EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 24.07.1996 
KOM(96) 384 lopull. 
KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA 
VUONNA 1995 
ja 
KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN 
PARLAMENTILLE YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN 
KÄYTTÖASTEESTA 
(puolen vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) 

SISÄLLYS 
JOHDANTO 
A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA VUONNA 1995 
1. Yhteisön ottolainaustoiminta 
2. Antolainaustoiminta yhteisössä 
3. Antolainaustoiminta yhteisön ulkopuolella 
4. Euroopan investointirahasto 
5. Antolainaustoiminnan vaikutukset talousarvioon 
Tilastoliite 
B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN UUDEN RAHOITUSVÄLINEEN KÄYTTÖASTEESTA (puolen 
vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) 
1. Kokonaistilanne 31 päivänä j oulukuuta 1995 
2. Lainoj en j akauma maittain j a toimialoittain 
Tilastoliite 
KERTOMUS YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA 
JOHDANTO 
A. Vuosikertomus 
Tämä kertomus laaditaan vuosittain yhteisön uudelle rahoitusvälineelle^CI) ja 
Euratomin tutkimukseen ja rahoitukseen2 tarkoitetuista lainanantojärj estelyistä 
tehtyjen neuvoston päätösten mukaisesti. Lisäksi Euroopan parlamentti edellytti 
yhteisön otto- ja antolainaustoiminnan poliittisen seurannan tehostamista 
koskevassa päätöslauselmassaan3 Euroopan hiili- ja teräsyhteisön ja Euroopan 
investointipankin toiminnan sisällyttämistä seurantaan. 
Vuonna 1995 yhteisön rahoitustoiminta keskittyi pääasiassa aikaisemmissa 
huippukokouksissa päätettyjen uusien rahoitusvälineiden käyttöönoton 
viimeistelemiseen ja perinteisempien välineiden kehittämiseen huolimatta 
kansainvälisten rahoitusmarkkinoiden toiminnan vaimeudesta. Euroopan 
investointipankin antolainaustoiminta on kasvanut huomattavasti erityisesti 
Euroopan talouskasvuun tähtäävän politiikan yhteydessä, jonka tarkoituksena on 
Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamisen nopeuttaminen. Yhteisön 
ulkopuolella Euroopan unionin toiminta laajeni Euroopan investointipankin 
toteuttaessa neuvoston uudet Albaniaa, Turkkia sekä Gazan ja Länsirannan 
rauhankehitystä koskevat päätökset. Lisäksi maailman kansanvaltaistumisen 
edistymisen yhteydessä unioni on Euroopan investointipankin 
antolainaustoiminnan kautta ollut ensimmäistä kertaa edustettuna Haitissa sekä 
Etelä-Afrikassa. 
Näiden rahoitusvälineiden käyttöönotto on vaikuttanut vuonna 1994 luotujen 
järjestelmien toimintaan, erityisesti Euroopan investointirahaston (EIR) ja 
ulkosuhteisiin liittyvien hankkeiden takuurahaston toimintaan. Ottaen huomioon 
näiden rahastojen kehityksen neuvosto4 tutkii olemassa olevia riskejä (kaupallisia 
Päätöksen 78/870/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 298, 25.10.1978. 
Päätöksen 81/19/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 37, 10.2.1981. 
Päätöksen 81/1013/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 367, 23.12.1981. 
Päätöksen 82/169/ETY 6 artikla, EYVL N:o L 78, 24.3.1982. 
Päätöksen 83/200/ETY 7 artikla, EYVL N:o L 112, 28.4.1983. 
Päätöksen 87/182/ETY 9 artikla, EYVL N:o L 71, 14.3.1987. 
Päätöksen 77/270/Euratom 4 artikla, EYVL N:o L 88, 6.4.1977. 
Dok. PE/67134, 5.3.1981, EYVL N:oC 287, 9.11.1981. 
Neuvoston päätökseen N:o 93/696/EY liitetty julistus, EYVL N:o L 321, 
23.12.1993. 
3 
tai poliittisia) ja niiden jakamista parhaalla mahdollisella tavalla. Tästä syystä 
neuvosto on marraskuussa 1995 pyytänyt komissiota laatimaan kertomuksen 
yhteistyössä Euroopan investointipankin kanssa mahdollisuuksista jakaa riski 
tasapuolisemmin investointipankin ja yhteisön talousarvion kesken. 
B. Puolivuotiskertomus 
Yhteisön sisäisen sijoitustoiminnan edistämiseksi otettujen lainojen pysyvän 
seurannan varmistamiseksi yhteisön uudesta rahoitusvälineestä vuosina 1983 ja 
1987 tehtyjen päätösten mukaan komission on ilmoitettava parlamentille ja 
neuvostolle kuuden kuukauden välein näiden lainaerien käyttöasteesta. Tämän 
asiakirjan B-osassa esitetään yhteenveto uuden rahoitusvälineen mukaisesta 
toiminnasta 1 päivästä heinäkuuta 31 päivään joulukuuta 1995. 
A. KOMISSION VUOSIKERTOMUS NEUVOSTOLLE JA PARLAMENTILLE 
YHTEISÖN OTTO- JA ANTOLAINAUSTOIMINNASTA VUONNA 1995 
1. YHTEISÖN OTTOLAINAUSTOIMINTA 
1.1. Komissio on valtuutettu harjoittamaan ottolainaustoimintaa 
pääomamarkkinoilla perustamissopimuksen yhteisön aluetta koskevan tavoitteen 
toteuttamiseksi. Nämä lainat on suunnattu sellaisten jäsenvaltioiden lainojen 
rahoittamiseen, joilla on vaikeuksia maksutaseeseen liittyen (enimmäismäärä: 14 
miljardia ecua), ydinlaitosten tutkimukseen ja rahoitukseen (EURATOMin 
asettama nykyinen yläraja 4 miljardia ecua), yhteisön uuden rahoitusvälineen 
yhteydessä toteutettuihin investointeihin yhteisössä (nykyinen yläraja 6,8 miljardia 
ecua) tai Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen mukaisesti hiili- ja 
terästeollisuuden alan tuotantokapasiteetin edistämiseen tai alan muuttamiseen. 
Kolmansien maiden kanssa tehtävien sopimusten yhteydessä komissio on 
valtuutettu sopimaan lainoista, jotka on tarkoitettu Keski-ja Itä-Euroopan maiden 
(KIE), Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maiden (AKT-maiden) 
rahoitustukiohjelmien rahoittamiseksi sekä Välimeren alueella toteutettavien 
hankkeiden rahoittamiseksi. 
Sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella Euroopan investointipankki (EIP) 
on ollut tiivisti mukana eri aloilla toteutettavan yhteisen politiikan ja 
painopistealueiden rahoittamisessa niin, että sen lainat muodostavat suuren osan 
antolainauksesta (katso taulukko 1). Lisäksi yhteisön laajeneminen viideksitoista 
jäsenvaltioksi vuoden 1995 alussa on merkinnyt teknisiä muutoksia 
investointipankin ohjesääntöön sekä sen pääoman kasvattamista. Euroopan 
investointipankki on lujittanut asemaansa unionin pääasiallisena rahoitusvälineenä. 
1.2. Yhteisön toimielinten vuonna 1995 ottamien lainojen kokonaismäärä oli 13,2 
miljardia ecua, eli 13,2 prosenttia vähemmän kuin edellisenä vuonna (taulukko 1). 
EIP:n tekemien lainasopimusten määrä laski hieman vähemmän ( -12,7 %). 
Komission ottolainaustoiminnan väheneminen sisältyy neuvoston määrittelemiin 
suuntaviivoihin, joiden tarkoituksena on vapauttaa komissio eräistä tehtävistä ja 
siirtää ne EIP:lle. Tämä koskee pääasiassa EHTY:n toimintaa ja myös yhteisön 
uuteen rahoitusvälineeseen ja EURATOMiin liittyvää toimintaa. 
EIP:n lainojen vähentymistä ei voida perustella käyttöasteella, kuten jäljempänä 
osoitetaan, vaan siihen on johtanut ennen kaikkea markkinatilanne ja erityisesti 
inflaation hidastuminen ja korkojen lasku. Korkojen lasku on itse asiassa 
kannustanut investointipankin asiakkaita lyhentämään etukäteen eräitä lainoja 
enemmän kuin pankki itse on lyhentänyt omia lainojaan. Tästä on ollut 
seurauksena likviditeetin lisääntyminen ja täten pienempi lainanottotarve yhä 
lisääntyvien lainahakemusten rahoittamiseksi. 
Tätä ilmiötä on esiintynyt vähemmän OECD-maissa, joissa inflaatio ei hidastunut 
yhtä jyrkästi, mikä selittää ottolainaustoiminnan vähäisemmän hidastumisen koko 
OECD:n alueen taso on verrattuna (-8,3 %). Kaiken kaikkiaan Euroopan 
toimielinten lainojen osuus suhteessa kaikkiin OECD-maihin on hieman laskenut, 
pudoten 4,9 prosentista vuonna 1994 4,7 prosenttiin vuonna 1995. Ottaen lisäksi 
huomioon lyhennykset ja peruutukset lainakanta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 
102,9 miljardia ecua verrattuna 100,2 miljardiin edellisenä vuonna (katso liitteen 
taulukko 2). 
Vuonna 1995 valuuttamarkkinoilla esiintynyt epävarmuus perinteisesti 
rahoitustapahtumissa käytettyjen valuuttojen välillä (dollari, jeni, ecu) vähensi 
lainahakemuksia niiden osalta. Sitä vastoin yhteisön vakaissa valuutoissa tehtyjen 
lainasopimusten osuus on kasvanut. Erityisesti Saksan markan ja Italian liiran 
osuus on kasvanut; Italian liiran kysyntää on tukenut EIP:n näissä maissa 
toteuttamien lainojen huomattava määrä ja se, että yleinen mielipide katsoo sen 
aliarvostetuksi. 
