koulutus (perustamissopimuksen 150 artikla) ja teollisuus (perustamissopimuksen 157 artikla). [8] Tämän tiedonannon liitteenä olevissa kahdessa ehdotuksessa neuvoston päätöksiksi havainnollistetaan edellä esitetty uusi lähestymistapa, ja niihin sisältyy seuraavaa: [8] Myös Media II -ohjelma perustui kahteen neuvoston päätökseen: koulutusta koskeva osa (perustamissopimuksen 127 artikla) toteutettiin neuvoston päätöksellä 95/564/EY, tehty 22.12.1995, EYVL L 321, 30.12.1995, s. 33, ja kehittämistä ja levitystä koskeva osa (perustamissopimuksen 130 artikla) neuvoston päätöksellä 95/563/EY, tehty 10.7.1995, EYVL L 321, 30.12.1995, s. 25. - Media II -ohjelman välikertomuksen tulosten ja arvioinnin [9] perusteella voitiin todeta tiettyjen järjestelmien tehokkuus ja Media II -ohjelmalla saavutetut tulokset, ja samalla niissä ehdotettiin keinoja tavoitteiden ja tukivälineiden mukauttamiseksi uusiin digitaaliajan haasteisiin. Arvioinnissa vahvistettiin ohjelman painopisteeksi teosten maidenvälinen levitys sekä tukien keskittäminen kolmelle strategiselle osa-alueelle (ammatillinen koulutus, tuotantohankkeiden ja -yhtiöiden kehittäminen sekä levitys ja myynninedistäminen). [9] Komission kertomus MEDIA II -ohjelman (1996-2000) tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998, KOM(1999) 91 lopullinen. - Täydentävyys ja yhdenmukaisuus yhteisön muihin yhteiseen strategiaan liittyviin toimenpiteisiin nähden, joita ovat esimerkiksi koulutusohjelmat sekä pk-yrityksiin ja tietoyhteiskuntaan liittyvän tekniikan tukiohjelmat. Sellaisten rahoitusvälineiden tarkastelu, joilla pyritään tukemaan alkurahoitusta koko Euroopan unionissa ja joita kuvaillaan puheenjohtaja Prodin 8 päivänä joulukuuta 1999 esittämässä eEurope-aloitteessa, avannee uusia mahdollisuuksia yrityksille, jotka kehittävät ja tuottavat korkealaatuisia sisältöjä uutta tekniikkaa käyttävällä audiovisuaalialalla. Olisi luotava tiivis yhteys tutkimuksen ja kehityksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan "käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" -hankkeen toimien kanssa. Kyseisen ohjelman avaintoiminnoissa kehitetään teknologiaa, koeympäristöjä, demonstraatioita ja palveluja, joille voitaisiin myöntää tukea Media Plus -ohjelmasta tuotteiden markkinoille saattamisen yhteydessä. Yhdenmukaisuus on myös tarpeen niihin ehdotuksiin nähden, joita on odotettavissa INFO 2000- ja MLIS-ohjelmien yhteydessä. - Täydentävyys, johon pyritään kansallisesti ja alueellisesti toteutettavalla politiikalla. Yhteisön toimenpiteet on keskitettävä erityisesti niihin audiovisuaalisen tuotantoketjun vaiheisiin, joissa niillä saadaan aikaan eniten lisäarvoa: tuotannon alku- ja loppuvaiheeseen. - Ohjelman osallistujat: ETA-maiden ja Kyproksen kanssa tehdään jo yhteistyötä, ja ehdotuksista käy selvästi ilmi halu antaa Maltalle, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille ja Turkille sekä Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneille maille mahdollisuus osallistua ohjelmaan, sillä varauksella, että niiden kansallinen lainsäädäntö vastaa merkittäviltä osin yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti televisiota ilman rajoja koskevan direktiivin säännöksiä [10]. Huomioon otetaan myös tekijänoikeuksia koskevan asianmukaisen oikeuskehyksen olemassaolo erityisesti verrattuna asiaankuuluviin yhteisön direktiiveihin [11]. Audiovisuaalialan