Virallinen lehti nro C 320 , 28/10/1996 s. 0180



A4-0243/96 Päätöslauselma julkisen televisiolähetystoiminnan tehtävästä multimediayhteiskunnassa Euroopan parlamentti, joka - ottaa huomioon 16. syyskuuta 1992 antamansa päätöslauselman tiedotusvälineiden keskittymisestä ja mielipiteiden moninaisuudesta ((EYVL C 284, 2.11.1992, s. 44)), - ottaa huomioon 20. tammikuuta 1994 antamansa päätöslauselman komission vihreästä kirjasta «Pluralismi ja tiedotusvälineiden keskittyminen sisämarkkinoilla» ((EYVL C 44, 14.2.1994, s. 177)), - ottaa huomioon 15. kesäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman pluralismista ja tiedotusvälineiden keskittymisestä ((EYVL C 166, 3.7.1995, s. 133)), - ottaa huomioon 14. heinäkuuta 1995 antamansa päätöslauselman vihreästä kirjasta «Strategiavaihtoehdot Euroopan ohjelmateollisuuden vahvistamiseksi Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikan yhteydessä» (KOM(94)0096 - C3-0222/94) ((EYVL C 249, 25.9.1995, s. 219)), - ottaa huomioon 14. helmikuuta 1996 antamansa lausunnon ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivistä televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 89/552/ETY muuttamisesta(KOM(95)0086 - C4-0200/95 - 95/0074(COD)) ((EYVL C 65, 4.3.1996, s. 96)), - ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan, jossa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana ja näin ollen sallittuna voidaan pitää «tukea kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin ja kilpailun edellytyksiä yhteisössä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla», - ottaa huomioon EYn perustamissopimuksen 128 artiklan 1 ja 4 kohdan, jonka mukaan «yhteisö myötävaikuttaa siihen, että jäsenvaltioiden kulttuurit kehittyvät kukoistaviksi pitäen arvossa niiden kansallista ja alueellista monimuotoisuutta ja korostaen samalla niiden yhteistä kulttuuriperintöä» ja «yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden tämän sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan», - ottaa huomioon neljännestä joukkoviestintäpolitiikkaa käsitelleessä Euroopan ministeritason konferenssissa yksimielisesti hyväksytyn päätöslauselman julkisen televisiolähetystoiminnan tulevaisuudesta (Euroopan neuvosto Prahassa 7. - 8. joulukuuta 1994), - ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ensimmäisen asteen tuomioistuimen 11. heinäkuuta 1996 EBU/Eurovision-jutussa antaman tuomion, - ottaa huomioon työjärjestyksensä 148 artiklan, - ottaa huomioon kulttuuri-, nuoriso- ja koulutusasioita sekä tiedotusvälineitä käsittelevän valiokunnan mietinnön (A4-0243/96), A. ottaa huomioon, että EU:sta tehdyn sopimuksen A artiklassa ja EY:n perustamissopimuksen 8 artiklassa mainitulla «kansalaisuudella» tarkoitetaan tavallisesti kansalaisyhteiskuntaa, poliittista yhteisöä ja julkista alaa, jossa käydään demokraattista keskustelua ja jossa kansalaiset voivat ilmaista omat mielipiteensä merkittävistä Eurooppaa koskevista päivän kysymyksistä, B. katsoo, että yleisradiotoiminta palvelee kansalaisia jakamalla tietoa ja että se toteuttaa edustuksellista moniarvoisuutta, joka saa erilaiset yhteiskuntaryhmät mukaan yhteiseen keskusteluun, joka muokkaa yleistä mielipidettä, C. katsoo, että televisio hallitsevana joukkotiedotusvälineenä on nykyisin ajattelun ja mielikuvituksen tärkein lähde EU:n jäsenvaltioissa, D. katsoo, että kaikki televisioyhtiöt, sekä täysin valtion omistuksessa