P9_TA(2020)0306

InvestEU-ohjelma ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 13. marraskuuta 2020 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi InvestEU-ohjelman perustamisesta (COM(2020)0403 – C9-0158/2020 – 2020/0108(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

Tarkistus 1

(2021/C 415/18)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS InvestEU-ohjelman perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 173 artiklan ja 175 artiklan kolmannen kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Covid-19-pandemia on vakava symmetrinen sokki unionin ja koko maailman taloudelle , ja sillä on vakavia epäsymmetrisiä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia eri jäsenvaltioissa ja alueilla . Viruksen leviämistä hillitsevien välttämättömien toimenpiteiden vuoksi taloudellinen toiminta EU:ssa on vähentynyt merkittävästi. Komission kesän 2020 Euroopan talousennusteen mukaan EU:n BKT:n odotetaan supistuvan vuonna 2020 noin 8,3 prosenttia, eli enemmän kuin mitä komissio arvioi kevään 2020 Euroopan talousennusteessa ja huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009 , ja tietyillä aloilla supistuminen on tätäkin voimakkaampaa . Pandemian puhkeaminen on näyttänyt, missä määrin globaalit toimitusketjut ovat yhteydessä toisiinsa, ja paljastanut joitakin haavoittuvuuksia, kuten strategisten teollisuuden alojen liiallisen riippuvaisuuden yksipuolisista ulkoisista toimituslähteistä sekä kriittisten infrastruktuurien puutteen . Tällaisiin haavoittuvuuksiin on puututtava erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten ja mikroyritysten osalta , jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä säilyttäen samalla avoimuus kilpailulle ja kaupalle EU:n sääntöjen mukaisesti. Investointiaktiivisuuden odotetaan vähentyneen merkittävästi. Jo ennen pandemiaa oli havaittavissa, että vaikka investointisuhde oli unionissa elpymässä, se oli edelleen pienempi kuin olisi voitu odottaa voimakkaalla elpymisjaksolla eikä se riittänyt kompensoimaan vuoden 2009 kriisin jälkeisten vuosien ali-investoimista. Vielä tärkeämpää on se, että investointien nykyiset ja ennustetut tulevat määrät eivät kata unionin tarvetta rakenteellisille investoinneille, joilla käynnistetään unionin pitkän aikavälin kasvu uudelleen sekä ylläpidetään sitä ja joita teknologinen muutos ja maailmanlaajuinen kilpailukyky edellyttävät, kuten investoinnit innovointiin, osaamiseen, infrastruktuuriin sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ”pk-yritykset”. Ne eivät myöskään kata tarvetta puuttua keskeisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin, kuten kestävyyteen tai väestön ikääntymiseen. Tämän vuoksi muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta 11 päivänä joulukuuta 2019, Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta 14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan uudesta teollisuusstrategiasta 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategiasta kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetuissa komission tiedonannoissa esitettyjen unionin politiikkatavoitteiden saavuttamiseksi ja talouden nopean, kestävän, osallistavan , pysyvän ja terveen elpymisen edistämiseksi tarvitaan tukea, jotta voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin ja pienentää investointivajetta kohdealoilla. (2) Arvioinnit ovat osoittaneet, että vuosien 2014–2020 monivuotiseen rahoituskehykseen perustuva rahoitusvälineiden moninaisuus on johtanut joihinkin päällekkäisyyksiin niiden soveltamisaloissa. Tämä moninaisuus on myös merkinnyt monimutkaisuutta välittäjien ja rahoituksen lopullisten saajien kannalta, sillä tukikelpoisuus- ja raportointisäännöt ovat poikenneet toisistaan eri välineissä. Yhdenmukaisten sääntöjen puuttuminen on myös haitannut tuen yhdistämistä useammasta unionin rahastosta, vaikka yhdistäminen olisi ollut hyödyllistä erityyppistä rahoitusta tarvitsevien hankkeiden tukemiseksi. Näistä syistä olisi perustettava yksi ainoa rahasto, InvestEU-rahasto, jossa hyödynnetään Euroopan investointiohjelman nojalla perustetusta Euroopan strategisten investointien rahastosta (ESIR) saatua kokemusta, jotta rahoituksen lopullisille saajille voidaan tarjota tehokkaammin toimivaa tukea kokoamalla rahoituksen tarjonta yhteen talousarviotakuujärjestelmään ja yksinkertaistamalla sitä. Näin unionin tuen vaikutusta parannetaan ja samalla vähennetään unionille aiheutuvia ja talousarviosta maksettavia kustannuksia. (3) Jotta voidaan saattaa sisämarkkinat valmiiksi ja edistää kestävää ja osallistavaa kasvua ja työllisyyttä, unionissa on viime vuosina hyväksytty useita kunnianhimoisia strategioita ja asiakirjoja , kuten älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskeva Eurooppa 2020 -strategia 3 päivänä maaliskuuta 2010, pääomamarkkinaunionin luomista koskeva toimintasuunnitelma 30 päivänä syyskuuta 2015, Euroopan uusi kulttuuriohjelma 22 päivänä toukokuuta 2018, Digitaalisen koulutuksen toimintasuunnitelma 2021–2027, ”Puhdasta energiaa kaikille eurooppalaisille” -säädöspaketti 30 päivänä marraskuuta 2016, Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma 2 päivänä joulukuuta 2015, vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia 20 päivänä heinäkuuta 2016, Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelma 30 päivänä marraskuuta 2016, tiedonanto EU:n puolustusrahaston käyttöönotosta 7 päivänä kesäkuuta 2017, Euroopan avaruusstrategia 26 päivänä lokakuuta 2016, toimielinten välinen julistus Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista 13 päivänä joulukuuta 2017, vuoteen 2050 ulottuva pitkän aikavälin strategia ”Puhdas maapallo kaikille”28 päivänä marraskuuta 2018, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma 14 päivänä tammikuuta 2020, tiedonanto ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi”14 päivänä tammikuuta 2020, Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskeva strategia, Euroopan