Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto – Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen – Toimintaohjelma 2004–2006"



Virallinen lehti nro C 073 , 23/03/2004 s. 0033 - 0037



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto - Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistäminen - Toimintaohjelma 2004-2006" (2004/C 73/06) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission tiedonannon "Kielten oppimisen ja kielellinen monimuotoisuuden edistäminen - Toimintaohjelma 2004-2006" (KOM(2003) 449 lopullinen), ottaa huomioon Euroopan komission 24. heinäkuuta 2003 lähettämän kirjeen, jossa pyydetään aiheesta alueiden komitean lausunto Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 265 artiklan ensimmäisen kohdan nojalla, ottaa huomioon työvaliokuntansa 1. heinäkuuta 2003 tekemän päätöksen antaa lausunnon valmistelu "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan tehtäväksi, ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan "Kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämistä koskeva kuuleminen" (SEK(2002) 1234), ottaa huomioon komission raportin neuvostolle "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" (KOM(2001) 59 lopullinen) sekä Euroopan koulutusjärjestelmille asetettujen tavoitteiden seurantaa koskevan yksityiskohtaisen työohjelman, ottaa huomioon lausuntonsa komission raportista "Koulutusjärjestelmien konkreettiset tulevaisuuden tavoitteet" (CdR 89/2001 fin)(1), ottaa huomioon lausuntonsa aiheesta "Alueellisten ja vähemmistökielten edistäminen ja suojeleminen" (CdR 86/2001 fin)(2), ottaa huomioon lausuntonsa Euroopan kielten teemavuodesta 2001 (CdR 465/99 fin)(3), ottaa huomioon koulutus- ja nuorisoasioiden neuvoston 14. helmikuuta 2002 antaman päätöslauselman kielellisen monimuotoisuuden ja kieltenoppimisen edistämisestä Euroopan kielten teemavuoden 2001 tavoitteiden toteuttamisen puitteissa, ottaa huomioon "kulttuuri ja koulutus" -valiokunnan lokakuun 2. päivänä 2003 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 248/2003 rev.), jonka esittelijä oli Annette McNamara, (IE-EA) (Corkin kreivikunnanvaltuutettu ja South Westin aluevaltuutettu), sekä katsoo seuraavaa: 1) todellinen kansalaisten ja kansojen Euroopan unioni perustuu molemminpuoliseen ymmärtämiseen sen laajassa merkityksessä, johon kuuluu kyky kommunikoida naapureiden kanssa, 2) jäsenvaltiot ovat sopineet yhteisistä tavoitteista laatiessaan koulutusjärjestelmien konkreettisia tavoitteita ja asettaneet kielitaidon parantamisen painopisteeksi, 3) kielitaito on edellytyksenä ammatilliselle, koulutukselliselle, kulttuuriselle ja henkilökohtaiselle liikkuvuudelle, ja todella kilpailukykyinen Euroopan talous vaatii työvoimaa, jolla on monipuolinen kielitaito, 4) kieltenoppimisen kehittäminen ja edistäminen vaatii kokemusta välittävää ja innovatiivista kieltenopettajien koulutusta ja uusia pedagogisia menetelmiä, hyväksyi yksimielisesti 19. ja 20. marraskuuta 2003 pitämässään 52. täysistunnossa (marraskuun 20. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Alueiden komitean kanta Yleistä Alueiden komitea 1.1. pitää toimintaohjelmaa erittäin myönteisenä panoksena kielten oppimisen ja kielellisen monimuotoisuuden edistämiseen ja tukee siinä esitettyjä tavoitteita 1) edistää kaikkien kansalaisten elinikäistä, lapsuudesta alkavaa kielten oppimista, 2) parantaa kieltenopetuksen laatua sekä 3) luoda Euroopan unioniin kielimyönteisempi ympäristö. 