sisältöteollisuuden kehittäminen ja vahvistaminen tarjoaa itse asiassa myönteisen ja kouraantuntuvan tukiperustan laajentumiselle. Tietyillä ehdoilla ohjelmaan saavat jatkossa osallistua myös muut kolmannet Euroopan maat. Nämä kaksi ehdotusta tarjoavat mahdollisuuden yhteistyöhön niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on samat audiovisuaalisen sisältöpolitiikan tavoitteet kuin Euroopan unionilla. [10] Direktiivi 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/EY. [11] Tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/98/ETY; tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta sekä lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta 27 päivänä syyskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/83/ETY; vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/100/ETY. - Jotta tukijärjestelmiä pystyttäisiin mukauttamaan säännöllisesti audiovisuaalisen sisällön markkinoiden kehitykseen, ehdotuksiin sisältyy kokeiluhankkeita, joiden toteutuksesta saatujen tulosten perusteella voidaan mukauttaa välittömästi ohjelman tärkeimpiä tukitoimenpiteitä. 4.1 Koulutus (oikeusperusta: perustamissopimuksen 150 artikla) Media Koulutus -ohjelman ehdotetut toimenpiteet täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia ja osana muita yhteisön ohjelmia (kuten Sokrates ja Leonardo da Vinci) toteutettuja toimenpiteitä, ja ne liittyvät seuraaviin aihealueisiin: - uuden tekniikan hyödyntäminen taiteellisesti korkeatasoisten ja kaupallisesti lupaavien audiovisuaalisten ohjelmien tuotannossa ja levityksessä, - Euroopan markkinoiden ja kansainvälisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien huomioon ottaminen, - taloudellinen ja kaupallinen hallinto, lainsäädännölliset näkökohdat mukaan luettuina, tuotannon rahoitus, kaupan pitäminen ja levitys, - käsikirjoitustekniikat, erityisesti interaktiivisissa ohjelmissa, jotka on tarkoitettu hyödynnettäviksi uusissa sähköisissä levityskeinoissa. Lisäksi ohjelmalla edistetään - koulutustoimenpiteisiin osallistuvien verkostoitumista, yhteistyötä ja taitotiedon vaihtoa (koulutuslaitokset, toimialajärjestöt, yritykset), - kouluttajien koulutusta. Näillä eri osa-alueilla kiinnitetään erityistä huomiota koulutushankkeisiin, joissa käytetään uutta tekniikkaa työ- tai koulutusvälineenä, sekä sellaisissa maissa toteutettaviin hankkeisiin, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. Tuettavien koulutustoimenpiteiden osalta on varmistettava, että valtaosa osallistujista on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus järjestetään. Toimenpiteissä on noudatettava komission vuonna 1998 hyväksymiä koulutukseen myönnettävää tukea koskevia yhteisön puitteita [12]. [12] EYVL C 343, 11.11.1998, s. 10-16. 4.2 Kehittäminen (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Korkealaatuisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto, josta saadaan huomattavia tuloja yhä useamman levityksen apuvälineen kautta, vaatii huomattavia investointeja. Investoinnit on aloitettava jo hankkeiden valmisteluvaiheessa tarkoituksenmukaisella kehittämistyöllä, jossa määritellään hankkeen toteuttamiskelpoisuus ja teoksen odotettu kannattavuus suhteessa tuotantokustannuksiin ja kaupallisiin odotuksiin. Tällainen menettely, joka on yleinen muilla teollisuudenaloilla, on liian yksipuolinen audiovisuaalisten teosten ollessa kyseessä ja johtaa liian