datastrategia ja tiedonanto tekoälystä 19 päivänä helmikuuta 2020, [asetus puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetuksen (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki)], Euroopan uudistettu teollisuusstrategia 10 päivänä maaliskuuta 2020 ja pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten 10 päivänä maaliskuuta 2020 , vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia 20 päivänä toukokuuta 2020, asetus (EU) 2020/852 kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18 päivänä kesäkuuta 2020, energiajärjestelmien integrointistrategia ja vetystrategia 8 päivänä heinäkuuta 2020 . InvestEU-rahaston tulisi hyödyntää ja lisätä näiden toisiaan vahvistavien strategioiden välistä synergiaa tukemalla investointeja ja rahoituksen saantia. (4) Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden täytäntöönpanoa. Jäsenvaltiot kehittävät tarpeen mukaan yhteistyössä alue- ja paikallisviranomaisten kanssa omat kansalliset monivuotiset investointistrategiansa tukemaan kyseisiä uudistusten painopisteitä. Nämä strategiat olisi esitettävä vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä, jotta kansallisella tai unionin taikka molempien rahoituksella tuettavat ensisijaiset investointihankkeet voidaan määrittää ja niitä voidaan koordinoida. Näissä strategioissa olisi myös käytettävä unionin rahoitusta johdonmukaisesti ja maksimoitava etenkin Euroopan rakenne- ja investointirahastoista, elpymis- ja palautumistukivälineestä ja InvestEU-ohjelmasta osoitettavalla taloudellisella tuella aikaan saatava lisäarvo. (5) InvestEU-rahaston olisi osaltaan edistettävä unionin kilpailukykyä, sosioekonomista lähentymistä ja koheesiota, myös innovoinnin ja digitalisaation näkökulmasta, kiertotalouden mukaista resurssien tehokasta käyttöä, unionin talouskasvun kestävyyttä ja osallistavuutta ja sosiaalista palautumiskykyä sekä unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä, mukaan lukien sellaisten ratkaisujen kautta, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen ja monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä. Tämän vuoksi InvestEU-rahastolla olisi tuettava teknisesti ja taloudellisesti toteuttamiskelpoisia hankkeita tarjoamalla kehys unionin talousarviotakuulla ja tarvittaessa toteutuskumppanien osoittamilla rahoitusosuuksilla tuettavien vieraan pääoman ehtoisten välineiden, riskinjakovälineiden ja oman pääoman ehtoisten tai luonteisten välineiden (kuten hybridilainat, huonommassa etuoikeusasemassa oleva vieraan pääoman ehtoinen rahoitus tai vaihdettavat pääomalainat) käytölle. InvestEU-rahaston olisi perustuttava kysyntään, ja samalla sen olisi keskityttävä tarjoamaan strategisia pitkän aikavälin hyötyjä, jotka liittyvät sellaisiin EU:n keskeisiin politiikanaloihin, joita ei muuten rahoitettaisi tai ei rahoitettaisi riittävästi, ja edistettävä näin unionin politiikkatavoitteiden saavuttamista. InvestEU-rahastosta myönnettävän tuen olisi katettava useita aloja ja alueita, mutta samalla olisi vältettävä liiallista alakohtaista tai maantieteellistä keskittymistä ja edistettävä kumppaniyhteisöistä koostuvia hankkeita sekä hankkeita, joilla edistetään verkostojen, klustereiden ja digitaali-innovaatiokeskittymien kehittämistä alueilla eri puolella EU:ta. (6) Kulttuuriala ja luovat alat ovat keskeisiä ja nopeasti kasvavia unionin talouden aloja, joilla voi olla tärkeä rooli kestävän elpymisen varmistamisessa, sillä ne tuottavat sekä taloudellista arvoa että kulttuuriarvoa henkisestä omaisuudesta ja yksilöllisestä luovuudesta. Covid-19-kriisin alussa käyttöön otetut lähikontaktien välttämistä ja tapahtumien järjestämisen rajoittamista koskevat säännöt kuitenkin kehittyvät edelleen ja niillä on ollut huomattavia kielteisiä taloudellisia vaikutuksia näihin aloihin ja niillä työskenteleviin, ja ne saattavat aiheuttaa pitkän aikavälin rakenteellista vahinkoa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1295/2013 (4) perustetun kulttuurialan ja luovien alojen lainantakausjärjestelyn tai monimutkaisten rahoitusvälineiden saatavuuden osalta . Lisäksi näiden alojen omaisuuden aineeton luonne rajoittaa näillä aloilla toimivien pk-yritysten ja organisaatioiden mahdollisuuksia saada yksityistä rahoitusta, joka on välttämätöntä, jotta ne voivat investoida, laajentaa toimintaansa ja kilpailla kansainvälisellä tasolla. InvestEU-ohjelmalla olisi edelleen helpotettava kulttuurialan ja luovien alojen pk-yritysten ja organisaatioiden rahoituksen saantia. Kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaali- ja media-ala ovat olennaisen tärkeitä kulttuuriselle monimuotoisuudellemme sekä demokraattisten ja yhteenkuuluvuutta edistävien yhteiskuntien rakentamiselle digitaalisella aikakaudella sekä luontainen osa itsemääräämisoikeuttamme ja riippumattomuuttamme. Strategiset investoinnit media- ja audiovisuaaliseen sisältöön ja teknologiaan määrittävät näiden alojen kilpailukyvyn ja niiden pitkän aikavälin kyvyn tuottaa ja jakaa laadukasta sisältöä laajalle yleisölle kansallisten rajojen yli moniarvoisuutta ja sananvapautta kunnioittaen . (7) InvestEU-rahaston olisi tuettava investointeja aineelliseen ja aineettomaan omaisuuteen, kulttuuriperintö mukaan lukien, ja pyrittävä edistämään kestävää sekä osallistavaa kasvua, investointia ja työllistämistä, mikä osaltaan lisäisi hyvinvointia ja oikeudenmukaisempaa tulonjakoa sekä taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta unionissa. InvestEU-rahastosta tuettujen hankkeiden olisi täytettävä unionin sosiaaliset ja ympäristönormit, työntekijöiden oikeuksia koskevat normit mukaan lukien. InvestEU-rahaston tuella olisi täydennettävä avustuksina myönnettävää unionin tukea. (8) Unioni on hyväksynyt tavoitteet, jotka on asetettu Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmassa, jäljempänä ”Agenda 2030”, ja siihen kuuluvissa kestävän kehityksen tavoitteissa sekä Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen yhteydessä hyväksytyssä