KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetusta erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävästä ohjelmasta

SISÄLLYSLUETTELO

JOHDANTO

1. YLEISKATSAUS JAPANIA KOSKEVIIN OHJELMIIN

2. YRITYSJOHTAJIEN KOULUTUSOHJELMA JAPANISSA

2.1. Tarkastuksen tulokset ja rahoitettujen toimien seuranta

2.2. Sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet

2.3. Kustannustehokkuusanalyysi

3. EU:N GATEWAY TO JAPAN -VIENNINEDISTÄMISKAMPANJA

3.1. Tarkastuksen tulokset ja rahoitettujen toimien seuranta

3.2. Sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet

3.3. Kustannustehokkuusanalyysi

4. KOHDENNETTUJEN HANKKEIDEN JÄRJESTELMÄ

5. PÄÄTELMÄT

JOHDANTO

Tämä kertomus on annettu Euroopan parlamentille ja neuvostolle Euroopan unionista peräisin olevien tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden Japanin markkinoille pääsyn edistämiseksi tarkoitetun, erityisiä toimia ja toimenpiteitä käsittävän ohjelman täytäntöönpanosta komission toimesta 11. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen N:o 1035/1999 [1], jäljempänä 'Japania koskeva asetus', nojalla. Kyseisen asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa: "Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1 päivään syyskuuta 2000 mennessä arviointikertomuksen, johon sisältyvät rahoitettujen valvonta- ja seurantatoimien tulokset; kertomuksessa on otettava huomioon myös sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet. Sen on sisällettävä kustannustehokkuusanalyysin tulokset."

[1] Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/1999, annettu 11 päivänä toukokuuta 1999, EYVL L 127, 21.5.1999, s. 1.

Sen jälkeen kun Japania koskeva asetus hyväksyttiin toukokuussa 1999 ja maksusitoumusmäärärahat Japania koskevaa budjettikohtaa B7-851 varten hyväksyttiin saman vuoden heinäkuussa, komissio käynnisti asianmukaiset menettelyt kahden erillisen ulkoisen sopimuspuolen valitsemiseksi kyseisessä asetuksessa mainittujen kahden ohjelman eli yritysjohtajien koulutusohjelman (ETP) Japanissa ja EU:n Gateway to Japan (GTJ) -vienninedistämiskampanjan arvioimiseksi. Arviointia koskevat sopimukset allekirjoitettiin GTJ-kampanjan osalta syksyllä 1999 ja ETP-ohjelman osalta talvella 2000. ETP-ohjelmaa koskeva lopullinen arviointikertomus annettiin komissiolle heinäkuussa 2000 ja GJT-kampanjaa koskeva lopullinen arviointikertomus elokuussa 2000. Tämän jälkeen kertomukset annettiin neuvoa-antavalle komitealle, joka avustaa komissiota Japania koskevassa asetuksessa säädettyjen hankkeiden toteuttamisessa ja joka koostuu jäsenvaltioiden edustajista.

Tässä kertomuksessa esitetään edellä mainituissa lopullisissa kertomuksissa esitetyt keskeiset päätelmät ja tulokset, jotka ovat olennaisia tälle arviointikertomukselle Japania koskevan asetuksen 3 artiklan 1 kohdassa annetut edellytykset huomioon ottaen. Mainittujen kertomusten (englanninkieliset) tiivistelmät ovat tämän kertomuksen liitteenä.

Tämä kertomus ja molemmat arviointikertomukset täysimääräisinä saatetaan kansalaisten saataville ulkosuhteiden pääosaston WWW-sivustolla.

