KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE Internetin organisaatio ja hallinto Kansainväliset ja eurooppalaiset poliittiset näkökohdat 1998-2000

TIIVISTELMÄ

Johdanto

Internetin infrastruktuurin organisointiin ja hallintoon liittyy useita rajallisia mutta keskeisiä teknisiä koordinointitoimintoja. Tässä tiedonannossa tarkastellaan seuraavia kysymyksiä:

- alan kehitys vuosina 1998-2000 - alaan liittyvien Yhdysvaltain hallituksen toimivaltuuksien asteittainen siirtäminen ICANN-organisaatiolle [1] - keskeiset poliittiset kysymykset Euroopan unionissa ja kansainvälisesti - käytännön päätelmät Euroopan unionin kannalta.

[1] Internetin nimi- ja osoitejärjestelmää hallinnoiva organisaatio (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers).

Lisäksi tiedonannossa kiinnitetään huomiota Internetin meneillään olevaan laajentumiseen Euroopassa ja sen kasvavaan merkitykseen keskeisenä taloudellisena ja yhteiskunnallisena infrastruktuurina. Tämä kehitys tulee todennäköisesti aiheuttamaan nykyiselle järjestelmälle kapasiteettiongelmia. Komissio on jo toteuttanut joitakin toimenpiteitä Internet-käytössä olevan infrastruktuurin taloudellisuuden ja tehokkuuden lisäämiseksi ja tulee jatkossakin seuraamaan tilanteen kehittymistä.

Kansainväliset näkökohdat

Eurooppalaiset yksityisen sektorin edustajat ovat olleet merkittävässä asemassa luotaessa Euroopan unionin osuutta Internetin infrastruktuuriin liittyvien toimintojen maailmanlaajuisen koordinoinnin kaikilla tasoilla esimerkiksi ICANNin hallintoneuvostossa ja sen tukiorganisaatioissa, DNS-nimihallinnon juuripalvelinjärjestelmässä, Internetin osoiterekistereissä ja rekisterinpitäjien toiminnassa, IETF:ssä ja WWW-yhteenliittymässä. Ilman tällaista sitoutumista EU:n ja sen jäsenvaltioiden poliittinen asema tässä tilanteessa olisi paljon heikompi tai jopa täysin olematon. Euroopan yksityisen sektorin jäsenyyden ja toiminnan ylläpitäminen ja kehittäminen ICANN-organisaatiossa on ehdoton edellytys EU:n menestyksekkäälle osallistumiselle toimintaan sekä Internetin eurooppalaisen käyttäjäyhteisön kannalta että yhteiskuntapoliittisesta näkökulmasta.

Komissio pyytää EU:n kansainvälisen aseman osalta neuvostoa ja Euroopan parlamenttia vahvistamaan unionin nykyisen aseman osallistujana, koordinaattorina ja tarvittaessa neuvottelijana tällä alalla. Tähän liittyvät toiminta kansainvälisissä järjestöissä ja erityisesti WIPOssa ja ITUssa, kahdenväliset suhteet moniin valtioihin, kuten Yhdysvaltoihin, sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden asema ICANNin neuvoa-antavassa GAC-komiteassa. Nämä kansainväliset velvollisuudet edellyttävät enemmän kuin pelkkää mukanaoloa ICANNin päätöksentekoprosessissa ja sen valvontaa. Lisäksi tähän liittyy tiettyjä EU:n politiikan erityisnäkökohtia:

- ICANNin maailmanlaajuinen puolueeton asema - Internetin infrastruktuuriin liittyvien, Yhdysvaltain hallitukselle jääneiden valtaoikeuksien laajuus - teollis- ja tekijänoikeuksien kansainväliset näkökohdat, kilpailu- ja tietosuojapolitiikka - ICANNin toimivalta rekistereihin ja rekisterinpitäjiin nähden.

Puolueettoman kansainvälisen toimivaltajärjestelmän luominen ja ylläpito on osoittautunut vielä vaikeammaksi kuin alun perin ajateltiin prosessin alkaessa vuonna 1998.

Euroopan unioni on johdonmukaisesti peräänkuuluttanut tasapainoista maailmanlaajuista osallistumista Internetin hallintorakenteisiin ja kansainvälistä edustusta ICANNin toimivaltaisissa elimissä maantieteellisen kattavuuden periaatteen mukaisesti. Toistaiseksi monet kehitysmaat ovat kuitenkin olleet tässä prosessissa aliedustettuja. Euroopan unionin tehtäviin ja vastuuseen kuuluu tukea kehitystä, joten komissio pyrkii löytämään keinoja parantaa niiden osallistumista Internetin organisaatioon ja hallintoon.

Tiedonannossa tarkastellaan kutakin kysymystä yksityiskohtaisemmin, ja komissio esittää jokaisen kysymyksen kohdalla päätelmänsä ja suosituksensa.

EU:n sisäiset näkökohdat

Lisäksi tiedonannossa tarkastellaan joitakin yhteisön politiikkaan liittyviä kysymyksiä, joita on pohdittava tarkemmin tulevina kuukausina. Näissä kysymyksissä tarvitaan neuvoston ja jäsenvaltioiden jatkuvaa yhteistyötä, jos komission tavoitteisiin aiotaan päästä. Tällaisia ovat muun muassa:

- Internetin DNS-nimijärjestelmä: Asianmukainen seuranta komission äskettäin käynnistämälle julkiselle kuulemiselle uuden .eu-aluetunnuksen luomisesta Internetin DNS-nimijärjestelmään. Tästä kysymyksestä on tarkoitus antaa uusi tiedonanto ennen heinäkuuta 2000.

- Teollis- ja tekijänoikeudet: Määritellään toimintasäännöstö tai muu asianmukainen keino, jolla voidaan vähentää Internet-osoitteiden epäasianmukaiseen ja spekulatiiviseen rekisteröimiseen (ns. cybersquatting) liittyviä ongelmia.

- Maantieteelliset kansalliset aluetunnukset (ccTLD-tunnukset): - Otetaan käyttöön ICANN-GAC:n suosittamat ohjeet. - Laaditaan ja otetaan käyttöön tietosuojaa ja yksityisyyttä koskevat ohjeet. - Kansalliset rekisterit laativat ohjeet rekisteröintiperiaatteiden parhaiden käytäntöjen pohjaksi.

- Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenetelmät (Alternative Dispute Resolution, ADR): Kehitetään ja toteutetaan WIPOn suositusten pohjalta ADR-periaatteita, jotka soveltuvat EU:ssa toimiville aluetunnusrekistereille.

- Kilpailupolitiikka: Komissio selvittää, kuuluvatko Internetin organisaatioon ja hallintoon liittyvät sopimukset ja yritysten rekisteröintimenettelyt EU:n kilpailusääntöjen piiriin (81 ja 82 artikla), ja ryhtyy tarvittaessa toimiin yhteisön perustamissopimukseen perustuvan suoran toimivaltansa nojalla.

Näihin näkökohtiin liittyvää toimintaa koordinoidaan jatkossakin tarpeen mukaan jäsenvaltioiden kanssa komission kokoon kutsumassa epävirallisessa Internet-työryhmässä.

Internetin infrastruktuuri

Internetin runkoverkon verkkorakenne ja kapasiteetti Euroopassa voidaan nähdä jossain määrin ongelmallisena. Nykyiset hinnoittelutavat ja saatavilla oleva siirtokapasiteetti aiheuttavat sen, että huomattava osa Euroopan Internet-liikenteestä ohjautuu Atlantin yli Yhdysvaltoihin ja sitä kautta takaisin. Tästä johtuvat kustannukset ja niistä seuraava tehottomuus ovat jo melkoinen taakka ja käyvät sietämättömiksi sitä mukaa kun yhä suurempi osa viestinnästä ja kaupankäynnistä siirtyy tulevaisuudessa Internetiin. Internet-viestinnän tietoturva ja kilpailukyky Euroopassa riippuu Yhdysvalloissa sijaitsevien Internet-solmukeskusten tietoturvasta ja kustannuksista. Komissio aikoo mahdollisimman pikaisesti täydentää tietojaan tässä asiassa ja jatkaa pyrkimyksiään edistää nopean Internet-runkoverkon käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa.

Päätelmät

Kuten Lissabonissa pidetyn Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmissäkin todetaan, nämä kysymykset ovat erittäin tärkeitä. Itse asiassa tietoyhteiskunta kokonaisuudessaan ja sähköinen kaupankäynti Euroopan unionissa ja maailmanlaajuisesti on sidoksissa Internetin vakauteen ja luotettavuuteen sen äärimmäisen nopeassa kasvukehityksessä.

Euroopan parlamenttia ja neuvostoa pyydetään hyväksymään komission tässä tiedonannossa esittämät periaatteet ja toimintaehdotukset sekä tukemaan niiden toteuttamista yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Esityksistä on tiivistelmä tämän tiedonannon kappaleessa 10.

_____________

Internetin organisaatio ja hallinto Kansainväliset ja eurooppalaiset poliittiset näkökohdat

1 Johdanto

Internet on maailmanlaajuinen viestintäverkko ja alun perin tarkoitettu kaikille. IANA-järjestön alkuperäisenä toiminta-ajatuksena oli sitoutuminen maailmanlaajuisen Internetin keskeisten koordinointitoimintojen ylläpitämiseen yleisen edun palvelemiseksi. Myös Yhdysvaltain hallitus on myöntänyt, että yhä kansainvälisemmällä Internetin käyttäjäyhteisöllä tulisi olla sananvaltaa Internetin teknistä hallintoa koskevissa päätöksissä. [2] Tästä syystä tämän hetken tärkeimpänä kansainvälisenä tavoitteena Internetin organisaatiossa ja hallinnossa on varmistaa, että Internetiin liittyvä maailmanlaajuinen yhteinen etu otetaan huomioon myös käytännössä. Itse asiassa kaikki komission äskettäin antamaan eEurope-aloitteeseen liittyvät tavoitteet ovat viime kädessä riippuvaisia Internetin infrastruktuurin taloudellisuudesta ja tehokkuudesta Euroopassa ja muualla maailmassa.

[2] Heinäkuussa 1998 julkistetussa Yhdysvaltain hallituksen valkoisessa kirjassa todetaan muun muassa seuraavaa:

Euroopan parlamentille ja neuvostolle heinäkuussa 1998 antamassa tiedonannossa [3] komissio tarkasteli Yhdysvalloissa ja kansainvälisesti tapahtunutta kehitystä tiettyjen Internetin organisaatioon ja hallintoon liittyvien tehtävien siirtämisessä yksityisen sektorin hoidettaviksi. Tässä prosessissa aiemmin IANA-järjestön hoitamia tehtäviä, jotka perustuivat Yhdysvaltain hallituksen kanssa tehtyyn sopimukseen, on siirretty uudelle yksityiselle organisaatiolle ICANNille, ja IANAn toiminnot on yhdistetty ICANNiin. Komission yksiköt ovat sittemmin olleet tiiviissä yhteydessä Yhdysvaltain viranomaisiin sekä eurooppalaisiin ja muihin kansainvälisiin eturyhmiin luotaessa uuden organisaation rakennetta ja toimintasääntöjä. Tätä toimintaa on harjoitettu koordinoidusti jäsenvaltioiden kanssa.

[3] . KOM(1998) 476 lopullinen.

Tässä tiedonannossa käsitellään täsmällisesti määriteltyjä ICANNin koordinointitehtäviä, mutta lisäksi annetaan neuvostolle ja Euroopan parlamentille tietoa viimeaikaisesta kehityksestä muutamissa keskeisissä kysymyksissä sekä ehdotetaan lisätoimia, jotta Euroopan osallistumista tähän kehitykseen voidaan vahvistaa ja tukea. Erityisen tärkeitä ovat seuraavat näkökohdat:

* Kaikkien osapuolten etujen on oltava maailmanlaajuisesti ja tasapuolisesti edustettuina uuden järjestelmän hallinto- ja jäsenrakenteessa.

* Uusi rekisterijärjestelmä on toteutettava tarkoituksenmukaisesti ja riittävän ajoissa niin, että voidaan ottaa huomioon tarvittavat tietosuojaan liittyvät säännöt, kilpailunäkökohdat, kaupallisten toimien tunnistaminen ja jäljitettävyys [4] sekä olemassa olevien teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä suoja.

[4] . On muistettava, että vaikka ICANN vastaa riittävästä avoimuudesta maailmanlaajuisen DNS-järjestelmän toiminnassa, se ei ole valvontaelin. ICANN ei myöskään ole suostunut ottamaan vastuuta tavanomaista laajemman (esim. alueellisen) suojan myöntämisestä tietyille omistusoikeuksille, kuten tavaramerkeille ja tekijänoikeuksille.

* Lisäksi on tarpeen luoda Eurooppaan tarvittavat järjestelmät, jotta voidaan taata sekä numeeristen osoitteiden että alue- ja verkkotunnusten riittävyys Internetin käytön ja sovellusten lisääntyessä räjähdysmäisesti.

Tästä syystä eurooppalaisia eturyhmiä kannustetaankin osallistumaan nykyisiin ja tuleviin keskusteluihin tarpeellisen edistymisen varmistamiseksi kyseisillä ja niihin liittyvillä aloilla.

2 Uusi rakenne

2.1 ICANN-organisaatio (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers)

Kesäkuussa 1998 julkaistun Yhdysvaltain hallituksen valkoisen kirjan pohjalta luotiin lokakuussa 1998 ICANN-organisaatio, joka rekisteröitiin voittoa tavoittelemattomana yleishyödyllisenä organisaationa Los Angelesiin, Kaliforniaan. Sen perustamissäännöissä todetaan, että

"ICANNin on tarkoitus toimia koko Internet-yhteisön hyväksi noudattaen asiaan liittyviä kansainvälisen oikeuden, sovellettavien kansainvälisten sopimusten ja paikallislainsäädännön periaatteita, ... soveltaen avoimia ja selkeitä menettelyjä, jotka mahdollistavat kilpailun ja vapaan pääsyn Internetiin liittyville markkinoille."

Marraskuun 25. päivänä 1998 allekirjoitetussa yhteistyöasiakirjassa todetaan, että Yhdysvaltain kauppaministeriö ja ICANN tulevat:

"... yhdessä suunnittelemaan, kehittämään ja kokeilemaan tarvittavia järjestelmiä, menetelmiä ja menettelytapoja sekä tarpeellisia vaiheita, jotta tällä hetkellä Yhdysvaltain hallitukselle tai sen valtuuttamalle taholle kuuluva DNS-järjestelmän hallintovastuu voidaan siirtää voittoa tavoittelemattomalle yksityisen sektorin toimijalle."

Vuoden 2000 lokakuuhun mennessä ICANNin on tarkoitus ottaa vastuulleen DNS-järjestelmän hallinnon koordinointi, Internet-käytäntöjen mukaisten osoitteiden osoittaminen käyttäjille, uusien Internetin yhteys- ja osoitekäytäntöihin liittyvien muuttujien koordinointi sekä Internetin juuripalvelinjärjestelmän hallinnointi. Vaikka lokakuu 2000 vaikutti valkoisen kirjan julkaisuajankohtana kaukaiselta, määräaika asettaa tähän mennessä sattuneiden viiveiden vuoksi kovan haasteen kaikille osapuolille. Vuoden 1999 loppuun mennessä oli jo edistytty merkittävästi, joskin Yhdysvaltain kauppaministeriö on ICANNin ja NSI:n kanssa tekemiensä sopimusten myötä pidättänyt itsellään huomattavan määräysvallan ICANNissa. Nähtäväksi jää, miten ja milloin Yhdysvallat tarkkaan ottaen vetäytyy tästä määräysvallasta. Tässä yhteydessä jää edelleen selvitettäväksi, miten ja missä määrin ICANNin tärkeidenn toimintojen tarvittavaa julkista valvontaa harjoitetaan. Komissio on muistuttanut Yhdysvaltain kauppaministeriötä siitä, miten tärkeää on ratkaista nämä kysymykset ajoissa.

