EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 14.01.1998 
KOM(l<)<)8)8 lopull 
97/0119 (COD) 
97/0120 (CNS) 
Toinen muutettu ehdotus 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PAATOKSEKSI 
TUTKIMUSTA, TEKNOLOGISTA KEmTTÄMISTÄ 
JA ESITTELYÄ KOSKEVASTA 
EUROOPAN YHTEISÖN VIIDENNESTÄ PUITEOIIJELMASTA 
(1998-2002) 
Toinen muutettu ehdotus 
NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI 
TUTKIMUS-JA KOULUTUSTOIMINTAA KOSKEVASTA 
EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN (EURATOM) 
VIIDENNESTÄ PUITEOHJELMASTA 
(1998-2002) 
(Komission esittämät) 

PERUSTELUT 
Komissio hyväksyi 30. huhtikuuta 1997 EY:n ja Euratomin penjstamissopimusten 
mukaisesti ehdotukset tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen viidettä puiteohjelmaa 
koskeviksi päätöksiksi. Heinäkuun lopussa komissio täydensi ehdotuksia rahoitusta 
koskcvalla osuudella, jonka niukaan viidciincllc puilcohjclmallc vuosina 1998-2002 
myönnctlävän rahoilukscn suuruus on 16,3 miljardia ccua. 
Viidcs puiteohjelma perustuu uudelle lähestymistavalle, jonka avainsanoja ovat 
kcskittäminen ja joustavuus. Komissio on vakuuttunut siitä, että tutkimustyössä on 
cnsisijaiscsti keskityttävä kansalaisia lähcllä olcviin teemoihin (työllisyys, clämänlaatu, 
kilpailukyky) ja cltä aihcalucidcn määrää on rajoilettava, jotta toimista ja niiliin käytetyistä 
voimavaroista saataisiin paras mahdollinen hyöty. 
Molemmat EY:n puiteohjelmaa koskevaan yhteispäätösmenettelyyn osallistuvat tahot -
neuvosto ja Euroopan parlamentti - ovat tarkastelleet ehdotuksia, samoin talous- ja 
sosiaalikomitea sekä alueiden komitea. Molemmat komiteat ovat antaneet asiassa 
myönteisen Iausunnon. 
Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 17. ja 18. joulukuuta 1997 järjestetyssä 
ensimmäisessä käsittelyssä. Varmistaakseen asian etenemisen parlamentissa ja neuvostossa 
komissio päätti tarkistaa tekemiään ehdotuksia kyseenalaistamatta kuitenkaan valmistelua 
viitoittaneita perusperiaatteita. 
Tavoitteena on, että 12. helmikuuta 1998 kokoontuvan tutkimusasioista vastaavan 
ncuvoston sisällä käytävicn keskustelujen päätteeksi EY:n ohjelmasta voitaisiin vahvistaa 
yhtcincn kanta ja Euratomin ohjelmasta tehdä poliittinen sopimus. 
Asian käsittely neuvostossa 
Euroopan parlamentin lausuntoa ja siitä käytävän keskustelun tuloksia odoteltaessa 
ehdotusten tarkastelu on edennyt varsin pitkälle 15. toukokuuta ja 10. marraskuuta 1997 
kokoontuneessa tutkimusasioista vastaavassa neuvostossa. 
Vaikkei neuvosto olekaan päässyt yksimielisyyteen EY:n viidennen puiteohjelman 
rakenteesta, 10. marraskuuta järjestetyssä kokouksessa useimpien 
avaintoimintakokonaisuuksien sisällöstä onnistuttiin kuitenkin sopimaan. Neuvosto 
noudatti asiassa tieteen ja tekniikan tutkimuskomitean (CREST) lokakuun puolivälissä 
antamaa lausuntoa. 
Asian käsittely Euroopan parlamentissa 
Euroopan parlamentin 17. ja 18. joulukuuta 1997 hyväksymät tarkistukset koskevat 
lähinnä EY:n viidennen puiteohjelman rakennetta ja avaintoimintakokonaisuuksia. 
Ylcisesti ottaen tarkistukset ovat selvä osoitus parlamentin voimakkaasta sitoutumisesta 
keskittämisen ja joustavuuden periaatteisiin, joita komissio noudattaa alkuperäisissä 
ehdotuksissaan. 
U. 
I'nrlaincntli ciulottaa crilyiscsli uutta aihcaluckohlaista ohjclmaa EY:n puitcohjclmaan. 
I'arlamcntti myos kannatlaa avaintoiminlakokonaisuuksien maaian vaiovaisla lisaamista; 
niidcn sisallo scn sijaan on paaosiltaan ncuvoslon cncmmistokannan mukaincn. 
I'uitcohjclman kokonaisrahoitukscn suhtccn parlamcntti tekee merkittavan eleen 
ehdottamalla sen nostamista 16,7 miljardiin ecuun. 
Komission kanta 
Muutettuihin ehdotuksiin on sisallytetty useita parlamentin tarkastuksia - ei ehka 
sanatarkassa muodossaan, mutta ajatuksen ja sisallon puolesta. Nain on toimittu aina, kun 
tarkastukset ovat omiaan tuomaan ehdotuksiin merkittavan lisan ja helpottamaan 
myohemmin kaytavia neuvotteluja. 
Edella sanottu koskee erityisesti EY:n puiteohjelmaan sisaltyvien aihealuekohtaisten 
ohjelmien maaraa; enemmisto neuvoston valtuuskunnista asettui viiden aihealuekohtaisen 
ohjelman kannalle parlamentin kannattaessa neljaa. Komissio uskoo, etta kaikkia 
tyydyttava sovittcluratkaisu voidaan rakentaa neljan ohjelman varaan. 
Eraiit paiiamcntin taikistuksct, jotka koskcvat ailicalucidcn sanamuotoa ja niidcn 
tictccllisen ja tcknologiscn sisallon yksityiskohtaista muotoilua, perustuvat kuitenkin 
tuotannon- ja tieteenalakohtaiseen lahestymistapaan, mika on vastoin komission 
valitsemaa lahestymistapaa. Siksi komission tekemat tarkistukset tuketuvat neuvoston 
tekemiin ehdotuksiin aina, kun nakokulmat ovat pohjimmiltaan samansuuntaiset. Tama 
koskee erityisesti uusien avaintoimintakokonaisuuksien tekstin muotoilua. 
Merkittavimmat muutokset koskevat EY:n puiteohjelmaa: 
• Ensimmaisen toimen rakenne. joka muutetussa ehdotuksessa perustuu seuraaviin 
neljaan aihealuekohtaiseen ohjelmaan [1 artiklan 2 kohta, 3 artiklan 1 kohta, liite II ja 
liitelll]: 
(a) elamanlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen, 
(b) kayttajaystavallisen tietoyhteiskunnan luominen, 
(c) kilpailukykyiscn ja kestavan kasvun edistaminen, 
(d) ekosystccmin suojelu. 
'lassa uudcllccnjarjcstclyssa, jolla lahinna maaritellaan uudelleen ensimmainen ja 
kolmas aihealuekohtainen ohjelma ja luodaan neljas, komissio soveltaa tahan asti 
noudattamaansa yhtenaista, tieteidenvalista ja monialaista lahestymistapaa. 
Ensimmaisen ohjelman painopisteiksi nousevat terveys, elamanlaatu ja luonnonvarojen 
hallinta, kun taas uuden (neljannen) ohjelman lahtokohtana on luonnonvarojen suojelu. 
Viimeksi mainitun osalta komissio katsoo, etta ymparistoon ja energiaan liittyvien 
kysymysten keskinainen sidoksisuus on siina maarin voimakas, etta silla voidaan 
perustella aihealueeseen liittyvan uuden ohjelman perustaminen. 
Kolmannessa ohjelmassa keskitytaan jatkossa paaasiassa tuotantoon ja liikenteeseen 
liittyviin kysymyksiin. 
1J> 
• Avaintoimintakokonaisuudet [liite II] 
"Elämänlaadiin ja luonnonvarojen hallinnan parantamineii" -ohjelman 
avaintoimintakokonaisuuksissa "Terveys ja ravinto" ja "Ympdrislö ja terveys" 
käsitellään pitkälle samoja asioita, mistä syystä ne yhdistetään yhdeksi 
avaintoimintakokonaisuudeksi otsikolla "Terveys, ravinto ja ymptiristötckijdr -
yhdistettynäkin aiheiden määrä on rajatlu [liite 11, II. 1 .a.i]. 
Avaintoimintakokonaisuus "Kehittyneet energiajärjestelmät ja -palvelut" jaetaan 
kahteen osaan: "Energian kestävän käytön edisldminen" ja "Enlistä puhtaamman, 
kilpailukykyisemmän ja monipuolisemman energiaiuotannon kehiiiämineri\ 
Molemmat osat on viety osaksi uutta "Ekosysteemin suojelu" -ohjelmaa, ja niiden 
sisältö noudattelee CRESTin lausuntoa [liite II, II.4.a.iii & iv]. 
Lisäksi perustetaan kaksi uutta avaintoimintakokonaisuutta. Niistä ensimmäinen, 
"Väestön ikääntyminen", sijoittuu "Elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan 
parantamineii -ohjelman yhteyteen [liite II, Il.l.a.iv] ja toinen, "Globaali 
ympärislönmuutos ja ilmasto" uuden "Ekosysteemin suojelu" -ohjelman 
yhteyteen [liite II, Il.4a.ii]; niidenkin sisältö perustuu osittain CRESTin 
lausuntoon. 
Avaintoimintakokonaisuuteen "Globaali yrnpäristönmuutos ja ilmasto" [liite II, 
II.4.a.ii] on lisätty uusi kohta, joka koskee tieteellisen perustan kehittämistä meren 
luonnonvarojen kestävälle käytölle. 
"Huomisen kaupimki" -avaintoimintakokonaisuuden otsikkoa muutetaan 
kulttuuriperinnön huomioon ottamiseksi [liite 11,11.4 a.iv]. 
• Kokonaisrahoituksen ja varojen jakamisen osalta esitetään vahvistettavaksi komission 
ehdottamia määriä kokonaisrahoitukseksi ja sen jakamiseksi neljän toimen kesken. 
Ensimmäisen toimen sisällä tehdyt muutokset varojen jakamisessa ovat seurausta nyt 
tarkistetusta rakenteesta, joka perustuu seuraaviin neljään ohjelmaan: 
Miljoonaa ecua 
(a) elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen 2 650 
(b) käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen 3 925 
(c) kilpailukykyisenja kestävän kasvun edistäminen 3 100 
(d) ekosysteemin suojelu 2 100 
Päätelmä 
Hyväksymällä tarkistamansa ehdotukset 14. tammikuuta komissio noudattaa sitoumustaan 
toimittaa kaikki tarpeelliset osatekijät sovitteluratkaisun saavuttamiseksi 12. helmikuuta 
1998 kokoontuvassa tutkimusasioiden neuvostossa. Asian eteneminen tässä neuvoston 
kokouksessa on välttämätöntä, jotta viides puiteohjelma ja sen erityisohjelmat voitaisiin 
hyväksyä suunnitellussa aikataulussa ja niitä koskevat päätökset voitaisiin panna 
täytäntöön vuoden 1999 alusta. 
lii 
1c 
TOINEN MUUTETTU EIIDOTUS EUROOPAN PARLAMENTIN JA NKIIVOSTON 
PÀÀTOKSEKSI TUTKIMUSTA, TEKNOLOCISTA KEHITTÂMISTÀ JA ESITTELYÀ 
KOSKEVASTA EUROOPAN YHTEISÔN VHDENNESTÂ PUITEOHJELMASTA (1998-2002) 
ALKUPERAINEN EHDOTUS MUUTETTU EHDOTUS 
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN 
UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisôn 
pcrustamissopimukscn ja crityiscsti scn 130 i 
artiklan 1 kohdan, 
ottavat huomioon komission chdolukscn1, 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitcan 
lausunnon2, 
ottavat huomioon alucidcn komilcan lausunnon3, 
uoudattavat pcrustamissopimukscn 189 b artiklassa 
tarkoilcttua mcncllclyâ, 
scka kalsovat, ettâ 
olisi hyvaksytlâvâ monivuolincn puitcohjelma 
kaikcsla yhteisôn toiminnasta lutkimuksen ja 
tcknologisen kehiltâmisen alalla, mukaan lukien 
esittely, 
Euroopan yhteisôn neljânnestâ puiteohjelmasta 
tutkimusta, teknologista kehittâmistà ja esittelyà 
koskevien loimien osalta (1994-1998)4 26 pâivânà 
huhtikuuta 1994 tchdyn Euroopan parlamentin ja 
ncuvoston pââtôkscn N:o 1110/94/EY, sellaisena 
kuin sc on muutcltuna pââtôkscllâ N:o 616/96/EY5, 
4 artiklan 2 kohdan mukaiscsli komissio laadiluttaa 
ulkopuoliscn arvion viidcn vuodcn aikana cnncn 
viidcnncn puitcohjclman chdolukscn csillâmisia 
tolcutcltujcn yhteisôn toimien hallinnoimiscsta ja 
cdislymisvaihcista, mainiltu arvio, scn pàâtclmât ja 
komission huomaulukscl on loimitcllu Euroopan 
parlamcntillc, ncuvostollc, talous- ja 
sosiaalikomitcallc ja alucidcn komitcallc, 
komissio on 10 pâivânà heinâkuuta 1996 antanut 
tiedonannon viidennen puiteohjelman 
ensimmâisistâ suuntaviivoista6, jossa se korosti, 
ettâ EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN 
UNIONIN NEUVOSTO, jotka 
ottavat huomioon Euroopan yhteisôn 
pcrustamissopimukscn ja crityiscsti scn 130 i 
artiklan 1 kohdan, 
otlavat huomioon komission chdotukscn1, 
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitcan 
lausunnon2, 
ottavat huomioon alucidcn komitcan lausunnon3, 
uoudattavat pcrustamissopimukscn 189 b artiklassa 
tarkoilcttua mcncttclyâ, 
sckâ kalsovat, ettâ 
olisi hyvaksytlâvâ monivuolincn puitcohjelma 
kaikesta yhteisôn toiminnasta lutkimuksen ja 
teknologisen kehittàmisen alalla, mukaan lukien 
esittely, 
Euroopan yhteisôn neljânnestâ puiteohjelmasta 
tutkimusta, teknologista kehittâmistà ja esittelyà 
koskevien toimien osalta (1994-1998)4 26 pâivânà 
huhtikuuta 1994 tchdyn Euroopan parlamentin ja 
ncuvoston pââtôkscn N:o 1110/94/EY, sellaisena 
kuin sc on muutcltuna paâtôkscllâ N:o 616/96/EY5, 
4 artiklan 2 kohdan mukaiscsli komissio laadituttaa 
ulkopuoliscn arvion viidcn vuodcn aikana cnncn 
viidcnncn puitcohjclman chdotukscn csiltâmistà 
loleutcttujcn yhteisôn toimien hallinnoimiscsta ja 
cdislymisvaihcisla; mainiltu arvio, scn pàâtclmât ja 
komission huomaulukscl on loimilcllu Euroopan 
parlamcnlillc, ncuvostollc, talous- ja 
sosiaalikomitcallc ja alucidcn komitcallc, 
komissio on 10 pâivânà heinâkuuta 1996 antanut 
tiedonannon viidennen puiteohjelman 
ensimmâisistâ suuntaviivoista6, jossa se korosti, 
ettâ 
1 EYVL C 173, 7.6.1997, s. 10 
2 EYVL 0 355,21.11.1997, s. 38 
3 EYVL C 379, 15.12.1997, s. 26 
4 EYVL L 126, 18.5.1994, s. I 
' EYVL L 86, 4.4.1996, s. 69 
'' KOM (96) 332 lopullincn 1 EYVL C 173, 7.6. 1997, s. 10 EYVL C 291, 
25.9.1997, s. 15 
2 EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38 
3 EYVL C 379, 15.12.1997, s. 26 
4 EYVL L 126, 18.5.1994, s. I 
''EYVL L 86, 4.4.19%, s. 69 
" KOM (96) 332 lopullincn 
1 c^L 
viidennen puilcohjciman 011 vaslallava cusi sijassa 
laloudcliisiin ja yhlciskunnailisiin larpeisiin; 
niainiltin licdonanuou jâlkccn julkaisliiu 20 
p.'iivân.'l maiiaskuula 1996 cnsiinmâincn 
valmislcluasiakirja jossa lâsmennelliin 
suunnitclluja lavoillcita ja lotcultamisvâlincilâ7, ja 
12 pâivanâ hclmikuuta 1997 toinen 
valmisteluasiakirja8, jossa esiteltiin 
yksityiskohtaisesti viidennen puiteohjelman 
mahdollinen sisàltô, viidennen puilcohjciman on vaslallava cnsi sijassa 
laloudcllisiin ja yhlciskunnailisiin larpeisiin; 
mainilun liedonannon jâlkccn julkaisliiu 20pâivânà 
mariaskuiila 19% ensimm.'linen valmislcluasiakirja 
jossa lâsmennelliin suunnilcltujn lavoillcita ja 
lolcultamisvâlincilâ7, ja 12 pâivanâ hclmikuuta 
1997 toinen valmislcluasiakirja8, jossa csitclliin 
yksityiskohtaisesti viidennen puiteohjelman 
mahdollinen sisàltô, 
komission marraskuussa 19949 antaman 
tiedonannon jâlkeen neuvosto pàâtti kesâkuussa 
1995, ettà jâsenvaltioiden vâlistâ yhteistyôtâ ja 
yhteensovittamista olisi edistettâvâ aiheellisilla 
toimcnpitcillâ pcrustamissopimukscn 130 h 
artiklan mukaiscsli, 
yhlcisôn tutkimusta ja tcknologista kchittâmistâ 
koskcvan poliliikan tavoillccl liitlyvât nykyisiin 
haastcisiin, joihin yhlcisôn on vaslallava, ja 
lilaisuuksiin, joihin sc haluaa larllua; nâilâ oval 
cnsisijaiscsli yhlciskunnan ongelmal, leollisuudcn 
kilpailukyky, lyôpaikkojcn luoiiiineii, clamânlaalii, 
lictâmykscn maailiiiaulaajuislumincn, 
osallistumincn yhteisôn poliliikkojcn kchiltâmisccn 
ja lolcuttamisccn pcrustamissopimukscn 130 f 
artiklan 1 kohdan mukaiscsli ja yhteisôn asema 
tictccn ja teknologian osaamiskeskuksena 
maailmassa, yhteisôn tutkimusta ja tcknologista kchittâmistâ 
koskcvan poliliikan tavoiltcct liitlyvât nykyisiin 
haastcisiin, joihin yhteisôn on vaslallava, ja 
lilaisuuksiin, joihin sc haluaa larllua, nâilâ oval 
cnsisijaiscsli yhlciskunnan ongclmat, yhlcisôn 
leollisuudcn kansainvâliscn kilpailukyvyn 
paranlainincn, lalouskasvu, lyôpaikkojcn luomincn, 
ympàrislô, ciâmânlaalu, lictâmykscn 
maailmanlaajuistumincn, osallistumincn yhteisôn 
poliliikkojcn kchiltâmisccn ja toteuttamisecn 
perustamissopimuksen 130 f artiklan 1 kohdan 
mukaisesti ja yhteisôn asema tieteen ja teknologian 
osaamiskeskuksena maailmassa, 
viidennessà puiteohjelmassa on sen vuoksi 
keskityttâvà perustamissopimuksen 130 g artiklassa 
mââritetyn ensimmâisen toimen rajalliseen 
mâârâân aihealueita, joihin kuuluu 
ylcistcknologioidcn tulkimus- ja kchityslyôhôn 
liitlyvââ toimintaa, loiinia, joilla tâllaincn toiminta 
yhdislclâân johdonmukaiscksi, yhlccn kanlavaan 
aihccscen kohdistctuksi slralcgiscksi 
kokonaisuudcksi. jâljempâna 
avaiiiloiminlakokouaisuudcr, sckâ tuki 
lulkimusinrraslrukluiireillc. viidennessà puiteohjelmassa on sen vuoksi 
keskityttâvà perustamissopimuksen 130 g artiklassa 
mââritetyssâ ensimmàiscssâ toimessa rajalliseen 
mâârâân aihealueita, joihin kuuluu ylcisluonloista 
tulkimustyôtâ ja teknologian kchittâmistâ, ja lisâksi 
toimia, joilla tâllaincn toiminta yhdislclâân 
johdonmukaiscksi, yhlccn kanlavaan aihccscen 
kohdistctuksi slralcgiscksi kokonaisuudcksi. 
jâljempâna 'avnintoimiulakokonaisuudcr. sckâ tuki 
tulkiiuusinrrastrukluurcillc. 
viidcnlccn puitcohjclmaan on lisâksi kuulultava 
perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisissa 
toisessa, kolmannessa ja neljânnessâ toimessa 
aihealueita, jotka liittyvât niiden erityisaloihin, ja 
lisâksi sellaisia, joita sovitetaan yhteen laaja-
alaisina ja jotka tukevat ensimmâisen toimen 
samantyyppistâ toimintaa ja ovat 
vuorovaikutuksessa sen kanssa, viidcnlccn puitcohjclmaan on lisâksi kuulultava 
perustamissopimuksen 130 g artiklan mukaisissa 
toisessa, kolmannessa ja neljânnessâ toimessa 
aihealueita, jotka liittyvât niiden erityisaloihin, ja 
lisâksi sellaisia, joita sovitetaan yhteen laaja-
alaisina ja jotka tukevat ensimmâisen toimen 
samantyyppistâ toimintaa ja ovat 
vuorovaikutuksessa sen kanssa, 
7 KOM (96) 595 lopullincn 
8 KOM (97) 47 lopullincn 7 KOM (96) 595 lopullincn 
8 KOM (97) 47 lopullincn 
9 KOM (94) 438 lopullincn 
lämä lähcstymistapa edellyttää yhtcisön 
tictccllistcn, tcknislcn ja tcknologistcn 
huippuvalmiuksicn ylläpitämislä ja vahvistamisla 
oltacn huomioon myös scn suurtcn kansainvälistcn 
kumppanicn tckcmä työ; lällaisia valmiuksia oval 
sckä ainccllisct ja aincctlomat infrastruktuurit cttä 
yhtcistyössä tarvillaval inhimillisct voimavarat. 
samassa yhtcydcssä olisi korostcttava työpaikkoja 
tarjoavia picniä ja kcskisuuria yrityksiä (pk-
yrityksiä), tuloksia koskcvan ticdon lcviltämislä ja 
siirtoa, innovatiivisuulta ja tulkijoidcn koulutusta ja 
liikkuvuutta, 
yhtcisön politiikan ja toimicn muotoilcmiscssa ja 
totcuttamiscssa on otcttava huomioon yhtcisön 
laloudclliscn ja sosiaaliscn yhtccnkuuluvuudcn 
vahvistamistavoilc; puilcohjclman on cdislcttävä 
yhlcisön sopusoinluisla kchitystä mainitun 
lavoitlccn mukaiscsli ja samalla pidcllävä korkcaa 
tictccllislä lasoa olcnnaiscna pcrustccna; scn vuoksi 
on tärkcää vahvistaa yhtcisvaikuluksia yhläällä 
tutkimukscn ja lcknologiscn kchittämiscn ja 
loisaalta scn toiminnan välillä, jota yhlcisö 
totcuttaa rakcntcellisiin tarkoituksiin tarkoitcttujen 
rahaslojcn avulla, 
sikäli kuin perustamissopimuksen 3 b artiklassa 
lausutun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatleen 
mukaiscsli jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla 
totcuttaa viidennessä puiteohjelmassa toistettuja 
yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevan politiikan tavoitteita, kun niiden 
saavuttaminen edellyttää ratkaisevaa määrää 
inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta ja 
jäscnvaltioidcn valisct rajat ylitlävää tailojcn 
yhdistclyä; näidcn lavoillcidcn synnyttämicn 
kcrrannaisvaikutuslcn vuoksi nc voidaan siten 
totcuttaa parcmmin yhlcisön tasolla; tässä 
päätökscssä rajoitutaan vähimpään tavoiltccn 
saavuttamiscksi tarpccllisccn cikä ylitctä sitä, mikä 
on tarpccn tätä vartcn, tämä lähcstymistapa edellyttää yhlcisön 
tictccllistcn, tcknislcn ja tcknologistcn 
huippuvalmiuksicn ylläpitämislä ja vahvistamisla 
oltacn huomioon myös scn suurtcn kansainvälistcn 
kumppanicn kasvavat pyrkimykscl invcstoida 
tutkimuksccn ja tcknologisccn kchiltämisccn; 
lällaisia valmiuksia ovat scka ainccllisct ja 
ainccltomat infrastruktuurit cttä inhimillisct 
voimavarat, 
samassa yhtcydcssä olisi korostcttava työpaikkoja 
tarjoavia picniä ja kcskisuuria yrityksiä (pk-
yrilyksia), tuloksia koskcvan ticdon lcvitlämistä ja 
siirtoa, innovatiivisuulta ja tulkijoidcn koulutusta ja 
liikkuvuutta, jolka cdislävät scliaiscn uudcn 
tutkijapolvcn csiintuloa, jolla on innovatiivisia 
ajatuksia ja yrittämiskykyä, 
lulkimus ja tcknologincn kchittämincn cdislävät 
luonnostaan talouskasvua ja sen kautta kestävien 
työpaikkojen syntymistä, 
Euroopan talouden kestävän kasvun ja sen 
teollisuudcn kestävän kilpailukyvyn edisläminen 
edellyttää scn ticlcelliscn ja lckniscn pcruslan 
vahvistamisla kcskipilkällä ja pilkällä aikavälillä, 
yhtcisön politiikan ja toimicn muotoilcmiscssa ja 
totcuttamiscssa on otcttava huomioon yhtcisön 
laloudclliscn ja sosiaaliscn yhtccnkuuluvuudcn 
vahvistamistavoilc, puilcohjclman on cdistctlävä 
yhlcisön sopusoinluisla kchitystä mainitun 
lavoitlccn mukaiscsli ja samalla pidcllävä korkcaa 
lictccllistä lasoa olcnnaiscna pcrustccna; scn vuoksi 
on tärkcää vahvislaa yhtcisvaikuluksia yhläällä 
tutkimukscn ja lcknologiscn kchittämiscn ja 
loisaalta scn toiminnan välillä, jota yhlcisö 
totcuttaa rakcntcellisiin tarkoituksiin tarkoitcttujen 
rahastojcn avulla, 
sikäli kuin perustamissopimuksen 3 b artiklassa 
lausutun toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatleen 
mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla 
toteultaa viidennessä puiteohjelmassa toistettuja 
yhteisön tutkimusta ja teknologista kehittämistä 
koskevan politiikan tavoitteita, kun niiden 
saavuttaminen edellyttää ratkaisevaa määrää 
inhimillisiä voimavaroja ja rahoitusta ja 
jäscnvallioidcn valisct rajat yliltävää tailojcn 
yhdislclyä; näidcn lavoillcidcn synnyttämicn 
kcrrannaisvaikutuslcn vuoksi nc voidaan siten 
toteultaa parcmmin yhlcisön tasolla; tässä 
päätökscssä rajoitutaan vähimpään tavoittccn 
saavuttamiscksi tarpccllisccn cikä ylitctä sitä, mikä 
on tarpccn tätä vartcn. 
yhtcisön rahoilusosuutta puiteohjelman toimissa yhteisön rahoilusosuulta puitcohjelman toimissa 
voidaan vaihdella erityisohjelmien tasolla voidaan vaihdella erityisohjelmien tasolla 
toiminnan laadun ja markkinoiden läheisyyden toiminnan laadun ja markkinoiden läheisyyden 
mukaan asianmukaisesti perustelluissa mukaan asianmukaisesti perustelluissa 
3 
crilyislapauksissa ja noudallacn kausninvälisiä 
säänlöjä scka yhlcisön puillcila lulkimus- ja 
kchityslyöhön myönncltävällc valtion tucllc9, 
erityisesti niiden 5.12 ja 5.13 kohtaa, crilyislapauksissa lässä päiilökscssä ja crilyiscsti 
liillccssä IV vahvislcllujcn pcriaallcidcn mukaiscsti 
ja noudallacn kansainvälisiä sääntöjä sekä yhteisön 
puitleita tutkimus- ja kehitystyöhön myönnetlävälle 
valtion tuelle10, erityisesti niiden 5.12 ja 5.13 
kohtaa, 
budjetlivallan käyttäjä pyrkii kaikin tavoin 
saavuttamaan kokonaisrahoituksen 
enimmäismäärän sillä edellytyksellä, että 
seuraavan jakson rahoitusnäkymät ovat 
sopusoinnussa kaikkicn muidcn politiikkojcn 
pcruslcilujcn larpcidcn kanssa, 
viidenncllc puilcohjclinallc inyönnellyä 
kokonaisrahoilukscn cnimmäismääraä larkislclaan. 
jos yhlcisöön liillyy uusia jäscuvallioita cnncn 
puilcohjclmakaudcn päättymistä, 
viidcnncn puilcohjclman muodostavicn 
aihcaluciden valintaa vartcn vahvistctuissa 
pcrustcissa ja niihin liittyvissä ticteellisissä ja 
lcknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä 
kuvatut pcriaattcct; samoja pcruslcila on käylcttävä 
viidcnncn puilcohjclman lolcullamiscssa scn 
vhdciiinukaisuudcn varmislamiscksi. tulkimustoiminasla syntyvät hallinnollisct mcnot 
on rahoitettava puitcohjclmallc myönnclyn 
kokonaismäärän rajoissa; ne on kuitenkin 
budjetoitava avoimesti; budjettivallan käyttäjä 
vaatii komissiolta yksityiskohtaista ja 
vertailukelpoista selvitystä hallinnollisista menoista 
ja niiden toteutumiscsta, 
viidcnncn puilcohjclman muodostavicn 
aihcaluciden valintaa varten vahvistetuissa 
pcrustcissa ja niihin liittyvissä ticteellisissä ja 
tcknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä 
kuvatut pcriaattcct; samoja pcrustcita on käytcttävä 
viidcnncn puilcohjclman totcultamiscssn scn 
yhdcnmukaisuudcn varmislamiscksi. 
viidcnncn puilcohjclman totcutukscssa on 
noudatctlava oikcaa tasapainoa aihcaluciden 
sisällä, crilyiscsti ylcistcknologioidcn tutkimus- ja 
kchityslyöhön liittyvän toiminnan ja 
avaintoiminlakokonaisuuksicn välillä, viidcnncn 
puilcohjclman eri aihealueiden välillä sekä 
viidennen puiteohjelman ja muiden siihen suoraan 
tai epäsuorasti liittyvien välineiden välillä, 
EYVLC45, 17.2.1996, s. 5 ,0EYVLC45, 17.2.1996, s. 5 
yhlciucu lulkiuiuskcskus osallisluu puileohjelinan 
loleullamisccn niilia loiminuan alucilla, joilla sc 
voi tarjola puolucctonla ja riippumalonta 
asianlunlcmusta ja yhlcisön cri alojcn politiikan 
lotcuttamiseen tarvittavaa lictccllistä ja tcknislä 
tukca; lisäksi se osallistuu yhteenliittymien osana 
tutkimustöihin, jotka kuuluvat epäsuoraan 
loimintaan, yhlcincn lulkimuskcskus (YTK) tolcultaa suoraa 
lulkimustyöia ja tcknologisla kchiltämislyölä 
säännölliscn tulkimusloiminnan ja ticteclliscn ja 
tckniscn lukitoiminnan muodossa aloilla, joilla 
sillä on yhlcisössä harvinaisla tai jopa 
ainutlaatuista asiantuntemusta ja laitteistoja, tai jos 
sille on uskottu sellaisia toimia, joita tarvitaan 
yhteisön politiikkojen suunnitteluun ja 
toteultamiseen, sekä tehtäviä, jotka 
perustamissopimuksen nojalla kuuluvat komissiolle 
ja jotka edellyttävät YTK.n puolueettomuutta; 
lisäksi YTK osallistuu yhteenliittymien osana 
kilpailullisesti epäsuoriin toimiin kuuluvaan 
lulkimustoimintaan, 
on larpccn ollaa huomioon liclojcn ja on tarpccn ottaa huomioon lictojcn ja 
lcknologioidcn kchilykscn ja niidcn sovcltamiscn (cknologioidcn kchitykscn ja niidcn sovcllamiscn 
ccttiscl näkökohdat, ja tulkimustoiminlaa on ccltisct näkökohdal, ja lutkimustoiminlaa on 
harjoilcltava kunnioillacn ccllisiä pcnispcriaaltcita harjoilcltava kunnioittacn ccllisiä pcruspcriaaltcila 
ja yksilyisclämän suojclua, ja yksityisclämän suojclua, 
Euroopan parlamcnlillc ja ncuvostollc 
pcruslainissopimukscn 130 p arliklan nojalla 
anncllavan vuosikcrtomukscn lisiiksi avoimuulla ja 
tcrvctlä ja tchokasla hallinloa koskcvicn suositustcn 
noudattamiscksi olisi annctlava myös säännöksiä, 
jotka mahdollistavat viidcnncn puitcohjclman 
tolcutlamisvaihccn järjcstclmälliscn tutkimisen ja 
puileohjclman arvioinnin, Euroopan parlamcnlillc ja ncuvostollc 
pcruslainissopimukscn 130 p arliklan nojalla 
anncttavan vuosikcrlomukscn lisäksi avoimuulla ja 
tcrvctlä ja tchokasla hallinloa koskcvicn suositustcn 
noudattamiseksi olisi annctlava myös säännöksiä, 
jotka mahdollistavat viidcnncn puitcohjclman 
totcuttamisvaihccn järjestclmällisen tutkimisen ja 
puiteohjelman arvioinnin, 
Euroopan parlamentti on ilmaissut aikomuksensa 
luoda mekanismeja, joiden avulla sen jäsenet voivat 
seurata puiteohjelman täytäntöönpanoa 
rajoittamatla komission toimeenpanevaa roolia, 
yhteisön tasavertaisuuspolitiikka on otcttava 
huomioon panlacssa täytäntöön viidcllä 
puitcohjclmaa, 
EY:n pcruslainissopimukscn ja Euratomin 
pcruslainissopimukscn pcrustcclla tchlävän 
tulkimustoiminnan väliscn yhdcnmukaisuudcn 
varmistamiscksi päälös ydinalan tutkimusla ja 
koulutusta koskevasta puiteohjelmasta on annettava 
samaan aikaan ja sen on koskettava samaa 
ajanjaksoa kuin tämä puiteohjelma, ja 
tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on 
kuultu, EYn perustamissopimuksen ja Euratomin 
perustamissopimuksen pcrustcclla tchtävän 
lulkimustoiminnan väliscn yhdcnmukaisuudcn 
varmistamiscksi päälös ydinalan tutkimusla ja 
koulutusta koskevasta puiteohjelmasta on annettava 
samaan aikaan kuin tämä puiteohjelma ja niiden on 
koskettava samaa ajanjaksoa, ja 
tieteen ja tekniikan tutkimuskomiteaa (Crest) on 
kuultu, 
OVAT PÄATTANEET SEURAAVAA: OVAT PÄATTANEET SEURAAVAA: 
I nrtikla 1 arlikla 
llyväksylääu ajanjaksoksi 1998-2002 I. 
monivuoliucn puitcohjclma. jaljcmpänä 
viides puilcohjciiua', joka koskce kaikkia 
liitkimukscn ja ieknologiscn kehittämiscn 
alaan kuuluvia yhtcisön toimia, mukaan 
lukicn csitlclytoimct. 
Viidenteen puitcohjclmaan kuuluu 2. 
perustamissopimuksen 130 g artiklan 
mukaisesti neljä yhteisön tointa. 
Ensimmäinen yhteisön toimi koskee 
seuraavia kolmea aihealuetta: I lyväksylään ajanjaksoksi 1998-2002 
monivuolincu puilcohjciiua. jäljempäuä 
viides puilcohjciiua'. joka koskce kaikkia 
lutkimukscn ja Ieknologiscn kehittämiscn 
alaan kuuluvia yhtcisön toimia, mukaan 
lukicn csitlclytoimct. 
Viidenteen puiteohjclmaan kuuluu 
perustamissopimuksen 130 g artiklan 
mukaisesti neljä yhteisön tointa. Ensimmäinen 
yhteisön toimi koskee seuraavia neljää 
aihealuetta: 
a) elävän luonnon ja ekosysteemin varojen 
tulkimus, a) elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan 
parantamincn. 
b) käyltäjäystävälliscn lictoyhtciskunnan 
luomincn. b) käyltäjäystävälliscn lictoyhtciskunnan 
luomincn. 
c) kilpailukykyiseii ja kcsliivän kasvuii 
kchitiamincu. c) kilpailukykyiseii ja kcstävän kasvuu 
kchiliamincn. 
3. Toincn, kolmas ja neljäs yhteisön toimi 
koskcvat seuraavia aihcalucita: 
a) yhteisön tutkimuksen kansainvälisen 
aseman vahvistaminen, 
b) innovointi ja pienten ja keskisuurten 
yritysten osallistuminen, 
c) inhimillisten voimavarojen lisääminen. 
Nämä kolme viimeksi mainittua aihealuetta 
otclaan huomioon myös ensimmäisessä 
yhtcisön toimcssa. 
Edcliä 2 kohdassa mainiltujcn aihcalucidcn ja 
niihin liitlyvicn lavoiltcidcn valinlaan 
johlancct pcrusteel csilelään liilleessä I. Niilii 
on noudalcttava lolculcltacssa viidcllä 
puitcohjclmaa. 
Yhlcisön loimicn päälinjat, niidcn tictccllisct 
ja tcknologisct tavoittcct ja niihin liittyvät 
painopistect csiictään liilleessä II. 
2 artikla d) ckosyslccmin suojclcmincn. 
Toincn. kolmas ja neljäs yhtcisön toimi 
koskcvat seuraavia aihcalucita: 
a) yhteisön tutkimuksen kansainvälisen 
aseman vahvistaminen, 
b) innovointi ja pienten ja keskisuurten 
yritysten osallistuminen, 
c) inhimillisten voimavarojen lisääminen. 
Nämä kolme viimeksi mainittua aihealuetta 
otclaan huomioon myös ensimmäisessä 
yhtcisön toimcssa. 
Edcliä 2 kohdassa mainitlujcn aihcalucidcn ja 
niihin liitlyvicn lavoiltcidcn valinlaan 
johlancct pcrusteel csitclään liilleessä I. Niitä 
on noudalcttava tolcutcltacssa viidcttä 
piiilcohjclmaa. 
Yhtcisön loimicn päälinjat, niidcn tictccllisct 
ja tcknologisct tavoittcct ja niihin liittyvät 
painopistect csitctään liitteessä II. 
2 artikla 
Suurin mahdollinen kokonaismäärä, jolla 
yhteisö voi osallistua viidennen puiteohjelman 
rahoitukseen, on 14 833 miljoonaa ecua. Suurin mahdollinen kokonaismäärä, jolla 
Euroopan yhteisö voi osallistua viidennen 
puiteohjelman rahoitukseen, on 
14 833 miljoonaa ecua. 
Jos tämä määrä on johdonmukainen jakson 
2000-2002 rahoitusnäkymicn kanssa, se 
katsotaan vahvistcluksi. Muussa tapaukscssa 
budjcltivallan käytläjän osoiltamal vuotuisct 
määrärnhnl oval johdonmukaiset jakson 
kiinkin vuodcn rahoitusnäkymicn kanssa lässä 
päälöksessä vahvislcltujcn painopislcidcn 
mukaiscsti. 
2. Liitteessä III vahvistetaan jokainen 1 
artiklassa tarkoitetun yhteisön toimen osuus ja 
täsmennetään alustava jako 1 artiklan 2 
kohdassa määritetyn ensimmäisen yhteisön 
toimen aihcalucidcn kcskcn. Edclliscssä alakohdassa tarkoitcttua määrää 
voidaan tarkistaa uusicn jäscnvaltioidcn 
liittymiscn yhtcydcssä, jos jäscncksi 
liitlymincn tapahtuu cnncn 
puitcohjelmakauden päättymistä. 
Liitteessä III vahvistetaan jokainen 1 
artiklassa tarkoitetun yhteisön toimen osuus ja 
täsmennetään alustava jako 1 artiklan 2 
kohdassa määritetyn ensimmäisen yhteisön 
toimen aihealueiden kesken. 
3 artikla Kaikki tulkimustoiminnasta synlyvät 
hallinnolliscl iiicnol maksctaan ohjclmallc 
myönnclyn kokonaismäärän pcruslcclla. Nc 
csitclään yhteisön lalousarviossa siimalla 
lavalla kuin nuiul vaslaaval hallinnolliscl 
mcnol. Komissio antaa vuosittain cnncn 
alustavaa talousarviocsitystä yksityiskohlaisct 
ja vcrlailukclpoisct sclvilyksct hallinnollisista 
mcnoisla ja niiden totculumiscsla. 
