KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - TULOSTAULU VAPAUTEEN, TURVALLISUUTEEN JA OIKEUTEEN PERUSTUVAN ALUEEN TOTEUTUMISEN SEURAAMISEKSI EUROOPAN UNIONISSA: PUOLIVUOTISPÄIVITYS (VUODEN 2002 JÄLKIPUOLISKO)

ESIPUHE

Komissio julkaisee säännöllisesti tulostaulun vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen toteuttamisesta. Sen avulla seurataan Amsterdamin sopimuksessa ja Eurooppa-neuvoston Tampereella 15. ja 16. lokakuuta 1999 pidetyssä kokouksessa asetettujen tavoitteiden toteuttamiseksi tarvittavan laajan toimenpidevalikoiman hyväksymistä ja soveltamista.

Tulostaulun tässä päivityksessä, niin kuin edellisissäkin päivityksissä, esitetään Tampereella kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tavoitteet ja määräajat sekä tehtävänjako, joka liittyy eri uudistusten käynnistämiseen, eteenpäin viemiseen ja päätökseen saattamiseen. Seuraamisen helpottamiseksi taulukossa esitetään eri sarakkeissa ehdotukset ja aloitteet, asian käsittelyvaihe neuvostossa ja tarvittaessa Euroopan parlamentissa sekä tulevat toimenpiteet. Kohdassa "Kansalliset toimenpiteet" annetaan myös tietoa tehtyjen päätösten ja hyväksyttyjen toimenpiteiden jne. voimaantulosta ja täytäntöönpanosta.

Aluksi esitetään yhteenveto Tampereen kokouksen jälkeisistä keskeisistä saavutuksista ja niihin liittyvistä komission töistä. Yhteenvedon tarkoituksena on helpottaa taulukkomuotoisen esityksen tulkitsemista.

SISÄLLYS

1. Yhteenveto

2. EU:n yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

2.1. Kumppanuussuhde lähtömaihin

2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä

2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu

2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta

3. Todellinen Euroopan oikeusalue

3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa

3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen

3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla

4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa

4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla

4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa

4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjuminen

4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi

5. Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan liittyvät kysymykset, ey:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan

6. Unionin kansalaisuus

7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa

8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen

9. Muut vireillä olevat aloitteet

1. YHTEENVETO

Tässä yhteenvedossa esitetään tärkeimmät saavutukset Tampereen Eurooppa-neuvoston päätelmien täytäntöönpanossa sen jälkeen, kun komissio esitti päivitetyn tulostaulun 30. toukokuuta 2002, sekä komission työohjelmassa vuonna 2003 toteutettaviksi kaavaillut työt. Jo toteutetut työt esitetään yksityiskohtaisesti jäljempänä olevassa taulukossa.

Kuuden viime kuukauden aikana tapahtunut edistyminen osoittaa, että Laekenin Eurooppa-neuvostosta alkanut kehitys kantaa edelleen hedelmää. Tärkeitä päätöksiä, joiden periaatteista oli jo päästy yksimielisyyteen, on vahvistettu virallisesti. Tämä koskee mm. eurooppalaista pidätysmääräystä ja terrorismin torjuntaa koskevaa puitepäätöstä. Yksityisoikeudellisissa asioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön alalla on niin ikään tapahtunut merkittävää edistymistä vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamisessa.

Edistymistä on kuitenkin arvioitava suhteessa vielä jäljellä olevaan työmäärään, jotta Tampereella sovittu työohjelma voidaan toteuttaa määräaikaan mennessä.

Laekenin Eurooppa-neuvoston mainitsemia viiveitä ei ole saatu kurottua umpeen kaikilla aloilla, etenkään yhteisen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alalla, vaikka kaikki siihen liittyvät ehdotukset ovat jo neuvoston käsiteltävänä. Sevillan Eurooppa-neuvosto halusi antaa toiminnalle uutta pontta ilmoittamalla päättäneensä vakaasti nopeuttaa kaikilta osin Tampereella hyväksytyn ohjelman toteuttamista vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen perustamiseksi Euroopan unioniin. Laittoman maahanmuuton torjunta ja ulkorajojen yhdennetyn valvonnan toteuttaminen nostettiin siis jälleen keskeiseksi tavoitteeksi.

Tehdystä työstä ja kiistattomista saavutuksista huolimatta on selvää, että vaikeudet, jotka komissio mainitsi 30. lokakuuta 2001 esittämässään tulostaulussa Laekenin Eurooppa-neuvoston suorittamaa Tampereen työohjelman täytäntöönpanon puoliväliarviointia varten, ovat edelleen olemassa. Ongelmia aiheuttaa erityisesti se, että on vaikea sovittaa yhteen näiden arkaluonteisten kysymysten kansallisia käsittelytapoja, joita ei voida unionin toimielinkehyksen ja nykyisten päätöksentekomenettelyjen perusteella ohittaa. Unionilla on edessään laajentuminen, jonka on määrä toteutua ennennäkemättömän suuressa mittakaavassa. Lisäksi vuosi 2003 on viimeinen vuosi ennen Amsterdamin sopimuksessa ja Tampereen työohjelmassa asetettuja määräaikoja. Kun Euroopan tulevaisuutta pohtiva valmistelukunta on tulossa työnsä ratkaisevaan vaiheeseen, on syytä miettiä, mitä voitaisiin jo nyt tehdä sen estämiseksi, etteivät aloitteet jäisi hajanaisiksi vaan että kaikki suunnitellut ensisijaiset toimet pystyttäisiin toteuttamaan.

Taulukossa esitetään toteutetut toimenpiteet hyvin selkeästi ja täsmällisesti sekä komission painopisteet seuraavan vuoden aikana vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomisessa keskeisillä aloilla, joita ovat turvapaikka- ja maahanmuuttoasiat, oikeudenhoito, rikoksentorjunta, ulkorajat, kansalaisuus ja ulkoisen toiminnan vahvistaminen.