usein sellaisten hankkeiden tuotannon aloittamiseen, joiden taloudellinen elinkelpoisuus on rajallinen. Tällä osa-alueella yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkojen olennaisen toisiaan täydentävän luonteen takaamiseksi toimenpiteillä pyritään - edistämään voimavarojen suuntaamista hankkeiden kehittämiseen (käsikirjoituksien laatiminen ja viimeistely, rahoitussuunnitelman laatiminen jne.), niin että heti kehittämisvaiheesta alkaen otetaan huomioon kansainvälinen markkinointistrategia, jolla pyritään teoksen hyödyntämiseen lukuisien levityksen apuvälineiden kautta (suora ja välillinen hyödyntäminen), - kannustamaan elinvoimaisimpia riippumattomia tuottajia toteuttamaan todellisia kaupallisia kehitysstrategioita hankepakettien perusteella. Toteutettavat toimintalinjat kohdennetaan fiktioiden, dokumenttien, animaatioiden ja interaktiivisten tuotteiden tuotantoyhtiöihin (on-line, off-line ja niiden yhdistelmät). 4.3 Levitys ja kaupan pitäminen (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Levitysverkoston ja -tekniikan hallinta, jonka avulla investointeja voidaan vähentää ja niiden kannattavuutta lisätä, on välttämätöntä eurooppalaisten audiovisuaalisten sisältöjen vahvan aseman varmistamiseksi markkinoilla. Tämän vuoksi on laadittava ja hyödynnettävä erityisesti sellaisia teoksia sisältäviä ohjelmaluetteloita, joita käytetään toistuvasti lukuisissa eri muodoissa, kuten elokuvateattereissa esitettävät elokuvat, fiktiot, dokumentit ja animaatiot. Levitykseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettu tuki on näin ollen toimenpiteiden keskeinen osa ehdotuksessa Media Plus -ohjelmaksi. Yhteisön toimenpiteiden tarkoituksena on lisätä elokuvien ja televisioteosten liikkuvuutta maasta toiseen ja kannustaa eurooppalaisia yrityksiä käyttämään uusia ohjelmien hyödyntämismuotoja (on-line-levitys, ohjelmien digitalisointi, DVD-videolevyt). Ehdotetuilla toimenpiteillä on pyrittävä - parantamaan eurooppalaisten teosten liikkuvuutta ja kannattavuutta Euroopan ja maailmanlaajuisilla markkinoilla kaikkien kuluttajien käytettävissä olevien levityksen apuvälineiden avulla, - vahvistamaan jakelijoiden kilpailukykyä (elokuva, video, televisio) sekä eurooppalaisia teoksia koskevien oikeuksien luettelojen laadintaa ja hyödyntämistä, - kehittämään verkostoitumista ja yhteisiä strategioita Euroopan tasolla kehittämällä levityksen ja tuotannon välisiä yhteyksiä, - lisäämään Euroopan markkinoille tarkoitettujen teosten tuotantoa (levitysjohtoinen tuotanto) kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus huomioon ottaen, - kehittämään eurooppalaisen yleisön tietämystä muissa Euroopan maissa tuotetuista teoksista ja heidän mieltymystään niihin ja vahvistamaan näin Euroopan kulttuuri-identiteettiä ja sen eri ilmentymiä (monikielisyys), - helpottamaan kokeiluhankkeiden avulla ohjelman ja tekniikan kehityksen välisen yhteyden jatkuvuutta, erityisesti edistämällä eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä digitaalisilla tiettyyn aihepiiriin keskittyvillä kanavilla. 