FI Euroopan unionin virallinen lehti C 272/25

Euroopan alueiden komitean lausunto aiheesta ”Älykkään erikoistumisen strategiat (RIS3): alueisiin ja alueiden väliseen yhteistyöhön kohdistuvat vaikutukset”

(2017/C 272/06)

Esittelijä: Mikel Irujo Amezaga (ES, EA), Navarran edustuston johtaja Brysselissä

POLIITTISET SUOSITUKSET

EUROOPAN ALUEIDEN KOMITEA (AK)

1. muistuttaa, että sekä neuvosto että Euroopan parlamentti ovat todenneet, että älykkään erikoistumisen strategiat (RIS3) voivat olla tehokkaita välineitä auttaakseen osaltaan vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin ja edistääkseen innovointia, investointeja ja kilpailukykyä sosioekonomisten ja alueellisten erityispiirteiden pohjalta.

2. korostaa olevan tärkeää, että asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 älykkään erikoistumisen strategioiden on vahvistettu olevan ennakkoehto, ja on tyytyväinen siihen, että S3:n laadintapuitteet antavat tilaa alueelliselle lähestymistavalle ja mahdollistavat näin alueellisten olosuhteiden huomioon ottamisen.

3. toteaa, että alueet ovat lähteneet mukaan S3-aloitteeseen, koska se oli hyödyllinen menetelmä aluekehityksen toteuttamiseksi tehokkaammin ja tuloksellisemmin. Alueet haluavat jatkaa tätä toimintaa, joka perustuu toissijaisuusperiaatteeseen ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaan lähestymistapaan. Ne haluavat säilyttää vapauden valita alueelliset erikoistumisalansa. S3-strategioiden kehittelyssä on jatkossakin otettava ensisijaisesti huomioon halu vahvistaa aluekehitysdynamiikkaa ja luoda työpaikkoja alueille.

4. painottaa, että ohjeissa ja suuntaviivoissa älykkään erikoistumisen strategian laatimiseksi on noudatettava toissijaisuusperiaatetta ja että alueille on annettava riittävästi liikkumavaraa, jotta ne voivat vastata erityishaasteisiin.

Älykkään erikoistumisen strategioiden kehittäminen

5. muistuttaa, että on varmistettava kaikkien niiden hallintotasojen – toisin sanoen valtio- ja aluetason, aluetasoa alemman tason ja/tai paikallistason – osallistuminen, jotka ovat toimivaltaisia ja jotka toteuttavat toimia strategian kattamilla aloilla, ja että tämä käsittää nk. quadruple helix -mallin (1) keskeiset toimijat elinkeinoelämän, koulutus- ja tutkimuslaitosten sekä kansalaisten rooleja korostaen, vaikka osallistuvien organisaatioiden täsmällinen yhdistelmä riippuukin alueellisesta kontekstista.

6. katsoo, että RIS3-strategiat tarjoavat alue- ja paikallishallinnoille lisäarvoa synnyttämällä alojen ja alueiden välisiä yhteisiä hankkeita ja investointeja, jotka ovat erityisen suotuisia teollisuuden uudistamisen kannalta.

7. tähdentää, että älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä kaikkien sidosryhmien tulee olla osallisia niin, että niitä kannustetaan toimimaan yhdessä yhteisen vision pohjalta. Prosessin on edistettävä monitasoista hallintoa ja autettava luomaan luovaa ja sosiaalista pääomaa alueella.

8. katsoo, että älykkään erikoistumisen strategioiden suunnittelussa ja jatkuvassa tarkistamisessa on noudatettava vuorovaikutteista hallintoprosessia, joka tukee yrittäjyyttä edistävää prosessia ja jota täydentää prosessi, jossa yhdistyvät ylhäältä alaspäin ja alhaalta ylöspäin suuntautuvat prosessit ja joissa on otettava soveltuvalla tavalla mukaan myös tarkoituksenmukaisiksi katsottujen kanavien kautta edustettuina olevat kansalaiset.

9. huomauttaa, että velvollisuus huolehtia siitä, että prosessi on osallistava, perustuu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteen I kohtaan 4.3. Tästä huolimatta osallistava prosessi on monissa tapauksissa edelleen riittämätön. Komitea kehottaakin komissiota kannustamaan asianomaisia valtiollisen, alueellisen ja paikallisen tason sidosryhmiä huolehtimaan tämän säännöksen tehokkaasta noudattamisesta.

10. muistuttaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämiseksi myös johtajuus ja poliittinen konsensus ovat toivottavia, ja siksi kaikkien tai useimpien edustuksellisten poliittisten voimien sekä työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden aktiivinen osallistuminen on suositeltavaa.

11. katsoo, ettei RIS3-strategioissa pidä rajoittua ainoastaan tutkimusta, innovointia ja yritysten kehittämistä koskeviin kysymyksiin. Uutta osaamista koskevan EU:n strategian (”Uusi osaamisen ohjelma Euroopalle”) hengessä RIS3-strategioissa on paneuduttava myös uuden osaamisen, oppimisen ja koulutuksen kehittämiseen kaikille kansalaisille ja etenkin nuorille, työntekijöille ja työttömille. Komitea pitää lisäksi tärkeänä edistää koulutus- ja kehittämisohjelmia erityisesti alueilla, joilla on vähän kokemusta tällä alalla, tuomalla esiin alakohtaisia menestystarinoita, joita voidaan käyttää vertailukohtina muille alueille, sekä kehottamalla ryhtymään yhteistyötoimiin innovatiivisten alueiden ja kehityksestä jälkeen jääneiden alueiden välillä.

12. katsoo, että älykästä erikoistumista koskevat aluekohtaiset valinnat voivat myös kannustaa vahvistamaan tiettyjä unionin toimintapolitiikkoja. Esimerkiksi monet alueet ovat päättäneet kehittää meriasioihin liittyviä älykkäitä erikoistumisaloja horisontaalisesti ja monialaisesti, kun taas näihin asioihin liittyvät unionin toimintapolitiikat eivät ole yhtä jäsenneltyjä, mikä rajoittaa niiden tukivalmiuksia ja tehokkuutta.

13. korostaa, että niiden alojen asettaminen etusijalle, joilla alueella on kilpailuetu, on oltava yhdenmukaista Lissabonin strategiaan keskeisesti kuuluvien monialaisten tavoitteiden kanssa (nuorten koulutus ja työnsaanti, naisten ja miesten tasa-arvo, investoinnit korkea-asteen koulutukseen ja tutkimukseen, pk-yritysten innovoinnin tukeminen kaikilla alueellisen talouden aloilla, sosiaalisen ja ekologisen innovoinnin tukeminen jne.). On välttämätöntä, että unionin toimintapolitiikoilla voidaan jatkossakin tukea näitä Lissabonin strategian perustavoitteita samalla kun vahvistetaan S3-strategioiden asemaa, sillä vaikka tällä alalla on edistytty merkittävällä tavalla, kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa on vielä tekemistä kaikilla Euroopan alueilla.

14. korostaa erikoistumis- ja innovointistrategioiden merkitystä maaseutualueiden kestävälle kehitykselle ja painottaa, että koulutus on tärkeää paikallisten yhteisöjen ja arvojen tarjoaman potentiaalin ja kapasiteetin havaitsemiseksi ja hyödyntämiseksi.

15. muistuttaa edellä mainituissa asetuksissa säädettävän, että älykkään erikoistumisen strategioihin on sisällyttävä ”seurantamekanismi”, jonka tulisi mahdollistaa kuhunkin älykkään erikoistumisen strategian prioriteettiin suunniteltujen muutosten havaitseminen ja seuranta asianmukaisesti valittujen tulosindikaattorien avulla. Lisäksi sen tulisi edistää parhaiden käytänteiden vaihtoa. Komitea pitää tärkeänä, että erityistä huomiota kiinnitetään seurantaan ja arviointiin. Olisikin luotava suuntaa-antava ja joustava yhteinen kehys, joka mahdollistaa kuhunkin älykkään erikoistumisen strategian prioriteettiin suunniteltujen muutosten havaitsemisen ja seurannan ja jonka avulla alueet voivat kehittää omia seurantamekanismejaan ja räätälöityjä indikaattoreita tilanteensa ja tarpeidensa mukaisesti. Seurantamekanismi mahdollistaa sen, että alueet voivat jatkuvasti kehittää strategiaansa näytön pohjalta. Koska mekanismi riippuu olennaisesti kulloisenkin älykkään erikoistumisen strategian ominaispiirteistä, sen määrittelyn tulisi olla osa strategian kehittämistä. Viimeksi mainittu näkökohta huomioon ottaen komitea ehdottaakin, että voitaisiin harkita useisiin rahoituslähteisiin perustuvaa erityismäärärahaa, jolla tuettaisiin joustavaa ja yhdennettyä täytäntöönpanomenettelyä, joka olisi yhteinen kaikille toimijoille ja joka kattaisi myös analysoinnin, seurannan, arvioinnin ja jatkotoimet.

