Komission kertomus - Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean 25. toimintakertomus 2000 /* KOM/2002/0052 lopull. */





KOMISSION KERTOMUS TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN 25. TOIMINTAKERTOMUS 2000 SISÄLLYSLUETTELO TIIVISTELMÄ 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1. Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto 1.2. Rakenne ja toiminta 2. TOIMINTA VUONNA 2000 2.1. CCSHS:n 24. toimintakertomus 2.2. Annetut lausunnot 2.2.1. Komitean lausunto standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 62/99, 69/99, 71/99, 4/2000, 5/2000 ja 3/2000 (asiakirja 842/1/00) 2.2.2. Komission pyytämä komitean lausunto uuden sosiaalipoliittisen ohjelman valmistelusta 2.2.3. Komitean lausunto standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 16/2000, 18/2000, 72/99 rev.1, 19/2000 ja 4/2000 rev.1 (asiakirja 1950/00) 2.2.4. Komitean lausunto työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden alan komiteoiden uudelleenjärjestelystä (asiakirja 3103/00) 2.2.5. Komission pyytämä komitean lausunto direktiivin 92/58/ETY (työturvallisuus- ja työterveysmerkit) muuttamisesta 2.2.6. Komitean lausunto luonnoksesta Bilbaon viraston vuoden 2001 työohjelmaksi 2.3. Toiminnalliset menettelyt 2.3.1. Vuoden 2001 työohjelma 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1. Vuonna 2000 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2001 3.1.1. Suunnitteluryhmä 3.1.2. Standardointiryhmä 3.1.3. Altistusrajojen määrittäminen 3.1.4. Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta 3.1.5. Työpaikkaväkivallan ehkäiseminen 3.1.6. Kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat 3.1.7. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva kertomus 3.1.8. Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet 3.2. Vuonna 2000 perustetut työryhmät 3.2.1. Etätyö (asiakirja 0905/99) 3.2.2. Ammattitaudit (asiakirja 0858/00) 3.2.3. ATEX (räjähdyskelpoiset ilmaseokset) (asiakirja 3453/00) 3.3. Työryhmien lakkauttaminen 3.3.1. Hallintojärjestelmät 3.3.2. Asbesti 3.3.3. Komiteoiden uudelleenjärjestely 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1. Pysyvä neuvottelukunta 4.2. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea 4.3. Kemiallisten tekijöiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea 4.4. Työmarkkinaosapuolet 4.5. Ammattiyhdistysten tekninen toimisto 4.6. Kansainvälinen työtoimisto (BIT) 4.7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö 4.8. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbaon virasto) LIITE A LIITE B LIITE C LIITE D TIIVISTELMÄ TYÖTURVALLISUUDEN, TYÖHYGIENIAN JA TYÖTERVEYSHUOLLON NEUVOA-ANTAVAN KOMITEAN KAHDESKYMMENESVIIDES TOIMINTAKERTOMUS 2000 Ottaen huomioon, että olisi säädettävä pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveyshuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä, Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean. Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää varsinaiset jäsenet ja varajäsenet sekä julkaisee jäsenluettelot tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. Vuonna 2000 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Molemmissa kokouksissa komissio ilmoitti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Komitea hyväksyi vuoden 1999 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi kuusi lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2001 työohjelma voisi koostua. 1. YLEISTÄ KOMITEASTA 1.1. Perustaminen, toimivalta ja toimeksianto Koska oli tarpeen säätää pysyvästä elimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuuteen, työhygieniaan ja työterveydenhuoltoon liittyvien toimien valmistelussa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa kansallisten viranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välistä yhteistyötä, Euroopan yhteisöjen neuvosto perusti 27. kesäkuuta 1974 tehdyllä päätöksellään (74/325/ETY) työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean. Komitean tehtävänä on erityisesti (päätöksen 2 artiklan 2 kohta) a) suorittaa saatavilla olevien tietojen perusteella näkemysten ja kokemusten vaihtoa voimassa olevista tai suunnitelluista säännöksistä b) edistää yhteisen lähestymistavan muodostamista työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon alojen kysymyksissä sekä edistää asioiden tärkeysjärjestyksen valintoja yhteisön kannalta ja niiden toteuttamiseksi tarvittavia toimenpiteitä c) kiinnittää komission huomiota sellaisiin aloihin, joilla uuden tiedon hankkiminen ja asianmukainen koulutus- ja tutkimustoiminta vaikuttavat tarpeellisilta d) määritellä yhteisön toimintaohjelmiin liittyen ja yhteistyössä kaivosten turvallisuus- ja terveyskomission kanssa - perusteet ja tavoitteet työtapaturmien ja yrityksissä terveydelle aiheutuvien vaarojen torjumista varten - menetelmät, joiden avulla yritykset ja niiden työntekijät voivat arvioida ja parantaa suojelun tasoa e) edistää yhteisön toimenpiteistä tiedottamista kansallisille hallintoviranomaisille ja työntekijä- ja työnantajajärjestöille yhteistyön helpottamiseksi sekä edistää heidän aloitteitaan, kokemusten vaihdon parantamiseksi ja menettelyohjeiden määrittelemiseksi. 