FI Euroopan unionin virallinen lehti C 255/81

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta”

KOM(2009) 329 lopullinen

(2010/C 255/15)

Esittelijä: Eve PÄÄRENDSON

Euroopan komissio päätti 8. heinäkuuta 2009 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Vihreä kirja – Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta

KOM(2009) 329 lopullinen.

Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 4. joulukuuta 2009. Esittelijä oli Eve Päärendson.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 16.–17. joulukuuta 2009 pitämässään 458. täysistunnossa (joulukuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 173 ääntä puolesta ja 4 vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä.

1. Suositukset

1.1 ETSK kannattaa varauksetta komission pyrkimyksiä edistää nuorten oppimisliikkuvuutta. Tällaisen liikkuvuuden lisäämiseksi mahdollisia isäntäorganisaatioita on kannustettava houkuttelemaan asianomaisia henkilöitä saapumaan maihinsa ja kuntiinsa.

Oppimisliikkumiselle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa vain harjoittamalla kattavaa ja laajaa yhteistyötä ja toimintaa kaikilla tasoilla (EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden, oppilaitosten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tasolla sekä itse nuorten keskuudessa).

1.2.1 Komission ja jäsenvaltioiden olisi lisättävä pyrkimyksiään poistaa liikkuvuutta haittaavat esteet ja vaihtaa parhaita käytänteitä. Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan yhteisön lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön sekä poistamaan oleskelulupiin, sosiaaliturvaoikeuksiin ja toisten maiden opiskelijakorttien tunnustamiseen liittyvät hallinnolliset ja oikeudelliset esteet. Oppimisliikkuvuus on vaikuttanut oleellisesti Bolognan prosessin onnistumiseen ja eurooppalaisen korkeakoulutusalueen luomiseen. Komitean mielestä liikkuvuus voi olla keskeisessä asemassa myös yhteisen eurooppalaisen elinikäisen oppimisen alueen kehittämisessä. Eurooppalaisen harjoittelijoita koskevan säännöstön ja opiskelijoita koskevan säännöstön käyttöönotto varmistaa tasavertaisen kohtelun ja antaa vastauksen useisiin, muun muassa tutkintojen tunnustamista, terveydenhuoltoa ja opintotukea koskeviin pelkoihin ja huolenaiheisiin.

1.2.2 Lissabonin tunnustamisyleissopimus on virallisesti hyväksyttävä, allekirjoitettava ja ratifioitava virallisten sekä epävirallisten opintojen validointia ja tunnustamista silmällä pitäen.

1.3 Lisätuen, muun muassa lisärahoituksen, saamiseksi oppimisliikkuvuudelle on tärkeää, että kaikki asianomaiset tahot tiedostavat ja tunnustavat edut. Oppimisliikkuvuuden yhteyttä työllistettävyyteen on selitettävä ja korostettava nykyistä enemmän.

Euroopan kilpailukyvyn ja teknologisen johtoaseman säilyttämiseksi on tärkeätä edistää eurooppalaisten nuorten liikkuvuutta sekä houkutella muiden maiden lahjakkaimpia nuoria saapumaan Eurooppaan. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että liikkuvuutta haittaavat viisumiongelmat ratkaistaan välittömästi. Komitea on lisäksi vakuuttunut siitä, että oppimisliikkuvuusohjelmien asteittainen laajentaminen pitkällä aikavälillä kattamaan sellaisia Euroopan ulkopuolisia maita kuin Kiina, Intia, Japani ja Yhdysvallat olisi järkevä investointi.

1.4.1 Komitea suosittaa varauksetta, että samaan aikaan olisi ryhdyttävä todellisiin toimenpiteisiin Euroopasta muualle suuntautuvan aivovuodon estämiseksi ja Euroopan kehittämiseksi houkuttelevaksi sijoittautumiskohteeksi alkuperältään eurooppalaisille sekä Euroopan ulkopuolelta tuleville tutkijoille.

1.5 Euroopan unioni ja jäsenvaltiot eivät kykene sosiaalisesti eivätkä taloudellisesti hyötymään liikkuvien opiskelijoiden lisääntyvästä määrästä, ellei oppimisliikkuvuuden tukemiseen osoitettavia resursseja lisätä oleellisesti. Kriisiaikoina olisi tehtävä rakenteellisia investointeja Euroopan koulutustason ja kilpailukyvyn parantamiseksi. Rahoituksen tehostamiseksi EU:n olisi mobilisoitava kaikki nykyiset mekanismit ja kumppanit sekä valtavirtaistettava liikkuvuus osaksi kaikkia asianomaisia politiikkoja. Liikkuvuutta voitaisiin silloin rahoittaa rakennerahastoista ja tutkimuksen ja kehittämisen puiteohjelmasta. Euroopan sosiaalirahastoa tulisi ennen kaikkea ammatillisen koulutuksen alalla käyttää lisärahoituslähteenä, jolla täydennetään vuosia 2007–2013 koskevasta nykyisestä elinikäisen oppimisen ohjelmasta saatavaa rahoitusta.

1.6 Oppimisliikkuvuuden lisäämisellä saadaan aikaan parannuksia vain, jos ulkomailla saadut oppimiskokemukset ovat riittävän laadukkaita. Komitea suosittaa siksi, että kaikissa liikkuvuusohjelmissa otetaan huomioon liikkuvuutta koskeva eurooppalainen laatuperuskirja.