EU:n yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

Vaikka Amsterdamin sopimuksessa asetettuun määräaikaan on enää puolitoista vuotta, tähän mennessä on pystytty toteuttamaan vasta osa niistä tavoitteista, joiden avulla yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka on tarkoitus luoda. Sevillan Eurooppa-neuvosto halusikin nopeuttaa Laekenin Eurooppa-neuvostossa sovittujen toimien toteuttamista.

Turvapaikkakysymysten alalla pitäisi tapahtua tuntuvaa edistymistä, kun neuvosto toivottavasti hyväksyy joulukuussa Sevillan Eurooppa-neuvoston kehotuksen mukaisesti ns. Dublin II -asetuksen, joka koskee perusteiden ja menettelyjen vahvistamista kolmannen maan kansalaisen johonkin jäsenvaltioon jättämän turvapaikkahakemuksen käsittelystä vastuussa olevan jäsenvaltion määräämiseksi.

Vastaavasti komissio esitti kesäkuussa, Laekenissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti, muutetun ehdotuksen pakolaisaseman myöntämistä tai peruuttamista koskevista vähimmäisvaatimuksista. Heinäkuussa komissio perusti EU:n turvapaikka-asioiden käsittelijöiden verkoston (Eurasil) sen jälkeen kun pysyvien edustajien komitea oli päättänyt lopettaa turvapaikka-asioiden tiedotus-, tarkastelu- ja tietojenvaihtokeskuksen (Cirea) toiminnan.

Vuoden 2003 alussa komissio aikoo esittää kertomuksen siitä, miten yhteinen turvapaikkamenettely ja turvapaikan saaneille yhtenäinen asema koko unionissa ovat edistyneet sekä ensimmäisen vaiheen säädösten täytäntöönpanosta. Vuoden 2003 lopussa se esittää kaksi tiedonantoa, jotka koskevat turvapaikkahakemusten käsittelyä EU:n ulkopuolella ja yhtenäisen menettelyn käyttöönottoa suojelua koskevien hakemusten käsittelemiseksi jäsenvaltioissa.

Maahanmuuttokysymyksiin liittyvä direktiiviehdotus perheenyhdistämisestä, jota komissio muutti toukokuussa Laekenin Eurooppa-neuvoston pyynnöstä, on edelleen neuvoston käsiteltävänä. Kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyä koskevia sääntöjä, sellaisina kuin ne määritellään heinäkuussa 2001 esitetyssä ehdotuksessa direktiiviksi maahanpääsystä palkkatyötä varten, on täydennetty komission lokakuussa esittämällä uudella ehdotuksella direktiiviksi kolmansien maiden kansalaisten maahantulon ja oleskelun edellytyksistä opiskelua, ammatillista koulutusta tai vapaaehtoistyötä varten.

Komissio aikoo esittää vuoden 2003 alkupuoliskolla tiedonannon kolmansien maiden kansalaisten kotouttamisesta, minkä tärkeyttä Sevillan Eurooppa-neuvosto on erityisesti korostanut.

Maahanmuuttovirtojen arvioinnin osalta voidaan todeta, että maahanmuuttopolitiikkaan sovellettavasta avoimen koordinaation menetelmästä heinäkuussa 2001 esittämänsä tiedonannon mukaisesti komissio on ollut mukana perustamassa järjestelmää, jonka avulla vaihdetaan turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita ja lähtömaata koskevia tietoja, esittämällä joulukuussa tiedonannon neuvoston huhtikuussa 1998 esittämän, turvapaikka-asioita koskevien tilastotietojen vaihtoa ja analysointia koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanosta. Lisäksi neuvosto on tehnyt komission ehdotukseen perustuvan päätöksen unionin ulkorajoja sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alaa koskevan toimintaohjelman (Argo) perustamisesta.

Laittoman maahanmuuton torjunnan alalla neuvosto hyväksyi heinäkuussa Sevillan Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti puitepäätöksen ihmiskaupan torjumisesta ja marraskuussa puitepäätöksen välitystoiminnan rangaistavuudesta, jota täydentää direktiivi laittomassa maahantulossa, liikkumisessa ja maassa oleskelussa avustamisen määrittelystä. Vuonna 2003 komissio aikoo esittää valkoisen kirjan liikenteenharjoittajien vastuuta koskevien säännösten tiukentamisesta.

Lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa tehtävän yhteistyön osalta Sevillan Eurooppa-neuvosto vahvisti, että unioni on valmis antamaan tätä varten tarvittavaa teknistä ja taloudellista apua, ja komissio esittääkin vuonna 2003 ehdotuksen oikeusperustaksi, jonka pohjalta voidaan laatia kolmansien maiden kanssa toteutettava maahanmuuttoa koskeva monivuotinen yhteistyöohjelma. Tarkoituksena on vastata kohdennetusti kolmansien maiden tarpeisiin ja täydentää niiden toimia muuttovirtojen hallinnan parantamiseksi niiden eri näkökohtien osalta ja erityisesti kannustaa kolmansia maita valmistautumaan takaisinottosopimusten täytäntöönpanoon tai tukea niitä tässä täytäntöönpanossa. Ohjelman täytäntöönpanossa pyritään yhteisön ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuteen ja siihen, että toimet täydentäisivät yhteisön muiden yhteistyö- ja kehitysyhteistyövälineiden perusteella toteutettuja toimia.

Sevillan Eurooppa-neuvosto katsoi, että kolmansien maiden kanssa tehtävät takaisinottosopimukset ovat maahanmuuttovirtojen hallinnan kannalta merkittävä väline, ja pyysi että parhaillaan neuvoteltavien sopimusten tekemistä kiirehdittäisiin ja että komissiolle myönnettäisiin valtuudet neuvotella uusista sopimuksista myös muiden maiden kanssa.

