Virasto on tehnyt tietosuojan alalla useita selvityksiä, esimerkiksi käsikirjan EU:n tietosuojaa koskevasta oikeuskäytännöstä ja selvityksen tarkkailukäytäntöihin liittyvistä yksilöiden käytettävissä olevista oikeussuojakeinoista, ja käynnissä on parhaillaan selvitys biometristen tietojen käytön vaikutuksista perusoikeuksiin. On tärkeää, että virasto vahvistaa asiantuntemustaan ja kerää tietoja digitaaliseen maailmaan – myös mediasisältöihin – ja internetin hallintoon liittyvistä perusoikeuskysymyksistä sekä alaa koskevan EU:n lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvistä käytännön ongelmista. Virasto tekee tiivistä yhteistyötä muiden näillä aloilla toimivien EU:n virastojen ja toimijoiden, kuten Euroopan tietosuojavaltuutetun, Euroopan tietosuojaneuvoston, ENISAn, eu-LISAn ja yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK), kanssa.

- Oikeudellinen yhteistyö ja poliisiyhteistyö: Komissio korosti tiedonannossaan EU:n oikeusasioiden toimintasuunnitelmasta vuoteen 2020 asti, miten tärkeää on lisätä keskinäistä luottamusta rakentamalla siltoja jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien välille. Tämä koskee siviili- ja kauppaoikeudellisia, hallinnollisia ja rikosoikeudellisia asioita ja tarkoittaa oikeus-, hallinto- ja lainvalvontaviranomaisten välisen yhteistyön edistämistä ja koko EU:n kattavien vähimmäisvaatimusten asettamista. On tärkeää, että virasto pystyy tukemaan tutkimusaloitteita ja dataan liittyviä aloitteita, joiden tavoitteena on vahvistaa oikeudellista yhteistyötä. Siksi tämän kohdealan olisi sisällyttävä myös vuosien 2018–2022 monivuotiseen toimintakehykseen.

On syytä huomata, että neuvosto jätti rikosasioita koskevan oikeudellisen yhteistyön vuosien 2013–2017 monivuotisen toimintakehyksen ulkopuolelle. Komissio oli kuitenkin sisällyttänyt sen vuoden 2011 ehdotukseensa. Myös Euroopan parlamentti puolsi vahvasti rikosoikeudellisen ja poliisiyhteistyön sisällyttämistä viraston nykyiseen monivuotiseen toimintakehykseen ja oli erittäin pahoillaan siitä, että asiasta ei päästy neuvostossa yksimielisyyteen. Lissabonin sopimuksen voimaantulosta lähtien oikeudellinen yhteistyö rikosasioissa onkin osa EU:n säännöstöä, ja alalla on tehty tärkeitä EU:n aloitteita, kuten Euroopan syyttäjäviraston perustaminen ja epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksien suojelua rikosoikeudellisissa menettelyissä koskevat yhteiset vaatimukset. Eurooppa-neuvosto määritteli 27 päivänä kesäkuuta 2014 antamissaan päätelmissä strategiset suuntaviivat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden aluetta varten ja korosti muun muassa tarvetta jatkaa toimia epäiltyjen ja syytettyjen henkilöiden oikeuksien vahvistamiseksi rikosoikeudellisissa menettelyissä. Tässä yhteydessä esitettiin toive käyttää viraston asiantuntemusta. Lisäksi Lissabonin sopimuksessa vahvistettu oikeuden aluetta koskeva siirtymävaihe päättyi vuoden 2014 lopussa. Tämä poisti rajoitukset Euroopan unionin tuomioistuimen oikeudelliselta valvonnalta ja komission tehtävältä perussopimusten valvojana poliisiyhteistyön ja rikosasioissa tehtävän oikeudellisen yhteistyön saralla. Komission on siksi seurantatehtävänsä kannalta tärkeää saada tietoa käytännön tilanteesta. Viraston työ rikosoikeudellisten asioiden alalla osoittautui hyödylliseksi jo komission pyynnöstä tehtyjen ad hoc selvitysten (lapset rikosoikeudellisissa menettelyissä vankien siirrot sekä oikeus tulkkiin, käännöksiin ja tietoon rikosoikeudellisissa menettelyissä) perusteella. Rikosoikeuden pitäisi nyt olla erottamaton osa oikeudellisen yhteistyön kohdealaa. Viraston hallintoneuvosto tuki tätä vahvasti lausunnossaan ja toi asian esiin myös viraston ulkopuolisessa arvioinnissa vuonna 2012.