1. YLEISKATSAUS JAPANIA KOSKEVIIN OHJELMIIN

Japanin markkinoita pidetään yleisesti hyvin erityislaatuisina ja vaativina, ja niille pääsy aiheuttaa vielä enemmän vaikeuksia kuin mitä EU:n teollisuus kohtaa muiden teollisuusmaiden markkinoilla. Esimerkiksi kieli- ja kulttuurimuuri, jakelurakenteen monimutkaisuus ja sääntely-ympäristön vaikeaselkoisuus ovat haasteita, joita EU:n yritykset joutuvat kohtaamaan pyrkiessään näille laajoille ja tärkeille markkinoille. Jotta EU:n teollisuutta voitaisiin tukea voittamaan tällaiset vaikeudet jo markkinointi- ja investointitoimien varhaisvaiheessa, komissio on suunnitellut ja käynnistänyt Japania koskevat ohjelmat, jotka täydentävät ja tuovat lisäarvoa niille ponnisteluille, joihin jäsenvaltiot ovat Japanin markkinoilla ryhtyneet. Japania koskevat ohjelmat koostuvat kolmesta osasta: yritysjohtajien koulutusohjelmasta (ETP) Japanissa, EU:n Gateway to Japan (GTJ) -vienninedistämiskampanjasta sekä järjestelmän kohdennetuista hankkeista. Jäsenvaltioiden edustajista koostuva neuvoa-antava komitea avustaa komissiota Japania koskevien ohjelmien toteuttamisessa .

ETP-ohjelman kesto on 18 kuukautta, joista 12 käytetään intensiiviseen japanin kielen opiskeluun Tokiossa ja 6 kuukautta työpaikkakoulutukseen japanilaisissa yrityksissä. Rinnakkain tämän 18 kuukauden jakson aikana toteutetaan luento- ja seminaariohjelma, joka käsittelee liiketoiminnan harjoittamiseen Japanissa liittyviä kysymyksiä sekä vierailuohjelma, joka sisältää käyntejä japanilaisiin toimielimiin ja teollisuuslaitoksiin. Ohjelman tavoitteena on sellaisten eurooppalaisten yritysjohtajien ryhmän kouluttaminen, jolla on riittävä kielen, kulttuurin ja liike-elämän tuntemus voidakseen kommunikoida ja toimia japanilaisessa yritysympäristössä. Ohjelman käynnistyttyä vuonna 1979 on sen välityksellä hankkinut yli 700 eurooppalaista yritysjohtajaa taidot, joilla he voivat tehokkaasti edistää organisaatioidensa kykyä päästä Japanin markkinoille.

Gateway to Japan -kampanja on yhdennetty vienninedistämiskampanja, jonka tavoitteena tukea pk-yrityksiä niiden pyrkiessä saamaan tuotteitaan Japanin markkinoille. Ohjelmaan kuuluu Euroopan unionin yritysten rekrytointi ja valmentaminen sekä osallistuminen tiettyjä toimialoja edustaviin näyttelyihin, Japaniin suuntautuviin kauppavaltuuskuntiin ja muihin myynninedistämishankkeisiin. Ohjelman täytäntöönpano tapahtuu läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, jotka tarjoavat osallistujille Japanin edustustojensa välityksellä kaupallisia palveluja kuten markkinatutkimuksia, yritystapaamisten ohjelmia ja tulkkauspalveluja. Vuosina 1990-1993 toteutetun pilottihankkeen jälkeen ensimmäinen varsinainen Gateway-kampanja toteutettiin vuosina 1994-1996. Nyt käynnissä olevan järjestyksessä toisen Gateway-kampanjan kesto on vuodesta 1997 vuoden 2000 loppuun, ja kampanja kattaa 10 teollisuudenalaa. Kampanjan aikana toteutetaan 34 tapahtumaa, jotka tuovat Japaniin yli 900 yritystä.

Lisäksi komissio tarjoaa mainittuja ohjelmia täydentävää kohdennettua taloudellista tukea eurooppalaisille organisaatioille, jotka toteuttavat hankkeita Japania koskevan asetuksen 2 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla aloilla. Yhteisrahoituksen piirissä olevat hankkeet valitaan yleensä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistavin ehdotuspyynnöin. Näiden hankkeiden olennaisena valintaperusteena on, että ehdotettavaan hankkeeseen osallistuu vähintään viisi jäsenvaltiota. Ennen Japania koskevan asetuksen hyväksymistä yhteisrahoituksen osuus hankkeen menoista vaihteli 10 prosentin ja korkeintaan 50 prosentin välillä. Kuluvan varainhoitovuoden aikana (vuosi 2000) komission yhteisrahoitus ollut korkeintaan 35 prosenttia hankkeen menoista. Lisärahoitus tulee yleensä osallistumismaksuista, yhdeltä tai useammalta järjestäjältä ja/tai kansallisilta myyntiä edistäviltä elimiltä. Koska kyseessä on tukeen perustuva järjestelmä, valittujen hankkeiden hallinnoinnista vastaa edunsaaja, joka raportoi komissiolle hankkeiden tuloksista sekä myönnettyjen julkisten varojen käytöstä.