Pariisin ilmastosopimuksessa (5) ja Sendain kehyksessä katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030. Jotta saavutetaan nämä tavoitteet ja myös unionin ympäristöpolitiikan tavoitteet, kestävään kehitykseen tähtääviä toimia on tehostettava huomattavasti. Tämän vuoksi kestävän kehityksen periaatteilla tulisi olla keskeinen sija InvestEU-rahaston toiminnassa. (9) InvestEU-ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava sellaisen kestävän rahoitusjärjestelmän rakentamiseen unionissa, jolla tuetaan yksityisen pääoman suuntaamista uudelleen kohti kestäviä investointeja niiden tavoitteiden mukaisesti, jotka esitetään 8 päivänä maaliskuuta 2018 annetussa kestävän kasvun rahoitusta koskevassa komission toimintasuunnitelmassa , 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa Euroopan uutta teollisuusstrategiaa koskevassa komission tiedonannossa, 10 päivänä maaliskuuta 2020 annetussa pk-yritysstrategiaa kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten koskevassa komission tiedonannossa ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaa koskevassa komission tiedonannossa. (10) Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin ilmastosopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, InvestEU-ohjelmalla edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja yleistavoitetta, jonka mukaan vähintään 30 prosenttia unionin talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Ilmastotavoitteiden rahoitukseen osoitettavan osuuden odotetaan olevan vähintään 30 prosenttia InvestEU-ohjelman kokonaismäärärahoista. Ilmastotoimia yksilöidään InvestEU-ohjelman valmistelun ja toteutuksen yhteydessä, ja niitä arvioidaan uudelleen asiaa koskevien arviointien ja tarkasteluprosessien yhteydessä. (11) InvestEU-rahaston vaikutusta ilmastotavoitteen saavuttamiseen seurataan unionin ilmastoseurantajärjestelmän avulla, jonka komissio kehittää yhteistyössä mahdollisten toteutuskumppanien kanssa, käyttäen asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa (6)] vahvistettuja kriteerejä, joiden avulla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä kestävän kehityksen tavoitteiden muiden ulottuvuuksien täytäntöönpanoa. (12) Maailman talousfoorumin maailmanlaajuisista riskeistä vuonna 2018 julkaiseman raportin mukaan viisi kymmenestä kaikkein merkittävimmästä maailmantaloutta uhkaavasta riskistä liittyy ympäristöön. Näihin riskeihin kuuluvat ilman, maaperän, sisävesien ja valtamerten saastuminen, äärimmäiset sääilmiöt, biologisen monimuotoisuuden häviäminen sekä epäonnistuminen ilmastonmuutoksen hillitsemisessä ja siihen sopeutumisessa. Ympäristöpolitiikan periaatteet ovat kiinteä osa perussopimuksia ja monia unionin politiikan aloja. Sen vuoksi ympäristötavoitteiden valtavirtaistamista olisi edistettävä InvestEU-rahastoon liittyvissä toimissa. Ympäristönsuojelu ja siihen liittyvien riskien ehkäisy ja hallinta olisi sisällytettävä investointien valmisteluun ja toteutukseen. Unionin olisi myös seurattava biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen valvontaan liittyviä menojaan, jotta voidaan täyttää biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen (7) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2284 (8) raportointivelvollisuudet. Ympäristön kannalta kestäviin tavoitteisiin kohdistettuja investointeja olisi sen vuoksi seurattava käyttämällä yhteisiä menetelmiä, jotka ovat johdonmukaisia ilmaston, biologisen monimuotoisuuden ja ilman saastumisen hallintaan sovellettavien muiden unionin ohjelmien yhteydessä kehitettyjen menetelmien kanssa. Näin voidaan arvioida investointien yksin ja yhdessä muiden investointien kanssa aikaansaamia vaikutuksia luonnonpääoman keskeisiin osiin, kuten ilmaan, veteen, maaperään ja biologiseen monimuotoisuuteen. (13) Toteutuskumppaneiden olisi seulottava merkittävää unionin tukea saavat investointihankkeet, erityisesti infrastruktuurialalla, sen määrittämiseksi, onko niillä ympäristö-, ilmasto- tai sosiaalisia vaikutuksia. Investointihankkeille, joilla on tällaisia vaikutuksia, olisi tehtävä komission tiiviissä yhteistyössä InvestEU-ohjelman mahdollisten toteutuskumppaneiden kanssa laatiman ohjeistuksen mukainen kestävyysarviointi. Ohjeistuksessa olisi käytettävä asianmukaisella tavalla [kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä annetussa asetuksessa] vahvistettuja kriteerejä, joilla määritetään, onko taloudellinen toiminta ympäristön kannalta kestävää ja linjassa muita unionin ohjelmia varten laaditun ohjeistuksen kanssa. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tällaisen ohjeistuksen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta, ja tiettyä ohjeistuksessa määriteltyä kokoa pienemmät hankkeet olisi vapautettava kestävyysarvioinnista. Jos toteutuskumppani katsoo, ettei kestävyysarviointia tehdä, sen on toimitettava perustelu InvestEU-rahastoa varten perustetulle investointikomitealle. Toimille, jotka ovat ristiriidassa ilmastotavoitteiden saavuttamisen kanssa, ei pitäisi myöntää tämän asetuksen mukaista tukea. (14) Infrastruktuuri-investointien vähäinen määrä unionissa finanssikriisin aikana ja uudelleen covid-19-kriisin aikana on heikentänyt unionin kykyä edistää kestävää kasvua, pyrkimyksiä ilmastoneutraaliuteen, kilpailukykyä ja elinolojen ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä unionissa sekä työpaikkojen luomista . Se aiheuttaa myös riskin erojen ja eriarvoisuuden kasvusta jäsenvaltioissa ja niiden välillä ja vaikuttaa alueiden kehitykseen pitkällä aikavälillä ja siten myös unionin lähentymiseen ja yhteenkuuluvuuteen, mikä on havaittavissa erityisesti digitaalisessa infrastruktuurissa . On ratkaisevan tärkeää tukea nopeita ja erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä kaikilla unionin maaseutu- ja kaupunkialueilla, tarjota tukea digitaalialan startup-yrityksille ja innovatiivisille pk-yrityksille, jotta ne voivat parantaa kilpailukykyään ja laajentaa toimintaansa, sekä nopeuttaa