1.7 Komitea suosittelee lisäksi, että nykyiset liikkuvuusohjelmat – Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig ja Marie Curie – muotoillaan uudelleen menettelyjen yksinkertaistamiseksi ja sen varmistamiseksi, että byrokraattisia esteitä on mahdollisimman vähän. On erityisen tärkeää, että oppilaitokset, paikallis- ja alueviranomaiset, työmarkkinaosapuolet ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot kutsutaan mukaan tähän prosessiin.

1.8 Sitoutumisen liikkuvuuteen tulisi ilmetä eurooppalaisen koulutusyhteistyön uusien strategisten puitteiden (ET 2020) liikkuvuutta koskevissa ja kohderyhmittäin (ammattiopiskelijat, opettajat, epävirallinen oppiminen, korkeakouluopiskelijat ja koululaiset) eritellyissä vertailuarvoissa, joiden tulisi perustua huomattavasti nykyistä aukottomampaan tilastotietoon.

1.9 Jotta tieto oppimisliikkuvuusohjelmista leviäisi ja yhä useammat nuoret lähtisivät opiskelemaan ulkomaille, asiasta olisi tiedotettava nykyistä tehokkaammin.

1.10 Komitea kannattaa yhteisen eurooppalaisen internetportaalin perustamista. Portaalista voisi olla helposti löydettävissä kaikki tieto Euroopan laajuisista liikkuvuusohjelmista, ja yritykset voisivat löytää sieltä tietoa (ansioluetteloita) harjoittelu- tai oppisopimusmahdollisuuksia etsivistä nuorista ja nuoret vastaavasti tietoa asianomaisista yrityksistä. Euroopan yritysverkkoja (muun muassa pk-yritysten organisaatioita) ja eurooppalaisia ammattialajärjestöjä on kannustettava lisäämään internetsivuilleen tietoa opiskelijoiden liikkuvuusohjelmista sekä tiedottamaan niistä jäsenilleen.

1.11 Vihreän kirjan jälkeisen poliittisen prosessin tehostamiseksi komitea suosittaa, että määritetään oppimisliikkuvuuden käsite sekä se, minkä ikäiset henkilöt kuuluvat sen piiriin.

1.12 Komitea on vakuuttunut siitä, että oppimisliikkuvuuden edistäminen edellyttää, että kieltenopetuksella tulee olla keskeinen asema koulutusohjelmissa ja oppilaitoksissa kaikilla tasoilla. Komitea suosittaa harkitsemaan mahdollisuutta, että kaikille korkea-asteen oppilaitoksissa toimiville kieltenopettajille tehtäisiin pakolliseksi vuoden oleskelu ulkomailla ja että jäsenvaltioita kehotettaisiin tehostamaan selvästi koulutuspoliittisia toimenpiteitään, jotta saavutettaisiin tavoite, jonka mukaan EU:n kaikkien kansalaisten olisi puhuttava äidinkielensä lisäksi ainakin kahta muuta EU:ssa puhuttavaa kieltä.

2. Komission vihreän kirjan pääsisältö

2.1 Euroopan komissio julkaisi 8. heinäkuuta 2009 vihreän kirjan aiheesta ”Edistetään nuorten oppimiseen liittyvää liikkuvuutta”. Vihreällä kirjalla pyritään avaamaan keskustelu parhaista tavoista lisätä nuorten liikkuvuusmahdollisuuksia Euroopassa, jotta he voivat kehittää osaamistaan ja taitojaan oleskelemalla toisessa maassa opiskelun, työkokemuksen hankkimisen, paikallisen yhteisön hyväksi tehtävän työn tai elinikäiseen oppimiseen liittyvän täydennyskoulutuksen merkeissä.

2.2 Vihreä kirja on alaltaan laaja. Tarkoituksena on tarkastella kaikkien nuorten tilannetta kaikissa oppimisympäristöissä: korkeakouluopintojen kaikissa vaiheissa (kandidaatin-, maisterin- ja tohtorintutkintoon johtava opiskelu), harjoitteluissa, oppisopimuskoulutuksessa, nuorisovaihdoissa, vapaaehtoistyössä ja ammattikoulutuksessa niin Euroopan unionissa kuin sen ulkopuolellakin (1). Vihreällä kirjalla pyritään edistämään organisoitua oppimisliikkuvuutta. Siinä keskitytään nuorten (16–35-vuotiaiden) fyysiseen liikkuvuuteen samalla kun annetaan arvoa myös virtuaaliselle liikkuvuudelle (kumppanuus- ja koulutushankkeiden ja sähköisen ystävyystoiminnan kehittäminen). Tarkoituksena olisi tarkastella, miten jo olemassa olevia ja uusia menettelyjä ja välineitä voitaisiin hyödyntää paremmin nuorten liikkuvuuden tukemiseksi. Samoin olisi selvitettävä, miten mukaan saadaan kaikki hallintotasot (EU, valtakunnallinen, alueellinen ja paikallinen) ja muut sidosryhmät (yritykset, kansalaisyhteiskunta, yksityishenkilöt). Asiakirjassa tuodaan esiin osa-alueita, joilla tarvitaan lisätoimia, ja esitetään mahdollisia toimintalinjauksia. Esimerkkejä hyvistä käytännöistä annetaan silloin kun se katsotaan tarkoituksenmukaiseksi. Oppimisen vuoksi liikkuville henkilöille on tarjolla rahoitusmahdollisuuksia, koulutus- ja harjoitteluohjelmia ja käytännön ohjeita, mutta niistä on tiedotettava ja niiden käyttöä helpotettava.

