EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 22.6.2022 COM(2022) 305 final 2022/0196(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä ja asetuksen (EU) 2021/2115 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) {SEC(2022) 257 final} - {SWD(2022) 169 final} - {SWD(2022) 170 final} - {SWD(2022) 171 final}



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Torjunta-aineet ovat yhden tai useamman formuloidun tehoaineen ja apuaineen seoksia, joita käytetään yleisesti suojaamaan kasveja. Ne torjuvat, tekevät haitattomaksi tai tuhoavat haitallisia organismeja. Niitä käytetään pääasiassa maataloudessa mutta myös metsätaloudessa ja viherkaupunkialueilla sekä liikenneverkoissa, kuten maanteillä ja rautateillä. Torjunta-aineilla voi olla haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen, joten niitä säännellään tiukasti EU:n tasolla. Tässä asetuksessa termillä ’torjunta-aine’ tarkoitetaan samaa kuin termillä ’kasvinsuojeluaine’. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direktiivi hyväksyttiin vuonna 2009 osana torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian seurantatoimia. Jäsenvaltioiden oli pantava täytäntöön kansalliset säännökset, joilla torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, 26 päivään marraskuuta 2011 mennessä. Komissio katsoi, että torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevasta direktiivistä oli aiheellista tehdä arviointi, jossa myös tarkasteltiin jäsenvaltioissa todettuja ongelmia sen täytäntöönpanossa, noudattamisen valvonnassa ja soveltamisessa. Arviointi suoritettiin yhtenä prosessina, johon sisältyivät sekä arviointi että vaikutustenarviointi. Komissio toivoi voivansa käyttää arviointia apuna uudessa lainsäädäntöehdotuksessa, jolla tarkistetaan torjunta-aineiden estävää käyttöä koskevaa direktiiviä vuoden 2022 ensimmäiseen neljännekseen mennessä, kuten Pellolta pöytään -strategiassa todetaan. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanossa, soveltamisessa ja noudattamisen valvonnassa on tällä hetkellä heikkouksia. Nämä heikkoudet ovat tulleet esiin komission tarkastuksissa ja tiedonhankintamatkoilla jäsenvaltioihin sekä täytäntöönpanokertomuksissa, joita ovat laatineet i)komissio; ii)Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu (tutkimus torjunta-aineidenkestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanosta); ja iii)Euroopan tilintarkastustuomioistuin (kasvinsuojeluaineita koskeva hiljattainen kertomus). Lisäksi torjunta-aineiden käyttö aiheuttaa yhä suurempaa yhteiskunnallista huolta, mikä näkyy asiaa koskevissa monissa vetoomuksissa, kahdessa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ja Euroopan parlamentin kysymyksissä. Palautteessa, joka saatiin komission arvioinnin etenemissuunnitelmaa ja alustavaa vaikutustenarviointia koskevassa julkisessa kuulemisessa, tuotiin esiin vakavia puutteita torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanossa joissakin jäsenvaltioissa. Palautteessa myös kehotettiin komissiota ottamaan käyttöön tiukempia sääntöjä, esimerkiksi EU:n tasoinen asetus, jolla parannettaisiin yhdenmukaisuutta ja otettaisiin käyttöön vaikuttavampaa politiikkaa yksittäisissä jäsenvaltioissa. Torjunta-aineiden käyttöä koskevien kansallisten politiikkojen yhdenmukaistamisella voitaisiin parantaa sisämarkkinoiden toimintaa ja vähentää kaupan vääristymistä jäsenvaltioiden välillä. Sellaisen turvallisen, kestävän, oikeudenmukaisen, ilmaston kannalta vastuullisen ja kohtuuhintaisen elintarviketuotannon saavuttaminen, jossa noudatetaan kestävyysperiaatteita, kunnioitetaan ympäristöä, suojellaan biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ja varmistetaan samalla elintarviketurva, aiheuttaa merkittävää huolta kansalaisille, ja se on yksi niistä 49 ehdotuksesta, jotka sisältyvät 9. toukokuuta 2022 julkaistuun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraporttiin. Kansalaiset pyytävät myös unionia suojelemaan ja ennallistamaan luonnon monimuotoisuutta, maisemaa ja valtameriä sekä poistamaan saastumista sekä toteuttamaan päättäväisiä toimenpiteitä ekologisemman ja ilmastoystävällisemmän maatalouden edistämiseksi ja takaamiseksi. Osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa komission Pellolta pöytään -strategiassa tuodaan esiin tarve siirtyä oikeudenmukaiseen, terveelliseen ja ympäristöystävälliseen elintarvikejärjestelmään. Pellolta pöytään -strategiassa korostetaan myös, että on tärkeää parantaa viljelijöiden (jotka ovat avainasemassa tämän siirtymän hallinnassa) asemaa arvoketjussa. Siinä ehdotetaan kahta erityistavoitetta kemiallisten torjunta-aineiden ja vaarallisempien torjunta-aineiden käytön – ja niistä aiheutuvien riskien – vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä. Alaa koskeva EU:n sääntely on ratkaisevan tärkeää, jotta saavutetaan Pellolta pöytään -strategiassa asetetut tavoitteet, ja sääntelyä olisi sen vuoksi vahvistettava. Kuten ehdotukseen liittyvässä vaikutustenarvioinnissa ja sitä tukevassa arvioinnissa selitetään, ehdotuksella on seuraavat neljä tavoitetta: ●Ensimmäisenä tavoitteena on i)vähentää kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvaa riskiä, etenkin niiden, jotka sisältävät vaarallisempia tehoaineita; ii)lisätä integroidun torjunnan käyttöä ja valvontaa; ja iii)lisätä vähemmän vaarallisten ja kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisten keinojen käyttöä tuhoojien torjunnassa. ●Toisena tavoitteena on parantaa seurantatietojen saatavuutta esimerkiksi seuraavista: i)torjunta-aineiden levittäminen ja käyttö ja niistä aiheutuvat riskit; ja

ii)terveyteen ja ympäristöön liittyvä seuranta. Näin varmistetaan parempi kehys, jotta voidaan mitata edistymistä. ●Kolmantena tavoitteena on parantaa säännösten täytäntöönpanoa, soveltamista ja noudattamisen valvontaa kaikissa jäsenvaltioissa politiikan tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantamiseksi. ●Neljäntenä tavoitteena on edistää uutta teknologiaa, kuten täsmäviljelyä, jossa hyödynnetään avaruusdataa ja -palveluja (mukaan lukien geopaikannusmenetelmät), jotta voitaisiin vähentää torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin tuoreessa arvioinnissa vahvistettiin sen soveltamisessa, täytäntöönpanossa ja noudattamisen valvonnassa todetut pitkäaikaiset vaikeudet. Nämä vaikeudet huomioon ottaen tällä kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevalla asetusehdotuksella on tarkoitus i)torjunta-aineiden korvata kestävää käyttöä koskeva direktiivi torjunta-aineiden käytön sääntelyssä; ja ii)linjata tavoitteita enemmän Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden mukaisiksi. Ehdotuksen tavoitteena on vähentää torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia i)saavuttamalla torjunta-aineiden vähentämistä koskevat tavoitteet, jotka sisältyvät Pellolta pöytään -strategiaan; ja ii)edistämällä integroidun torjunnan ja kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisten keinojen käyttöä. Asetus on asianmukainen, koska sillä pystytään sekä varmistamaan Pellolta pöytään -strategian tavoitetason saavuttaminen että korjaamaan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanossa todetut ongelmat tarjoamalla selkeät ja yhdenmukaiset säännöt. ●Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Ehdotus vastaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitetta, jonka mukaan kaikella EU:n politiikalla on edistettävä Euroopan luonnonpääoman säilyttämistä ja ennallistamista. Se on johdonmukainen myös seuraavien tavoitteiden kanssa: i)kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentäminen; ja ii)vaarallisempien torjunta-aineiden käytön vähentäminen. Nämä tavoitteet esitetään seuraavissa asiakirjoissa: i)Pellolta pöytään -strategia; ii)biodiversiteettistrategia; iii)saasteettomuuteen tähtäävä toimintasuunnitelma; ja iv)maaperästrategia. Tämä tavoite on johdonmukainen myös pölyttäjiä koskevan EU:n aloitteen, kestävyyttä edistävän EU:n kemikaalistrategian ja työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen 2021–2027 tavoitteiden kanssa.

Lisäksi ehdotus vastaa Euroopan komission tavoitteita, joiden mukaan luonnonmukaiseen viljelyyn käytettävän EU:n maatalousmaan osuuden on oltava vähintään 25 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja luonnonmukaisen vesiviljelyn lisäännyttävä merkittävästi. Ehdotuksella täydennetään myös muita tämänhetkisiä aloitteita. Esimerkiksi maatalouden panos- ja tuotostilastoista annettu asetus xxx/xxx [lisätään viittaus hyväksyttävään säädökseen] antaa komissiolle mahdollisuuden julkaista lisätietoja torjunta-aineiden myynnistä ja käytöstä yksittäisten tehoaineiden mukaan jaoteltuna. Osana Pellolta pöytään -toimintasuunnitelmaa komissio on laatinut neljä asetusluonnosta, jotka koskevat mikro-organismeihin kuuluvien tehoaineiden ja niitä sisältävien kasvinsuojeluaineiden tietovaatimuksia, hyväksymisperusteita ja arviointiperiaatteita. Tavoitteena on helpottaa kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisten tuotteiden pääsyä markkinoille. Nämä tekstit hyväksytään ja niitä aletaan soveltaa syksyllä 2022. Tavoitteena on tarjota viljelijöille keinoja korvata kemialliset kasvinsuojeluaineet. Kun biologisten kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattaminen helpottuu, viljelijöillä – myös luonnonmukaisesti viljeltyjä viljelykasveja tuottavilla viljelijöillä – on useampia vaihtoehtoja kestävää kasvinsuojelua varten. Ehdotus on merkityksellinen myös EU:n syrjäisimmille alueille, jotka luetellaan Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 349 artiklassa ja jotka sijaitsevat Atlantilla, Karibialla ja Intian valtamerellä. Pysyvien rajoitteiden – kuten etäisyys EU:n mantereesta, saaristoasema, riippuvuus harvoista tuotteista ja merkittävä alttius ilmastonmuutokselle – vuoksi niillä on oikeus erityistoimenpiteisiin sosioekonomisen kehityksensä tukemiseksi. Erityishuomiota olisi kiinnitettävä syrjäisimpien alueiden ekosysteemien suojeluun ja ennallistamiseen niiden poikkeuksellisen runsaan biologisen monimuotoisuuden vuoksi, kuten myös vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa todetaan. ●Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Yhteinen maatalouspolitiikka (YMP) Uudessa YMP:ssä (joka on määrä panna täytäntöön 1 päivästä tammikuuta 2023) jäsenvaltioita autetaan i) rahoittamaan toimia Pellolta pöytään -strategian torjunta-aineiden vähentämistä koskevien tavoitteiden mukaisesti; ja ii) edistämään kestäviä viljelykäytäntöjä. Voimassa olevan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin asiaa koskevat osatekijät sisältyvät jo YMP:n ehdollisuusjärjestelmään. Uuteen YMP:hen sisältyy myös erilaisia välineitä täsmäviljelyn edistämiseksi. Jäsenvaltiot voivat käyttää ekojärjestelmiä sekä ympäristö-, ilmasto- ja muita hoitositoumuksia täsmäviljelykäytäntöjen täytäntöönpanon tukemiseksi. Lisäksi YMP:hen sisältyy mahdollisuus rahoittaa investointeja esimerkiksi koneisiin ja laitteisiin, riskinhallintavälineisiin sekä teknistä tietoa lisäävään tukeen, kuten koulutukseen, neuvontaan, yhteistyöhön ja tiedonvaihtoon. Jäsenvaltioiden on tarjottava viljelijöille YMP:n maatilojen neuvontapalvelujen avulla neuvoja torjunta-aineiden kestävästä käytöstä, innovoinnista, digitaaliteknologiasta, torjunta-aineille altistumisen vähentämisestä ja kestävästä ravinnehuollosta. Tuella, yhteistyöllä ja maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevalla eurooppalaisella innovaatiokumppanuudella voidaan vahvistaa valmiuksien parantamista, jotta viljelijät voivat ottaa käyttöön digitaaliteknologiaa. Lisäksi jäsenvaltioiden on selitettävä YMP:n strategiasuunnitelmissaan, miten ne aikovat käyttää YMP:n välineitä tarpeiden ja tavoitteiden täyttämiseksi. Ympäristö- ja kemikaalipolitiikka Ehdotus liittyy useaan ympäristöalan politiikkaan ja säädökseen, esimerkiksi seuraaviin: i)suunnitellut luonnon ennallistamista koskevat tavoitteet; ii)pölyttäjiä koskeva aloite, jolla puututaan pölyttäjien vähenemiseen EU:ssa ja edistetään globaaleja suojelutoimia; iii)luettelot pilaavista aineista ja sääntelyvaatimuksista ympäristönlaatunormi-, pohjavesi- ja juomavesidirektiivissä. Ehdotus on keskeisellä sijalla, jotta voidaan saavuttaa EU:n vesilainsäädännössä, muun muassa vesipuitedirektiivissä, asetetut tavoitteet. Se liittyy myös luonto- ja lintudirektiivien luonnonsuojeluvaatimuksiin. EU:n työterveys- ja työturvallisuuspolitiikka Ehdotuksella täydennetään EU:n työterveys- ja työturvallisuussäännöstön asiaa koskevia säännöksiä, erityisesti puitedirektiiviä 89/391/ETY, direktiiviä 98/24/EY, direktiiviä 2004/37/EY, direktiiviä 2009/104/EY ja direktiiviä 89/656/ETY. Siinä noudatetaan työterveyttä ja -turvallisuutta koskevaa EU:n strategiakehystä 2021–2027, jossa kiinnitetään erityistä huomiota tarpeeseen vahvistaa koulutusta, jotta voidaan lisätä viljelijöiden taitoja ja tietoisuutta maatilojen terveys- ja turvallisuussäännöistä, mukaan lukien kemiallisten aineiden, erityisesti kasvinsuojeluaineiden, turvallinen käyttö. Kestävää unionin elintarvikejärjestelmää koskeva aloite Tällä ehdotuksella täydennetään kestävän elintarvikejärjestelmän puitteita koskevaa suunniteltua lainsäädäntöaloitetta, jonka tavoitteena on edistää EU:n ja jäsenvaltioiden politiikan johdonmukaisuutta, ottaa kestävyys huomioon kaikessa elintarvikkeisiin liittyvässä politiikassa ja vahvistaa unionin elintarvikejärjestelmän häiriönsietokykyä. Suunniteltu aloite perustuu horisontaaliseen lähestymistapaan, jossa otetaan käyttöön kestävyyteen liittyviä tavoitteita, yhteisiä määritelmiä ja yleisiä periaatteita sekä vaatimuksia kestävää unionin elintarvikejärjestelmää varten ja otetaan samalla huomioon kaikkien elintarvikejärjestelmän toimijoiden vastuualueet. Yhdistettyinä elintarvikkeiden kestävyyssuoritusta koskeviin merkintöihin sekä kohdennettuihin kannustimiin puitteet antavat toimijoille mahdollisuuden hyötyä kestävistä käytännöistä, ja niillä varmistetaan, että EU:n markkinoilla olevista elintarvikkeista ja elintarvikkeisiin liittyvästä toiminnasta tulee kestävää asteittain. Tämän asetuksen säännökset toimivat erityissäännöksinä suunnitellussa aloitteessa esitettäviin vaatimuksiin nähden siten, että tämän asetuksen säännöksiin sisältyy tarkempia säännöksiä, joilla on sama tavoite, luonne ja vaikutus kuin suunnitellussa aloitteessa vahvistettavilla säännöksillä. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta Oikeusperusta tämän alan toimille on SEUT-sopimuksen 192 artiklan 1 kohta, jolla annetaan Euroopan unionille valtuudet toteuttaa toimia, joilla säilytetään, suojellaan ja parannetaan ympäristön laatua ja suojellaan ihmisten terveyttä. EU:n toimet alalla ovat perusteltuja kyseessä olevien ympäristö- ja kansanterveysnäkökohtien vuoksi. •Toissijaisuusperiaate Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevalla direktiivillä luotiin puitteet torjunta-aineiden kestävän käytön saavuttamiselle. Koska jäsenvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ovat jatkuvasti epäjohdonmukaisia ja direktiivin täytäntöönpano on vaihtelevaa/puutteellista (kuten tähän ehdotukseen liitetyssä arvioinnissa todetaan), seurauksena on, että terveyden ja ympäristön suojelun taso vaihtelee. Tämä johtaa myös siihen, että torjunta-aineiden pääasiallisiin käyttäjiin sovelletaan erilaisia ehtoja, mikä on vastoin perussopimuksia. Torjunta-aineiden käytöstä biologiselle monimuotoisuudelle ja ekosysteemeille aiheutuva uhka ylittää valtioiden rajat ja edellyttää tiukkoja toimia EU:n tasolla. Eri jäsenvaltioissa vaihtelevan tasoisina toteutetut toimet haittaavat tasapuolisia toimintaedellytyksiä sisämarkkinoilla.

