Euroopan komissio perusti vuonna 1994 Eures-verkoston työvoimapalvelujen ja niihin liittyvien organisaatioiden verkostoksi. Eures-verkostoon kuuluu tällä hetkellä 219 jäsentä ja yhteistyökumppania EU:n jäsenvaltioista ja EFTA-maista, ja se on sitoutunut edistämään työvoiman liikkuvuutta oikeudenmukaiselta pohjalta. Kaikki julkiset työvoimapalvelut ovat verkoston jäseniä.

1.1Mikä on Eures?

1.1 Mikä on Eures?

-Eures-portaalin hakutoimintoja ja ulkoasua on uudistettu. Työ automatisoidun työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattamisen toteuttamiseksi Eures-portaalissa on käynnissä, mutta sitä ennen kansalliset luokitusjärjestelmät on yhteensovitettava eurooppalaisen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokituksen (ESCO) kanssa määräaikaan (7. elokuuta 2021) mennessä.

-Avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden avoin vaihto kansallisten tietokantojen ja Eures-portaalin välillä on vielä kesken: kaikki Eures-maat ovat perustaneet järjestelmän avoimia työpaikkoja koskevien tietojen siirtämiseksi, mutta seitsemän jäsenvaltiota ei vielä siirrä ansioluetteloita yhden koordinoidun kanavan kautta.

Eures-asetuksen täytäntöönpano etenee. Organisaatioon, viestintään ja seurantaan liittyvät näkökohdat on pantu kaikilta osin täytäntöön koko verkostossa, mutta lisätoimia tarvitaan vielä seuraavilla aloilla:

Vuodesta 2016 lähtien verkoston oikeudellinen kehys on ollut Eures-asetus (asetus (EU) 2016/589). Tärkeimmät asetuksella tehdyt muutokset ovat seuraavat: verkoston ja tarjottujen palvelujen avoimuuden lisääminen; työvoiman kysynnän ja tarjonnan sovittaminen yhteen aiempaa paremmin lisäämällä avointen työpaikkojen ja ansioluetteloiden määrää Eures-portaalissa; verkoston laajentaminen hyväksymällä uusia Eures-jäseniä ja ‑yhteistyökumppaneita ja erityisesti yksityisten työvoimapalvelujen ottaminen mukaan ja tukipalvelujen tarjoamista koskevien vähimmäisvaatimusten laatiminen.

Eures on tällä hetkellä ainoa kansainvälinen liikkuvuuspalvelu, jota tarjotaan laajalla talousalueella kaikenlaisille työnhakijoille ja työnantajille ilmaiseksi heidän omalla kielellään sekä henkilökohtaisesti että verkossa.

2.1Merkityksellisyys

Eures-välineitä ja ‑palveluja pidetään yleisesti merkityksellisinä EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuteen liittyviin tarpeisiin vastaamisen kannalta, vaikkakin eri laajuudessa. Tukemalla työnhakijoita ja työnantajia voidaan yleensä puuttua hyvin EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden esteisiin, kuten avoimen tiedon puutteeseen ja hallinnollisiin esteisiin. Kieliesteiden poistaminen, tutkintojen tunnustamisen helpottaminen tai työhönoton jälkeinen tuki eivät ole yleisiä toimia koko verkostossa, ja tämän vuoksi Eures-tukea pidetään kyseisillä aloilla vähemmän merkityksellisenä. Eures-portaali vaikuttaa olevan merkityksellinen, kun pyritään korjaamaan tietovajeita ja tarjoamaan laaja reservi avoimia työpaikkoja ja ansioluetteloita. Näin voidaan vastata vaikeuksiin, joita työnantajat kohtaavat etsiessään työhakijoita, joilla on asianmukaiset taidot.

Asetuksen mukaan Eures-verkosto on julkinen palvelu, joka on poikkeuksetta kaikkien unionin työntekijöiden ja työnantajien saatavilla ja jolla estetään helposti työllistettävien henkilöiden suosiminen (”creaming”) ja vaikeasti työllistettävien henkilöiden jättäminen sivuun (”parking”) (eli valikoivat käytännöt), kun taas yksityiset rekrytointialustat ja työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattaminen sosiaalisessa mediassa on suunnattu pääasiassa päteville asiakkaille, jotka maksavat palveluista, puhuvat sujuvasti englantia ja selviytyvät itsenäisesti uudelleensijoittautumisesta ja hallinnollisista menettelyistä ilman henkilökohtaista neuvontaa.