koko talouden digitaalista muutosta, jotta voidaan vahvistaa sekä unionin talouden pitkän aikavälin kilpailukykyä että sen häiriönsietokykyä. Mittavat investoinnit unionin infrastruktuuriin, etenkin energiaverkkojen yhteenliittämiseen ja energiatehokkuuteen sekä yhtenäisen liikennealueen luomiseen, ovat olennaisia, jotta unioni voi saavuttaa kestävyyttä koskevat tavoitteensa, mukaan lukien kestävän kehityksen tavoitteita koskevat EU:n sitoumukset ja vuoden 2030 energia- ja ilmastotavoitteet. Tämän vuoksi InvestEU-rahaston tuki olisi kohdennettava infrastruktuuri-investointeihin liikenteen, energian – energiatehokkuus sekä uusiutuvat energialähteet ja muut turvalliset ja kestävät vähäpäästöiset energialähteet mukaan lukien – ympäristön ja ilmastotoimien alalla sekä meri- ja digitaalialalla. InvestEU-ohjelmassa olisi asetettava etusijalle alat, joihin ei investoida riittävästi ja joilla tarvitaan lisäinvestointeja. Unionin rahoitustuen vaikutuksen ja lisäarvon maksimoimiseksi on aiheellista edistää yksinkertaistettua investointiprosessia, joka mahdollistaa hankejatkumon näkyvyyden ja maksimoi asiaankuuluvien unionin ohjelmien väliset synergiat esimerkiksi liikenne-, energia- ja digitalisointialalla. Turvallisuusuhat huomioon ottaen unionin tukea saavissa investointihankkeissa olisi oltava mukana toimenpiteitä, jotka koskevat infrastruktuurin häiriönsietokykyä, mukaan lukien infrastruktuurin ylläpito ja turvallisuus, ja niissä olisi otettava huomioon periaatteet, joiden mukaisesti kansalaisia suojellaan julkisissa tiloissa. Näin voitaisiin täydentää muiden unionin rahastojen, kuten Euroopan aluekehitysrahaston, toimia, joilla tuetaan julkisiin tiloihin, liikenteeseen, energiaan ja muihin kriittisiin infrastruktuureihin tehtävien investointien turvallisuusnäkökohtia. (15) InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä tarvittaessa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (9) ja energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta annetun asetuksen (10) tavoitteita sekä energiatehokkuutta investointipäätöksissä. (16) Aito multimodaalisuus tarjoaa mahdollisuuden luoda tehokas ja ympäristöystävällinen liikenneverkko, joka käyttää kaikkien kulkuneuvojen maksimaalisen potentiaalin ja luo synergioita niiden välille. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava investointeja multimodaalisiin liikennekeskuksiin, jotka ovat merkittävä riski yksityisille sijoittajille huolimatta niiden merkittävästä taloudellisesta potentiaalista ja liiketaloudellisista perusteista. InvestEU-ohjelmalla olisi myös edistettävä älykkäiden liikennejärjestelmien (ITS) kehittämistä ja käyttöönottoa. InvestEU-ohjelmalla olisi autettava tehostamaan pyrkimyksiä suunnitella ja soveltaa teknologioita, jotka auttavat parantamaan ajoneuvojen ja tieinfrastruktuurin turvallisuutta. (17) InvestEU-ohjelmalla olisi edistettävä meriä ja valtameriä koskevia unionin toimintapolitiikkoja kehittämällä sinisen talouden alan hankkeita ja yrityksiä sekä kestävän sinisen talouden rahoitusperiaatteita. Tähän voi sisältyä merialan yrittäjyyteen ja teollisuuteen kuuluvia toimia, innovatiiviset ja kilpailukykyiset merialan elinkeinot sekä uusiutuva merienergia ja kiertotalous. (18) Vaikka investointien kokonaismäärä unionissa oli kasvamassa ennen covid-19-kriisiä, investoinnit riskialttiimpaan toimintaan, kuten tutkimukseen ja innovointiin, olivat edelleen riittämättömiä, ja niiden odotetaan nyt kärsineen kriisistä merkittävästi. Tutkimuksella ja innovoinnilla on tärkeä rooli kriisistä selviytymisessä, unionin häiriönsietokyvyn parantamisessa tulevien haasteiden ratkaisemiseksi ja tarvittavien teknologioiden luomisessa unionin politiikkojen toteuttamiseksi ja tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi on tarpeen saavuttaa tavoite, jonka mukaan vähintään 3 prosenttia unionin BKT:stä investoidaan tutkimukseen ja innovointiin, kuten jäsenvaltiot sopivat osana Eurooppa 2020 -strategiaa. InvestEU-rahaston olisi autettava korjaamaan riittämättömiä investointitasoja lisäämällä osaltaan merkittävästi julkisia ja yksityisiä investointeja tutkimukseen ja innovointiin jäsenvaltioissa, millä autetaan saavuttamaan yleinen tavoite, joka on vähintään kolme prosenttia unionin BKT:stä. Tavoitteen saavuttaminen edellyttäisi, että jäsenvaltiot ja yksityinen sektori täydentävät InvestEU-rahastoa omilla ja tehostetuilla tutkimukseen, kehittämiseen ja innovointiin liittyvillä investointitoimillaan, jotta vältetään ali-investoiminen tutkimukseen ja innovointiin , sillä se on haitallista unionin teollisuuden ja talouden kilpailukyvyn ja sen kansalaisten hyvinvoinnin kannalta. InvestEU-rahaston tulisi tarjota asianmukaisia rahoitustuotteita kattamaan innovointisyklin eri vaiheet ja monenlaiset sidosryhmät, erityisesti jotta mahdollistetaan ratkaisujen kehittäminen ja käyttöönotto kaupallisessa mittakaavassa unionissa siten, että ne olisivat kilpailukykyisiä maailmanmarkkinoilla, ja edistetään kestäviin teknologioihin liittyvää EU:n huippuosaamista maailmanlaajuisella tasolla ja synergiassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman kanssa, Euroopan innovaationeuvosto mukaan lukien. Tältä osin Horisontti 2020 -ohjelman yhteydessä käytetyistä, innovatiivisten yritysten rahoituksen saantia helpottavista ja nopeuttavista rahoitusvälineistä, kuten InnovFin – EU:n innovaatiorahoitus, saadun kokemuksen pitäisi toimia vahvana pohjana tämän kohdennetun tuen myöntämisessä. (19) Matkailu , mukaan lukien majoitusala, on unionin talouden strategisen tärkeä alue, ja se on supistumassa erityisen voimakkaasti covid-19-pandemian sekä käyttöön otettujen lähikontaktien välttämistä koskevien sääntöjen ja rajojen sulkemisen seurauksena. Supistuminen on erityisen haitallinen pk- ja perheyrityksille, ja se on aiheuttanut laajamittaista työttömyyttä, joka on vaikuttanut erityisesti naisiin, nuoriin, kausityöntekijöihin ja haavoittuvassa asemassa oleviin henkilöihin, sekä