3 artikla 
Viides puiteohjelma totcutclaan scitsemällä 1. 
erityisohjelmalla, joista kolme vastaa 
ensimmäisen yhteisön toimen kolmea 
aihealuetta, kolme liittyy toiseen, kolmanteen 
ja neljänteen yhteisön toimeen ja yksi 
crityisohjelma koskee erityisesti yhteistä 
tutkimuskeskusta. Viides puiteohjelma toteutetaan kahdeksalla 
erityisohjelmalla, joista neljä vastaa 
ensimmäisen yhteisön toimen neljää 
aihealuetta, kolme liittyy toiseen, kolmanteen 
ja neljänteen yhteisön toimeen ja yksi 
erityisohjelma koskee erityisesti yhteistä 
tutkimuskeskusta. 
Jokaiscssa crityisohjclmassa täsmennetään 
totcuttamisla koskcval yksityiskohlaisct 
säännöt, vahvistetaan kcsto ja päätctään 
tarpccllisiksi arvioiduista kcinoista. 
Viidcnncn puitcohjclman lotcultamiscsla voi 2. 
(arviltacssa scurala 130 k artiklan mukaisia 
täydcntäviä loimintaohjclmia, yhteisön 
osallistumincn 130 1 artiklassa tarkoilctluihin 
uscidcn jäscnvaltioidcn käynnistämiin 
(ulkimus- ja kchillämistyötä koskcviin 
toimintaohjelmiin tai 130 n artiklassa 
tarkoitettujen yhteisyritysten ja järjestelmien 
perustaminen. Se voi myös johtaa 130 m 
artiklan mukaiseen yhteistyöhön kolmansien 
maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa. Jokaiscssa crityisohjclmassa täsmennetään scn 
tolcultamista koskcval yksityiskohlaisct 
säännöt, vahvistetaan scn kcsto ja päätctään 
tarpccllisiksi arvioiduista kcinoista. 
Viidcnncn puitcohjclman totcutlamiscsta voi 
tarvillacssa scurala 130 k artiklan mukaisia 
täydcntäviä loimintaohjclmia, yhteisön 
osallistumincn 130 1 artiklassa tarkoilctluihin 
uscidcn jäscnvaltioidcn käynnistämiin 
tulkimus- ja kchitlämistyölä koskcviin 
toimintaohjelmiin tai 130 n artiklassa 
tarkoitettujen yhteisyritysten ja muiden 
järjestelmien perustaminen. Se voi myös 
johtaa 130 m artiklan mukaiseen yhteistyöhön 
kolmansien maiden tai kansainvälisten 
järjestöjen kanssa. 
4 artikla 4 artikla 
Yhtcisön osallistumista viidcnneu puilcohjclman 
rahoiluksccn koskcvat yksityiskohlaisct säännöt 
ovat Euroopan yhlcisöjcn ylcisccn lalousarvioon 
sovcllcltavan varainhoitoasclukscn tulkimusla ja 
(cknoiogista kchittämistä vartcn tarkoitcltuja 
määrärahoja koskcvicn säännöslcn mukaiscsti 
vahvistctut säännöt täydcnncttyinä tämän 
päätökscn liittecllä IV. Yhtcisön osallislumista viidenncn puilcohjclman 
rahoiluksccn koskcval yksilyiskohtaiscl siiännöt 
ovat Euroopan yhlcisöjcn ylcisccn lalousarvioon 
sovcllctlavan varainhoitoasclukscn tulkimusla ja 
(cknoiogista kchittämistä vartcn tarkoitcltuja 
määrärahoja koskcvicn säännöslcn mukaiscsti 
vahvistctut säännöt täydcnncttyinä tämän 
päätökscn liittecllä IV. 
5 artikla 5 artikla 
1. Komissio tutkii vuosiltain asianmukaisesti 
pätcvien riippumattomicn asiantuntijoiden 
avusluksclla viidenncn puilcohjclman ja scn 
crityisohjclmicn totcutlamisvaihccn crilyiscsti 
liillccssä I vahvistcttujcn pcrustcidcn 
kannalla. Komissio arvioi crilyiscsti, 
sopivalko tavoillcct, painopislccl ja rahoitus 
cdcllccn muultunccscen lilanlccsccn. 
Tarvittacssa komissio anlaa chdotuksia 
puilcohjclman ja/lai crityisohjclmicn 
mukauttamiscksi tai täydcntämiscksi. 
2. Enncn kuin komissio csillää chdotukscnsa 
kuudcnncksi puitcohjclmaksi, sc tcctlää 
riippumattomilla korkcatasoisilla 
asiantunlijoilla ulkopuoliscn arvion yhteisön 
toiminnan totculuksesta arviointia 
cdcltäneiden viiden vuodcn aikana erityisesti 
liitteessä I vahvistettujen perusteiden 
kannalta. Komissio toimittaa arvioinnin 
tuloksct ja huomautukscnsa Euroopan 
parlamcntillc, ncuvoslollc, lalous- ja 
sosiaalikomileallc ja alucidcn komilcallc. 
\ l-dcllä I ja 2 kohdassa larkoilctul 
riippumallomal asiantuntijal valilsec 
komissio, joka ollaa lasapuoliscsti huomioon 
tutkimukscn alan cri loimijat. 1. Komissio tutkii vuosittain asianmukaisesti 
pätcvien riippumattomien asiantuntijoiden 
avusluksclla viidenncn puilcohjclman ja scn 
crityisohjclmicn totcutlamisvaihccn crilyiscsti 
liitteessä I vahvistcttujcn pcrustcidcn kannalta. 
Komissio arvioi crilyiscsti, sopivalko 
tavoittcct, painopislccl ja rahoitus cdcllccn 
muultunccscen lilanlccsccn. Tarvillacssa 
komissio anlaa chdotuksia puilcohjclman 
ja/lai crityisohjclmicn mukauttamiscksi tai 
täydcntämiscksi. 
2. Enncn kuin komissio csillää chdotukscnsa 
kuudcnncksi puitcohjclmaksi, se lccttää 
riippumattomilla korkeatasoisilla 
asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion yhteisön 
toiminnan toteutuksesta arviointia 
edeltäneiden viiden vuoden aikana erityisesti 
liitteessä I vahvistettujen perusteiden kannalta. 
Komissio toimittaa arvioinnin tulokset ja 
huomautukscnsa Euroopan parlamentille, 
ncuvoslollc, lalous- ja sosiaalikomileallc ja 
alucidcn komilcallc. 
3. lulcllä I ja 2 kohdassa larkoilctul 
riippumattomal asiantuntijal valitscc 
komissio, joka oltaa lasapuoliscsti huomioon 
tutkimukscn alan cri loimijat. 
6 artikla 6 artikla 
Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva Kaikki viidenteen puiteohjelmaan kuuluva 
tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen tutkimustoiminta on toteutettava kunnioittaen 
cctlisiä pcrusperiaatteita. ecttisiä pcrusperiaatteita, eläintcn hyvinvointiin 
liitlyvät pcriaattcct mukaan lukicn. 
Tehty Brysselissä Tehty Brysselissä 
Euroopan parlamcntin puolcsla 
Puhcmics 
Ncuvoslon puolcsla 
Puhccnjohtaja Euroopan parlamcntin puolcsla 
Puhcmics 
Neuvoston puolcsla 
Puhccnjohtaja 
LIITE I LIITE 
YHTEISÖN TOIMIIN LIITTYVIEIM 
AIHEALUEIDEN JA TAVOITTEIDEN 
VALINTAPERUSTEET YIITEISÖN TOIMIIN LIITTYVIEN 
AIHEALUEIDEN JA TAVOITTEIDEN 
VALINTAPERUSTEET 
Euroopan yhteisön tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevan politiikan toteuttaminen 
perustuu kahden periaatteen varaan: korkeaan 
tieteelliseen ja teknologiseen laatuun ja 
lulkimustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan 
yhteisön perustamissopimukscn lavoittcidcn 
kanssa. 
Koska Euroopan julkislcn varojcn paras 
mahdollincn käyttö cdcllyltää kuslannus-hyöly -
suhlccn ollamista huomioon, viidcnncn 
puilcohjclman tccmat ja niihin liillyvät tavoittcct 
valitaan yhlcistcn, kolmccn luokkaan jaettujcn 
pcrustciden nojalla. 1. Euroopan yhteisön tutkimusta ja teknologista 
kehittämistä koskevalla politiikalla pyritään 
vahvistamaan yhteisön teollisuuden tieteellistä ja 
teknistä perustaa ja kannustamaan sitä lisäämään 
kansainvälistä kilpailukykyään suosien samalla 
kaikkca scllaista tutkimusloimintaa, jota pidclään 
vältlämättömänä perustamissopimukscn muidcn 
lukujcn nojalla. Scn (otcutlamincn pcmstuu kahden 
periaatteen varaan: korkeaan liclccllisccn ja 
teknologiseen tasoon ja yhteensopivuuteen cdcllä 
mainilliijcn lavoittcidcn kanssa. 
Koska Euroopan julkislcn varojcn paras 
mahdollincn käyttö cdcllyltää kustannus-hyöly-
suhlccn ja (oissijaisuuspcriaaltccn huomioon 
otlavaa lähcslymistapaa, viidcnncn puilcohjclman 
aihcalucct ja niihin liillyvät tavoiltcet valitaan sen 
periaatteen mukaan, että yhteisö toimii vain jos ja 
siinä määrin kuin jäsenvaltiot eivät voi riittävällä 
tavalla saavuttaa tavoitteita. 
2. Puiteohjelma määritetään soveltaen edellä 
mainittuja periaatteita yhteisten, kolmeen luokkaan 
jaettujen perusteiden nojalla: 
• Yhteisön lisäarvoon ja 
toissijaisuusperiaatteeseen liiltyvflt perusteet: 
on koottava riittdvä määrä inhimiUisiä ja 
taloudellisia voimavaroja erilyisesti 
yhdistclemällä eri jäsenvaltioissa olevia, 
toisiaan täydentäviä taitoja, 
yhilcn tai useamman yhteisön politiikan 
toteutumista edistetään merkittävästi, 
- käsitellään Euroopan yhteisön tasolla 
ilmeneviä ongelmia tai 
standardointinäkökohtiin taikka Euroopan 
alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, 
jotta valituiksi tulevat vain tavoitteet, jotka 
voidaan saavuttaa tehokkaammin toimimalla 
yhteisön tasolla toteuttaen tämän lason 
tutkimusloimintaa. 
• Yhteiskunnallisun larpeisun luttyvätperusteet: • Yhleiskutiiiallisiin lavoitteisiin [ijifyyät 
perusteet: 
työltisyyslilanteen parantaminen parannetaan työllisyystiiannetta, 
eldmdnlaadunja terveyden kehittäminen kehitetään elämänlaatuaja terveyttd, 
ympäristönsuojelu suojellaan ympdristöä 
kansalaisten odotuksiaja huolenaiheita vastaavien kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita vastaaviin 
unionin tärkeimpien yhteiskunnallisten päämäärien yhteisön tärkeimpiin yhteiskunnallisiin pdämääriin 
saavuttamiseksi. pyrkimisen edistämiseksi. 
* Talouskehitvkseen ja tieteellisiin ja • Talouskehitykseen ja tieteellisiin ja 
teknologisiin ndkymiin liittyvät perusteet: teknologisiin näkymiin liittyvät perusteet: 
aloja, jotka lisäävät kasvua ja kehittyvät valitaan aloja, jotka lisäävät kasvua ja 
jatkuvasti kehittyvät jatkuvasti 
aloja. pnlla liuroopan yhtvisön yritykset voivat valitaan aloja, joilla Euroopan yhteisön 
jii /oilla niiden täylyy vahvislaa ynlyksel voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa 
kilpailukykyäiin kilpailukykyään 
- aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian valitaan aloja, joilla on mahdollisuuksia tieteen 
mittavaan kehitykseen. ja teknologian miitavaan kehitykseen, joka 
tarjoaa mahdollisuuksia tulosten 
hyödyntämiseen keskipitkällä tai pitkällä 
aikavälillä, 
koko Euroopan unionin sopusointuisen ja kestävän 
kehityksen edistämiseksi. 
• Eurooppalaiseen lisäarvoon (a 
loissijaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: 
on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja 
talouilellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa 
olevia toisiaan täydentäviä taitoja on 
yhdistettävä 
yhden tai useamman Euroopan unionin 
poliittisen tavoitteen toteutumista edistetdän 
merkittävästi 
- käsitellään Euroopan yhteisön tasolla 
ilmeneviä ongelmia tai 
standardointinäkökohtiin taikka Euroopan 
alueen kehitykseen liittyviä kysymyksiä, 
jolta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida 
saavuttaa yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä vaan 
joihin päästään iehokkaammin loimimalla yhteisön 
tasolla toteuttamalla lämän tason 
tutkimustoimintaa. 
10 
Pcruslccl valilaanja niitä täydcnnctään tarvittacssa 3. Näilä pcruslcita käytctään ja niitä (äydcnnctään 
viidcnnen puileohjclman lotcutlamiscksi. tarvillacssa viidcnncn puilcohjclman 
ciilyisohjclmicu määrilläiniscksi ja tulkimukscen. lolcullamiscksi, crilyisohjclmien määrillämiscksi ja 
lckuologisceu kchillämisccn ja csitlclyyn kuuluvicn lutkimuksccn. Icknoiogisccn kchiltämisecn ja 
toiminlojcu valilscmiscksi. csitlclyyn kuuluvicn loimintojcu valilscmiscksi. 
Kaikkia kolmca pcruslcluokkaa sovcllelaan 
samanaikaiscsti ja niitä kaikkia on noudatctlava, 
nuitta criastciscsti tapaukscsla riippucn. 
11 
LIITE II 
YHTEISÖN TOIMINNAN 
PÄÄPERIAATTEET-
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET LHTE II 
YHTEISÖN TOIMINNAN 
PÄAPERIAATTEET-
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET 
I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN 
AIHEALUEETJA JÄSENTELY AIHEALUEETJA JÄSENTELY 
Viidcntccn puilcohjclmaan kuuluu Euroopan Viidcnncn puilcohjclman aihcalucisla ja 
yhtcisön pcruslamissopimukscn 130 g artiklan jäscntclyslä 011 huomattava, cttä viidcs 
mukaiscsli ncljä loinla: piiilcohjclma muodosluu Euroopan yhtcisön 
pcruslainissopimukscn 130 g artiklan mukaiscsti 
ncljäslä toimcsta: 
cnsimrnäisccn toimccn kuuluvat tulkimusta, 
tcknologista kchitlämistä ja csittclyä koskcvat 
loiminlaohjclmal, 
loisclla toimclla pyrilään cdislämään yhtcislyötä 
koimansicn maidcn ja kansainvälistcn 
järjcstöjcn kanssa lulkimukscn, tcknologiscn 
kchitlämiscn ja csillclyn alalla, 
kolmas toimi tähtää lutkimuksccn, 
lcknologisccn kchittämisccn ja csitlclyyn 
liittyvän toiminnan tuloksia koskcvan ticdon 
lcvittämisccn ja näidcn tulostcn 
hyödynlämisccn, 
ncljänncn toimcn kohlccna on tulkijoidcn 
koululukscn ja liikkumiscn kannustamincn. cnsimrnäisccn toimccn kuuluvat tulkimusta, 
tcknologista kchiltämistä ja csittclyä koskevat 
toiminlaohjclmat, 
loisclla toimclla pyrilään cdislämään yhtcislyötä 
koimansicn maidcn ja kansainvälistcn 
järjcstöjcn kanssa tulkimuksen, teknologisen 
kehitlämisen ja esittelyn alalla, 
kolmas toimi tähtää tutkimukseen, 
tcknologiscen kchiltämiseen ja esittelyyn 
liittyvän toiminnan tuloksia koskcvan tiedon 
lcvittämiseen ja näidcn tulostcn 
hyödyntämisccn, 
ncljänncllä toimclla pyrilään kannuslamaan 
lutkijoidcn koulutusta ja liikkumisla. 
1. ENS1MMÄISEN TOIMEN SISÄLTÖ JA 1. ENS1MMÄISEN TOIMEN SISÄLTÖ JA 
JÄSENTELY JÄSENTELY 
Tulkimuksen, tcknologiscn kchitlämiscn ja Tulkimuksen, tcknologiscn kchitlämiscn ja 
esittelyn toimintaohjelmiin kuuluu csillclyn toimintaohjelmiin kuuluu 
'avaintoimintakokonaisuuksia", - "avaintoimintakokonaisuuksia", 
- ylcisteknologioidentutkimus-jakehitystyöhön - yleisluontoistatutkimustyötäjateknologian 
liittyvää toiminlaa, kchitystyötä, 
- lutkimusinfrastruktuurcja tukcvaa toimintaa. lutkimusinfrastruktuurcja tukcvaa toimintaa. 
Näihin ohjclmiin kuuluu tarvittacssa (iilkimuksia 
pcruslavia inhimillisiä arvoja koskcvisla cctlisislä 
ja oikcudcllisista kysymyksislä. 
Huomioon olctaan crityiscsli lcknologioidcn 
käyttöönoton, käytön ja vaikutusten sekä kussakin 
ohjelmassa käytettyjen menettelyjen taloudelliset ja 
sosiaaliset seuraukset. Erityisesti pyritään 
varmistamaan eri avaintoimintakokonaisuuksissa 
12 
harioilelun sosiaalis-laloudelliscn 
liilkiinusloiniinnan kcskincn johdonmukaisuus 
lulkimukscn hyödynlämiscksi ja luloslcn 
lcvillämiscksi käytläjillc inahdollisimman hyvin. 
Lisäksi näissä ohjelmissa toteutetaan 
johdonmukaisesti ja koordinoiden toisen, 
kolmannen ja neljännen toimen kanssa näiden 
toimicn tavoitteita edistävää toimintaa kunkin 
toimen omalla alucclla. 
a) "Avaintoimintakokonaisuudet" 
Avainloimintakokonaisuuksicu larkoilukscna on 
otlaa käyttöön kokonaisvallaiscsli eri liclccnalojcn 
voimavaiat, tcknologin ja liclolailo sckä cri puolilla 
olcval aihccsccn liillyväl valmiudcl. 
Avainloiminlakokonaisuudcl oval iuonlccllaan 
curooppalaisia ja kokoavat aihccnsa ympärillc 
mahdollisimman suuren määrän julkista ja 
yksityistä työtä. Avaintoimintakokonaisuudet ovat 
syntyneet ratkaistavien ongelmien ja selkeästi 
muotoiltujen taloudellisten ja sosiaalisten 
päämäärien mukaan tehdyn strategisen valinnan 
tuloksena. 
Tällaisccn avainloimintakokonaisuutccn kuuluu 
kaikki tavoillcidcn saavuttamisccn tarvitlava 
lutkimusloiminta, niin pcruslulkimus, kchitystyö 
kuin csillclykin. 
b) Ylcistcknologioidcn tutkimus- ja 
kehitystyöhön liittyvä toiminta 
Tätä toimintaa harjoitetaan rajatussa joukossa 
liitteessä I esiteltyjen perusteiden nojalla valittuja 
aloja, ja se täydentää avaintoimintakokonaisuuksia. 
Tavoitteena on ensisijaisesti ylläpitää ja kehittää 
ideoiden ja tiedon syntymistä ja teknologisia 
valmiuksia Euroopan yhteisön tasolla muutamilla 
tutkimuksen ja yleisteknologian aloilla, joilla on 
uscita soveltamismahdollisuuksia ja jotka eivät 
kuulu avaintoimintakokonaisuuksiin. Lisäksi näita ohjclmia toteutetaan 
johdonmukaisesti niin, että myös toinen, kolmas ja 
neljäs toimi ovat mukana, ja ohjelmissa toteutetaan 
näiden toimien tavoitteita edistävää toimintaa 
kunkin toimen omalla alueella. 
Yhteisön muidcn välincidcn kanssa, esimerkiksi 
rakenncrahastojcn, EIR:n ja EIP:n kanssa, pyritään 
luomaan yhteisvaikutuksia. 
a) "Avaintoimintakokonaisuudet" 
Avainloiminlakokonaisuudcl on muodostcllava 
ongelmien mukaan ja määrilclläva selkeästi. niidcn 
on ollava pcruslcidcn inukaiscl. ja ne on 
kohdistcltava nimcnomaiscsli kunkin ohjclman 
tavoiltcisiin ja toivolluihin (uloksiin ottacn 
huomioon käylläjicn miclipidc. Nc on kcskitetlävä 
selkeästi Eurooppaa koskeviin ongelmiin. 
Avaintoimintakokonaisuutta pidetään joukkona 
pieniä tai laajoja soveltavan, yleisen ja tarvittaessa 
perustutkimuksen hankkeita, joilla on tarkoitus 
vastata yhteiseen eurooppalaiseen haasteeseen tai 
ongelmaan; siihen voi kuulua myös koko maailmaa 
koskevia kysymyksiä. 
Tässä yhtcydcssä totcutcltavaan 
lulkimusloimintaan kuuluu kaikcnlaista 
lavoiltcidcn saavuttamisccn tarvittavaa toimintaa, 
niin pcrustulkimusla, csittclytoimia kuin 
kchilyslyöläkin. Asianmukaista huomiola 
kiinnilclään sovclluviin yhlcyksiin olcnnaislcn 
kansallislcn ja kansainvälistcn aloittcidcn kanssa 
(mukaan lukicn täydcnläväl curooppalaisel 
liilkimiikscn ja tcknologiscn kchitlämiscn 
rakcnlccl). 
b) Ylcisluontoinen tutkimustyö ja tcknologian 
kchittämincn 
Tämä toiminta on tärkeätä aihealuekohtaisten 
ohjelmien toteuttamiseksi, ja sitä on toteutettava 
rajatulla määrällä avaintoimintakokonaisuuksien 
ulkopuolelle jääviä aloja. Se täydentää 
avaintoimintakokonaisuuksia, ja sen tavoitteena on 
ensisijaisesti auttaa Euroopan yhteisöä 
ylläpitämään ja kehittämään tieteellisiä ja 
teknologisia valmiuksiaan tutkimusaloilla ja 
kehittämään teknologiaa, jota on tarkoitus käyltää 
laajasti. 
c) Tuki tutkimusinfrastruktuurcillc c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille 
Tavoitteena on cdistää Euroopan yhteisön Tavoitteena on cdistää Euroopan yhteisön 
13 
lulkimusinfrastruktuuricn parasla mahdollisla 
käytlöä ja hyödynläuiislä ja vahvislaa Euroopan 
lulkiinusvcrkoslon johdonmukaisuulla. 
2. TOISKN. KOLMANNEN JA NEIJÄNNEN 
TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY 
Horisonlaalincn lulkimus sijoittuu toisaalta 
Euroopan yhleisön lutkimuspoliliikan ja toisaalta 
scn ulkopolitiikan, innovaaliopolitiikan, 
kouiutuspolitiikan, yksilöidcn liikkuvuudcn 
kannuslamispolitiikan sckä sosiaali- ja 
lyöllisyyspolitiikan yhtymäkohtaan. 
Kaikkiin kolmeen toimeen kuuluu: 
- yhtcisön ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan ja 
inhimillistcn voimavarojcn politiikan ylcisiin 
tavoitlcisiin liittyvää crityislä toimintaa, joka ci 
kiuilu cnsimmäiscn toimcn tccmoihin, lulkimusinfraslruktuuricn parasla mahdollista 
käytlöä ja hyödynlämislä ja vahvislaa Euroopan 
lulkiinusvcrkoslon johdonmukaisuulla. 
2. TOISKN. KOLMANNEN JA NEIJÄNNEN 
TOIMEN SISÄLTÖ JA JÄSENTELY 
Horisonlaalisct aihcalucct sijoittuval toisaalta 
Euroopan yhtcisön lutkimuspoliliikan ja toisaalta 
scn ulkopolitiikan, innovaatiopolitiikan, pk-yritys-
ja hcnkilöstöpolitiikan sckä sosiaali- ja 
lyöllisyyspolitiikan yhtymäkohtaan. 
Kaikkiin kolmeen toimeen kuuluu: 
- yhtcisön politiikan yleisiin tavoitteisiin 
ulkosuhtciden, innovaation, pk-yritystcn ja 
inhimillistcn voimavarojcn kannalta liittyvää 
crityislä toimintaa, jota ci harjoitcta 
cnsimmäiscn toimcn aihcalucissa, 
koordinointi-, luki- ja johlamisloiminlaa sckä 
miiula vastaavaa toimintaa, jonka (arkoilukscna 
on taala cnsiinmäiscn loimcn tccmoihin 
kuuluvana harjoilclun toiminnan 
johdonmukaisuus. koordinointi-, luki- ja liilänuäisloiminlaa sckä 
muuta vaslaavaa toimintaa. jonka tarkoilukscna 
on taala cnsiinmäiscn toimcn aihcalueisiin 
kuuluvana harjoilclun vastaavanlaiscn 
toiminnan johdonmukaisuus. 
On huolchditlava siitä, ellä aihealuckohtaisct 
ohjclmat edistävät aktiivisesti omalla toiminnallaan 
horisontaaliohjelmien yleisten tavoitteiden 
toteutumista koordinoidusti ja vuorovaikutuksessa 
horisontaaliohjelmien kanssa. Lisäksi eri 
horisontaaliohjelmia koordinoidaan, jotta ne 
yhdessä edistäisivät tehokkaammin niiden omien 
tavoitteiden toteutumista. 
J. YHTKINKNTUTKIMUSKKSKUS 
Yhtcincn tutkimuskcskus on ticlccllincn ja 
tcknincn elin, jota komissio tarvitsee valtuuksiensa 
harjoittamiseen. Tämän toiminnan tieteelliset ja 
tcknologisct tavoitteet liittyvät erityisesti aloihin, 
joilla tarvitaan puolueetonta ja riippumatonta 
asiantuntemusta Euroopan tasolla, sekä aloihin, 
jotka vastaavat unionin politiikan tärkeimpiä 
tavoitteita. Ncljänlccn toimeen kuuluva yhtcisön luki 
lulkimusinfrastruktuurcillc kcskitclään varsinkin 
toimcnpilcisiin, joidcn avulla pääsy 
infraslrukluurcihin hclpotluu. 
J. YIITEINENTUTKIMUSKESKUS 
Yhlciscn tulkimuskcskuksen (YTK) toteutettavaksi 
kuuluva suora tutkimus ja teknologinen 
kehiltäminen sisältää säännöllistä tutkimustyötä 
sekä tictccllistä ja teknistä tukitoimintaa. YTK voi 
antaa lällaista tukea silloin, kun sillä on yhteisössä 
harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia valmiuksia ja 
laitteistoja, tai silloin, kun sitä pyydetään 
toteuttamaan toimintaa, joka on välttämätöntä 
yhteisön politiikkojen laadinnalle tai 
täytäntöönpanolle, tai tehtäviä, jotka kuuluvat 
komissiolle perustamissopimuksen nojalla ja jotka 
edellyttävät YTK:n puolucettomuutta (esimerkiksi 
standardointi ja joidcnkin yhtcisön politiikkojen 
täytäntöönpanon scuranta). 
14 
Toiminta vastaa jäijcmpänä kuvalluja viidcnncn 
puitcohjclman ticlccllisiä ja tcknologisia lavoittcila, 
mutla scn on myös vastattava yhlcisön politiikan 
vaatimuksia ja kchitystä eri aloilla silloin, kun 
politiikka tuo mukanaan crityisiä tutkimus- ja 
kchitystarpeita ja varsinkin silloin, kun yhtciscn 
tulkimuskcskukscn puoluccttomuutta larvitaan. YTK alkaa aslcillain 
kilpailulcllavaan toiminlaan. osallistua myös 
Yhtcincn tutkimuskeskus totcuttaa nämä tchtävät 
lähciscssä yhtcistyössä toisaalta Euroopan yhtcisön 
licdcyhtcisön kanssa crityiscsli vahvistamalla 
yhtcyksiään tärkcimpiin tutkimuslaitoksiin ja 
toisaalta yhtcisön yritystcn kanssa crityisesti 
kchittämällä lchtäväänsä tcknologiansiirron 
kcskukscna. 
***** 
** ***** 
** 
15 
II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET 
ENSIMMÄINEN TOIMI ENSIMMAINEN TOIMI 
1. ELÄVÄN LUONNON JA EKOSYSTEEMIN 
TUTKIMUS ELAMANLAADUN JA 
LUONNONVAROJEN HALLINNAN 
PARANTAMINEN 
Elämänlaadun ja terveyden tason parantaminen 
ja ympäristöä rasittavien ongelmien parempi 
hallinta ovat suuria haasteita, joihin unioni aikoo 
vastata tukentalla tietojen syventämistä ja 
tekniikan kehittämistä elävän luonnon ja 
ympäristön aloilla. 
Tällä alalla saavutettava edistys vahvistaa myös 
yhteisössä toimivien yritysten kilpailukykyä. 
Kehitys avaa uusia mahdollisuuksia aloilla, joilla 
yhteisöllä on jo avuja, kuten bioteknologiassa, 
muatalouden tuotteita jalostavassa teollisuudessa 
sekä terveyden ja ympäristön aloilla. Elämänlaadun ja terveyden tason parantaminen 
on suuri haaste, johon yhteisö aikoo vastata 
tukemalla tietojen syventämistä ja tekniikan 
kehittämistä elävän luonnon alalla. 
Tällä alalla saavutettava edistys vahvistaa myös 
yhteisössä toimivien yritysten kilpailukykyä. 
Kehitys avaa uusia mahdollisuuksia aloilla, 
joilla yhteisöllä on jo avuja, kuten 
hioteknologiassa, muatalouden tuotteita 
jalostavassa teollisuudessa sekä terveyden alalla. 
a) Avaintoimiiitakokoiiaisuudcl a) Avaintoimintakokonaisuudct 
i) Klävä luonto ja ekosystecmi (I): tcrvcys ja i) 
ravinto 
Tämän loimintakokonaisuudcn lavoittccna on 
cdistää sellaisten tietojen, teknologioiden ja 
menetelmien kehittämistä - esimerkiksi 
bioteknologian alaan kuuluvien - joiden avulla 
kuluttajille voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, 
tasapainoista ja monipuolista ravintoa. Tämä 
edellyttää etenkin Elämänlaatu ja luonnonvarat (I): tcrvcys, 
ravinto ja ympäristötekijät 
Tämän loimintakokonaisuudcn tavoitlcena on 
cdistää monitieteisellä tavalla sellaisten tietojen, 
teknologioiden, menetelmien ja menettelyjen 
kehittämistä - mukaan lukien standardointia 
edeltävän vaiheen näkökohdat - joiden avulla 
kuluttajille voidaan tuottaa turvallista, terveellistä, 
tasapainoista ja monipuolista ravintoa. 
Toimintakokonaisuudella pyritään myös 
vähcntämään ympäristön hailallisia vaikutuksia 
tcrvcytcen käsitlclcmällä crilyiscsti 
ilmansaastcidcn, raskasmclallicn, myrkyllislcn 
aincidcn, sähkömagnccltiscn sätcilyn ja mclun 
tcrvcysvaikutuksia sekä hailallistcn tckijöidcn 
vaikutuksia työpaikoilla. Tämä edellyttää etenkin 
uusicn jalostusmcnctclmicn kehittämistä 
clinlarvikkcidcn laadun parantamiscksi, 
* tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten aineiden 
havaitsemistestien ja torjumismenetelmien 
kehittämistä, turvallislcn, joustavicn ja uusicn tai 
viimcistcllyjcn valmistusmcnclclmicn ja 
-lckniikoidcn kchillämistä clintarvikkcidcn 
laadun parantamiscksi ja niiden tckemiscksi 
kuluttajan hclpommin hyVäksyttäviksi ja jotta 
raaka-ainect ja valmiit tuotteet voidaan 
jäljitlää, 
tartunnanaiheuttajien ja myrkyllisten aineiden 
havaitsemistestien ja torjumismenetelmien 
kehittämistä, 
16 
tiilkimuksia ravinnon mcrkilykscslä lcrvcydcn 
ylläpidossa crilyiscsli ravilscmustictccn, 
cpidcmiologian ja kansanterveyden aloilla. * lulkimiiksia ravinnon mcrkilykscslä lcrvcydcn 
cdistämiscssä ja ylläpidossa crilyiscsli 
ravintoarvon ja ruokavalion, toksikologian, 
epidemiologian, vuorovaikutusten ympäristön 
kanssa, kuluttajien valinnan ja 
kansanterveyden aloilla, 
* sellaisten sairauksien ja allergioiden 
tutkimusta, jotka ovat sidoksissa ympäristöön 
tai joihin ympäristö vaikuttaa, ja niiden hoito-
ja ehkäisykeinojen etsimistä, 
* uusicn diagnosointi- ja 
vaaranarviointimcnclclmicn kchiltämista sckä 
lcrvcydcllc vahingollistcn 
yinpäiislövaikuluslcn ja niiden syidcn 
vähcnlämiskcinojcn kchillämistä. 
ii) Elävä luonto ja ckosystccmi (II): virustauticn 
ja muiden tartuntatauticn hallinta ii) Elämänlaatu ja luonnonvarat (II): 
virustautien ja muiden tartuntatauticn 
hallinta 
Tämän toimintakokonaisuuden päätavoitteet ovat 
AIDSin vastainen työ ja ns. uusien kulkutautien 
(nykyään jälleen esiintyvän tuberkuloosin ja uusien 
tai mutanttikantojen aiheuttamien tautien) hallinta. 
Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin: 
* rokollcidcn kchillämincn varsinkin viruslautcja 
vaslaan, 
* hoilo- ja ennallaehkäisyslialegial. 
* kansantcrvcys- ja hoilojärjcslclmiin liittyvät 
näkökohdat. Tämän toimintakokonaisuuden päätavoitteet ovat 
aidsin vastainen työ, ihmisten ja eläinten 
tartuntatautien tutkimus ja niiden torjunta, koska 
sekä vakiintuneista, uusista tai uudelleen 
esiintyvistä tartuntataudeista on tulossa yhä 
mcrkittävämpiä, sckä pyrkimys 
immuunijärjcstclmän parcmpaan luntcmuksccn. 
Erilyistä huomiota kiinnitetään seuraaviin: 
* uusicn ja cnlislä tchokkaampicn rokotlciden 
kchillämisccn varsinkin viruslaulcja vaslaan, 
* iiusuii ja kchillyncisiin hoilo- ja 
cnnallachkäisystralcgioihin. 
* kansantcrvcys- ja hoitojärjestelmiin liittyviin 
näkökohtiin. 
iii) Elävä luonto 
"solutehdas" ja ekosysteemi (III): iii) Elämänlaatu 
"solutehdas" ja luonnonvarat (III): 
Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa 
Euroopan yhteisön yrityksiä hyödyntämään 
biotictciden ja -teknologioiden kchitystä erityisesti 
tcrvcydcn ja ympäristön aloilla. Scn tavoittccna on 
kchillää monitictcistä lcknologiaa, joka pcrusluu 
mikro-organismicn, kasvicn ja cläinlcn 
ominaisuuksicn käyltöön solulasolla ja sitä 
alcmmalla tasolla. Tavoittccna on kchillää uusia 
vahvasli lisäarvollisia bioinolckyylcjä, jolka voival 
osallaan parantaa clämäniaatua ja tcrvcydcn lasoa, 
iiuiiin muassa: Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa 
Euroopan yhteisön yrityksiä hyödyntämään 
biotietciden ja -teknologioiden kehitystä erityisesti 
tcrvcydcn ja ympäristön aloilla. Scn tavoittccna on 
kchillää moniliclcistä lcknologiaa, joka pcrusluu 
mikro-organismicn, kasvicn ja cläinlcn 
ominaisuuksicn käyltöön solulasolla ja silä 
alcmmalla tasolla. Tavoittccna on ymmärtää solun 
toiminlaa ja kchillää uusia vahvasli lisäarvollisia 
bioinolckyylcjä, jolka voival osallaan parantaa 
clämäniaatua ja lcrvcydcn lasoa, muun muassa: 
17 
* uusia lcrvcyllä cdisläviä luollcila (csimcrkiksi * iiusia incnclelmiä, uusia vaikultavia aincila ja 
anlibioollejajasyöpälääkkeilä), uusia tcrvcyttä cdisläviä tuoltcila (csimcrkiksi 
anlibioollcja ja syöpälääkkcilä), 
* biologisia jällcidcnkäsillclyincnclcliniä, * biologisia jällcidcnkäsillclymcnclclmiä, 
* uusia biologisia menetelmiä maatalouden * uusia biologisia menetelmiä maatalouden ja 
raaka-aineitajalostavaateollisuuttavarten. elintarviketeollisuudenkäyttöön. 
iv) Elävä luonto ja ekosystecmi (IV): vesihuolto 
ja vcden laatu 
Tällä loimintakokonaisuudclla on tarkoitus tuottaa 
vcsivarojcn järkipcräisccn hallinlaan larviltavaa 
lieloa ja lcknologiaa kotilalouksien, lcollisuudcn ja 
inaataloudcn tarpcisiin. Kysccsccn lnlcvista aloisla 
oval clusijalla: 
* käsillcly-ja puhdislustckniikal, 
* pohja- ja pinlavcsicn laadun ja korkcudcn 
valvontatckniikat, 
* seuranta-, hälytys-javiestijärjestelmät, 
* vesivarojen sääntelyteknologia sekä arideille ja 
semiarideille vyöhykkeille tarkoitettu 
teknologia. 
v) Elävä luonto ja ekosystecmi (V): tcrveyden ja 
ympäristön vuorovaikutus 
Tämän loimintakokonaisuudcn tavoillccna on 
vähcnlää ympäristön laadun hcikkcncmiscn 
kicllcisiä vaikuluksia lcrvcylccn. Siinä käsilcllään 
csimcrkiksi ilman saaslumiscn, raskasmelallicn ja 
myrkyllislcn aincidcu, mclun, ilmaslonmuuloslcn 
ja sähkömagncctliscn sälcilyn ehkäiscmistä ja 
niidcn lcrvcysvaikutuksia ja hailallislcn lckijöidcn 
vaikuluksia (yöpaikoilla. Siihcn kuuluu lähinnä 
* epidemiologista työtä, 
* uusien diagnosointi-, vaaranarviointi- ja 
ennaltaehkäisymenetelmienkehittämistä, 
* terveydelle vahingollisten syiden ja seurausten 
vähentämiskeinojen kehittämistä. 
iv) Elämänlaatu ja luonnonvarat (IV): 
väcstön ikääntymincn 
Tämän avaintoimintakokonaisuudcn 
yleistavoiltcena on ikääntynciden ihmistcn 
lcrveydcntilan ja omatoimisuudcn edistämincn 
chkäiscmällä ja hoitamalla ikäänlymiscen liittyviä 
sairauksia ja vaivoja. Sillä pyritään myös 
vähcnlämään pilkäaikaistcn hoitojen tarvetta ja 
18 
hidastamaan terveydenhoitokulujen jatkuvaa 
kasvua. Väestölliset ja sosiaalis-taloudelliset 
näkökohdat otetaan huomioon kaikessa tämän 
toimintakokonaisuuden toiminnassa. Etusijalle 
aselclaan scuraavat alat: 
* ikään liillyvicn sairauksicn ja 
lcrvcysongclmicn (csim. Parkinsonin taudin. 