Eures-verkoston tosiasiallinen käyttö riippuu siitä, ketkä haluavat käyttää oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen. Arvioinnissa todetaan, että Eures vastaa laajalti sellaisten työnantajien ja työnhakijoiden tarpeisiin, jotka kohtaavat työvoiman liikkuvuuteen liittyviä esteitä EU:ssa, erityisesti raja-alueilla, sekä nuorten työnhakijoiden tai korkeasti koulutettujen työnhakijoiden tarpeisiin. Palaavat työntekijät ja kausityöntekijät ovat viimeaikaisten tapahtumien vuoksi yhä merkityksellisempiä ryhmiä, joiden tarpeisiin Eures-verkoston olisi kiinnitettävä enemmän huomiota. Eures-välineiden ja ‑palveluiden laaja valikoima on osoittautunut riittävän joustavaksi, jotta sillä voidaan vastata Euroopan työmarkkinoiden erilaisiin ja nopeasti muuttuviin tarpeisiin. Välineet ja palvelut vastaavat hyvin myös julkisten työvoimapalvelujen tarkoitusta, jonka mukaan julkiset työvoimapalvelut ovat aina vastuussa aktiivisen työmarkkinapolitiikan toteuttamisesta ja työvoimapalvelujen tarjoamisesta yleisen edun nimissä.

Kaiken kaikkiaan uudistettu Eures-verkosto on pystynyt sopeutumaan täytäntöönpanoon liittyviin muutoksiin (suuntaukset työvoiman liikkuvuudessa, teknologinen kehitys, covid-19-pandemian aiheuttamat häiriöt), vaikkakin tämä on riippunut kansallisista strategioista ja painopisteistä. Eures-maiden käytössä on kolme pääasiallista mekanismia, joiden avulla ne voivat tunnistaa täytäntöönpanoon liittyvät muutokset: tietojenvaihto; osallistuminen Eures-koordinointiryhmän kokouksiin ja niissä käytävät keskustelut sekä yhdenmukaistettu ohjelmatyö. Näillä mekanismeilla ei ole kuitenkaan toistaiseksi voitu varmistaa, että verkosto reagoi havaittuihin muutoksiin koordinoidulla tavalla. Esimerkiksi vain puolet maista mukauttaa palveluitaan ja toimiaan työmarkkinatilanteen perusteellisen arvioinnin perusteella. Lisäksi vaikka rekrytointitapahtumien, kuten European Online Job Days ‑verkkotapahtuman, toteutusta jatkettiin covid-19-pandemian aiheuttamista häiriöistä huolimatta, joidenkin maiden Eures-tukipalvelut oli keskeytettävä, sillä resursseja oli kohdennettava uudelleen kansallisten painopisteiden muuttumisen seurauksena. Tämä vaikutti koko verkoston käytettävyyteen.

2.2Vaikuttavuus

Asetuksessa määriteltyjen Eures-palvelujen, joita tarjotaan portaalin, neuvojien ja liikkuvuusjärjestelyjen avulla, tuloksena toteutetaan työhönsijoitusta EU:n sisällä, ja ne edistävät oikeudenmukaisia työoloja ja lisäävät tietoisuutta mahdollisuuksista, joita liittyy EU:n sisäiseen työvoiman liikkuvuuteen. Esimerkiksi sellaisten työhönsijoitusten määrä, joiden on varmistettu toteutuneen Eures-toimien tuloksena, kasvoi vuonna 2016 toteutetuista 28 934 sijoituksesta 76 210 sijoitukseen vuonna 2019, mutta todellinen luku on todennäköisesti suurempi. Varovaisen arvion mukaan vuonna 2019 toteutettiin 83 360 työhönsijoitusta. Eures-verkoston kautta on toteutettu noin 10 prosenttia rajatylittävistä työhönsijoituksista, mikä vastaa julkisten työvoimapalvelujen osuutta kansallisella tasolla. Verkoston yleistä vaikuttavuutta heikentää kuitenkin se, että verkoston laajentaminen, ansioluetteloiden kattava vaihto ja automatisoitu työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattaminen eivät ole vielä täysin toteutuneet.

Verkosto vaikuttaa kokonaisuutena kansallisia toimia vaikuttavammalta, koska kansallisten työmarkkinoiden keskinäisen riippuvuuden vuoksi Eures-verkoston menestys kansallisella tasolla riippuu Eures-verkoston tuesta muissa maissa. Ei ole näyttöä siitä, että Eures-verkosto olisi ajan mittaan vaikuttavampi tietyissä maissa. Arvioinnissa mitään palvelujen alajoukkoa ei havaittu muita vaikuttavammaksi, mutta arvioinnin perusteella ehdotetaan, että säilytetään nykyinen lähestymistapa, jossa tarjotaan laaja valikoima palveluja niin, että niissä otetaan huomioon työmarkkinoiden muuttuvat tarpeet.