16. katsoo lisäksi, ettei RIS3-strategioissa tulisi rajoittua pelkästään innovointiin ja tutkimukseen, vaan niitä olisi syytä laajentaa, jotta ne kehittyisivät tulevaisuudessa entistä kokonaisvaltaisemmiksi alueellisen kehittämisen strategioiksi, jotka kattavat muitakin näkökohtia, kuten koulutuksen.

17. toteaa nykytilanteen ja ehdottaa, että kehitetään yhteinen suuntaa-antava seurantakehys, joka toimisi vertailukohtana kullekin alueelle, niin että ne laativat omat seurantakehyksensä huomioiden alueiden ominaispiirteet ja mahdollistaen myös alueiden omat arviointi- ja seurantatavat.

18. antaa tunnustusta S3-foorumin toimista teknisen avun ja välineiden kehittämisen alalla, vaikka yhteinen suuntaa-antava kehys edistäisikin paremmin yhtenäisyyttä älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpanossa ja seurannassa.

19. kehottaa asteittaiseen ja varovaiseen etenemiseen S3-strategioiden arvioinnissa, sillä kyse on uudesta toimintapolitiikasta, jonka kehittely ja toteuttaminen on monimutkaista ja jonka kaikki vaikutukset ovat nähtävissä vasta vuosien kuluessa. Ensimmäisenä onnistumisen indikaattorina on oltava priorisoinnin ja paikallisen osallistumisen toteutuminen. Alueet on otettava tiiviisti mukaan määrittelemään ja ohjaamaan arviointijärjestelyjä.

20. pyytää komissiota julkaisemaan hyvissä ajoin ennen seuraavaa ohjelmakautta ehdot strategioiden laatimiselle. Ohjeiden esittäminen ohjelmakauden jo alettua, kuten tapahtui nykyisten ennakkoehtojen kohdalla, ei ole toimiva ratkaisu täytäntöönpanevien tahojen kannalta.

21. suosittaa tiivistä kytköstä EAKR:n alueellisten toimenpideohjelmien seurantaan – silloin kun näillä toimenpideohjelmilla on merkittävä rooli tutkimus- ja innovointistrategian täytäntöönpanossa – ja siinä kehitettyjen yhdenmukaistettujen alueellisten kriteerien hyödyntämiseen ottaen kuitenkin kattavasti huomioon alueelliset erityispiirteet. Euroopan komission määritelmän (2) mukaan ne voidaan ryhmitellä (laadullisiksi ja määrällisiksi) ”resurssi-indikaattoreiksi”, ”tuotosindikaattoreiksi” ja ”tulosindikaattoreiksi”.

22. korostaa erityisesti korkea-asteen oppilaitosten, muiden oppilaitosten, tutkimus- ja teknologiajärjestöjen ja yritysten – erityisesti pienten startup- ja pk-yritysten – potentiaalia älykkään erikoistumisen strategioiden suunnittelussa ja täytäntöönpanossa. Korkea-asteen oppilaitokset toimivat rajapintana niin sanotussa osaamiskolmiossa (tutkimus, koulutus ja innovointi), ja ne soveltuvat erityisen hyvin tukemaan alueiden innovointivalmiuksien kehittämistä. Siksi alueellisten hallitustahojen on kannustettava korkeakoululaitoksia täyttämään aktiivisesti roolinsa RIS3-prosessissa. Tässä yhteydessä on pyrittävä yhtäältä korkea-asteen oppilaitosten markkinoiden tarpeille avautumisen ja toisaalta kohdentamattoman koulutuksen ja (perus)tutkimuksen tulevaisuuden innovaatioille avautumisen väliseen tasapainoon. Komitea pitää olennaisen tärkeänä, että tätä varten korkea-asteen oppilaitokset ovat kaikkien ulottuvilla, vaikuttavat osaltaan koulutuksen tason nostamiseen, joka on välttämätöntä luovuuteen suuntautuneessa tietoyhteiskunnassa, ja vastaavat työmarkkinoiden – niin yritysten kuin muidenkin työnantajien – tarpeisiin.