Tämä koskee myös poliisiyhteistyötä, mikä olisi nimenomaisesti mainittava vuosien 2018–2022 monivuotisessa toimintakehyksessä. Poliisiyhteistyön vahvistamisen merkitystä korosti jo Eurooppa-neuvosto päätelmissään 27 päivänä kesäkuuta 2014, ja entistäkin selvemmäksi sen tekivät EU:n jäsenvaltioissa vuonna 2015 tehdyt terrori-iskut. Perusoikeusulottuvuus on tässä suhteessa ratkaisevan tärkeä. Komissio korosti tätä Euroopan turvallisuusagendasta antamassaan tiedonannossa. Virasto antoi myös tällä osa-alueella arvokasta tukea komission yksiköiden esittämien ad hoc pyyntöjen perusteella. Se esimerkiksi auttoi jäsenvaltioita laatimaan asiaankuuluvat perusoikeusnormit matkustajarekisteritietojen käsittelyyn ja vahvisti sitä varten kaksitoista perusoikeusnäkökohtaa lainvalvontaviranomaisten sovellettaviksi matkustajarekisteritietojen käsittelyssä. Vahvistettua poliisiyhteistyötä tarvitaan myös pakolaiskriisin vuoksi, koska kriisi lisää ihmiskauppaa ja salakuljetusta. On tärkeää, että virasto voi antaa luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen sekä parhaiden käytäntöjen kokoamisen avulla tukea esimerkiksi ihmissalakuljetuksen, järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin torjuntaan liittyville aloitteille.

- Maahanmuutto, rajat, turvapaikka-asiat sekä pakolaisten ja maahanmuuttajien kotouttaminen Koska turvapaikanhakijoiden määrä on lisääntynyt viime vuosina jyrkästi, maahanmuutto on muodostunut komission kannalta erittäin tärkeäksi painopistealaksi, mitä puheenjohtaja Juncker korosti unionin tilaa koskevassa puheessaan 9 päivänä syyskuuta 2015 ja minkä osoitti Euroopan muuttoliikeagendan hyväksyminen toukokuussa 2015 sekä lukuisat komission tällä alalla jo tekemät tai suunnittelemat aloitteet. Ottaen huomioon EU:hun suuntautuvat kasvavat muuttovirrat virasto tekee ratkaisevan tärkeää työtä nostaessaan tähän liittyviä kysymyksiä esiin. Viraston olisi jatkettava tietojen keräämistä tästä aiheesta tiiviissä yhteistyössä EU:n muiden virastojen, erityisesti EASOn ja Frontexin kanssa. Virasto on julkaissut viime vuosina jo useita kertomuksia (aiheina esimerkiksi se, miten riskiryhmään kuuluvat lapset, jotka ovat EU:n kansalaisia, voidaan palauttaa tai siirtää, sosiaalinen osallisuus ja maahantulijoiden osallistuminen yhteiskuntaan, turvapaikanhakijoiden ja palauttamismenettelyjen kohteena olevien henkilöiden vaihtoehtoinen säilöönotto, maassa laittomasti olevien maahanmuuttajien terveydenhuollon ulkopuolelle jättämisen kustannukset, perusoikeuksien toteutuminen maarajoilla tiettyjen Euroopan unionin rajanylityspaikoissa tehtyjen havaintojen perusteella, kansainvälistä suojelua tarvitsevien henkilöiden laillisia maahantulokanavia EU:ssa koskeva välineistö, perusoikeudet lentoasemilla ja maarajoilla sekä käsikirja unionin turvapaikka-, maahanmuutto- ja raja-asioiden lainsäädännöstä), ja se on osallistunut perusoikeuksia koskevaan rajavartijoiden kouluttamiseen yhteistyössä Frontexin kanssa. Se julkaisee myös säännöllisesti tietoja maahanmuuton nykytilanteesta EU:ssa. Virasto toteuttaa vuosina 2016 ja 2017 kaksi laajaa maahantulijoiden (myös pakolaisten) kotouttamiseen liittyvää hanketta. Ensimmäinen niistä on EU:n vähemmistöjä ja syrjintää koskevan selvityksen (EU-MIDIS II) toinen vaihe, jonka avulla pyritään tunnistamaan suuntauksia. Toinen liittyy tietojen keräämiseen sosiaalista osallisuutta ja maahantulijoiden osallistumista yhteiskuntaan koskevista kansallista, alueellista tai paikallisista politiikoista viraston tutkimusverkoston FRANETin (SIMPS) avulla. Tämän tärkeän maahanmuuttajien syrjinnän torjuntaan ja sosiaaliseen osallisuuteen liittyvän työn on jatkuttava vuoden 2018 jälkeenkin. Sidosryhmät tukevat laajasti viraston maahanmuuttokysymyksiä koskevan työn jatkumista. Myös viraston hallintoneuvosto vaati sitä jatkamaan työtä näiden kysymysten parissa.