2. YRITYSJOHTAJIEN KOULUTUSOHJELMA JAPANISSA

ETP-ohjelman riippumattoman arvioinnin, josta komissio teki sopimuksen The Evaluation Partnership -nimisen yrityksen kanssa, tavoitteena oli analysoida toteutettujen kaikkien kahdeksantoista ETP-ohjelman tehokkuutta, soveltuvuutta ja toimivuutta. Arviointitulosten perusteella arvioitsijoita pyydettiin antamaan suosituksia siitä, miten ohjelman formaattia, kestoa, edellytyksiä ja sisältöä voitaisiin parantaa. Tämä kertomus perustuu arvioinnin päätelmiä koskevaan yhteenvetoon, joka esitetään ETP-ohjelmaa koskevan arviointikertomuksen 9 kohdassa.

2.1. Tarkastuksen tulokset ja rahoitettujen toimien seuranta

Arvioitsijoiden keskeisenä päätelmänä oli, että "ETP-ohjelma on tehokas väline politiikan toteuttamisessa, sitä arvostetaan suuresti osanottajien keskuudessa ja se soveltuu yhä niiden ongelmien käsittelyyn, joita yritykset joutuvat kohtaamaan pyrkiessään Japanin markkinoille ja kehittäessään liikesuhteita Japaniin. Ohjelma on myös toimiva, mutta sitä voidaan edelleen kehittää."

ETP-ohjelma on erittäin arvostettu edunsaajien keskuudessa. Lähes kaikki ETP-ohjelmaan osallistuneet (99 prosenttia) olivat tyytyväisiä ohjelmaan. Osallistuneista 73 prosenttia piti ohjelmaa erittäin hyödyllisenä ja 26 prosenttia hyödyllisenä. Myös rahoittajayritykset ja osallistuneiden työnantajat antoivat hyvin myönteisen arvion: 97 prosenttia oli tyytyväisiä ohjelmaan, ja näistä 62 prosenttia piti ohjelmaa erittäin hyödyllisenä ja 34 prosenttia hyödyllisenä.

Tehokkuuden osalta arvioitsijoiden päätelmänä oli, että ETP on erittäin tehokas ohjelma ja että se täyttää pohjimmiltaan tavoitteensa, jotka ovat sellaisten eurooppalaisten yritysjohtajien ryhmän kouluttaminen, jolla on riittävä kielen, kulttuurin ja liike-elämän tuntemus voidakseen toimia Japanissa ja voidakseen tehokkaasti edistää organisaatioidensa kykyä päästä Japanin markkinoille. ETP-ohjelmaa pidetään monipuolisena välineenä henkilöstöresurssien kehittämisessä ja sen yksittäiset osa-alueet ovat korkeatasoisia. Ohjelmalle tuo myös lisäarvoa se, että sen täytäntöönpano tapahtuu Euroopan tasolla.

ETP-ohjelman osallistujilla on hyvin myönteinen käsitys niistä taidoista ja tiedoista, joita he ovat hankkineet ohjelman avulla. Osallistujista 96 prosenttia katsoi perehtyneensä japanilaisiin liiketapoihin ja markkinavaatimuksiin. Osallistujista 88 prosenttia katsoi pystyvänsä edistämään yrityksensä Japanin-tuntemusta ja 98 prosenttia katsoi voivansa auttaa yritystään ymmärtämään Japania. Osallistujista 87 prosenttia katso luottavansa kykyynsä työskennellä japanilaisessa kulttuurissa.

Ilmeni näyttöä siitä, että ETP-ohjelmalla on voimakas vaikutus osallistuneiden ammatilliseen uraan ja henkilökohtaiseen elämään. Tämä ilmenee siitä, että ohjelman jälkeen suuri osa osallistuneista jää Japaniin työskentelemään yrityksensä palveluksessa pitkäaikaisesti. ETP-ohjelmaan osallistuneet oleskelevat Japanissa keskimäärin 41 prosenttia ajastaan ja työskentelevät Japanissa keskimäärin 61 prosenttia ajastaan. Nämä ovat merkittäviä tuloksia erityisesti ottaen huomioon, että ETP-ohjelma käynnistyi 20 vuotta sitten.

