Euroopan komissio: 
Tacis-ohjelma 
Vuosikertomus 1995 
Bryssel 22.07.1996 Kom (96) 345 lopullinen 
Mikä on Tacis 
Tacis on Euroopan unionin ohjelma, joka on suunnattu 
uusille itsenäisille valtioille ja Mongolialle. Sen 
tarkoituksena on edistää Euroopan unionin ja kump-
panuusmaiden välisiä sopusointuisia ja menestyksekkäitä 
taloudellisia ja poliittisia suhteita. Ohjelman tavoitteena on 
tukea kumppanuusmaiden aloitteita poliittisiin vapauksiin 
ja taloudelliseen vaurauteen perustuvan yhteiskunnan 
kehittämiseksi. 
Tavoitteensa saavuttamiseksi Tacis tarjoaa avustuksia 
sellaisen osaamisen levittämiseksi, joka tukee muutos­
prosessia kohti markkinataloutta ja demokraattista 
yhteiskuntaa. Viiden ensimmäisen toimintavuotensa 
aikana 1991-1995 Tacis on asettanut käytettäväksi yli 
2.268 miljoonaa ecua yli 2.200 hankkeen käyn­
nistämiseksi. 
Tacis ja kumppanuusmaat määrittelevät varojen 
käyttötavan läheisessä yhteistyössä. Näin varmistetaan, 
että Tacis-rahoitus sopii yhteen kunkin maan uudistus­
ohjelmien ja ensisijaisten päämäärien kanssa. Tacis tekee 
myös laajemmassa kansainvälisessä yhteydessä läheistä 
yhteistyötä muiden avustajien ja kansainvälisten järjes­
töjen kanssa. 
Tacis välittää osaamista useilta julkisilta ja yksityisiltä 
järjestöiltä, mikä mahdollistaa länsimaisen kokemuksen 
yhdistämisen paikallisiin tietoihin ja taitoihin. Osaamista 
välitetään toimenpideohjelmaneuvonnan, asiantuntija­
ryhmien, tutkimuksen ja koulutuksen kautta, kehittämällä 
ja uudistamalla lainsäädäntöä, toimielimiä ja järjestöjä 
sekä luomalla kumppanuussuhteita, verkostoja sekä 
ystävyys- ja kokeiluhankkeita. Tacis vauhdittaa myös 
rahoituksen saantia muilta luotonantajilta tekemällä 
investointi- ja toteutettavuusselvityksiä. Tacis auttaa ymmärtämään demokratiaa ja markkina-
painotteista yhteiskunta- ja talousjärjestelmää ylläpitämällä 
yhteyksiä ja kestäviä suhteita kumppanuusmaiden 
organisaatioiden ja vastaavien Euroopan yhteisön elimien 
välillä. 
Tacis-rahoituksen pääperiaatteet ovat kaikille kump-
panuusmaille yhteiset, vaikka maat ovatkin muutos­
prosessin eri vaiheissa. Tärkeimmät kohdealueet ovat 
valtionyritysten uudelleenjärjestely ja yksityisen sektorin 
kehittäminen, tehokkaan elintarvikkeiden tuotanto-, 
jalostus- ja jakelujärjestelmän aikaansaaminen, energia­
huollon, liikenteen ja tietoliikenteen perusrakenteiden 
parantaminen, ydintekninen turvallisuus, ympäristön­
suojelu, julkishallinnon uudistaminen sekä sosiaalipalvelut 
ja koulutus. 
Sisällys 
Komissaarin saatesanat 2 
Tacis vuonna 1995 - uudistuksen lujittaminen 3 
Tacis ja Euroopan unionin politiikka 4 
Tacis-ohjelman taloudellinen yleiskatsaus 5 
Tacis-ohjelman operatiivinen johto 8 
Tacis ja Euroopan yhteisön toimielimet 11 
Kahdenkeskinen ja kansainvälinen yhteistyö 12 
Armenia 14 
Azerbaidzan 16 
Valko-Venäjä 18 
Georgia 20 
Kazakstan 22 
Kirgisia 24 
Moldova 26 
Mongolia 28 
Venäjän federaatio 29 
Tadzikistan 39 
Turkmenistan 41 
Ukraina 42 
Uzbekistan 45 
Monen maan ohjelmat 47 
Tulevaisuuden näkymät 51 
Erikoisliite 
Tacis ja uusien itsenäisten valtioiden energiasektori 35 
Liitteet 
Tacis-ohjelman myöntämä rahoitus toimialoittain 52 
Tacis-ohjelman taloudelliset saavutukset 55 
Luettelo tärkeimmistä vuonna 1995 
allekirjoitetuista sopimuksista 58 
Komissaarin saatesanat 
Tacis-ohjelma tuli vuonna 1995 merkittävään taitekohtaan 
valmistauduttaessa seuraavaa ohjelmakautta varten. 
Viiden toimintavuotensa aikana ohjelma on kypsynyt ja 
edistänyt merkittävästi uusien itsenäisten valtioiden uudis­
tusprosessia. Näin voidaan sanoa varmasti, sillä yksit­
täisten hankkeiden ja puiteohjelmien seurantaa ja arviointia 
varten on saatu luoduksi kattavat ja perusteelliset järjes­
telmät. Tulevaisuuden haasteena onkin nyt hyödyntää tätä 
kokemusta parhaalla mahdollisella tavalla laadittaessa 
suunnitelmia vuosien 1996-1999 uutta ohjelmakautta 
varten. 
Tacis-ohjelman toimintaympäristö 
Euroopan yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja uusien 
itsenäisten valtioiden suhteet ovat tulossa uuteen vaihee­
seen. Pitkien ja perusteellisten neuvottelujen jälkeen olem­
me päässeet tilanteeseen, jossa olemme allekirjoittaneet 
kumppanuus- ja yhteistyösopimukset useimpien kumppa-
nuusvaltioiden kanssa. Näiden laajojen, monia politiikan, 
talouden, yhteiskuntaelämän ja kulttuurin aloja koskevien 
sopimusten toteuttaminen on kuitenkin vielä suurempi 
haaste. 
Tacis-ohjelmalla on edelleen tärkeä osuus kumppanuus-
ja yhteistyösopimusten laajojen tavoitteiden toteutta­
misessa. Lujittuminen 
Tacis-ohjelma jatkaa avustusten suuntaamista osaamisen 
kehittämiseen tarkasti rajatuilla etusija-alueilla kumppa­
nuusmaiden tarpeiden ja toiveiden mukaisesti. Ohjelma 
vahvistaa sitoutumisensa sen kaiken toiminnan perustana 
oleviin periaatteisiin, kuten demokratian ja ihmisoikeuksien 
kunnioittamiseen ja ympäristön suojeluun. Se lujittaa 
edelleen yhteistoimintaansa muiden kansainvälisten 
avustus- ja rahoituslähteiden kanssa ja pyrkii edelleen 
edistämään avoimuutta ja valmiutta antaa ajanmukaista ja 
monipuolista tietoa toiminnastaan. 
Uudistuminen 
Tacis on osoittanut myös sopeutumiskykyä, joka näkyy 
toiminnan laajenemisena ja lisääntyvänä valmiutena 
kehittää käytännön ratkaisuja yhdessä kumppanuus­
maiden kanssa. 
Mielestäni monivuotinen ohjelma on välttämätön ohjelman 
soveltamisalan selkiyttämiseksi, joka puolestaan sallii 
pitkän aikavälin suunnittelun sekä nopeuttaa yksittäisten 
hankkeiden aloittamista ja parantaa niiden tehokkuutta. 
Ohjelman toinen tärkeä uudistus on uuden Tacis-
asetuksen mukainen investointituki EY:n ja uusien itse­
näisten valtioiden välisille raja-alueiden pk-yhteisyrityksille 
ja pienimittakaavaisille perusrakennehankkeille. 
Ohjelman pääperiaatteet 
Lähtiessään toteuttamaan näitä tavoitteita Euroopan 
komissio vahvistaa uudelleen sitoutumisensa Tacis-
ohjelman periaatteisiin ja toimintatapoihin ja pyrkii samalla 
sopeuttamaan toimintansa ajan vaatimuksiin sekä huoleh­
timaan siitä, että ohjelma toimii toisella viisivuotis­
kaudellaan yhtä tehokkaasti kuin ensimmäisellä. 
Siksi annankin erityistä painoarvoa sille lujittumiselle ja 
uudistumiselle, jota Tacis-ohjelmassa vuonna 1995 
tapahtui. Tacis-ohjelman vuosikertomus kartoittaa erinomaisesti 
tärkeimpiä tapahtumia vuodelta 1995, joka oli jälleen 
merkittävien saavutusten vuosi. Erityisesti haluan kiittää 
ohjelman parissa toimivia heidän työpanoksestaan ja 
omistautuneisuudestaan. 
Hans van den Broek 
Euroopan komission jäsen 
Tacis vuonna 1995 - uudistuksen 
lujittaminen 
Tacis on suurin avustusohjelma, joka siirtää osaamista 
uusiin itsenäisiin valtioihin. Viiden vuoden kuluessa 
käynnistymisestään vuonna 1991 Tacis on osoittanut yli 
2.268 miljoonaa ecua varoja yli 2.200 hankkeen 
käynnistämiseen. Ohjelma tekee nykyään yhtä paljon 
rahoitussopimuksia vuodessa kuin kolmen ensimmäisen 
toimintavuotensa aikana yhteensä. 
Tacis on vakiinnuttanut asemansa, ja sillä on tunnustettu 
asema uusien itsenäisten valtioiden perustavan laatuisessa 
taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa muutosprosessissa. 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimusten solmiminen lujitti 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja uusien 
itsenäisten valtioiden poliittisia suhteita merkittävästi 
vuoden 1995 aikana. Sopimukset ovat laaja-alaisia ja 
kattavat kaiken poliittisen, kaupallisen, taloudellisen ja 
kulttuuriin liittyvän yhteistyön Euroopan yhteisön ja sen 
jäsenvaltioiden ja uusien itsenäisten valtioiden välillä. Niissä 
yhdistyvät kaikki Euroopan yhteisön kumppanuusmaille 
tarjoamat tukimuodot. Yksi Tacis-ohjelman päätavoitteista 
on myötävaikuttaa kumppanuus- ja yhteistyösopimusten 
tavoitteiden toteutumiseen. Kuuden uuden itsenäisen 
valtion kanssa on allekirjoitettu ja kolmen muun kanssa 
parafoitu sopimus. 
Kun sopimukset on ratifioitu ja saatettu voimaan, ne 
lisäävät Euroopan yhteisön yritysten ja sijoittajien 
turvallisuutta ja rohkaisevat tekemään suoria investointeja, 
joita uusien itsenäisten valtioiden taloudet kaipaavat. 
Vuonna 1995 tehostettiin myös Tacis-ohjelman ja 
jäsenvaltioiden sekä muiden uusissa itsenäisissä valtioissa 
toimivien avustusjärjestöjen toiminnan yhteensovittamista. 
Tacis toimi muiden järjestöjen kanssa pääasiassa 
yksittäisissä hankkeissa. Tacis-hankkeiden uusi seuranta- ja arviointijärjestelmä 
otettiin täysmittaiseen käyttöön vuonna 1995, ja se on 
tuonut esiin parannuksia kaipaavia alueita. 
Tacis voi nyt keskittyä vastaamaan muuttuviin tarpeisiin 
entistä nopeammin sekä toteuttamaan hankkeita heti, kun 
ne on tunnistettu ja hyväksytty. Monivuotisen suunnittelun 
kehittäminen on tärkeä osa tätä prosessia, sillä se sallii 
pitkän aikavälin strategian luomisen hankkeiden nopean 
toteuttamisen rinnalle. 
Ehdotettu uusi asetus antaa Tacis-ohjelmalle 
mahdollisuuden tarjota investointitukea EU:n sekä uusien 
itsenäisten valtioiden välisille pk-yhteisyrityksille. Tukea 
voidaan myöntää INTERREG-ohjelman, Pharen ja Tacisen 
yhdistelmänä sellaisiin toimenpiteisiin, jotka edistävät 
valtioiden välistä ja raja-alueyhteistyötä, koskien myös 
pienimuotoisia persurakennehankkeita raja-alueilla. Ympä­
ristökysymykset (rakenteiden vahvistaminen, lainsäädäntö, 
koulutus) on korvamerkitty ensisijaiseksi alueeksi. Osaami­
sen siirto säilyy kuitenkin ohjelman kovana ytimenä. Se 
tapahtuu pääasiassa maakohtaisten ohjelmien kautta, 
joiden osuus Tacis-vuosibudjetista on noin 60 prosenttia. 
Näitä kysymyksiä tarkastellaan yksityiskohtaisemmin 
seuraavissa luvuissa. 
Tacis ja Euroopan unionin politiikka 
Euroopan yhteisön vuonna 1991 käynnistämä Tacis-
ohjelma oli yksi ensimmäisistä keinoista, joilla pyrittiin 
tukemaan uusia itsenäisiä valtioita niiden talouden ja 
yhteiskunnan jälleenrakennustyössä. 
Tacis on nyt antanut rahallista apua osaamisen 
siirtämiseksi kumppanuusmailleen viiden vuoden ajan. 
Tänä aikana tapahtunut kehitys on tehnyt selväksi, että 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja yksittäisten 
kumppanuusmaiden suhteet on tarpeen saattaa uudelle, 
entistä laajemmalle pohjalle. Siksi Euroopan yhteisöjen ja 
koko entisen Neuvostoliiton välillä vuonna 1989 solmittua 
kaupankäyntiä ja kaupallista ja taloudellista yhteistyötä 
koskevaa sopimusta ollaan nyt korvaamassa uusilla, 
yksittäisten kumppanuusmaiden kanssa tehtävillä 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksilla. 
Vaikka sopimukset ovatkin erilaisia ja heijastavat kump­
panuusmaiden eroavaisuuksia, jokainen niistä muodostaa 
tiiviin sopimussuhteen, poliittisen ja taloudellisen kump­
panuuden, joka kattaa kaikki alueet kaupankäynnistä ja 
sijoitustoiminnasta yhteistyöhön sisäpolitiikan ja oikeus­
laitoksen alueilla. 
Kumppanuuden käsite sisältää yhteiset periaatteet ja 
tavoitteet, jotka ovat suhteen pohjana. Nämä ovat lain ja 
ihmisoikeuksien kunnioittaminen, poliittisten vapauksien 
kehittäminen ja vapaat ja demokraattiset vaalit käsittävän 
monipuoluejärjestelmän perustaminen sekä toimivan 
markkinatalouden luominen. Lisäksi tavoitteena on uusien 
itsenäisten valtioiden kiinteä liittyminen maailmantalouteen, 
rauhan ja turvallisuuden edistäminen sekä kansainvälisten 
suhteiden kehittäminen maailmanlaajuisesti ja alueellisesti 
Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan turvallisuus- ja 
yhteistyöjärjestön ETYJ:n hengessä. 
Tacis on tärkein väline kumppanuus- ja yhteistyö­
sopimusten mukaisen yhteistyön helpottamisesa. Se 
tarjoaa keinoja, kumppanuusmaiden tukemiseen niiden 
pyrkimyksissä demokratian lujittamiseksi ja markkina­
talouteen siirtymisen loppuun saattamiseksi. 
Kohti laajempia poliittisia suhteita 
Vuoden 1995 loppuun mennessä Euroopan yhteisö ja sen 
jäsenvaltiot olivat neuvotelleet kumppanuus- ja yhteistyö­sopimukset useimpien uusien itsenäisten valtioiden 
kanssa. Vuonna 1994 solmittiin sopimus Venäjän, 
Ukrainan ja Moldovan kanssa. Vuonna 1995 EU neuvotteli 
ja allekirjoitti kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen Valko-
Venäjän, Kazakstanin ja Kirgisian kanssa, ja sopimukset 
Armenian, Azerbaidzanin ja Georgian kanssa parafoitiin. 
Uzbekistanin kanssa aloitettiin tunnustelevat neuvottelut. 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimusten odottaessa lopul­
lista ratifiointia on neuvoteltu ja osin saatettu voimaan 
joukko väliaikaissopimuksia, jotka kattavat kumppanuus-
ja yhteistyösopimusten kaupankäyntiä koskevat osat. Näin 
osapuolet pystyvät hyötymään sopimusten kauppaa 
koskevista osista mahdollisimman pian. 
Sopimussuhteet Venäjän kanssa etenivät uuteen 
vaiheeseen, kun väliaikaissopimus allekirjoitettiin heinä­
kuussa 1995. Tshetshenian tapahtumat vaikeuttivat juuri 
silloin EU:n ja Venäjän välisiä suhteita, ja huoli tilanteesta 
sai komission jäädyttämään väliaikaissopimuksen 
voimaansaattamisen, kunnes Venäjän hallitus täytti EU:n 
asettamat ehdot. 
Väliaikaissopimus Ukrainan kanssa allekirjoitettiin 
kesäkuussa 1995, ja se astui voimaan helmikuussa 1996. 
Koko vuoden ajan Euroopan unioni kävi läheistä raken­
teellista vuoropuhelua Ukrainan kanssa. Ministeritason 
tapaamiset ovat muodostuneet vakiintuneeksi osaksi tätä 
vuoropuhelua. Ukraina liittyi myös Euroopan neuvostoon 
marraskuussa 1995. 
Valko-Venäjä allekirjoitti kumppanuus- ja yhteistyö­
sopimuksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 
kanssa ja parafoi väliaikaissopimuksen maaliskuussa 
1995. Valko-Venäjän parlamentin toiminnassa esiintyi 
kuitenkin ongelmia ja parlamentti kokoontui vasta vuoden 
loppupuolella, eikä maa siksi täyttänyt väliaikaissopi­
muksen allekirjoittamisen poliittisia edellytyksiä. 
Moldova allekirjoitti väliaikaissopimuksen Euroopan 
yhteisön kanssa lokakuussa 1995, mutta kumppanuus- ja 
yhteistyösopimus odottaa vielä ratifiointia. Moldova liittyi 
Euroopan neuvostoon heinäkuussa 1995 ensimmäisenä 
uutena itsenäisenä valtiona. 
Uusi yhdenmukainen alueellinen 
lähestymistapa 
Vuonna 1995 komissio katsoi, että oli aika koota 
kumppanuus- ja yhteistyösopimusten tarjoamat koke­
mukset, keinot ja mahdollisuudet sarjaan laajoja strategia-
asiakirjoja, jotka kattavat suhteet jokaiseen kumppaniin ja 
alueeseen. 
Tätä varten komissio laati suhteista Venäjään sekä 
Kaukasian ja Keski-Aasian valtioihin kolme erillistä tiedon­
antoa, joissa ehdotettiin neuvostolle kaikkia alueita kos­
kevaa yhdenmukaista politiikkaa samaan tapaan kuin oli 
tehty vuonna 1994 Ukrainan kohdalla. Strategiasta toteutukseen 
Keskustelu komission Taka-Kaukasiaa ja Keski-Aasiaa 
koskevista tiedonannoista jatkuu, mutta marraskuussa 
1995 ministerineuvosto hyväksyi joukon Euroopan unionin 
ja Venäjän suhteita koskevia strategisia periaatteita. Nämä 
periaatteet kattoivat talouden siirtymävaiheen, demo­
kratisoitumiskehityksen tukemisen, turvallisuuden, ulko­
suhteet sekä sisäpoliittiset kysymykset ja oikeuslaitoksen. 
Eurooppa-neuvoston Madridin kokous vahvisti nämä 
strategiaperiaatteet joulukuussa. Samalla ministerit 
sopivat, että unionin on valmisteltava Venäjää varten 
toimintaohjelma, jossa esitetään lyhyen ja keskipitkän 
aikavälin toimenpiteet suhteiden kaikilla osa-alueilla, ja 
käytetään hyväksi Tacis-ohjelman kokemuksia ja 
mahdollisuuksia. 
Tacis-ohjelman taloudellinen 
yleiskatsaus 
Vuonna 1995 Tacis-ohjelman budjettisitoumukset olivat 
511,19 miljoonaa ecua, johon sisältyy Tacis-demokratia-
ohjelman 10 miljoonaa ecua. Tacis-ohjelman sitoumusten 
kokonaissumma ohjelman koko toiminta-ajalta on nyt 
2.268,37 miljoonaa ecua. 
Vuoden 1995 aikana Tacis käynnisti hankkeita ja teki 
rahoitussopimuksia 527 miljoonan ecun arvosta. Tätä voi 
verrata 557,2 miljoonaan ecuun, joista tehtiin sopimukset 
vuosina 1991-1993. 
Tacis-budjettisitoumukset 1991-1995 
2.268,37 miljoonaa ecua 
511,193 
396,50 418,91 Tacis-ohjelma suoritti maksuja 374,5 miljoonan ecun 
arvosta, 24,7 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuonna, 
ja 76 prosenttia enemmän kuin maksettiin ohjelman 
kolmen ensimmäisen toimintavuoden aikana yhteensä. 
Tämä tarkoittaa sitä, että Tacis-sitoumuksista on tehty 
rahoitussopimukset 70,5 prosentin osalta ja 55,5 
prosenttia rahoitussopimusten määrästä on maksettu. 
Tällainen viive sitoumusten ja maksatusten välillä on 
normaalia tämän tyyppisissä ohjelmissa. Viiden toiminta­
vuotensa aikana Tacis on käyttänyt 82,9 prosenttia 
ensimmäisestä vuoden 1991 budjetistaan. 
1991 1992 1993 1994 1995 1 Vuoden 1993 lukuihin sisältyy 22 miljoonaa ecua (Tacisin hoitamaa) 
humanitaarista apua Armenialle, Azerbaidzanille ja Georgialle. 
2 Vuoden 1994 lukuihin sisältyy 10 miljoonaa ecua Tacis-
demokratiaohjelmalle (jota Tacis hoitaa erillisen budjettimomentin 
kautta). 
3 Vuoden 1995 lukuihin sisältyy 10 miljoonaa ecua Tacis-
demokratiaohjelmalle (jota Tacis hoitaa erillisen budjettimomentin 
kautta). 
Vuosina 1991-1995 sidotut varat maittain (milj. ecua) 
1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
Valko-Venäjä 
Georgia 1991 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 ^•7 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
Kirgisia 1991 0.7 
1992 9 23 
1993 S?><V 10 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 1993 0 
1994 
1995 
1991 
1992 
1993 
Turkmenistan 
1992 
1993 0 r 
Monen maan 
ohjelmat 
* Vuoden 1994 budjetti kattoi myös vuoden 1995 toiminnan 
Vuosina 1991-1995 myönnetyt varat toimialoittain (milj. ecua) 
Ydintekninen 1991 
turvallisuus 1992 
ja ympäristö 1993 
Valtionyritysten 1991 
uudelleenjärjestely 1992 
ja yksityissektorin 1993 
kehittäminen 1994 
1995 
Julkishallinnon 1991 
uudistus 1992 
sosiaalipalvelut 1993 
ja koulutus 
1995 
Maatalous 
Energia 1991 
1992 
1993 
Liikenne 1991 
1992 
1993 
Toimenpideohjel-
maneuvonta 1991 
1992 
1993 
1992 
1993 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 
Tacis-ohjelman operatiivinen johto 
Vuonna 1995 Tacis-ohjelman operatiivisen johdon 
rakennetta muutettiin vastaamaan uutta maantieteellistä 
lähestymistapaa, jonka komissio omaksui ulkosuhteiden 
alueella. Myös ohjelman suunnittelumenettelyjä uudistettiin 
ja seuranta- ja arviointiryhmiä järjestettiin uudelleen. 
Samalla vahvistettiin ohjelman asemaa kumppanimaissa ja 
jatkettiin laaja-alaista tiedotusohjelmaa tiedon levittä­
miseksi kaikille ohjelmassa työskenteleville ja siitä 
kiinnostuneille. 
Suhteita entisen Neuvostoliiton itsenäisiin 
valtioihin ja Tacis-ohjelmaa hoitavan osaston 
uudelleenjärjestely 
Osasto, joka johtaa Tacis-ohjelmaa pääosasto IA:n 
alaisuudessa (Eurooppa ja uudet itsenäiset valtiot, 
yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustus­
tot), järjestettiin uudelleen vuonna 1995. 
Uudelleenjärjestely heijastaa Tacis-ohjelman tehtävää 
Euroopan yhteisön, sen jäsenvaltioiden ja uusien 
itsenäisten valtioiden suhteiden laajassa kehyksessä. Se 
tunnustaa Tacis-ohjelman kenttäkokemuksen merkityksen 
kehitettäessä ja toteutettaessa unionin uusiin itsenäisiin 
valtioihin kohdistuvaa politiikkaa. Uusi organisaatiorakenne 
yhdistää Tacis-ohjelman hoidon EY:n ja uusien itsenäisten 
valtioiden välisten suhteiden kaikkiin muihin osa-alueisiin, 
kuten poliittisiin, taloudellisiin ja kaupallisiin suhteisiin. 
Tämän tarkoituksena on edistää politiikan johdon­
mukaisuutta ja yleistä tehokkuutta. 
Tämän seurauksena aikaisempi toimialajako on korvattu 
maantieteellisellä jaolla. Uusi C2-yksikkö vastaa Venäjästä, 
C3-yksikkö suhteista Ukrainaan, Valko-Venäjään ja 
Moldovaan ja C4-yksikkö suhteista Keski-Aasian maihin 
(Kazakstaniin, Kirgisiaan, Tadzikistaniin, Turkmenistaniin, 
Uzbekistaniin ja Mongoliaan) ja Taka-Kaukasian maihin 
(Armeniaan, Azerbaidzaniin ja Georgiaan). Jokainen 
yksikkö vastaa omalla maantieteellisellä alueellaan 
• kumppanuus- ja yhteistyösopimusten ja väliaikais­
sopimusten valmistelusta, neuvotteluista ja toteutuk­
sesta 
. poliittisten, turvallisuuspoliittisten, taloudellisten ja 
kaupallisten suhteiden hoidosta 
• Tacis-ohjelman suunnittelusta ja toteutuksesta. 
Uudet rakenteet tekevät mahdolliseksi lähestyä kaikkia 
maita yhdenmukaisella tavalla. Yhden yhteyspisteen 
luominen kutakin kumppanuusmaata varten helpottaa 
suoria suhteita sekä kumppanuusmaan että muiden 
avustusorganisaatioiden virkailijoiden kanssa. Yksi maantieteellinen yksikkö vastaa nyt kaikesta 
kyseiseen maahan liittyvästä Tacis-toiminnasta, 
poikkeuksena ydinturvallisuusasiat, joita käsitellään Phare-
ja Tacis -maiden osalta yhteisesti. Ydinturvallisuusasioita 
hoitaa C5-yksikkö, joka vastaa myös siihen liittyvästä laaja-
alaisesta toiminnasta ja avustajien toiminnan yhteen­
sovittamisesta. 
Uusi C6-yksikkö määrittelee seuranta- ja arviointipolitiikan 
ja Tacisin toimialastrategiat. Se johtaa myös useimpia 
Tacis-puiteohjelmia, esimerkiksi toimenpideohjelmaneu-
vontaa, demokratiaa ja yksityisen sektorin organisaatioiden 
kanssa tapahtuvaa yhteisrahoitusta koskevia ohjelmia. C7-
yksikkö vastaa Tacis-ohjelman taloudesta ja hallinnosta 
kuten budjetista, sopimuksista, kirjanpidosta ja 
maksatuksesta. Se tukee muita yksiköitä tarjousten ja 
sopimusten valmistelussa ja vastaa yhteyksistä 
tilintarkastustuomioistuimeen ja Tacis-komiteaan. 
C1 -yksikön tehtävänä on kehittää ja toteuttaa 
johdonmukaista lähestymistapaa uusiin itsenäisiin 
valtioihin. Yksikkö johtaa myös yleistä Tacis-suunnittelua ja 
vastaa monivaltio-ohjelmien ja jäsenvaltioiden ja muiden 
avustusjärjestöjen suhteiden yhteensovittamisesta sekä 
sellaisten puiteohjelmien johtamisesta, jotka toimivat 
läheisessä yhteistyössä muiden kansainvälisten avustus-
lähteiden kanssa. 
Monivuotinen suunnittelu 
Vuonna 1993 aloitettiin Tacis-ohjelman monivuotinen 
suunnittelu suorituskyvyn parantamiseksi ja eri kump­
panuusmaiden toimenpiteiden suunnitteluun kuluvan ajan 
lyhentämiseksi. Tavoiteohjelmat, jotka sisältävät Tacisin 
perustavoitteet ja strategiat eri maissa, laadittiin kolmeksi 
vuodeksi aikaisemman yhden sijasta. Näin on mahdollista 
muotoilla vuosittaisten toimintaohjelmien yksittäiset 
hankkeet ja toteutettavat toimenpiteet entistä aikaisem­
massa vaiheessa ja valita ja toteuttaa Tacis-hankkeet 
entistä nopeammin. 
Vuonna 1995 tarkastettiin Tacis-ohjelman suunnittelu-
menettely sisäisesti ja todettiin, että monivuotinen 
suunnitteluprosessi oli merkittävästi nopeuttanut Tacis-
hankkeiden toteuttamista. Se näkyi rahoitussopimusten ja 
maksatusten määrän lisääntymisenä. Monivuotinen 
suunnittelu antoi ohjelmalle myös lisää strategista jänte­
vyyttä ja kannusti kumppanuusmaita arvioimaan pitkän 
aikavälin tarpeitaan. 
Tarkastelu paljasti kuitenkin myös sen, että ohjelman 
strategista näkökulmaa oli vielä tarpeen vahvistaa 
painottamalla monivuotista lähestymistapaa entistä 
enemmän. Tämä voidaan tehdä keskittämällä Tacis-
toiminta niille alueille, joilla ohjelma voi tehokkaimmin 
auttaa uudistusten toteuttamisessa, ja laajentamalla 
hankkeita mahdollisuuksien mukaan. Tällä tavoin Tacis voi 
olla entistä kiinteämpi ja tehokkaampi osa komission ja 
kumppanuusmaiden välisiä suhteita. 
Ohjelman tehokkuuden parantamiseksi tavoiteohjelmat 
laaditaan tulevaisuudessa neljäksi vuodeksi (aikaisemman 
kolmen sijasta) ja useimmat toimintaohjelmat kahdeksi 
vuodeksi (aikaisemman yhden sijasta). Venäjää ja Ukrainaa 
varten laaditaan edelleen vuosittainen toimintaohjelma. 
Monivuotinen lähestymistapa tulee esille komission ehdo­
tuksessa uudeksi Tacis-asetukseksi. 
Uudet tavoiteohjelmat ovat edeltäjiään konkreettisempia ja 
antavat yhtenäisen kuvan Tacis-ohjelman suunnitellusta 
osuudesta tietyillä ensisijaisilla aloilla tiettyjen vuosien 
aikana. Ne myös sitovat kumppanuusmaat pitkän 
aikavälin poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin, jotka ovat 
Tacis-tuen saamisen ehtona. 
Lisäksi jokaisessa tavoiteohjelmassa esitetään uuden 
Tacis-asetusehdotuksen mukaisesti rahoitusarvio neljäksi 
vuodeksi, vaikka Tacis-ohjelman kokonaisbudjetti käsi­
tellään edelleen Euroopan komission tavanomaisessa 
vuosittaisessa budjettikäsittelyssä. 
Komissio on laatinut uuden suunnittelumenettelyn 
toteuttamista varten toimintaohjeet, joissa suunnittelu-
menettely määritellään. Ohjeet järkeistävät menettelytapoja 
ja tehostavat siten ohjelman johtamista Brysselissä. 
Samalla ne edistävät järjestelmällisyyttä kaikissa kumppa-
nuusmaissa. 
Rakenteiden vahvistaminen 
kumppanuusmaissa 
Koordinointiyksiköt edustavat kumppanuusmaiden halli­
tuksia, ja niillä on tärkeä osa Tacis-ohjelman tavoitteiden 
määrittelemisessä omassa maassaan. Yksiköt takaavat 
läheisen yhteistyön kumppanuushallitusten ja -järjestöjen 
kanssa. 
Koordinointiyksiköltä johtavat kansalliset edustajat, ja heitä 
avustavat kansalliset asiantuntijat sekä pieni joukko Tacis-ohjelman rahoittamia asiantuntijoita jäsenvaltioista. 
Kaikkien koordinointiyksiköiden asiantuntijoiden sopimuk­
set uusittiin vuonna 1995. Poikkeuksen muodostivat 
Mongolia, jossa Tacis aloitti vasta vuonna 1994, ja 
Tadzikistan, jossa yhteensovittamisyksikön toiminnan 
aloittaminen viivästyi sisällissodan takia. 