ICANNin kymmenjäseninen ensimmäinen hallintoneuvosto nimitettiin syksyllä 1998 ja uusi organisaatio aloitti toimintansa [5]. Hallintoneuvostoon valittiin vuoden 1999 lopulla yhdeksän uutta jäsentä. [6] ICANNin henkilökunta koostuu tällä hetkellä kokonaan amerikkalaisista ja toimii Yhdysvalloista käsin. [7] ICANNin olisi nyt syytä ryhtyä kansainvälistämään päätöksenteosta vastaavan henkilöstönsä koostumusta. Tämän tulisi olla lähiaikoina nimitettävän pääjohtajan tärkeimpiä tehtäviä.

[5] . Ks. http://www.icann.org ja http://www.iana.org

[6] . ICANNin nykyinen organisaatio on esitetty tämän tiedonannon liitteessä.

[7] . Koostuu IANAn entisestä henkilöstöstä Los Angelesissa Kaliforniassa ja osasta Harvard Law School -yliopiston Berkman Center -laitoksen henkilökuntaa Cambridgessä Massachusettsissa.

2.1.1 ICANNin rahoitus

Santiagossa elokuussa 1999 pidetyn kokouksensa jälkeen ICANN perusti kymmenestä osoiterekisterien ja rekisterinpitäjien edustajasta koostuvan työryhmän pohtimaan ICANNin pysyviä rahoitusjärjestelyjä. ICANNin hallintoneuvosto hyväksyi Los Angelesissa työryhmän suositukset ja niiden täytäntöönpanon 1. heinäkuuta 1999 lähtien. Suosituksissa käsitellään voittoa tavoittelemattomalle organisaatiolle soveltuvaa kustannusten kattamismenetelmää, ICANNin talousarvion laadinnan kehittämistä sekä rahoituksen jakamista maksajaluokkien kesken. Maksajaluokkia ovat:

i) domain-nimirekisterit ii) domain-nimien rekisterinpitäjät ja iii) IP-osoiterekisterit.

Nykyisessä siirtymäkauden talousarviossa maksuosuudet ovat seuraavat: yleisten aluetunnusten (gTLD) rekisterit ja rekisterinpitäjät 55 %, maantieteellisten aluetunnusten (ccTLD) rekisterit 35 % ja IP-osoitteiden rekisterit 10 %. Kunkin maksajaluokan sisällä olisi osuuden laskemiseen luotava tasapuolinen ja suhteuttava laskukaava. Maantieteellisten aluetunnusrekisterin osalta ICANN-GAC on suosittanut, että tällaiset rahoitusjärjestelyt olisi sisällytettävä ICANNin ja rekisteriorganisaatioiden välisiin sopimuksiin.

IP-rekistereiltä ja domain-nimirekistereiltä saatavan rahoituksen suhdetta voitaisiin kuitenkin vielä kehittää. Tasapuolisin ja helpoin tapa kerätä tarvittavat varat pitkällä aikavälillä olisi periä kaikkien (nykyisten ja tulevien) IP-osoitelohkojen käytöstä kohtuullista maksua. Tämä saattaisi myös jatkossa kannustaa käyttämään varattuja IP-osoitteita tehokkaammin. ICANNin rahoitusta ei tulisi jättää muutaman suuren domain-nimirekisterin varaan. Toisaalta monilla pienillä domain-nimirekistereillä erityisesti kehitysmaissa on hyvin niukasti varoja. Itse asiassa ICANNille saattaa osoittautua jossain määrin vaikeaksi kerätä maksuja kaikilta ccTLD-rekistereiltä maailmassa. GAC-komiteaan kuuluvien EU-jäsenten kansalliset rekisterit ovat vakuuttaneet, ettei tämä olisi ongelma unionissa.

ICANNin hallintoneuvosto katsoo, että tukiorganisaatioiden ja yleisjäsenten tulisi pystyä itse vastaamaan rahoituksestaan. Tietynlaiselle toiminnalle, kuten rekisterinpitäjien lupahakemusten käsittelylle, tulisi osoittaa erityisrahoitusta, jottei ICANNin rahoitusrakenteeseen pääse syntymään tahattomia tukia.

2.1.2 ICANNin jäsenyys

Toistaiseksi tarkoituksena on, että ICANNin yleisjäsenistö (ns. At Large -jäsenistö) valitsee yhdeksän yleisjohtajaa (At Large Director) kahdessa vaiheessa vuosina 2000-2002. ICANNin jäsenyys on tullut hiljattain mahdolliseksi myös yksityishenkilöille. Hallintoneuvoston jäsenten valintamenetelmää verkkoäänestyksellä kehitellään parhaillaan. Tässä on otettava huomioon jäsenistön edustavuus sekä kulttuuriset ja taloudelliset erot maailmanlaajuisen käyttäjäyhteisön sisällä. Lisäksi on vältettävä tilannetta, jossa vähemmistöjen edut pääsevät hallitsemaan koko organisaation toimintaa.

Tämän lisäksi pohditaan vaihtoehtoa, jossa hallintoneuvoston yleisjäsenet valittaisiin välillisesti jäsenneuvoston kautta ja viisi hallituspaikkaa varattaisiin ICANNin rakenteen maantieteellisiltä alueilta valituille jäsenille.

Komission ja jäsenvaltioiden vielä saavuttamattomana tavoitteena on edistää Euroopan osallistumista näihin DNS-järjestelmän hallinnon "vaalipiireihin". Julkisen sektorin Internet-käyttäjät, kuten yliopistot, museot, kirjastot sekä paikallis- ja alueviranomaiset ovat toistaiseksi olleet aliedustettuina ei-kaupallisten käyttäjien vaalipiirissä. Yrityskäyttäjät yleensä ja erityisesti pk-yritykset ovat aliedustettuina yrityskäyttäjien vaalipiirissä.

2.1.3 Päätelmät ICANNin jäsenyydestä

Komissio kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia auttamaan pyrittäessä edistämään ICANNin toimintaa ja sen jäsenyyttä koskevan tiedon välittymistä kaikille Internetin käyttäjäluokille, erityisesti yksityishenkilöille ja julkisen sektorin organisaatioille, jotta voidaan varmistaa asiaan liittyvien tahojen riittävä osallistuminen ja edustus.

2.2 Neuvoa-antava GAC-komitea (Governmental Advisory Committee)

Osittain vastauksena EU:n kaltaisten viranomaisten asiaa kohtaa osoittamaan kiinnostukseen ICANNin säännöissä määrätään GAC-komiteasta, jonka tarkoituksena on

"antaa neuvoja organisaatiolle silloin, kun sen toiminta liittyy valtiollisiin kysymyksiin ja erityisesti asioihin, joissa organisaation toimintaperiaatteilla ja eri laeilla ja kansainvälisillä sopimuksilla saattaa olla keskinäisiä vaikutuksia. "

Komissio ja jäsenvaltiot osallistuvat GAC-komitean toimintaan. GAC on hyväksynyt itselleen toimintasäännöt [8], jotka sopivat yhteen EU:n alunperin kyseiselle komitealle asettamien tavoitteiden kanssa. GAC on jo antanut ICANNin hallintoneuvostolle ohjeita esimerkiksi riidanratkaisuun, maantieteelliseen monimuotoisuuteen ja ccTLD-rekistereihin liittyvissä kysymyksissä. EU:n osallistumista näihin neuvotteluihin on etukäteen koordinoitu komission säännöllisesti koolle kutsumassa epävirallisessa Internet-työryhmässä sekä neuvoston televiestintäryhmässä. ICANNin GAC-komitean toiminta ja toimiala herättää useita kysymyksiä:

[8] . Ks: http://www.noie.gov.au/docs/GAC_Operating_Principles.htm

(1) ICANNin GAC-komitea on avoin kaikille valtioille [9] ja tällä hetkellä siinä on noin 35 jäsentä. Komission pyrkimyksenä on jatkossakin edistää unionin kahdenvälisissä suhteissa maailmanlaajuista osallistumista ICANNin GAC-komiteaan. GAC-komiteaan kuuluu tällä hetkellä pieni joukko kansainvälisiä järjestöjä, muun muassa ITU, WIPO ja OECD, joiden etua ICANNin toiminta koskee suoraan.

[9] . GAC-komiteaan voivat osallistua kaikki kansalliset hallitukset. Jäseniä voivat olla myös kansainvälisissä yhteyksissä hyväksytyt erilliset talousalueet sekä monikansalliset hallitusten väliset järjestöt ja sopimusorganisaatiot GAC-komitean puheenjohtajan tai ICANNin hallintoneuvoston kutsumina. (ICANNin säännöt, kohta 3a).

(2) GAC toimii ainoastaan neuvoa-antavana elimenä. Hallitukset eivät yleisesti ottaen näyttäisi haluavan suorempaa päätöksentekovaltaa Internetin organisaatiossa ja hallinnossa. Tämän mukaisesti ne tukevat yleisesti Yhdysvaltain kantaa asiassa. Lisäksi ICANNin hallintoneuvosto on käytännössä ottanut GAC:n neuvot hyvin huomioon. Toistaiseksi ei ole päässyt syntymään erimielisyyksiä, jotka olisivat asettaneet koetukselle hallitusten halukkuuden jättäytyä tällaiseen muodollisesti toisarvoiseen asemaan tässä asiassa. Jos ICANN kuitenkin käytännössä tai virallisesti laajentaisi valtaansa aloille, joilla hallitukset katsoisivat yleisten valtiollisten etujensa joutuvan sen vaikutuksen alaisiksi, tai jos hallintoneuvoston ja GAC-komitean välille syntyisi huomattavia erimielisyyksiä, tätä kysymystä olisi todennäköisesti käsiteltävä uudelleen.

(3) GAC:n toimintasäännöissä on seuraava kuvaus sen periaatteellisista tavoitteista:

"Internetin turvallinen, luotettava ja kohtuuhintainen toiminta, johon kuuluu myös palvelun jatkuvuus ja yleismaailmallinen liittymismahdollisuus;

Internetin luotettava, yhteistä etua palveleva kehittäminen valtiollista, yksityistä, kasvatuksellista ja kaupallista käyttöä varten maailmanlaajuisesti;

Avoimien ja syrjimättömien käytäntöjen luominen ICANNia varten sen osoittaessa käyttäjille Internetiin liittyviä nimiä ja osoitteita;

Tehokas kilpailu kaikilla tarpeellisilla tasoilla ja terveen kilpailun edellytykset, jotka hyödyttävät kaikkia käyttäjäluokkia muun muassa lisäämällä valintamahdollisuuksia, alentamalla hintoja ja parantamalla palveluja; tietojen käyttöön liittyvät oikeudenmukaiset käytännöt, joihin kuuluu muun muassa yksityisyyden suojan kunnioittaminen ja kuluttaja-asiat, sekä ilmaisunvapaus."

Nämä kunnianhimoiset tavoitteet eivät täyty automaattisesti tai itsestään Euroopassa, saati sitten maailmanlaajuisesti. Sovittuihin yhteiskunnallisiin tavoitteisiin pääseminen edellyttää kaikilta Internetin toimintaan osallistuvilta samansuuntaisia ponnisteluja. Euroopassa tämä tulee olemaan seuraavien kahden tai kolmen vuoden aikana erityisen tärkeää, koska Internetissä on parhaillaan toteutumassa valtava joukko uusia tarpeita ja mahdollisuuksia. On tärkeää huomata, että Internetin infrastruktuuriin liittyvän toiminnan tehokas koordinointi ICANNissa on keskeinen perusta monille muille tavoitteille ja pyrkimyksille laajemminkin Internetiin liittyvässä toiminnassa esimerkiksi tietoyhteiskuntaan, sähköiseen kaupankäyntiin ja viestintään liittyvissä kysymyksissä.

Johtopäätöksenä voidaan todeta, että jopa ICANNin ja GAC:n tiukkojen tehtävänmääritysten puitteissa on jo nyt selvää, että ne tekevät päätöksiä, joiden hallitukset voisivat muissa yhteyksissä katsoa kuuluvan omaan toimivaltaansa kansainvälisissä järjestöissä.

Toistaiseksi näyttäisi vallitsevan yksimielisyys siitä, että Internetin luonne ja nopea kehitysvauhti sulkevat pois tämän lähestymistavan ja että nykyinen itsesääntelyjärjestelmä tuettuna aktiivisella julkisen sektorin suorittamalla tarkkailulla on paras käytettävissä oleva ratkaisu.

3 Internetin osoitejärjestelmä

Vaikka Internet-osoitteet käytön helpottamiseksi yleisesti esitetään kirjainmuodossa domain-nimien avulla, esim. europa.cec.eu.int, tietokoneiden välillä datan reitittämisessä käytetyt osoitteet ovat numeerisia [10]. Tämä numeerinen järjestelmä (IPv4) perustuu tällä hetkellä 32 bitin pituisiin numeroihin. Kaikki sekä nykyiset että tulevat Internet-sovellukset ovat riippuvaisia näistä osoitteista. IPv4-järjestelmään kohdistuu yhä enemmän paineita, koska yhä useammat ihmiset, organisaatiot ja sovellukset, myös monet langattoman viestinnän välineet, hyödyntävät yhä enemmän Internetiä, ja yhteysmuodoissa painopiste on siirtymässä tilapäisistä kiinteisiin yhteyksiin. Tästä syystä lähes kaikki laitteet tai viestintätoiminnot kaikilla arkielämän ja yhteiskunnan toiminnan osa-alueilla tuleva jollain tavalla hyödyntämään Internet-osoitteita. Tällä hetkellä on nähtävissä merkkejä siitä, että IP-osoitteiden tarve matkaviestinnässä tulee lisääntymään merkittävästi. Tästä syystä olisi perusteltua pyrkiä sekä käyttämään nykyisiä IPv4-osoitteita tehokkaammin että ottamaan mahdollisimman nopeasti käyttöön seuraavan sukupolven 128-bittisiin numeroihin perustuvat IPv6-osoitteet.

[10] . Nämä osoitteet esitetään yleensä pistedesimaalilukuina. Kukin numerojakso esitetään positiivisena kokonaislukuna väliltä 0-255 ja numerojaksot erotetaan toisistaan pisteellä (esim. 130.50.15.6).

IP-osoitteisiin ei kohdistu omistusoikeuksia: niiden katsotaan olevan julkista omaisuutta. IP-osoitteiden sekä suoran että välillisen myöntämisen rahoitusta koskevat ja muut ehdot ovat vielä määrittelemättä, ja on syytä pitää mielessä, että tämä voi vaikuttaa alueellisten IP-rekisterien kykyyn osallistua riittävällä tavalla ICANNin rahoitukseen tulevaisuudessa.

IP-osoitteiden myöntämisessä on otettava osoitteiden määrän kasvu huomioon tavalla, joka helpottaa IP-liikenteen tehokasta reitittämistä. On erittäin tärkeää, että IP-osoitteita hallinnoidaan itsenäisesti ja puolueettomasti, jotta kaikille nykyisille ja tuleville Internetiin pohjautuville palveluille voidaan taata avoimet ja kilpailuun perustuvat markkinat. Hyvin monenlaiset IP-osoitejärjestelmän uudet ja mahdolliset tulevat käyttäjät ovat viime aikoina osoittaneet kiinnostusta osoitekysymyksiä käsittelevän tukiorganisaation ASOn toimintaperiaatteita ja alueellisten rekisterien toimintaa kohtaan. ICANNin hallintoneuvosto on perustanut sille ilmoittautuneiden, asiaan liittyvien tahojen edustajista koostuvan tilapäisen työryhmän, jonka tehtävänä on tarkastella IP-osoiteperiaatteita ASOn toiminnan yhteydessä ja raportoida asiasta hallintoneuvostolle vuoden 2000 puolivälissä.