2.3 Erasmus-ohjelmasta 20 vuoden aikana saadut kokemukset ovat osoitus liikkuvuuden eduista korkea-asteen koulutuksessa. Vuonna 2007 julkaistussa Lissabonin strategiaa koskevassa raportissaan Euroopan komissio painotti, että Erasmus-tyyppisestä liikkuvuudesta olisi tultava tavanomainen osa korkeakouluopintoja. (2) Komissio on korostanut, että nykyisen talouskriisin torjumiseksi on tärkeää investoida koulutukseen eli osaamisen ja taitojen parantamiseen. Kaikille Euroopan nuorille tulisi tarjota mahdollisuus oppimisliikkuvuuteen EU:n kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden turvaamiseksi tulevaisuudessa. Tämän tulisi olla sääntö eikä poikkeus. (3) Osaamiseen liittyvästä liikkuvuudesta olisi tehtävä EU:n viides vapaus.

2.4 Bolognan prosessiin osallistuvien maiden korkeakoulutuksesta vastaavat ministerit antoivat 29. huhtikuuta 2009 Leuvenin julkilausuman, jonka mukaan vuonna 2020 vähintään 20 prosenttia Euroopan korkeakoulutusalueen maiden korkeakouluista valmistuneista on opiskellut tai harjoitellut ulkomailla. (4)

2.5 Vihreällä kirjalla käynnistetään sen vuoksi julkinen kuuleminen, jonka yhteydessä kehotetaan vastaamaan seuraaviin kysymyksiin:

— Miten nykyistä useampia nuoria voidaan kannustaa oleskelemaan ulkomailla opiskelun, täydennyskoulutuksen, vapaaehtoistoiminnan tai työkokemuksen hankkimisen merkeissä?

— Mitkä ovat pääasialliset liikkuvuuden esteet, jotka on poistettava?

— Miten kaikki asianomaiset tahot – koulut, korkeakoulut, yritykset, yritysorganisaatiot, valtionhallinnon elimet, paikallisviranomaiset, kansalaisyhteiskunnan organisaatiot ja muut tahot – voivat parhaiten tiivistää ja tehostaa yhteistyötään erityisesti kannustaakseen muiden maiden nuoria saapumaan luokseen hankkimaan kokemuksia? Miten yrityksiä voidaan tässä yhteydessä motivoida ottamaan vastaan liikkuvuusohjelmien osanottajia, muun muassa nuoria yrittäjiä ja harjoittelijoita?

3. Liikkuvuuden tuomat hyödyt ja siihen liittyvät esteet ja uhat

3.1 Kuten vihreässä kirjassa aivan oikein korostetaan, oppimisliikkuvuus ”on keskeisiä keinoja, joilla etenkin nuoret voivat parantaa tulevaa työllistettävyyttään ja kehittää itseään”.

Lähtö toiseen maahan opiskelua, nykyiseen työhön liittyvää uuden työkokemuksen hankkimista tai vapaaehtoistyön tekemistä varten tarjoaa nuorille todellisen mahdollisuuden laajentaa horisonttiaan. Vihreässä kirjassa annettujen tilastotietojen mukaan nykyiset liikkuvuusohjelmat (5) tarjosivat kuitenkin vuonna 2006 tällaisen mahdollisuuden noin 310 000 henkilölle, mikä on vain 0,3 prosenttia EU:n kaikista 16–29-vuotiaista. Eurostatin tiedot osoittavat, että kyseisten ohjelmien ulkopuolella 550 000 muuta korkeakouluopiskelijaa suorittaa vuosittain opintojaan ulkomailla.

3.2.1 Liikkuvuus on edelleen vähäistä, vaikka Euroopan unionin toimielimet ja muut tahot ovat ryhtyneet lukuisiin toimenpiteisiin käynnistämällä tukiohjelmia ja tarjoamalla muita mahdollisuuksia. Joillakin opiskelijoilla on liikkuvuuteen paremmat mahdollisuudet kuin toisilla – esimerkiksi ammatillista harjoittelua suorittavien ja oppisopimusoppilaiden liikkuvuutta haittaavat vielä monet käytännön esteet varsinkin siksi, että rahoituksesta noin 80 prosenttia on tarkoitettu korkea-asteen opiskelijoille.