TAULUKKO 1 
Ottolainaus kansainvälisillä markkinoilla (miljardia ecua) 
1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
1. Yhteisö 
1.1 EHTY 
1.2 EY (a) 
1.3 Euratom 
1.4 EIP as 
Q9 
09 
0,1 
7,7 1Q5 
09 
05 
90 125 
1,1 
04 
11,0 16,9 
1A 
1,7 
1317 15,7 
15 
130 201 
09 
50 
H2 15£ 
06 
03 
01 
H2 132 
04 
04 
124 
Z OECD -maat (b) 
3. Yhteisön osuus 
(1 prosentteina Zsta) 151,2 
63 1931 
5A 1415 
38 2033 
31 21£7 
7A 337,0 
60 309,7 
4,9 2838 
4,7 
4. Jakauma valuuttayksiköittäin 
4.1 Yhdysvaltain dollari (b) 630 106,6 55,0 65£ 795 126,1 1255 11Q4 
4v2 Japanin jeni (b) 134 14,2 17,9 29,1 26,0 37,9 565 49,3 
4.3 Ecu 95 11/* 14,1 26,0 17,1 6,1 6A 5/1 
4.4Dollari prosentteina Zsta 41,7 55,2 339 31,6 374 37A 406 339 
4.5 Jeni prosentteina Zsta 39 7,4 12,7 HO 122 11,2 133 17,4 
4.6 Ecu prosentteina Zsta 6,3 53 1Q0 125 .30 1,8 21 1,9 
a) YhteisönLusi rahoiUsväline (NCO -fmaksutase 
b) Ecun vuotiseen keskikusstinperusLiva laskelma 
Lähde: OECD ja ETY 
Pääosa yhteisön ottolainaustoiminnasta vuonna 1995 oli kiinteäkorkoista. 
Korkojen itsepintainen lasku on kuitenkin selkeästi kannustanut 
vaihtuvakorkoiseen ottolainaukseen. Euroopan investointipankissa näiden lainojen 
osuus oli 40 prosenttia kaikista lainoista. 
2. ANTOLAINAUSTOIMINTA YHTEISÖSSÄ 
2.1. Vuonna 1995 taloudellinen toiminta on keskimäärin kasvanut jatkuvasti 
yhteisössä (+2,7%), vaikka vuoden loppupuolella kasvu on osoittanut 
heikkenemisen merkkejä. Talouden elpymiseen on vaikuttanut ennen kaikkea 
jäsenvaltioiden voimakas vientitoiminta sekä investointien kasvu. Itse asiassa 
kiinteän pääoman bruttomuodostuksena mitattuna yhteisön reaali-investoinnit ovat 
kasvaneet 4,5 prosenttia. 
Talouden elpymisestä huolimatta taloudellisen toiminnan heikentyminen vuoden 
loppupuolella ei ole tehnyt mahdolliseksi työttömyyden vähentämistä Korfulla ja 
Essenissä kokoontuneen Eurooppa-neuvöston toiveiden mukaisesti. Näissä 
olosuhteissa komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa 
kirjassa esitettyjen rakenneuudistusten toteuttamisen ja määritellyn strategian 
noudattamisen välttämättömyys vaikuttaa yhä ajankohtaisemmalta. 
2.2. Tässä yhteydessä EEP:n tuki sisäiselle politiikalle on kasvanut. Vuonna 
1995 yhteisön hankkeita varten tehdyt lainasopimukset olivat yhteensä 18,6 
miljardia ecua verrattuna edellisvuoden 17,7 miljardiin ecuun, eli 5,2 prosenttia 
enemmän. Hankkeita rahoitettiin kaikissa viidessätoista jäsenvaltioissa siten, että 
investointien kokonaismäärä oli arviolta 53 miljardia ecua, eli noin 4 prosenttia 
unionin kiinteästä bruttopääomanmuodostuksesta. Huomattava määrä 
antolainaustoiminnasta on toteutettu Itävallassa, Ruotsissa ja Suomessa niiden 
ensimmäisestä jäsenyysvuodesta alkaen. Lainojen määrän kasvu on ollut tuntuvinta 
Saksassa, Irlannissa, Portugalissa, Italiassa ja Luxemburgissa (taulukko 2). 
Vuodesta 1994 lähtien EIP on mukauttanut lainaehtojaan niiden erityisvaatimusten 
mukaisiksi, joita yhteisön sisäisen kaupan kannalta olennaisten yhdenmukaisten ja 
tehokkaiden verkkojen toteuttaminen edellyttää. Investointipankki on näin ollen 
voinut suoraan vaikuttaa Euroopan laajuisten verkkojen rahoitukseen ja 
erityisesti Essenissä kokoontuneen Euroöppa-neuvoston määrittelemiin ensisijaisiin 
hankkeisiin. Tästä syystä se hyväksyi vuoden 1995 lopussa 7,6 miljardin ecun 
lainasitoumukset. 
Aluekehitykseen sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen 
myönnetty investointirahoitus säilyi vuonna 1995 investointipankin 
merkittävimpänä toimialana, ja muodosti yli kaksi kolmasosaa avuista. Tämä 
lainaustoiminta on keskittynyt rakennerahastojen tukialueille, erityisesti niin 
sanottuihin "koheesiomaihin" ja Saksan itäosaan. Rahaston uudistuksesta 1989 
alkaen lainojen määrä on ollut 71 miljardia ecua ja niiden avulla on rahoitettu 
investointeja, joiden arvo on arviolta 212 miljardia ecua (katso myös liitteen 
taulukko 5). 
Viime vuonna viestintäinfrastuktuurien rahoitus kasvoi huomattavasti, ja sen 
kokonaismäärä oli 6,6 miljardia ecua verrattuna 5,7 miljardiin vuonna 1994. 
Liikenteen alalle myönnettiin 5,5 miljardia, joista pääosa suuntautui tie- ja 
rautatieliikenteen inirastruktuureihin (4,7 miljardia). Myös lentokenttien 
(Bordeaux, Dublin, Frankfurt) ja satamien infrastruktuureiden osalta on toteutettu 
merkittäviä hankkeita. Televiestinnän alalla sitä vastoin antolainaus on vähentynyt 
useiden voimakkaiden kasvuvuosien jälkeen. 
TAULUKO 2 
BPn antolainauksen rakenne (allekirjoitetut lainasopimukset) -Maantieteellinen Jakauma 
1967 1993 1994 1995 
triljoonaa ecua % mljoonaa ecua triljoonaa ecua % mljoonaa ecua % 
Bägja 
Tanka 
Knäkka 
Espanja 
fènsfca 
klavâ 
Kala 
Luxemburg 
Alankomaat 
Rxtigäl 
YMstynyt kuningaskunta 
tavalta 
Suomi 
Rxtä 
Muut (18 artikla) 37,1 
315,3 
2765 
164,8 
707,4 
1006,5 
1736 
3112,2 
1,6 
180 
3839 
1.1337 
1037 05 
4,2 
37 
22 
95 
135 
24 
41,8 
00 
02 
52 
15£ 
15 371,6 
8755 
20966 
511,1 
4005,1 
2205,5 
3832 
33620 
3737 
1.4838 
15231 
111,0 21 
49 
113 
29 
226 
124 
22 
130 
00 
21 
84 
109 
06 6153 
8137 
2407,9 
534>7 
3011,5 
2477,4 
291,1 
30935 
51 
3995 
1.1037 
2454,7 
895 
632 
15,3 
2808 35 
48 
136 
30 
17,0 
HO 
1,6 
175 
00 
23 
63 
139 
05 
03 
01 
15 665,0 
825,0 
27130 
525,0 
28180 
2207,0 
327,0 
3435,0 
79 
3130 
12320 
22440 
242 
179 
273 
5130 36 
44 
146 
28 
131 
11,9 
1,8 
135 
04 
1,7 
66 
121 
1,3 
1,0 
15 
28 
Yhteisö yhteensä 7.4603 100q 17.7242 100,0 17.681,9 100q 18604,0 1030 
Kiinnittäen huomiota ympäristön alaa koskevien yhteisön säännösten 
noudattamiseen ja kaikkien rahoittamiensa hankkeiden ympäristövaikutuksiin 
investointipankki saavutti vuonna 1995 uuden kehitysvaiheen myöntämällä tähän 
tarkoitukseen 6 miljardin arvosta lainoja, mikä on yli kolmannes kaikesta 
rahoitustoiminnasta. Tämä määrän kasvu on seurausta yhteisön ja kansallisten 
säännösten toimeenpanosta sekä ilman ja veden laatua, saasteiden päästöjä 
ilmakehään sekä kotitalous- ja teollisuusjätteiden käsittelyn parantamista koskevien 
erityisohjelmien kehittämisestä. 
Vuodelle 1995 oli ominaista yksittäisten lainojen myöntäminen teollisuuden alan 
hankkeisiin sekä globaalilainojen myöntäminen pk-yrityksille. Heinäkuusta 1995 
alkaen lainakelpoisuuden ehtoja laajennettiin uusiin investointityyppeihin palvelujen 
ja jakelun alalla sekä tutkimuksen ja kehityksen ennakkorahoitukseen. Näillä aloilla 
myönnetyt lainat olivat kokonaisuudessaan 3,5 miljardia, eli kaksinkertainen määrä 
vuoteen 1994 verrattuna, joka olikin toiminnaltaan erityisen vaatimaton vuosi. 
Tämä kasvu heijastaa osittain kiinnostusta, jota on osoitettu Kööpenhaminan 
huippukokouksessa päätettyä korkotukijärjestelmää kohtaan, joka on suunnattu 
työpaikkoja luoville pk-yrityksille. Järjestelmän soveltamisaikaa, jonka piti päättyä 
31 päivänä heinäkuuta 1995, jatkettiin joulukuuhun asti, jotta uudet jäsenvaltiot 
voisivat hyötyä näistä säännöksistä. Vuoden 1995 loppuun mennessä oli käytetty 
kokonaisuudessaan 1 miljardi. Noin 4 400 eurooppalaista yritystä hyötyivät 
järjestelmästä, jonka avulla oli mahdollista luoda noin 45 000 työpaikkaa. 