3.1 IP-osoitejärjestelmää koskevat päätelmät

ICANNin ja alueellisten rekisterien kautta hallinnoitu IP-osoitejärjestelmä vaikuttaa kaikkien Internet-pohjaisten palvelujen osoitetarpeisiin. Tästä syystä komissio aikoo:

* seurata ICANNin ja sen aliorganisaatioiden toimintaa sekä niiden kehittämiä periaatteita, koska näiden osoitteiden jakamisella on suoria vaikutuksia reitittämisen toimivuuteen ja taloudellisuuteen ja sen myötä Internetin toiminnan tehokkuuteen,

* rohkaista uusia päättäjäryhmiä, kuten julkista sektoria, määrittelemään ja kehittelemään käyttövaatimuksiaan,

* edistää varhaista siirtymistä IPv6-järjestelmään erityisesti Euroopan yhteisön toimielimissä ja jäsenvaltioiden julkishallinnossa,

* helpottaa Internetin yleismaailmallista laajentumista varsinkin kehitysmaissa siten, että siirrytään IPv4-järjestelmästä IPv6-järjestelmään,

* edistää asiaan liittyvien EU:n tutkimushankkeiden yhteydessä IPv6:n ja seuraavan sukupolven Internet-tekniikoiden kehittämistä ja laajempaa käyttöä,

* edistää paranneltujen tulevaisuuden nimi- ja osoitejärjestelmien, muun muassa Internetin haku- ja hakemistopalvelujen ja reititystekniikoiden, kehittämistä ja käyttöönottoa.

Jäsenvaltioita kannustetaan tukemaan seuraavan sukupolven Internet-osoitejärjestelmien käyttöönottoa hallintoelimissään.

Lisätietoja IP-osoitejärjestelmästä ja ASOsta on tämän tiedonannon liitteessä.

4 Internetin yhteyskäytännöt

Internet-yhteyskäytäntöjen avulla Internetin eri osat voivat siirtää dataa eri koneiden välillä ja esittää tiedot sovelluksissa käyttäjille näkyvässä muodossa. [11] Uusien yhteyskäytäntöjen kehittäminen ja niiden tarkoituksenmukainen käyttöönotto ohjelmissa on erittäin tärkeää uusien Internet-palvelujen synnyn kannalta, ja niiden merkitys kasvaa edelleen Internetiin liitettävien sovellusten monimuotoisuuden lisääntyessä. Internetin yhteyskäytäntöjä kehitetään pääasiassa Internetin standardointiehdotuksia laativassa avoimessa yhteistyö- ja koordinointielimessä IETF:ssä (Internet Engineering Task Force), joskin muut tahot, kuten WWW-yhteenliittymä, osallistuvat työhön yhä enemmän. [12]

[11] . Internetin yhteyskäytäntöjä ovat TCP (Transmission Control Protocol), http (Hypertext Transfer Protocol), ja ftp (file transfer protocol).

[12] . IAB-ryhmä (Internet Architecture Board) on luovuttanut IANAn ja IETF:n RFC-asiakirjojen tekijänoikeudet Internetin kehitystä ja käyttöä edistämään perustetulle voittoa tavoittelemattomalle organisaatiolle Internet Societylle. Kyseiset asiakirjat ovat vapaasti käytetävissä ilman veloitusta.

ICANNin alainen yhteyskäytäntöjen tukiorganisaatio (PSO) käsittelee edellä tarkoitettuja teknisiä standardeja ja sillä on päävastuu kehittää ja suositella käytännön periaatteita yhteyskäytäntöjen parametrien määrittelemisessä. Lisäksi se vaalii Internetin avoimista teknisistä määritelmistä ja standardeista koostuvaa arvokasta perintöä, joka on riippumaton Internetin loppukäyttäjien käyttöjärjestelmistä ja laitealustoista. On erittäin tärkeää, että tätä IETF:ltä ja IANAlta saatua perintöä vaalitaan ja kehitetään kaikilla palvelujen ja perusrakenteiden tasoilla. PSO:lla ja viime kädessä ICANNin hallintoneuvostolla on tässä suhteessa merkittävä kansainvälinen vastuu.

Internetin yhä lisääntyvä käyttö sekä operaattorien ja palveluntarjoajien lisääntyvä kilpailu ei millään tavalla saa toimia verukkeena valmistajakohtaisten tai muutoin suljettujen rajapintojen käytölle. Tämä saattaisi haitata maailmanlaajuisen Internetin tämän hetkistä laajaa yhteentoimivuutta.

4.1 Internetin yhteyskäytäntöjä koskevat päätelmät

Eurooppa on jo pitkään ollut kiinnostunut tietotekniikan standardointikysymyksistä yhteentoimivuuden ja terveen kilpailun näkökulmasta. Näiden tekniikoiden kehittyessä maailmanlaajuisesti ja erityisesti Internetin yhteydessä, komissio aikoo:

* tukea jatkossakin Euroopan edustuksellista ja teknistä osallistumista PSO:n ja sen aliorganisaatioiden toimintaan,

* tukea kansainvälistä yhteistyötä PSO:hon kuuluvien standardointielinten välillä,

* lisätä kehitettyjen yhteyskäytäntöjen tunnettuutta ja käyttöä Euroopassa,

* kannustaa asiaan liittyvissä EU:n tutkimushankkeissa toimivia organisaatioita osallistumaan aktiivisemmin yhteyskäytäntöjen kehittämiseen,

* varmistaa, että Internetin teknisten määritelmien nykyinen riippumattomuus eri käyttöjärjestelmistä ja muista laitealustoista säilyy ja lisääntyy, varsinkin kun käyttäjien kiinnostus avoimia ohjelmistoratkaisuja kohtaan kasvaa jatkuvasti.

Lisätietoja Internetin yhteyskäytännöistä ja PSO:sta on tämän tiedonannon liitteessä.

5 Domain-nimet

Domain-nimet ovat nimiä, joiden avulla Internet-palvelimet (esim. europa.eu.int) on helppo tunnistaa. Ne vastaavat verkkoelementtien keskinäisessä viestinnässään käyttämiä numeerisia IP-osoitteita. Tällä hetkellä on maailmanlaajuisesti käytössä rajallinen määrä yleisiä aluetunnuksia (generic Top Level Domain, gTLD). Näitä ovat esimerkiksi .com, .net ja .org [13]. Noin 240 muuta rekisteriä kansallisella tai alueellisella tasolla ylläpitää vastaavia nimijärjestelmiä maatunnuksen alaisuudessa (maantieteelliset aluetunnusrekisterit eli country code Top Level Domain, ccTLD-rekisterit), joita ovat esimerkiksi .es, .de ja .us.

[13] . Muita yleisiä aluetunnuksia ovat .gov, .mil (Yhdysvaltain hallituksen yksinomaisessa käytössä), .int ja .edu (amerikkalaisten yliopistojen yksinomaisessa käytössä).

Aiemmin IANAlla ja nyt ICANNilla on ollut kokonaisvastuu näiden nimien hallinnosta. Tähän on kuulunut gTLD- ja ccTLD-tunnusten myöntämisen delegointi RFC-asiakirjoissa (Request for Comments) 920 (1984) ja 1591 (1994) määriteltyjen periaatteiden mukaisesti. Kyseisissä RFC-asiakirjoissa on tietoa DNS-nimijärjestelmän (Domain Name System) nimien rakenteesta ja nimialueiden hallinnosta.

ICANNin tukena tässä työssä toimiin DNSO-organisaatio (Domain Name Supporting Organisation), joka koostuu johtokunnasta (Names Council) ja yleiskokouksesta. DNSO:n on tarkoitus koostua seitsemästä jäsenluokasta: rekisterinpitäjät, gTLD-rekisterit, ccTLD-rekisterit, yrityskäyttäjät, ei-kaupalliset käyttäjät, palveluntarjoajat sekä teollis- ja tekijänoikeuksien haltijat.

5.1 Kilpailu aluetunnusten rekisteröimisessä

Yksi uuden organisaation, joka sittemmin nimettiin ICANNiksi, tärkeimmistä Yhdysvaltain hallituksen vuonna 1998 hyväksymässä valkoisessa kirjassa kuvatuista tehtävistä oli tuoda kilpailua yleisten aluetunnusten (gTLD) rekisteröintiin sekä rekisterien että rekisterinpitäjien tasolla.

Rekisterinpitäjien välisen kilpailun lisäämisessä ICANN on edistynyt jäljempänä kuvatulla tavalla. Pyrkimyksissään luoda nykyisille yleisille aluetunnuksille vaihtoehtoja ICANN on toistaiseksi edistynyt hyvin vähän, ja ratkaistavana on vielä huomattavia ongelmia ennen kuin päästään yksimielisyyteen uusien yleisten aluetunnusten luomisesta. Asiaa pohditaan parhaillaan DNSO:ssa ja ICANNin hallintoneuvostossa. Tässä yhteydessä on esitetty, että ICANN voisi luoda täysin ei-kaupallisen aluetunnuksen, jonka alle yksityishenkilöt voisivat rekisteröityä anonyymeinä tavalla, mikä ei olisi asianmukaista kaupallisten domain-nimien kohdalla.

Toisaalta on huomattava, että NSI-rekisteri on äskettäin ilmoittanut, ettei se enää tee rekisteröintiperiaatteissaan ja soveltamissaan kelpoisuusperiaatteissa eroa .com-, .net- ja .org -rekisterien välillä. Komission mielestä näin on menetetty mahdollisuus hallinnoida käytettävissä olevia domain-nimiresursseja vastuullisesti ja tehokkaasti.

5.2 Uudet yleiset aluetunnukset (gTLD-tunnukset)

Vaikka uusien gTLD-rekisterien luominen on ollut Internet-yhteisön asialistalla jo ainakin vuodesta 1996 ja sittemmin on keskusteltu useista vaihtoehtoisista ratkaisumahdollisuuksista, asiassa ei ole päästy yksimielisyyteen. Vuoden 1997 alkupuolella kansainvälinen IAHC-komitea (International Ad-Hoc Committee) esitti seitsemän uuden gTLD-tunnuksen luomista. Toimintaa oli tarkoitus koordinoida perustettavaksi ehdotetun CORE-rekisterin avulla. Ehdotus herätti huomattavasti kannatusta, mutta myös paljon vastustusta Yhdysvalloissa. Näin ollen Yhdysvaltain kauppaministeriö käynnisti kesäkuussa 1997 asiasta selvityksen ja laati myöhemmin aiheesta vihreän ja valkoisen kirjan. Yhdysvallat teki helmikuussa 1998 vihreässä kirjassaan vastaehdotuksen, jonka mukaan Yhdysvaltain hallitus delegoisi itse rekisteröitäviksi joukon uusia gTLD-tunnuksia. EU arvosteli ehdotusta, jonka se katsoi vahvistavan Yhdysvaltain vaikutus- ja toimivaltaa asiassa. Yhdysvaltain valkoisessa kirjassa esitettiin, että ICANNin hallintoneuvosto sekä selvittäisi mahdollisten uusien aluetunnusten tarpeen että laatisi nykyisten ja uusien aluetunnusten rekistereille ja rekisterinpitäjille pätevyysvaatimukset. Tällä hetkellä .com-tunnuksen alle jo rekisteröityjen nimien valtava määrä rajoittaa selvästi mahdollisuuksia löytää tarkoituksenmukaisia ja lyhyitä osoitteita ainakin englannin kielessä [14].

[14] . Wired-lehden 14. huhtikuuta 1999 julkaisemassa selvityksessä todettiin, että englannin kielen 25 500 tavallisimmasta sanasta ainoastaan 1 760 sanaa oli enää rekisteröimättä .com-tunnuksen alle. Tutkimuksen ajankohtana rekisteröityjä domain-nimiä oli ainoastaan 7,5 miljoonaa. Seuraavien viiden kuukauden aikana rekisteröitiin yli 3 miljoonaa uutta osoitetta. ICANN/DNSO:n työryhmä C:n väliraportti, s. 10. Ks. http://www.dnso.org/dnso/notes/19991023.NCwgc-report.html

Kysymystä siitä, milloin ja miten uusia gTLD-tunnuksia tulisi ottaa käyttöön, on tarkasteltu DSNO:n työryhmissä ja asiasta on laadittu väliraportti [15], jossa kartoitetaan vaihtoehtoja antamatta kuitenkaan minkäänlaisia suosituksia. Maaliskuussa 2000 ICANNin hallintoneuvosto pyysi henkilökuntaansa laatimaan DNSO:n johtokunnan neuvojen perusteella heinäkuun puoliväliin mennessä raportin, jonka pohjalta se voisi toimia hallintoneuvoston seuraavassa kokouksessa Yokohamassa.

[15] . http://www.dnso.org/dnso/notes/19991023.NCwgc-report.html

ICANNin GAC-komitea on kannattanut tätä lähestymistapaa ja todennut seuraavaa:

Uusien gTLD-tunnusten käyttöönotto, joka on yksi mahdollisuus laajentaa domain-nimistöä, olisi suoritettava huolellisesti ja yksimielisyyteen perustuvan prosessin kautta. Tässä yhteydessä olisi pohdittava perusteellisesti mahdollisuutta ottaa käyttöön uusia erityistarkoituksiin [16] varattuja gTLD-tunnuksia sekä yleisempään ja "avoimempaan" käyttöön tarkoitettuja gTLD-tunnuksia.

[16] . Erityistarkoituksiin varatuilla aluetunnuksilla viitataan "suojattujen" aluetunnusten käsitteeseen. Tällaisiin aluetunnuksiin sovellettaisiin selvästi määriteltyjä ja mahdollisesti rajoittavia rekisteröintiehtoja, eikä niiden käyttö olisi yhtä vapaata kuin nykyisten gTLD-tunnusten.

Kun otetaan huomioon ICANNin velvollisuus saavuttaa yksimielisyys mahdollisten uusien gTLD-tunnusten luomisessa, ICANNin olisi uusia gTLD-tunnuksia luotaessa pyrittävä välttämään ISO 3166-1 -standardin alpha-3-tunnuksia, tunnettuja maan, alueen, kielen tai kansan nimityksiä ja ISO 639 -standardin mukaisia kielitunnuksia, ellei tästä ole erikseen sovittu kyseisten valtioiden tai viranomaisten kanssa.

5.3 ICANNin suorittama kilpailevien rekisterinpitäjien valtuuttaminen

ICANN on hyväksynyt suuntaviivat ensimmäisten rekisterinpitäjien valtuuttamiselle sekä yleiset periaatteet, joita tarkastellaan uudelleen vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla. Ennen keskenään kilpailevien rekisteröintipalvelujen käyttöönottoa kesäkuussa yksinomaan Network Solutions Inc. -yritys (NSI) tarjosi .com-, .net- ja .org -tunnuksiin liittyviä rekisteröintipalveluja vuonna 1992 Yhdysvaltain hallituksen kanssa tekemänsä sopimuksen perusteella. Helmikuuhun 2000 mennessä ICANN oli valtuuttanut rekisterinpitäjiksi 110 yritystä, joista 22 on Euroopasta. [17] Rekisterinpitäjät myöntävät domain-nimiä käyttöön hakemusten saapumisjärjestyksessä varmistettuaan ensin keskitetystä tietokannasta, ettei haettu nimi jo ole varattu.