1.2. pitää myönteisenä komission toimintaohjelmaa tehdessään käyttämää lähestymistapaa eli ohjelman perustamista Euroopan kielten teemavuoden 2001 kokemusten ja arviointien pohjalle sekä laajan kuulemisprosessin toteuttamista sen valmisteluvaiheessa. 1.3. katsoo, että toimintaohjelman tavoitteet ovat kunnianhimoisia mutta tarpeellisia, ja uskoo, että niiden toteuttaminen edellyttää vankkaa sitoutumista kaikilta, erityisesti jäsenvaltioilta. 1.4. hyväksyy sen, että toimintaohjelmalla täydennetään jäsenvaltioiden ja alue- ja paikallisviranomaisten toteuttamia toimia ja että sen toteutus perustuu nykyisten toimintaohjelmien käytettävissä oleviin resursseihin. Komitea kuitenkin katsoo, että käytettävissä olevat resurssit eivät riitä näin tärkeään tavoitteeseen. 1.5. katsoo, että toimintaohjelman englanninkielisessä toisinnossa esiintyvät termit "multilingualism" (suomeksi "monikielisyys") ja "multiculturalism" (suomeksi "monikulttuurisuus") pitäisi korvata termeillä "plurilingualism" ja "pluriculturalism", koska nämä antavat paremman käsityksen toimintaohjelman tavoitteista kuvaamalla karttuvaa viestintätaitoa, johon kaikki kieleen liittyvä taito ja kokemus vaikuttaa ja jossa kielet ovat yhteydessä ja vaikuttavat toisiinsa. 1.6. on samaa mieltä siitä, että on suosittava monien eri kielten oppimista ja varottava de facto valtakielen syntymisen tukemista. 1.7. pitää myönteisenä toimintasuunnitelmassa tunnustettuja kielten oppimiseen liittyviä lisäetuja, joihin kuuluvat kognitiiviset ja äidinkielen taidot. Siirrettäviä ja kehitettäviä taitoja, kuten kommunikointi-, esiintymis-, raportointi-, analyyttisiä ja ongelmanratkaisutaitoja, on myös korostettava. Taidoilla on merkittävä osa kehitettäessä yrittäjähenkistä ympäristöä osana Lissabonissa asetettua tavoitetta tehdä EU:sta "maailman kilpailukykyisin osaamistalous". 1.8. pitää myönteisenä sitä, että toimintasuunnitelmassa painotetaan "viestintäkykyä""äidinkielisen puhujan taidon" sijaan, sillä se vastaa paremmin todellista kieltenoppimisprosessia. Kuitenkin komitean mielestä toimintaohjelmassa esitetty päätelmä, että aktiivinen osaaminen on tärkeämpää kuin passiivinen kielitaito, ei aina pidä paikkaansa, ja komitea pitäisi parempana, että komission yksikköjen valmisteluasiakirjassa mainittu "osittainen kielitaito" saisi vastaavan huomion toimintaohjelmassa. 1.9. on sitä mieltä, että toimintaohjelmassa painotetaan huomattavasti vieraiden kielten oppimista verrattuna huomioon, jonka toisen kielen opiskelijat saavat. Koska maahanmuutto lisääntyy sekä Euroopan unioniin että sen sisällä, komitea katsoo, että toisen kielen oppiminen kaikissa ikäryhmissä on entistä tärkeämpää siirtolaisryhmien kotouttamiseksi tehokkaasti vastaanottajamaahan. Alueelliset erot kielitaidossa Alueiden komitea 1.10. panee merkille, että ehdotetussa toimintaohjelmassa Euroopan komissio hyväksyy sen, että kaikkia suunnitelman tavoitteita ei voida saavuttaa kaikissa jäsenvaltioissa asetettuun määräaikaan mennessä. Komitean mielestä se voi suurentaa Euroopan unionin alueiden eroja kielitaidossa. 1.11. on siksi huolestunut siitä, että toimintasuunnitelma ei sisällä ehdotuksia, jotka koskevat ilmeisiä kielitaidossa esiintyviä, eurobarometrissa 2001 havaittuja alueellisia eroja, ja katsoo, että kielten oppimisen ja kielitaidon alueellisia näkökohtia olisi painotettava toimintaohjelmassa enemmän, koska molemmissa esiintyy alueellista vaihtelua. 