Koordinoiduilla EU:n toimilla voidaan täydentää ja vahvistaa tehokkaasti torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevia kansallisia ja paikallisia toimia. EU:lla on myös käytössään maatalous- ja elintarvikepolitiikassa muita tärkeitä välineitä, joilla saavutetaan synergiaetuja ehdotuksessa esitettyjen toimenpiteiden kanssa. Odotettavissa on, että – yhdistettynä kannustimiin ja mahdollisiin riskinhallintatoimenpiteisiin – torjunta-aineita koskevilla tiukemmilla EU:n tason toimilla (myös liitettynä muuhun asiaan liittyvään politiikkaan, kuten YMP:hen) voidaan i)auttaa vähentämään nykyisiä eroja kansallisissa lähestymistavoissa; ja ii)edistää jatkossa yhtenäisempää lähestymistapaa. Jäsenvaltiot eivät voi yksinään asettaa näitä tavoitteita, vaan vaadittujen toimien laajuuden vuoksi nämä tavoitteet voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Yhdenmukaiset EU:n toimet ovat sen vuoksi perusteltuja ja tarpeellisia. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen seuraavien varmistamiseksi: i)asianmukainen tavoitetaso; ja ii)politiikan tehokkuuden ja vaikuttavuuden parantaminen. Tähän päästään ottamalla huomioon tähän ehdotukseen liitetyn arvioinnin tulokset. Ehdotuksessa säädetään sekä tietojen parantamisesta että torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämistä koskevien toimenpiteiden seurannan/täytäntöönpanon parantamisesta. Ehdotuksella ei vahvisteta yhdenmukaisia pakollisia tavoitteita jäsenvaltioille. Tämä johtuu siitä, että torjunta-aineiden käytön nykyinen perustaso vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä. Tavoitteiden asettamista koskevan prosessin oikeasuhteisuus on varmistettu säännöksellä, jolla mahdollistetaan jäsenvaltioiden erilaisen edistymistahdin sekä torjunta-aineiden käytön intensiteetin huomioon ottaminen •Toimintatavan valinta Saatavilla oleva näyttö torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin täytäntöönpanon puutteista jäsenvaltioissa osoittaa, että aiempi lähestymistapa, jossa yksityiskohtaiset säännöt annettiin direktiivin kansallisissa täytäntöönpanosäädöksissä, ei ole toiminut siten kuin alkuperäisessä direktiiviehdotuksessa tarkoitettiin. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin arvioinnin tulokset vahvistavat, että direktiivin täytäntöönpano, soveltaminen ja noudattamisen valvonta on ollut erilaista ja epätasaista jäsenvaltioissa. Tämän tuloksen vahvisti komission vaatimustenmukaisuuden seurantaindeksi, joka kuvataan arvioinnissa. Myös Euroopan tilintarkastustuomioistuin totesi, että integroitua torjuntaa varten tarvitaan selvemmät kriteerit ja tarkemmat vaatimukset, jotta voidaan varmistaa noudattamisen valvonta ja arvioida vaatimustenmukaisuutta. Koska tuhoojatorjuntaan liittyy niin monia monimutkaisia maatalouden muuttujia, selvien ja yhdenmukaisten sääntöjen pitäisi yksinkertaistaa vaatimustenmukaisuutta ja parantaa noudattamisen valvontaa. Politiikan johdonmukainen soveltaminen kaikissa jäsenvaltioissa saavutetaan paremmin asetuksella kuin direktiivillä. Lisäksi asetuksella helpotetaan tasapuolisten toimintaedellytysten saavuttamista torjunta-aineiden käyttäjien parissa, koska torjunta-aineiden käyttöä koskevat erilaiset säännöt eri jäsenvaltioissa saattavat saada aikaan epätervettä kilpailua ja heikentää sisämarkkinoiden asianmukaista toimintaa. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Tähän ehdotukseen liitetyssä arvioinnissa todettiin, että torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direktiivi on sisäisesti ja ulkoisesti johdonmukainen suhteessa muuhun EU:n politiikkaan ja välineisiin eikä siinä ole merkittäviä epäjohdonmukaisuuksia tai päällekkäisyyksiä. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin tavoitteet olivat – ja ovat edelleen – erittäin merkityksellisiä niiden riskien käsittelyn kannalta, joita torjunta-aineiden käytöstä aiheutuu ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin vaikutus on kuitenkin ollut vaatimaton. Komission ja muiden tahojen havaitsemat heikkoudet koskevat integroidun torjunnan täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa sekä jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien vähäistä vaikuttavuutta. Useiden jäsenvaltioiden kansallisissa toimintasuunnitelmissa ei ole asetettu määrällisiä tavoitteita tai indikaattoreita torjunta-aineiden kestävän käytön edistämiseksi tai ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun parantamiseksi. Olemassa ei myöskään ole toimivaa seurantajärjestelmää, minkä vuoksi torjunta-aineiden käytöstä on saatu vain vähän tietoa. Tämä on vaikeuttanut päätelmien tekemistä siitä, missä määrin torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevalla direktiivillä on suojeltu ihmisten terveyttä ja ympäristöä torjunta-aineiden haitallisilta vaikutuksilta. YMP:n puitteissa aiemmin käyttöön otetuilla toimenpiteillä ei kyetty kannustamaan viljelijöitä kestävämpään torjunta-aineiden käyttöön. Komission sääntelyntarkastelulautakunta antoi kielteisen lausunnon tätä ehdotusta koskevasta komission vaikutustenarviointiluonnoksesta 26 päivänä marraskuuta 2021. Vaikutustenarviointiluonnos esitettiin komission yksiköiden valmisteluasiakirjana. Sääntelyntarkastelulautakunta pyysi asiakirjan tarkistamista siten, että siinä i)esitettäisiin selvemmin aloitteesta saatavilla olevat tiedot ja näyttö; ii)analysoitaisiin tai kuvattaisiin perusteellisemmin torjunta-aineiden käyttöä ja riskien vähentämistä koskevia tavoitteita; iii)esitettäisiin selvemmin, minkälaisia täsmäviljelymenetelmiä ja kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisia vähemmän vaarallisia keinoja on saatavilla ja ovatko ne kohtuuhintaisia; ja iv)yksilöitäisiin ja analysoitaisiin paremmin aloitteen vaikutuksia ja siihen liittyviä kompromisseja ympäristön, terveyden ja talouden kannalta.

Sääntelyntarkastelulautakunta antoi 26 päivänä tammikuuta 2022 tarkistetusta vaikutustenarvioinnista (komission yksiköiden valmisteluasiakirjasta) toisen lausunnon, joka oli myönteinen varauksin. Tämän toisen lausunnon jälkeen asiakirjaa muutettiin vielä sääntelyntarkastelulautakunnan varauksien huomioon ottamiseksi siten, että asiakirjassa ●selitetään selvästi torjunta-aineiden myyntiä ja käyttöä koskevan näytön puute ja tästä näytön puutteesta aiheutuvat rajoitukset ongelman määrittelyssä, vaihtoehtojen muotoilussa ja vaikutusten analysoinnissa; ●perustellaan paremmin molempien 50 prosentin sitovien vähennystavoitteiden valinta ja se, miten ne liittyvät toisiinsa; ●täsmennetään yksittäisten jäsenvaltioiden edistymistaso, joka niiden on saavutettava, jotta ne noudattaisivat molempia näistä sitovista EU:n vähennystavoitteista, ja täsmennetään, miten tämä mitataan ja jaetaan ja miten se johtaa oikeudenmukaiseen taakanjakoon; ●selvennetään rinnakkaisaloitteita, jotka sisältyvät vaikutustenarvioinnin perustasoon; ja ●asetetaan uskottavampi perusta ja aikataulu aloitteen tulevalle arvioinnille. Lopullinen vaikutustenarviointi laadittiin komission yksiköiden valmisteluasiakirjana, ja sitä on tarkistettu sääntelyntarkastelulautakunnan lausuntojen, huomautusten ja parannusehdotusten mukaisesti. •Sidosryhmien kuuleminen Ehdotusta koskeva yhdistetty arvioinnin etenemissuunnitelma ja alustava vaikutustenarviointi julkaistiin ja asetettiin saataville palautetta varten 29 päivän toukokuuta ja 7 päivän elokuuta 2020 välisenä aikana. Vastauksia saatiin yhteensä 360. Julkinen kuuleminen järjestettiin 18 päivän tammikuuta ja 12 päivän huhtikuuta 2021 välisenä aikana, ja siihen saatiin yhteensä 1 699 vastausta. Saatu palaute edusti monenlaisia näkemyksiä, kuten esitetään tiivistelmäraportissa, jossa tehdään yhteenveto sidosryhmien kuulemisesta (tiivistelmäraportti on liitteenä tähän ehdotukseen liitetyssä vaikutustenarvioinnissa). Torjunta-aineiden ammattikäyttäjät korostivat tarvetta suojella satoa ja viljelykasvien laatua. Jotkin sidosryhmät korostivat tarvetta edistää integroitua torjuntaa, lisätä kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisten keinojen saatavuutta ja arvioida paremmin kemiallisten torjunta-aineiden käytön terveys- ja ympäristövaikutuksia. Komissio järjesti aloitetta koskevia sidosryhmien etätapahtumia 19 päivänä tammikuuta, 25 päivänä kesäkuuta ja 5 päivänä lokakuuta 2021. Näissä sidosryhmätapahtumissa tuli esiin useita seikkoja, muun muassa seuraavia: i)torjunta-aineiden käyttäjien huoli siitä, että markkinoilla on mahdollisesti saatavilla harvempia torjunta-aineita; ii)YMP:stä saatava vähäinen taloudellinen tuki integroitua torjuntaa varten; iii)tarve suojella viljelijöiden tuloja; iv)uuden teknologian aseman edistäminen; v)ihmisten terveyden ja ympäristön suojeleminen; ja vi)torjunta-aineiden lentolevityskiellon jatkaminen. Useimmat kansalaisjärjestöt korostivat, että on tärkeää saavuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman päämäärät ja niihin liittyvät tavoitteet. Eräs sidosryhmätapahtumissa esiin nostettu aihe oli tarve parantaa kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpanoa. Lisäksi toteutettiin kohdennettuja kyselyjä, seminaareja ja tapaustutkimuksia: i)komission teettämä ulkopuolinen tutkimus arvioinnin ja vaikutustenarvioinnin tueksi; ja ii)täydentävä ennakointitutkimus torjunta-aineiden kestävään käyttöön liittyvistä tulevista skenaarioista. Sidosryhmien kuulemista koskevia tarkempia tietoja löytyy komission verkkosivustolta ja paremman sääntelyn portaalista. Kuulemisiin osallistuneita ja näkemyksiään esittäneitä sidosryhmiä olivat muun muassa seuraavat: i)torjunta-aineita käyttävät viljelijät ja urakoitsijat;