suuria tulonmenetyksiä monille yrityksille. InvestEU-ohjelmalla olisi vahvistettava alan elpymistä, pitkän aikavälin kilpailukykyä ja kestävyyttä sekä sen arvoketjuja tukemalla toimia, joilla edistetään kestävää, innovatiivista ja digitaalista matkailua , myös innovatiivisia toimenpiteitä alan ilmasto- ja ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi, kun se vastaa covid-19-kriisiin . Matkailun kestävän elpymisen olisi edistettävä lukuisien pysyvien, paikallisten ja laadukkaiden työpaikkojen syntymistä, jolloin matkailusta voimakkaasti riippuvaiset alueet, joilla on erityisiä taloudelliseen kehitykseensä liittyviä haasteita, voivat houkutella investointeja, jotka eivät olisi mahdollisia ilman InvestEU-ohjelman rahoitusvoimaa ja sen kykyä houkuttaa yksityisiä sijoittajia EU:n takuun ja sen tuottaman crowding-in-vaikutuksen ansiosta. (20) Investoiminen digitalisaatioon ja digitalisaation tehostaminen ja siitä saatavan hyödyn jakaminen kaikille unionin kansalaisille ja yrityksille edellyttää kiireellisesti merkittäviä toimia. Digitaalisten sisämarkkinoiden strategian vahvan politiikkakehyksen rinnalle olisi nyt tuotava yhtä kunnianhimoiset investoinnit, myös tekoälyyn Digitaalinen Eurooppa -ohjelman mukaisesti. (21) Pk-yritysten osuus unionin liikeyrityksistä on yli 99 prosenttia, ja niiden taloudellinen arvo on merkittävä ja keskeinen. Niiden on kuitenkin vaikeaa saada rahoitusta suureksi koetun riskin ja riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Lisää haasteita aiheuttaa myös se, että pk-yritysten ja yhteisötalouden yritysten on pysyttävä kilpailukykyisinä ja oltava mukana digitalisaatiossa, kansainvälistymisessä, siirtymisessä kiertotalouden logiikkaan, innovointitoiminnassa ja työvoiman osaamisen kehittämisessä. Covid-19-kriisi on koetellut erityisesti pk-yrityksiä ja niistä erityisesti palvelu-, rakennus- ja matkailualalla, valmistusteollisuudessa sekä kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivia yrityksiä. Lisäksi pk-yrityksillä ja yhteisötalouden yrityksillä on käytettävissään rajoitetumpi määrä rahoituslähteitä kuin suuremmilla yrityksillä, koska ne eivät yleensä laske liikkeeseen joukkovelkakirjoja ja niillä on vain rajoitettu mahdollisuus hyödyntää arvopaperipörssiä tai suuria institutionaalisia sijoittajia. Innovatiiviset ratkaisut, kuten se, että työntekijät ostavat yrityksen tai osuuden siitä, ovat myös yhä yleisempiä pk-yrityksissä ja yhteisötalouden yrityksissä. Rahoituksen saanti on vielä vaikeampaa niille pk-yrityksille, joiden toiminta keskittyy aineettomiin hyödykkeisiin. Pk-yritykset ovat unionissa vahvasti riippuvaisia pankeista ja velkarahoituksesta, jota saadaan sekkiluottojen, pankkilainojen tai leasing-järjestelyjen kautta. Edellä mainittuja haasteita kohtaavien pk-yritysten tukeminen helpottamalla niiden rahoituksen saantia ja tarjoamalla monipuolisempia rahoituslähteitä on tarpeen, jotta voidaan lisätä pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitusta perustamis-, kasvu-, innovointi- ja kestävän kehittämisen vaiheessa, varmistaa niiden kilpailukyky ja parantaa niiden kykyä selvitä talouden häiriöistä sekä lisätä talouden ja rahoitusjärjestelmän häiriönsietokykyä talouden taantumien tapauksessa ja säilyttää pk-yritysten kyky luoda työpaikkoja ja sosiaalista hyvinvointia. Tällä asetuksella myös täydennetään pääomamarkkinaunionin yhteydessä jo toteutettuja aloitteita. InvestEU-rahaston olisi sen vuoksi perustuttava yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) kaltaisiin onnistuneisiin unionin ohjelmiin ja tarjottava käyttöpääomaa ja investointeja yrityksen koko elinkaaren ajan sekä rahoitusta leasingvuokraukseen ja mahdollisuutta keskittyä kohdennetumpiin rahoitustuotteisiin. Sillä olisi myös maksimoitava julkisten ja yksityisten rahastotuotteiden, kuten pk-yritysten listautumisantirahaston, rahoitusvoima, jotta voidaan tukea pk-yrityksiä kanavoimalla enemmän yksityistä ja julkista pääomaa erityisesti strategisiin yrityksiin. (22) Kuten 26 päivänä huhtikuuta 2017 annetussa komission pohdinta-asiakirjassa Euroopan sosiaalisesta ulottuvuudesta, tiedonannossa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista, vammaisten henkilöiden oikeuksista tehtyä YK:n yleissopimusta koskevassa unionin kehyksessä ja 14 päivänä tammikuuta 2020 annetussa tiedonannossa ”Vahva sosiaalinen Eurooppa oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi” todetaan, osallistavamman ja oikeudenmukaisemman unionin kehittäminen on unionin keskeinen tavoite, jotta voidaan torjua eriarvoisuutta ja tukea sosiaalista osallisuutta edistävää politiikkaa Euroopassa. Mahdollisuuksien eriarvoisuus vaikuttaa erityisesti koulutuksen, kulttuurin, työpaikkojen sekä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen saatavuuteen. Investoinneilla sosiaaliseen, inhimilliseen ja osaamispääomaan perustuvaan talouteen sekä haavoittuvassa asemassa olevien väestöryhmien integroimiseen yhteiskuntaan voidaan parantaa taloudellisia mahdollisuuksia, erityisesti jos investointeja koordinoidaan unionin tasolla. Covid-19-kriisi on osoittanut, että tällaiset investoinnit auttavat kehittämään yhteiskunnan kykyä selviytyä kriiseistä ja että on olemassa merkittävä tarve investoida sosiaalisiin infrastruktuureihin ja sosiaalipalveluihin, terveydenhuoltopalveluihin, koulutukseen, hoitoon ja sosiaaliseen asuntotuotantoon liittyviin hankkeisiin. InvestEU-rahastoa olisi käytettävä tukemaan investointeja koulutukseen, myös uudelleenkoulutukseen ja ammattitaidon parantamiseen, muun muassa alueilla, jotka ovat riippuvaisia hiili-intensiivisestä taloudesta ja joihin rakenteellinen siirtyminen vähähiiliseen talouteen vaikuttaa. Sitä olisi käytettävä sellaisten hankkeiden tukemiseen, jotka tuottavat myönteisiä sosiaalisia vaikutuksia ja lisäävät sosiaalista osallisuutta auttamalla parantamaan erityisesti ammattitaidottoman työvoiman ja pitkäaikaistyöttömien työllisyyttä kaikilla alueilla sekä kohentamaan