Mongolian koordinointiyksikköä vahvistettiin vuonna 1995 
yhdellä asiantuntijalla, ja siellä työskentelee nyt kaksi 
asiantuntijaa. Dusanben koordinointiyksikkö avattiin jälleen 
vuonna 1995, kun Tacis oli käynnistynyt uudelleen 
Tadzikistanissa vuoden 1994 lopulla. Yksikkö toimii nyt 
täysitehoisesti kahden Tacis-asiantuntijan voimin. 
Molempien yksiköiden hoitamisesta on pyydetty tarjouksia 
jatkuvuuden varmistamiseksi. 
Seurannan ja arvioinnin tehostaminen 
Vuonna 1994 aloitettua seuranta- ja arviointiprosessia 
jatkettiin vuonna 1995. Tacis-ohjelman toimittua neljä 
vuotta oli olemassa riittävä määrä loppuun saatettuja 
hankkeita arvioinnin suorittamiseksi. Seuranta- ja arviointi­
ryhmät koostuivat kumppanuusmaiden ja Euroopan 
yhteisön riippumattomista asiantuntijoista, ja ne antoivat 
kertomuksensa vuoden 1995 puolivälissä. 
Moskovan ryhmä arvioi 49 loppuun saatettua hanketta, 
joista 45 oli rahoitettu vuoden 1991 Tacis-varoista ja 4 
vuoden 1992 varoista. Vaikkakin nämä tulokset ovat 
lupaavia, Tacis pyrkii jatkossakin parantamaan suori­
tustaan ja nostamaan arvioitavien hankkeiden lukumäärää. 
Arvioijat katsoivat, että seuraavat seikat ovat avain­
asemassa Tacis-hankkeiden onnistuneessa toteuttami­
sessa: 
. todellinen kumppanuus läntisten asiantuntijoiden ja 
paikallisten virkailijoiden välillä 
• asiantuntijoiden valmistaminen tehtäväänsä 
. kokeneiden ihmisten ja soveltuvan toiminnan oikea 
yhdistelmä 
• selkeät tavoitteet, jotka vastaavat paikallisia olo­
suhteita. 
Arviointikertomuksessa korostetaan myös sitä, että Tacis-
hankkeiden pitkän aikavälin kestävyyteen on kiinnitettävä 
entistä enemmän huomiota, sillä kestävyydestä annetut 
arvosanat eivät yleensä olleet yhtä korkeita kuin muille 
hankkeen toteutukseen liittyville kriteereille annetut. 
Uudet arviointiryhmät 
Tacis-arviointiryhmien rakenne uusittiin vuonna 1995. 
Venäjän pääryhmän ja useiden toimialaryhmien sijasta on 
Venäjälle, Ukrainaan ja Kazakstaniin perustettu maa­
kohtaiset ryhmät. Kiovan ryhmä arvioi Tacis-hankkeita 
Ukrainassa, Moldovassa ja Valko-Venäjällä ja Alma-Atan 
ryhmä Keski-Aasian ja Kaukasian maissa. 
Lisäksi uudet ryhmät käsittelevät kaikki Tacis-hankkeiden 
rahoitukselliset puolet. Nyt arvioidaan myös ydinturval­
lisuuteen liittyvät hankkeet, jotka aiemmin eivät teknisen 
vaativuutensa vuoksi olleet arvioinnin piirissä. Sama 
koskee Tacis-puiteohjelmia. 
Uusi lähestymistapa seurantaan ja arviointiin täydentää 
uusien itsenäisten valtioiden ja Tacis-ohjelmaa hoitavan 
osaston uudelleenorganisointia ja takaa entistä paremman 
maakohtaisen yhtenäisyyden. Hankkeet voidaan räätä­
löidä paremmin kunkin kumppanuusmaan olosuhteita 
vastaaviksi. Uusi seuranta- ja arviointimenettely vastaa 
myös paremmin komission yleistä, kaikkea ulkoista apua 
koskevaa tärkeysjärjestystä. 
Uusien seuranta- ja arviointiryhmien muodostaminen aloi­
tettiin vuoden 1995 puolivälissä, ja ensimmäinen maa-
ryhmäsopimus allekirjoitettiin marraskuussa 1995. 
Tacis-tiedotusohjelma 
Vuodesta 1993 lähtien komissio on aktiivisesti vastannut 
siihen lisääntyneeseen mielenkiintoon, jota Euroopan 
yhteisön toimielimet ja neuvoa antavat elimet, jäsenvaltiot 
ja kumppanuusmaat ovat osoittaneet ohjelman toimintaa 
ja kehittämistä kohtaan. Tacis-tiedotusohjelman (3 miljoo­
naa ecua) toteuttamista jatkettiin vuonna 1995. 
Vuoden aikana on jatkettu laajaa julkaisuohjelmaa, jonka 
tarkoituksena on kertoa Tacis-ohjelman luonteesta ja 
toiminnasta ja antaa ohjeita kaikille, jotka ovat kiinnos­
tuneita ohjelmaan osallistumisesta joko Euroopan unionis­
sa tai uusissa itsenäisissä valtioissa. Tacis on nyt julkaissut 
yli 80 julkaisua 12 kielellä ja jakanut niitä yli 940.000 
kappaletta pelkästään noin 30.000 Tacis-ohjelmasta 
kiinnostuneen yksilön ja organisaation nimet sisältävän 
tietokantansa kautta. Neljännes julkaisuista on venäjän­
kielisiä, ja ne on jaettu kohderyhmille uusissa itsenäisissä 
valtioissa. Tacis-ohjelman kirjallisen ja visuaalisen ilmeen arviointi 
avainkeinona ohjelman näkyvyyden ja Tacis-tietoisuuden 
lisäämiseksi EY:ssä, sen jäsenvaltioissa ja uusissa itse­
näisissä valtioissa on nyt saatettu päätökseen. Tulosten 
esittely komission osastoille, edustustoille, koordinointi­
yksiköille ja sopimuspuolille on aloitettu. Myös EY:n 
Moskovan edustustossa on pidetty esittely marraskuussa 
1995. 
Tacis-tiedotustoimisto lähettää vuosittain puhujia ja 
tukiaineistoa noin 160 konferenssiin, seminaariin ja 
tiedotustilaisuuteen kaikkialle jäsenvaltioihin ja tukee 
edustustoja ja koordinointiyksiköltä aineistolla tilaisuuksien 
järjestämiseksi noin 60 Tacis-hankkeen yhteydessä Venä­
jällä ja Ukrainassa. Toimisto vastaa noin 25.000 puhelin- ja 
telekopiokyselyyn ja siellä käy yli 4.000 vierasta vuodessa. 
Tacis-tiedotustoimisto valmistelee myös on-line-tietopalve-
lua. 
Venäjällä toteutetaan erityistä maan sisäistä tiedotus­
ohjelmaa. Tärkeimpänä keinona on sarja julkaisuja, jotka 
on kohdistettu nykyisille ja tuleville kumppanuus-
organisaatioille sekä tiedotusvälineille ja Tacis-sopimus-
osapuolille. Tacis julkaisee venäjänkielistä tiedotuslehteä, 
joka ilmestyy neljästi vuodessa. 
Lisäksi käytettiin 2 miljoonaa ecua Tacis-varoja toimintaan, 
jonka tarkoituksena oli tehdä EU:ta tunnetuksi uusissa 
itsenäisissä valtioissa ja antaa tietyille kohderyhmille 
yleistietoa Euroopan unionista. Tämän työn teki tiedo­
tuksen pääosasto yhdessä Venäjän, Ukrainan, 
Kazakstanin ja Georgian edustustojen kanssa. Tärkeitä 
toimintatapoja ovat myös Venäjältä joka toinen viikko 
kaikkiin uusiin itsenäisiin valtioihin lähetettävä TV-lähetys 
sekä kuukausittainen TV-ohjelma Ukrainan televisiossa. 
Vuonna 1995 jokaista ohjelmaa katseli keskimäärin 4 
miljoonaa ukrainalaista ja noin 8,5 miljoonaa venäläistä. 
Lisäksi jatkettiin kuusi kertaa vuodessa ilmestyvän 
monivärisen 44-sivuisen Evropa-aikakauslehden julkaise­
mista. Lehdessä on 16-sivuinen liite EU-kielillä, ja sen 
painos oli vuonna 1995 100.000 kappaletta. 
10 
Tacis ja Euroopan yhteisön toimielimet 
Tilintarkastustuomioistuin 
Tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 1995 
vuosikertomuksensa vuoden 1994 Tacis-toiminnasta. 
Kertomuksessa todettiin, että Tacis-ohjelman neljäntenä 
toimintavuonna ohjelman laatu ja toteutuminen paranivat 
merkittävästi. Tuomioistuin korostaa, että huolimatta 
ohjelmaan aikaisemmin kohdistuneesta arvostelusta 
komission nykyisille pyrkimyksille sen toiminnan yleiseksi 
kehittämiseksi on annettava tunnustusta. Tuomioistuin 
ymmärtää myös, että ohjelma kohtaa vaikeuksia uusien 
itsenäisten valtioiden jatkuvasti muuttuvassa poliittisessa ja 
taloudellisessa ympäristössä. 
Kertomuksessa kuvattiin Tacis-ohjelman rahoituksellisen 
suorituksen paranemista ja tuotiin esille onnistuneita toimia 
ja hankkeita. Lisäksi siinä lueteltiin muutamia alueita, joihin 
olisi syytä kiinnittää enemmän huomiota hankkeiden 
laadun parantamiseksi. Tacis tekee paljon hankekohtaista yhteistyötä muiden 
kansainvälisten avustuselinten kanssa. Lisäksi edistyttiin 
avustustoimintojen yhteensovittamisessa ja yhteyden­
pidossa eri avustajien kanssa kaikilla Tacis-aloilla valtio-, 
paikallis- ja keskustasolla. 
Koska nykyinen Tacis-asetus rajoittaa ohjelman toiminnan 
teknisen avun antamiseen, muihin tuomioistuimen esiin 
tuomiin seikkoihin voidaan puuttua uuden Tacis-asetuksen 
myötä. Ehdotettu uusi asetus tekee mahdolliseksi 
pienimittaiset perusrakenneinvestoinnit raja-alueyhteistyön 
puitteissa sekä pääoman tarjoamisen pk-yhteisyrityksille. 
Euroopan parlamentti ja neuvottelut uudesta 
Tacis-asetuksesta 
Vuonna 1995 Euroopan parlamentilla oli jälleen merkittävä 
osa ohjelman toiminnan seurannassa ja Tacis-budjetin 
muotoilussa. 
Seuraaviin kysymyksiin kehotettiin kiinnittämään enemmän 
huomiota: 
• hankkeiden ja hankekumppaneiden huolellinen valinta 
. tarkempi seuranta ja arviointijärjestelmät 
• avustajien toiminnan yhteensovittamisen kehittäminen 
. hankkeiden investointipainotteisuuden lisääminen. 
Suhtautuminen ehdotuksiin 
Komissio on tarttunut moniin tilintarkastustuomioistuimen 
esille tuomiin kysymyksiin. 
Tacis-ohjelmaan on rakennettu kattava seuranta- ja 
arviontijärjestelmä, joka on jo toiminnassa. Seuranta- ja 
arviointiryhmät antoivat ensimmäiset tulokset vuonna 
1995, ja niiden mukaan tehokas arviointi on parantanut 
hankkeiden määrittämistä kentällä. Lisäksi paikalliset 
kumppanit ovat entistä enemmän mukana tarjous­
prosessissa, ja se on auttanut kohottamaan valittujen 
Tacis-asiantuntijoiden laatua ja hankkeiden kestävyyttä. Vuoden 1995 alussa komissio antoi ehdotuksen uudeksi 
Tacis-asetukseksi vuosiksi 1996-1999. Ehdotus jätettiin 
ministerineuvostolle, joka puolestaan pyysi Euroopan 
parlamentin mielipidettä. Asetukseen tehtiin joukko tärkeitä 
muutosehdotuksia. Vuoden loppuun mennessä ei minis­
terineuvostossa kuitenkaan päästy lopulliseen yksimieli­
syyteen asiasta. 
Uusi Tacis-asetus sisältää edellisten asetusten pääosat ja 
korostaa osaamisen siirron rahoitusta Tacis-ohjelman 
keskeisenä toimintamuotona. Uuden asetuksen pää­
kohdat ovat seuraavat: 
• monivuotisen suunnittelun lisääminen laatimalla 
nelivuotinen tavoiteohjelma jokaiselle kumppanuus-
maalle 
. ehdollisuuden korostaminen eli mahdollisuus 
jäädyttää apu kumppanuusmaalle siinä tapauksessa, 
että maa rikkoo yhteistyön avainperiaatteita vastaan, 
varsinkin demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioit­
tamisen periaatetta vastaan 
11 
pienimittaiset perusrakennehankkeet raja-alueilla ja 
pk-yhteisyritysten pääomatuki, joka ei saa ylittää 10 
prosenttia Tacis-rahoituksesta 
Tacis- ja INTERREG -toiminnan yhdistäminen Venä­
jän ja Suomen välisellä rajalla 
Ympäristökysymysten tunnistaminen (rakenteiden 
vahvistaminen, lainsäädäntö, koulutus) ensisijaiseksi 
alueeksi 
suoraan tehtävien sopimusten katon laskeminen 
300.000 ecusta 200.000 ecuun 
liite, jossa esitetään perusperiaatteet sopimusten 
tekemiselle ja varsinkin niille, jotka tehdään rajoitetun 
tarjouskilpailun avulla ja jotka hyväksyy neuvosto 
määräenemmistöllä komission esityksestä 
jäljelle jäävät toteutusmenetelmät (raja-alue- ja 
teollisuusyhteistyö, sopimustiedot, seuranta ja 
arviointi, ohjelmansuunnittelu, yhteensovittaminen ja 
raportointi) olivat Tacis-komitean hyväksymässä 
liitteessä. Lisäksi Euroopan parlamentti asetti vuonna 1995 seuraa­
vat Tacis-ohjelman vuoden 1996 talousarvion toteut­
umiseen liittyvät vaatimukset: 
erillinen 30 miljoonan ecun budjettimomentti raja-
alueyhteistyöhön 
10 prosentin katto korkean asteen koulutukseen 
liittyville hankkeille, mukaan lukien Tempus-ohjelma 
kiinteä 50 miljoonan ecun erä ympäristönsuojelu­
hankkeille 
kiinteät 11 ja 1 miljoonan ecun määrärahat, edellinen 
Tacis-demokratiaohjelmalle ja jälkimmäinen lehdistön 
vapauden edistämiseen. 
Uuden asetuksen on tarkoitus astua voimaan vuonna 
1996. 
Kahdenkeskinen ja kansainvälinen 
yhteistyö 
Komissiolla on tärkeä osa uusille itsenäisille valtioille 
suunnatun kansainvälisen avun yhteensovittamisessa. 
Tacis-ohjelman maantieteellinen uudelleenorganisointi 
helpottaa työn yhteensovittamista muiden järjestöjen 
kanssa. On käynyt yhä selvemmäksi, että tehokkaalla 
yhteensovittamisella saavutetaan paremmat tulokset kuin 
yhden lahjoittajan aloitteilla. Kun useat lahjoittajat 
yhdistävät voimansa, on vaikutus kumppanuusmaissa 
suurempi. 
Jäsenvaltioiden toiminnan 
yhteensovittamisen tehostaminen 
Vuosi 1995 oli Tacisin kumppanuus- ja yhteistyöohjelman 
toinen toimintavuosi. Viiden miljoonan ecun budjetillaan 
ohjelma osallistui jäsenvaltioiden järjestöjen ja Tacis-
ohjelman yhdessä kehittämien hankkeiden rahoitukseen 
yhteisten päämäärien saavuttamiseksi uusien itsenäisten 
valtioiden auttamisessa. Ohjelman kolmannelle kierrokselle 
päätettiin myöntää 10 miljoonaa ecua. 
Vuonna 1995 Tacis selvitti myös sitä, millaisia 
avustusohjelmia jäsenvaltioilla on meneillään, voidakseen paremmin tehostaa yhteensovittamista, vaihtaa tietoja 
nykyisestä toiminnasta ja saada ideoita tulevia ohjelmia 
varten. 
Jäsenvaltioiden edustajista koostuva ja komissiota Tacis-
ohjelman toteutuksessa avustava Tacis-komitea kokoontui 
vuoden aikana säännöllisesti. Nämä kokoukset ovat 
tärkeitä mielipiteiden vaihdon ja toiminnan yhteensovit­
tamisen kannalta. 
Yhteensovittaminen Yhdysvaltojen kanssa 
Vuonna 1993 sovittuja ja vuonna 1994 toteutettuja 
epävirallisia yhteyksiä EU:n ja Yhdysvaltojen välillä 
vahvistettiin vuonna 1995. Brysselissä marraskuussa 1995 
pidetyn EU:n ja Yhdysvaltojen välisen yhteensovittamis-
kokouksen tarkoituksena oli kehittää suhteita siten, että ne 
perustuivat vapaamuotoiseen tietojen vaihtoon. Istunnois­
sa määritettiin alueita, jotka hyötyisivät toiminnan 
läheisemmästä yhteensovittamisesta, ja Tacis osallistui 
myös USAIDin vuoden 1995 kokouksiin. 
12 
Yhteistyö Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin kanssa 
Tacis-ohjelman ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys­
pankin (EBRD) välisen yhteistyön tärkein muoto on 
edelleen Bangkok-sopimus. Vuonna 1995 voitiin tätä 
kautta käyttää 20 miljoonaa ecua Tacisin varoja tarpeel­
lisen osaamisen antamiseksi pankin sijoitus- ja laina-
hankkeiden tukemiseen. 
Muuta yhteistyötä on avustettu uudenlaisten, komission ja 
EBRD:n välillä sovittujen toimintamuotojen kautta. Nämä 
parantavat komission ja EBRD:n välisten yhteisten, maa­
kohtaisia strategioita ja ensisijaisia tavoitteita koskevien 
toimien yhteensovittamista sekä keskustasolla että 
paikallisten kenttätoimistojen tasolla. 
Yhteistyö Maailmanpankin kanssa 
Yhteistyö Maailmanpankin kanssa jatkui vuonna 1995, ja 
Tacis osallistui Moldovan, Kazakstanin, Kirgisian ja Ukrainan tilannetta käsittelevien asiantuntijaryhmien 
kokouksiin sekä Armeniaa ja Georgiaa koskeviin seuranta­
kokouksiin. 
Toiminnan yhteensovittaminen on tehokkainta 
tehtäväkohtaisen johdon tasolla, varsinkin silloin kun Tacis-
rahoitusta käytetään Maailmanpankin lainavalmistelu-
toiminnan tukemiseen. 
Yhteistyö Kansainvälisen valuuttarahaston 
kanssa 
Tacis-avustukset ovat enenevässä määrin riippuvaisia 
siitä, että Kansainvälinen valuuttarahasto (IMF) antaa vas­
taavia lainoja tai avustaa maksutaseen vajausten hoita­
misessa. Vuonna 1995 yhteensovitettiin lisäksi Ukrainan ja 
Moldovan makrotalouslainoja. 
13 
Armenia 
Vuoropuhelu Euroopan yhteisön, sen jäsenmaiden ja 
Armenian välillä edistyi merkittävästi, kun kumppanuus- ja 
yhteistyösopimus parafoitiin joulukuussa 1995. 
Sopimuksessa tunnustetaan Armenian itsenäisyys, 
täysivaltaisuus ja alueellinen koskemattomuus ja 
korostetaan Taka-Kaukasian maiden yhteistyön 
tarpeellisuutta alueen kehittämiseksi. Väliaikaissopi­
muksesta neuvotellaan parhaillaan, jotta sopimuksen 
kauppaan liittyviä osia päästään toteuttamaan mahdol­
lisimman pian, vaikka varsinainen kumppanuus- ja yhteis­
työsopimus odottaa vielä ratifioimista. 
Armenian poliittinen ja taloudellinen tilanne koheni vuonna 
1995. Kesäkuussa pidetyissä parlamenttivaaleissa 
uudistusmielinen, liberaalis-demokraattinen hallitus säilytti 
asemansa, ja heinäkuussa hyväksyttiin uusi perustuslaki. 
Tulitauko on pitänyt Azerbaidzanin kanssa Vuoristo-
Karabahin alueesta käydyssä kiistassa, mutta rauhan­
neuvottelut Euroopan turva- ja yhteistyöjärjestössä 
etenevät hitaasti. 
Hallitus jatkoi rajujen talousuudistusten ja nopean yksityis­
tämisen linjoilla. Tämän politiikan tuloksena Armenian 
talous koheni vuonna 1995. Armenia oli ainoa uusi 
itsenäinen valtio, jonka bruttokansantuote kasvoi (kasvua 
5 prosenttia). Inflaatio väheni merkittävästi vuoteen 1994 
verrattuna, ja uusi valuutta, dram, pysyi suhteellisen 
vakaana. Armenian vienti Euroopan yhteisöön on myös 
kasvamassa. 
Tacis-tuki uudistuksille 
Tacisin tuki hallituksen uudistuspyrkimyksille keskittyy seu­
raaville alueille: 
. energia 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Vuonna 1995 Tacis-ohjelmasta sidottiin Armenian kan­
salliseen ohjelmaan 6 miljoonaa ecua. Armenia hyötyi 
myös Tacisin Traceca-ohjelman budjettisitoumuksista, 
joilla pyritään lisäämään alueellista yhteistyötä entistä 
kattavampien liikenneyhteyksien avulla. 
Energia-alan kehittäminen 
Armeniassa on huutava pula kotimaisista energian­
lähteistä, ja maa on riippuvainen tuontienergiasta. 
Azerbaidzanista tuleva suurin maakaasuputki on ollut 
suljettuna vuodesta 1992 lähtien, ja öljy- ja kaasu-
tuotteiden rautatie-, maantie- ja putkistokuljetuksissa 
Georgian kautta on usein häiriöitä. Tilannetta haittaa myös se, että Armenian sisäinen energianjakeluverkosto on 
vanhentunut. 
Jotta energian jakeluongelmiin voitaisiin puuttua kokonais­
valtaisesti, Tacis-ohjelman puitteissa on perustettu putkis-
totyöryhmä, jossa on edustajia kymmenestä uudesta 
itsenäisestä valtiosta, myös Armeniasta. Työryhmän tavoit­
teena on tunnistaa ja ratkaista alueellisen energianjakelun 
pulmakohdat. 
Vuoden 1995 Tacis-hankkeet tukivat pitkän tähtäimen 
tavoitteita eli perusrakenteiden uudistamista ja energia-
alan kaupalliseen kannattavuuteen tähtäävää uudelleen­
järjestelyä. Tacisin myöntämän 1 miljoonan ecun tuen 
turvin perustetaan energiaministeriöön energia-alan 
hankkeita toteuttava yksikkö. Yksikkö vastaa pitkän 
aikavälin energiasuunnitelman tekemisestä ja kansallisten 
energiahankkeiden ja energiavarojen yhteensovittami­
sesta. 
Vuosien 1993/94 onnistuneen hankkeen pohjalta Tacis-
ohjelman puitteissa jatketaan kaasualan kaupalliseen 
kannattavuuteen tähtäävää uudelleenjärjestelyä. 1 
miljoonan ecun hanke keskittyy suurimpien kaasuputkien 
kunnon selvittämiseen, kansallisen kaasunkuljetus-
järjestelmän kunnostussuunnitelmaan ja Jerevanin jakelu­
järjestelmään. Toiseen 1 miljoonan ecun hankkeeseen 
sisältyy valtion kaasuyhtiön, Armgazpromin, perus­
toimintojen (jakelu ja kuljetukset) uudelleenjärjestely, sekä 
strategisesti huonojen toimintojen uudistaminen ja 
yksityistäminen. 
Tacisin uusien itsenäisten valtioiden energiakeskus-
verkoston osaksi Jerevaniin perustettu energiakeskus 
jatkoi toimintaansa vuonna 1995. Keskus tarjoaa tietoa, 
koulutusta ja teknistä tukea monenlaisille sekä teollisuuden 
että julkisten palvelujen energiatehokkuutta parantaville 
aloitteille. Vuonna 1995 energiakeskus teki Armenian 
suurissa teollisuusyrityksissä energiatarkastuksia, joiden 
yhteydessä osoitettiin energiaa tuhlaavat toiminnot ja 
laadittiin energian kulutuksen vähentämiseen tähtääviä 
strategioita. 
Armenian hiilivetyesiintymien arviointihankkeen tuloksena 
maan öljy- ja kaasuvaroista on tehty tekninen selvitys ja 
tietopankki energiaministeriölle. Hanke kansallisen ener­
giansäästöohjelman toteuttamiseksi jatkui, ja siinä keski­
tyttiin ensisijaisesti energian hinnoitteluun, energia-alan 
lainsäädäntöön ja uudelleenjärjestelyyn, kaukolämpöön, 
teollisuuteen, rakentamiseen, maatalouteen ja liikentee­
seen. Hallitus pitää kiireellisimpänä hankkeena laskutus- ja 
14 
perintäjärjestelmän kehittämistä. Hankkeen puitteissa on 
kehitetty sähkötariffien laskentajärjestelmä ja veronperintä-
järjestelmä. Kahdella alueella Jerevanissa on onnistuneesti 
kokeiltu voittoa tuottamattomia osuuskuntia, jotka hoitavat 
sähkönsaantia ja asiakkailta perittävien maksujen keruuta. 
Yritystoiminnan kehittäminen 
Hallituksen kunnianhimoisen yksityistämisohjelman tulok­
sena vuonna 1995 yksityistettiin yli 1500 yritystä, ja 4000 
yrityksen yksityistäminen oli vireillä. 
Tacis avustaa yksityistämiskomissiota ja -lautakuntaa 
yksityistämistodistuksiin perustuvan yksityistämisohjelman 
käynnistämisessä. 1 miljoonan ecun hankkeessa tarjotaan 
hallitukselle neuvoja monenlaisissa yksityistämiseen liitty­
vissä kysymyksissä ja alueellisten huutokauppakeskusten 
perustamisessa, sekä järjestetään yritysneuvontaa yksi­
tyistämisen seurauksia ja siitä aiheutuvia velvollisuuksia 
koskevissa asioissa. neuvontahankkeen tuottaman runsaan ja hyödyllisen 
tiedon perusteella Armenian valtion pedagogisen laitoksen 
kanssa toteutettava vuoden 1995 hanke on nyt suunnattu 
Armenian opetusministeriön avuksi. Hankkeen avulla 
pyritään kehittämään tehokkaita järjestelmiä opetustoimen 
johtoa ja suunnittelua varten, niin että koulutusjärjestelmä 
voidaan sovittaa työmarkkinoiden muuttuviin tarpeisiin. 
Vuoden 1995 ohjelmassa jatkettiin tukea myös Armenian 
julkishallinnon koululle, joka perustettiin vuoden 1992 
talousarvion turvin. Koulu valmistaa valtion paikallis- ja 
keskushallinnon virkamiehiä. Vuoden 1995 Tacis-toimet 
keskittyivät koulun hallintasuunnitelman toteuttamiseen 
kestävän, pitkän aikavälin toiminnan varmistamiseksi. 
900.000 ecun hankkeesta myönnetään tukea myös tutki­
musyksikölle, joka tunnistaa ja avustaa hankkeita uuden­
aikaisten julkishallintorakenteiden edelleen kehittämiseksi. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Tacis jatkoi hyvin menestyvän liikeviestintäkeskuksen 
tukemista. Keskus ja pk-yritysten kehittämistoimisto yhdis­
tyivät, ja liiketoimintasuunnitelmien valmistelu ja yhteydet 
ulkomaisiin kumppaneihin hoidetaan nyt yhtenä palveluna 
yhdessä toimistossa. Tämä on kasvattanut keskuksen 
mahdollisuuksia ryhtyä itsenäiseksi konsulttiyritykseksi sen 
jälkeen kun Tacis-tuki loppuu. 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
jatkuu 
Armenian mittava budjettivaje on johtanut kulutuksen ja 
sijoitusten karsimiseen etenkin inhimillisten voimavarojen 
alueella. Etenkin koulutusala on kärsinyt. Kouluja on sul­
jettu varojen puutteen vuoksi, ja koulutuslaitosten menoja 
on karsittu jyrkästi. 
Inhimillisten voimavarojen alalle vuonna 1995 kohdistuneet 
Tacis-aloitteet täydentävät osaltaan hallituksen suun­
nitelmia koulutusalan uudelleenjärjestelemiseksi. Koulu­
tusta koskevan edellisen Tacis-toimenpideohjelma-Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 
Maatalous 
Energia 
Liikenne 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
Tietoliikenne 
Humanitaarinen apu 
Muut toimialat 
Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 
0,3 0 0 0 0 
0,7 3,54 2,3 
0 1,5 
0 1,66 
1,3 0 
0 0 
0 2,85 
0 0 
0 0 
0 0 
2,3 9,55 1,8 
0 
4,1 
0 
0 
0 
8 
0,8 
17 
Huom. Armenia ei saanut varoja vuoden 1994 budjetista. 1,5 
0 
2 
0 
0 
0 
0 
0,5 
6 Yhte. 
0,3 
8,54 
4,8 
1,66 
7,4 
0 
2,85 
0 
8 
1,3 
34,85 
15 
Azerbaidzan 
Azerbaidzan ja Euroopan yhteisö jäsenvaltioineen 
virallistivat keskinäiset suhteensa parafoimalla kumppa­
nuus- ja yhteistyösopimuksen joulukuussa 1995. Sopi­
muksessa määritellään kehykset Euroopan yhteisön, sen 
jäsenvaltioiden ja Azerbaidzanin väliselle yhteistyölle, ja 
korostetaan Taka-Kaukasian kolmen valtion yhteistyön 
tarpeellisuutta alueen vakauden ja vaurauden kehittä­
miseksi. Parhaillaan neuvotellaan väliaikaispimuksesta, jolla 
saadaan voimaan varsinaisen sopimuksen kauppaa 
koskevat kohdat. 
Vuoristo-Karabahin konfliktin tulitauko piti vuonna 1995, 
mutta rauhanneuvottelut eivät edenneet merkittävästi. 
Aluekiista kuluttaa Azerbaidzanin voimavaroja ja on 
entisestään horjuttanut maan taloudellista tasapainoa. 
Konfliktin synnyttämä pakolaisongelma (noin miljoona 
pakolaista) aiheuttaa lisäpaineita hallituksen päätöksen­
tekoon. Vaikka vaalitarkkailijat arvostelivat marraskuisia 
parlamenttivaaleja, ne osoittavat kuitenkin, että maassa 
pyritään demokraattisiin uudistuksiin. 
Vuonna 1995 Azerbaidzanin hallitus yritti pysäyttää maan 
taloudellisen alamäen jatkumisen. Budjettialijäämän pie­
nentämistä koskevista toimista sovittiin, ja hallitus käynnisti 
talousuudistusohjelman. Yksityistämiskehitys etenee 
hitaasti, ja vaikka bruttokansantuotteen pieneneminen 
hidastui, BKT ei vielä vuonna 1995 lähtenyt kasvuun. 
Tacisin neuvonantajat tekivät tiivistä yhteistyötä 
Maailmanpankin ja hallituksen kanssa, jotta yksityis­
täminen voisi jatkua ja Azerbaidzan kykenisi täyttämään 
äskettäin allekirjoitetun Maailmanpankin tervehdyttä-
mislainan velvoitteet. 
Tacis-uudistusten avainalueet 
Azerbaidzanin uudistuskehitystä tukeva Tacis-ohjelma 
keskittyy seuraaviin alueisiin: 
. energia 
• yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Azerbaidzanin kansalliseen ohjelmaan sidottiin Tacisin 
vuoden 1995 talousarviossa varoja 6 miljoonaa ecua; sen 
lisäksi Azerbaidzan saa varoja Tacisin Traceca-ohjelman 
budjettisitoumuksista, joilla pyritään lisäämään alueellista 
yhteistyötä entistä kattavampien liikenneyhteyksien avulla. Energiansaantimahdollisuuksien 
kehittäminen 
Azerbaidzanin öljyvarat ovat tärkeä tekijä koko alueen 
kehityksen jatkumiselle. Äskettäin perustettu Tacisin 
putkistotyöryhmä tukee Taka-Kaukasian, Keski-Aasian, 
Ukrainan ja Moldovan alueen putkistojen hoitoa. Työ­
ryhmä pyrkii parantamaan alueellista yhteistyötä energian­
jakelussa. Azerbaidzanin valtavat, Kaspianmeressä 
sijaitsevat öljyvarat voivat tarjota mahdollisuuden ja varat 
kansantalouden uudenaikaistamiseen ja rakenne­
muutokseen. 
