Ehdotus on johdonmukainen sisämarkkinoita ja tavaroiden vapaata liikkuvuutta koskevien EU:n keskeisten politiikkojen kanssa. Erityisesti tätä ehdotusta laadittaessa on otettu huomioon tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvää akkreditointia ja markkinavalvontaa koskevista vaatimuksista 9. heinäkuuta 2008 annettu asetus (EY) N:o 765/2008 ja tuotteiden kaupan pitämiseen liittyvistä yhteisistä puitteista 9. heinäkuuta 2008 annettu päätös N:o 768/2008/EY.

Koska ilmailun turvatarkastuslaitteille on jo olemassa yksityiskohtaisia suorituskykyvaatimuksia ja testausmenetelmiä, ehdotuksen tavoitteena ei ole teknisen lainsäädännön lisääminen. Päinvastoin se auttaa panemaan täytäntöön edellä mainitut säännökset perustamalla EU:n sertifiointijärjestelmän turvatarkastuslaitteille. Järjestelmän mukaan akkreditoidun testilaboratorion on osoitettava, että suorituskykyvaatimukset täyttyvät, ja kyseisen laboratorion on sovellettava yhteistä testausmenetelmää, esimerkiksi ECAC:n kehittämää. Tehokkaan sertifiointijärjestelmän luominen edellyttää sen puitteet vahvistavan säädöksen antamista.

Ilmailun turvatarkastuslaitteet kuuluvat siviili-ilmailun turvallisuutta koskevista yhteisistä säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 300/2008 säännösten piiriin. Lisäksi niihin sovelletaan kyseisen asetuksen täytäntöönpanosäädöksiä, erityisesti komission asetusta (EU) N:o 185/2010, jossa vahvistetaan yksityiskohtaiset toimenpiteet ilmailun turvallisuutta koskevien yhteisten perusvaatimusten täytäntöönpanemiseksi.

Ehdotuksen tavoitteen osalta on mainittava komission tiedonanto Turvallisuusalan politiikka – Toimintasuunnitelma innovatiivisen ja kilpailukykyisen turvallisuusalan edistämiseksi (KOM(2012) 417). Erityisesti toimintasuunnitelman toimessa 2 todetaan näin: ”Komissio aikoo perusteellisen vaikutustenarvioinnin ja sidosryhmien kuulemisen pohjalta antaa kaksi säädösehdotusta: lentokenttien turvatarkastuslaitteiden (ilmaisinlaitteet) EU:n laajuisen yhdenmukaistetun sertifiointijärjestelmän perustamista ja hälytysjärjestelmiä koskevan EU:n yhdenmukaistetun sertifiointijärjestelmän perustamista koskevat säädökset. Tavoitteena on saada sertifiointijärjestelmät tunnustettua vastavuoroisesti.”

Jäsenvaltiot ovat yhdessä komission kanssa pyrkineet puuttumaan tähän hajanaisuuteen kehittämällä yhteisiä testausmenetelmiä useille ilmailun turvatarkastuslaiteryhmille. Näitä menetelmiä sovelletaan ECAC:n puitteissa. ECAC otti vuonna 2008 käyttöön yhteisen arviointiprosessin ilmailun turvatarkastuslaitteiden testausta varten. Arviointiprosessin tehokkuutta on sen jälkeen tarkistettu ja parannettu, mutta se ei ole edelleenkään oikeudellisesti sitova, mistä syystä sen tarjoamia mahdollisuuksia ei voida hyödyntää täysimääräisesti.

EU:n asetuksessa (EY) N:o 300/2008 vahvistetaan EU:n lentoasemilla käytettävien ilmailun turvatarkastuslaitteiden tekniset erittelyt ja suorituskykyvaatimukset. Tämä lainsäädäntö perustuu komission kehittämiin standardeihin, joita sopeutetaan jatkuvasti uhkaskenaarioiden kehityksen ja riskinarvioinnin mukaan. Ottaen huomioon seuraukset, joita standardien julkistamisesta EU:n jäsenvaltioiden kansalliselle turvallisuudelle mahdollisesti aiheutuu, standardit ovat turvallisuusluokiteltuja ja ne asetetaan vain niiden (henkilöiden, yritysten, organisaatioiden jne.) saataville, joilla on asianmukainen turvallisuusselvitys ja pätevä peruste niiden saannille (tiedonsaantitarve).