tilannetta sukupuolten tasa-arvon, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, syrjimättömyyden, esteettömyyden, sukupolvien välisen solidaarisuuden, terveydenhuolto- ja sosiaalialan, sosiaalisen asuntotuotannon, kodittomuuden, digitaalisen osallisuuden, yhteisöjen kehittämisen, nuorten yhteiskunnallisen roolin ja aseman sekä haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten kolmansien maiden kansalaisten, osalta. InvestEU-ohjelmalla olisi tuettava myös eurooppalaista kulttuuria ja luovuutta, jolla on sosiaalinen tavoite. (22 a) Covid-19-kriisi on vaikuttanut suhteettomasti naisiin sekä sosiaalisesta että taloudellisesta näkökulmasta muun muassa työpaikkojen menetysten ja palkattoman hoitotaakan sekä perhe- ja lähisuhdeväkivallan lisääntymisen vuoksi. Tämän vuoksi ja ottaen kaikilta osin huomioon perussopimuksen 8 artikla InvestEU-ohjelman olisi osaltaan edistettävä sukupuolten tasa-arvoa ja naisten aseman edistämistä ja vaikutusvallan vahvistamista koskevien unionin politiikkojen toteuttamista muun muassa puuttumalla digitaaliseen kuiluun sukupuolten välillä, auttamalla kannustamaan naisten luovuutta ja yrittäjyyspotentiaalia sekä tukemalla hoitoinfrastruktuurin ja väkivallan uhreille tarkoitetun infrastruktuurin kehittämistä. (23) Jotta voidaan sopeutua niistä perinpohjaisista muutoksista aiheutuviin negatiivisiin vaikutuksiin, joita unionin yhteiskunnissa ja työmarkkinoilla on tulevan vuosikymmenen aikana odotettavissa, on tarpeen investoida inhimilliseen pääomaan, sosiaaliseen infrastruktuuriin, mikrorahoitukseen, eettisten ja yhteiskunnallisten yritysten rahoitukseen ja uusiin yhteisötalouden liiketoimintamalleihin, mukaan lukien yhteiskunnallisesti vaikuttavat investoinnit ja sosiaalisiin tuotoksiin tähtäävät sopimukset. InvestEU-ohjelman olisi vahvistettava uutta sosiaalisen markkinatalouden toimintaympäristöä rahoituksen tarjonnan ja saatavuuden lisäämiseksi mikroyrityksille, yhteiskunnallisille yrityksille ja sosiaalista yhteisvastuuta edistäville laitoksille, jotta voidaan vastata rahoituksen kysyntään siellä, missä sitä eniten tarvitaan. Tammikuussa 2018 annetussa sosiaaliseen infrastruktuuriin Euroopassa tehtäviä investointeja käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän kertomuksessa ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe” todettiin, että sosiaaliseen infrastruktuuriin ja palveluihin, mukaan lukien koulutus, terveydenhuolto ja asuminen, liittyy yhteensä 1,5 biljoonan euron investointivaje kaudella 2018–2030. Tämä edellyttää tukea myös unionin tasolla. Tämän vuoksi julkisen, kaupallisen ja hyväntekeväisyyspääoman sekä säätiöiden ja vaihtoehtoisten rahoituksentarjoajien, kuten eettisten, sosiaalisten ja kestävien toimijoiden myöntämän tuen kollektiivinen voima olisi valjastettava tukemaan sosiaalisen markkinatalouden arvoketjun kehittämistä ja unionin häiriönsietokyvyn parantamista. (24) Covid-19-pandemian aiheuttamassa talouskriisissä resurssien jakaminen markkinoilla ei ole täysin tehokasta, ja koettu riski haittaa merkittävästi yksityisiä investointivirtoja. Näissä olosuhteissa InvestEU-rahaston keskeinen ominaispiirre eli taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden riskien vähentäminen yksityisen rahoituksen houkuttelemiseksi on erityisen hyödyllinen, ja sitä olisi vahvistettava muun muassa epäsymmetrisen elpymisen riskin torjumiseksi ja jäsenvaltioiden välisten erojen pienentämiseksi . InvestEU-ohjelmalla pitäisi voida tarjota ratkaisevan tärkeää tukea yrityksille , erityisesti pk-yrityksille, elpymisvaiheessa ja varmistaa samalla, että investoijat keskittyvät vahvasti unionin keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisiin ja lainsäädännön painopisteisiin, kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan, Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmaan, [eurooppalaiseen ilmastolakiin], Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentamista koskevaan strategiaan , Euroopan uuteen teollisuusstrategiaan, Horisontti Eurooppa -puiteohjelman tavoitteisiin, rakennusten perusparannusaaltoon, Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilariin ja vahvan sosiaalisen Euroopan rakentamiseen oikeudenmukaisten siirtymien toteuttamiseksi ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaate . Sen pitäisi lisätä merkittävästi Euroopan investointipankkiryhmän (EIP-ryhmän) ja kansallisten kehityspankkien ja -laitosten sekä muiden toteutuskumppaneiden riskinottovalmiuksia sellaisten hankkeiden tukemiseksi , jotka muuten jäisivät toteuttamatta, ja tukea näin talouden elpymistä . (25) Covid-19-pandemia on vakava sokki unionin ja koko maailman taloudelle. EU:n BKT:n odotetaan supistuvan huomattavasti enemmän kuin finanssikriisin yhteydessä vuonna 2009, eikä kielteisiä sosiaalisia vaikutuksia voida välttää. Pandemian puhkeaminen on osoittanut, että strategisiin haavoittuvuuksiin on puututtava pikaisesti ja tehokkaasti, jotta voidaan parantaa unionin hätäaputoimia ja koko talouden häiriönsietokykyä ja kestävyyttä . Ainoastaan joustava, kestävä, osallistava ja integroitu Euroopan talous voi säilyttää sisämarkkinoiden yhtenäisyyden ja tasapuoliset toimintaedellytykset myös eniten kärsineiden jäsenvaltioiden ja alueiden eduksi. (26) InvestEU-rahaston olisi toimittava seuraavien kuuden politiikkaikkunan kautta, jotka vastaavat unionin keskeisiä politiikan painopisteitä: kestävä infrastruktuuri; tutkimus, innovointi ja digitalisaatio; pk-yritykset; sosiaaliset investoinnit ja osaaminen; strategiset eurooppalaiset investoinnit ; ja vakavaraisuustuki . (27) Vaikka pk-yrityksiä koskevassa politiikkaikkunassa olisi ensisijaisesti keskityttävä pk-yrityksiä hyödyttäviin toimiin, myös pienten midcap-yritysten olisi oltava oikeutettuja tämän politiikkaikkunan mukaiseen tukeen. Midcap-yritysten olisi saatava tukea myös viidestä muusta politiikkaikkunasta. (28) Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunan ensisijaisena