2. MENETELMÄT JA VÄLINEET

Komissio keräsi verkkokyselyjen avulla palautetta sekä etenemissuunnitelmastaan että julkisen verkkokuulemisen aiheista. Etenemissuunnitelmasta annettua palautetta analysoitiin määrällisesti ja laadullisesti haasteiden, mahdollisuuksien ja toiminnan painopisteiden määrittelemiseksi. Julkinen verkkokuuleminen sisälsi sekä suljettuja kysymyksiä (joissa vastaukset valittiin ennalta annetuista vaihtoehdoista) että avoimia kysymyksiä (joissa vastaajat saivat vapaasti kirjoittaa vastauksen, kunhan sen pituus oli enintään 1 000 merkkiä). Julkisen verkkokuulemisen kyselylomakkeessa keskityttiin kolmeen tärkeimpään näkökohtaan, jotka olivat i) nykyiset maaseutualueet, ii) tulevaisuuden maaseutualueet ja iii) maaseutualueiden hallinto.

Monet erityiseurobarometrin 504 kysymykset koskivat maaseutualueiden tilannetta, vuosina 2009–2020 tapahtuneita muutoksia sekä yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toisen pilarin eli maaseudun kehittämisen tavoitteita. Kysely tehtiin EU27-maissa 3. elokuuta – 15. syyskuuta 2020. Haastateltavina oli yhteensä 27 237 EU:n kansalaista eri yhteiskuntaluokista ja väestöryhmistä. Haastattelut tehtiin useimmiten henkilökohtaisesti haasteltavan äidinkielellä. Joissakin maissa henkilökohtaisia haastatteluja ei voitu tehdä ollenkaan tai niitä voitiin tehdä vain jossain määrin covid-19:n ja siitä johtuneiden terveys- ja turvallisuustoimenpiteiden vuoksi, ja ne korvattiin verkkohaastatteluilla. EU27-maissa toteutettiin 9.–18. huhtikuuta 2021 myös erityinen Flash-eurobarometri 491, jossa arvioitiin painopisteitä, joihin pitkän aikavälin maaseutuvisiossa olisi keskityttävä. Siinä haastateltiin puhelimitse kaikkiaan 25 841:tä EU:n kansalaista. Kysely käsitti seuraavat aiheet: 1) EU:n investoinnit maaseutualueilla, 2) liikenne ja yhteydet maaseutualueille, 3) covid-19-pandemian seuraukset, 4) maaseutualueiden ympäristöongelmat ja 5) maaseudun asukkaiden osallistuminen.

Pitkän aikavälin visiota koskeva aloite esiteltiin myös monissa tapahtumissa eri puolilla EU:ta. Tavoitteena oli kartoittaa maaseudun sidosryhmien sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten näkemyksiä. Komission edustajat yksilöivät tärkeimmät kussakin tapahtumassa esille tuodut kysymykset. Maaseudun kehittämistä käsittelevien kansallisten viranomaisten kanssa toteutettiin myös kohdennettuja sidosryhmäkuulemisia maaseudun kehittämisen hallintokomitean, maaseudun kehittämisen sidosryhmien ja maaseudun kehittämistä käsittelevään kansalaisvuoropuheluun osallistuvan ryhmän kautta sekä EU:n maaseutuverkostojen hallinnollisissa kokouksissa. Vision kehittämiseksi toteutettiin Yhteisen tutkimuskeskuksen johtama osallistava ennakointimenettely Eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston (ENRD) puitteissa perustetun pitkän aikavälin maaseutuvisiota käsittelevän teemaryhmän kokouksissa.

Lisäksi komissio laati ENRD:n tuella ”Tervetuloa maaseutuaiheiseen työpajaamme!” -työpajapaketin jonka materiaalit olivat kansallisten maaseutuverkostojen ja muiden maaseudun sidosryhmien ladattavissa verkosta 22:llä EU:n kielellä. Sidosryhmät käyttivät niitä järjestäessään paikallisia osallistavia tapahtumia, joissa käsiteltiin niiden omaa paikallisaluetta ja sen todennäköistä ja toivottua kehitystä nykyhetkestä vuoteen 2040. Tuloksista raportoitiin komissiolle vastauslomakkeilla, joihin koottiin työpajassa käytyjen keskustelujen tulokset. Kansalliset maaseutuverkostot mukauttivat materiaalin vastaamaan paikallisia olosuhteita sekä käytettävissä ollutta aikaa ja resursseja. Osa ryhmistä piti varsin tiukasti kiinni työpajan käsikirjoituksesta, ja toiset ryhmät käyttivät sitä löyhemmin. Joissakin ryhmissä kehitettiin uusia ja mielikuvituksellisia keinoja, joilla kartoitettiin maaseudun asukkaiden näkemyksiä Euroopan maaseudusta vuonna 2040. Työpajat pidettiin lähes poikkeuksetta virtuaalisesti, koska niitä ei voitu järjestää kasvokkain covid-19-pandemian vuoksi. Lisätietoa tuloksista on ENRD:n raportissa Rural Voices: A qualitative analysis of the findings from stakeholder workshops contributing to the Long-term Vision for Rural Areas (Maaseudun äänet: laadullinen analyysi pitkän aikavälin maaseutuvisiota edistävien sidosryhmätyöpajojen tuloksista).