olevat että yksityiset, tuottavat julkista palvelua, sillä ne eivät ole ainoastaan lupien tai valtuuksien omistajia, vaan ne kantavat myös ensisijaisesti yhdessä eettistä vastuuta katsojista, E. katsoo, että julkisella televisiolähetystoiminnalla on keskeinen tehtävä julkisessa elämässä, sillä se - tarjoaa jäsenvaltioissa koko kansalle laajan valikoiman laadukasta kaikkiin tyyppeihin kuuluvaa ohjelmaa ja sovittaa yhteen älyllisesti haasteelliset ohjelmat ja suuren yleisön viihteen, yhdistäen paljon teatteria, taidetta ja ideoita kulttuurielämän kirjon kaikessa moninaisuudessa - heijastaa ja tukee Euroopan kansojen ja alueiden kulttuureja runsaan alkuperäistuotannon avulla - kannustaa tutustumaan unionin muihin kuin Euroopan kulttuureihin ja etnisiin kansoihin välittämällä mielikuvia monikulttuurisesta yhdessä elosta - asettaa laatustandardeja massayleisöjen seuraamille populaariohjelmille - palvelee vähemmistöjen etuja ja tyydyttää kaikkien kansanosien tarpeet - tarjoaa puolueetonta ja täysin riippumatonta tietoa sekä uutisten että syvälle luotaavien asiaohjelmien avulla, jotka ansaitsevat yleisön luottamuksen ja edustavat tarkistuspistettä nopeasti laajentuvilla tietomarkkinoilla - on tärkeässä asemassa julkisen keskustelun vireillä pitämisessä, mikä on perustavaa kansanvallan todelliselle toimimiselle, ja tarjoaa keskustelufoorumin yhteiskunnan kaikille ryhmille ja järjestöille - varmistaa, että suurella yleisöllä on mahdollisuus seurata yleistä mielenkiintoa herättäviä tapahtumia, mukaan lukien urheilutapahtumat - toimii innovatiivisten ohjelmien, ohjelmatyyppien ja palveluiden edelläkävijänä - tukee audiovisuaalista luomista ja tarjoaa uusille kyvyille ilmaisumahdollisuksia antamalla erityisesti itsenäisille lähetystoiminnan harjoittajille lähetysaikaa, - toimii edelläkävijänä uuden audiovisuaaliteknologian tarjoaman potentiaalin kuten maanpäällisen ja satelliitteihin peruistuvan digitaalijakelun, audiovisuaalisten palvelujen ja cd-romin täysipainoisessa hyödyntämisessä julkisen politiikan aloilla, kuten koulutuksessa, terveyskasvatuksessa ja virallisessa tiedottamisessa, - varmistaa, sen periaatteen perusteella, että kaikilla on oikeus käyttää uusia joukkotiedotusvälineitä, että jos yksityishenkilöillä ei ole mahdollisuutta hyödyntää uutta teknologiaa, uusia palvelumuotoja voi käyttää yhteiskunnan julkisissa laitoksissa ja julkisilla paikoilla, F. katsoo, että televisio tulee säilyttämään asemansa yhteiskunnan vaikutusvaltaisimpana tiedotusvälineenä ja kulttuuristen ja demokraattisten arvojen välittäjänä, G. katsoo, että julkisella televisiolähetystoiminnalla on erityisasema visuaalisessa koulutuksessa ja opetuksessa, H. katsoo, että tiedotusvälineillä on huomattava vaikutusvalta katsojiin, minkä vuoksi erityistä huomiota olisi kiinnitettävä niihin haitallisiin vaikutuksiin, joita televisiossa esitettävällä väkivallalla voi olla erityisesti nuoriin, I. katsoo, että todella laadukkaan julkisen televisiokanavan tavoitteena on oltava, että suhteessa nykyaikaiseen tiedonvälitykseen katsoja asetetaan kansalaisen ja toimijan asemaan eikä yksinomaan katsojan tai kuluttajan asemaan, J. katsoo, että EU:n jäsenvaltiot ovat kehittäneet viimeksi kuluneiden 15 - 20 vuoden aikana erilaisia yksityisen ja julkisen lähetysjärjestelmän sekoituksia, joissa julkisella televisiolähetystoiminnalla on erityisasema, K. katsoo, että käynnissä