3.3 Vihreällä kirjalla pyritään edistämään sitä, että ulkomaille lähdöstä opiskelua tai työntekoa varten tulisi eurooppalaisille nuorille poikkeustapauksen sijaan luonnollinen ja harkittavissa oleva vaihtoehto. Nuorten on ymmärrettävä nykyistä paremmin tämän tarjoamat lukuisat hyödyt, kuten kielitaidon, muiden taitojen ja kulttuurienvälisen osaamisen parantuminen, mikä hyödyttää heitä koko heidän elämänsä ajan jatkuvasti monikulttuurisemmaksi muuttuvassa maailmassa. Ammattitaidon oppimiseen liittyvä liikkuvuus auttaa nuoria omaksumaan oikean ajattelutavan sekä lisää heidän oma-aloitteisuuttaan, ulospäin suuntautuneisuuttaan ja itseluottamustaan. Käytännön kokemus osoittaa, että ulkomailla opiskelleet liikkuvat todennäköisesti muita enemmän myös työuransa aikana.

3.4 ETSK kannattaa varauksetta sitä, että nuoret liikkuvat yhä enemmän oppimistarkoituksessa ja työkokemuksensa laajentamiseksi, koska se lisäisi kaikenikäisten henkilöiden liikkuvuutta. Tällaisen liikkuvuuden lisäämiseksi mahdollisia isäntäorganisaatioita on kannustettava houkuttelemaan asianomaisia henkilöitä saapumaan maihinsa ja kuntiinsa.

Oppimisliikkuvuudesta hyötyvät eniten nuoret, koulutus- ja tutkimuslaitokset sekä yritykset. Pitkällä aikavälillä se parantaa EU:n kilpailukykyä rakentamalla osaamisintensiivistä yhteiskuntaa sekä edistää Euroopan unionin kansalaisuutta vahvistamalla eurooppalaista identiteettiä ja muuttamalla EU:n kansalaisten suhtautumisen unioniin entistä myönteisemmäksi. Liikkuvuus edistää kielten oppimista ja monikielisyyttä.

3.5.1 Oppijoiden liikkuvuus edistää osaamisen vapaata liikkuvuutta, jota voitaisiin pitää EU:n viidentenä vapautena. Oppimisliikkuvuuden tukemiseksi koulutusjärjestelmien ja -laitosten avoimuutta on lisättävä erityisesti oppilaitosten yhteistyön lisäämiseksi ja niiden toiminnan tehostamiseksi. Yritysten välinen sekä yritysten ja koulutus- ja tutkimuslaitosten välinen liikkuvuus vaikuttaa lisäksi erittäin merkittävästi klusterien ja teknologiakumppanuuksien syntymiseen, mikä vahvistaa Euroopan kilpailu- ja innovointikykyä.

3.5.2 Liikkuvuuden lisääntyminen hyödyttää erityisesti johtavia akateemisia laitoksia lisäämällä kulttuurista monimuotoisuutta sekä parantamalla mahdollisuuksia rekrytoida erittäin päteviä tutkimusryhmiä. Se hyödyttää myös luonteeltaan monikulttuurisia ja -kielisiä yrityksiä ja kaikkia kansainvälistä kauppaa käyviä yrityksiä. Maailmassa, jossa nopeasti kehittyvät maat – Kiina, Intia, Brasilia, Etelä-Afrikka ja ajan myötä lukuisat muut – tarjoavat yhä suuremman haasteen EU:n kilpailukyvylle, EU:hun sijoittautuneiden yritysten (ja ennen kaikkea korkealaatuisten työllistämismahdollisuuksien) tulevaisuus perustuu johtoaseman saavuttamiseen joko uuden teknologian ja niche-tuotannon alalla, mikä riippuu voimakkaasti EU:n kyvystä pysyä tutkimus- ja kehitystyön kärjessä, tai niitä laajemmalla palvelualalla.

Asiaan liittyy kuitenkin esteitä ja vaaroja, jotka on otettava huomioon. Niitä ovat muun muassa seuraavat:

— Huipputason tutkimus ja siihen liittyvä opetus ja koulutus saattavat Euroopassa keskittyä entistä harvempiin elitistisiin osaamiskeskuksiin erityisen lahjakkaiden opiskelijoiden kerääntyessä niihin, mikä heikentää useiden vähemmän tunnettujen laitosten mahdollisuuksia.

— Tutkimustoiminnassa saatetaan yhä enemmän ryhtyä käyttämään pelkästään tärkeimpiä maailmankieliä (etenkin englantia, ranskaa, espanjaa ja saksaa), jolloin niiden jäsenvaltioiden asema heikkenee, joiden kieltä ei tunneta laajasti niiden rajojen ulkopuolella.

— Englannin lisääntyvän painoarvon vuoksi opiskelijoita ja tutkijoita saatetaan kannustaa siirtymään maihin, joissa puhutaan englantia, kuten Yhdysvaltoihin, Kiinaan, Japaniin, muihin Itä-Aasian maihin ja muualle, ja heitä voi sitten olla vaikea suostutella palaamaan aikanaan Eurooppaan. Kaikkiin liikkuvuutta koskeviin EU:n toimenpiteisiin onkin sisällytettävä riittäviä kannusteita, joilla pyritään varmistamaan liikkuvien korkeasti koulutettujen henkilöiden asettuminen EU:hun pitkällä aikavälillä.

— Aivovuoto saattaa lisääntyä uusien työmahdollisuuksien auetessa niin kutsutuissa ”keskituloisissa” kehitysmaissa (6).