[17] . Täydellinen luettelo valtuutetuista rekisterinpitäjistä on osoitteessa: http://www.icann.org/registrars/accredited-list.html

NSI:n ja Yhdysvaltain kauppaministeriön välisen sopimuksen nojalla NSI:n rekisterisopimus on voimassa neljä vuotta. Jos NSI:n rekisteri erotetaan täysin rekisterinpitäjätoiminnoista 18 kuukauden kuluessa, ja jos rekisteritoiminnoista vastaa organisaatio, joka ei ole eikä jatkossakaan tule olemaan sidoksissa yhteenkään rekisterinpitäjään, voimassaoloa voidaan jatkaa neljällä vuodella. NSI:n rekisteritoimintojen siirtoon ja ICANNin suorittamaan seuraavan rekisterin nimittämiseen tarvitaan kauppaministeriön hyväksyntä.

Näistä sopimuksista huolimatta NSI pääsi jokin aika sitten sopimukseen toimintojen yhdistämisestä VeriSign Corporation -yrityksen kanssa. Kaupassa NSI:n arvoksi mitattiin 21 miljardia dollaria. Yhdysvaltain kauppaministeriöllä ei näyttänyt olleen minkäänlaista mahdollisuutta hyväksyä tai hylätä NSI:n rekisteritoimintojen siirtämistä tällä tavalla. Rekisterin uudet omistajat eivät vielä ole vahvistaneet pyrkimystään erottaa rekisterin ja rekisterinpitäjän toiminnot toisistaan, kuten aiemmin oli tarkoitus.

VeriSign-yrityksen pääasiallisena toimialana ovat digitaaliset varmenteet, joissa sillä on määräävä markkina-asema. Tästä syystä herää kysymys, onko soveliasta kytkeä tällä tavalla toisiinsa domain-nimipalvelut ja digitaaliset varmennepalvelut. Vaikka EU ymmärtääkin, miten tärkeitä digitaaliset varmenteet ovat osana sähköisten allekirjoitusten ja sähköisen kaupan järjestelmää, EU:n julkinen ja yksityinen sektori eivät kumpikaan hyväksy VeriSignin palvelujen etuoikeutettua asemaa näillä uusilla markkinoilla.

NSI/VeriSign-kaupan huomattava arvo antaisi kuitenkin ymmärtää, että uusi yhtiö voi saavuttaa huomattavaa lisäarvoa hyödyntämällä NSI:n valtavaa rekisteritietokantaa muiden Internetiin liittyvien palvelujen, joihin oletettavasti liittyy myös digitaalisia varmenteita, tarjonnassa. Tähän liittyy myös kiinteästi vielä selvittämättä oleva kysymys siitä, miten VeriSign varmistaa, että alalla noudatetaan eurooppalaista tietosuojalainsäädäntöä ja sen periaatteita.

Ennen kuin NSI:n ja VeriSignin välinen fuusio/yrityskauppa oli nähtävissä komissio arvioi marraskuussa 1999 tehtyjen sopimusten vaikutukset yhteisön kilpailupolitiikan näkökulmasta ja totesi, että niissä on yleisesti ottaen ratkaistu komission aiemmin yksilöimät kilpailuun liittyvät puutteet. Tämän mukaisesti komissio lopetti asian tutkimisen. Komissio jatkaa kuitenkin tilanteen seuraamista, koska näillä sopimuksilla on vaikutuksia maailmanlaajuisiin markkinoihin. Komissio on ilmoittanut tästä Yhdysvaltain kauppaministeriölle. [18] Joka tapauksessa nämä uudet muutokset tilanteessa vahvistavat sen, että kilpailuviranomaisten on edelleen seurattava kehitystä säännöllisesti niin EU:ssa kuin Yhdysvalloissakin.

[18] . Kauppaministeri William Daleylle osoitettu Mario Montin ja Erkki Liikasen 15.12.1999 päivätty kirje ja William Daleyn 3.3.2000 päivätty vastaus.

5.4 ICANNin toimivallan käyttö

Yhdysvaltain kauppaministeriön ja NSI:n kanssa tehtyjen sopimusten nojalla ICANNilla on rekisterin ja kaikkien valtuutettujen rekisterinpitäjien suhteen velvollisuus noudattaa toimivaltaansa koskevia tarkoin määriteltyjä menettelyjä varsinkin yksimielisyyteen pyrittäessä.

Lisäksi Yhdysvaltain kauppaministeriö on vahvistanut oikeutensa valvoa ICANNin toimintaperiaatteita, mihin kuuluu ICANNin ja NSI:n välisiin sopimuksiin tehtävien muutosten valvonta. ICANN ei myöskään saa tehdä NSI:tä seuraavien rekistereiden kanssa sopimuksia .com-, .net- ja .org-tunnuksista ilman kauppaministeriön ennakkohyväksyntää. Jos Yhdysvaltain kauppaministeriö lakkauttaa ICANNin tai sen mahdollisen seuraajan toimivaltuudet irtisanomalla näiden välisen yhteistyöasiakirjan, ICANN on sitoutunut siirtämään kauppaministeriölle kaikki rekisterien ja rekisterinpitäjien kanssa tehtyihin sopimuksiin liittyvät oikeutensa.

Huolimatta tällaisen laajan Yhdysvaltain hallinnon määräysvallan vahvistamisesta (viimeksi marraskuussa 1999) Yhdysvaltain kauppaministeriö on jatkuvasti vakuuttanut komissiolle, että sen tarkoituksena on yhä vetäytyä näiden Internetin perusrakenteisiin liittyvien toimintojen ohjauksesta ja saattaa päätökseen valtuuksien siirto ICANNille lokakuuhun 2000 mennessä.

Komissio on toistanut Yhdysvaltain viranomaisille kantansa, jonka mukaan tällaisesta Yhdysvaltain kauppaministeriön jäljellä olevasta ohjausvallasta ICANNiin nähden on käytännössä tehokkaasti luovuttava, kuten Yhdysvaltain hallituksen valkoisessa kirjassa todetaan. Hallitusten ICANNiin kohdistama valvonta tulisi hoitaa monenvälisesti ja ensisijaisesti GAC-komitean kautta.

Komissio aikoo toiminnallaan varmistaa, että kansainvälisiä sopimuksia sekä avoimuuden ja selkeyden periaatteita noudatetaan kaikilta osin jäljellä olevana siirtymäkautena ja sen jälkeenkin. Tämä oli tavoitteena sekä Yhdysvaltain hallituksen valkoisessa kirjassa että ICANNin perustamissäännöissä.

5.5 InterNIC

InterNIC toimii keskitettynä verkkotietokeskuksena ja WhoIs-palveluna nykyisille yleisille aluetunnuksille .com, .net ja .org. InterNIC-domain-nimet ja www-sivusto siirretään NSI:ltä kauppaministeriölle. Tarkoituksena on ajan mittaan siirtää www-sivusto ICANNille, mutta näin ei vielä ole tehty. Itse asiassa tässä ja muissakin kysymyksissä ICANNin henkilöstö on ilmoittanut, ettei se vielä pysty ottamaan hoitaakseen kaikkia kauppaministeriön kanssa tehdyn sopimuksen nojalla ICANNille siirrettäviksi tulevia tehtäviä henkilöstön ja muiden voimavarojen puutteen vuoksi.

Kunnes siirto on saatu kokonaisuudessaan toteutettua NSI ylläpitää Internic.net-sivustoa julkisena tiedonlähteenä, joka sisältää luettelon valtuutetuista .com, .net ja .org -tunnusten rekisterinpitäjistä sekä linkit näiden rekisterinpitäjien sivuille. Lisäksi se lakkaa käyttämästä InterNIC-nimeä omassa toiminnassaan.

Vastaavia InterNIC- ja WhoIs-palveluja tarjoavat myös ccTLD-rekisterit ja alueelliset IP-rekisterit, kuten RIPE.

5.6 Juuripalvelinjärjestelmän hallinto

Juuripalvelimia, jotka hallinnoivat liikenteen reitittämisessä keskeisiä ylätason Internet-osoitteita, on liian vähän Yhdysvaltojen ulkopuolella. (Internetin nimijärjestelmän juuripalvelimia ohjataan vielä vapaaehtoisvoimin IANAn valvonnassa, joskin ICANN selvittää parhaillaan tulevia vaatimuksia). Juuripalvelintehtäviä hoitaa maailmanlaajuisesti kolmetoista palvelinta, joista kymmenen sijaitsee Yhdysvalloissa, mukaan luettuna toistaiseksi vielä NSI:n tiloissa sijaitseva tärkein palvelin eli A-palvelin (ns. A-Root-palvelin). Muut kolme sijaitsevat Tokiossa, Lontoossa ja Tukholmassa.

Yhdysvaltain kauppaministeriön, ICANNin ja NSI:n väliset sopimukset eivät millään lailla vaikuta määräävän juuripalvelimen nykyisiin hallintojärjestelyihin. NSI tulee jatkossakin hallinnoimaan määräävää juuripalvelinta kauppaministeriön ohjauksessa. Kauppaministeriö odottaa ICANNilta teknistä ehdotusta määräävän juuripalvelimen hallinnosta, ja jossain vaiheessa tämä hallintovastuu saatetaan siirtää ICANNille. Kauppaministeriöllä ei ole aikeita siirtää muulle taholle tämän määräävän juuripalvelimen toimintaan kohdistuvaa poliittista ohjausvaltaansa.

5.7 Maantieteelliset aluetunnukset (ccTLD-tunnukset):

ICANNilla on yleisvastuu ccTLD-tunnusten hyväksymisestä ISO 3166 -standardin alpha-2-tunnusten mukaisesti. Lisäksi se vastaa joidenkin tunnusten jakamisesta alitunnuksiin RFC-asiakirjojen [19] 920 ja 1591 mukaisesti ICANN, ja sitä ennen IANA, katsovat, ettei niillä ole mahdollisuuksia päättää "mikä on ja mikä ei ole maa". Niinpä ne ovat tukeutuneet ISO 3166 -standardin luetteloon kaksikirjaimisista maatunnuksista. Kuten muidenkin ISO-standardien kohdalla sen ylläpidosta vastaa nimetty ylläpitolaitos, jonka sihteeristönä tässä tapauksessa toimii DIN-järjestö (Deutsche Institut für Normung).

[19] . Request for Comments (RFC). IANAn julkaisema asiakirja, joka sisältää kuvauksen ehdotetuista tai sovituista toimintaperiaatteista tai standardeista.

GAC-komitea on jo antanut ICANNille jonkin verran ohjeita tässä asiassa. GAC:n toimintasäännöissä todetaan seuraavaa:

"Rekisteri hallinnoi maatunnuksen mukaisia aluetunnuksia (ccTLD-tunnuksia) yhteistä etua, myös Internet-yhteisön etua, palvelevalla tavalla asianomaisten viranomaisten kuten eri maiden hallitusten puolesta. Hallituksilla on kuitenkin viime kädessä julkinen valta päättää ccTLD-tunnusten käytöstä Internetin maailmanlaajuisten liityntämahdollisuuksien kanssa yhteensopivalla tavalla. "

IANA delegoi 243 ccTLD-tunnuksen hallinnoinnin lukuisille eri puolilla maailmaa oleville rekisteriorganisaatioille. [20] Näiden RFC 1591 -asiakirjan täytäntöönpanopäätösten seurauksena on syntynyt paljon erimielisyyksiä ja epävarmuutta rekisterien ja joko paikallisen Internet-yhteisön tai asiasta vastaavien viranomaisten välille. Asiaa pohditaan parhaillaan ICANNissa ja GAC-komiteassa. Hallintoneuvosto on julkaissut lausuntoja varten tarkistetun periaatelausuman, [21] ja GAC hyväksyi äskettäin yksityiskohtaisen asiakirjan, joka sisältää suuntaviivat mahdollisimman toimivien suhteiden luomiseksi ccTLD-rekisterin, ICANNin ja asiasta vastaavien viranomaisten välille [22].

[20] . Näistä 46 tunnusta kattaa itse asiassa itsenäisen valtion tietyn osa-alueen (yleensä saaren): tällaisia alueita on Ranskassa 4, Yhdistyneessä kuningaskunnassa 19 ja Yhdysvalloissa 5. Yksi ccTLD ei liity mihinkään itsenäiseen valtioon (Etelänapamantereen tunnus .aq).

[21] . Ks. http://www.icann.org/tld-deleg-prac.html

[22] . Ks: http://www.noie.gov.au/docs/gac1.htm ja http://www.icann.org/gac/gac-cctldprinciples-23feb00.htm

On oletettu, että ICANN pystyy GAC:n tuella löytämään alan muutamiin jäljellä oleviin ongelmiin ratkaisut ilman, että useimpien ccTLD-rekisterien nauttimaan käytännön toimintavapauteen tarvitsee liikaa puuttua. Lisäksi ICANNin suoran määräysvallan ccTLD-rekisterien suhteen tulisi rajoittua muutamaan keskeiseen tekniseen parametriin. Kansallisten ccTLD-rekisterien rekisteröintiperiaatteista sopiminen jää rekisterin, paikallisen Internet-yhteisön ja asiaa käsittelevien viranomaisten hoidettavaksi. Nämä kysymykset kuuluvat ICANNille vain, jos rekisteröintiperiaatteet vaikuttavat jonkun muun tahon toimintaan muualla maailmassa. On esimerkiksi keskusteltu siitä, pitäisikö kaupallisia rekisteröintejä alueensa ulkopuolelta hyväksyvän ccTLD-rekisterin soveltaa WIPO-periaatteiden mukaista riidanratkaisujärjestelmää suojatakseen muualla päin maailmassa toimivien tahojen edut.

Komission käsityksen mukaan EU:ssa kaikki kansalliset ccTLD-rekisterit nauttivat paikallisen Internet-yhteisön ja jäsenvaltioiden viranomaisten luottamusta. Parhaiden käytänteiden levittämiseksi ja EU:n sisämarkkina- ja kilpailusääntöjen huomioon ottamiseksi olisi kuitenkin tarpeen yhdenmukaistaa ccTLD-rekisterien rekisteröintiperiaatteita EU:ssa ja kehittää niitä johdonmukaisemmiksi. Komissio on ottanut asian esille CENTR-neuvostossa [23], jonka jäseniä kaikki EU:n ccTLD-rekisterit ovat. CENTR:n ja sen jäsenten on tarkoitus saadavalmiiksi selvityksensä ccTLD-rekisteröintiperiaatteita koskevista parhaista käytännöistä Euroopassa vuoden 2000 puoliväliin mennessä, ja tämän jälkeen se antaa tulosten perusteella suosituksia jäsenistölleen.

[23] . Euroopan kansallisten aluetunnusrekisterien neuvosto (Council of European National TLD Registries).

GAC-komitean hyväksymät asiaa koskevat ohjeet on julkaistu ja toimitettu ICANNin hallintoneuvostolle ja ccTLD-rekistereille. [24]

[24] . Ks. http://www.icann.org/gac/gac-cctldprinciples-23feb00.htm

Koska asiassa on jäsenvaltioiden kesken ja kansainvälisesti saavutettu yksimielisyys, komissio kannustaa jäsenvaltioita noudattamaan GAC-komitean suosituksia siinä määrin kun ne liittyvät hallitusten suhteisiin ICANNin ja kansallisten ccTLD-rekisterien kanssa.

Lisäksi Euroopan unionin kansallisten ccTLD-rekisterien olisi tarkistettava periaatteitaan ja käytäntöjään mahdollisimman avoimeen toimintaan pääsemiseksi. Silloin kun kansalliset rekisterit hyväksyvät rekisteröitymisiä alueensa ulkopuolelta tulevilta organisaatioilta tai yksityishenkilöiltä, niiden olisi riidanratkaisuperiaatteissaan otettava täysin huomioon muiden tahojen edut jäsenvaltioissa ja muualla maailmassa.