23. suosittelee, että RIS3-strategioissa huolehditaan mahdollisuuksien mukaan siitä, että luodaan joustavia ja ulkopuolisia organisaatioita tai rakenteita tukemaan viranomaisia – erityisesti niitä, joiden resurssit ovat rajalliset – paikallis- ja alueyhteisöjen valmiuksien kehittämisessä. Komitea pitää S3-foorumin antamaa tukea ja toteuttamia ulkoisia arviointeja erittäin hyödyllisinä mutta riittämättöminä (ja kannattaa vertaisarviointeja ja asiantuntijavierailuja), sillä se katsoo, että kunkin paikallis- ja alueyhteisön on voitava kehittää sisäisiä alueellisia valmiuksiaan, älykkään erikoistumisen strategioiden täytäntöönpano-, valvonta- ja seurantamekanismit mukaan luettuina.

24. painottaa, että myös älykkään erikoistumisen strategioiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa panoksen ja tuotoksen on oltava asianmukaisessa suhteessa. Yleisesti ottaen on hyödynnettävä kaikkia mahdollisuuksia, jotta estetään älykkään erikoistumisen strategioiden kautta syntyvät uudet hallinnolliset rasitteet.

25. muistuttaa, että älykkään erikoistumisen strategiat on muotoiltava siten, että ne ovat riittävän joustavia koko asianomaisen rakennerahastokauden ajan. Ne eivät saa estää uutta kehitystä, älykästä monipuolistumista eivätkä myöskään mullistavia innovaatioita alueilla. Älykkään innovoinnin strategiat eivät etenkään saa rajoittaa yksityissektorin, esim. startup-yritysten, taloudellista toimintaa asianomaisilla alueilla.

Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden ohjelmien väliset yhteisvaikutukset

26. toteaa, että älykkään erikoistumisen strategioiden peruslähtökohdissa mennään rakennerahastojen entistä tehokkaampaa käyttöä pidemmälle, ja strategioiden tavoitteena on luoda yhteisvaikutuksia alueellisten innovointi- ja kehityspolitiikkojen ja rahoitusvälineiden välille päällekkäisyyksien välttämiseksi.

27. muistuttaa, että yhteisvaikutusten edistäminen Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) sekä Horisontti 2020 -puiteohjelman välillä on yksi ensisijaisista tavoitteista kaudella 2014–2020. Lainsäädännön monimutkaisuus vaikeuttaa kuitenkin tätä prosessia. Yhteisvaikutuksia on etsittävä myös muiden Euroopan unionin toimintapolitiikkojen ja tukivälineiden kanssa.

28. painottaa tällaisen lähestymistavan etuja ja korostaa, että sen avulla täytyy pyrkiä myös lisäämään tukea pk-yrityksille, niiden yksittäisille hankkeille ja yhteisille toimille sekä startup-yrityksille.

29. toteaa, että on välttämätöntä yksinkertaistaa säädöskehystä ja luoda toimivia rajapintoja, joilla parannetaan eri tukikehysten keskinäistä vuorovaikutusta. Niihin tulisi puolestaan sisältyä ymmärrettävä ja selkeä kuvaus siitä, miten yhteisvaikutuksia on tarkoitus saavuttaa ja miten niitä on tarkoitus edistää.

30. pitää tärkeänä edistää valmiuksien kehittämisohjelmia erityisesti alueilla, joilla on tällä alalla vähän kokemusta, ja tuoda esiin alakohtaisia menestystarinoita, joista voi tulla vertailukohtia muille alueille.

31. kiinnittää huomiota siihen, että tärkeä menestystekijä yhteisvaikutusten luomisessa on niiden sidosryhmien viestinnän ja yhteistyön edistäminen, jotka ovat perehtyneet eri tukivälineisiin (rakennerahastot ja Horisontti 2020 -puiteohjelma), mutta joilla tähän asti on heikosti tietoa toiselta alalta. Tämä pätee sekä aluetasolla että EU-tasolla. Komitea pyytää komissiota ja alueita avustamaan ja tukemaan kyseisten ryhmien keskinäistä tiedonvaihtoa.