Rahoittajayritysten ja myöhempien työnantajien mielestä ohjelmalla on myönteinen vaikutus yrityksen tulokseen. Yritykset katsovat, että ETP-ohjelmaan osallistuneet ovat tuoneet yritykseen erittäin hyvää japanin kielen taitoa (90 prosenttia) sekä huomattavaa luontevuutta japanilaisen kulttuurin, tapakulttuurin ja arvojen kohtaamisessa (94 prosenttia). Arvioitsijoiden mukaan ilmeni huomattavasti näyttöä siitä, että yritykset, jotka rekrytoivat ETP-ohjelmaan erityisesti ohjelman varhaisemmassa vaiheessa osallistuneita, ovat lisänneet huomattavasti markkinoille pääsyään. Osallistujista 95 prosenttia katsoo, että he ETP-ohjelman läpikäytyään harjoittavat tehokkaammin kauppaa Japanin kanssa, ja noin kaksi kolmasosaa rahoittajista ja työnantajista on sitä mieltä, että ETP-ohjelma edistää heidän liiketoimintansa näkyvyyttä Japanissa ja lisää heidän tuotteidensa ja palvelujensa pääsyä Japanin markkinoille.

Ohjelman soveltuvuus oli niin ikään eräs keskeisiä tarkasteltavia kysymyksiä. Erityisesti arvioitiin sitä, missä määrin ohjelman tavoitteet vastasivat sellaisten yhteisön yritysten tarpeita, jotka halusivat ratkaista niitä ongelmia, joita he kohtasivat luodessaan liikesuhteita Japaniin. Arvioinnin päätelmistä ilmenee, että ETP on yhä sellainen väline henkilöstöresurssien kehittämisessä, jonka avulla Euroopan unionin yrityksiä voidaan auttaa saamaan hyöty uusista liiketoimintamahdollisuuksista Japanissa. ETP edistää käytännön kaupanesteiden ja investointiesteiden voittamista perehdyttämällä osanottajat Japanin kielen monimuotoisuuteen sekä liiketapoihin ja kulttuuriin. Sillä on yhä myönteinen vaikutus Euroopan unionin ja Japanin kauppasuhteiden kehittämisessä. Lisäksi arvioitsijoiden päätelmät osoittavat, että ETP-ohjelmaa arvostetaan suuresti japanilaisissa ja eurooppalaisissa yrityspiireissä ja että sen ainutlaatuisuus politiikan välineenä tekee siitä tärkeän voimavaran toimeksiantajilleen.

Arvioitsijoiden päätelmä oli, että ETP-ohjelman perusteluja on muutettava vain vähän ohjelman mukauttamiseksi nykyiseen ja tulevaan tilanteeseen erityisesti yritysjohtajille tarkoitettuna henkilöstöresurssien kehittämisohjelmana. Selvää on, että ohjelma ja sen eri aikoina läpikäyneet osanottajat ovat onnistuneet mukautumaan Japanin muuttuviin (taloudellisiin) olosuhteisiin. ETP:n avulla koulutetaan yhä henkilöitä, joilla on kyky ryhtyä harjoittamaan liiketoimintaa uudessa EU-Japani -liiketoimintaympäristössä. Ohjelma näyttää tämän vuoksi vastaavan erittäin hyvin tulevaisuuden tarpeita.

2.2. Sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet

Arvioitsijoiden mukaan ETP-ohjelmaa hallinnoidaan ammattimaisesti ja tehokkaasti sekä Brysselissä että komission Tokion lähetystössä. Erityisesti todettiin ilmenneen näyttöä siitä, että hallinnoinnista ja taloudesta vastaavien virkamiesten tehtävät oli erotettu toisistaan selvästi, että suoritteet ja sopimussakot ovat olennainen osa tärkeimpiä sopimuksia ja että toimet ja menot on esitetty selkeästi ja ne voidaan helposti tarkastaa. Ohjelman käynnissä olevan arvioinnin osalta todettakoon, että ETP-ohjelmaa on arvioitu neljän vuoden välein ja nyt meneillään oleva täysimääräinen arviointi on järjestyksessä viides. Lisäksi ohjelmassa on sisäänrakennettuna seuranta- ja mukautusjärjestelmä, joka perustuu osanottajilta ja muilta tahoilta saatuun palautteeseen ja jonka perusteella ohjelmaa jatkuvasti parannetaan. Arvioitsijat totesivat, että ilmeni riittävästi näyttöä siitä, että ohjelman täytäntöönpano täyttää asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet ja että se on toteutettu perusteellisesti.