Vuoden 1995 lopussa hallitus teki länsimaisten öljy-
yhtiöiden konsortion kanssa sopimuksen Kaspianmeressä 
sijaitsevien öljykenttien käytöstä. Sopimus edellyttää 6,3 
miljardin ecun sijoitusta kahteen suurimpaan öljykenttään, 
ja viidessätoista vuodessa odotetaan päästävän 40 
miljoonan tonnin vuosituotantoon. Vuonna 1995 
Azerbaidzanin hallitus päätti rakentaa putkiston Georgian 
ja Venäjän läpi. 
Tacis-ohjelma oli kiinteästi mukana myös muilla 
Azerbaidzanin energia-alan kehittämistä sivuavilla alueilla. 
Yhdessä hallituksen kanssa saatettiin päätökseen hanke, 
jonka puitteissa kehitettiin yleistä energiapolitiikkaa, luon­
nosteltiin energia-alalle soveltuvia lainsäädännöllisiä 
puitteita ja tehtiin tutkimuksia valtion sähkölaitoksen, 
Azerenerjin, ja öljy-yhtiö SOCARin rakennemuutoksesta. 
Hankkeeseen sisältyi myös energiansäästöaloitteita, 
johtotason koulutusta, energiayhtiöiden tarkastuksia ja 
sähköpalveluiden kehittämistä. 
Vuoden 1995 ohjelman aikana aloitettiin kaksi hanketta: 
Karadagin kaasuvaraston parantamiseksi ja loppuun 
rakentamiseksi käynnistettiin 1,5 miljoonan ecun soveltu­
vuustutkimus. Hankkeen tavoitteena on täyttää Maailman­
pankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin 
sijoitusvaatimukset, jotta laitoksen valmistumiseen tarvit­
tavat varat voidaan myöntää. Toiseen hankkeeseen 
sisältyy tukea energia-alan lainsäädännön, verotuksen ja 
rahoitusratkaisujen luonnosteluun. 1 miljoonan ecun hank­
keen avulla rahoitetaan uuden energialainsäädännön 
käsittelyä, SOCAR-yhtiön henkilökunnan koulutusta ja 
koulutustarvikkeiden hankintaa sekä autetaan Azerenerji-
sähkölaitosta toteuttamaan rakennemuutosohjelmaansa. 
16 
Yksityisyrityksiin tehtävät sijoitukset Sosiaalipalveluiden parantaminen 
Yksityistäminen ei ole Azerbaidzanissa vielä päässyt 
vauhtiin. Yhteisyrityksiin tehdyt sijoitukset ja muut ulko­
maiset sijoitukset ovat kuitenkin piristäneet yksityisen 
yritystoiminnan kehitystä. Kun tulevaisuudessa aiotaan 
yksityistää huomattavan suuri joukko pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä, lain vaatimien vuosittaisten tilintarkastusten 
tekijöiksi tarvitaan jatkuvasti enemmän tilintarkastajia. Tacis 
on aloittanut 1,3 miljoonan ecun hankkeen, jonka 
tarkoituksena on kouluttaa suuri joukko tilintarkastajia ja 
selvitysmiehiä sekä laatia tilintarkastajille ja selvitysmiehille 
hyväksytyt ammatilliset standardit. 
Vuoden 1995 tärkeimpiä hankkeita oli myös tuki pienille ja 
keskisuurille yrityksille. Yhdessä pk-yritysten kehittämis­
toimisto SMEDAn kanssa käynnistettiin 500.000 ecun 
jatkohanke. Tacisin tuella toimistoja opastetaan kehittä­
mään ja vahvistamaan toimintaansa ja järjestämään se 
siten, että siitä on mahdollisimman paljon hyötyä pienille ja 
keskisuurille azerbaidzanilaisyrityksille. SMEDAn kautta 
käynnistettiin myös opinto-ohjelma pk-yrityksissä toimiville 
liikemiehille. Azerbaidzanin työ- ja sosiaaliministeriön kanssa aloitettiin 
1,3 miljoonan ecun Tacis-hanke. Tukimuotona on stra­
teginen katsaus voimassaolevaan lainsäädäntöön ja työ­
voimapolitiikkaan sekä yksityiskohtaiset neuvot yleiselle 
tyollisyysvirastolle, joka myöntää työttömille lyhytaikaista 
tukea ja auttaa heitä työnhaussa. Virastoa avustetaan 
myös koulutuskeskuksen perustamisessa ja työnhakua 
helpottavan tietokonejärjestelmän laatimisessa. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 
Maatalous 
Energia 
Liikenne 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
Tietoliikenne 
Humanitaarinen apu 
Muut toimialat 
Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 o 
0 2,6 
0 
0,4 
0 
0 
0 
0 
0 
0 3 
2,5 
0 
0 
4,4 
0 
0 
0 0 1,9 
0,4 12,5 1,8 
0 
3,6 
0 
0 
0 
0 
0,7 
8 1,8 
1,3 
0 
2,5 
0 
0 
0 
0 
0,4 
6 6,3 
6,1 
2,9 
6,1 
0 
4,4 
0 
8 
1,1 
34,9 
17 
Valko-Venäjä 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimus Valko-Venäjän kanssa 
allekirjoitettiin neuvottelujen jälkeen maaliskuussa 1995. 
Sopimus korvaa Euroopan yhteisön, Euroopan ydin­
energiayhteisön ja Neuvostoliiton välillä vuonna 1989 
solmitun kauppa- ja yhteistyösopimuksen, ja se on aluksi 
voimassa 10 vuotta. Sopimus ennakoi kiinteän poliittisen 
vuoropuhelun käynnistämistä ja kattaa tavaroiden kaupan, 
työvoimatilanteen, yritysten perustamisen ja toiminnan, 
rajat ylittävän palvelujen tarjonnan, maksut ja pääomat» 
kilpailun, henkisen, teollisen ja kaupallisen omaisuuden 
suojan sekä yhteistyön lainsäädännön, talouden, kulttuurin 
ja rahoituksen aloilla. 
Sopimus odottaa vielä ratifiointia, mutta sen kaupallisia 
osia koskeva väliaikaissopimus parafoitiin huhtikuussa 
1995. 
Poliittinen umpikuja, sekava taloudellinen 
tilanne 
Valko-Venäjän talousuudistuksen vauhti hidastui vuonna 
1995 varsinkin rahoitusalalla. Tämä aiheutti kansainvälisen 
valuuttarahaston ohjelman keskeyttämisen ja EY:n maksu-
taselainan toisen erän maksun lykkäämisen. 
Maaliskuussa 1995 Valko-Venäjän hallitus määräsi pidet­
täväksi parlamenttivaalit. Monimutkaisen äänestysjärjes-
telmän takia eduskunta saatiin toimintakuntoon vasta 
vuoden lopulla. 
Eduskunnan toimintakyvyttömyys lamaannutti lähes koko 
poliittisen järjestelmän. Se merkitsi, että talouden uudistus­
ohjelma ei edennyt merkittävästi, eikä taloudellisia sitou­
muksia kyetty täyttämään. 
Merkkejä tilanteen vakiintumisesta alkoi kuitenkin näkyä 
vuonna 1995, ja lokakuussa 1994 hyväksytty rakenteel­
lista sopeuttamista koskeva makrotalousohjelma alkoi 
tuottaa ensimmäisiä myönteisiä tuloksia. BKT:n kutis­
tuminen hidastui merkittävästi ja on nyt -11 %. Tiukan 
rahapolitiikan ansiosta inflaatio laski 703 prosenttiin 
vuoden 1994 2.220 prosentista. Toisaalta 1.700 alueellisen ja kansallisen yrityksen yksityis­
täminen etenee hitaasti, sillä pk-yrityksille ei vielä ole luotu 
suotuisaa toimintaympäristöä eikä niihin liittyviä lakeja ja 
rahoituksellisia houkuttimia ole vielä olemassa. 
Lisääntynyt tuki ja ehdot 
Valko-Venäjälle osoitetun Tacis-rahoituksen määrä oli 12 
miljoonaa ecua vuonna 1995. Tacis-ohjelmassa ovat etu­
sijalla 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
• energia 
• liikenne. 
Valko-Venäjän vuoden 1995 toimintaohjelma laadittiin 
helmikuussa olettaen, että uudistukset edistyisivät nope­
asti. Tacis-komitea antoi ohjelmasta myönteisen lausun­
non heinäkuussa sillä ehdolla, että toteutusvaiheelle 
asetetaan entistä enemmän ehtoja. Komissio oli yhtä 
mieltä jäsenvaltioiden kanssa siitä, että ennen kuin ohjelma 
voidaan käynnistää on tarkoin selvitettävä Valko-Venäjän 
sitoutuminen tärkeiden toimialojen uudistamiseen ja maan 
saavutukset siinä. 
Koska talousuudistus ei edennyt tyydyttävällä tavalla 
vuoden toisella puoliskolla, ohjelman käynnistämistä siir­
rettiin suurimmalta osin. Vain energiahuoltoon ja Tempus-
ohjelmaan liittyvillä aluilla ei ollut odotettavissa suuria 
viivästyksiä. Aikaisempiin toimintaohjelmiin liittyviä hank­
keita kuitenkin jatkettiin ja saatiin päätökseen menestyk­
sellisesti. 
Vuonna 1995 saatiin päätökseen pääomasijoitusrahastoa 
koskeva soveltuvuustutkimus Valko-Venäjällä. Kertomuk­
sessa, joka annettiin tehtäväksi vuoden 1993 toiminta­
ohjelmassa, tultiin myönteiseen tulokseen sijoitus- ja 
yhteisyritysmahdollisuuksista. Varojen hankinta on käyn­
nistynyt, ja EBRD:n odotetaan rahoittavan 30 prosenttia 
pääomasta, jos muut sijoittajat selviävät niin että merkintä 
helpottuu. Vuonna 1996 perustettavaksi tarkoitettu rahas­
to työskentelee läheisessä yhteistyössä Valko-Venäjälle 
luodun verkoston kanssa. 
Rinnakkainen ja edelliseen liittyvä hanke saatiin menes­
tyksellisesti päätökseen heinäkuussa 1995. Vuoden 1993 
toimintaohjelmaan sisältyvä hanke valmisti kolme minski-
läistä pankkia EBRD:n hyväksyttävyyskriteerien mukaisiksi. 
Pankkien teknisiä valmiuksia parannettiin, ja EBRD:n 30 
miljoonan Yhdysvaltain dollarin luottolimiittiä jaetaan par­
haillaan menestyksekkäästi pk-yrityksille. 
Toinen onnistuneeseen päätökseen saatu hanke oli 
pankkihenkilöstön koulutus Minskissä. Vuoden 1992 
toimintaohjelmaan sisältyvässä hankkeessa opetettiin yli 
30 kouluttajalle yleisiä ja erikoisalojen pankkitaitoja. Tacis-
hanke toimi Minskin valtionyliopiston yhteydessä toimivan 
liiketaloudellisen oppilaitoksen koulutuskeskuksessa, ja 
sen aikana koulutettiin sekä pankkialan ammattilaisia että 
yliopistokoulutuksen saaneita. Tacis-asiantuntijoiden ja sit­
temmin myös paikallisen henkilöstön pitämissä semi­
naareissa opetettiin pankkitoiminnan yleisiä ja erikoisaloihin 
liittyviä uusia menetelmiä. Keskus perii koulutuksesta 
maksun, ja siitä on tarkoitus tehdä taloudellisesti oma­
varainen koulutettavien määrää lisäämällä. Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 o 
0,3 7,52 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 0,68 
Maatalous 1,6 2,51 
Energia 4,1 1,9 
Liikenne 2,24 1 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 0,7 
Tietoliikenne 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 
Muut toimialat 0 0 
Yhteensä 8,92 14,63 0 
0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0,7 
7 5 21,82 
0 6,54 
0,7 
0 
0 
3,7 
12 51,55 
19 
Georgia 
Georgia ja Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot parafoivat 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen joulukuussa 1995 
ja aloittivat neuvottelut väliaikaissopimuksesta, jolla 
saatetaan voimaan edellä mainitun sopimuksen kaupan­
käyntiin liittyvät kohdat. Sopimus luo puitteet Euroopan 
yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Georgian poliittisten ja 
taloudellisten suhteiden edelleen kehittämiselle ja painottaa 
alueellista yhteistyötä Taka-Kaukasian kolmen tasavallan 
kesken. Sopimuksen virallistamaa suhteiden lähenemistä 
on edistänyt komission edustuston avaaminen Tbilisissä 
vuonna 1994. 
Georgian poliittinen tilanne parani huomattavasti vuonna 
1995. Georgiassa järjestettiin sekä eduskunta- että 
presidentinvaalit marraskuussa 1995. Tämä vahvisti maan 
sitoutumisen demokraattiseen järjestelmään. Taloudellinen 
tilanne parani, mutta Abhasian aiheuttaa edelleen hajaan­
nusta. 
Georgian taloudellinen tilanne parani hieman vuonna 
1995. Tiukka vero- ja rahapolitiikka alensi inflaatioita, ja 
syyskuussa käyttöön otettu valuutta, lari, pysyi vakaana. 
Hallituksen pyrkimys vauhdittaa uudistusprosessia on 
myös lisännyt pienten yritysten yksityistämistä. 
Uudistuskehityksen jatkuminen 
Tacis tukee hallituksen uudistuspyrkimyksiä keskittymällä 
seuraaviin toimialoihin: 
. energia 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Tacis osoitti 6 miljoonaa ecua vuoden 1995 budjetista 
Georgian kansalliseen ohjelmaan. Georgia on saanut 
rahoitusta myös Tacisin Traceca-ohjelmasta (jonka tarkoi­
tuksena on alueellisten liikenneverkostojen kehittäminen) 
sekä demokratiaohjelman, toimenpideohjelmaneuvonnan 
ja lainsäädännöllisen neuvonnan kautta. Painopisteenä energia 
Tacis laatii yhdessä kansallisten viranomaisten kanssa 
ratkaisuehdotuksia Georgian energiaongelmiin. Kotimais­
ten energialähteiden puute ja ongelmat ulkomaisissa toimi­
tuksissa ovat aiheuttaneet energiakriisin. Georgia on 
riippuvainen öljyn, kaasun ja sähkön tuonnista, ja ulko­
mailta tulevat siirtolinjat on katkaistu. Myös energian jake­
lurakenteet on hoidettu huonosti, ja sisäiset selkkaukset 
ovat lisänneet hajaannusta. Vakava energiapula on pakot­
tanut Georgian viranomaiset pyytämään toimintaohjelman 
tavoitteenasettelun uudistamista siten, että energiahuol­
toon kiinnitetään enemmän huomiota. 
Vuonna 1995 tuettiin energiapolitiikan kehittämistä 
700.000 ecun Tacis-hankkeen kautta energiapolitiikkaa 
muotoiltaessa määriteltyjen toimenpiteiden toteuttamisek­
si. Järkiperäisen hoidon avulla pyritään tyydyttämään yksi­
tyisten kuluttajien ja tulevien yksityisyritysten energiantarve 
ja houkuttelemaan ulkomaisia investointeja. Suositus 
kokonaisvaltaiseksi energiapolitiikaksi määritteli tärkeimmät 
energiakysymykset ja osoitti, mitä on tehtävä tuhlauksen 
vähentämiseksi ja energiatehokkuuden parantamiseksi. 
Kumppanuusorganisaatiot hyväksyivät johtopäätökset ja 
suositukset laajalti. Tärkeä osa hanketta oli laatia investoin­
tisuunnitelma, joka esitetään ulkomaisille sijoittajille ja kan­
sainvälisille rahoituslaitoksille. 
Vuonna 1995 määriteltiin kaksi uutta energia-alan han­
ketta: energia-alan koordinointiyksikön tukeminen (1,3 
miljoonaa ecua) sekä teollisuudelle ja kuluttajille osoitettava 
tuki (1 miljoona ecua). Nämä hankkeet kohdistuvat 
energiapolitiikkaan, hinnoitteluun, lainsäädäntöön, energia­
tehokkuuteen, kotimaisten energianlähteiden kuten hiilen 
ja turpeen käytön edistämiseen sekä puun polttoainetuo-
tannon arviointiin. Yksi hankkeiden osa on sen valmistelu­
ja toteutusryhmän kouluttaminen ja neuvonta, joka valmis­
telee Sakenergon energiayhtiötä, jotta se täyttäisi 
Maailmanpankin ja muiden avustuselinten asettamat inv-
estointiehdot. 
20 
Yksityistäminen jatkuu 
Taloudellisen vakauden lisääntyminen vuonna 1995 antoi 
mahdollisuuden nopeaan edistymiseen yksityistämisessä, 
ja vuoden aikana aloitettiinkin joukkoyksityistämisohjelma. 
Tähän mennessä on yksityistetty yli 7.000 pk-yritystä. 
Valtion omaisuutta hoitavaa ministeriötä tuetaan yksityis­
tämisohjelman suunnittelussa ja toteuttamisessa. Tacis 
tukee myös pk-yritysten kehittämistoimistoa ja kahta liike-
viestintäkeskusta. 
Vuonna 1995 käynnistettiin yksityistämisen jälkihoito-
ohjelma, joka tukee yrityksiä heti yksityistämisen jälkeen. 
Tätä tukea antamaan perustettiin 1,2 miljoonan ecun 
Tacis-hanke, jonka tuki kanavoidaan yksityistämisen jälki-
hoitokeskuksen kautta. Se auttaa yrityksiä arvioimaan 
johtamiseen liittyviä tarpeitaan, tarjoaa tarpeellista tukea 
markkinointiin ja rahoitusstrategioiden laatimiseen sekä 
tarjoaa kansallisille viranomaisille tietoa vasta yksityis­
tettyjen yritysten tarpeista. 
Vuoden 1995 ohjelman puitteissa sidottiin 700.000 ecua 
arvopaperipörssin perustamisen tukemiseen. Hanke antaa 
neuvoja myös lainsäädäntöön ja verotukseen liittyvistä 
asioista ja markkinoiden sisäisestä organisoinnista. 
Tutkimus ja kehitys kasvun apuna 
Hallitus on pyytänyt, että vuoden 1995 painopiste 
asetettaisiin tutkimus- ja kehitysvalmiuksien parantami­
seen. Georgian hallitus antoi joulukuussa 1994 lain, joka korostaa tarvetta suunnata tutkimus ja kehitys konkreet­
tisten tulosten saavuttamiseen. Vuoden 1995 Tacis-
ohjelma käynnisti 1,3 miljoonan ecun hankkeen, jonka 
tavoitteena on auttaa tiede- ja teknologiakomiteaa tässä 
tehtävässä. Hankkeen tavoitteena on arvioida olemassa 
olevien tutkimus- ja kehityshankkeiden mahdollisuudet, 
edistää tutkimusta ja kehitystä pk-yrityksissä ja kump-
panuussuhteissa, kouluttaa johtamisen asiantuntijoita sekä 
rohkaista Georgian tiedeyhteisöä osallistumaan kansain­
välisiin ohjelmiin ja verkostoihin. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 0 0 0 0 0 0 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestelyjä 0 3,5 0 3,6 1,9 9 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 1,18 1,25 0 1,8 1,3 5,53 
Maatalous 2,65 1,5 0 1,8 0 5,95 
Energia 0,4 0 0 0 2,3 2,7 
Liikenne 0,73 0 0 0 0 0,73 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 2,75 0 0 0 2,75 
Tietoliikenne 0 0 0 0 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 6 0 0 6 
Muut toimialat 0 0 0 0,8 0,5 1,3 
Yhteensä 4,96 9 6 8 6 33,96 
21 
Kazakstan 
Kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen allekirjoittaminen 
Kazakstanin ja Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 
välillä tammikuussa 1995 oli ratkaiseva askel osapuolten 
suhteiden virallistamisessa. Sopimus luo puitteet 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja Kazakstanin 
välisten poliittisten ja taloudellisten suhteiden kehittämiselle 
edelleen ja painottaa alueellisen yhteistyön tärkeyttä Keski-
Aasian viiden tasavallan ja Mongolian välillä. Sopimuksen 
kaupankäyntiin liittyvät osat kattava väliaikaissopimus on 
neuvoteltu, ja toimenpiteet sen saattamiseksi voimaan on 
aloitettu. Teräksen ja ydinmateriaalien kaupasta, ydin-
teknisestä turvallisuudesta sekä termoydinfuusioteknii-
kasta on tarkoitus neuvotella erilliset sopimukset. 
Tekstiilialaa koskeva sopimus on jo laadittu. 
Rakennemuutosohjelmasta ja kunnianhimoisista makro­
talouden vakaannuttamispyrkimyksistä huolimatta 
Kazakstanin talous on edelleen taantunut. Inflaatio ja työt­
tömyys ovat jatkaneet nousuaan, ja kasvavaa budjet­
tivajetta on edelleen vaikea hallita. Hallitus on luvannut 
pienentää budjettivajetta korottamalla veroja ja rajoit­
tamalla kulutusta sekä vähentämällä valtion palveluksessa 
olevaa henkilöstöä kaikilla tasoilla. 
Kazakstanin hallitus kannattaa nopeaa siirtymistä mark­
kinatalouteen. Kansainvälisten avustuselimien kanssa 
käytyjen keskustelujen jälkeen Kazakstanin hallitus asetti 
vuoden 1995 painopisteiksi tuotannon edistämisen ja 
ulkomaisten investointien houkuttelemisen maahan. 
Tuki Kazakstanille 
Tacis-toiminnan painopistealueet vuonna 1995 olivat 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen. 
Vuoden 1995 budjetissa Tacis sitoi 15 miljoonaa ecua 
Kazakstanin kansalliseen ohjelmaan. Kazakstan hyötyy 
myös Tacisin monen maan ohjelman rahoituksesta. 
Yritysten tukeminen 
Tacis tuki Kazakstanin hallituksen pyrkimyksiä parantaa 
pienten yritysten kehittämistä ja hoitaa yksityistämistä 
kansallisella ja alueellisella tasolla ja luoda puitteet nyky­
aikaisille rahoituspalveluille. Monet vuoden 1995 Tacis-
toimista täydensivät vuoden 1994 ohjelmaan sisältyneitä 
toimia. 
Tacis-rahoituksella, jonka määrä oli 5,9 miljoonaa ecua, 
tuettiin useita aloitteita. Perustettu liikeviestintäkeskus tarjoaa neuvoja pienyrityksille, ja Aktubinskiin suunniteltu 
pk-yritysten kehittämistoimisto tarjoaa uusille yrityksille 
asiantuntemusta rahoitusosaamisen ja pitkän aikavälin 
johtamisen kehittämiseen sekä teknistä tukea. Tacis antoi 
taitotietoa toimielinten luomiseen tähtäävälle ohjelmalle ja 
toimenpideohjelmaneuvontaa Kazakstanin hallitukselle, 
maan keskuspankille sekä kansalliselle yrittäjäjärjestölle. 
Tacis tuki myös Kazakstanin hallituksen yksityistämis-
pyrkimyksiä. Tukea valtionomaisuuskomitealle ja valtion 
yksityistämisrahastolle jatkettiin. Tacis tarjosi toimenpide­
ohjelmaneuvontaa ja suunnitteluapua kilpailun edistämi­
seen ja pitkän aikavälin strategioiden kehittämiseen. Sekä 
Tacisin että kumppanuusorganisaation pääkohteena oli 
energiahuollon ja varsinkin öljy- ja kaasualan kehittäminen. 
Lisäksi toimitettiin matkailualan arviointi. Uudelle inves-
tointirahastoyhdistykselle annettiin käytännön neuvoja. 
Maatalouden rakennemuutos 
Tacis-ohjelman tavoitteena oli tukea maatalouden kehi­
tystä kilpailun lisääntyessä. Tacis tuki varsinkin vienti­
kelpoisten tuotteiden ja maatalousinvestointien lisäämistä 
sekä kaupallisten verkostojen luomista. 
Alma-Atan alueelta saatujen kokemusten valossa 
ehdotettiin 3 miljoonan ecun Tacis-hankkeen puitteissa 
maatalouden tietojärjestelmän kehittämistä vuonna 1995. 
Tacisin ja Kazakstanin viranomaisten tarkoituksena oli 
luoda maatalouden markkinoinnin ja johtamisen tieto­
keskus, joka antaa tietoja hinnoista ja tuotantopanosten 
saatavuudesta. Lisäksi hankkeen tarkoituksena on saada 
aikaan maatalouden tuoretuotteiden pilottitukkumarkkinat 
Alma-Atan alueelle. 
Tacis tuki Kazakstanin viranomaisia heidän pyrkimyk­
sissään varmistaa elintarvikkeiden tuotanto ja jakelu 
paikallisille kotimarkkinoille ja kehittää maataloutta niin, että 
yksityistämisestä tulee sijoittajille houkutteleva ja talou­
dellisesti kannattava vaihtoehto. Elintarviketuotannon edis­
tämiseen tähtäävät toimet on aloitettu Akmolassa 
(uudessa pääkaupungissa) ja Aktjubinskissä. 
Lisäinvestoinnit ovat välttämättömiä tuotantomenetelmien 
kehittämiseksi ja tuotannon tehostamiseksi ja lisäämiseksi. 
Tacisin asiantuntemus on tukenut paikallisia aloitteita, 
joiden tarkoituksena on opettaa liikkeenharjoittajille liike­
talouden ja kirjanpidon periaatteita Alma-Atan ja Taldy 
Kurganin alueilla. Näin pyritään varmistamaan resurssien 
hyödyntäminen parhaalla mahdollisella tavalla. 
22 
Kazakstanin inhimillisten voimavarojen 
kehittäminen 
Tacis-ohjelman tuki on tällä alueella keskittynyt pääasiassa 
julkishallinnon henkilöstön kouluttamiseen uusien sään­
nösten luomassa ympäristössä työskentelyä varten sekä 
talousuudistuksen lisääntyvien yhteiskunnallisten seuran­
naisvaikutusten vaatimaan sosiaaliturvan uudelleen­
järjestelyyn. 
Johtamisen ja talouselämän osaamispohjan parantamista 
autettiin 2,9 miljoonan ecun hankkeella. Tacis auttoi myös 
uuden MBA-ohjelman toteuttamisessa Kazakstanin 
johtamis- ja talousinstituutissa. Tacisin myöntämällä 
lisärahoituksella instituutti voi vahvistaa MBA-osastoaan ja 
tukea ohjelman pitkäjänteisyyttä ja kestävyyttä, ja näin 
osasto voi osallistua Euroopan liiketaloudellisten oppi­
laitosten ja korkeakoulujen verkostoon. Alma-Atan pankki-
koulutuskeskuksen ja pankkialan neuvontapalvelun 
kursseilla on tarjottu erityiskoulutusta pankkialalle. Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 o 
0 6,54 6,3 6,3 5,9 25,04 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 4,87 1,4 3,15 1,8 
Maatalous 2,16 3,06 3,15 3,15 
Energia 0,7 3,2 0 0 
Liikenne 0 0 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 6,4 
Tietoliikenne 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 
Muut toimialat 0 0 
Yhteensä 7,73 20,6 0 
0 1,63 
0 0 
0 0 
1,4 1,12 
14 14 2,9 14,12 
3 14,52 
3,9 
0 
0 8,03 
0 0 
0 
3,2 0 
5,72 
15 71,33 
23 
Kirgisia 
Kirgisia ja Euroopan yhteisö ja sen jäsenvaltiot 
allekirjoittivat kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 
helmikuussa 1995. Sopimus luo puitteet tuleville poliittisille, 
taloudellisille ja kaupallisille suhteille. Vuonna 1995 
viimeisteltiin väliaikaissopimus, joka saattaa voimaan edellä 
mainitun sopimuksen kaupankäyntiin liittyvät osat. 
Kirgisian hallitus on johdonmukaisesti osoittanut sitou­
tumisensa markkinaperusteiseen uudistukseen ja mark­
kinoiden vapauttamiseen, ja edistyminen maassa on ollut 
nopeampaa kuin monissa muissa uusissa itsenäisissä 
valtioissa. 
Helmikuussa 1995 pidetyillä vaaleilla perustettiin uusi 
kaksikamarinen eduskunta, ja uusi perustuslaki hyväk­
syttiin lokakuussa kansanäänestyksellä. 
Kirgisian kunnianhimoisten talousuudistuspyrkimysten 
tulokset alkoivat näkyä vuonna 1995. Parhaillaan 
toteutetaan vuonna 1994 käynnistettyä kolmevuotista 
uudistusohjelmaa, jonka tarkoituksena on vähentää valtion 
puuttumista talouteen ja lisätä yksityistämisvauhtia. 
Tiukalla vero- ja rahapolitiikalla on pidetty inflaatio kurissa 
ja valuutta vakaana, ja BKT on kasvanut 2 prosenttia. 
Kirgisia on kuitenkin edelleen yksi köyhimmistä uusista 
itsenäisistä valtioista ja sen elintaso on alhainen. Euroopan 
yhteisö on toimittanut maahan elintarvikeapua jo kahden 
vuoden ajan, ja maa on saanut myös humanitaarista apua 
ECHO: n kautta. Kirgisiassa vallitsee myös vakava 
energiapula, ja se on maakaasutoimitusten osalta riippu­
vainen naapurimaastaan Uzbekistanista. Ulkomaan­
kauppa on vähäistä ja yksityistämisvauhti hidas. 
Uudistuksen edistäminen Kirgisiassa 
Tacisin tukeen Kirgisian uudistusprosessille on vuonna 
1995 sidottu 8 miljoonaa ecua. Ohjelman keskeisiä koh­
teita ovat 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
• energia 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen. Maatalouden rakennemuutos 
Kirgisian elintarviketuotanto alentui tuntuvasti itsenäis­
tymisen jälkeen, mutta käänne parempaan on jo tapah­
tunut. Vuonna 1995 Tacis käynnisti kaksi uutta hanketta 
jatkoksi vuoden 1992 hankkeen onnistuneelle strategiselle 
pääsuunnitelmalle maataloutta ja elintarvikealaa varten. 
Tacis käynnisti 1,3 miljoonan ecun hankkeen yhdessä 
elintarvike- ja maatalousministeriön toimenpideohjelmien ja 
maatalouselinkeinojen tukiyksikön kanssa. Hankkeen 
tarkoituksena on nopeuttaa elintarvike- ja maatalousalan 
rakennemuutosta erilaisin toimenpitein. Toimenpideohjel-
maneuvonnan ja kehitystyön kautta Tacis-asiantuntijat 
auttavat käynnistämään sellaisten uusien lakien säätä­
misen, joita joustava siirtyminen yksityiseen maatalouteen 
ja elintarviketeollisuuden rakennemuutos tarvitsevat. 
Hanke tukee yksityismaatalouden kehitystä kouluttamalla 
maanviljelijöitä, tiedottamalla maauudistuksen eduista sekä 
yksityisille viljelijöille että paikallisille hallintoelimille ja 
välittämällä kaikille sidosryhmille tietoja maatalous­
tuotteiden markkinoista, hinnoista ja jakelumahdollisuuk­
sista. 
Liikkeenjohtoon liittyvää palvelua ollaan perustamassa 
sekä äskettäin yksityistettyjen että piakkoin yksityis­
tettävien elintarviketuotanto- ja jakeluyritysten tukemiseksi. 
Palvelu antaa koulutusta laskentatoimessa, markkinoin­
nissa sekä rahoitus- ja investointikysymyksissä. Hanke 
myös määrittelee ja panee täytäntöön maataloustuotteita 
koskevat standardit ja uudistaa elintarvikestandardit. 
Vuonna 1995 Tacis käynnisti kaksivuotisen maatalouden 
ja elintarviketuotannon kehittämisohjelman Issyk-Kulin 
alueella. Tacisin 2,4 miljoonan ecun hankkeen tarkoi­
tuksena on luoda yhteyksiä alkutuottajien, jalostus­
teollisuuden ja markkinoiden välille. Se toimii 
kokeiluhankkeena kaikkialla Kirgisiassa käynnistettäviä 
samanlaisia hankkeita varten. Hankkeen päätavoitteena 
on nopeuttaa ja tehostaa elintarvikkeiden tuotantoa, 
markkinointia ja jakelua. 
Vuonna 1995 Euroopan yhteisö avusti humanitaaristen 
tarpeiden tyydyttämisessä ECHO-ohjelmaan liittyvällä 
humanitaarisen avun ja elintarvikeavun hankkeilla. 
24 
Yksityisten maatilojen kehittämisohjelmaan sisältyvät maa­
tilojen johtaminen, luottomahdollisuuksien järjestäminen 
alan yrityksille, avainhenkilöiden koulutus sekä tuote­
kehitys. Hanke tukee myös laadun ja tehokkuuden paran­
tamista, markkinatutkimusten tekoa sekä paikallisen 
kaupan alan yhdistyksen perustamista yhteyselimeksi 
kaikkien elintarvikkeiden tuotantoon ja jalostukseen 
osallistuvien välille. 