2.3. Koska EHTY-sopimuksen voimassaoloaika päättyy vuonna 2002, komissio on 
määritellyt uudestaan 28 päivänä kesäkuuta 1994 tehdyssä päätöksessä EHTY:yn 
liittyvän otto- ja antolainauspolitiikan edellytykset. Yhteisön tästä syystä 
allekirjoittamien lainojen kokonaismäärä vuonna 1995 oli 360,4 miljoonaa ecua, 
mikä merkitsee 46,5 prosentin laskua vuoteen 1994 verrattuna (katso taulukko 3). 
Tämä lasku johtuu yhtä lailla epäsuotuisista taloudellisista edellytyksistä EHTY:n 
malmikentillä kuin asetettujen suuntaviivojen mukaisesta EHTY:n yhteydessä 
tehtyjen sitoumusten asteittaisen vähentämisen politiikasta. 
TAULUKKO 3 
EHTY-antolainaus 1995 | 
(1000 ecua) 
Italia 
Ranska 
Kreikka 
Portugali 
Alankomaat 
Saksa 
Yhdistynyt kuningas 
Espanja 
Belgia 
Luxemburg 
Irlanti 
Tanska 
YHTEENSÄ 54 artikla 
28.627,1 
39.809,5 
17.781,4 
86.218,0 56 artikla 
60.565,3 
12.523,7 
10.178,0 
56.990,0 
98.512,6 
4.744,6 
7.257,5 
9.380,3 
260.152,0 Yhteiskunnan 
tukema asumine 
2.382,5 
7.956,6 
1.766,9 
438,7 
1.495,1 
47,5 
14.087,3 Yhteensä 
n 
89.192,4 
14.906,2 
10.178,0 
104.756,1 
100.279,5 
22.964,7 
8.752,6 
9.380,3 
47,5 
360.457,3 
2.4. Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) osalta on todettava, että uusia lainoja 
ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen (taulukko 4). 
2.5. Keskipitkän aikavälin rahoitustukijärjestelmää, joka on suunnattu 
jäsenvaltioiden maksutaseen tukemiseen, on käytetty viime vuosina Kreikan ja 
Italian osalta. Näille maille on myönnetty 8 miljardin ecun laina, joka voidaan 
nostaa neljässä erässä (neuvoston 18 päivänä tammikuuta 1993 tehty päätös, 
numero 93/67/ETY). Neuvoston päätöksessä säädetään, että kolmatta erää ei saa 
nostaa ennen 1 päivää helmikuuta 1994 ja neljättä ennen 1 päivää helmikuuta 1995. 
Italian hallitus ei ole vaatinut näiden kahden erän nostamista, koska ne eivät ole 
enää tarpeen. 
Näissä olosuhteissa ja aiemmin Kreikalle myönnetyt lainat huomioon ottaen uuden 
rahoitusvälineen avulla myönnettyjen lainojen kanta oli 31 päivänä joulukuuta 1995 
9 
5 miljardia ecua, sallitun enimmäismäärän ollessa 14 miljardia, joka rahoitetaan 
tarvittaessa pääomamarkkinoilta. 
TAULUKKO 4 
Yhteisön uuden rahoitusvälineen (NO) mukainen antolainaus 31121995 |( miljoona 
fchdtussopimukset 
Qobaalilainatn 
Tuotantof) 
Infrastruktuuri 
Energia 
Nettoantolainaus yhteensä f*) 
B P:n antolainaus (omat varat) 
Sallitut enimmäismäärät 
Jäännös Ndl 
5,4 
538,5 
446,7 
990,5 
1.000,0 
9,5 Italia 
583,7 
59a7 
351,6 
1.000,0 
49,7 Kreikka 
80,0 
aao 
sao 
0 MC II 
406,8 
1Q6 
279,4 
300,8 
997,5 
1.00QO 
25 MC III 
2138,0 
465,3 
25a3 
2861,6 
aooo,o 
13a4 a ecua) 
MCIV 
66a8 
6608 
750,0 
81,2 YHT. 
a227,4 
153 
1.9513 
1.0063 
6197,2 
351,6 
6830,0 
267,5 
(*) Teollisuus ja nnaatalous 
(**) Antolainaus poisluetLna peruiukset 
3. ANTOLAINAUSTOIMINTA YHTEISÖN ULKOPUOLELLA 
Tämä toiminta koskee niitä valtioita, joiden kanssa yhteisö on tehnyt 
yhteistyösopimuksia. Toiminta sitoo huomattavan määrän varoja ja sitä 
mukautetaan yksittäisen maan erityiseen tilanteeseen parhaiten soveltuvalla tavalla 
(taulukko 5). 
3.1. Tämä on täydentänyt Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) ohjelmia. 
Kolmansien maiden rakennesopeutus- ja uudistusohjelmien tukemisen yhteydessä 
yhteisö on edelleen antanut makrotaloudellista tukea myöntämänä lainoja 
maksutaseen ja rakennesopeutuksen tukemiseksi avustamiseen. Keski- ja Itä-
Euroopan erityistapauksessa yhteisön tukea on myönnetty G24-maiden toiminnan 
yhteydessä. 
Vuonna 1995 tähän tarkoitukseen käytetyt ja aiemmin päätettyihin lainoihin 
liittyvät suoritukset olivat yhteensä 285 miljoonaa ecua. Ne jakautuivat seuraavalla 
tavalla: 100 miljoonaa Välimeren rantavaltioille (Algeria) 80 miljoonaa KIE-maille 
(Liettua: 25 miljoonaa, Romania: 55 miljoonaa) ja 105 miljoonaa IVY-maille 
(Moldavia: 20 miljoonaa, Ukraina 85 miljoonaa). Tähän on lisättävä vielä uudet 
lainat, joiden myöntämisestä on päätetty vuonna 1995 ja joiden enimmäismäärä on 
10 
255 miljoonaa ecua (Valkovenäjä: 55 miljoonaa, Ukraina: 200 miljoonaa). Tästä 
lainasta on tänä vuonna maksettu 30 miljoonaa Valkovenäjälle. 
3.2. Neuvoston kaupallisten luottojen myöntämisestä joulukuussa 1991 tehdyn 
päätöksen yhteydessä, jossa asetettiin 1250 miljoonan ecun enimmäismäärä entisen 
Neuvostoliiton itsenäisille valtioille (IVY) myönnettäville lainoille, vuonna 1995 
toteutuneiden lainojen määrä on yhdessä aiemmin allekirjoitettujen 
lainasopimusten kanssa 95,0 miljoonaa ecua (Azerbaid_an: 36,2 miljoonaa; 
Uzbekistan: 58,7 miljoonaa). 
Ottaen huomioon, että vuonna 1995 ei ole päätetty uusista toimista, tässä 
yhteydessä myönnettyjen lainojen kokonaismäärä pysyi samalla tasolla kuin vuonna 
1994 kirjattu määrä, eli 1 133 miljoonaa ecua. 
TAULUKKO 5 
Rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella vuonna 1995 |(miljoonaa ecu 
AKT-MMA maat 
Välimeren rantavaltiot 
KIE- maat 
IVY 
Latinalainen Amerikka, Aasia Rahoitustuki 
valtioille (1) 
100.0 
80.0 
230.0 (3) 
410.0 ERI 
Budjetti­
varat ja 
EKR (2) 
225.0 
23.0 
248.0 Omat varat 
250.0 
1,015.0 
1,005.0 
288.0 
2,558.0 a) 
Yhteensä 
475.0 
1,138.0 
1,085.0 
230.0 
288.0 
3,216.0 
(1) Maksetut 
(2) EIP:n alle kirjoittamat ja hallinnoimatlainasopimuksetETY:n budjettivaroista tai Euroopan 
kehitysrahaston (EKR) varoista. 
(3) Lainat maksutase e n tukemiseksi ja kaupalliset luotot 
3.3. E EP: n rahoitustoiminta yhteisön ulkopuolella on myös osa yhteisön 
kolmansien maiden suhteen harjoittamaa yhteistyöpolitiikkaa. Tällainen rahoitus on 
lisääntynyt voimakkaasti vuonna 1995, eli lisäys edelliseen vuoteen oli 24,9 
prosenttia. Rahoituksen määrä oli 2 806 miljoonaa ecua jakautuen 
investointipankin omista varoista myönnettyihin 2 558 miljoonan suuruisiin 
lainoihin ja 248 miljoonan suuruisiin yhteisön tai jäsenvaltioiden budjettivaroista 
operaatioihin saadulla riskipääomalla (katso taulukko 5). 
Näiden lainojen olennainen lisääntyminen johtuu samanaikaisesti unionin 
ulkopuolisten rahoitustoimien lisääntymisestä ja unionin laajenemisesta uusille 
maantieteellisille alueille. Lainaustoiminnan lisääntyminen on ollut huomattavaa 
11 
Euroopassa ja AKT-maissa se on pysynyt ennallaan. Lisäksi on lainoja myönnetty 
ensimmäistä kertaa Etelä-Afrikalle, Haitille ja Palestiinalle. 
Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren maissa (AKT) ja merentakaisissa maissa 
ja alueilla (MMA) EIP:n rahoitustoiminta oli 430 miljoonaa ecua (462 miljoona 
vuonna 1994), joista 225 miljoonaa riskipääomaa Euroopan kehitysrahaston (EKR) 
varoista. 
Alakohtaista jakaumaa tarkasteltaessa voidaan todeta, että inirastruktuureihin (tie-
ja vesirakentaminen, satamat ja lentokentät) on suunnattu kaksi kolmasosaa 
rahoituksesta (291 miljoonaa). Energian alalla sen tuotannon ja kuljetuksen sekä 
hiilivetyjen hyödyntämisen investoinnit olivat 108 miljoonaa. Juomaveden jakeluun 
ja jätevesien puhdistukseen liittyvien töiden investoinnit olivat yhteensä 105 
miljoonaa ja viestintäinfrastruktuurien investoinnit yhteensä 78 miljoonaa ecua. 
Afrikan maista Etelä-Afrikalle on myönnetty ensimmäiset 45 miljoonan ecun 
suuruiset globaalilainat erillisen pöytäkirjan perusteella. 