2.3. Kustannustehokkuusanalyysi

Arvioitsijoiden mukaan ohjelman kustannuksia koskevan näytön perusteella toimien täytäntöönpano on tapahtunut suunnitellun ja hyväksytyn talousarvion puitteissa, ja yksikkökustannukset on pidetty alhaisina. Samaan aikaan kun arvioitsijat antoivat positiivisen arvion ohjelman kustannustehokkuudesta, he totesivat myös, että ohjelmaa on mahdollista hiukan tehostaa. Tässä suhteessa ehdotettiin, että muuttuvien kustannusten osuutta laajennetaan, osanottajien maksuosuutta tarkistetaan ja mittakaavaetuja hankitaan yhdistämällä useiden Aasiaa koskevien koulutusohjelmien, esimerkiksi Japania ja Koreaa koskevien ETP-ohjelmien, hallinnot. Yhteenlaskettuna henkilöstö- ja hallintokulujen osuus ohjelmakustannuksista oli 5,3 prosenttia. Tämän todettiin olevan yhdenmukainen muiden komission johtavien kehysohjelmien kanssa, ja ohjelman täytäntöönpanosta aiheutuneita yksikkökustannuksia pidettiin kohtuullisina.

3. EU:N GATEWAY TO JAPAN -VIENNINEDISTÄMISKAMPANJA

Komissio teki Inparco Consult scrl -nimisen yrityksen kanssa EU:n Gateway to Japan -kampanjaa koskevan riippumattoman väliarvioinnin suorittamista koskevan sopimuksen. Tutkimuksen tarkoituksena oli arvioida kampanjan tehokkuutta ja toimivuutta ja antaa tarvittaessa parannusehdotuksia.

3.1. Tarkastuksen tulokset ja rahoitettujen toimien seuranta

Kertomuksen keskeisenä päätelmänä on, että EU:n Gateway to Japan -ohjelma on yleisesti ottaen onnistunut asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. Se on tukenut yrityksiä kaikissa jäsenvaltioissa, ja yrityksiltä saatu palaute on ollut myönteistä.

Osanottajayrityksistä 34 prosenttia on saanut tilauksia osallistumisen seurauksena. Tutkituista yrityksistä yhteensä 60 prosentilla on todellista liiketoimintaa Japanissa ja yli puolet näistä yrityksistä katsoi sen olevan seurausta kampanjaan osallistumisesta (nämä luvut todennäköisesti kasvavat tulevaisuudessa, koska useimmat yritykset, joilla ei tällä hetkellä ole liiketoimintaa Japanissa, jatkavat keskustelua potentiaalisten asiakkaiden kanssa lähitulevaisuudessa tapahtuvaa vientiä silmällä pitäen). Lisäksi 26 prosenttia yrityksistä ilmoittaa, etteivät ne olisi lähteneet Japaniin ilman Gateway to Japan -kampanjaa.

Ohjelmaan osallistuneista yrityksistä 15 prosenttia on luonut työpaikkoja osallistumisen seurauksena, ja osallistuneet yritykset ovat tehneet liiketoiminnan laajenemisen johdosta lisäinvestointeja, joiden arvo on 3,5 euroa kutakin ohjelmaan käytettyä euroa kohden.