Tähän mennessä komissio on allekirjoittanut 27. marraskuuta sopimuksen Hongkongin kanssa. Se tulee voimaan ensimmäisenä yhteisön tekemistä takaisinottosopimuksista. Sen jälkeen voimaan tulevat todennäköisesti Sri Lankan kanssa tehty sopimus joka parafoitiin 30. toukokuuta, ja Macaon kanssa tehty sopimus, joka parafoitiin 18. lokakuuta 2002 ja jonka ratifiointi on niin ikään meneillään. Lisäksi marraskuussa on aloitettu neuvottelut Ukrainan kanssa, minkä lisäksi epävirallisia neuvotteluja Marokon kanssa jatketaan.

Sevillan Eurooppa-neuvosto kehottaakin Euroopan unionia ja Euroopan yhteisöä lisäämään kaikkiin tuleviin, muiden maiden kanssa tehtäviin yhteistyösopimuksiin, assosiaatiosopimuksiin tai vastaaviin sopimuksiin muuttovirtojen yhteistä hallintaa ja laittoman maahanmuuton osalta pakollista takaisinottoa koskevat lausekkeet (ks. myös yleisten asiain neuvoston päätelmät 18.11.2002). Neuvosto on myös myöntänyt komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut Albanian, Algerian, Kiinan ja Turkin kanssa, minkä lisäksi se on hyväksynyt päätelmät kolmansien maiden kanssa tehtävästä tehostetusta yhteistyöstä maahanmuuttovirtojen hallinnan alalla.

Toinen maahanmuuttovirtojen hallintaa koskevan unionin politiikan tärkeä osa-alue on unionin alueella laittomasti oleskelevien henkilöiden palauttaminen. Komissio esitti lokakuussa hyväksytyssä tiedonannossa alustavia pohdintoja palauttamista koskevasta toimintaohjelmasta. Tiedonanto perustuu komission huhtikuussa esittämään vihreään kirjaan ja Sevillan Eurooppa-neuvoston päätelmiin, joissa kehotettiin hyväksymään vuoden loppuun mennessä palauttamista koskeva ohjelma. Komissio hyväksyi tiedonannon pohjalta marraskuussa palauttamista koskevan toimintaohjelman ja ilmoitti hyväksyvänsä Afganistaniin paluuta koskevan suunnitelman. Lisäksi komissio esitti joulukuussa, niin ikään Eurooppa-neuvoston pyynnöstä, neuvostolle kertomuksen yhteisön tasolla käytettävissä olevasta rahoituksesta maahanmuuttajien ja kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden palauttamisessa, ulkorajojen valvonnassa sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioita koskevissa hankkeissa kolmansissa maissa. Komissio hyväksyi tämän kertomuksen yhdessä maahanmuuttoa ja kehitysyhteistyötä koskevan tiedonannon kanssa.

Euroopan oikeusalue

Yksityisoikeudelliset asiat

Tarkastelujakson aikana on saavutettu tärkeitä tavoitteita. Jäsenvaltiot ja komissio saivat päätökseen oikeudellisen verkoston valmistelutyöt, ja verkosto aloitti toimintansa 1. joulukuuta.

Neuvosto hyväksynee oikeusapua koskevan direktiivin joulukuussa. Lisäksi komissio esittää vielä joulukuussa 2002 vihreän kirjan riidattomia ja vähäisiä vaateita koskevien menettelysääntöjen lähentämisestä; se on jatkoa huhtikuussa esitetylle ehdotukselle riitauttamattomia vaateita koskevan eurooppalaisen täytäntöönpanomääräyksen käyttöönotosta. Komissio aikoo myös esittää vuonna 2003 ehdotuksen eurooppalaisen maksusuoritusmääräyksen käyttöönotosta.

Rikoksen uhrien oikeuksien suojaamiseksi ja uhrien auttamiseksi komissio esitti lokakuussa direktiiviehdotuksen rikoksen uhreille maksettavista vahingonkorvauksista. Ehdotus perustuu syyskuussa 2001 esitettyyn vihreään kirjaan, jonka pohjalta on sittemmin käyty laajaa keskustelua.

Unionin kansalaisille on pyritty tiedottamaan yksityisoikeuden alalla tehtävästä oikeudellisesta yhteistyöstä erilaisten konkreettisten aloitteiden avulla. Euroopan neuvoston kanssa järjestettiin lokakuussa yhteinen konferenssi oikeusturvan saatavuudesta, ja vuonna 2003 on tarkoitus käynnistää asiaa koskeva tiedotuskampanja sekä aloitteita, joiden avulla pyritään parantamaan sekä tuomarien että suuren yleisön tietämystä siviili- ja kauppaoikeutta koskevasta Euroopan oikeudellisesta verkostosta.

Neuvosto hyväksyi lokakuussa neuvotteluohjeet sopimuksen tekemisestä yhteisön ja Luganon yleissopimukseen osallistuvien jäsenvaltioiden kesken siviili- ja kauppaoikeudellisissa asioissa annettujen tuomioiden vastavuoroisen tunnustamisen helpottamiseksi.

Komissio on myös käynnistänyt laajan kuulemisen, joka koskee sopimuksenulkoisiin velvoitteisiin sovellettavaa lakia (Rooma II -yleissopimus). Kuuleminen perustuu komission laatimaan alustavaan asetusluonnokseen; lopullinen ehdotus on tarkoitus laatia vuoden 2003 alkupuoliskon aikana.

Komissio esittää joulukuussa 2002 vihreän kirjan asiaa koskevan Rooman yleissopimuksen tarkistamisesta ja uudistamisesta ja sen mahdollisesta muuntamisesta yhteisön säädökseksi.

Sekä neuvosto että myöhemmin komissio ovat tehneet selvityksiä avioeroon sovellettavaa lakia koskevan säädöksen laatimisesta. Komission selvityksen tulokset julkaistiin vuoden kolmannella neljänneksellä ja komissio aikoo esittää niiden perusteella valkoisen kirjan vuoden 2003 kuluessa.