- Rasismi, muukalaisviha ja niihin liittyvä suvaitsemattomuus: Tämä kohdeala on asetuksen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaan sisällytettävä monivuotiseen toimintakehykseen. Rasismi, muukalaisviha ja muut suvaitsemattomuuden ilmaisut ovat lisääntymässä EU:ssa sekä verkossa että muualla. Terrorismin ja radikalisoitumisen torjuminen ja maahanmuutto asettavat yhä suurempia haasteita. EU on hyödyntänyt rasismin ja muukalaisvihan torjumisessa yhteistä kehystä, ja komissio seuraa tiiviisti sen toteutumista. Komission ensimmäisen perusoikeuksia koskevan vuotuisen keskustelutilaisuuden tuloksena syntyi luettelo toimista viharikosten ja -puheen torjumiseksi ja osallistavan suvaitsevaisuuden kulttuurin edistämiseksi EU:ssa. Keskustelutilaisuudessa korostettiin luotettavien ja vertailukelpoisten viharikoksia koskevien tietojen puutetta. Siksi on tärkeää, että viraston työ painottuu jäsenvaltioiden auttamiseen tällä osa-alueella esimerkiksi kehittämällä yhteinen menetelmä viharikosten kirjaamiseen. Tämä olisi tehtävä yhteistyössä Eurostatin kanssa. Lisäksi on tärkeää, että virasto toistaa säännöllisesti juutalaisvastaisuutta koskevan selvityksen kaltaiset laajat selvityksensä suuntauksien tunnistamiseksi ja kerää muslimivihaa koskevia tietoja sekä erillisen tietoaineiston maahanmuuton yhteydessä esiintyvästä muukalaisvihasta.