Al/hcimcrin taudin ja joidcnkin syövän 
muotojcn) vastaincn lyö, 
* niiden gcnectlislcn ja molckyyliperustojen 
tuntemus, joiden ansiosta on mahdollista 
vanheta terveenä, ja niiden mekanismien 
tuntemus, joiden avulla voidaan lykätä 
sairauksien ja vaivojen ilmenemistä, 
* epidcmiologinen ja kliininen tutkimus, 
kansanterveysjärjestelmään liittyvien 
näkökohtien tutkimus, 
vi) Elävä luonto ja ekosysleemi (VI): maaseutu-
ja rannikkoympärislön yhtenäincn 
kchittämincn * vanhustcn ja vammaisten elämänlaadun ja 
yhlciskuntaan intcgroitumiscn kchitläminen. 
v) Elämänlaatu ja luonnonvarat (V): maaseutu-
ja rannikkoympäristöii yhtcnäinen 
kchittämincn 
Tarkoilukscna on lcvitlää licloa ja lcknologiaa, jola 
(arvitaan scllaistcn innovatiivislcn (uotanlo- ja 
hyödynlämismallicn käyttöönoltoon, jotka sopival 
yhtciscn maalalouspoliliikan ja yhtciscn 
kalastuspolitiikan uusiin suunlauksiin. Samalla on 
tarkoitus tuottaa yhtcisön lainsäädäntötyölle 
tictccllincn pohja. Kyseeseen tulcvia aloja ovat 
cnsisijassa seuraavat: 
maataloudcn, metsätalouden, kalastuksen ja 
vcsiviljclyn uudct tuotanto- ja 
hyödyntämisjärjcstclmät, joissa olctaan huomioon 
kannattavuus, luonnonvarojcn kestävä hallinta, 
tuotlcidcn laalu ja lyöllisyys, Tarkoilukscna on lcvitlää licloa ja lcknologiaa, 
jola (arvitaan scllaistcn innovatiivislcn (uotanlo-ja 
hyödynläinisinallicn käyttöönoltoon, jotka sopival 
yhlciscn maalalouspoliliikan ja yhtciscn 
kalastuspolitiikan uusiin suunlauksiin. Samalla on 
tarkoitus tuottaa yhteisön lainsäädäntötyölle 
ticteellinen pohja. Ensisijaisesti kyseeseen tulevat 
seuraavat alat: 
maatalouden, metsätalouden, kalastuksen ja 
vcsiviljclyn uudet tuotanto- ja 
hyödyntämisjärjeslclmät, joissa otetaan huomioon 
kannattavuus, luonnonvarojcn kestävä hallinta, 
tuotlcidcn laatu ja työllisyys, 
käyttö muuhun 
clinlarvikkcina, tarkoituksccn kuin * käyttö muuhun 
clinlarvikkcina, tarkoituksccn kuin 
* valvontamcnclclmät, 
* scllaistcn uusicn kcstävän kchitykscn mallicn 
laatimincn maasculu-ja rannikkoalucita varlcn, 
jotka pcrustuvat kunkin aluccn 
crilyismahdollisuuksien hyödyntämiseen, 
toiminnan ja tilankäytön criyttämiseen ja 
paikalliscn väcstön ottamisccn mukaan 
toimintaan. 
b) Ylcisteknologioiden tutkimus- ja 
kehitystyöhön liittyvä toiminta * valvontamcnclclmät, 
* scllaistcn uusicn kcstävän kchitykscn mallicn 
laatimincn maascutu- ja rannikkoalucita 
varlcn, jotka pcrustuvat kunkin aluecn 
crilyismahdollisuuksien hyödyntämiseen, 
toiminnan ja tilankäytön criyttämiseen ja 
paikalliscn väcstön ottamisecn mukaan 
toiminlaan. 
b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian 
kehittämistyö 
Työssä keskitytään ensisijaisiin tutkimuksiin, joilla Työssä keskitytään ensisijaisiin tutkimuksiin, 
19 
tuetaan: 
ikään liittyvien tautien ja ongelmien (esim 
Alzheimcrin taudin), rappeutlavien tautien 
(crityiscsti syövän ja diabctckscn), sydän- ja 
vcrisuonilaulicn, pcrinnöllislcn sairauksicn ja 
harvinaislcn sairauksicn lorjuutaa sckä pcrimän 
lulkimuslaja ncuroliclcitä. joilla pyritään tukemaan: 
• rappeuttavien tautien, syövän, diabeteksen, 
sydän- ja verisuonitautien, perinnöllisten 
sairauksicn ja harvinaislcn tai crittäin 
harvinaislcn sairauksicn lorjunlaa sckä 
pcrimän lulkimuslaja ncuroliclcilä. 
Icrvcydcnhuollojärjcslelinicn paranlamista, 
työtcrvcyden ja -lurvallisuudcn paranlamista ja 
huumcisiin liittyviä kansanlcrvcydcllisiä 
ongclmia ehkäiscvää toiminlaa, lcrvcydcnhuoltojärjcslclmicn paranlamista, 
työtcrvcyden ja -lurvallisuudcn paranlamista ja 
huumcidcn käytlöön liittyvien sosiaalistcn, 
lääkctictccllislcn ja kansantcrvcydcllislcn 
näkökohticn lutkimusla, 
suurimpia luonnonuhkia ja tckniikasta 
aihcutuvia uhkia ehkäiscvää toimintaa 
kchitlämällä ennuste-, ennaltaehkäisy-, 
vaikutusten arviointi- ja seurausten 
lieventämistekniikoita, 
"ilmastomuutoksen" prosessia ja siihen maalla, 
mercllä ja ilmakchässä liittyvien 
vuorovaikutustcn ymmärlämislä ja sen 
ckosystccmcissä aihcullamicn vaikutusten 
ynunärtämistä, 
ylcislcn maanhavainnointilcknologioidcn (carlh 
obscrvalion lcchnologics), varsinkin 
salclliiltilcknologian1, kchillämislä ympärislön 
scurantaa ja luonnonvarojcn ja ckosyslccmicn 
hallinlaa varlcn. 
Kolmcn aihcaluckohtaiscn ohjclman sisällä 
totcutcltavaa "avaruustcknologian" 
sovclluluksiin liiltyvää toimintaa sovitctaan 
yhlcen crityisjärjestclyllä. 
20 
biolääkcliclccn cliikan ja biocliikan ongchnicn • biolääkcliclccn cliikan ja biocliikan ongclmicn 
lulkimusla kunnioillacn inhimillisiä tutkimusla kunnioillacn inhimillisiä 
pcrusarvoja , 
biotictcidcn ja -lcknologian kchillämiscn 
sosiaalis-taloudcllisten näkökohlicn ja 
ympäristön muutostcn tutkimusla 
(yhteiskuntaan, talouselämään ja työllisyyteen 
kohdistuvien vaikutuslcn tutkimusla) kcstävän 
kchityksen kannalta. pcrusarvoja 
biotictcidcn ja -lcknologian kchittämiscn 
sosiaalis-taloudcllisten näkökohlicn 
tutkimusla. 
c) Tuki tutkimusinfrastruktuurcille 
Elusijallc asctctaan biologiscn matcriaalin 
lictokanlojcn ja kokoclmicn, kliinistcn 
kokcilukcskustcn, mcrcnlulkimuslaitoslcn ja 
ilinastonlulkimukscn laskcnlakcskustcn 
optimaalincn käyllö koko Euroopan yhlcisössä. c) Tuki tutkimusinfrastruktuurcille 
Elusijallc asctclaan biologiscn matcriaalin 
lictokanlojcn ja kokoclmicn, kliinisccn lyöhön 
crikoisluncidcn lutkimuskcskuslcn ja 
hoitokokcilukcskuslcn sckä kalaslus- ja 
vcsiviljclyalan Ititkimuslailoslcn optimaalincn 
käyllö koko Euroopan yhlcisössä. 
Tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään 
tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on 
tarkoitus muuttaa ihmisen perimää 
muuttamalla hedelmöityncitä munasoluja tai 
vaikuttamalla sikiön kchityksccn missään 
muussa vaihccssa niin, cltä lämä voisi tchdä 
muulokscsla pcriytyvän. Myöskään ci lolcutcla 
"kloonauksena" tunncllua lulkimusloiinintaa, 
jossa munasolun tai alkion solun (uma 
koivalaan yksilön lai alkion solun lumalla tai 
scllaisclla lumalla, joka on saalu joslakin 
ihmisen alkiovaihctla scuraavasta 
kchilysvaihccsta. 
Eläinkokeet ja eläimillä tehtävät testit on 
mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -
menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla 
menetelmillä. Tässä puiteohjelmassa voidaan 
toteuttaa eläinten perimän muuttamista ja 
eläinten kloonaamista vain eettisesti 
perustelluissa tarkoituksissa ja sillä 
cdcllytykscllä, että toiminta toteutetaan 
ccllisissä olosuhtcissa, joissa kunnioitctaan 
eläinten hyvinvointia ja eläinten gcnccltiscn 
monimuoloisuudcn pcriaallcita Tässä puiteohjelmassa ei toteuteta mitään 
tutkimustoimintaa, joka muuttaa tai jolla on 
tarkoitus muuttaa ihmisen perimää 
muuttamalla hcdelmöityneitä munasoluja tai 
vaikuttamalla sikiön kehityksen missään 
muussa vaihccssa niin, cttä lämä voisi tehdä 
muulokscsta pcriytyvän. Myöskään ci 
toteuteta "kloonauksena" lunncttua 
tiilkimusloimintaa, jossa munasolun (ai alkion 
solun tuiua koivalaan yksilön lai alkion solun 
lumalla lai scllaisclla lumalla, joka on saalu 
joslakin ihmisen alkiovaihctla scuraavasta 
kchilysvaihccsla. 
Eläinkokeet ja eläimillä tehtävät testit on 
mahdollisuuksien mukaan korvattava in vitro -
menetelmillä tai muilla vaihtoehtoisilla 
menetelmillä. Tässä puiteohjelmassa voidaan 
toteuttaa eläinten perimän muuttamista ja 
eläinten kloonaamista vain eettisesti 
perustelluissa tarkoituksissa ja sillä 
edellytyksellä, eltä toiminta toteutetaan 
ccllisissä olosuhtcissa, joissa kunnioitctaan 
eläinten hyvinvointia ja eläinten gcnccltiscn 
monimuotoisuudcn pcriaatlcita. 
21 
2. KÄYTTAJAYSTAVALLISEN 
TIETOYHTEISKUNNAN LUOMINEN 2. KÄYTTAJAYSTAVALLISEN 
TIETOYHTEISKUNNAN LUOMINEN 
Tietoyhteiskunnan toteutuminen avaa Euroopan 
yhteisön kansalaisille ja yrityksille paljon uusia 
toiminnan mahdollisuuksia kaupan, työelämän, 
liikenteen, ympäristön, koulutuksen, 
terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. 
Tutkimustyötä, teknologian kehittämistä ja sen 
omaksumista on siis jatkettava herkeämättä, jotta 
tietoyhteiskunnan kaikki mahdollisuudet voidaan 
käyttää hyväksi Avaintoimintakokonaisuuksien 
teknologioiden kirjo tarjoaa mahdollisuuden 
keskittää suunniteltu toiminta joustavasti ja 
toteuttaa se dynaamisesti taloudellisten ja 
yhteiskunnallisten painopisteiden mukaan. 
Kaikessa toiminnassa käsitellään myös yleisesti 
kiinnostavia aiheita, kuten 
käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, 
kustannustehokkuutta ja yhteentoimivuutta sekä 
sosiaalis-taloudellisia vaikutuksia. Tiedonkäsittelyn, viestinnän ja sisällön 
lähentyminen tulee tärkeämmäksi kaikelle 
teolliselle ja yhteiskunnalliselle toiminnalle, ja 
niiden merkitys on yhä ratkaisevampi Euroopan 
kilpailukyvyn ja elämänlaadun kannalta. 
Tietoyhteiskunnan toteutuminen avaa Euroopan 
yhteisön kansalaisille ja yrityksille paljon uusia 
toiminnan mahdollisuuksia kaupan, työelämän, 
liikenteen, ympäristön, koulutuksen, 
terveydenhuollon ja kulttuurin saralla. 
Tutkimustyötä, teknologian kehittämistä ja sen 
omaksumista on siis jatkettava herkeämättä, 
jotta tietoyhteiskunnan kaikki mahdollisuudet 
voidaan käyttää hyväksi 
Avaintoimintakokonaisuuksien teknologioiden 
kirjo tarjoaa mahdollisuuden keskittää 
suunniteltu toiminta dynaamisesti ja toteuttaa se 
joustavasti taloudellisten ja yhteiskunnallisten 
painopisteiden mukaan. 
Kaikessa toiminnassa käsitellään myös yleisesti 
kiinnostavia aiheita, kuten käytettävyyttä, 
helppokäyttöisyyttä, yhteentoimivuutta, 
luotettavuutta sekä sosiaalis-taloudellisia 
vaikutuksia. 
a) Avaintoimintakokonaisiiudct a) Avaiutoimintakokonaisuudet 
i) Tictoyhteiskiinta (I): kansalaisille tarkoitctut i) Tieloyhlcisluinta (I): kansalaisille 
järjestelmät ja palvclut tarkoitctut järjestelmät ja palvclut 
Täinän avaintoimintakokonaisuudcn larkoilukscna 
on tarjola käyttäjillc mahdollisuus saada hclposli ja 
mahdollisimman cdulliscsli käyttöonsä laadukkaila 
yleishyödyllisiä palveluita ja kannustaa näitä 
palveluita tarjoavaa teollisuutta. Se koskee 
ensisijaisesti seuraavia: 
* terveydenhuolto ja vanhukset: lääketieteen 
tietotekniset järjestelmät, nopeat ja varmat 
terveydenhuoltoverkot ja etälääketiede, 
kchittyneet rajapinnat ja etäohjatut järjestelmät, 
joidcn avulla vanhukset ja vammaisct voivat 
osallistua yhtciskuntaan. Täinän avainioiminlnkokonnisuudcn larkoilukscna 
on tarjola käyttäjillc mahdollisuus saada hclposli 
ja mahdollisimman cdulliscsli käyttöonsä 
laadukkaita yleishyödyllisiä palveluita ja 
kannustaa näitä palveluita tarjoavaa teollisuutta. 
Se koskee ensisijaisesti seuraavia: 
* terveydenhuolto: lääketieteen tietotekniset 
järjestelmät, nopeat ja varmat 
terveydenhuoltoverkot ja telelääketiede, 
* vanhukset ja vammaisct: kchitlyncct 
käyttäjäliitlyinät ja cläohjatul järjestelmät, 
joidcn avulla vanhukset ja vammaisct voivat 
olla yhlciskunnan täysipainoisia jäscniä, 
julkishallinto: multimcdiaa ja ctäohjattuja 
palvcluja käyttävät järjestelmät, julkishallinto: 
multimediajärjcstclmät 
palvcluja tarjoavat kchittyneet 
ja cläohjalluja 
järjestelmät, jotka 
22 
ympäristö: älykkäät analyysi-, 
hallinla-ja hälylysjärjcslclinäl. valvonta-
liikcnne: hallintaan ja liikcntccscen liittyviin 
etäohjattuun palveluihin tarvittavat kehittyneet 
älykkäät järjestelmät. hclpotlavat ylcishyödyllisten palvclujcn saantia 
ja tarjoamista, 
ympärislö: älykkäät analyysi-, valvonta-, 
hallinla- ja halylysjärjcsiclmäl scka 
miinanraivausla humanitaarisissa 
larkoiluksissa lukcval järjestelmät, 
liikcnnc: hallintaan ja liikentccsccn liittyviin 
etäohjattuihin palveluihin, mukaan lukien 
matkailuun, tarvittavat kehittyneet älykkäät 
järjestelmät. 
ii) Tictoyhteiskunta (II): uudct työtavat ja ii) Tictoyhtciskunta (II): uudct työtavat ja 
sähköinen kaupankäynti sähköincn kaupankäynti 
Tämän avaintoimintakokonaisuudcn tarkoitus on Tämän avaintoimintakokonaisuuden larkoitus on 
mahdollislaa yritystcn tchokkaampi toiminta ja kchittää tckniikoita, jotka mahdollislavat yritystcn 
kannuslaa tavaroidcn ja palvclujcn kaupan tchokkaamman toiminnan, ja kannustaa 
tchoslamista. Ensisijaisia aihcita ovat: tavaroidcn ja palvclujcn kaupan tehoslamista sckä 
työolojcn ja työn laadun parantamista. Ensisijaisia 
aihcita ovat: 
jouslavat ja liikkiuniscn sallivat työtavat ja 
ctälyö sckä yksilöilä ctlä yhlcis- lai rylunälyölä 
vartcn ja työtavat, jotka pcrusluval simulaalioon 
ja virluaalitodcllisuutccn, 
hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja 
kuluttajia varten, yhteensopivat 
maksujärjestelmät, 
ticto- ja vcrkkosuoja, todcntamistckniikat, 
lcollis- ja lckijänoikcuksicn ja 
koskcmattomuudcn suoja sckä tckniikat, jotka 
parantavat yksityisclämän suojaa. jouslavat ja liikkiuniscn sallivat lyölaval ja 
clälyö sckä yksilöilä cllä yhlcis- lai ryhmätyötä 
vartcn, työtavat, jotka pcrusluval simulaalioon 
ja virluaalitodcllisuutccn, ja yhleiskunnallisten 
vaikutustcn analysointi, 
hallintajärjestelmät tavarantoimittajia ja 
kuluttajia varten, mukaan lukien järjestelmät, 
jotka mahdollistavat kulutustavaroiden 
yksilöidyn toimittamisen, sekä yhteensopivat ja 
lurvallisct maksujärjestelmät, 
ticto- ja vcrkkosuoja, mukaan lukien 
salakirjoilus, clcktronistcn sivujcn 
väärinkäytön chkäisytckniikat, 
todcntamistckniikat, lcollis- ja 
lckijänoikcuksicn ja koskcmattomuudcn suoja 
sckä tckniikat, jotka parantavat yksilyisclämän 
suojaa, 
* sovclluskokonaisuuksicn pcrustat, jotka 
koskevat koko tätä ohjelmaa ja avaavat tietä 
"digitaalisille yhteisöille". 
iii) Tietoyhteiskunta (III): multimedia-aincisto iii) Tictoyhtciskunta (III): multimedia-aineisto 
Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena on 
helpottaa koko eliniän kestävää kouluttautumista, 
kannustaa luovuuteen, edistää kielellistä ja 
kultluurista monimuotoisuutta ja parantaa 
tictotckniikan tuotteiden ja tictoalan palvcluiden 
toimintoja ja hclppokäytlöisyyltä lulcvaisuudcssa. 
Siinä korostetaan älykkäidcn koululusjärjestclmicn 
kehittämistä sckä multimcdia-ainciston - myös 
audiovisuaalisen aineiston - innovatiivisten 
muotojcn ja niiden jäsentely- ja käsittelyvälineidcn Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena 
on helpottaa koko eliniän kestävää 
kouluttautumista, kannustaa luovuuteen, edistää 
kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta ja 
parantaa tictotckniikan tuotteiden ja tictoalan 
palvcluiden toimintoja ja hclppokäyttöisyytlä 
lulcvaisuudcssa. Tulkimuksissa korostetaan 
älykkäidcn koulutusjärjestelmicn kehittämistä 
sekä multimcdia-aineiston - myös 
audiovisuaalisen aineiston - innovatiivisten 
23 
kchitlämistä. Toimintakokonaisuus rakentuu 
kolmcn päälinjan varaan: 
* intcraktiivincn clektronincn toimittamincn, 
jossa käytctään uusia julkaisujcn laatimis- ja 
jäscntclymcnctclmiä ja licdon kohdcnncttua 
jakclua, ja kullluurisisällön käyttömahdollisuus 
csimcrkiksi sähköistcn kirjastojcn ja 
virtuaalimuscoidcn kaulta, 
* koululus ja aiuinallikoululus: järjcslclmäl. 
palvclul ja ohjcliual, joidcn avulla voidaan 
kchittää ja csilcllä scllaisia oppimismcnctclmiä, 
joissa käytctään mullimcdiaa, 
laajakaistaviestintää, simulaaliota ja 
virtuaalitodellisuulta, 
* tietokonelingvistiikan uudet menetelmät, jotka 
tckcvät tieto- ja viestintäjärjestelmistä 
hclppokäytlöiscmpiä, muotojen ja niiden jäsentely-ja käsittelyvälineiden 
kehittämistä. Toimintakokonaisuus rakentuu 
kolmen päälinjan varaan: 
* interaktiivinen elektroninen toimittaminen, 
jossa käytctään uusia julkaisujcn laatimis- ja 
jäscnlclymcnctclmia ja licdon kohdcnncttua 
jakclua, ja tictcclliscn, kulttuuriscn ja muun 
sisällön käyltömahdollisuus vcrkoltamalla 
kirjastoja, arkisloja ja muscoita, 
* koululus: järjcslclmäl. palvclul ja ohjclmat. 
joidcn avulla voidaan keliillää ja csilcllä 
scllaisia oppimismcnctclmiä, joissa 
hyödynnctään multimediaa, 
laajakaistavieslintää, simulaaliota ja 
virtuaalitodellisuutta, 
* tietokonelingvistiikan uudet tekniikat, mukaan 
lukicn käyttöliittymät, jotka tekevät tieto- ja 
viestintäjärjestelmistä entistä 
helppokäyllöiscmpiä, 
* cdistyncet ticdon saantiin, suodattamiseen ja 
analysointiin käytctläväl tekniikat, jotka 
aullavat tictotulvan hallinnassa ja hclpottaval 
multimcdia-ainciston käyltöä crilyiscsli 
tuaanliclccllisissä lictojärjcslclmissä. 
iv) Tictoyhtciskiinta (IV): keskeinen tcknologia 
ja infrastruktuurit 
Tällä avainloiminlakokonaisuudclla pyrilään 
cdistämään korkcalasoisla lcknologiaa 
lictoyhlciskunnan avainaloilla, nopcultamaan scn 
omaksumista ja laajcnlamaan scn käyttöalaa. 
Toiminta koskee ensisijaisesti seuraavia: 
* tieto-, viestintä- ja verkkoteknologia ja niiden 
käyttöönotto ja soveltaminen, * cdistyncet tiedon saantiin, suodattamiseen, 
analysointiin ja käsittclyyn käytctlävät 
tekniikat, jotka autlavat lictotulvan hallinnassa 
ja hclpollavat multimcdia-ainciston käytlöä 
crilyiscsli maantictccn lictojärjcslclmissä. 
iv) Tictoyhtciskiinta (IV): keskeinen tcknologia 
ja infrastniktuurit 
Tällä avainloiminlakokonaisuudclla pyrilään 
cdistämään korkcalasoista lcknologiaa 
lictoyhtciskunnan avainaloilla, nopeuttamaan sen 
omaksumista ja laajentamaan sen käyttöalaa. 
Toiminta koskee ensisijaisesti seuraavia: 
* tieto- ja viestintäteknologia, mukaan lukien 
laajakaistaverkot, ja niiden käyttöönotto, 
hallinta, yhteentoimivuus ja soveltaminen, 
ohjclma- ja järjcstclmätcknologiat ja -tekniikat, 
muun muassa korkcalasoisct tilastot, ohjclma-, järjcslclmä- ja palvclutcknologiat ja 
-tekniikat, muun muassa laadukkaat tilastot, 
reaaliaikaiset suuren mittakaavan simulaatio-
ja visualisoinlitekniikat, 
* malka- ja hcnkilövicstinlä ja niiden 
järjcslclmäl, crilyiscsli satclliillivälillciscl 
palvclul, matka- ja hcnkilövicstinlä ja niiden 
järjcstclmäl, mukaan lukicn 
salclliillijärjcslclmät ja satclliitlivälittcisct 
palvclul2, 
2 Kunkin ohjelman sisällä toteutettavaa 
"avaruusteknologian" sovelluksiin liittyvää 
toimintaa sovitetaan yhteen erityisjärjestelyillä. 
24 
* ihmiscn eri aistcja käyttävät käyttäjäliittymät, * ihmiscn cri aistcihin pcrustuvat 
käyttöliiltymäl, 
* ohcislaillccl, osajärjcslclmäl ja * ohcislaillccl. osajärjcslelmäl ja 
inikrojärjcstclinäl, mikrojärjcslclmäl, 
* mikroclcktroniikka (piiricn suunniltcluun ja * mikroclcklroniikka (piiricn suunnitlcluun ja 
vahnistuksecn sckä sovclluslcn kchiltämisccn valmisluksccn sckä sovcllustcn kchitlämisccn 
larvillaval tckniikat, laidol, laillccl ja larvillaval lckniikal, lyökalul, laitlccl ja 
matcriaalit). malcriaalil) 
b) Ylcisteknologioidcn tutkimus- ja b) Ylcisluontoinen tutkimustyo ja teknologian 
kehitystyöhön liittyvä toiminta kehitystyö 
Kaikissa avaintoimintakokonaisuuksissa 
käsitellään myös yleisesti kiinnostavia aiheita, 
kutcn käyttömahdollisuuksia, helppokäyttöisyyttä, 
kustannustchokkuutta ja yhtccntoimivuutta sekä 
sosiaalis-taloudcllisia vaikutuksia. 
Tutkimuslyö on visiointilyyppistä tulkimusta, jossa Jotla voidaan kchillää visioivasti tulcvia tai 
käsitellään tulcvia tai synlymässä olcvia syntymässä olcvia tcknologioila, jolka 
tcknologioita ja sovclluksia, ja sc koskcc todcnnäköiscsti vaikultavat lcollisuutccn ja 
cnsisijaiscsti: yhtciskunlaan, tutkimusaihcisiin voisi kuulua 
iniiun ohclla scuraavia: 
. licdon csillä.nis-. luo.nis- ja * ,icdon csillä.nis-. luo.nis- ja 
käsillclylcknologioila käs.llclylcknolog.o.la. 
• simuloinlia ja havainnollistamista rcaaliajassa 
ja suuressa mittakaavassa sekä 
virtuaaliläsnäoloon liittyvää teknologiaa, 
kvantti-, fotoni-ja bioelektromikkateknologioita • nano-, kvantti-, fotoni- ja 
ja suuren mittakaavan integrointiteknologiaa, bioelektromikkateknologioita ja suuren 
erittäin suorituskykyistä tietoteknologiaa ja mittakaavan integrointiteknologiaa, erittäin 
huipputehokkaita älyverkkoja. suorituskykyistä tietotekniikkaa ja 
huipputehokkaita älyverkkoja. 
c) Tuki tutkimusinfrastruktuurcillc c) Tuki tutkimusinfrastruktuurcillc 
Ensisijaiscsti tuetaan kchittyneitä ja nopeita Ensisijaisesli tuctaan kehittyneitä ja nopcita 
tclcmaaltisia verkkoja, joita tarvitaan kaikilla tclcmaattisia verkkoja, joita tarvitaan kaikilla 
tictccn ja teknologian aloilla, csimcrkiksi tictccn ja teknologian aloilla, myös Internetin 
kchillynyllä Inlcmcl 2:la. maailmanlaajuiscssa kchilykscssä. 
Kansallistcn infraslrukluuricn ja vcrkkojcn 
kchittämincn on aina jäscnvaltioidcn lchtävä. 
Euroopan yhlcisön lchtävä on tuoda lisäarvoa, 
jonka avulla voidaan edistää niiden käyttöönottoa, 
verkottamista ja yhteentoimivuutta. 
25 
KILPAILUKYKYISEN JA 
KASVUN EDISTÄMINEN KESTAVAN 3. KILPAILUKYKYISEN JA KESTAVAN 
KASVUN EDISTÄMINEN 
Pyrkimällä kehittämään ja levittämään tietoa ja 
teknologiaa, joiden avulla voidaan luoda ja 
kehittää "puhtaita" ja korkealaatuisia 
menetelmiä ja valmistaa samanlaisia tuotteita, 
jotka ovat kilpailukykyisiä huomisen 
markkinoilla, voidaan lisätä kasvua ja uusien 
työpaikkojen syntymistä yhteisössä ja tarjotaan 
yrityksille tilaisuus mukauttaa toimintaansa 
tarvitulla tavalla. 
Tavoite kuuluu yhteen tehokkaiden 
energiajärjestelmien ja -pahelujen ja 
taloudellisten, turvallisten, luontoa ja 
elinympäristöä kunnioitta vien 
liikennejärjestelmien kehittämisen kanssa. Pyrkimällä kehittämään ja levittämään tietoa ja 
teknologiaa, joiden avulla voidaan luoda ja 
kehittää "puhtaita" ja korkealaatuisia 
menetelmiä ja valmistaa samanlaisia tuotteita, 
jotka ovat kilpailukykyisiä huomisen 
markkinoilla, voidaan lisätä kasvua ja uusien 
työpaikkojen syntymistä yhteisössä ja tarjotaan 
yrityksille tilaisuus mukauttaa toimintaansa 
tarvitulla tavalla. 
Tavoite kuuluu yhteen taloudellisten, 
turvallisten, luontoa ja elinympäristöä 
kunnioittavien liikennejärjestelmien 
kehittämisen kanssa. 
a) Avaintoimintakokonaisuudet a) Avaintoimintakokonaisuudet 
i) Kilpailukykyincn ja kcstävä kasvu (I): i) Kilpailukykyincn ja kcstävä kasvu (I): 
tuottcct, mcnctelmät, organisointi tuottect, proscssit, organisointi 
Tämän avaintoimintakokonaisuudcn tavoitteena on 
edistää sellaisten innovatiivisten ja 
korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen 
kehittämistä, jotka vastaavat kansalaisten ja 
markkinoiden tarpeisiin, ja sellaisten uusien 
tuotanlo- ja valmistusmenclclmicn kehittämistä, 
jotka käyttävät voimavaroja taloudclliscsli ja ovat 
ympärislöyslävällisiä tuolanlolavasta riippuinatla. 
Työssä keskilytään varsinkin scuraaviin: 
uusien suunuitlclu-, valmislus-, larkaslus- ja 
luotanlolckniikoidcn luomincn, kchillämincn ja 
yhdistäniincn käyttäcn crilyiscsli 
mikrotckniikkaa, 
tietoyhteiskunnan teknologiaa "älykästä" 
valmistusta varten, johon kuuluvat joustavat 
tehdasjärjestelmät ja joustavat ostojen ja jakelun 
hallintajärjestelmät, käyttöön ja ylläpitoon 
käytettävät sulautetut jäijestelmät ja etäohjatut 
palvelut sekä simulaatio-ja yhteistyötekniikat, Tämän avaintoimintakokonaisuuden tavoitteena 
on edistää sellaisten innovatiivisten ja 
korkealaatuisten tuotteiden ja palvelujen 
kehittämistä, jotka vastaavat kansalaisten ja 
markkinoiden tarpeisiin, ja sellaisten uusien 
tuotanlo- ja valmistusmcnctclmicn kehittämistä, 
myös pcrinlcistcn tcollisuudcnalojcn kilpailukykyä 
lisäämään tarkoilcllujcn mcnclclmicn, jotka 
käylläväl voimavaroja taloudclliscsli ja ovat 
yinpärislöyslävällisiä tuolanlolavasla riippuinatla. 
Työssä kcskilylään varsinkin scuraaviin: 
* uusien suunnillclu-, valmislus-, larkaslus- ja 
tuotanlolckniikoidcn luomincn. kchiltämincn 
ja yhdislämincn käyttäcn crilyiscsli mikro- ja 
nanotason teknologiaa ja tekniikoila, 
* tietoyhteiskunnan teknologian yleistäminen, 
soveltaminen ja integrointi "älykästä" 
valmistusta varten, johon kuuluvat joustavat 
tehdasjärjestelmät ja joustavat ostojen ja 
jakelun hallintajärjestelmät, käyttöön ja 
ylläpitoon käytettävät sulautetut jäijestelmät ja 
etäohjatut palvelut sekä simulaatio- ja 
yhteistyötekniikat, 
* luonnonvarojen käyttötckniikat ja jätevesien * luonnonvarojen käytlötckniikat ja jätevcsien 
vähcntämistckniikat, jättcidcn 
kicrrälystcknologia ja puhlaidcn 
luolanlomcnclclmicn ja luotlcidcn 
kchillämincn, jotka pcnistuvat 
clinkaarianalyysin käsittccsccn, vähcnlämislckniikat, jättcidcn 
kicrrätyslcknologia ja puhlaidcn 
luolanlomcnclclmicn ja luotlcidcn 
kchillämincn, jotka pcrustuvat 
clinkaarianalyysin käsiltccsccn, 
26 
iiudcl luolannon ja lyön organisoinlilaval ja 
lailojcn käyllölaval (miii sosiaalis-laloudclliscl 
aualyysil) uudcl luolannon ja lyön organisoinlitavat ja 
lailojcn käyllölaval (nun. sosiaalis-laloudclliscl 
aualyysil) 
ii) Kilpailiikykyiiirn ja kcslävJi kasvu (II): 
kestävä liikkuvuiis ja intcrmodaalisuus 
Tavoittccna on laata hcnkilöidcn ja tavaran 
liikkuvuus tehokkaasti ja ilman ympäristöhaittoja. 
Tämä avaintoimintakokonaisuus auttaa tavoitteen 
saavuttamista edistämällä sellaisen 
liikennejärjestelmän luomista, joka koostuisi 
turvallisesta, älykkäästä, tehokkaasta ja 
yhteentoimivasta henkilöiden ja tavaroiden 
rautatie-, maantie-, ilma- ja meriliikenteestä, joka 
olisi laajalti intermodaalista koko Euroopan tasolla 
ja joka vastaisi teollisuudcn ja kansalaistcn 
liikkuvuuden tarpcisiin. Tämä cdcllyltää crityiscsti: 
* sckä modaaliscn cttä intcrmodaaliscn liikcnlccn 
hallinlajärjestelinicn kchitläinislä, validoimisla 
ja esitlelyä; lähäu kuuluvat inyös loiscn 
sukupolvcn salclliillinavigoinli- ja salelliitli-
paikannusjärjcslclmät. 
* tutkimuksia infrastruktuureista ja niiden 
yhtymäkohdista liikennevälineiden ja 
järjestelmien kanssa ottaen huomioon 
ympäristövaikutusten vähenlämincn sekä 
saavutcttavuus ja alucsuunnittclu- ja 
liikcnucpoliliikan yhdcntämincn, ii) Kilpailiikykyinen ja kestävä kasvu (II): 
kestävä liikkuvuus ja intcrmodaalisuus 
Tavoitlccna on laata hcnkilöidcn ja tavaran 
liikkuvuus tehokkaasti ja ilman ympäristöhaittoja. 
Tämä avaintoimintakokonaisuus auttaa tavoitteen 
saavuttamista edistämällä sellaisen 
liikennejärjestelmän luomista, joka koostuisi 
turvallisesta, älykkäästä, tehokkaasta ja 
yhteentoimivasta henkilöiden ja tavaroiden 
rautatie-, maantie-, ilma- ja laivaliikenteestä, joka 
olisi laajalti intermodaalista koko Euroopan 
tasolla ja joka vastaisi teollisuudcn ja kansalaisten 
liikkuvuuden tarpcisiin. Tämä edcllyttää 
crilyiscsti: 
* sckä modaaliscn cttä intcrmodaaliscn 
liikcnlccn rationaalislcn hallinlajärjcstclmicn 
keliilläinistä1. validoimisla ja csillclyä, joihin 
kiiuluu myös loiscn sukupolvcn 
salclliillinavigointi- ja 
satclliiltipaikannusjärjcslclmicn kchittämincn 
ja käyttö, sekä liikennöitsijöiden ja 
matkustajien kehittyneiden 
tiedotusjärjestelmien kehittämistä, validoimista 
ja esittelyä, 
* tutkimuksia infrastruktuureista ja niiden 
yhtymäkohdista liikennevälineiden ja 
järjestelmien kanssa ottaen huomioon 
ympäristövaikulusten vähentäminen sckä 
saavutcttavuus ja aluesuunnittclu- ja 
liikcnncpolitiikan yhdcntämincn, 
sosiaalis-taloudcllislcn siitinnilclinicn laalimisla * sosiaalis-laloudcllislcn 
sckä lavara-cllä hcnkilöliikcnlccslä. laalimisla kcsläväslä 
hcnkilöliikcnlccslä. suuimilclmicu 
lavara- ja 
iii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (III): 
ilmailuteollisuudcn uudct näkymät 
Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa 
vahvistamaan Euroopan yhteisön asemaa 
ilmailualalla ympäristönsuojelua kunnioittaen 
edistämällä alan kehittyneimmän teknologian 
hallintaa. Se koskee erityisesti seuraavia: iii) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu 
(III): ilmailuteollisuudcn uudct näkymät 
Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus auttaa 
vahvistamaan Euroopan yhteisön asemaa 
ilmailualalla ympäristönsuojelua kunnioittaen 
edistämällä alan kehittyneimmän teknologian 
hallintaa. Se koskee erityisesti seuraavia: 
Kunkin ohjclman sisällä tolcutctlavaa 
"avaruustcknologian" sovclluksiin liittyvää 
toiminlaa sovilclaan yhtccn crilyisjärjcstclyillä. 
27 
kchittyneidcn integroitujen suunnittelu- ja 
tuotantoteknologioiden kchiltäminen ja esittely 
sekä energiankulutuksen, päästöjen ja melun 
vähentäminen erilaisissa lentokonetyypeissä, 
uuden sukupolven lentokonetyyppien 
tcknologinen ja taloudcllincn totculcttavuus ja 
kriittiset teknologiat, 
loiminnan (urvallisuudcn 
parantamistcknologian kchiltäminen. 
iv) Kilpailukykyinen ja 
mcriteknologia kcstävä kasvu (IV): 
Tavoillccna on kannustaa yinpärislöä kunnioiltacn 
scllaislcn meriympärislön crilyistictojcn ja -
tcknologian kehitlämislä ja yhdistclyä, joidcn 
avulla unioni voi käytlää täysimiltaiscsti hyväksccn 
mahdollisuuksiaan ja vahvistaa teollisuulcnsa 
kilpailukykyä todellista "meripolitiikkaa" tukien. 
Työssä on tarkoitus keskittyä ensisijaisesti 
teknologiaan, jota tarvitaan * kehittynciden integroitujen suunnittelu- ja 
tuotantoteknologioiden kehittäminen ja esittely 
sekä energiankulutuksen, päästöjen ja melun 
vähentäminen erilaisissa lentokonetyypeissä, 
* uuden sukupolven lentokonetyyppien 
tcknologinen ja taloudcllincn totculcttavuus ja 
kriittiset teknologiat, 
* loiminnan turvallisuudcn 
parantamistcknologian kchiltäminen. 
iv) Kilpailukykyinen ja kcstävä kasvu (IV): 
mcritcknologia 
Tavoittccna on kannustaa yinpärislöä kunnioiltacn 
scllaislcn meriympärislön crilyistictojcn ja -
tcknologian kehitlämislä ja yhdistclyä, joidcn 
avulla unioni voi käytlää täysimiltaiscsti 
hyväksccn mahdollisuuksiaan ja vahvistaa 
teollisuutensa kilpailukykyä todellista 
"meripolitiikkaa" tukien. Työssä on tarkoitus 
keskittyä ensisijaisesti teknologiaan, jota tarvitaan 
* kehittyneiden, turvallisten ja tehokkaiden * kehittyneiden, turvallisten ja tehokkaiden 
alustcn suunnittcluun, alustcn suunnittcluun, 
* incrcn käyttäniisccn laloudclliscna tavaran ja 
hcnkilöidcn kiiljctusväylänä (kchittyncct 
salamainfrastruktuurit, alucclliscl 
ineriliikcnncjärjcslclinät) yhdcssä 
avainloiminlakokonaisuudcn "kcstävä 
liikkuvuus ja intcr.nodnalisuus" kanssa, 
* mereii järkiperäiscen ja kcslävään käyllöön 
cncrgian ja mincraalicn lählccnä (crilyiscsli off-
shorc-ja vcdcnalaincn tcknologia). 
v) Kilpailukykyinen ja kcstävä kasvu (V): 
kchittyncct cncrgiajärjcstclmät ja 
-palvclut3 
Tällä toimintakokonaisuudella, joka on pitkälti 
markkinoiden kysynnän ohjaama, on tavoitteena 
yhteisön energiantarpeen tyydyttäminen vähentäen 
ympäristöön kohdistuvat vaarat mahdollisimman 
pieniksi. Siinä edistetään sellaisten kehittyneiden ja 
sekä tuotannon että kulutukscn kannalta 
lchokkaidcn cncrgiajärjcslclmicn ja -palvclujcn 
suunnitlclua ja kchiltämislä. joidcn avulla 
hiilidioksidin ja niuidcii kasvihuonckaasujcn 
pääslöjä voidaan vähcnlää ralkaiscvasli ja yhteisön 
lcollisuudcn kilpailukykyä voidaan vahvislaa. 
Tulkimuslyö koskcc ensisijaisesti scuraavia aihcita: 
3 Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva 
tutkimustoiminta kuvataan yksityiskohtaisesti 
ehdotuksessa Euratomin perustamissopimukseen 
perustuvan tutkimus- ja koulutustoiminnan 
viidenneksi puiteohjelmaksi. mcrcn käyttämisccn laloudclliscna tavaran ja 
hcnkilöidcn kiiljctusväylänä maksimoimalla 
alustcn lcho ja loimivuus yhtcydcssä 
avainloimintakokonaisuulccn "kcstävä 
liikkuvuus ja inlcrniodaalisuus", 
incrcn järkiperäiscen ja kcslävään käyllöön 
cncrgian ja mincraalicn lählccnä (crilyiscsti 
off-shorc-ja vcdcnalaincn tcknologia). 
[Tämä avaintoimintakokonaisuus on jaettu ja 
muutettuna viety osaksi uutta "ekosysteemin 
suovelu"- ohjelmaa.] 