Eures-neuvojien tarjoamien tukipalvelujen katsotaan yleisesti ottaen olevan arvokkaita ja laadukkaita sekä johtavan kestäviin tuloksiin, sillä ne on räätälöity yksilön tarpeisiin. Työnhakijoiden tyytyväisyysaste (70 prosenttia) ja työnantajien tyytyväisyysaste (84 prosenttia) on verrattavissa tyytyväisyyteen julkisiin työvoimapalveluihin. Palvelujen tarjonnan laatu kuitenkin vaihtelee eri puolilla verkostoa, mikä voi selittyä sillä, että kansallisella tasolla käytettävissä olevissa resursseissa on eroja. Myös kansalliseen lainsäädäntöön liittyvien eroavaisuuksien vuoksi joissakin maissa työharjoittelut ja oppisopimukset jäävät julkisten työvoimapalvelujen ulkopuolelle, mikä rajoittaa Eures-verkoston kykyä tukea nuoria työntekijöitä tarjoamalla heille työllistymismahdollisuuksia.

Eures-verkoston liikkuvuusjärjestelyt ja rajatylittävät kumppanuudet täydentävät Eures-tukipalveluja, sillä niillä tuetaan valittuja kohderyhmiä.

Eures-portaali parantaa avoimia työpaikkoja koskevien ilmoitusten ja ansioluetteloiden saatavuutta, mutta sen vaikuttavuuden odotetaan paranevan entisestään, kun täysin automatisoitu työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensaattaminen saadaan käyttöön. Portaalissa ei myöskään ole vielä kaikkia eri maiden avoimia työpaikkoja.

Asetuksessa määritelty Eures-verkoston organisaatiorakenne, verkoston laajentaminen sekä Eures-palvelujen sisällyttäminen julkisiin työvoimapalveluihin ovat suurelta osin sopivia keinoja EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden tehokkaaseen tukemiseen. Uusien jäsenten ja yhteistyökumppaneiden hyväksyntä parantaa tiedonvaihtoa ja palvelujen tarjoamista useammille asiakkaille. Eri jäsenten ja kumppanien tarjoamien palvelujen taso riippuu kuitenkin niiden omasta kiinnostuksesta, ja tämä voi vaikuttaa kielteisesti palvelun laatuun koko verkostossa. Eures-palvelujen sisällyttäminen julkisiin työvoimapalveluihin parantaa Eures-palvelujen laatua mutta vähentää Eures-verkoston näkyvyyttä.

Eures-verkoston näkyvyys ei työmarkkinaosapuolten keskuudessa ole riittävää, ja tämä heikentää sen vaikuttavuutta. Tältä osin työnantajat näyttävät olevan vähemmän tietoisia Eures-verkostosta kuin työnhakijat. Viimeaikaiset viestintä- ja edistämistoimet ovat lisänneet tietoisuutta Eures-verkostosta, mutta niiden vaikutuksia haittasivat rahoitukseen liittyvät rajoitukset, sidosryhmien vähäinen yhteistyö ja verkoston edistämistä koskevan yhteisen lähestymistavan puuttuminen.

2.3Tehokkuus

Saatavilla olevien tietojen mukaan Eures-verkoston kustannustehokkuus on parantunut Eures-asetuksen myötä, kuten seuraavassa taulukossa esitetään:

Eures-tulosindikaattori 2016 2019 Nettosäästö Kustannukset työhönsijoitusta kohti 473,53 288,10 185,42 Kustannukset henkilökohtaista kontaktia kohti 13,60 11,88 1,71 Kustannukset portaaliin siirrettyä työpaikkailmoitusta kohti 2,74 1,24 1,50

Eures-verkoston ja julkisten työvoimapalveluiden toimien vertailu on osoittanut, että Eures-verkoston kustannuksia voidaan pitää pienenä lisänä julkisten työvoimapalveluiden kustannuksiin, sillä niillä on voitu laajentaa toimia kansallisista työhönsijoituksista rajatylittäviin työhönsijoituksiin kustannustehokkaalla tavalla. Eures-verkoston tehokkuus näyttää johtuvan enemmän verkostovaikutuksesta kuin kansallisista näkökohdista.

Vaikka kansalliset koordinaattorit pitävät investointia yhteen koordinoituun kanavaan ja Eures-portaaliin oikeasuhteisena, hyödyt eivät ole vielä täysin näkyvissä. Tätä korostaa se, että maat eivät tällä hetkellä siirrä kaikkia avoimia työpaikkoja koskevia ilmoituksia kanavan kautta. Avointen työpaikkojen ja työnhakijoiden profiilien automaattisen yhteensaattamisen täysimittaisesta toteuttamisesta odotetaan merkittäviä tehokkuushyötyjä. Automaattinen yhteensaattaminen on tarkoitus saada päätökseen sen jälkeen, kun jäsenvaltiot ovat ottaneet käyttöön eurooppalaisen taito-, osaamis-, tutkinto- ja ammattiluokituksen (ESCO).