ii)torjunta-aineiden muut kuin maatalouskäyttäjät; iii)terveys- ja ympäristöalan kansalaisjärjestöt; iv)teollisuutta ja talouden toimijoita edustavat ammatilliset järjestöt asiaan liittyvillä aloilla (esim. mehiläishoitajat, kemianteollisuus ja torjunta-aineiden levitysvälineisiin ja siemeniin liittyvän toiminnan harjoittajat); v)kuluttajajärjestöt; vi)työmarkkinaosapuolet (työnantaja- ja työntekijäjärjestöt); vii)suuri yleisö; viii)kansalliset ja alueelliset toimivaltaiset viranomaiset EU:ssa ja EU:n ulkopuolella; ja ix)tieteelliset asiantuntijat. Eri toimia koskevat vastaukset osoittivat, että sidosryhmien näkemykset jakautuivat suurelta osin kahteen laajaan ryhmään. Ensimmäinen ryhmä katsoi, että torjunta-aineiden käyttöä olisi vähennettävä riskin vähentämistä koskevan tavoitteen mukaisesti tavalla, joka toimii kasvinsuojeluaineiden käyttäjien kannalta. Toinen ryhmä katsoi, että torjunta-aineiden käyttöä olisi vähennettävä merkittävästi tai se olisi jopa lopettava kokonaan. Ehdotus on laadittu oikeasuhteisesti ja realistisesti mutta silti kunnianhimoisesti, jotta sillä voidaan puuttua yhteiskunnassa esiintyvään huoleen, joka liittyy torjunta-aineiden käyttöön ja niistä aiheutuviin riskeihin. Tällä lähestymistavalla i)mahdollistetaan edelleen torjunta-aineiden turvallinen käyttö, kun se on tarpeen ja asianmukaista; ja ii)edistetään vaihtoehtoisia tuhoojatorjuntamenetelmiä koskevia koulutus- ja neuvontajärjestelmiä ja integroidun torjunnan parempaa täytäntöönpanoa. Kuten vaikutustenarvioinnissa todetaan, joitakin toimintavaihtoehtoja hylättiin sidosryhmien palautteen perusteella. Myös valittujen toimintavaihtoehtojen tavoitetasossa otettiin huomioon sidosryhmiltä saatu palaute. •Eurooppalaiset kansalaisaloitteet Kahdessa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa käsitellään torjunta-aineiden käyttöä ja vaaditaan kunnianhimoisia vähennystavoitteita. Onnistuneessa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa ” Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta ” kehotettiin sen kolmannen tavoitteen mukaisesti komissiota asettamaan EU:n laajuiset pakolliset tavoitteet torjunta-aineiden käytön vähentämiselle tähtäimenä torjunta-ainevapaa tulevaisuus. Komissio totesi 12. joulukuuta 2017 hyväksytyssä vastauksessaan arvioivansa uudelleen tarvetta EU:n laajuisiin torjunta-aineita koskeviin pakollisiin tavoitteisiin. Aloitteessa ” Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta ” kehotetaan komissiota ehdottamaan säädöksiä synteettisten torjunta-aineiden vähentämiseksi EU:n maataloudesta 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä siten, että aloitetaan vaarallisimmista aineista ja luovutaan synteettisistä torjunta-aineista täysin vuoteen 2035 mennessä. Aloite oli saanut 30. syyskuuta 2021 mennessä yli miljoona tuenilmaisua, joita jäsenvaltioiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan. Jos aloite validoidaan ja toimitetaan virallisesti, komissio esittää tiedonannossa mahdolliset toimet, jotka se aikoo toteuttaa. •Asiantuntijatiedon keruu ja käyttö Aloitteen tukena oli kaksi komission teettämää ulkoista tutkimusta, joihin sisältyi perusteellinen kirjallisuuskatsaus, seminaareja, tapaustutkimuksia ja kyselytutkimuksia. Vaikutustenarviointiin hankittiin lisätietoja myös useista muista tutkimuksista, joissa käytettiin taloudellista mallintamista sen arviointiin, mitä mahdollisia vaikutuksia Pellolta pöytään -strategian tavoitteiden, myös torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämistä koskevien tavoitteiden, saavuttamisella olisi. •Vaikutustenarviointi Vaikutustenarvioinnin tiivistelmä löytyy tästä osoitteesta . Sääntelyntarkastelulautakunnan myönteinen lausunto löytyy tästä osoitteesta .

Ehdotuksen tavoite – eli torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvan riskin vähentäminen terveyden, biodiversiteetin ja ympäristön suojelemiseksi – on merkityksellinen YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskevien komission pyrkimysten kannalta. Se on merkityksellinen erityisesti tavoitteen 3 (terveys ja hyvinvointi, 6 (puhdas vesi), 8 (ihmisarvoinen työ ja talouskasvu), 11 (kestävät kaupungit), 12 (vastuullinen kuluttaminen ja tuotanto), 14 (vedenalainen elämä) ja 15 (maanpäällinen elämä) kannalta. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti ehdotuksessa noudatetaan myös ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Periaatteen mukaisesti toimista ei pitäisi aiheutua luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettua merkittävää haittaa millekään asetuksen 9 artiklassa säädetylle kuudelle ympäristötavoitteelle. Nämä kuusi tavoitetta ovat ilmastonmuutoksen hillintä, ilmastonmuutokseen sopeutuminen, vesivarojen ja merten tarjoamien luonnonvarojen kestävä käyttö ja suojelu, siirtyminen kiertotalouteen, ympäristön pilaantumisen ehkäiseminen ja vähentäminen ja biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen. Seuraavassa esitettäviä tärkeimpiä toimintavaihtoehtoja arvioitiin suhteessa todennäköiseen perusskenaarioon, jossa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä ei muuteta. Vaihtoehto 1: EU:n tavoitteet, joiden mukaisesti torjunta-aineiden käyttöä ja torjunta-aineista aiheutuvia riskejä vähennetään 50 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, eivät edelleenkään olisi oikeudellisesti sitovia. Torjunta-aineiden käyttäjille tarkoitettuja neuvontajärjestelmiä ja ohjeita parannettaisiin. Täsmäviljelymenetelmiä edistettäisiin kemiallisten torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämiseksi. Vaihtoehto 2: Molemmista 50 prosentin vähennystavoitteista tulisi oikeudellisesti sitovia EU:n tasolla. Jäsenvaltiot asettaisivat omat kansalliset vähennystavoitteensa vahvistettujen kriteerien perusteella. Kansalliset tavoitteet olisivat oikeudellisesti sitovia (kansallisen lainsäädännön mukaisesti), ja niihin sovellettaisiin jäsenvaltioiden säännölliseen vuosiraportointiin liittyviä hallintomekanismeja. Vaarallisempien torjunta-aineiden käyttö kiellettäisiin herkillä alueilla, kuten kaupunkien viheralueilla. Torjunta-aineiden ammattikäyttäjien olisi pidettävä sähköisesti kirjaa torjunta-aineiden käytöstä ja integroidusta torjunnasta torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi. Jäsenvaltioiden viranomaiset keräisivät ja analysoisivat näitä tietoja seuratakseen edistystä ja laatiakseen korjaavia toimenpiteitä kansallisella tasolla tarpeen mukaan. Riippumattomat neuvontapalvelut antaisivat torjunta-aineiden käyttäjille neuvoja vaihtoehtoisista menetelmistä ja integroidusta torjunnasta. Vaihtoehto 3 olisi samankaltainen kuin vaihtoehto 2. Vaihtoehdossa 3 molemmista 50 prosentin vähennystavoitteista tulisi kuitenkin oikeudellisesti sitovia sekä EU:n että jäsenvaltioiden tasolla. Kaikkien kemiallisten torjunta-aineiden käyttö kiellettäisiin muun muassa direktiivin 2000/60/EY mukaisilla herkillä alueilla, kuten kaupunki- ja suojelualueilla, ja Natura 2000 -alueilla. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on vaihtoehto 3, lukuun ottamatta tavoitteita, joiden osalta parhaaksi arvioitiin vaihtoehto 2. Tässä tapauksessa tavoitteista, joiden mukaan torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä vähennettäisiin 50 prosenttia, tulisi oikeudellisesti sitovia EU:n tasolla ja jäsenvaltiot asettaisivat omat kansalliset vähennystavoitteensa kansallisen lainsäädännön mukaisesti. Toimintavaihtoehtoja arvioitiin suhteessa todennäköiseen perusskenaarioon, jossa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaa direktiiviä ei muuteta. Kaikkien kasvinsuojeluaineiden käytön kieltäminen herkillä alueilla maksimoi asiaan liittyvät terveys- ja ympäristöhyödyt. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto on johdonmukainen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian, biodiversiteettistrategian ja saasteettomuuteen tähtäävän toimintasuunnitelman tavoitteisiin nähden. Parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla vähennetään ihmisten terveydelle ja ympäristölle torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia riskejä, mistä on hyötyä yhteiskunnalle, biologiselle monimuotoisuudelle ja ekosysteemeille. Biologisen monimuotoisuuden suojelu edistää myös hiilidioksidipäästöjen vähentämistä. Tämä on johdonmukaista suhteessa eurooppalaisen ilmastolain 2 artiklan 1 kohdassa vuodeksi 2050 asetettuun koko EU:ta koskevaan hiilineutraaliustavoitteeseen ja 4 artiklan 1 kohdassa asetettuun välitavoitteeseen, jonka mukaan päästöjä vähennetään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa torjunta-aineiden käyttäjille annetaan enemmän tietoa tehokkaista vaihtoehdoista kemiallisille torjunta-aineille, jotta he voivat vähentää torjunta-aineiden käyttöä ja niihin liittyviä kustannuksia mutta tuottaa edelleen elintarvikkeita, jotka ovat kilpailukykyisiä markkinoilla. Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa saadaan tarkempia tietoja torjunta-aineiden ja integroidun torjunnan käytöstä, minkä ansiosta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat varmistaa, että kansalliset toimenpiteet hyödyttävät viljelijöitä, kansalaisia, muita sidosryhmiä ja ympäristöä mahdollisimman hyvin. Parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla varmistetaan myös, että jäsenvaltioiden toimet ovat aiempaa avoimempia ja selkeämpiä. Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, Pellolta pöytään -strategian ja biodiversiteettistrategian tavoitteiden mukaisesti kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämisellä pyritään kansanterveyden turvaamisen lisäksi myös biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja ympäristön suojeluun erityisesti maailmanlaajuisissa kysymyksissä, kuten pölyttäjäpopulaatioiden suojelemisessa. Tämä vaihtoehto johtaa yksikkökohtaisten tuotantokustannusten kohoamiseen seuraavista syistä: i)aiempaa tiukemmat ja yksityiskohtaisemmat raportointivaatimukset; ii)satojen odotettu pieneneminen torjunta-aineiden vähäisemmän käytön vuoksi; ja iii)ylimääräisten kustannusten syntyminen ammattikäyttäjille, jotka eivät tällä hetkellä käytä neuvojia. Tämän ehdotuksen mukaan jäsenvaltiot voivat viiden vuoden ajan myöntää YMP:n mukaista tukea kattamaan viljelijöille kustannukset, jotka aiheutuvat kaikkien tässä ehdotuksessa asetettujen oikeudellisten vaatimusten noudattamisesta. Tämän pitäisi estää elintarvikkeiden hintojen nousu, joka johtuu tässä ehdotuksessa esitetyistä uusista velvoitteista. Monet tähän ehdotukseen sisältyvistä säännöksistä sisältyivät jo torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaan direktiiviin, joten niillä ei pitäisi olla vaikutusta elintarvikkeiden hintoihin tai satoihin. Tällä ehdotuksella käyttöön otettavat muutokset ovat vaiheittaisia, minkä vuoksi niiden vaikutus elintarviketurvaan on mahdollisimman pieni. EU:n ulkopuolisille maille, etenkin kehittyville maille, aiheutuvien tahattomien kielteisten vaikutusten torjumiseksi tarvitaan myös mahdollisia kompensoivia ja riskinhallintatoimenpiteitä. Tällaisilla EU:n toimenpiteillä voitaisiin tukea FAO:n toimintaa, jolla i)vähennetään torjunta-aineista aiheutuvia riskejä vankan elinkaarihallinnan avulla; ii)autetaan hallituksia ja sidosryhmiä kehittyvissä maissa omaksumaan ekosysteemiin perustuvia käytäntöjä; ja iii)parannetaan torjunta-aineiden hallintaa maataloudessa globaalisti. Pk-yrityksiä, joihin toimenpiteet vaikuttavat, ovat muun muassa i)viljelijät ja muut pk-yritykset, jotka käyttävät ja myyvät torjunta-aineita ja niiden levitysvälineitä;