Välimeren rantavaltioille myönnetyt lainat olivat 1038 miljoonaa ecua vuonna 
1995, joista 23 miljoonaa on peräisin budjettivaroista. Lainoista yli kaksi 
kolmasosaa (718 miljoonaa) on peräisin alakohtaisesta osasta (pöytäkirjan 
ulkopuolella), joka on tarkoitettu aluekehitys- ja ympäristönsuojeluhankkeille; 
tämänhetkisiin kahdenvälisiin pöytäkirjoihin liittyvä lainakanta on 320 miljoonaa. 
Tämä tuki on keskitetty yhteentoista maahan. Se on suunnattu liikenteen 
perusrakenteiden, vesivarojen hallinnoinnin, viemäröinnin ja kastelun sekä energian 
tuotannon ja siirron kehittämiseen. Myös kooltaan pienempiin paikallisyhteisöjen ja 
yksityissektorin yritysten toteuttamiin investointihankkeisiin on käytetty 125 
miljoonaa globaalilainoina. 
Euroopan unionin Lähi-idän rauhankehityksen tukemiseksi tekemän aloitteen 
yhteydessä EIP allekirjoitti lokakuussa 1995 investointipankin ja Palestiinan 
itsehallinnon välisen "tukea koskevan puitesopimuksen". Yhteensä 26 miljoonan 
(joista 6 miljoonaa riskipääomaa) globaalilainasopimukset allekirjoitettiin vuoden 
1995 lopussa Gazan ja Länsirannan uusien teollisuus-, elintarvike-, matkailu- ja 
palvelualan investointien rahoittamiseksi. Rauhankehityksen tukeminen kuuluu 
laajempaan alueelliseen kehykseen, jonka yhteydessä vuonna 1995 Libanonille 
myönnettiin lainoja Libanonin jälleenrakentamiseen ja sellaisiin 
investointihankkeisiin, joihin osallistui sekä israelilaisia että egyptiläisiä. 
Lisäksi Maltalle myönnetyn 15 miljoonan suuruisen lainan ja Kyprokselle 
myönnetyn 10 miljoonan suuruisen lainan olisi mahdollistettava yhteisön jätevesien 
poistoon ja viemäröintikanavien kehittämiseen kaupungissa liittyvien direktiivien 
noudattaminen. 
Keski- ja Itä-Euroopan maille (KIE-maat) myönnetyt lainat olivat 1005 
miljoonaa ecua vuonna 1995 (957 miljoonaa vuonna 1994). Näitä lainoja on 
myönnetty kymmenelle eri maalle ja ensimmäistä kertaa Albanialle. Lähes kaikki 
näistä lainoista (97 %) on suunnattu investointipankin valtuuston vuonna 1994 
tekemän päätöksen mukaisesti 3 miljardin rahoitusohjelmaan, jolle on myönnetty 
12 
takuu yhteisön budjettivaroista. Lisäksi Slovenialle on myönnetty 32 miljoonaa 
vuonna 1993 voimaan tulleen pöytäkirjan mukaisesti. 
Useat näistä lainoista ovat auttaneet sellaisten töiden toteuttamisessa, jotka ovat 
suoraa jatkoa Euroopan laajuisten verkkojen rakentamiselle. Tuotantosektorille on 
myönnetty globaalilainoja kuudelle maalle yhteensä 315 miljoonan arvosta. 
Kahdeksalle Latinalaisen Amerikan ja Aasia maalle (ALA), jotka ovat tehneet 
yhteistyösopimuksen Euroopan unionin kanssa, on myönnetty lainoja yhteensä 288 
miljoonan arvosta. Nämä rahoitustoimet liittyvät helmikuussa 1993 tehtyyn 
valtuuston päätökseen, joka koskee sellaisten investointihankkeiden rahoittamista, 
jotka ovat kyseisten maiden ja unionin yhteisen edun mukaisia tai yhdistävät 
eurooppalaisia kumppaneita ja joiden enimmäismääräksi vahvistettiin 750 
miljoonaa ecua kolmen vuoden ajalle. Vuoden 1995 loppuun mennessä tätä 
ohjelmaa oli rahoitettu 607 miljoonalla. 
3.4. Yhteisö on päättänyt 5 päivänä maaliskuuta 1990 antaa luvan yhteensä 200 
miljoonan ecun EHTY-lainojen myöntämiseen teollisuusinvestointien 
rahoittamiseksi Puolassa ja Unkarissa. Tätä päätöstä laajennettiin vuonna 1991 
koskemaan T_ekkiä ja Slovakiaa sekä Bulgariaa ja Romaniaa. 
Vuonna 1994 Puolalle terästehtaan investointien rahoittamiseksi myönnetyn 42 
miljoonan ecun lainan jälkeen, jota koskeva lainasopimus allekirjoitettiin vuonna 
1994 ja joka maksettiin 1995, ei ole sovittu uusista lainoista. 
3.5. Neuvosto on päättänyt 21 päivänä maaliskuuta 1994 valtuuttaa komission 
myöntämään EURATOM-lainoja, joiden tuotto käytetään antolainaukseen KIE- ja 
IVY-maiden ydinvoimaloiden tehokkuuden ja turvallisuuden parantamiseen. Ottaen 
huomioon neuvoston vahvistama yleinen enimmäismäärän noin 1,1 miljardia ecua 
voitaisiin myöntää tämän rahoitusvälineen mukaisesti. 
Vuonna 1995 hankkeita on tutkittu aktiivisesti, mutta niiden teknisen sekä 
poliittisen monimutkaisuuden vuoksi mikään rahoitussuunnitelma ei ole edistynyt 
lopullisen päätöksen asteelle. 
3.6. Yhteisö ja EIP ovat samanaikaisesti Euroopan jälleenrakennus- ja 
kehityspankin (EJKP) osakkaita ja läheisiä yhteistyökumppaneita: niiden 
kummankin hallussa on 3 prosenttia pankin pääomasta. Ne työskentelevät tiiviissä 
yhteistyössä ja sovittavat yhteen toimintansa. Komissio toimittaa teknistä apua 
EJKP:n hankkeille, kun taas EKJP ja EEP rahoittavat yhdessä eräitä hankkeita KJDE-
maissa. 
EJKP:n vuoden 1995 vuosikertomuksen mukaan hallintoneuvosto on hyväksynyt 
134 uutta hanketta KIE-maissa ja entisen Neuvostoliiton itsenäisissä valtioissa 
(verrattuna 106 hankkeeseen 1994). Myönnettyjen lainojen määrä oli 2 miljardia 
ecua (verrattuna 1 878 miljoonaan 1994). Ottaen huomioon kysynnän kasvu oman 
pääoman ehtoisten sijoitusten osuus investointipankin kaikista operaatioista on 
noussut 21 prosentista 24 prosenttiin vuoden 1995 aikana, eli 695 miljoonaan 
ecuun. 
13 
^ EUROOPAN INVESTOINTIRAHASTO 
Euroopan investointirahasto (EIR), joka on toiminut vuodesta 1994, on kehittänyt 
takuutoimintaansa Euroopan laajuisten verkkojen sekä pienten ja keskisuurten 
yritysten hankkeiden rahoittamisen yhteydessä. Rahaston osakkaiden määrä on tällä 
hetkellä 78, joista 76 on unionin eri jäsenvaltioista pankkeja ja rahoituslaitoksia. 
Kaksi muuta osakasta on Euroopan yhteisön ja EIP. Vuoden 1995 lopussa 
merkitty pääoma oli 1 784 miljoonaa ecua, eli 89,2 prosenttia 2 miljardin ecun 
vahvistetusta pääomasta. 
Euroopan investointirahasto on perustamisensa jälkeen hyväksynyt 28 operaatiota, 
mikä vastaa 1 441 miljoonaa ecua; allekirjoitettujen operaatioiden arvo oli 631,8 
miljoonaa ecua. Näistä operaatioista Euroopan laajuisten verkkojen rahoituksen 
osuus on 91 prosenttia ja loput on myönnetty pk-yritysten hankkeisiin. 
Vuonna 1995 Euroopan laajuisten verkkojen alueella toteutetut hankkeet ovat 
suuntautuneet liikenteeseen, televiestintään ja energiaan. Joulukuussa 1995 
komissio ja investointirahasto allekirjoittivat sopimuksen "kasvu ja ympäristö"-
nimisestä pilottiprojektista, joka mahdollistaisi EIR:n myöntämän osittaisen takuun 
tarjoamisen sellaisille pk-yritysten hankkeille, joihin sisältyy myönteisiä 
ympäristövaikutuksia. Tässä yhteydessä rahasto on tutkinut ja tarjonnut joillekin 
osakaspankeille takausopimuksia. 
5. ANTOLAINAUSTOIMINNAN VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 
Antolainaustoiminta vaikuttaa yhteisön yleiseen talousarvioon siinä määrin kun 
lainoihin liittyy korkotukea ja/tai budjettitakaus. 
5.1. Korkotuki 
Yhteisö myöntää korkotukea seuraavilla aloilla: hiili- tai terästeollisuuden alueiden 
tuotannonalan muuttamiseen (EHTY-sopimuksen 56 artikla), Italian ja Kreikan 
vaikeuksissa olevien alueiden rakenneuudistukseen tai sitä myönnetään EIP:n 
kautta lainojen lyhentämisen perusteella ja "pk-yrityksille suunnatun 
rahoitusvälineen" yhteydessä (katso liitteen taulukko 7). 
Yhtään halpakorkoista teollisuuslainaa ei ole myönnetty sellaisten 
investointihankkeiden rahoittamiseen, joiden tarkoituksena on edistää yhteisön 
hiilen käyttöä (54 artikla toinen kohta). Hiilikenttien muuntamiseen ja 
terästeollisuuden alueille (56 artikla) suunnatuille lainoille myönnetty korkotuki oli 
vuonna 1995 11,5 miljoonaa ecua, verrattuna 114,3 miljoonaan vuonna 1993 ja 
51,1 miljoonaan vuonna 1994. 