Ilmailun turvatarkastuslaitteet ovat turvalaitteita, joita käytetään henkilöiden, käsimatkatavaran, ruumassa kuljetettavan matkatavaran, tarvikkeiden, lentorahdin ja -postin tarkastamiseen. Ilmailun turvatarkastuslaitteiden markkinat ovat huomattavat, sillä niiden vuotuinen maailmanlaajuinen liikevaihto on 14 miljardia euroa, josta pelkästään EU:n osuus on 4,2 miljardia euroa. Lentoasemat ja lentoliikenteen solmukohdat ovat myös aloja, joilla kasvumahdollisuudet ovat maailmanlaajuisesti suurimmat. Tämä pätee erityisesti Aasian markkinoihin.

Tällä ehdotuksella perustettava sertifiointijärjestelmä nojaa Euroopan siviili-ilmailukonferenssin (ECAC) puitteissa laadittuun yhteiseen arviointiprosessiin, jolla arvioidaan, ovatko ilmailun turvatarkastuslaitteet nykyisin EU:n tasolla voimassa olevien suorituskykyvaatimusten mukaisia. Sertifiointijärjestelmään yhdistyy vaatimustenmukaisuuden arviointilaitosten akkreditointimenettely. Tavoitteena on luoda EU:n oma sertifiointijärjestelmä, joka perustuu EU-tyyppihyväksyntään ja valmistajien antamiin vaatimustenmukaisuustodistuksiin. Todistukset olisivat voimassa kaikissa EU:n jäsenvaltioissa vastavuoroista tunnustamista koskevan periaatteen mukaisesti.

Ehdotuksen tavoitteena on parantaa EU:n sisämarkkinoiden toimivuutta ja lisätä EU:n teollisuuden globaalia kilpailukykyä perustamalla ilmailun turvatarkastuslaitteita koskeva EU:n sertifiointijärjestelmä.

–ilmailun turvatarkastuslaitteiden sertifiointia koskeva avoin julkinen kuuleminen, joka järjestettiin 5. maaliskuuta 2013 – 10. kesäkuuta 2013. Kuuleminen julkaistiin Sinun äänesi Euroopassa -verkkosivulla, ja sen aikana saatiin 37 vastausta. Tästä suhteellisen alhaisesta vastausmäärästä huolimatta julkisen kuulemisen tuloksia voidaan pitää edustavina, sillä vastauksia saatiin kaikilta keskeisiltä sidosryhmiltä (kansalliset viranomaiset, kaikentyyppiset yritykset (myös pk-yritykset), testilaboratoriot, lentoasemien pitäjät jne.). Lisäksi alan tärkeimmät yhdistykset, kuten suurin lentoyhtiöiden yhdistys, joka edustaa noin 240:tä lentoyhtiötä eli 84:ää prosenttia kaikesta lentoliikenteestä, merkittävin liike-elämän järjestö, joka edustaa useimpia EU:n valmistajia, ja useat testilaboratoriot ottivat osaa kuulemiseen edustaen useaa sataa sidosryhmää. Julkisen kuulemisen keskeiset päätelmät, joista on tiivistelmä ehdotuksen liitteenä olevassa vaikutustenarvioinnissa, tukevat täysin ehdotukseen sisältyvää lainsäädännöllistä lähestymistapaa.

Kun otetaan huomioon ehdotuksen tavoitteet, tausta ja sisältö, asetus näyttää direktiiviä sopivammalta välineeltä selkeiden puitteiden luomiseksi EU:n sertifiointijärjestelmälle jo voimassa olevien asetusten (EY) N:o 300/2008 ja (EU) N:o 185/2010 perusteella.

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä se ei ylitä sitä, mikä on tarpeen asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja parantaa samalla ilmailun turvatarkastuslaitteiden alalla toimivan EU:n teollisuuden kilpailukykyä.

Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen.

EU:n toimien perusta on SEUT-sopimuksen 114 artikla, joka koskee jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämistä, jotta voidaan saavuttaa SEUT-sopimuksen 26 artiklan tavoitteet eli sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.

Edellä esitetyn lisäksi ehdotus on johdonmukainen EU:n yritysten kilpailukyvyn parantamista koskevan Euroopan komission painopistealueen kanssa. Tavoitteena on korjata EU:n turvallisuusmarkkinoiden hajanaisuus, kuten puheenjohtaja Jean-Claude Juncker on esittänyt poliittisissa suuntaviivoissaan (”Syvemmät ja oikeudenmukaisemmat sisämarkkinat ja lujempi teollisuuspohja”).

Lisäksi ehdotuksella pyritään parantamaan EU:n tuotteiden kuvaa maailmanmarkkinoilla ottamalla käyttöön merkki, jolla osoitetaan, että tuote on EU:n sääntelyvaatimusten mukainen, ja luomalla toimintaedellytykset, jotka olisivat tasapuoliset yhdysvaltalaisten yritysten kanssa.

Ehdotuksen erityisenä tavoitteena on vähentää sääntelystä aiheutuvia kustannuksia ja lyhentää markkinoilletuontiaikaa vähentämällä moninkertaisten testien ja jäsenvaltiokohtaisten muutosten tarvetta ja luomalla turvateknologian investointeja kannustava ympäristö.

Kuten edellä todettiin, ehdotuksella on kaksi yleistä tavoitetta, joista toinen on ilmailun turvatarkastuslaitteiden alalla toimivien EU:n yritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn lisääminen.

Tässä vaihtoehdossa ilmailun turvatarkastuslaitteiden sertifiointi olisi tarpeen tehdä vain yhdessä jäsenvaltiossa, koska todistus olisi välittömästi pätevä kaikissa 28:ssa EU:n jäsenvaltiossa. Tämä parantaisi EU:n markkinoiden kokonaistehokkuutta ilmailun turvatarkastuslaitteissa, ja sillä olisi myönteinen vaikutus tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. Myös asiakkaiden (eli lentoaseman pitäjien) valinnanvara paranisi, sillä ne voisivat hankkia minkä tahansa EU-sertifioidun laitteen, ei vain niitä, jotka on sertifioitu niiden omassa maassa. Kun sertifiointimenettelyjä tarvitaan vain yksi, valmistajien hallinnollisen taakan pitäisi pienentyä ja markkinoilletuontiajan lyhentyä. Tällä pitäisi olla myönteinen vaikutus myös eurooppalaisten valmistajien kilpailukykyyn maailmanlaajuisesti, erityisesti niiden yhdysvaltalaisten kilpailijoiden suhteen (arvioitu myyntihyöty keskimäärin 22 miljoonaa euroa vuodessa). Kilpailukyvyn odotetun paranemisen pitäisi johtaa EU:n valmistajien myynnin lisääntymiseen kolmansissa maissa, ja tällä pitäisi olla puolestaan myönteinen yhteiskunnallinen vaikutus alan kokonaistyöllisyyslukuihin.

Parhaana pidetty vaihtoehto on 3.1., ”vanha lähestymistapa”, jolla olisi huomattavia myönteisiä vaikutuksia ja laajin tuki sidosryhmissä, jäsenvaltiot mukaan lukien.

3. ”Lainsäädäntö” – Komissio valmistelee säädösehdotuksen, jonka myötä tuottajat voivat markkinoida ja myydä tuotteitaan kaikkialla unionissa sen jälkeen, kun yksi jäsenvaltio on sertifioinut tuotteen.

Vaikutustenarviointi on tämän ehdotuksen liitteenä.