— Suurimpia hyötyjiä ovat humanistisilta eikä tiedealoilta valmistuvat opiskelijat etenkin siksi, että tieteen alalla toimivilla pienillä yrityksillä on varaa palkata vain ydintaidot hallitsevia työntekijöitä, kun taas kielitaidoilla ja vastaavalla osaamisella on enemmän kysyntää.

3.6.1 Euroopan teknologisen johtoaseman säilyttämiseksi on oleellista vaalia parhaita kykyjä. Nykyään Yhdysvallat näyttäisi edelleen olevan johtoasemassa kilpailtaessa parhaista kyvyistä. Noin 400 000 eurooppalaista tieteellisen tai teknisen koulutuksen saanutta henkilöä elää ja työskentelee Amerikassa. Maailman 50 huippuyliopistosta 36 sijaitsee Yhdysvalloissa ja vain 10 EU:ssa. Yhdysvaltojen johtoasema ei kuitenkaan enää ole itsestään selvä asia. Osaaminen ei enää ole länsimaiden yksinoikeus. Kiina, Intia, Brasilia ja muut maat ovat siirtymässä keskeiseen asemaan maailmanlaajuisessa innovointi- ja osaamiskilpailussa. Eurooppaan sijoittautuneet yritykset joutuvat vastaamaan kovaan kilpailuun pyrkiessään kouluttamaan ja houkuttelemaan huippuosaajia sekä pitämään heidät palveluksessaan.

Huolimatta useista aikaisemmista pyrkimyksistä edistää oppimisliikkuvuutta tukiohjelmien (7) ja muiden välineiden (8) avulla, on myös muita esteitä, joista mainittakoon seuraavat:

— oikeudelliset esteet (hallinnollinen taakka)

— käytännön esteet (kielitaito, kulttuurierot, rahoituksen riittämättömyys, taloudellinen epätasa-arvo, rahoituksen siirrettävyyteen liittyvät ongelmat, liikkuvuusohjelmia koskevan helposti saatavissa olevan tiedon puuttuminen erityisesti toimivien internetsivustojen puuttumisen vuoksi)

— esteet tutkintojen vastavuoroiselle tunnustamiselle

— oppimisliikkuvuuden huomioiminen valtakunnallisissa opinto-ohjelmissa sekä oleskeluoikeuksiin liittyvät ongelmat

— erittäin suuret erot korkeakoulujen rahoitus- ja seurantakäytännöissä eri puolilla Eurooppaa – eräät niistä ovat itsenäisiä (kuten Yhdistyneessä kuningaskunnassa) ja toiset tiukemmin valtion valvonnassa

— eräiden jäsenvaltioiden (9) ja yksityisen sektorin (10) riittämätön sitoutuminen.

3.7.1 Kieli muodostaa suuren esteen oppimisliikkuvuudelle (11), koska se, ettei puhu isäntämaan kieltä, vaarantaa vakavasti oppimis- ja sosiaaliset kokemukset. On syytä panna merkille, että ainoastaan 18 prosenttia eurooppalaisista on muuttanut pois omalta alueeltaan, vain 4 prosenttia on muuttanut syntymäjäsenvaltiostaan toiseen jäsenvaltioon ja vain 3 prosenttia on muuttanut unionin ulkopuolelle. Yhdysvaltain kansalaisista 32 prosenttia asuu syntymäosavaltionsa ulkopuolella. Tämä saattaa pohjimmiltaan liittyä EU:n kielelliseen monimuotoisuuteen. (12)

Yksi keskeisistä asioista, johon on löydettävä ratkaisu, on kuitenkin sen varmistaminen, ettei ulkomaille matkustamisesta muodostu asianomaisille opiskelijoille mistään syystä kielteistä kokemusta. Kielteiset kokemukset johtavat huonoihin tuloksiin erityisesti silloin, jos muita vaikeammassa asemassa olevat opiskelijat – muun muassa vammaiset, seksuaalivähemmistöihin kuuluvat, taloudellisesti heikossa asemassa olevat, etniseen vähemmistöön kuuluvat tai muuten hankalassa asemassa olevat opiskelijat – kohtaavat ongelmia, sillä tällaisesta tilanteesta on paljon enemmän haittaa kuin hyötyä. Ulkomailla on myös oleskeltava tarpeeksi pitkään, jotta uudet ideat juurtuisivat ja asennoituminen ja käyttäytyminen muuttuisivat entistä joustavammiksi. Virtuaaliliikkuvuus voi olla vammaisille nuorille arvokas väline. Nuoret, joiden ei ole mahdollista liikkua fyysisesti, voisivat osallistua virtuaaliliikkuvuuteen tietotekniikkavälineiden avulla. Virtuaaliliikkuvuuden ei pidä korvata fyysistä oppimisliikkuvuutta.

3.8.1 On erityisen tärkeää, että nuorempia, erityisesti kouluikäisiä opiskelijoita opastetaan riittävästi sen varmistamiseksi, että heitä tuetaan elinympäristön muuttumiseen liittyvissä ongelmissa, että heitä autetaan kieliongelmissa, että heillä on asianmukaiset asumisolot koko sen ajan jolloin he oleskelevat ulkomailla, että he saavat täyden taloudellisen tuen – nykyisten apurahojen tason osoittautuessa riittämättömäksi niitä on tarvittaessa täydennettävä – ja että heidät otetaan yleensä hyvin vastaan uusissa yhteisöissään.