28 
* tärkeimmät uudet ja uusiutuvat energiamuodot 
ja niiden käyttöönotto etenkin hajautetuissa 
järjestelmissä, 
* energian varastointi-ja kuljetustekniikat, 
* tckniikat fossiilisten polttoaineiden puhdasta 
tuotantoa ja käyttöä varten sekä järkevää 
energiankäyttöä varten, 
* talouden, ympäristön ja energian välistä 
vuorovaikutusta koskevien strategioiden 
laatiminen. 
vi) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (VI): 
huomisen kaupunki 
Tämän toimintakokonaisuuden on tarkoitus kehittää 
harmonisesti kaupunkilaisten elinympäristöä 
kokonaisvaltaisilla, innovatiivisilla ja 
edullisemmilla tavoilla, jotka kunnioittavat 
ympäristöä, perustuvat kehittyneisiin 
organisaatiomalleihin ja yhdistävät toisiinsa 
elämänlaadun parantamisen, sosiaalisen tasapainon 
palauttamisen ja kulttuuriperinnön suojelun ja 
hyödyntämisen. Työ koskee ensi sijassa seuraavia: v) Kilpailukykyinen ja kestävä kasvu (V): 
huomisen kaupunki ja kultuuriperinto 
Tämän toimintakokonaisuuden on tarkoitus 
kehittää harmonisesti kaupunkilaisten 
elinympäristöä kokonaisvaltaisilla, innovatiivisilla 
ja edullisemmilla tavoilla, jotka kunnioittavat 
ympäristöä, perustuvat kehittyneisiin 
organisaatiomalleihin ja yhdistävät toisiinsa 
elämänlaadun parantamisen, sosiaalisen tasapainon 
palauttamisen ja kulttuuriperinnön suojelun, 
säilyttämisen ja hyödyntämisen (niiden sosiaalis-
taloudellisten mahdollisuuksien kestävää 
hyödyntämistä varten, joita ne tarjoavat 
työllisyydelle ja matkailualalle). Työ koskee ensi 
sijassa seuraavia: 
uusia kestävän kehityksen malleja Euroopan 
kaupunkeja varten, keskipitkän ja pitkän 
aikavälin sosiaalis-taloudellisten suunnitelmien 
luomista sekä tutkimus- ja esittelytoimintaa, 
joka keskittyy ensi sijassa kaavoituksen ja 
arkkitehtuurin, sosiaalisen integraation ja 
turvallisuuden ongelmiin, energiatehokkuuteen 
ja energiansäästöön (etenkin rakennuksissa ja 
liikenteen yhtenäisessä hallinnassa) ja 
demokraattisten tietoverkkojen kehittämiseen 
("digitaalikaupungit"), * uusia kestävän kehityksen malleja Euroopan 
kaupunkeja ja kaupunkialueita varten, 
keskipitkän ja pitkän aikavälin sosiaalis-
taloudellisten suunnitelmien luomista sekä 
tutkimus-, kehitys- ja esittelytoimintaa, joka 
keskittyy ensi sijassa taloudellisen toiminnan 
kilpailukyvyn tukemiseen ja seurantaan, 
kaavoitukseen ja arkkitehtuuriin, sosiaaliseen 
integraatioon ja turvallisuuteen, 
energiatehokkuuteen ja energiansäästöön 
(etenkin rakennuksissa ja kaupunkiliikenteessä) 
sekä tietoverkkojen kehittämiseen 
("digitaalikaupungit"), 
* taloudellisten, puhtaiden, tehokkaiden ja 
kestävien talteenotto-, korjaus- ja 
rakennustekniikoiden kehittäminen ja esittely 
erityisesti suuria rakennuskomplekseja varten ja 
kulttuuriperinnön suojelemiseksi, Euroopan kulttuuriperinnön diagnosointia, 
suojelua, säilyttämistä, restaurointia ja kestävää 
hyödyntämistä varten käytettävien tekniikoiden 
ja tuotteiden kehittäminen ja esittely, jossa 
korostetaan kulttuuriperinnön sekä irtaimia ja 
kiinteitä osia, niiden arvon ja elämänlaadun 
edistämiseksi, 
taloudellisten, puhtaiden, tehokkaiden ja 
kestävien säilytys-, kunnostus-, talteenotto-, 
korjaus- ja rakennustekniikoiden kehittäminen 
ja esittely erityisesti suuria 
rakennuskomplekseja varten, 
29 
laloudcllislcn, puhlaidcn, lurvallistcn ja 
älykkäidcn ajuiicuvojcii (csim 
nollapääslöaulojcii) larvilscinicn lckuologioidcn 
kchillämincn ja csillcly kaupunkiyinpärislössä 
kcslävän liikcnlccn käsillccn mukaiscsli (ks. 
avainloiminlakokonaisuiis "kcslävä liikkuvuus 
ja inlcrmodaalisuus"). liikcnlccn ylciscssä ympärislössä, myös 
kaupiingcissa käylcllävicn, kcsiavääu 
liikcnlccsccn sopivicn. laloudcllislcn, 
puhlaidcn, lurvallistcn ja älykkäidcn 
ajoncuvojcn larvilscinicn lckuologioidcn 
kchillämincn ja csittcly (läydcntää 
avainloiminlakokonaisuulla "kcslävä 
liikkuvuus ja inlcrmodaalisuus"). 
b) Yleisteknologian tutkimus- ja kehitystyöhön b) Yleisluontoinen tutkimustyö ja teknologian 
liittyvä toiminta kehitystyö 
Painopisteinä tutkimustyössä ovat etenkin Painopisteinä tutkimustyössä ovat etenkin 
seuraavat : 
* tuki uusicn ja parannctlujcn 
tcollisuusmatcriaalicn suunnittclullc ja niidcn 
tuotanlomenctclmillc: korkcaa lämpölilaa ja 
painctta kcsläväl malcriaalil (csimcrkiksi 
cncrgianluotanloa ja moottorcita vartcn), kcvyct 
matcriaalit (liikennctlä ja rakcnlamisla vartcn), 
crilyismalcriaalit 
(optoclcktroniikka,biomalcriaalit, sondil), jolka 
suunnilcllaan ja kchitctään hclposli 
kicrrälclläviksi, 
* uusicn matcriaalicn ja tuotantolcknologian 
kchittäminen hiili- ja tcräsalalla5, 
* mittaus ja. testaus, joilla tuetaan standardointia 
ja petosten vastaista toimintaa ja tuotteiden ja 
palvelujen laatua (mm. huipputarkkojen 
mittauslaitteiden, vertailumittausten ja 
scrtifioitujen vcrtailumateriaalien 
kchittäminen). seuraavat: 
* tuki uusicn ja parannctlujcn 
lcollisuusmatcriaalicn suunnillclullc ja niidcn 
tuotantomcnclclmillc: korkcaa läinpötiUu» ja 
painclla kcsläväl matcriaalit (csimcrkiksi 
moollorcila vartcn), kcvyct malcriaalil 
(liikcnncllä ja rakcnlamisla varlcn), 
crilyismalcriaalit (oploclcklroniikka, 
biomalcriaalil, sondil), jolka suunnilcllaan ja 
kchilclään hclposli kicrrälclläviksi, 
uusicn materiaalicn ja 
kchittäminen teräsalalla4, tuotantolcknologian 
mittaus ja testaus, joilla tuetaan standardointia 
ja petosten vastaista toimintaa ja tuotteiden ja 
palvelujen laatua (mm. huipputarkkojen 
mittauslaitteiden, vertailumittausten ja 
scrtifioitujen vertailumateriaalien 
kchittäminen). 
c) Tuki tutkimusinfrastruktuureille Tuki tutkimusinfrastruktuureille 
Painopistcitä oval tcollisuudcn lulkimukscn 
laskcntakcskustcn, tchokkaidcn luulitunnclicn, 
crikoisluncidcn lictokantojcn sckä mittaus- ja 
tcslauslaboratorioidcn vcrkoltamincn ja 
optimaalincn käytlö Euroopan tasolla. Painopistcitä ovat tcollisuudcn lulkimukscn 
laskcntakcskustcn. tchokkaidcn tuulilunnclicn, 
crikoistuncidcn lictokantojcn sckä mittaus- ja 
tcslauslaboratorioidcn vcrkoltamincn ja 
optimaalincn käytlö Euroopan tasolla. 
Ohjelmaan "kilpailukykyisen ja kestävän 
kasvun edistäminen" kuuluvat 
ydinturvallisuutta ja -suojelua koskevat 
tutkimukset esitellään ehdotuksessa Euratomin 
viidenneksi puiteohjelmaksi. Puiteohjelmassa on tarkoitus toteuttaa yhä 
enemmän toimintaa, joka perustuu EHTY:n 
perustamissopimukseen, jonka voimassaolo 
päättyyvuonna2002. 
5 Puiteohjelmassa on tarkoitus toteuttaa yhä 
enemmän toimintaa, joka perustuu EHTY:n 
perustamissopimukseen, 
päällyy vuonna 2002. jonka voimassaolo 
30 
KKOSYSTEEMIN SIIOJELU 
Ympäristön, energian ja ekosysteemin varojen 
kestävän hullinnan aloihin kuuluva tutkimus ja 
teknologinen kehittäminen on välttämätöntä 
unionin politiikkojen täytäntöönpanolle. 
Tarvittavien tietojen ja tekniikoiden 
hyödyntäminen mahdollistaa vastaamisen 
suureen joukkoon tarpeita. Nämä uudet 
markkinat tuovat mukanaan kasvua ja 
työllisyyttä. Tutkimusten tulokset toimivat 
pohjana yhteisön tasolla määritettyjen ja 
kansainvälisiin sopimuksiin perustuvien 
politiikkojen kehittämiselle. 
Tavoite kulkee käsi kädessä ympäristöä ja 
elinympäristöä vaalivan talouskehityksen kanssa. 
Se edellyttää tehokkaita ja varmoja 
cnergiajärjestelmiä ja -palveluja. 
a) Avaintoimintakokonaisuudct 
i) Ekosysteemin suojclu (I): vcsihuolto ja vcdcn 
laatu 
Tällä toimintakokonaisuudella on tarkoitus tarjota 
vesivarojen järkiperäiseen hallintaan tarvittavaa 
tietoa ja teknologiaa kotitalouksien sekä 
teollisuuden ja maatalouden tarpeisiin. Kyseeseen 
tulevista aloista ovat etusijalla muun muassa: 
* käsittcly- ja puhdistuslckniikat vcdcn 
pilaanlumiscn chkäiscmiscksi, vcdcn 
pulidistamiscksi ja scn käyllämiscksi tai 
uudcllccnkäyltämiscksi järkipcräiscllä lavalla 
(inukaan lukicn suljcllu kicrto ja 
jakeluvcrkkojcn luolcltavuus), 
* osallisliunincn inlegroilujcn lähcslyinislapqjcn 
kchitläinisccn vesivarojen ja koslcikkojcn 
hallinnassa, 
* tckniikat pohja- ja pintavesivarojen valvontaa, 
niiden pilaantumisen ehkäisemistä, suojelua ja 
hallintaa varten, 
* seuranta-, hälytys-ja viestijärjestelmät, 
* vesivarojen sääntely- ja hallintateknologia sekä 
arideille ja semiarideille vyöhykkeille ja 
ylcisesti vcsipulasta kärsiville alueille 
tarkoitettu teknologia. 
31 
ii) Ekosy.stecmin siiojclu (II): 
Maailnianlaajiiisct ynipärislämiiutoksct ja 
ilmaslo 
Täinän avaintoiinintakokonaisuudcn lavoillccna 
on kchillää liclcclliscl ja lcknologiscl lyökalut, 
joita larvilaan yhlcisön politiikkojcn 
tolcultamiscssa, crilyiscsti ympäristön ja 
biologiscn monimuotoisuuden alalla sckä antaa 
yhteisölle ja sen jäsenvaltioille tilaisuus selviytyä 
paremmin tiitkimusvelvoitteista, joihin ne ovat 
sitoutuneet kansainvälisissä sopimuksissa ja 
yleissopimuksissa. Tällä 
avaintoimintakokonaisuudella pyritään ennen 
kaikkea parantamaan kyseisten alojen prosessien 
tuntemusta ja edistämään kestävää kehitystä. 
Painopisteiksi valitaan seuraavat: 
* ynunärlää, havaila, arvioida ja cnnustaa 
inaailinanlaajuisia muutosproscsscja 
paiuollacn Euroopan laajuisia ja aluccllisia 
syilä ja scurauksia luonnonvarojcn kcslävän 
käylön kannalla. Sckä luonnonilmiöilä cltä 
ihmiscn aihcuttamia ilmiöitä tutkitaan. Tähän 
sovcllctaan luonnontictcitä sckä sosiaalis-
laloudcllisla ja kulttuurisla tictoa, 
* cdistää ckosyslccmicn yinmärtämistä, 
* kchittää suunnitclmia ja stratcgioita muutosten 
estämiseksi ja lieventämiseksi koko 
maailmassa ja näihin muutoksiin 
sopeutumiseksi ottaen huomioon 
ilmastonmuutos ja biologisen 
monimuotoisuuden säilyttämistarve, 
* tukea eurooppalaisen osuuden kehittymistä 
maailmanlaajuisissa ilmaston, 
maackosystccmicn (myös biologiscn 
monimuoloisuudcn) ja valtamcricn 
havainnoinlijärjcstclmissä (csim. EuroGOOS, 
Hnropean Global Occan Observing Syslcm). 
* kchillää tarvittavaa lictccllistä pcruslaa 
(proscssit ja vuorovaikutuksct valtamcrissä ja 
crilyiscsti syvissii mcrissä) mcriympäristön 
kestävää käyttöä vartcn. 
32 
iii) Ekosvstecmin suoiclu (III): cncrgian 
kcstävän käytön cdistämincn 
Tämän avaintoimintakokonaisuudcn tavoittccna 
on kchittää lcknologiaa, jonka ansiosta voidaan 
vähcnlää cncrgiankysynlää. vähcntää 
ympärislövaikuluksia kulcn hiilidioksidipäästöjä 
ja muita kasvihuonckaasu- ja cpäpuhtauspääslöjä 
ja nopcuttaa niiden hyväksymistä. Kun otetaan 
huomioon markkinanäkymät Euroopan yhteisössä 
ja koko maailmassa, huomataan pitkä aikavälin 
haaslccksi encrgiankululukscn vähcntämincn 
kaikilla talpuselämän aloilla. Tutkimustyö ja 
lcknologincn kchiltämincn koskcc cnsisijaiscsti 
scuraavia aihcita: 
• tarjonnan ja kysynnän hallintaa taloudcn, 
ympäristön ja cncrgian aloilla ja niiden 
väliscssä vuorovaikutuksessa koskevien 
suunnitclmicn laalimincn 
• tckniikal, joidcn avulla cncrgiaa voidaan 
käyttää järkipcräiscsti ja lchokkaasli, 
• uus.cn ja uusiuluvicn cncrgiamuotojcn 
käyttöönotto ja intcgroinli ctcnkin 
hajautcltuihin järjcstclmiin, 
• cncrgian varasloinl i ja jakclu 
paikallisiärjcstclmissä. 
iv) Ekosysteemin suojelu (IV): puhtaamman, 
kilpailukykyisemmän ja monipuoliscmman 
cncrgian kehittämincn ja toimittamincn5 
Tässä avaintoimintakokonaisuudcssa tunnustctaan 
cncrgia-alalla vallitscva tarvc kchittää radikaalisti 
uutta lcknologiaa ja uusia järjcslclmiä, joilla 
voidaan tarjota Euroopallc luotctlavia, tehokkaita, 
turvallisia ja cdullisia cncrgiahuoltoralkaisuja ja 
cncrgiapalvcluja ja cdistää sitcn tcollisuudcn 
kilpailukykyä ja kcstävää kasvua. Kaikissa 
cncrgiahuollon vaihcissa on toimittava, jotta 
tchokkuus paranluisi ja kuslannukscl vähcnisivät. 
Lyhycllä aikavälillä tämä cdcllyttää scllaiscn 
cncrgiatcknologian kchittäinistä, jonka ansiosta 
kasvihuonckaasujcn päästöjä voidaan vähcnlää 
nopcasti, ja pilkällä aikavälillä pyritään 
läpimurtoihin, joilla voidaan edctä ratkaisevasti 
siirtymisessä fossiilisista uusiin energialähteisiin. 
Työssä keskitytään ensisijaisesti seuraaviin 
alueisiin: 
5 Hallittua lämpöydinfuusiota koskeva toiminta 
esitellään ehdotuksessa tutkimus- ja 
koulutustoimintaan koskevaksi Euratomin 
perustamissopimukseen perustuvaksi 
viidcnncksi puiteohjclmaksi 
33 
* fossiilislcn pollloaincidcn puhdas ja lchokas 
ctsintä. luolanto ja käyllö, 
* cncrgian muunlamincn suurcssa miltnkaavassa 
(sähkö ja lä.ii|)ö), 
* uusicn ja uusiutuvicn cncrgialähtcidcn 
lisäämincn ja niidcn inlcgroinli pienen 
mittakaavan energiahuoltoon, 
* encrgian siirto ja jakelu pitkien matkojen 
päähän. 
b) Ylcisluontoinen tutkimustyö ja teknologian 
kehittämistyö 
Työssä keskitytään seuraaviin aiheisiin6: 
* suurimpia luonnonuhkia ja tckniikasta 
aihcutuvia uhkia chkäiscvä toiminla 
kchiltämällä cnnustc-, cnnallachkäisy-, 
vaikuluslcn arviointi- ja scurauslcn 
licvcnlämislckniikoila, 
* ylcislcn maanhavaiimointilcknologioidcii, 
varsinkin salclliiltitcknologian7, kchitlämincn 
ympärislön scuranlaa ja luonnonvarojcn ja 
ckosystccmicn hallintaa vartcn, 
* ympäristönmuutoslcn sosiaalis-taloudcllistcn 
vaikutusten tulkiminen kestävän kehityksen 
kannalta (vaikutukset yhteiskuntaan, 
talouselämään ja työllisyyteen), 
* uusien materiaalien ja uuden 
tuotantoteknologian kehittäminen 
hiilisektorilla8. 
'' Ydinturvallisuulla ja -vannuulla koskcva 
toiminla csilcllään chdolukscssa tiitkimus- ja 
koulutusloi.ninlaa koskcvaksi Euratomin 
pcrustaniissopi.nukscn pcrustuvaksi 
viidcnncksi puitcohjclmaksi 
7 Kunkin ohjclman sisällä totcutettavaa 
"avaruusteknologian" sovelluksiin liittyvää 
toimintaa sovitetaan yhteen erityisjärjestelyillä 
8 Tällä varaudutaan vuonna 2002 päättyvän 
EHTY.n perustamissopimuksen perusteella 
nykyään harjoitetun toiminnan lisääntyvään 
toteuttamiseen puiteohjelmassa 
34 
c) Tuki tutkimusinfrastruktuureillc 
Tällä alalla asclctaan ctusijallc pääsy 
erikoisluncisiin ticlopankkcihin, suuriin 
laskcntakcskuksiin crilyiscsli ilmaslontutkimusta 
vartcn ja nicicnliitkiinuslailoksiin sckä niidcn 
käyllö yhlcisön lasolla. 
35 
rOINEN TOIMI TOINEN TOIMI 
I. YIITEISÖN rUTKIMUKSEN I. YIITEISÖN 
KANSAINVALISEN ASEMAN 
VAIIVISTAMINEN TUTKIMUKSEN 
KANSAINVALISEN ASEMAN 
VAIIVISTAMINEN 
"Kansainvälisen yhteistyön" toimen tärkeimpänä 
tavoitteena on toisaalta edistää huomattavasti 
unionin ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti 
suhteessa EU:n jäsenyyttä hakeneisiin Keski- ja 
Itä-Euroopan maihin ja toisaalta auttaa unionia 
luomaan yhteistyösuhteita teollisuudessa ja 
pääsemään uusille markkinoille. Tämän kaikkia aihealueita koskevan toimen 
tarkoitus on ennen kaikkea edistää kansainvälistä 
tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, vahvistaa 
yhteisön valmiuksia tieteenja teknologian aloilla, 
tukea yleisesti korkeaa tieteellistä tasoa 
laajemmissa kansainvälisissä yhteyksissä ja 
edistää yhteisön ulkopolitiikan toteuttamista 
erityisesti sen valmistautuessa uusien 
jäsenvaltioiden liittymiseen Euroopan unioniin. 
Kansainvälisen yhteistyön toimintakokonaisuudcn 
ylcisct lavoitteet liillyvät unionin ulkopolitiikan 
tolcuttamiscen ja unionin laajcnlumiseen uusilla 
jäscnvaltioilla. Ne ovat scuraavat: 
- edistää kolmansicn maidcn ja Euroopan 
yhteisön lailoslcn ja tutkijoidcn välillä scllaista 
liclccllislä ja tcknologisla yhteistyötä, joka voi 
hyödydää nicrkillävästi ja tasapuoliscsli 
kumpaakin osapuolla ("molcmminpuoliscn 
cdun" mukaincn yhlcislyö), Kansainvälisen tictcelliscn yhteistyön 
yleislavoiltect ovat seuraavat: 
edistää kolmansicn maidcn ja Euroopan 
yhteisön yrityslcn, lailostcn ja tutkijoidcn välillä 
scllaista tieteellistä ja teknologista yhteistyötä, 
josta voi olla mcrkillävää, molcmminpuolisla ja 
tasapuoliscsta hyötyä, jossa olclaan huomioon 
maidcn ja alucidcn crilaisct larpccl ja 
cdcllytyksct ja jossa kunnioitclaan osallislujicn 
lcollis- ja lckijänoikcuksia, 
hclpottaa Euroopan yhtcisöön sijoittautuncidcn 
tutkimuskcskustcn ja yritystcn mahdollisuuksia 
saada käytlöönsä yhteisön ulkopuolclla olcvaa, 
unionin edun kannalta tärkeää tieteellistä ja 
teknologista tietoa, 
vahvistaa yhteisössä tehdyn tutkimustyön 
ascmaa ja tehtäviä kansainvälisessä tieteellisissä 
ja tcknologissa piireissä, hclpotlaa Euroopan yhtcisöön sijoittautuncidcn 
tutkimuskcskustcn ja yritystcn mahdollisuuksia 
saada käytlöönsä yhteisön ulkopuolclla olcvaa, 
unionin cdun kannalta tärkeää tieteellistä ja 
teknologista tietoa, 
vahvistaa yhteisössä tehdyn tutkimustyön 
asemaa ja tehtäviä kansainvälisissä tieteellisissä 
ja teknologissa piireissä ja edistää 
eurooppalaista tiede-ja tcknologiakulttuuria, 
valmislclla assosioiluncidcn Kcski- ja Itä-
Euroopan maidcn (KlE-maidcn) liitlymislä 
Euroopan yhtcisöön, tukea Euro-Välimcri-
kumppanuutta, vakaultaa KIE-maidcn ja 
cntiscn Ncuvosloliiton uusien itscnäistcn 
vallioidcn inhimillisct valmiudcl ja tukea 
kchityspolitiikkaa, valmislclla uusien jäscnmaidcn liillymistä 
Euroopan yhtcisöön csimcrkiksi kannustamalla 
niitä assosioitumaan läysin puilcohjclmaan, 
tukea KIE-maidcn ylccnsä ja erityisesti cntisen 
Ncuvosloliiton uusien itscnäistcn vallioidcn 
tutkimus- ja kchitysvalmiuksien vakiinlumista, 
tukea ja kehittää Euro-Välimeri-kumppanuutta 
ja osallistua kehitysmaiden kestävään 
taloudelliseen, yhteiskunnalliseen ja 
tieteelliseen kehitykseen, 
auttaa eurooppalaisia tutkimuksen alan -
toimijoita saamaan tietoja yhteisön 
ulkopuolisista (teollisuusmaiden ja nopeasti 
kchiltyvän taloudcn maiden) 
tutkimusvalmiuksista, toiminnasta ja 
painopisleistii Euroopan tcollisuuden auttaa eurooppalaisia tutkimuksen alan 
toimijoita saamaan tietoja ja kokemusta 
tutkimusvalmiuksista ja -toiminnasta ja 
tutkimuksen painopistcistä Euroopan yhteisön 
ulkopuolisissa tcollisuusmaissa ja nopeasti 
kehittyvän taloudcn maissa Euroopan 
36 
kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja sen läsnäolon 
lujiltamiscksi uusilla markkinoilla. 
Kansainvälincn lictccllincn ja lcknologincn 
yhleislyöloiminla loleulelann yhlcislyösopimusleii 
ja nndcu sisällön miikaiscMi "kansainväliscn 
yhlcislyön" crilyisloimcn kautla ja otlamalla 
huomioou tutkimukscn kansainvälincn ulolluvuus 
puitcohjclman muissa toimissa. teollisuudcn kilpailukyvyn vahvistamiseksi ja 
scn läsnäolon lujittamiseksi uusilla 
markkinoilla. 
Kansainvälincn ticlccllincn ja lcknologincn 
yhlcislyö lolculclaan voiiuassa olcvicn 
yhlcislyösopimusleii perusteella ja kansainväliscn 
yhlcislyön horisonlaaliohjclnian kaulla sekä 
puitcohjclman muissa olijclmissa lolculcltavan 
toiminnan kautla. 
a) Kansainvälisen 
toimintakokonaisuutecn 
erityistoiminta yhtcistyön 1. Kansainväliscn yhteistyön ohjclman 
kuuluva erityistoiminta 
Unionin erilaisten mahdollisten kumppaniensa 
kanssa harjoittamien suhteiden perusteella 
määritellyn yhteistyöpolitiikan perusteella 
toteutetaan toimintaa, joka voidaan jakaa kolmeen 
luokkaan. Ne liitlyvät näidcn maidcn kohtaamiin 
crilyisongclmiin civätkä kuulu puitcohjclman 
niuihin loimintakokonaisuuksiin. "Kansainväliscn 
yhlcislyön" erilyistoiininlakokonaisuudcsla 
rahoilctnau seuraavaa (oiminlaa: Yhteisön erilaisten mahdollisten kumppanien 
kanssa erityisaloilla harjoittaman 
yhteistyöpolitiikan perusteella toteutetaan 
toimintaa, joka voidaan jakaa kolmeen luokkaan. 
Se on toimintaa, jolla on erityinen kansainvälincn 
ulolluvuus, ja sc liiltyy näidcn maidcn kohtaamiin 
crilyisongclmiin cikä kuulu puitcohjclman inuuhun 
loiiiiinlaan. "Kansainväliscn yhlcislyön" 
ohjcl.unsln rahoilclaan vain tällaisla loimiulaa. 
Avainyhtcislyöloiminla 
maaluokkicn kanssa: .immtamjcii a) Yhlcislyö inuulainicn niaaluokkicn kanssa: 
KIE-MAAT: 
lukcmincn. niidcn huippulutkimuskcskustcn -
VÄLIMEREN KOLMANNET MAAT: varsinkin 
Välimeren hallinnan alueelliset näkökohdat, tuki 
sosiaalis-taloudelliselle kehitykselle, johon kuuluu 
myös tictoyhteiskunta, ja kulttuuriperinnön 
säilyltämincn. LITITYMISTÄ VALMISTELEVASSA 
VAIHEESSA OLEVAT MAAT: niiden 
huippututkimuskeskusten tukeminen, 
liitännäistoimenpiteet muihin puiteohjelman 
ohjelmiin osallistumisen helpottamiseksi muun 
muassa yhteistyöverkkojen avulla, 
ENTISHN NLUVOSTOLITTON UUDET 
ITSENÄISET VALTIOT: lcknologian lutkimus-ja 
kchilysvalmiuksicn tukeminen, kohdcnnclut 
crilyistoimct (satclliitlisovclluksct, ympäristöön ja 
tcrvcytccn liittyvät alueelliset ongclmat). UUDET ITSENÄISET VALTIOT JA NE 
KESKI- JA ITÄ-EUROOPAN MAAT, JOTKA 
E1VÄT OLE LUTTYMISTÄ 
VALMISTELEVASSA VAIHEESSA: 
lcknologian tutkimus- ja kehitysvalmiuksien 
tukeminen (IVY-maissa erityisesti lNTASin 
välityksellä, jos sen jäsenet tekevät uuden 
sopimuksen sen jatkamisesta), yhteistyö 
molempia osapuolia hyödyttävillä aloilla 
(erityisesti satellittisovelluksissa sekä 
ympäristöön ja terveyteen liittyvissä 
alueellisissa ongclmissa), 
37 
KEHITYSMAAT (näihin kuuluu myös Välimeren 
aluccn ja nopcasti kchittyvän taloudcn maita): 
kcstävän kchitykscn sosiaalis-taloudcllislcn 
mckanismicn ja cdcllytystcn lutkimus (csimcrkiksi 
maataloudcn raaka-aincidcn jalostamista koskcva 
lutkimus ja cncrgiajärjcstclmät); tuki 
tuollavuusvaaliinuslen ja ympärislönsuojclun 
yhdislämiscllc kyscislcn maidcn ekosyslccincissä 
(csimcrkiksi vcsihuollo); näissä inaissa csiinlyvicii 
vakavien sairauksicn chkäiscmincn ja lorjunla ja 
niidcn kansantcrvcysjärjcstclmicn tchokkuudcn 
cdislämincn. VÄLIMERBN KUMPPANUUSMAAT: niidcn 
tcknologian tulkinius- ja kcliilysvalmiuksicn 
paraulainincn yhlcisloimin, innovaalion 
lukcmiucn, yhlcislyö molcmpia osapuolia 
hyödyltävillä aloilla, 
aluccllisissa 
ympäristönäkökohdal 
sosiaalis-laloudclliscllc crilyiscsli Välimeren 
näkökohdissa 
niukaan lukicn, tuki 
kchitykscllc mukaan 
lukien kaupunkiulottuvuus, siirtyminen 
tietoyhteiskuntaan ja kulttuuriperinnön 
säilyttäminen, liitännäistoimenpiteet muihin 
puitcohjelman ohjelmiin osallistumisen 
hclpotlamiscksi muun muassa 
yhlcistyöverkkojcn avulla, 
KEHITYSMAAT: maaryhmien ja alueiden 
kanssa käydään poliiltista vuoropuhclua 
tcknologiscn lutkimus- ja kchitystyön tarpcisla 
ja painopislcislä. Yhtcistyöloimintaa 
suunnilcllaan crityiscsti scuraavilla aloilla: 
kcstävän kchitykscn mckanismit ja cdcllytyksct, 
luonnonvarojcn kcslävä hallinta ja käyllö, 
mukaan lukicn inaalalousluotanlo ja 
clinlarvikclurva, yinpärislö- ja 
cncrgianäkökohdal, tcrvcys ja ravilscmus, 
NOPEASTI KEHITTYVÄN TALOUDEN 
MAAT JA TEOLLISUUSMAAT: tulkijavaihto, 
seminaarien järjestäminen, 
liitännäistoimenpiteet kumppanuussuhteiden 
cdislämiseksi ja vastavuoroistcn 
työskcntclymahdollisuuksicn suosimiscksi 
osapuoltcn lutkimus- ja kchitystoiminnassa 
mukaan lukicn ticlccn ja tcknologian 
yhlcislyösopimuksct. 
- Tnlkijankouhilns: ohjclmassa pcruslclaan 
apurahajärjcstclmä, jonka kautla larjolaan 
kchilysmaidcn (myös Välimeren maidcn ja 
nopcasli kchillyvän taloudcn maidcn) nuorillc 
tutkijoillc mahdollisuus lyöskcnncllä Euroopan 
yhlcisössä sijaitsevissa laboratorioissa ja osallistua 
niissä puitcohjelman tutkimustoimintaan. Lisäksi 
perustetaan toinen apurahajärjestelmä nuorille 
eurooppalaistutkijoille, jotka menevät Japanin ja 
Etelä-Koreanteollisuuslaboratorioihin; b) Tulkijankoulnliis: 
pcruslclaan apurahajärjcstclmä, jonka kaulla 
larjolaan kchilysmaidcn, Välimeren maidcn ja 
nopcasli kchillyvän taloudcn maidcn nuorillc 
tutkijoillc mahdollisuus osallistua Euroopan 
yhleisössä sijaitsevissa laboratorioissa 
puiteohjelman erityishankkeisiin. Lisäksi 
perustetaan toinen apurahajärjestelmä, jonka 
ansiosta pieni joukko nuoria eurooppalaistutkijoita 
pääsee työskentelemään kolmansissa maissa 
sijaitsevissa korkealuokkaisimmissa teollisesti 
suuntautuneissa laboratorioissa aloilla, jotka ovat 
crityiscn merkittäviä yhteisön kannalta. 
38 
- Yhlccnsovillainincn COST-loiinicn ja EUREKA-
aloillccn kanssa sckä (ulkiinustoiiuinnau kanssa 
lckcinisissä olcvicn kansainvälislcn järjcstöjcn 
kanssa; inuissa piiitcohjclniaan kuiiluvissa 
ohjclmissa liarjoileUiijcii loiniinlojen koordinoinli 
kcskenään, yhlcisön inuideu yhleislyöloiinien 
kanssa ja jäscnvallioidcn yhlcislyöloiminnan 
kanssa. 
b) Puiteohjelman muissa toimissa toteutettu 
kansainvälinen yhteistyö 
Erityisohjelmiin osallistuminen voi tapahtua 
ncljällä cri tavalla: c) Ylilccnsovillainincn 
Yhteensovillaininen COST-loiinicn kanssa ja luki 
COSTin hallinnollc, yhlccnsovillainincn 
EUKEKAu ja tiilkiiniisloiniiniian koskcllamicn 
kansainvälislcn järjcstöjcn kanssa, muidcn 
puiteohjclinaan kuuluvicn ohjcliuicn kaulla 
totcutctlavan toiminnan yhlccnsoviltamincn 
kcskenään sckä yhlcisön muissa yhtcislyöloimissa 
(crilyiscsti PHAREssa, TACIS:ssa ja MEDAssa) 
harjoitctun toiminnan ja jäscnvallioidcn 
yhlcislyöloiminnan kanssa. 
2. Puiteohjelman muissa toimissa toteutettu 
kansainvälinen yhteistyö 
Kolmansissa maissa toimivat Iaitokset voivat 
osallistua erityisohjelmiin pääasiallisesti kahdella 
tavalla: 
- läysi assosiointi puilcolijelniaau: kolmansicn 
inaiden Iaitokset osallisluval olijelinaan yhlcisön 
rahoiluksclla saniankallaisin cdcllylyksin kuin 
jäscnvallioidcn Iaitokset (ETA-inaal, jolkin KIH-
maal, Isracl, Svcilsi), 
- osallistuminen kolmansillc maillc avoimiin 
ohjclmiin hankckohtaiscsli kahdcn- tai 
moncnvälislcn yhtcistyösopimuslcn nojalla; 
Euroopan yhlcisö ci anna rahoitusta kolmanncsla 
maasla olcvallc lailokscllc (jolkin tcollisuusmaat ja 
voiniakkaasli kchillyvän talouden inaal); nopcasti 
keliiltyvän lalouden inaiden 
osallistuinisinahdollisuuksia puiteohjclinaan 
parannctaan, ohjelmaan osallislumincn täydcn 
puiteohjclinaan assosioitumiscn pcruslcclla: 
kolinansicn inaiden laitokscl osallisluval 
samoilla cdcllylyksillä kuin jäscnvallioidcn 
Iaitokset. Liitlymislä valinislelcvassa vaihccssa 
olcvicn iiiaidcn assosioiluinisla voidaan 
hclpollaa sopivilla mckanismcilla, joissa 
rahoilus vähcncc aslcittain, ja tarvillacssa 
voidaan käyllää yhlcisön muita sopivia välincilä 
(csimcrkiksi PHAREa). Muiden liittymistä 
valmistelevassa vaiheessa olevien maiden 
kanssa, jotka eivät voi täysin assosioitua 
puiteohjelmaan, voidaan harkita osittaista 
assosioitumista yhteen tai useampaan 
kokonaiseen erityisohjelmaan, 
osallistuminen erityisohjelmiin 
hankckohtaiscsli; jos kahdcn- tai moncnvälistä 
sopi.nusta tarvitaan yhtcisön cdun vuoksi, jolla 
osallistuminen korkcalaatuisiin ohjclmiin 
kolmansissa maissa mahdollistuu ja jolla 
voidaan sopia asianmukaisisla tcollis- ja 
tekijänoikeussäännöislä, hankckohtaincn 
osallislumincn cdcllyltää mainitunlaiscn 
sopimukscn tckcmistä. Osallistullacssa 
hankckohtaiscsti kolmansien maiden 
osallistuvat Iaitokset civät periaatleessa voi 
saada näihin ohjclmiin varattuja varoja paitsi 
hyvin pcrustelluissa tapauksissa, joissa se on 
yhtcisön edun mukaista. Tässä yhteydessä 
toteutetaan toimenpiteitä, jotka edistävät 
nopeasti kasvavan talouden maiden 
osallistumismahdollisuuksia puiteohjelmaan. 
- osallistuminen kolmansillc maillc avoimiin 
ohjclmiin hankckohtaiscsti ilman crityislä 
39 
yhlcistyôsopimusta: pcriaattccssa Euroopan yhlcisô 
ci rahoila kolmanncsta maasla olcvan laitokscn 
osallislumista (KlE-maal, jotka civat olc 
assosioituncct crityisohjclmiin, Euroopan alucclla 
sijailscval IVY-maal, Valimcrcn aluccn 
kumppanit), 
- osallistumincn hankkcisiin, joihin on unionin 
cdun mukaista assosioida osallislujia kolmansista 
inaista; pcriaattccssa niiliin osallislutaan 
kolmansicn maidcn rahoiluksclla tai (iclyissa, 
pcruslamissopimukscn 130 j arliklan nojalla 
paaiclyissa osallislumissaannôissa maarilcllyissa 
hyvin pcrustelluissa tapauksissa myôs yhteisôn 
rahoituksella alaa koskevan erityisohjelman kautta. 
Yksityiskohtaiset edcllytykset, joilla kolmansien 
maiden laitokset ja tutkimustoiminnan koskettamat 
kansainvaliset jârjestôt voivat osallistua 
puitcohjelmaan, ja niihin liittyvât 
rahoitusjarjcstelyt vahvistctaan paatôkscssa, joka 
lchdaan pcrustamissopimukscn 130 j arliklan 
nojalla. 
40 
KOLMAS TOIMI KOLMAS TOIMI 
I. INNOVAATK) JA PK-YRITYSTRN I. 
OSALLISTUMINKN INNOVAATK) JA PK-YRITYSTRN 
OSALUSTUMINKN 
Innovatiivisuus on teollisuuden kilpailukyvyn ja 
työpaikkojen luomisen avaintekijä. Tavoitteena 
on edistää ja helpottaa tutkimustulosten 
hyödyntämistä ja suosia innovatiivisten yritysten 
syntymistä. 
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeitä 
innovaatioiden levittäjiä ja käyttäjiä. Niiden on 
saatava helposti käyttöönsä tarvitsemaansa 
kehittynyttä teknologiaa ja yhteisön 
tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. Innovatiivisuus on yksi avaintekijä yritysten 
kilpailukyvyssä, kestävässä yhteiskunnallisessa ja 
taloudellisessa kehityksessä ja työpaikkojen 
luomisessa. Tavoitteena on edistää innovatiivista 
toimintaa, johon kuuluu myös innovatiivisten 
yritysten luominen, ja helpottaa tutkimustulosten 
hyödyntämistä ja levittämistä ja kannustaa 
teknologian siirtoon. 
Pienet ja keskisuuret yritykset ovat tärkeitä 
innovaatioiden levittäjiä ja luojia. Pk-yritysten 
kehitys voi edistää huomattavasti taloudellista ja 
sosiaalista kehitystä, uuden taloudellisen 
toiminnan syntymistä, työpaikkojen luomista ja 
kilpailukykyä. Niiden olisi saatava helposti 
käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä 
teknologiaa ja Euroopan yhteisön ja voitava 
hyödyntää jäsen valtioiden tutkimusohjelmien 
tarjoamia mahdollisuuksia. 
Yhleisön lällä alalla lolciillainan loiiniiuian yleisel 
lavoillccl ovat scuraavat: 
parantaa ohjelmien tutkimustoiminnan 
taloudellista ja yhteiskunnallista vaikutusta 
vahvistamalla toimenpiteitä, joiden ansiosta niiden 
tuloksia voidaan hyödyntää paremmin ja 
teknologiaa voidaan siirtää ja levittää, 
helpottaa ohjelmiin osallistuvien 
organisaatioiden, erityiscsti pk-yritystcn, 
mahdollisuuksia hyötyä innovaatioille tarkoitctuista 
rahoilusvälincistä ja innovatiivisten yritysten 
pcrustamiscllc anncttavasta tucsta 
(rahoilussuunnittchi, riskipääoma), 
kannustaa pk-ynlyksiä osallistumaau 
tulki.nusohjclmiin; tämä pälcc sckä lutkimukscn lai 
huipputcknologian alalla loiiniviin pk-yrilyksiin 
ctlä niihin, joilla on vain väliän lai ci ollcnkaan 
lutkiinuskapasitccltia multa joilla on kova 
teknologian tarvc; autlaa erityiscsti cpäsuotuisilla 
alucilla toimivia pk-yrityksiä vahvistamaan 
teknologisia valmiuksiaan, 
- edistää yhteisön innovaatiopolitiikan toteuttamista 
lisäämällä kansallisiin innovaatiojärjestelmiin 
eurooppalainen ulottuvuus. 
Edistäessään innovaatiota ja tukiessaan pk-
yritysten osallistumista ohjelmiin yhteisön olisi 
toimittava toisaalta yhteisön eri toimien kautta ja 
41 
loisaalla nimcnomaan iunovaalioila ja pk-yrilyksiä 
koskcvan loiiuintakokonaisuudcn kaulta. 