oleva nopeutuneet keskittymisprosessit johtavat hyvin voimakkaiden ylikansallisten yksityisten ryhmien syntymiseen, minkä vuoksi julkisen televisiolähetystoiminnan asema voi heikentyä hyvin vähäiseksi erityisesti pienissä maissa, L. katsoo, että on erittäin tärkeää, että julkisen lähetystoiminnan suosituille ohjelmille ominainen laatu ja sisältö, mukaan lukien pienemmälle yleisölle suunnatut erityisohjelmat, erottuvat yleisön tietoisuudessa selkeästi kaupallisten yhtiöiden ohjelmatarjonnasta, jossa on pakko asettaa etusijalle korkeat katsojaluvut ja kannattavuus johtuen yhtiöiden välittömästä vastuusta osakkeenomistajilleen; ottaa huomioon, että vaikka suosittujen ohjelma-alueiden - urheilu, viihdeohjelmat, näytelmät, uutiset ja ajankohtaislähetykset - kohdalla luonnollisesti ilmenee päällekkäisyyttä, yleisön olisi edelleen tiedostettava julkisen lähetystoiminnan riippumattomuuden ja puolueettomien yhteiskunnallisten selostusten merkitys, M. katsoo, että sekä kaupallista että julkista lähetystoimintaa olisi säädeltävä tarpeen mukaan tunnustaen samalla, että kaupallista ja julkista lähetystoiminnan sektoria olisi tarkasteltava ottaen huomioon, että niillä on yleisöönsä nähden erilliset ja erityiset prioriteetit, päämäärät ja tavoitteet, joskin kaupallisen lähetystoiminnan harjoittajat voivat suorittaa myös tiettyjä julkisen sektorin tehtäviä, N. katsoo, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajilla on ratkaisevan tärkeä tehtävä paikallisen, alueellisen, kansallisen, eurooppalaisen ja Euroopan ulkopuolisten kulttuurien edistämisessä, jotka ovat niiden rinnalla unionissa rikastaen siten kulttuurin monipuolisuutta, ja Euroopan audiovisuaaliteollisuuden kasvattamisessa tietoyhteiskunnassa, O. katsoo, ettei ole mielekästä puhua julkisesta televisiolähetystoiminnasta vain silloin, kun se kohdistuu erityisesti tiettyyn yleisön osaan tai vähemmistöön, ja ottaa huomioon, että julkisen lähetystoiminnan ohjelmien on tarjottava tasapainoinen sekoitus viihdettä, kulttuuria ja koulutusta; P. katsoo, että samalla kun yleisradiotoiminnan harjoittajat toimivat televisiotuottajina kansallisvaltiossa, ne voivat myös osallistua yhä lisääntyvässä määrin Euroopan kansalaisuuden rakentamiseen, Q. katsoo, että yleisradiolähetyksistä alle 10 prosenttia koostuu muista kuin kansallisista ohjelmista, joten nykytilanteessa ei voida puhua merkittävästä yleiseurooppalaisesta ulottuvuudesta, R. katsoo, että yleisradiotoiminnalla olisi vastattava paikallisiin, alueellisiin, kansallisiin ja yleiseurooppalaisiin tarpeisiin, S. katsoo, että yleiseurooppalaisilla yleisradiotoiminnan harjoittajilla on keskeinen asema eurooppalaisten kollektiivisia etuja pikemminkin kuin yksittäisiä kansallisia etuja palveltaessa, T. katsoo, että akateemiset oppilaitokset ja koulut sisällyttävät televisio- ohjelmia yhä lisääntyvässä määrin opetukseensa; katsoo, että draamalla ja dokumenttiohjelmilla voi olla mielikuvitusta ja keskustelua innoittava vaikutus ja ne voivat helpottaa monien aiheiden, kuten kirjallisuuden, historian, kielen, maantieteen ja yhteiskunnan, ymmärtämystä, U. katsoo, että televisiolähetysten nykyistä suurempi eurooppalainen ohjelmatarjonta antaisi kansalaisille tärkeää tietoa EU:n yhteiskunnallisesta, sosiaalisesta, poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä, V. katsoo, että Euroopan ohjelmateollisuuden voimakas tuotantoperusta on välttämätön