1.12. tukee näin ollen ajatusta siitä, että jäsenvaltiot tekevät kieliselvityksen tarpeiden tunnistamiseksi, kielikoulutuspolitiikan muotoilemiseksi ja kielitaidossa esiintyvien erojen tasoittamiseksi. Kielten oppimista koskevat toimet Alueiden komitea 1.13. katsoo, että eurooppalainen kielisalkku (EKS) on käytännöllinen väline kielten oppimisessa, koska 1) se kannustaa kieltenopiskelijoita kirjaamaan kaikki puhumansa kielet ja arvostamaan niitä taitotasoon katsomatta, 2) se kannustaa opiskelijoita kirjaamaan ulkomailla opiskeluun käytetyn ajan kattavamman yhteenvedon esittämiseksi, 3) se edistää kielten oppimista koskevien strategioiden kehittämistä tarkistuslistojen avulla, 4) se antaa opiskelijoille mahdollisuuden esittää saavutuksensa työnantajille ja kurssien johtajille sekä 5) se helpottaa kurssien räätälöintiä opiskelijan tarpeisiin ja tavoitteisiin. Komitea uskoo siksi, että EKS:n avulla on mahdollista muuttaa kieltenopetusta unionissa ja että se ansaitsee suuremman huomion toimintaohjelmassa. 1.14. pitää myönteisenä suositusta ulottaa sisällön ja kielen integroitu opetus (CLIL) erityisesti korkea-asteen tieteidenvälisiin tutkintoihin, jotka sisältävät vieraskielisiä osia, mutta on myös selvillä siitä, että se voi asettaa opiskelijoille lisävaatimuksia. 1.15. tukee Euroopan neuvoston yhteistä eurooppalaista kieliviitekehystä (CEF) ja katsoo, että sitä olisi korostettava enemmän toimintaohjelmassa, koska se luo viitekehyksen kansallisille kokeille ja tutkinnoille. Tässä mielessä se pitää myönteisenä ehdotettua konferenssia, jossa suunnitellaan menetelmiä CEF:n käytön tukemiseksi kielitaidon testaamisessa ja todistusten myöntämisessä. 1.16. uskoo, että luokat, joiden oppilailla on erilaiset taustat, tarjoavat rikkaan ympäristön suvaitsevaisuuden, avoimuuden ja kulttuurienvälisten taitojen kehitykselle. Tämän varmistamiseksi komitea katsoo, että kaikkien jäsenvaltioiden opettajankoulutusohjelmien pitäisi sisältää kulttuurienvälisten opintojen osuus. 1.17. uskoo, että varhainen kielten oppiminen on tukeva pohja tulevalle kielitaidolle, ja kannustaisi tukemaan ensimmäisen asteen kouluille suunniteltuja kieltenopetusohjelmia, kuten Irlannissa toteutettu aloite "nykykieliä ensimmäisen asteen koulussa". Tällaiset ohjelmat pitäisi ulottaa useampaan kouluun ja kieleen, mukaan luettuna valtioiden virallisten kielten opettaminen toisena kielenä. Nykyiset toimintaohjelmat Alueiden komitea 1.18. katsoo, että Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmilla on erittäin myönteinen vaikutus opettajien koulutuksen kehittämiseen, kielitaidon parantamiseen sekä kielten oppimisen edistämiseen. Komitea kuitenkin uskoo, että on tarpeen lisätä tietoisuutta ohjelmien kielten oppimiseen liittyvien monien toimien hakuprosesseista ja yksinkertaistaa niitä, koska siten lisätään kielten oppimista koskeviin toimenpiteisiin osallistumista, joka on tähän saakka ollut liian vähäistä. 1.19. tukee yhteydenpidon lisäämistä Erasmus- ja paikallisten opiskelijoiden välillä sekä isäntäkorkeakoulujen toimia Erasmus-opiskelijoiden kannustamiseksi antamaan keskustelu- ja kulttuuritunteja paikallisissa kouluissa ja yhteisökeskuksissa tai korkeakouluissa, joihin he ovat kirjoittautuneet. 1.20. pitää myönteisenä ehdotusta edistää Erasmus-opiskelijoiden osallistumista Sokrates-ohjelmaan osallistuvien maiden vähiten käytettyjen ja opetettujen kielten kursseille. 