tavoitteena pitäisi olla niiden unioniin sijoittautuneiden ja unionissa toimivien lopullisten tuensaajien tukeminen, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille , maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden ja teollisiin ekosysteemeihin perustuvan kehitysmallin mukaisesti. Ikkunan avulla olisi myös parannettava unionin talouden kilpailukykyä, mukaan lukien tarve tehostaa jäsenvaltioiden tuotantokapasiteettia ja luoda tulevaisuuteen suuntautuvia, yrittäjyyttä ja työpaikkojen luomista edistäviä investointeja sekä parantaa häiriönsietokykyä muun muassa vähentämällä riippuvuutta haavoittuvista toimitusketjuista. Hankkeilla olisi saatava aikaan unionin tason lisäarvoa, ja niiden olisi joko oltava rajatylittäviä tai niillä olisi tuotettava heijastusvaikutusten kautta aitoa lisäarvoa useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa tai useammalla kuin yhdellä alueella. Tukea ei saisi ohjautua suoraan kansallisiin talousarvioihin, eikä sillä saisi korvata kansallisia talousarviomenoja, kuten sosiaalietuuksia. Strategisesti tärkeät osa-alueet ovat seuraavat: i) kriittisten terveyspalvelujen tarjoaminen, lääkkeiden, myös rokotteiden, ja niiden välituotteiden, vaikuttavien farmaseuttisten aineiden ja raaka-aineiden valmistus ja varastointi ; lääkinnälliset laitteet, sairaalatarvikkeet ja lääkinnälliset tuotteet, kuten hengityskoneet, suojavaatteet ja -varusteet, diagnostiset materiaalit ja välineet; henkilönsuojaimet, desinfiointiaineet ja niiden välituotteet sekä niiden tuotannossa tarvittavat raaka-aineet; terveydenhuolto- ja terveysjärjestelmien muutosjoustavuuden vahvistaminen valmistauduttaessa tulevaan kriisinhallintavalmiuteen, myös kansallisten ja alueellisten terveydenhuoltojärjestelmien stressitestien toteuttaminen, ja pelastuspalvelujärjestelmän häiriönsietokyvyn vahvistaminen kansanterveysuhkissa elintärkeiden tuotteiden laajan saatavuuden ja kohtuuhintaisuuden periaatteiden mukaisesti ; ii) kriittinen infrastruktuuri, olipa se fyysistä , analogista tai digitaalista, mukaan lukien infrastruktuurielementit ja liikkuva omaisuus, jotka on määritelty kriittisiksi energian, liikenteen, julkinen liikenne ja aktiivinen liikkuvuus mukaan lukien, logistiikan, ympäristön, veden, terveyden, turvallisen digitaalisen viestinnän ja turvallisten digitaalisten verkkojen, 5G:n ja erittäin nopeiden sähköisten viestintäverkkojen, esineiden internetin, verkkopalvelualustojen, turvallisen reunalaskennan ja turvallisten pilvipalvelujen, tietojenkäsittelyn tai tietojentallennuksen, maksu- ja finanssi-infrastruktuurin, ilmailu- ja avaruusalan, turvallisuuden ja puolustuksen, viestinnän, tiedotusvälineiden, audiovisuaalialan, kulttuurin ja luovuuden, koulutuksen, vaali-infrastruktuurin ja uhanalaisten kohteiden, julkisen hallinnon, turvallisuuden ja asumisen osalta, sekä maa ja kiinteistöt, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä tällaisen kriittisen infrastruktuurin käyttämiselle; iii) sellaisten taitotiedon, tuotteiden , teknologioiden ja palvelujen tarjonta, jotka ovat keskeisiä tällaisen infrastruktuurin ja liikkuvan omaisuuden käytön ja ylläpidon kannalta; iv) sellaiset keskeiset kehitystä vauhdittavat muutosvoimaiset, vihreät ja digitaaliset teknologiat ja mullistavat innovaatiot, joihin tehtävät investoinnit ovat strategisesti tärkeitä unionin talouden sekä kestävän ja innovatiivisen teollisen tulevaisuuden kannalta, mukaan lukien tekoäly, lohkoketjut ja hajautetun tilikirjan teknologiat , ohjelmistot, robotiikka, puolijohteet, mikroprosessorit, reuna- ja pilviteknologiat, suurteholaskenta, kyberturvallisuus, kvanttiteknologiat, fotoniikka, teollinen bioteknologia, turvallisen, kestävän, älykkään ja automatisoidun liikkuvuuden ja logistiikan teknologiat kaikissa liikennemuodoissa, uusiutuvan energian teknologiat ja muut energiateknologiat, jotka edistävät ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä , energian varastointiteknologiat, kuten kestävät akut, kestävän liikenteen teknologiat, puhdasta vetyä ja polttokennoja hyödyntävät sovellukset, teollisuuden hiilestä irtautumisen teknologiat, kuten hiilidioksidittoman teräksen tuotanto, ja infrastruktuuri hiilidioksidin talteen ottamiseksi ja varastoimiseksi teollisuusprosesseissa, bioenergialaitoksissa ja tuotantolaitoksissa energiakäänteen edistämiseksi , kiertotalouden teknologiat ja toimitusketjut , biolääketiede, nanoteknologiat, lääkkeet ja kehittyneet , uusiutuvat ja kiertoon perustuvat materiaalit , avaruusjärjestelmät ja -teknologiat, mukaan lukien kriittiset avaruuskomponentit, sekä avaruuspohjaiset palvelut ja sovellukset ja matkailu ; v) tieto- ja viestintätekniikan komponenttien ja laitteiden massatuotantoon tarkoitetut kierrätys- ja tuotantolaitokset unionissa, mukaan lukien energia, raaka-aineet, ellei niihin jo sovelleta lainsäädännöllisiä vaatimuksia, tai elintarvikkeet, ottaen strategisissa arvoketjuissa ja strategisissa ekosysteemeissä huomioon energiatehokkuus ja kiertotalous ; vi) kriittisten hyödykkeiden toimittaminen ja varastointi unionissa julkisia toimijoita, yrityksiä tai kuluttajia varten; vii) unionin ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuden kannalta kriittiset teknologiat, hyödykkeet ja sovellukset , kuten turvallisuus-, puolustus- ja avaruusala ja kyberturvallisuus, mukaan lukien 5G-verkon turvallisuus, sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 2 artiklan 1 kohdassa määritellyt kaksikäyttötuotteet; vii a) investoinnit yrityksiin, erityisesti pk-yrityksiin, startup-yrityksiin ja perheyrityksiin, ja niille suunnattu tekninen apu niiden arvoketjujen ja liiketoimintamallien häiriönsietokyvyn parantamiseksi, yrittäjyysosaamisen edistämiseksi sekä yrittäjyyttä edistävien edellytysten tukemiseksi, muun muassa kehittämällä klusteriverkostoja ja digitaali-innovaatiokeskittymiä, sekä teknologisen ja kestävän alakohtaisen kehityksen tukemiseksi; vii b) kriittinen varhainen havaitseminen ja