1.2. Rakenne ja toiminta Komitea on kolmikantaelin, johon kuuluu varsinaisina jäseninä kustakin jäsenvaltiosta kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. Neuvosto nimittää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet, ja se julkaisee niistä tiedoksi luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Komitean puheenjohtajana toimii komission jäsen tai hänen ollessaan estynyt hänen nimeämänsä komission virkamies. Komitea voi muodostaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana toimii komitean jäsen. Työryhmät laativat toimintansa tuloksista kertomuksen, joka esitetään komitean kokouksessa. Komitea laatii vuosittain toimintakertomuksen, jonka komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. Komitean lausunnot hyväksytään ehdottomalla enemmistöllä annetuista äänistä. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa jäsenistä on paikalla. Komitea on laatinut työjärjestyksensä, joka tuli voimaan sen jälkeen, kun neuvosto hyväksyi sen 30. huhtikuuta 1976 komission lausunnon perusteella. Hallitusten, työntekijäjärjestöjen ja työnantajajärjestöjen edustajat järjestäytyvät kolmeen erilliseen eturyhmään, joista kukin nimeää edustajansa. Jokainen edustaja osallistuu sen eturyhmän kokouksiin, joka hänet on nimennyt, sekä komitean kokouksiin, joissa hän esittää eturyhmän kannan. Hallitusten edustajien eturyhmän jäsenten välisestä yhteydestä huolehtii neuvoston puheenjohtajamaan hallitusta edustava komitean jäsen, työnantajia edustavien komitean jäsenten välisen yhteyden varmistaa EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestö (UNICE) ja työntekijöiden edustajien kantojen koordinoinnissa avustaa se yhteisön tason työntekijäorganisaatio, jonka edustajat ovat valinneet, eli Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö (CES). Komitean ja työryhmien sihteeristön työt kuuluvat komissiolle. Sihteeristö tulee työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosastosta (linjan D yksiköstä 5). 2. TOIMINTA VUONNA 2000 Jäsenvaltioiden ehdotuksesta neuvosto aloitti 18. joulukuuta 2000 komitean varsinaisten ja varajäsenten nimeämisen kaudeksi 18.12.2000-17.12.2003 edellisen toimikauden (7.7.1997-6.7.2000) päätyttyä. Vuoden 2000 jäsenluettelot on esitetty liitteessä B. Vuonna 2000 komitea kokoontui kaksi kertaa Luxemburgissa. Kokoukset pidettiin touko- ja joulukuussa. Molemmissa kokouksissa komissio tiedotti komitealle kaikkien työterveyteen, työturvallisuuteen ja työhygieniaan liittyvien asioiden etenemisestä. Hallituksia, työnantajia ja työntekijöitä edustavat eturyhmät ovat kokoontuneet komitean kokouksia edeltävänä päivänä. Eturyhmät pitivät vuoden aikana kaksi ylimääräistä kokousta. Komitean työskentely edistyi vuonna 2000 komission toiminnan tahdissa ja vuosiksi 1996-2000 määritellyn yhteisön ohjelman mukaisesti. Kolme kertaa kokoontunut suunnittelutyöryhmä ehdotti komitealle tehtäviä ja painopistealueita. Yhdeksän työryhmän toiminta edellytti viidentoista kokouksen pitämistä. Työryhmät perustettiin tutkimaan sellaisia erityisaloja, joilta komitea halusi antaa lausunnon. Komitea lakkautti seuraavia aiheita käsittelevät kolme työryhmää, jotka olivat saanet työnsä päätökseen: - Hallintojärjestelmä - Asbesti - Komiteoiden uudelleenjärjestely. Komitea perusti seuraavia aiheita käsittelevät kolme työryhmää ja hyväksyi niiden toimeksiannot: - Etätyö (asiakirja 0905/99) - Ammattitaudit (asiakirja 0858/00) - ATEX (räjähdyskelpoiset ilmaseokset) (asiakirja 3453/00). Lisäksi komitea tarkisti standardointia käsittelevän työryhmän toimeksiantoa (asiakirja 1175/00). Tiivistelmä näiden ryhmien työskentelystä on tämän kertomuksen kohdassa 3. Komitea hyväksyi vuoden 1999 toimintaa kuvaavan vuosikertomuksen, antoi kuusi lausuntoa (ks. tiivistelmä tämän kertomuksen kohdassa 2.2) sekä tutki aiheita, joista sen vuoden 2001 työohjelma voisi koostua. 2.1. CCSHS:n 24. toimintakertomus Asiakirja 0135/1/00 Komitea hyväksyi 18. toukokuuta 2000 pidetyssä 60. kokouksessaan 24. toimintakertomuksensa, joka käsitteli komitean toimintaa vuonna 1999. 2.2. Annetut lausunnot 2.2.1. Komitean lausunto standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 62/99, 69/99, 71/99, 4/2000, 5/2000 ja 3/2000 (asiakirja 842/1/00) - Asiakirja 62/99 - Kuluttajien ja lasten turvallisuutta koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Työryhmä hyväksyi toimeksiannon seuraavalla rajoituksella: Toimeksiannon soveltamisala on liian laaja (yhdenmukaistettu/yhdenmukaistamaton alue). - Asiakirja 69/99 - Kaasulla toimivia kotitalousuuneja käsittelevä toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Toimeksianto hyväksyttiin. On kuitenkin täsmennettävä, että määritelmän "kotitalouskäyttö" piiriin kuuluu myös tällaisten laitteiden käyttö muissa tiloissa, esimerkiksi työpaikka- tai laitosruokaloissa. - Asiakirja 71/99 - Lääkinnällisiä laitteita koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Komitea kiinnitti toimeksiannon kohdan II.B.5 osalta huomiota siihen, että työntekijät joutuvat tekemisiin päällysmerkitsemisen kanssa ja että nykyisen toimeksiannon mukaisen päällysmerkitsemisen ei pitäisi poiketa työpaikalla käytetystä merkitsemistavasta. Komission olisi lisättävä toimeksiantoon huomautus, jonka mukaan työntekijöiden suorittamissa työtehtävissä olisi potilaan tarpeiden lisäksi otettava huomioon myös terveydenhuoltohenkilöstön terveyttä ja turvallisuutta koskevat vaatimukset. - Asiakirja 4/2000 - Sähkötekniikka-, tietotekniikka- ja televiestintäalaa koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Neuvoa-antava komitea pyysi komissiota keskeyttämään toimeksiannon, jotta se voisi antaa syyskuussa 2000 lausunnon ja koska teknisiä standardeja ja sääntöjä käsittelevä komitea on keskeyttänyt asiakirjan voimassaolon. - Asiakirja 5/2000 - Henkilökuljetukseen tarkoitettuja köysiratalaitteistoja koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Työryhmä