ii)maataloustuotteita ja torjunta-aineita käsittelevät toimijat; iii)elintarvikkeiden jalostajat ja välittäjät; iv)maatalousurakoitsijat; ja v)maatalousalan neuvojat. Parhaaksi arvioidusta vaihtoehdosta aiheutuu pk-yrityksille erilaisia kustannuksia ja hyötyjä. Jäsenvaltiot voivat toteuttaa kannustavia tai lieventäviä toimia, myös YMP:n mukaisesti, puuttuakseen joihinkin vaihtoehdon vaikutuksiin. Torjunta-aineiden käyttöä koskevien sääntöjen aiempaa johdonmukaisempi ja yhtenäisempi soveltaminen vähentää markkinavääristymiä torjunta-aineiden käyttäjien välillä eri jäsenvaltioissa, joissa tällä hetkellä sovelletaan voimassa olevia sääntöjä vaihtelevan asteisesti. Jäsenvaltioille aiheutuu valvonta- ja hallintokustannuksia päivitettyjen sääntöjen täytäntöönpanosta ja noudattamisen valvonnasta sekä seurantietojen keruusta ja analysoinnista. Tämä pätee erityisesti mahdollisiin tiedonkeruujärjestelmän perustamiseen liittyviin kustannuksiin. •Sääntelyn toimivuus ja yksinkertaistaminen Ehdotus on komission vakaasti ajaman paremman sääntelyn tavoitteen mukaisesti valmisteltu kattavasti, ja se perustuu avoimuuteen ja sidosryhmien jatkuvaan osallistumiseen. Arvioinnissa ei yksilöity lainsäädännön mahdollista yksinkertaistamista tai sääntelytaakan keventymistä, joka helpottaisi torjunta-aineiden kestävän käytön tavoitteiden saavuttamista. Mikroyrityksille ei myönnetä vapautusta tämän ehdotuksen soveltamisesta, koska toimenpiteiden yhtenäinen täytäntöönpano on tärkeää sekä torjunta-aineiden käytön että niistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvan riskin vähentämisen kannalta. Ehdotus on digitaalivalmiin toimintapolitiikan mukainen, koska sillä edistetään tietojen sähköistä kirjaamista ja verkossa julkaistavia tietoja siitä, miten seuraavien saavuttamisessa on edistetty: i)torjunta-aineiden vähentämistä koskevat tavoitteet; ii)kansallisten toimintasuunnitelmien täytäntöönpano; iii)vuotuiset edistymis- ja täytäntöönpanokertomukset; iv)komission suositukset; ja v)jäsenvaltioiden toimet. Ehdotuksen seurauksena luotavia sähköisiä rekistereitä koskevissa täytäntöönpanosäännöissä harkitaan kustannustehokkaita, käyttäjäkeskeisiä ja yhteentoimivia digitaalisia palveluja koskevien säännösten antamista. •Perusoikeudet Tässä ehdotuksessa kunnioitetaan perusoikeuksia ja otetaan huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetut periaatteet. Sillä edistetään nimenomaisesti tavoitetta ympäristönsuojelun korkeasta tasosta kestävän kehityksen periaatteen mukaisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjan 37 artiklassa määrätyllä tavalla. Toimien noudattamisen paremmalla valvonnalla, jolla vähennettäisiin torjunta-aineiden käytöstä aiheutuvia riskejä ja suojeltaisiin terveyttä, voitaisiin myös edistää ”oikeudenmukaisia ja kohtuullisia työoloja ja työehtoja” koskevaa perusoikeutta (perusoikeuskirjan 31 artikla). Sillä voitaisiin varsinkin edistää oikeutta terveellisiin, turvallisiin ja ihmisarvoisiin työoloihin. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Ehdotuksella ei ole vaikutusta EU:n talousarvioon. 5.LISÄTIEDOT

•Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Tämänhetkinen indikaattori, jolla mitataan Pellolta pöytään -strategiassa asetettujen kahden torjunta-ainetavoitteen saavuttamista, muodostaa perustan vuotuiselle keskitetylle seurannalle, jossa tarkastellaan edistymistä näissä tavoitteissa EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla. On syytä huomata, että tiedot, joiden perusteella nähdään, onko vuodeksi 2030 asetetut, torjunta-aineiden käytön ja niistä aiheutuvien riskien vähentämistä koskevat tavoitteet saavutettu, tulevat todennäköisesti saataville vasta vuonna 2032. Jäsenvaltioiden on seurattava seuraavia: ●riippumattomien neuvontapalvelujen perustaminen ja käyttö; ●integroitua torjuntaa koskevien sääntöjen täytäntöönpano tiloilla (integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan sähköisen rekisterin avulla); ●ammattikäytössä olevien levitysvälineiden tarkastaminen (erityisten rekisterien avulla); ●ammattikäyttäjien, jakelijoiden ja neuvojien koulutus; ●kasvinsuojeluaineiden käyttö (sähköisen rekisterin avulla). Jäsenvaltiot raportoivat seurannan avulla kerätyistä tiedoista komissiolle vuosittain. Komissio arvioi tiedot ja täydentää niitä omilla tarkastuksillaan. Vuotuisen seurannan täydentämiseksi komissio ehdottaa, että se arvioisi aloitetta virallisesti aikaisintaan seitsemän vuoden kuluttua siitä, kun suunniteltua lainsäädäntöehdotusta ryhdytään soveltamaan. Tässä ehdotuksessa ja siihen liitetyssä vaikutustenarvioinnissa kuvattuja seurantatietoja voidaan käyttää myös Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja kahdeksannessa ympäristöalan toimintaohjelmassa asetettujen yleisten toimintapoliittisten tavoitteiden suoraan seuraamiseen, mukaan lukien seuraavat: Pellolta pöytään -strategia, biodiversiteettistrategia ja saasteettomuuden seuranta ja asiaan liittyvät näkymät. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Ehdotuksen I luvussa esitetään kohde, soveltamisala ja määritelmät. Ehdotuksen II luvussa esitetään EU:n tavoitteet, joiden mukaan torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä olisi vähennettävä 50 prosenttia Pellolta pöytään -strategian mukaisesti ja joihin jäsenvaltioiden on (kollektiivisesti) osallistuttava. Siinä säädetään, että jäsenvaltioiden on hyväksyttävä kansallisessa lainsäädännössä sitovia tavoitteita, jotka voivat poiketa EU:n 50 prosentin tavoitteista sitovan laskentakaavan muuttujien rajoissa. Laskentakaavassa annetaan jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa huomioon aiempi edistyminen ja torjunta-aineiden käytön intensiteetti kansallisten tavoitteiden asettamisessa. Lisäksi säädetään komission mahdollisuudesta antaa suosituksia tavoitteiden korottamisesta tietyissä tapauksissa ja julkaista tietoja edistymisestä EU:n vuodeksi 2030 asettamien tavoitteiden saavuttamisessa. Ehdotuksen III luvussa kuvataan, mitä kansallisten toimintasuunnitelmien olisi sisällettävä, sekä esitetään vaatimukset, i)jotka koskevat kansallisista toimintasuunnitelmista järjestettäviä julkisia kuulemisia; ja ii)joiden mukaan näiden kansallisten toimintasuunnitelmien on oltava johdonmukaisia YMP:n strategiasuunnitelmiin nähden. Luvussa esitetään myös yksityiskohtaiset tiedot, jotka on sisällytettävä kemiallisille torjunta-aineille vaihtoehtoisia keinoja koskeviin ohjeellisiin tavoitteisiin. Siinä säädetään, että i)jäsenvaltioiden on sisällytettävä vuotuisiin edistymis- ja täytäntöönpanokertomuksiin tiedot edistymisestä kyseisten kahden tavoitteen saavuttamisessa sekä muita määrällisiä tietoja; ja ii)komissio analysoi nämä kertomukset ja esittää suosituksia.

Ehdotuksen IV luvussa esitetään integroitua torjuntaa koskevat vaatimukset ammattikäyttäjille tilanteissa, joissa jäsenvaltioissa joko on tai ei ole hyväksytty viljelykasvikohtaisia sääntöjä. Siinä edellytetään, että ammattikäyttäjät pitävät kirjaa integroidusta torjunnasta ja riippumattomien neuvojien käytöstä. Siinä säädetään integroitua torjuntaa koskevien sellaisten viljelykasvikohtaisten sääntöjen hyväksymisestä ja valvonnasta, joita ammattikäyttäjien on noudatettava. Siinä säädetään myös integroitua torjuntaa koskevan sähköisen rekisterin perustamisesta. Ehdotuksen V luvussa esitetään vaatimukset, joiden mukaan ammattikäyttäjillä, jakelijoilla ja neuvojilla on tietyissä olosuhteissa oltava koulutustodistus. Siinä esitetään myös torjunta-aineiden ja levitysvälineiden käyttöä koskevat yleiset vaatimukset. Lisäksi siihen sisältyy säännöksiä i) torjunta-aineiden käytöstä herkillä alueilla; ii) vesiympäristön ja juomaveden suojelusta; iii) lentolevityksestä; iv) varastoinnista, hävittämisestä ja käsittelystä; ja v) torjunta-aineiden käyttöä koskevasta neuvonnasta. Ehdotuksen VI luvussa esitetään kasvinsuojeluaineiden myyntiä koskevat vaatimukset. Siinä esitetään myös torjunta-aineita koskevat tiedot, jotka on annettava ostajalle myyntihetkellä. Ehdotuksen VII luvussa edellytetään, että jäsenvaltiot perustavat ammattikäyttäjille, neuvojille ja jakelijoille koulutus- ja sertifiointijärjestelmän. Siinä säädetään riippumattoman neuvontajärjestelmän perustamisesta. Siinä edellytetään, että jäsenvaltiot lisäävät tiedotusta torjunta-aineisiin liittyvistä seikoista ja julkaisevat keskeisiä tietoja verkossa. Siinä edellytetään myös, että jäsenvaltiot keräävät tietoja torjunta-aineisiin liittyvistä akuuteista ja kroonisista myrkytystapauksista. Ehdotuksen VIII luku liittyy torjunta-aineiden levitysvälineisiin. Siinä säädetään ammattikäytössä olevien levitysvälineiden tarkastusta koskevista vaatimuksista. Siinä säädetään myös sähköisestä rekisteristä, johon on kirjattava tiedot kaikista ammattikäytössä olevista levitysvälineistä. Luvussa vahvistetaan ilmoitusvaatimukset, jotka koskevat välineiden omistusoikeuden siirtoa tai käytöstä poistamista. Siinä edellytetään tarkastuksia kolmen vuoden välein ja säädetään mahdollisuudesta poiketa tarkastusvaatimuksista tiettyjen levitysvälineiden osalta. Ehdotuksen IX luvussa esitetään menetelmä, jonka mukaan lasketaan yhdenmukaistetut riski-indikaattorit ja edistyminen vuodeksi 2030 asetettujen vähennystavoitteiden saavuttamisessa. Ehdotuksen X luvussa esitetään hallinnolliset ja rahoitussäännökset, jotka koskevat i)asiaankuuluvien toimivaltaisten viranomaisten komissiolle tekemiä ilmoituksia; ii) seuraamuksia; ja iii)maksuja. Ehdotuksen XI luvussa säädetään kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetuksen nojalla annettavia delegoituja ja täytäntöönpanosäädöksiä koskevista edellytyksistä. Ehdotuksen XII luvussa kumotaan torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskeva direktiivi ja säädetään kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan asetuksen voimaantulosta ja soveltamisesta. 2022/0196 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS

kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä ja asetuksen (EU) 2021/2115 muuttamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Perussopimuksessa edellytetään, että unionin kaiken politiikan ja toiminnan määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun korkea taso, ja määrätään, että unionin ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon. (2)Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2009/128/EY vahvistettiin puitteet, joilla saavutetaan torjunta-aineiden kestävä käyttö vähentämällä torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia. Kyseisen direktiivin arvioinnissa todettiin, että sen yleisiä tavoitteita ei ole saavutettu eikä sitä ole pantu tyydyttävästi täytäntöön jäsenvaltioissa. Päätelmä vahvistettiin komission kertomuksissa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosina 2017 ja 2020. (3)Torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin 2009/128/EY täytäntöönpanosta 12 päivänä helmikuuta 2019 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa todetaan, että unionin on toimittava viipymättä siirtyäkseen kestävämpään torjunta-aineiden käyttöön, ja kehotetaan komissiota ehdottamaan kunnianhimoista unionin laajuista sitovaa tavoitetta torjunta-aineiden käytön vähentämiseksi. Euroopan parlamentti toisti kehotuksensa sitovista vähennystavoitteista 20 päivänä lokakuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten. (4)Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun vuonna 2018 tekemässä tutkimuksessa todettiin useiden jäsenvaltioiden edistyneen direktiivin 2009/128/EY tavoitteiden saavuttamisessa mutta yleisesti ottaen tavoitteiden saavuttamisen olevan heikkoa. Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2020 laatimassa erityiskertomuksessa kasvinsuojeluaineiden kestävästä käytöstä todettiin, että kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvien riskien mittaamisessa ja vähentämisessä saavutettu edistys on vaatimatonta, ja yksilöitiin heikkouksia unionin nykyisissä puitteissa. Myös Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonannossa, joka liittyi direktiivin 2009/128/EY arviointiin, pidettiin keskeisen tärkeänä arvioida uudelleen kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetettuja vaatimuksia, tavoitteita, edellytyksiä ja aikatauluja. (5)Jotta voidaan varmistaa kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan unionin oikeudellisen kehyksen tavoitteiden saavuttaminen kaikilta osin, kehystä on mukautettava säätämällä selkeämmistä ja suoraan sovellettavista säännöistä toimijoille. Lisäksi olisi selkeytettävä useita sääntöjä, esimerkiksi integroidun torjunnan soveltamista, kasvinsuojeluaineiden käytön rajoituksia ja kasvinsuojeluaineiden levittämiseen käytettävien välineiden tarkastuksia koskevia sääntöjä. Sen vuoksi on aiheellista kumota direktiivi 2009/128/EY ja korvata se asetuksella. (6)Biosidivalmisteita koskevat säännöt annetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o 528/2012, ja kyseisen asetuksen arviointi on suunnitteilla. Sen vuoksi tällä asetuksella ei ole asianmukaista ottaa käyttöön uusia sääntöjä biosidivalmisteiden käytöstä. (7)Komission tiedonannossa ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” esitetään etenemissuunnitelma keskeisille toimenpiteille, myös lainsäädäntötoimenpiteille, joilla vähennetään merkittävästi kemiallisten torjunta-aineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä. Komissio sitoutui Pellolta pöytään ‑strategiassa, vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa ja saasteettomuuteen tähtäävässä toimintasuunnitelmassa toteuttamaan toimia, joilla vähennetään vuoteen 2030 mennessä kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä ja niistä aiheutuvaa riskiä 50 prosenttia ja vaarallisempien torjunta-aineiden (kasvinsuojeluaineet, jotka sisältävät yhtä tai useampaa tehoainetta, jotka on hyväksytty korvattaviksi aineiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan mukaisesti ja luetellaan komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa, tai jotka sisältävät yhtä tai useampaa komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 liitteessä lueteltua tehoainetta) käyttöä 50 prosenttia. Kasvinsuojeluaineiden kestävällä käytöllä täydennetään myös luonnonmukaisen viljelyn edistämistä ja Pellolta pöytään ‑strategian tavoitetta, jonka mukaan luomuviljelyyn käytettävän EU:n maatalousmaan osuuden on oltava vähintään 25 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Se tukee työterveyttä ja -turvallisuutta koskevan EU:n strategiakehyksen tavoitteita ja edistää siten terveellistä, turvallista ja asianmukaista työympäristöä koskevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 10 täytäntöönpanoa. (8)Kahdessa eurooppalaisessa kansalaisaloitteessa käsitellään torjunta-aineiden käyttöä ja vaaditaan kunnianhimoisia vähennystavoitteita. Aloitteessa ” Kielletään glyfosaatti ja suojellaan ihmisiä ja ympäristöä myrkyllisiltä torjunta-aineilta ”, joka toimitettiin komissiolle 6 päivänä lokakuuta 2017, kehotettiin sen kolmannen tavoitteen mukaisesti komissiota asettamaan EU:n laajuiset pakolliset tavoitteet torjunta-aineiden käytön vähentämiselle tähtäimenä torjunta-ainevapaa tulevaisuus. Komissio totesi 12 päivänä joulukuuta 2017 hyväksytyssä vastauksessaan arvioivansa uudelleen tarvetta EU:n laajuisiin torjunta-aineita koskeviin pakollisiin tavoitteisiin.Tuoreemmassa aloitteessa ” Pelastakaa mehiläiset ja maanviljelijät! Maatalous mehiläisille suotuisaksi terveen ympäristön puolesta ” kehotetaan komissiota ehdottamaan säädöksiä synteettisten torjunta-aineiden vähentämiseksi EU:n maataloudesta 80 prosentilla vuoteen 2030 mennessä siten, että aloitetaan vaarallisimmista aineista ja luovutaan synteettisistä torjunta-aineista täysin vuoteen 2035 mennessä. Aloite oli saanut 30 päivään syyskuuta 2021 mennessä yli miljoona tuenilmaisua, joita jäsenvaltioiden viranomaiset tarkistavat parhaillaan. (9)Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin 9 päivänä toukokuuta 2022 julkaistussa loppuraportissa kansalaiset pyytävät maataloutta, elintarviketuotantoa, biodiversiteettiä ja ekosysteemiä sekä saastumista koskevissa ehdotuksissa unionia vähentämään merkittävästi erityisesti kemiallisten torjunta-aineiden ja lannoitteiden käyttöä nykyisten tavoitteiden mukaisesti siten, että varmistetaan kuitenkin elintarviketurva, ja tukemaan tutkimusta kestävämpien ja luonnonmukaisempien vaihtoehtojen kehittämiseksi. Kansalaiset pyytävät lisää muun muassa kestävään tuotantoon, tuholaisresistenssiin ja täsmäviljelyyn liittyvien teknologisten ratkaisujen tutkimusta ja innovointia sekä enemmän viljelijöille tarkoitettua ja viljelijöiden toteuttamaa viestintää, neuvontajärjestelmiä ja koulutusta sekä hyönteisten, erityisesti kotoperäisten ja pölyttävien hyönteisten, suojelua. (10)Euroopan unionin neuvosto otti 19 päivänä lokakuuta 2020 antamissaan päätelmissä huomioon komission Pellolta pöytään ‑strategiassa asettamat torjunta-aineiden käytön vähentämistä koskevat tavoitteet ja totesi, että tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden ja kaikkien sidosryhmien toimia sekä tiivistä yhteistyötä ja kuulemista. Neuvosto myös pyysi komissiota varmistamaan, että nämä tavoitteet ovat unionin tavoitteita, joihin kaikkien jäsenvaltioiden on osallistuttava kansallisella tasolla toteutettavilla toimilla. Neuvoston päätelmissä edellytetään, että tällaiset tavoitteet asetetaan ottaen huomioon tähänastiset saavutukset sekä jäsenvaltioiden erilaiset lähtökohdat, olosuhteet ja edellytykset.

