SISÄLLYSLUETTELO

1. Ohjelmakauden 2000–2006 rahoituksen toteutuminen vuonna 2010 ja hankkeiden päättäminen 1

2. Taloudellinen toimintaympäristö ja ehdollisuus 6

3. Tarkastukset ja rahoitusoikaisut 7

4. Jäsenvaltioiden ilmoittamat sääntöjenvastaisuudet 10

5. Arviointi 11

6. Tiedotus ja julkisuus 12

Tämä kertomus esitetään asetuksen (EY) N:o 1164/1994 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti, ja se koskee ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjen koheesiorahaston hankkeiden täytäntöönpanoa vuonna 2010 sekä aiempien ISPA-hankkeiden täytäntöönpanoa asianomaisissa jäsenvaltioissa, joihin myös Bulgaria ja Romania kuuluvat. Tiedot koskevat vuosia 2000–2006, koska koheesiorahaston perustamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1164/1994 kumoamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 1084/2006 ei edellytetä koheesiorahaston toimintaa koskevan vuosikertomuksen antamista vuosilta 2007–2013.

Tämän vuoksi tässä kertomuksessa käsitellään koheesiorahaston toimintaa viidessätoista tukea saaneessa jäsenvaltiossa: kolmessatoista jäsenvaltiossa vuoden 2006 loppuun mennessä, eli Kreikassa, Espanjassa, Portugalissa, Kyproksessa, Tšekissä, Virossa, Unkarissa, Latviassa, Liettuassa, Maltassa, Puolassa, Slovakiassa ja Sloveniassa, sekä Euroopan unioniin 1. tammikuuta 2007 liittyneissä Bulgariassa ja Romaniassa kaudella 2000–2006 hyväksyttyjä aiempia ISPA-hankkeita. On muistettava, että talouskasvunsa vuoksi Irlanti ei ole täyttänyt rahaston tukikelpoisuusvaatimuksia 1. tammikuuta 2004 alkaen. Meneillään olevia koheesiorahaston hankkeita on kuitenkin vielä saattamatta päätökseen.

Tämän kertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa esitetään ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjen hankkeiden täytäntöönpanon yksityiskohdat jäsenvaltioittain vuonna 2010.

1. OHJELMAKAUDEN 2000–2006 RAHOITUKSEN TOTEUTUMINEN VUONNA 2010 JA HANKKEIDEN PÄÄTTÄMINEN

Jäsenvaltiot, jotka voivat saada tukea koheesiorahastosta, voidaan jakaa kolmeen ryhmään: ohjelmakauden 2000–2006 alusta alkaen tukikelpoiset neljä jäsenvaltiota (Kreikka, Espanja, Irlanti ja Portugali; EU-4), unioniin toukokuussa 2004 liittyneet kymmenen jäsenvaltiota (Kypros, Tšekki, Viro, Unkari, Latvia, Liettua, Malta, Puola, Slovakia ja Slovenia; EU-10) sekä unioniin tammikuussa 2007 liittyneet kaksi jäsenvaltiota (Romania ja Bulgaria; EU-2).

1.1 Menojen tukikelpoisuuden päättymispäivän lykkääminen

Suuntaviivoissa kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi[1] viitataan menojen tukikelpoisuusaikaan, joka määritellään erikseen jokaisessa tuenmyöntöpäätöksessä. Komissio on vahvistanut moitteettoman varainhoidon periaatteiden ja aluepolitiikan pääosaston 9. maaliskuuta 2005 jäsenvaltioille lähettämien ohjeiden mukaisesti kaikkien koheesiorahastohankkeiden viimeiseksi tukikelpoisuuspäiväksi yleensä 31. joulukuuta 2010.