Ehdotuksen vaikutustenarviointia laatiessaan komissio käytti pohjana myös ulkopuolisen toimeksisaajan toteuttamaa selvitystä turvallisuusalan T&K:sta suurissa kolmansissa maissa. Selvityksessä analysoitiin yksityiskohtaisesti EU:ssa ja muualla maailmassa käytössä olevia sertifiointi- ja vaatimustenmukaisuusjärjestelmiä. Siihen sisältyi myös arvio komission tarkastelemien politiikkavaihtojen vaikutuksista. Kaikki selvityksen sovellettavissa olevat päätelmät sisältyvät vaikutustenarviointiin, ja ne on otettu asianmukaisesti huomioon ehdotusta laadittaessa.

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

(20)Tyyppihyväksyntää koskevan lainsäädännön yksinkertaistamiseksi ja sen antamisen nopeuttamiseksi on otettu käyttöön uusi sääntelymalli, jonka mukaan lainsäätäjä vahvistaa tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen pelkästään keskeiset säännöt ja periaatteet ja siirtää komissiolle vallan laatia tekniset yksityiskohdat. Sen vuoksi tässä asetuksessa olisi säädettävä aineellisten vaatimusten osalta ainoastaan hallinnolliset säännökset ja yleiset menettelylliset vaatimukset. Komissiolle olisi annettava valta säätää teknisistä eritelmistä, mukaan lukien tällä asetuksella perustettavan sertifiointijärjestelmän puitteissa tarvittavat yhteiset testausmenetelmät ja tutkimuslaitosten akkreditointivaatimukset.

(18)Jos havaitaan, että ilmailun turvatarkastuslaite, johon on liitetty vaatimustenmukaisuustodistus, ei ole sen tyypin ja konfiguraation mukainen, jonka toisen hyväksyntäviranomaisen antama EU-tyyppihyväksyntätodistus kattaa, jäsenvaltion olisi väliaikaisesti lopetettava laitteen asettaminen saataville tai sen käyttöönotto alueellaan ja pyydettävä tyyppihyväksyntätodistuksen antanutta hyväksyntäviranomaista varmistamaan, että tuotannossa olevat laitteet ovat edelleen hyväksytyn tyypin ja konfiguraation mukaisia. Kyseisen hyväksyntäviranomaisen olisi toteutettava vaaditut toimet kolmen kuukauden kuluessa pyynnön päiväyksestä. Jos kyseinen hyväksyntäviranomainen katsoo, että laite on hyväksytyn tyypin ja konfiguraation mukainen, sen olisi pyrittävä ratkaisemaan erimielisyys. Tällä välin väliaikaiset toimenpiteet pysyvät voimassa.

(17)Jos havaitaan, että ilmailun turvatarkastuslaite, johon on liitetty vaatimustenmukaisuustodistus, ei ole sen tyypin ja konfiguraation mukainen, jonka EU-tyyppihyväksyntätodistus kattaa, tyyppihyväksyntätodistuksen antaneen jäsenvaltion olisi ryhdyttävä tarpeellisiin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että valmistaja saattaa laitteen vaatimustenmukaiseksi, ja ilmoitettava muille hyväksyntäviranomaisille ja komissiolle toteutetuista toimenpiteistä.

(15)On tärkeää varmistaa, että tutkimuslaitokset soveltavat yhteisiä testausmenetelmiä yhdenmukaisesti. Tämän vuoksi komission olisi perustettava alakohtainen tutkimuslaitosten ryhmä, jonka puheenjohtajana se toimii ja jonka tarkoituksena on varmistaa tarvittava koordinointi ja yhteistyö nimettyjen tutkimuslaitosten välillä samoin kuin henkilöstön koulutus ja koordinointi kolmansien maiden kanssa.

(14)Tuotannon vaatimustenmukaisuus on EU:n tyyppihyväksyntäjärjestelmän kulmakivi. Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvomiseksi hyväksyntäviranomaisen tai tähän tarkoitukseen nimetyn tutkimuslaitoksen, jolla on alalla tarvittava tekninen pätevyys, olisi säännöllisesti tehtävä tarkastuksia valmistajien luona.