Tutkimuksesta ilmenee laajalti hyväksytty käsitys, jonka mukaan "EU:n Gateway to Japan -kampanja ja siihen kuuluvat palvelut vastaavat kohdeyleisön tarpeita." Arvioitsijoiden mielestä "on lähes maailmanlaajuisesti tunnettua, että eurooppalainen ulottuvuus ja identiteetti ovat hyvin hyödyllisiä Japanissa", ja niissä tapauksissa, joissa EU:n Gateway to Japan -kampanjan lisäksi on täytäntöönpantu muita kansallisia ohjelmia, Gateway to Japan "vaikuttaa toimivan näiden ohjelmien kanssa suhteellisen hyvin, koska kansallisilla koordinaattoreilla on selkeä käsitys siitä, mitkä ohjelmat sopivat kullekin asiakkaalle parhaiten, jolloin nämä voivat hyödyntää kumpaakin ohjelmaa parhaan mahdollisen hyödyn aikaansaamiseksi." Tässä yhteydessä todettakoon, että jäsenvaltioiden Tokion kaupallisten toimistojen toiminta on saanut paljon kiitosta: yli 90 prosenttia vastanneista on tyytyväinen tai erittäin tyytyväinen kansallisen kaupallisen toimistonsa tarjoamiin palveluihin.

Arviointikertomuksessa on myös yksilöity useita ohjelman sivutuotteena saatavia hyötyjä kuten kampanjan positiivinen vaikutus EU:n ja Japanin kauppasuhteille yleensä ja käynnissä olevalle säätelyn purkamisprosessille erityisesti, EU:n näkyvyyttä Japanissa lisäävät vaikutukset sekä eri jäsenvaltioista tulevien osanottajien verkostoitumisen edistäminen.

3.2. Sopimusvelvoitteet sekä asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteet

Kampanja ylittää alkuperäisen tavoitteensa, joka oli 900 yrityksen tuominen Japaniin, ja alittaa menojen osalta selvästi hyväksytyn talousarvion. Arvioitsijan mielestä "seuranta vaikuttaa riittävältä. Komissio saa säännöllisesti toimintakertomukset, rahoitusselvitykset ja kertomukset, jotka sisältävät osanottajilta saadun palautteen." Näissä kertomuksissa annetut tiedot ovat hyödyllisiä ja niiden perusteella ohjelmaan tehdään säännöllisesti pieniä muutoksia tarpeen mukaan.

Hallinoinnista ja taloudesta vastaavien virkamiesten tehtävät oli erotettu toisistaan selvästi, ja sopimuksissa on mainittu mitattavissa olevat tavoitteet sekä laiminlyönnistä aiheutuvat sopimussakot. Kertomuksessa todetaan, että "tilinpäätösraportointi on selkeää ja siinä erotellaan selkeästi ohjelman eri osista aiheutuvat menot" ja että "toimien kustannuksia pyritään laskemaan jatkuvasti."

Arvioitsijat toteavat päätelmissään, että EU:n Gateway to Japan -ohjelma on järjestetty erittäin hyvin Japanissa, missä osanottajat ovat pitäneet tapahtumien organisointia kampanjan parhaiten järjestettynä palveluna. Myös ohjelman Euroopan keskusorganisaation todetaan "toimivan hallinnollisella tasolla hyvin ja tarjoavan tehokkaasti palveluja kansallisille yhteyspisteille ja komissiolle."

3.3. Kustannustehokkuusanalyysi

Vaikka arvioitsijat eivät ole voineet vertailla EU:n Gateway to Japan -kampanjaa samankaltaisiin kansallisiin ja/tai alueellisiin ohjelmiin, kampanjaa koskevat luvut ovat rohkaisevia. Arvioitsijoiden mukaan kukin ohjelmaan käytetty euro on tuottanut osanottajayrityksille 37 euron arvosta lisämyyntiä.

Myyntioletusten osalta yritykset ovat ilmoittaneet, että ne odottavat myyntinsä kasvavan osallistumisen seurauksena keskimäärin 820 000 euroa yritystä kohden. Tämä luku vastaa noin 57-kertaisesti arvioituja osallistumiskustannuksia osallistujaa kohden, joiden on arvioitu olevan 14 327 euroa. Tämän perusteella arvioitsijat toteavat, että "kampanja on tuottanut investoinneille merkittävän tuoton sekä osallistuneiden yritysten että kampanjan osalta yleensä."

Parannusehdotuksia on tehty, erityisesti toimialakohtaisen asiantuntemuksen lisäämiseksi kampanjaan ja yritysten valintaperusteisiin. Komissio keskustelee mielellään näistä ehdotuksista jäsenvaltioiden kanssa, mikäli kampanjan voimassaoloa jatketaan.