32. muistuttaa, että mahdollinen onnistuminen riippuu suurelta osin eri hallintotasojen – toisin sanoen unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja tarvittaessa paikallistason – kitkattomista suhteista sekä koordinoinnista muun muassa hallintoviranomaisten ja kansallisten yhteyspisteiden välillä.

33. pitää valitettavana, että epätäydellinen yhdenmukaistaminen komission suoraan hallinnoimia tukia (Horisontti 2020) koskevan sääntelykehyksen ja sellaisten epäsuoraan hallinnoitujen tukien (ERI-rahastot) välillä, joihin sovelletaan valtiontukia koskevia rajoituksia, on edelleen suuri este niiden välisten yhteisvaikutusten hyödyntämiselle. Komitea kehottaa panemaan täytäntöön suositukset, jotka esitetään Euroopan parlamentin äskettäin teettämässä asiaa koskevassa tutkimuksessa (3).

Euroopan komission aloitteiden rationalisoiminen

34. antaa jälleen tunnustusta S3-foorumin tekemästä merkittävästä työstä, vaikka paneekin merkille Euroopan komission lukuisat aloitteet, jotka johtavat sekaannukseen, tietämättömyyteen ja puutteelliseen koordinointiin alueiden välillä.

35. pitää tarpeellisena analysoida yhteisvaikutuksia eri välineiden, aloitteiden, keinojen ja tukea tarjoavien elinten välillä. Näistä voidaan esimerkkeinä mainita älykkään erikoistumisen foorumi, Euroopan klusterienseurantakeskus, eurooppalaiset innovaatiokumppanuudet, Euroopan strategiafoorumi, kehitystä vauhdittaviin keskeisiin teknologioihin liittyvät aloitteet ja tutkimusinfrastruktuurit sekä monet muut.

36. kehottaa komissiota parantamaan johdonmukaisuutta siltä osin, miten aloitteet ja niiden täytäntöönpano ymmärretään, etenkin kun on kyse pienistä alueista tai alueista, joilla on heikommat hallinnolliset valmiudet.

37. toivoo selvennystä siihen, mille aihealueille komission aikomuksena voisi olla osoittaa merkittäviä resursseja tietyn alan arvoketjua koskevan yleisen lähestymistavan kehittämiseksi Euroopan tasolla käyttäen mallina mahdollisimman monille jäsenvaltioille/alueille merkityksellisillä avainaloilla saatuja onnistuneita esimerkkejä ja millä aihealueilla sen tulisi keskittyä verkottumis-, tuki- ja organisaatiotoimiin tukeutuen S3-strategioihin.

38. kehottaa EU:ta selkeyttämään älykkään erikoistumisen strategian vaikutusta suhteessa EU:n muihin ohjausmekanismeihin ja toimijakenttään, parantamaan kommunikointiaan sekä laatimaan EU:n aloitteiden, välineiden ja hankkeiden atlaksen älykkään erikoistumisen strategioihin liittyvissä kysymyksissä käyttämällä esimerkkinä Euroopan komission sähköisen oikeuden portaalia, jolla pyritään helpottamaan kansalaisten elämää tarjoamalla tietoa useilla kielillä.

39. suosittelee niin ikään, että edistetään – myös OECD:n, S3-foorumin sekä laajan akateemisen alan työ huomioon ottaen – osaamisyhteisöä, joka tarjoaa koulutusta ja ammatillista tietoa asiantuntijoille älykkään erikoistumisen strategioiden alalla.

Alueiden välisen yhteistyön edistäminen ja arvoketjujen luominen

40. korostaa, että on olennaisen tärkeää luoda kriittinen massa alueellisella tasolla, jotta EU ja sen teollisuus olisivat maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä. Komitea katsoo, että paikallis- ja alueyhteisöt ovat soveltuva taso käsitellä innovatiivisia ekosysteemejä ja luoda tarvittavat yhteydet EU:n politiikkojen, toimialojen, tutkimuskeskusten, korkea-asteen oppilaitosten ja kansalaisten välille.

41. toteaa, että älykkään erikoistumisen strategioissa määritettyjen ensisijaisten tavoitteiden pohjalta on kehitettävä alueiden välistä yhteistyötä, joka mahdollistaa arvoketjujen luomisen koko EU:ssa.