viittasi asiakirjan kohtaan 2.2 ja lokakuussa 1999 päivättyyn asiakirjaan CEN TC 242 N 333 ja suositteli neuvoa-antavalle komitealle, että työsuojelua käsittelevän työryhmän laatimat vaatimukset, jotka on tarkoitus sisällyttää standardeihin, esitettäisiin työryhmälle ja neuvoa-antavalle komitealle mahdollisia huomautuksia varten (lokakuussa 1999 päivätyn asiakirjan CEN TC 242 N 333 kohta 2.1). Lisäksi on otettava huomioon tarpeet, jotka koskevat toimenpiteitä hätätapauksissa ja riskejä, jotka liittyvät määräaikaishuoltoon, vikojen välittömään korjaamiseen ja materiaaleille tehtävään ainetta rikkomattomaan tarpeelliseen testaukseen (kaapelit, laakerit jne.). - Asiakirja 3/2000 - Trukkeja koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Toimeksianto hyväksyttiin seuraavin huomautuksin: Standardointialoite on kiireellinen ja standardia laadittaessa on pidettävä huolta siitä, että turvallisuus ja terveyden suojelu otetaan asianmukaisesti huomioon. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 18. toukokuuta 2000. 2.2.2. Komission pyytämä komitean lausunto uuden sosiaalipoliittisen ohjelman valmistelusta Valmisteluasiakirja 631/00 Komission tulevia työllisyyttä ja sosiaalipolitiikkaa koskevia toimia käsittelevä uusi tiedonanto aiottiin esitellä vuoden 2000 kesällä, ja tätä silmällä pitäen kaikissa asiaankuuluvissa komiteoissa ja foorumeissa käynnistettiin keskustelu, jonka tarkoituksena oli kerätä sosiaalipolitiikan alan yhteisön tason toimijoilta mielipiteitä seuraavista seikoista: 1) analyysi käynnissä olevien muutosten keskeisistä näkökohdista, 2) uuden taloudellisen ja sosiaalisen ohjelman toimeenpanon mahdollistavien menetelmien ja välineiden tarkastelu ja 3) ehdotukset, jotka käsittelevät toteutettavia ja rahoitettavia konkreettisia toimia Euroopan tasolla lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Neuvoa-antava komitea antoi 18.5.2000 pidetyssä 60. täysistunnossaan lausunnon uuden sosiaalipoliittisen ohjelman valmistelua käsittelevästä asiakirjasta (asiakirja 631/00), jonka komission yksiköt olivat toimittaneet komitealle keskustelun pohjaksi. Komitea pahoitteli, että työterveyttä ja työturvallisuutta ei käsitellä erityisenä kohtana esitetyssä asiakirjassa, ja suositteli, että laaditaan erillinen yksityiskohtainen, johdonmukainen ja kattava terveyden ja turvallisuuden ohjelma joko osana sosiaalipoliittista ohjelmaa tai sen ulkopuolella. 2.2.3. Komitean lausunto standardointia koskevista toimeksiantoluonnoksista, jotka on osoitettu eurooppalaisille standardointielimille ja jotka sisältyvät asiakirjoihin 16/2000, 18/2000, 72/99 rev.1, 19/2000 ja 4/2000 rev.1 (asiakirja 1950/00) - Asiakirja 16/2000 ja 18/2000 - Konedirektiiviä 98/37/EY koskeva toimeksiantoluonnos CEN:ille - standardien EN ISO 11681-2 ja (moottorisahat puidenhoitotyöhön) ja EN703 (säilörehuleikkureiden turvallisuus) muuttaminen Komitea päätti tarkastella standardointia käsittelevän työryhmän puitteissa kyseistä kahta toimeksiantoa rinnakkain, koska ne pohjautuvat kumpikin direktiivin 98/37/EY 6 artiklaan perustuvaan suojalausekkeeseen. Komitea hyväksyi koneenrakennusta koskevat toimeksiantoluonnokset. Neuvoa-antava komitea ehdotti kuitenkin, että komissio kiinnittäisi enemmän huomiota mahdollisiin vaikutuksiin, joita koneiden ominaisuuksilla on niiden käyttöedellytyksiin, koska jos määritellään yksityiskohtaiset käyttöedellytykset esimerkiksi koulutuksen osalta, saatetaan joutua ristiriitaan kansallisen lainsäädännön vaatimusten kanssa. - Asiakirja 72/99 rev.1 - Kiinteitä biopolttoaineita koskeva toimeksiantoluonnos CEN , CENELEC- ja ETSI-elimille Komitea hyväksyi toimeksiantoluonnoksen. Komitea suositteli lisäämään toimeksiantoon lauseen, josta ilmenee, että kaikissa ympäristökysymyksiä koskevissa toimeksiannoissa olisi kiinnitettävä enemmän huomiota työntekijöiden terveyteen ja turvallisuuteen työpaikalla mahdollisesti kohdistuviin vaikutuksiin. - Asiakirja 19/2000 - Yöasujen palonkestävyyttä koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Komitea katsoi, että toimeksianto koskee vain yleiseen käyttöön tarkoitettuja yöasuja eikä siis kuulu komitean toimeksiannon piiriin. - Asiakirja 4/2000 rev. 1 - Sähkötekniikka-, tietotekniikka- ja televiestintäalaa koskeva toimeksiantoluonnos CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille Komitea katsoi, että työperäisen altistuksen ja suuren yleisön altistuksen välinen ero on ilmaistava selvästi tiettyjen laitteiden aiheuttaman sähkömagneettisen säteilyn turvallisuutta koskevassa toimeksiannossa. Työperäisen altistuksen osalta komitea pyysi ottamaan huomioon sähkömagneettiselle kentille altistumisen yhteydessä käytettävä raja-arvot, jotka on määritelty neuvoston suosituksessa. Komitea hyväksyi lausuntoluonnoksen yksimielisesti 19. joulukuuta 2000. 