Yhtenä toimenpiteenä Euroopan talouden elvytyssuunnitelman tukemiseksi komissio hyväksyi huhtikuussa 2010 muutoksen suuntaviivoihin kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi[2]. Muutoksen mukaan komissio voi perustelluissa tilanteissa päättää tukikelpoisuuden päättymispäivän lykkäämisestä. Komissio otti huomioon, että vuodesta 2004 alkaen ensimmäistä kertaa hyväksyttyihin hankkeisiin on saattanut erityisen paljon vaikuttaa vaaditun julkisen ja yksityisen kansallisen rahoituksen järjestäminen tai tuensaajien kyky noudattaa toimien alkuperäistä aikataulua. Komissio arveli, että tällaisten hankkeiden toteutus oli kesken tai vasta aivan alussa, kun kriisi alkoi.

Komissio voi päättää asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä lykätä sellaisten hankkeiden tukikelpoisuuden päättymispäivää 31. joulukuuta 2011 saakka, jotka komissio on hyväksynyt ensimmäistä kertaa 1. tammikuuta 2004 jälkeen tehdyllä päätöksellä. Lisäksi jos kyseessä on hanke, jonka rahoitus koheesiorahastosta on vähintään 100 miljoonaa euroa, tukikelpoisuuden päättymispäivää voidaan lykätä 31. joulukuuta 2012 saakka.

Tukikelpoisuuden päättymispäivän lykkääminen tätä pidemmälle on mahdollista ainoastaan poikkeuksellisissa ja asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa (esim. hallinnollisten tai oikeudellisten menettelyjen aiheuttamat viivytykset, force majeur -tekijät, joilla on merkittäviä seurauksia koheesiorahastosta tuetun hankkeen toteutuksessa, tai komission ilmiselvät virheet).

Asianomaiset jäsenvaltiot suhtautuivat myönteisesti päättymispäivää koskevien suuntaviivojen muutokseen, ja komissio uskoo, että muutoksen avulla kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden toteutusta voidaan parantaa ja tehostaa. Useat jäsenvaltiot pyysivät sen johdosta vuonna 2010 lykkäystä kymmenien koheesiorahastohankkeiden tukikelpoisuuden päättymiselle, mikä merkitsee sitä, että näiden hankkeiden täytäntäänpanoa jatketaan vuoden 2011 tai 2012 loppuun saakka.

1.2 Ohjelmakaudella 2000–2006 hyväksyttyjä hankkeita koskevat maksut vuonna 2010

Ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeille (ja aiemmille ISPA-hankkeille) suoritettiin yleisesti ottaen odotettua vähemmän loppumaksuja. Loppumaksupyyntö edellyttää päättämisasiakirjojen perusteellista analysointia, ja riippuen asiakirjojen kattavuudesta ja laadusta analyysi saattaa johtaa loppumaksujen lykkääntymiseen ennakoitua myöhemmäksi. Vuoden 2010 alkuperäinen talousarvio ohjelmakauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeille oli 2 500 miljoonaa euroa. Määrärahasiirto johti 2,321 miljoonan euron lopulliseen talousarvioon. Käytettävissä olevien varojen ja maksuihin tarvittavan määrän välisen eron kattamiseksi vuosien 2013–2013 koheesiorahasto-ohjelmia koskevaan budjettikohtaan tehtiin siirtoja. Vuosina 2000–2006 käytettävissä olleet 2,321 miljoonan euron määrärahat oli käytetty kokonaan vuoden 2010 loppuun mennessä. Tämä on pienempi toteutuma kuin vuonna 2009 (2,777 miljoonaa euroa), mikä osoittaa sitä, että koheesiorahastohankkeiden toteutussykli on loppuvaiheessa.

Aiempien ISPA-hankkeiden budjettikohdissa oli alun perin 560 miljoonaa euroa vuodeksi 2010. Määrärahaa supistettiin syyskuussa (kokonaismäärärahasiirron yhteydessä) 184 miljoonalla eurolla. Joulukuussa 2010 tehtiin lisää siirtoja, joiden jälkeen määrärahojen lopulliseksi määräksi tuli 368 miljoonaa euroa. Käytettävissä olleet määrärahat käytettiin kokonaan.

Taulukossa 1 esitetään vuoden 2010 maksujen toteutumat (tekninen apu mukaan luettuna) koheesiorahaston ja aiempien ISPA-hankkeiden osalta.