4.4 Edistäminen ja markkinoille pääsy, festivaalit (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Edistämistukien erityistavoitteet ja levitystukien tavoitteet ovat yleisellä tasolla seuraavat: levitystukia täydentävillä järjestelmillä pyritään kuitenkin helpottamaan eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille. Toimenpiteillä on pyrittävä - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja ohjelmien näkyvyyttä perinteisillä markkinoilla sekä kehittyvillä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla, - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja ohjelmien osallistumista kaikkeen eurooppalaisten ohjelmien liikkumista, vaihtoa ja myyntiä edistävään toimintaan Euroopassa ja sen ulkopuolella, - edistämään eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja festivaaleilla, - edistämään audiovisuaalisten ohjelmien vientiin tähtäävien kansallisten myynninedistämiselinten verkostoitumista Euroopassa, - tukemaan eurooppalaisten elokuvien maidenvälistä levitystä Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella järjestettävillä festivaaleilla, - vahvistamaan festivaalien välistä verkostoitumista tukemalla yhteistyötä eurooppalaisen elokuvan edistämiseksi. 4.5 Kehitystä, levittämistä ja edistämistä koskevissa toimissa on noudatettava perustamissopimuksen kilpailua koskevia määräyksiä erityisesti valtion tukien osalta 5. Toteuttamisen välineet Ottaen huomioon perustamissopimuksen määräykset Media Plus -ohjelman toimenpiteiden toteuttamiseksi ehdotetaan kahta välinettä: yhtä välinettä koulutusta varten (perustamissopimuksen 150 artikla) ja yhtä välinettä kehittämistä, levitystä ja edistämistä varten (perustamissopimuksen 157 artikla). Näiden kahden välineen tavoitteena on luoda politiikka, joka on sopusoinnussa markkinoiden kanssa ja jolla pyritään määrätietoisesti optimoimaan hyöty, jota eurooppalaiselle audiovisuaalialan sisältöteollisuudelle voi koitua tekniikan kehityksestä. Tämän vuoksi rahoitustukea koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä arvioidaan ja mukautetaan säännöllisesti. Arviointien perusteella komissio voi tarvittaessa ehdottaa näitä kahta välinettä täydentäviä toimenpiteitä. PERUSTELUT Koulutusohjelma audiovisuaalialan sisältöteollisuuden ammattilaisille 1. Johdanto Tilaisuus työllistymiseen Tuotanto- ja levityskeinojen määrän moninkertaistumisen ja monipuolistumisen seurauksena palvelujen tarjonta kasvaa nopeasti, ja sen seurauksena kasvaa myös uusien audiovisuaalisten ohjelmien kysyntä. Jotta nopea kehitys vaikuttaisi työllisyyteen, tarvitaan kuitenkin elinvoimainen ympäristö ja ammattitaitoista työvoimaa, minkä vuoksi ammatillisen koulutuksen merkitys on ratkaiseva. Eurooppalaisille audiovisuaalialan sisältöteollisuuden ammattilaisille tarjottavan täydennyskoulutuksen laadullinen kehittäminen, erityisesti uuden digitaalitekniikan soveltamisen alalla, on siis ehdoton ennakkoedellytys alan kilpailukyvyn parantamiselle. Alan teollisuutta lähellä oleva koulutus Taloudellisten olosuhteiden nopeat muutokset sekä uudelle audiovisuaalialan tekniikalle ominainen jatkuva muutos edellyttävät peruskoulutuksen lisäksi jatkuvaa koulutusta, joka vastaa markkinoiden vaatimuksiin. Tämän vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että alan teollisuus osallistuu täysipainoisesti koulutuksen kehittämiseen ja koulutustoimintaan. Yhteisön toimenpiteen perustelut Viranomaisten tehtäviin kuuluu kannustaa ja tukea ammatillista koulutusta keskipitkän ja pitkän aikavälin toimien muodossa. Työllisyyttä käsittelevässä Eurooppa-neuvostossa (Luxemburg 20.