taloudellisista, sosiaalisista ja kulttuurisista syistä, W. katsoo, että yleisradiotoiminnan harjoittajat ovat yleensä eurooppalaisen tuotannon tärkeimpiä investoijia ja eurooppalaisten ohjelmien tärkeimpiä viejiä sekä huomattava ja ainutlaatuinen voimavara Euroopan audiovisuaalituotannolle, X. katsoo, että yleisradiotoiminnan harjoittajien on kyettävä investoimaan uusiin teknologioihin ja uusiin audiovisuaalispalveluihin, jotta ne voivat mukautua nykyiseen ja lähitulevaisuuden televisiolähetystoimintaan, Y. katsoo, että tietoyhteiskunta tarvitsee valtavan määrän korkealaatuista multimedia-aineistoa, jota yleisradiotoiminnan harjoittajien on mahdollista tarjota kattavien arkistojensa avulla, Z. katsoo, että EU:n kilpailusääntöjen ei pitäisi aiheuttaa Euroopan julkisen televisiolähetystoiminnan haitallista pirstoutumista kansainvälisessä kilpailussa erityisesti urheilutapahtumien lähetysoikeuksien hakemiseen liittyen, AA. katsoo, että julkisen televisiolähetystoiminnan tehtävään sisältyy myös työllisyyden vauhdittaminen tukemalla nuorten koulutusta uusiin media-alan ammatteihin, minkä vuoksi olisi oltava politiikka, joka kannustaa luovuutta, uusia hankkeita ja uusia produktioita, AB. katsoo, että naiset tekevät alle neljäsosan kameran takana tehtävästä televisiotyöstä Euroopan unionissa, ja että siksi tarvitaan tasavertaisten mahdollisuuksien politiikkaa, erityisesti teknisen koulutuksen alalla, AC. katsoo, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajat alkavat muuttaa ohjelmiaan parannettujen teknisten standardien mukaisiksi, mikä on olennaista niiden yleisön säilyttämiseksi ja niiden tiedonjako-, viihdyttämis- ja koulutustehtävän täyttämiseksi; 1. Katsoo, että Euroopan tiedotusvälinepolitiikan olisi tuettava yleisradiotoimintaa sekä kansallisella että Euroopan tasolla; korostaa sen erityisasemaa nopeasti muuttuvassa audiovisuaalisessa ympäristössä; 2. Panee tyytyväisenä merkille Euroopan unionista tehdyllä sopimuksella EY:n perustamissopimukseen lisätyn 92 artiklan 3 kohdan d alakohdan, joka sallii asianmukaisen jäsenvaltioiden kulttuurin tukemisen ja pyytää Euroopan komissiota hyödyntämään tätä artiklaa mahdollisimman tehokkaasti laillistaakseen kansalliset tukijärjestelmät radiolle, televisiolle ja lehdistölle; 3. Katsoo, että kilpailussa ja sisäisessä markkinapolitiikassa olisi otettava huomioon julkisen yleisradiotoiminnan myönteinen rooli EU:n tavoitteisiin pyrittäessä ja kehottaa komissiota laatimaan suuntaviivat EU:n suhtautumiselle yleisradiotoiminnan harjoittajiin näissä yhteyksissä; 4. Tunnustaa, että jäsenvaltiot ovat vapaita päättämään yleisradiotoimintansa rahoituksesta; 5. Katsoo, että parhaimmillaan sekä kansallisen että eurooppalaisen tiedotusvälinepolitiikan tavoitteet ovat yhteneväiset julkisen yleisradiotoiminnan tavoitteiden kanssa - nimittäin seuraavien: Euroopan moninaisten kulttuurien edistäminen, yhdenvertaisen kansalaisuuden edistäminen ja sen varmistaminen, ettei tietoyhteiskunnan kehittyminen jaa Eurooppaa tietoa saaviin ja tiedosta paitsi jääviin yhteiskuntiin; 6. Katsoo, että yleisradiotoiminnan harjoittajat ovat avainasemassa kaikille tarkoitetun tietoyhteiskunnan kehittämisessä, sillä ne varmistavat, että mahdollisimman suuri osa kansalaisista pääsee hyötymään mahdollisuuksista, joita uudet digitaalisovellutukset ja -palvelut tarjoavat; 7. Katsoo, että uusien palveluiden kehittämisen