Neuvosto pääsi marraskuussa periaatteessa yhteisymmärrykseen eräästä keskeisestä tekijästä, joka liittyy ehdotukseen neuvoston asetukseksi tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta avioliittoa ja lapsen huoltoa koskevissa asioissa; tässä tarkoitetaan kysymystä siitä, miten ratkaistaan toimivaltainen tuomioistuin lapsikaappaustapauksissa. Neuvosto pääsi sopimukseen myös neuvoston päätöksestä, jolla jäsenvaltiot valtuutetaan allekirjoittamaan Euroopan yhteisön puolesta vuonna 1996 tehty Haagin yleissopimus.

Rikosoikeudelliset asiat

Neuvosto hyväksyi kesäkuussa komission ehdotukseen perustuvan puitepäätöksen eurooppalaisesta pidätysmääräyksestä ja jäsenvaltioiden välillä sovellettavista luovutusmenettelyistä. Se on ensimmäinen ja epäilemättä yksi tärkeimmistä saavutuksista vastavuoroista tunnustamista rikosasioissa koskevan ohjelman täytäntöönpanon alalla. Puitepäätös korvaa aiemman monimutkaisen järjestelmän, jossa oli sovellettava samanaikaisesti useita rikoksen johdosta tapahtuvaa luovuttamista koskevia yleissopimuksia, eurooppalaiseen pidätysmääräykseen perustuvalla yhdenmukaisella luovuttamismenettelyllä, minkä ansiosta menettelyssä ei tarvita hallitusten väliintuloa. Lisäksi puitepäätös edistää merkittävästi kaksoisrangaistavuudesta luopumista jäsenvaltioiden välisessä yhteistyössä 32 vakavan rikoslajin osalta. Edistyksellisiä piirteitä on muitakin (mm. omien kansalaisten luovuttaminen). Tämän puitepäätöksen täytäntöönpanolle asetettu määräaika on 31.12.2003, mutta viisi jäsenvaltiota on ilmoittanut ryhtyvänsä soveltamaan sitä jo 1. tammikuuta 2003 alkaen.

Vastavuoroista tunnustamista koskevan toimintaohjelman täydentämiseksi komissio aikoo myös esittää vuoden 2003 alkupuoliskolla vihreän kirjan rikoksesta epäillylle myönnettävistä menettelytakeista sekä tiedonannon toimivallan määräytymisperusteista rikosoikeudellisissa asioissa.

Ennen tuomiota annettujen määräysten vastavuoroisen tunnustamisen osalta neuvoston on Euroopan parlamentin lausunnon saamisen jälkeen määrä vahvistaa virallisesti varojen jäädyttämistä ja todisteita koskeva puitepäätös. Komissio aikoo puolestaan esittää vuonna 2003 ehdotuksen puitepäätökseksi todisteiden vastaanottamista koskevien toimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta.

Neuvoston valmistelutyöt etenivät marraskuussa myös vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen soveltamista sakkorangaistuksiin koskevan puitepäätöksen osalta. Tanska esitti kesäkuussa luonnoksen puitepäätökseksi menetetyksi tuomitsemista koskevien päätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa. Komissio aikoo esittää vuonna 2003 tiedonannon rikosoikeudellisten seuraamusjärjestelmien lähentämisestä.

Rikosrekisteritietojen vaihtamisen alalla komissio aikoo esittää vuoden 2003 alkupuoliskolla ehdotuksen päätökseksi aikaisempia rikosrekisteritietoja koskevan pyynnön yhtenäisen kaavan laatimisesta.

Rikollisuuden torjunta koko unionissa

Rikollisuuden kaikkein vakavimpien muotojen, kuten terrorismin, torjunta on selvemmin kuin koskaan otettu unionin painopistealueeksi.

Neuvosto hyväksyi 28. ja 29. marraskuuta neuvoston säädöksen pöytäkirjasta Europol-yleissopimuksen muuttamiseksi siten, että siinä täsmennetään yksityiskohtaisia sääntöjä Europolin vastuuhenkilöiden osallistumisesta yhteisiin tutkimusryhmiin sekä Europolin pyynnöistä rikostutkinnan aloittamiseksi.

Lisäksi Europol käy neuvotteluja tietojenvaihdosta eräiden kolmansien maiden kanssa. Kyseessä ovat erityisesti ehdokasmaat, mutta myös Yhdysvallat, Kanada, Norja ja Islanti.

Neuvosto hyväksyi heinäkuussa Agis-ohjelman, joka koskee oikeudellista ja poliisiyhteistyötä rikosasioissa kaudella 2003-2007. Sen tarkoituksena on vahvistaa jäsenvaltioiden viranomaisten välistä oikeudellista ja poliisiyhteistyötä. Agis-ohjelmaan on sisällytetty perustamissopimuksen VI osastoon perustuneiden aiempien ohjelmien toiminta (Oisin, Falcone, Grotius, Stop, Hippokrates) sekä huumausaineiden torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa koskeva budjettikohta.

Unionin rikoksentorjuntatoimista saadaan piakkoin lisätietoa, kun Euroopan rikoksentorjuntaverkoston ensimmäinen vuosiraportti valmistuu. Järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä käsittelevä eurooppalainen foorumi on jatkanut toimintaansa käsittelemällä eri työryhmissä mm. rahanpesua, rikosten vaikutusten selvittämistä, väärentämistä ja piraattituotteita sekä kulttuuriperintöön kuuluvien esineiden laitonta kauppaa. Komissio aikoo esittää vuonna 2003 rikostentorjuntaa koskevan tiedonannon joulukuussa 2000 esittämänsä tiedonannon jatkoksi.

Järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla neuvosto hyväksyi kesäkuussa paitsi puitepäätöksen yhteisistä tutkintaryhmistä myös Eurojustin työjärjestyksen ja Eurojustin puheenjohtajanimityksen. Joulukuussa Eurojust muutti Haagiin (Laekenin Eurooppa-neuvoston päätöksen mukainen väliaikainen toimipaikka).