-21.11.1997) korostettiin, että täydennyskoulutuksella voi olla merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan. Euroopan unionin ammatillista koulutusta koskevan politiikan tärkeys tunnustetaan perustamissopimuksessa (150 artikla). Eri jäsenvaltioissa on käynnissä lukuisia audiovisuaalialan peruskoulutusta koskevia aloitteita. Yhteisön tasolla toteutettava toiminta, jolla täydennetään kansallisia toimenpiteitä, on perusteltavissa - tarpeella kannustaa alan ammattilaisia lisäämään kokemustaan Euroopan tasolla. Tämä pätee ennen kaikkea olosuhteissa, joissa digitaalitekniikka poistaa kasvavassa määrin kansallisia esteitä. - tarpeella varmistaa koulutuskeskusten ja tämäntyyppisestä koulutuksesta kiinnostuneiden yritysten tehokas ja kestävä verkostoituminen Euroopassa. 2. Nykytilanne Euroopan unionin jäsenvaltioissa on lukuisia elokuva- ja audiovisuaalialan koulutuslinjoja, ja ne kattavat kaikki peruskoulutuksen osa-alueet. Koulutusta tarjoavat - ammattikorkeakoulut, joissa annetaan teknistä koulutusta (toteutus, kuvaus, äänitys), - yliopistot ja muut korkea-asteen oppilaitokset, joissa tarjotaan yleisluonteista viestintään ja tiedotusvälineisiin liittyvää opetusta (pääasiassa teoreettista). Varsinkin Media-ohjelman perustamisesta vuonna 1991 lähtien ammatillisen täydennyskoulutuksen piirissä on ollut myös erityisiä sisältöteollisuuteen erikoistuneita koulutuslaitoksia. Silti näiden eri laitosten välillä on usein vähän yhteyksiä, vaikka ne pystyisivät suorien teollisuusyhteyksiensä ansiosta hyötymään eri jäsenvaltioiden ja koulutusalojen välisistä verkostoista. Koulutuksen tasot Peruskoulutus: Euroopassa on suuri määrä elokuva- ja televisioalan ammatteihin valmistavia oppilaitoksia ja koulutuslaitoksia. Ne huolehtivat laadukkaasta peruskoulutuksesta, josta puuttuu kuitenkin usein perehdyttäminen audiovisuaalialan markkinoiden taloudellisiin ja kaupallisiin näkökohtiin. Täydennyskoulutus: Euroopassa ei juurikaan ollut audiovisuaalialan täydennyskoulutusta 1990-luvun alussa. Media-ohjelma on tukenut teollisuuteen suoraan liittyvien erityistoimenpiteiden laatimista. Tällaisten aloitteiden kehittäminen on välttämätöntä, jotta alan ammattilaiset, kirjoittajat, tuottajat ja levittäjät, pystyvät parantamaan ammatillista pätevyyttään laajentuneilla markkinoilla. Tämä on erityisen tärkeää uusien digitaalisten levityskeinojen kansainvälistymisen vuoksi. Koulutusmuodot Nykyisessä opetuksessa on vielä useita puutteita, minkä vuoksi on ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin: - vahvistetaan tuottajien koulutusta Euroopan tasolla, jotta tuottajat pystyvät vastaamaan yhtiön taloudellisesta, rahoituksellisesta ja juridisesta hallinnosta maailmanlaajuisilla markkinoilla, - kehitetään audiovisuaalisten sisältöjen levityksen, myynninedistämisen ja markkinoinnin ammatteihin valmistavaa koulutusta, - jatketaan käsikirjoitusten laatimistekniikkaan liittyvää koulutusta, niin että käsikirjoittajat ja tuottajat voisivat laajentaa yleisöään kuitenkin säilyttäen oman kulttuurisen ominaislaatunsa, - vahvistetaan Euroopan tasolla merkittävästi uuden luomis-, tuotanto- ja levitystekniikan käyttöön tähtäävää ammatillista koulutusta. 