(11)Torjuntaeliöt ovat kestävä vaihtoehto kemiallisten tuotteiden käytölle haitallisten organismien torjunnassa. Kuten neuvoston päätöksessä (EU) 2021/1102 todetaan, torjuntaeliöillä on kasvava merkitys kestävässä maa- ja metsätaloudessa ja keskeinen rooli integroidun torjunnan ja luonnonmukaisen viljelyn onnistumisessa. Biologisten torjuntakeinojen saatavuus helpottaa siirtymistä pois kemiallisista kasvinsuojeluaineista. On aiheellista kannustaa viljelijöitä siirtymään vähäisin tuotantopanoksin toimiviin viljelymenetelmiin, myös luonnonmukaiseen viljelyyn. Sen vuoksi on asianmukaista määritellä biologisen torjunnan käsite, jonka perusteella jäsenvaltiot voivat asettaa ohjeelliset tavoitteet niiden viljelykasvien prosenttiosuuden lisäämiseksi, joihin käytetään torjuntaeliöitä. (12)Pellolta pöytään ‑strategian tavoitteena on vähentää merkittävästi kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä taloudellisesti kannattavalla tavalla. Tavoitteen saavuttamiseksi on tarpeen asettaa määrällisiä tavoitteita unionin ja jäsenvaltioiden tasolla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön ja niiden aiheuttamien riskien vähentämiseksi sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämiseksi, jotta voidaan seurata edistymistä. Kansallisessa lainsäädännössä olisi asetettava kansalliset tavoitteet, jotta voidaan varmistaa riittävä edistyminen ja vastuullisuus suhteessa tavoitteisiin. Jäsenvaltioiden olisi saavutettava myös nämä sitovat kansalliset tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähenemisen odotetaan vähentävän merkittävästi ammattikäyttäjille aiheutuvia työterveys- ja työturvallisuusriskejä. (13)Kun otetaan huomioon erot jäsenvaltioiden aiemmassa edistymisessä ja torjunta-aineiden käytön intensiteetissä, on tarpeen antaa jäsenvaltioille jonkin verran joustovaraa omien sitovien kansallisten tavoitteidensa asettamisessa, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet’. Käytön intensiteettiä voidaan parhaiten mitata jakamalla kasvinsuojeluaineiden muodossa tietyssä jäsenvaltiossa markkinoille saatettujen ja näin ollen käytettyjen tehoaineiden kokonaismäärä pinta-alalla, jolla tehoaineita on käytetty. Kemiallisten torjunta-aineiden ja erityisesti vaarallisempien torjunta-aineiden käytön intensiteetti on kytköksissä suurempaan riippuvuuteen kemiallisista torjunta-aineista, suurempiin riskeihin ihmisten terveydelle ja ympäristölle sekä vähemmän kestäviin viljelykäytäntöihin. Sen vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa huomioon unionin keskiarvoa pienempi kemiallisten torjunta-aineiden käytön intensiteetti, kun ne asettavat kansallisia vähennystavoitteita vuodeksi 2030. On myös aiheellista edellyttää, että ne ottavat huomioon unionin keskiarvoa suuremman kemiallisten torjunta-aineiden käytön intensiteetin, kun ne asettavat kansallisia vähennystavoitteita vuodeksi 2030. Lisäksi jäsenvaltioiden aiempien toimien tunnustamiseksi niiden olisi voitava ottaa huomioon ennen Pellolta pöytään ‑strategian hyväksymistä saavutettu edistys, kun ne asettavat kansallisia vähennystavoitteita vuodeksi 2030. Jos jäsenvaltiot sitä vastoin ovat lisänneet tai vähentäneet vain hieman kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä, niiden olisi nyt panostettava enemmän vuodeksi 2030 asetettujen unionin vähennystavoitteiden saavuttamiseen ottaen huomioon myös torjunta-aineiden käytön intensiteetti. Jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kollektiiviset pyrkimykset unionin laajuisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja riittävä tavoitetaso, vuodeksi 2030 asetetuille kansallisille vähennystavoitteille olisi asetettava vähimmäisrajat. EU:n syrjäisimmät alueet, jotka luetellaan perussopimuksen 349 artiklassa, sijaitsevat Atlantilla, Karibialla ja Intian valtamerellä. Pysyvien rajoitteiden – kuten etäisyys EU:n mantereesta, saaristoasema ja merkittävä alttius ilmastonmuutokselle – vuoksi on aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus ottaa huomioon näiden alueiden erityistarpeet kasvinsuojeluaineiden käytössä ja toimenpiteissä, jotka on räätälöity erityisten ilmasto-olosuhteiden ja viljelykasvien mukaan. Jotta varmistetaan oikeudenmukaiset ja kollektiiviset pyrkimykset unionin laajuisten tavoitteiden saavuttamiseksi, jos jäsenvaltio saavuttaa vuodeksi 2030 asetetun kansallisen vähennystavoitteen ennen vuotta 2030, siltä ei pitäisi edellyttää vähentämistä koskevia lisätoimia, mutta sen olisi seurattava tiiviisti kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytössä ja niistä aiheutuvassa riskissä sekä vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käytössä tapahtuvaa vuotuista vaihtelua varmistaakseen vuodeksi 2030 asetetuissa kansallisissa vähennystavoitteissa edistymisen. Avoimuuden vuoksi tiedot jäsenvaltioiden toimista, joilla ne vastaavat kansallisten tavoitteiden tasoa koskeviin komission suosituksiin, ja näissä toimissa saavutetusta vuotuisesta edistymisestä olisi asetettava julkisesti saataville. (14)Jäsenvaltioiden olisi laadittava ja julkaistava kansalliset toimintasuunnitelmat. Jotta jäsenvaltioiden kansalliset toimintasuunnitelmat olisivat tehokkaita, niihin olisi sisällyttävä määrällisiä tavoitteita, viittaukset kansallisessa lainsäädännössä vuodeksi 2030 asetettuihin sitoviin kansallisiin vähennystavoitteisiin sekä kansallisissa toimintasuunnitelmissa asetetut ohjeelliset tavoitteet samoin kuin toimenpiteet, aikataulut ja indikaattorit, joiden mukaan vähennetään torjunta-aineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvia riskejä ja vaikutuksia, Näin voidaan omaksua määrällisten tavoitteiden asettamiseen jäsennelty lähestymistapa, jolla on selvä yhteys vuodeksi 2030 asetettuihin kansallisiin vähennystavoitteisiin. Jotta jäsenvaltiot voivat valvoa tämän asetuksen säännösten noudattamista, niitä olisi myös vaadittava raportoimaan vuosittain tavoitteista ja tarkoista määrällisistä tiedoista, jotka liittyvät käyttöä, koulutusta, levitysvälineitä ja integroitua torjuntaa koskevien säännösten noudattamiseen. (15)Unionin laajuisten käytön vähentämistä koskevien tavoitteiden, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetetut unionin vähennystavoitteet’, sekä vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten vähennystavoitteiden saavuttamiseksi on tarpeen lisätä biologisen torjunnan ja muiden kemialliselle torjunnalle vaihtoehtoisten keinojen saatavuutta ja käyttöä. Näiden vaihtoehtojen saatavuus kannustaa ottamaan käyttöön vähän torjunta-aineita käyttäviä tuhoojatorjuntakäytäntöjä, kuten luonnonmukainen viljely. (16)Kasvisuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevan politiikan ja toimenpiteiden täytäntöönpano vaikuttaa ympäristöön, kansanterveyteen ja työoloihin. Sen vuoksi jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että kansalaisille ja työmarkkinaosapuolille annetaan riittävästi mahdollisuuksia osallistua jäsenvaltioiden kansallisten toimintasuunnitelmien laatimiseen ja että heitä kuullaan niiden laatimisessa tapauksen mukaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/42/EY mukaisesti. (17)Jotta varmistetaan johdonmukaisuus ja täydentävyys suhteessa asiaan liittyvään lainsäädäntöön, jäsenvaltioiden kansallisissa toimintasuunnitelmissa olisi otettava huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, neuvoston direktiivi 92/43/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/60/EY, neuvoston direktiivi 91/676/ETY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/50/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/2284 sekä luonnon ennallistamista koskeva asetus xxx/xxx [lisätään viittaus hyväksyttävään säädökseen], ja niiden olisi oltava johdonmukaisia Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 mukaisesti laadittujen yhteisen maatalouspolitiikan, jäljempänä ’YMP’, strategiasuunnitelmien kanssa. (18)Taloudelliset välineet, myös YMP:n mukaiset välineet, joilla tuetaan viljelijöitä, voivat olla ratkaisevassa asemassa kasvinsuojeluaineiden kestävään käyttöön liittyvien tavoitteiden saavuttamisessa ja etenkin kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämisessä. Jäsenvaltioiden on osoitettava kansallisissa YMP:n strategiasuunnitelmissaan, että pannessaan YMP:tä täytäntöön ne samalla edistävät ja tukevat muuta asiaankuuluvaa unionin lainsäädäntöä ja sen tavoitteita, myös tämän asetuksen tavoitteita. (19)Avoimuuden vuoksi ja edistymisen vauhdittamiseksi on tarpeen mitata jäsenvaltioiden saavuttamaa edistystä suhteessa vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten vähennystavoitteiden ja muiden ohjeellisten kansallisten vähennystavoitteiden saavuttamiseen. Tämä olisi tehtävä vuotuisten edistymis- ja täytäntöönpanokertomusten avulla. Jotta tämän asetuksen noudattamista voidaan seurata jäsennetyllä ja helposti vertailtavalla tavalla, jäsenvaltioiden olisi sisällytettävä näihin kertomuksiin myös tämän asetuksen täytäntöönpanoon liittyviä määrällisiä tietoja käytöstä, koulutuksesta, levitysvälineistä ja integroidusta torjunnasta. Jotta komissio voi osaltaan edistää vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten vähennystavoitteiden ja muiden ohjeellisten kansallisten vähennystavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien näiden tavoitteiden saavuttamista tukevat mahdolliset toimenpiteet, sen olisi analysoitava tällaista edistymistä ja toimenpiteitä kahden vuoden välein. (20)Ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi tuhoojatorjuntaan on sovellettava lähestymistapaa, jossa noudatetaan integroitua torjuntaa harkitsemalla huolellisesti kaikkia käytettävissä olevia keinoja, joilla ehkäistään haitallisten organismien populaatioiden kehittymistä ja pidetään kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö tasoilla, jotka ovat taloudellisesti ja ekologisesti perusteltuja ja joilla minimoidaan ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat riskit. Integroidussa torjunnassa painotetaan terveiden viljelykasvien kasvattamista siten, että maatalouden ekosysteemejä häiritään mahdollisimman vähän, kannustetaan käyttämään luonnonmukaista tuhoojatorjuntaa ja käytetään kemiallista torjuntaa vain, kun kaikki muut torjuntakeinot on käyty läpi. Tässä asetuksessa on tarpeen vahvistaa selkeät säännöt, jotta varmistetaan integroidun torjunnan yhtenäinen käytännön täytäntöönpano. Integroidun torjunnan soveltamista koskevan velvoitteen noudattamiseksi ammattikäyttäjän on otettava huomioon ja pantava täytäntöön kaikki menetelmät ja käytännöt, joilla vältetään kasvinsuojeluaineiden käyttö. Kemiallisia kasvinsuojeluaineita olisi käytettävä vain, kun kaikki muut torjuntakeinot on käyty läpi. Jotta voidaan varmistaa vaatimuksen noudattaminen ja seurata sitä, on tärkeää, että ammattikäyttäjät pitävät kirjaa syistä, joiden vuoksi ne käyttävät kasvinsuojeluaineita, tai muiden integroidun torjunnan mukaisesti mahdollisesti toteutettujen toimien syistä sekä riippumattomilta neuvojilta integroidun torjunnan tueksi saaduista neuvoista. Tällaista tietojen kirjaamista edellytetään myös lentolevityksestä. (21)Päällekkäisyyksien välttämiseksi komissio laatii jäsenvaltioille vakiomallin, jotta voidaan yhdistää ammattikäyttäjien integroidun torjunnan mukaisesti toteuttamista toimista kirjaamat tiedot asetuksen (EY) N:o 1107/2009 67 artiklan mukaisesti kirjattuihin tietoihin. (22)Jotta voidaan helpottaa integroidun torjunnan noudattamista, on tarpeen säätää viljelykasvikohtaisista säännöistä, joita ammattikäyttäjän on noudatettava tietyn viljelykasvin ja sen alueen suhteen, jolla ammattikäyttäjä toimii. Tällaisilla säännöillä olisi muutettava integroitua torjuntaa koskevat vaatimukset todennettaviksi kriteereiksi, joita sovelletaan tiettyyn viljelykasviin. Sen varmistamiseksi, että viljelykasvikohtaiset säännöt ovat integroitua torjuntaa koskevien vaatimusten mukaiset, olisi annettava yksityiskohtaisia sääntöjä näiden viljelykasvikohtaisten sääntöjen sisällöstä, ja komissio todentaa näiden sääntöjen laatimisen, täytäntöönpanon sekä sen, miten niiden noudattamista valvotaan käytännössä. (23)Jotta voidaan todentaa, noudattavatko ammattikäyttäjät integroitua torjuntaa, olisi pidettävä yllä integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaa sähköistä rekisteriä, jonka tarkoituksena on todentaa tässä asetuksessa säädettyjen integroitua torjuntaa koskevien sääntöjen noudattaminen ja tukea unionin politiikan kehittämistä. Rekisteriin pitäisi olla pääsy myös kansallisilla tilastoviranomaisilla, jotta ne voivat kehittää, tuottaa ja jaella virallisia tilastoja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 223/2009 V luvun mukaisesti. Rekisteriin olisi kirjattava kaikki ehkäisevät toimenpiteet tai torjuntatoimet sekä niiden syyt. Tämä antaa toimivaltaisille viranomaisille tarvittavat tiedot sen todentamiseksi, onko ammattimainen käyttäjä toteuttanut integroidun torjunnan mukaisen päätöksentekoprosessin ennen tietyn ennaltaehkäisevän toimenpiteen tai torjuntatoimen määrittämistä. Rekisterin olisi myös sisällettävä yksityiskohtaisia tietoja neuvoista, joita on pyydetty vuosittain integroidun torjunnan tueksi, jotta voidaan todentaa, että integroituun torjuntaan kohdistuu pitkän aikavälin strategista suunnittelua. (24)Sen varmistamiseksi, että kasvinsuojeluaineita ja niiden levitysvälineitä käytetään ihmisten terveyttä ja ympäristöä suojelevalla tavalla, on tarpeen säätää ammattikäyttäjiä koskevista yleisistä vaatimuksista, jotka liittyvät tiettyjen kasvinsuojeluaineiden tai levitysvälineiden käyttöä ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä varten vaadittavaan koulutukseen sekä tarpeeseen noudattaa ammattikäytössä olevia levitysvälineitä koskevia tarkastusvaatimuksia. (25)Kasvinsuojeluaineiden käytöllä saattaa olla erityisen kielteisiä vaikutuksia tietyillä alueilla, joilla suuri yleisö tai haavoittuvat ryhmät vierailevat usein, yhteisöissä, joissa ihmiset asuvat ja työskentelevät, sekä ekologisesti herkillä alueilla, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY ja neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaisesti suojelluilla Natura 2000 -alueilla. Jos kasvinsuojeluaineita käytetään suuren yleisön käyttämillä alueilla, on erittäin mahdollista, että ihmiset altistuvat kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö herkillä alueilla ja kolmen metrin säteellä tällaisista alueista ihmisten terveyden ja ympäristön suojelemiseksi. Poikkeukset kiellosta olisi sallittava vain tietyin edellytyksin ja tapauskohtaisesti. (26)Vesiympäristö ja juomavesivarastot ovat erityisen herkkiä kasvinsuojeluaineille. Sen vuoksi olisi kiellettävä kasvinsuojeluaineiden käyttö pintavesialueilla ja niiden ympärillä vesiympäristön suojelemiseksi. Jotta voidaan suojella vesiympäristöä ja juomavesivarastoja kasvinsuojeluaineiden vaikutukselta, jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön asianmukaisia toimenpiteitä, joilla vältetään pinta- ja pohjaveden sekä rannikko- ja merivesien pilaantuminen ja mahdollistetaan pinta- ja pohjaveden hyvän tilan saavuttaminen. Lisäksi on tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta tavoista, joilla voidaan minimoida tai lopettaa sellaisten kasvinsuojeluaineiden käyttö, joiden on luokiteltu olevan ”haitallisia vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”, ”erittäin myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia” tai ”myrkyllisiä vesieliöille, pitkäaikaisia haittavaikutuksia”. On myös tärkeää, että ammattikäyttäjille annetaan koulutusta alhaisen riskin kasvinsuojeluaineiden tai muiden kuin kemiallisten vaihtoehtojen etusijalle asettamisen merkityksestä, tuulikulkeuman vähentämiseen tähtäävän teknologian käytöstä sekä riskinhallintatoimenpiteistä. (27)Täsmäviljelyllä tarkoitetaan maatalousjärjestelmiä, joilla viljelymenetelmät räätälöidään huolellisesti vastaamaan paikallisia olosuhteita, esimerkiksi viljelylohkojen olosuhteita. Nykyisen teknologian soveltaminen, mukaan lukien unionin avaruusdatan ja -palvelujen (Galileo ja Copernicus) käyttö, voi vähentää merkittävästi torjunta-aineiden käyttöä. Sen vuoksi on tarpeen säätää oikeudellisesta kehyksestä, jolla kannustetaan täsmäviljelyn kehittämistä. Kasvinsuojeluaineiden levittäminen ilma-aluksesta, muun muassa lentokoneesta, helikopterista ja droonista, on yleensä vähemmän tarkkaa kuin muut levitystavat, minkä vuoksi se voi vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Sen vuoksi lentolevitys olisi kiellettävä. Joitakin poikkeuksia voitaisiin kuitenkin sallia tapauskohtaisesti tilanteissa, joissa sillä on vähemmän kielteinen vaikutus ihmisten terveyteen ja ympäristöön kuin muilla vaihtoehtoisilla levitysmenetelmillä tai joissa toteuttamiskelpoista vaihtoehtoista levitysmenetelmää ei ole. On myös tarpeen kirjata lentolevitystä varten myönnettyjen lupien perusteella suoritettujen lentolevitysten lukumäärä, jotta saadaan selkeät tiedot siitä, miten monia lupaan perustuvia lentolevityksiä on tosiasiallisesti suoritettu. (28)On kuitenkin todennäköistä, että tiettyjen miehittämättömien ilma-alusten (myös droonien) avulla voidaan suorittaa kasvinsuojeluaineiden kohdennettua lentolevitystä. Tällaisten miehittämättömien ilma-alusten avulla voidaan kohdennetun levittämisen ansiosta todennäköisesti vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja vähentää näin ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia riskejä maalla toimivien levitysvälineiden käyttöön verrattuna. Sen vuoksi tässä asetuksessa on aiheellista vahvistaa kriteerit, joiden perusteella tietyille miehittämättömille ilma-aluksille voidaan myöntää poikkeus lentolevityskiellosta. On myös aiheellista lykätä tämän poikkeuksen soveltamista kolmella vuodella, kun otetaan huomioon tämänhetkinen tieteellinen epävarmuus. (29)Kasvinsuojeluaineiden käsittely, mukaan lukien varastointi, laimentaminen ja sekoittaminen, levitysvälineiden puhdistaminen käytön jälkeen, säiliöihin jääneiden seosten talteenotto ja hävittäminen sekä kasvinsuojeluaineiden tyhjien pakkausten ja jäämien hävittäminen, aiheuttaa erityisiä altistumisriskejä ihmisille ja ympäristölle. Tämän vuoksi on aiheellista säätää tällaisia toimia koskevista erityisistä toimenpiteistä. Sikäli kuin kasvinsuojeluaineiden käyttö, varastointi ja hävittäminen edellyttävät työterveyttä ja -turvallisuutta koskevien vähimmäisvaatimusten noudattamista, näistä vaatimuksista säädetään muun muassa neuvoston direktiivissä 89/391/ETY, neuvoston direktiivissä 89/656/ETY, neuvoston direktiivissä 98/24/EY, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2004/37/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2009/104/EY. (30)Kun otetaan huomioon kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevan neuvonnan merkitys keinona tukea niiden käyttöä tavalla, jolla suojellaan ihmisten terveyttä ja ympäristöä integroidun torjunnan mukaisesti, on tärkeää, että neuvojat saavat riittävän koulutuksen.