Edistystä on tapahtunut toimissa, joiden tarkoituksena on lähentää eräisiin vakavimpiin rikollisuuden muotoihin sovellettavia yhteisiä määritelmiä, kriminalisointia ja seuraamuksia. Neuvosto hyväksyi kesäkuussa puitepäätöksen terrorismin torjunnasta ja heinäkuussa puitepäätöksen ihmiskaupan torjunnasta. Neuvosto ilmoitti lokakuussa saavuttaneensa periaatteellisen yhteisymmärryksen lasten seksuaalisen hyväksikäytön ja lapsipornografian torjuntaa koskevasta puitepäätöksestä.

Ensimmäiset puitepäätökset tällä alalla on siis hyväksytty, ja nyt on erityisen tärkeää huolehtia niiden asianmukaisesta täytäntöönpanosta, jotta voidaan arvioida toimenpiteiden tehokkuutta. Helmikuussa 2002 neuvosto antoi ensimmäisen selontekonsa rahanväärennyksen estämiseksi annettavan suojan vahvistamisesta rikosoikeudellisten ja muiden seuraamusten avulla euron käyttöönoton yhteydessä tehdyn neuvoston puitepäätöksen täytäntöönpanosta. Mainittakoon, että komissio esittää tammikuussa 2003 toisen kertomuksen tämän puitepäätöksen täytäntöönpanosta ja vuoden 2003 lopulla kertomuksen kesäkuussa 2002 tehdyn, terrorismin torjuntaa koskevan puitepäätöksen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä.

Komissio esitti lokakuussa muutetun ehdotuksen yhteisön taloudellisten etujen suojaamisen vahvistamisesta Euroopan parlamentin lausunnon saamisen jälkeen. Komissio esittää niin ikään tammikuussa 2003 OLAFin toimintaa koskevan arviointikertomuksen, jossa käsitellään mm. OLAFin suorittamien tutkimusten rikosoikeudellisiin jatkotoimiin liittyviä kysymyksiä. Maaliskuussa 2003 komissio esittää tiedonannon Euroopan syyttäjäviranomaista koskevan vihreän kirjan jatkotoimista.

Rahanpesu palvelee sekä järjestäytynyttä rikollisuutta että terrorismia, ja neuvoston puheenjohtajavaltio onkin esittänyt sen torjumiseksi luonnoksen takavarikointia koskevaksi puitepäätökseksi sekä luonnoksen puitepäätökseksi takavarikkopäätösten täytäntöönpanosta Euroopan unionissa. Komissio aikoo esittää vuonna 2003 ehdotuksen puitepäätökseksi käteismaksujen avulla tapahtuvan rahanpesun torjumiseksi. Lisäksi se esittää tiedonannon, jossa arvioidaan kolmannen pilarin yhteydessä toteutettuja talousrikollisuuden torjuntatoimia.

Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan ja Schengen-alueeseen liittyvät kysymykset

Sevillan Eurooppa-neuvosto korosti, että unionin ulkorajojen yhdennetty valvonta on otettava erityiseksi painopistealueeksi. Neuvosto hyväksyikin kesäkuussa suunnitelman ulkorajojen valvonnasta komission 7. toukokuuta aiheesta antaman tiedonannon ja Italian aloitteesta tehdyn toteutettavuustutkimuksen perusteella; tutkimuksessa selvitettiin yhteisten toimien kehittämistä sekä rajapoliisin perustamista ja ulkorajojen turvallisuutta.

Sevillan Eurooppa-neuvoston kehotuksesta on jatkettu työtä jäsenvaltioiden maahanmuuttoasioista vastaavien yhteyshenkilöiden toiminnan koordinoimiseksi. Lisäksi valmistellaan yhteisiä toimia ulkorajoilla, ja useita pilottihankkeita on käynnistetty. Niihin kuuluu mm. työryhmä, jonka tarkoituksena on laatia yhteinen riskianalyysimalli, mitä Eurooppa-neuvosto pitää ensisijaisena tehtävänä. Tätä työtä jatketaan vuonna 2003 yhteisen rajavalvonnan eri osa-alueilla, mm. perustamalla mahdollisesti yhteinen eurooppalainen rajapoliisi.

Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota myös vahvistamaan rajavalvontaa ja ulkorajojen ylittämisen yhteydessä tehtäviä tarkastuksia koskevaa yhteisön säännöstöä, minkä vuoksi komissio aikoo esittää vuoden 2003 alkupuoliskolla ehdotuksen ulkorajojen valvontaa koskevan yhteisen käsikirjan uudistamisesta.

Yhteisen viisumipolitiikan kehittämiseksi komissio esitti lokakuussa ehdotuksen yhteisen konsuliohjeiston muuttamisesta. Syyskuussa se käynnisti yhteisen viisumintunnistusjärjestelmän laatimista koskevan toteutettavuustutkimuksen, jonka tulokset saadaan vuoden 2003 ensimmäisen vuosineljänneksen lopulla ja jonka pohjalta on tarkoitus laatia asetusehdotus tällaisen järjestelmän luomisesta.

Eurooppa-neuvosto kehotti neuvostoa ja komissiota kiinnittämään laitonta maahanmuuttoa koskevan unionin toimintasuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä erityistä huomiota siihen, että asetusta luettelon vahvistamisesta kolmansista maista, joiden kansalaisilla on oltava viisumi ulkorajoja ylittäessään, ja niistä kolmansista maista, joiden kansalaisia tämä vaatimus ei koske, tarkistetaan. Komissio hyväksyikin marraskuussa ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 539/2001 muuttamisesta jäsenvaltioille osoitetun kyselylomakkeeseen saatujen vastausten perusteella.

Asiakirjaväärennösten torjumiseksi neuvosto hyväksyi kesäkuussa asetuksen kolmansien maiden kansalaisille myönnettävän oleskeluluvan yhtenäisen kaavan siirtämisestä yhteisön toimivaltaan. Asetuksen soveltamisen kannalta välttämättömät tekniset eritelmät hyväksyttiin elokuussa.

Schengenin tietojärjestelmän toisen vaiheen kehittämiseen liittyvää työtä on jatkettu, sillä komissio käynnisti heinäkuussa 2002 asiaa koskevan toteutettavuustutkimuksen.