on oltava kulttuurisen ilmaisun ja aidon kuluttajan valinnan mahdollisuuksien lisäämisen väline ja näin ollen yleisradiotoiminnan harjoittajien on toimittava kehityksen edelläkävijänä ja hyödynnettävä parhalla mahdollisella tavalla kaikkia uusia teknologioita; 8. On sitä mieltä, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajilla on oltava mahdollisuus lähettää myös uutta digitaalista materiaalia, sikäli kun sen sisältö vastaa julkisen lähetystoiminnan harjoittajien lähetyksiä; ja että julkisten kaiken kattavien palvelukanavien on oltava erityisesti dekoorderijärjestelmien kuluttajalle suunnatuissa ohjeissa helposti tunnistettavissa; Komissio 9. Pyytää komissiota ehdottamaan mahdollisimman pikaisesti muutoksia perustamissopimukseen, jotta unioni voi kehittää myönteisen yleisradiopolitiikan, jossa tunnustetaan sen ratkaisevan tärkeä merkitys kansallisen ja eurooppalaisen kansalaisuuden rakentamisessa politiikan asemasta, joka perustuu yksinomaisesti kilpailu- ja sisämarkkinapolitiikan määräysten poikkeuksiin; 10. Kehottaa komissiota pitämään edelleen julkisia yleisradioyhtiöitä oikeutettuina julkiseen rahoitukseen, edellyttäen että ne täyttävät tarkasti julkisen palvelun velvoitteensa; toteaa tyytyväisyydellä, että komissio valmistelee parhaillaan kulttuurille, taiteille ja audiovisuaaliselle alalle myönnettävää valtion tukea koskevia suuntaviivoja selventääkseen valtionapupolitiikkaa tällä alalla; katsoo, ettei julkisessa rahoituksessa julkisille yleisradiojärjestöille ole kyse valtion tuesta silloin kun kokonaisrahoitus, mukaan lukien mahdolliset kaupalliset tulot mainoksista ja sponsoreilta, ei ole ristiriidassa niiden julkisen palveluyrityksen roolin kanssa; korostaa, etteivät katselijoiden ja kuuntelijoiden yleisradiotoiminnan harjoittajille maksamat lupamaksut kuulu EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamisalaan; 11. Pyytää kuitenkin komissiota tällä välin jättämään yleisradiotoiminnan tiedotusvälineiden keskittymisestä ja pluralismista annettavan direktiiviluonnoksen säädösten ulkopuolelle; 12. Pyytää komissiota perustamaan toimensa sille voimalle, joka syntyy yleisradioyhtiöiden yhteistyöstä EBU:ssa, ja pidättymästä politiikasta, joka hajoittaa yleisradiotoimintaa; pyytää komissiota uusimaan Eurovisio- järjestelmälle myönnetyn yhteisiä hankintaoikeuksia koskevan poikkeusluvan (85 artiklan 3 kohta); 13. Pyytää komissiota pidättäytymään toimenpiteistä, jotka voisivat vaarantaa jäsenvaltioiden yleisradiotoiminnan rahoitusjärjestelmien sääntelyä koskevan itsemääräämisoikeuden; 14. Pyytää komissiota tukemaan, tehostamaan ja laajentamaan EU:n yleisradiotoiminnan harjoittajien välistä viestintää yleiseurooppalaisten yhteistuotantojen ja yleiseurooppalaisen lähetystoiminnan edun vuoksi; 15. Kehottaa komissiota rahoittamaan alustavia tutkimuksia, jotka edistävät eurooppalaisiin elokuviin, näytelmiin, uutisiin ja dokumenttiohjelmiin erikoistuvien yleiseurooppalaisten julkisten televisiokanavien perustamista; 16. Pyytää komissiota rohkaisemaan yhteisen peruskirjan tai yhteisten menettelytapasääntöjen luomista Euroopan yleisradiotoiminnan harjoittajia varten yleisradiotoiminnan etiikan takaamiseksi; 17. Pyytää komissiota tunnustamaan tulevassa uusia audiovisuaalipalveluja käsittelevässä vihreässä kirjassaan yleisradiotoiminnan keskeisen aseman tällaisten palveluiden kehittämisessä; 18. Katsoo, että jotta