(12)Laitteiden testaaminen standardien noudattamisen varmistamiseksi on keskeistä sertifiointijärjestelmässä. Testaus olisi sen vuoksi toteutettava tutkimuslaitoksissa, joilla on tarvittavat taidot ja tekninen tietämys tehdä vaatimustenmukaisuusarviointeja asianmukaisia yhteisiä testausmenetelmiä käyttäen.

(11)EU-tyyppihyväksyntätodistuksen kattaman ilmailun turvatarkastuslaitteen ei pitäisi joutua muissa jäsenvaltioissa toteutettaviin lisäarviointeihin. Sen vuoksi on tärkeää, että arviointi ja testaus ovat yhdenmukaisia kaikkialla EU:ssa. Tässä asetuksessa olisi sen vuoksi otettava riittävästi huomioon työ, jota on tehty Euroopan siviili-ilmailukonferenssin yhteisen arviointiprosessin puitteissa yhteisten testausmenetelmien määrittämiseksi.

(10)Ilmailun turvatarkastuslaitteiden vapaan liikkuvuuden mahdollistamiseksi koko unionissa valmistajien olisi voitava antaa vaatimustenmukaisuustodistuksia kullekin laitteelle, joka on tuotettu EU-tyyppihyväksyntätodistuksen kattaman tyypin ja konfiguraation mukaisesti.

(9)EU-tyyppihyväksyntätodistuksessa olisi todistettava, että ilmailun turvatarkastuslaitteen tietty tyyppi ja konfiguraatio on niiden siviili-ilmailun turvallisuutta koskevien yhteisten sääntöjen ja standardien mukainen, jotka on vahvistettu erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 300/2008.

(6)Tässä asetuksessa olisi mahdollistettava ilmailun turvatarkastuslaitteiden vapaa liikkuvuus sisämarkkinoilla perustamalla yksi sertifiointijärjestelmä, joka perustuu kaikissa jäsenvaltioissa voimassa oleviin vaatimustenmukaisuustodistuksiin. Kun laitteeseen on liitetty tällainen todistus, olisi oltava mahdollista asettaa laite saataville tai ottaa se käyttöön kaikkialla unionissa ilman rajoituksia.

(5)Euroopan turvallisuusagendassa korostetaan tarvetta kilpailukykyiseen EU:n turvallisuusalaan, joka voi auttaa EU:ta täyttämään turvallisuustarpeensa itsenäisesti. EU:n vankka, kilpailukykyinen tekninen ja teollinen perusta on sen vuoksi keskeisellä sijalla, jotta kansalaisten turvallisuuteen voidaan vaikuttaa myönteisesti.

(2)Siviili-ilmailun turvatarkastuslaitteiden, kuten metallinilmaisimien, turvaskannereiden ja räjähdysaineilmaisimien, on täytettävä useita suorituskykyvaatimuksia ennen kuin ne voidaan asettaa saataville tai ottaa käyttöön. Kyseisten vaatimusten noudattamista arvioivat nykyisin jäsenvaltiot yksittäin, ja yhdessä jäsenvaltiossa sertifioitu laite voidaan asettaa saataville vain kyseisessä jäsenvaltiossa. On välttämätöntä, että kyseiset laitteet voivat liikkua vapaasti sisämarkkinoilla Euroopan turvallisuusalan kilpailukyvyn parantamiseksi.

(1)Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa siviili-ilmailun turvatarkastuslaitteiden vapaa liikkuvuus unionissa.

(1)’ilmailun turvatarkastuslaitteella’ tai ’laitteella’ erityisluonteisia laitteita, joita käytetään erikseen tai osana järjestelmää asetuksessa (EY) N:o 300/2008 ja sitä täydentävissä säädöksissä tai sen täytäntöönpanosäädöksissä tarkoitettujen kiellettyjen esineiden havaitsemiseksi;

(25)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita eli yhdenmukaistettujen sääntöjen vahvistamista ilmailun turvatarkastuslaitteiden tyyppihyväksyntää koskevista hallinnollisista ja menettelyllisistä vaatimuksista, vaan ne voidaan niiden laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei saisi ylittää sitä, mikä on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeen,