2.2.4. Komitean lausunto työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden alan komiteoiden uudelleenjärjestelystä (asiakirja 3103/00) Työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyden alaan liittyvää yhteisön ohjelmaa koskevassa tiedonannossa (1996-2000) [1] komissio totesi, että oli tullut aika tarkistaa komiteoiden rakenteita ja toimintatapaa, jotta käytettävissä olevia voimavaroja voitaisiin hyödyntää paremmin, edistää tehokkaammin EU:n työterveys- ja työturvallisuuspolitiikkaa sekä valmistella maaperää mahdollisille uusille jäsenvaltioille. [1] KOM(95) 282 lopullinen. Tästä syystä komissio aikoo ehdottaa komiteoiden perustamispäätösten muuttamista, jotta komiteoita voitaisiin järjestellä uudelleen, vähentää niiden jäsenmäärää ja perustaa yhteinen sihteeristö komiteoiden käyttöön. Näin yhteisön talousarviovaroja voitaisiin hyödyntää tehokkaammin. Neuvoa-antava komitea päätti 6. toukokuuta 1999 perustaa komiteoiden uudelleenjärjestelyä käsittelevän työryhmän, jonka tehtävänä on valmistella lausunto niiden komiteoiden uudelleenjärjestelystä, jotka on perustettu tukemaan komissiota sen toteuttaessa työterveyttä ja työturvallisuutta edistäviä toimia. Komitea antoi tämän tehtävän suunnittelutyöryhmälle, jonka toimintaan osallistui myös pysyvän neuvottelukunnan tarkkailijoita. Ryhmä kokoontui neljä kertaa (15.3., 28.6., 8.9. ja 26.10.2000) ja käsitteli komission toimittamaa asiakirjaa 1246/00 määritelläkseen vaihtoehdot, joita se piti riittävän hyvinä. Ryhmä esitti 26. lokakuuta 2000 pidetyn kokouksensa jälkeen lausuntoluonnoksen (asiakirja 3103/00), joka toimitettiin neuvoa-antavalle komitealle 19. joulukuuta 2000 pidetyssä 61. täysistunnossa. Lausuntoluonnos hyväksyttiin yhdessä työmarkkinaosapuolten yhteisen julkilausuman (asiakirja 3102/00) ja hallitusten edustajien ryhmän muutosehdotusten (asiakirja 3454/00) kanssa. Kyseiset kaksi asiakirjaa sisällytettiin lausuntoon liitteinä. Komitea pyrki lausunnossaan antamaan komissiolle yleiset poliittiset puitteet, joissa uudistus on sen mielestä toteutettava. Komitea katsoi, että komission olisi noudatettava muodollista menettelyä ja annettava päätösehdotus toimitettavaksi ministerineuvostolle, joka perusti komitean vuonna 1974. Aluksi työterveyden ja työturvallisuuden neuvoa-antavan komitea (CCSHS) torjui aikeet yhdistää nykyiset työterveyttä ja työturvallisuutta käsittelevät komiteat (eli neuvoa-antavan komitean, johtavien työsuojelutarkastajien komitean, työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevän tiedekomitean ja pysyvän neuvottelukunnan), koska niiden kokoonpanot, tehtävät ja toimivallat ovat erilaiset. Näin ollen lausunnossa keskityttiin CCSHS:ään tehtäviin parannuksiin sen toiminnan uudistamiseksi ja tehostamiseksi. Komitea pyrki lisäksi siihen, että lisättäisiin välttämättömien työturvallisuuden ja työterveyden kolmikantaneuvottelujen ja komission Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 138 artiklan mukaisesti toteuttaman työmarkkinaosapuolten kuulemisen välistä sujuvuutta ja niistä saatavia synergiaetuja. Komitean tavoitteiden ja tehtävien osalta komitea katsoi, että työturvallisuuden ja työterveyshuollon luonteen vuoksi alalla tarvitaan kolmikantaista neuvotteluelintä Euroopan unionin tasolla. Tällaisen elimen ansiosta kaikki asianomaiset toimijat voivat käydä avointa julkista keskustelua alalla toteutettavan yhteisön politiikan suurten linjojen määrittelystä. Komitea, joka kykenee tarjoamaan komission yksiköille teknistä ja poliittista osaamista sekä erityisten aloitteiden yhteydessä että arvioitaessa aloitteiden täytäntöönpanon vaikutuksia ja tehokkuutta jäsenvaltioissa, katsoi tehtäväkseen toimia myös koko komissiota omalla alallaan palvelevana koordinointifoorumina. Tässä yhteydessä komitea pyysi komission yksiköitä edistämään pääosastojen välistä koordinointia, jotta sille tiedotettaisiin kaikista aloitteista, jotka vaikuttavat suoraan tai välillisesti työturvallisuuteen ja työterveyteen. Komitea pyysi komission yksiköitä myös lujittamaan ja vakiinnuttamaan niiden eri elinten yhteistyömenettelyjä, jotka toimivat työturvallisuuden ja työterveyden alalla ja erityisesti yhteistyössä johtavien työsuojelutarkastajien komitean ja raja-arvoja käsittelevän tiedekomitean sekä toimivaltaisten yhteisön virastojen kanssa. Yhteistyössä on kuitenkin valvottava, että elinten riippumattomuutta ja itsenäisyyttä kunnioitetaan. Komitea oli tyytyväinen nykyisiin pysyvän neuvottelukunnan kanssa käytettäviin koordinointimenettelyihin. Kyseiset menettelyt olisi vakiinnutettava eri komiteoiden kesken tehtävällä sopimuksella. Komitean rakenteen osalta komitea katsoi, että organisointia eturyhmissä (työntekijät, työnantajat, hallitukset) on vakiinnutettava, lujitettava ja hyödynnettävä. Tämä on erityisen tärkeää, koska CCSHS:n varsinaisten jäsenten määrää on unionin laajentumisen takia vähennettävä. Tässä yhteydessä komitea korosti, miten tärkeää on, että Euroopan ammatillinen yhteisjärjestö EAY koordinoi työntekijöiden eturyhmän työtä ja UNICE puolestaan työnantajien eturyhmän työtä. Komitea toivoikin, että hallitusten ryhmä järjestäytyisi sen mukaisesti ja antaisi uudelleenjärjestelytehtävän unionin puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion edustajalle. Komitea pyysi komissiota esittämään kyseisiä koordinointitehtäviä muodollisesti ehdotuksessaan neuvostolle. Töiden organisointiin liittyen komitea ehdotti, että suunnitteluryhmän tilalle perustettaisiin täysjäsenisen komitean täytäntöönpanoelimeksi valiokunta, johon kuuluisivat esittelijät, koordinoijat, yksi kunkin eturyhmän nimeämä edustaja sekä komission yksiköiden edustajia. Valiokunnan pääasiallisena tehtävänä olisi organisoida komitean työt ja hallinnoida resursseja. Sille voitaisiin myös tapauskohtaisesti delegoida tiettyjä lisätehtäviä tai täysjäsenisen komitean päätöksiä. Lisäksi komitea katsoi, että työryhmissä pitäisi olla viisi asiantuntijaa kustakin eturyhmästä, ja kyseisistä hankkeista vastaavien virkamiesten pitäisi avustaa työryhmiä. Tietyissä erityistapauksissa voisi olla hyödyllistä antaa täysijäseniselle komitealle mahdollisuus perustaa laajennettuja työryhmiä, joissa voisi olla jopa yksi edustaja kustakin kolmesta eturyhmästä jäsenvaltiota kohden. Komitea