- Lapsen oikeudet: Lapsen oikeuksien edistäminen ja suojeleminen on kirjattu EU:n perusoikeuskirjaan, ja ne ovat yksi EU:n painopistealoista. Ne ovat monivuotisen toimintakehyksen 2013–2017 mukaan yksi viraston työn keskeisistä painopistealoista. Virasto on julkaissut useita lapsen oikeuksia koskevia tutkimuksia, jotka ovat merkityksellisiä myös muiden politiikanalojen, kuten turvapaikka- ja maahanmuuttoasioiden, sosiaalisen osallisuuden, oikeusasioiden, syrjimättömyyden, rasismin ja muukalaisvihan torjumisen, lapsiin kohdistuvan väkivallan, lastensuojelun ja lasten hyvinvoinnin, kannalta. Komissio järjestää vuotuisen lapsen oikeuksien eurooppalaisen foorumin ja on hiljattain toteuttanut lastensuojelujärjestelmiin ja lapsiin muuttoliikkeen yhteydessä liittyviä toimia. Lapsen oikeuksiin painottuva tutkimus ja tieto ovat olennaisia, jotta voidaan tukea EU:n ja kansallisia aloitteita ja taustoittaa niitä. On tärkeää, että lapsen oikeudet ovat vuosina 2018–2022 edelleen viraston painopisteala, jotta se voi jatkaa tietojen keräämistä sekä edistymisen ja eri aikoina havaittavissa olevien suuntauksien seuraamista sellaisilla aihealueilla kuin lapsiystävällinen oikeudenkäyttö ja haavoittuvassa asemassa olevat lapset. Tässä työssä virasto voi soveltaa itse laatimiaan lapsen oikeuksia koskevia indikaattoreita. Viraston hallintoneuvosto on tukenut tätä voimakkaasti.

- Romanien integroiminen ja sosiaalinen osallisuus: Romanien integroiminen on EU:lle selkeä painopisteala. EU:n puitekehyksessä vuoteen 2020 ulottuville romanien kansallisille integrointistrategioille virastoa pyydetään keräämään kaikista jäsenvaltioista tietoja romanien työllisyys-, koulutus-, terveydenhoito- ja asumistilanteesta ja laatimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa seurantamenetelmiä, joiden avulla voidaan vertailla romanien tilannetta eri puolilla Eurooppaa. Virasto on viime vuosina kartuttanut asiantuntemustaan romaniasioita koskevien tietojen keräämisessä, kuten käy ilmi sen laatimista kertomuksista, jotka koskevat romanien tilannetta 11 jäsenvaltiossa sekä EU:n muihin jäsenvaltioihin muuttavien ja niihin asumaan asettuvien romanikansalaisten tilannetta, sekä EU:n vähemmistöistä ja syrjinnästä tehdystä selvityksestä. Sidosryhmät vaativat säilyttämään romanit yhtenä keskeisenä temaattisena painopisteenä, mikä selviää viraston järjestämän julkisen kuulemisen tuloksista. Myös viraston hallintoneuvosto tuki sitä selvästi. Siksi viraston olisi jatkettava toimiaan tietojen tarjoamiseksi kaikille jäsenvaltioille käyttäen perustana myös romanien integroimista koskevia indikaattoreja, jotka viraston on laadittava komission kehittämän verkkoraportointivälineen täydennykseksi. Sosiaaliseen osallisuuteen kannattaa keskittyä entistä enemmän, koska köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuminen on tärkeää ja yksi EU:n Eurooppa 2020 kasvustrategian viidestä tavoitteesta. Viraston kokemus romanien ja muiden vähemmistöjen ja haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien sosiaalista osallisuutta koskevien tietojen keräämisestä (esimerkiksi EU:n vähemmistöjä ja syrjintää koskevan EU-MIDIS-selvityksen avulla tai SIMPS:n kaltaisten hankkeiden avulla, joissa kerätään tietoja sosiaalista osallistamista ja maahantulijoiden yhteiskuntaan osallistumista koskevista kansallisista, alueellisista tai paikallisista politiikoista) voisi olla hyötyä myös viraston tulevassa työssä esimerkiksi tulevan perusoikeusselvityksen tai tuleviin Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin liittyvien EU:n painopisteiden määrittelyn yhteydessä. Täydentävyyteen ja synergioihin Eurofundin tai Eurostatin kaltaisten muiden toimijoiden kanssa olisi pyrittävä, koska se lujittaisi nykyistä yhteistyötä. On myös syytä huomata, että sidosryhmät vaativat painottamaan sosiaalista osallisuutta entistä enemmän viraston monivuotisessa toimintakehyksessä viraston vuonna 2015 järjestämässä julkisessa kuulemisessa. Samaa edellytti viraston hallintoneuvosto seuraavasta monivuotisesta toimintakehyksestä antamassaan lausunnossa, samoin Euroopan parlamentti.