yleisradiotoiminta olisi pysyvästi kaikkien kansalaisten ulottuvilla, EU:n tietoyhteiskuntapolitiikalla on varmistettava, että nämä yritykset pystyvät tavoittamaan niitä rahoittavan yleisön kaikilla digitaalisilla ja analogisilla lähetysjärjestelmillä - satelliitti-, maanpäällisillä ja kaapelijärjestelmillä sekä televiestintäverkostoilla - tarvittaessa: - määräämällä kaikille kaapeliyhtiöille velvoite tarjota yleisradioyhtiöiden ohjelmia; - velvoittamalla satelliittitelevisioyhtiöt tarjoamaan yleisradioyhtiöiden ohjelmia katsojille, joilla on «satelliittikanavapaketti», silloin kun näitä ohjelmia voidaan vastaanottaa satelliitilla; ja - tekemällä yleisradioyhtiöiden ohjelmien löytäminen helpoksi katsojille monikanavaohjausjärjestelmissä (sähköiset ohjelmaoppaat); 19. Pyytää komissiota tutkimaan ja tarpeen mukaan tukemaan sellaisten digitaalisten palvelujen kehittämistä, joita voidaan käyttää yleisradiotoiminnan multipleksipalveluna, joka ylläpitää yleisradiotoiminnalle eettisten sääntöjen kannalta keskeistä kulttuurin monimuotoisuutta, joka on tärkeä moniarvoisuuden edellytys; 20. Pyytää komissiota tukemaan taloudellisesti eurooppalaisia yleisradiotoimintajärjestöjä, kuten ARTE ja EURONEWS, joilla on yleiseurooppalainen toiminta-alue ja jotka palvelevat eurooppalaisten kollektiivisia etuja; 21. Pyytää komissiota rohkaisemaan suurten urheilutapahtumien lähetysoikeuksien myöntämistä vapaasti saatavilla oleville televisiokanaville; 22. Katsoo, että myös kilpailusääntöjen oikean soveltamisen kannalta on mahdotonta hyväksyä liiallista yksinoikeuksien myöntämistä sellaisten urheilutapahtumien, viihdeohjelmien tai tieteellisten tai teknisten tapahtumien lähettämiseen, jotka kuuluu lähettää kaikkien tiedotusvälineiden kautta mahdollisimman suurelle yleisölle; Yleisradiotoiminnan harjoittajat 23. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia lisäämään muiden kuin kansallisten ja monikulttuuristen ohjelmien lähetyksiä ja täyttämään täten opetus- ja tiedotustehtävänsä; tämä helpottaa rakentamaan eurooppalaista ja demokraattista julkista alaa, jolla kansalaiset voivat tuoda julki omat mielipiteensä tärkeistä, sekä Eurooppaa koskevista että päivänpoliittisista tapahtumista; 24. Kehottaa yleisradiotoiminnan harjoittajia investoimaan Euroopan sisäiseen yhteistuotantoon ja ohjelmanvaihtoon käyttäen hyväkseen tukiohjelmia, kuten MEDIA 2 ja ehdotettua Euroopan adiovisuaalisen alan tukirahastoa (European Audiovisual Guarantee Fund); 25. Kehottaa julkisia lähetystoiminnan harjoittajia säilyttämään erinomaiset uutisanalyysinsä ja ohjelmien puolueettomuuden, etenkin dokumenttiohjelmien, uutisten ja ajakohtaislähetysten osalta, koska tällainen luotettava raportointi on keskeistä «yhteiselle kulttuurillemme» ja siten myös demokratiallemme; 26. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia entistä enemmän tukemaan alueellisia ohjelmia ja alueellista työllisyyttä; 27. Kehottaa yleisradiotoiminnan harjoittajia antamaan kaikille yhtäläiset mahdollisuudet naisten ja etnisten vähemmistöjen osuuden lisäämiseksi televisiotoiminnassa kaikilta osin; 28. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia lisäämään investointejaan opetusohjelmiin ja jatkamaan etäopiskelun tukemista tarjoamalla vastaavia palveluja kuin BBC:n avoin yliopisto; 29. Katsoo, että yleisradiotoiminnan harjoittajien on jatkuvasti pyrittävä parantamaan vastuullisuuttaan yleisölle, ja että kaikkia sen toiminnan puolia ohjaavien periaatteiden - uutispolitiikkaa myöten - on oltava selkeitä ja yleisön nähtävänä yleistä tarkastelua ja keskustelua varten; 30. Kehottaa julkisia lähetystoiminnan harjoittajia näkemään katsojat vastuullisina kansalaisina tarjoamalla heille selkeää ja puolueetonta tietoa; 31. Pyytää lähetystoiminnan harjoittajia tarkastelemaan uudelleen markkinointi- ja hinnoittelupolitiikkojaan, jotta rohkaistaisiin eurooppalaisten ohjelmien liikkuvuutta sekä ryhtymään asianmukaisiin neuvotteluihin oikeudenhaltijoiden kanssa tämän prosessin helpottamiseksi; 32. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia tekemään aiheellisia aloitteita sen varmistamiseksi, että niillä on uusien tiedotusvälineiden tarjoamissa palveluissa vähintään yhtä suuri osa kuin perinteisissä palveluissa; 33. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia vahvistamaan pyrkimyksiään saavuttaa täysin hallituksista riippumaton asema, mikä on välttämätöntä eräiden jäsenvaltioiden nykyiset ohjelmat huomioon ottaen, koska moniarvoisemmat ohjelmat antavat paremman kuvan keskustelusta, jota käydään yhteiskunnassa ja kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa; 34. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia laatimaan suuntaviivat, jotka tukeutuvat kaikki heidän toimintansa kattaviin periaatteisiin, kuten avoimuuden vaatimus julkisten rahastojen käytön yhteydessä sekä riippumattomuus hallituksesta; nämä suuntaviivat on julkaistava ja levitettävä laajoille kansanjoukoille ja niistä käytävää julkista keskustelua on rohkaistava; 35. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia harkitsemaan rooliaan audiovisuaalisen luovuuden ja uusien kykyjen etsimisen kannalta ja rohkaisee näitä antamaan lähetysaikaa innovatiivisille ohjelmille, millä taataan riippumattomien tuottajien verkoston säilyminen; 36. Pyytää yleisradiotoiminnan harjoittajia tiukasti noudattamaan sitoumusta, jonka mukaan ohjelmien enemmistön on oltava eurooppalaista alkuperää; 37. Pyytää yleisradiotoiminnan harrastajia lähettämään sisällöltään monikulttuurisia ohjelmia, millä edistetään eri kulttuurien ja kansojen välistä solidaarisuutta; 38. Kehottaa julkisia yleisradiotoiminnan harjoittajia syventämään yhteistyötään ottamalla tiedotusvälineiden asiantuntijat ja opetusalan ammattilaiset mukaan toimintaan, jonka tavoitteena on kehittää laatustandardeja, ohjelmasisällön suuntaviivoja, ohjelmanvaihtoa ja yhteistuotantoa; Jäsenvaltiot 39. Pyytää jäsenvaltioita varmistamaan yleisradiotoiminnan johdonmukaisen, vakaan ja realistisen rahoituksen, joka riittää kattamaan niiden julkisen palvelun velvoitteiden täyttämisen varmistaakseen niiden kilpailukyvyn siten, että ne eivät ole täysin riippuvaisia; mainostuloista; 40. Pyytää jäsenvaltioita takaamaan yleisradiokanavien riippumattomuuden poliittisesta ja taloudellisesta interventiosta luomalla asianmukaiset rakenteet, kuten pluralistiset sisäiset elimet tai muut riippumattomat elimet; 41. Pyytää jäsenvaltioita tukemaan rahoituksellisesti julkista lähetystoimintaa harjoittavia organisaatioita, kuten ARTE ja EURONEWS, joilla on Euroopan laajuinen lähetysalue ja jotka palvelevat eurooppalaisten kollektiivisia etuja; 42. Pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että uusia palveluja, kuten erityisesti maksu-TV:tä käyttöönotettaessa, julkisen lähetystoiminnan kanavat