3. Toiminnan päälinjat Euroopassa 3.1 Tavoitteet Unionin toiminnan yleistavoitteena on oltava teollisuuden vaatimuksiin vastaaminen ja sen kilpailukyvyn tukeminen edistämällä audiovisuaalialan ammattilaisten jatkuvan koulutuksen kehittämistä. Koulutusta on käsiteltävä eurooppalaisesta näkökulmasta, ja siinä on keskityttävä erityisesti seuraaviin asioihin: - taloudellinen ja juridinen hallinto sekä varainhoito Euroopan tasolla, jotta jo markkinoilla toimivat alan eurooppalaiset ammattilaiset saisivat parhaan mahdollisen hyödyn audiovisuaalialan sisältömarkkinoiden maailmanlaajuisesta ulottuvuudesta ja jotta ne kehittäisivät audiovisuaalialalla sisältöjä ja hankkeita, jotka vastaavat markkinoiden vaatimuksia, - käsikirjoitusten laatimistekniikat (elokuva, televisio ja multimedia), joiden avulla voidaan tavoittaa aiempaa laajempi yleisö ja jotka vastaavat myös kansainvälisten audiovisuaalisten sisältömarkkinoiden tarpeita, - uuden tekniikan hyödyntäminen ja soveltaminen Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen audiovisuaalisten teosten tuotannossa. Näillä kolmella koulutuksen osa-alueella pystyttäneen myös hyödyntämään uuden on-line-tekniikan tarjoamia mahdollisuuksia etäopetukseen ja pedagogisiin uudistuksiin. Aloitteissa on pyrittävä vahvistamaan kaikkien koulutukseen osallistuvien osapuolten yhteistyötä (oppilaitokset ja koulutuskeskukset, yritykset). Ammatillisen alan osapuolten suora osallistuminen aloitteisiin on varmistettava. Koulutustoimenpiteitä järjestettäessä yhteisön tukea saavien on varmistettava, että valtaosa osallistujista on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus järjestetään. Aloitteissa on otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten pk-yritysten kehittäminen tai pinta-alaltaan tai kielellisesti pienten alueiden mahdollisuuksien kehittäminen. Komissio valvoo ehdotettujen toimien ja muiden yhteisön koulutusalan toimien, erityisesti Leonardo da Vinci -ohjelman toimenpiteiden ja Euroopan rakennerahastojen tavoitteiden, välistä yhdenmukaisuutta. Unionin on lisäksi edistettävä tiettyjen peruskoulutusta koskevien toimien kehittämistä sillä edellytyksellä, että niitä kehitetään tiiviissä yhteydessä teollisuuteen, että ne ilmentävät todellista eurooppalaista ulottuvuutta ja lisäarvoa ja että niitä ei voida rahoittaa muista nykyisistä yhteisön ohjelmista, esimerkiksi Leonardo da Vinci -ohjelmasta. 3.2 Ensisijaiset toimenpiteet: Etäopetus Edistetään uuden tekniikan hyödyntämistä koulutuksen järjestämisessä ja käytännön toteutuksessa etäopetuksen mahdollistamiseksi. Levitykseen liittyvät ammatit Painotetaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levitykseen, myynninedistämiseen ja markkinointiin liittyvää koulutusta, jossa hyödynnetään uuden digitaalitekniikan kehityksen suomia mahdollisuuksia. Multimediaan liittyvät ammatit Kehitetään audiovisuaalisten sisältöjen luomisessa ja levityksessä (on-line- ja off-line) hyödynnettävää digitaalista tekniikkaa koskevia täydennyskoulutusohjelmia. Osa-alueen ammatteja ovat: käsikirjoittaja, koostaja/graafikko, Internet-ohjelmien kehittäjä ja www-vastaava. Koulutuksesta vastaavien elinten verkostoituminen Jotta ehdotetuilla toimenpiteillä saataisiin aikaan rakenteellisia vaikutuksia, on syytä varmistaa yhteistyö ja maidenvälinen taitotiedon siirto kaikkien osallistujien välillä. Työharjoittelun merkityksen korostaminen Peruskoulutusta täydennetään järjestämällä harjoittelujaksoja muiden jäsenvaltioiden yrityksissä. Kouluttajien koulutuksen edistäminen Järjestetään kouluttajien koulutusseminaareja, joiden tarkoituksena on kierrättää jatkuvasti kouluttajia alan kehityksen sekä teollisuuden ja uuden digitaalitekniikan tarpeiden mukaan.