1.21. pitää myönteisenä sitä, että toimintasuunnitelmassa ystävyyskaupunkisuhteiden rooli, joka niillä voi olla muiden kulttuurien ymmärtämisessä ja kielten oppimisessa paikallistasolla, tunnustetaan sisällyttämällä monikielisyys tuleviin ystävyyskaupunkiohjelman puitteissa tehtyihin ehdotuspyyntöihin. Kielellinen monimuotoisuus Alueiden komitea 1.22. hyväksyy sen, että kielten oppiminen ja kielellinen monimuotoisuus ovat aiheita, joita voidaan lähestyä hyvin eri tavoin eri tasoilla, ja tunnustaa, että alue- ja paikallisviranomaisilla on tässä suhteessa merkittävä tehtävä. 1.23. pitää myönteisenä, että toimintaohjelmassa kannustetaan valtakunnallisia ja alueellisia viranomaisia edistämään kielellistä monimuotoisuutta rohkaisemalla aktiivisesti opettamaan ja oppimaan niin monia eri kieliä kuin mahdollista, myös alueellisia, vähemmistö-, siirtolais- sekä viittomakieliä. 1.24. panee merkille, että vaikka EU:n keskeiset yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen sekä kulttuurialan ohjelmat ovat avoimia kaikkien kielten puhujille, se ei ehkä riitä kaikille kieliryhmille. Komitea katsoo, että on kiinnitettävä erityishuomiota alue- ja vähemmistökielten tukemiseen Euroopan alueellisten ja vähemmistökielten peruskirjan mukaisesti. 2. Alueiden komitean suositukset Alueiden komitea 2.1. kehottaa komissiota korvaamaan toimintaohjelman englanninkielisessä toisinnossa esiintyvät termit "multilingualism" (suomeksi "monikielisyys") ja "multiculturalism" (suomeksi "monikulttuurisuus") termeillä "pluriculturalism" ja "pluriculturalism", koska nämä antavat paremman käsityksen toimintaohjelman tavoitteista. 2.2. suosittelee, että toimintaohjelmassa tiedotetaan paremmin siitä, että siirrettävät taidot liittyvät kielten oppimiseen. 2.3. ehdottaa, että toimintaohjelmassa tunnustetaan paremmin "osittaisen kielitaidon" merkitys vieraiden kielten oppimisessa. Alueelliset erot kielitaidossa Alueiden komitea 2.4. kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan Euroopan neuvoston jäsenvaltioilleen antamaa suositusta ja tekemään kieliselvityksen, jonka tarkoituksena on tarpeiden tunnistaminen ja asianmukaisen kielikoulutuspolitiikan muotoileminen. 2.5. kehottaa määrittelemään toimintaohjelmassa kriteerit, jotka antavat jäsenvaltioille mahdollisuuden tehdä kielitaitoselvityksen huonommassa asemassa olevien alueiden määrittämiseksi, jotta koko Euroopan unionissa voidaan toteuttaa kohdennettuja toimenpiteitä vallitsevien epätasapainotilojen tasoittamiseksi. Kielten oppimista koskevat toimet Alueiden komitea 2.6. suosittelee, että jäsenvaltiot yhdessä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa kehittävät ja lisäävät eurooppalaisen kielisalkun (EKS) käyttöä kaikilla tasoilla, ensimmäisen asteen oppilaista aikuisopiskelijoihin. 2.7. katsoo, että jos CLIL:n soveltamista laajennetaan, niin opiskelijoille on tarjottava riittävästi tukea, kuten pienryhmäkoulutusta ja tiimiopetusta kouluissa. 2.8. kehottaa ehdotettua CEF:n käyttöä käsittelevää konferenssia (toimen II.6.4 puitteissa) luomaan yhteisesti sovitun menetelmän, jonka avulla CEF:ää voidaan soveltaa yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja siten helpottaa tutkintostandardien ja kielikurssitodistusten määrittelemistä tutkintojen avoimuuden ja sen seurauksena työntekijöiden ja opiskelijoiden liikkuvuuden lisäämiseksi. 2.9. tukee kansalliskielten ja jäsenvaltiossa virallisen kielen aseman omaavien alueilla puhuttujen kielten opettamista vieraina kielinä kaikenikäisille siirtolaisryhmille, jotta ne kotoutuisivat paremmin isäntäyhteisöihinsä, ja pitää erittäin tärkeänä, että toimintaohjelmassa tuettaisiin ammatillista koulutusta, parhaiden käytäntöjen kartoittamista ja levittämistä tällä alalla ja muita toimia sen varmistamiseksi, että tällaisessa opetuksessa vaadittavia taitoja on käytettävissä kaikissa jäsenvaltioissa. 2.10. kehottaa kaikkien jäsenvaltioiden opettajankoulutuksesta vastaavia sisällyttämään kulttuurienvälisten opintojen osuuden kaikkiin ohjelmiin eikä ainoastaan kieltenopettajien kursseihin. Nykyiset toimintaohjelmat Alueiden komitea 2.11. kehottaa Euroopan komissiota yksinkertaistamaan kielten oppimista koskevien Sokrates- ja Leonardo da Vinci -ohjelmien tukien hakumenettelyjä ja vastaavasti asiasta vastuussa olevia valtion virastoja kohottamaan ohjelmien profiilia ja luomaan tietoisuutta varmistaakseen suuremman osanoton ohjelmien kieltenoppimista koskeviin toimiin. 2.12. kehottaa laatimaan ja levittämään parhaiden käytäntöjen esimerkkejä siitä, miten vaihto-ohjelman kautta tulleiden opiskelijoiden sekä paikallisten opiskelijoiden ja heidän yhteisöjensä välillä voidaan parantaa integraatiota ja keskinäisiä yhteyksiä. 2.13. kehottaa komissiota ja jäsenvaltioiden virastoja tekemään tiivistä yhteistyötä myös alue- ja paikallisviranomaisten sekä yliopistojen kanssa alueilla, joilla vähiten käytettyjä ja opetettuja kieliä puhutaan, entistä useampien Erasmus-opiskelijoiden kannustamiseksi osallistumaan näiden kielten kursseille ennen Erasmus-vaihtoaan. 2.14. pyytää, että osana ystävyyskaupunkeja koskevien tulevien ehdotuspyyntöjen monikielisyysnäkökohtaa painotetaan myös "e-ystävyyskouluja" koulujen välisten pedagogisten kumppanuuksien rakentamiseksi, kielten oppimisen ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun vaalimiseksi ja yhteiskunnan monikielisyyttä ja monikulttuurisuutta koskevan tietoisuuden lisäämiseksi. Kielellinen monimuotoisuus Alueiden komitea 2.15. ehdottaa, että perustetaan kielten oppimista ja kielellistä monimuotoisuutta koskeva monivuotinen ohjelma, joka perustuisi Euroopan kielten teemavuoden 2001 menestykseen ja toimintaohjelman kokemuksiin, monikielisyyden hyväksyvän ilmapiirin luomiseen liittyvien toimien tukemiseksi, kokemusten vaihtamiseksi ja kielten oppimisen hyötyjen korostamiseksi. Ohjelmassa tulisi myös varata asianmukainen osuus käytettävissä olevista varoista alue- ja vähemmistökielten tukemiseen. 2.16. tukee Euroopan parlamentissa käsiteltävinä olevia ehdotuksia EU:n kielellistä monimuotoisuutta ja kielten oppimista käsittelevän viraston perustamiseksi valvomaan toimintaohjelman täytäntöönpanoa sekä edistämään monikielistä Eurooppaa ja kielimyönteistä ympäristöä. Seurantatoimet Alueiden komitea 2.17. katsoo, että kun EU:n kielellistä monimuotoisuutta ja kielten oppimista käsittelevää virastoa ei vielä ole, ehdotus perustaa pysyvä korkean tason ryhmä avustamaan toimintaohjelman täytäntöönpanon seurannassa on hyvä. Komitea katsoo, että korkean tason ryhmä voisi toimia myös kielten oppimista koskevan politiikan kehitystä käsittelevänä keskustelufoorumina, ja ehdottaa edelleen, että komitea olisi edustettuna ryhmässä, ottaen huomioon panoksen, jonka alue- ja paikallisviranomaiset voivat antaa toimintaohjelman tavoitteiden toteuttamiseen ja politiikan kehittämiseen tällä alalla. Bryssel, 20. marraskuuta 2003. Alueiden komitean puheenjohtaja Albert Bore (1) EYVL C 19, 22.1.2002, s. 23. (2) EYVL C 357, 14.12.2001, s. 33. (3) EYVL C 156, 6.6.2000, s. 33.