Vuonna 1993 Kööpenhaminassa kokoontunut Eurooppa-neuvosto lisäsi 3 
miljardilla eculla Edinburgissa hyväksyttyä väliaikaisen tuen määrärahaa laajoihin 
infrastruktuureihin liittyville hankkeille. Tästä summasta miljardi ecua suunnataan 
14 
Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukyvyn vahvistamiseen ja 
korkotukea myönnetään työpaikkojen luomiseen tähtääviin hankkeisiin. Tuki on 3 
000 ecua luotua uutta työpaikkaa kohden, mikä vastaa keskimäärin 2 prosentin 
koron laskua. Neuvoston 19 päivänä huhtikuuta 1994 tekemän päätöksen jälkeen 
EIP aloitti vuoden 1994 toisella puoliskolla globaalilainasopimusten 
allekirjoittamisen kaikkien jäsenvaltioiden rahoituslaitosten kanssa. Lainojen 
myöntäminen lopetettiin 15 päivänä joulukuuta 1995, jolloin lainasopimuksia oli 
koko miljardin määrärahan arvosta. Talousarvioista tähän rahoitusvälineeseen 
kohdistetut maksut olivat vuonna 1994 65,5 miljoonaa ecua ja 2,8 miljoonaa 
vuonna 1995, mikä ilmaisee sen nopeuden, millä lainahakemuksia on jätetty ja näin 
ollen osoittaa tämän järjestelmän herättämän suuren kiinnostuksen. 
Korkotukea myönnetään myös sellaisille lainoille, jotka EIP myöntää yhteisön 
ulkopuolelle (katso liitteen taulukko 8). 
5.2. Budjettitakaukset 
5.2.1. Soveltamisala 
Yhteisön tekemät ottolainasopimukset komission hallinnoimien antolainojen 
rahoittamiseksi (Euratom, NCI, maksutase) taataan koko lainakannan osalta 
yleisestä talousarviosta. 
EIP:n kolmansiin maihin sen omista varoista yhteisön kehitystyötä koskevan 
rahoitusyhteistyöpolitiikan mukaisesti myöntämille lainoille tehdään takuusopimus. 
Nämä takuut ovat jäsenvaltioiden vahvistamia AKT-maille myönnettävien lainojen 
osalta ja yhteisön vahvistamia Välimeren maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden 
(KIE), niiden Latinalaisen Amerikan ja Aasian kolmansien maiden, joiden kanssa 
Euroopan unioni on tehnyt yhteistyösopimuksia, sekä Etelä-Afrikan osalta. 
Tässä tarkoituksessa yhteisön talousarviosta myönnetään varoja seuraavien 
operaatioiden yhteydessä: 
a) EIP: n Välimeren maille myöntämät lainat: nämä lainat katetaan yhteisön 
yleisellä takuulla, joka on suuruudeltaan 75 prosenttia allekirjoitettujen lainojen 
määrästä. 
Vuoden 1995 lopussa lainakanta oli 2 167 miljoonaa ecua, joista 385 miljoonaa oli 
Espanjalle, Kreikalle ja Portugalille (ennen liittymistä) myönnettyjä lainoja ja 1 782 
miljoonaa Välimeren alueen kolmansille maille myönnettyjä lainoja. 
b) EIP: n KIE-maille myöntämät lainat: yhteisön takuu kattaa lainat 
kokonaisuudessaan. EIP myönsi 31 päivänä joulukuuta 1995 näille maille 1 647 
miljoonan ecun luoton kokonaisuudessaan 1,7 miljardin määrärahasta, joka on 
varattu näille maille KDE I -budjettikohdassa. Vuoden 1995 lopussa lainakanta oli 
yhteensä 837 miljoonaa ecua. 
Vuoden 1993 lopussa yhteisö uudisti takuunsa lainoille, jotka EIP myöntää kolmen 
seuraavan vuoden aikana KIE-maille, mukaan luettuna Baltian maat ja Albania, 3 
15 
miljardin ecun enimmäismäärän rajoissa (KIE II). EEP myönsi 31 päivänä 
joulukuuta 1995 näille maille 1 894 miljoonan ecun luoton kokonaisuudessaan 3 
miljardin määrärahasta. Lainakanta 31 päivänä joulukuuta 1995 oli ainoastaan 96 
miljoonaa ecua. 
c) EIP:n muille kolmansille maille myöntämät lainat: niille Latinalaisen 
Amerikan ja Aasian maille (ALA), joiden kanssa yhteisöllä on yhteistyösopimus, 
myönnetyt lainat ovat yhteisön talousarviosta kokonaisuudessaan taattuja. 
Helmikuussa 1993 tehdyn päätöksen mukaisesti 750 miljoonan ecun 
kokonaissummasta kolmen vuoden ajalle jaetaan enintään 250 miljoonaa vuodessa. 
Vuonna 1995 allekirjoitettujen lainojen määrä oli 607 miljoonaa ecua ja 
takauskanta vuoden lopussa 149 miljoonaa ecua. 
d) EIP:n Etelä-Afrikalle myöntämät lainat: kesäkuussa 1995 yhteisö takasi 
EEP:n Etelä-Afrikalle kahden seuraavan vuoden aikana myöntämät lainat enintään 
300 miljoonan ecun arvosta. Nämä lainat ovat kokonaisuudessaan yhteisön 
talousarviosta taattuja. EEP myönsi 31 päivänä joulukuuta 1995 45 miljoonan 
luoton, mutta tätä summaa ei ole nostettu. 
Vuonna 1991 yhteisö päätti myöntää 98 prosenttisen takuun entiselle 
Neuvostoliitolle myönnettävälle pankkitakuulle, jonka enimmäismäärä on 500 
miljoonaa ecua (joista 406 miljoonaa pääomana) ja joka on tarkoitettu 
maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden tuontiin. Helmikuussa 1992 tämä luotto 
myönnettiin kokonaisuudessaan Venäjälle. Vuoden 1995 lopussa se maksettiin 
kokonaan takaisin. 
5.2.2. Takuukanta 31 päivänä joulukuuta 1995 
Yhteisön talousarvion takuukanta, jonka yksityiskohdat on esitetty jäljempänä 
taulukossa 6, oli vuoden 1995 lopussa yli 13 miljardia ecua, joista yli 44 prosenttia 
kohdistui kolmansiin maihin. Vuodesta 1994 takuukanta supistui 655 miljoonaa 
ecua. Kolmansiin maihin suunnattujen sitoumusten osuus ei kuitenkaan lakannut 
kasvamasta, sillä se on lisääntynyt 37,5 prosentista vuonna 1993 nykyiseen 44 
prosenttiin. 
Yleisestä talousarviosta katettu vuotuinen riski, joka koskee velan hoitoa (pääoma 
ja korot), oli 2 855 miljoonaa ecua vuonna 1995, joista 1 682 miljoonaa suuntautui 
kolmansiin maihin. 
31 päivänä joulukuuta 1995 yhteisön saamiset vaikeuksissa olevilta velallisilta 
olivat 296,52 miljoonaa ecua, joista 68,2 miljoonaa on maksamatta eräiltä entisen 
Jugoslavian tasavalloilta ja 228,3 miljoonaa entiseltä Neuvostoliitolta, 
Tad_ikistanilta, Armenialta, Georgialta ja Turkmenistanilta. 
Kaikki takuun perusteella vaaditut maksut komission käteisvaroista suoritettiin 
väliaikaisesti talousarvion avulla vuoteen 1993 asti ja takuurahaston avulla sen 
perustamisesta neuvoston 31 päivänä lokakuuta 1994 annetulla asetuksella N:o 
2728/94 alkaen. 
16 
TAULUKKO 6 
Takuun kattamien operaatioiden pääomakanta (31/12/1995) (1) 
(miljoonaa ecua) 
Operaatiot Sallitut 
enimmäis 
määrät Kanta 31/12/94 Kanta 31/12/95 
Jäsenvaltiot 
A. Maksutase 
1. Kreikka I 
2. Kreikka II 
3. Italia 
B. Muut 
4. Euratom (2) 
5. NCI ja NCI TT 
6. EIP Välimeri (E.GR.P) 26,330 
14,000 
4,000 
6,830 
1,500 7,844 
5,022 
1,000 
4,022 
2,822 
779 
1,570 
473 7,263 
5,045 
i 
1,000 
4,045 
2,218 
720 
1,113 
385 
Kolmannet maat 
. Rahoitusapu 
1. Unkari 
2. Tjekin tasavalta 
3. Slovakian tasavalta 
4. Bulgaria 
5. Romania 
6. Algeria 
7. Israel 
8. Baltian maat 
9. IVY 
10. Moldavia 
11. Ukraina 
12. Valkovenäjä 
Muut 
13. Välimeren maat 
14. EIP KIE I ja II 
15. Latinalaisen Amerikan ja Aasian kehi 
16. Etelä-Afrikka 
17. IVY takuu 17,782 
5,170 
1,050 
250 
255 
400 
580 
600 
160 
220 
1,250 
45 
285 
75 
12,612 
6,362 
4,700 
750 
300 
500 5,926 
3,485 
790 
250 
125 
360 
455 
400 
160 
110 
810 
25 
2,441 
1,688 
574 
46 
133 5,851 
2,987 
440 
250 
125 
360 
510 
500 
160 
135 
347 
45 
85 
30 
2,864 
1,782 
933 
149 
YHTEENSÄ 44,112 13,770 13,114 
(1) Vaihtokurssi 31.12.1995. 
(2) Euratom-lainojen myöntäminen eräille kolmansille maille (neuvoston päätös 21.03.1994). 