4. Ratkaisut: vastauksia vihreässä kirjassa esitettyihin kysymyksiin

4.1 On tärkeää, että kaikki asianomaiset tahot ymmärtävät ja tunnustavat oppimisliikkuvuuden tarjoamat edut. Työnantajat, erityisesti pk-yritykset, on saatava ymmärtämään, että oppimisliikkuvuus voi tuoda lisäarvoa yrityksille esim. edistettäessä kansainvälistä oppisopimuskoulutusta ja harjoittelua tai autettaessa yrityksiä pääsemään uusille markkinoille. Avoimilla markkinoilla on kuitenkin tärkeää välttää kaikkinaista EU-tason ylisääntelyä.

4.2 Oppimisliikkuvuuden valmistelu: tiedotus ja opastus

4.2.1 Komitea katsoo, että nuoret eivät monestikaan itse tiedosta, miten hyödyllistä oppimisliikkuvuus on etenkin työllistymismahdollisuuksia ajatellen. Vaikka muun muassa Euroopan komissio on perustanut tietoportaaleja (13), voidaan vakavasti epäillä, etteivät ne ole riittävän käyttäjäystävällisiä tai helppokäyttöisiä. Komitea kannattaa yhteisen eurooppalaisen internetportaalin perustamista. Portaalista voisi olla helposti löydettävissä kaikki tieto Euroopan laajuisista liikkuvuusohjelmista, ja yritykset voisivat löytää sieltä tietoa (ansioluetteloita) harjoittelu- tai oppisopimusmahdollisuuksia etsivistä nuorista ja nuoret vastaavasti tietoa asianomaisista yrityksistä.

4.2.2 Euroopan yritys- ja ammattialaverkkoja (muun muassa pk-yritysten edustusorganisaatioita) on kannustettava lisäämään internetsivuilleen tietoa oppimisliikkuvuusohjelmista sekä tiedottamaan niistä jäsenilleen.

”Palvelupisteet” ovat tärkeä tapa neuvoa pk-yrityksiä ja muita asiasta kiinnostuneita yrityksiä sekä kannustaa niitä ryhtymään lisätoimenpiteisiin uusien harjoittelupaikkojen tarjoamiseksi nuorille.

4.2.3.1 Kielet ja kulttuuri

4.2.3.2 Jos todella halutaan poistaa yksi oppimisliikkuvuutta haittaavista suurimmista esteistä sekä saavuttaa tavoite, jonka mukaan EU:n kaikkien kansalaisten olisi puhuttava äidinkielensä lisäksi ainakin kahta muuta EU:ssa puhuttavaa kieltä (14), komitea kehottaa harkitsemaan mahdollisuutta, että kaikille korkea-asteen oppilaitoksissa toimiville kieltenopettajille tehtäisiin pakolliseksi vuoden oleskelu ulkomailla ja että jäsenvaltioita kehotettaisiin tehostamaan selvästi koulutuspoliittisia toimenpiteitään kahden kielen hallitsemista koskevan tavoitteen saavuttamiseksi.

4.3 Oikeudelliset näkökohdat

4.3.1 Komitea kehottaa jäsenvaltioita panemaan yhteisön lainsäädännön asianmukaisesti täytäntöön sekä poistamaan oleskelulupiin, sosiaaliturvaoikeuksiin ja toisten maiden opiskelijakorttien tunnustamiseen liittyvät hallinnolliset ja oikeudelliset esteet. Komitea pitää erittäin tärkeänä, että liikkuvuutta haittaavat viisumiongelmat ratkaistaan välittömästi. Direktiivissä 2004/114/EY määritetään erityisedellytykset viisumimenettelyjen helpottamiselle niiden EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisten osalta, jotka saapuvat EU:hun opiskelua, palkatonta harjoittelua, opiskelijavaihtoa tai vapaaehtoistyötä varten yli kolmen kuukauden ajaksi. Direktiivissä määritetyt, erityisryhmiä koskevat kriteerit saattavat kuitenkin itse asiassa vaikeuttaa liikkuvuutta. (15) Komitea kannattaa ajatusta, että EU:n jäsenvaltioiden olisi harkittava opiskelijoita koskevan direktiivin 2004/114/EY soveltamisalan laajentamista kattamaan myös eurooppalaista vapaaehtoistyötä tekevät sekä oppilasvaihtoon tai palkattomaan harjoitteluun osallistuvat nuoret.

4.4 Millä keinoilla voitaisiin edistää liikkuvuutta Euroopan unioniin ja sieltä muualle?

4.4.1 Liikkuvuuden on oltava tärkeä osa EU:n ja sen naapurimaiden suhteita: sitä olisi käsiteltävä poliittisissa keskusteluissa ja se olisi huomioitava ohjelmien organisoinnissa.