Taulukko 1. Koheesiorahaston hankkeita ja aiempia ISPA-hankkeita koskevien maksujen toteutuminen vuonna 2010 (euroa)

Maksumäärärahat | Alkuperäinen | Siirrot | Lopulliset määrärahat | Toteutuma |

Koheesiorahasto | 2 500 000 000 | -179 383 717 | 2 320 616 283 | 2 320 616 283 |

Aiemmat ISPA-hankkeet | 560 000 000 | -191 878 478 | 368 121 522 | 368 121 522 |

YHTEENSÄ | 3 060 000 000 | -371 262 195 | 2 688 737 805 | 2 688 737 805 |

Taulukossa 2 esitetään maksut vuonna 2010 jäsenvaltioittain ja aloittain. Eniten tukea saivat Espanja EU-4-ryhmästä, Puola EU-10-ryhmästä ja Romania EU-2-ryhmästä. Vuonna 2010 maksut olivat suurempia kuin vuonna 2009 seuraavien maiden osalta: Puola (+108 miljoonaa euroa eli 13 prosentin lisäys vuoden 2009 maksuihin verrattuna) ja Slovakia (+14 miljoonaa euroa eli 29 prosentin lisäys vuoden 2009 maksuihin verrattuna).

Taulukko 2. Aiempia ISPA-hankkeita ja koheesiorahastoa koskevat maksut vuonna 2010 jäsenvaltioittain ja aloittain

Portugali | 109 709 657 | 4,1 % | 127 564 819 | 4,7 % | 985 244 | 238 259 720 | 8,86 % |

Irlanti | 0 | 0,0 % | 0 | 0 | 0 | 0,00 % |

Espanja | 328 329 637 | 12,2 % | 280 813 392 | 10,4 % | 0 | 609 143 029 | 22,66 % |

Tšekki | 55 297 256 | 2,1 % | 30 680 718 | 1,1 % | 425 379 | 86 403 353 | 3,21 % |

Viro | 15 878 636 | 0,6 % | 22 039 712 | 0,8 % | 0 | 37 918 348 | 1,41 % |

Unkari | 29 331 827 | 1,1 % | 17 526 811 | 0,7 % | 856 105 | 47 714 743 | 1,77 % |

Latvia | 10 338 526 | 0,4 % | 25 859 859 | 1,0 % | 544 591 | 36 742 976 | 1,37 % |

Liettua | 8 740 955 | 0,3 % | 15 252 592 | 0,6 % | 6 138 958 | 30 132 506 | 1,12 % |

Malta | 0 | 0,0 % | 0 | 0,0 % | 40 420 | 40 420 | 0,00 % |

Puola | 448 619 538 | 16,7 % | 491 467 969 | 18,3 % | 4 116 085 | 944 203 592 | 35,12 % |

Slovakia | 26 049 461 | 1,0 % | 34 584 958 | 1,3 % | 0 | 60 634 419 | 2,26 % |

Slovenia | 11 790 480 | 0,4 % | 440 792 | 0,0 % | 96 250 | 12 327 522 | 0,46 % |

Romania | 109 605 808 | 4,1 % | 97 810 588 | 3,6 % | 1 959 440 | 209 375 836 | 7,79 % |