17 
TILASTOLHTE 
18 
TAULUKKD1 
Otto-Ja antolainauksen vuotuinen kehity yhteisössä |(MUOONAA BSUA) 
ll^mmmtmmmm''mm'^mÊII''^Êmmmm'mK'imimma^mmmmmmKl^^ 
tilikauden lopussa) 
1995 1986 1937 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 
I. Nostetut lainat 
EHTY 1265 1.517 1.487 880 913 1.086 1.446 1.474 903 644 386 
Maksutase (1) - 862 860 - 390 1.695 1209 4.969 245 410 
Euratom 344 483 853 93 49 -
Na 860 5416119455227649--7066 
Komissio yhteensä 2469 3.406 3811 1.918 1.435 1.512 3190 2683 5.877 1.006 862 
BP (2) 5.699 6.786 5.593 7.665 9.034 1Q996 13672 12974 14224 14.148 12395 
Yhteisö yhteensä 8.168 1Q194 9.404 9.584 1Q469 12906 18862 15657 2Û101 15156 13257 
II. Myönnetyt lainat 
EHTY 1.010 1.069 989 903 700 993 1582 1.483 918 674 403 
Maksutase (1) - 862 880 - 390 1.695 1209 4.969 245 410 
Euratom 211 443 314 49 -
NCI 88439342535778 24 39930--
Korrissio yhteensä 2105 2767 2568 1265 778 1367 3116 2454 9917 963 813 
BP (3) 5.641 6.678 6567 8.844 11.907 12605 14.438 18066 17724 17.632 18604 
Yhteisö yhteensä 7.746 9.445 9.535 10.109 12285 13972 17554 18520 23641 18690 19.417 
Huom Kbrrission anb- ja ottolainaustoirrinnan kokonaismäärän välinen ero johtuu 
otolänaustoinista, jotka on suumattj odelleenrahoitukseen ja sellaisten lainojen saldon 
vaihtelusta, joita ei ole myönnetty varainhoitovuoden loppuun mennessä. 
E!P:nanb-ja ottolairaustoirrirtaa kuvaavien lukujen välinen ero johtuu siitä, että BP.n 
lainaustoiminta rahoitetaan samanaikaisesti ottolainauksella ja pankin orrilla varoilla. 
(1) Rahoitustokijärjestely jäsenvartoille ja kolmansille maille. 
(2) Hankitut varat yhteensä. 
(3) Orista varoista myönnetyt allekirjoitetut lainat, poisluettuna EIR n rryöntämät takuut 
järjestelijöille (ei yhtään 1995) ja NCI-varoista tehdyt operaatiot 
19 
TAULUKKO 2 
Yhteisön ottolainojen kanta (jokaisen vuoden lopussa) (1) (2) •(miljoonaa ecua) 
EHTY EIP Euratom NCI Välisumma Maksutase 
lainat allekirjoitetut 
lainatyhteens 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 (3) 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 6.178 
8539 
7.119 
7.034 
6.761 
6.689 
6.825 
8738 
8673 
7.139 
7.327 
7.331 
6.548 
5.966 16.570 
20.749 
25.007 
26.736 
30271 
31.957 
36.928 
42330 
48.459 
58.893 
67.784 
78.661 
83.673 
87.079 1.272 
1.680 
1.892 
2.013 
2168 
2500 
2164 
1.945 
1.687 
1.563 
1.338 
1.018 
779 
720 1.747 
3269 
4.432 
4.960 
5.202 
5.229 
5.514 
5.122 
4.542 
3817 
3326 
2202 
1.570 
1.113 25.767 
32237 
38.450 
40.743 
44.402 
46.375 
51.431 
56.135 
61.361 
71.412 
79.775 
89212 
92570 
94.878 591 
4.610 
4.932 
3236 
1.890 
2997 
2459 
2075 
(4)2045 
3516 
4.026 
5.204 
7.697 
a032 26.358 
36.847 
43.382 
43.979 
46292 
49.372 
53.890 
58210 
63.406 
74.928 
83.801 
94.416 
100.267 
102910 
(1) Vaihtokurssina käytetään jokaisen vuoden joulukuun 31 päivän kurssia. Koska suunnosa lainoista on 
kansallisen valuutan määräisiä, kahden vuoden lopun välinen ero selittyy toisaalta olemassaolevan 
kannan arvon muutoksina ja toisaalta vuodenaikana sovitin lainanoton nettomäärällä. 
(2) Lainojen alkuperäinen määrä poisluettuna tei lisättynä lainapääoman takaisinmaksut irtisanotut 
peruutelrtja valuutan muutokset 
(3) Vuodesta 1989,mukaanluettuna lyhyenaikavälinlairiat(EIP:nuusi lähestymistapa). 
(4) Vuodesta 1990, mukaan luettuna rahoitostiki kolmansille maille. 
20 
TAULUKKO 3 
Yhteisön ottolainaus vuonna 1995 valuutlayksiköittäin •(miljoonaa 
ECU 
BFR 
DKR 
DM 
ESC 
FF 
DRA 
HFL 
IRL 
LFR 
LIT 
OSC 
PTA 
S FM 
SVK 
UKL 
Välisumma 
SFR 
USD 
YEN 
CAD 
Välisumma 
YHTEENSÄ Maksutase Lainat 
EIP Euratom EHTY NCI (1) yhteensä 
400 - - 410 810 
7 - - 7 
2397 - 182 - 2579 
1.004 - 10 - - 1.014 
342 - 14 356 
149 149 
145 - - - - 145 
135 - - - - 135 
193 9 - 202 
3343 46 - - 3389 
1.574 - 20 - - 1.594 
996 98 - - 1.084 
10.773 - 386 410 11.569 
323 66 389 
528 528 
771 - - - - 771 
1.622 - - 66 1.688 
12395 - 386 66 410 13257 1995 
% 
6,1 
0,1 
19,5 
7,6 
27 
1,1 
1,1 
1,0 
1,5 
25,6 
120 
8,3 
87,3 
2,9 
4,0 
5,8 
127 
100/) ecua) 
1994 
% 
4,1 
5,5 
0,3 
14,1 
3,9 
7,7 
0,2 
4,4 
1,2 
1,3 
17,0 
0,4 
6,5 
123 
78,8 
5,6 
11,1 
4,4 
21,2 
100,0 
(1) Maksutase ja rahoitustila muille kuin jäsenvaltioille. 
21 
TAULUKH34 
Yhteisön antolainaustoiminnan erittely toirrialoittein ja rahoitusvälinehläin 1994ja 1995 
(miljoonaa ecua ) 
EHTY Et»(1) EURATOM NCH1) YHTEENSÄ %YHTEENSÄ 
1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 1994- 1995 
Tuotantosektori, 
luutut n työnnetistä 
Qjobaaiilainotsta 
Intastukturi, 
luotot rfytinnelylstà 
Qjobaalilainoisba 
Enerpja, 
luotot irtyönnety4stä 
ojobaalilalnolsra 3367 3463 
21Q0 2213 
3367 14,1 35943 4617,1 
1.7966 29543 
96462 10XB13 
8975 123310 
33839 3083,1 
633 993 114 
114 39124 4933/4 
20180 3176,7 
99323 1QC9Ä6 
8975 12990 
33339 3083,1 
693 993 223 274 
11,7 17,5 
57,7 553 
52 7,2 
193 17,0 
04 Q6 
YHTEENSÄ 6734 3304 16.6244 17.781,7 11A 173092 181421 K» 100 
(1) M/QTTBtyn rahdtuksen määrä (yksittäiset lairBt ja luotat rryorix^istäojcbaalilairoista) 
22 
TAULUKKO S 
EIP:n yhteisössä myöntämä rahoitus vuonna 1994 ja 1995 
taloudellisen tavoitteen mukaan eriteltynä 
1994 1995 
Miljoonaa ecu Miljoonaa ecu 
1. Aluekehitys 
1.1 Jakauma maittain 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kuningaskunta 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
1.2 Jakauma päätoimialoittain 
Energia 
Liikenne 
Televiestintä 
Vesi, viemäröinti 
Muut infrastruktuurit 
Teollisuus, maatalous 
Palvelut 12.035,1 
178,6 
506,9 
1.801,6 
632.1 
2.659,2 
1.571,7 
237,7 
2.159,2 
17,7 
1.127,1 
1.143,3 100 
1.5 
4,2 
15,0 
5.3 
22,1 
13,1 
2,0 
17,9 
0,1 
9,4 
9,5 
2.104,4 
4.209,8 
1.925,2 
766,2 
404,0 
2.092,9 
532,6 17,5 
35,0 
16,0 
6,4 
3,4 
17,4 
4,4 12.143,5 
249,0 
304.0 
1.786,3 
335,7 
2.697,0 
1.440,1 
165,5 
2.458,8 
79,3 
24,0 
1.252,8 
1.258,6 
63,8 
23,7 
4,7 
2.009,0 
4.385,0 
885.0 
1.229,0 
385,0 
2.534,0 
718,0 100 
2,1 
2,5 
14,7 
2.8 
22,2 
11,9 
1,4 
20,2 
0,7 
0,2 
10,3 
10,4 
0,5 
0,2 
0,0 
16,5 
36,1 
7,3 
10,1 
3,2 
20,9 
5,9 
2. Yhteisön kannalta tärkeät infrastruktuurit 
2.1 Liikenne 
2.2 Televiestintä 
2.3. Muut 5.698,3 
0,0 
3.543,2 
2.155,1 100 
0 
62,2 
37,8 6.592,0 
0,0 
5.494,0 
1.098,0 100 
0 
83,3 
16.7 
3. Ympäristö ja elinympäristö 
3.1 Ympäristö 
3.2 Kaupunkisuunnittelu 4.866,0 
3.152.1 
1.713,9 100 
64,8 
35,2 6.044,0 
3.972,0 
2.072,0 100 
65,7 
34,3 
4. Energia 
4.1 Sisäiset varat 
4.2 Tuonnin monipuolistaminen 
4.3 Taloudellinen energiankäyttö 3.525,6 
850,8 
919,8 
1.755,0 100 
24,1 
26,1 
49,8 3.433,0 
1.037,0 
894,0 
1.502,0 100 
30,2 
26,0 
43,8 
5. Yritysten kilpailukyky 
[joista pienet ja keskisuuret yritykset (1) 1.791,5 
1.693,4 6.776 3.450,0 
2.881,0 11.736 
(1) Mukaan luettuna luototNCI:n avulla myönnetyistä globaalilainoiste 
Huom. Koska lainaton suunnattu samanaikaisesti useampien tavoitteiden toteuttamiseen, eri otsakkeiden alla 
olevia määriä ei voi laskea yhteen 
23 