asetetaan mahdollisimman monen käytettäväksi, ja että tätä varten ne voidaan sisällyttää niiden omasta pyynnöstä ja syrjimättä kaupallisten lähetystoiminnan harjoittajien palveluihin; 43. Pyytää jäsenvaltioita avustamaan monimuotoisuuden lisäämisessä mahdollistamalla se, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajat pääsevät aikaisessa vaiheessa ja oikeudenmukaisesti mukaan digitaaliseen lähetystoimintaan sellaisten moninkertaisten järjestelmien kehittämisen kautta, joiden toiminnan erottamaton osa julkiset palvelut ovat; 44. Pyytää edelleen jäsenvaltioita helpottamaan yhdistettyä julkista ja yksityistä rahoitusta näiden järjestelmien osalta, jotta julkisen lähetystoiminnan harjoittajat voivat alkaa siirtää palvelujaan analogisesta lähetystavasta digitaaliseen, jonka kautta voidaan ylläpitää korkeaa laatua ja monimuotoisuutta lukuisten uusien ja parempien paikallisten, kansallisten ja kansainvälisten asemien avulla; 45. Pyytää jäsenvaltioita sisällyttämään selkeät julkista palvelua koskevat määräykset hallitusten välisen konferenssin yhteydessä toteutettaviin kaikkiin uusiin perustamissopimusta koskeviin järjestelyihin; 46. Pyytää jäsenvaltioita antamaan säännökset siitä, että tärkeät urheilutapahtumat ja erityistä arvoa ja mielenkiintoa omaavat viihteelliset tai tieteelliset tapahtumat ovat vapaasti lähetettävissä; 47. Pyytää jäsenvaltioita sääntelemään lähetystoimintaa siten, että kun maksullisilla kanavilla on yksinoikeus muiden huomattavien urheilutapahtumien ja erityistä arvoa tai mielenkiintoa omaavien viihteellisten tai tieteellisten tapahtumien lähettämiseen, vapaasti katseltavat kanavat voivat lähettää monipuolisesti tapahtumien kohokohdat; 48. Pyytää jäsenvaltioita järjestämään varattuja kanavia ja määrittelemään säännöt julkisen lähetystoiminnan kanaville kaikkien tulevien digitaalisten maanpäällisten, kaapeli- tai satelliittilähetysjärjestelmien osalta; 49. Vaatii jäsenvaltioita varmistamaan, että uusia digitaalitelevisiolupia myönnettäessä käytetään arviointiperusteina ennen kaikkea laatua, vaihtelevuutta, tuotannon alkuperäisyyttä ja palvelujen yleistä saatavuutta; 50. Pyytää jäsenvaltioita rohkaisemaan yleisradiotoiminnan aikaisempaa suurempaa eurooppalaista ulottuvuutta; 51. Vaatii jäsenvaltioita varmistamaan, että julkisen lähetystoiminnan harjoittajat pitävät tiukasti kiinni velvoitteestaan tuottaa ja lähettää ennen kaikkea eurooppalaista tuotantoa; 52. Pyytää jäsenvaltioita velvoittamaan lähetystoimintaa koskevan lainsäädäntönsä kautta julkisen lähetystoiminnan kanavia järjestämään korkealaatuista koulutusta kaikkien audiovisuaalisten medioiden osalta sekä korkealaatuiset taidot henkilöstölle instituutiossa ja sen ulkopuolella; 53. Pyytää jäsenvaltioita asettamaan lähetystoimintaa koskevassa lainsäädännössä velvoitteita julkisen lähetystoiminnan kanaville alueellisten ohjelmien lähettämisen varmistamiseksi, jotta alueellista monimuotoisuutta ja identiteettiä suojellaan ja edistetään; Muut 54. Pyytää neuvostoa jatkamaan tukea MEDIA 2 -ohjelmalle ja hyväksymään mahdollisimman pian ehdotetun Euroopan audiovisuaalisen alan takuurahaston; 55. Pyytää oikeudenhaltijoita tarkistamaan strategiansa toissijaisten oikeuksien osalta, jotta rohkaistaisiin Euroopan laajuisen toissijaisten TV-markkinoiden kehittymistä; 56. Kehottaa puhemiestään välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden hallituksille.