Unionin kansalaisuus

Neuvostossa käsitellään parhaillaan direktiiviehdotusta Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella. Ehdotuksen tarkoituksena on päivittää unionin kansalaisten maahantuloa, oleskelua ja liikkumista koskevat säännöt.

Lisäksi komissio aikoo esittää vuonna 2003 ehdotuksen asetukseksi Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheidensä yhdenmukaisesta oleskelulupakortista.

Yhteistyö huumeiden torjunnassa

Komissio esitti marraskuussa tiedonannon Feirassa kesäkuussa 2000 hyväksytyn huumausaineita koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman (2000-2004) täytäntöönpanon väliarvioinnista. Kööpenhaminan Eurooppa-neuvosto hyväksyi tiedonannossa esitetyt suuntaviivat.

Laekenin Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa hyväksymään toukokuun 2002 loppuun mennessä puitepäätöksen laittoman huumausainekaupan rikostunnusmerkistöjen ja seuraamusten vähimmäissäännöksistä. Kyseisen ehdotuksen käsittely neuvostossa on kuitenkin edelleen kesken, ja se on oikeus- ja sisäasiain neuvoston esityslistalla joulukuussa.

Ulkoisen toiminnan vahvistaminen

Neuvottelut oikeus- ja sisäasioita koskevasta 24 luvusta on saatu toistaiseksi päätökseen kymmenen ehdokasmaan kanssa. Neuvottelut Bulgarian ja Romanian kanssa jatkuvat. Neuvosto keskusteli lokakuussa ehdokasmaiden oikeus- ja sisäasiain ministereiden kanssa Schengenin säännöstön arviointiprosessiin ja vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvistä kysymyksistä.

Koska yhteistyön jatkaminen ehdokasmaiden kanssa on erittäin tärkeää, on syytä korostaa, että yhteisön tuki jatkuu, vaikka neuvottelut onkin toistaiseksi lopetettu. Eurooppa-neuvosto sopi lokakuussa pidetyssä kokouksessaan oikeus- ja sisäasioita koskevien suoja lausekkeiden ottamisesta tuleviin liittymis sopimuksiin.

Niiden Balkanin alueen maiden kanssa, jotka eivät ole ehdokasmaita, on neuvoteltu vakautus- ja assosiaatiosopimuksista, joihin sisältyy laaja oikeus- ja sisäasioita koskeva osuus, ja tällaiset sopimukset on allekirjoitettu Kroatian ja entisen Jugoslavian tasavallan Makedonian kanssa. Neuvosto on myöntänyt valtuudet aloittaa neuvottelut myös Albanian kanssa, ja neuvottelujen aloittamista Jugoslavian liittotasavallan kanssa selvitellään.

Unionin esityslistan painopisteisiin kuuluu myös yhteistyö Yhdysvaltojen kanssa. Neuvoston huhtikuussa antamien neuvotteluvaltuuksien mukaisesti Yhdysvaltojen kanssa neuvotellaan rikosasioita koskevasta yhteistyösopimuksesta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 ja 38 artiklan perusteella.

Komissio pyrkii sisällyttämään oikeus- ja sisäasioihin liittyvät aiheet yhteistyöohjelmiin myös niiden kolmansien maiden kanssa, jotka eivät ole hakeneet yhteisön jäsenyyttä. Erityisesti kaudella 2002-2004 on tarkoitus myöntää runsaasti apua, jotta kolmansia maita voitaisiin tukea niiden kehityspyrkimyksissä. Ensisijaisia tukikohteita ovat Välimeren alueen maat (mm. MEDA), Balkanin maat sekä Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maat.

2. EU:n yhteinen turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikka

Tampereen prioriteetit

Turvapaikka ja maahanmuutto ovat erillisiä, mutta toisiinsa läheisesti kytkeytyviä asioita ja edellyttävät EU:n yhteisen politiikan kehittämistä. Sevillan Eurooppa-neuvosto muistutti asian tärkeydestä ja asetti tarkat määräajat säädösten [1] antamista varten.

[1] Neuvoston päätös 2002/463/EY, tehty 13 päivänä kesäkuuta 2002, unionin ulkorajojen sekä viisumi-, turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikan alan hallinnollisen yhteistyön toimintaohjelmasta (Argo-ohjelma) (EYVL L 161, 19.6.2002, s. 11).

2.1. Kumppanuussuhde lähtömaihin

Euroopan unioni tarvitsee kokonaisvaltaisen maahanmuuttoa koskevan menettelytavan, jossa otetaan huomioon poliittiset näkökohdat, ihmisoikeudet ja kehitys lähtö- ja kauttakulkumaissa ja -alueilla. On luotava kumppanuussuhde kolmansien maiden kanssa ja pyrittävä yhteiseen kehitykseen kumppanuuden pohjalta, jotta tämä politiikka toimisi.

Tampereella pidetystä Eurooppa-neuvoston kokouksesta lähtien kolmansien maiden kanssa toteutettaviin yhteistyöohjelmiin on sisällytetty oikeus- ja sisäasioita (ks. esim. kansallista ja alueellista strategiaa koskevat komission asiakirjat).

Tavoite: Arvioida lähtö- ja kauttakulkumaita ja -alueita tarkoituksenmukaisen ja kokonaisvaltaisen lähestymistavan kehittämistä varten

>TAULUKON PAIKKA>

2.2. EU:n yhteinen turvapaikkajärjestelmä

Tavoitteena on soveltaa Geneven yleissopimusta täysimääräisesti ja kokonaisvaltaisesti, jolloin varmistetaan, että ketään ei palauteta takaisin vainottavaksi, eli noudatetaan edelleen palauttamiskiellon periaatetta.

Pitkällä aikavälillä olisi luotava yhteinen turvapaikkamenettely ja koko unionissa sovellettavat yhtenäiset säännöt turvapaikan myöntämiselle.

Turvapaikanhakijoiden liikkumista jäsenvaltioiden välillä on rajoitettava.