(24)Selkeyden, ennakoitavuuden, järkeistämisen ja yksinkertaistamisen vuoksi ja ilmailun turvatarkastuslaitteiden valmistajien rasitteen vähentämiseksi tämän asetuksen olisi sisällettävä vain rajallinen määrä täytäntöönpanovaiheita hallinnollisten säännösten ja yleisten teknisten vaatimusten käyttöönottoa varten. Toimialalle olisi annettava riittävästi aikaa mukautua tässä asetuksessa vahvistettuihin uusiin säännöksiin sekä tämän asetuksen nojalla annettavissa delegoiduissa säädöksissä vahvistettaviin teknisiin eritelmiin ja hallinnollisiin säännöksiin. Vaatimusten määritteleminen hyvissä ajoin on olennaista sen varmistamiseksi, että valmistajat pystyvät riittävän aikaisin kehittämään, testaamaan ja ottamaan käyttöön sarjatuotannossa olevia ilmailun turvatarkastuslaitteita koskevia teknisiä ratkaisuja ja että valmistajat ja jäsenvaltioiden hyväksyntäviranomaiset pystyvät ottamaan käyttöön tarvittavat hallinnolliset järjestelmät.

(21)Komissiolle olisi tämän asetuksen täydentämiseksi teknisillä yksityiskohdilla siirrettävä valta hyväksyä säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti, jotta tässä asetuksessa voidaan ottaa huomioon mahdollisesti annettavat uudet ilmailun turvatarkastuslaitteiden suorituskykyvaatimukset sekä tieteellisen ja teknisen tietämyksen kehitys. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla. Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

7. Valmistajan on kiinnitettävä EU-tyyppihyväksyntämerkki ja -numero näkyvästi, helposti luettavasti ja pysyvästi laitteisiin, jotka on valmistettu hyväksytyn tyypin ja konfiguraation mukaisesti.

6. Valmistajien on säilytettävä tekniset asiakirjat ja vaatimustenmukaisuustodistus vähintään kymmenen vuoden ajan sen jälkeen, kun laite on saatettu markkinoille.

5. Antamalla vaatimustenmukaisuustodistuksen valmistaja ottaa vastuun siitä, että laite on hyväksytyn tyypin ja konfiguraation mukainen.

Todistuksen kaksoiskappaleen etupuolella on oltava selkeästi näkyvissä sana ”Kaksoiskappale”.

4. Valmistajan on suunniteltava vaatimustenmukaisuustodistus niin, ettei sitä voi väärentää.

3. Valmistajan on täytettävä vaatimustenmukaisuustodistus kokonaisuudessaan. Todistukseen ei voida sisällyttää laitteen käyttöä koskevia rajoituksia.

2. Vaatimustenmukaisuustodistuksen on oltava liitteen II mukainen ja se on annettava kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä. Hyväksyntäviranomainen voi pyytää, että vaatimustenmukaisuustodistus käännetään kyseisen viranomaisen jäsenvaltion viralliselle kielelle tai virallisille kielille.

Jäsenvaltiot eivät saa estää sellaisen laitteen saataville asettamista ja/tai käyttöönottoa, johon on liitetty 5 artiklan mukaisesti annettu voimassa oleva vaatimustenmukaisuustodistus. Ne eivät saa asettaa laitetta koskevia lisävaatimuksia.

(8)’vaatimustenmukaisuustodistuksella’ asiakirjaa, jossa todistetaan, että laite on valmistettu EU-tyyppihyväksyntätodistuksen kattaman tyypin ja konfiguraation mukaisesti.

(5)’EU-tyyppihyväksynnällä’ menettelyä, jossa jäsenvaltio varmentaa, että laitteen tyyppi ja konfiguraatio täyttävät niitä koskevat, liitteessä I tarkoitetut suorituskykyvaatimukset ja että tämän asetuksen menettelyllisiä vaatimuksia on noudatettu;

8. EU-tyyppihyväksyntämerkin ja -numeron on oltava liitteen III mukaiset.

9. Valmistajien on varmistettava, että käytössä on menettelyt, joilla varmistetaan tuotannon vaatimustenmukaisuus. Muutokset laitteen suunnittelussa tai ominaisuuksissa ja muutokset suorituskykyvaatimuksissa, joihin nähden laitteen tyyppihyväksyntätodistus on annettu, on otettava asianmukaisesti huomioon.