Kysccsccn tulcvan toiminnan lavoillccl ja 
tarkcmmat tolcullainistavat ovat iähinnä scuraavat: 
a) Toimintakokonaisuutccn "innovaatio ja pk-
yritystcn osallistumincn" kuuluva 
crityistoiminta 
i) Innovaatio 
- yhteisön tutkimus- ja innovaatiotoimintaa 
koskcvia ticto- ja apuvcrkkoja järkipcräistetään ja 
koordinoidaan yhteisön lasolla; innovaation ja 
tcknologian siirron lukivcrkon hallinta yhtcnäisesti 
ohjclmicn kanssa ja ticdon kcräämis- ja 
lcvitysmckanismicn vahvislainincn, csimcrkiksi 
CORDIS-liclopalvclun (innovaalion ja pk-yrilyslcn 
yhlcincn loiminlakokonaisuus), 
- luodaan lukipalvclu aullamaan tcollis- ja 
(ckijänoikcusasioissa sckä yksityisrahoitukscn 
saamisessa erityiscsti riskipääomarahastoista ja 
kchitctään tätä palvelua (innovaation ja pk-
yritystcn yhteinen toimintakokonaisuus) 
yhdessä ohjelmien kanssa määritetään 
mckanismeja, jotka helpottavat hankkeiden 
elinkaaren aikana saatujen tulosten ja teknologian 
hyödyntämistä, yksityisrahoituksen saamista ja 
saatujen tulosten ja teknologioidcn siirtoa niin, että 
samalla turvalaan saatujen liclojcn suoja 
(arvoanalyysi, markkinatutkimuksct, koulutus), 
- tätä vartcn kchitctään ohjclmiin luolavicn 
"innovaatiosolujcn" käsilcltä, koordinoidaan niidcn 
toiminlaa ja autctaan uusicn innovatiivistcn 
yrityslen pcruslamista curooppalaislcn clinlcn ja 
rahastojcn avulla (Euroopan invcsloinlirahaslon, 
Euroopan invcstoinlipankin ja Eurolcch Capitalin), 
- kcksilään ja määritetään uusia tcknologian 
siirtomcnctclmiä, joissa yhdistyvät innovoinnin 
tcknologiset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat, 
- yksilöidään parhaat käytännöt innovoinnissa ja 
teknologian siirrossa ja levitetään niitä 
(innovaation ja pk-yritysten yhteinen 
toimintakokonaisuus) ja sovitetaan yhteen etenkin 
innovaatiopolitiikkaa koskevaa tutkimusta ja 
analysointia. 
ii) Pk-yritykset 
pidctään Euroopan komissiossa kaikkicn 
tulkimusohjclmicn kcskitcllyä palvclupistctlä 
erityiscsti pk-yrityslcn tolcuttamia hankkcita 
koskcvia chdotuksia varlcn; määrilclään pk-
yrilyslcn osallislumista ohjclmiin hclpotlavia 
yhleisiä välineilä ja hallitaan niitä (käyttäen 
mahdollisimman paljon sähköistä tiedonsiirtoa 
42 
mm. ainciston toimittamiscssa, chdotusten 
jattamisessa ja neuvonnassa). 
Innovaatioidcn cdistamincn ja pk-yritysten 
osallislumincn liillyvat lahciscsti toisiinsa, vaikka 
ne civiit olc kasillcina samoja. Taman vuoksi 
aihcahietla on lotcutcltava mahdollisimman 
suurella osin inolcinmat aluccl katlavan yhleisen 
loiminnan avulla. Lisaksi liini.'in ohjciman 
mukaiscsti lotculcllavicn loiinicn on laydcnncttava 
jascnvaltioissa lolculcltavia toimia seka 
innovaation cdistamiscksi ja pk-yrityslcn 
osallislumiscn kannuslamiscksi muualla 
puilcohjclmassa totcutcttavia loimia ja nain ollcn 
tucttava ja taydcnnettava naita eri pyrkimyksia ja 
tarvittacssa anncllava niille suuntaa. 
1. Yleisct tavoittcct 
a) Innovaatioiden cdistamincn, jotta voidaan 
- auttaa toteuttamaan innovaatiopolitiikkaa 
Euroopan unionissa erityisesti edistamalia 
innovaatioille suotuisan ympariston luomista, 
- lisata suurcn yleison tictamysta innovaatioidcn 
tarjoaniasta hyodysia, 
- paranlaa puilcohjclman lulkimusloiminnan 
taloudcllista ja yhlciskunnallisla vaikulusla 
varmislamalla parcmpi lulostcn hyodyntamincn 
ja niista ticdottamincn scka cri alkupcraa 
olcvan lcknologian siirto ja lcviltamincn ottaen 
huomioon kuluttajicn ja kayttajicn larpeet, 
- helpottaa ohjelmaan osallistujicn (crityiscsti pk-
yrilysten) mahdollisuuksia saada kayttoonsa 
innovaalioita tukcvia valinciia tarjoamalla 
ticdotusta ja ncuvontaa. 
b) Pk-yritystcn kannustamincn osallistumaan, 
jotta voidaan 
- edislaa pk-yrityslcn osallistumista 
tulkimusohjclmiin ja lcknologian siirtoa pk-
yrityksillc; ta.na palcc scka tutkimukscn ctta' 
huippulcknologian pk-yrilyksiin (ja pk-
yrilyksiin, joilla on vain vahan lai ci ollcnkaan 
liitkimuskapasilccllia nu.lta mcrkittava 
lcknologian tarvc ja valmiudct kayltaii uutla 
tcknologiaa), auttaa pk-yrityksia kaikkialla 
Euroopan unionissa kchittamaan teknologisia 
valmiuksiaan oltacn huomioon myos 
epasuotuisilla alueilla toimivien pk-yritysten 
erityisongelmat, 
- auttaa pk-yrityksia ylikansallisten verkostojen ja 
kumppanuussuhteiden luomisessa uusien 
teknologioiden omaksumista ja levittamista 
varten, 
43 
- kannustaa kchittamaan ylikansallisia yhlcyksia 
pk-yrilystcn, suuryrilystcn, lutkimuskcskuslcn 
ja yliopislojcn v.'llillc. 
2. Ilorisontaaaliohjclmaan kuuluvat 
erityistoimet 
a) Innovaatioidcn edistaminen, jotta voidaan 
- lôytaa scllaisia sopivia mckanismcja, jotka 
helpoltavat saatujen tulosten ja teknologian 
hyôdyntàmistà, yksityistâ rahoitusta ja siirtoa 
hankkeiden elinkaaren aikana, ja levittââ niitâ 
yhtenâisesti puiteohjelman muiden ohjelmien 
kanssa siten, ettâ saadun tiedon suoja samalla 
turvataan, 
- kchiliaa, validoida ja lotcultaa teknologian 
siirlomcnclclmia, joissa yhdislyvat innovaation 
(ckniscl, laloudcllisct ja sosiaaliscl niikôkohdat, 
ja tarvitlacssa muualta kuin aihcaluckohlaisisla 
ohjclmisla saatujen tuloslc hyôdynta.nincn ja 
niita koskcvan licdon lcvittainincn, 
- koordinoida cri alucilla tchlyja tulkimuksia ja 
analyyscja ja inlcgroida niidcn tuloksct 
pyriUiicssa luomaan yhtcincn viitckchys 
innovaatiopoliliikassa. 
b) Pk-yritysten kannustamincn osallistumaan 
- komission yksikôt hoitavat kaikkiin eri 
tutkimusohjelmiin osallistuville pk-yrityksille 
tarkoitettua yhteistâ yhteyspistettâ hyôdyntâen 
jâsenvaltioiden nykyisiâ tukiverkostoja; 
kaytelâan pk-yritystcn ohjelmiin osallistumista 
hclpottavia yhlcisia vaiincita ja hallinnoidaan 
niita (muun muassa kayttacn mahdollisimman 
paljon sahkôista ticdonsiirtoa mm. ainciston 
toimittamiscssa, chdolustcn jaiiamiscssa ja 
ncuvonnassa. crilyisilla sisaisilia ticlovcrkoilla 
kannuslclaan pk-yrilystcn osallisluniisla 
innovaalioon jnc); ticdolclaan ohjclmisla ja 
ncuvolaan chdolustcn laatimiscssa, lisiiUUin 
asianosaistcn pk-yritystcn osallistumista 
konsultoinli- ja arvioinliprosessiin; luodaan 
kaikille hakijoille tarkoitettu, hyvin suunniteltu 
ja nopea palautejârjestelmâ; avustetaan 
yhteenliillymien perustamisessa; perustetaan 
pystysuuntaisia innovaatioverkkoja, jotka 
toimivat erâânlaisina virtuaalisina 
huippututkimuskeskuksina ja joihin pyydetâân 
uusien tuotteiden ja prosessien kehityksen, 
Iuomisen, hallinnon ja rahoituksen parissa 
tyôskenteleviâ kumppaneita, 
- pk-yrityksia avustetaan niiden kartoittaessa 
nykyisiâ ja tulcvia teknologian tarpcitaan ja 
niillc annctaan lictoja ja ncuvontaa naidcn 
tarpcidcn tyydyliamiscksi. 
44 
c) Innovaatioon ja pk-yrityksiin liittyvät yhteiset 
toimct 
lolculelaan yhlcisön lasolla loiinia yhlcisön 
lutkiinus- ja innovaatioloiinintaa koskcvien 
lielo- ja apuverkkojcn järkipcräisläiniscksi ja 
yhlccnsovillamiscksi; hoidclaan innovaalioidcn 
ja lcknologian siirron lukivcrkkoa 
ylilcisloiminnassa inuidcn puitcohjclman 
ohjclmicn kanssa hyödynläcn mahdollisimman 
lchokkaasti innovaatiokcskuksia ja CRAFT-
kcskuksia; muotoillaan uudcllccn ticdon 
keräämis- ja levitysmekanismit, esimerkiksi 
CORDIS-tietopalvelu, 
- järjestetään tiedotusta ja neuvontaa (sekä 
pilottitoimia) seuraavilla aloilla: 
* teollis-ja tekijänoikeudet, 
yksityisen rahoilukscn 
riskipääomarahasloisla, saanti erityisesti 
* innovatiivislcn yrilyslcn pcruslamincn 
pääasiassa curooppalaislcn järjcslöjcn ja 
laliaslqjcn (Euroopan invcsloiiilirahaslon, 
Euroopan invcsloinlipankin ja Eurolcch 
Capital -suunnilclman) avulla. 
Pilottitoimicn tavoillccna 011 kchiltää nykyistä 
analyysi-, licdotus- ja ncuvontakapasilccltia ja 
hclpollaa yksityislcn ja julkistcn, kansallisten ja 
yhteisön omicn välineiden käyttöä eikä muodostaa 
niiden kanssa kilpailevaa rahoitusvälinettä tai 
tukea yrityksiä rahallisesti. 
- yksilöidään ja edistetään hyviä 
innovaatiokäytäntöjä yhteistyössä 
puitcohjelmicn muiden ohjclmicn kanssa. 
h) Nivoutumincn puitcohjclman muissa 3. Nivoutumincn puitcohjclman muissa 
toimintakokonaisuuksissa harjoitcttuun toimintakokonaisuuksissa harjoitcttuun 
toimintaan toimintaan 
i) Innovaatio 
- varmislctaan, ctlä tccmakohlaisissa ohjclmissa 
harjoitctun tämän alan toiminnan lotcuttamincn 
ja hallinlo oval johdonmukaisia 
loimintakokonaisuudcn "innovaatio ja pk-
yritystcn osallistumincn" totcuttamiscn ja 
hallinnon kanssa, kannustetaan 
valmistautumista tulosten hyödyntämiseen ja 
niitä koskevan tiedon levittämiseen jo 
tutkimusvaiheen aikana. a) Innovaatioiden cdistäminen 
- kannustetaan osapuolia valmistautumaan 
tulosten hyödyntämiseen ja niitä koskevan 
ticdon levittämiseen jo tutkimusvaiheen aikana, 
- varmislctaan johdonmukaisuus muiden 
ohjclmien mukaisten ja erityisesti tässä 
ohjclmassa toteutcttavien innovaatioon 
rohkaiscvicn toimien välillä, 
- koordinoidaan aihealuekohtaisissa ohjelmissa 
perustettavien innovaatioyksiköiden toimintaa 
tavoitteena integroida innovaatioulottuvuus 
ohjclmien täytäntöönpanoon (esimerkiksi 
45 
ii) Pk-yritykset 
Tuki pk-yritystcn osallistumiselle 
"tutkimusyhteistyöhön" ja ohjelmissa 
toteutettavaan muuhun tutkimuksen, teknologisen 
kehittämisen ja esittelyn toimintaan: 
- "tutkimusyhteistyö", jossa vähintään kolme 
toisistaan riippumatonla pk-yritystä vähintään 
kahdcsta eri jäscnvaltiosta voival yhdcssä uskoa 
yhlcislcn lcknologislcn ongclmicnsa ratkaiscmiscn 
kolmansille oikcushcnkilöillc. 
pk-yritystcn osallisluinisla 
liilkimusyhlcisloiininnalla lai lulkimusyhlcislyöllä 
lolculcllaviin hankkcisiin luclaan ja rohkaislaan 
(csimcrkiksi "kartoiluspalkinnoilla"/ cxploralory 
avvards). Iiankkcidcii valiulaan ja scuranlaan) ja 
varuiislaa larvillacssa leknologiansiirron, 
crilyiscsli havainnollistavicn 
tcknologiansiirtohankkcidcnscuranta. 
h) Pk-yritysten kannustamincn osallistumaan 
Tuki pk-yritysten osallistumiselle muissa 
ohjelmissa tehtävään tutkimustyöhön, 
teknologiseen kehittämiseen ja esittelytoimintaan: 
- "tutkimusyhteistyö", jossa vähintään kolme 
toisistaan riippumatonta pk-yritystä vähintään 
kahdcsta cri jäscnvaltiosta voi yhdessä uskoa 
yhlcislcn lcknologislcn ongclmicnsa 
ratkaiscmiscn kolmansille oikcushcnkilöillc, 
joilla on sovclluvaa lulkimuskapasilccllia, 
- loimcl, joilla pyritään lukcmaan ja 
rohkaiscinaan pk-yrilyslcn osallisluinisla 
tulkiinusyhtcisloiininnalla lai 
lutkimusyhtcislyölla totcutctlaviin hankkcisiin 
(csimcrkiksi "kartoiluspalkinnoilla"/ 
cxploralory avvards) ollacn huomioon joustavan 
ja helposti hyödynnettävän tukijärjestelmän 
tarve pk-yritysten keskuudessa. 
Tuki aihealuekohtaisten ohjelmien tulosten 
hyödyntämisen ja niitä koskevan tiedon 
levittämisen organisoinnille ja parantamiselle. 
NEUAS TOIMI 
I. INIHMILIJSTEN NEUAS TOIMI 
VOIMAVAROJKN I. INIIIMILLISTEN 
LISAAMINEN VOIIVIAVAROJEN 
LISAAMINEN 
Maailma rakentuu yhä enemmän tiedon varaan. 
Euroopan yhteisö on tässä suhteessa hyvässä 
asemassa korkeatasoisten tutkijoidensa, 
insinööriensä ja teknikkojensa ansiosta. 
Tavoitteena on ylläpitää ja kehittää näitä tiedon 
edellytyksiä vahvistamalla tutkijoiden 
koulutukseen ja liikkuvuuteen annettavaa tukea, 
myös silloin kun on kysymys liikkuvuudesta 
yrityksiin päin, ja tukemalla 
tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä. Maailma rakentuu yhä enemmän tiedon varaan. 
Euroopan yhteisö on tässä suhteessa hyvässä 
asemassa korkeatasoisten tutkijoidensa, 
insinööriensä ja teknikkojensa ansiosta. 
Tavoitteena on ylläpitää ja kehittää näitä tiedon 
edellytyksiä vahvistamalla tutkijoiden 
koulutukseen ja liikkuvuuteen annettavaa tukea, 
myös silloin kun on kysymys liikkuvuudesta 
yrityksiin päin, ja tukemalla 
tutkimusinfrastruktuurien parempaa käyttöä. 
Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja 
taloustieteissä vahvat perinteet, joita on 
käytettävä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja 
sosiaalisten kehityssuuntien ja tarpeiden 
tunnistamiseksi Lisäksi yhteisöllä on yhteiskunta- ja 
taloustieteissä vahvat perinteet, joita on 
käytettävä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja 
sosiaalisten kehityssuuntien ja tarpeiden 
tunnistamiseksi 
Toimintaa totculctaan yhtcistyössä puitcohjclman 
muidcn vastaavanlaatuisten loimicn kanssa, ja scn Toimintaa totcutclaan yhteistyössä puileohjelman 
muidcn vastaavanlaatuisten toimien kanssa, ja sen 
46 
ylciscl tavoillcct oval scuraavat: ylciscl tavoiltccl ovat scuraavat: 
- kchiltää yhlcisön inhiiuillisiä voimavaroja 
crilyiscsli (ulkijankoulutukscn ja tulkijoidcn 
liikkuvuudcn avulla (myös tcollisuulccn ja 
varsinkin pk-yrilyksiin päin) sckä 
koulutusmcnclclmiin ja -tcknologiaan liittyvicn 
innovaalioidcn avulla uusicn lyöpaikkojcn 
luomiscksi, - kchillää yhlcisön inhimillisiä voimavaroja 
crilyiscsli lutkijankoulutukscn ja tulkijoidcn 
liikkuvuudcn avulla (myös tcollisuulccn ja 
varsinkin pk-yrityksiin päin) sckä 
koululusincnclcliniin ja -tcknologiaan liittyvicn 
innovaalioidcn avulla uusicn lyöpaikkojcn 
luomiscksi, 
- auttaa Euroopan yhtcisöä muuttumaan tulkijoita - auttaa Euroopan yhtcisöä muuttumaan tutkijoita 
ja tutkimukseen sijoittavia kiinnostavaksi kohtccksi ja tutkimuksccn sijoittavia kiinnoslavaksi kohtccksi 
sckä edistaä curooppalaista tutkimusta sckä cdistää curooppalaista tulkimusla 
kansainvälisesti, kansainväliscsti, 
- kannustaa tutkimusinfrastruktuurien parempaa - kannustaa tutkimusinfrastruktuurien parempaan 
käyttöä, käyttöön, 
- kchiltää sosiaalis-taloudcllista lictopohjaa, jonka 
avulla voidaan yinniärlää parcminin lärkcimpiä 
piiilcohjcl.nan lavoillcisiin liiltyviä 
yhlciskunnailisia ja laloudcllisia näkökohlia ja 
kchiltää yhtcisön ticdc- ja tcknologiapoliliikkaa ja 
muuta politiikkaa. - kchiltää sosiaalis-taloudcllista lictopohjaa, jonka 
avulla voidaan yinniärlää parcminin lärkcimpiä 
puilcohjclman lavoillcisiin liiltyviä 
yhlciskunnailisia ja laloudcllisia näkökohlia ja 
kchiltää yhtcisön ticdc- ja tcknologiapoliliikkaa ja 
muuta politiikkaa, 
- varmistaa erityisin pyrkimyksin micslcn ja 
naistcn tasavcrtaisct pääsymahdollisuudcl ja 
parcmpi tasapaino mics- ja naisosallistujicn 
kcskcn. 
a) Toimintakokonaisuutecn "inhimillisten a) Toimintakokonaisuutccn "inhimillisten 
voimavarojcn lisäämincn" kuuluva voimavarojcn lisäämincn" kuuluva 
crityistoiminta crityistoiminta 
Toimintakokonaisuus rakentuu viiden pilarin Toimintakokonaisuus rakentuu viiden pilarin 
varaan: varaan: 
i) Euroopan yhteisön inhimillisten i) 
tutkimusvoimavarojen vah vistaminen 
Tavoiltccna on pcrustaa: Euroopan yhteisön inhimillisten 
tutkimusvoimavarojen vah vistaminen 
Tavoiltccna on pcrustaa: 
tutkijankoulutusvcrkkoja cdistyncillä ja 
voimakkaasli kchillyvillä tiilkinu.saloilla; tulkijal 
voival vapaasti valita aihcct. Järjcstcliuässä 
kcskilytään nuortcn, väitcllcidcn tai 
väitöskirjavaihccssa olcvicn tulkijoidcn 
koulutuksccn, tutkijankoulutusvcrkkoja cdistyncillä ja 
voimakkaasti kchillyvillä lutkimusaloilla; tulkijal 
voivat vapaasti valita aihcct. Järjcslclinässä 
kcskilytään nuortcn, väitcllcidcn tai 
väitöskirjavaihccssa olcvicn tulkijoidcn 
koulutuksccn, 
- yhtcnäincn Marie Curic -apurahajärjcstelmä, 
johon kuuluvat apurahat nuorille korkeatasoisille 
tutkijoille, joilla on näyttöä tutkimuskokemuksesta 
(näitä apurahoja myönnetään tutkijoiden itse 
valitsemiin aiheisiin), teollisuuden 
vierailuapurahat, joita myönnetään yrityksille 
(myös pk-yrityksille) nuorten tutkijoiden 
kouluttamista varten, sekä vierailuapurahat, jotka 
on tarkoitettu korkean tason tulkimuskapasiteetin 
kchittämisccn muita hcikom.nassa ascmassa 
olcvilla yhtcisön alucilla. Apurahoja koskcviin - yhtcnäincn Maric Curic -apurahajärjcstelmä, 
johon kuuluvat apurahat nuorille korkeatasoisille 
tutkijoille, joilla on näyttöä tutkimuskokemuksesta 
(näitä apurahoja myönnetään tutkijoiden itse 
valitsemiin aiheisiin), teollisuuden 
vierailuapurahat, joita myönnetään yrityksille 
(myös pk-yrityksille) nuorten tutkijoiden 
kouluttamista varten, sekä vierailuapurahat, jotka 
on tarkoitettu korkean tason tutkimuskapasiteetin 
kchittämisccn muita hcikommassa ascmassa 
olcvilla yhlcisön alucilla. Apurahoja koskcviin 
47 
lisätoimcnpitcisiin kuuluu tutkijoidcn liikkumisen 
kannustamincn tcollisuudcsla akalccmisiin 
piircihin ja päinvastoin sckä väilöskirjaa 
valinistclcvicu tutkijoidcn apurahal vicrailuun 
huippulutkiiuuskeskuksissa 
ii) Suurten tutkimusinfrastruktuurien käytön 
lisääminen 
Tarkoitukscna on oplimoida 
tutkimusinfrastrukluuricn (suurten laitostcn, 
hajautcllujcn laitosvcrkkojcn ja osaamiskcskustcn) 
hyödyntäminen niillä aloilla, jotka civät kuulu 
puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin 
(esimerkiksi talous-, oikeus- ja 
yhteiskuntatieteissä), tai ottaa mukaan myös 
sellainen infrastruktuuri, jota ei oteta huomioon 
muissa toimintakokonaisuuksissa. Sitä varten on 
tarkoitus hclpottaa Euroopan tutkijoidcn pääsyä 
toisissa maissa olcviin infraslniktuurcihin ja 
vcrkotlaa infrastniktuurin käylläjiä sckä tukca 
tulkimushankkcila, jolka parantaval 
iufrastnikluurin käyllömahdollisuuksia. 
iii) Korkean tieteellisen ja teknisen tason 
edistäminen 
Täinän (oiminnan lavoilc on cdislää 
vaihtojärjcslclyin lictccn ja tcknologian korkcaa 
tasoa ja tuoda csillc tutkimustyön saavutuksia. Tätä 
varten suunnitcllaan korkean tason lictccllistcn 
konfcrcnssicn tukcmista, Euroopan yhtcisön 
ulkopuolclla toimivicn yhleisöstä olcvicn 
tutkijoiden verkottamista, palkintoja 
ensiluokkaisesta tutkimustyöstä, suurelle yleisölle 
osoitettua tiedotustoimintaa ja yhteisön tasolla 
merkittäviä tutkimustuloksia koskevan tiedon 
saattamista käyttöön sähköisten verkkojen kautta. 
iv) Sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
yhteiskunnan tarpeiden palveluksessa 
Täniä loiminta koskcc rajatliia inäärää aihcila, 
jolka liillyväl puilcohjclman ylcisiin lavoillcisiin ja 
joilla on tarkoitus määriltää lyöpaikkoja 
synnytlävän talouskchitykscn pcruslcct ja rakcnlaa 
aidosti tietoon perustuvaa Euroopan 
tietoyhteiskuntaa. Työ keskittyy pääasiallisesti 
teknologian kehityksen, työllisyyden, koulutusta 
koskevan innovatiivisuuden, oikeudellisen 
ympäristön ja taloudellisen kilpailukyvyn välistcn 
vuorovaikutusten analyysiin, palvelujen ja 
"ainccltoman" talouden kehityksen sosiaalis-
taloudellisten vaikutusten tutkimiseen sekä uusien 
kasvua, työllisyyttä ja elämänlaatua edistävien 
kehitysmallien laadintaan ja validointiin. lisätoimenpitcisiin kuuluu tutkijoiden liikkumisen 
kannustamincn lcollisuudesta akatccmisiin 
piircihin ja päinvasloin sckä väilöskirjaa 
valmislclcvicn tutkijoiden apurahal vicrailuun 
huippululkiinuskeskuksissa 
ii) Suurten tutkimusinfrastruktuurien käytön 
lisääminen 
Tarkoitukscna on oplimoida 
tutkimusinfrastruktuurien (suurten laitostcn, 
hajaulcllujcn laitosvcrkkojcn ja osaamiskcskustcn) 
hyödyntäminen niillä aloilla, jolka eivät kuulu 
puiteohjelman muihin toimintakokonaisuuksiin 
(esimerkiksi matematiikassa sekä talous-, oikeus-ja 
yhteiskuntatieteissä), tai ottaa mukaan myös 
sellainen infrastruktuuri, jota ei oteta huomioon 
muissa toimintakokonaisuuksissa. Sitä varten on 
tarkoitus hclpottaa Euroopan tutkijoiden pääsyä 
toisissa maissa olcviin infrastruktuurcihin ja 
vcrkotlaa infrastniktuurin käylläjiä sckä tukca 
tutkimushankkcita, jotka parantaval 
infraslriikluiirin käytlömahdollisiiuksia. 
iii) Korkean tieteellisen ja teknisen tason 
edistäminen 
Täinän (oiminnan tavoitc on cdislää 
vaihtojärjcslclyin lictccn ja tcknologian korkcaa 
tasoa ja tuoda csillc tutkimustyön saavutuksia. Tätä 
varten suunnitcllaan korkean tason lictccllistcn 
konfcrcnssicn tukcmista, Euroopan yhtcisön 
ulkopuolclla toimivien yhteisöstä olevien 
tutkijoiden verkottamista, palkintoja 
ensiluokkaisesta tutkimustyöstä, suurelle yleisölle 
osoitettua tiedotustoimintaa ja yhteisön tasolla 
merkittäviä tutkimustuloksia koskevan tiedon 
saattamista käyttöön sähköisten verkkojen kautta. 
iv) Sosiaalis-taloudellinen tutkimus 
yhteiskunnan tarpeiden palveluksessa 
Täniä loiminta koskcc rajaltua inäärää aihcila, 
jolka liillyvät puiteohjelman ylcisiin lavoillcisiin ja 
joilla on larkoitus määriltää lyöpaikkoja 
synnytlävän talouskchitykscn pcrusteet ja rakentaa 
aidosti tietoon perustuvaa Euroopan 
tietoyhteiskuntaa. Työ keskittyy pääasiallisesti 
teknologian kehityksen, työllisyyden, koulutusta 
koskevan innovatiivisuuden, oikeudellisen 
ympäristön ja taloudellisen kilpailukyvyn välisten 
vuorovaikutusten analyysiin, palvelujen ja 
"aineettoman" talouden kehityksen sosiaalis-
taloudellisten vaikutusten tutkimiseen sekä uusien 
kasvua, työllisyyttä, miesten ja naisten 
tasavertaisuutta ja elämänlaatua edistävien 
kehitysmallien laadintaan ja validointiin. 
48 
v) Tuki Euroopan tiede-ja teknologiapolitiikan 
kehitykselle 
Tukca annclaau luoinalla vaihlolooiumi. jollaiscua 
loiniii KTAN-viikko (liuiopcaii Tcchnnlugy 
Asscssinenl Nelvvoik) Siihcn kiiuluu poliillisia 
päälläjiä ja licdc- ja leknologiapoliliikkaan 
erikoistuncila tulkijoila sekä lcknologian arviointi-, 
scuranta- ja ennustctoimintaa, lictccllisten ja 
teknologisten valintojen arviointia ynnä tieteen, 
teknologian ja innovaation tilasto- ja 
tunnuslukujärjestelmän kehittämistä. v) Tuki Euroopan tiede-ja teknologiapolitiikan 
kehitykselle 
Tukca annclaau luoinalla vaihlolboiumi, jollaiscua 
IOIIIIII 1'T'AN-vcikko (Kuiopcan Technology 
Asscssincnl Nelvvoik). johon kiiuluu poliillisia 
päälläjiä ja licdc- ja lcknologiapoliliikkaan 
crikoisluncila lulkijoila, teknologian arviointi-, 
scuranta- ja cnnustetoiminnalla, tictcellistcn ja 
teknologisten valintojen arvioinnilla ynnä 
kehittämällä tieteen, teknologian ja innovaation 
tilasto-ja tunnuslukujärjestelmä. 
b) Nivoutumincn puitcohjclman muissa b) Nivoutumincn puitcohjclman muissa 
toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun toimintakokonaisuuksissa harjoitettuun 
toimintaan toimintaan 
Tähän toimintakokonaisuutccn kuuluvat myös 
tarvittava koordinointi, tuki ja opastus, jotta muissa 
puitcohjclman osissa lchlävä samantapaincn, 
kohdassa I a mainilluja näkökohtia koskcva 
lulkimustoiminla olisi johdomnukaista läinän 
loiminnan kanssa. Tähän toimintakokonaisuutccn kuuluvat myös 
tarviltava koordinoinli, tuki ja opastus, jotta muissa 
puitcohjclman osissa tchtävä samantapaincn, 
kohdassa I a mainilluja näkökohlia koskcva 
lulkinuisloiminla olisi johdonmukaisla läniän 
loiminnan kanssa. 
49 
LIITE III 
V11DES PUITEOHJELMA (1998-2002) 
RAHAMÀÀRÀT JA NIIDEN JAKAUTUMINEN 
Miljoonaa ccua 
(nykyisct hinnal) 
Lnsimmaincn toimi (tulkimusla, lcknologista kchiltamisia ja 11 775' 
csiltclya koskcvat toiminlaohjclmal) 
Toinen toimi (yhteistyô kolmansien maiden ja kansainvàlisten 4912 
jârjestôjen kanssa) 
Kolmas toimi (tuloksia koskevan tiedon levittâminen ja tulosten 3502 
hyôdyntâminen) 
Ncljâs toimi (tutkijoidcn koulutukscn ja liikkuvuuden 14022 
kannustaminen) 
YHTEENSÂ ENINTÀÀN 14 833 * 
Ohjcellinen jakautiiminen ensimmiii.sen toimen aihealiieiden keskcn: 
- ciainanlaadun ja luonnonvarojcn hallinnan parantamincn 
- kayttajâystâvâllisen tietoyhteiskunnan luominen 
- kilpailukykyisen ja kestâvân kasvun edistâminen 
- ckosystecmin suojclu Miljoonaa ccua 
2 6502 
3 9252 
3 1002 
2 1002 
1 Josta 815 miljoonaa ecua yhteiselle tutkimuskeskukselle. 
2 Poislukien yhteisen tutkimuskeskuksen osuus. 
50 117752 
LI1TE IV 
YHTE1SÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT 
SÄÄNNÖT LIITE IV 
YHTEISÖN RAHOITUSOSUUTTA KOSKEVAT 
SÄÄNNÖT 
Euroopan yhteisö osallistuu puitcohjclmassa 
totcutcttavissa ohjclmissa tchlävän tulkimusta, 
tcknologista kchitlämistä ja csitlclyä koskcvan 
toiminnan, jäljcmpänä 'cpäsuorat TTK-toimct', 
rahoittamiseen. Lisäksi sc totcuttaa suoraan 
tutkimus- ja kchilystoimintaa, jäljcmpänä 'suorat 
TTK-loimet'. Euroopan yhteisö osallistuu puitcohjclmassa 
totcutcttavissa ohjclmissa tchlävän tulkimusta, 
tcknologisla kchillämislä ja csitlclyä koskcvan 
toiminnan, jäljcmpänä 'cpäsuorat TTK-toimct', 
rahoittamiseen. Lisäksi sc totcuttaa suoraan 
tutkimus- ja kchilystoimintaa, jäljcmpänä 'suorat 
TTK-toimct'. 
Liittcessä II kuvatut avaintoimintakokonaisuudet, 
ylcistcknologioidcn tutkimus- ja kehitystoiminta, 
tuki tutkimusinfrastruktuurcillc ja toimiin 2, 3 ja 4 
liitlyvä toiminta tolcutctaan cpäsuoran tai suoran 
TTK-toiminnan avulla. Liittcessä II kuvatut avaintoimintakokonaisuudet, 
ylcisluontoinen tutkimustyö ja teknologian 
kchittämincn, tuki tutkimusinfrastruktuureille ja 
toimiin 2, 3 ja 4 liiltyvä toiminta totcutetaan 
cpäsuoran tai suoran TTK-toiminnan avulla. 
1. Epäsuora TTK-toiminta 
Epäsuoraan TTK-loi.nintaan sisältyy viisi luokkaa: 
kustannustcnjakopcriaattcclla lotcutcttava toiminta, 
koulutusapurahat, vcrkoillc myönnctlävä tuki, 
yhlcnäincn toiminta ja liilännäistoiincnpitcct. 
Kustannuslcnjakopcriaallcclla lolcutcttava toiminta 
on ohjclmicn cnsisijaincn tolcullamisvälinc. 1. Epäsuora TTK-toiminta 
Epäsuoraan TTK-loi.nintaan sisältyy viisi luokkaa: 
kustannustcnjakopcriaattcclla totcutcttava toiminta, 
koulutusapurahat, vcrkoillc myönncttävä tuki, 
yhlcnäincn toiminta ja liitännäistoimcnpitcct. 
Kustannustciijakopcriaallcclla totcutcllava toiminta 
on ohjclmicn cnsisijaincn totcuttamisvälinc. 
Yhlcisö osallistuu näidcn toi.nicn rahoittamiseen Yhteisö osallisluu näidcn toimicn rahoittamiseen 
scuraavasli: scuraavasli: 
a) KustannustcniakoDeriaatteella (shared cost) a) 
toteutettava toiminta: 
Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen -
liittyvät hankkeet, esittelyhankkeet ja 
vhdistelmdhankkeet Kustannusteniakoperiaatteella toteutettava 
toiminta: 
Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen 
liittyvät hankkeet, esittelyhankkeet ja 
yhdistelmdhankkeet 
Tulkiniuksccn ja teknologiseen kchilläniisccn 
liitlyvillä hankkcilla larkoilclaan hankkcila, joidcn 
avulla voidaan kcrälä scllaista uutla ticloa, joka on 
todcnnäköiscsti hyödyllistä joko olcmassa olcvicn 
luotlcidcn, mcnclclmicn lai palvclujcn kchittä.niscn 
tai niidcn huomattavan parantamisen kannalta tai 
yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. 
Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista 
kustannuksista rahoitetaan 50 prosenttia. 
Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista 
oikcushcnkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, 
rahoitetaan 100 prosenttia tutkimuksesta 
aiheutuncista tukikelpoisista lisäkustannuksista. 
Esittelyhankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden 
tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen 
toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida 
scllaiscnaan. Periaatteessa näidcn loimien 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 
prosenttia. Tulkiniuksccn ja teknologiseen kchillämisccn 
liitlyvillä hankkcilla larkoilclaan hankkcila, joidcn 
avulla voidaan kcrälä scllaista uutla ticloa, joka on 
todcnnäköiscsti hyödyllistä joko olcmassa olcvicn 
luotlcidcn, mcnclclmicn tai palvclujcn kchitlämiscn 
tai niidcn huomattavan parantamisen kannalta tai 
yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. 
Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista 
kustannuksista rahoitetaan 50 prosenttia. 
Esittelyhankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden 
tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen 
toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida 
scllaiscnaan. Periaatteessa näidcn toimicn 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 
prosenttia. 
51 
Yhdistclmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, 
joihin sisältyy tutkimuksccn ja teknologiseen 
kchittämisccn liittyvä osa sckä csittclyä koskeva 
osa. Näilä toimia rahoilctaan kumpaankin osaan 
sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon 
verran. Yhdistelmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, 
joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen 
kchitläinisccn liittyvä osa sekä csittelyä koskeva 
osa. Näitä toimia rahoilctaan kumpaankin osaan 
sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon 
verran. 
- Tutkimusinfrastruktuurien 
käyttömahdollisuuksien tukeminen: 
Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille 
myönnetään tukea Euroopan yhteisön 
tulkijaryhmien vastaanottamista varten, jotta nämä 
voivat toteuttaa tutkimustyönsä parhaalla 
mahdollisclla tavalla. Erilyislapaukscssa, jossa on kysc scllaisista 
oikcushcnkilöistä, joilla ci olc kustannuslaskcntaa, 
rahoitetaan 100 prosenttia hankkeista 
aiheutuneista tukikelpoisista lisäkustannuksista. 
- Tutkimusinfrastruktuurien 
käyttömahdollisuuksien tukeminen: 
Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille 
myönnetään tukea Euroopan yhteisön 
tutkijaryhmien vastaanottamista varten, jotta nämä 
voivat toteuttaa tutkimustyönsä parhaalla 
mahdollisclla tavalla. 
Infraslruktuuricn parhaasccn mahdollisccn 
hyödyntämisccn myönnetään yhteisön rahoilusta 
enimmillddn 100 prosenttia tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jolka aiheutuval yhteisön 
tutkijaryhmien vastaanolosta ja lailokscn 
anlamiscsla niidcn käyllöön. 
Teknologian edisidmishankkeet, joiden 
tarkoituksena on kannustaa ja helpottaa pk-
yritysten osallistumisla 7 7 K-toiminlaan: 
"Tutkimusyhteistyötä" rahoitetaan enintään 50 
prosentilla hankkeen tukikelpoisista 
kustannuksista. Infraslruktuuricn parhaasccn mahdollisecn 
hyödyntämisccn myönnetään yhteisön rahoilusta 
enimmillddn 100 prosenttia tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka aihcutuvat yhteisön 
tutkijaryhmien vastaanolosta ja lailokscn 
anlamiscsla niidcn käyllöön. 
- Teknologian edisidmishankkeet, joiden 
tarkoituksena on kannustaa ja helpottaa pk-
yrityslen osallistumista TTK-toiminlaan: 
"Tutkimusyhteistyössä" vähintään kolme toisistaan 
riippumatonta pk-yrityslä vähintään kahdesta eri 
jäsenvaltiosta voi yhdessä uskoa yhtcisten 
tcknologisten ongelmiensa ratkaiscmisen 
kolmansille oikeushenkilöille, joilla on soveltuvaa 
tutkimuskapasiteettia. Kyseisiä toimia rahoitetaan 
enintään 50 prosentilla hankkeen tukikelpoisista 
kustannuksista. 
"Tulkimusyhlcisloiminlaa" rahoilctaan palkinnolla, 
joka kallaa enintään 75 prosenttia ITK-toiminnan 
kartoitusvaiheen tukikelpoisista kustannuksista, 
joihin laskclaan kuuluviksi myös hankkeen 
validointi ja valmistclu, tolcutcltavuustutkimus ja 
kumppanicn ctsimincn, jotka voivat kcstää 
enintään 12 kuukaudcn pituiscn jakson. 
b) Koulutusapurahat: 
Neljännessä toimessa yhteisön Marie Curie -
apurahajärjestelmä yhdistää useita erimuotoisia 
apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille 
myönnettävät apurahat, joilla on todistettua 
kokemusta, vierailuapurahat nuorten tutkijoiden 
koulutuksccn yrityksissä sekä kchitysapurahat. "Kartoitusvaiheen palkinnoilla" pyrilään 
hclpollamaan TTK-hankkccn karloilusvaihlclta. 
Sillä voidaan rahoillaa lolcutcllavuustutkimuksia, 
ja valmislclua sckä 
enintään 12 kuukaudcn 
Palkinnoilla rahoitetaan 
enintään 75 prosenttia TTK-toiminnan 
kartoitusvaiheen tukikelpoisista kustannuksista. hankkeen validoinlia 
kumppanicn ctsimistä 
pituiscn jakson ajan. 
b) Koulutusapurahat: 
Neljännessä toimessa yhteisön Marie Curie -
apurahajärjestelmä yhdistää useita erimuotoisia 
apurahoja: sellaisille nuorille tutkijoille 
myönnettävät apurahat, joilla on todistettua 
kokemusta, vierailuapurahat nuorten tutkijoiden 
koulutuksccn yrityksissä sckä kchitysapurahat. 
52 
Nuorillc lutkijoillc, joilla on todislcttua kokcmusta, 
inyönncltävicn apurahojcn saajal saavat 
avustukscn, jonka larkoilukscna on kallaa 
ainoastaan hcidän clinkuslannukscnsa ja riittävästä 
sosiaalilurvasta ailieuluval kuslannuksct. Lisäksi he 
saaval avustukscn nialkuslamiscsla aihciiluvia 
kuluja varlcn. 