Energia-alan uudistukset 
Kirgisia on allekirjoittanut Euroopan energiaperussopi-
muksen. Tämä helpottaa merkittävästi suuresti kaivattujen 
ulkomaisten energiainvestointien saantia. Kirgisian kansal­
linen energiayhtiö ja Tacis käsittelevät energiakysymyksiä 
yhdessä ja kehittävät alan strategiaa seuraaviksi 
kymmeneksi vuodeksi. Hankkeen budjetti on 1,1 miljoo­
naa ecua, ja se kattaa seuraavat kysymykset: energia- ja 
sähkölakien valmistelun tukeminen, energiastrategioita 
koskeva neuvonta, energiansäästön edistäminen, energia-
alan johtajien kouluttaminen ja energialaitteiden toimitta­
minen. 
Tacis käynnisti vuonna 1995 myös 600.000 ecun arvoisen 
hankkeen, joka tukee valtion kansallista hiiliyhtiötä Kyrgyz 
Komuria korkean tason toimenpideohjelmaneuvonnalla ja 
koulutuksella. 
Valtionhallinnon vahvistaminen 
Kirgisia ja Tacis pyrkivät vahvistamaan valtionhallinnon 
rakennetta ja helpottamaan toimenpideohjelmien täytän­töönpanoa kautta koko hallinnon. Arvoltaan 1,6 miljoonan 
ecun hankkeen tarkoitus on antaa neuvoja julkisten 
palveluiden johtamisesta ja kehittämisestä sekä 
henkilöstöhallinnosta, kuten valintakriteereistä, työhön­
otosta ja urakehityksestä. Ohjelmaan sisältyy lisäksi 
työpaikkakoulutusta ja välineiden toimittamista sekä 
seurantasuunnitelma, jonka avulla nähdään toteutetaanko 
ohjelmia kaikilla hallinnon tasoilla. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 
Maatalous 
Energia 
Liikenne 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
Tietoliikenne 
Humanitaarinen apu 
Muut toimialat 
Yhteensä 0 0 
0 0,82 
0 0 
0 2,71 
0 
0 0,7 
0 
5,7 
0 
0 
0 
0,7 9,23 2,6 
4 
2,4 
0 
0 
0 
0 
1 
10 0,82 
1.6 4,2 
3.7 10,41 
1,7 4,8 
0 
5,7 
0 
0 
2 
8 27,93 
Huom. Kirgisia ei saanut varoja vuoden 1994 budjetista. 
25 
Moldova 
Moldovan ja Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden 
väliset suhteet perustuvat marraskuussa 1994 alle­
kirjoitettuun kumppanuus- ja yhteistyösopimukseen. 
Sopimus luo puitteet poliittisille, taloudellisille ja kaupallisille 
suhteille. Lokakuussa 1995 allekirjoitettiin väliaikaissopi­
mus, joka saattaa voimaan edellä mainitun sopimuksen 
kaupankäyntiin liittyvät osat. 
Moldovan poliittinen tilanne vakautui vuonna 1995. 
Tammikuussa 1995 myönnettiin Gagauzin alueelle auto­
nominen asema, mikä poisti poliittista kenttää mahdol­
lisesti hajottavan tekijän. Dnestrjoen takaisten alueiden 
separatistiset pyrkimykset haittasivat edelleen maan 
kehitystä. Ratkaisuneuvotteluissa ei päästy konkreettisiin 
tuloksiin vuoden 1995 aikana. 
Hallituksen uudistuspyrkimysten ansiosta BKT kasvoi 
vuonna 1995 ensimmäistä kertaa itsenäistymisen jälkeen, 
1,5 prosenttia. Tiukka rahapolitiikka on alentanut inflaation 
2 prosenttiin ja maan valuutta, leu, on pysynyt vakaana. 
Moldovan vienti kasvoi merkittävästi vuonna 1995, ja vienti 
Euroopan yhteisöön lähes kaksinkertaistui. 
Joulukuussa 1995 hallitus saattoi menestyksellisesti 
päätökseen laajan yksityistämiskampanjan, jonka aikana 
huutokaupattiin 1.132 suurta yritystä. Ulkomaisten sijoi­
tusten puute on edelleen ongelma, jota Moldovan 
viranomaiset aikovat hoitaa jatkamalla vakauttavaa raha­
politiikkaa ja yritysten yksityistämistä. 
Tacis-ohjelman painopistealueet 
Moldovan uudistusten tukemiseksi Tacis sitoi maan 
kansalliseen ohjelmaan 9 miljoonaa ecua vuonna 1995. 
Ohjelman keskeiset alueet vuonna 1995 olivat 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. energia 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen. 
Moldova sai apua myös Tacis-ohjelman monen maan 
ohjelmiin suunnatuista varoista. 
Elintarvikealan uudistaminen 
Vuonna 1995 sovittiin 1,3 miljoonan ecun hankkeesta, 
jonka tarkoituksena on kehittää maataloustuotteiden markkinointia. Hanketta hoidetaan yhdessä maatalous- ja 
elintarvikeministeriön ja vienninedistämiskeskuksen kans­
sa, ja sen tarkoituksena on parantaa maataloustuotteiden 
yksityisen kaupan toimintaa. Se edistää myös kokeilu-
luoteista markkinointitoimintaa kauppiaiden kanssa sekä 
riippumattomien ammatillisten järjestöjen perustamista. 
Neuvostoliiton hajottua Moldova menetti suuren osan 
perinteisistä vientimarkkinoistaan. Tacis-hanke auttaa 
Moldovan maatalousyhteisöä saamaan näitä markkinoita 
takaisin, kehittämään uusia vientimahdollisuuksia ja 
tehostamaan kotimaista markkinointia. 
Vuonna 1995 kehitettiin myös kahta muuta hanketta, jotka 
olivat siemenviljan laadun parantaminen (400.000 euca) 
yhdessä moldovalaisen maatalousyrityksen Semintsen 
kanssa ja yksityisten maanviljelijöiden lainansaantimahdol-
lisuuksien kehittäminen (800.000 ecua). Ensin mainitun 
hankkeen tarkoituksena on kasvinsiementen tuotannon 
uudenaikaistaminen ja laadun parantaminen ottamalla 
käyttöön uusia lajikkeita ja parantamalla yhteyksiä 
Moldovan ulkopuolisiin tuottajiin. Toinen hanke helpottaa 
yksityisiin pankkeihin kohdistuvan kasvavan lainojen 
kysynnän tyydyttämistä. Tacis auttaa lisäämään luotto­
laitosten lainanantokykyä yksityisten maanviljelijöiden 
kasvavan lainantarpeen tyydyttämiseksi. Se antaa koulu­
tusta ja neuvontaa Agroindbank-pankille ja kouluttaa yksi­
tyisiä yrittäjiä luottojen hoidossa. 
Yritysten yksityistäminen 
Moldovan yksityistämisohjelman tavoitteena on yksityistää 
jälleen kolmannes valtionyhtiöistä vuosien 1995-1996 
ohjelman aikana. Jos suunnitelmat toteutuvat, tulee 
yhteensä kaksi kolmannesta valtion omaisuudesta yksi­
tyistetyksi. Tacis tuki yksityistämistä kahdella hankkeella. 
Vuoden 1994 menestyksekästä Moldovan yrityskes-
kushanketta Chisinaussa tuettiin edelleen. Yksityistämistä 
koskevan tiedon levittämiseksi keskus on perustanut 
tytärkeskuksia eri puolille Moldovaa. Tacisin 500.000 ecun 
hankkeen tarkoituksena on vahvistaa keskuksen 
asiantuntijaryhmää ja kehittää paikallisten ja kansain­
välisten toimielinten välisiä suhteita taloudellisen tuen 
houkuttelemiseksi ja yritysten auttamiseksi liiketoiminta­
strategioiden laatimisessa ja toteuttamisessa. 
26 
Toinen hanke, miljoonan ecun arvoinen yritysten 
eristämisohjelma, käynnistyy vuonna 1996. Se auttaa 
tunnistamaan konkurssikypsät yritykset ja antaa neuvoja 
niiden uudelleenjärjestelyjä, selvitystilaan asettamista tai 
lainoitustukea varten. 
Energiansäästö etusijalla 
Energia-alalla Tacis sitoi 1,25 miljoonaa ecua vuoden 
1992 Tacis-ohjelman puitteissa perustettua kansallista 
energiatehokkuustoimistoa varten. Toimistolla oli vuonna 
1995 kaksi energiansäästöhanketta säästötoimenpiteiden 
kehittämiseksi ja toteuttamiseksi. 
Toinen vuonna 1995 käynnistetty hanke antaa valtion 
energiavirastolle toimenpideohjelmaneuvontaa mahdol­
listen vaihtoehtoisten energialähteiden kustannuksista ja 
edusta. 
Moldovan osaamispohjan kehittäminen 
Inhimillisten voimavarojen alueella saatiin vuonna 1995 
päätökseen kaksi hanketta ja aloitettiin kaksi uutta. 
Työvoimapalveluihin liittyvän hankkeen (miljoona ecua) 
tavoitteena oli tehostaa työmarkkinoita ja vahvistaa 
työvoima- ja sosiaaliministeriön työllisyysohjelmaa, ja 
hanke vietiin menestyksellisesti päätökseen. Johtotason 
koulutushanke (1,25 miljoonaa ecua) saatettiin päätökseen 
taloustieteiden akatemiassa, ja akatemiassa toimii nyt noin 
30 koulutettua johtajaa. Vuonna 1995 käynnistettiin kaksi hanketta: sosiaali­
turvajärjestelmän uudistaminen (1,5 miljoonaa ecua) ja 
terveydenhoidon tukeminen (500.000 ecua). Ensin­
mainitun tarkoituksena on kehittää uusi sosiaaliturva­
järjestelmä ja siihen liittyvä lainsäädäntö antamalla neuvoja 
Moldovan hallitukselle. Toinen hanke tukee Moldovan 
viranomaisia perusterveydenhoidon järjestelmien ja 
terveydenhoitoalan johtamisen uudistamisessa. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 0 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 
0 1,73 0 1,45 1,5 4,68 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 0,13 2 0 1,9 2 6,03 
Maatalous 0,97 2,27 0 4,7 2,5 10,44 
Energia 0 2 0 0,6 1,5 4,1 
Liikenne 0 0 0 0,6 0 0,6 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 10 0 0 1 
Tietoliikenne 0 0 0 0 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 0 0 0 0 
Muut toimialat 0 0 0 0,75 1,5 2,25 
Yhteensä 1,1 9 0 10 9 29,1 
Huom. Moldova ei saanut varoja vuoden 1993 budjetista. 
27 
Mongolia 
Euroopan yhteisön ja Mongolian välinen vuoropuhelu 
tiivistyi vuoden 1995 aikana, ja siihen sisältyi presidentti 
Ochirbatin vierailu Brysselissä. tavoitteena on edelleen antaa hallitukselle pk-yritysten 
kehittämismenetelmiä koskevaa korkean tason toimen­
pideohjelmaneuvontaa. 
Mongolian hallitus pitää tärkeänä maan talouden 
vahvistamista teollisuustuotantoa lisäämällä. Kun 40 
prosenttia valtion budjetista kuluu nykyisin kannatta­
mattomien valtionyritysten tukemiseen, Mongolian tuleva 
talouskasvu on suureksi osaksi yksityisen sektorin 
kehittämisen varassa. Joitakin tärkeitä talouden aloja kuten 
palvelut ja maataloustuotteiden jalostus on jo yksityistetty 
kokonaisuudessaan, ja suuret valtionyritykset on korvattu 
pienillä ja keskisuurilla yrityksillä. 
Tuen jatkaminen Mongolialle 
Vuosien 1994-1995 Tacis-toimintaohjelma jatkoi vuoden 
1994 aikana aloitettujen hankkeiden toteuttamista. 
Mongolian tukemiseen osoitettiin 8 miljoonaa ecua, ja 
toiminnan tärkeimmät kohteet olivat 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
. yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. energia. 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Inhimillisten voimavarojen alueella Tacis-ohjelman tavoit­
teena on kehittää taitoja sosiaaliturvan tehokasta toteut­
tamista ja uusien taloudellisten toimijoiden tehokkuutta 
varten. Työvoimapalveluiden tehostamiseen tähtäävälle 
hankkeelle myönnettiin 1,2 miljoonaa ecua vuosiksi 1994-
1995. Hankkeen tavoitteena on tukea työvoima- ja 
väestöministeriötä ja käynnistää toimintaohjelmia työlli­
syyden hoitamiseksi. 
Talouskoulutuksen uudistamista koskeva Tacis-hanke (2 
miljoonaa ecua) on käynnistänyt Mongolian kansallisen 
yliopiston opetusohjelman ja organisaation uudistamisen. 
Tämän Tacis-hankkeen tavoitteena on ollut auttaa talous-
koulutuksen sopeuttamisessa vapaan markkinatalouden 
vaatimuksiin. 
Liiketoiminnan kehittämisen optimointi 
Tacis jatkoi pk-yritysten tukemista varsinkin maatalous­
tuotteiden jalostuksen alalla vuonna 1995. Yritysten raken­
nemuutokseen ja kehittämiseen liittyvien hankkeiden Viimeisten neljän vuoden aikana on perustettu 29.000 
uutta yritystä ja osuuskuntaa. Nykyinen Tacis-hanke on 
rakentanut puitteita yritysyhdistyksille, jotka antavat tär­
keää tukea vasta perustetuille yhtiöille. 
Energiansaannin parantaminen 
Luotettava ja kustannustehokas energiansaanti on 
avainedellytys yksityisten yritysten kehityksen jatkumiselle. 
Tacis onkin siksi käynnistänyt energiahankkeen, jonka 
tavoitteena on parantaa Mongolian maaseudulla 
Dharkanissa ja Choibalsanissa sijaitsevien voimaloiden 
luotettavuutta. Miljoonan ecun hanke pyrkii yhdessä 
näiden kahden kaupungin kanssa löytämään kustan­
nustehokkaita tapoja parantaa paikallisen energiansaannin 
tehokkuutta ja luotettavuutta. Dharkanin hankkeen tar­
koituksena on laatia kustannus-hyötyanalyysi voimalan 
uudistamista varten. Choibalsanissa tutkitaan, miten 
voimalan käyttöikää voitaisiin lisätä 10-20 vuotta. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 0 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 0 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 0 
Maatalous 0 
Energia 0 
Liikenne 0 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 
Tietoliikenne 0 
Humanitaarinen apu 0 
Muut toimialat 0 
Yhteensä 0 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 2,56 0 2,56 
3,8 
0 
1 
0 
0 
0 
o 
0,64 
8 3,8 
0 
1 
0 
0 
0 
0 
0,64 
Huom. Mongolia ei saanut varoja vuosien 1991-1993 budjeteista. 
Vuoden 1994 budjetti kattoi myös vuoden 1995 toiminnan. 
28 
Venäjän federaatio 
Vuonna 1995 Venäjän taloudessa näkyi merkkejä 
vakauden lisääntymisestä. Vaikka makrotalouden yleinen 
kehitys pysyi negatiivisena, päätunnusluvut osoittivat, että 
avainalueilla on tapahtunut todellisia muutoksia kohti 
parempaa. 
Vuoden 1995 aikana Venäjä jatkoi etenemistään kohti 
markkinataloutta. Todellinen bruttokansantuote parani 
vuoden 1994 lukuihin verrattuna, -15 prosentista -4 
prosenttiin. Myös teollisuustuotannon kehitysluvut para­
nivat, -21 prosentista -3 prosenttiin, pääasiassa perin­
teisen raskaan teollisuuden voittojen ansiosta. 
Venäjän federaation taloudellinen asema parani hieman 
vuoden 1995 aikana. Budjettivaje pieneni 6 prosenttia, -4 
prosenttiin BKT:sta. Inflaatio hidastui edelleen, vuoden 
1993 840 prosentista 215 prosenttiin vuonna 1994 ja 
edelleen 131 prosenttiin vuonna 1995. Valuutan aliarvos­
tus jatkui, koska keskuspankki yritti tasapainottaa inflaa­
tiota. Tämän ansiosta ruplan arvo kuitenkin yleisesti ottaen 
tasaantui vuoden 1995 jälkipuoliskolla. Suhteet Euroopan unioniin 
Euroopan unionin huoli Tshetshenian konfliktista ja alueen 
ihmisoikeustilanteesta viivästytti vuonna 1995 väliaikais­
sopimusta, jonka tarkoituksena oli saattaa voimaan 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kauppaa ja liike-
elämää koskevat osat. 
Väliaikaissopimus kuitenkin allekirjoitettiin heinäkuussa 
1995, ja sen voimaan saattaminen aloitettiin. Sopimusta 
sovelletaan sitä kattavamman kumppanuus- ja yhteistyö­
sopimuksen voimaantuloon saakka, joka edellyttää Euroo­
pan parlamentin ja unionin jäsenvaltioiden parlamenttien 
sekä Venäjän kansanedustuslaitoksen hyväksyntää. 
Duuman valitseminen 
Tacisin demokratiaohjelma tuki osaltaan 32 osal­
listujamaan yhteistä ohjelmaa, jonka tehtävänä oli valvoa 
joulukuussa 1995 järjestettyjä duuman vaaleja. Ohjel­
massa järjestettiin myös kampanja äänestäjien vaali-
tietoisuuden parantamiseksi erityisesti Pietarin alueella. 
Venäjän federaation kauppataseen ylijäämä kasvoi edel­
leen vuonna 1995, 25 miljardiin ecuun. Kasvua vuoteen 
1994 verrattuna on 6,5 miljoonaa ecua. Myös Venäjän ja 
Euroopan yhteisön välinen kauppa vilkastui, ja yhteisö on 
edelleen Venäjän suurin kauppakumppani. 
Uudistusten yhteiskunnalliset seuraukset 
Työttömyysaste oli vuoden 1995 joulukuussa noussut 8,2 
prosenttiin työvoimasta, kun se 1994 oli 7,1 prosenttia. 
Kun reaalitulot vielä laskivat 12 prosenttia vuodesta 1994, 
Venäjän viranomaisilla on edessään melkoinen ongelma. 
Palkat laskivat 31 prosenttia ja eläkkeet 15 prosenttia. 
Ongelmista suurimpia ovat palkanmaksun viivästyminen ja 
palkkojen maksamatta jääminen, joista vuonna 1995 joutui 
joka kuukausi kärsimään noin miljoona ihmistä eri puolilla 
Venäjää. 
Samaan aikaan verojen ja sosiaalimaksujen väitteleminen 
maksamalla palkat pimeästi yleistyy Venäjällä. Kun 
todellinen elintaso jatkaa laskuaan, uudistusohjelma 
aletaan kansan keskuudessa asettaa yhä laajemmalti 
kyseenalaiseksi. Tämä aiheutti lakkojen ja työsopimus-
riitojen yleistymisen vuonna 1995. Valvonta käsitti 95.000 äänestyspaikkaa ja 105 miljoonaa 
äänioikeutettua ja osoitti, että demokraattiset menet­
telytavat kehittyvät kerta kerralta. Yleisö osoitti suurta 
kiinnostusta duuman vaaleihin, kuten äänestysprosentti 
64,4 osoittaa. Venäjän kyky järjestää vapaat ja demo­
kraattiset vaalit on merkki siitä, että poliittiset uudistukset 
etenevät edelleen. Ensimmäistä kertaa siirtyi uudessa 
Venäjän federaatiossa perustuslain säädäntävalta onnis­
tuneesti istuvalta kansanedustuslaitokselta sen seuraajalle. 
Tacisin seutu- ja alakohtaiset painopisteet 
Vuonna 1995 Tacisin avainalat Venäjän federaatiossa 
olivat: 
yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
energia 
kuljetukset 
teleliikenne 
Tacisin alueiden rahoitusohjelma keskittyi vuonna 1995 
. Baikaljärven seudulle 
. Luoteis-Venäjälle. 
29 
Tacisin vuoden 1995 budjetissa oli Venäjälle varattu 
161,19 miljoonaa ecua. Venäjä sai tukea myös Tacisin 
monen maan ohjelman varoista, muun muassa 38 
miljoona ecua ydinturvallisuuteen. 
Tacisin painopistealueet 
Rakennemuutos ja yritysten perustaminen 
Venäjän yksityistämiskehitys etenee, mutta yksityistettyjen 
yritysten rakennemuutoksen toteuttaminen tuottaa edel­
leen ongelmia. Yli kahdessa kolmasosassa äskettäin yksi­
tyistettyjä yrityksiä on yhä entinen johto, joka hidastaa 
kunnianhimoisten muutosten etenemistä. Vuoden lopulla 
pääministeri ilmoitti, että yksityistämisen alaa supistetaan, 
jotta Venäjä voi siirtyä nopean, joukkoyksityistämis-
ohjelman sijasta tekemään yksittäisiä kauppoja, joiden 
avulla parannetaan tuotannon tehokkuutta. 
Kesäkuussa 1995 perustettiin presidentin antamalla 
asetuksella valtiollinen komitea tukemaan pienyrityksiä, ja 
duuma hyväksyi sen heinäkuussa. Yhdessä monien 
yksityistä yritystoimintaa kannattavien virallisten julistusten 
kanssa tämä kehitys on edesauttanut Tacisin niiden 
projektien yhteensovittamista, joiden tavoitteena on pitkä­
aikaisten instituutioiden luominen edistämään yritysten 
kehittämistä erityisesti Venäjällä. 
Tacisin vuodelle asetetut 1995 päätavoitteet täydensivät 
vuoden 1994 tavoitteita. Painopistealueita olivat: yritys-
rahoituskoulutus, yritysten uudelleenjärjestelyt, yksityistä­
misen toisen vaiheen tukeminen, liike-elämän eri alojen 
sekä pk-yritysten avustaminen, ja Venäjän markkina­
talouden kehittämisestä vastaavien kansallisten elinten 
tukeminen. Painopisteiden joukkoon lisättiin myös pk-
yrityksiä koskeva valvonta ja ennusteet helpottamaan 
pitkän aikavälin strategisen tuen kehittämistä. 
Vuonna 1994, jolloin suunniteltiin 13 alueellisen keskuksen 
perustamista yksityistämisen jälkeistä neuvontaa varten, 
Tacis sitoutui tukemaan yksityistämistä. Vuonna 1995 oli 
jo toiminnassa kuusi keskusta, ja kolme niistä oli teknisiä 
neuvontakeskuksia, Novosibirskissa, Barnaulissa ja 
Kemerovossa, tavoitteenaan tarjota apua rakenne­
muutosten ongelmiin. Kolme yritystukikeskusta, Permissä, 
Jekaterinburgissa ja Tsheljabinskissä, valmistelee yrityksiä 
sijoituskuntoon. Toiminnassa olevien ja muiden, vuonna 
1995 kehitettävien keskusten rahoitukseen suunnattiin 
lähes 30 miljoonaa ecua. Pienempiä yrityksiä varten perustettiin vuonna 1995 
kehityskeskuksen verkosto. Pelkästään Moskovan ja 
Pietarin keskusten yritysneuvontapalveluja on käyttänyt yli 
3.500 yrittäjäksi aikovaa. Syksyllä 1995 tehtiin kehitys­
keskusten verkostosta asetuksella osan hallituksen viral­
lista yksityistämisohjelmaa. 
Rahoitusalalla Tacis on suunnannut 5 miljoonan ecun 
arvosta varoja rahoituslaitosten kehityshankkeeseen, joka 
perustettiin yhdessä Euroopan jälleenrakennus- ja kehi­
tyspankin ja Maailmanpankin kanssa. Hankkeen tavoit­
teena oli tarjota ystävyyspalveluja 36 venäläiselle pankille, 
jotta ne voisivat parantaa ja kehittää yritysrahoitus-
palvelujaan. 
Maatalouden tuki 
Maatalouden kokonaistuotto putosi 10 prosenttia vuonna 
1995. Venäjän viljasato putosi ennätyksellisen alhaisiin 
lukemiin 1995, 64 miljoonaan tonniin (vuoden 1994 81 
miljoonasta tonnista). Osasyynä oli vuoden 1995 touko- ja 
heinäkuun välisenä aikana Volgan alueella ja Keski-
Venäjällä vallinnut kuivuus. 
Vuoden 1995 alhaisten maataloustuotantolukujen lisäksi 
yksityisen ja osuustoiminnan kehitys maataloudessa eteni 
paljon hitaammin kuin teollisuuden ja kaupan yksityistä­
minen - vuoden 1994 kehityssuunta jatkui. 
Maatalouslainsäädäntöohjelma muuttui hieman 1995, 
lähinnä siksi, ettei maakaari saanut duuman hyväksyntää. 
Tämä laki, joka tarjoaa kehykset yksityistä maanomistusta 
koskevalle lainsäädännölle, on odottanut ratifiointia jo kaksi 
vuotta. Niin kauan kuin maakaari ei ole voimassa, on 
epäselvää miten maatalousmaata myydään. Laki, jolla 
määritettiin maatalouden alalla toimivien tuotanto-osuus­
kuntien lainopillinen asema, hyväksyttiin kuitenkin joulu­
kuussa 1995. 
Vuonna 1995 Tacis keskittyi sellaisten menestyvien ja 
toisiaan täydentävien maatalousprojektien tunnistamiseen, 
joiden tuloksia voidaan hyödyntää sekä paikallisissa että 
valtakunnallisissa jatkoprojekteissa. Kaksi avainkohdetta 
tulevaa kehitystyötä varten olivat tukkuportaan markki-
30 
nointi (Samaran ja Moskovan alueella) sekä maatilojen 
rakennemuutoksen kehittäminen ja yksityisten maan­
viljelijöiden tukeminen (Leningradin alueella). Lisäksi 
painopistealueeksi valittiin maataloustuottajien tuotanto­
välineiden parantaminen, erityisesti siemenviljan ja 
lannoitteiden osalta. 
Vuoden 1995 aikana painotettiin myös kala- ja 
metsätalouden kehittämistä. Murmanskissa aloitettiin 2,5 
miljoonan ecun arvoinen Tacis-hanke koko Venäjän 
kattavien kalanjakeluverkostojen kehittämiseksi. Projekti 
täydensi jo toimivaa 1,5 miljoonan ecun projektia, jonka 
tavoitteena on parantaa kalastuslaivastoja ja jalostus-
rakenteita. Karjalan ja Baikaljärven alueilla kehitettiin 
massiivisen puunviennin jälkeisiä uudelleenmetsitys-
aloitteita. Lisäksi aloitettiin koulutus metsänhoidossa ja 
korjuumenetelmissä. Baikalin alueella tehtiin tutkimuksia, 
joiden pohjalta voidaan kehittää ympäristöystävällisiä 
kotieläintalouden menetelmiä. 
Vuoden 1995 huomattavimmat hankkeet toteutettiin 
Siperiassa, Kemerovossa ja Novosibirskissa, ja Uralin 
alueella Tsheljabinskissä ja Permissä. Kaksi ensimmäistä 
hanketta sisälsivät tukkumarkkinoiden ja tuottajajärjestöjen 
perustamisen. Jälkimmäisiin sisältyi kahden suuren kollek­
tiivithan rakennemuutos, maatalouskoneiden tuotannon 
parantaminen ja hankkeita koneiden myynnin lisäämiseksi. 
Entinen sotateollisuus 
Tacisin tavoitteena on säilyttää puolustusteollisuuden 
aikaisempien tuotanto- sekä kehitys- ja tutkimuslaitosten 
tieteellinen ja tuotannollinen potentiaali tukemalla niiden 
muuntamissuunnitelmia. Tacis tukee uutta yritysjohtoa ja 
edistää teollisuuden kumppanuuksia ja yhteisyrityksiä 
eurooppalaisten kumppaneiden kanssa. Valtion puolustusteollisuuskomitealle annettiin korkean 
tason toimenpideohjelmaneuvontaa. Muita yksittäisiä 
hankkeita olivat ilma-alusten varustelua käsittelevälle 
instituutille annettu apu ja venäläisen rakettimoottorin 
kehitysohjelman tukeminen. Venäjän sotateollisuuden 
muuntamishankkeisiin myönnettiin varoja kaikkiaan 7,2 
miljoonaa ecua. 
Inhimilliset voimavarat - aina avainasemassa 
Työttömyysluvut jatkoivat nousuaan vuonna 1995. 
Yksityistämisen yhteiskunnallisista seurauksista käytiin 
jatkuvasti laajoja kiistoja. Tacisin päätavoite tällä olikin, 
kuten myös vuonna 1994, tarttua juuri näihin aiheisiin. 
Tacisin asiantuntijat ovat tarjonneet koulutusta yritys­
toiminnassa, yritysten taloushallinnossa ja niiden joh­
tamisessa ja antaneet neuvontaa julkishallinnon, 
sosiaaliturvan ja terveydenhuollon uudistusten edistä­
miseksi. Paikallishallinnolle tarjottiin erityisapua, ja keski­
tetyn toiminnan sijasta painotettiin yleensä paikallista 
toimintaa. 
Lounais-Venäjälle (Stavropolin, Krasnodarin ja Rostovin 
alueelle) perustettiin 3,4 miljoonan ecun Tacis-projekti 
vahvistamaan koulutus- ja tutkimustoimintaa yritys- ja 
talouselämässä. Uralin alueella ja Länsi-Siperiassa toimi 
kaksi projektia, kumpikin budjetiltaan 2,5 miljoonaa ecua, 
jotka keskittyivät julkishallinnon vahvistamiseen antamalla 
toimenpideohjelmaneuvontaa ja laajentamalla koulutus-
kapasiteettia. 
Tacisin asiantuntijat osallistuivat vuoden 1995 aikana 2,5 
miljoonan ecun arvoiseen koulutusprojektiin yhdessä 
valtion korkeakoulukomitean ja opetusministeriön kanssa. 
Projektin tavoitteena oli kehittää koulutuksen hoitamista ja 
organisaatiota markkinataloudessa. 
Pietarissa Tacis tuki yritysten rakennemuutoshankkeen 
kautta Izhorskin voimalaitostekniikan yksikön uudelleen­
järjestelyjä. Vanhan laitoksen tuotannollisia puitteita ja 
edellytyksiä hyödyntävien uusien yritysten syntyä edis­
tämään perustettiin holding-yhtiö. Tacisin asiantuntijat 
antoivat hyväksytyille hankkeille tukea teknisellä, oikeu­
dellisella, taloudellisella ja inhimillisten voimavarojen 
kehityksen alalla. Yksi Tacisin suurimmista projekteista, 14 miljoonan ecun 
arvoinen upseereiden uudelleenkoulutusprojekti, joka 
aloitettiin 1994, pääsi väliarviointivaiheeseen vuonna 1995. 
Hankkeeseen liitettiin uusia elementtejä, esimerkiksi 
liikkuvat opetusyksiköt ja koulutus työn etsimisessä ja 
hakemusten teossa. Projekti jatkuu vuoden 1996 loppuun. 
31 
Energiantuotanto, ympäristö ja tutkimus 
Vuonna 1995 kaasun, öljyn, sähkön ja hiilen tuotantovaje 
jatkui kautta vuoden, ja kuljetusmenetelmät, jakelu ja 
kulutus olivat edelleen tehottomia. Energian hinta vakiintui 
jossain määrin, mutta kustannustehokkuutta ei saavutettu 
etenkään kotitalouksille tuotetun energian osalta. Sitä 
vastoin teollisuudelle tarjotun energian hintataso lähestyi 
kustannustehokasta tasoa. Tämän sektorin kehittäminen 
on aina ollut yksi Tacisin päätavoitteista Venäjällä. 
Vuonna 1995 perustettiin kaksi uutta energiakeskusta, 
Jekaterinburgiin ja Novosibirskiin, mikä nosti Tacisin 
rahoittamien energiakeskusten määrän Venäjän fede­
raatiossa kaikkiaan neljään. Viidennen, Tjumenissa sijait­
sevan energiakeskuksen rahoitus on saatu Euroopan 
unionin Thermie-ohjelmasta. Keskukset on perustettu 
keskipisteeksi monenlaiselle toiminnalle, jolla pyritään 
edistämään tehokasta energiantuotantoa ja -käyttöä. 
Yhteinen kanta on, että Moskovan ja Pietarin nykyisten 
keskusten toimintaa pitäisi jatkaa kaksi vuotta. 
Baikaljärven alueen ympäristötoimet ovat osoittaneet 
yhteistyön voiman ympäristönsuojelussa. Monipuolisessa 
alueellisessa kehitysohjelmassa otettiin huomioon kaikki 
alueen ympäristöongelmat. Vaikka yhteistyöllä saavu­
tetaan tuloksia pienissä yksittäisissä hankkeissa, Venäjältä 
puuttuu silti edelleen yhtenäinen lähestymistapa perus­
taviin ympäristöongelmiin. 
Kansainvälistä tiede- ja teknologiakeskusta kehitettiin 
edelleen vuonna 1995. Päätavoitteena oli rahoittaa 
siviilitutkimushankkeita ja sitä kautta edistää aseteol­
lisuuden tiedemiesten ja insinöörien suuntautumista 
rauhanomaiseen toimintaan. Keskuksen rahoittajia ovat 
Venäjän federaatio, Euroopan yhteisö, Euroopan ydin­
energiayhteisö, Japani, Yhdysvallat ja Ruotsi. Vuoden 
1995 loppuun mennessä keskus avusti yli 11000:tta 
tiedemiestä uusissa itsenäisissä valtioissa. Keskuksen 
rahoittamien projektien arvo oli 104 miljoonaa ecua. 
Kuljetusalan tuki 
Vuonna 1995 Venäjän kuljetusalaa tuettiin 12,5 miljoonalla 
eculla. Tukea saavat hankkeet koskivat lentoliikennettä, 
satamia, tieverkostoa ja rautateitä, avaruusnavigaatiota ja kuljetustaloutta. Erityiskohteena on Koillis-Venäjä, missä 
Murmanskin ja Arkangelin satamille ja niiden lähialueille 
annetaan tukea tavaran käsittelyä, liikenne-ennusteiden 
laatimista ja henkilöstökoulutusta varten. Pietarin satama 
saa tukea vuosina 1992 ja 1994 aloitettujen toimien 
päätökseen saattamiseksi. Kuljetusalaan suhtaudutaan nyt 
kokonaisvaltaisemmin, ja instituutioiden ja lainsäännösten 
kehysten luomiseen sekä yksityisten liikkeenharjoittajien 
tukemiseen kiinnitetään monipuolista huomiota. 
Tacisin seutukohtaiset painopistealueet 
vuonna 1995 
Luoteis-Venäjä - portti Eurooppaan 
Kun Suomi liittyi Euroopan unioniin tammikuussa 1995, 
Venäjä sai ensimmäisen yhteisen rajansa Euroopan 
yhteisön kanssa. Tämä oli tärkeä ensimmäinen askel 
Venäjän ja Euroopan yhteisön välisten kauppasuhteiden 
kehittämisessä. Tilanne heijastui myös Tacisin toimintaan, 
jonka alueellisiin hankkeisiin budjetoiduista varoista suurin 
osa (27,5 miljoonaa ecua) osoitettiin Karjalan, Arkangelin ja 
Murmanskin alueille Luoteis-Venäjällä. Kolmannes Tacisin 
liikennebudjetista varattiin edistämään kaupallisten liiken­
neväylien verkon luomista ja Arkangelin ja Murmanskin 
erillisiin satamienhankkeisiin. 
Baikaljärven alueen ympäristöaloitteet 
Alueen teollisuus muodostaa yhä suuremman uhan 
ainutlaatuisen Baikaljärven ekosysteemille. Tacisin ympä­
ristöhankkeet keskittyivät yksilöityihin tavoitteisiin -
Angarskin öljy- ja kemianalan yhtiön ja Irkutskin sähkö- ja 
lämpövoimalan aiheuttaman ilmansaastumisen ehkäisyyn, 
jäteveden käsittelyyn ja Baikalin alueen sellu- ja paperi­
tehtaan saneeraukseen. Tacis sijoitti 14 miljoonaa ecua 
alan investointeihin ja neuvontaan, mukaan luettuna 
yritysten rakennemuutoksen avustaminen, osaamisen 
kehittäminen, energiapolitiikka ja energiansäästö, luonnon­
varojen hoito ja ympäristötietokampanjat. 
Puiteohjelmat 
Puiteohjelma kokoaa yhteen pienehköjä tai saman­
tyyppisiä hankkeita, jotta niitä voidaan hoitaa nopeasti ja 
tehokkaasti. Puiteohjemat täydentävät Tacis-ohjelman 
tavanomaisia projektinhallintamenetelmiä, jotka on suun-
32 
niteltu yksittäisiä, yleensä suuria hankkeita varten. 
Seuraavissa jaksoissa hahmotellaan, millaisia hankkeita 
Venäjällä on toteutettu puiteohjelmien avulla. 
Bistro-ohjelma 
Bistro-ohjelma on suunniteltu pienten, lyhytaikaisten 
hankkeiden nopeaa toteuttamista varten. Vuonna 1995 
keskimääräinen sopimussumma oli 64.000 ecua. 
Ohjelman hallinnon hoitaa Euroopan yhteisön Moskovan 
eduston Tacis-osasto. Tyypillisiä Bistro-hankkeita ovat 
konferenssit, seminaarit, työpajat, koulutusprojektit ja 
yksittäisten alojen tutkimushankkeet, jotka ovat Bistro-
ohjelman näkyvimpiä osia. Esimerkkeinä vuoden 1995 
toiminnasta voidaan mainita Pietarin seudun ympäristö­
viikko (jonka paikallishallinto on myöhemmin päättänyt 
järjestää vuosittain) ja erilaiset tutkimushankkeet, 
esimerkiksi Soya-projekti Krasnodarin seudulla ja kehitys­
vammaisten lasten perustarpeiden arviointi Segeshan 
alueella. 
Tuottavuuden kannustaminen 
Tulostietoisuusohjelma on saanut myönteistä palautetta 
vanhemman polven osanottajilta Euroopassa ja Venäjällä. 
Venäläisten hallintotapojen muuttamiseen tähtäävän 
ohjelman puitteissa järjestetään intensiivikoulutusta ja 
lähetetään venäläisiä johtajia kolmen kuukauden komen­
nuksille länsimaisiin yrityksiin. Tulostietoisuusohjelmassa 
noudatetaan päinvastaista mallia kuin tavanomaisissa 
osaamiskoulutusohjelmissa eikä osaamista 'siirretä' 
osapuolelta toiselle, vaan kaikkien on itse aktiivisesti 
etsittävä tietoa. Vuonna 1994 ohjelmaan osallistui 40 
johtajaa. Vuonna 1995 ohjelman alaisiin sopimuksiin 
sijoitettiin 5,5 miljoonaa ecua, ulkomaisia työjaksoja 
järjestettiin 200:lle ja lisäksi 100 jaksoa sovittiin vuodelle 
1996. Uusi valvonta- ja arviointityöryhmä 
Uusi valvonta- ja arviointityöryhmä aloitti työnsä syys­
kuussa 1995. Ryhmän kokoonpano, kaksikymmentä 
Moskovasta käsin toimivaa asiantuntijaa ja lisäksi 8 
kentällä toimivaa paikallista asiantuntijaa, on Tacisin uuden 
alueellisen painotuksen mukainen. Työryhmä tarkastaa 
hankkeet paikan päällä säännöllisesti ja antaa raportteja 
neljännesvuosittain. Raportin kattavuus edelliseen neljän­
nesvuosikatsaukseen nähden parani, ja ensimmäistä 
kertaa Venäjän kaikki 320 Tacis-hanketta olivat arvioin­
nissa mukana. Euroopan yhteisön Moskovan edustusto 
valvoi hankkeita yhteistyössä valvonta- ja arviointityö­
ryhmän kanssa. Näin mahdollisia projektien kulussa 
ilmeneviä ongelmia voidaan paikantaa ja ratkaista 
aikaisemmassa vaiheessa. 
Suhteet muihin avustajaosapuoliin 
Tacis toimii läheisessä yhteistyössä muiden Venäjän 
federaatiota tukevien tahojen, kuten Maailmanpankin ja 
G7-maiden kanssa. Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys­
pankki on vahvistanut paikallista edustustaan Mosko­
vassa, joten Tacis on voinut tehdä entistä tiiviimpää 
yhteistyötä sen kanssa hankkeiden rahoitusta valmistel­
taessa. 
33 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 12,89 0 0 0 0 12,89 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestelyjä 27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 195,46 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 46,64 24,57 44 18,85 52,8 186,86 
Maatalous 50,85 21,49 12,5 16,3 17 118,14 
Energia 41,5 16 21,1 19,5 18 116,1 
Liikenne 32,87 14,25 13,55 13,9 12,6 87,17 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 0 0 18,95 0 18,95 
Tietoliikenne 0 4,93 5,1 4,1 5,4 19,53 
Humanitaarinen apu 0 0 0 0 0 0 
Muut toimialat 0 0 10 15 14,79 39,79 
Yhteensä 211,95 111160,75 150 161,19 794,89 
34 
g Tacis 
Varojen maksimointi ja tuhlauksen minimointi: Tacis ja uusien 
itsenäisten valtioiden energiasektori 
Uudet itsenäiset valtiot ja energia 
Uudet itsenäiset valtiot, ja Venäjä sekä Keski-Aasian valtiot 
erityisesti, kuuluvat maailman merkittävimpiin energian­
tuottajiin. Niillä on mittavat öljy- ja kaasuvarannot, ja suuri 
osa niiden valuuttatuloista on peräisin energian viennistä. 
Uusien itsenäisten valtioiden energiasektoria vaivaavat 
kuitenkin monet vakavat ongelmat, jotka johtuvat lähinnä 
siitä, että energia on halpaa, varsinkin teollisuudelle, eikä 
sen tuotannon ja käytön tehokkuuteen kiinnitetä juuri 
huomiota. 
Viime aikoina sektori on kärsinyt investointien puutteesta, 
joka on lisännyt tuotannon tehottomuutta ja tuhlausta, 
sekä uusien energian saatavuutta koskevien hankkeiden 
viivästymisestä. Energian tuotannolla ja tuhlauksella on 
sitäpaitsi vakavia ympäristövaikutuksia. 
Kullakin energianlähteellä on omat erityisongelmansa ja 
haasteensa. Samalla kun öljyn ja kaasun tuotanto on 
pidettävä tietyllä tasolla, siihen on sovellettava energiaa 
säästäviä toimenpiteitä. Ydinvoimalat, joiden osuus säh­
köntuotannosta on 12 prosenttia Venäjällä ja 34 prosenttia 
Ukrainassa, on alistettava tiukkaan arviointiin. Erityistä 
huomiota on kiinnitettävä vanhimpien reaktoreiden turval­
lisuuteen. On myös tarpeen perustaa itsenäisiä säänteleviä 
viranomaisia ja taata niiden tehokas toiminta. 
Energiatalous on niin tuhlaavaista, että länsimaisten 
asiantuntijoiden mukaan uusien itsenäisten valtioiden 
teollisuuden pitäisi vähentää kulutustaan jopa 40 
prosenttia. Ongelma voidaan parhaiten ratkaista nos­
tamalla energian hinta paremmin todellisia tuotanto- ja 
toimituskustannuksia ja kunkin energiamuodon kysyntää 
vastaavaksi. Tacis tärkeiden energiauudistusten 
alkuunpanijana 
Energiasektorin uudistaminen ja nykyaikaistaminen on 
välttämätöntä, jotta uudet itsenäiset valtiot voisivat siirtyä 
markkinatalouteen. Tacis on jo viiden vuoden ajan ollut 
merkittävä taitotiedon siirtäjä ja malleiksi tarkoitettujen koe-
ja esittelyhankkeiden tukija. 
Tacis toimii muiden avustusjärjestöjen ohella ja läheisessä 
yhteistyössä niiden kanssa. Näitä ovat erityisesti 
Maailmanpankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehitys­
pankki. Euroopan energiaperussopimus on merkittävä 
lähtökohta Tacis-toiminnalle. Perussopimuksen tavoit­
teena on edistää Euroopan laajuisia energiamarkkinoita ja 
parantaa energiahuollon luotettavuutta, tehokkuutta ja 
turvallisuutta sekä minimoida ympäristöhaitat. 
Tähän mennessä on Valko-Venäjällä, kolmessa Kaukasian 
maassa, Kirgisiassa, Moldovassa, Mongoliassa, Venäjällä 
ja Ukrainassa saatettu loppuun yli 150 Tacis-
energiahanketta. Energiasektorille on osoitettu 228,01 
miljoonaa ecua vuosina 1991-1995. Venäjän osuus on 
116,1 miljoonaa ecua ja Ukrainan 41,58 miljoonaa. Muille 
Tacis-maille on ollut hyötyä Tacisin monen maan 
energiahankkeista. 
Ohjelmatoimet 
Tacis-toiminta uusien itsenäisten valtioiden energia­
sektorilla kohdistuu sekä toiminnalliseen tasoon että 
toimielimiin, ja tärkeimmät kohdealueet ovat : 
energiatehokkuus ja energian säästö 
öljyn, kaasun ja sähkön tuotannon, 
jakelun nykyaikaistaminen 
lainsäädännöllinen ja hallinnollinen tuki 
hiilisektorin rakennemuutos. siirron ja 
35 
Kullakin Tacis-maalla on omat 
energiasektoria koskevat ongelmansa 
ja haasteensa. Esimerkiksi Armeniassa 
vettä ja sähköä voi olla saatavilla vain 
tunnin päivässä kun taas Uzbekista­
nilla ja Kazakstanilla on verrattain 
suuret energiavarat. Tacis-toimenpiteet 
riippuvat energiavarojen laadusta ja 
koosta, infrastruktuurin tehokkuudesta 
ja siitä, onko maa energian nettovieja 
vai nettotuoja. Moldova 
Koska Moldova tuo kaiken 
tarvitsemansa energian, se on 
kärsinyt suuresti energian hinnan 
noususta ja on riippuvainen 
Venäjästä, joka toimittaa 
suurimman osan maan 
kuluttamasta energiasta. Moldova 
voi parantaa tilannettaan 
edistämällä energian säästämistä 
ja teollisuuden, liike-elämän ja 
kotitalouksien energiatehokkuutta. Ukraina 
Ukraina on riippuvainen tuodusta energiasta, 
jonka hinta on noussut Neuvostoliiton 
hajoamisen myötä. G7-toimintasuunnitelma 
edellytti Ukrainan energiasektorin 
uudelleenjärjestelyä: energianlähteiden 
monipuolistamista ja energian ostamista 
useammista maista. Toisaalta energian 
säästöä ja energiatehokkuutta voitaisiin 
parantaa. 
Georgia 
Georgian ainoa merkittävä kotimainen 
energianlähde on vesivoima, joten se on 
erittäin riippuvainen tuonnista, jota ei enää 
tueta. Maan energiainfrastruktuuri on 
vanhanaikainen ja huonokuntoinen 
riittämättömän huollon ja sopimattomien 
käyttötapojen vuoksi. 
Armenia 
Armenian taloutta kahlitsee maan 
luonnonvarojen rajallisuus. Toisaalta 
vanhanaikaisen teknologian ja tehottoman 
toiminnan takia sen teollisuus on 
energiavaltaista. Armenia onkin hyvin 
riippuvainen energian tuonnista. Kulutus on 
kuitenkin laskenut huomattavasti. Armenian 
pitäisi hyödyntää hiilivetyvarojaan 
vähentääkseen riippuvuuttaan tuonnista. F1 
V: 
Y \ i 
•f S 
r. 
i t r~~ 
r.if > / / 
Minskissä ~*Ä 
Pietari 
Moskova 
Kiova 
Jekaterinburg 
Tjumen 
Novosibirsk 
Azerbaidzan 
Azerbaidzanilla on öljyvaroja, joista voi 
tulla sen talouden uudistamisen perusta. 
Vähäinen investointien määrä ja 
putkistojen huono kunto on kuitenkin 
vähentänyt tuotantoa. 
Turkmenistan 
Turkmenistanilla on huomattavat öljy- ja 
kaasuvarat. Maa on aiemmin keskittynyt 
alueellisiin vientimarkkinoihin mutta on 
nyt lisäämässä vientiä Eurooppaan ja 
Aasiaan 
36 ^ar 
Uzbekistan 
Uzbekistanilla on merkittävät maakaasuvarat ja 
öljyäkin on hiljattain löydetty. Maa voisi hyvinkin olla 
omavarainen. Asiantuntija-apua kuitenkin tarvitaan 
energiasektorin kehittämiseksi ja jotta maa täyttäisi 
kansainvälisten sijoittajien vaatimukset. Alma 
Atassa 
Tashkentin 
Kirgisia 
Kirgisialla ei ole merkittäviä öljy-
tai kaasuvaroja. Maassa on 
kuitenkin huomattavat 
vesivoimavarat ja sillä on tärkeä 
asema alueen vedenjakelussa. 
Valko-Venäjä 
Koska Valko-Venäjällä ei juuri ole omia 
energianlähteitä, se kärsii tuontienergian 
korkeasta hinnasta. Energiasektori onkin 
maan maksutaseen alijäämän tärkeimpiä 
syitä. Hallitus on saattanut alulle tärkeitä 
uudistuksia ja myöntää, että, muun muassa, 
energiatehokkuutta voitaisiin parantaa 
huomattavasti. Kazakstan 
Kazakstanilla on huomattavat 
öljy- ja kaasuvarat ja se on 
sitoutunut rohkaisemaan 
ulkomaisia sijoituksia 
energiasektorilleen. Venäjä 
Energiasektori on merkittävässä 
asemassa Venäjän talouden 
uudistamisessa, sillä sen osuus maan 
viennistä EU-maihin on kaksi 
kolmannesta. Sektoria haittaa 
hinnoittelupolitiikka, jota riepottelee 
toisaalta välttämättömyys nostaa 
hinnat taloudelliselle tasolle ja toisaalta 
poliittinen tarve pitää energian hinta 
riittävän alhaisena. 
Energiakeskus (EK) 
Kokonaiskustannukset 
Tacis-ohjelman budjettisitoumukset uusien 
itsenäisten valtioiden energiasektorille, 
miljoonaa ecua 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 1,3 
0 
3 
4,1 
0,4 
0,7 
0,7 
0 
0 
41,5 
0 0 
0 1 
6,2 8,08 
0,4 5,28 0 
0 
0 
1,9 
0 
3,2 
0 
2 
0 4,1 
0 
0 
0 
0 
0 
2,4 
0 
0 0 
3,6 
0 
0 
0 
0 
0 
0,6 
1 
16 21,1 19,5 
Monen maan ohjelmat 6,7 1,5 0 
0 
5,4 
0 
5 2 
2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 
18 116,1 
1 0,95 1,95 
0 0 1 
15 6,9 41,58 
0 0 5,68 
3 3,5 19,7 7,4 
6,1 
3 
9 
2,7 
3,9 
4,8 
4,1 
1 
Yhteensä 65 38,96 38 43,7 42,35 228,01 
Tadzikistan 
Vain osa Tadzikistanin huomattavista vesivoimavaroista 
on käytössä. Vesivoiman saatavuuden ansiosta maa 
voi lisätä tuotantoa sekä kotimaisen kulutuksen että 
viennin tarpeisiin ja vähentää riippuvuuttaan öljyn, 
kaasun ja hiilin tuonnista. Mongolia 
Mongolian kylmän ilmaston takia energian 
saatavuudella on välitön vaikutus 
elinoloihin. Koska suuri osa 
energiantuotantorakenteesta on jo vanhaa, 
uusiminen tai peruskorjaus on tarpeen. 
37 
Tacis-ohjelman energiatoimintojen laajuus Energiaratkaisut 
Tacis-ohjelmaan kuuluu laaja joukko energiahankkeita. 
Yleisimpiä toimenpiteitä ovat: 
• energiansäästöä koskevan tiedon levittäminen ja 
käytännön säästämisen koehankkeet 
. öljysektorin kansallisen hallinnon uudelleenjärjestä­
misen tukeminen ja tarpeellisen lainsäädännön ja 
säädösten kehittäminen ulkomaisten sijoittajien 
rohkaisemiseksi 
• apu öljyjalostamojen lämmitysyksikköjen nykyaikais­
tamisessa 
• yhteistyö kaupunkien viranomaisten kanssa 
kaupunkien lämmityssektorin arvioinnissa 
• kaasun etsintää ja tuotantoa koskevan osaamisen 
tarjoaminen 
. taitotiedon ja koulutuksen tarjoaminen energian­
tuotantolaitosten nykyaikaistamiseksi 
. energian tuotannon, siirron ja jakelun toiminnan ja 
tehokkuuden kehittämisen tukeminen 
. nykyaikaisten automatisoitujen laskutus- ja tilitys-
järjestelmien käyttöönotto energianjakelussa 
. teknologian siirron tukeminen nykyisten ja suun­
niteltujen voimaloiden uudistamiseksi. 
Hankkeiden painopisteet 
Tacisin energiansäästöaloitteet Ukrainassa 
Tacis-arviointiryhmät ovat työskennelleet tiiviissä 
yhteistyössä Ukrainan hallituksen kanssa, jotta maan 
energiasektoria vaivaavat vakavat ongelmat voitaisiin 
ratkaista järkevästi. Yhteistyö alkoi laajasta kvantita­
tiivisesta selvityksestä, joka tehtiin yhteistyössä 
Ukrainan energia- ja sähköistämisministeriön, sekä 
Ukrainan valtion öljy- ja kaasukomitean, hiilikomitean 
ja kunnallispalveluiden komitean kanssa. 
Hankkeen tulokset osoittavat, että Ukrainan on 
laadittava energiapolitiikka ja asetettava kiinteät tariffit 
energian käytölle. Maahan on myös perustettava 
kansallinen energiavirasto järkeistämään energian­
käyttöä ja hoitamaan energiapolitiikkaa (hinnoittelu ja 
tariffit mukaanlukien). Virasto vastaisi myös siitä, että 
yksittäiset energiansäästöhankkeet toteutetaan 
osana laajempaa strategiaa. Tacis-ohjelma on yhteistyössä Euroopan unionin Thermie-
ohjelman kanssa perustanut kymmenen energiakes-
kuksen verkoston uusiin itsenäisiin valtioihin. Keskusten 
tehtävänä on auttaa löytämään keinoja energian säästä­
miseksi kumppanuusmaiden paikallisessa teollisuudessa. 
Keskusten toiminta käsittää kaiken teollisuuslaitosten 
lämmityskattiloiden tarkastamisesta kuluttajavalistukseen 
ja lainsäädännöstä tiedottamiseen sekä ympäristö-
tietoisuuskampanjoihin. Ne arvioivat markkinoita ja tekno­
logiaa ja järjestävät energiateknologia-aiheisia näyttelyitä, 
työpajoja, koulutusta ja vierailuja. Keskukset auttavat myös 
laitteiden valmistajia ja ostajia tavoittamaan toisensa. 
Keskusten henkilöstö koostuu aluksi länsimaisista asian­
tuntijoista, jotka tekevät yhteistyötä paikallisten asian­
tuntijoiden kanssa, kouluttaen heitä analysoimaan ja 
ratkaisemaan ongelmia paikan päällä. Koulutuksen jälkeen 
vastuu siirtyy paikallisille asiantuntijoille. 
EY:n energia-bussit, jotka toimivat useimmista energia-
keskuksista käsin, ovat pääosassa energiatehokkuuden 
parantamisessa. Mittalaitteilla ja tarpeellisilla tietokone­
ohjelmistoilla varustetut autot tekevät tarkastus- ja 
valvontavierailuja tärkeimmillä teollisuusalueilla ja alue­
lämpökeskuksissa. 
38 
Tadzikistan 
Epävakaa sisäpoliittinen tilanne on estänyt kumppanuus-
ja yhteistyösopimuksen solmimisen Tadzikistanin ja 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välillä. Suhteet 
Tadzikistaniin perustuvat yhä entisen Neuvostoliiton 
kanssa vuonna 1989 solmittuun kauppa- ja yhteis­
työsopimukseen. 
Helmikuussa 1995 pidetyissä vaaleissa presidentti sai 
taakseen parlamentin ylivoimaisen enemmistön, ja neuvot­
telut vuonna 1992 alkaneen sisällissodan lopettamiseksi 
etenivät hitaasti koko vuoden ajan. Myöhemmin pää­
ministeri ja varapääministeri pantiin viralta sisäisten levotto­
muuksien takia. 
Tadzikistan otti käyttöön oman rahan toukokuussa 1995, 
viimeisenä uusista itsenäisistä valtioista. Tadzikistanin uusi 
hallitus toisti sitoutuneensa kunnianhimoiseen taloudel­
liseen uudistusohjelmaan. Inflaatio on kuitenkin edelleen 
korkea, noin 80 prosenttia kuukaudessa. Vuonna 1995 
Tadzikistanissa perustettiin useita läntisten kumppaneiden 
kanssa toimivia kaivosalan yhteisyrityksiä. Tadzikistanin 
maataloutta pyritään uudistamaan markkinatalouden 
vaatimuksia vastaavaksi, erityisesti yksityistämällä maan­
omistusta ja kehittämällä yksityisiä tuotanto- ja jalostusalan 
yrityksiä. Nykyisin pääpaino on Kansainvälisen valuutta­
rahaston kanssa käytävissä neuvotteluissa, tavoitteena 
rahaston edellytykset täyttävän uudistusohjelman hahmot­
taminen, jotta Tadzikistan voisi saada lainaa rahaston 
rakennemuutoksen tukemiseen osoitetuista varoista. 
Tadzikistanin uudistuspolitiikan tukeminen 
Vuonna 1995 Tacisin budjetissa osoitettiin Tadzikistanin 
kansalliselle ohjelmalle 4 miljoonaa ecua, jotka osoitettiin 
pääasiassa seuraaville avainaloille: 
• elintarviketuotanto, elintarvikkeiden jalostus ja jakelu 
. inhimilliset voimavarat 
• energia. 
Tadzikistan sai myös Euroopan yhteisön ruoka-apua ja 
ECHO-ohjelman kautta humanitaarista apua. Elintarviketuotannon parantaminen 
Aikaisemman Tacis-hankkeen turvin perustettiin maa­
talousministeriön alaisuuteen toimenpideohjelmaneu­
vontaa antava yksikkö. Vuonna 1995 Tacis auttoi 
ministeriötä tunnistamaan kohteita, jotka voisivat saada 
välitöntä hyötyä Tacisin osaamisesta, parantamaan 
elintarvikesektorin yleistä tehokkuutta ja nostamaan 
Tadzikistanin omavaraisuustasoa. 
Tadzikistanissa tuotetaan jatkuvasti korkealaatuisia 
hedelmiä ja vihanneksia, mutta tehokkaat, kehittyneet 
jalostus- ja vientimenetelmät puuttuvat. Tadzikistan sai 
Tacisilta 1,75 miljoonaa ecua suunnitelmaan, jonka 
tavoitteena on kehittää elintarvikkeiden jalostusta lujit­
tamalla alan sisäistä yhteistyötä ja tehostamalla yksittäisten 
laitosten toimintaa parantamalla tuotantotekniikkaa ja 
hallintomenetelmiä. Hankkeen aikana kehitettiin myös 
tukipalveluja uusille, ensiaskeliaan ottaville yksityisille 
tuottajille ja jalostusalan yrittäjille. 
Osaamisen välittäminen 
Vuonna 1995 Tacis-ohjelmassa jatkettiin markkina­
talouden ja johtamistaidon opetuksen vahvistamista 
vuonna 1994 aloitettua toimintaa laajentaen ja täydentäen. 
Yhden miljoonan ecun arvoisen Tacis-hankkeen avulla 
tuettiin kahden vuonna 1994 perustetun koulutus­
keskuksen toimintaa Dushanbessa ja Khodzhandissa. 
Projektiin sisältyi keskusten opettajien kouluttaminen ja 
räätälöityjen opetussuunnitelmien laatimisessa ja kurssien 
kehittämisessä tarvittavan taitotiedon välittäminen. Tacisin 
antama apu rohkaisee molempia keskuksia jatkamaan 
toimintaansa kaupalliselta pohjalta projektin päättymisen 
jälkeen. 
Energiantuotanto - perushyödykkeiden 
kehittäminen 
Vesivoima on Tadzikistanin pääenergianlähde, mutta maa 
on yhä riippuvainen öljyn ja kaasun tuonnista. Tacis on 
auttanut Tadzikistanin energiaviranomaisia toisaalta mää­
rittämään miten parhaiten hyödyntää saatavilla olevia 
voimanlähteitä ja toisaalta kehittämään naapurimaiden 
kanssa käytävää energiakauppaa. 
39 
Tacisin rahoittama 950.000 ecun hanke auttoi valmis­
telemaan tutkimuksia, joiden perusteella voidaan päätellä 
onko tiettyjen puolivalmiiden ja vanhentuneiden vesi-
voimalaitoshankkeiden loppuunvieminen taloudellisesti 
kannattavaa. Projekti tutkii myös energiantuotannon kus­
tannuksia ja tehokkuutta sekä ja yleistä tietoisuutta 
energiansäästökysymyksistä. Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 
Maatalous 
Energia 
Liikenne 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
Tietoliikenne 
Humanitaarinen apu 
Muut toimialat 
Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
1 
1,75 
0,95 
0 
0 
0 
0 2 
3,43 
1,95 
0 
0 
0 
0 
0 0,32 
0 4 0,3 0,62 
4 8 
Huom. Tadzikistan ei saanut varoja vuosien 1991-1993 budjeteista. 
40 
Turkmenistan 
Ministerineuvosto pyysi komissiota aloittamaan tunnustelut 
Turkmenistanin sopimussuhteiden vahvistamiseksi. Kuten 
Uzbekistanissakin, EU:n puheenjohtajamaa ja komissio 
olivat ensin teettäneet raportin maan ihmisoikeus­
tilanteesta. Vuoden 1995 lopulla Turkmenistan teki viral­
lisen pyynnön kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen 
neuvottelujen aloittamiseksi. 
Turkmenistanin osalta pääpaino on myös vuonna 1995 
taloudellisen ja poliittisen vakauden ylläpitämisessä. 
Vaikka Turkmenistanilla on laajat luonnonvarat ja paljon 
vientipotentiaalia, maalta puuttuu tietämystä, jonka avulla 
se voisi loppuun asti hyödyntää voimavarojaan. Taloudel­
linen tuottavuus on kuitenkin joissain suhteissa noussut. 
Inflaatio on pudonnut vuoden 1994 649 prosentista 150 
prosenttiin vuonna 1995. Turkmenistanin päävientituote 
on maakaasu, mutta vientitulot ovat epävakaat, koska 
pääasiallisilla kauppakumppaneilla, uusilla itsenäisillä val­
tioilla on jatkuvia maksuvaikeuksia. Tämän seurauksena 
Turkmenistan on kärsinyt vakavista taloudellisista ongel­
mista ja maassa on ollut jopa pulaa viljasta. Maakaasun 
viennissä Turkmenistan on nykyisin täysin riippuvainen 
Venäjän kaasuputkiverkosta. 
Tacis tukee uutta kehitystä 
Tacisin tuki Turkmenistanin hallituksen aloitteille maan 
talouden kehittämiseksi keskittyy kolmelle pääalalle 
vuonna 1995: 
. elintarviketuotanto, elintarvikkeiden jalostus ja jakelu 
• yritysten rakennemuutos ja kehitys 
• inhimillisten voimavarojen kehittäminen. 
Vuonna 1995 Tacis-ohjelmassa on Turkmenistanille varat­
tu 4 miljoonaa ecua. 
Maataloustuotannon laajentaminen 
Tacisin tuki keskittyi Turkmenistanin lihan- ja maidon-
jalostusteollisuuden tuotantomäärien ja tehokkuuden 
edistämiseen ja kehittämiseen. Tacisin osaaminen oli 
avainasemassa kehitettäessä tärkeitä tutkimusohjelmia, 
joiden avulla voidaan arvioida valikoitujen tuotantolaitosten 
taloudellista kannattavuutta. Tutkimusohjelmien keskei­
senä tavoitteena on kehittää hankkeita, jotka olisivat 
pitkällä aikavälillä taloudellisesti kannattavia investointi­
kohteita ja houkuttelisivat ulkomaisia kumppaneita 
yhteisyrityksiin. Tämä 930.000 ecun arvoinen projekti antoi 
myös suosituksia tulevien yksityistämisohjelmien varalta. 
Toinen Tacis-projekti, arvoltaan 750.000 ecua, pani alulle 
ennennäkemättömän laajan, Turkmenistanin kalataloutta 
käsittelevän selvitystyön, jonka tavoitteena on arvioida tulevia investointimahdollisuuksia ja makean veden kala­
talouden kehitystä. Tacisin asiantuntemuksen avulla var­
mistettiin, että tutkimustyö oli kansainvälisellä tasolla, mikä 
parantaa Turkmenistanin mahdollisuuksia saada jatkossa 
tukea kansainvälisiltä yhteisöiltä ja löytää ulkomaisia yritys-
kumppaneita. 
Yritysten tukeminen 
Tacis jatkoi vuonna 1995 Turkmenistanissa toimenpide­
ohjelmaneuvontaa, jossa keskityttiin hyödyntämään 
aikaisempien hankkeiden saavutuksia. Pienen mutta ku­
koistavan pk-sektorin kehittäminen ja tukeminen on yhä 
etusijalla, kuten myös tehokkaan ja kattavan yksityis­
tämisohjelman toteuttaminen. Vuonna 1995 sekä Tacis 
että Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki tekivät 
työtä yhteisyritysten perustamiseksi kaivosalalle, teollisuus­
tuotantoon ja tekstiilialalle. 
Inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
Tacisin viimeaikainen tuki osaamisen kehittämiseen 
Turkmenistanissa on keskittynyt virkamiesten koulu­
tukseen; huippusaavutus oli julkishallinnon koulutus­
keskuksen perustaminen vuonna 1995. Tacisin tarjoama 
tietämys on myös ollut apuna koulutusalan lain­
säädännöllisen ja hallinnollisen kehyksen luomisessa. 
Tacisin rahoittama yhden miljoonan ecun projekti auttaa 
Turkmenistania myös sopeuttamaan julkishallinto-
järjestelmäänsä markkinatalouden vaihtuvia tarpeita 
varten. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0,57 Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 0 1,05 
Maatalous 0,88 3,68 
Energia 0 1 
Liikenne 0 0 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 2,5 
Tietoliikenne 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 
Muut toimialat 0 0 
Yhteensä 0,88 8,8 1 3,37 
3,85 
9,84 
1 
0 
2,5 
0 
0 
0,8 0,32 1,12 
8 4 21,68 3,6 1, 
0 
0 
0 
0 
0 
Huom. Turkmenistan ei saanut varoja vuoden 1993 budjetista. 
41 
Ukraina 
Hallituksen toteuttamalla uudistuspolitiikalla saavutettiin 
merkittäviä tuloksia vuonna 1995. Vaikka uudistusten tarve 
tunnustetaan laajasti, elintason heikkeneminen horjuttaa 
hallituksen ohjelman toteuttamisen vaatimille vaikeille 
päätöksille annettavaa tukea. Presidentin harjoittama 
politiikka on kuitenkin parantanut Ukrainan kansainvälistä 
asemaa vuonna 1995. 
Euroopan komissioon Brysseliin kesäkuussa 1995 
tekemällään vierailulla Ukrainan presidentti toisti kan­
nattavansa lähentymistä Euroopan yhteisöön ja uudistus­
prosessin jatkamista. Hän korosti, että vahva talous on 
Ukrainan taloudellisen itsenäisyyden tärkeimpiä edel­
lytyksiä. Ukrainan liittyminen Euroopan neuvostoon nähtiin myös 
selkeänä osoituksena valtion pitkäjänteisestä sitoutu­
misesta lähentyviin poliittisiin suhteisiin Euroopan unionin 
kanssa. 
Tacis tukee uudistusaloitteita 
Vuonna 1995 Ukrainalle suuntautunut Tacis-tuki kohdistui 
pääasiallisesti seuraaville aloille: 
• energia 
• yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
• ydinteknologinen turvallisuus ja ympäristö 
• inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu 
Tacis-ohjelmaa jatkettiin vuonna 1995 Ukrainassa, ja 
etenkin energia-alan uudistamisessa ja yritysten uudelleen­
järjestelyssä saavutettiin huomattavan hyviä tuloksia. 
Vuonna 1995 Ukrainassa päätettiin sulkea Tshernobylin 
ydinvoimala, ja G7-maat ja Ukraina allekirjoittivat yhteis­
ymmärryspöytäkirjan, jossa G7-maat sitoutuivat tukemaan 
voimalan sulkemista. 
Euroopan komission Kiovan edustustoon äskettäin 
perustettu Tacis-osasto johtaa kiinteämpään ja tehok­
kaampaan vuorovaikutukseen ja viestintään Tacisin ja sen 
ukrainalaiskumppaneiden välillä. 
Väliaikaissopimus allekirjoitettiin 
Maaliskuussa 1994 allekirjoitetun kumppanuus- ja 
yhteistyösopimuksen ratifioiminen oli vuonna 1995 vielä 
kesken. Kaksi kertaa vuodessa järjestettävissä ministeri­
kokouksissa käydään taloudellista ja poliittista 
vuoropuhelua, ja Tacis auttaa Ukrainaa sovittamaan lain­
säädäntöään kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen vaati­
musten mukaiseksi. Ulkomaisten yritysten syrjintää, 
ulkomaisten tuotteiden markkinoille pääsyä ja ulkomaisten 
sijoittajien sijoitusmahdollisuuksia koskevissa asioissa on 
kuitenkin vielä paljon parantamisen varaa. 
Väliaikaissopimus allekirjoitettiin kesäkuussa 1995. 
Euroopan parlamentti antoi siitä myönteisen lausunnon 
lokakuussa 1995, ja sen myötä tulivat voimaan 
kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen kauppaa koskevat 
kohdat. 
Sopimuksen mukaisesti Euroopan yhteisön ja Ukrainan 
sekakomitea kokoontui Brysselissä maaliskuussa 1995 ja 
kehitti kauppaa ja taloussuhteita käsittelevää 'kiinteää 
rakenteellista vuoropuhelua'. Tacisin talousarviossa Ukrainan kansalliseen ohjelmaan oli 
varattu yhteensä 72,5 miljoonaa ecua, josta 35 miljoonaa 
ecua oli kohdistettu varsinaiseen kansalliseen ohjelmaan ja 
37,5 miljoonaa ecua oli Tacis-avustusta EU/G7-maiden 
Ukrainan energia-alan toimintasuunnitelman toteuttamista 
varten. Ukraina sai lisäksi 18 miljoonaa ecua Tacisin 
monen maan ydinteknologiavaroista sekä muista monen 
maan varoista, joista rahoitetaan toimenpideneuvontaa ja 
lainopillista neuvontaa, demokratiahankkeita sekä tilasto­
ja tulliyhteistyötä. 
Energia - Ukrainan suurin haaste 
Taloudellisen vaurauden saavuttaminen pitkällä aikavälillä 
vaatii energia-alan perusteellista uudistamista. Tuonti­
energian kalleus on raskas taakka Ukrainan maksutaseelle 
ja budjettivajeelle. 
Tacis oli vahvasti mukana monissa vuonna 1994 aloite­
tuissa energia-alan uudistushankkeissa ja jatkoi osal­
listumistaan myös vuonna 1995. Yhdessä Ukrainan 
hallintoviranomaisten kanssa määriteltiin vuoden 1995 
Tacis-tuelle neljä painopistealuetta: kansalliset energian­
säästöä edistävät laitokset ja toimet, öljy- ja kaasuala, 
yhteisen polttoaine- ja energiaministeriön perustaminen ja 
Trypolyen voimalaitoksen kunnostusta tukeva taloudellinen 
analyysi uudenaikaisista polttotekniikoista. 
Tacisin rahoittamissa, vuonna 1994 valmistuneissa 
tutkimuksissa oli jo tarkasteltu Ukrainan kysyntä- ja 
tarjontatilannetta. Tutkimustuloksista tehtyjen päätelmien 
perusteella Ukrainassa alettu tunnistaa ja purkaa tehot­
tomia monopoleja. Lisäksi tehotonta tuotantotekniikkaa on 
vähitellen korvattu kehittyneemmillä menetelmillä. 
42 
Jatkuvasti pyritään varmistamaan, että ukrainalais-
viranomaiset noudattavat energianhinnoittelupolitiikkaa, 
joka perustuu todellisiin kustannuksiin ja edistää 
energiansäästöä. Vuoden 1995 loppupuolella aloitettiin 
kotitalouksien ja teollisuuden kaasun käytön seuraamis-
hanke, ja sitä jatketaan vuonna 1996. Tarkoituksena on, 
että kotitaloudet ja teollisuus alkavat maksaa todellisen 
kulutuksen mukaan. Vain siten voidaan parantaa kysynnän 
ja tarjonnan tasapainoa. 
Maksamatta jääneiden kaasulaskujen lukumäärää on 
myös pyritty pienentämään. Tammikuuhun 1996 saakka 
maksamattomat saatavat on maksettu valtion tuella, ja se 
on ollut rasite valtiontaloudelle. Kun valtion energiamaksu-
tuki lakkaa tammikuussa 1996, yritykset eivät enää saa 
energiatukea ennen kuin erääntyneet laskut on maksettu. 
Energia-alan onnistunut uudistaminen on kuitenkin tuot­
tanut ongelmia kotitalouksille ja pienyrityksille, kun nämä 
eivät ole kyenneet maksamaan uudistuksista aiheutuvia 
lisäkustannuksia, ja ongelmat lisääntyvät valtion tuen 
loppuessa. Ukrainassa keskitytään polttoaine- ja energia­
järjestelmien kehittämiseen ja pyritään saamaan energiaa 
säästävää tekniikkaa kaikkien kuluttajien käyttöön. 
Yritysten rakennemuutos ja yksityistäminen 
Yritysten rakennemuutos ja kehittäminen on Ukrainassa 
yhä avainalue. Vuonna 1994 tällä alueella tehtiin useita 
sopimuksia ja aloitteita, mutta hankkeiden edistymistä 
vuonna 1995 hidastivat joukkoyksityistämisohjelman jatku­
vat hankaluudet. 
Tacis jatkoi valtionomaisuusrahaston tukemista myöntä­
mällä vuonna 1994 annetun 3 miljoonan ecun lisäksi vielä 
1 miljoonan ecun määrärahan. Tacis tukee myös 
ensimmäisten osakerekisterien kehittämistä ja neuvoo 
toimintojen järkeistämismenetelmiä. Vaikka perusraken­
teita ollaan jo tehokkaasti yksityistämässä, parannuksia 
tarvitaan, jotta asetettuihin tavoitteisiin päästään. Taloudel­
lista rakennemuutosta on vaikea toteuttaa, sillä julkis­
hallintoa ja koulutusta ei ole uudistettu yrityselämän 
yksityistämisen kautta tapahtuneita muutoksia vastaaviksi. 
Kansainväliset avustajaosapuolet ovat kehottaneet 
Ukrainan hallintoviranomaisia uudistamaan yksityistämis­
prosessia niin, että yksityistämisvauhti kiihtyy, osakkeiden 
määrä kasvaa ja epäselvistä menettelytavoista johtuvat 
sekaannukset vähenevät. Tacisin, USAIDin ja 
Maailmanpankin koolle kutsumat ja isännöimät, kansain­välisille avustajille järjestetyt koordinointikokoukset osoit­
tavat vakaata pyrkimystä tehokkaan ja kansainvälisesti 
hyväksytyn yksityistämisjärjestelmän luomiseen. Toivot­
tavasti tulevat Tacis-toimet keskittyvät yksityistämis­
prosessin uudistamiseen. Tacis-ohjelman puitteissa on 
perustettu työryhmiä käsittelemään polttavimpia ongelmia. 
Tacisin tuki pk-yrityssektorille jatkui menestyksekkäästi 
vuonna 1995. Kiovaan ja Zaporizhjaan on perustettu pk-
yritysten kehittämistoimistoja ja liikeviestintäkeskuksia, 
jotka järjestävät seminaareja ja koulutusneuvontaa. 
Perusteilla on myös yksityistämisen jälkihoitokeskusten 
verkosto, joka tarjoaa varsin tarpeellista tukea äskettäin 
yksityistetyille yrityksille. Kiovan keskus on ollut toimin­
nassa jo muutaman kuukauden, ja Luganskiin ja 
Zaporizhjaan perustetaan keskukset vuonna 1996. Lisää 
keskuksia suunnitellaan vuoden 1995 tulosten pohjalta. 
Ydinteknologisen turvallisuuden 
kehittäminen ja ympäristönsuojelu 
Ydinturvallisuuden ja ympäristönsuojelun hankkeet ovat 
yhä tärkeällä sijalla Ukrainassa, ja suurin osa Ukrainalle 
myönnetystä Tacis-rahoituksesta kohdistuu tälle alueelle. 
Huhtikuussa 1995 Ukrainan ja G7-maiden hallitukset ja 
Euroopan komissio tekivät päätöksen Tshernobylin ydin­
voimalan sulkemisesta vuoteen 2000 mennessä. 
Ukrainalla oli vaikeuksia saada ulkomaista tukea voimalan 
sulkemiseen. Tacis-ohjelma kuitenkin auttoi ydinjätteen 
käsittelemiseksi tarvittavien uusien teknisten prosessien 
kehitystyössä, vaikka hanketta vaikeuttaa myös se, että 
kokonaiskustannusten arvioiminen on hankalaa ennen 
kuin asianmukaiset soveltuvuustutkimukset valmistuvat. 
1,5 miljoonan ecun Tacis-hanke oli merkittävä tekijä 
päätettäessä miten voimala ajetaan alas. Samaan aikaan 
tehdyssä betonivaipan soveltuvuustutkimuksessa keskityt­
tiin esittämään tekniikoita muita vahingoittuneita yksiköitä 
varten. 
Joulukuussa 1995 Ukraina allekirjoitti G7-maiden ja 
Euroopan komission kanssa yhteisymmärryspöytäkirjan, 
jossa sitouduttiin pitkän aikavälin rahoitukseen. (Katso 
myös jaksoa 'Monen maan ohjelmat'.) 
Maatalous - jatkuvasti etusijalla 
Ukrainan horjuvan maatalouden tukeminen on tullut 
entistä tärkeämmäksi. Vuodesta 1991 lähtien on yli 35 
miljoona ecua Tacisin varoja ohjattu elintarvike- ja 
43 
maatalousalalle. Maatalouspolitiikan muotoileminen ja 
toteuttaminen poliittisella tasolla on kuitenkin vielä alku­
vaiheissaan, vaikka maan presidentti on kiitellyt Tacis-
hankkeiden laatua ja tuloksia. 
Maataloustuotannon määrä on edelleen laskenut. 
Keskivertoperhe käyttää peruselintarvikkeiden hankintaan 
yli puolet kuukausituloistaan. Koska valtion tukeen ei voi 
enää turvautua, monet maatilat ovat konkurssin partaalla. 
Maanomistuksesta on jatkuvasti epäselvyyksiä, kauppa on 
epävarmaa ja institutionaaliset puitteet ovat tehottomat. 
Vuoden 1995 loppuun mennessä ei vielä ollut päästy 
yksimielisyyteen maatalousalan yksityistämisestä. 
Tacisin tuella luonnosteltiin maarekisterijärjestelmää, jonka 
sääntöjen mukaan maa siirretään valtiolta yksityisomis­
tukseen. Maarekisterin toivotaan parantavan maatalous­
alan yksityistämistä. Tacisin tuella parannettiin myös viljan 
varastointimenetelmiä. 
Inhimilliset voimavarat 
Mittavin vuonna 1995 aloitettu Tacisin tukema hanke oli 
upseerien uudelleenkouluttamis- ja työllistämishanke, 
jonka tarkoituksena oli suunnitella johtamistaidon kursseja 
upseereille ja edistää heidän sijoittumistaan talouselä­
mään. Toinen hanke tähtäsi sosiaaliturvajärjestelmän 
uudistamiseen. Tacis tukee entiseen tapaan myös julkisia 
työvoimapalvelulta ja aktiviisia työmarkkinatoimenpiteitä. 
Pankki- ja rahoitusalan taitojen kehittäminen 
Tacis-ohjelmasta on tuettu Ukrainan pankkialaa enim­
mäkseen koulutuksen muodossa. Tacisin pankkitoiminnan 
neuvontapalvelu on ollut tärkeä väline valikoitujen liike­
pankkien tukemisessa. Ukrainan pankille ja Oschadnyn 
pankille on laadittu yksilölliset koulutusohjelmat. Tacis-
ohjelman alaisuudessa on perustettu pankkikoulu ja 
vakuutuskoulu. 
Tacis on tehnyt yhteistyötä myös Euroopan jälleen-
rakentamis- ja kehittämispankin luottolimiittijärjestelmään 
osallistuvien pankkien kanssa. Hankkeessa keskitytään 
neuvomaan pankkien luotto-osastoja. Tacisin panos on 
huomattavasti parantanut hankkeen pitkän aikavälin 
tehokkuutta. keskimäärin 58.000 ecua. Euroopan komission Kiovan 
edustuston Tacis-osastossa hoidetut Bistro-hankkeet 
ulottuvat kaikille tavoiteohjelman avainalueille. Tukea on 
myönnetty myös sijoitus- ja kauppaolosuhteiden paran­
tamiseen. 
Suhteet muihin avustajaosapuoliin 
Monet kansainväliset järjestöt avustavat Ukrainan 
viranomaisia taloudellisen rakennemuutoksen eteenpäin 
viemisessä. Vuonna 1995 Tacis toimi tärkeänä kansain­
välisenä koordinoijana Ukrainan huonosti toimivaa yksityis-
tämisohjelmaa elvytettäessä ja osallistui kiireellisimpien 
kysymysten käsittelemiseksi perustettuihin työryhmiin. 
Tacis-ohjelmasta myönnettiin myös 37,5 miljoonaa ecua 
EU/G7-maiden Ukrainan energia-alalle laatimaan toiminta­
suunnitelmaan. 
Joulukuussa 1995 Kansainvälinen valuuttarahasto kes­
keytti Ukrainan valmiusluottojärjestelyn, koska Ukraina ei 
kyennyt täyttämään kaikkia luottojärjestelyn edellytyksiä. 
Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden myöntämän 
rahallisen tuen jatkaminen on sidottu Kansainvälisen 
valuuttarahaston Ukrainalle myöntämään tukeen. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 3,54 0 0 20,5 37,5 61,54 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 1,7 16,8 12,36 4,3 10,7 45,l 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 4,65 3 7,36 4 7 26,01 
Maatalous 7,67 12,31 10,54 5 4 39,52 
Energia 6,2 8,08 5,4 15 6,9 41,58 
Liikenne 4,89 7,26 3,22 0 0 15,37 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 0 0 0 0 0 
Tietoliikenne 0 0,83 0,55 0 0 1,38 
Humanitaarinen apu 0 0 0 0 0 0 
Muut toimialat 0 0 3,82 1,7 6,4 11,92 
Yhteensä 28,65 48,28 43,25 50,5 72,5 243,18 
Bistro-ohjelma 
Pienimuotoisten, lyhytkestoisten hankkeiden nopeaan 
toteuttamiseen suunniteltu Bistro-ohjelma aloitettiin Ukrai­
nassa vuonna 1995. Vuonna 1995 sopimussumma oli 
44 
Uzbekistan 
Uzbekistanin ja Euroopan yhteisön väliset suhteet 
perustuvat entisen Neuvostoliiton kanssa vuonna 1989 
solmittuun kauppa- ja yhteistyösopimukseen. Vuonna 
1995 Uzbekistan pyysi Euroopan unionin ja sen 
jäsenmaiden kanssa solmittavaan kumppanuus- ja 
yhteistyösopimukseen johtavien neuvottelujen aloittamista. 
Uzbekstanin viranomaisten ja Euroopan komission 
sekakomitean ensimmäinen kokous pidettiin toukokuussa, 
ja alustavia keskusteluja käytiin heinäkuussa Tashkentissa. 
Keskustelut keskittyivät Uzbekistanin ihmisoikeus­
tilanteeseen ja demokraattisiin uudistuksiin. Nämä 
kysymykset kuuluvat kaikkien kumppanuus- ja yhteistyö­
sopimusten perusperiaatteisiin. Keskusteluissa Uzbekistan 
suostui ottamaan vastaan Tacisin osaamista näillä alueilla, 
ja kumppanuus- ja yhteistyösopimusneuvottelut voidaan 
aloittaa 1996. 
Uzbekistan on hyötynyt tärkeimmän vientituotteensa, 
raakapuuvillan, korkeista maailmanmarkkinahinnoista, ja 
maan kauppatase on jo toista vuotta ylijäämäinen. 
Uzbekistan vie myös kultaa, uraania ja muita mineraaleja. 
Rikkaiden mineraaliesiintymiensä ansiosta (öljy, kaasu ja 
hiili) Uzbekistan on energiantuotannossaan lähes 
omavarainen. Hallituksen tiukka talousarvio- ja raha­
politiikka on johtanut budjettivajeen huomattavaan piene­
nemiseen, ja inflaatio on laskenut yli 500 prosenttia 
vuodesta 1994. 
Vuonna 1995 hallitus vauhditti uudistusohjelmaansa 
ryhtymällä toteuttamaan yksityistämisen huomattavaa 
lisäämistä vaativaa suunnitelmaa. Taloutta kuristavat kui­
tenkin yhä korkea työttömyys ja ulkomaisten investointien 
puute. 
Tacis keskittyy uudistuksiin 
Tacis-tuki keskittyi hallituksen seuraaviin uudistuspyrki­
myksiin: 
. inhimillisten voimavarojen kehittäminen 
• yritysten rakennemuutos ja kehittäminen 
. elintarvikkeiden tuotanto, jalostus ja jakelu. Vuonna 1995 Tacisin talousarviossa annettiin Uzbekistanin 
kansallisen ohjelman käyttöön 10 miljoonaa ecua, ja maa 
hyötyi myös Tacisin monen maan ohjelmien varoista. 
Tulevien johtajien kouluttaminen 
Uzbekistanin suurimpia ongelmia on koulutettujen liike-
elämän ammattilaisten puute. Meneillään oleva 
teollisuuden ja maatalouden yksityistäminen edellyttää, 
että tulevat yksityisyrittäjät laajentavat taitopohjaansa ja 
kehittävät liiketaitojaan. Vuonna 1995 Tacis täydensi 
vuonna 1993 Tashkentissa järjestettyä johtotason koulu­
tusohjelmaa kahdella uudella hankkeella Fergana-
laaksossa ja Samarkandin alueella. Näiden 1 miljoonan 
ecun hankkeiden tavoitteena on opettaa Ferganan ja 
Samarkandin valtionyliopistoissa opettajille uudenaikaisia 
johtamistaitoja ja kieliä. Hankkeen puitteissa järjestetään 
englannin kielen kursseja, opetetaan markkintaloutta ja 
johtamistaitoja, kehitetään opetusohjelmia ja -materiaaleja 
sekä opastetaan yliopiston laitoksia opinto-ohjelmien 
laatimisessa ja järjestelyssä. 
Parhaillaan ollaan aloittamassa merkittävää 2 miljoonan 
ecun projektia valtion ennuste- ja tilastokomitean, korkean 
asteen ja keskiasteen erityiskoulutusta hoitavan ministeriön 
ja työministeriön kanssa. Hankkeen avulla toteutetaan 
kansainvälistä tasoa oleva työvoiman tilastointijärjestelmä 
ja kehitetään työmarkkinoiden tarpeisiin suuntautuneita 
koulutusohjelmia työttömille ja vastavalmistuneille. 
Valmistautuminen yksityiseen 
yritystoimintaan 
Uuden lainsäädännön ja uusien määräysten nopea kehitys 
edellyttää henkilöstön uudelleenkoulutusta monilla aloilla. 
Tacis aloitti kirjanpitäjien ja tilintarkastajien liiton kanssa 1 
miljoonan ecun hankkeen yksityisyritysten ja valtion 
henkilöstön kouluttamiseksi. Hankkeen puitteissa opete­
taan tilintarkastajille hallinto- ja yrityselämän uusimpia 
menetelmiä. 
Tacis tuki myös Uzbekistanin yksityistämistoiminnasta 
vastaavaa elintä (Goskommimuchestvo) miljoonalla eculla. 
45 
Tuki maatalousalan koulutukseen 
Maatalous on Uzbekistanin talouden kulmakiviä: se 
työllistää 30 prosenttia väestöstä ja kattaa 43 prosenttia 
nettotuotteesta. Kaiken aikaa lisääntyvän yksityisen 
maatalouden alalla tarvitaan koulutettuja ihmisiä, joilla on 
nykyaikaiset käytännön ja kaupan taidot. Nykyinen 
järjestelmä ei tarjoa riittävää koulutusta. 
Ongelman ratkaisemiseksi aloitettiin Tashkentin 
maatalousyliopiston kanssa 2,2 miljoonan ecun hanke, 
jonka tavoitteena on kouluttaa yliopiston opettajia eri 
oppiaineissa ja suunnitella ja kehittää opetussuunnitelmia 
ja -ohjelmia sekä tuottaa tarvittavaa opetusmateriaalia. 
Koulutuksessa painotetaan maatalouden ympäristö­
vaikutuksia. Hanke täydentää Tacisin neuvonta- ja koulu­
tustyötä Ferganan ja Syrdarjan alueella, ja sen pohjalta 
suunnitellaan lisää maatalousoppilaitoksia. 
Araljärven alueen suojelu 
Araljärveen laskevien vesistöjen liikakäyttö on aiheuttanut 
järveä ympäröivällä alueella vakavia ympäristötuhoja. 
Ekologisten ongelmien ratkaisemiseksi perustettiin alueen 
viiden valtion yhteinen neuvosto laatimaan toimintasuun­
nitelmaa. 
Tacis on myöntänyt monen maan varoistaan 4,75 
miljoonaa ecua kansainväliseen rahastoon, joka hoitaa 
ympäristöhankkeisiin annettuja raha-avustuksia. Vesi­varojen hoitoon ja maataloustuotantoon keskittyvä hanke 
on yhteinen Maailmanpankin kanssa ja käsittää noin 
kahdeksantoista osahanketta. Vuonna 1995 aloitettiin 
seitsemän eri osahanketta, muun muassa maa- ja 
vesivarojen käytön, kastelujärjestelmien ja vesistöjen-
hoidon alueella; niihin sisältyi myös teknistä tukea 
puhdasta vettä, hygieniaa ja terveyttä sekä kustannus-
analyysejä koskevissa asioissa. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 o 
0 2,26 0 3,35 Ydinturvallisuus ja ympäristö 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 0 3,51 0 6,8 
Maatalous 1,03 3,05 0 3,35 
Energia 0,4 5,28 0 0 
Liikenne 0,29 1,68 0 0 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 3 0 0 
Tietoliikenne 0 0 0 0 
Humanitaarinen apu 0 0 0 0 
Muut toimialat 0 0 0 1,5 
Yhteensä 1,72 18,78 0 15 
Huom. Uzbekistan ei saanut varoja vuoden 1993 budjetista 2 7,61 
4 14,31 
2,2 9,63 
5,68 
1,97 
3 
0 
0 
3,3 
10 45,5 
46 
Monen maan ohjelmat 
Tacis on käynnistänyt joukon monen maan ohjelmia 
kumppanuusmaiden välisen yhteistyön edistämiseksi ja 
kaikille uusille itsenäisille valtioille yhteisten ongelmien 
käsittelemiseksi. Monen maan ohjelmissa on ongelman 
ratkaisu kaikille maille sama tai useampi maa joutuu 
toimimaan yhdessä saadakseen aikaan merkittäviä 
tuloksia. 
Vuoden 1995 monen maan Tacis-ohjelma, jonka budjetti 
oli 144,5 miljoonaa ecua, keskittyi ydintekniseen turval­
lisuuteen, elintarvikeapuun, ympäristönsuojeluun ja 
verkostojen rakentamiseen. Siihen sisältyi myös tuki kan­
sainväliselle tiede- ja teknologiakeskukselle (ISTC), jota 
käsitellään erikseen Venäjää koskevassa luvussa, ja eräille 
Tacis-demokratiaohjelman kaltaisille puiteohjelmille. 
Jäljempänä kuvataan eräitä merkittävimpiä monen maan 
Tacis-ohjelmia. 
Ydinturvallisuusohjelma 
Ydinturvallisuusohjelmalle myönnettiin vuonna 1995 
kaikkiaan 58,5 miljoonaa ecua. Ohjelman tarkoituksena on 
parantaa toimivien ydinvoimaloiden turvallisuutta ja 
siviilitarkoituksiin käytetyn ydinpolttoaineen sekä jätteen 
käsittelymenetelmiä, edistää neuvostovalmisteisia ydin­
voimaloita käyttävien maiden ydinturvallisuuteen liittyvää 
alueellista yhteistyötä sekä vahvistaa alan sääntelyä. 
Euroopan komission ydinturvallisuuteen vuonna 1995 
osoittaman 58,5 miljoonan ecun lisäksi sidottiin Ukrainan 
energiahuoltoa koskevaan EU:n ja G7-ryhmän toiminta­
suunnitelmaan (vuosille 1994-1996 budjetoidusta 100 
miljoonan ecun kokonaissummasta) 37,5 miljoonaa ecua. 
Ydinturvallisuusohjelman osien toteuttamista koskevat 
yhteisymmärryspöytäkirjat allekirjoitettiin Euroopan komis­
sion ja Venäjän välillä helmikuussa ja komission ja 
Ukrainan välillä lokakuussa 1995. Pöytäkirjoihin sisältyy 
korvausehtoja, jotka vapauttavat Tacis-sopimusosapuolet 
ydinonnettomuuden mahdollisista laillisista seuraamuk­
sista. Ydinturvallisuusohjelman käynnistymisestä lähtien 
Tacis-asiantuntijat ovat olleet vastahakoisia toimittamaan 
laitteita ja tärkeitä tutkimustuloksia ennen kuin on luotu 
tyydyttävät lainsäädännölliset puitteet. Kun sopimukset nyt 
on allekirjoitettu, monet hankkeet voivat taas edetä. Laitoskohtainen apu 
Suuri osa ydinturvallisuusohjelman puitteissa annettavasta 
Tacis-rahoituksesta suunnataan laitoskohtaisen toiminta­
kyvyn parantamiseen. Länsimaisten voimayhtiöiden ja 
uusien itsenäisten valtioiden voimaloiden väliset yhteis­
työsuhteet ovat muodostaneet tärkeän menetelmän avun 
kanavoimisessa. Yhteistyökumppanit valitaan huolellisesti, 
ja läntiset voimayhtiöt antavat niille teknistä erityisapua 
esimerkiksi turvalaitteiden hankintaa tarvittavien teknisten 
tietojen valmisteluun, organisaatioita ja menetelmiä 
koskevaan neuvontaan ja työpaikkakoulutukseen. Tacis-
asiantuntijat ovat avustaneet seuraavien voimaloiden 
teknisen valmiuden ja toimintakyvyn parantamisessa: 
Smolensk, Balakovo, Sosnovyi Bor, Kuola, Kalinin, 
Belojarsk (Venäjä), Rovno, Etelä-Ukraina ja Zaporizhja 
(Ukraina). 
Vuonna 1995 solmittiin useita laitetoimitussopimuksia. 
Ohjelman toimenpiteisiin sisältyvät myös uusien itsenäisten 
valtioiden asiantuntijoiden vierailut Euroopan yhteisön 
voimaloissa, yhteisyritysten tukeminen sekä varaosa-
tarpeen määrittely ja osien hankinta ja toimittaminen. 
Voimaloiden turvallisuustutkimukset 
Tutkimukset ovat tärkein keino tunnistaa tärkeät, huomiota 
vaativat turvallisuuskysymykset. Vuonna 1995 jatkettiin 
ratkaisujen etsimistä WER- ja RBMK -tyyppisissä reakto­
reissa sekä polttoainekierrossa ja jätteenkäsittelyssä 
ilmenneiden puutteiden aiheuttamiin ongelmiin. 
Ukraina: EU7G7-toimintasuunnitelma 
Joulukuussa 1995 allekirjoitettiin Ukrainan, G7-maiden ja 
Euroopan komission välinen yhteisymmärryspöytäkirja, 
jossa hahmoteltiin kokonaisvaltaisesti Ukrainan energia­
huoltoa. Suunnitelmiin sisältyy Tsernobylin ydinvoimalan 
sulkeminen vuoteen 2000 mennessä. 
Tacis avusti voimalan sulkemisen valmistelua. Vuonna 
1994 käynnistetty betonivaippaa koskeva soveltuvuus­
tutkimus saatiin päätökseen vuonna 1995. Tutkimuksessa 
suunniteltiin menetelmä voimalan jäljellä olevan 
vaurioituneen 4-reaktorin koteloimiseksi. Toinen Tacis-
hanke auttoi alasajostrategian laatimisessa. Vuoden 1995 
Tacis-ohjelma tukee kiinteän jätteen talteenottojärjestel­
män ja käsittelylaitoksen rakentamista. Nämä laitokset 
ovat tarpeen Tsernobylin 1-3-reaktoreiden purkamisesta 
syntyvän kiinteän jätteen puhdistamiseksi. 
47 
Vuonna 1986 tapahtuneen Tsernobylin onnettomuuden 
terveydelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ovat myös 
antaneet aihetta Tacis-apuun. Lääketieteellisen avun ja 
välineistön toimittamisen lisäksi Tacis on yhdessä 
Yhdysvaltojen ja Ukrainan kanssa ollut laatimassa 
toimintasuunnitelmaa voimalan sulkemisen aiheuttamien 
yhteiskunnallisten seurausten hoitamiseksi. 
Ukrainan energiahuoltoa koskevaan EU:n ja G7-maiden 
toimintasuunnitelmaan sisältyy myös Ukrainan energian­
saannin varmistaminen Tsernobylin voimalan sulkemisen 
jälkeen. Suunnitelman mukaisesti osa varoista osoitettiin 
meneillään olevaan Rovnon ja Khmelnitskyn ydinvoima­
loiden rakentamiseen. Teknisen avun tarkoitus on varmis­
taa voimaloiden turvallisuus. 
Koska energiapula on Ukrainan suuria huolenaiheita, EU:n 
ja G7-maiden toimintasuunnitelma edistää aktiivisesti 
energiansäästöä: kansallista energiansäästöohjelmaa kehi­
tetään, perustetaan koulutuskeskus ja teollisuudelle 
järjestetään energiatehokkuuteen liittyviä käytännön esit­
telytilaisuuksia. 
Turvallisuuden sääntelyyn liittyvä neuvonta 
Tacis käynnisti vuonna 1994 Venäjällä ja Ukrainassa 
kolmevuotisen suunnitelman, jonka tarkoituksena on 
siirtää ydintekniseen turvallisuuteen liittyviä menetelmiä ja 
käytäntöjä kumppanuusmaille. Euroopan yhteisön 
turvallisuusviranomaisten asiantuntijat avustavat sääntely-
elimiä antamalla neuvoja valvonnasta, voimaloiden 
tarkastuksista ja luvista, säännösten laatimisesta ja täytän­
töönpanosta sekä koulutuksesta. Hitaan käynnistys­
vaiheen jälkeen viranomaisten välinen yhteistyö on 
edistynyt hyvin. Tacis on myös edelleen toimittanut tek­
nisiä turvalaitteita maiden viranomaisille. 
Ympäristö 
Ympäristönsuojelu oli etusijalla vuoden 1995 ohjelmassa ja 
siihen suunnattuja voimavaroja lisättiin tuntuvasti, 12 
miljoonaan ecuun. 
Vuoden 1995 Tacis-ympäristöohjelman laajana tavoitteena 
oli parantaa uusien itsenäisten maiden kykyä hoitaa 
ympäristöongelmansa yhdessä. 
Ympäristönsuojelun tarve on paljon suurempi kuin 
kansallisten ja maidenvälisten elimien kyky laatia toteut­
tamiskelpoisia ympäristöstrategioita ja -ohjelmia, ja Tacis 
auttaa uusia itsenäisiä valtioita kaventamaan tätä kuilua. Vuonna 1995 Tacis-ympäristöohjelma keskittyi seuraaviin 
tavoitteisiin: 
. tehokkaiden kansallisten ympäristöstrategioiden 
muotoilun nopeuttaminen 
• tietoisuuden lisääminen ja ympäristötiedon jakaminen 
• Tacis-sisämeriohjelman edistäminen (maidenvälisten 
elimien toimintakyvyn kehittäminen Kaspianmeren 
ainutlaatuisten ympäristökysymysten hoitamiseksi 
sekä vuosien 1992 ja 1993 ohjelmien puitteissa 
käynnistettyjen Aral-järven ja Mustanmeren ympäris­
tötoimien jatkaminen). 
Toisin kuin muilla Tacis-toimialoilla ympäristöohjelmassa 
toimii aktiivisesti useita kansainvälisiä avustajaosapuolia 
monen valtion tasolla. Tästä ovat esimerkkeinä yhteinen 
lähestymistapa ydintekniseen turvallisuuteen liittyvissä 
kysymyksissä sekä Mustanmeren ja Aral-järven yhteistyö­
hankkeet, joihin osallistuu useita suuria avustuselimiä. 
Tacis on edistänyt tätä monenvälistä lähestymistapaa 
luomalla yhteisrahoitukselle muodolliset puitteet. 
Elintarvikeavun yhteensovittaminen 
Tacis-ohjelma oli vuonna 1995 jo toista vuotta tärkeässä 
asemassa Euroopan yhteisön kolmeen Kaukasian tasa­
valtaan, Kirgisiaan ja Tadzikistaniin suuntaaman elin­
tarvikeavun yhteensovittamisessa. Tacis rahoitti 
elintarvikeavun johtamista ja toteutusta ja auttoi kump-
panuusmaita elintarvikkeiden myynnistä saatujen varojen 
käytössä. Tämä tapahtui läheisessä yhteistyössä muiden 
kansainvälisten avustajaosapuolien kanssa. 
Tärkeitä elintarvikeapuhankkeita oli kaksi: talvikaudelle 
1994-1995 annettiin apua 204 miljoonan ecun arvosta ja 
talvikaudelle 1995-1996 197 miljoonan ecun arvosta. 
Peruselintarvikkeiden puutteen lyhytaikaisen lievittämisen 
lisäksi elintarvikeavun tarkoituksena on luoda perusta 
elintarviketuotannon pitkän aikavälin ratkaisuille. 
Humanitaarisesta avusta poiketen, jossa peruselin­
tarvikkeet toimitetaan suoraan kohderyhmille, elintarvike­
avun tuotteet toimitetaan Euroopan yhteisöstä ilmaiseksi ja 
myydään kumppanuusmaissa paikalliseen hintaan, josta 
on etukäteen sovittu maan hallituksen kanssa. Hinnan-
määrityksessä otetaan huomioon vastaavat paikalliset 
kustannukset ja tuotantomenetelmät. Paikallisesta myyn­
nistä saadut varat muodostavat 'vastinerahaston', jonka 
varat ovat kansallisena valuuttana ja jota kumppanuusmaa 
voi käyttää yhteiskunnallisiin ja maataloudellisiin toimiin. 
Vastinerahasto 
Vastinevarojen käytöstä sovitaan kumppanuusmaiden 
hallitusten kanssa kunkin maan ensisijaisten tarpeiden 
mukaan. Vastinerahastot muodostuvat vasta noin kaksi 
kuukautta elintarvikeaputoimitusten jälkeen. Niinpä vuoden 
1994 varat olivat käytettävissä vuoden 1995 alussa. Rahat 
käytettiin etupäässä yhteiskunnallisiin hankkeisiin kuten 
eläkkeisiin, perheavustuksiin ja terveydenhoitoon. 
Armenian ja Georgian kohdalla vastinerahastot muo­
dostivat merkittävän osan maan kansallisesta budjetista. 
Vuoden 1995 varat, jotka saadaan käyttöön vuonna 1996, 
käytetään maataloushankkeisiin ja elintarviketuotannon 
omavaraisuuden edistämiseen Kaukasian maissa, 
Kirgisiassa ja Tadzikistanissa. 
Elintarvikeapubudjetit 
Osaamisen siirtoa tarvitaan yhä enemmän hallitusten 
auttamiseksi vastinevarojen käytössä, ja Tacis-ohjelman 
panostus onkin lisääntynyt vuoden 1994 4 miljoonasta 
vuoden 1995 17 miljoonaan ecuun. 
Vuoden 1995 kokonaisbudjetissa on varoja Euroopan 
maatalouden ohjaus- ja tukirahastolta, kehitysyhteistyön 
pääosastolta (DG VIII), Euroopan yhteisön humanitaariselta 
toimistolta ECHO:lta sekä Tacis-ohjelmalta. 
Liikennekäytävä Euroopasta Keski-Aasiaan 
(Traceca) 
Tacisin Traceca-ohjelman tarkoituksena on rakentaa 
liikennekäytävä Keski-Aasiasta Kaspianmeren yli ja 
Kaukasian kautta Eurooppaan. Ohjelma kattaa kaikki alat 
maantie-, rautatie- ja merikuljetuksista kaupankäyntiin. 
Tacis-ohjelman Traceca-budjetti vuodeksi 1995 oli 2,5 
miljoonaa ecua, ja vuodesta 1992 lähtien hankkeeseen on 
sidottu 18 miljoonaa ecua. 
Ohjelman toteutus käynnistyi hitaasti pääasiassa alueen 
poliittisten ja sotilaallisten selkkausten takia. Vuonna 1995 
ohjelma kuitenkin edistyi merkittävästi. Toukokuussa 1995 
kokoontui Tracecan hankejohtoryhmän kokoukseen Alma-
Ataan asiantuntijoita kahdeksasta Traceca-maasta sopi­
maan tärkeysjärjestyksestä ja yhteensovittamaan tulevia 
toimia. Kaupankäynnin helpottamista pidettiin pelkkien lii­
kenteen perusrakenteiden luomista tärkeämpänä. Työryhmät käsittelivät lainsäädännön ja määräysten 
yhdenmukaistamista, liikenteen alueellisia ennustemalleja, 
tullimuodollisuuksien yksinkertaistamista, linjojen paran­
tamisen soveltuvuustutkimuksia sekä satamien hoidon 
parantamista. Vuonna 1995 käynnistettiin muun muassa 
Kaukasian läpi kulkevaan rautatiehen liittyvän yhteis­
yrityksen soveltuvuustutkimus. 
Tacisin Tempus-ohjelma 
Tähän yhteistyöohjelmaan, jonka tavoitteena on uusien 
itsenäisten valtioiden korkean asteen oppilaitosten kehit­
täminen ja uudelleenjärjestely, osoitettiin vuonna 1995 23 
miljoonaa ecua. Vuosien 1993-1995 kokonaissumma oli 
48,45 miljoonaa ecua. Ohjelma perustuu Euroopan 
yhteisön ja uusien itsenäisten valtioiden yliopistojen 
verkottumiseen. Tacisin Tempus-ohjelmaan osallistuivat 
vuonna 1995 Armenia, Azerbaidzan, Valko-Venäjä, 
Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Mongolia, Venäjä, 
Ukraina ja Uzbekistan. 
Ohjelman tärkeimpiä toteutuskeinoja ovat eurooppalaiset 
yhteishankkeet. Näissä hankkeissa kahden tai kolmen 
Euroopan yhteisön maan korkean asteen oppilaitokset 
tekevät yhteistyötä jonkin uuden itsenäisen valtion 
yliopiston tai opettajankoulutuslaitoksen kanssa jälkim­
mäisen opetussuunnitelman, opetusmenetelmien ja oppi­
arvojen sopeuttamiseksi demokratian ja markkinatalouden 
vaatimuksiin. Varoja käytetään viestintävälineisiin, oppi­
kirjoihin, opetustehtäviin ja liikkuvuuteen. Vuonna 1995 
rahoitettiin 59 täysimittaista ja 87 valmistelevaa hanketta. 
Yhteistyön tärkeimmät alueet ovat taloustiede, valtiotiede, 
Euroopan kielten opetus, yhteiskunnalliset opinnot, historia 
ja yliopistojen hallinto. 
Tacis-demokratiaohjelma 
Tacis-demokratiaohjelma on vahvistanut moniarvoista 
yhteiskuntaa ja laillisuusperiaateen noudattamista uusissa 
itsenäisissä valtioissa vuodesta 1992 lähtien. Se edistää 
poliittista ja taloudellista uudistusta ja tukee konkreettisesti 
niitä demokraattisia rakenteita, joita kumppanuus- ja 
yhteistyösopimukset edellyttävät. Vuonna 1995 ohjelma 
keskittyi poliittisiin uudistuksiin, ja etusijalla olivat moni­
puoluevaalit sekä uusien toimielimien perustaminen. Se 
edisti myös uusien menettelyjen käyttöönottoa hallinnon 
eri aloilla sekä lainkäyttöjärjestelmien, poliittisten puolu­
eiden ja ammattiyhdistysten tarkastelua. 
49 
Vuonna 1995 ohjelman budjetti oli 10 miljoonaa ecua, ja 
se keskittyi 
• parlamentaariseen menettelytapaan ja organisaatioon 
liittyvän osaamisen ja menetelmien siirtoon kansan­
edustajien monipuolueryhmille ja poliitikoille 
. kansalaisjärjestöjen ja yhdistysten aseman vahvista­
miseen 
. demokraattisiin menettelytapoihin ja laillisuusperiaat­
teeseen liittyvien tietojen ja taitojen siirtoon ammatti­
ryhmille ja yhdistyksille. 
Vaalien seuranta 
Vuonna 1995 Tacis demokratiaohjelma seurasi Euroopan 
viestintäinstituutin kautta tiedotusvälineiden vaaliuutisointia 
Valko-Venäjällä, Armeniassa, Azerbaidzanissa ja Venäjällä. 
Venäjällä demokratiaohjelma avusti kaikkia Venäjän vaaleja 
seuraavia eurooppalaisia elimiä (ETY-järjestöä, Euroopan 
parlamenttia, Euroopan neuvostoa ja jäsenvaltioita) ja 
sovitti yhteen niiden työtä. Ohjelma perusti kuusi asian­
tuntijaa käsittävän Euroopan unionin vaaleja valvovan 
yksikön helpottamaan elimien välistä yhteistyötä ja käsit­
telemään esimerkiksi oikeudellisia kysymyksiä, äänestys-
ja ääntenlaskentamenetelmia, tarkkailijoiden käyttöä ja 
tilastoja. (Katso myös kohta 'Venäjä'.) 
Ukraina-yhteisohjelma 
Komissio allekirjoitti marraskuussa Euroopan neuvoston 
kanssa sopimuksen Ukrainalle suunnatun yhteisohjelman 
rahoittamisesta (420.000 ecua). Ohjelman tarkoituksena 
on edistää oikeusjärjestelmään, paikallishallinnon uudistuk­
seen ja Ukrainan lainvalvontajärjestelmän muutokseen liittyviä toimia ja kehittää Ukrainan kykyä täyttää Euroopan 
neuvoston jäsenyyden edellytykset. 
Ukrainan kansanedustajien valmennus 
Hankkeen tarkoituksena on valmentaa Ukrainan 
kansanedustajia parlamentaaristen menettelytapojen käy­
tössä. Se käynnistää pysyvän yhteistyön Ranskan, 
Saksan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Belgian kansan­
edustuslaitosten ja Euroopan parlamentin kanssa. 
Joulukuussa 1995 käynnistynyt hanke kestää vuoden, 
jonka aikana näissä maissa järjestetään valmennusjaksoja 
170 Ukrainan kansanedustajalle. 
Myönnetyt varat toimialoittain kunakin vuonna 
Ydinturvallisuus ja ympäristö 36,27 
7,6 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
iO 100 67,5 70,5 354,27 
Valtionyritysten 
uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Julkissektorin uudistus, 
sosiaalipalvelut ja koulutus 44,85 
Maatalous 5,79 
Energia 6,7 
Liikenne 4,78 
Toimenpideohjelmaneuvonta 0 
Tietoliikenne 0 
Humanitaarinen apu 0 
Muut toimialat 0 0 
3,8 
1,5 
9 
8,5 
1 
0 
0,83 15 
21 
0 
5 
14 
8 
1 
0 20 
2 
3 
7 
20,5 
0 
0 
16,5 0 31,6 
23 108,85 
10,5 22,09 
3,5 19,7 
8,5 43,28 
0 37 
2,5 4,5 
0 0 
26 51,33 
Yhteensä 105,99 108,63 172 141,5 144,5 672,62 
50 
Tulevaisuuden näkymät 
Tacis toimii nopeasti muuttuvassa ympäristössä, joten sen 
on oltava joustava saadakseen aikaan parhaan mahdol­
lisen tuloksen kumppanuusmaissa. 
Tässä vuosikertomuksessa on esitelty vuoden 1995 
toimintaa, joka on luonut pohjan ohjelman merkittävälle 
kehittymiselle tulevaisuudessa ja kuvastaa komission 
vakavaa suhtautumista muutoksen haasteeseen. Erityisen 
tärkeitä uusia suuntia on kolme: 
• uuden Tacis-asetuksen investointitukilauseke 
• uuden Tacis-asetuksen raja-alueyhteistyötä koskeva 
lauseke 
• Tacis-ohjelman kokonaisarvioinnin laatiminen. 
Investointituki 
Uuden asetuksen myötä Tacis-toiminta laajenee osaa­
misen ja asiantuntemuksen levittämisestä käsittämään 
myös investointituen EU:n ja uusien itsenäisten valtioiden 
pienille ja keskisuurille yhteisyrityksille sekä raja-alueiden 
pienimittaisiin perusrakennehankkeisiin. Näin Tacis seuraa 
Keski- ja Itä-Euroopan maita koskevaa Phare-ohjelmaa ja 
tunnustaa, että nykyisen osaamisen levittämisen lisäksi on 
tarpeen tehdä tai houkutella alueelle investointeja 
taloudellisen kehityksen ylläpitämiseksi. 
Uuden asetuksen mukaan korkeintaan 10 prosenttia 
Tacis-varoista voidaan käyttää tällä tavalla. Ohjelma toimii 
läheisessä yhteistyössä muiden, suoraan uusiin itsenäisiin 
valtioihin sijoittavien avustajaosapuolten kuten Euroopan 
jälleenrakennus- ja kehityspankin, Maailmanpankin, 
Yhdysvaltain ja yksittäisten jäsenvaltioiden kanssa. Tacis 
valmistelee edelleen maaperää investoinneille tekemällä 
esi- ja soveltuvuustutkimuksia investointihankkeiden 
kannattavuuden selvittämiseksi muiden avustajien rahoi­
tusta varten ja tarjoamalla hankkeille tukea investointi-
kriteerien täyttämiseksi. 
Raja-alueyhteistyö 
Suomen liityttyä EU:iin tammikuussa 1995 yhteisö sai 
ensimmäistä kertaa yhteisen rajan Tacis-maan kanssa. Tämä Suomen ja Venäjän välinen raja on noin 1 000 
kilometriä pitkä ja ulottuu Suomenlahdelta lähes Barentsin­
meren rannoille saakka. 
Raja-alueet ovat erittäin merkittäviä yhteyksien ja kaupan­
käynnin edistämisen kannalta, ja uusi Tacis-asetus an­
taakin mahdollisuuden rajan ylittävään yhteistyöhön 
Venäjän ja Suomen rajalla; Tacis-kumppanuusmaiden ja 
Baltian maiden, Puolan, Slovakian, Unkarin ja Romanian 
välisillä rajoilla; sekä Tacis-kumppanuusmaiden keski­
näisillä rajoilla. 
Raja-alueyhteistyö keskittyy pieniin perusrakennehank­
keisiin sekä osaamisen levittämisen jatkamiseen, ja sille on 
avattu erillinen budjettimomentti. Etusija on ympäristön­
suojelulla, mutta Tacis rakentaa myös rajanylityspaikkoja, 
auttaa poistamaan liikenteen ja tullin pullonkauloja sekä 
kouluttaa rajahenkilöstöä. Tämä tapahtuu mahdol­
lisuuksien mukaan rinnan Phare-ohjelman raja-alueyhteis­
työn ja INTERREG-ohjelman kanssa, jonka tarkoituksena 
on kehittää EY:n ulkoraja-alueita Suomessa. 
Ohjelman arviointi 
Tacis-ohjelman johto aikoo käynnistää ohjelman kokonais­
arvioinnin viiden ensimmäisen toimintavuoden kokemus­
ten pohjalta vuonna 1996. Tämä arviointi tapahtuu erillään 
jo meneillään olevasta laajasta, yksittäisiin hankkeisiin ja 
puiteohjelmiin kohdistuvasta seuranta- ja arviointi­
ohjelmasta. 
Riippumattomat arvioijat tarkastelevat kaikkia Tacis-
ohjelman piirteitä kokonaisuudessaan. Arviointi alkaa 
johtamisesta, henkilöstöstä ja logistiikasta Brysselissä ja 
kumppanuusmaissa ja ulottuu ohjelman poliittisiin ja 
taloudellisiin vaikutuksiin. Vuonna 1995 valmisteltu arviointi 
on tarkoitus saattaa päätökseen vuoden 1996 aikana, ja 
sillä on tärkeä osuus Tacis-ohjelman painopisteiden, 
rahoituksen ja johtamisen jatkuvassa arvioinnissa. 
51 
Tacis-ohjelman myöntämä rahoitus 
toimialoittain 
Ydintekninen turvallisuus ja ympäristö 
Sidotut varat maittain ja vuosittain 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Armenia 0,3 
Kazakstan 0 
Venäjä 12,89 
Ukraina 3,54 
MCP Kazakstan 0 
MCP Venäjä 32,61 
MCP Ukraina 3,66 
MCP Alueet 0 
Yhteensä 53 0 0 0,3 
0 0 0 
0 0 12,89 
0 20,5 37,5 61,54 
0 0 2,5 2,5 
38 48,5 41 38 198,11 
22 30,5 24,5 18 98,66 
20 21 2 12 55 
80 100 88 108 429 
MCP: Monen maan ohjelmat (Multi-country Programmes) 
Julkishallinnon uudistus, sosiaalipalvelut ja 
koulutus 
Sidotut varat maittain ja vuosittain Valtionyritysten uudelleenjärjestely ja 
yksityissektorin kehittäminen 
Sidotut varat maittain ja vuosittain 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Armenia 0 1,5 1,8 0 1,5 4,8 
Azerbaidzan 0 3 0 1,8 1,3 6,1 
Baltian maat 0 0 0 0 0 0 
Valko-Venäjä 0,68 1 0 0 0 1,68 
Georgia 1,18 1,25 0 1,8 1,3 5,53 
Kazakstan 4,87 1,4 3,15 1,8 2,9 14,12 
Kirgisia 0 0 2,6 0 1,6 4,2 
Moldova 0,13 2 0 1,9 2 6,03 
Mongolia 0 0 0 3,8 0 3,8 
Venäjä 46,64 24,57 44 18,85 52,8 186,86 
Tadzikistan 0 0 0 11 2 
Turkmenistan 0 1,05 0 1,8 1 3,85 
Ukraina 4,65 3 7,36 4 7 26,01 
Uzbekistan 0 3,51 0 6,8 4 14,31 
Monen maan ohjelmat 44,85 0 21 20 23 108,85 
Yhteensä 103 42,28 79,91 63,55 99,4 388,14 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Monen maan ohjelmat 
Yhteensä 0,7 3,54 2,3 0 
0 2,6 0 1,9 
0 0 0 0 
0,3 7,52 4 5 
0 3,5 0 3,6 
0 6,54 6,3 6,3 
0 0,82 0 0 
0 1,73 0 1,45 
0 0 0 2,56 
27,2 29,76 54,5 43,4 40,6 195,46 
0 0 0 0 0 0 
0 0,57 0 1,8 1 3,37 
1,7 16,8 12,36 4,3 10,7 45,86 
0 2,26 0 3,35 2 7,61 
7,6 4 15 5 0 31,6 
37,5 79,64 94,46 78,66 72,4 362,66 2 8,54 
1.8 6,3 
0 0 
5 21,82 
1.9 9 
5,9 25,04 
0 0,82 
1,5 4,68 
0 2,56 
52 
Maatalous 
Sidotut varat maittain ja vuosittain Liikenne 
Sidotut varat maittain ja vuosittain 
Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Monen maan ohjelmat 
Yhteensä 1991 1992 1993 
0 1,66 0 
0,4 2,5 
5,95 0 
1,6 2,51 
2,65 1,5 
2,16 3,06 3,15 
0 2,71 4 
0,97 2,27 0 
0 0 0 
50,85 21,49 12,5 
0 0 0 
0,88 3,68 0 
7,67 12,31 10,54 
1,03 3,05 0 
5,79 3,8 0 
79,95 60,54 32,19 1994 1995 Yhte. 
0 0 1,66 
0 0 2,9 
0 5,95 
2 8,11 
0 5,95 
3 14,52 
3,7 10,41 
2,5 10,44 
0 0 
17 118,14 
1,75 3,43 
3,6 1,68 9,84 
5 4 39,52 
3,35 2,2 9,63 
2 10,5 22,09 
41,58 48,33 262,59 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 
0 
1,8 
3,15 
0 
4,7 
0 
16,3 
1,68 Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 2,24 
Georgia 0,73 
Kazakstan 0 
Kirgisia 0 
Moldova 0 
Mongolia 0 0 
0 
0 
1,3 
0 
0 
0 
0,6 
0 0 0 
0 0 
0 4 
0 6,54 
0 0,73 
0 0 
0 0 
0 0,6 
0 0 
Venäjä 32,87 14,25 13,55 13,9 12,6 87,17 
Tadzikistan 0 0 0 0 0 0 
Turkmenistan 0 0 0 0 0 0 
Ukraina 4,89 7,26 3,22 0 0 15,37 
Uzbekistan 0,29 1,68 0 0 0 1,97 
Monen maan ohjelmat 4,78 9 14 7 8,5 43,28 
Yhteensä 49,8 33,19 32,77 22,8 21,1 159,66 
Energia 
Sidotut varat maittain ja vuosittain Toimenpideohjelmaneuvonta 
Sidotut varat maittain ja vuosittain 
1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
1,3 0 4,1 0 2 7,4 1991 1992 1993 1994 1995 
Armenia 
Azerbaidzan 0 0 0 
Baltian maat 3 0 0 
Valko-Venäjä 4,1 1,9 0 
Georgia 0,4 0 0 
Kazakstan 0,7 3,2 0 
Kirgisia 0,7 0 2,4 
Moldova 0 2 0 
Mongolia 0 0 0 
Venäjä 41,5 16 21,1 19,5 
Tadzikistan 0 0 
Turkmenistan 0 1 
Ukraina 6,2 8,08 
Uzbekistan 0,4 5,28 
Monen maan ohjelmat 6,7 1,5 
Yhteensä 65 38,96 0 
0 
5,4 
0 
5 3,6 
0 
0 
0 
0 
0 
0,6 
1 2,5 
0 
3 
2,3 
0 
1,7 
1,5 
0 
18 116,1 
1 0,95 1,95 
0 0 1 
5 6,9 41,58 
0 0 5,68 
3 3,5 19,7 6,1 
3 
9 
2,7 
3,9 
4,8 
4,1 
1 
38 43,7 42,35 228,01 Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Monen maan ohjelmat 
Yhteensä 0 2,85 
0 4,4 
0 0 
0 0,7 
0 2,75 
0 6,4 
5,7 
1 
0 
0 
o 
2,5 
0 
3 
8,5 
37,8 0 1,63 
0 0 
0 0 
0 0 
0 18,95 
0 0 
0 0 
0 0 
0 0 
8 20,5 
8 41,08 Yhte. 
2,85 
4,4 
0 
0,7 
2,75 
8,03 
5,7 
1 
0 
18,95 
0 
2,5 
0 
3 
37 
86,88 
Huom. Vuosina 1991 ja 1995 
toimenpideohjelmaneuvontaan. ei myönnetty varoja 
53 
Tietoliikenne 
Sidotut varat maittain ja vuosittain Muut toimialat 
Sidotut varat maittain ja vuosittain 
Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Monen maan ohjelmat 
Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0 0 0 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
o 
4,93 
0 
0 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
O 
5,1 
0 
0 
- 0,83 0,55 
0 0 
1 1 
• 6,76 6,65 
Huom. Tietoliikenneala ei saanut varoja vuonna 1991 0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
4,1 
0 
0 
0 
0 
0 
4,1 5.4 19,53 
0 0 
0 0 
0 1,38 
0 0 
2.5 4,5 
7,9 25,41 Armenia 
Azerbaidzan 
Baltian maat 
Valko-Venäjä 
Georgia 
Kazakstan 
Kirgisia 
Moldova 
Mongolia 
Venäjä 
Tadzikistan 
Turkmenistan 
Ukraina 
Uzbekistan 
Monen maan ohjelmat 
Humanitaarinen apu 
Muut* 
Yhteensä 1991 1992 1993 1994 1995 Yhte. 
0 0 0,8 0 0,5 1,3 
0 
2,05 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 
0 0,7 
0 
0,7 
0,8 0,4 1,1 
0 2,05 
2 3,7 
0,5 1,3 
3,2 5,72 
1 2 
1,5 2,25 
0 0,64 1,4 1,12 
1 0 
0 0,75 
0 0,64 
10 15 14,79 39,79 
0 0,32 0,3 0,62 
0 0,8 0,32 1,12 
0 3,82 1,7 6,4 11,92 
0 0 1,5 1,8 3,3 
0 0,83 8 "16,5 **26 51,33 
0 0 22 0 0 22 
6,2 38,91 32,09 45,68 53 175,88 
8,25 39,74 80,11 86,21 111,7 326,02 
* Sisältää monialaiset varat (Tacis ja EBRD), koordinointiyksiköt, 
tiedotuksen ja viestinnän, kumppanuus- ja yhteistyöohjelman. 
** Sisältää Tacis-demokratiaohjelman. 
54 
Tacis-ohjelman taloudelliset saavutukset 
Tacis-ohjelman taloudellinen suoritus parani edelleen 
vuoden 1995 aikana, ja vuonna 1994 saavutettu merkit­
tävä edistyminen vahvistui. 
Tacis pyrki myös pienentämään sellaisten edellisvuosilta 
jääneiden sitoumusten määrää, joista ei vielä ole rahoitus­
sopimusta. Vuoden 1995 loppuun mennessä oli rahoitus­
sopimukset tehty 70,5 prosentista kaikista sitoumuksista, 
kun vastaava luku 1994 oli 61 prosenttia. 
Tacis-ohjelman taloudellista suoritusta kuvaavat sidottujen 
varojen kokonaissumma, rahoitussopimusten kokonais­
arvo ja maksusuoritusten kokonaisarvo sekä näiden luku­
jen väliset suhteet. 
Tacis-budjetin sitoumukset 
Tacis-ohjelman budjettisitoumusten arvon kasvu jatkui 
vuonna 1995. Ohjelman kaikki varat saatiin sidotuksi. 
Sidottujen varojen määrä (511,19 milj. ecua) oli suurempi 
kuin vuonna 1994 (469,68 milj. ecua). Ohjelmaan viiden 
toimintavuoden aikana sidottujen varojen kokonaisarvo 
nousi 2.268,37 miljoonaan ecuun. Kuva 1 - Sidotut varat, sopimukset ja maksut 
1991-1995 (milj. ecua) 
1991 1992 1993 1994 1995 
sitoumukset sopimukset maksusuoritukset 
Sopimusten rahallinen arvo 
Vuonna 1995 Tacis teki rahoitussopimuksia 527 miljoonan 
ecun arvosta. Kasvu vuoteen 1994 (514,7 milj. ecua) 
verrattuna oli 2,4 prosenttia. 
Tacis-ohjelman johto asetti sopimusten teolle tavoitteet 
vuodeksi 1995. Tarkoituksena oli tehdä sopimus kaikista 
vuoden 1992 ohjelmista, vähintään 90 prosentista vuoden 
1993 ja 60 prosentista vuoden 1994 ohjelmia. Vuosien 
1992 ja 1994 tavoitteet saavutettiin, mutta vuoden 1993 
toteutus on aikataulusta hieman jäljessä. Vuonna 1995 
tehtiin sopimukset lähes 13 prosentista ohjelman varoista. 
Tämä on hiukan odotettua vähemmän, koska ydintur-
vallisuusohjelmat ja monen maan ohjelmat viivästyivät. Kuva 2 - Sidotut varat, sopimukset ja maksut 
kumulatiivisesti 1991-1995 (milj. ecua) 
CT) 
CO I 
1991 1991-1992 1991-1993 1991-1994 1991-1995 
sitoumukset sopimukset maksusuoritukset 
55 
Sopimukset kalenterivuosittain 
Vuonna 1995 allekirjoitettiin 1.472 rahoitussopimusta. Yli 
300.000 ecun arvoiset palvelusopimukset tehdään yleen­
sä rajoitetun tarjouskilpailun perusteella. Tacis-sopimusten 
keskimääräinen arvo oli 360.000 ecua. Kuva 3 ilmoittaa 
sen vuoden budjetin, johon allekirjoitetut sopimukset liit­
tyvät. Kuva 3 - Sopimukset kalenterivuosittain 
(milj. ecua) 
511,2 
472,1 469,7 
64,7 
1991 budjetti 1992 budjetti 1993 budjetti 1994 budjetti 1995 budjetti 
99,6% 99% 87,5% 66,3% 12,7% 
Sopimusten %-osuus 31.12.1995 mennessä 
sopimukset 1991 sopimukset 1992 
• sopimukset 1993 • sopimukset 1994 
• sopimukset 1995 • samlede budget 
Rahoitusmenettely 
Tacis-ohjelman suunnitteluprosessiin sisältyy kolme 
vaihetta, joiden kautta budjettiviranomaisten hyväk­
symä vuosibudjetti etenee hankkeiden toteutukseen ja 
varojen maksamiseen. Tacis-ohjelman rahoituksen-
hallintamenettely on tämän prosessin mukainen. 
Sitoumus - Vuosittainen Tacis-budjetti osoittaa varat, 
jotka komissio on valmis sitomaan Tacis-ohjelmaan. 
Sen perusteella laaditaan toimintaohjelmat ja tehdään 
rahoitusehdotukset. Kun Tacis-komitea on antanut 
ehdotuksista myönteisen lausunnon ja komissio hyväk­
synyt ne, sanotaan näihin ehdotuksiin liittyviä varoja 
'sidotuiksi'. Kaikki vuosibudjetissa osoitetut varat on 
sidottava kyseisen budjettivuoden aikana. Sitomaton 
raha peruutetaan. Sopimus - Kun varat on sidottu, julkaistaan tarjous­
pyynnöt toimintaohjelmissa hahmoteltujen toimien 
toteuttamiseksi. Kun tarjousprosessi on saatettu 
menestyksellisesti loppuun ja sopimus allekirjoitettu, 
sanotaan, että kyseisistä varoista on tehty 'rahoitus­
sopimus'. Sopimusten teko on ohjelman toteutuksen 
tärkein vaihe, sillä sopimusten kautta Tacis-rahoitus 
vapautuu ja varsinainen toteuttaminen kentällä voi 
alkaa. 
Maksusuoritukset - Maksusuoritukset ovat rahoitus­
prosessin viimeinen vaihe. Maksuja suoritetaan 
hankkeen koko keston ajan hankkeen valmistumisen 
mukaisesti. Koska hankkeet voivat kestää useita 
vuosia, maksaminen jatkuu yhtä kauan. Siksi maksut 
ovat aina jäljessä sidotuista varoista ja sopimuksista. 
Vuonna 1995 Tacis suoritti 3.347 maksua, joiden 
yhteisarvo oli 374,5 miljoonaa ecua. 
56 
Tacis-maksut 
Vuonna 1995 Tacis pyrki erityisesti parantamaan maksa­
tusta. Maksusuoritusten kokonaismäärä kasvoikin 24,7 
prosenttiani 374,5 miljoonaan ecuun vuoden 1994 300,3 
miljoonasta. 
Tacis saavutti vuonna 1995 100 prosentin maksatus-
tason, joten kaikki Tacis-maksubudjetin mukaiset maksut 
suoritettiin vuoden aikana. Kuva 4 - Maksusuoritukset budjettivuosittain 
1991-1995 (milj. ecua) 
511,2 
472,1 469,7 
396,5 
1991 budjetti 1992 budjetti 1993 budjetti 1994 budjetti 1995 budjetti 
82,9% 62,8% 38,8% 18,4% 5,1% 
Maksujen %-osuus 31.12.1995 mennessä 
maksut 1991 maksut 1992 
m maksut 1993 • maksut 1994 
• maksut 1995 • samlede budget 
Sopimukset ja maksusuoritukset 
Maksusuoritusten kumulatiivinen osuus sopimuksista on 
parantunut koko ajan ohjelman vuonna 1991 tapahtu­
neesta käynnistymisestä lähtien. Sopimusten kumula­
tiivinen osuus prosentteina sitoumuksista on kasvanut 
vuoden 1991 1,3 prosentista vuoden 1995 70,5 pro­
senttiin. Maksusuoritusten kumulatiivinen osuus prosent­
teina sopimuksista on kasvanut merkittävästi: vuoden 
1991 7,5 prosentista 55,5 prosenttiin vuonna 1995. Kuva 5 - Sopimukset ja maksusuoritukset 
kumulatiivisesti 1991-1995 
1991 1992 1993 1994 1995 
Sopimukset prosentteina 
sitoumuksista 
kumulatiivisesti 1,3% 25,6% 43,3% 61% 70,5% 
Maksusuoritukset prosentteina 
sopimuksista 7,5% 15,6% 38,2% 47,9% 55,5% 
kumulatiivisesti 
57 
Luettelo tärkeimmistä vuonna 1995 
allekirjoitetuista sopimuksista 
Sopimuksia, joiden arvo on alle 300.000 ecua, 
ei ole mainittu 
Yksittäiseen hankkeeseen voi liittyä useita sopimuksia. 
Sopimus voi myös liittyä useampaan kuin yhteen 
hankkeeseen. Arvot on pyöristetty lähimpään 100 ecuun. 
Arvo ecua 
Armenia 
Toimenpideohjelmaneuvonta Armeniassa 472.100 
Tekninen apu kaasuteollisuuden kehittämiseen 1.599.600 
Armenian rautateiden kunnostus 500.000 
Azerbaidzan 
Liikenneministeriön neuvonta 525.600 
Kuluttajapalveluiden parantaminen kaasu- ja 
sähköteollisuudessa 1.463.400 
Liiketoiminnan kehittäminen öljyalan laitteita 
valmistavassa teollisuudessa 1.979.000 
Johtamis- ja koulutusvalmiuksien vahvistaminen 1.252.700 
Työvoimapalvelun institutionaalinen kehittäminen 499.300 
Azerbaidzanin rautateiden kunnostus 1.500.000 
Traceca: Tekninen apu Bakun sataman 
kehittämiseksi 698.100 
Valko-Venäjä 
Tekninen apu Valko-Venäjän rautateille 384.500 
Strategian laatiminen yksityistämistä ja 
monopolien purkamista varten 636.000 
Liikenteen neuvontayksikön perustaminen 
Valko-Venäjälle 384.100 
Tienrakennusteollisuuden tekninen 
uudistaminen 1.287.300 
Entisten sotateollisuusyritysten 
markkinointimahdollisuuksien kehittäminen 2.900.000 
Pk-yritysstrategia yksityissektorin 
kehittämiseksi 1.898.000 
Valko-Venäjän verohallinnon 
avustaminen ja kouluttaminen 399.400 
Valko-Venäjän Belautostrada-tien 
rakentamisen tukeminen 1.695.000 
Puunjalostusteollisuuden yksityistäminen 644.000 
Liikekehitystoimiston perustaminen 
Gomelin alueelle 349.800 
Georgia 
Georgian toimenpideohjelmaneuvonta 448.000 
Yritystason tekninen apu 1.800.000 
Vuosien 1993/1994 pk-yritysten 
kehitysohjelma 2.351.400 Valtionhallinnon uudistus ja kouluttaminen 
Georgian rautateiden kunnostaminen 
Kazakstan 
Julkisia investointeja koskevan 
ohjelman hoidon tukeminen 
Liikenneministeriön neuvonta 
Yritysten yksityistämisen tukeminen 
Kazakstanin valtionyliopiston 
koulutusvalmiuksien parantaminen 
Elintarvike- ja maatalousalan seuranta 
Vuoden 1994 pk-yritysten 
kehittämisohjelma 
Liikepankkitoiminnan tukeminen 
Tekninen apu elintarvike- ja 
maatalousalan talousuudistuksia varten 
Elintarviketuotannon 
rakennemuutoksen tukeminen 
Aktjubinskin alueella 
Julkishallinnon vahvistaminen 
Tekninen apu talouden rakennemuutoksen 
ja yksityistämisen sosiaalisten vaikutusten 
hoitamiseksi 
Opetusministeriön avustaminen korkean 
asteen koulutuksen uudistamisessa 
Traceca: Rautatiekuljetuskaluston 
kunnossapito 
Yleinen laitoskohtainen apu, 
ydintekninen turvallisuus 
Kirgisia 
Oikeudellinen apu Kirgisian energia-alalle 
Moldova 
Työvoimapalveluiden tukeminen 
Yksityistämisen kokeiluhanke Orhein alueella 
Yksityisten maanviljelijöiden 
yhdistyksen avustaminen 
Investointimahdollisuuksien edistämisen 
ja kehittämisen tukeminen 
Hallituksen ja siviilihallinnon vahvistaminen 
Moldovan teollisuuden 
energiansäästöohjelman jatkaminen 
Kansalaisjärjestöjä koskeva 
yhteisrahoitushanke; kohteena 
vanhukset ja lapset 
Mongolia 
Pk-yritysten kehittämisohjelma 
Työllisyyspalveluiden tehostaminen 1.668.800 
3.000.000 
487.400 
526.800 
979.000 
2.330.600 
544.900 
1.019.800 
589.700 
1.348.600 
1.799.900 
1.458.500 
1.796.900 
600.000 
695.300 
900.600 
619.200 
370.700 
2.394.700 
1.395.300 
590.000 
1.899.800 
599.500 
300.000 
2.252.100 
1.199.900 
58 
Koulutuksen tietojärjestelmän tukeminen 594.100 
Mongolian taloustieteellisen 
koulutuksen uudistaminen 1.997.500 
Choibalsanin ja Darkhanin alueiden 
energiahuollon parantaminen 995.200 
Koordinointiyksikön tukeminen 535.900 
Venäjä 
Sojuz-yhtiön uudelleenjärjestely, Moskova 499.400 
Energiansäästötoimien kehittäminen, Samara 359.500 
Työvoimatoimistojen kehittäminen 
ja perustaminen, Kaliningrad 1.347.100 
Alueellinen tuki kansalaisjärjestöille 
Länsi- ja Itä-Siperiassa 710.000 
Tekninen apu Lokakuun rautateille 338.700 
Tietoliikenteen koulutuskeskuksen 
tukeminen, Moskova 300.000 
Tekninen apu Novosibirskin 
tietoliikenteen koulutuskeskukselle 696.000 
Liiketoiminnan ja tietoliikenteen 
seurantahanke, Moskova 500.000 
Soveltuvuustutkimus GLONASS:in 
liittämisestä Euroopan yleiseen 
navigontisatelliittijärjestelmään 1.000.000 
Tietoliikennealan johdettu lainsäädäntö 1.030.400 
Neuvontapalvelut Venäjän 
satelliittijärjestelmien kehittämiseksi 300.000 
Keskisuuren jännitteen sähköverkon 
käytönaikaiseen kunnossapitoon ja 
korjaukseen liittyvä koulutus, Tula 690.000 
Energiapolitiikkaan liittyvä neuvonta, Pietari 898.600 
Viestinnän johtamisjärjestelmä, Lenenergo 489.200 
Pietarin sataman kehittäminen 1.174.100 
Lentohenkilöstön koulutuskeskuksen 
uudenaikaistaminen 986.800 
Valikoitujen teollisuudenalojen 
strateginen tarkastelu 799.200 
Alumiiniteollisuuden uudelleenjärjestely, Siperia 1.137.200 
Alumiiniteollisuuden uudelleenjärjestely, Ural 1.199.100 
Elintarvikkeiden pakkausteollisuuden 
strateginen tarkastelu 580.900 
Pankkitoiminnan neuvontapalvelu, Moskova 5.000.000 
Pankkitoimintakoulutus Venäjällä 1.500.000 
Kamovin helikopteritutkimus 1.271.500 
Tuotantotuki Tupolev-yhtiölle 700.000 
Terveydenhoitojärjestelmien 
kehittämisen tukeminen 4.500.000 
Hallintoa ja palveluita koskeva 
ystävyyskaupunkihanke 1.601.800 
Koulutuksen johtamissuunnittelu, Venäjä 1.468.100 
Standardit ja sertifikaatit, Venäjä ja Ukraina 2.450.100 Terveys- ja turvallisuusstandardien 
kehittäminen 699.000 
Hiilivarojen hyödyntämisen 
strateginen tarkastus 1.599.300 
Öljy- ja kaasutoimitusten valorisaatio, 
Tjumenin alue 714.100 
Venäjän öljyteollisuuden kehittäminen, 
uudelleenjärjestelyjä organisointi 1.457.100 
Pietarin kaasunjakelujärjestelmän 
uudenaikaistaminen 1.279.800 
Öljytekniikan ja siihen liittyvän 
johtamisen koulutus, Gubkin-instituutti 800.000 
Uusien öljykenttien kehittämisen tukeminen 2.932.500 
Ylemmän johdon koulutus, Venäjän rautatiet 1.095.300 
Yhdistelmärahtiterminaalit, Venäjä 354.500 
Liikenneministeriön avustaminen 
määräysten ja standardien suunnittelussa 398.500 
Maantieliikennöitsijöiden keskukset 1.148.000 
Sähköisen tiedonsiirtojärjestelmän 
toteuttaminen Novorissiyrskin satamassa 948.900 
Apu julkisen liikenteen institutionaalisten 
muutosten vaikutusten hoitoon 1.386.200 
Uusi tietotekniikka - postitoimistot 994.900 
Tietoliikennelaitteiden testauspalvelut 1.228.600 
Tietoliikenteen koulutuskeskuksen 
perustaminen Samaran alueelle 493.300 
Liikennehankkeiden seuranta Venäjällä 791.700 
Seuranta ja arviointi, Venäjän federaatio 583.900 
Tekninen apu keskisuurten yritysten 
keskukselle, Siperia 6.800.000 
Julkishallinnon tukeminen, 
Novosibirsk ja Tomsk 2.417.600 
Tekninen apu taloudellisen 
rakennemuutoksen sosiaalisten 
vaikutusten käsittelyyn, Länsi-Siperia 846.900 
Energiakeskuksen perustaminen, 
Länsi-Siperia 2.097.100 
Hiiliteollisuuden johtajien koulutus, 
Kemerevo ja Kuzbass 1.199.300 
Baikalin alueen energiahuolto- ja 
ympäristöohjelma 985.700 
Maatalous- ja elintarvikealan 
seuranta, Länsi-Siperia 994.500 
Tekninen apu taloudellisen 
rakennemuutoksen ja yksityistämisen 
sosiaalisten vaikutusten käsittelemiseksi 406.100 
Talouden rakennemuutoksen 
sosiaaliset vaikutukset, Uralin alue 953.000 
Talouden rakennemuutoksen 
sosiaaliset vaikutukset, Uralin alue (lisäys) 497.100 
Maatilojen tuotantopanosten parantaminen 2.497.500 
59 
Energiakeskuksen perustaminen, 
Jekaterinburg 2.456.500 
Tekninen apu puhelinkeskuslaitteiden 
valmistusta varten - osakeyhtiöt 1.886.200 
Yritysten uudelleenjärjestelyn tukeminen 1.839.800 
Keskisuurten ja suurten yritysten 
teknisen avun keskus, Voronez 1.999.700 
Yksityistämisen jälkihoitotuki, 
Venäjän federaatio 2.499.400 
Siviilitietoliikenteen alalla toimivan 
Vimpel Corporation -yhtiön tukeminen 1.496.500 
llmastonsuojelu teollisuusalueilla 901.500 
Tupolev-yhtiön uudelleenjärjestelyn 
tukeminen 1.221.500 
Pk-yritysten tietoverkon kehittäminen, 
Venäjän federaatio 1.954.900 
Liiketoiminnan edistäminen, Vladimir 1.879.800 
Muuttopolitiikan kehittäminen 
ja toteuttaminen 484.500 
Työturvallisuuden peruslainsäädännön 
valmistelu ja toteuttaminen 1.499.900 
Koulutus, Uralin alue 303.900 
Liikkeenjohdon koulutuksen kehittäminen 2.486.500 
Kirjapainolaitteiden hankinta valtion 
korkean asteen koulutuksen komitealle 300.000 
Lämmityslaitteiden kunnostus, Angars 2.296.400 
Kiinteiden polttoaineiden puhtaan 
polton edistäminen, Tula ja Novgorod 999.900 
Opettajankoulutus, Gazprom 3.840.300 
Automatisoitu sähkönkulutuksen 
laskutusjärjestelmä 1.000.000 
Energiansäästön edistäminen 
kaupunkien lämmityksessä 1.482.900 
Sähkön siirron ja jakelun 
automaattinen valvonta 2.336.300 
Luoteisosien alueellisen tietoliikenteen 
koulutuskeskuksen perustaminen 700.000 
Telesatamajärjestelrmän kehittäminen, 
Moskova ja Pietari 1.236.500 
ACE-ohjelman johtaminen, 1994 3.953.200 
Tulostietoisuusohjelma 3.337.400 
Tulostietoisuushanke, paikallinen 
johtoyksikkö, Moskova 380.000 
Seuranta ja arviointi 3.298.600 
Yritystukikeskukset, Rostov ja Krasnodar 6.972.700 
Tuki Beryevin ilmailukompleksille 1.150.000 
Yksityistämisen sosiaaliset vaikutukset 4.298.900 
Julkishallinnon kehittäminen ja 
vahvistaminen Lounais-Venäjällä 2.979.700 
Opetusvalmiuksien parantaminen 3.233.900 
Tekninen apu osakeyhtiömuotoisille maatiloille 2.497.600 Elintarvikkeiden jalostusteollisuuden tukeminen 2.351.000 
Lannoitetuotannon tukeminen 2.355.500 
Yksityisesti hoidettujen maatilojen tukeminen 2.500.000 
Maatalouskoneiden tuotannon tukeminen 2.622.500 
Rikintuotanto- ja kaasunkäsittelylaitoksen 
uudenaikaistaminen 1.494.400 
Sähkönjakelun parantaminen 
Rostovenergon alueella 1.806.900 
Tekninen apu kalatalouskompleksille, 
Kaliningrad 1.346.300 
Energiahuolto-ohjelma, Kaliningrad 988.900 
Tadzikistan 
Maatalouden strategia- ja 
suunnitteluyksikön perustaminen 1.449.300 
Energia-alan strategian suunnitteluun 
liittyvä neuvonta hallitukselle 964.900 
Turkmenistan 
Kansallisten valmiuksien lisääminen 
taloustieteiden ja liikkeenjohtamisen 
koulutuksessa 1.798.300 
Liikeyritysten valmennus 
vientipainotteisen luottolimiitin 
hyödyntämiseen 395.000 
Ukraina 
Pankkitoiminnan neuvontapalveluiden 
tukeminen 596.300 
Lämmönkulutuksen mittausjärjestelmän 
luominen kansainvälisiä kuluttajia varten 348.200 
Sähkönjakeluhenkilöstön koulutus 449.900 
Hiilikaivosteollisuudelle suunnattu 
koulutus, Ukraina 349.800 
Öljynjalostusteollisuuden henkilöstön 
koulutus 404.700 
Energiatehokkuuden esittelyhankkeet 690.700 
Odessan alueen kokonaisvaltainen 
energiasuunnitelma 572.200 
Kuuden yrityksen muuntaminen 
Ukrainassa 2.809.000 
Jäteantrasiitin käyttöön liittyvä 
neuvonta ja koulutus 488.300 
Kaukolämpöverkosto, Dnepropetrovsk 599.800 
Kaasuturbiineihin liittyvä 
soveltuvuustutkimus, Uglegors 399.400 
Lysychanskin jalostamon 
uudenaikaistaminen 698.600 
Kaivoksen uudistaminen 
Donbassin hiilikentällä 398.800 
60 
Hiileen perustuva metaanin tuotanto 
Kansallisen sähköyhtiön 
perustamisen avustaminen Ukrainassa 
Liikenteen koulutuskeskuksen perustaminen 
Maan tieverkkoa koskeva tutkimus 
Tekninen apu ilmailuteollisuuden 
kehittämistä ja sääntelyä varten 
Merikoulutus, Odessa 
Ismailin ja Renin satamiin pääsy 
Entisten upseerien uudelleenkoulutus 
Seuranta- ja arviointiohjelma 
Seuranta- ja arviointiohjelma 
Ukrainan ydinenergian tuotanto 
Energia-alan kaupallinen kehittäminen 
Energiateollisuuden kattiloiden 
ja venttilien tuotanto 
Sähköntuotannon tehokkuuteen 
liittyvä tutkimus 
Öljy- ja kaasukokonaisuuksien 
uudelleenjärjestely 
Kaupunkien kaukolämpöjärjestelmien 
kustannustehokkuusselvitys 
Yksityistämisen jälkihoito 
Ukrainan hallituksen avustaminen 
yksityisyrityksiin liittyvissä asioissa 
Maatalouden rakennemuutokseen 
liittyvä koehanke 
Energianhallinnan koulutuskeskuksen 
perustaminen 
Tuki Zaporizhja 6, Rovno 4 ja 
Khmelnitsky 2 -ydinvoimaloille 
Tuki Zaparozhye 6, Rovno 4 ja 
Khmelnitsky 2 -ydinvoimaloille 
Uzbekistan 
Teollisuusomaisuuden suojelun tukeminen 
Yrittäjien lakikeskusten perustaminen 
Julkisen sektorin uudistusten tukeminen 
Kokeiluluonteinen kokonaisvaltaisen 
kehittämisen ohjelma, Samarkand 
Elintarviketuotantoon ja maatalouteen liittyvän 
toimenpideohjelman perustaminen 
Uzbekistanin hallituksen avustaminen 
Liikepankkien uudelleenjärjestely 
Neuvonta liikenneministeriölle 
Alueellinen pankkitoimintakoulutus 
Keski-Aasiassa 399.300 
900.000 
341.200 
600.000 
524.200 
359.800 
338.700 
7.275.600 
583.400 
795.900 
876.700 
1.683.400 
943.500 
2.635.400 
2.099.000 
2.399.900 
3.298.300 
989.600 
4.797.300 
1.399.300 
2.953.600 
982.500 
400.000 
394.300 
1.399.800 
1.675.200 
1.549.800 
779.100 
824.200 
492.400 
999.900 Monen maan ohjelmat 
Immateriaalioikeuksien suojan tukeminen 2.000.000 
Laitoskohtainen tuki Kalingradin 
ydinvoimalalle, 2-vaihe 319.200 
Ydinvoimaloiden laitteiden hankinta 2.173.500 
WER 1000 -voimalan ytimen tutkiminen, 
ydintekninen turvallisuus 876.400 
Huolto- ja kunnossapitokeskuksen 
parantaminen, ydintekninen turvallisuus 1.435.300 
Venäläisten ydinvoimaloiden 
mekaanisten laitteiden rikkomaton ja 
käytönaikainen tutkiminen 1.294.700 
Ystävyysohjelma, tekninen ryhmä 435.100 
Ystävyysohjelma, tekninen ryhmä 320.000 
Kaupan ja liikenteen yhteistoiminta-
ja työryhmä 990.300 
Traceca: Pikakoulutus 861.200 
Traceca: huolinta ja rahtaus 499.800 
Lennonjohto ja lentoasemat 609.200 
Toimenpideohjelmaneuvonta 400.000 
Teknisen Tacis-tietokeskuksen 
perustaminen 527.100 
Johtavan ISTC-hankepäällikön 
palkkaaminen 360.000 
Venäjän alueellinen 
riskisijoitusrahastojärjestelmä - EBRD 722.400 
Uralin alueen hankintakeskuksen 
riskisijoitusrahasto 769.400 
Länsi-Siperian hankintakeskuksen 
riskisijoitusrahasto 769.400 
Pk-yritykset, alueellinen ohjelma 3.800.000 
Kilpirauhassyövän hoito-ohjelma 399.900 
Raidekuljetuksiin liittyvä 
soveltuvuustutkimus 496.600 
Traceca: Rautatierahtiliikenteen hoito 850.000 
Alueellinen liikenne-ennustemalli 698.100 
Traceca: Oikeudellinen sääntely 1.497.600 
Traceca: Päällysteen kunnossapito 999.100 
Traceca: Perusrakenteiden kunnossapito 1 1.200.000 
Taloudellisuus- ja turvallisuusvaatimukset 1.639.800 
Operatiivisen suunnittelun tehostaminen 1.083.000 
Sähkönjakelun tehostaminen 
Keski-Aasiassa 1.121.000 
Tekninen tutkimus Länsi- ja Itä-
Euroopan sähköverkostojen rajapinnasta 402.700 
Alueellinen öljy- ja kaasuputkien hoito 
Aasian ja Kaukasian tasavalloissa 485.500 
Teknisen oppilaitoksen 
kehittäminen (maatalous) 300.000 
61 
Energia-alan tietokannat, sanastot 
ja sosiaaliturva 545.600 
DG1 A:n ja Euroopan koulutussäätiön 
välinen sopimus 602.400 
Uusien itsenäisten valtioiden tilastoinnin 
kehittäminen 1.500.000 
Tullikoulutus Kazakstanissa, 
Kirgisiassa ja Uzbekistanissa 400.000 
Tuki teknisen Tacis-tietokeskuksen 
perustamiseksi 892.700 
WER-213/1000-voimalan suojakuvun 
kaapeliläpiviennit, ydintekninen turvallisuus 2.000.000 
RBMK-voimalan turvallisuusarviointi, 
vaihe 2, ydintekninen turvallisuus 2.980.600 
Turvapaneelin prototyypin 
kehittäminen, WER 1000, 
ydintekninen turvallisuus 1.989.800 
Reaktoreiden laadunvarmistusohjelma 500.000 
Tekninen apu Rosenergoatomille 994.600 
Lisensiointiin liiittyvän ensiöpiirien 
eheyden arvioinnin tukeminen 487.700 
Lisensiointiin liittyvät turvajärjestelyjen 
ja toiminnallisen turvallisuuden arvioinnit 781.700 
Lisensiointiin liittyvät turvamoduulien 
arvioinnnit 487.300 
Lisensiointiin liittyvät onnettomuusanalyysit 390.800 
Ydinpolttoaineen kierto ja jätteen lajittelu 616.600 
Radioaktiivisen jätteen hallinta, Moskova 678.300 
Säiliö WER-reaktorin käytettyä 
polttoainetta varten 449.600 
Belojarskin ydinvoimalan paikallinen 
tietokoneverkko 547.300 
Ydinvoimaan liittyvien 
suunnittelumenettelyiden laatiminen 877.800 
Kehityssuunnitelma ydintekniseen 
turvallisuuteen liittyvän alueellisen 
koulutuskeskuksen luomiseksi 1.099.300 
Kehityssuunnitelma ydintekniseen 
turvallisuuteen liittyvän kansallisen 
koulutussuunnitelman laatimiseksi 1.199.500 
Ydinteknisen turvallisuuden hallintaohjelma 680.100 
VVER-primaarijärjestelmän 
koulutusasiantuntijat 849.700 
Käytetyn ydinpolttoaineen vaikutusten 
tutkiminen 377.900 
Onnettomuusanalyysien teon tukeminen, 
Ukrainan turvallisuusviranomaiset 1.299.700 
Kiireelliset toimet uraanikaivostoiminnan 
uudistamiseksi uusissa itsenäisissä valtioissa 1.415.000 
Säteilytetyn ydinpolttoaineen kuljetusten 
avustaminen 982.000 Elintarvikkeiden laatuun liittyvä tekninen tuki 1.117.900 
Tacisin teknisen toimiston perustaminen 
Kiovaan 428.800 
Teknisen toimiston laajentaminen Kiovassa 409.100 
Tacis-hankejohtoon liittyvä koulutus 349.800 
Venäjän alueellinen riskisijoitusrahasto, 
investointineuvonta Uralin alueella 1.000.000 
Venäjän alueellinen riskisijoitusrahasto, 
investointineuvonta Uralin alueella 1.000.000 
Venäjän alueellinen riskisijoitusrahasto, 
investointineuvonta Siperiassa 1.000.000 
Venäjän alueellinen riskisijoitusrahasto, 
investointineuvonta Uralin alueella 1.000.000 
Venäjän alueellinen riskisijoitusrahasto, 
Smolensk 1.000.000 
Tacisin tiedotus- ja viestintäohjelma 1.500.000 
Laitoskohtainen apu Balokovon 
ydinvoimalalle 994.900 
Laitoskohtainen apu, Leningrad 1.319.100 
Laitoskohtainen apu. Kuolan ydinvoimala 1.808.100 
RMBK-koulutuskeskus, Smolensk 498.900 
Fotogrammetriset laitteet, 
ohjelmistosovitukset ydinvomaloissa 762.300 
Laitoskohtainen apu, 
Kalininin ydinvoimala 1993-1994 2.611.500 
Yleinen laitoskohtainen apu, bn. 600 701.500 
Ydinvoimaloiden rakenteiden 
dynaamiset laskelmat 791.900 
Eheyden arviointi WER 1000 -reaktorit 489.000 
VVER-voimalan tiiveysarviointi, 
tiivisteiden rakenteen ja laitetoimitusten 
parantaminen 1.199.100 
Rakenteiden väsymisen 
diagnosointijärjestelmän valmistelu, 
ydintekninen turvallisuus 498.800 
Lisensiointiin liittyvät reaktorin 
paineastian haurastumisen arvioinnit 487.100 
Vakaviin ydinonnettomuuksiin liittyvä apu 973.300 
Lisensiointiin liittyvät turvamoduulien arvioinnit 488.700 
Laitoskohtaiset toimet, 
Ukrainan eteläinen ydinvoimala, vaihe 2 2.748.200 
Laitoskohtainen apu Zaporizhjan 
ydinvoimala, vaihe 2 1.299.100 
Toimistovälineiden hankinta, 
ydintekninen turvallisuus 1.100.000 
Ystävyysohjelma, tekninen ryhmä 502.300 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
ja oikeudellinen neuvonta 1.000.000 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
ja oikeudellinen neuvonta 6.800.000 
62 
Toimenpideohjelmaneuvonta 
ja oikeudellinen neuvonta 1.000.000 
Alueellinen pk-yritysohjelma 1994, 
ystävyyssuhteet 500.000 
Pk-yritysten kehittäminen 1994, 
NIS Partenariat 1.300.000 
Tutkimus Kaukasian valtioiden 
välisistä yhteyksistä 498.500 
Maataloustuotteiden vapaakauppa-
alueen tukeminen 1.854.300 
Kurssit yhteisessä VVien-instituutissa 457.500 
Kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitusohjelma; 
Venäjän vammaisten tukeminen 300.000 
Kansalaisjärjestöjen yhteisrahoitusohjelma; 
Venäjän näkövammaisten tukeminen 300.000 
Seuranta ja arviointi Länsi- ja Lounais-
Venäjällä 2.499.600 
Europartenariat, Lissabon 300.000 
Tekninen apu Georgian maataloudelle 300.000 
Moskova ja Pietari, EBRD 480.000 
Venäjän teknologiapuiston hoitaminen 838.400 
Turkmenistanin viennin edistäminen 990.400 
llmasuunnistusjärjestelmän 
uudistaminen, Azerbaidzan 300.000 
Luottoneuvojat, Petrovski 711.600 Venäjän yritysneuvontapalvelut, EBRD 575.000 
Tekninen apu Tacis-koordinointiyksiköille 
Valko-Venäjällä, Ukrainassa ja Moldovassa 1.773.800 
Tekninen apu Tacis-koordinointiyksiköille 
Kazakstanissa, Kirgisiassa, Turkmenistanissa 
ja Uzbekistanissa 1.768.100 
Tekninen apu Tacis-koordinointiyksiköille 
Armeniassa, Azerbaidzanissa ja 
Georgiassa 1.350.300 
Palvelusopimus koordinointiyksiköiden 
matkustuspalveluista 300.000 
Länsimainen asiantuntemus 
Venäjällä toimiville koordinointiyksiköille 1.144.500 
Tacisin tiedotus- ja viestintästrategia 2.200.000 
Elintarvikeapu, Armenia, Azerbaidzan, 
Georgia, Kirgisia ja Tadzikistan 553.000 
Elintarvikeavun seuranta, Kaukasia 2.065.800 
Apu Phare- ja Tacis-dermokratiaohjelmien 
uusia itsenäisiä valtioita koskevien 
osien johdolle 761.900 
Venäjän vaalit; tuki EU:n vaaleja 
valvovalle yksikölle 349.700 
Oikeusjärjestelmän uudistus, Ukraina 420.000 
Demokratiaohjelmat, parlamentin 
koulutushanke Ukrainassa 949.300 
63 


ISSN 1024-4492 . Kom (96) 345 lopullinen • ASIAKIRJAT • FI. Luettelonumero: CB-C0-96-344-FI-C 
ISBN 92-78-06626-5 • Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto L-2985 Luxemburg 
Euroopan komissio • Pääosasto Ulkosuhteet: 
Euroopa ja uudet itsenäiset valtiot, yhteinen uiko- ja turvallisuuspolitiikka ja ulkoiset edustustot (PO IA) 
Tiedotusyksikkö - Tacis 
Käyntiosoite Montoyerstraat 34 3/88 Rue Montoyer B-1000 Bryssel Puh. (+32-2) 295 25 85 / 296 60 65 / 296 64 94 
Postiosoite MO 34 3/88 Wetstraat 200 Rue de la Loi B-1049 Bryssel Fax (+32-2) 296 80 24 / 231 04 41 Finnish 
World Wide Web tiosorte http://europa.eu.int/en/comm/dgla/tacis/home.html E-mail tacis.info@dg1a.cec.be T/FI/08.96/02/02/11/B