Pyritään aktiivisesti pääsemään sopimukseen jäsenvaltioiden yhteisvastuuseen perustuvasta järjestelmästä siirtymään joutuneiden henkilöiden tilapäistä suojelua varten.

Tavoite: Määrittää turvapaikkahakemuksen käsittelemisestä vastuussa oleva jäsenvaltio

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

2.3. Kolmansien maiden kansalaisten oikeudenmukainen kohtelu

Kolmansien maiden kansalaisten maahanpääsyn ja oleskelun edellytyksiä koskevaa kansallista lainsäädäntöä on lähennettävä unionin talouden ja väestön kehityksestä laadittavan yhteisen arvion sekä lähtömaiden tilanteen perusteella.

On pyrittävä integrointipolitiikan avulla takaamaan jäsenvaltioiden alueella laillisesti oleskeleville kolmansien maiden kansalaisille EU:n kansalaisten oikeuksiin ja velvollisuuksiin verrattavissa olevat oikeudet ja velvollisuudet. Kyseisellä politiikalla on myös edistettävä syrjimättömyyttä sekä rasismin ja muukalaisvihan vastaisia toimenpiteitä.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

2.4. Maahanmuuttovirtojen hallinta

Muuttovirtojen kaikkien vaiheiden hallintaa on tehostettava läheisessä yhteistyössä lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Laekenin Eurooppa-neuvosto muistutti siitä, kuinka tärkeää on liittää muuttovirtoja koskeva politiikka osaksi Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja tehostaa laittoman maahanmuuton torjumista toimimalla siihen sekaantuneita rikollisverkostoja vastaan taaten samalla uhrien oikeudet, ja pyysi laatimaan toimintaohjelman laitonta maahanmuuttoa ja ihmiskauppaa koskevan komission tiedonannon perusteella. Sevillan Eurooppa-neuvosto vahvisti nämä suuntaviivat ja pyysi, että toteutettavissa toimenpiteissä otetaan tasaveroisesti huomioon toisaalta laillisten maahanmuuttajien kotouttamispolitiikka ja kansainvälisten yleissopimusten, pääasiassa vuoden 1951 Geneven yleissopimuksen, mukainen turvapaikkapolitiikka sekä toisaalta laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan määrätietoinen torjunta. Lisäksi komissio esittää niin ikään Eurooppa-neuvoston pyynnöstä kertomuksen yhteisön tasolla käytettävissä olevasta rahoituksesta maahanmuuttajien ja kielteisen päätöksen saaneiden turvapaikanhakijoiden palauttamisessa, ulkorajojen valvonnassa sekä turvapaikka- ja maahanmuuttoasioihin liittyvissä hankkeissa kolmansissa maissa.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

3. Todellinen Euroopan oikeusalue

Tampereen prioriteetit

Tavoitteena on, että kansalaisilla olisi yhtäläinen käsitys oikeudesta koko unionin sisällä. Oikeus on miellettävä arkielämää helpottavaksi asiaksi, jonka ansiosta henkilöt, jotka uhkaavat yksilöiden ja yhteiskunnan vapautta ja turvallisuutta, joutuvat vastuuseen teoistaan. Tämän edellytyksenä on sekä oikeussuojan parempi saatavuus että täysipainoinen oikeudellinen yhteistyö jäsenvaltioiden välillä.

Tampereen huippukokouksessa vaadittiin konkreettisia toimia oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi Euroopassa ja uhrien oikeudet suojaavien menettelyjen käyttöönottamiseksi. Lisäksi vaadittiin, että luodaan järjestelmä, jossa oikeuden päätökset tunnustetaan vastavuoroisesti.

3.1. Oikeussuojan parempi saatavuus EU:ssa

Todellisen Euroopan oikeusalueen on varmistettava, että yksityishenkilöt ja yritykset voivat saattaa asiansa tuomioistuimen tai viranomaisten käsiteltäväksi missä tahansa jäsenvaltiossa yhtä hyvin kuin omassa maassaan ilman, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien eroavuudet tai monimutkaisuus estävät heitä käyttämästä oikeuksiaan tai saavat oikeuksien käyttämisen vaikuttamaan hankalalta.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

3.2. Oikeuden päätösten vastavuoroinen tunnustaminen

Todellisen oikeusalueen on taattava oikeusvarmuus sekä yksityishenkilöille että talouden toimijoille. Siksi tuomioita ja muita oikeusviranomaisten päätöksiä on noudatettava ja ne on pantava täytäntöön koko EU:n alueella.

Tehostettu oikeuden päätösten ja tuomioiden vastavuoroinen tunnustaminen ja lainsäädännön lähentäminen parantaisivat viranomaisten välistä yhteistyötä ja yksilön oikeuksien oikeudellista suojaa, ja kuten Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistuttaa, oikeusjärjestelmien eroista johtuvat ongelmat voitaisiin ratkaista tehostamalla oikeuden päätösten vastavuoroista tunnustamista. Vastavuoroisen tunnustamisen periaatteen pitäisi olla unionin oikeudellisen yhteistyön kulmakivi sekä yksityisoikeudellisissa että rikosasioissa.

Yksityisoikeudelliset asiat

>TAULUKON PAIKKA>

3.3. Yhtenäistämisen jatkaminen yksityisoikeuden alalla

Oikeudellisen yhteistyön sujuvoittamiseksi ja oikeussuojan saatavuuden parantamiseksi on jatkettava oikeusjärjestelmien yhtenäistämistä ja parannettava niiden yhteensopivuutta.

>TAULUKON PAIKKA>

4. Rikollisuuden torjunta koko unionissa

Tampereen painopisteet ja EU:n strategia järjestäytynyttä rikollisuutta vastaan uudelle vuosituhannelle

Tampereella kokoontunut Eurooppa-neuvosto muistutti, että unionin laajuisia toimia kaikkien rikollisuuden muotojen torjumiseksi, vakava järjestäytynyt ja valtioiden rajat ylittävä rikollisuus mukaan luettuna, pitäisi kehittää tasapainoisesti turvaten samalla yksilöiden sekä talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet. Tässä yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemistä ja valvontaa koskevaan "Euroopan unionin strategiaan uuden vuosituhannen alussa". Tähän lukuun on sisällytetty joitakin mainitussa strategiassa suositeltuja toimia, jotka täydentävät Tampereen huippukokouksen päätelmiä.