Yhlcisön toiscn loimcn lolcullainisla varlcn 
apurahajärjcstclmässä voidaan tarjola 
kchilysmaiden nuorillc tulkijoillc mahdollisuus 
työskennellä yhteisön alueella sijaitsevissa 
laboratorioissa ja toisaalla yhteisön nuoret tutkijat 
voivat työskennellä Japanissa ja Etelä-Koreassa. 
Yhlcisön rahoitus kattaa apurahan enimmillddn 
100 prosenttia apurahan tukikelpoisista 
kustannuksisla ja osuudcn vaslaanoltavan lailokscn 
tukikelpoisista kustannuksisla, jos laitos sijaitscc 
Euroopan yhlcisön alueella. Nuorillc tulkijoillc, joilla on todislcttua kokcmusta, 
nvyönncllävicn apurahojcn saajal saavat 
avustukscn, jonka larkoilukscna on kattaa 
ainoastaan hcidän clinkuslannukscnsa ja riittävästä 
sosiaalilurvasta ailieuluval kuslannuksct. Lisäksi hc 
saaval avustukscn inalkuslamiscsta aihciiluvia 
kuluja varlcn. 
Yhlcisön loiscn loimcn lolcullainisla varlcn 
apurahajärjcslclinässä voidaan larjota 
kchitysmaidcn, Välimcrcn maidcn scka nopcasti 
kehittyvien talouksien maiden nuorille tutkijoille 
mahdollisuus työskennellä yhteisön alueella 
sijaitsevissa laboratorioissa ja toisaalta yhteisön 
nuoret tutkijat voivat työskennellä kolmansien 
teollisuusmaiden laboratorioissa yhteisön kannalta 
merkityksellisillä aloilla. 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 
prosenttia apurahan tukikelpoisista kustannuksisla 
ja osuudcn vaslaanoltavan lailokscn lukikclpoisisla 
kustannuksista, jos laitos sijaitscc Euroopan 
yhlcisön alueella. 
c) Vcrkoillc niyönnellävä luki: c) Vcrkoillc inyönncltävä luki: 
Ailiekohlai.se! vcrkol kokoaval yhlciscn liclcclliscn 
ja lcknologiscu lavoillccn ynipärillc valniislajia, 
käyltäjiä, korkcakouluja, liitkimuskcskuksia ja 
innovaatioiden lcvittämisccn lai siirtämisccn 
erikoistuneita järjestöjä. Verkkojen tarkoituksena 
on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää 
yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten 
käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden 
tarpeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa 
tietcen ja teknologian korkeaa tasoa. Yhteisön 
rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia 
tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aihcutuvat 
aihckohlaislcn verkkojen koordinoinnista ja 
(oiminnasla. Aihokohlaisel vcrkol kokoaval yhlciscn liclcclliscn 
ja lcknologiscu lavoillccn ynipärillc valniislajia. 
käyltäjiä, korkcakouluja, lulki.uuskcskuksia ja 
innovaatioiden lcviltämiscen tai siirtämiseen 
erikoistuneita järjestöjä. Verkkojen tarkoituksena 
on helpottaa tietojen omaksumista ja siirtoa, edistää 
yhteistyötä tutkimuksen tekijöiden ja sen tulosten 
käyttäjien välillä, varmistaa markkinoiden 
taipeiden ottaminen paremmin huomioon ja lujittaa 
tieteen ja teknologian korkeaa tasoa. Yhteisön 
rahoitus kattaa enimmillään 100 prosenttia 
tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aihcutuvat 
aihckohlaislcn verkkojen koordinoinnista ja 
loiininuasla. 
Tutkijankouhilusverkkoja luodaan cdislyncillä tai 
uusilla lutkimusaloilla lutkijoidcn vapaasti 
valitscmicn aihcidcn ynipärillc. Niidcn 
pääasialliscna tarkoituksena on nuortcn lutkijoidcn 
kouluttamincn cnncn lohtorinlulkintoa ja sen 
jälkccn. Yhteisön rahoitus kattaa enimmillddn 100 
prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka 
liittyvät vcrkon perustamisecn ja ylläpitoon. 
Keskimääräinen enimmäismäärä osallistuvaa 
kumppania ja vuotta kohden vahvistetaan 
erityisessä työohjelmassa, josta päätetään neljännen 
toimen perusteella. Tutkijankoululusvcrkkoja luodaan cdislyncillä (ai 
uusilla (utkiinusaloilla lutkijoidcn vapaasti 
valitscmicn aihcidcn ynipärillc. Niidcn 
pääasialliscna tarkoituksena on nuortcn lutkijoidcn 
kouluttamincn cnncn tohlorinlutkintoa ja sen 
jälkccn. Yhlcisön rahoilus kallaa enimmillddn 100 
prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka 
liittyvät vcrkon perustamisecn ja ylläpiloon. 
53 
d) Yhlcnäincn toiminta: d) Yhtcnaincn toiminta: 
Yhtcnäiscn toiminnan larkoitukscna on 
koordinoida jo rahoitcttuja kansallisia TTK-
hankkcita saatujcn kokcmustcn vaihtamiscksi, cri 
loimijoidcn tckcniän tulkimuslyön kasvallamiscksi, 
jolta sc olisi ralkaiscvan laajaa, sckä tuloslcn 
lcvittämiseksi ja käyttäjicn tictoisuuden 
kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa 
enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka liittyvät toiminnan 
yhdistämisccn. 
c) Liilännäisloimcnpilccl: Yhtcnäiscn toiminnan larkoitukscna on 
koordinoida jo rahoitcttuja kansallisia TTK-
hankkcila saalujcn kokcmuslcn vaihlamiscksi, cri 
loimijoidcn lckcmän tulkimustyön kasvallamiscksi, 
jolta sc olisi ralkaiscvan laajaa, sckä tulostcn 
lcvittämiseksi ja käyttäjicn tietoisuuden 
kohottamiseksi. Yhteisön rahoitus kattaa 
enimmillään 100 prosenttia tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka liittyvät toiminnan 
yhdistämisccn. 
c) Liilännäisloimcnpilccl: 
Liilännäistoimcnpilcidcn avulla edistctään 
crityisohjclmicn totcuttamisla tai tulcvicn toimicn 
valmistclua, jolta niissä voitaisiin saavultaa tai 
määrittää stratcgisct tavoitlcct. Lisäksi niidcn 
tarkoitukscna on valmistclla tai tukea muita 
epäsuoria TTK-toimia. Liitännäistoimenpiteisiin 
eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 
tuottcidcn, menetclmien tai palvclujen saattamincn 
markkinoillc, markkinointitoiminta ja 
myynnincdistämincn. Yhteisön rahoitus voi olla 
enimmillään 100 prosenttia toimenpiteiden 
tukikelpoisista kustannuksista. 
Päälöksissä, joissa vahvistclaan crityisohjclmat 
viidcnncn puilcohjclman totcutlamista varten, ci 
voida poikcta cdcllä vahvistcluista 
rahoilusosuuksicn tasoisla paitsi kysciscn toiincn 
osalla asianmukaiscsli pcruslclluissa 
crityislapauksissa. Näissä päälöksissä voidaan 
kuilcnkin larkcnlaa tai täydcntää cdcllä mainittuja 
epäsuoria TTK-toimia tai asctlaa niillc lisächtoja 
tai -rajoituksia. 
Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista 
epäsuorien TTK-toimien rahoitukseen ja niiden 
tuloksia koskevan tiedon lcvittämistä, vahvistetaan 
neuvoslon päälöksissä, jolka annctaan Euroopan 
yhteisön pcmstamissopimukscn 130 j artiklan 
nojalla. 
2. TTK-toiminta 
Yhlciscn tulkimuskcskukscn (YTK) totcuttamaan 
suoraan TTK-loimintaan kuuluvat säännöllincn 
lulkimustoiminla ja säännöllincn liclccllincn ja 
tcknincn tukiloiminta. Säännöllincn 
tutkimustoiminta on toiminlaa, jota varten YTK:lla 
on käytcttävissään asiantuntemusta ja laitteistoja, 
jotka ovat harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia 
Euroopan yhteisössä, ja joka edistää yhteisön TTK-
politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen 
ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka ovat 
tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa Liilännäistoimcnpilcidcn avulla edistctään 
crityisohjclmicn toteuttamista tai tulcvicn toimicn 
valmistclua, jolta niissä voitaisiin saavultaa tai 
määrittää stratcgisct tavoittecl. Lisäksi niiden 
tarkoituksena on valmistella tai tukea muita 
epäsuoria TTK-toimia. Liitännäistoimenpiteisiin 
eivät sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 
tuottcidcn, menetclmien tai palvclujen saattaminen 
markkinoillc, markkinointiloiminta ja 
inyynnincdistäinincn. Yhteisön rahoitus voi olla 
enimmillään 100 prosenttia toimenpiteiden 
tukikelpoisista kustannuksista. 
Päälöksissä, joissa vahvistetaan crityisohjclmat 
viidcnncn puilcohjclman toteuttamista varten, ci 
voida poikcta cdcllä vahvistcluista 
rahoilusosuuksicn lasoista paitsi kysciscn toimcn 
osalla asianmukaiscsli pcruslclluissa 
crityislapauksissa. Näissä päälöksissä voidaan 
kuilcnkin larkcnlaa lai täydcntää cdcllä mainittuja 
epäsuoria TTK-toimia lai ascttaa niille lisächtoja 
tai -rajoituksia. 
Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, 
tutkimuskeskusten ja korkeakoulujen osallistumista 
epäsuorien TTK-toimien rahoitukseen ja niiden 
tuloksia koskevan tiedon lcvittämistä, vahvistetaan 
neuvoslon päätökscssä, joka annctaan Euroopan 
yhteisön pcrustamissopimukscn 130 j artiklan 
nojalla. 
2. Suora TTK-toiminta 
Yhlciscn tutkiinuskcskukscn (YTK) totcutlamaan 
suoraan TTK-toimintaan kuuluvat säännöllincn 
tutkimustoiminta ja säännöllincn liclccllincn ja 
lcknincn tukitoiminta. YTK voi larjola tällaisla 
tukea silloin, kun scn käytcltävissä on 
asiantuntemusta ja laitteistoa, jotka ovat 
harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia Euroopan 
yhteisössä, tai silloin, kun sen vastuullc annctaan 
toimintaa, joka on tarpeellista suunniteltaessa ja 
toteutettaessa yhteisön eri alojen politiikkaa ja 
komissiolle perustamissopimuksen nojalla kuuluvia 
54 
yhteisön eri alojen politiikkaa ja komissiolle tehtäviä, jotka edellyttävät YTK:n 
perustamissopimuksen nojalla kuuluvia tehtäviä, puolueettomuutta. Yhteisön rahoitusosuus on 
jotka edellyttävät YTK:n puolueettomuutta. tavallisesti 100 prosenttia kustannuksista, jotka 
Yhteisön rahoitusosuus on tavallisesti 100 aiheutuvat suorasta TTK-toiminnasta. 
prosenttia kustannuksista, jotka aiheutuvat 
suorasta TTK-toiminnasta. 
3. Tämän päätökscn 3 artiklan 2 kohdassa 3. Täinän päälökscn 3 artiklan 2 kohdassa 
larkoitcluissa pcruslamissopimukscn 130 o artiklan (arkoitctuissa pcruslamissopimukscn 130 o artiklan 
nojalla mahdolliscsti anncttavissa ncuvoston nojalla niahdolliscsli anncllavissa ncuvoston 
päätöksissä vahvistctaan larvittacssa yhteisön päälöksissä vahvistctaan tarviltacssa yhteisön 
rahoilusosuutta koskcvat yksityiskohdal. rahoiiusosuutla koskcval yksilyiskohdal. 
55 
MUUTETTU EIIDOTUS NEUVOSTON PÂÂTÔKSEKS1 TUTKIMUS-JA 
KOULUTUSTOIMINTAA KOSKEVASTA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISON 
(EURATOM) VIIDENNESTÂ PUIIEOIIJELMASTA 
(1998-2002) 
(N:o../.../Kuralom) 
ALKUPERAINEN EIIDOTUS MUUTETTU EIIDOTUS 
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteison 
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen', 
ottaa huomioon Euroopan parlamcnlin lausunnon2, 
ottaa huomioon lalous- ja sosiaalikomilcan 
lausunnon3. EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteison 
perustamissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan, 
ottaa huomioon komission ehdotuksen', 
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, 
otlaa huomioon lalous- ja sosiaalikomitcan 
lausunnon3, 
sckà kalsoo, cltà Euratomin perustamissopimuksen 
7 artiklan mukaiscsli voidaan hyvâksyâ 
iiionivuolincn puilcohjclma kaikcsla scllaiscsta 
ydincucrgia-alan lulkinuis- ja koululusloiminnasla, 
mukaan liikicn csillclyloiminla, joka pannaan 
laytanlôôn lutkimus- ja koululusohjcluiissa, 
on katsottu aihcclliscksi hyvâksyâ ajanjaksoksi 
1998-2002 uusi puiteohjelma tutkimus- ja 
koulutustoimintojen toteutumisen varmistamiseksi 
atomienergian alalla, 
Euroopan atomienergiayhteisôà koskevasta 
yhteisôn tutkimus- ja koulutustoiminnan 
puitcohjelmasta (1994-1998) 26 pâivànâ 
huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston pââtôksen N:o 
94/268/Euratom4, sellaisena kuin se on muutetluna 
paàtôkscllâ N:o 96/253/(Euratom)5, 4 artiklan 2 
kohdan mukaiscsli komissio laadituttaa cnncn 
viidctta puitcohjclniaa koskcvan chdotukscnsa 
csiliamisia ulkopuoliscn arviou taia arvioinlia 
cdcliancidcn viidcn vuodcn aikana lolculcllujcn 
yhteisôn loimicn hallinnoiniiisla ja cdislymiscsta; 
mainiltu arvio, sen paaiclmât ja komission 
huomauluksct on toimilcttu Euroopan 
parlamcntillc, ncuvostollc ja talous- ja 
sosiaalikomiteallc, sckà kalsoo, clta Euratomin perustamissopimuksen 
7 artiklan mukaiscsli voidaan hyvâksyâ 
monivuolincn puilcohjclma kaikcsla scllaiscsta 
ydincncrgia-alan tulkiinusloiminnasla, mukaan 
lukieu csillclyloiminla, ja koululusloiminnasla, 
joka pannaan laytanlôôn tutkimus- ja 
koululusohjclmissa, 
on katsottu aihcclliscksi hyvaksya ajanjaksoksi 
1998-2002 uusi puiteohjelma tutkimus- ja 
koulutustoimintojen toteutumisen varmistamiseksi 
atomienergian alalla, 
Euroopan atomienergiayhteisôà koskevasta 
yhteisôn tutkimus- ja koulutustoiminnan 
puiteohjelmasta (1994-1998) 26 pâivànâ 
huhtikuuta 1994 tehdyn neuvoston pââtôksen N:o 
94/268/Euratom4, sellaisena kuin se on muutcttuna 
paàtôkscllâ N:o 96/253/(Euratom)5, 4 artiklan 2 
kohdan mukaiscsti komissio laadituttaa cnncn 
viidctta puitcohjclmaa koskcvan chdotukscnsa 
csiltamista ulkopuoliscn arviou iaiâ arvioinlia 
cdcliancidcn viidcn vuodcn aikana lolculcllujcn 
yhteisôn loimicn hallinnoinnista ja cdislyiniscsia, 
ntainillii arvio, sen paaiclmat ja komission 
huomautuksct on loimilcltu Euroopan 
parlamcntillc, ncuvoslollc ja lalous- ja 
sosiaalikomiteallc, 
EYVL C 173, 7.6.1997, s. 30. 
3 EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38. 
4 EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31. 
5 EYVL L 86, 4.4.1996, s. 7. 1 EYVL C 173, 7.6.1997, s. 30 ja EYVL C 291, 
25.9.1997, s. 16 
2 
3 EYVL C 355, 21.11.1997, s. 38 
4 EYVL L 115, 6.5.1994, s. 31 
• EYVL L 86, 4.4.1996, s. 7 
komissio on anlanul 10 päivänä licinäkuuta 1996'' 
ticdonannon viidcnncn puitcohjclman 
cnsimmäisislä suuutaviivoisla, jossa sc korosti, cllä 
viidcnncn puilcohjclman on vastatlava cnsi sijassa 
taloudcllisiin ja yhtciskunnallisiin larpcisiin; 
mainitun ticdonannon jälkccn julkaisliin 20 
päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen 
valmislcluasiakirja7, jossa täsmenncttiin 
suunnitcltuja tavoittcita ja totcuttamisvälincitä, ja 
12 päivänä hclmikuuta 1997 toinen 
valmistcluasiakirja8, jossa csitcltiin 
yksityiskohtaiscsti viidcnncn puilcohjclman 
mahdoilincn sisältö, komissio on anlanul 10 päivänä hcinäkuula 19966 
licdonannon viidcnncn puilcohjclman 
cnsiminäisislä suuutaviivoisla, jossa sc korosti, cllä 
viidcnncn puilcohjclman on vastatlava ensi sijassa 
taloudcllisiin ja yhtciskunnallisiin tarpeisiin; 
mainitun licdonannon jälkccn julkaistiin 20 
päivänä marraskuuta 1996 ensimmäinen 
valmistcluasiakirja7, jossa täsmennettiin 
suunnitcltuja tavoittcita ja totcutlamisvälineitä, ja 
12 päivänä helmikuuta 1997 toinen 
valmistcluasiakirja8, jossa esiteltiin 
yksityiskohtaiscsti viidcnncn puitcohjclman 
mahdoilincn sisältö, 
Euroopan atomicncrgiayhlcisön ydincncrgia-alaa 
koskcvan tutkimukscn on liityttävä nykyisccn 
tarpccsccn kehittää varmoja ja hyväksyttäviä 
cncrgiajärjcstclmiä, joissa noudatctaan standardcja 
ja kunnioitetaan ympäristöä ja jotka ovat 
luolantokustannuksiltaankilpailukykyisiä, 
viidcnncssä puilcohjclmassa on scn vuoksi 
kcskityttävä alucisiin, joihin kuuluval 
ylcistcknologioidcn tuUcimus- ja kehitystyöhön 
liittyvä toiminta, loimia, joilla tällaincn toiminla 
yhdistctään yhdcnmukaiscksi, yhtccn kantavaan 
aihccsccn kohdistctuksi slratcgiscksi 
kokonaisuudcksi, jäljcmpänä 
'avainloimintakokonaisuudcf, sckä luki 
lulkimusinfrastniktuurcillc. Euroopan alomicncrgiayhlcisön ydincncrgia-alaa 
koskcvan lulkinuikscn on liityltävä nykyisccn 
larpccsccn kchillää varmoja ja hyväksyttäviä 
cncrgiajärjcstclmiä, joissa noudatctaan standardcja 
ja kunnioitetaan ympäristöä ja joUca ovat 
tuotantokustannuksiltaankilpailukykyisiä, 
viidcnncssä puilcohjclmassa on sen vuoksi 
kcskityttävä alueisiin, joihin kuuluu yleisluontoista 
tutkimustyötä ja teknologian kchittämistäi ja lisäksi 
toimia, joilla tällaincn toiminta yhdistctään 
yhdcnmukaiscksi, yhtccn kantavaan aiheeseen 
kohdistctuksi stralcgiscksi kokonaisuudcksi, 
jäljcmpänä 'avaintoiminlakokonaisuudct', sckä luki 
lulkimusinfrastruktuurcillc. 
aihcnäkökohlicn lisäksi viidcntccn puitcohjclmaan 
on sisällytlävä laaja-alaisia lckijöilä, jotka liillyväl 
kolmansicn maidcn ja kansainvälislcn järjcslöjcn 
kanssa tchtävään yhtcistyöhön, tutkimus- ja 
koulutusloiminnan tuloslcn Icvitlämisccn ja 
hyödyntämiseen sekä tutkijoiden koulutukseen ja 
liikkumiseen, 
tämä lähcstymistapa edellyttää yhteisön tietecllisten 
ja tcknologistcn huippuvalmiuksicn ylläpitämistä ja 
vahvistamista ottaen samalla kuitcnkin huomioon 
yhteisön huomattavien kansainvälisten 
kumppaneiden tekemä työ; valmiudet koskevat niin 
fyysisiä ja ainecttomia infrastrukluureja kuin 
yhtcistyössä tarvittavia inhimillisiä 
voimavarojakin. aihcnäkökohlicn lisäksi viidcntccn puitcohjclmaan 
on sisällyttävä laaja-alaisia lckijöilä, jotka liillyväl 
kolmansicn maidcn ja kansainvälislcn järjcslöjcn 
kanssa tchtävään yhtcistyöhön, tutkimus- ja 
koulutustoiminnan tulosten lcvittämiseen ja 
hyödyntämiseen sekä tutkijoiden koulutukseen ja 
liikkumiseen, 
tämä lähcstymistapa edellyttää yhteisön tietecllisten 
ja tcknologistcn huippuvalmiuksien ylläpitämistä ja 
vahvistamista ottaen samalla kuitenkin huomioon 
yhteisön huomattavien kansainvälisten 
kumppaneiden kasvavat pyrkimykset investoida 
tutkimukscen ja koulutukseen; valmiudet koskevat 
niin fyysisiä ja ainecttomia infrastruktuurcja kuin 
inhimillisiä voimavarojakin, 
6 KOM (96) 33 lopullinen. 
7 KOM (96) 595 lopullinen. 
8 KOM (97) 47 lopullinen. 6 KOM (96) 33 lopullinen. 
7 KOM (96) 595 lopullinen. 
8 KOM (97) 47 lopullinen. 
57 
yhlcistyölä kaikkien kolmansicn maidcn tai 
kansainvälislcn järjcslöjcn kanssa on vahvistcttava 
crityiscsti ydincncrgian rauhanomaisla käyttöä 
koskcvan tavoittecn saavultamiscksi; yhtcisöllä on 
jatkossakin oltava huomattava kansainvälinen 
ascma ydinfission turvallisuuden alalla erityisesti 
suhtccssa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja entisen 
Ncuvostoliiton itsenäisiin valtioihin; tarpeen 
mukaan on myös jatkettava kansainvälistä 
yhtcistyötoimintaa kolmansicn maidcn kanssa 
hallilun lämpöydinfuusion alalla, Euroopan laloudcn kcslävän kasvun ja scn 
tcoliisuudcn kcslävän kilpailukyvyn cdistämincn 
cdcllyltäväl scn tictcclliscn ja tckniscn pcmslan 
vahvislamisla kcskipitkällä ja pilkäliä aikavälillä, 
yhlcislyölä kaikkien kolmansicn maidcn (ai 
kansainvälislcn järjcslöjcn kanssa on vahvistcttava 
crityiscsli ydincncrgian rauhanomaista käyttöä 
koskcvan tavoittecn saavultamiscksi; yhteisöllä on 
jatkossakin oltava huomattava kansainvälinen 
asema ydinfission turvallisuuden alalla erityisesti 
suhteessa Keski- ja Itä-Euroopan maihin ja entisen 
Neuvostoliiton itsenäisiin valtioihin; tarpeen 
mukaan on myös jatkettava kansainvälistä 
yhteistyötoimintaa kolmansien maiden kanssa 
hallilun lämpöydinfuusion alalla. 
pcnislamissopimukscn 4 artiklan 1 kohdan mukaan 
yhtcisön ydinalan tulkimus- ja koulutustoiminnan 
tarkoitukscna on täydcnlää jäscnvallioissa 
tolcutcttuja toiminloja, ja loiminnan on sitcn 
mahdollislctlava iisäarvon anta.uincn 
jäscnvallioissa suoritctullc (oiminnallc. pcruslainissopimukscn 4 artiklan 1 kohdan mukaan 
yhtcisön ydinalan tulkimus- ja koulutustoiminnan 
tarkoitukscna on täydcnlää jäscnvallioissa 
lotculclluja toiminloja, ja toiminnan on silcn 
mahdollistcllava Iisäarvon antamincn 
jäscnvallioissa suoritctullc toiminnallc, 
viidcnncn puitcohjclman muodoslavicn 
aihcalueidcn valinlaa varten vahvisteluissa 
perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja 
teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä 
kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käyteltävä 
viidcnncn puitcohjelman toteuttamisessa sen 
yhdcnmukaisuuden varmistamiscksi, viidcnncn puitcohjelman muodostavien 
aihcalueidcn valinlaa varten vahvisteluissa 
perusteissa ja niihin liittyvissä tieteellisissä ja 
teknologisissa tavoitteissa otetaan huomioon edellä 
kuvatut periaatteet; samoja perusteita on käytettävä 
viidcnncn puitcohjelman toteuttamisessa sen 
yhdcnmukaisuuden varmistamiscksi, 
yhlcincn lutkimuskcskus osallistuu puitcohjclman 
lolcullamisccn niillä toiminnan alucilla, joilla sc 
voi larjola puolucctonta ja riippumalonla 
asianlunlcmusta ja yhtcisön cri alojcn poliliikan 
tolcullamisccn tarvillavaa ticlccllislä ja tcknistä 
tukca; lisäksi sc osallistuu yhtccnliiltymicn osana 
lulkimus- ja koululustoimicn tolcullamisccn, yhlcincn lutkimuskcskus (YTK) lotcutlaa suoraa 
lulkimus- ja kouhilustyötä säännölliscn 
(utkiinusloiininnan ja tictcclliscn ja tckniscn 
tukiloiminnan muodossa aloilla, joilla sillä on 
yhlcisössä harvinaisla tai jopa ainullaaluisla 
asianluntcmusla ja laittcistoja, tai jos sillc on 
uskollii scllaisia (oimia, joila (arvitaan yhtcisön 
poliliikkojcn suunnittcluun ja lolcullamisccn, sckä 
tchtäviä, jolka pcrustamissopimukscn nojalla 
kuuluvat komissiollc ja jolka cdcllyttävät YTK:n 
puoluccllomuutta; Iisäksi YTK osallistuu 
yhtecnliittymien osana kilpailullisesti epäsuoriin 
toimiin kuuluvaan tutkimustoimintaan, 
perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla komission 
neuvostolle annettava vuosikertomus on annettava 
myös Euroopan parlamentille; avoimuutta ja 
tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten 
noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, 
joUca mahdollistavat viidcnncn puitcohjclman 
totcuttamisvaihccn järjcstclmälliscn tulkimiscn ja 
puitcohjclman arvioinnin, perustamissopimuksen 7 artiklan nojalla komissio 
toimittaa neuvostolle annettavan vuosikertomuksen 
myös Euroopan parlamentille; avoimuutta ja 
tervettä ja tehokasta hallintoa koskevien suositusten 
noudattamiseksi olisi annettava myös säännöksiä, 
jolka mahdollistavat viidcnncn puiteohjclman 
totcuttamisvaihccn järjcstclmälliscn tulkimiscn ja 
puitcohjclman arvioinnin, 
58 
lähän päälökscen sisällylelään Euroopan 
parlaiucnlin, ncuvosloii ja komission 6 päiväuä 
maaliskuuta 1995 anlaman julislukscn' 2 kohdassa 
larkoilcttu ohjccllincn rahoilukscn määrä koko 
ohjclman kcston ajaksi tämän kuitcnkaan 
rajoiltamatta perustamissopimuksessa määriteltyä 
budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, lähän päälökseen sisällylelään Euroopan 
parlamcntin. ncuvoslon ja komission 6 päivänä 
maaliskuuta 1995 anlaman julislukscn9 2 kohdassa 
larkoilcttu ohjccllincn rahoilukscn määrä koko 
ohjclman kcston ajaksi tämän kuitcnkaan 
rajoiltamalla perustamissopimuksessa määriteltyä 
budjettivallan käyttäjän toimivaltaa, 
budjettivallan käyttäjä pyrkii kaikin tavoin 
saavuttamaan ohjeellisen rahoituksen määrän sillä 
edcllytyksellä, että scuraavan jakson 
rahoitusnäkymät ovat sopusoinnussa kaikkicn 
muiden politiikkojcn perustellujen tarpeidcn 
kanssa, 
viidcnncllc puilcohjclmallc myönncllyä ohjccllista 
rahoilukscn määrää larkistctaan, jos yhlcisöön 
liillyy utisia jäscnvaltioila cnncn 
piiilcohjclmakaudcn päällymistä, 
tulkimustoiminasia synlyvät hallinnolliscl mcnol 
on rahoilcllava puitcohjclmallc myönnctyn 
kokonaismäärän rajoissa; ne on kuitenkin 
budjetoitava avoimesti; budjettivallan käyttäjä 
vaatii komissiolta yksityiskohtaista ja 
vertailukelpoista selvitystä hallinnollisista menoista 
ja niiden toteutumisesta, 
Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n 
pcrustamissopimukscn pcrustcella tchtävän 
tulkimusloiminnan väliscn yhdcnmukaisuuden 
varmistamiscksi päälös tutkimusta, tcknologista 
kchitläinistä ja csiltclyä koskcvasta Euroopan 
yhtcisön puitcohjclmasla on anncttava samaan 
aikaan ja scn on koskcllava samaa ajanjaksoa kuin 
(ämä puilcohjclma, ja Euratomin perustamissopimuksen ja EY:n 
perustamissopimuksen perusteella tehtävän 
tulkimusloiminnan väliscn yhdenmukaisuudcn 
varmistamiscksi päätös tutkimusta, tcknologista 
kchitlämislä ja esitlelyä koskcvasta Euroopan 
yhtcisön puitcohjclmasla on anncttava samaan 
aikaan kuin täniä puilcohjclma ja niiden on 
koskcllava samaa ajanjaksoa, ja 
komissio on 
tutkimuskomitcaa, 
laustinlonsa. kuullul ticlccllis-lcknistä 
ja komilca on antanul komissio on 
(utkimuskomilcaa, 
laustinlonsa. kuullul lictccllis-lcknislä 
ja komilca on antanul 
''EYVLC 10, 4.4.1996, s. 4 "EYVLC 10, 4.4.1996, s. 4 
59 
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA. ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 
1 artikla 1 artikla 
i iyväksyläa» ajanjaksoksi 1998-2002 
monivuolincn puileohjclina, jäljcmpänä 'viidcs 
piiilcohjclma', joka koskcc kaikkia ydiucncrgia-
alan lulkinius- ja koululustoiinia. iiiukaan 
lukicn csiltclytoimct. Ilyväksylään ajanjaksoksi 1998-2002 
monivuolincn puitcohjclma. jäljeinpänä 'viidcs 
piiilcohjclma'. joka koskcc kaikkia ydinenergia-
alan lulkiinusloiinia. niukaau lukicn 
csillclyloimct, ja koululustoiinia. 
2. Viidcs puitcohjclma koskcc halliltua 
läinpöydinfuusiola ja ydinfissioon liittyviä 
cncrgiajärjestclmiä. 2. Viidcs puitcohjclma koskcc halliltua 
lämpöydinfuusiota ja ydinfissioon liittyviä 
encrgiajärjestclmiä. 
Aihekohtaisten näkökohtien lisäksi näihin 
kahteen aihealueeseen sisältyy molemmille 
aihealueille yhteisiä tekijöitä, jotka koskevat 
kolmansien 
järjcstöjen 
tutkimus-
lcvitlämistä 
(utkijoidcn 
cdistämislä. maiden ja kansainvälisten 
kanssa tehtävää yhteistyötä, 
ja koulutustoiminnan tulostcn 
ja hyödynlämistä sckä yhtcisön 
koululukscn ja liikkumiscn Aihekohtaisten näkökohtien lisäksi näihin 
kahteen aihealueeseen sisältyy molemmille 
aihealueille yhteisiä tekijöitä, jotka koskevat 
kolmansien 
järjcstöjen 
tulkimus-
lcviltämistä 
(utkijoidcn 
cdistämislä. maiden ja kansainvälisten 
kanssa tehtävää yhteistyötä, 
ja koulutustoiminnan tulosten 
ja hyödyntämistä sckä yhtcisön 
koululukscn ja liikkumiscn 
3. Edcliä 2 kohdassa mainiltujcn aihcalucidcn ja 
niihin liittyvicn lavoillcidcn valinlaan johtanccl 
pcruslccl esiletään liiltccssä I. Niilä on 
noudalcllava viidctlä puitcohjclmaa 
loleutcllacssa. 
4. Aihcaluciden päälinjat, niidcn lictccllisct ja 
tcknologiset tavoiltect ja niihin liittyväl 
painopisteet esitetään liitteessä II. 
2 artikla Edcliä 2 kohdassa mainiltujcn aihcalucidcn ja 
niihin liittyvicn lavoillcidcn valinlaan johtanccl 
pcruslccl esitetään liitteessä I. Niilä on 
noudalcllava viidellä puilcohjclmaa 
lolculcltacssa. 
Aihcalucidcn päälinjat, niidcn lictccllisct ja 
tcknologiset tavoiltect ja niihin liittyväl 
painopisteet esiletään liitteessä II. 
2 artikla 
Rahoituksen ohjeellinen määrä tämän 
puiteohjelman toteuttamiseksi ajanjaksoksi 1998-
2002 on 1 467 miljoonaa ecua10. 
Budjctlivallan käyttäjä hyväksyy vuotuisct 
määrärahat rahoitusnäkymicn ascttamissa rajoissa. Rahoituksen ohjeellinen määrä tämän 
puiteohjelman toteuttamiseksi ajanjaksona 1998-
2002 on 1 467 miljoonaa ecua10. 
Jos lämä määrä on johdonmukainen jakson 2000-
2002 rahoitusnäkymicn kanssa, sc katsolaan 
vahvistcluksi. Muussa tapaukscssa budjcltivallan 
käylläjän osoittamat vuotuisct määrärahat ovat 
johdonmukaisct jakson kunkin vuodcn 
rahoitusnäkymicn kanssa tässä päätökscssä 
vahvislcltujcn cnsisijaisuuksicn mukaiscsti. 
10 Josta 326 miljoonaa ecua yhteiselle ,0 Josta 326 miljoonaa ecua yhteiselle 
tutkimuskeskukselle. tutkimuskeskukselle. 
60 
3 artikla Kaikki lulkiinusloiininnasta syntyväl hallinnolliscl 
mcnot maksclaan ohjclmallc myönnctyn 
kokonaismäärän pcruslcclla. Nc csitctään yhtcisön 
talousarviossa samalla tavalla kuin muul vastaavat 
hallinnolliscl nicnol. Komissio antaa vuositlain 
cnnen aluslavaa (alousarviocsitystä 
yksilyiskohtaisct ja vcrtailukclpoiscl sclvityksct 
hallinnollisisla mcnoista ja niiden toteutumisesta. 
Edellä 1 kohdassa mainittua määrää tarkistetaan, 
jos yhteisöön liittyy uusia jäsenvaltioita ennen 
puiteohjclmakauden päättymistä. 
3 artikla 
1. Viidcs puitcohjclma totculctaan kahdclla 
lulkimus- ja koulutusohjclmalla, joista yksi 
koskcc crityiscsli yhlcislä tuddmuskcskusta. 
Jokaiscssa tutkimus- ja koululusohjclmassa 
täsmcnnclään totcultamisla koskcval 
yksilyiskohtaisct säännöt, vahvislclaan kcslo ja 
päälctään tarpccllisiksi kalsoluisla varoisla. 
2. Viidcnncn puilcohjclman totcultamincn voi 
tarvittaessa johtaa täydentävien 
toimintaohjelmien luomiseen. Se voi myös 
johtaa Euratomin perustamissopimuksen 101 
artiklassa tarkoitettujen sopimustcn tekcmiseen 
kolmansien maiden tai kansainvälistcn 
järjcstöjen kanssa. 
4 artikla 1. Viidcs puitcohjclma lotculclaan kahdclla 
lulkimus- ja koulutusohjclmalla, joista yksi 
koskcc crityiscsli yhlcislä tutkimuskcskusta. 
Kiunmassakin lulkimus- ja koululusohjclmassa 
läsmcnnctään scn lolcultamisla koskcvat 
yksilyiskohtaisct säännöt, vahvislclaan scn kcslo 
ja päälclään tarpccllisiksi kalsoluisla varoisla. 
2. Viidcnncn puilcohjclman totcultamincn voi 
tarvittaessa johtaa täydentävien 
toimintaohjelmien luomiseen. Se voi myös 
johtaa Euratomin perustamissopimuksen 101 
artiklassa tarkoitettujen sopimustcn tekemiseen 
kolmansien maiden tai kansainvälisten 
järjcstöjen kanssa. 
4 artikla 
Euroopan atomicncrgiayhtcisön osaliistumista 
viidcnncn puitcohjclman rahoituksccn koskcval 
yksilyiskohtaisct säännöt oval Euroopan yhtcisöjcn 
ylcisccn talousarvioon sovcllcltavan 
varainhoitoasctukscn tutkimusla ja lcknologisla 
kchillämislä vartcn (arkoilctluja määrärahoja 
koskcvicn säännöslcn inukaiscsli vahvislclul 
säännöt täydcnncltyinä läniän päätökscn liitlccllä 
III. Euroopan atomicncrgiayhtcisön osallislumisla 
viidcnncn puilcohjclman rahoituksccn koskcvat 
yksilyiskohtaisct säännöt oval Euroopan yhtcisöjcn 
ylcisccn talousarvioon sovcllcltavan 
varainhoitoasctukscn tutkimusla ja lcknologisla 
kchillämistä vartcn tarkoilcttuja määrärahoja 
koskcvicn säännöslcn inukaiscsli vahvislclul 
säännöt täydcnncltyinä läniän päätökscn liitlccllä 
III. 
5 artikla 
Komissio tutkii vuosittain asianmukaisen 
pätevyyden omaavien riippumattomien 
asiantuntijoiden avustuksella viidennen 
puiteohjelman ja sen tutkimus- ja 
koulutusohjelmien toteuttamisvaiheen erityisesti 
liittccssä I vahvistettujcn pcrustciden kannalta. 
Komissio arvioi crityiscsli, sopivatko tavoittcct, 
painopistcct ja rahoilus cdcllccn muullunccsccn 
lilaulccsccn. Tarvittaessa komissio antaa 
chdotuksia puitcohjclman ja/tai lutkimus- ja 
koululusohjclmicn mukaultamiscksi tai 
täydcntämiscksi. 5 artikla 
1. Komissio tutkii vuosittain asianmukaisesti 
pätevien riippumattomien asiantuntijoiden 
avustuksella viidennen puiteohjelman ja sen 
tutkimus- ja koulutusohjelmien 
toteuttamisvaiheen erityisesti liitteessä I 
vahvistettujcn perusteidcn kannalta. Komissio 
arvioi crityiscsli, sopivatko tavoittcct, 
painopistcct ja rahoilus cdcllccn muuttunccsccn 
lilaulccsccn. Tarvittaessa komissio antaa 
chdotuksia puitcohjclman ja/lai tutkimus- ja 
koulutusohjelmien mukauttamiscksi tai 
täydcntämiscksi. 
61 
Enncn kuin komissio csitlää chdoluksensa 
kiiudcnncksi puilcohjclmaksi, sc lcellää 
riippumatlomilla korkcalasoisilla 
asianluntijoilla ulkopuoliscn arvion 1 artiklan 2 
kohdassa mainituilla aloilla tchdyn työn 
tolcuttamiscsta arviointia cdcltäncidcn viidcn 
vuodcn aikana crilyiscsti liiltccssä I 
vahvistcltujcn pcrustcidcn kannalla. Koniissio 
loimitlaa arvioinnin tuloksct ja huomautukscnsa 
Euroopan parlamentille, ncuvostolle ja talous-
ja sosiaalikomitealle. 2. Eiincn kuin koniissio csillää chdolukscnsa 
kiiudcnncksi puilcohjclmaksi. sc lccttää 
riippumattomilla korkcalasoisilla 
asianluntijoilla ulkopuoliscn arvion 1 artiklan 2 
kohdassa mainituilla aloilla tchdyn työn 
totcultamiscsla arviointia edeltäneidcn viiden 
vuodcn aikana erityiscsli liittccssä I 
vahvistctlujcn pcruslcidcn kannalla. Koniissio 
loiinittaa arvioinnin tuloksct ja huomautukscnsa 
Euroopan parlamentille, ncuvostolle ja talous-ja 
sosiaalikomitealle. 
3. Edcllä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut 
riippumattomat asiantunlijat valilscc komissio, 
joka ottaa tasapuoliscsli huomioon tulkimukscn 
alan cri toimijat. 3. Edcllä 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut 
riippumattomat asiantuntijat valilscc komissio, 
joka ottaa tasapuoliscsli huomioon tulkimukscn 
alan cri toimijat. 
Komissio anlaa jokaiscn vuodcn alussa 
kcrtomukscn Euroopan parlamentille ja 
ncuvostolle. Tämä kcrtomus koskcc crilyiscsti 
cdclliscnä vuonna totcutcltuja tutkimus- ja 
koululustoimia ja kuluvan vuodcn työohjclmaa. Komissio anlaa jokaiscn vuodcn alussa 
kcrtomukscn Euroopan parlamentille ja 
ncuvostolle. Tämä kcrtomus koskec crilyiscsti 
cdclliscnä vuonna totcutcltuja tutkimus- ja 
koululustoimia ja kuluvan vuodcn työohjclmaa. 
Tehty Brysselissä Tehty Brysselissä.. 
Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja Neuvoston puolesta 
Puheenjohtaja 
62 
LIITE I LIITE 1 
ALO.IEN JA TAVOITTEIDEN 
VAUNTAPI-KUSTEET ALOJIiN JA TAVOITTEIDEN 
VALINTAPERUSTEET 
Euralomin ydincncrgia-alalla noudatlanian 
lulkimuspoliliikan lolcuttamincn pcrustuu kahdcn 
pcriaaltccn varaan: korkcaan tictcellisecn ja 
teknologiseen laatuun ja tutkimus- ja 
koulutustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 
tavoitteiden kanssa. 
Koska Euroopan julkisten varojen paras 
mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyöty -
suhteen ottamista huomioon, viidennen 
puiteohjelman alat ja niihin liittyvät tavoitteet 
valitaan yhtcistcn, kolmccn luokkaan jacllujcn 
pcnistcidcn nojalla. 
• Yhteiskunnallisiin tarpeisiin liittyvät perusteet: 
- työllisyystilanteen parantaminen 
- elämänlaadunja terveyden edistäminen 
- ympäristönsuojelu 
kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita vastaavien 
unionin tdrkeimpien yhieiskunnallisten pädmäärien 
saavuttamiseksi. 1. Euralomin ydincncrgia-alalla noudallaman 
lulkimuspolitiikan totcultamincn pcrustuu kahdcn 
pcriaattecn varaan: korkeaan tieteelliseen ja 
teknologiseen laatuun ja tutkimus- ja 
koulutustoiminnan yhteensopivuuteen Euroopan 
atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 
tavoitteiden kanssa. 
Koska Euroopan julkisten varojen paras 
mahdollinen käyttö edellyttää kustannus-hyöty-
suhteen ja toissijaisuusperiaatteen huomioon 
ottavaa lähestymistapaa, viidennen puiteohjelman 
aihcalucct ja niihin liittyvät tavoitteet valitaan scn 
pcriaatlccn mukaan, cllä yhtcisö toimii vain jos ja 
siinä määrin kuin jäscnvaltiol civäl voi riiltävällä 
(avalla saavuttaa lavoillcila. 
2. Puileohjelma inäärilelään sovellacn cdcllä 
mainilluja pcriaaltcila yhtcistcn, kolmccn luokkaan 
jacllujcn pcruslcidcn nojalla: 
Yhteisön lisäarvoon -M. 
toissiiaisuusperiaatteeseen liittyvät perusteet: 
- on koottava riittävä määrä inhimillisiä ja 
taloudellisia voimavaroja erityisesti 
yhdistelemällä eri jäsenvaltioissa olevia, 
toisiaan täydentäviä taitoja, 
- yhden tai useamman Euralomin politiikan 
toteutumista edistetdän merkittdvdsti, 
- käsitellään yhteisön tasolla ilmeneviä ongelmia 
tai standardointinäkökohtiin taikka Euroopan 
alueen kehiiykseen liiilyviä kysymyksiä, 
jotta valituiksi tulevat vain tavoitteet, jotka 
voidaan saavuttaa lehokkaammin toimimalla 
vhteisön tasolla loteutiaen iämtin tason 
tutkimustoimintaa. 
• Yhteiskunnallisiin tavoitteisiin liittyvät 
perusteet: 
- parannetaan työllisyystilannetta, 
- kehitetään elämänlaatuaja terveyttä, 
- suojellaan ympärislöä 
kansalaisten odotuksia ja huolenaiheita vastaavien 
Euralomin tdrkeimpien yhteiskunnallisiin 
pddmdäriin pyrkimisen edistämiseksi. 
63 
Talouskehitykseen ja tieteellisiin jq 
leknologisiin näkymiin liittyvdt perusteet: 
aloja, jolka lisdävdt kasvua ja kehitty\>ät 
jatkuvasti 
aloja, joilla Euroopan yhteisön yritykset voivat 
ja joilla niiden täytyy vahvistaa 
kilpailukykyään 
aloja, joilla on mahdollisuuksia teknologian 
mittavaan kehitykseen. Ta/oHskeJijtykseen ja tieteellisiin [a 
teknologisiin näkymiin liittv\>ät perusteet: 
valitaan aloja, jolka lisdävdt kasvua ja 
kehittyvdt jatkuvasti 
valitaan aloja, joilla Euroopan yhteisön 
yritykset voivat ja joilla niiden täytyy vahvistaa 
kilpailukykyään 
valitaan aloja, joilla on mahdollisuuksia tieteen 
ja teknologian mittavaan kehitykseen, joka 
tarjoaa mahdollisuuksia tulosten 
hyödyntämiseen keskipitkällä tai pitkälld 
aikavdlillä, 
koko Euroopan unionin sopusointuisen ja kestävän 
kehilvksen edistämiseksi. 
Eurooppalaiseen lisdarvoon -M 
toissiiaisuusperiaatteeseen liittyvdt perusteet: 
on kooltava riiltävä mätirä inhimillisid ja 
taloudellisia voimavaroja ja eri jäsenvaltioissa 
olevia toisiaan täydentäviä taitoja on 
yhdistettävd 
yhden tai useamman Euroopan unionin 
poliittisen tavoitteen toteutumista edistetään 
merkittävästi 
käsitellään 
ilmeneviä 
St(, h Euroopan yhteisön 
ilmeneviä ongelmia 
standardointinäkökohtiin tai Eu 
kehitykseen liitty\>iä kysymyksiä, tasolla 
tai 
Euroopan alueen 
ysymyksiä, 
jotta valituiksi tulee vain tavoitteita, joita ei voida 
saavuttaa yksityisesti tehdyllä tutkimustyöllä vaan 
joihin päästään lehokkaammin toimimalla yhteisön 
tasolla toteultamalla tämän tason 
tutkimustoimintaa. 
Perusteet valitaan ja niitä täydennetään tarvittaessa 
viidennen puiteohjelman toteuttamiseksi, tutkimus-
ja koulutusohjelmien määrittämiseksi ja tutkimus-
ja koulutustoimien, esittelytoimet mukaan lukien, 
valitsemiseksi. 3. Näitä perusteita käytetään ja niitä täydennetään 
tarvittaessa viidennen puiteohjelman 
toteuttamiseksi, erityisohjelmien määrittämiseksi ja 
tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja 
esittelyyn kuuluvien toimintojen valitsemiseksi. 
Kaikkia kolmea perusteluokkaa sovelletaan 
samanaikaisesti ja niitä kaikkia on noudatettava, 
mutta eriasteisesti tapauksesta riippuen. 
64 
LHTE II LHTEII 
TUTKIMUSALOJEN PAAPERLAATTEET 
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET TUTKIMUSALOJEN PAAPERIAATTEET 
TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET 
Ydinenergialla tuotetaan yli 35 % yhteisön 
sähköntuotannosta, ja tämä tapahtuu ilman 
hiilidioksidipäästöjä. Ydinenergialla on 
huomattava merkitys energiantuotannon 
monipuolistamista koskevalle politiikalle. 
Ydinenergiajärjestelmien varmuuden ja 
turvallisuuden kehittämiseksi tehtävä työ 
paranlaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä 
lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. 
Eurooppalaisen teknologian kehittymistä voidaan 
hyödyntää erityisesti avautuvien 
vientimarkkinoiden suunnalla. 
Pidemmällä aikavälillä lupaavia näkymiä 
tarjoava teknologia edellyttää laajaa 
tutkimustyötä yhteisössä ja koko maailmassa. Ydinenergialla tuotetaan yli 35 % yhteisön 
sähköntuotannosta, ja tämä tapahtuu ilman 
hiilidioksidipäästöjä. Ydinenergialla on 
huomattava merkitys energiantuotannon 
monipuolistamista koskevalle politiikalle. 
Ydinenergiajärjestelmien varmuuden ja 
turvallisuuden kehittämiseksi tehtävä työ 
parantaa yhteisön teollisuuden kilpailukykyä 
lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. 
Eurooppalaisen teknologian kehittymistä voidaan 
hyödyntää erityisesti avautuvien 
vientimarkkinoiden suunnalla. 
Pidemmällä aikavälillä lupaavia näkymiä 
tarjoava teknologia edellyttää laajaa 
tutkimustyötä yhteisössä ja koko maailmassa. 
I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN ALAT JA 
JÄSENTELY I VIIDENNEN PUITEOHJELMAN ALAT JA 
JÄSENTELY 
1. Viidcs puitcohjclma koskcc hallillua 
lämpöydinfuusiola ja ydinfissioon liillyviä 
cncrgiajärjcslclmiä. 
2. Tcmaallislcn olijclinicn suhlcen puilcohjclmaan 
kuuluu 
- "avaintoimintakokonaisuus", joka on määritclly 
yhteisön selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja 
sosiaalisten päamäärien mukaisesti; tämän 
avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on 
soveltaa Euroopassa sellaisia yleisiä 
lähestymistapoja, joissa käytetään laajaa 
valikoimaa eri tietecnaloja ja erilaista 
tcknologiaa ja tictotaitoa, 
- ylcistcknologioidcn tulkimus- ja kchitvstvöhön 
liiltvvää toimintaa, 
- tutkimusinfrastruktuureia lukevaa toimintaa. 1. Viidcs puitcohjclma koskcc hallillua 
lämpöydinfuusiola ja ydinfissioon liillyviä 
cncrgiajärjcslclmiä. 
2. Aihcidcn suhlcen puilcohjclmaan kuuluu 
- "avainloiminlakokonaisinis", joka on määrilclly 
yhteisön selkeästi muotoiltujen taloudellisten ja 
sosiaalisten päamäärien mukaisesti; tämän 
avaintoimintakokonaisuuden tarkoituksena on 
soveltaa Euroopassa sellaisia yleisiä 
lähestymistapoja, joissa käytetään laajaa 
valikoimaa eri tieteenaloja sekä erilaista 
teknologiaa ja tietotaitoa, 
- vlcisluontoisla tulkimustvötä ja teknologista 
kchillämislä, 
- tutkimusinfrastruktuureia tukevaa toimintaa. 
Näihin ohjclmiin kuuluu tarvittaessa tutkimuksia 
pcruslavia inhimillisiä arvoja koskcvista ccttisistä 
ja oikcudcllisisla kysymyksislä. 
Huomioon otctaan erityisesti tcknologioidcn 
käytlöönolon, käylön ja vaikutustcn sckä kussakin 
ohjclmassa käylcltyjcn mcncltclyjen taloudclliset ja 
sosiaalisct scurauksct. 
65 
V llorisonlaalistcn lckijöidcn 
puitcohjclmaan kuuluu osalla V llorisonlaalislcu le 
puilcohjclmaan kuuluu ;n osalla 
- yhlcistyötä kolmansicn niaidcn ja - yhtcislyötä kolmansicn maiden ja 
kansainvälistcn järjcstöjcn kanssa, kansainvälislcn järjcstöjcn kanssa, 
- lulkimus- ja koulutustoiminnan tulostcu - lulkimus- ja koululustoiminnan tulostcn 
lcvittämistä ja hyödyntämistä, lcvittämistä ja hyödyntämistä, 
- tutkijoiden koulutusta ja liikkumista. - tutkijoiden koulutusta ja liikkumista. 
4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta 
Yhlcincn tutkimuskcskus on tictccllincn ja 
lcknincn clin, jota komissio tarvilscc valluuksicnsa 
harjoitlamiseen. Tämän toiminnan tictccllisct ja 
tcknologisct lavoiltcct liiltyväl crilyiscsli aloihin. 
joilla larvilaan puolucclonta ja riippumatonta 
asiantuntcmusta Euroopan tasolla, sckä aloihin, 
jolka vastaavat unionin politiikan lärkcimpiä 
tavoittcita. 
Toiminta vastaa jäljempänä kuvattuja viidennen 
puilcohjclman tictccllisiä ja tcknologisia tavoittcita, 
mutta scn on myös vastatlava yhlcisön politiikan 
vaalimuksia ja kchilyslä cri aloilla silloin, kun 
politiikka tuo mukanaan crityisiä lulkimus- ja 
kchitystarpcila ja varsinkin silloin, kun yhteisen 
tutkimuskeskuksen puoluccltomuutla larvilaan. 4. Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminta 
Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) totculcltavaksi 
kuuiuva suora lulkimus ja tcknologincn 
kchillämincn sisältää säännöllistä lulkimustyöiä 
sckä tictccllistä ja tcknistä lukiloiinintaa. YTK voi 
antaa tällaisla lukca silloin, kun sillä on yhtcisössä 
harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia valmiuksia ja 
laittcisloja, tai silloin, kun silä pyydclään 
totcutlamaan toimintaa, joka on välttämätöntä 
Euratomin politiikkojen laadinnalle tai 
täytäntöönpanolle, tai tehtäviä, jotka kuuluvat 
komissiollc pcrustamissopimukscn nojalla ja jotka 
cdcllyttävät YTK:n puoluccttomuutta (csimerkiksi 
standardoinli ja joidcnkin yhlcisön politiikkojen 
sovcllamiscn scuranta). 
YTK alkaa asleiltain 
kiipailutcttavaan toimintaan. osallistua myös 
66 
II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET II TIETEELLISET JA TEKNOLOGISET 
TAVOITTEET 
a) "Avaintoimintakokonaisuus": 
Hallittu lämpöydinfuusio1 
Tämä toiminta yhdistää kaikki unionin 
jäscnvaltioissa ja Svcitsissä toteutetut 
fuusioenergian hyödyntämiseen tähtäävät 
tutkimustoimet, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena 
on rakcnlaa yhdcssä reaktorcidcn prototyyppcjä, 
jolka (oimivat yhtciskunnan tarpcila vaslaavicn 
sähkövoimaloidcn csiastcina. Näihin tarpcisiin 
kuuluvat toimintavarmuus, ympäristön 
kunnioiltaminen ja taloudcllincn totculcltavuus. 
Pitkän aikavälin tavoiltccn saavullamiscksi 
suunnilclluun stralcgiaan sisältyy cnsin 
kocrcaklorin (Ncxl Slcp) ja sittcn csittclyrcaktorin 
(DEMO) rakcntamincn. 
Saavutetun edistyksen valossa on Next Step -
reaktorin rakentamisen aloittaminen ensi 
vuosikymmenen kuluessa teknisesti mahdollista ja 
stratcgisclta kannalta tarpccllisla. Olisi parasta, jos 
hankc totcutctlaisiin osana kansainvälislä ITER-
yhlcistyötä (Intcrnational Thcrmonuclcar 
Expcrimcntal Reactor). a) "Avaintoimintakokonaisuus": 
Hallittu lämpöydinfuusio1 
Tämä toiminta yhdistää kaikki unionin 
jäscnvaltioissa ja Svcitsissä toteutetut 
fuusioenergian hyödyntämiseen tähtäävät 
tutkimustoimet, ja sen pitkän aikavälin tavoitteena 
on rakcnlaa yhdcssä reaktorcidcn prototyyppcjä, 
jotka toi.nivat yhtciskunnan tarpcila vaslaavicn 
sähkövoimaloidcn csiastcina. Näihin tarpcisiin 
kuuluvat toimintavarmuus, ympäristön 
kunnioittaminen ja taloudellinen toteutettavuus. 
Pitkän aikavälin tavoiltccn saavultamiscksi 
suunnilclluun stralcgiaan sisältyy cnsin 
kocrcaklorin (Ncxl Slcp) ja sittcn csittclyrcaktorin 
(DEMO) rakcntamincn. 
Saavutetun edistyksen valossa Next Step -reaktorin 
rakentamisen aloittaminen ensi vuosikymmenen 
kuluessa on teknisesti mahdollista ja strategiselta 
kannalta tarpccllisla. Olisi parasta, jos hanke 
totcutctlaisiin osana kansainvälislä 1TER-
yhtcistyölä (Inlcrnational Thermonuclear 
Expcrimcntal Reactor). 
Kaudclla 1998-2002 
tolcutlamincn vaatii tämän strategian Kaudclla 1998-2002 
lolcullamincn vaatii tämän strategian 
* fuusioon liitlyvää fysiikan ja lcknologian 
liilkimusta, jonka tavoitteena on kchiltää 
tiitkiuuisjärjcslöjcn ja curooppalaiscn 
lcollisuudcn kapasilccllia tolcutlaa Ncxl Step 
-rcaktori ja valmislclla sen käytlöä; Euroopan 
osallistumincn yksilyiskohlaisccn 1TER-
hankkecsecn liittyvään toimintaan jalkuu sen 
mahdollista rakentamista silmällä piläen, * fuusioon liitlyvää fysiikan ja lcknologian 
tutkimusla, jonka tavoitteena on kchiltää 
(ulki.uusassosiaalioidcn ja curooppalaiscn 
lcollisuudcn kapasilccllia tolcutlaa Ncxl Step 
-rcaktori ja valmistclla sen käytlöä; Euroopan 
osallistumincn yksilyiskohlaisccn ITER-
hankkccsccn liittyvään toimintaan jatkuu sen 
mahdollista rakentamista silmällä pitäen, 
Tämä toiminta täydcntää 
avaintoiminlakokonaisuulta "Kilpailukykyincn 
ja kcstävä kasvu (V): kchillyncct 
cncrgiajarjcstclmät ja -pnlvcliit", joka on 
kuvallu (ulkimusta, (cknologisla kchittäiuislä ja 
csillclyä koskcvasla Euroopan yhlcisön 
viidcnncstä puitcohjclmasta csilclyssä 
ehdotuksessa. Tämä toiminta täydcntää Ekosysteemin suojelu 
-ohjclmaan sisällyviä, cncrgiaa koskcvia 
avaintoiminlakokonaisuuksia, jotka on kuvattu 
Euroopan yhlcisön pcruslamissopimuksccn 
pcrusluvasta lutkimukscn ja lcknologiscn 
kchillämiscn viidcnncstä puitcohjclmasta 
lchdyssä ehdotuksessa. 
67 
tan lutkinuista. 
fuusiolaittcistojen 
paranlaniiseen, joka liittyy 
peruskäsitteidcn 
* pidemmän aikavälin tcknologista tutkimusta, 
joka on välttämätöntä, jos halutaan edetä kohti 
fuusioenergian hyödyntämistä. 
Joint European Torus -yhteisyritystä (JET), joka on 
oleeilinen väline koereaktorin kehittämisessä, 
hyödynnetäan täysimittaisesti loppuun saakka. 
Yhtcisyrityksen toiminnan päätyttyä JETin 
laitteistoja voidaan käyttää sellaisten tietojen 
keräämisen, jotka ovat hyödyllisiä Next Step -
reaktorin käytön kannalta. * fysiikan tutkimusta, joka liittyy 
fuusiolaitteistojen peruskäsitteiden 
parantamiseen, mukaan lukien magneettisen 
koossapidon ohella inertiakoossapitoa 
käsittclevän kansallisen 
siviililutkimustoiminnan koordinointi 
tcknologian seurannan nimissä, 
* pidemmän aikavälin teknologista tutkimusta, 
joka on välttämätöntä, jos halutaan edetä kohti 
fuusioenergian hyödyntämistä. 
Joint European Torus -yhteisyritystä (JET), joka on 
olennainen väline koereaktorin kehittämisessä, 
hyödynnetäan täysimittaisesti loppuun saakka. 
Yhtcisyrityksen toiminnan päätyttyä JETin 
laitteistoja voidaan käyttää sellaisten tietojen 
kcräämiseen, jotka ovat hyödyllisiä Next Step -
reaktorin käytön kannalta. 
Tähän toimintakokonaisuuteen sisältyvät myös 
turvallisuusnäkökohtien ja ympäristövaikutusten 
uudelleenarviointi, yhteiskunnallisten ja 
taloudellisten näkökohtien perusteellisempi 
tutkiminen, inertiakoossapitoa käsittelevän 
kansallisen siviilitutkimustoiminnan koordinointi 
leknologian seurannan nimissä sekä tulosten 
lcvittäminen ja tiedottaminen suurclle yleisölle. Tähän toimintakokonaisuuteen sisältyvät myös 
turvallisuusnäkökohtien ja ympäristövaikutusten 
uudelleenarviointi, yhteiskunnallisten ja 
taloudellisten näkökohtien perusteellisempi 
tutkiminen sekä tulosten levittäminen ja 
tiedottaminen suurclle yleisölle. 
b) Ylcistcknologioiden 
kchitystyöhön liittyvä toiminta tutkimus-
2 ja 
Toiminta koskcc 
tutkimusalucita: seuraavia ensisijaisia b) Ylcisluontoincn tutkimustyö ja teknologian 
kehittämincn2 
Toiminta koskee seuraavia 
tutkimusalucita: ensisijaisia 
nykyisten laitosten toimintavarmuus, mukaan 
lukien kysymykset, jotka liittyvät reaktoreiden 
käyttöiän pidentämiseen, vakavien 
onnettomuuksien teknologisiin näkökohtiin 
sekä onnettomuustilanteiden ja 
onnettomuuksien jälkeisten tilanteiden 
hallintastrategioihin ja -tekniikoihin; 
polttoaineen kierron varmuus ja turvallisuus; 
tietccllisesti pemsteltu yhteinen lähcstymistapa 
radioaktiivisten jätteiden hallintaan ja 
hävittämiseen sekä jätteiden määrän pitämiseen 
mahdollisimman picnenä; 
2 Nämä tutkimukset täydentävät ydinenergian 
alucella EY.n viidettä puiteohjclmaa koskevan 
ehdoluksen aihealuckohtaisecn ohjclmaan 
"Kilpailukykyisen ja kcstävän kasvun 
edistäminen" sisältyvää yleistcknologioiden 
tutkimus-ja kchitystyöhön liittyväa toimintaa. nykyisten laitosten toimintavarmuus, mukaan 
lukien kysymykset, jotka liittyvät reaktoreiden 
käyttöiän pidentämiseen, vakavien 
onnettomuuksien teknologisiin näkökohtiin 
sekä onnettomuustilanteiden ja 
onnettomuuksien jälkeisten tilanteiden 
hallintastrategioihin ja -tekniikoihin; 
polttoaineen kierron varmuus ja turvallisuus; 
tieteellisesti perusteltu yhteinen lähestymistapa 
radioaktiivisten jätteiden hallintaan ja 
hävittämiseen sekä jätteiden määrän pitämiseen 
mahdollisimman pienenä erityisesti 
muuntamalla pitkäikäiset isotoopit 
lyhytikäisiksi; 
Nämä tutkimukset täydentävät ydinenergian 
alucella EY:n viidettä puiteohjclmaa koskevan 
ehdoluksen aihealuekohlaiseen ohjclmaan 
"Ekosystecmin suojelu" sisältyvää 
yleisluontoista tulkimusryötä ja teknologian 
kehittämistä. 
68 
sätcilysuojclu, jossa painopisle asetctaan 
ionisoivaan säteilyyn liittyvien vaarojen 
ymmärtämiseen ja havaitsemiseen ja erityisesti 
picnten säteilyannosten vaikutuksiin sekä 
ydinlaitoslcn hätätilantcidcn hallintaan ja 
saastunccn ympäristön kunnostamisccn; 
tutkimukset, jotka koskevat uusia ydinlaitoksia, 
kehittyneitä ja tehokkaampia polttoaineita sekä 
tulevaisuuden järjestelmiä ja menettelytapoja ja 
joilla pyritään parantamaan sekä 
ydinlurvallisuulla koko kicrron aikana cllä 
lcollisuudcn kilpailukykyä erityisesti yhlcisön 
ulkopuolisilla markkinoilla; näihin 
tutkiinuksiin sisällyväl analyysit, jotka koskcval 
turvallisuulta, ihmisillc ja ympäristöllc 
aihcutuvia vaikutuksia sekä lähcstymistapoja, 
jolka ovat kcslävän kchilykscn kannalla 
tcknologiscsli ja taloudclliscsli kaikkcin 
lupaavimpia; 
uusiin haasteisiin mukautettujen 
ydinmateriaalien hallintateknologioiden ja 
-tckniikoidcn kchitlämincn; näitä haastcila ovat 
pollloainccn kicrron kchittymincn, 
ydinascriisunnan scuraukscna huomatlavasti 
kasvanccl halkcamiskclpoislcn aincidcn 
varaslot, uusisla kansainvälisislä sopimuksista 
johtuvicn vclvoittcidcn lisääntymincn ja 
halkcamiskclpoislcn aincidcn lailon kauppa; 
Kcski- ja Itä-Euroopan maidcn ja cntiscn 
Ncuvostoliilon itscnäistcn valtioidcn kanssa 
tchtävän yhtcistyön cdistämincn: scllaiscn 
kansainvälisccn yhlcistyöhön liittyvän crityiscn 
lutkimustoiminnan kchiltämincn, jonka avulla 
voidaan osaltaan cdistää ydinrcaktorcidcn 
turvallisuudcn paranlamisla, jätchuoltoa näissä 
maissa, säteilysuojclua ja halkcamiskelpoistcn 
aincidcn valvontaa; puitcohjelmassa 
totcutcltujen kansainvälisten koordinointi- ja 
yhlcistyötoimicn kchitlämincn. Tähän 
toimintaan osallistumiscn hclpoltamiscksi 
voidaan anlaa yhlcisön rahoitusta niidcn 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka 
vahvistetaan erityisohjelmaa koskevassa 
päätöksessä. sätcilysuojclu, jossa painopiste asetetaan 
ionisoivaan säteilyyn liittyvien vaarojen 
ymmärtämiseen ja havaitsemiseen ja erityisesti 
pienten säteilyannosten vaikutuksiin sekä 
ydinlaitoslcn hätätilantcidcn hallintaan ja 
saastunccn ympäristön kunnostamisccn; 
tutkimukset, jotka koskevat uusia ydinlaitoksia, 
kehittyneitä ja tehokkaampia polttoaineita sekä 
uusia järjestelmiä ja menettelytapoja ja joilla 
pyritään parantamaan sekä ydinturvallisuutta 
koko kicrron aikana cllä lcollisuudcn 
kilpailukykyä erityisesti yhlcisön ulkopuolisilla 
markkinoilla; näihin tulkimuksiin sisällyväl 
analyysil, jolka koskevat turvallisuulta, 
ihmisillc ja ympäristöllc aihcutuvia vaikutuksia 
sekä lähcslymistapoja, jotka ovat kcslävän 
kchilykscn kannalla tcknologiscsli ja 
taloudclliscsli kaikkcin lupaavimpia; 
uusiin haasteisiin mukautettujen 
ydinmateriaalien hallintateknologioiden ja 
-tckniikoidcn kchitlämincn; näitä haastcita ovat 
pollloainccn kicrron kchittymincn, 
ydinascriisunnan scuraukscna huomattavasli 
kasvanccl halkcamiskclpoislcn aincidcn 
varaslot, uusisla kansainvälisistä sopimuksista 
johtuvicn vclvoittcidcn lisääntymincn ja 
halkcamiskelpoistcn aincidcn laiton kauppa; 
Kcski- ja Itä-Euroopan maidcn ja cntisen 
Ncuvostoliiton itscnäistcn valtioidcn kanssa 
tchtävän yhtcistyön cdistämincn: scllaisen 
kansainvälisccn yhlcistyöhön liittyvän crityiscn 
tulkimustoiminnan kchitlämincn, jonka avulla 
voidaan osaltaan cdistää nykyislen ja 
myöhcmmin käyttöön olcttavicn 
ydinrcaktorcidcn turvallisuudcn parantamista, 
jätchuoltoa näissä maissa, sätcilysuojelua, 
mukaan lukicn onncttomuuksicn scuraamusten 
korjaamincn, ja halkcamiskelpoistcn aincidcn 
valvontaa; puitcohjelmassa totcutcltujen 
kansainvälislcn koordinointi- ja 
yhteistyötoimien kehittäminen. Tähän 
toimintaan osallistumisen helpottamiseksi 
voidaan antaa yhteisön rahoitusta niiden 
yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti, jotka 
vahvistetaan erityisohjelmaa koskevassa 
päätöksessä; 
tekniikan kchittämiseen osallistuminen osana 
Wicnin kansainvälisen atomienergiajärjestön 
kanssa tehtävää yhteistyötä. 
c) Tutkimusinfrastruktuurcja tukcva toiminta c) Tutkimusinfrastruktuureja tukeva toiminta 
Tavoitteena on ydinenergia-alan lutkimukseen Tavoilteena on ydinenergia-alan tutkimukseen 
liittyvien koelaitteistojen optimaalinen käyttö liittyvien koelaitteistojen optimaalinen käyttö 
69 
yhtcisön lasolla, ja crityiscsti niidcn laittcistojcn, 
joilla on huomaltava incrkitys lämän 
cncrgiamiiodoii liirvallisiiudcn ja kilpailukyvyn 
kannalta yhtcisön lasolla, ja crityiscsti niidcn laittcistojcn, 
joilla on huomaltava mcrkitys lämän 
cncrgiamuodon lurvallisuudcn ja kilpailukyvyn 
kannalla. 
LIITK III LIITK III 
EURAT0M1N RAHOITUSOSUUTTA 
KOSKEVAT SÄÄNNÖT EURATOIVIIN RAHOITUSOSUUTTA 
KOSKEVAT SÄÄNNÖT 
Euroopan atomienergiajärjestö osallistuu 
puiteohjelmassa toteuttavissa ohjelmissa tehtävän 
tutkimus- ja koulutustoiminnan, esittelytoiminta 
mukaan lukien, jäljempänä 'epäsuora TTKK-
toiminta', rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa 
suoraan tutkimus- ja koulutustoimintaa, 
esittelytoiminta mukaan lukien, jäljempänä 'suora 
TTKK-toiminta'. Euroopan atomienergiajärjestö osallistuu 
puiteohjelmassa toteuttavissa ohjelmissa tehtävän 
tutkimustoiminnan, mukaan lukien esittely, ja 
koulutustoiminnan, jäljempänä 'epäsuora TEK-
toiminta', rahoittamiseen. Lisäksi se toteuttaa 
suoraan tutkimustoimintaa, mukaan lukien esittely, 
ja koulutustoimintaa, jäljempänä 'suora TEK-
toiminta'. 
Avainloiminlakokonaisuudcl, ylcistcknoiogioidcn 
tutkimus- ja kchitystyöhön liiltyvä toiminla, 
lulkiinusinfra.strukluurcja lukcva toiminla ja 
kaikkia aihcalucila koskcva loiininta, scllaisina 
kiiiu nc on kuvallu liillccssä II. lolculclaan 
cpäsuoran lai suoran ITKK-loiininnan avulla Avainloiminlakokonaisuudcl, ylcisluonloincn 
lulkimuslyö ja lcknologian kchillämincn, tuki 
tulkiinusinfrastrukliiurcillc ja kaikkia aihcalucila 
koskcva toiminla, scllaisina kuin nc on kuvallu 
liillccssä II. lolculclaan cpäsuoran lai suoran TEK-
loiininnan avulla. 
1. Epäsuora TTKK-toiminta 
Epäsuoraan TTKK-loimintaan sisältyy viisi 
luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella toteutettava 
toiminta, koulutusapurahat, verkoille myönnettävä 
tuki, yhtenäinen toiminta ja liitännäistoimenpiteet. 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta 
on ohjclmien ensisijainen toteuttamisväline. 
Euratom osallistuu näidcn toimicn rahoittamiseen 
scuraavasti: 
a) Kustannustenjakopcriaaltcclla lotcutcttava 
toiminta: 
Tutkimukseen ja teknologiseen kehittdmiseen 
liitty\'dt hankkeet, esittelyhankkeel ja 
yhdistelmähankkeet I. Epäsuora TEK-toiminta 
Epäsuoraan TEK-toimintaan sisältyy viisi luokkaa: 
kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta, 
koulutusapurahat, verkoille myönnettävä tuki, 
yhtenäinen toiminta ja liitännäistoimenpiteet. 
Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta 
on ohjelmien ensisijainen toteuttamisväline. 
Euratom osallistuu näidcn toimien rahoittamiseen 
scuraavasti: 
a) KiislannnslcnjakopcriaaUcclla tolcutcttava 
toiminta: 
Tutkimukseen ja teknologiseen kehittdmiseen 
liittyvät hankkeet, esittelyhankkeel ja 
yhdistelmähankkeet 
Tutkimukseen ja teknologiseen kchiltämisccn 
liillyvillä hankkcilla tarkoitctaan hankkcila, joidcn 
avulla voidaan kcrätä scllaista uutta tictoa, joka on 
todcnnäköiscsti hyödyllistä joko olcmassa olcvien 
tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen 
tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai 
yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. 
Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista 
kustannuksista rahoitetaan 50 %. 
Erityistapauksessa, jossa on kyse sellaisista 
oikeushenkilöistä, joilla ei ole kustannuslaskentaa, 
rahoitetaan 100 prosenttia tutkimuksesta 
aihcutuncista tukikelpoisista lisäkustannuksisla. Tuikimuksccn ja teknologiseen kchittämisccn 
liillyvillä hankkcilla tarkoitctaan hankkcila, joidcn 
avulla voidaan kcrälä scllaista uutta tictoa, joka on 
todennäköiscsli hyödyllistä joko olcmassa olevien 
tuotteiden, menetelmien tai palvelujen kehittämisen 
tai niiden huomattavan parantamisen kannalta tai 
yhteiskunnan tarpeisiin vastaamisen kannalta. 
Periaatteessa näiden toimien tukikelpoisista 
kustannuksista rahoitetaan 50 prosenttia. 
70 
Esittclyhankkeilla tarkoitctaan hankkcita, joidcn 
tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen 
toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida 
sellaisenaan. Periaatteessa näiden toimien 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 %. 
Yhdistelmähankkeilla tarkoitctaan hankkeita, 
joihin sisältyy tutkimuksccn ja teknologiseen 
kchittämiseen liittyvä osa sekä esittclyä koskeva 
osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan 
sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon 
vcrran. Esittclyhankkeilla tarkoitetaan hankkeita, joiden 
tarkoituksena on osoittaa teknologioiden tekninen 
toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida markkinoida 
sellaisenaan. Periaatteessa näiden toimien 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan 35 
prosenttia. 
Yhdistelmähankkeilla tarkoitetaan hankkeita, 
joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen 
kchittämiseen liittyvä osa sekä esittclyä koskeva 
osa. Näitä toimia rahoitetaan kumpaankin osaan 
sovellettavien tasojen painotetun keskiarvon 
vcrran. 
Erilyislapaukscssa, jossa on kysc scllaisisla 
oikcushcnkilöislä, joilla ci olc kustannuslaskcntaa, 
rahoitetaan 100 prosenttia hankkeista aiheutuneista 
tukikelpoisista lisäkustannuksista. 
Tutkimusinfrastruktuurien 
kdyttömahdollisuuksien lukeminen: Tutkimusinfrastruktuurien 
kdyttömahdollisuuksien tukeminen: 
Olemassa oleville tulkimusinfrastruktuurcillc 
myönnetään tukea Euratomin tutkijaryhmien 
vastaanottamista varten, jotta nämä voivat toteuttaa 
tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. Olemassa oleville tutkimusinfrastruktuureille 
myönnetään tukea Euratomin tutkijaryhmien 
vastaanottamista varten, jotta nämä voivat toteuttaa 
tutkimustyönsä parhaalla mahdollisella tavalla. 
Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen 
hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta 
enimmillddn 100 % tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jolka aihcutuvat Euratomin 
tutkijaryhmien vastaanotosta ja iaittcistojcn 
anlamiscsla niidcn käyllöön. Infrastruktuurien parhaaseen mahdolliseen 
hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta 
enimmillddn 100 prosenttia tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka aihcutuvat Euratomin 
tutkijaryhmien vastaanotosta ja Iaittcistojcn 
anlamiscsla niidcn käyllöön. 
b) Koiihilnsapurahat 
Tutkijoidcn koulutukscn ja liikkumiscn osalla 
yhdistää yhteisön apurahoja koskeva Maric Curic -
järjcstclmä uscita crimuotoisia apurahoja: scllaisillc 
nuorillc lulkijoillc myönncttäväl apurahat, joilla on 
todislcttua kokcmusta, vicrailuapurahal nuortcn 
tutkijoiden koulutukseen yrityksissä sekä 
kehitysapurahat. 
Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, 
myönnettävien apurahojen saajat saavat 
avustuksen, jonka tarkoituksena on kattaa 
ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä 
sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he 
saavat avustuksen matkuslamiscsta aihcutuvia 
kuluja varten. 
Kolmansicn maidcn kanssa tchlävän yhlcislyön 
osalla apurahajärjcstclmä mahdollistaa scn, ctlä 
kolmansicn maidcn nuorillc tutkijoille voidaan 
tarjota mahdollisuus työskcnncllä yhteisön alueclla 
sijaitscvissa laboratorioissa. b) Konhitnsapurahat 
Tutkijoidcn koulutukscn ja liikkumiscn osalla 
yhdistää yhteisön apurahoja koskeva Maric Curie -
järjcstclmä uscita crimuoloisia apurahoja: scllaisillc 
nuorillc tutkijoille myönncttäväl apurahat, joilla on 
todistettua kokcmusta, vicrailuapurahat nuortcn 
tutkijoiden koulutukseen yrityksissä sekä 
kehitysapurahat. 
Nuorille tutkijoille, joilla on todistettua kokemusta, 
myönnettävien apurahojen saajat saavat 
avustuksen, jonka tarkoituksena on kattaa 
ainoastaan heidän elinkustannuksensa ja riittävästä 
sosiaaliturvasta aiheutuvat kustannukset. Lisäksi he 
saavat avustuksen matkustamisesta aihcutuvia 
kuluja varten. 
Kolmansicn maidcn kanssa lchtävän yhlcislyön 
osalla apurahajärjcstclmä mahdollistaa scn, ctlä 
kolmansicn maidcn nuorillc tutkijoille voidaan 
tarjota mahdollisuus työskcnncllä yhteisön alucella 
sijaitscvissa laboratorioissa. 
71 
Yhtcisön rahoitus kattaa enimmillään 100% 
apurahan tukikelpoisista kustannuksista ja osuuden 
vaslaanotlavan iailokscn tukikelpoisista 
kustannuksista, jos laitos sijaitsce Euroopan 
yhtcisön alucclia. 
c) Verkoille mvönncltävä tuki: 
Aihckohtaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen 
ja tcknologisen tavoitteen ympärille valmistajia, 
käytläjiä, korkeakouluja, tulkimuskcskuksia ja 
innovaatioiden icviltämisccn lai siirtämisccn 
crikoisluncita järjcstöjä. Vcrkkojcn larkoitukscna 
on hclpollaa tietojcn omaksumista ja siirtoa, cdistää 
yhlcistyölä tutkimukscn tckijöidcn ja scn tulostcn 
käyttäjicn välillä, varmistaa markkinoidcn 
tarpcidcn ottamincn parcmmin huomioon ja lujittaa 
tictccn ja tcknologian korkcaa tasoa. Yhtcisön 
rahoitus katlaa enimmillään 100% tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka aihcutuvat aihekohtaistcn 
vcrkkojcn koordinoinnista ja toiminnasta. Yhtcisön rahoitus kaltaa enimmillään 100 
prosenltia apurahan tukikelpoisista kustannuksista 
ja osuuden vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista 
kustannuksista, jos laitos sijaitsee Euroopan 
yhlcisön alucclia. 
c) Verkoille mvönncltävä tuki: 
Aihekohlaiset verkot kokoavat yhteisen tieteellisen 
ja tcknologisen tavoitteen ympärille valmistajia, 
käytläjiä, korkeakouluja, tulkimuskcskuksia ja 
innovaatioiden Icviltämisccn tai siirtämisccn 
crikoisluncita järjcstöjä. Verkkojcn tarkoituksena 
on hclpottaa tietojcn omaksumista ja siirtoa, cdistää 
yhtcistyötä tutkimukscn tckijöidcn ja scn tulostcn 
käyttäjicn välillä, varmistaa markkinoidcn 
tarpcidcn ottamincn parcmmin huomioon ja lujittaa 
tictccn ja tcknologian korkeaa tasoa. Yhteisön 
rahoitus kaltaa enimmillään 100 prosenttia 
tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheutuvat 
aihekohtaistcn verkkojen koordinoinnista ja 
toiminnasta. 