(31)Kasvinsuojeluaineiden myynti on tärkeä osa jakeluketjua, koska sen yhteydessä jakelijat voivat antaa tarvittavat tiedot kasvinsuojeluaineen asianmukaisen käytön tueksi. Ostajalle tai loppukäyttäjälle olisi annettava ostohetkellä ihmisten terveyteen ja ympäristöön liittyvistä turvallisuusohjeista erityistä neuvontaa, jotta voidaan vastata kysymyksiin, joilla helpotetaan kyseisen kasvinsuojeluaineen asianmukaista käyttöä. Muille kuin ammattikäyttäjille olisi annettava myyntipisteessä yleisiä tietoja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä, käsittelystä ja varastoinnista sekä näiden tuotteiden pakkausten hävittämisestä, koska tällaisilla käyttäjillä ei ole yleensä samoja käytännön tietoja kuin ammattikäyttäjillä. (32)On olennaisen tärkeää, että jäsenvaltiot perustavat ja pitävät yllä kasvinsuojeluaineiden jakelijoille ja ammattikäyttäjille ja alalla toimiville neuvojille tarkoitettuja perus- ja täydennyskoulutusjärjestelmiä ja sertifiointijärjestelmiä, joilla tällaisesta koulutuksesta pidetään kirjaa, sen varmistamiseksi, että toimijat ovat täysin tietoisia mahdollisista riskeistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle sekä asianmukaisista toimenpiteistä, joilla voidaan vähentää riskejä mahdollisimman suuressa määrin. Neuvojien koulutuksen olisi oltava kattavampaa kuin jakelijoiden tai ammattikäyttäjien, koska heidän on kyettävä tukemaan integroidun torjunnan ja viljelykasvikohtaisten sääntöjen asianmukaista täytäntöönpanoa. Ammattikäyttöön hyväksytyn kasvinsuojeluaineen käyttö tai ostaminen on rajoitettava henkilöihin, joilla on koulutustodistus. Jotta varmistetaan kasvinsuojeluaineiden turvallinen käyttö ihmisten terveyden ja ympäristön kannalta, jakelijoita olisi lisäksi vaadittava antamaan kasvinsuojeluaineita ostaville ammattikäyttäjille ja muille kuin ammattikäyttäjille tuotekohtaisia tietoja myyntipisteessä. (33)Jotta varmistetaan suunnitelmallinen lähestymistapa haitallisten organismien torjuntaan useilla kasvukausilla siten, että supistetaan kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö mahdollisimman vähäiseksi ja varmistetaan integroidun torjunnan asianmukainen täytäntöönpano, ammattikäyttäjiä olisi vaadittava kääntymään säännöllisesti tuhoojatorjuntaa käsittelevien koulutettujen riippumattomien neuvojien puoleen, jotta kasvinsuojeluaineita käytettäisiin vain viimeisenä keinona. (34)Kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle mahdollisesti aiheutuvien riskien vuoksi suurelle yleisölle olisi tiedotettava paremmin tällaisten aineiden käytön yleisistä vaikutuksista tiedotuskampanjoilla, jakelijoiden kautta välitettävillä tiedoilla ja muilla asianmukaisilla toimenpiteillä. (35)Jotta saataisiin enemmän tietoa kasvinsuojeluaineille altistuneiden ihmisten akuutteihin myrkytystapauksiin ja kroonisiin myrkytyksiin liittyvistä suuntauksista, kunkin jäsenvaltion olisi koottava tietoja tällaisista suuntauksista. Komissio seuraa suuntauksia unionin tasolla. (36)Jotta voidaan minimoida kasvinsuojeluaineiden haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön, on tarpeen säätää ammattikäytössä olevien levitysvälineiden säännöllisten teknisten tarkastusten järjestelmistä. Kun otetaan huomioon sellaisten ammattikäytössä olevien levitysvälineiden mahdollisesti pienempi vaikutus, joiden käyttö on erittäin vähäistä, on myös aiheellista antaa jäsenvaltioille mahdollisuus säätää lievemmistä tarkastusvaatimuksista ja eri tarkastusväleistä tällaisten levitysvälineiden osalta. Kun lisäksi otetaan huomioon uuden kannettavan levitysvälineen ja reppuruiskun suhteellisen alhainen ostohinta verrattuna tarkastuskustannuksiin, on aiheellista säätää mahdollisuudesta tällaisten välineiden pakollisia tarkastuksia koskeviin kansallisiin poikkeuksiin, edellyttäen että välineiden aiheuttamista riskeistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle tehdään riskinarviointi. Arviointiin olisi sisällyttävä arvio välineiden käytön laajuudesta. Tarkastusvaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on tarpeen edellyttää, että kussakin jäsenvaltiossa perustetaan ammattikäytössä olevien levitysvälineiden rekisteri, joka pidetään ajan tasalla. Koska kaikissa levitysvälineissä ei ole yksilöllistä tunnistetta, on tarpeen säätää yksilöllisen tunnisteen antamisesta tällaisille levitysvälineille, jotta varmistetaan, että kaikki välineet ovat tunnistettavissa fyysisesti. (37)Jotta voidaan seurata kasvinsuojeluaineiden käytöstä ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien riskien ja haitallisten vaikutusten vähentämisessä saavutettua edistystä, on tarpeen käyttää edelleen direktiivillä 2009/128/EY perustettua yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden järjestelmää. (38)Laskelmissa, jotka koskevat yhdenmukaistettuja riski-indikaattoreita ja edistymistä Pellolta pöytään -strategian torjunta-aineiden vähennystavoitteisiin perustuvien unionin tason ja jäsenvaltioiden sitovien tavoitteiden saavuttamisessa, olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1185/2009 mukaisesti kasvinsuojeluaineista kerättyjä tilastotietoja. Koska torjunta-aineiden käyttö vaihtelee vuosittain etenkin sääolosuhteiden mukaan, kolmen vuoden viiteajanjakso on asianmukainen tällaisten vaihtelujen huomioon ottamiseksi. Yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden 1 ja 2 laskemiseen käytettävän viiteajanjakson muodostavat vuodet 2011–2013, koska tämä on ensimmäinen kolmivuotiskausi, jolta komissio sai tietoja asetuksen (EY) N:o 1185/2009 nojalla ja joka osuu ajallisesti yhteen direktiivin 2009/128/EY voimaantulon kanssa. Vuodeksi 2030 asetetuissa unionin vähennystavoitteissa edistymisen laskemiseen käytettävän viiteajanjakson muodostavat vuodet 2015–2017, koska nämä ovat viimeisimmät kolme vuotta, joilta tietoja oli saatavilla, kun Pellolta pöytään -strategiasta ilmoitettiin. Uuden yhdenmukaistetun riski-indikaattorin 2a laskemiseen käytettävän viiteajanjakson muodostavat vuodet 2022–2024, koska tämä on ensimmäinen kolmivuotiskausi, jolta on saatavilla tietoja kunkin kasvinsuojelun hätätilannetta varten myönnetyn luvan nojalla käsitellyistä alueista. (39)Tällä hetkellä ainoat unionin tasolla saatavilla olevat luotettavat tilastotiedot kasvinsuojeluaineiden myynnistä ja käytöstä ovat tilastot tehoaineiden määristä markkinoille saatetuissa kasvinsuojeluaineissa ja tiedot asetuksen (EY) N:o 1107/2009 nojalla kasvinsuojelun hätätilannetta varten myönnettyjen lupien lukumäärästä. Näitä tilastoja käytetään laskelmissa, jotka koskevat direktiivin 2009/128/EY mukaisia yhdenmukaistettuja riski-indikaattoreita 1 ja 2 ja edistymistä Pellolta pöytään ‑strategiaan perustuvien vuodeksi 2030 asetettujen unionin sitovien vähennystavoitteiden ja vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten vähennystavoitteiden saavuttamisessa. Uusi yhdenmukaistettu riski-indikaattori 2a lasketaan käyttämällä tilastoja kasvinsuojelun hätätilanteita varten myönnettyjen lupien lukumäärästä, näiden lupien kohteena olevien kasvinsuojeluaineiden sisältämien tehoaineiden ominaisuuksista ja näiden lupien nojalla käsitellyistä alueista, jotta voidaan määrittää paremmin kasvinsuojelun hätätilannetta varten myönnetyistä luvista aiheutuvat riskit. (40)Jotta voidaan varmistaa avoimuus ja yhtenäinen täytäntöönpano kaikissa jäsenvaltioissa, tämän asetuksen liitteessä olisi vahvistettava menetelmä, jolla lasketaan edistyminen vuodeksi 2030 asetettujen unionin ja jäsenvaltioiden kahden vähennystavoitteen saavuttamisessa ja yhdenmukaistetut riski-indikaattorit unionin ja jäsenvaltioiden tasolla. (41)Vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa tunnustetaan tarve kiireellisiin toimiin luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi. On näyttöä lajien, erityisesti hyönteisten ja pölyttäjien, laajamittaisesta vähenemisestä unionissa. Biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen vaikuttaa muun muassa kasvinsuojeluaineiden käyttö, eikä tämänhetkisten unionin toimintapoliittisten välineiden mukaisilla jäsenvaltioiden toimilla ole vielä onnistuttu pysäyttämään tätä biologisen monimuotoisuuden köyhtymistä. Sen vuoksi on olennaisen tärkeää varmistaa, että kasvinsuojeluaineita käytetään tavalla, jolla lievennetään näistä aineista luonnonvaraiselle kasvistolle ja eläimistölle aiheutuvien haitallisten vaikutusten riskiä erilaisilla toimenpiteillä, muun muassa koulutuksella, ammattikäytössä olevien levitysvälineiden tarkastuksilla sekä vesiympäristön ja herkkien alueiden suojelulla. (42)Komission ja tämän asetuksen täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa vastaavien toimivaltaisten viranomaisten välisen viestinnän helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi ilmoitettava komissiolle tämän asetuksen mukaisesti nimetyt toimivaltaiset viranomaiset. (43)Voidakseen valvoa tässä asetuksessa säädettyjen velvoitteiden noudattamista jäsenvaltioiden olisi säädettävä asetuksen rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja varmistettava, että sääntöjen noudattamista valvotaan. Seuraamusten olisi oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. On myös tärkeää, että säädetään tämän asetuksen mukaisten velvoitteiden toteuttamiseen liittyvien kustannusten perimisestä maksuilla jäsenvaltioissa sen varmistamiseksi, että toimivaltaisilla viranomaisilla on käytettävissään riittävät taloudelliset resurssit. (44)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on ihmisten terveyden ja ympäristön suojeleminen kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta sekä Pellolta pöytään -strategiassa ja EU:n biodiversiteettistrategiassa asetettujen tavoitteiden saavuttaminen, vaan se voidaan näiden aineiden käytön laajuuden ja monimutkaisuuden ja niihin liittyvien riskiprofiilien vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. (45)Toimivaltaisten viranomaisten tai muiden elinten tai luonnollisten henkilöiden, joille on siirretty virallisen valvonnan tehtäviä, suorittamia toimia, joilla todennetaan, että toimijat noudattavat tätä asetusta, säännellään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/625, kasvisuojeluaineiden levittämiseen käytettyihin välineisiin liittyviä valvontatehtäviä lukuun ottamatta. Sen vuoksi tässä asetuksessa on säädettävä vain valvonnasta ja auditoinnista, joka koskee ammattikäytössä olevien levitysvälineiden tarkastusta. (46)Jotta voidaan ottaa huomioon tekniikan ja tieteen kehitys, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan integroituun torjuntaan liittyviä ammattikäyttäjien ja neuvojien velvoitteita, ammattikäytössä olevien levitysvälineiden tarkastusta, yhdenmukaistettujen riski-indikaattoreiden laskemista, vuotuisissa edistymis- ja täytäntöönpanokertomuksissa toimitettavia tietoja ja levitysvälineisiin liittyviä ilmoituslomakkeita koskevia säännöksiä sekä liitteitä II, III, IV, V ja VI. Komissiolle olisi myös siirrettävä valta hyväksyä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä asetusta määrittelemällä miehittämättömiä ilma-aluksia koskeviin tiettyihin tekijöihin liittyvät tarkat kriteerit, kunhan tekniikan ja tieteen kehitys mahdollistaa tällaisten tarkempien kriteerien laatimisen. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (47)Komissio tekee asetusta koskevan arvioinnin voidakseen arvioida, saavuttaako asetus edelleen tavoitteensa tehokkaasti ja vaikuttavasti, onko se johdonmukainen ja edelleen merkityksellinen ja tuoko se unionin tasolla lisäarvoa. (48)Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta varmistetaan yhdenmukaiset täytäntöönpanoedellytykset tämän asetuksen säännöksille, jotka koskevat ammattikäyttäjien kirjaamia tietoja integroitua torjuntaa ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevaan sähköiseen rekisteriin, toimivaltaisten viranomaisten tekemiä tiivistelmiä ja analyysejä rekisterissä olevista tiedoista sekä tietojen antamista akuuteista myrkytystapauksista ja kroonisista myrkytyksistä. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 mukaisesti. (49)Tämän asetuksen täytäntöönpano jäsenvaltioissa johtaa viljelijöitä ja muita torjunta-aineiden käyttäjiä koskeviin uusiin ja tehostettuihin velvoitteisiin. Jotkin niistä ovat Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä III lueteltuja lakisääteisiä hoitovaatimuksia ja maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevia toimenpidevaatimuksia, joita viljelijöiden on kyseisen asetuksen mukaisesti noudatettava YMP:n tukien saamiseksi, kun taas muihin vaatimuksiin, jotka ylittävät pakollisten vaatimusten perustason, voidaan myöntää lisätukia asetuksen (EU) 2021/2115 31 artiklan mukaisista vapaaehtoisista järjestelmistä, kuten ekojärjestelmistä. Asetuksen (EU) 2021/2115 31 artiklan 5 kohdan a ja b alakohdassa ja 70 artiklan 3 kohdan a ja b alakohdassa säädetään, että YMP:n rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan sellaisiin ympäristöjärjestelmän tai maatalouden ympäristö- ja ilmastositoumuksen mukaisesti toteutettuihin käytäntöihin, jotka menevät pidemmälle kuin kyseisessä asetuksessa vahvistetut asiaa koskevat lakisääteiset hoitovaatimukset ja maan hyvää maatalous- ja ympäristökuntoa koskevat toimenpidevaatimukset sekä lannoitteiden ja kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja eläinten hyvinvointia koskevat asiaankuuluvat vähimmäisvaatimukset sekä muut kansallisessa ja unionin lainsäädännössä vahvistetut asiaa koskevat pakolliset vaatimukset. Koska viljelijöitä ja muita käyttäjiä on tuettava taloudellisesti heidän siirtyessään kohti kestävämpää torjunta-aineiden käyttöä, asetusta (EU) 2021/2115 on muutettava, jotta tämän asetuksen mukaisesti asetettuja vaatimuksia voidaan rahoittaa siirtymäkauden aikana. Tätä jäsenvaltioiden poikkeuksellista mahdollisuutta myöntää lisärahoitusta tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi toteutettaviin toimenpiteisiin olisi sovellettava kaikkiin tämän asetuksen soveltamisesta johtuviin viljelijöiden ja muiden käyttäjien velvoitteisiin, mukaan lukien integroidun torjunnan viljelykasvikohtaisissa säännöissä määrätyt pakolliset viljelykäytännöt. Lisäksi asetuksen (EU) 2021/2115 73 artiklan 5 kohdan mukaan viljelijöiden investointeja unionin lainsäädännössä asetettujen uusien vaatimusten noudattamiseksi voidaan tukea enintään 24 kuukauden ajan siitä päivästä, jona niistä tulee tilan kannalta pakollisia. Vastaavasti olisi vahvistettava pidempi siirtymäkausi investoinneille, jotka täyttävät viljelijöille tämän asetuksen mukaisesti asetetut vaatimukset. Sen vuoksi asetusta (EU) 2021/2115 olisi muutettava. (50)Tämän asetuksen soveltamista olisi lykättävä, jotta toimivaltaiset viranomaiset ja toimijat voivat valmistautua sillä käyttöön otettaviin vaatimuksiin,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde Tässä asetuksessa vahvistetaan kasvinsuojeluaineiden kestävää käyttöä koskevat säännöt säätämällä kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä koskevien vähennystavoitteiden asettamisesta ja niiden saavuttamisesta vuoteen 2030 mennessä, vahvistamalla kasvinsuojeluaineiden käyttöä, varastointia, myyntiä ja hävittämistä koskevat vaatimukset sekä levitysvälineitä koskevat vaatimukset, säätämällä koulutuksesta ja tiedottamisesta sekä säätämällä integroidun torjunnan täytäntöönpanosta. 2 artikla Soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan käyttäjälle toimitettavassa muodossa oleviin tuotteisiin, jotka sisältävät tehoaineita, suoja-aineita tai tehosteaineita tai koostuvat niistä ja joilla on jokin seuraavista käyttötarkoituksista: a)kasvien tai kasvituotteiden suojelu kaikkia haitallisia organismeja vastaan tai tällaisten organismien toiminnan ehkäiseminen, jollei kyseisten aineiden päätarkoitukseksi katsota pikemminkin hygieeniset syyt kuin kasvien tai kasvituotteiden suojelu; b)kasvien elintoimintoihin vaikuttaminen, esimerkiksi niiden kasvuun muutoin kuin ravinteina tai kasvibiostimulantteina vaikuttavien aineiden avulla; c)kasvituotteiden säilyvyyden varmistaminen, paitsi jos tällaisiin aineisiin tai tuotteisiin sovelletaan säilöntäaineita koskevia unionin erityissäännöksiä; d)epätoivottujen kasvien tai kasvinosien tuhoaminen, lukuun ottamatta leviä, jollei tuotteita käytetä maaperässä tai vedessä kasvien suojelemiseksi; e)kasvien epätoivotun kasvun rajoittaminen tai estäminen, lukuun ottamatta leviä, jollei tuotteita käytetä maaperässä tai vedessä kasvien suojelemiseksi. Näistä tuotteista käytetään jäljempänä nimitystä ’kasvinsuojeluaineet’. 3 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1)’kemiallisella kasvinsuojeluaineella’ kasvinsuojeluainetta, joka sisältää kemiallista tehoainetta, lukuun ottamatta kasvituotteita, joissa käytetään biologista alkuperää olevia luonnollisia keinoja tai niiden kanssa identtisiä aineita, kuten mikro-organismeja, semiokemikaaleja, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 3 artiklan 6 alakohdassa määriteltyjen kasvituotteiden uutteita tai selkärangattomia makro-organismeja; 2)’vähäriskisellä kasvinsuojeluaineella’ kasvinsuojeluainetta, jolle on myönnetty lupa asetuksen (EY) N:o 1107/2009 47 artiklan 1 kohdan mukaisesti;