4.4.2 Kuten edellä on jo todettu, Euroopan väestön on ajantasaistettava osaamisensa kyetäkseen vastaamaan globalisaation ja kilpailun kiristymisen asettamiin haasteisiin. Eurooppalaisilla tutkijoilla on oltava pääsy maailman parhaisiin tutkimuslaitoksiin, jotta he voivat tarjota kokemuksensa ja asiantuntemuksensa eurooppalaisen tutkimusalueen käyttöön, ja eurooppalaisten opiskelijoiden olisi päästävä maailman parhaisiin oppilaitoksiin. Euroopan tulevan kilpailukyvyn kannalta on tärkeää edistää Euroopan nuorten liikkuvuutta sekä houkutella muiden maiden nuoria Eurooppaan. Heidän houkuttelemisekseen EU:ssa on oltava parhaita korkeakouluja. Euroopan korkeakoulut ja yrittäjät etsivät mahdollisuuksia parantaa yhteistyötään kilpailuetujen saavuttamiseksi tutkimus- ja kehittämistyössä. (16)

4.4.3 Tämän vuoksi komitea pitää välttämättömänä lisätä EU:n liikkuvuusohjelmiin osallistuvien unionin ulkopuolisten maiden määrää pitkällä aikavälillä. Komitea katsoo, että Erasmus Mundus -ohjelman maantieteellisen ulottuvuuden laajentaminen oli asianmukaista ja että tätä vaihtoehtoa olisi harkittava myös Erasmus nuorille yrittäjille -ohjelman yhteydessä.

4.4.4 Komitea katsoo, että oppimisliikkuvuusohjelmien asteittainen laajentaminen kattamaan pitkällä aikavälillä sellaisia Euroopan ulkopuolisia maita kuin Kiina, Intia, Japani ja Yhdysvallat olisi järkevä investointi.

4.4.5 Komitea suosittaa varauksetta, että samaan aikaan olisi ryhdyttävä todellisiin toimenpiteisiin Euroopasta muualle suuntautuvan aivovuodon estämiseksi ja Euroopan kehittämiseksi houkuttelevaksi sijoittautumiskohteeksi alkuperältään eurooppalaisille sekä Euroopan ulkopuolelta tuleville tutkijoille.

4.5 Tunnustaminen ja validointi

4.5.1 Virallisten sekä epävirallisten opintojen puutteellinen validointi ja tunnustaminen tai kokonaan tunnustamatta jättäminen on edelleen merkittävä este liikkuvuudelle. Erasmus Student Network (ESN) -verkoston tekemä PRIME-tutkimus osoittaa, että joka kolmannella opiskelijalla on ongelmia ulkomailla suorittamiensa opintojen tunnustamisen kanssa. On selvää, että korkea-asteen oppilaitoksilla ja valtioilla on tässä asiassa vielä paljon tehtävää. Komitea suosittaa, että kaikki jäsenvaltiot välittömästi hyväksyvät, ratifioivat ja panevat asianmukaisesti täytäntöön Lissabonin tunnustamisyleissopimuksen.

4.5.2 Komitea kannattaa ajatusta, että nuorilla tulisi olla mahdollisuus oppimisliikkuvuuteen kaikenmuotoisen oppimisen yhteydessä riippumatta siitä, onko kyse virallisesta tai virallisen koulutusjärjestelmän ulkopuolella annettavasta koulutuksesta tai arkioppimisesta. On myös edistettävä liikkuvuutta eri koulutustasojen välillä. On luotava yhteyksiä yleissivistävän, ammatillisen ja korkea-asteen koulutuksen välillä, ja on luotava ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten siirtojärjestelmiä liikkuvuuden helpottamiseksi, sillä eri valtioiden ammattikoulutusjärjestelmät poikkeavat huomattavasti toisistaan. Lisäksi olisi kehitettävä tapoja yhdistää perus- sekä jatko- ja täydennyskoulutus. Tämän tavoitteen saavuttamiselle on ratkaisevaa eurooppalaisen tutkintojen viitekehyksen nopea ja yhdenmukainen täytäntöönpano.

4.5.3 Maiden olisi tarvittaessa yhtenäistettävä täysin ylempien tutkintojen tutkintovaatimusten, myönnettyjen stipendien, opintomaksuihin myönnettyjen tukien ja apurahojen tunnustaminen ja hyväksyminen sekä muut vastaavat ”kriteerit”. Esim. eurooppalainen maisterintutkinto ei vastaa vaatimuksiltaan japanilaista maisterintutkintoa. Japanilaisen opiskelijan olisi kuitenkin edelleen maksettava oman korkeakoulunsa opintomaksut, minkä vuoksi eurooppalaisessa korkeakoulussa opiskeleminen saattaisi olla ylivoimaisen kallista.

4.6 Uusi oppimisliikkuvuutta edistävä kumppanuus

4.6.1 Oppimisliikkumiselle asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa vain harjoittamalla kattavaa ja laajaa yhteistyötä ja toimintaa kaikilla tasoilla (EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden, oppilaitosten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden tasolla sekä itse nuorten keskuudessa). Jäsenvaltioiden aito toimintavalmius on ratkaisevaa oppimisliikkuvuuden edistämiseksi.

4.7 Olisiko EU:ssa asetettava liikkuvuustavoitteita?

4.7.1 Komitean mielestä vihreässä kirjassa käytettyjen tilastotietojen eteen on tehtävä nykyistä enemmän työtä, koska ainoastaan luotettavilla tilastotiedoilla voidaan osoittaa, miten tuloksellisia nykyiset liikkuvuusohjelmat ovat (17), sekä auttaa suunnittelemaan tehokkaita tulevia strategioita, joihin sisältyy eri kohderyhmille asetettuja todellisia (prosenttimääräisiä) liikkuvuustavoitteita.