Lisäksi jäsenvaltioiden tulisi aktiivisesti osallistua rekisteriorganisaatioidensa kanssa kansallisten ccTLD-rekisteriensä rekisteröintiperiaatteiden ja -käytäntöjen tarkistamiseen ja rohkaista rekistereitä kehittämään ja noudattamaan sisämarkkina- ja kilpailuperiaatteiden mukaisia rekisteröintikäytäntöjä. Komissio seuraa edelleen, ovatko kansallisten ccTLD-rekisterien rekisteröintiperiaatteet täysin yhteensopivia EU:n sisämarkkina- ja kilpailulainsäädännön kanssa.

5.8 Ehdotus uudeksi aluetunnukseksi: .EU

Kuten edellä todettiin, Internetin nimijärjestelmän nimiavaruuden laajentamisesta päätettiin jo vuonna 1996, mutta sitä ei useasta syystä ole vielä saatu toteutettua. Kysymys on edelleen uuden ICANN-organisaation asialistalla. Internetin viimeaikaisen valtavan laajentumisen vuoksi Euroopassa komissio katsoo, että olisi mahdollisimman nopeasti perustettava .EU-aluetunnusrekisteri, jotta Internetin DNS-nimijärjestelmä antaisi Euroopassa lisää tunnistaumis- ja kasvumahdollisuuksia. [25]

[25] . .EU-aluetunnuksen luominen Internetin nimijärjestelmään, KOM(2000) 153, 2.2.2000.

Komission ehdotuksista on pyydetty mielipiteitä verkon välityksellä. Ehdotuksia ajantasaistetaan tarvittaessa saatujen lausuntojen perusteella, ja komissio päättää tarvittavista jatkotoimenpiteistä. Tämän lisäksi .EU-tunnus on hyväksytettävä ICANNin hallintoneuvostossa.

.EU-aluetunnuksen luomisen yhteydessä komissio harkitsee selkeän ja yksityiskohtaisen oikeudellisen järjestelmän laatimista spekulatiivisia ennakkorekisteröintejä ja teollis- ja tekijänoikeuksien suojaa varten uuden aluetunnuksen toiminnassa.

6 Teollis- ja tekijänoikeudet

6.1 Tavaramerkit

Merkittävimmät teollis- ja tekijänoikeuskysymykset domain-nimien käytössä liittyvät tällä hetkellä tavaramerkkeihin. Suurin osa WIPOssa tehdystä työstä (ja laadituista ohjeistoista) koskee mahdollisten ja todellisten tavaramerkki- ja domain-nimikiistojen ratkaisua. Kokonaiskuva on kuitenkin laajempi. Tekijänoikeuksien haltijat ovat jo ilmaisseet halunsa käyttää domain-nimien rekisteröintitietoja tekijänoikeusrikkomuksen tai laittoman kopioinnin paikantamiseen. Esiin on noussut myös kysymys teollis- ja tekijänoikeuksien omistuksesta domain-nimissä [26] ja varsinaisissa rekisteritietokannoissa [27].

[26] . Ks. UMBRO-tapaus: (Umbro International, Inc., Judgment Creditor v. 3263851 Canada, Inc. Judgment Debtor, and Network Solutions, Inc., Garnishee, At Law n° 174388) Nineteenth Judicial Circuit of Virginia - February 3, 1999.

[27] . Ks. keskustelu WhoIs-tietokantoja koskevista tekijänoikeuksista: http://www.ntia.doc.gov/ntiahome/domainname/blileyrsp.htm

Komission periaatteena on pyrkiä välttämään oikeuksien liittämistä nimiin, varsinkaan yleisluontoisiin sanoihin, ja rajoittaa tiettyjen DNS-nimijärjestelmän toimintaan liittyvien tietokantojen omistusoikeuksia kilpailu- ja tietosuojanäkökohtien huomioon ottamiseksi. [28] Tämän näkemyksen oikeudellista perustaa teollis- ja tekijänoikeuksien suojan osalta ei vielä ole vahvistettu, vaikkakin oikeuskirjallisuudessa tämä tulkinta on varsin laajalti hyväksytty. Oikeudellisen toimintakehyksen luominen .EU-aluetunnusta varten saattaisi helpottaa selkeiden yleiseurooppalaisten suuntaviivojen syntyä, mikä taas käytännössä voisi yhdenmukaistaa tiettyjä kansallisia käytäntöjä.

[28] . Huomionarvoista on, että Yhdysvaltain kongressin lakialoitteessa tietokantojen tietosuojasta rajataan DNS-nimijärjestelmän juuripalvelin ja Whois-tietokannat suojan ulkopuolelle.

6.2 Domain-nimien rekisteröinteihin liittyvät väärinkäytökset

Domain-nimissä on ollut helppo loukata teollis- ja tekijänoikeuksia ja erityisesti tavaramerkkioikeuksia. Periaatteessa tavaramerkkirikkomusten vaaraa voidaan DNS-nimijärjestelmässä pienentää soveltamalla rekisteröinteihin tiettyjä sääntöjä. Näin yleensä tehdäänkin kansallisissa ccTLD-rekistereissä.

Tärkeimpien yleisluonteisten aluetunnusten (.com, .org ja .net) rekisteröinnit tehdään kuitenkin hakemusten saapumisjärjestyksessä. Viimeisten viiden vuoden aikana on tarvittu useita kalliita oikeuskäsittelyjä loukattujen oikeuksien palauttamiseksi tapauksissa, joissa joku muu kuin tavaramerkinhaltija on vilpillisesti rekisteröinyt ennakkoon tunnettuja tavaramerkkejä. Toisaalta on löydettävä tasapaino tilanteessa, jossa pienyritys on hyvässä uskossa ja perustellusti rekisteröinyt nimen, joka myöhemmin osoittautuu kiinnostavaksi myös jonkin suuremman ja vaikutusvaltaisemman organisaation näkökulmasta.

6.3 Maailman henkisen omaisuuden järjestö WIPO

Huhtikuun 30 päivänä 1999 WIPO julkisti Internetin domain-nimien toiminnasta loppuraporttinsa [29], jonka laadintaan EU ja sen jäsenvaltiot olivat aktiivisesti osallistuneet. Myös ICANNin GAC-komitea antoi tukensa WIPOn suositusten täytäntöönpanolle. ICANN on omaksunut periaatteen yhdenmukaisesta riidanratkaisumenettelystä gTLD-tunnusten toiminnassa ja aloittanut muiden WIPOn suositusten täytäntöönpanon. Onnistuminen tässä edellyttää, että kaikki gTLD-rekisterinpitäjät, myös NSI, noudattavat suosituksia. Sittemmin (heinäkuussa 1999) päätösvaltainen joukko rekisterinpitäjiä, NSI mukaan luettuna, hyväksyi vakiomuotoisen sopimuksen kaikkia DNS-järjestelmän gTLD-rekisteröintejä varten. Tällaisen vakiosopimuksen käytöllä päästäisiin EU:n ajamiin ja WIPOn suosittelemiin yhdenmukaisiin riidanratkaisumenettelyihin. Tällainen kehitys on tervetullutta. Menettely rajoittuu toistaiseksi väärinkäytöksiin tavaramerkkien ja palvelutunnusten rekisteröinneissä. Nämä periaatteet voitaisiin ulottaa koskemaan myös sellaisia ccTLD-rekistereitä, jotka hyväksyvät kaupallisia rekisteröintejä oman alueensa ulkopuolelta. ICANNin hallintoneuvosto on ohjannut WIPOn muut suositukset DNSO-organisaatiolle. Suositukset koskevat lähinnä kuuluisia tuotemerkkien ja -tunnusten suojaa ja uusien gTLD-tunnusten luomista. Alan yritysten edustajat ovat arvostelleet tästä johtuvaa viivästymistä WIPOn suositusten käyttöönotossa. [30]

[29] . WIPOn julkaisu nro 92-805-0779-6. Saatavilla myös osoitteesta: http://www.wipo2.wipo.int/process/eng/processhome.html

[30] . Ks. ICC:n kirje ICANNin väliaikaisen hallintoneuvoston puheenjohtajalle.

Näin ollen EU:n maaliskuussa 1998 esittelemä sekä komission ja jäsenvaltioiden sen jälkeen tukema Internetin teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva politiikka on kantanut hedelmää. WIPOn asema on käytännössä jälleen vahvistunut, ja käyttäjät ja tavaramerkinhaltijat ovat laajalti hyväksyneet, että tavaramerkkioikeuksien kunnioittaminen ja yhdenmukaiset riidanratkaisumenettelyt ovat keskeinen tekijä Internetin laajentuessa kaupalliseen viestintään kaikkialla maailmassa.

6.4 Muut nimiin kohdistuvat oikeudet DNS-järjestelmässä

Vaikka tavaramerkkioikeudet ovat yhä turvatumpia DNS-järjestelmässä, myös oikeudet muihin nimityyppeihin, kuten paikannimiin, kuuluisuuksien nimiin ja maantieteellisiin nimityksiin saattaisivat myös tarvita jonkin tasoista suojaa, jota nykyisellään ei pystytä varmistamaan. Tästä syystä Yhdysvaltain kongressin annettua DNS-nimien rekisteröintiä jälleenmyyntitarkoituksessa koskevan ns. cybersquatting-lakialoitteen marraskuussa 1999, useat ICANNin GAC-komitean jäsenet ovat pyytäneet WIPOa laatimaan suuntaviivat rekisteröintiväärinkäytösten ehkäisemiseksi. Komissio, joka osallistui kyseisiin keskusteluihin, kannattaa ja tukee tätä aloitetta. ICANNin hallintoneuvosto on lisäksi pyytänyt WIPOa laatimaan luettelon kuuluisista nimistä tarkoituksena luoda mahdollisesti jatkossa DNS-rekistereille ja rekisterinpitäjille luetteloita kielletyistä nimistä. Ilmeisesti WIPO on halukas ryhtymään tähän ylimääräiseen työhön. On oletettavissa, että nämä kehityssuuntaukset ovat tärkeä askel helpotettaessa uusien gTLD-tunnusten luomista.

On kuitenkin muistettava, että Yhdysvaltain tuomioistuinten lainkäyttövalta ylittää riidanratkaisumenettelyt, kuten jo on tähdennetty Euroopan yhteisön Yhdysvaltain hallitukselle antamassa Internetin hallintoa koskevassa vastauksessa. Itse asiassa kaikki rekisterinpitäjien valtuutussopimuksiin liittyvät muut kuin domain-nimiin ja tavaramerkkeihin liittyvät riidat osoitetaan sopimuksen nojalla ratkaistaviksi Yhdysvaltain sovitteluelinten yhdistyksen (American Arbitration Association) kansainvälisten sovittelusääntöjen mukaisesti ja asia käsitellään Kaliforniassa.

6.5 Päätelmät

Komissio jatkaa varsinkin WIPOn ja Yhdysvaltain viranomaisten kanssa vuoropuhelua riitojenratkaisusta ja täysin kansainvälisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien käyttöönotosta.

Kansallisella lainsäädännöllä ja domain-nimirekisterien sijaintiin perustuvalla lainkäyttövallalla saattaa olla vaikutuksia myös kyseisen alueen ulkopuolella. Komissio selvittää tällaisen kehityksen vaikutukset eurooppalaisten rekisteröityjien etuihin nykyisissä gTLD-rekistereissä ja ehdottaa tarvittavia toimenpiteitä.

Domain-nimikiistoihin liittyvien erityispiirteiden osalta komissio aikoo antaa ehdotuksen toimintasäännöistä tai muista sopivista keinoista, joilla voitaisiin vähentää väärinkäytöksiä tällä alalla. Tässä yhteydessä olisi selvitettävä suojattavat nimiluokat sekä tavaramerkkien ja muiden tunnustettujen merkkien kohtelu.

Komissio pyrkii yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa toteuttaessaan tällaisia toimintasääntöjä, joita sovellettaisiin ensisijaisesti kaikissa Euroopan unionissa toimivissa aluetunnusrekistereissä. Komissio ryhtyy myös tarvittaviin toimiin varmistaakseen, että vastaavia periaatteita noudatetaan vastaavin vaikutuksin aluetunnusrekistereissä, myös nykyisissä gTLD-rekistereissä, muuallakin maailmassa.

7 Tietosuojanäkökohdat

7.1 Rekisteröintitiedot ja Whois-tietokantojen tiedot

ICANNin rekisterinpitäjien valtuutusperiaatteet (Statement of Registrar Accreditation Policy) sisältävät rekisterinpitäjien valtuutussopimuksen mallin lisäksi sääntöjä, joiden mukaan domain-nimen hakijan on luovutettava henkilötietoja (ja muita tietoja) rekisterinpitäjälle, joka toimittaa ne edelleen rekisteriin ja Whois-tietokantoihin (ks. tämän tiedonannon liite). Lisäksi rekisterinpitäjien on mahdollistettava yleinen pääsy ylläpitämäänsä tietokantaan, joka sisältää domain-nimen haltijan nimi- ja osoitetiedot (sekä muutamia muita yhteystietoja hallinnollista ja teknistä yhteydenpitoa varten) kaikkien rekisteröityjen verkkotunnusten (esim. yritys.com) osalta.

Edellä mainitut tiedot on toimitettava pääasiassa rekisteriin, jollaisena toimii tällä hetkellä ainoastaan NSI-yritys, ja joiltain osin ICANNille ja muille kolmansille osapuolille kuten tietoja tallentavalle ulkopuoliselle taholle (ns. Escrow-välittäjälle). Koska näissä toimissa käsitellään direktiivin 95/46/EY soveltamisalaan kuuluvia henkilötietoja, direktiivin säännöksiä on noudatettava.

7.2 Domain-nimien rekisteröintiin liittyvät tietovirrat

NSI:n domain-nimien rekisteröintijärjestelmään liittyviä tietovirtoja on analysoitu sekä ICANNissa että komissiossa, ja asiassa on ryhdytty toimiin EU:n tietosuojasääntöjen noudattamisen varmistamiseksi. Komissio on pyytänyt, että kaikilla rekisteröityjillä olisi mahdollisuus saada tietoa siitä, mihin tarkoituksiin heidän henkilötietojaan kerätään. Tarkoitukset, joihin ICANN saa käyttää tässä yhteydessä keräämiään tietoja, tulisi tiukasti määritellä ja rajata Internetin DNS-nimijärjestelmän toimintaan. Lisäksi komissio on suosittanut, että domain-nimijärjestelmän rekisteröintitietokantojen kaikkien välitietokantojen (ns. Escrow-palvelinten) tulisi Euroopassa sijaita saman lainkäyttövallan piirissä kuin kyseinen rekisterinpitäjä.

Pahimmat nykyisen rekisterinpitäjien valtuutussopimuksen puutteet liittyvät määritelmään siitä, mihin tarkoituksiin tietoa kerätään, tallennetaan, luovutetaan tai muuten käsitellään. Henkilötietojen käsittelystä vastaavien tulisi varmistaa, että domain-nimen haltijalta on saatu tähän nimenomainen lupa ja kunnioittaa haltijan päätöstä kieltää henkilötietojen käyttö.

Komissio on toimittanut asiasta yksityiskohtaisen lausunnon ICANNille, ja ICANNin ja Yhdysvaltain kauppaministeriön kanssa jatketaan neuvotteluja, jotta päästäisiin sopimukseen riittävästä tietosuojasta. Komission kantana on, että rekisterinpitäjät, rekisterit tai ICANN ja siihen liittyvät organisaatiot eivät voi vaatia minkäänlaisia oikeuksia henkilötietoihin, ja että kaikki yksityishenkilöiden henkilötietoja koskevat oikeudet kuuluvat kyseisille henkilöille itselleen. Tämän periaatteen soveltamista myös ICANNin ja domain-nimirekisterin toimintaan tulisi harkita.