Espanja | 12 884 382 648 | 11 128 639 199 | 86,4 % | 1 755 743 450 | 13,6 % |

Irlanti | 625 755 407 | 580 710 223 | 92,8 % | 45 045 184 | 7,2 % |

Portugali | 3 482 652 576 | 2 979 319 277 | 85,5 % | 503 333 299 | 14,5 % |

Tšekki | 1 226 218 717 | 1 061 982 697 | 86,6 % | 164 236 020 | 13,4 % |

Viro | 425 431 731 | 368 686 651 | 86,7 % | 56 745 080 | 13,3 % |

Unkari | 1 481 998 333 | 1 075 837 677 | 72,6 % | 406 160 656 | 27,4 % |

Latvia | 713 737 155 | 578 052 034 | 81,0 % | 135 685 121 | 19,0 % |

Liettua | 825 210 750,63 | 691 544 300 | 83,8 % | 133 666 450 | 16,2 % |

Malta | 21 966 289 | 17 573 031 | 80,0 % | 4 393 258 | 20,0 % |

Puola | 5 634 539 614 | 4 652 759 522 | 82,6 % | 981 780 092 | 17,4 % |

Slovakia | 765 689 903 | 646 665 528 | 84,5 % | 119 024 375 | 15,5 % |

Slovenia | 254 129 012 | 214 745 183 | 84,5 % | 39 383 829 | 15,5 % |

Romania | 2 035 838 573 | 1 550 268 645 | 76,1 % | 485 569 928 | 23,9 % |

Viro | 37 | 21 | 1 | 129 290 305 | 16 |

Kreikka | 124 | 58 | 8 | 1 298 010 305 | 66 |

Espanja | 407 | 164 | 57 | 4 272 630 917 | 243 |

Irlanti | 10 | 4 | 0 | 357 368 796 | 6 |

Kypros | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 |

Latvia | 46 | 19 | 9 | 143 251 895 | 27 |

Liettua | 51 | 16 | 1 | 171 791 687 | 35 |

Unkari | 47 | 12 | 1 | 34 389 692 | 35 |

Malta | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 |

Puola | 130 | 6 | 0 | 68 915 348 | 124 |

Portugali | 109 | 36 | 6 | 825 206 357 | 73 |

Slovenia | 28 | 13 | 3 | 81 180 871 | 15 |

Slovakia | 39 | 11 | 3 | 145 781 900 | 28 |

Romania | 63 | 6 | 4 | 15 776 582 | 57 |

Kypros | EI | EI |

Tšekki | EI | 6 814 711 | 6 814 711 | EI |

Viro | EI | EI |

Kreikka | EI | 31 141 | -157 142 | -126 001 | EI |

Espanja | EI | 115 666 | 21 006 031 | 21 121 697 | EI |

Unkari | EI | KYLLÄ - liikenneala |

Irlanti | EI | 627 640 | 627 640 | EI |

Latvia | EI | 506 270 | 506 270 | EI |

Liettua | EI | 30 177 | 30 177 | EI |

Malta | EI | EI |

Puola | EI | 111 246 392 | 111 246 392 | EI |

Portugali | EI | 12 925 561 | 12 925 561 | EI |

Romania | EI | 1 728 070 | 1 728 070 | EI |

Slovenia | EI | EI |

Slovakia | EI | 1 668 163 | 1 668 163 | EI |

Kypros | 0 |

Tšekki | 10 | 5 900 612 | 17,07 % | 467 210 | 5,14 % |

Viro | 0 |

Kreikka | 16 | 8 011 028 | 23,18 % | 18 046 | 0,2 % |

Espanja | 8 | 6 661 294 | 19,27 % | 5 779 950 | 63,59 % |

Unkari | 3 | 1 748 494 | 5,06 % | 1 748 494 | 19,24 % |

Irlanti | 3 | 1 627 701 | 4.71 % | 0 |

Latvia | 2 | 120 155 | 0,35 % | 0 |

Liettua | 7 | 5 055 374 | 14,63 % | 626 036 | 6,89 % |

Malta | 0 |

Puola | 15 | 939 617 | 2,72 % | 0 |

Portugali | 11 | 4 372 226 | 12,65 % | 321 775 | 3,54 % |

Romania | 0 |

Slovenia | 0 |

Slovakia | 1 | 127 985 | 0,37 % | 127 985 | 1,41 % |

YHTEENSÄ | 76 |34 564 486 |100 |9 089 496 |100 | |

5. ARVIOINTI