ENRD järjesti lopuksi 22.–26. maaliskuuta 2021 tiiviissä yhteistyössä komission kanssa laajamittaisen osallistavan verkkokonferenssin ”Rural Vision Week: Imagining the future of Europe’s rural areas” (Maaseutuvisioviikko: mielikuvat Euroopan maaseutualueiden tulevaisuudesta), jossa kuulemisen eri osa-alueiden tulokset esiteltiin, niistä keskusteltiin sidosryhmien kanssa ja niitä kehitettiin entisestään. Lisäksi järjestettiin keskeisiä aiheita käsitteleviä erityisiä työpajoja (kahdeksan osallistavaa työpajaa, kaikki osallistujat käsittäviä työkokoontumisia, 11 oheistapahtumaa, ENRD:n maaseudun ideointipalkintojen jakoseremonia sekä markkinapaikka, jolla eri sidosryhmät ja verkostot esittelivät visioon liittyviä toimiaan ja aloitteitaan). Näin tarjottiin mahdollisimman paljon tilaisuuksia osallistujien välisille keskusteluille yhteisten näkemysten saamiseksi siitä, millaisia toiveita sidosryhmillä on maaseutuvision suhteen. Kaikki tapahtumaan liittyvät esitykset ja tiedot ovat saatavilla ENRD:n verkkosivustolla.

3. KUULEMISTOIMET

a. Komission etenemissuunnitelmaa koskeva kuuleminen

Visiota koskevasta etenemissuunnitelmasta järjestettyyn kuulemiseen voitiin antaa palautetta 22. heinäkuuta – 9. syyskuuta 2020. Siihen vastasi kaikkiaan 198 sidosryhmää, joihin kuului muun muassa alueellisia intressiryhmiä, temaattisia verkostoja, kansainvälisiä järjestöjä, (kansallisia, alueellisia ja paikallisia) viranomaisia, kansalaisjärjestöjä, tiedeyhteisöjä ja yksityishenkilöitä.

Valtaosa esitetyistä kannanotoista liittyi aloitteen sisältöön eikä itse etenemissuunnitelmaan (jossa keskityttiin prosessiin). Sidosryhmien tässä kuulemisessa mainitsemat asiat on joka tapauksessa otettu huomioon myös analysoitaessa julkisen verkkokuulemisen tuloksia.

b. Julkinen verkkokuuleminen

Julkiseen kuulemiseen, joka pidettiin 7. syyskuuta – 30. marraskuuta 2020, saatiin yhteensä 2 326 vastausta kaikista 27 jäsenvaltiosta ja 87 kannanottoa eri sidosryhmiltä.

Vastanneista sidosryhmistä 62 prosenttia oli yksittäisiä kansalaisia (joista 52 prosenttia asui maaseudulla ja 9 prosenttia syrjäisellä maaseutualueella), 9 prosenttia yrityksiä ja yhdistyksiä, 5 prosenttia akateemisia ja tutkimuslaitoksia, 9 prosenttia viranomaisia, 7 prosenttia kansalaisjärjestöjä, 5 prosenttia maaseudun kehittämisverkostoja ja 2 prosenttia muita vastaajia.

Huhtikuussa 2021 toteutettiin Flash-eurobarometrikysely, jolla täydennettiin julkisen verkkokuulemisen tuloksia ja johon osallistui edustava otos EU:n väestöstä.

Julkisen verkkokuulemisen tuloksiin voi tutustua julkaisuissa Factual Summary on the public consultation on the long/term vision for rural areas (Yhteenveto pitkän aikavälin maaseutuvisiota koskevasta julkisesta kuulemisesta) ja Synthesis of the online public consultation on the Long-term Vision for Rural Areas (Pitkän aikavälin maaseutuvisiota koskevan julkisen verkkokuulemisen tiivistelmä) (linkki).

c. Eurobarometrit

Lähes kaikki erityiseurobarometriin 504 vastanneet (95 prosenttia, lisäys 3 prosenttiyksikköä vuodesta 2017) katsovat maatalouden ja maaseudun olevan tärkeitä tulevaisuuden kannalta. Aiemmista tuloksista käy ilmi, että osuus on kasvanut viisi prosenttiyksikköä vuodesta 2009.

Vastaajilta kysyttiin, ovatko maaseudun asiat heidän maassaan parantuneet, huonontuneet vai pysyneet samalla tasolla kymmenen viime vuoden aikana. Suuri osa vastaajista katsoo, että asiat ovat parantuneet nopean internetyhteyden käyttömahdollisuuksien ja maaseudun ja kaupungit yhdistävän liikenneinfrastruktuurin osalta. Toisaalta suhteellinen enemmistö vastaajista katsoi, että asiat ovat huonontuneet työmahdollisuuksien ja terveydenhuoltopalvelujen osalta (kuva 3).