7.3 Avoimuus ja tietojen saatavuus

Pääsy rekisterinpitäjien ja rekisterin ylläpitämiin tietoihin esimerkiksi Whois-tietokantapalvelujen kautta on merkittävä tiedonsaantimahdollisuus kaikille Internetin käyttäjille maailman laajuisesti ja kelle tahansa Internetiin liitetyn palvelimen teknisestä toiminnasta vastaavalle. Tämän keskeisen käyttötarkoituksen lisäksi tiedoista on hyötyä myös pyrittäessä vähentämään tavaramerkkeihin liittyviä riitoja. Kyseisten tietopalvelujen avulla esimerkiksi yritykset, jotka epäilevät oikeuksiaan loukatun, voivat jäljittää ne yritykset tai muut organisaatiot, jotka saattaisivat olla vastuussa tahallisesta tai tahattomasta oikeuksien loukkaamisesta. Niinpä pääsy tällaisiin tietoihin onkin yksi WIPOn loppuraportin keskeisistä suosituksista. Domain-nimien rekisteröintitietojen ja Whois-tietokannan keskeisiä piirteitä tarkastellaan lähemmin tämän tiedonannon liitteessä.

Yksityisyyden näkökulmasta tarkasteltuna pääsy tietoihin tuli rajata kuitenkin vain tiettyihin, määrättyyn käyttötarkoitukseen tarvittaviin yhteystietoihin. Käytännön järjestelyillä, esimerkiksi varmistamalla, että tarkoituksenmukaisella tasolla ja tarpeellisiin tarkoituksiin kerätään ja käsitellään vain välttämättömiä tietoja, voidaan vähentää yksityisyyden suojaan liittyviä epäilyjä domain-nimihallinnossa.

Tällaisten tietojen käyttö muihin tarkoituksiin, varsinkin petosten torjuntaan, voitaisiin toteuttaa soveltamalla tarvittavia varotoimenpiteitä direktiivin 95/46/EY vaatimusten noudattamiseksi. Lisäksi on vielä tarkasteltava velvoitetta varmistaa tiedon, viestinnän ja verkkoliikenteen tietoturva ja luottamuksellisuus. [31]

[31] . Vrt. direktiivin 95/46/EY 17 artikla ja direktiivin 97/66/EY 4 ja 5 artikla.

7.4 Päätelmät

Komissio jatkaa keskustelujaan ICANNin ja Yhdysvaltain hallituksen kanssa tietosuojasta ja yksityisyyden suojasta sekä siitä, miten nämä otetaan huomioon ICANNin ja domain-nimirekisterien ja -rekisterinpitäjien välisissä sopimusjärjestelyissä. Komissio pohtii myös sitä, miten tietosuojasääntöjä olisi sovellettava kansallisten ccTLD-rekisterien toiminnassa jäsenvaltioissa.

Mikäli tarpeen, komissio voi myös suosittaa, että ICANN ja GAC-komitea hyväksyvät periaatteita, joilla rajoitetaan henkilökohtaisten rekisteröintitietojen keräämistä, käsittelyä ja käyttöä.

8 Kilpailupolitiikka

8.1 Komissio seuraa kilpailupolitiikan näkökulmasta tarkasti Internetin organisaatioon ja hallintoon liittyvää kehitystä, koska Internet on luonteeltaan maailmanlaajuinen ja koska tällä alalla tehdyillä sopimuksilla on vaikutuksia maailmanlaajuisiin markkinoihin. Lisäksi komissio seuraa sopimusten mahdollisia vaikutuksia EU:n jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Komissio selvittää erityisesti, kuuluvatko kyseiset sopimukset ja yritysten rekisteröinti-menettelyt EU:n kilpailusääntöjen piiriin (Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 ja 82 artikla) ja ryhtyy tarvittaessa toimiin perustamissopimukseen perustuvan suoran toimivaltansa perusteella. EU:n ja Yhdysvaltain kilpailuviranomaiset ovat jo sopineet puitteista kahdenvälisessä yhteistyössä, joka on jo osoittautunut hyödylliseksi tällä alalla.

8.2 Kansallisten aluetunnusten (ccTLD-tunnukset) rekisterit jäsenvaltioissa

EU:n kilpailupolitiikan yleiset periaatteet koskevat luonnollisesti myös ccTLD-rekisterien toimintaa ja erityisesti mahdollisen .eu-rekisterin toimintaa.

Komissiolle on toimitettu valituksia, joissa syytetään joissain jäsenvaltioissa toimivia ccTLD-rekisteriorganisaatioita yhteisön perustamissopimuksen 82 artiklan vastaisesta toiminnasta. Yleensä valituksia ovat tehneet yritykset tai niiden puolesta toimivat DNS-järjestelmän rekisteröintejä hoitavat organisaatiot.

Komissio on käynnistänyt selvitykset siitä, missä määrin valitusten kohteena olevat käytännöt rajoittavat kilpailua EU:n kilpailuoikeudessa tarkoitetulla tavalla. Muutamille asiaan liittyville ccTLD-rekisteriorganisaatioille on lähetetty virallinen pyyntö lisätietojen saamiseksi. Lähiaikoina kyseisiltä organisaatioilta saatetaan pyytää vielä lisää täsmentäviä tietoja. Näitä valituksia koskevat komission selvitykset ovat vielä kesken.

8.3 Yleisten aluetunnusten (gTLD-tunnusten) rekisterit

ICANNin hyväksymät suuntaviivat domain-nimien rekisterinpitäjien valtuuttamiselle ja kokeiluasteella olevan .com-, .org- ja .net -tunnusten yhteisrekisterin rekisterinpitäjien valinnalle (Guidelines for Accreditation of Internet Domain Name Registrars and for the Selection of Registrars for the Shared Registry System Test-bed for the .com, .org and .net domains) olivat ensiaskel pyrittäessä avaamaan gTLD-rekisterien toimintaa kilpailulle.

Rekisterinpitäjien, jotka haluavat rekisteröidä asiakkaidensa puolesta nimiä .com-, .net- ja .org-tunnusten alle, on toimitettava rekisteröintihakemuksensa NSI:lle, joka on tällä hetkellä ainoa näiden tunnusten rekisterinpitäjä/rekisteri. Tämän ansiosta kyseinen yksityinen yritys on voinut asettaa kilpaileville rekisterinpitäjille sopimusehtoja, joita on viime aikoina saatettu kilpailuviranomaisten tutkittaviksi sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa.

Monimutkaiset ja kohtuuttomat sopimusjärjestelyt saattaisivat vakavasti haitata rekisterinpitäjien valtuutusperiaatteiden ja ICANNin ehdottaman rekisterinpitäjien valtuutussopimuksen soveltamista. Tämä voisi taas haitata pyrkimyksiä kehittää Yhdysvaltoihin painottuvaa monopolistista järjestelmää kohti tasapainoisempaa kansainvälistä toimintaympäristöä.

Muita kilpailunäkökohtia tarkastellaan ICANNin rekisterinpitäjien valtuutusperiaatteiden sekä ICANNin ja Yhdysvaltain kauppaministeriön ja NSI-yrityksen välisten sopimusten yhteydessä (kohdat 5.3-5.5 edellä).

9 Internetin tekninen perusta ja eurooppalaisen Internet-liikenteen reitittäminen

Jotta Internet pystyy Euroopassa vastaamaan sille asetettuihin valtaviin odotuksiin, on ensin nopeasti kurottava umpeen nykyisiä liityntämahdollisuuksiin, käyttöön, sisältöön ja kustannuksiin liittyviä eroja. Tässä yhteydessä on pyrittävä seuraaviin tavoitteisiin:

- yhteyskustannuksia on alennettava, - kotikäyttäjille on tarjottava riittävästi kohtuuhintaista siirtokapasiteettia, - eurooppalaisille www-sivustoille on saatava enemmän tarkoituksenmukaista sisältöä - kaikkia eurooppalaisia kieliä on käytettävä paljon laajemmin, - runkoverkkojärjestelmän on pystyttävä käsittelemään liikennevirtoja tehokkaasti - kaupallisen käytön tietoturvan on parannuttava.

Euroopan unioni ja jäsenvaltiot pyrkivät tällä hetkellä edistämään eri viestintävälineiden mukautumista Internet-tekniikoihin sekä lisäämään Internetin käyttöä pääasiallisena tai jopa ainoana sähköisen kaupankäynnin perustana. Nämä tavoitteet ovat olennainen osa eEurope-aloitetta, tietoyhteiskuntapolitiikkaa sekä tutkimus- ja kehitystoimintaa. Internetin kansainvälinen verkkorakenne on kuitenkin vielä kohtuuttoman riippuvainen Yhdysvaltoihin menevästä ja sieltä tulevasta liikenteestä. Kohtuuttoman suuri osa tämänhetkisestä Internet-liikenteestä on lähtöisin Yhdysvalloista, jossa valtaosa nykyisistä verkkosivustoista sijaitsee. Tähän Internet-liikenteen epäsuhtaan löytyy monia syitä, joita tarkastellaan yksityiskohtaisemmin tämän tiedonannon liitteessä. [32]

[32] . Vaikka nämä kysymykset ovat Internetin käytön nopean lisääntymisen vuoksi erityisen polttavia Euroopassa juuri nyt, ne ovat vieläkin tärkeämmässä asemassa sellaisissa osissa maailmaan, joissa Internetin epäsuhtainen riippuvuus Yhdysvalloista on vieläkin voimakkaampaa.

Komissio on jo kiinnittänyt huomiota rajat ylittävien vuokrattavien kiinteiden yhteyksien kapasiteettiin ja hintarakenteisiin liittyvät vakavat ongelmat unionissa. Nykytilanne heikentää vakavasti kaikkien Internet-käyttäjätyyppien kilpailukykyä koko Euroopassa.

Myös Internetin liityntäkustannuksia on vielä tarkasteltava, ja on pystyttävä alentamaan sekä riittävästä siirtokapasiteetista aiheutuvia tietoliikennekustannuksia että Internet-liittymämaksuja. Pk-yrityksille ja kotikäyttäjille suunnatut halvemmat laajakaistayhteydet helpottaisivat huomattavasti sähköisen kaupankäynnin kehittymistä.

Komissio on antanut suositukset parhaista käytännöistä kansainvälisten ja rajat ylittävien kiinteiden yhteyksien hinnoittelusta ja on parhaillaan laatimassa suositusta tilaajayhteyksien eriytetystä tarjonnasta.

Komissio aikoo kerätä tietoa Internetin runkoverkko-operaattoreilta ja palveluntarjoajilta Euroopassa määritelläkseen mahdollisia jatkotoimia, joilla voitaisiin ratkaista Internetin kapasiteettiin ja Internet-liikenteen reitittämiseen tällä hetkellä Euroopassa liittyvät ongelmat.

Johtopäätöksenä komissio toteaa jälleen, että Internetin teknisen perustan kehittäminen on äärimmäisen tärkeää Euroopan unionin talouden kannalta. Komissio vahvistaa Lissabonissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät ja toteaa, että on erittäin tärkeää, että jäsenvaltiot panevat täytäntöön mahdollisimman ripeästi komission suositukset kiinteiden yhteyksien hinnoittelusta ja tilaajayhteyksien eriytetystä tarjonnasta. Näiden toimien pitäisi edistää kohtuuhintaisten Internet-yhteyksien tarjontaa ja käyttöä kaikilla eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouselämän alueilla.

10 Päätelmät

Tässä tiedonannossa komissio on tehnyt joukon päätelmiä ja antanut useita suosituksia omia toimintaperiaatteitaan ja toiminnan painopisteitään varten sekä jäsenvaltioiden toimia varten. Seuraavassa on tiivistelmä näistä kysymyksistä:

Internetin hallinto

Komissio jatkaa osallistumistaan asiaan liittyviin keskusteluyhteyksiin ja kannustaa eurooppalaisia eturyhmiäkin osallistumaan tarkoituksena varmistaa, että kaikkien edut ovat tasapuolisesti edustettuina Internetin hallintorakenteessa. Uusi rekisterijärjestelmä olisi toteutettava tarkoituksenmukaisesti ja riittävän ajoissa. Tässä olisi otettava huomioon tarvittavat tietosuojaan ja kilpailuun liittyvät säännöt, teollis- ja tekijänoikeuksien riittävä suoja sekä tarvittaessa mahdollisuus yksilöidä ja jäljittää osto- ja myyntitapahtumat.

Komissio selvittää keinoja luoda Eurooppaan tarvittavat järjestelmät, jotta voidaan taata sekä numeeristen osoitteiden että alue- ja verkkotunnusten riittävyys Internetin käytön ja sovellusten lisääntyessä räjähdysmäisesti.

Jäsenyys ICANNissa ja osallistuminen sen toimintaan

Komissio kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan parlamenttia auttamaan pyrittäessä edistämään ICANNin toimintaa ja sen jäsenyyttä koskevan tiedon välittymistä kaikille Internetin käyttäjäluokille, erityisesti yksityishenkilöille ja julkisen sektorin organisaatioille, jotta voidaan varmistaa asiaan liittyvien tahojen riittävä osallistuminen ja edustus.

Maailmanlaajuinen näkökulma

Internetin tehokas koordinointi ICANNissa on keskeinen perusta monille muille tavoitteille ja pyrkimyksille Internetiin liittyvässä toiminnassa esimerkiksi tietoyhteiskuntaan, sähköiseen kaupankäyntiin ja viestintään liittyvissä kysymyksissä.

Jopa ICANNin ja GAC:n tiukkojen tehtävänmääritysten puitteissa on jo nyt selvää, että ne tekevät päätöksiä, joiden hallitukset voisivat muissa yhteyksissä katsoa kuuluvan omaan toimivaltaansa kansainvälisissä järjestöissä.

Toistaiseksi näyttäisi vallitsevan yksimielisyys siitä, että Internetin luonne ja nopea kehitysvauhti sulkevat pois tämän lähestymistavan ja että nykyinen itsesääntelyjärjestelmä tuettuna aktiivisella julkisen sektorin suorittamalla tarkkailulla on paras käytettävissä oleva ratkaisu.

Neuvostoa ja Euroopan parlamenttia pyydetään vahvistamaan hyväksyntänsä nykyiselle lähestymistavalle näissä kysymyksissä.

Komissio aikoo toimillaan varmistaa, että kansainvälisiä sopimuksia sekä avoimuuden ja selkeyden periaatteita noudatetaan kaikilta osin jäljellä olevana siirtymäkautena siirrettäessä toimivaltaa Yhdysvaltain hallitukselta ja sen jälkeenkin niin, että hallitusten harjoittama valvonta hoidetaan ensisijaisesti GAC-komitean kautta.

Internetin osoitejärjestelmä

Komissio aikoo toteuttaa useita toimenpiteitä helpottaakseen tarpeen mukaan tietotalouden siirtymistä IP-osoitejärjestelmään, mukaan lukien seuraavan sukupolven Internet-osoitejärjestelmän (IPv6) käyttöönotto.

Internetin yhteyskäytännöt

Lisäksi komissio aikoo ottaa huomioon Internet-yhteyskäytäntöjen kehityksen tietotekniikan standardointia koskevassa toiminnassaan muun muassa EU:n tutkimushankkeissa.

ccTLD-rekistereitä koskevat periaatteet

Jäsenvaltioita pyydetään noudattamaan GAC-komitean suosituksia tarvittavalla tavalla siinä määrin kun ne liittyvät hallitusten suhteisiin ICANNin ja kansallisten ccTLD-rekisterien kanssa. Euroopan unionin kansallisten ccTLD-rekisterien olisi tarkistettava periaatteitaan ja käytäntöjään, jotta niiden toiminta olisi mahdollisimman avointa ja luotettavaa. Niiden olisi riidanratkaisuperiaatteissaan otettava täysin huomioon muiden tahojen edut jäsenvaltioissa ja muualla maailmassa.