katsoi, että ryhmien toimeksiannoissa olisi joka tapauksessa määriteltävä selkeästi ja yksityiskohtaisesti niiden tehtävät ja tarvittaessa toimeksiannon kesto. Jotta komitean toimintaa voitaisiin tehostaa, olisi harkittava mahdollisuutta tehdä tiettyjä päätöksiä ja antaa tiettyjä lausuntoja käyttämällä kirjallista menettelyä. Tässä olisi tietenkin otettava huomioon avoimuuden periaate ja välttämätön kaikkien osapuolten välinen julkinen keskustelu. Valiokunta voisi valvoa tällaisen menettelyn toteutusta, ja koordinoijat - tai eturyhmien esittelijät - keräisivät oman ryhmänsä jäsenten vastaukset tai mielipiteet ja toimittaisivat ne edelleen. Komitean mielestä komission yksiköiden käyttöön annetut resurssit eivät ole aina olleet komission ilmoittamien työturvallisuuden ja työterveyshuollon alan yleisten poliittisten tavoitteiden tasalla. Se pyysikin komissiota varaamaan tarvittavat henkilö- ja materiaaliresurssit, jotta se voisi täyttää tehtävänsä tehokkaasti. Komitea korosti sitä, että valmisteluasiakirjat on laadittava huolellisesti ja hyvissä ajoin, jotta niillä helpotetaan lausuntojen valmistelua ja työryhmien työskentelyä sekä vähennetään työryhmien kokouksien määrää. 2.2.5. Komission pyytämä komitean lausunto direktiivin 92/58/ETY (työturvallisuus- ja työterveysmerkit) muuttamisesta Valmisteluasiakirja 3435/00 Ranskassa tehty AFNOR:in tutkimus osoitti, että työpaikkojen turvallisuusmerkkien ymmärtämisessä esiintyy ongelmia. Komissio pyysi 19. joulukuuta 2000 pidetyssä 61. täysistunnossa neuvoa-antavaa komiteaa antamaan lausunnon vastaavien ongelmien esiintymisestä eri jäsenvaltioissa sekä neuvoston direktiivin 92/58/ETY mahdollisesta muuttamisesta. Komitea totesi, että merkkien luettavuuteen ja/tai ymmärtämiseen liittyvien ongelmien esiintymisestä on kerättävä tietoa järjestelmällisemmin, mutta ei pitänyt direktiivin 92/58/ETY tarkistamista ensisijaisena toimena. 2.2.6. Komitean lausunto luonnoksesta Bilbaon viraston vuoden 2001 työohjelmaksi Kuten Bilbaon viraston perustamisesta annetussa asetuksessa säädetään, Bilbaon viraston johtajan laatima luonnos viraston työohjelmaksi toimitetaan komitealle ennen kuin se esitetään viraston hallintoneuvostolle. Komitean kokousta ei voitu pitää alkuperäisen suunnitelman mukaisesti 22. marraskuuta, vaan se jouduttiin siirtämään pidettäväksi 19. joulukuuta 2000. Koska viraston hallintoneuvoston kokous oli sovittu pidettäväksi 29. marraskuuta, eikä sitä voitu siirtää, hyväksyttiin poikkeuksellisesti, että eri eturyhmien edustajat ilmoittavat ryhmiensä huomautukset virastolle ja että huomautukset jaetaan komitean kaikille jäsenille joulukuun kokouksessa. Eturyhmät esittivät kantansa viraston johtajan läsnäollessa 19. joulukuuta 2000 pidetyssä komitean täysistunnossa, ja ne voidaan tiivistää seuraavasti: Hallitusten ja työnantajien ryhmät totesivat, että esitetty vuoden 2001 ohjelma on kunnianhimoinen ja että tästä voi aiheutua hajanaisuutta. Viraston toiminnasta olisi saatava lisätietoja ja olisi tarkastettava, että virasto noudattaa sille osoitettua tehtävää. Viraston tuloksia olisi voitava hyödyntää tehokkaasti. Hallitusten ryhmä muistutti viraston perustamisesta annetun asetuksen muuttamista käsittelevän komission esittämän ehdotuksen tavoitteesta. Työntekijöiden ryhmä totesi pitävänsä suuressa arvossa viraston tehtävää tiedon toimittajana, mutta esitti kritiikkiä muun muassa siitä, ettei kolmikantaisuutta harjoiteta riittävästi, että Euroopan tasolla saavutettu lisäarvo on riittämätön ja että käyttäjäryhmien määrittelyä, tunnistamista ja niille myönnettävää tukea koskeva strategia on liian heikko. Olisi tehostettava kolmikantatoiminnan vaikutusta viraston hankkeiden hallinnassa ja vahvistettava viraston ulkoista kuvaa siten, että virasto voi monipuolistaa tuottamaansa tietoa. Työntekijöiden ryhmä toivoi viraston toimivan työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun tukijana. 2.3. Toiminnalliset menettelyt 2.3.1. Vuoden 2001 työohjelma Asiakirja 1180/1/00 Komitea hyväksyi 19. joulukuuta 2000 pidetyssä kokouksessa vuoden 2001 työohjelmansa, jolla komitean nelivuotisohjelmaa jatketaan yhdellä vuodella. 3. RYHMIEN TOIMINTA JA NIIDEN RAKENNE VUODEN LOPUSSA 3.1. Vuonna 2000 toimineet ryhmät, jotka jatkavat toimintaa vuonna 2001 3.1.1. Suunnitteluryhmä Suunnitteluryhmä piti vuonna 2000 kolme kokousta, joissa se valmisteli uusia toimeksiantoja sekä organisoi ja seurasi työryhmien toimintaa. 3.1.2. Standardointiryhmä Tämän työryhmän tehtävät ovat luonteeltaan jatkuvia. Komitea antoi tälle ryhmälle toimeksiannon tutkia standardointia koskevia toimeksiantoja sitä mukaa, kun komissio niitä antaa. Työryhmä käsittelee myös yleisiä ongelmia, jotka liittyvät standardointiin työterveys- ja työturvallisuusasioissa. Ryhmä kokoontui kaksi kertaa vuonna 2000 ja keskusteli kymmenestä CEN-, CENELEC- ja ETSI-elimille osoitetusta toimeksiantoluonnoksesta. Kaksi keskustelun aiheina olevia toimeksiantoluonnoksia koskevaa lausuntoluonnosta (ks. kohdat 2.2.1 ja 2.2.3) esiteltiin neuvoa-antavalle komitealle, ja ensimmäinen niistä hyväksyttiin 18. toukokuuta ja toinen 19. joulukuuta 2000. 