Tulkijankoulutusvcrkkoja luodaan cdislyncillä tai 
uusilla tulkimusaloilla tulkijoidcn vapaasli 
valilscmicn aihcidcn ympärille. Niidcn 
pääasialliscna tarkoituksena on nuorten tulkijoidcn 
koulullamincn cnncn lohlorintutkintoa ja scn 
jäikccn. Yhlcisön rahoitus katlaa enimmillään 100 
% tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät 
vcrkon pcrustamisccn ja ylläpitoon. 
d) Yhtcnäincn toiminta: 
Yhlcnäiscn toiminnan tarkoituksena on 
koordinoida jo rahoitcttuja kansallisia TTK-
hankkcita saatujcn kokcmuslcn vaihlamiscksi, cri 
toimijoidcn lckcmän tulkimustyön kasvaltamiscksi, 
jotta sc olisi ralkaiscvan laajaa, lulostcn 
lcviltämiscksi ja käyttäjicn tictotason 
kohotlamiscksi. Yhtcisön rahoitus kattaa 
enimmillään 100 % tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka liittyvät yhtcnäisccn 
loimintaan. 
e) Liitännäistoimenpiteet: 
Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään osaltaan 
erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien 
valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai 
määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden 
tarkoituksena on valmistella tai tukea muita 
epäsuoria toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät 
sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 
tuottcidcn, menetelmien tai palvelujen saattaminen 
markkinoille, markkinointitoiminta ja 
myynninedistäminen. Yhteisön rahoitus voi olla 
enimmillään 100 % toimenpiteiden tukikelpoisista 
kustannuksista. Tulkijankoulutusvcrkkoja luodaan cdislyncillä tai 
uusilla tulkimusaloilla tulkijoidcn vapaasli 
valilscmicn aihcidcn ympärille. Niiden 
pääasialliscna tarkoituksena on nuorten tulkijoidcn 
kouluttamincn cnncn tohtorintulkintoa ja scn 
jäikccn. Yhlcisön rahoitus katlaa enimmillään 100 
prosenttia tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka 
liittyvät vcrkon pcnistamisccn ja ylläpitoon. 
d) Yhtcnäincn toiminta: 
Yhlcnäiscn toiminnan tarkoituksena on 
koordinoida jo rahoitcttuja TEK-hankkeita saatujen 
kokcmuslcn vaihlamiscksi, cri toimijoidcn tckemän 
lulkimustyön kasvaltamiscksi, jotta sc olisi 
ralkaiscvan laajaa, tulostcn lcviltämiscksi ja 
käyttäjicn tictotason kohotlamiscksi. Yhtcisön 
rahoitus kattaa enimmillään 100% tukikelpoisista 
lisäkustannuksista, jotka liittyvät yhtcnäisccn 
loimintaan. 
e) Liitännäistoimenpiteet: 
Liitännäistoimenpiteiden avulla edistetään 
erityisohjelmien toteuttamista tai tulevien toimien 
valmistelua, jotta niissä voitaisiin saavuttaa tai 
määrittää strategiset tavoitteet. Lisäksi niiden 
tarkoituksena on valmistella tai tukea muita 
epäsuoria toimia. Liitännäistoimenpiteisiin eivät 
sisälly toimenpiteet, joiden tarkoituksena on 
tuotteidcn, menetelmien tai palvelujen saattaminen 
markkinoille, markkinointitoiminta ja 
myynninedistäminen. Yhteisön rahoitus voi olla 
enimmillään 100 prosenttia toimenpiteiden 
tukikelpoisista kustannuksista. 
72 
1'äälöksissä. joissa vahvislelaan eiilyisolijclinat 
viidcuncn puilcohjclinan lolcullamisla varlcu. ci 
voida poikcla cdcllä vahvislcluisla 
rahoilusosuuksicn tasoisla paitsi kysciscn (oiincn 
osalta asianmukaiscsti pcrustclluissa 
crityistapauksissa ja erityisesti kohdassa 3 
tarkoitetuissa tapauksissa. Näissä päätöksissä 
voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä 
mainittuja epäsuoria TTKK-toimia tai asettaa niille 
ehtoja tai rajoituksia. 
Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, 
tulkimuskeskusten ja korkcakoulujen osallistumista 
cpäsuoricn TTKK-toimicn rahoitukscen, 
vahvistctaan osallistumissääntöjä koskcvassa 
ncuvoslon päätökscssä, joka annctaan Euratomin 
pcnislamissopimukscn 7 artiklan nojalla. 
2. Suora TTKK-toiminta 1'äälöksissä. joissa vahvislelaan ciilyisolijclinal 
viulcniKii puilcohjcluian lolcullamista varlcu. ci 
voida poikcla cdcllä vahvislcluisla 
rahoilusosuuksicn (asoista paitsi kysciscn toimcn 
osalta asianmukaiscsti pcrustelluissa 
crityistapauksissa ja erityisesti kohdassa 3 
tarkoitetuissa tapauksissa. Näissä päätöksissä 
voidaan kuitenkin tarkentaa tai täydentää edellä 
mainittuja epäsuoria TEK-toimia tai asettaa niille 
ehtoja tai rajoituksia. 
Muut määräykset, jotka koskevat yritysten, 
tulkimuskeskusten ja korkcakoulujen osallistumista 
cpäsuoricn TEK-toimicn rahoitukseen, 
vahvislelaan osallistumissääntöjä koskcvassa 
ncuvoslon päätökscssä, joka tchdään Euratomin 
pcrustamissopimukscn 7 artiklan nojalla. 
2. Suora TKK-toiminla 
Yhlciscn lutkiinuskcskukscii (YTK) tolcullamaan 
suoraan TTKK-loiininlaan sisällyvät säännöllincn 
(utkimusloiminta ja säännöllincn ticlccllincn ja 
tcknincn lukitoiminla. Säännöllincn 
tutkimustoiminta on toimintaa, jota vartcn YTK:lla 
on käytettävissään asiantuntemusta ja laitteistoja, 
jotka ovat Euratomin piirissä erityisiä tai jopa 
ainutlaatuisia, ja joka edistää Euratomin TTKK-
politiikan toteuttamista. Säännöllinen tieteellinen 
ja tekninen tukitoiminta on toimintaa, joka on 
tarpeellista suunniteltaessa ja toteutettaessa 
yhtcisön cri alojen poliliikkaa ja komissiolle 
pcnislamissopimukscn nojalla kuuluvia lchläviä, 
joissa tarvitaan YTK:n puolucettomuutla. Yhtcisön 
rahoitusosuus on tavallisesti 100 % kustannuksista, 
jotka aihculuval suorasla TTKK-loiminnasla. Yhlciscn lulkimuskcskuk.scn (YTK) lolcultamaan 
suoraan TfiK-loiminlaan sisällyvät säännöllincn 
tutkimustoiminta ja säännöllincn ticlccllincn ja 
tcknincn tukitoiminta. YTK voi tarjota tällaista 
tukea silloin, kun scn käytettävissä on 
asiantuntemusta ja laitteistoja, jotka ovat 
harvinaisia tai jopa ainutlaatuisia Euroopan 
yhteisössä, tai silloin, kun sen tehtäväksi annetaan 
toimintaa, joka on tarpeellista suunniteltaessa ja 
toteutettaessa Euratomin eri alojen politiikkaa ja 
komissiolle pcrustamissopimuksen nojalla kuuluvia 
tehtäviä, joissa tarvitaan YTK:n puoluccttomuutta. 
Yhtcisön rahoitusosuus on 100 prosenttia 
kustannuksista, jotka aiheutuvat suorasla TEK-
toiminnasta. 
3. Muu toiminta 3. IMuu toiminta 
Säännöt, jotka koskevat yhtcisön osallistumista 
JET-yhtcisyrilyksccn, ITER-toiminlaan, 
assosiointisopimuksiin ja ticllyihin tchtäviin, jolka 
voidaan suorittaa ainoaslaan tcollisuudcn piirissä, 
vahvistetaan niitä koskcvissa tulkimus- ja 
koulutusohjelmissa. Säännöl, jolka koskevat yhlcisön osallistumista 
JET-yhtcisyrilyksccn, ITER-toiminlaan, 
assosiointisopimuksiin ja ticllyihin tchtäviin, jolka 
voidaan suorittaa ainoaslaan tcollisuudcn piirissä, 
vahvistctaan niitä koskevassa tulkimus- ja 
koulutusohjelmassa. 
73 
RAHOITOSSELVITYS 
1. TOIMENPITEENNIMI 
Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi tutkimusta, teknologista 
kehittämistä ja esittelyä koskevasta Euroopan yhteisön viidennestä puiteohjelmasta 
(1998-2002), jäljempänä "viides puiteohjelma". 
2. BUDJETTIKOHTA 
Alaluokka B6 
3. OlKEUSPERUSTA 
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 130 i artikla 
4. TOIMENPITEEN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen yleistavoite 
Yhteisön politiikan tavoitteet tutkimuksessa ja teknologisessa kehittämisessä liittyvät 
haasteisiin, joihin yhteisön on vastattava, ja mahdollisuuksiin, joita sen on 
hyödynnettävä. Näitä ovat varsinkin yhteiskunnalliset ongelmat, teollisuuden 
kilpailukyky, työpaikkojen luominen, elämänlaatu, tiedon globaalistuminen, 
osallistuminen yhteisön politiikan kehittämiseen ja toteuttamiseen muilla aloilla (EY:n 
perustamissopimuksen 130 f artiklan I kohdan mukaisesti) ja yhteisön asema tieteen ja 
tcknologian osaamiskeskuksena maailmassa. 
Tätä varten suunniteltu toiminta keskittyy seuraavien seitsemän aihealueen ympärille: 
• elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen, 
• käyttäjäystävällisen tietoyhteiskunnan luominen, 
• kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen, 
• ekosysteemin suojelu, 
• yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen, 
• innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen, 
• inhimillisten voimavarojen lisääminen. 
4.2 Toimenpiteen kcsto 
1998-2002 
9^ 
Toimenpiteen uusimista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä määrätään EY:n 
perustamissopimuksen 130 i artiklassa. 
5. MENOJEN JA TULOJEN LUOK1TUS 
5.1 Ei-pakollisct menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 Tulolaji: 
Tietyt assosioituneet valtiot osallistuvat viidennen puiteohjelman rahoitukseen. 
Varainhoitoasetuksen 92 ja 96 artiklan mukaisesti YTK voi saada tuloja erilaisista 
kilpailutetuista toimista ja muista kolmansiile osapuolille suoritetuista palveluista. 
Varainhoitoasetuksen 27 artiklan mukaisesti tiettyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 
6. MENO-/TULOLAJI 
Euroopan yhteisö rahoittaa tutkimukseen, teknologiseen kehittämiseen ja esittelyyn 
liittyviä toimia (jäljempänä "epäsuora TTK-toiminta") ja myös toteuttaa niitä suoraan 
(jäljempänä "suora TTK-toiminta"). 
1. Epäsuora TTK-toiminta 
Epäsuorassa TTK-toiminnassa on viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettava toiminta, koulutusapurahat, verkoille annettava tuki, yhtenäinen toiminta ja 
liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjaolla toteutettava toiminta on ohjelmien 
ensisijainen toteuttamistapa. 
Yhteisö osallistuu toimien rahoittamiseen seuraavasti: 
&) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta: 
- Tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liiltyvät hankkeel, esittelyhankkeet ja 
yhdistelmähankkeel: 
Tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen liittyvien hankkeiden tukikelpoisista 
kuslannuksista rahoitetaan periaatteessa 50 %. 
Esittelyhankkeiden (hankkeiden, joiden tarkoituksena on osoittaa teknologioiden 
tekninen toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida sellaisenaan hyödyntää kaupallisesti) 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan periaatteessa 35 %. 
Yhdistelmähankkeita (hankkeita, joissa on tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen 
liittyvä osa ja esittelyyn liittyvä osa) rahoitetaan määrällä, joka vastaa näihin kahteen 
osaan sovellettavien määhen painotettua keskiarvoa. 
Erityistapauksissa, joissa on kyse kustannuslaskentaa vailla olevista oikeushenkilöistä, 
rahoitetaan 100 % hankkeiden aiheuttamista tukikelpoisista lisäkustannuksista. 
V 
- lutkimusinfrastruktuurien käyttömahdollisuuksien tukeminen: 
InlrasUijktuuricn oplimaalisccn hyödynlitiiiisccn myönnclään yhlcisön rahoitusta 
enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka aiheuluvat yhteisön 
vicrailcvista tutkijaryhniistä ja lailtcislojcn anlamisesta niiden käyttöön. 
- leknologian edislämishankkeel, joiden tarkoUuksena on edistdä ja helpottaa pk-
yrilysten osallistumista ITK-toimintaan 
Tutkimusyhteistyötä rahoitetaan enintään 50 %:lla hankkeen tukikelpoisista 
kustannuksista. 
Kartoitusvaiheen palkintoja rahoitetaan enimmillään 75 % tukikelpoisista 
kustannuksista, jotka voivat liittyä hankkeen validointiin ja valmisteluun, 
toteutettavuustutkimukseen ja kumppanien etsimiseen. Vaihe voi kestää enintään 12 
kuukautta. 
b) Koulutusapurahat: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % apurahan tukikelpoisisla kustannuksista 
sckä osan vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos sijaitsee 
Euroopan yhtcisössä. 
c) Verkoille myönnettävä tuki: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka 
aiheutuvat aihealuekohtaisten verkkpjen koordinoinnista ja toiminnasta, ja enimmillään 
100 % tukikelpoisista lisäkustannuksista, jotka liittyvät tutkijankoulutusverkkojen 
perustamiseen ja ylläpitoon. 
d) Yhtenäinen toiminta: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % yhtenäiseen toimintaan liittyvistä 
tukikelpoisista lisäkustannuksista. 
e) l/ijtänjiäjstoimenpitcct: 
Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 100 % loimenpiteiden tukikelpoisista 
kustannuksista. 
Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman 
toteuttamiseksi, ei voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksista lukuun 
ottamatta asianmukaisesti perusteltuja erityistapauksia. Päätöksissä voidaan kuitenkin 
tarkentaa tai täydentää edellä tarkoitettuja epäsuoria TTK-toimia tai asettaa niille 
ehtoja tai rajoituksia. 
2. Suora TTK-toiminta 
Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttama suora TTK-toiminta käsittää 
säännöllisen tutkimustoiminnan sekä säännöllisen tieteellisen ja teknisen tukitoiminnan. 
Yhteisön rahoitus on 100 % suoran YiK-loiminnan kustannuksista. 
^ 
3. Perustamissopimuksen 130o artiklan nojalla mahdollisesti tehtävissä neuvoston 
päalöksissä vahvislclaan tarvittacssa yksilyiskohtaiset säännöt yhteisön osallistumisesta 
lalioiltik.sccn 
7. KAiioriijsvAikiniiksii 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Viidennessä puiteohjelmassa vahvistetaan kokonaisrahoituksen enimmäismäärä sekä sen 
jakautuminen yhteisön eri toimien kesken. Puiteohjelmassa eritellään myös rahoituksen 
alustava jakautuminen ensimmäisen toimen aihealueiden kesken. Näillä määrillä 
katetaan tutkimustoiminnan rahoitus sekä henkilöstö- ja hallintokustannukset. 
7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken 
Epäsuora Ensimmäinen toimi 11 775 milj. ecua 
toiminta 
Elämänlaadun ja luonnonvarojcn hallinnan paranlamincn 2 650 milj. Ecua 
Käylläjäyslävällisen licloyhlciskunnan luomincn .1 {)25 milj. ecua 
Kilpaihikykyiscn ja kcslävän ka.svun edislämiucu 1 100 milj. ecua 
Ekosyslccmin suojclu 2 100 milj. ecua 
Toinen toimi 491 milj. ecua 
Kolmas toimi 350 milj. ecua 
Neljäs toimi 1 402 milj. ecua 
Suora YTK 815 milj. ecua 
toiminta 
YHTEENSÄ ENINTÄÄN 14 833 milj. 
ecua* 
* Huom. Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman 
rahoituksen alustava määrä on 1 467 miljoonaa ecua. Puiteohjelmien rahoituksen 
yhteissumma on 16 300 miljoonaa ecua vuosina 1998-2002. 
7.3 Maksumäärärahojen alustava aikataulu 
Viidennen puiteohjelman tehokas täytäntöönpano edellyttää kunakin vuonna 
käytettävissä olevan rahoituksen suunnittelua. Seuraavasta taulukosta käy ilmi jakson 
1998-2002 vuosittainen rahoitus (budjettivallan käyttäjä vahvistaa lopulliset summat). 
11 
TODELLISET MAARAT 
VUOSI 1998-2002 (MIU. ECUA NYKYISEN 
HINTATASON MUKAAN) 
Viides puiteohjelma 
1998 P.M. 
1999 3 276 
2000 3 640 
2001 3 913 
2002 4 004 
YHTEENSA 14 833* 
1998-2002 
• Huom. Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) viidennen puiteohjelman 
rahoituksen alustava määrä on 1 467 miljoonaa ecua. Puiteohjelmien rahoituksen 
yhteissumma on 16 300 miljoonaa ecua vuosina 1998-2002. 
8. PETOSTENVASTAISETTOIMENPITEET 
Tutkimussopimusten allekirjoittamisen ja täytäntöönpanon eri vaiheissa toteutetaan 
useita hallinnollisia ja rahoitukseen liittyviä valvontatoimenpiteitä. Näitä ovat 
esimerkiksi 
• ennen sopimuksen tekemistä: 
0 ehdotusten valintamenettely, joka perustuu hankkeen tieteellisiin ansioihin sekä 
tutkimuskustannusten realistisuuteen hankkeen sisältöön, kestoon ja mahdollisiin 
vaikutuksiin nähden, 
0 ehdotuksen tekijöiden toimittamien, sopimuksen neuvottelulomakkeeseen 
sisältyvien rahoitustietojen analyysi. 
• sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen: 
0 kustannusselvitysten tutkiminen ennen maksua kahdella tasolla (tieteellisestä 
sisällöstä ja rahoituksesta vastaavien virkamiesten toimesta), 
?f 
0 varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tilintarkastus, 
0 tutkimuspaikalla tehtävä tilintarkastus tarkastamalla kaikki tositteet virheiden ja 
väärinkä2ytösten havaitsemiseksi. Komissio on perustanut toiminnan 
tehostamiseksi tilintarkastusyksikön, joka koordinoi kaikki suoritettavat 
tarkastukset. Tarkastuksia tekevät joko tilintarkastusyksikön jäscnct tai yksikön 
valvonnassa tilintarkastusyritykset, joiden kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. 
0 komission varainhoidon valvojan ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
tekemät yllätystarkastukset. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä 
Edellä kohdassa 4.1 mainittujen seitsemän aihealueen erityistavoitteita ovat: 
Elämänlaadun ja luonnonvarojen hallinnan parantaminen: auttaa lisäämään tietämystä ja 
kehittämään tekniikkaa elävän luonnon tutkimuksen alalla elämänlaadun ja terveyden tason 
parantamiseksi ja uusien mahdollisuuksien avaamiseksi sellaisilla aloilla kuin lääketiede, 
biotekniikka ja maatalouteen liittyvä teollisuus, joilla yhteisön asema on jo nykyisellään 
vahva. 
Kayttäjäystävällisen tictoyhteiskunnan luominen: kehittää ja ottaa käyttöön 
teknologiaa, jota tarvitaan tietoyhteiskunnan mahdollisuuksien hyödyntämiseksi kaikilta 
osin, ja avata siten yhteisön kansalaisille ja yrityksille runsaasti toimintamahdollisuuksia 
kaupan, työelämän, liikenteen, ympäristön, koulutuksen, terveydenhoidon ja kulttuurin 
aloilla. 
Kilpailukykyisen ja kestävän kasvun edistäminen: tuottaa ja levittää tietoa ja 
teknologiaa, joiden avulla voidaan suunnitella ja kehittää menetelmiä ja valmistaa 
"puhtaita" ja korkealaatuisia, tulevaisuuden markkinoilla kilpailukykyisiä tuotteita; 
taloudelliset, varmat, ympäristöystävälliset ja ihmisten tarpeet huomioon ottavat 
liikennejärjestelmät sisältyvät tähän kehittämistyöhön. 
Ekosysteemin suojelu: kehittää ja hyödyntää ympäristö- ja energia-alalla sekä 
ekosysteemin varojen kestävässä hallinnassa tarvittavaa tietämystä ja teknologiaa, jotta 
voitaisiin vastata moniin erilaisiin tarpcisiin ja avata uusia markkinoita, jotka luovat 
työpaikkoja. Tätä aihealuetta täydentävät Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) 
viidennessä puiteohjelmassa esitetyt ydinenergia-alan toimet. 
Yhteisön tutkimuksen kansainvälisen aseman vahvistaminen: edistää toisaalta yhteisön 
ulkopolitiikan toteuttamista erityisesti unionin laajentumista silmällä pitäen ja toisaalta 
kansainvälistä tiede- ja teollisuusyhteistyötä, josta on osapuolille keskinäistä ja 
tasapuolista etua. 
Innovaatiot ja pk-yritysten osallistuminen: edistää ja helpottaa tutkimustulosten 
hyödyntämistä ja innovatiivisten yritysten perustamista; auttaa pieniä ja keskisuuria 
yrityksiä saamaan käyttöönsä tarvitsemaansa kehittynyttä teknologiaa ja hyödyntämään 
yhteisön tutkimusohjelmien tarjoamia mahdollisuuksia. 
9*1 
Inhimillisten voimavarojen lisääminen: ylläpitää ja auttaa kehittämään yhteisön 
asiantuntemusta tukemalla tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta entistä enemmän, 
tehostamalla tutkimusinfrastruktuurien käyttöä ja hyödyntämällä yhteiskunta- ja 
taloustieteitä nykyisten ja tulevien taloudellisten ja yhteiskunnallisten 
kehityssuuntausten ja tarpeiden tunnistamiseksi. 
Viides puiteohjelma jakautuu avaintoimintakokonaisuuksiin, yleisluonteiseen 
tutkimustyöhön ja teknologiseen kehittämiseen, tukeen tutkimusinfrastruktuureille sekä 
perustamissopimukseen perustuvien toimien II, III ja IV yhteydessä toteutettavaan 
toimintaan (johon sisältyy erityis- ja koordinointitoimia). Tarkoituksena on taata 
perustamissopimukseen pohjautuvan ensimmäisen toimenpidekokonaisuuden 
crilyisohjclmien vuslaavan toiminnan johdonnuikaistius. 
Yhlciscn tulkinmskcskukscn loimiimnii tictcclliscl ja lcknologisct tavoillccl vastaaval 
viidcnnen puilcohjclman tavoitteita, mutta niissä on otettava huomioon myös yhteisön 
politiikan vaatimukset. Toimct liittyvät erityisesti aloihin, joilla edellytetään 
puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta yhteisön tasolla ja/tai joilla YTK:lla on 
erityistä tai ainutlaatuista asiantuntemusta ja laitteistoja. 
Toimenpiteen kohderyhmiä ovat yritykset (varsinkin pk-yritykset), tutkimuskeskukset ja 
korkeakoulut. 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Tällä uudella toimenpiteellä yhteisö jatkaa EY:n perustamissopimuksen 130 f artiklan 
mukaisesti Euroopan teollisuuden tieteellisen ja teknologisen pohjan ja kansainvälisen 
kilpailukyvyn vahvistamista sekä perustamissopimuksen muidcn lukujen perusteella 
tarpecllisiksi arvioilujcn tutkimustoimien cdislämislä. 
Toiminnan jatkami.sta ciulolclaan nyl, kun viiden viime vuodcn toiminta on arvioitu 
SEM 2000 -aloitteen imikaiscsli. Tähän vuodcn 1996 jälkipuoliskolla ja vuoden 1997 
alussa toteutettuun arviointiin osallistui yli 170 riippumatonta asiantuntijaa. 
Arviosta käy ilmi, että ohjelmien tavoitteet on yleisesti ottaen saavutettu, varsinkin 
koska monille hyvin Iaadukkaille toimille on järjestynyt rahoitus. Puiteohjelmalla on 
kaiken kaikkiaan merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden tutkimustoimintaan, ja se edistää 
lukuisien kansainvälisten yhteistyöverkkojen kehittämistä. 
Viisivuotisarvioinnin telineen lautakunnan päätelmissä painotettiin kuitenkin myös, että 
puiteohjelma on vuosien myötä muuttunut yleiseksi kehykseksi liian monille ja hajanaisille 
aihealueille ja että se olisi mukautettava yhteiskunnan, talouden ja tieteen nykyisiin 
vaatimuksiin. Onkin tarpeen keskittää voimavarat aiempaa harvempiin aihealueisiin, joilla on 
täsmälliset, perusluonteeltaan sosiaalis-taloudelliset tavoitteet. 
Tässä ehdotuksessa uudeksi toimenpiteeksi otetaan kyseiset suositukset huomioon 
erityisesti ehdottamalla toiminnan keskittämistä seitsemään laajaan aihealueeseen (ks. kohta 
9.1) 
& 
9.3 Toimciipitccii seiiranla ja arvioinli 
Arviointimencttelyn pitäisi olla luonteeltaan ja taajuudcltaan sellainen, että komissio voi 
täyttää vclvoitteet, jotka sillä on viidenncn puitcohjclman 5 artiklan perusteella, ja 
arvioida erityisohjelmat. 
Komissio arvioi vuosittain pätevien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella 
puiteohjelman edistymisvaiheen erityisesti viidennen puiteohjelman liitteessä 1 
vahvistettuja perusteita vasten. Se tutkii varsinkin, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja 
rahoituskeinot mahdollisesti muuttuneeseen tilanteeseen, ja tekee tarvittaessa 
ehdotuksia puiteohjelman mukauttamiseksi tai täydentämiseksi. 
Lisäksi komissio teettää - ennen kuudetta puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen tekemistä -
riippumattomilla korkeatasoisilla asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden edellisvuoden 
aikana toteuteltujen yhteisön toimicn haHinnoimiscsla ja edistymisvaihcista erityisesti 
viidennen puiteohjelman liitteessä I vahvistettuja perusteita vasten. Komissio toimittaa 
arvion tuloksel ja niitä koskevat huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, 
talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle. 
9.4 Yhdenmukaisuus rahoitusohjelman kanssa 
Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien sekä sen 
suurimman mahdollisen kokonaismäärän puitteissa, joka on osoitettu puiteohjelmalle 
EY:n perustamissopimuksen nojalla (14 833 milj. ecua). 
10. HALLINTOMENOT 
Jotta varoja käytettäisiin järkevästi, henkilöstö- ja hallintomenot tutkitaan tarkasti viidennen 
puiteohjelman uuden rakenteen valossa. Tämä totcutetaan tchtäessä päatöksiä, joissa 
vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi. 
Xl 
RAHOITUSSELVITYS 
1. TOIMENPITEEIN INIMI 
Ehdotus ncuvoslon päälökseksi tutkimus- ja koulutustoimiiUaa koskcvasta Euroopan 
atomienergiayhteisön (Euratom) viidennestä puitcohjelmasta (1998-2002), jäljempänä 
"viides puiteohjelma". 
2. BUDJETTIKOHTA 
Alaluokka B6 
3. OlKEUSPERUSTA 
Euratomin perustamissopimuksen 7 artikla 
4. TOIMENPITEEIN KUVAUS 
4.1 Toimenpiteen ylcistavoitc 
Euroopan atomienergiayhteisön (Euratom) ydinenergiatutkimus perustuu tarpccsccn 
kehittää turvallisia, hyväksyttäviä, ympäristöystävällisiä ja tuotantokustannuksiltaan 
kilpailukykyisiä energiajärjestelmiä. Yleistavoitteena on edistää tuntuvasti 
energianhankinnan monipuolistamispolitiikkaa erityisesti kehittämällä 
ydinenergiajärjestelmien turvallisuutta ja käyttövarmuutta yhteisön teollisuuden 
kilpailukyvyn vahvistamiseksi lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. 
4.2 Toimenpiteen kesto 
1998-2002 
Yksityiskohtaiset säännöt toimenpiteen uusimisesta perustuvat Euratomin 
perustamissopimuksen 7 artiklassa tarkoitettujen tutkimus- ja koulutusohjelmien 
uusimista koskeviin säänlöihin. 
5. M ENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 
5.1 Ei-pakolliset menot 
5.2 Jaksotetut määrärahat 
5.3 Tulolaji: 
Assosioituneet valtiot voivat osallistua viidennen puiteohjelman rahoitukseen. 
^2, 
Varainhoitoasctuksen 92 ja 96 artiklan mukaisesti YTK voi saada tuloja erilaisista 
kilpailutetuista toimisla ja muista kolmansillc osapuolillc suoritetuista palveluista. 
Varainhoiloaseltikscii 27 artiklan nuikaisesli liellyjä tuloja voidaan käyttää uudelleen. 
6. MKNO-AllJLOI.A.II 
Euroopan atomienergiayhteisö rahoittaa tutkimustoimintaa, mukaan lukien esittely, ja 
koulutustoimintaa (jäljempänä "epäsuora TEK-toiminta") ja myös toteuttaa niitä 
suoraan (jäljempänä "suora TEK-toiminta"). 
1. Epäsuora TEK-toiminta 
Epäsuorassa TEK-toiminnassa on viisi luokkaa: kustannustenjakoperiaatteella 
toteutettava toiminta, koulutusapurahat, verkoille annettava tuki, yhtenäinen toiminta ja 
liitännäistoimenpiteet. Kustannustenjaolla toteutettava toiminta on ohjelmien 
ensisijainen toteuttamistapa. Yhteisö osallistuu toimien rahoittamiseen seuraavasti: 
a) Kustannustenjakoperiaatteella toteutettava toiminta: 
- Tulkimukseen ja tcknologiseen kehillämiseen liittyvät hankkeet, esittelyhankkeel ja 
yhdistelmähankkeci 
Tutkimuksecn ja tcknologian kehittämiseen liittyvien hankkeiden tukikelpoisista 
kustannuksista rahoitetaan periaatteessa 50 %. 
Esittelyhankkeiden (hankkeiden, joiden tarkoituksena on osoittaa teknologioiden 
tekninen toteuttamiskelpoisuus ja joita ei voida sellaisenaan hyödyntää kaupallisesti) 
tukikelpoisista kustannuksista rahoitetaan periaatteessa 35 %. 
Yhdistelmähankkeita (hankkeita, joihin sisältyy tutkimukseen ja teknologiseen 
kehittämiseen liittyvä osa ja esittelyyn liittyvä osa) rahoitetaan määrällä, joka vastaa 
näihin kahteen osaan sovellellavien määrien painotettua keskiarvoa. 
Erityistapauksissa, joissa on kyse kustannuslaskentaa vailla olevista oikeushcnkilöistä, 
rahoitetaan 100 % hankkeiden aiheuttamista tukikelpoisista lisäkustannuksisla. 
- Tulkimusin/raslrukluurien käyllömahdollisuuksien lukeminen. 
Infrastruktuurien optimaaliseen hyödyntämiseen myönnetään yhteisön rahoitusta 
enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksisla, jotka aiheutuvat Euratomin 
vierailevista tutkijaryhmistä ja laitteistojen antamisesta niiden käyttöön. 
b^ Koulutusapurahat: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % apurahan tukikelpoisista kustannuksista 
sekä osan vastaanottavan laitoksen tukikelpoisista kustannuksista, jos laitos sijaitsee 
Euroopan yhteisössä. 
c) Verkoille mvönnettävä tuki: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % tukikelpoisista lisäkustannuksisla, jotka 
aiheutuvat aihealuekohtaisten verkkojen koordinoinnista ja toiminnasta, ja enimmillään 
2 
F3 
100 % tukikelpoisista lisäkustannuksisla, jotka liittyvät tutkijankoulutusverkkojen 
perustamiseen ja ylläpitoon. 
d) Yhtenäinen toiminta: 
Yhteisön rahoitus kattaa enimmillään 100 % yhtenäiseen toimintaan liittyvistä 
tukikelpoisista lisäkuslannuksisk t. 
e) Liitännäistoimenpiteet: 
Yhteisön rahoitus voi olla enimmillään 100 % toimenpiteiden tukikelpoisista 
kuslannuksisla. 
Päätöksissä, joissa vahvistetaan erityisohjelmat viidennen puiteohjelman 
toteuttamiseksi, ei voida poiketa edellä vahvistetuista rahoitusosuuksista lukuun 
ottamatta asianmukaisesti perusteltuja erityistapauksia. Päätöksissä voidaan kuitenkin 
tarkentaa tai täydentää edellä tarkoitettuja epäsuoria TEK-toimia tai asettaa niille 
ehtoja tai rajoituksia. 
2. Suora TEK-toiminta 
Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) toteuttama suora TEK-toiminta käsittää 
säännöllisen tutkimustoiminnan sekä säännöllisen tieteellisen ja teknisen tukitoiminnan. 
Yhteisön rahoitus on 100 % suoran TEK-toiminnan kuslannuksisla. 
3. Yksilyiskohtaiset säännöt, jotka koskevat yhteisön osallistumista JET-
yhteisyritykseen, ITKK-toimintaan, assosiointisopimuksiin sekä tiettyihin tehtäviin, 
jotka vain teollisuus voi suorittaa, vahvistetaan niilä koskevissa lutkimus- ja 
koulutusohjelmissa 
7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 
7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa 
Viidennessä puiteohjelmassa vahvistetaan viitteellinen määrä, jolla katetaan 
tutkimustoiminnan rahoitus sekä henkilöstö-ja hallintokustannukset. 
7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken 
Epasuora toiminta Fuusio ja flssio I 141 milj. ecua 
Suora toiminta YTK 326 milj. ecua 
VIITTEELLINEN MAARA 1 467 MIU. ECUA 
* Huom. Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman rahoituksen kokonaismäärä on 
14 833 miljoonaa ecua. Puiteohjelmien rahoituksen yhteissumma on 16 300 miljoonaa 
ecuavuosina 1998-2002. 
SH 
7.3 IVlaksumäärärahojeii alustava aikataulu 
Viidcnncn puiteohjclman tehokas täytäntöönpano edellyttää kunakin vuonna 
käytettävissä olevan rahoituksen suunnittelua. Seuraavasta taulukosta käy ilmi jakson 
1998-2002 vuosittainen rahoitus (budjettivallan käyttäjä vahvistaa lopulliset summat). 
TODELLISET MAARAT 
VUOSI 1998-2002 (MILJ. ECUA NYKYISEN HINTATASON 
MUKAAN) 
Viides puiteohjelma 
1998 P.M. 
1999 324 
2000 360 
2001 387 
2002 396 
YHTEENSA 1 467 milj. ecua* 
1998-2002 
* Huom. Euroopan yhteisön viidennen puiteohjelman rahoituksen kokonaismäärä on 
14 833 miljoonaa ecua. Puiteohjelmien rahoituksen yhteissumma on 16 300 miljoonaa 
ecuavuosina 1998-2002. 
8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET 
Tutkimussopimusten allekirjoittamisen ja täytäntöönpanon eri vaiheissa toteutetaan 
useita hallinnollisia ja rahoitukseen liittyviä valvontatoimenpiteitä. Näitä ovat 
esimerkiksi 
• ennen sopimuksen tekemistä: 
0 ehdotusten valintamenettely, joka perustuu hankkeen tieteellisiin ansioihin sekä 
tutkimuskustannusten realistisuuteen hankkeen sisältöön, kestoon ja mahdollisiin 
vaikutuksiin nähden, 
0 ehdotuksen tekijöiden toimittamien, sopimuksen neuvottelulomakkeeseen 
sisältyvien rahoitustietojen analyysi. 
^ 
sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen: 
0 kustannusselvitysten tutkiminen ennen maksua kahdella tasolla (tieteellisestä 
sisällöstä ja rahoituksesta vastaavien virkamicsten toimesta), 
0 varainhoidon valvojan suorittama sisäinen tilinlaikastus, 
0 tutkimuspaikalla tehtävä tilintarkastus tarkastamalla kaikki tositteet virheiden ja 
väärinkäytösten havaitsemiseksi. Komissio on perustanut toiminnan 
tehostamiseksi tilintarkastusyksikön, joka koordinoi kaikki suoritettavat 
tarkastukset. Tarkastuksia tekevät joko tilintarkastusyksikön jäsenet tai yksikön 
valvonnassa tilintarkastusyritykset, joiden kanssa komissio on tehnyt sopimuksen. 
0 komission varainhoidon valvojan ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 
tekemät yllätystarkastukset. 
9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSI 
9.1 Määrällisct crityistavoittcct ja kohdcryliinä 
Edellä kohdassa 4 1 mainitun yleistavoittecn saavuttamiseksi viidcs puiteohjelma 
pannaan täytäntöön lutkimus-ja koultitusohjelmilla, joihin sisältyy aihcaluekohlaisia ja 
horisontaalisia tekijöitä (yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten 
organisaatioiden kanssa, tulosten levittämistä ja hyödyntämistä, Euratomin tutkijoiden 
koulutuksen ja liikkuvuuden tehostamista). 
Näihin tutkimus- ja koulutusohjelmiin sisältyvät ydinenergiatoimet täydentävät 
avaintoimintakokonaisuuden toimia ja yleisluontoisia energiaan liittyviä toimia 
ekosysteemin suojeluun tähtäävässä ohjelmassa. Toimet on kuvattu Euroopan yhteisön 
viidettä puiteohjelmaa koskevassa ehdotuksessa. Niiden erityistavoitteina on kehittää 
reaktoreiden prototyyppejä, jotka edeltävät varsinaisia sähkövoimaloita ja vastaavat 
yhteiskunnan tarpeita (toimintavarmuus, ympäristöystävällisyys, taloudellinen 
elinkelpoisuus), sekä ydinenergiajärjestelmien varmuutta ja turvallisuutta erityisesti 
uusia vientimarkkinoita silmallä pitäen. 
Puiteohjehnan aihealuekohtaisia tekijöitä oval avaintoiminlakokonaisuus, yleisluonteinen 
tutkimustyö ja leknologinen kehittäminen sekä tuki tulkinuisinfrastruktuureille; 
horisontaalisia tekijöitä ovat puolestaan yhteisön ulko- ja innovaatiopolitiikan sekä 
inhimillisiin voimavaroihin liittyvän politiikan yleistavoitteisiin liittyvät toimet. 
Yhteisen tutkimuskeskuksen toiminnan tieteelliset ja teknologiset tavoitteet vastaavat 
viidennen puiteohjelman tavoitteita, mutta niissä on otettava huomioon myös yhteisön 
politiikan vaatimukset. Kyseiset toimet liittyvät erityisesti aloihin, joilla edellytetään 
puolueetonta ja riippumatonta asiantuntemusta yhteisön tasolla ja/tai joilla YTK:lla on 
erityistä tai ainutlaatuista asiantuntemusta ja laitteistoja. 
Toimenpiteen kohderyhmiä ovat yritykset, tutkimuskeskukset ja korkeakoulut. 
&r 
9.2 Toimenpiteen perustelut 
Tällä uudella toimenpiteellä yhteisö jatkaa Euratomin perustamissopimuksen mukaisesti 
jäsenvaltioissa toteutettavien ydinalan toimien täydentämistä panemalla täytäntöön 
tutkimus- ja koulutusohjelmia. 
Toiminnan jatkamista ehdotetaan nyt, kun viiden viime vuoden toiminta on arvioitu 
SEM 2000 -aloitlecn imikaisesli. Arvioinli tehliin vuoden 1996 jälkipuoliskolla ja 
vuoden 1997 alussa 
Arviosla käy ilmi, etlä ohjelmien tavoilleet on yleisesli ollacn saavuleltu, varsinkin 
koska monillc hyvin laadukkaillc loimille on järjeslynyt rahoitus. Puiteohjelmalla on 
kaiken kaikkiaan merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden tutkimustoimintaan, ja se edistää 
lukuisien kansainvälisten yhteistyöverkkojen kehittämistä. 
9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi 
Arviointimenettelyn pitäisi olla luonteeltaan ja taajuudeltaan sellainen, että komissio voi 
täyttää velvoitteet, jotka sillä on viidennen puiteohjelman 5 artiklan perusteella, ja 
arvioida tutkimus- ja koulutusohjelmat. 
Komissio arvioi vuosittain pätevien riippumattomien asiantuntijoiden avustuksella 
puiteohjelman edistymisvaiheen erityisesti viidennen puiteohjelman liitteessä 1 
vahvistettuja perusteita vasten. Se tutkii varsinkin, sopivatko tavoitteet, painopisteet ja 
rahoituskeinol mahdollisesli nuiiittunceseen tilanteeseen, ja tekee tarvittaessa 
cluloluksia puiteohjelman mukaullamiscksi tai taydentämiseksi. 
Lisäksi komissio teellaä - ennen kuudella puiteohjelmaa koskevan ehdotuksen tekemislä -
riippumattomilla korkcan tason asiantuntijoilla ulkopuolisen arvion viiden edellisvuoden 
aikana toteutettujen toimien (hallittu lämpöydinfliusio ja ydiniissioon liittyvät 
energiajärjestelmät) täytäntöönpanosta erityisesti viidennen puiteohjelman liitteessä 1 
vahvistettuja perusteita vasten. Komissio toimittaa arvion tulokset ja niitä koskevat 
huomionsa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle. 
9.4 Yhdenmukaisuus rahoitusohjelman kanssa 
Viidennen puiteohjelman toteuttamiseen tarkoitetun rahoituksen viitteellinen määrä on 
1 467 miljoonaa ecua. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuotuiset määrärahat 
rahoitusnäkymien puitteissa. 
10. HALL1NTOMENOT 
Jotta varoja käytettäisiin järkevästi, henkilöstö- ja hallintomenot tutkitaan tarkasti viidennen 
puiteohjelman uuden rakenteen valossa. Tämä toteutetaan tehtäessä päätöksiä, joissa 
vahvistetaan tutkimus-ja koulutusohjelmat viidennen puiteohjelman täytäntöönpanemiseksi. 
f5^ 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 8 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
Fl 15 12 
Uiettelonumero : CB-CO-98-020-FI-C 
ISBN 92-78-30196-5 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
£?