Jäsenvaltioita pyydetään aktiivisesti osallistumaan rekisteriorganisaatioiden kanssa kansallisten ccTLD-rekisterien rekisteröintiperiaatteiden ja -käytäntöjen tarkistamiseen ja rohkaisemaan rekistereitä kehittämään ja noudattamaan EU:n sisämarkkina- ja kilpailuperiaatteiden mukaisia rekisteröintikäytäntöjä.

Komissio seuraa edelleen, ovatko kansallisten ccTLD-rekisterien rekisteröintiperiaatteet täysin yhteensopivia EU:n sisämarkkina- ja kilpailulainsäädännön kanssa.

Ehdotus uudeksi aluetunnukseksi: .EU

Komission ehdotuksista uudeksi .EU-aluetunnukseksi on pyydetty mielipiteitä verkon välityksellä. Ehdotuksia ajantasaistetaan tarvittaessa saatujen lausuntojen perusteella ja komissio päättää tarvittavista jatkotoimenpiteistä.

Vaihtoehtoiset riidanratkaisumenetelmät

Komissio jatkaa varsinkin WIPOn ja Yhdysvaltain viranomaisten kanssa vuoropuhelua riitojenratkaisusta ja täysin kansainvälisten vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien käyttöönotosta.

Kansallisella lainsäädännöllä ja domain-nimirekisterien sijaintiin perustuvalla lainkäyttövallalla saattaa olla vaikutuksia myös kyseisen alueen ulkopuolella. Komissio selvittää tällaisen kehityksen vaikutukset eurooppalaisten rekisteröityjien etuihin nykyisissä gTLD-rekistereissä ja ehdottaa tarvittavia toimenpiteitä.

Domain-nimikiistoihin liittyvien erityispiirteiden vuoksi komissio aikoo antaa ehdotuksen toimintasäännöistä tai muista, yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteutettavista sopivista keinoista, joilla voitaisiin vähentää väärinkäytöksiä tällä alalla. Tässä yhteydessä olisi selvitettävä suojattavat nimiluokat sekä tavaramerkkien ja muiden tunnustettujen merkkien kohtelu.

Tietosuoja ja yksityisyys

Komissio jatkaa keskustelujaan ICANNin ja Yhdysvaltain hallituksen kanssa tietosuojasta ja yksityisyyden suojasta sekä siitä, miten nämä otetaan huomioon ICANNin ja domain-nimirekisterien ja -rekisterinpitäjien välisissä sopimusjärjestelyissä. Komissio pohtii myös sitä, miten tietosuojasääntöjä olisi sovellettava kansallisten ccTLD-rekisterien toiminnassa jäsenvaltioissa.

Komissio voi myös suosittaa, että ICANN ja GAC-komitea hyväksyvät periaatteita, joilla rajoitetaan henkilökohtaisten rekisteröintitietojen keräämistä, käsittelyä ja käyttöä, jos se on tarpeen.

Komissio seuraa myös ICANNin valtuutussopimusten sekä rekisteriperiaatteiden ja -sopimusten soveltamista ja selvittää, täyttyvätkö direktiivien 95/46/EY ja 97/66/EY sekä tulevan sähköistä kauppaa koskevan direktiivin asiaan liittyvät vaatimukset.

Kilpailupolitiikka

Komissio seuraa Internetin nimi- ja osoitejärjestelmän kehitystä kilpailupolitiikan näkökulmasta.

Internetin infrastruktuuri

Komissio aikoo kerätä tarvittavat tiedot määritelläkseen mahdollisia jatkotoimia, joilla voitaisiin korjata Internetin kapasiteettiin ja Internet-liikenteen reitittämiseen Euroopassa tällä hetkellä liittyvä epätasapaino.

Jäsenvaltioita pyydetään mahdollisimman ripeästi panemaan täytäntöön komission suositukset kiinteiden yhteyksien hinnoittelusta ja tilaajayhteyksien eriytetystä tarjonnasta kohtuuhintaisten Internet-yhteyksien saatavuuden ja käytön lisäämiseksi eurooppalaisessa yhteiskunnassa ja elinkeinoelämässä.

Liite

Internetin organisaatio ja hallinto Kansainväliset ja eurooppalaiset poliittiset näkökohdat

Selventävää taustatietoa

SISÄLTÖ

1. ICANNin organisaatio

2. IP-osoitejärjestelmä ja osoitehallinnon tukiorganisaatio (ASO)

3. Internetin yhteyskäytännöt ja yhteyskäytäntöjen tukiorganisaatio (PSO)

4. Domain-nimien rekisteröintitiedot ja tietosuoja (Whois-tietokannat)

5. Internetin tekninen perusta: verkkorakenne ja Internet-liikenteen reitittäminen

6. Sanasto

TGRAPH

ICANNin organisaatio

Neuvoa-antavat komiteat Jäsenyyksiä käsittelevä komitea Riippumattomia selvityksiä käsittelevä komitea Hallitustenvälinen komitea (GAC-komitea) DNS-järjestelmän juuripalvelintoimintoja käsittelevä komitea

// Hallintoneuvoston komiteat

Tilintarkastuskomitea Eturistiriitoja käsittelevä komitea Sovittelukomitea Toimeenpanokomitea Pääjohtajan nimittämistä käsittelevä komitea

ICANNin toiminta-ajatus

Perustamissääntöjensä mukaan ICANN on voittoa tavoittelematon yleishyödyllinen organisaatio, eikä sen ole tarkoitus tuottaa henkilökohtaista hyötyä yksityishenkilöille. Tällainen asema sillä on hyväntekeväisyyteen ja yleishyödyllisiin tarkoituksiin perustetuista voittoa tavoittelemattomista organisaatioista annetun Kalifornian osavaltion asetuksen nojalla. Organisaatio on perustettu ja sitä käytetään ainoastaan hyväntekeväisyyteen tai kasvatuksellisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin.

Säännöissä todetaan seuraavaa: Koska Internet on kansainvälinen verkkojen verkko, joka ei ole minkään yksittäisen kansakunnan, yksityishenkilön tai organisaation omistuksessa, ICANNin yleishyödyllinen päämäärä on vähentää hallitusten velvoitteita ja edistää maailmanlaajuista yleistä etua Internetin toiminnan vakaudessa seuraavin keinoin:

(i) Internetin teknisten parametrien käytön koordinointi Internetin maailmanlaajuisten liityntämahdollisuuksien ylläpitämiseksi

(ii) IP-osoiteavaruuden koordinointiin liittyvien tehtävien suorittaminen ja valvonta

(iii) Internetin domain-nimijärjestelmän (DNS-järjestelmän) koordinointiin liittyvien tehtävien suorittaminen ja valvonta. Tähän kuuluu myös niiden periaatteiden laatiminen, joiden mukaisesti DNS-nimihallinnon juuripalvelinjärjestelmään lisätään uusia aluetunnuksia

(iv) määräävän DNS-juuripalvelinjärjestelmän toiminnan valvonta.

Hallintoneuvoston toimivalta

ICANNin toimivaltaa käyttää hallintoneuvosto tai jokin muu taho sen ohjauksessa.

ICANNin säännöissä määritellyissä tietyissä asioissa, jotka vaikuttavat merkittävästi Internetin toimintaan tai ICANNin ulkopuolisiin tahoihin (esimerkiksi erilaisten maksujen asettaminen) hallintoneuvosto voi toimia vain kaikkien jäsentensä äänten enemmistöllä. Muissa asioissa hallintoneuvosto voi tehdä päätökset toimivaltaisessa kokouksessa läsnäolevien äänten enemmistöllä.

ICANN ei saa toimia domain-nimijärjestelmän rekisterinä tai rekisterinpitäjänä tai IP-osoiterekisterinä ja kilpailla toimivaltaansa kuuluvien organisaatioiden kanssa. ICANN voi kuitenkin toteuttaa tarvittavia toimia Internetin toiminnallisen jatkuvuuden turvaamiseksi tilanteessa, jossa rekisteri tai rekisterinpitäjä ajautuu taloudellisiin vaikeuksiin, tai muussa hätätapauksessa.

ICANN ei saa soveltaa standardejaan, periaatteitaan, menettelyjään tai käytäntöjään tavalla, joka syrjii tai suosii yksittäisiä tahoja muihin nähden ellei, tämä ole perusteltua merkittävästä ja kohtuullisesta syystä, joka olisi esimerkiksi käytännön kilpailun edistäminen.

Hallintoneuvoston kokoonpano

Hallintoneuvoston toimivaltaisten jäsenten määrä on oltava vähintään yhdeksän (9) ja enintään yhdeksän toista (19). Hallintoneuvosto valitsee vuosittain keskuudestaan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Kumpikaan näistä ei voi olla samanaikaisesti pääjohtaja. Hallintoneuvoston jäsenten tavanomainen toimikausi on kolme vuotta.

ICANNin hallintoneuvosto koostuu yhdeksästätoista jäsenestä: yhdeksästä yleisjäsenestä (ns. At Large -jäsenet), yhdeksästä ICANNin kolmen tukiorganisaation valitsemasta jäsenestä ja pääjohtajasta.

Ensimmäisen hallintoneuvoston yhdeksän yleisjäsentä on toimessaan ensimmäisen toimikauden, ja heidän jälkeensä ICANNin yleisjäsenistö valitsee hallintoneuvoston yleisjäsenet seuraavalle kaudelle. Ensimmäisen toimikauden jälkeen hallintoneuvoston kokoonpano tulee olemaan seuraava:

(i) kolme (3) osoitehallinnon tukiorganisaation (ASO) valitsemaa jäsentä

(ii) kolme (3) domain-nimien tukiorganisaation (DNSO) valitsemaa jäsentä

(iii) kolme (3) yhteyskäytäntöjen tukiorganisaation (PSO) valitsemaa jäsentä

(iv) yhdeksän (9) yleisjäsentä, jotka ovat ensimmäisen hallintoneuvoston yleisjäseniä tai näiden seuraajia

(v) organisaation pääjohtajana kulloinkin toimiva henkilö

Kansainvälinen edustus

Laajan kansainvälisen edustuksen varmistamiseksi hallintoneuvostossa: (1) ainakin yhden kuhunkin alueeseen kuuluvan maan kansalaisen on kaikissa tapauksissa (muulloin kuin ensimmäisessä hallintoneuvostossa) toimittava hallintoneuvoston yleisjäsenenä, ja (2) enintään puolet (1/2) kulloinkin toimessa olevista yleisjäsenistä saa olla samaan maantieteelliseen alueeseen kuuluvien maiden kansalaisia.

Tukiorganisaatioiden ja yleisjäsenneuvoston valitessa edustajiaan hallintoneuvostoon niiden on noudatettava kaikkia asiaan sovellettavia maantieteelliseen edustavuuteen liittyviä sääntöjä.

ICANNin maantieteellisiä alueita on viisi: Eurooppa, Aasia/Australia/Tyynen valtameren alue, Latinalainen Amerikka/Karibian saaret, Afrikka ja Pohjois-Amerikka. Kuhunkin maantieteelliseen alueeseen kuuluvat maat määrittelee hallintoneuvosto, joka tarkistaa säännöllisesti (vähintään joka kolmas vuosi) määritelmiään mahdollisten muutostarpeiden selvittämiseksi Internetin kehittyessä.

Tällä hetkellä ICANNin hallintoneuvoston maantieteellinen kokoonpano on seuraava:

Pohjois-Amerikka: 8

Eurooppa:

Aasian ja Tyynenmeren alue:

Latinalainen Amerikka: 1 Afrikka: --

IP-osoitejärjestelmä ja osoitehallinnon tukiorganisaatio (ASO)

IP-osoitejärjestelmässä ollaan parhaillaan ottamassa käyttöön laajennettua ja paranneltua versiota (IPv6), joka perustuu 128-bittisiin numeroihin. Tämä merkitsee osoiteavaruuden valtavaa (3x1036) laajentumista. IPv4:stä IPv6:een siirtymisen ja oletettavissa olevan numeroiden valtavan lisääntymisen vuoksi on kiinnitettävä erityistä huomiota IP-osoitejärjestelmän organisaatioon, kokonaishallittavuuteen ja reititettävyyteen Euroopassa ja maailmanlaajuisesti. IANA ja RIPE julkistivat äskettäin alustavat periaatteet [33] IPv6-osoiteavaruuden jakamista varten. Jakaminen on tarkoitus toteuttaa hierarkkisesti käyttämällä keskusorganisaatioita (ns. Top Level -organisaatiot) ja aliorganisaatioita (ns. Next Level -organisaatiot), jotka hallinnoivat kukin omia osoitesarjojaan ja vastaavat käytännössä pienempien osoitesarjojen osoittamisesta asiakkailleen tai käyttäjille yleensä.

[33] . Ks. http://www.ripe.net

ASOn tehtävänä on tarkistaa, kehittää ja auttaa laatimaan suosituksia IP-osoitejärjestelmään liittyvistä Internet-periaatteista ja -rakenteista. Tällä hetkellä siihen kuuluu kolme alueellista Internet-osoiterekisteriä: AP-NIC (Aasian ja Tyynen valtameren alue), ARIN (Amerikka) ja RIPE-NCC [34] (Eurooppa). Odotettavissa on, että Afrikalle ja Latinalaiselle Amerikalle luodaan ajan mittaan omat alueelliset rekisterinsä, ja niistä tulee myös ASOn jäseniä. Venäjä ja IVY-maat jatkavat todennäköisesti RIPE:n jäseninä lähitulevaisuudessa. Marraskuussa 1999 ASO valitsi kolme edustajaa ICANNin hallintoneuvostoon.

[34] . RIPE-NCC on järjestö, jossa on 1300 jäsentä, lähinnä Internet-palveluntarjoajia, 86:sta maasta. RIPE-NCC on ollut toiminnassa vuodesta 1992.. RIPE taas on vuonna 1989 perustettu avoin keskustelufoorumi koordinointia ja yleisperiaatteiden luomista varten.

Internetin yhteyskäytännöt ja yhteyskäytäntöjen tukiorganisaatio (PSO)

Internet-yhteyskäytäntöjä luodaan RFC-asiakirjojen (Requests for Comments, RFC) laadintaprosessin kautta ja ne perustuvatkin vapaaehtoisuuteen ja yksimielisyyteen. Olennainen vaatimus maailmanlaajuisesta yhteentoimivuudesta tekee kuitenkin joistain RFC-asiakirjoista sitovia teknisiä standardeja.

Yhteyskäytäntöjen tukiorganisaatio (PSO)

Yhteyskäytäntöjen tukiorganisaatio (PSO) käsittelee edellä tarkoitettuja teknisiä standardeja. Se on ICANNin puitteissa toimiva yksimielisyyteen perustuva neuvoa-antava elin. ICANN ja joukko kansainvälisiä Internetiin liittyvien standardien kehitysorganisaatioita (IETF, WWW-yhteenliittymä, ITU ja ETSI) on tehnyt asiasta yhteistyöasiakirjan (Memorandum of Understanding, MoU). Kukin edellä mainituista organisaatioista on nimennyt yhteyskäytäntöjä käsittelevään neuvostoon kaksi jäsentä. PSO on valinnut ICANNin hallintoneuvostoon kolme jäsentä.

PSO:lla on päävastuu kehittää ja suositella käytännön periaatteita yhteyskäytäntöjen parametrien määrittelemisessä. PSO:n toiminta on avointa ja siihen voivat osallistua kaikki kiinnostuneet.

Vaikka PSO:lla toistaiseksi onkin ollut melko vaatimaton rooli toiminnassa, siitä saattaisi tulla merkittävä alan maailmanlaajuisen Internet-standardeja koskevan yhteistyön foorumi. Vaikka standardien kehitysorganisaatiot ja varsinkin IETF voivat tehdä suuren osan teknisestä työstä, on tarpeen varmistaa, että käytettävissä on riittävät keinot ratkaista mahdolliset tekniset tai poliittiset erimielisyydet.