TAULUKKO 6 
Antolainaustoiminnan (1) maantieteellinen Jakauma yhteisössä vuonna 1994 ja 1995 
(miljoonaa ecua) 
1994 
EHTY EP Euratom NCI Maksutase Määrä 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Hanti 
Halla 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kunlngasku 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
18 artikla (2) 39,8 
821 
143/4 
0,0 
30,7 
14,5 
0,1 
29,3 
3333 615,3 
849,7 
2407,9 
534,7 
3011,5 
2477,4 
291,1 
3099,5 
5,1 
3993 
1.109,7 
2454,7 
89,5 
60,2 
15,3 
2603 655,1 
9313 
2551,3 
534,7 
3042,2 
2491,9 
2912 
3128,8 
5,1 
3993 
1.109,7 
2788,5 
89,5 
60,2 
15,3 
2603 3,6 
5,1 
13,9 
29 
16,6 
13,6 
1,6 
17,0 
0,0 
22 
6,0 
15,2 
0,5 
0,3 
0,1 
1,4 
YHTEENSÄ 673,7 17.6813 18355,6 100 
1995 
EHTY Ek? Euratom NCI Maksutase Määrä % 
Belgia 
Tanska 
Saksa 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Luxemburg 
Alankomaat 
Portugali 
Yhdistynyt kunlngasku 
Itävalta 
Suomi 
Ruotsi 
18 artikla (2) 8,7 
1043 
229 
14,9 
89,2 
9,4 
10,2 
1003 665,0 
825,0 
2715,0 
525,0 
2818,0 
2207,0 
327,0 
3435,0 
79,0 
319,0 
1.2320 
2244,0 
242,0 
179 
273 
519 673,7 
825,0 
2819,8 
525,0 
2840,9 
2221,9 
327,0 
3524,2 
88,4 
319,0 
1.2422 
2344,3 
2420 
179,0 
273,0 
519,0 3,6 
4,4 
14,9 
28 
15,0 
11,7 
1,7 
18,6 
0,5 
1,7 
6,6 
124 
1,3 
0,9 
1,4 
27 
YHTEENSÄ 360,4 18604,0 189644 100 
(1) Myömetytlainat 
(2) Yhteisön hankkeet joita ei ole suunnattu erityisesli mihinkäänjäsenvaltioon (esimerkiksi televiestinnän 
kaapelittei satelliitit. Pohjanmeren öljy) 
24 
TAULUKKO 7 
Yhteisön eri toimielinten yhteisössä myöntämä korkotuki 
vuonna 1977-1995 (miljoonaa ecua) 
VARAIN­
HOITO­
VUOSI Järjestelmät joita ei ole saatettu ajantasalle (1) Ajantasalle saatetut järjestelmät (2) 
EHTY54art EHTY 56 art 
(rakenne- (toiminnan 
uudistus) mjutta-rrinen) Työllisyys Maanjäris-
Portuga tyksistä johtuva 
lissa jälleen-rakemub 1\fl ÊÂ1ÔT PKT-
rahoilus-
väline 
1977 
1978 
1979 
1980 
1981 
1982 
1983 
1984 
1985 
1986 
1987 
1988 
1989 
1990 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 1,3 
9,8 
10,4 
25,7 
7,6 
1Q5 
40 
6,2 
36 
5,9 
24 
30 
26 
1,3 
1,0 27 
16,5 
80 
334 
6,3 
19,3 
7,1 
340 
743 
331 
- 353 
383 
425 
40,6 
486 
1063 
1143 
51,1 
11,5 40 
39 30 
144 
244 
284 
233 
283 
273 
206 
231 
20,1 
1721 20Q0 
1973 
1932 
2093 
20QO 121 
65,5 
23 
(1) KorkotJd jaettjpidermnälle ajalle ja liitetty tässä tarkoituksessa luotuiin varauksiin vuotuisissa 
(3 talousarvioissa. 
Kamssion ajantasalle saattema yhtenä suTmana rrvörtärrä kcirkotki,lirbtlyerwnrnnäisenvu3aen 
talousarvioon 
25 
TAULUKKO 8 
Monivuotiset rahoKustukiohje Im at yhteisön ulkopuolella, voimassa tai neuvoteltavana 31.12.1995 
AKT-maat ia MMA 
AKT 
MMA 
AKT 
MMA 
Bela-Afrlkka 
VJHmeren maat (S) 
Turkki 
Algeria 
Marokko 
Tunisia 
Bjypt) 
Jordania 
Libanon 
Syyria 
Israel 
0azajaLänslranta(7) 
MaKa 
fypros 
Horisontaalinen osuus 
pöytäkirjan ukopuote la 
N&maat 
Tjekki tasavalta 
Slovakian tasavalta 
Bulgaria 
Baltian maat 
Unkari 
Romania 
Afcanla 
Slovenia 
IVY 
Bit Neuvostoliitto 
Moldavia 
Ukraina 
Va* ovenpa 
Latinalainen 
Amerikka ja Aasia Sopimustyyppi 
Naps Loman yleissopinrus 
ens. rahoituspöytakjrja 
Kbuvoston paatos 
Nbljas Loman yleissopimus 
toinen rahoituspöytäkirja 
NBUvoston paatos 
NBuvoston paatos 
ärtynen rahotusyhteistyös 
(ei vielä voimassa) 
neljäs rahoituspöytäkirja 
neljäs rahoituspöytäkirja 
kc*TBsrahotuspöytaWrja ne 
netjas rahoituspöytäkirja 
neljäs rahoituspöytäkirja 
Nauvoston paatos 
neljäs rahoituspöytäkirja 
neljäs rahoituspöytäkirja 
Neuvoston päätös 
Neuvoston paatos 
Ffeh otus pöytäkirja 
Nauvoston päätös Sovella 
mis aika 
1996 
1996 
2000 
2000 
1997 
>pirrus 
2000 
1996 
1998 
1996 
1996 
1997 
1996 Lainat 
BPn 
omista 
varoista 
ID 
1.200 
25 
1.658 
35 
300 
750 
280 
220 
168 
310 
80 
45 
110 
115 
82 
250 
30 
50 
1.800 
3.000 
150 
750 Operaatiot budjettivaroista 
operaatiot 
risklpää 
omala(2) tuki, jota ei 
makseta 
takaisin (3) 
825 9.975 (4; 
25 115 (4; 
1.000 11.967 (4 
30 100 (4 
18 52 
25 193 
15 101 
16 242 
2 44 
2 22 
2 34 
2 41 
250 
2 13 
2 22 
25 205 (7; 
20 (8 ( miljoonaa ecua ) 
Makrotaloudellinen 
tuki (3) 
Myönnetty Maksettu 
600 500 
160 160 
250 250 
255 125 
400 360 
220 135 
1.050 790 
580 510 
105 (9) 85 
1.250 (10) 1.133 
45 45 
285 85 
55 30 BHTY 
lainat YHTB3CÄ 
26.955 
12000 
165 
14.625 
165 
300 
5.630 
950 
438 
284 
568 
126 
69 
146 
158 
242 
500 
45 
74 
2030 
6.030 
250 
255 
400 
220 
1.050 
580 
105 
0 
170 
1.635 
1.250 
45 
285 
55 
750 
(1 ) Lainoja, joile nyöruietaan korkotukea, joka on rahoitettu Euroopan kehitysrahaston varoista AKT- ja MvYV-maiden hankteisiin ja 
yhteisöjen yleisen talousarvion varoista Väimeren näihin ittyviin hankteisiin. Tuen maksamiseen tarvittavat maarat Hetaan 
tuleen, jota ei tarvtse maksaa takaisin. 
(2) BPn myöntämä ja halinnoirria 
(3) Euroopan torrission rryontârria ja halinnoirria 
(4) Mukaan luettuna ne maarat, jotka on tarkoitettu BPn lainojen tortotuksen 
(5) Akaisenrpien rahoituspöytäkirjojen rrukaisesti saatavia olevat surmat voidaan käyttää samanakiisesti, sekä koto surrrmn osalta 
(Ubanon, Syyria) että jäännöksen osata. 
(6) Orrista varoista m/onnettyjen lainojen maani sirretaan pöytäkirjan ulkopuoliseen osaan. 
(7) Länsiranta ja Gaza; orrista varoista myönnetyt lainat kirjataan "pöytäkirjan ulkopuoliseen horisontaabeen osaan". 
(8) Ainoastaan BP.n yhteisen edun mukaisin itennehanktoisiin rryöntärrien lainojen tortotuksen 
(9) Tuki, jota ei makseta takaisin (lahjoitukset) 
(10) KaupeJtset luotot 
26 
B. KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA 
PARLAMENTILLE 
yhteisön uuden rahoitusvälineen (NCI) 
käyttöasteesta 
(puolen vuoden jakso 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään joulukuuta 1995) 
1. Kokonaistilanne 31 päivänä joulukuuta 1995 
Yhteisön uuden välineen (NCI) rahoitusta koskevissa neuvoston päätöksissä 
83/200/ETY (6 artikla) ja 87/182/ETY (8 artikla) määrätään, että komissio 
laatii kertomuksen NCI:n III ja IV -erien käyttötilanteesta kuuden kuukauden 
välein. 
Tämä kertomus kattaa ajanjakson 1 päivästä heinäkuuta 1995 31 päivään 
joulukuuta 1995. 
Menetelmät, joiden avulla tarkastellaan allekirjoitettujen lainojen määrää 
suhteessa lainanoton sallittuun enimmäismäärään, määritellään eri 
oikeusperustojen mukaan: 
(a) NCI III: myönnettyjen lainojen määrä on lainanottoa alhaisempi, koska 
käytetyt eri valuutat ja niihin liittyvät kustannukset on otettava 
huomioon; 
(b) NCI IV: enimmäismäärä on allekirjoitettujen lainojen määrä. 
Vuoden 1995 lopussa tilanne niiden erien kohdalla, joita varten kuuden 
kuukauden kertomus on laadittava, oli seuraava: 
NCI:n käyttö: tilanne 31.12.1995 | 
Na III 
Na IV Enimmäismäärä 
3,000 
750 (Miljoonaa ECUA) 
Käytetyt varat 
2,862 
669 Tase 
138 n 
81 
O Neuvosto ei ole vielä antanut valtuutusta lOOmiljoonan ecun erityislainaan, 
joka on tarkoitettu Euroopan innovaatiohankkeisiin. 