42. on vakuuttunut siitä, että alueiden välisen yhteistyön avulla saadaan aikaan yhteisvaikutuksia taloudellisen toiminnan ja alueilla jo kartoitettujen resurssien välillä niin, että voidaan hyödyntää mahdollisuuksia entistä paremmin ja välttää tarpeettomat päällekkäisyydet investoinneissa rakennerahastoja käytettäessä.

43. katsoo olevan oleellista, että käytettävissä on riittävästi tietoa ja koordinointivalmiuksia, mistä ihanteellisena tuloksena olisi täysin kehittynyt, johdonmukainen täydentävyyksien järjestelmä, joka poistaa päällekkäisyyksistä ja yksinkertaisesta jäljittelemisestä johtuvat tehottomuudet.

44. suhtautuu myönteisesti tämänsuuntaisiin Euroopan komission eri aloitteisiin, kuten temaattisiin foorumeihin, vaikka katsookin, että näitä aloitteita olisi täydennettävä heti alussa rahoitusvälinein ja selkeästi määritellyin tavoittein, jotta vältetään epävarmuuden riski osallistujien keskuudessa ja päällekkäisyydet muiden aloitteiden tai ohjelmien kanssa, joita ovat esimerkiksi osaamis- ja innovointiyhteisöt (KIC), ERA-NET-väline, klusteriohjelmat yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) yhteydessä, hankkeet Interreg Europen puitteissa jne.

45. kritisoi sitä, että suurissa rahoitusvälineissä jätetään huomiotta pienimuotoiset hankkeet ja että ne ovat etenkin ESIR-rahaston kautta mobilisoiduista huomattavista rahasummista huolimatta edelleen riittämättömiä mahdollistamaan pk-yrityksille markkinoiden puutteiden paikkaamisen ja helpottamaan lainansaantia ja riskirahoitusta. Hyvin usein mutkikkuus, aikaa vievät menettelyt suurhankkeen valmistelemiseksi, toteuttamiseksi ja päätökseen viemiseksi sekä alhaiset teknologian valmiustasot (kaukana näkyvästä investointien tuotosta) estävät pienempiä toimijoita osallistumasta.

46. painottaa Euroopan komission temaattisten foorumien kehittämisen tärkeyttä ja erityisesti niiden tarjoamaa mahdollisuutta edistää alueellisten toimijoiden välistä yhteistyötä. Komitea panee niin ikään merkille, että nämä alueiden väliset yhteistyöfoorumit ovat osoittautuneet ratkaisevan tärkeiksi täytäntöönpanon kannalta ja ovat maksimoineet talouskasvun ja markkinapotentiaalin erityisesti elinkeinoelämän vetämän innovoinnin osalta. Komitea katsoo siksi, että alueilla tulisi olla mahdollisuus niin halutessaan suunnitella, miten tietynlainen erikoistuminen organisoidaan alueiden välisellä tasolla — yhden ja saman maan sisällä — rajat ylittävän kokonaisuuden puitteissa — syrjäisimmillä alueilla — rannikko- tai vuoristoalueella — eurooppalaisessa verkostossa, jolla ei ole alueellista jatkuvuutta (esimerkiksi kulttuuriteollisuus ja luovan alan teollisuus, väestökehityksen haasteisiin liittyvät palvelut tai Vanguard-aloite).

47. katsoo, että älykkään erikoistumisen strategioissa olisi kannustettava alueita työskentelemään yhdessä sellaisen alakohtaisen tai yhteisiin markkinasegmentteihin perustuvan kansainvälisen yhteistyön kehittämiseksi klustereiden välillä, joka tukee kansainvälisten arvoketjujen vahvistamista. Rooli, joka klustereilla voi olla alueiden sisäisten ja ulkoisten toimijoiden välisenä siltana ja pk-yritysten tukikanavana, on otettava huomioon EU:n politiikoissa.

48. pahoittelee, etteivät jäsenvaltioiden ja alueiden viranomaiset hyödynnä riittävästi nykyistä sääntelykehystä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen alueiden välistä ja valtiolliset rajat ylittävää käyttöä varten. Tämä koskee myös ohjelma-alueen ulkopuolisten hankkeiden toteuttamista, mitä ei tehdä käytännöllisesti katsoen koskaan.