Domain-nimien rekisteröintitiedot ja tietosuoja (Whois-tietokannat)

Domain-nimen rekisteröinnin yhteydessä domain-nimen haltijan on toimitettava itsestään tiettyjä yksilöiviä tietoja. Yleisesti saatavilla olevaa osaa näistä tiedoista kutsutaan Whois-tiedoiksi käytettävän järjestelmän mukaan. Tietoja tarvitaan pääasiassa teknisiin tarkoituksiin varsinkin silloin, kun domain-nimien tulkinnassa on ongelmia, mutta myös keinona tarkastaa rekisteröityneen tahon antamat tiedot.

Lisäksi on esitetty, että kaupallisten toimijoiden tunnistamisen luotettavuuden parantamiseksi yrityksen tai vastaavan tahon rekisteröintitietojen lisäksi olisi toimitettava myös verotustunnus tai muita vastaavia tietoja. Näitäkin tietoja tulisi voida hakea kyselypohjaisesti osana rekisteröintitietoja. [35]

[35] . Tällaisen hakumahdollisuuden tulisi kuitenkin koskea vain domain-nimiä ja avainsanoja, ei yksityishenkilöiden nimiä.

Tällä hetkellä näihin erityisiin Whois-tietokantoihin liittyy seuraavanlaisia ongelmia:

- Selkeys: virheellisen tai vanhentuneen tiedon poistaminen.

- Johdonmukaisuus: NSI:n yhteisrekisterijärjestelmän käyttöönoton jälkeen alkuperäiset Whois-järjestelmän gTLD-tiedot ovat hajallaan useiden rekisterinpitäjien hallussa. Puutetta ollaan korjaamassa teknisin toimenpitein. Lisäksi Whois-järjestelmän gTLD- ja ccTLD-tiedot eivät vielä ole johdonmukaisesti saatavilla.

- Käyttötarkoitus: Whois-tiedot ovat yleisesti saatavilla, mutta niitä ei saisi käyttää luvattomiin tarkoituksiin. Nämä luvattomat käyttötarkoitukset on vielä määriteltävä varsinkin tietosuojalainsäädännön kannalta. Asiaa selvitellään parhaillaan.

Kaikkien ICANNin valtuuttamien .com-, .net ja .org-rekisterinpitäjien on nykyisellään tarjottava rekisteritietojen hakumahdollisuutta. Rekisteröidyn nimen ja rekisterinpitäjää koskevien tietojen lisäksi saatavilla olevia tietoja ovat rekisteröityneen tahon nimi, postiosoite ja yhteystiedot (sähköposti, puhelinnumero ja faksinumero) sekä aluetunnuksen alapuolisia tunnuksia koskevat tekniset ja hallinnolliset yhteystiedot. Valtuutettujen rekisterinpitäjien on lisäksi ilmoitettava asiakkailleen, mihin tarkoituksiin näitä tietoja kerätään ja millaisia rajoituksia henkilötietojen käsittelylle ja käytölle on asetettu. ICANN ilmoittaa rekisterinpitäjille näiden keräämien tietojen sallituista käyttötarkoituksista ja käyttöehdoista. [36] Rekisterinpitäjien on myös estettävä yhteisrekisterijärjestelmän käyttö ei-toivottujen kaupallisten sähköpostiviestien (ns. roskapostin) lähettämiseen estämällä laajat, automatisoidut ja toistuvat haut, joiden tarkoituksena on koota asiakastietoa profilointitarkoituksiin.

[36] . Lisäksi WIPOn raportissa esitettiin, että rekisteröintisopimuksiin olisi sisällytettävä kohta, jonka mukaan väärien tai puutteellisten tietojen antaminen tulkitaan sopimusrikkomukseksi ja johtaa kyseisen domain-nimen lakkauttamiseen. Tämä suositus on sisällytetty rekisterinpitäjien valtuutussopimukseen.

Komission on tarkoitus seurata ICANNin valtuutussopimusten sekä rekisteriperiaatteiden ja -sopimusten soveltamista ja selvittää, täyttyvätkö direktiivien 95/46/EY ja 97/66/EY sekä tulevan sähköistä kauppaa koskevan direktiivin asiaan liittyvät vaatimukset.

Internetin tekninen perusta: verkkorakenne ja Internet-liikenteen reitittäminen

Euroopan Internet-liikenteen epäsuhtaan löytyy monia syitä, jotka johtuvat Internetin alkuperäisestä rakenteesta, eroista sisällön alkuperässä ja taloudellisista tekijöistä, jollainen on esimerkiksi vielä toistaiseksi vallitseva puute kilpailukykyisesti hinnoitellusta siirtokapasiteetista Euroopan Internet-liikenteessä.

Rakenne:

Internetin alkukehitys suurimmassa osassa maailmaa perustui yhteyksien luomiseen kansallisten verkkojen ja Yhdysvalloissa sijainneen Internetin välille. Tämän vuoksi kunkin jäsenvaltion ja Yhdysvaltojen välisten runkoyhteyksien siirtokapasiteetti on monta kertaa suurempi kuin jäsenvaltioiden välisten yhteyksien. Vastaava tilanne muualla maailmassa on ilmeisesti vieläkin epäsuhtaisempi. Tämän tilanteen seurauksena suuri osa eurooppalaisesta Internet-liikenteestä reititetään Yhdysvaltojen kautta. Puhumattakaan tilanteen taloudellisista vaikutuksista tämä merkitsee sitä, että monenlainen eurooppalainen viestintä, muun muassa kaupallisesti merkittävän tiedon siirto, riippuu jatkuvasti näiden Atlantin yli kulkevien yhteyksien tietoturvasta ja luotettavuudesta.

Sisältö:

Tällä hetkellä useimmat www-sivut ovat englanninkielisiä ja sijaitsevat Yhdysvaltalaisilla palvelimilla. Sadasta suosituimmasta www-sivustosta 94 sijaitsee fyysisesti Yhdysvalloissa. Toistaiseksi sähköisen kaupankäyntiin käytetyistä tietoturvan kannalta suojatuista Internet-palveluista vieläkin suurempi osa sijaitsee Yhdysvalloissa. Tähän epätasapainoon olisi puututtava pikaisesti. Muussa tapauksessa Internetiä hallitsee jatkossakin sekä kielellisesti että kulttuurisesti Yhdysvaltoihin painottuva sisältö ja merkittävä osa sähköisen kaupankäynnin Euroopassa tuomasta talouskasvusta johtuu käytännössä pelkästään siitä, että tavaroita ja palveluja tuodaan Yhdysvalloista. Lisäksi Internetin aiheuttama nykyisten palvelujen muuttuminen ja uusien kaupallisten tuotteiden synty vaikuttaa EU:n arvonlisäverojärjestelmään. Komissio antaa piakkoin asiaan liittyvän ehdotuksen.

Taloudelliset tekijät:

Näiden merkittävien nykyisen Internetin epäsuhtaan johtaneiden syiden lisäksi taloudelliset tekijät Euroopassa pahentavat tilannetta eurooppalaisten yritysten ja käyttäjien etujen vastaisesti. Koska suuri osa Euroopan sisäisestä Internet-liikenteestä kulkee Yhdysvaltojen kautta, eurooppalaisten ja amerikkalaisten Internet-palveluntarjoajien väliset kaupalliset suhteet eivät ole tasapuolisia. Esimerkiksi harvat, jos mitkään, Yhdysvaltalaiset Internet-palveluntarjoajat hyväksyvät liikennettä Euroopasta vastavuoroisuusperiaatteella ja käytännössä Euroopasta tulevasta liikenteestä peritään erillistä maksua, jotta se voi kiertää Yhdysvalloissa sijaitsevien yhteyspisteiden kautta, kun taas suuret yhdysvaltalaiset Internet-palveluntarjoajat välittävät toistensa liikennettä maksutta vastavuoroisuusperiaatteella.

Lisäksi vain muutamat yhdysvaltalaiset Internetin runkoverkko-operaattorit käyvät kauppaa eurooppalaisten Internet-palveluntarjoajien kanssa, jolloin näiden on asioitava yhdysvaltalaisten Internet-palveluntarjoajien kanssa yhdysvaltalaisen Internet-sisällön tähänastisen valta-aseman vuoksi. Muutamat suuret yhdysvaltalaiset Internet-palveluntarjoajat toimivat aktiivisesti myös Euroopan markkinoilla. Toistaiseksi ei ole selvillä, kohdellaanko niiden Internet-liikenteen välitysmaksuja samoin kuin eurooppalaisomisteisten Internet-palveluntarjoajien liikennettä, vain sovelletaanko niiden Euroopan-toimintoihin samoja parempia yhteenliittämis- ja vastavuoroisuusjärjestelyjä kuin niiden toimintaan Yhdysvalloissa. Asianomaisten komission yksiköiden on tarkoitus tutkia asiaa. Lisäksi rajat ylittävän Internet-liikenteen taakkana EU:ssa ovat suhteettoman korkeat kansainväliset kiinteiden yhteyksien hinnat, joita vielä vaihtelevassa määrin peritään kaikkialla EU:ssa huolimatta telealan vapauttamisesta ja lisääntyneestä kilpailusta.

Kapasiteetti

Telealan vapauttamisesta aletaan vähitellen saada rohkaisevia tuloksia kapasiteetin saatavuuden parantuessa ja yhteyshintojen laskiessa. Tilaajayhteyksien eriytettyä tarjontaa koskevalta tulevalta suositukselta odotetaan huomattavia vaikutuksia. Tähän kuluu kuitenkin jonkin verran aikaa, ja komissio seuraakin jatkuvasti tilannetta mahdollisia lisätoimia silmällä pitäen.

Monissa osissa unionia rajat ylittävään viestintään on vielä tarjolla liian vähän siirtokapasiteettia, mikä edelleen lisää jo nykyisellään suuria paineita reitittää eurooppalaista Internet-liikennettä Yhdysvalloissa sijaitsevien yhteyspisteiden kautta. Tästä syystä eurooppalaisen Internet-liikenteen reitittäjien ja EU:sta käsin toimivien Internet-palveluntarjoajien on ollut pakko tehdä epäkiitollinen valinta, maksavatko ne korkeaa hintaa riittämättömästä rajat ylittävästä siirtokapasiteetista unionissa vai maksavatko ne mieluummin (kahdesti) Atlantin ylittävistä yhteyksistä ja lisäksi yhdysvaltalaisille Internet-palveluntarjoajille liikenteen välittämisestä Yhdysvalloissa. Tämä tilanne vääristää huomattavasti Internetiin liittyvien palvelujen maailmanlaajuisia markkinoita. Lisäksi se haittaa eurooppalaisten Internet-palveluntarjoajien, alan muiden yritysten ja niiden palveluja kaupallisiin tarkoituksiin, esimerkiksi kansainväliseen sähköiseen kaupankäyntiin, käyttävien asiakkaiden kansainvälistä kilpailukykyä. On sanomattakin selvää, että vastaavat ongelmat koskevat todennäköisesti myös unionin jäsenyyttä hakeneita maita ja Välimeren alueen maita. Komissio selvittää parhaillaan syitä rajat ylittävien kiinteiden yhteyksien korkeisiin hintoihin, ja harkitsee lisätoimenpiteitä, ellei tilanne parane.

Sanasto

CORE Council of Registrars. Rekisterinpitäjien neuvosto. IAHC:n raportilla perustettu voittoa tavoittelematon yhteisrekisteri. Tällä hetkellä (syyskuu 1999) jäsenenä 55 yritystä.

ccTLD Country code Top Level Domain. Maatunnuksen mukainen maantieteellinen aluetunnus. (Maatunnuksena käytetään ISO 3166 -standardin mukaista, maille ja maantieteellisille kokonaisuuksille asetettua kaksikirjaimista koodia).

Cybersquatting Spekulatiivinen toisten omistamien tavaramerkkien rekisteröinti DNS-nimijärjestelmässä jälleenmyyntitarkoituksessa.

Delegointi ICANN/IANAn suorittama, DNS-järjestelmän juurihakemiston mukaisen aluetunnuksen hallinnointioikeuksien siirtäminen jollekin muulle taholle.

Designation Nimeäminen. Kyseessä oleva hallitus tai viranomainen nimeää delegoinnin vastaanottajan eli delegaatin, joka näin tunnustetaan päteväksi luomaan rekisteriorganisaatio ja -tietokanta.

DNS Domain Name System. Internetin nimijärjestelmä, jonka mukaisesti yksittäisten tietokoneiden IP-osoitteet liitetään nimijärjestelmän osoitteisiin ja päinvastoin.

GAC Governmental Advisory Committee. ICANNin alainen neuvoa-antava komitea.

gTLD Generic Top Level Domain (esim. .com, .org, .int). Osoitteen omistavan organisaation toiminnan luonteen mukaisesti määräytyvä yleinen aluetunnus.

IAHC International Ad Hoc Committee. Internetin käyttäjistä muodostuvan ISOC-järjestön asettama kansainvälinen komitea.

IANA Internet Assigned Numbers Authority. Yhdysvaltalainen valtion rahoittama viranomainen, joka toimii Internetiin liittyvien nimien ja osoitteiden keskusrekisterinä sekä hallinnoi juuripalvelimia ja yleisiä aluetunnuksia. (ICANNin edeltäjä).

ICANN Internet Corporation for Assigned Names and Numbers. Internetin nimi- ja osoitejärjestelmää hallinnoiva voittoa tavoittelematon organisaatio. (IANAn seuraaja.)

IETF Internet Engineering Task Force. Internetin standardointiehdotuksia laativa avoin yhteistyö- ja koordinointielin.

InterNIC InterNIC on keskitetty verkkotietokeskusratkaisu, jonka kehittivät useat yritykset, muun muassa NSI, yhteistyössä Yhdysvaltain hallituksen kanssa. Äskettäin Yhdysvaltain hallituksen kanssa tekemänsä sopimuksen perusteella NSI on luopumassa sanan "InterNIC" käytöstä tuotteissaan ja palveluissaan. InterNIC on Yhdysvaltain kauppaministeriön rekisteröity tavaramerkki.

ISO International Standards Organisation. Genevessä sijaitseva kansainvälinen standardisointijärjestö.

ISOC Internet Society. Internetin kehitystä ja käyttöä edistämään perustettu voittoa tavoittelematon organisaatio.

NSI Network Solutions Incorporated. Aiemmin SAIC-yrityksen (Science Applications Investment Corporation) tytäryhtiö, jonka äskettäin osti VeriSign Inc.-yritys.

RFC Request for Comments. IETF:n laatimasta Internetin standardiehdotuksesta alunperin käytetty nimitys. Käytännössä on kuitenkin niin, että kun tietystä standardiehdotuksesta on päästy yksimielisyyteen ja se on saavuttanut lopullisen muotonsa, se dokumentoidaan edelleen RFC-tunnuksella.

Warehousing Spekulatiivinen toimintatapa, jossa rekisteröidään suuria määriä sanoja tai nimiä ei niinkään nykykäyttöä varten vaan jälleenmyyntitarkoituksessa voittoa tavoitellen.

Whois: Viittaa tietyntyyppisiin tietokantoihin tehtävissä hauissa noudatettavaan hakukäytäntöön. InterNIC, RIPE ja monet muut organisaatiot tarjoavat Whois-käyttöliittymää saatavilla oleviin tietoihinsa. Pääsyä näihin tietokantoihin tarjotaan kuitenkin entistä useammin www-käyttöliittymän kautta, joten käsitteellä tarkoitetaan yhä useammin liityntätapaa ja haettavia tietoja pikemminkin kuin verkossa käytettävää teknistä hakukäytäntöä.