4. KOHDENNETTUJEN HANKKEIDEN JÄRJESTELMÄ

Lukuun ottamatta yhtä Tokiossa joulukuussa 1999 pidettyä yhden päivän konferenssia, jonka aiheena oli sääntelyn purkaminen, ei kohdennettujen hankkeiden järjestelmän perusteella ole toistaiseksi myönnetty yhteisrahoitusta hankkeille sen jälkeen kun Japania koskeva asetus hyväksyttiin toukokuussa 1999.

Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä [2] julkaistiin 20. toukokuuta 2000 ehdotuspyyntö, jonka perusteella käynnistettäneen hankkeita syksyllä 2000. Tämän johdosta kyseistä järjestelmää ei voida arvioida tämän kertomuksen yhteydessä.

[2] EYVL C 106, 20.4.2000, s. 6.

5. PÄÄTELMÄT

Tämän kertomuksen päätelmänä on, että komission toimenpideohjelma Euroopan unionin tavaroiden ja rajat ylittävien palveluiden markkinoillepääsyn parantamiseksi Japanissa on saavuttanut asetetut tavoitteet ja että ohjelma on täytäntöönpantu kustannustehokkaasti ja asianmukaisen ja tehokkaan hallinnoinnin periaatteita noudattaen.

Tyytyväisyys yritysjohtajien toimintaohjelmaan (ETP) Japanissa, joka käynnistettiin vuonna 1979 ja jota yleensä pidetään komission lippulaivaohjelmana, on yhä vaikuttavaa edunsaajien keskuudessa, joita ovat ohjelmaan osallistuvat nuoret eurooppalaiset yritysjohtajat ja heitä rahoittavat yritykset. Arvion perusteella ohjelman merkitys Euroopan unionin teollisuudelle yhtä tärkeä kuin se oli 20 vuotta sitten. Tämä on arvioinnin tulos ja sitä tukee myös ohjelman jatkuva kysyntä Euroopan unionin teollisuuden taholta. Myös EU:n ja Japanin päättäjät tunnustivat ohjelman menestyksen ja merkityksen jatkuvuuden edellisessä huippukokouksessaan, joka pidettiin Tokiossa heinäkuussa 2000, ja totesivat seuraavaa:

"Japani ja Euroopan unioni panevat tyytyväisinä merkille EU:n yritysjohtajien koulutusohjelman Japanissa 20. toimintavuoden ja tunnustavat sen tärkeän merkityksen Japanin ja EU:n välisten kulttuuri- ja liikesuhteiden lujittajana. Ne ilmaisevat voimakkaan tukensa ohjelman jatkumiselle tulevaisuudessa." [3]

[3] Japani-EU -huippukokouksen yhteiset päätelmät, Tokiossa 19. heinäkuuta 2000.

Gateway to Japan -kampanjaan ollaan tyytyväisiä myös edunsaajien keskuudessa. Ohjelma on auttanut yli 900 eurooppalaista yritystä, joista suurin osa pk-yrityksiä, viemään liiketoimintaansa ja tuotteitaan Japanin markkinoille. Lisäksi kampanjalla on ollut positiivinen vaikutus EU:n ja Japanin liikesuhteisiin ja se on hyvin tehokkaasti luonut positiivista mielikuvaa EU:n teollisuudesta ja sen tuotteista Japanissa. Viimeksi mainitun osalta olisi palautettava mieliin, että osallistuneet yritykset katsovat, että eurooppalainen 'sateenvarjo', jonka suojissa ne Gateway-kampanjan avulla pääsevät Japanin markkinoille, on tärkeä tekijä niiden menestymisen kannalta.

Lopuksi todettakoon, että komissio katsoo Japania koskevien ohjelmien arvioinnin myönteisten tulosten osoittavan, että ohjelmien jatkamiselle on olemassa kaikki perusteet. Vaikka Japanin markkinoille pääsy onkin helpottunut viime vuosina, komissio uskoo, että ohjelmaa olisi jatkettava ainakin jonkin aikaa sen jälkeen, kun Japania koskevan asetuksen voimassaolo joulukuussa 2001 päättyy. Komission ehdotus, joka koskee muun muassa Japania koskevien ohjelmien oikeusperustan uudistamista [4], on parhaillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltävänä. Komissio on luottavainen, että tämä kertomus vaikuttaa myönteisesti näiden käsittelyjen tulokseen.