10. Valmistajien on varmistettava, että niiden laitteisiin on kiinnitetty tyyppi-, erä- tai sarjanumero tai muu merkintä, jonka ansiosta ne voidaan tunnistaa, tai jos laitteen koko tai luonne ei tätä salli, että vaaditut tiedot on annettu pakkauksessa tai laitteen mukana seuraavassa asiakirjassa.

11. Valmistajien on ilmoitettava nimensä, rekisteröity tuotenimensä tai rekisteröity tavaramerkkinsä sekä osoitteensa, josta niihin saa yhteyden, joko laitteessa tai, jos se ei ole mahdollista, laitteen pakkauksessa tai laitteen mukana seuraavassa asiakirjassa, joka on muu kuin vaatimustenmukaisuustodistus. Osoitteessa on ilmoitettava yksi yhteyspiste, josta valmistajaan saa yhteyden.

12. Valmistajien on varmistettava, että tuotteeseen liitetään ohjeet ja turvallisuustiedot, jotka annetaan kuluttajien ja muiden loppukäyttäjien helposti ymmärtämällä, kyseisen jäsenvaltion määräämällä kielellä.

13. Valmistajien, jotka katsovat tai joilla on syytä uskoa, että laite, jonka ne ovat saattaneet markkinoille, ei ole hyväksytyn tyypin ja konfiguraation mukainen, on ryhdyttävä välittömästi tarvittaviin korjaaviin toimenpiteisiin kyseisen laitteen saattamiseksi vaatimusten mukaiseksi, sen poistamiseksi markkinoilta tai sitä koskevan palautusmenettelyn järjestämiseksi tapauksen mukaan. Jos laite aiheuttaa riskin, valmistajien on tämän lisäksi välittömästi tiedotettava asiasta niiden jäsenvaltioiden toimivaltaisille kansallisille viranomaisille, joissa ne ovat asettaneet tuotteen saataville, ja ilmoitettava yksityiskohtaiset tiedot erityisesti vaatimustenvastaisuudesta ja toteutetuista korjaavista toimenpiteistä.

14. Valmistajien on hyväksyntäviranomaisen perustellusta pyynnöstä annettava tälle kaikki tiedot ja asiakirjat, jotka ovat tarpeen laitteen vaatimustenmukaisuuden osoittamiseksi, kielellä, jota kyseinen viranomainen voi helposti ymmärtää. Niiden on tehtävä kyseisen viranomaisen kanssa tämän pyynnöstä yhteistyötä toimissa, joilla pyritään poistamaan niiden markkinoille saattamien laitteiden aiheuttamat riskit.

6 artikla

Hyväksyntäviranomaiset

1. Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä hyväksyntäviranomainen.

Hyväksyntäviranomainen on toimivaltainen kaikissa laitteiden hyväksyntään liittyvissä kysymyksissä, ja se antaa, muuttaa ja peruuttaa EU-tyyppihyväksyntätodistukset.

Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle hyväksyntäviranomaisensa nimi, osoite, myös sähköpostiosoite, ja vastuualue.

2. Hyväksyntäviranomaisella on oltava turvallisuusluokitus, joka vaaditaan EU:n turvallisuusluokiteltujen tietojen käsittelemiseksi vähintään komission päätöksessä (EU, Euratom) 2015/444 määritellyllä EU Confidential -tasolla.

7 artikla

EU-tyyppihyväksyntätodistuksen hakeminen

1. Valmistajan on toimitettava hakemus hyväksyntäviranomaiselle.

2. Laitteen kutakin tyyppiä ja konfiguraatiota kohden voidaan jättää vain yksi hakemus. Hakemus tehdään ainoastaan yhdessä jäsenvaltiossa.

3. Jokaisesta hyväksyttäväksi haettavasta tyypistä ja konfiguraatiosta on jätettävä erillinen hakemus.