Komissio suorittaa jälkiarvioinnin läheisessä yhteistyössä jäsenvaltion ja hallintoviranomaisten kanssa. Viimeisin koheesiorahaston jälkiarviointi käynnistettiin vuonna 2009. Siinä tarkasteltiin kaikkia kaudella 2000–2006 toteutettuja koheesiorahastohankkeita ja aiempia ISPA-hankkeita. Arvioinnin loppukertomus valmistunee tammikuussa 2012. Arvioinnissa tarkastellaan koheesiorahaston ja ISPAn vaikutuksia i) EU:n liikennejärjestelmän kehittymiseen ja ii) ympäristöalalla annetun EU:n säännöstön noudattamiseen sekä iii) ISPAn vaikutusta rakenne- ja koheesiorahasto-ohjelmiin valmistautumisessa. Osana koheesiorahaston jälkiarviointikokonaisuutta suoritettiin jälkeenpäin kustannus-hyötyanalyysejä otoksesta liikenne- ja ympäristöhankkeita, jotta voitaisiin määrittää, miten saatua kokemusta voidaan hyödyntää tulevilla ohjelmakausilla.

Liikenneinfrastruktuuria koskevan jälkiarvioinnin ensimmäiset tulokset osoittavat, että koheesiorahastosta osallistuttiin yhteensä 4 457 tiekilometrin rahoitukseen (1 281 kilometriä uusia teitä ja 3 176 kilometriä teiden korjauksia). Koheesiorahaston tuella rahoitettiin 2 010 kilometriä uusia rautateitä ja 3 840 kilometriä rautateiden korjauksia (yhteensä 5 350 kilometriä rautateitä).

6. TIEDOTUS JA JULKISUUS

Kaikkia koheesiorahastoon liittyviä asioita on käsitelty 1. päivästä tammikuuta 2007 rahastojen yhteensovittamisesta vastaavassa komiteassa, joka on perustettu asetuksen (EY) N:o 1083/2006 nojalla.

Kyseisen komitean kokouksissa esiteltiin ja/tai käsiteltiin useita koheesiorahastoa koskevia kysymyksiä. Näitä olivat muun muassa seuraavat:

- Aluepolitiikan pääosasto tiedotti ehdotuksesta muuttaa tukikelpoisuuden päättymispäivä joustavammaksi (komitean 33. ja 34. kokous Brysselissä 28. tammikuuta ja 10. maaliskuuta 2010).

- Aluepolitiikan pääosasto ilmoitti jäsenvaltioille muutoksesta suuntaviivoihin kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi (huhtikuu 2010).

- Aluepolitiikan pääosasto järjesti keskustelun tarkistetuista ohjeista, jotka koskevat komission asetuksen (EY) N:o 1164/1994, sellaisena kuin se on muutetuna, nojalla tekemien koheesiorahastohankkeita koskevien päätösten muuttamista (komitean 38. kokous Brysselissä 22. syyskuuta 2010).

- Aluepolitiikan pääosasto esitti 24. syyskuuta 2010 lopullisen version komitean asiakirjasta 08/0007/03 Revised guidance note on the amendment of decisions taken by the Commission for Cohesion Fund projects on the basis of Regulation (EC) No 1164/1994 as amended , joka on saatavilla kolmella työkielellä (komitean 39. kokous Brysselissä ja Monsissa 20. ja 21. lokakuuta 2010).

Aluepolitiikan pääosasto on jatkanut vuonna 2010 tarkkaa raportointia koheesiorahastosta vuosikertomuksessaan[4] ja julkaissut tarkempia tietoja merkittävimmistä hankkeista, joita on rahoitettu muun muassa koheesiorahastosta sekä kaudella 2000–2006 että kaudella 2007–2013. Monien kyseisten hankkeiden tiedot ovat saatavilla hakutietokannassa Inforegio-verkkosivustolla. Koheesiorahastohankkeita sisältyy myös erikoisjulkaisuun, jossa esitellään 150 esimerkkiä EU:n aluepolitiikan tuella rahoitetuista hankkeista.

[1] Suuntaviivat kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi, SEC(2008) 415, 4.4.2008.

[2] Muutos suuntaviivoihin kauden 2000–2006 koheesiorahastohankkeiden ja aiempien ISPA-hankkeiden päättämiseksi, SEC(2010) 405, 19.4.2010.

[3] Asetus (EY) N:o 2185/1996, EYVL L 292, 15.10.1996, s. 2.

[4] Julkaistu internetsivulla http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm.