Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Erasmus Mundus ohjelman (2004–2008) jälkiarviointiraportti /* KOM/2009/0695 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 22.12.2009 KOM(2009)695 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Erasmus Mundus -ohjelman (2004–2008) jälkiarviointiraportti SISÄLLYSLUETTELO KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Erasmus Mundus -ohjelman (2004–2008) jälkiarviointiraportti 1 1. Johdanto 3 2. Ulkoisen arvioinnin taustaa 3 3. Ulkoinen arviointi 4 3.1. Arvioinnin sisältö 4 3.2. Menetelmät 4 3.3. Arvioijan havainnot 4 3.3.1. Erasmus Mundus -kurssien laatu 4 3.3.2. Erasmus Mundus -opiskelijoiden ja -tutkijoiden laatu 5 3.3.3. Vaikutukset Euroopan korkea-asteen koulutuksen tarjontaan 5 3.3.4. Vaikutukset Euroopan korkea-asteen koulutuksen kansainväliseen kysyntään 6 3.3.5. Vaikutukset opiskelijoihin ja tutkijoihin 6 3.3.6. Jatkettavuus 6 3.3.7. Ohjelman rakenne 7 3.3.8. Ohjelman hallinnointi 7 3.3.9. Ohjelman tehokkuus 8 4. Keskeiset ulkoiseen arviointiin perustuvat suositukset ja komission näkemykset 8 4.1. Tuloksellisuus 8 4.2. Jatkettavuus 9 4.3. Tehokkuus – ohjelman rakenne ja hallinnointi 10 5. Komission päätelmät 10 Tilastolliset liitteet haku- ja valintamääristä 12 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Erasmus Mundus -ohjelman (2004–2008) jälkiarviointiraportti (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 1. JOHDANTO Tämä kertomus perustuu Erasmus Mundus -ohjelman käynnistämisestä 5. joulukuuta 2003 tehdyn päätöksen N:o 2317/2003/EY[1] 12 artiklaan, jonka mukaan ohjelmasta on tehtävä jälkiarvio. Kertomuksessa komissio esittää kantansa niihin keskeisiin päätelmiin ja suosituksiin, jotka ohjelman jälkiarvioinnissa tehdään. Arviointi on saatavissa osoitteessa http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm . Päätelmät ja suositukset pohjautuvat Erasmus Mundus -ohjelman osallistujien ja keskeisten sidosryhmien parissa toteutettuihin laajoihin kyselytutkimuksiin. 2. Ulkoisen arvioinnin taustaa Erasmus Mundus oli vuosina 2004–2008 toteutettu korkea-asteen koulutuksen yhteistyö- ja liikkuvuusohjelma, jonka tavoitteena oli tehdä Euroopan unionista maailmanlaajuisesti tunnustettu oppimisen huippuosaamiskeskus. Sillä pyrittiin tukemaan huippulaatuisten eurooppalaisten master-kurssien kehittämistä ja parantamaan eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen näkyvyyttä ja houkuttelevuutta yhteisön ulkopuolisissa maissa. Ohjelman strategisena tavoitteena oli kehittää Euroopan korkea-asteen koulutuksen laatua ja edistää kulttuurien välistä ymmärtämystä kolmansien maiden kanssa tehtävän yhteistyön keinoin. Ohjelman erityistavoitteet olivat seuraavat: edistää laatua ja huippuosaamista Euroopan korkea-asteen koulutuksessa, kannustaa tutkinnon suorittaneita ja yliopiston opettajia ja tutkijoita siirtymään kolmansista maista Eurooppaan, kehittää jäsennellympää yhteistyötä kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa sekä nostaa eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen profiilia, lisätä sen näkyvyyttä ja parantaa sen saatavuutta muualla maailmassa. Vuosina 2004–2008 toteutettu ohjelma koostui neljästä päätoimesta: Toimi 1 – Erasmus Mundus master -kurssit eli master-tason yhdennetyt kurssit, jotka järjestetään vähintään kolmessa korkeakoulussa kolmessa eri Euroopan unionin jäsenvaltiossa, Toimi 2 – Erasmus Mundus -apurahat kolmansien maiden opiskelijoille ja tutkijoille, Toimi 3 – Kolmansien maiden korkeakoulujen kanssa tehtävät kumppanuussopimukset, joiden puitteissa myönnetään apurahoja EU:n opiskelijoille ja tutkijoille kolmansiin maihin suuntautuvaa liikkuvuutta varten, ja Toimi 4 – Eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen maailmanlaajuista vetovoimaa lisäävät hankkeet. 3. Ulkoinen arviointi 3.1. Arvioinnin sisältö Arviointi annettiin ECOTEC Research and Consultingin tehtäväksi yrityksen ja komission puitesopimuksen perusteella.[2] Jälkiarviointi kattoi jakson 2004–2008, jonka aikana julkaistiin erinäisiä ehdotuspyyntöjä ohjelman toteuttamiseksi. Erityistä huomiota kiinnitettiin ohjelmasta 2006–2007 tehdyn väliarvioinnin jälkeiseen aikaan. Erasmus Mundus master -kurssit, apurahat ja ns. vetovoimahankkeet (toimet 1, 2 ja 4) alkoivat lukuvuonna 2004–2005 ja kumppanuushankkeet (toimi 3) vuotta myöhemmin eli lukuvuonna 2005–2006. Arvioinnin päätavoitteena oli arvioida ensimmäisen Erasmus Mundus -ohjelman vaikutuksia ja selvittää sen perusteella, miten seuraavan ohjelman toteuttamista voitaisiin tukea. Arvioinnissa keskityttiin näin ollen Erasmus Mundus -ohjelman ”tehokkuuteen” eli siihen, missä määrin ohjelma saavutti sille alun perin asetetut tavoitteet. Lyhyen ja pitemmän aikavälin vaikutusten lisäksi arvioitiin ohjelman ”tuloksellisuutta” näiden vaikutusten saavuttamisessa[3] sekä sitä, missä määrin siitä tuettuja kursseja voidaan ylläpitää pitemmän päälle. 3.2. Menetelmät Arvioinnissa käytettiin alan kirjallisuuteen perustuvia selvityksiä, tehtiin kyselytutkimus Erasmus Mundus master -kursseihin, kumppanuushankkeisiin ja vetovoimahankkeisiin (toimet 1, 3 ja 4) osallistuneissa laitoksissa sekä ohjelmaan osallistuneiden kolmansien maiden ja EU:n opiskelijoiden ja tutkijoiden parissa samoin kuin haastateltiin keskeisiä sidosryhmiä, joihin kuuluivat mm. Erasmus Mundus -ohjelman kansalliset yhteystahot ja johonkin ohjelman neljästä toimesta osallistuneet tahot. Kahdestatoista master-kurssista tehtiin paikan päällä tapaustutkimus. Saatujen tietojen triangulointia ja ristiintarkastusta tehtiin koko analyysin ajan. 3.3. Arvioijan havainnot Erasmus Mundus -ohjelman jälkiarviointia varten kerätyn näytön perusteella vaikuttaa siltä, että ohjelma on onnistunut saavuttamaan tavoitteensa ja luomaan huomattavaa yhteisön tason toimintaan perustuvaa lisäarvoa. Ohjelma on pystynyt saattamaan yhteen EU:n parhaimmistoon kuuluvia korkeakouluja, jotka ovat järjestäneet 103 uutta ja innovatiivista master-koulutusohjelmaa, joita ei ilman ohjelmaa todennäköisesti olisi tarjottu lainkaan. Ohjelmien laatua ovat kiittäneet niin korkeakoulujen henkilöstö kuin nykyiset ja entiset Erasmus Mundus -opiskelijatkin, joita arvioinnin kuluessa haastateltiin. Ohjelmiin on yleensä saatu runsaasti hakemuksia yhteisön ulkopuolisten maiden opiskelijoilta. 3.3.1. Erasmus Mundus -kurssien laatu Arvioinnissa tehdyt havainnot vahvistavat, että ohjelmasta tuetut master-kurssit todellakin ovat olleet laadukkaita. Asianomaisten laitosten ja niiden henkilökunnan huippuosaaminen on edelleenkin kurssien tieteellisen laadun tae. Osallistujalaitosten maantieteellinen jakauma oli yleisesti ottaen tasapainossa, mutta uusien jäsenvaltioiden laitosten edustus jäi vielä suhteessa liian vähäiseksi. Erasmus Mundus -kurssien hyvä tieteellinen taso ja sisältö olivat kurssikoordinaattorien useimmin mainitsemat tekijät, joiden ansiosta ne nousivat saman oppiaineen tavanomaisten (kotimaisten) master-tason kurssien edelle. Erasmus Mundus -kursseihin kuuluva liikkuvuuselementti ja kurssien tarjoama ”monikulttuurinen kokemus” olivat nekin koordinaattorien ja opiskelijoiden mielestä tärkeä osa kurssien tuomaa lisäarvoa. Opiskelijat arvostivat suuresti saamaansa tukea ja oppilaitosten tarjoamia palveluja. Arvioinnissa kuitenkin katsotaan, että joissain tapauksissa voitaisiin vielä yhtenäistää eri osallistujalaitosten opetussuunnitelmia ja opiskelijoille tarjottavia eri koulutusväyliä. Kurssien integroimisessa voisi olla apua jäsennellymmistä formaateista, joihin kuuluu yhteisiä kursseja ja nykyistä vähemmän suuntautumisvaihtoehtoja. 3.3.2. Erasmus Mundus -opiskelijoiden ja -tutkijoiden laatu Joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta Erasmus Mundus -kurssit ovat onnistuneet houkuttelemaan runsaasti hakijoita yhteisön ulkopuolisista maista. Monesti on kuitenkin ollut hankaluuksia saada mukaan odotettuja määriä EU:n opiskelijoita. Syynä olivat usein kurssimaksut (kalliimpia kuin ”kansalliset” ohjelmat) sekä se, ettei vuosien 2004–2008 ohjelmasta myönnetty stipendejä EU-maiden opiskelijoille. Erasmus Mundus -kursseille valittujen opiskelijoiden yleinen akateeminen taso oli arvioinnin tulosten perusteella hyvä. Online-kyselyyn vastanneista koordinaattoreista ja kumppaneista 55 prosenttia totesi, että Erasmus Mundus -opiskelijoiden keskimääräinen akateeminen taso oli ”selvästi parempi” kuin heidän laitostensa master-tasoisten opiskelijoiden. Toimesta 2 myönnettyä lisärahoitusta tietyiltä maantieteellisiltä alueilta ja tietyistä maista tulevien opiskelijoiden valintaan (ns. ikkunamäärärahat) ei aina käytetty johdonmukaisesti suhteessa ohjelman päätavoitteeseen eli akateemiseen huippuosaamiseen. Muutamissa tapauksissa kävi ilmi, että ikkunamäärärahojen luoma pääasiassa maantieteellinen kriteeri johti siihen, että valittiin keskimääräisen tason alle jääviä opiskelijoita. Toimen 2 kautta tuettujen tutkijoiden yleinen akateeminen taso oli arvioinnin tulosten perusteella hyvä. Tuetuista tutkijoista kuitenkin yli 75 prosenttia oli miehiä. Osuus on suhteettoman suuri, vaikka otettaisiin huomioon mahdolliset tieteenalakohtaiset erot henkilöstön sukupuolijakaumassa. 3.3.3. Vaikutukset Euroopan korkea-asteen koulutuksen tarjontaan Erasmus Mundus on lisännyt aiempaa master-tason koulutuksen tarjontaa EU:ssa sekä määrällisesti että laadullisesti. Tuetut uudet kurssit on yleensä järjestetty entisen tarjonnan lisäksi: ”kotimaiset” kurssit on säilytetty niiden rinnalla. Ohjelma on lisäksi parantanut tarjonnan yleistä laatua luomalla sentyyppisiä uusia laadukkaita kursseja, joita ennen ohjelmaa oli tarjolla vain harvoin. Uusina kursseina näkyvän suoran vaikutuksen lisäksi Erasmus Mundus -ohjelmalla on arvioinnin mukaan ollut myös välillisiä vaikutuksia osallistuviin aine- ja oppilaitoksiin. Yhteisten kurssien perustaminen ja toteuttaminen vaikuttaa erityisesti vahvistaneen sekä tarjontapuolen eurooppalaistumista (eri maiden korkea-asteen oppilaitosten yhteistyötä) että kysyntäpuolen kansainvälistymistä (laitokset pyrkivät hankkimaan lisää ulkomaisia opiskelijoita ja vastaamaan heidän tarpeisiinsa). Arvioinnin mukaan Erasmus Mundus on vaikuttanut yleisesti ottaen positiivisesti EU:n korkea-asteen koulutukselle asettamien strategisten tavoitteiden saavuttamiseen. Erityisesti todetaan, että kurssien integroitu ja kansainvälinen luonne on edellyttänyt, että osallistujalaitokset sitoutuvat suoraan Bolognan prosessin eri elementtien soveltamiseen. Erikseen on mainittava eurooppalainen opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmä. Ohjelma on myös lisännyt tiedemaailman piirissä muiden jäsenvaltioiden korkea-asteen koulutusjärjestelmien piirteiden ja toiminnan tuntemusta. Erinäisistä kursseista saatu kokemus osoittaa, että yhteistutkintojen osalta on vielä pyrittävä poistamaan kansalliseen lainsäädäntöön liittyviä esteitä, joiden vuoksi yhteistutkintoja ei voida tunnustaa. Yhteistutkintoihin liittyvän yhteisen laadunvarmistuksen ja keskinäisen tunnustamisen taso on parantunut, mikä todennäköisesti edesauttaa eurooppalaisen korkeakoulutusalueen kehittämistä. 3.3.4. Vaikutukset Euroopan korkea-asteen koulutuksen kansainväliseen kysyntään On näyttöä siitä, että Erasmus Mundus on lisännyt unionin ulkopuolisista maista tulevien opiskelijoiden määrää osallistujalaitoksissa. Tätä ei kuitenkaan mainita kautta linjan, ja onkin mahdollista, että osa näistä Erasmus Mundus -kurssille tulleista opiskelijoista olisi tullut Eurooppaan muutenkin. Missään arvioidussa tapauksessa ei ollut saatavilla koonnettuja tietoja yksittäisissä laitoksissa opiskelevista unionin ulkopuolisten maiden opiskelijoista. Tiedoista olisi kuitenkin arvokasta apua selvitettäessä Erasmus Munduksen kaltaisten ohjelmien määrällisiä vaikutuksia. Moni arvioinnissa haastatelluista kurssien edustajista mainitsi, että Erasmus Mundus on antanut hänen laitokselleen mahdollisuuden saada opiskelijoita useammasta unionin ulkopuolisesta maasta kuin muutoin ja että näin oli pystytty irtautumaan perinteisistä tavoista hankkia opiskelijoita. 3.3.5. Vaikutukset opiskelijoihin ja tutkijoihin Erasmus Mundus -ohjelman vaikutuksista valmistuneihin tehdyn selvityksen (Graduate Impact Survey) mukaan ohjelmasta valmistuneet katsovat yleisesti, että he ovat saaneet kursseista arvokkaita ja hyödyllisiä taitoja ja kokemuksia. Kursseilta valmistuneiden pitemmän aikavälin tieteellisestä tai muusta urasta ei ole nykyisellään varmaa näyttöä, mutta yleisesti ottaen tulokset ovat myönteisiä. Toimeen 2 osallistuneiden tutkijoiden vastaukset online-kyselyyn viittaavat siihen, että Erasmus Mundus on antanut heille mahdollisuuden vahvistaa omia (tutkimukseen liittyviä) verkostojaan ja parantaa tietojaan korkea-asteen koulutuksesta EU:ssa. Vaikuttaa siltä, että ohjelmaan osallistumisen vaikutukset itse osallistujiin sekä isäntälaitoksiin ja kursseihin ovat voimakkaampia silloin, kun tutkijat osallistuvat suoraan kurssien toteuttamiseen. Näin ei aina ole ollut. 3.3.6. Jatkettavuus Arvioinnissa kävi ilmi, että suurin osa Erasmus Mundus -ohjelmaan nyt osallistuvista koordinaattoreista ja kumppaneista ei usko, että heidän kurssinsa voisi jatkua nykyisellään ilman EU:n rahoitusta. EU-rahoituksen saajien suusta kuultuna tämä tulos ei ehkä ole yllättävä – etenkään jos he tulevat maista, joissa korkea-asteen koulutusjärjestelmien rahoitus on erityisen tiukassa. Erasmus Munduksen jatkettavuus pitemmän päälle edellyttänee kuitenkin sitä, että EU:n rahoitus pienenee yksittäisiin kursseihin liittyvien apurahojen kohdalla. Monien Erasmus Mundus -kurssien jatkuvuuden turvaamiseksi onkin löydettävä muita ratkaisuja kuin nykyjärjestelyt. Kurssit ovat kansainvälisesti katsottuna huippulaatua, joten parhaiden niistä pitäisi periaatteessa pystyä saamaan unionin ulkopuolisista maista huippuluokan opiskelijoita, jotka tuovat rahoituksen itse. Tätä tukee myös se, että korkealaatuisesta opiskelusta maksaminen on usein perinteisesti yleisempää EU:n ulkopuolella kuin itse unionissa. On toki todennäköistä, että Erasmus Mundus -tuki on antanut mahdollisuuden opiskella Euroopassa monelle opiskelijalle, jolla ei siihen olisi ollut muutoin varaa, mutta yhtä todennäköisesti ohjelmasta on tuettu sellaisiakin opiskelijoita, jotka olisivat pystyneet maksamaan ainakin osan opintojensa kustannuksista. Vaikka opiskelijoiden rahoituslähteiden monipuolistaminen onkin otettu mukaan uuteen Erasmus Mundus -ohjelmaan, arvioinnin mukaan kurssien järjestäjille olisi teroitettava, että omarahoitusta ja vaihtoehtoisten rahoituslähteiden käyttöä olisi parannettava. 3.3.7. Ohjelman rakenne Arvioinnissa todettiin, että toimen 1 master-kurssit ja toimen 2 opiskelija-apurahat selvästi täydensivät toisiaan ja toimivat tehokkaasti yhdessä. Toimen 2 tutkija-apurahojen, toimen 3 kumppanuuksien ja toimen 4 projektien tehokkuudesta ei puolestaan löytynyt yhtä vakuuttavaa näyttöä. Ei ollut aina selvää, että toimen 2 tutkijoille suunnattu rahoitus olisi vaikuttanut kurssien laatuun. Vaikuttaa siltä, että toimeen 2 liittyvä rahoitus on tehokkaampaa silloin, kun tutkijat palkataan nimenomaan toimimaan asianomaisen kurssin hyväksi (lähinnä opettamalla). Vaikka toimi 3 on useissa tapauksissa tuonut arvokkaan lisän Erasmus Mundus -kursseihin, kumppanien yhteisiä toimia ei aina ole riittävällä tavalla nivottu niihin kursseihin, joihin ne ovat kytköksissä. Toimi on kokonaisuutena houkutellut vähemmän osallistujia kuin oli ennakoitu. Asiaa on pyritty korjaamaan uudessa Erasmus Mundus -ohjelmassa, jossa unionin ulkopuolisten maiden laitokset voivat osallistua yhteenliittymiin täysjäseninä. Toimesta 4 on tuettu erinäisiä kiintoisia ja mahdollisesti hyvinkin vaikuttavia hankkeita, mutta arvioijien mukaan toimesta myönnetty rahoitus jaettiin liian monen, eri tavoitteisiin pyrkivän hankkeen kesken, jolloin hankekohtaiset summat jäivät pieniksi. Toimi 4 olisi ollut tehokkaampi, jos resurssit olisi keskitetty pienemmälle määrälle suurempia hankkeita. 3.3.8. Ohjelman hallinnointi Erasmus Mundus -ohjelman hallinnointimenettelyt olivat arvion mukaan tarkoituksenmukaisia ja pääosin toimivia. Ohjelman edunsaajat eivät ole ilmoittaneet suurista ohjelman valinta- ja seurantamenettelyihin liittyvistä vaikeuksista. Ohjelman koonnettujen seurantatietojen laatua voitaisiin arvioijien mukaan kuitenkin parantaa varsin pienillä lisätoimilla. Erityisesti olisi hyvä saada kattavammat tiedot opiskelijamääristä ja suorittamisasteista, sillä ne ovat yksinkertaisia mutta arvokkaita tulosindikaattoreita. 3.3.9. Ohjelman tehokkuus Ohjelma on arvioijien mukaan ollut yleisesti ottaen erittäin tehokas. Erityisesti todettiin, että ne suhteellisen vaatimattomat summat, joita Erasmus Mundus -yhteistyörakenteille annettiin kurssien järjestämistä varten, ovat saaneet aikaan vipuvaikutuksia: kurssien toteuttamiseen on näet osoitettu huomattavia lisäresursseja (etenkin hallintohenkilöstön työaikaa). Kun otetaan huomioon, että yksittäisille kursseille täysin apurahan turvin osallistuneiden Erasmus Mundus -opiskelijoiden osuus oli varsin suuri, vaikuttaisi siltä, että ohjelman yleistä tehokkuutta voitaisiin parantaa pyrkimällä siihen, että kursseille osallistuisi enemmän sellaisia opiskelijoita, jotka saavat rahoitusta muista lähteistä. 4. KESKEISET ULKOISEEN ARVIOINTIIN PERUSTUVAT SUOSITUKSET JA KOMISSION NÄKEMYKSET Arvioijien keskeiset suositukset esitetään lihavoituina ja komission vastaukset kursivoituina. 4.1. Tuloksellisuus Suositus 1 Olisi tarkasteltava tarkemmin niitä tekijöitä, jotka selittävät uusien jäsenvaltioiden laitosten jatkuvan aliedustuksen Erasmus Mundus -ohjelmassa, ja ryhdyttävä EU:n tällä alalla olevan toimivallan puitteissa toimiin havaittujen ongelmien ratkaisemiseksi. Komissio hyväksyy suosituksen. Jotta vähemmän edustettujen EU-maiden osallistumista ohjelmaan voitaisiin lisätä, komissio tukee toimesta 3 hanketta (jota koordinoi Slovakian kansallinen yhteystaho), jolla pyritään levittämään tietoa osallistumisjärjestelyistä ja tukemaan potentiaalisia osallistujia uusissa jäsenvaltioissa. Hankkeen tuloksia voidaan arvioida kesällä 2010. Suositus 2 Erasmus Mundus -kurssien jatkuvassa seurannassa olisi kiinnitettävä erityistä huomiota siihen, missä määrin kurssit on integroitu opetussuunnitelmiin, ja millaisia suuntautumisvaihtoehtoja on tarjolla. Komissio pitää suositusta aiheellisena ja katsoo, että sen pohjalta voitaisiin tuoda näkyvämmin esiin integroinnin merkitystä. Vastaisuudessa hakijoita olisi pyydettävä selostamaan selkeämmin kurssien integroimista ja ehdotusten arvioijia analysoimaan integroimista ja liikkuvuusjärjestelyjä erityisen huolellisesti. Suositus 3 Vaikka uuteen Erasmus Mundus -ohjelmaan onkin sisällytetty apurahoja EU:n opiskelijoille, joiden osuutta Erasmus Mundus -kursseilla halutaan näin lisätä, näiden opiskelijoiden toimittamien hakemusten ja itse opiskelijoiden määrää olisi ohjelman toteuttamisen aikana seurattava tarkasti. Komissio hyväksyy suosituksen ja aikoo jatkossa seurata tarkasti hakemuksen toimittaneiden ja valituiksi tulleiden EU:n opiskelijoiden määrää samalla tavoin kuin tähän mennessä on tehty unionin ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden kohdalla. Tiedot ovat olennaisen tärkeitä, jotta ohjelma voidaan toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti. Suositus 4 Uudessa Erasmus Mundus -ohjelmassa yhteistyörakenteita olisi kehotettava kiinnittämään enemmän huomiota siihen, että niiden järjestämien master-kurssien puitteissa tuettujen tutkijoiden joukossa olisi tasapuolisesti naisia ja miehiä. Komissio hyväksyy suosituksen periaatteessa ja pyrkii kaikin keinoin tekemään asiaa tunnetuksi ohjelman osallistujakunnassa. Suositus 5 Tarvitaan parempia tietoja, jotta voidaan seurata Erasmus Mundus -ohjelman vaikutusta Eurooppaan kolmansista maista tulevien huippuopiskelijoiden määrään. Osallistujalaitoksia olisi siksi pyydettävä toimittamaan tietoja valitsemiensa kolmansista maista tulevien opiskelijoiden kokonaismääristä, jotta Erasmus Mundus -ohjelman vaikutuksia tässä suhteessa voitaisiin analysoida systemaattisemmin. Komissio pitää suositusta hyvänä. Sillä tavoin kannustetaan osallistujalaitoksia toimittamaan ajantasaisempia ja täsmällisempiä tilastotietoja opiskelijoidensa määristä ja opintomenestyksestä. Tiedot olisi toimitettava jo käytössä olevan opiskelijatietokannan kautta mahdollisimman vaivattomalla tavalla (tietokantaa hallinnoi täytäntöönpanovirasto). Suositus 6 Ohjelman vaikutuksista valmistuneihin tehtävää selvitystä (Graduate Impact Survey) olisi jatkettava myös tulevina vuosina. Siinä olisi käytettävä entistä systemaattisempaa ja samalla lyhyempää kyselylomaketta, joka on laadittu niin, että sillä voidaan mitata ohjelman pitkän aikavälin vaikutuksia osallistuneisiin opiskelijoihin. Komissio hyväksyy suosituksen. Graduate Impact Survey on keskeinen väline, joka auttaa ymmärtämään ja tulkitsemaan ohjelman aiempia vaiheita ja tulevaa kehitystä. Selvityksestä vastaavan tahon kanssa pyritään parhaillaan sopimaan tehokkaammasta opiskelijoille ja valmistuneille osoitettavasta kyselylomakkeesta. 4.2. Jatkettavuus Suositus 7 Jotta voitaisiin turvata parhaitten Erasmus Mundus -kurssien jatkuvuus ja maksimoida EU-rahoituksen vaikuttavuus, Erasmus Mundus -ohjelmassa olisi päästävä eroon nykytilanteesta, jossa valtaosa kursseille osallistuvista kolmansien maiden opiskelijoista saa täyden apurahan. Kurssien järjestäjiä olisi kehotettava monipuolistamaan opiskelijoiden tukijärjestelyjä siten, että suurempi osa opiskelijoista saisi rahoituksen muualta kuin Erasmus Mundus -apurahoista. Komissio pitää sekin tarpeellisena huolehtia Erasmus Mundus -kurssien jatkettavuudesta ja on korostanut asiaa voimakkaasti uuden ohjelman ensimmäisessä ehdotuspyynnössä. Komission mielestä apurahajärjestelmän tulevaisuutta on kuitenkin pohdittava tarkemmin. Järjestelmä voitaisiin esimerkiksi erottaa huippukurssien tukemisesta, ja apurahoja myönnettäisiin sillä perusteella, miten kurssit onnistuvat hankkimaan opiskelijoita. Suositus 8 Uuden Erasmus Mundus -ohjelman toimessa 3 olisi omaksuttava strategisempi malli kuin edellisen ohjelman toimessa 4. Nyt olisi rahoitettava pienempää määrää hankkeita selvästi määritellyillä prioriteettialoilla ja kannustettava klusteritoimiin ryhtymistä. Erasmus Mundus -kurssien (omarahoitteista) kysyntää olisi pyrittävä lisäämään markkinoimalla kursseja voimakkaammin ja kohdennetusti etenkin hyvä- ja keskituloisten kolmansien maiden ja Euroopan korkea-asteen huippulaitoksissa. Komissio ymmärtää arvioijien huolen täsmällisen strategisen toimintamallin puuttumisesta toimen 3 erityisten tavoitteiden määrittelyssä. Tänä vuonna komissio on päättänyt luopua avoimesta ehdotuspyynnöstä ja julkaista ensimmäistä kertaa erityisen ”klusteripyynnön”, jolla saataisiin aiemmista toimen 4 hankkeista paras mahdollinen hyöty. Tulevissa ehdotuspyynnöissä keskitytään pieneen määrään prioriteettialoja. Lisäksi komissio rahoittaa jatkossakin Erasmus Mundus -ohjelman Global Promotion -hankkeesta joitakin toimia, joilla markkinoidaan Euroopan korkea-asteen koulutusta ympäri maailmaa. 4.3. Tehokkuus – ohjelman rakenne ja hallinnointi Suositus 9 Uudessa Erasmus Mundus -ohjelma ssa olisi vierailevilta tutkijoilta edellytettävä suoraa panosta sen kurssin muotoon ja sisältöön, jota varten he saavat Erasmus Mundus -apurahan. Näin parannettaisiin kurssin laatua. Komissio pitää suositusta mielenkiintoisena. Tähän mennessä tutkija-apurahojen päätarkoituksena oli antaa tutkijalle mahdollisuus opettaa kurssilla tai tehdä kurssiin liittyvää tutkimusta. Suora panos kurssiin voi tarkoittaa sitä, että tutkijat osallistuvat jollain tavoin kurssiohjelman suunnitteluun. Joillain kursseilla saatetaan jo nyt edellyttää suoraa panosta, ja tällaisesta hyvästä mallista pitäisi kertoa muillekin yhteistyörakenteille. Suositus 10 Erasmus Mundus -kurssien edistymis- ja loppuraporttia koskevia järjestelyjä olisi tarkistettava niin, että opiskelijamääristä (EU ja muut maat) ja valmistuneiden määristä kerätään täydet tiedot. Samoin kuin suosituksen 5 kohdalla komissio katsoo, että kurssien järjestäjiä olisi kannustettava toimittamaan ajantasaisempia ja täsmällisempiä tilastotietoja opiskelijoidensa määristä ja opintomenestyksestä. Erityisesti valmistuneiden määrä olisi ilmoitettava selvästi, jotta kurssin onnistumista voitaisiin arvioida avoimemmin. 5. KOMISSION PÄÄTELMÄT Komissio on yhtä mieltä yleisestä arviosta, jonka mukaan Erasmus Mundus -ohjelma on edistänyt merkittävästi eurooppalaisen korkea-asteen koulutuksen kansainvälistymistä. Ohjelmalla on edelleen merkitystä, kun ajatellaan niitä haasteita, joita Euroopan korkea-asteen oppilaitoksilla on edessään etenkin nykyisessä globaalissa taloustilanteessa. Koordinaattorit, kumppanit, opiskelijat ja tutkijat suhtautuvat ohjelmaan yhä innokkaasti. Arvioinnin tulokset osoittavat, että Erasmus Mundus -ohjelma edelleenkin saavuttaa poliittiset ja toiminnalliset tavoitteensa sekä EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan tavoitteet. Erasmus Mundus -ohjelman master-kurssien, niitä järjestävien laitosten sekä niihin osallistuvien opiskelijoiden ja tutkijoiden laatu on ohjelman tulevan kehityksen ja toimivuuden kannalta olennainen tekijä. Komissio on tyytyväinen, että arvioija päätyi tässä suhteessa myönteisiin päätelmiin. Laadunvarmistuksen asemaa onkin uudessa Erasmus Mundus -ohjelmassa vahvistettu. Uusi ohjelma on rakennettu niin, että päästään eroon tietyistä vuosien 2004–2008 ohjelmassa havaituista rakenteellisista puutteista. Nyt esimerkiksi tarjotaan apurahoja myös EU-maiden opiskelijoille ja annetaan kolmansien maiden laitoksille mahdollisuus osallistua yhteisohjelmiin täysivaltaisina kumppaneina. Komissio panee merkille tässä arvioinnissa esitetyt seikat, joiden osalta järjestelyjä voitaisiin parantaa, ja ottaa ne täysimääräisesti huomioon vuosien 2009–2013 ohjelman jäljellä olevana toteuttamisaikana. TILASTOLLISET LIITTEET HAKU- JA VALINTAMÄÄRISTÄ EU + ETA:n Efta-maat | Korkeakoulujen osallistuminen EM-ohjelmaan hakeneisiin EM master -kursseihin (1) | Korkeakoulujen osallistuminen EM-ohjelmaan valittuihin EM master -kursseihin (1) | EM-ohjelmaan valituissa EM master -kursseissa mukana olleet korkeakoulut | Alankomaat | 162 | 29 | 14 | Belgia | 133 | 21 | 7 | Bulgaria | 2 | 0 | 0 | Espanja | 464 | 62 | 27 | Irlanti | 44 | 6 | 5 | Italia | 361 | 44 | 26 | Itävalta | 32 | 7 | 4 | Kreikka | 43 | 5 | 4 | Kypros | 1 | 0 | 0 | Latvia | 21 | 0 | 0 | Liettua | 35 | 2 | 2 | Luxemburg | 7 | 1 | 1 | Malta | 17 | 1 | 1 | Portugali | 170 | 26 | 11 | Puola | 123 | 16 | 8 | Ranska | 465 | 65 | 49 | Romania | 14 | 0 | 0 | Ruotsi | 140 | 22 | 11 | Saksa | 320 | 54 | 33 | Slovakia | 14 | 1 | 1 | Slovenia | 24 | 3 | 2 | Suomi | 59 | 11 | 5 | Tanska | 72 | 14 | 7 | Tšekki | 56 | 9 | 4 | Unkari | 74 | 10 | 4 | Viro | 25 | 3 | 2 | Yhdistynyt kuningaskunta | 257 | 42 | 28 | Islanti | 5 | 0 | 0 | Liechtenstein | 0 | 0 | 0 | Norja | 63 | 14 | 9 | Yhteensä | 3 195 | 468 | 265 | EU + ETA:n Efta-maat | Korkeakoulujen osallistuminen EM-ohjelmaan hakeneisiin EM:n toimen 4 hankkeisiin (1) | Korkeakoulujen osallistuminen EM-ohjelmaan valittuihin EM:n toimen 4 hankkeisiin (1) | EM-ohjelmaan valituissa EM:n toimen 4 hankkeissa mukana olleet korkeakoulut | Alankomaat | 73 | 14 | 9 | Belgia | 84 | 18 | 16 | Bulgaria | 18 | 2 | 2 | Espanja | 133 | 32 | 18 | Irlanti | 11 | 3 | 3 | Italia | 144 | 15 | 12 | Itävalta | 41 | 8 | 6 | Kreikka | 27 | 5 | 3 | Kypros | 5 | 2 | 2 | Latvia | 11 | 3 | 2 | Liettua | 23 | 4 | 3 | Luxemburg | 2 | 0 | 0 | Malta | 9 | 3 | 1 | Portugali | 55 | 10 | 7 | Puola | 60 | 12 | 9 | Ranska | 135 | 26 | 20 | Romania | 31 | 3 | 3 | Ruotsi | 51 | 11 | 8 | Saksa | 108 | 16 | 10 | Slovakia | 30 | 6 | 3 | Slovenia | 17 | 1 | 1 | Suomi | 53 | 17 | 12 | Tanska | 22 | 6 | 4 | Tšekki | 27 | 4 | 3 | Unkari | 41 | 4 | 2 | Viro | 20 | 5 | 5 | Yhdistynyt kuningaskunta | 99 | 22 | 15 | Islanti | 2 | 2 | 1 | Liechtenstein | 1 | 1 | 1 | Norja | 24 | 11 | 9 | Yhteensä | 1 357 | 266 | 190 | Opiskelijoiden hakemukset | Myönnetyt Erasmus Mundus -apurahat | Myönnetyt nk. ikkuna-apurahat | Myönnetyt apurahat yhteensä | 2004–05 | tieto puuttuu | 140 | 0 | 140 | 2005–06 | 3 030 | 455 | 353 | 808 | 2006–07 | 5 500 | 741 | 636 | 1 377 | 2007–08 | 12 766 | 1 196 | 629 | 1 825 | 2008–09 | 18 820 | 1 957 | 74 | 2 031 | Yhteensä | 40 116 | 4 489 | 1 692 | 6 181 | [1] EUVL L 345, 31.12.2003. [2] Puitesopimus arvioinnista, arviointiin liittyvistä palveluista ja vaikutustenarvioinnin tukemisesta (EAC/03/06 – ensimmäisen kerran uudistettuna). [3] Missä määrin ohjelman vaikutuksiin päästiin kohtuukustannuksin.