4.1. Rikosten ehkäiseminen unionin tasolla

Kaikkien rikollisuuden muotojen, niin järjestäytyneen kuin muunkin rikollisuuden, tehokas torjuminen edellyttää laaja-alaisia ennaltaehkäiseviä toimia.

Rikosten ehkäisemistä koskeva näkökulma on sisällytettävä kaikkiin rikollisuuden vastaisiin EU:n ja jäsenvaltioiden toimiin ja ohjelmiin.

Kansallisten rikostenehkäisemisjärjestöjen yhteistyötä on vahvistettava ja sen painopistealueet on määritettävä.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

4.2. Yhteistyön tehostaminen rikollisuuden vastaisessa toiminnassa

Todellisella oikeusalueella rikollisille ei saa antaa mahdollisuutta käyttää hyväkseen jäsenvaltioiden oikeusjärjestelmien eroja. Suojatakseen Euroopan yhteisön taloudellisia etuja Laekenissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi komission vihreän kirjan Euroopan syyttäjäviranomaisen perustamisesta ja kehotti neuvostoa käsittelemään sen nopeasti.

Korkeatasoisen suojan antaminen kansalaisille edellyttää jäsenvaltioiden lainvalvontaviranomaisilta nykyistä tiiviimpää yhteistyötä, jota on hyödynnettävä mahdollisimman laajasti tutkittaessa valtioiden rajat ylittävää rikollisuutta.

Amsterdamin sopimuksessa laajennettiin Europolin toimivaltuuksia ja tunnustettiin siten sen keskeinen asema järjestäytyneen rikollisuuden ehkäisemiseen ja torjumiseen tähtäävässä eurooppalaisessa yhteistyössä.

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

4.3. Eräiden rikollisuuden muotojen torjuminen

Kansallisen rikoslainsäädännön osalta pyrkimyksissä sopia yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista olisi keskityttävä ensimmäisessä vaiheessa vain muutamiin erityisen tärkeisiin aloihin. On tehtävä sopimukset yhteisistä määritelmistä, kriminalisoinnista ja seuraamuksista vakavan järjestäytyneen rikollisuuden ja valtioiden rajat ylittävän rikollisuuden torjumiseksi, jotta voidaan turvata yksilöiden ja talouden toimijoiden vapaus ja lainmukaiset oikeudet. Neuvosto sitoutui 27. ja 28.9.2001 pidetyssä kokouksessaan kehittämään viipymättä rangaistusten yhdenmukaistamisessa noudatettavaa menettelyä ja antoi 25. ja 26.4.2002 pidetyn kokouksen päätelmät rangaistusten yhdenmukaistamisessa noudatettavista suuntaviivoista. Komissio antaa tiedonannon seuraamusjärjestelmien lähentämisestä.

>TAULUKON PAIKKA>

4.4. Erityistoimet rahanpesun torjumiseksi

Rahanpesu on keskeisellä sijalla järjestäytyneessä rikollisuudessa. Se on kitkettävä kaikkialta, missä sitä esiintyy. Siksi on ryhdyttävä konkreettisiin toimiin, jotta rikoksen tuottama hyöty voidaan jäljittää, jäädyttää, takavarikoida ja tuomita menetetyksi. Eurooppa-neuvosto korosti 21. syyskuuta 2001 pidetyssä ylimääräisessä kokouksessaan terrorismin rahoittamisen torjunnan merkitystä ja kehotti laatimaan asiasta raportin kesäkuuhun 2002 mennessä.

>TAULUKON PAIKKA>

5. Unionin sisä- ja ulkorajoihin sekä viisumipolitiikkaan liittyvät kysymykset, ey:n perustamissopimuksen 62 artiklan soveltaminen ja Schengenin säännöstön siirtäminen yhteisön toimivaltaan

>TAULUKON PAIKKA>

6. Unionin kansalaisuus

>TAULUKON PAIKKA>

>TAULUKON PAIKKA>

7. Yhteistyö huumeiden torjunnassa

Euroopan unionin huumeiden vastaisen strategian painopisteet

Huumausaineet ovat uhkana yhteisöjen ja yksilöiden turvallisuudelle, joten ongelma on pyrittävä ratkaisemaan kokonaisvaltaisella, monialaisella ja yhtenäisellä tavalla. Neuvosto hyväksyi marraskuussa 2002 huumausaineita koskevan Euroopan unionin toimintasuunnitelman (2000-2004) täytäntöönpanon väliarvioinnin. Loppuarviointi tehdään Euroopan huumausaineiden ja niiden väärinkäytön seurantakeskuksen (EDMC) ja Europolin avulla.

>TAULUKON PAIKKA>

8. Ulkoisen toiminnan vahvistaminen

Tampereen ja Feiran Eurooppa-neuvoston prioriteetit

Vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvan alueen luomiseksi on käytettävä tehokkaasti ja yhdenmukaisesti kaikkia Euroopan unionilla erityisesti ulkosuhteiden alalla käytettävissä olevia toimivaltuuksia ja välineitä. Oikeus- ja sisäasiakysymykset on otettava huomioon muiden unionin politiikkojen ja toimien määrittelyssä ja täytäntöönpanossa.

Komissio pyrkii sisällyttämään oikeus- ja sisäasioihin liittyvät aiheet (monivuotisen ohjelman mukaisesti) yhteistyösopimuksiin myös niiden kolmansien maiden kanssa, jotka eivät ole hakeneet yhteisön jäsenyyttä.

>TAULUKON PAIKKA>

9. Muut vireillä olevat aloitteet

>TAULUKON PAIKKA>