27 
Liitteessä 2 (B) on esitetty nyt tarkasteltujen kuuden kuukauden aikana otetut 
lainat siten, että siinä on otettu huomioon NCI-toimintojen rahoitus tai aiempien 
toimintojen uudelleenrahoitus. 
2. Lainojen jakauma maittain ja toimialoittain 
Jäljempänä esitetyssä taulukossa on annettu allekirjoitettujen lainojen 
kokonaistilanne muunnettuna 31 päivän joulukuuta 1995 tilannetta vastaaviksi 
lainoiksi. Eri valuuttojen määräisinä olevat lainat on muunnettu ecuiksi sillä 
vaihtokurssilla, joka oli voimassa sopimuksen allekirjoittamista edeltävän 
vuosineljänneksen viimeisenä arkipäivänä. 
Na- lainat maittaia Tilanne 31.121995. I (MILJOONAA ECUA) 
Maa 
Belgia 
Tanska 
Kreikka 
Espanja 
Ranska 
Irlanti 
Italia 
Alankomaat 
Portugali 
Yhd. kuningaskunta 
Yhteensä MCI 
66,8 
70,0 
239,0 
479,9 
134,9 
990,5 MC II 
100,6 
114,9 
125,0 
116,6 
473,4 
67,1 
997,5 MC III 
303,0 
111,2 
69,2 
938,7 
68,4 
1.228,5 
3,2 
29,9 
109,3 
2861,6 MC IV 
23,6 
63,2 
118,2 
72,3 
285,7 
9,9 
95,8 
668,8 MC 
jälleenraker 
80,0 
598,7 
678,7 Yhteensä 
nus 
23,6 
533,5 
306,1 
187,4 
1.206,0 
424,0 
3066,3 
3,2 
39,8 
407,1 
6197,1 % 
0,4 
8,6 
4,9 
3,0 
19,5 
6,8 
49,5 
0,1 
0,6 
6,6 
100.0 
ALA 
NO III 
Na IV Tuotanto 
52,8% 
100,0 % Infrastruktuuri 
26,5 % Energia 
20,7 % 100,0% 
100,0% 
NCI IV:n etuna on, että siinä on erityisiä ominaisuuksia, kuten esimerkiksi 
mahdollisuus muuttaa lainat riskipääomaksi, mahdollisuus käyttää lainoja aineettomien 
oikeuksien hankinnan rahoittamiseen sekä mahdollisuus lykätä korkojen maksua. 
Lainoja ei ole myönnetty vuoden 1991 jälkeen. 
28 
TILASTOLIITE 
29 
Liite 1 
NCI IV:N MUKAINEN ANTOLAINAUS 
ENIMMÄISMÄÄRÄ: 750 MILJOONAA ECUA (1) (Tilanne 31.12.1995) 
Viite Hankkeen nimi Sopimus 
tehty Milj. 
ECUAJ2) Jakauma maittain (2) 
DK UK 
I. ALLEKIRJOITETUT LAINAT 
64/87 FIH(SmallBusiness)PG-VI/A 
64/87 FIH(SmallBusiness)PG-VI/B 
68/87 BNL-PMIV/A 
68/87 BNL-PMIV/B 
69/87 IMI - PMI V/A 
69/87 IMI-PMI V/B 
70/87 MEDIOCR CENTR - PMI IV/A 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/B 
70/87 MEDIOCR CENTR. - PMI IV/C 
70/87 MEDIOCR.CENTR.-PMI IV/D 
70/87 MEDIOCR. CENTR. - PMI IV/E 
71/87 INTERBANCA - PMI IV/A 
7V87 INTERBANCA - PMI IV/B 
73/87 BPI-PGV 
»5/87 CENTROBANCA -PMI IV/A 
»5/87 CENTROBANCA-PMI IV/B 
»6/87 SAN PAOLO Agroindustria II 
»7/87 CREDIOP - PMI I/A 
»7/87 CREDIOP-PMI I/B 
»8/87 BANCO DI NAPOLI -PMI A 
»8/87 BANCO DI NAPOLI - PMI B 
U0/87 B°DE SANTANDER - PYME 
EV87 B°DE BILBAO-PYME 
M8/87 EFIBANCA-PMI IV/A 
M8/87 EFIBANCA - PMI IV/B 
M8/87 EFIBANCA - PMI IV/C 
M8/87 EFIBANCA -PMI IV/D 
206/87 B-DEVIZCAYA-PYMEA 
206/87 B°DEVIZCAYA-PYMBB 
207/87 B°BSPANOLDBCREDITO-PYME 
207/87 B0ESPANOLDBCREDITO-PYME 
231/87 CREDITNATIONAL-PMIIII 
64/88 INVESTORS IN INDUSTRY -
GROUPED LOAN V 
»V88 BFIBANCA-PMI V/A 
» 1/88 EFIBANCA - PMI V/B 
»1/88 EFIBANCA - PMI V/C 
»1/88 EFIBANCA-PMI V/D 
»3/88 MEDIOCR. LOMBARDO-PMI A 
»3/88 MEDIOCR LOMBARDO - PMI B 
»3/88 MEDIOCR LOMBARDO -PMI C 
»3/88 MEDI OCR LOMBA RDO - PMI D 
»9/88 BARCLA YS BANK II GL 
128/88 CENTROBANCA - PMI V/A 
128/88 CENTROBANCA-PMI V/B 
135/88 CREDIOP - PMI II/A 
135/88 CREDIOP-PMI II/B 
185/88 BANCO DI SICILIA -PMI II/A 
185/88 BANCO DI SICILIA -PMI II/B 
199/88 CREDITINDUSTRIELETCOMML 
237/88 IMI-PMI VI/A 
237/88 IMI-PMI VI/B 
237/88 IMI-PMI VI/C 
237/88 IMI-PMI VI/D 
175/89 BARCLAYS BANK III/A 
119/90 KREDIETBANK N V. -GL 
119/90 KREDIETBANK N.V. -GL 
48/91 B^SPANOLDECREDITOPGPY 15.09.87 
24.05.88 
12.10.87 
12.10.87 
3107.87 
31.07.87 
15.09.87 
»12.87 
03.0288 
16.03.88 
23.06 88 
07.»87 
07. »8 7 
22.07.87 
1112.87 
1112.87 
05.1187 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
18.12.87 
24.07.87 
23.07.87 
17.12.87 
17.12.87 
24.06.88 
24.06.88 
17.12.87 
30.1188 
18.12.87 
18.1188 
05.02.88 
28.t2.88 
05. »88 
05 10*8 
16.0189 
16 0189 
».».88 
».».88 
06.02.89 
06.02.89 
21.12.88 
19.12.88 
19.12.88 
09.12.88 
09.12.88 
25.05.89 
25.05.89 
29.1188 
19.12.88 
19.12.88 
06.02.89 
06.02.89 
30.1189 
20 12.90 
20 12.90 
280591 3L80 
3L43 
18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,91 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
197 
20,19 
3L64 
4,67 
2.00 
4,55 
195 
9,37 
8,60 
12,04 
».94 
20.00 
20,90 
4,53 
1,94 
4,57 
196 
6.79 
2,91 
9,14 
3,92 
45,55 
13,23 
5,67 
4.53 
194 
4,58 
L96 
52,32 
9,06 
3,88 
13,72 
5,88 
29,38 
18.04 
5,54 
25.44 31,80 
3L43 
18.04 
5.54 20,19 
3L64 
9.37 
8,60 
12.04 
».94 
25.44 20.00 
52.32 18,68 
8,01 
37,29 
15,98 
6,19 
5,88 
4,81 
3,27 
18,98 
9,34 
4,00 
9,34 
4,00 
13,34 
4,67 
2,00 
4,60 
197 
4,67 
:,oo 
4,55 
195 
4,53 
1,94 
4,57 
196 
6,79 
2.91 
9,14 
3,92 
13,23 
5.67 
4,53 
194 
4,58 
196 
9,06 
3.88 
13.72 
5,88 9.91 
20,90 
45.55 
29.38 
YHTEENSÄ 668,82 23,58 63,23 118.22 72.32 285,73 9.91 95.83 
II. HYVÄKSYTYT LAINAT. ODOTTAVAT 
ALLEKIRJOITUSTA 0,00 
SALDO 8118 
ENIMMÄISMÄÄRÄ 750.00 
(1) EYVLNo 271,14.03.1987(lainojenenimmiismllrl) 
(2) Vaihtokurssit ovat kunkin lanan allekirjoitusta edekftneenl työpäivinä voimassa olleet kurssit. 
30 
Liite 2 
NCI-LAINAT VALUUTOITTAIN 
A. LAINAKANTA 31.12.1995 (1) Ï 
Valuutta (Miljoonaa) vastaa 
milj. ecua (2) 
ECU 90,0 90,0 
BFR 
DM 408,6 216,9 
FF 2.100,0 326,1 
HFL 387,5 183,8 
LFR 1.000,0 25,8 
LIT 
PTA 
UKL 12,0 14,2 
CAD 
SFR 100,0 66,1 
USD 250,0 190,2 
YEN -
Yhteensä 1-113,1 
B. UUDET OPERAATIOT: 1.7.1995 - 31.12.1995 | 
Päivämäärä 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 
24.11.95 Kesto 
(Vuotta) 
2 
3 
5 
4 Osinko 
(%) 
3 
3,5 
4 
3,75 Valuutta 
(Miljoonaa) 
FS25 
FS25 
FS25 
FS25 Vastaa miljoonaa ecua (3) 
Uusi 
pääoma (1) 
-
-
-
-Uudelleen-
rahoitus 
16,5 
16,5 
16,5 
16,5 
(1) Lukuunottamatta uudelleenrahoiluslDimenpiteilä, joiden tarkoiliksena on alentaa olemassa 
olevia velanhoitomaksuja, jotka on alunperin sovittu korkeammiksi. 
(2) Vaihtokurssi 31.12.1995 
(3) Vaihtokurssi a Ile kirjoitus hetkellä. 
31 

ISSN 1024-4492 
KOM(96) 384 lopuUinen 
ASIAKIRJAT 
FI 01 09 
Luettelonumero : CB-CO-96-382-FI-C 
ISBN 92-78-07374-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
ix