4.7.2 On erittäin tärkeää, että Bolognan prosessin yhteydessä asetetaan selvät liikkuvuustavoitteet. Vastaavat tavoitteet olisi asetettava myös muilla koulutuksen aloilla. Komitea kannattaa sen vuoksi ajatusta liikkuvuustavoitteiden asettamisesta ammatillista koulutusta, opetushenkilöstöä, koulujen oppilaita ja epävirallista koulutusta varten. Tavoitteiden olisi koskettava EU:n lisäksi myös kaikkia jäsenvaltioita. Lisäksi myös alueiden ja oppilaitosten olisi asetettava omat tavoitteensa. Tavoitteita asetettaessa tulisi aina kiinnittää huomiota ensisijaisesti koulutustoimien laatuun.

Bryssel 16. joulukuuta 2009 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Oppiminen voi olla koulutusjärjestelmän puitteissa saatavaa virallista koulutusta tai nuoriso- ja vapaaehtoistoiminnan yhteydessä saatavaa epävirallista koulutusta.

(2) Strategiaraportti uudistetusta Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiasta: uuden kauden (2008–2010) käynnistäminen, KOM(2007) 803 lopullinen.

(3) Liikkuvuutta käsittelevän korkean tason asiantuntijafoorumin raportti, kesäkuu 2008, http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf.

(4) http://www.ond.vlaanderen.be/hogeronderwijs/bologna/conference/documents/Leuven_Louvain-la-Neuve_Communiqué_April_2009.pdf.

(5) Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Marie Curie, Kulttuuri-ohjelma, Youth in Action, Youth in Action -ohjelman puitteissa tapahtuva eurooppalainen vapaaehtoistyö, Kansalaisten Eurooppa -ohjelma.

(6) Tunisia, Brasilia, Etelä-Afrikka.

(7) Erasmus, Leonardo, Comenius, Grundtvig, Marie Curie, Kulttuuri-ohjelma, Youth in Action, Youth in Action -ohjelman puitteissa tapahtuva eurooppalainen vapaaehtoistyö, Kansalaisten Eurooppa -ohjelma.

(8) Europass, eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirto- ja kertymisjärjestelmä ECT (korkea-aste), tutkintotodistuksen liite, eurooppalainen tutkintojen viitekehys elinikäisen oppimisen edistämiseksi, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä ECVET, Youthpass, EURAXESS, ns. opiskelijaviisumidirektiivi ja ns. tiedeviisumipaketti.

(9) Tohtorintutkinnot ovat erilaisia kussakin jäsenvaltiossa, ja ammattikoulutusjärjestelmät poikkeavat suuresti maasta riippuen.

(10) Yksityissektorilla ei ole riittävästi tietoa oppimiseen liittyvää liikkuvuutta edistävistä ohjelmista, eikä ole selvää, mitä hyötyä siitä voi olla yrittäjille.

(11) Vuosia 2002–2003 koskevien tietojen mukaan kullekin opiskelijalle opetettiin jäsenvaltioiden ala-asteen koulutuksessa keskimäärin 1,3 vierasta kieltä ja keskiasteen koulutuksessa keskimäärän 1,6 vierasta kieltä. Ammattioppilaitosten opiskelijat ovat tätäkin kauempana tavoitteesta, jonka mukaa kunkin tulisi hallita ainakin kahta vierasta kieltä.

(12) Vain 3 prosentilla eurooppalaisista pk-yrityksistä on tytäryhtiöitä, sivuliikkeitä tai yhteisyrityksiä muissa maissa.

(13) Ploteus (opas opiskelumahdollisuuksiin Euroopassa), Euroopan nuorisoportaali, Study in Europe, liikkuville tutkijoille suunnattu Euraxess, kaikkien Marie Curie -toimien yhteinen Marie Curie -sivusto, Sinun Eurooppasi, Euroguidance, Eures – Eurooppalainen ammatillisen liikkuvuuden portaali, Eurodesk ja Erasmus nuorille yrittäjille. Lisäksi EU antaa koulutukseen ja liikkuvuuteen liittyvää tukea pk-yrityksille.

(14) Tavoitteen asetti Barcelonassa vuonna 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto.

(15) Direktiivissä vaaditaan muun muassa, että EU:n ulkopuolisista maista tulevilla opiskelijoilla on oltava varoja vähintään elinkustannustensa kattamiseksi.

(16) Ks. myös komission tiedonanto ”Uusi kumppanuus korkeakoulujen nykyaikaistamiseksi: korkeakoulujen ja yritysten välisen vuoropuhelun EU-foorumi”, KOM(2009) 158 lopullinen.

(17) Lisäksi tulisi ottaa huomioon kahdenvälisten liikkuvuusohjelmien, kuten insinööri- ja luonnontieteitä opiskeleville suunnatun eurooppalais-japanilaisen ”Vulcanus”-ohjelman, vertailuanalyysit, koska kyseiset ohjelmat ovat tehokkaita ja asianmukaisesti kohdennettuja.