3.1.3. Altistusrajojen määrittäminen Ryhmää on kuultu vahvistettavista painopistealueista niiden ainesosien osalta, joista on määritettävä työperäistä altistumista koskevat rajat. Ryhmä seuraa tiedekomitean työtä työperäistä altistumista koskevien raja-arvojen osalta (kohta 4.3.) ja laatii komitean lausunnot komission ehdotuksista, jotka koskevat työperäisen altistumisen rajojen asettamista. Ryhmä raportoi työskentelynsä edistymisestä neuvoa-antavan komitean kokouksissa. Ryhmä kokoontui vuonna 2000 kaksi kertaa ja työsti ehdotusluonnosta komission direktiiviksi, jolla vahvistetaan työperäisen altistumisen viiteraja-arvojen toinen luettelo työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY panemiseksi täytäntöön. Ryhmän työt ovat edistyneet hyvin, ja ryhmä arvelee saattavansa ne päätökseen vuonna 2001. 3.1.4. Monialaiset suojaavat ja ennaltaehkäisevät palvelut sekä työpaikan terveystilanteen seuranta Tämä ryhmä syntyi yhdistämällä kaksi aiempaa ryhmää, ja sen toimeksianto vahvistettiin marraskuussa 1996. Ryhmän tavoitteena on tarkastella ongelmia, joita on todettu julkisen ja yksityisen sektorin eri aloilla ja erilaisissa yrityksissä työskentelevän henkilöstön suojelua ja työtapaturmien ja ammattitautien ennaltaehkäisyä koskevien monialapalvelujen toimeenpanossa, ja kartoittaa niistä saatuja kokemuksia. Sen tehtävänä on myös tutkia, miten työntekijöiden terveyden seuranta on toteutettu eri jäsenvaltioissa. Kunkin eturyhmän edustajista koostuva toimitusryhmä kokoontui vuonna 2000 kaksi kertaa ja työsti edelleen lausuntoluonnosta, joka oli esitelty neuvoa-antavalle komitealle sen 59. täysistunnossa ja jonka tarkistamista oli pyydetty. Tarkistettu asiakirja toimitettiin komitealle sen 60. täysistunnossa 18. toukokuuta 2000. Koska kaikki eturyhmät esittivät varauksiaan, asiakirja palautettiin työryhmälle. Ryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2001. 3.1.5. Työpaikkaväkivallan ehkäiseminen Tämä 29. lokakuuta 1997 perustettu ryhmä kokoontui vuonna 2000 kerran. Sen tehtävänä on laatia komitean lausunto komission esittämistä ehdotuksista ja suosituksista sekä kaikista muista toimista, jotka saattavat osoittautua tarpeellisiksi Euroopan tasolla. Vaikuttaa siltä, että väkivalta on kasvava, mutta peitelty ja aliarvioitu ongelma. Asiaan liittyviä luotettavia tilastoja on erittäin vähän. Ryhmän jäsenet kokoavat työpaikoilla esiintyvään väkivaltaan liittyviä tutkimuksia ja hyviä käytäntöjä, jotta asiasta voitaisiin laatia lausuntoluonnos. Ryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2001. 3.1.6. Kemiallisia tekijöitä koskevat suuntaviivat Tämän 6. toukokuuta 1999 perustetun työryhmän tehtävänä on laatia neuvoa-antavalle komitealle työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemisesta työpaikalla esiintyviin kemiallisiin tekijöihin liittyviltä riskeiltä annetun neuvoston direktiivin 98/24/EY 3, 4, 5 ja 6 artiklassa ja liitteessä II olevassa 1 kohdassa tarkoitettuihin aiheisiin liittyvää suuntaviiva-asiakirjaa koskeva lausunto. Työryhmä ei kokoontunut vuonna 2000. 3.1.7. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva kertomus Tämä toukokuussa 1999 perustettu ryhmä kokoontui kerran vuonna 2000. Ryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto kertomuksesta, jonka Euroopan komissio laatii, ja täydennettävä sitä tarvittaessa ehdotuksella Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirastosta annetun asetuksen tarkistamisesta. Ryhmä jatkaa toimintaansa vuonna 2001. 3.1.8. Tuki- ja liikuntaelinten sairaudet Tämän 6. toukokuuta 1999 perustetun tilapäistyöryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisista yhteisön toimista työperäisten tuki- ja liikuntaelinsairauksien ehkäisemiseksi. Ryhmä kokoontui kerran vuonna 2000. Ryhmän työt ovat edistyneet hyvin, ja ryhmä arvelee saattavansa ne päätökseen vuonna 2001. 3.2. Vuonna 2000 perustetut työryhmät Komitea perusti kolme työryhmää ja hyväksyi niiden toimeksiannot. 3.2.1. Etätyö (asiakirja 0905/99) Tämän 18. toukokuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto mahdollisesti toteutettavasta etätyöhön liittyviä terveys- ja turvallisuuskysymyksiä koskevasta yhteisön toiminnasta. 3.2.2. Ammattitaudit (asiakirja 0858/00) Tämän 18. toukokuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto eurooppalaisen ammattitautiluettelon (komission suosituksen 90/326/ETY suosituksen liite I) ajantasaistamista koskevista komission ehdotuksista. 3.2.3. ATEX (räjähdyskelpoiset ilmaseokset) (asiakirja 3453/00) Tämän 19. joulukuuta 2000 perustetun ryhmän tehtävänä on avustaa komissiota laadittaessa hyviä käytäntöjä esittelevää opaskirjaa, jonka avulla työnantaja voi laatia direktiivin 1999/92/EY 8 artiklan mukaisen "räjähdyssuojausasiakirjan". Valmistelutöistä järjestetään tarjouskilpailu. Tätä tarkoitusta varten työryhmä kokoontuu komission edustajien ja sopimuspuolen kanssa töiden alussa sekä väliraportin ja loppuraportin antamisen yhteydessä ja raportoi sen jälkeen neuvoa-antavalle komitealle. Voidakseen seurata töiden edistymistä työryhmä kokoaa keskuudestaan kuusijäsenisen kolmikantaperiaatteella toimivan yhteyskomitean työskentelyn ajaksi. Tämä suppeampi ryhmä kokoontuu tarpeen mukaan ja voi sopimusehtojen mukaisesti ehdottaa komissiolle toimenpiteitä, joiden avulla varmistetaan, että sopimuspuoli pystyy suorittamaan tehtävänsä loppuun asianmukaisesti. 3.3. Työryhmien lakkauttaminen Komitea päätti lakkauttaa kolme työryhmää, jotka olivat saanet työnsä päätökseen. 3.3.1. Hallintojärjestelmät Työryhmä perustettiin lokakuussa 1997 neuvomaan ja avustamaan komissiota työterveys- ja työturvallisuusjärjestelmien hallintoa koskevien oppaiden kehittämisessä ja niiden käyttöä koskevien suositusten muotoilemisessa. Ryhmän esittämät työterveyden ja työturvallisuuden hallintajärjestelmiä käsittelevä lausuntoluonnos sekä asiakirjaluonnos nimeltä "Euroopan työturvallisuuden ja työterveyden hallintaa koskevat ohjeet" hyväksyttiin komitean 59. kokouksessa (27. lokakuuta 1999) muutamin istunnossa tehdyin muutoksin. Lausunnon lopullinen versio (asiakirja 0510/4/99) lähetettiin komitean jäsenille 13. huhtikuuta 2000, ja ryhmä lakkautettiin virallisesti 18. toukokuuta 2000. 