3)’kemiallisella tehoaineella’ muuta tehoainetta kuin mikro-organismia, semiokemikaalia tai asetuksen (EY) N:o 1107/2009 3 artiklan 6 alakohdassa määritellyn kasvituotteen uutetta; 4)’biologisella monimuotoisuudella’ asetuksen (EY) N:o 1107/2009 3 artiklan 29 alakohdassa määriteltyä biologista monimuotoisuutta; 5)’vaarallisemmalla kasvinsuojeluaineella’ kasvinsuojeluainetta, joka sisältää yhtä tai useampaa tehoainetta, jotka on hyväksytty korvattaviksi aineiksi asetuksen (EY) N:o 1107/2009 24 artiklan mukaisesti ja luetellaan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 540/2011 liitteessä olevassa E osassa, tai joka sisältää yhtä tai useampaa täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/408 liitteessä lueteltua tehoainetta; 6)’käytössä olevalla maatalousmaalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2018/1091 2 artiklan e alakohdassa määriteltyä käytössä olevaa maatalousmaata; 7)’ammattikäyttäjällä’ henkilöä, joka käyttää kasvinsuojeluainetta ammattitoiminnassaan; 8)’jakelijalla’ henkilöä, joka asettaa kasvinsuojeluaineen saataville markkinoilla, mukaan lukien tukkukauppiaat, tavarantoimittajat ja vähittäiskauppiaat; 9)’neuvojalla’ henkilöä, joka antaa neuvoja integroidusta torjunnasta ja kasvinsuojeluaineiden turvallisesta käytöstä ammatillisen toiminnan tai kaupallisen palvelun yhteydessä, mukaan lukien yksityiset ja julkiset neuvontapalvelut; 10)’levitysvälineillä’ välineitä, joiden käyttö kasvinsuojeluaineen levittämiseen on kohtuudella ennakoitavissa valmistusvaiheessa, ja lisävarusteita, jotka ovat olennaisia tällaisten välineiden tehokkaan toiminnan kannalta, lukuun ottamatta välineitä, jotka on suunniteltu kasvinsuojeluaineilla käsitellyn lisäysaineiston kylvämiseen tai istuttamiseen; 11)’ammattikäytössä olevilla levitysvälineillä’ jotakin seuraavista: a)levitysvälineet, joita ammattikäyttäjä käyttää kasvinsuojeluaineiden levittämiseen; b)levitysvälineet, joissa on vaaka- tai pystypuomi tai hedelmätarhoissa käytettävä sumuruisku, riippumatta siitä, käytetäänkö niitä kasvinsuojeluaineiden levittämiseen; 12)’lentolevityksellä’ kasvinsuojeluaineen levittämistä ilma-aluksesta; 13)’miehittämättömällä ilma-aluksella’ ilma-alusta, joka toimii tai jonka on tarkoitus toimia itsenäisesti tai jota voidaan etäohjata ilman ilma-aluksessa olevaa ohjaajaa; 14)’kasvinsuojeluaineella, jolla on lupa ammattikäyttöön’ kasvinsuojeluainetta, jolle on myönnetty lupa vain ammattikäyttäjiä varten asetuksen (EY) N:o 1107/2009 31 artiklan mukaisesti; 15)’integroidulla torjunnalla’ kaikkien sellaisten käytettävissä olevien keinojen huolellista harkintaa, joilla ehkäistään haitallisten organismien populaatioiden kehittymistä ja pidetään kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö tasoilla, jotka ovat taloudellisesti ja ekologisesti perusteltuja ja joilla minimoidaan ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvat riskit; 16)’herkällä alueella’ jotakin seuraavista: a)suuren yleisön käyttämä alue, kuten yleinen puisto tai puutarha, virkistysalue, urheilukenttä tai polku; b)alue, jota käyttää enimmäkseen asetuksen (EY) N:o 1107/2009 3 artiklan 14 alakohdassa määritelty herkkä väestöryhmä; c)asuinyhdyskunta (yhteisö, jossa ihmiset asuvat ja työskentelevät), joka on määritelty ajantasaisimmassa CORINE-ohjelmassa (ympäristötiedon koordinointia koskeva ohjelma, jota pitää yllä Euroopan ympäristökeskus) maanpeitetasoon 1 kuuluvaksi (ihmisen muokkaama maa) (pois lukien taso 2–1,2: Teollisuuden, kaupan ja liikenteen yksiköt ja taso 2–1,3: Kaivokset, kaatopaikat ja rakennustyömaat); d)kaupunkialue, jolla on vesiväylä tai vesistökohde;

e)muut kuin tuottavat alueet, jotka on määritelty EU:n hyvän maatalous- ja ympäristökunnon vaatimusten mukaisesti (GAEC); GAEC-vaatimus 8 sisältyy asetuksen (EU) 2021/2115 liitteessä III olevaan luetteloon; f)ekologisesti herkkä alue, jolla tarkoitetaan jotakin seuraavista: i)direktiivin 2000/60/EY mukaisesti suojellut alueet, mukaan lukien mahdolliset suojavyöhykkeet, sekä näiden alueiden muutokset Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2020/2184 mukaisesti tehdyn juomavedenottopaikkoja koskevan riskinarvioinnin tulosten perusteella; ii)direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa luettelossa mainitut yhteisölle merkittävät alueet ja saman direktiivin 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti nimetyt erityisten suojelutoimien alueet sekä direktiivin 2009/147/EY 4 artiklan mukaisesti luokitellut erityiset suojelualueet ja kaikki muut kansallisesti, alueellisesti tai paikallisesti suojellut alueet, jotka jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet Kansallisesti nimettyjen suojelualueiden eurooppalaiseen tietokantaan; iii)kaikki alueet, joilla asetuksen xxx/xxx [lisätään viittaus hyväksyttävään säädökseen] 17 artiklan 1 kohdan f alakohdan mukaisesti suoritettavassa pölyttäjälajien seurannassa vahvistetaan, että niillä elää yksi tai useampia pölyttäjälajeja, jotka luokitellaan eurooppalaisissa ”punaisissa listoissa” uhanalaisiksi lajeiksi; 17)’karanteenituhoojalla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/2031 3 artiklassa määriteltyä karanteenituhoojaa; 18)’haitallisella vieraslajilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1143/2014 3 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä haitallista vieraslajia; 19)’pintavedellä’ direktiivin 2000/60/EY 2 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä pintavettä; 20)’pohjavedellä’ direktiivin 2000/60/EY 2 artiklan 2 alakohdassa määriteltyä pohjavettä; 21)’riski-indikaattorilla’ mittaa, joka osoittaa kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvien ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvien riskien suhteellisen muutoksen ja joka lasketaan liitteessä VI esitetyn menetelmän mukaisesti; 22)’muilla kuin kemiallisilla menetelmillä’ kemiallisille kasvinsuojeluaineille vaihtoehtoisia keinoja; 23)’biologisella torjunnalla’ kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjuntaa käyttämällä biologista alkuperää olevia luonnollisia keinoja tai niiden kanssa identtisiä aineita, kuten mikro-organismeja, semiokemikaaleja, asetuksen (EY) N:o 1107/2009 3 artiklan 6 alakohdassa määriteltyjen kasvituotteiden uutteita tai selkärangattomia makro-organismeja. II LUKU KEMIALLISTEN KASVINSUOJELUAINEIDEN VÄHENNYSTAVOITTEET 4 artikla Kemiallisia kasvinsuojeluaineita koskevat unionin vähennystavoitteet vuodeksi 2030 1.Kunkin jäsenvaltion on edistettävä – hyväksymällä ja saavuttamalla 5 artiklan mukaiset kansalliset tavoitteet – unionin laajuista tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähennetään 50 prosentilla kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvia riskejä, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetettu unionin vähennystavoite 1’, ja vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttöä, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetettu unionin vähennystavoite 2’, verrattuna vuosien 2015, 2016 ja 2017 keskiarvoon, jäljempänä yhdessä ’vuodeksi 2030 asetetut unionin vähennystavoitteet’. 2.Komissio laskee vuosittain edistymisen vuodeksi 2030 asetettujen unionin vähennystavoitteiden saavuttamisessa liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti. 5 artikla Kemiallisia kasvinsuojeluaineita koskevat jäsenvaltioiden vähennystavoitteet vuodeksi 2030

1.Kunkin jäsenvaltion on hyväksyttävä […] päivään […]kuuta […] [julkaisutoimisto: lisätään päivämäärä, joka on 6 kuukautta tämän asetuksen soveltamispäivästä] mennessä kansallisessa lainsäädännössään kansalliset tavoitteet, joilla saavutetaan vuoteen 2030 mennessä tämän artiklan mukaisesti asetettu vähennys verrattuna vuosien 2015, 2016 ja 2017 keskiarvoon seuraavien osalta: a)liitteessä I määriteltyjen kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttö ja niistä aiheutuvat riskit, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetettu kansallinen vähennystavoite 1’; b)liitteessä I määriteltyjen vaarallisempien kasvinsuojeluaineiden käyttö, jäljempänä ’vuodeksi 2030 asetettu kansallinen vähennystavoite 2’. Tätä asetusta sovellettaessa ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitettuihin kahteen kansalliseen vähennystavoitteeseen viitataan yhdessä ilmaisulla ’vuodeksi 2030 asetetut kansalliset vähennystavoitteet’. 2.Komissio laskee vuosittain kunkin jäsenvaltion edistymisen vuodeksi 2030 asetettujen kansallisten vähennystavoitteiden saavuttamisessa liitteessä I esitetyn menetelmän mukaisesti. 3.Kunkin jäsenvaltion on saavutettava 1 kohdassa tarkoitetut tavoitteet vuoteen 2030 mennessä. Jäsenvaltiota, joka saavuttaa jonkin vuodeksi 2030 asetetun kansallisen vähennystavoitteen tason ennen vuotta 2030, ei saa vaatia toteuttamaan vähentämistä koskevia lisätoimia. Sen on seurattava vuotuista vaihtelua pitääkseen yllä edistystä, joka on saavutettu kyseisen vuodeksi 2030 asetetun kansallisen vähennystavoitteen osalta. 4.Jollei 5–8 kohdasta muuta johdu, kansalliset vähennystavoitteet vuodeksi 2030 on asetettava sellaiselle tasolle, että kyseisessä jäsenvaltiossa saavutetaan vuosien 2015, 2016 ja 2017 keskiarvon ja vuoden 2030 tason välillä vähintään 50 prosentin vähennys. 5.Jäsenvaltio voi alentaa 4 kohdassa tarkoitetun kemiallisten kasvinsuojeluaineiden käyttöä ja niistä aiheutuvaa riskiä koskevan kansallisen tavoitteensa prosenttiosuuteen, joka on tämän kohdan toisessa alakohdassa säädetyn intensiteettiin liittyvän luvun ja tämän kohdan kolmannessa alakohdassa säädetyn käyttöön ja riskiin liittyvän luvun keskiarv