49. korostaa, että lukuisten tutkimusten mukaan on merkittäviä esteitä, jotka haittaavat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hyödyntämistä alueiden välisessä ja valtiolliset rajat ylittävässä yhteistyössä. Niitä voivat olla esimerkiksi resurssien tai hallinnollisten valmiuksien puute, hyviä käytäntöjä koskevien esimerkkien puute, epävarmuus toteuttamistavasta, viitekehyksen ja menetelmien puuttuminen, selkeiden tavoitteiden puuttuminen, poliittisten valtuuksien epäsymmetrisyys, sääntelyesteet ja asianomaiseen tarkoitukseen soveltuvan rahoituskehyksen puuttuminen.

50. katsoo näin ollen, että nykyinen sääntelykehys pikemminkin rajoittaa kuin edistää alueiden välistä yhteistyötä. Komitea kehottaakin Euroopan komissiota tukemaan EAKR:n ja ESR:n hallintoviranomaisten verkostojen toimintaa antamalla käytännön apua esim. vastavuoroisen tiedottamisen alalla sekä poistamaan suunniteltujen toimenpiteiden kelpoisuuteen liittyviä epävarmuustekijöitä konkreettisissa yksittäistapauksissa ja pidättymään nykyisen sääntelykehyksen kaikista rajoittavista tulkinnoista. Eräät huomattavista esteistä eivät kuitenkaan johdu lainsäädännön riittämättömyydestä vaan syynä ovat hallinnollisten valmiuksien puute sekä poliittisen/hallinnollisen/tieteellisen osaamisen epäsymmetria.

Uusi sääntely- ja rahoituskehys

51. katsoo, että alueiden S3-strategia tulisi ottaa tosiasiallisesti huomioon kaikissa unionin toimintapolitiikoissa, myös koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa kokonaisuudessaan, eikä pelkästään EAKR:n täytäntöönpanossa.

52. katsoo, että voi olla hankalaa pyrkiä edistämään uusia politiikkoja käyttämällä samaa sääntely- ja rahoituskehystä. Ohjelmissa olisi sen vuoksi sallittava tiettyä joustavuutta, jotta ne voisivat sujuvasti sopeutua uusien toimintapolitiikkojen käynnistämiseen.

53. katsoo, että RIS3-strategioihin liittyvän alueiden yhteistyön kehittämiseksi alueet tarvitsevat yksinkertaisen välineen, jonka avulla voidaan todella ottaa huomioon verkottumisen kustannukset eikä pelkästään yhteisesti toteutettavien operatiivisten hankkeiden kustannuksia.

54. vastustaa kaikkia yrityksiä koheesiopolitiikan uudelleenkansallistamiseksi vuoden 2020 jälkeen, sillä koheesiopolitiikka on edelleen älykkään erikoistumisen strategioiden edistämisen kulmakivi kaikilla EU:n alueilla. Uudelleenkansallistaminen vaarantaisi meneillään olevalla rahoituskaudella lukuisissa kunnissa ja alueilla jo käynnistetyn myönteisen kehityksen.