3.3.2. Asbesti Komitea perusti 6. toukokuuta 1999 asbestiin liittyviä asioita käsittelevän ryhmän, jonka tehtävänä on valmistella neuvoa-antavan komitean lausunto neuvoston ehdotuksesta direktiiviksi, jolla muutetaan direktiiviä 83/477/ETY työntekijöiden suojelemisesta vaaroilta, jotka liittyvät asbestialtistukseen työssä. Komissio lähetti 9. maaliskuuta 2000 direktiivin muutosehdotusluonnoksen asbestiin liittyviä asioita käsittelevän ryhmän jäsenille. Ryhmä piti kaksi kokousta (22. toukokuuta ja 4. lokakuuta 2000), joiden tuloksena neuvoa-antavalle komitealle esitettiin lausuntoluonnos 19. joulukuuta 2000 pidetyssä täysistunnossa. Keskustelun ja kaikkien eturyhmien istunnossa esittämien, lausuntoluonnosta koskevien varausten jälkeen komissio hyväksyi yhteiset näkökohdat yleisen konsensuksen pohjalta tarkoituksenaan viimeistellä ehdotusluonnos. Tämän seurauksena ryhmä lakkautettiin 19. joulukuuta 2000. 3.3.3. Komiteoiden uudelleenjärjestely Tämä toukokuussa 1999 perustettu ryhmä kokoontui vuonna 2000 neljä kertaa. Toimintansa tuloksena ryhmä antoi komitealle lausuntoluonnoksen (kohta 2.2.4) komission laatimasta asiakirjasta 1246/00. Komitea hyväksyi lausunnon, ja ryhmä lakkautettiin 19. joulukuuta 2000. 4. YHTEISTYÖ MUIDEN ORGANISAATIOIDEN KANSSA 4.1. Pysyvä neuvottelukunta Kaivosteollisuuden ja muun kaivannaistoiminnan turvallisuuden ja terveellisyyden pysyvän neuvottelukunnan pääasiallisena tehtävänä on seurata työturvallisuuden ja työterveyden kehittymistä kaivannaistoiminnassa, tehdä jäsenvaltioiden hallituksille käytännöllisiä parannusehdotuksia ja edistää hyödyllisten tietojen vaihtoa. Vuodesta 1994 pysyvän neuvottelukunnan jäseniä on osallistunut komitean kokouksiin tarkkailijoina. Vastaavasti komitean edustajia on kutsuttu pysyvän neuvottelukunnan täysistuntoihin, kaksi tarkkailijaa kustakin eturyhmästä. Näin taataan parempi tiedonkulku näiden kahden elimen välillä. Saatujen kokemusten perusteella elinten toiminnassa on havaittu yhtymäkohtia, mutta vaikutelma niiden erilaisuudesta on entisestään vahvistunut. Pysyvä neuvottelukunta on pääasiallisesti tekninen elin, joka käsittelee kaivannaistoiminnan erityisiä turvallisuusongelmia. Tekniset näkökohdat ovat etusijalla sen työohjelmassa, kun taas neuvoa-antava komitea voi keskustella myös työturvallisuuteen ja työterveyteen liittyvistä peruskysymyksistä. 4.2. Johtavien työsuojelutarkastajien komitea Heinäkuun 12. päivänä 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/319/EY perustetussa johtavien työsuojelutarkastajien komiteassa on kaksi työsuojelutarkastajien edustajaa kustakin jäsenvaltiosta, ja komitean puheenjohtajana toimii komission edustaja. Komitea antaa komissiolle vuosikertomuksen toiminnastaan ja erityisesti ongelmista, jotka liittyvät työturvallisuuden ja työterveyden alaa koskevan yhteisön johdetun oikeuden soveltamiseen tai soveltamisen valvontaan. Komissio toimittaa kertomuksen neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavalle komitealle. 4.3. Kemiallisten tekijöiden työperäisen altistuksen raja-arvoja käsittelevä tiedekomitea Neuvoston kehotuksesta 12. heinäkuuta 1995 tehdyllä komission päätöksellä 95/320/EY perustetun tiedekomitean tehtävänä on tutkia kemiallisten aineiden vaikutusta työntekijöiden terveyteen. Neuvoa-antava komitea ja erityisesti altistusrajojen määrittämistä käsittelevä työryhmä seuraavat tiedekomitean työskentelyä valmistellessaan lausuntojaan luonnoksista direktiiviehdotuksiksi, joilla neuvoston direktiivin 98/24/ETY mukaisesti vahvistetaan työperäisen altistuksen raja-arvoja. 4.4. Työmarkkinaosapuolet Euroopan ammatillisen yhteisjärjestön (EAY) edustaja ja EY:n teollisuuden ja työnantajien keskusjärjestön (UNICE) jäsen kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.5. Ammattiyhdistysten tekninen toimisto CES perusti Euroopan ammattiyhdistysten työterveys- ja työturvallisuusasioiden teknisen toimiston (BTS) vuonna 1989 seuraamaan erittäin tiiviisti standardoinnin järjestämistä koskevien teknisten töiden sujumista. BTS perustettiin Euroopan parlamentin tuella, ja sille kirjattiin budjettikohta vuonna 1989. Samana vuonna BTS allekirjoitti monivuotisen sopimuksen komission kanssa. BTS tekee tutkimuksia ja toimittaa yhteistyössä komitean standardointia käsittelevän työryhmän kanssa tietoja Euroopan yhdenmukaistamis- ja standardointitöistä työterveys- ja työturvallisuusalalla. BTS:n edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.6. Kansainvälinen työtoimisto (BIT) BIT:n edustaja kutsutaan osallistumaan komitean kokouksiin. 4.7. Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöstä kutsutaan yksi edustaja komitean kokouksiin, joissa hän esittelee muun muassa säätiön työohjelman. 4.8. Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto (Bilbaon virasto) Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston perustamisesta tehdyn päätöksen mukaisesti komitealle toimitetaan sen työohjelma ja vuosikertomus. LIITE A NEUVOSTON PÄÄTÖS OIKEUSPERUSTA (Ote) Neuvoston päätös, tehty 27 päivänä kesäkuuta 1974, työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavan komitean perustamisesta (otteita): Euroopan yhteisöjen neuvosto [...] katsoo, että on suotavaa määrätä pysyvästä toimielimestä, jonka tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa sekä helpottaa yhteistyötä kansallisten hallintoviranomaisten ja työntekijä- ja työnantajajärjestöjen välillä, [...] ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla Perustetaan työturvallisuuden, työhygienian, ja työterveyshuollon neuvoa-antava komitea, jäljempänä 'komitea'. 2 artikla Komitean tehtävänä on avustaa komissiota työturvallisuutta, työhygieniaa ja työterveyshuoltoa koskevan toiminnan valmistelemisessa ja täytäntöönpanossa. 3 artikla 1. Komitea laatii vuosittain toiminnastaan kertomuksen. 2. Komitea toimittaa tämän kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön neuvoa-antavalle komitealle. 4 artikla 1. Komiteassa on [...] varsinaista jäsentä siten, että jokaisella jäsenvaltiolla on kaksi hallituksen edustajaa, kaksi työntekijäjärjestöjen edustajaa ja kaksi työnantajajärjestöjen edustajaa. 2. Jokaiselle varsinaiselle jäsenelle nimetään varajäsen. [...] 3. Komissio nimeää komitean varsinaiset jäsenet ja varajäsenet ja komissio pyrkii saavuttamaan työntekijä- ja työnantajajärjestöjen osalta komitean kokoonpanossa tasapuolisen edustuksen eri taloudenalojen välillä. 4. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten luettelo julkaistaan tiedoksi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla 1. Varsinaisten jäsenten ja varajäsenten toimikausi on kolme vuotta. Sama jäsen voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi. 6 artikla 1. Komitean puheenjohtajana on komission jäsen tai, tämän ollessa estynyt ja poikkeustapauksissa, komitean puheenjohtajan määräämä komission virkamies. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. 2. Puheenjohtaja kutsuu komitean koolle omasta aloitteestaan tai vähintään kolmasosan jäsenistä sitä pyytäessä. 4. Komitea voi perustaa työryhmiä, joiden puheenjohtajana on komitean jäsen. Nämä ryhmät esittävät työnsä tulokset komitean kokouksessa kertomuksen muodossa. 5. Komission yksiköiden edustajat, joiden alaan asia kuuluu, osallistuvat komitean kokouksiin ja työryhmiin. Komission yksiköt huolehtivat komitean ja työryhmien sihteeristön tehtävistä. 7 artikla 1. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä on läsnä. 8 artikla Komitea vahvistaa työjärjestyksensä, joka tulee voimaan, kun neuvosto komission lausunnon saatuaan on hyväksynyt sen. LIITE B B1 - KOMITEAN KOKOONPANO VUONNA 2000 Vuodet 1997-2000 I HALLITUSTEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> II. TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> III. TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> B2 - KOMITEAN KOKOONPANO VUONNA 2000 Vuodet 2000-2003 I HALLITUSTEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> II. TYÖNTEKIJÄJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> III. TYÖNANTAJAJÄRJESTÖJEN EDUSTAJAT a) Varsinaiset jäsenet >TAULUKON PAIKKA> b) Varajäsenet >TAULUKON PAIKKA> LIITE C TYÖRYHMÄT VUONNA 2000 SUUNNITTELU Puheenjohtaja: Marc BOISNEL (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Herman FONCK (työntekijät) Esittelijä: Torben JEPSEN (työnantajat)) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: Eggehard ROTHER - puh. 32268, Evelyne DELAVAL - puh. 32781 ALTISTUSRAJOJEN MÄÄRITTÄMINEN Puheenjohtaja: Dirk STEEN (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Torben JEPSEN (työnantajat) Esittelijä: Marcel WILDERS (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: Antonis ANGELIDIS - puh. 33747, Giorgio ARESINI - puh. 32260 STANDARDOINTI Puheenjohtaja: Franco GIUSTI (työnantajat) Varapuheenjohtaja: J.I.H OH (hallitukset) Esittelijä: Nimetään myöhemmin (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Muut asiantuntijat: B.J. MERTENS / CENELEC André PLISSART / CEN André PIRLET / CEN Werner STERK, Euroopan komissio, pääosasto III, Bryssel Vastaava virkamies: André LOMMEL - puh. 33871 VÄKIVALTA TYÖPAIKOILLA Puheenjohtaja: Anne GIBSON (työntekijät) Varapuheenjohtaja: Elias TSAMOUSSOPOULOS (työnantajat) Esittelijä: Giovanna ROCCA-ERCOLI (hallitukset) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: F.J. Alvarez - puh. 34547 MONIALAISET PALVELUT JA TERVEYSTILANTEEN SEURANTA TOIMITUSRYHMÄ >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: F.J. ALVAREZ - puh. 34547 ja Giorgio Aresini - puh. 32260 ASBESTI Puheenjohtaja: Angel CARCOBA (työntekijät) Varapuheenjohtaja: Nimetään myöhemmin (hallitukset) Esittelijä: Patrick LEVY (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: Giorgio ARESINI - puh. 32260 TUKI- JA LIIKUNTAELINSAIRAUDET Puheenjohtaja: Patrick LEVY (työnantajat) Varapuheenjohtaja: Fiona MURIE (työntekijät) Esittelijä: Malcolm DARVILL (hallitukset) >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: F.J. ALVAREZ - puh. 34547 ja Giorgio ARESINI - puh. 32260 EUROOPAN työturvallisuus- ja työterveysvirastoa koskeva KERTOMUS Puheenjohtaja: Marc BOISNEL (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Tony BRISCOE (työnantajat) Esittelijä: Jan Toft RASMUSSEN (työntekijät) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: Eggehard ROTHER- puh. 32268 KEMIALLISIIN TEKIJÖIHIN LIITTYVÄT SUUNTAVIIVAT Puheenjohtaja: Nimetään myöhemmin Varapuheenjohtaja: Nimetään myöhemmin Esittelijä: Patrick LEVY (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaava virkamies: Antonis ANGELIDIS - puh. 33747 Komiteoiden uudelleenjärjestely Puheenjohtaja: Marc BOISNEL (hallitukset) Varapuheenjohtaja: Herman FONCK (työntekijät) Esittelijä: Torben JEPSEN (työnantajat) >TAULUKON PAIKKA> Vastaavat virkamiehet: Eggehard ROTHER - puh. 32268 ja André LOMMEL - puh. 33871 LIITE D VUODEN 2000 AIKATAULU >TAULUKON PAIKKA>