55. suosittaa näin ollen seuraavaa: — Uudistetaan nykyinen sääntelykehys kauden 2014–2020 loppuun mennessä, ja edistetään näin yhteisvaikutuksia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen ja muiden ohjelmien välillä sekä alueiden välistä yhteistyötä. Uudistuksessa tulee vaatia Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hallinnoinnin yksinkertaistamista ja joustavoittamista soveltamalla yksinkertaistettuja perustelumenetelmiä, jotka pohjautuvat esimerkiksi tavoitteiden saavuttamiseen, yksikkökustannusten käyttöön ja muihin toimenpiteisiin, jotka soveltuvat paremmin rahoituksen tehokkaaseen hyödyntämiseen älykästä erikoistumista varten. — Vahvistetaan kestävää ja osallistavaa kasvua ja työpaikkojen luomista koskevia tavoitteita S3-strategioissa. — Laaditaan RIS3-strategioista suosituksen muodossa suuntaa-antava ja joustava yhteinen kehys, jolla korjataan koordinointia koskevat nykyiset epäkohdat ja puutteet älykkään erikoistumisen strategioiden suunnittelussa, laadinnassa, täytäntöönpanossa, valvonnassa ja seurannassa. Toissijaisuusperiaatteeseen perustuvan asiakirjan on oltava joustava, ja sitä on voitava muokata jatkuvasti, jotta siinä voidaan ottaa huomioon sellaisten uusien erikoistumisalojen syntyminen, joita ei aiemmin ollut olemassa. — Otetaan kiireellisesti käyttöön soveltuvia tilapäisiä rahoitusvälineitä alueiden välisen yhteistyön edistämiseksi. Nämä välineet voivat koostua rahoitusyhdistelmistä (muun muassa tukien ja lainojen sekä julkisen ja yksityisen rahoituksen yhdistäminen eri tasoilla) ja perustua varojen innovatiiviseen käyttöön, mikä mahdollistaa sen, että voidaan tukea alueiden välisen yhteistyön verkostoille suunnattuja kokeiluhankkeita, joiden puitteissa teollisuuteen luodaan konkreettisia yhteyksiä ja joiden tuloksena saadaan aikaan markkinavaikutuksia. — Tulevaisuudessa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa olisi ehdotettava alueellista lähestymistapaa, joka mahdollistaa EU:n tutkimus- ja innovointipolitiikan sekä älykkään erikoistumisen strategioiden yhteensovittamisen, vaikkakin on aiheellista painottaa samalla, että Horisontti 2020 -puiteohjelman on jatkossakin tukeuduttava huippuosaamisen periaatteeseen. — Tässä alueellisessa lähestymistavassa on otettava huomioon tiettyjen alueiden, kuten syrjäisimpien alueiden, vaikeudet toimia hankekumppaneina sen johdosta, että ne sijaitsevat etäällä taloudellisista ja teknologisista keskuksista. — Otetaan oppia kokeilutoimista, joita aluepolitiikan pääosasto toteuttaa kehityksessä jälkeen jääneiden alueiden kanssa, jotta näitä alueita voidaan tukea asianmukaisesti EU:n innovointikuilun kaventamisessa. — Toteutetaan perusteellinen alueellisten vaikutusten ennakkoarviointi älykkään erikoistumisen strategian sisällyttämisestä EU:n eri toimintapolitiikkoihin, kuten tutkimukseen (9. puiteohjelma), teollisuuspolitiikkaan ja tulevaan koheesiopolitiikkaan. — Osoitetaan kiireellisesti varoja Interreg Europelle, joka on tulevina vuosina konkreettinen ja alueille jo tuttu väline ja parhaiten soveltuva RIS3-strategioihin liittyvän verkottumisen tukemiseen. — Junckerin ohjelman täytäntöönpanossa olisi edistettävä alueellisten foorumien perustamista hankkeiden käynnistämisen ja rahoittamisen tukemiseksi, jotta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) voidaan käytännössä tukea älykkään erikoistumisen strategioita. Jotta hankkeet voidaan valita vastuullisesti, niiden arviointiin osallistuvien tahojen tulee saada kattavat tiedot paikallis- ja alueyhteisöjen välttämättä tarvitsemasta tuesta ja niiden toiveista. Teknisen avun lisääminen alueellisella tasolla ESIR-rahaston puitteissa on ehdoton ensisijainen tavoite. — Varmistetaan Euroopan alueiden komitean osallistuminen EU:n tutkimus- ja innovointiohjelmien vaikutusten maksimointia käsittelevän korkean tason ryhmän toimintaan.

56. suosittaa, että Euroopan komissio perustaa työryhmän, johon Euroopan alueiden komitea osallistuu aktiivisesti ja jossa tarkastellaan kaikkia näitä näkökohtia, jotka mahdollistavat älykkään erikoistumisen strategioiden edellä mainitun ennakkoehdon täsmentämisen tavoittein ja välinein.

Bryssel 22. maaliskuuta 2017. Euroopan alueiden komitean puheenjohtaja Markku MARKKULA

(1) Toisin sanoen kansalliset tai alueelliset hallintoviranomaiset ja sidosryhmät, kuten yliopistot ja muut korkea-asteen oppilaitokset, yritykset ja työmarkkinaosapuolet sekä myös kansalaiset yrittäjyyttä edistävässä prosessissa.

(2) Esimerkiksi Guidance document on monitoring and evaluation – European Regional Development Fund and Cohesion Fund, Euroopan komissio, 2014.

(3) Maximisation of synergies between European Structural and Investment Funds and other EU instruments to attain Europe 2020 Goals, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, kesäkuu 2016, IP/B/REGI/IC/2015-131.