koordinoidut institutionaaliset ja taloudelliset toimintavalmiudet, jotta voidaan reagoida kriisiriskiin, sekä toiminnan ja palvelujen jatkuvuutta koskevien ratkaisujen edistäminen keskeisille julkisille ja yksityisille instituutioille ja sektoreille; vii c) investoinnit uuteen avaruusalan toimintaan sekä tuotantoketjun alku- että loppupäässä, jotta voidaan saattaa markkinoille kaikkein lupaavimmat teknologiat ja sovellukset ja näin varmistaa unionin avaruusteollisuuden kilpailukyky; vii d) strategiset investoinnit uusiutuvaan energiaan ja sellaisiin energiatehokkuushankkeisiin, rakennusten perusparannukset mukaan lukien, joilla on hyvät mahdollisuudet edistää merkittävästi direktiiveissä (EU) 2018/2001, (EU) 2018/2002 ja (EU) 2018/844 asetettujen tavoitteiden saavuttamista ja edistää ilmastoneutraalia ja energiatehokasta rakennusalaa osana Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa [rakennusten perusparannusaaltoa koskevan strategian] mukaisesti, tai unionin uusiutuvan energian rahoitusmekanismin mukaiset toimet. Lopullisilla tuensaajilla olisi oltava rekisteröity toimisto jossakin jäsenvaltiossa ja niiden olisi toimittava unionissa siinä mielessä, että niillä on merkittävää toimintaa henkilöstön, tuotannon, tutkimuksen ja kehittämisen tai muun liiketoiminnan osalta unionissa. Lopullisella tuensaajalla ei saisi olla tytäryhtiötä, joka harjoittaa toimintaa, jolla ei ole todellista taloudellista sisältöä, maassa, joka sisältyy veroasioissa yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevaan unionin luetteloon. Myös sellaisten hankkeiden, jotka edistävät strategisten toimitusketjujen monipuolistamista toimimalla sisämarkkinoilla useilla toimipaikoilla eri puolilla unionia , olisi voitava hyötyä. (29) Strategisten eurooppalaisten investointien ikkuna olisi kohdennettava myös unioniin sijoittautuneisiin ja siellä toimiviin toimittajiin, joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille ja jotka tarvitsisivat pitkäaikaisia investointeja tai jotka kuuluvat ulkomaisten suorien sijoitusten seurantamekanismin piiriin. Lisäksi Euroopan yhteistä etua koskevien tärkeiden hankkeiden olisi erityisesti pystyttävä hyötymään strategisten eurooppalaisten investointien ikkunasta. Ikkunalla olisi myös tuettava strategista yhteistyötä teollisuuskumppaneiden ja tutkimusalan toimijoiden välillä ja vahvistettava näin InvestEU:n ja Horisontti Eurooppa -puiteohjelman välistä synergiaa. (29 a) Vakavaraisuustuki-ikkunan tarkoituksena on auttaa yrityksiä selviytymään tästä vaikeasta ajasta, jotta ne pystyvät elvyttämään toimintansa, turvaamaan työllisyyden ja tasapainottamaan sisämarkkinoiden odotettuja vääristymiä ottaen huomioon, että kaikilla yrityksillä ei ole yhtä hyvät mahdollisuudet saada markkinarahoitusta ja että joillakin jäsenvaltioilla ei ehkä ole riittävästi budjettivaroja asianmukaisen tuen antamiseksi tukea tarvitseville yrityksille. Mahdollisuus toteuttaa yritysten vakavaraisuutta tukevia kansallisia toimia voi näin ollen vaihdella huomattavasti jäsenvaltiosta toiseen ja johtaa epätasapuolisiin toimintaedellytyksiin. Lisäksi, koska on olemassa huomattava riski, että covid-19-pandemian vaikutus on pitkäaikainen, puutteelliset valmiudet auttaa elinkelpoisia yrityksiä voivat johtaa systeemisiin vääristymiin, jotka luovat uusia tai vahvistavat olemassa olevia eroja. Koska unionin taloudet ovat vahvasti kytköksissä toisiinsa, talouden taantumalla yhdessä osassa unionia olisi kielteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen. Sitä vastoin yhdessä osassa unionia myönnettävällä tuella olisi samasta syystä myönteisiä heijastusvaikutuksia valtioiden rajat ylittäviin toimitusketjuihin ja koko unionin talouteen. (29 b) Väärinkäytösten välttämiseksi ja reaalitalouteen ja työllisyyteen kohdistuvien vaikutusten maksimoimiseksi yrityksiin, jotka saavat vähintään 30 miljoonaa euroa vakavaraisuustuki-ikkunasta, olisi sovellettava tilapäisiä tuotonjakoa koskevia rajoituksia, kuten osinkojen maksua, johtajien palkkaa ja osakkeiden takaisinostoa koskevia rajoituksia takuun voimassaoloaikana. (30) Kuten Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelmassa ehdotetaan, olisi perustettava oikeudenmukaisen siirtymän mekanismi, jotta voidaan puuttua sosiaalisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin, joita aiheutuu unionin vuoden 2030 ilmastotavoitteen ja ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen saavuttamisesta. Tämä mekanismi koostuu kolmesta pilarista, jotka ovat oikeudenmukaisen siirtymän rahasto (pilari 1), InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely (pilari 2) sekä julkisen sektorin lainajärjestely (pilari 3), ja siinä olisi keskityttävä alueisiin, joihin vihreä siirtymä vaikuttaa eniten ja joilla on muita vähemmän valmiuksia rahoittaa tarvittavia investointeja. Näin ollen InvestEU:n olisi myös tuettava rahoitusta, jolla synnytetään investointeja oikeudenmukaisen siirtymän tukialueille , sekä tarjottava kyseisille alueille mahdollisuus hyötyä erityisestä teknisestä tuesta InvestEU-neuvontakeskuksen kautta . (30 a) Jotta pilari 2 voitaisiin panna täytäntöön oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin puitteissa, InvestEU-ohjelmaan kuuluva oikeudenmukaisen siirtymän erityisjärjestely olisi perustettava horisontaalisesti kaikissa politiikkaikkunoissa. Järjestelystä olisi myönnettävä rahoitusta lisäinvestointitarpeisiin, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden laatimissa ja komission hyväksymissä alueellisissa oikeudenmukaista siirtymää koskevissa suunnitelmissa yksilöityjä alueita asetuksen [JTF-asetus] mukaisesti. (31) Kunkin politiikkaikkunan olisi koostuttava kahdesta osiosta eli EU-osiosta ja jäsenvaltio-osiosta. EU-osiolla olisi puututtava EU:n laajuisiin tai jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin oikeasuhteisella tavalla. Tuetuilla toimilla olisi saatava aikaan selvä unionin tason lisäarvo. Jäsenvaltio-osion olisi annettava jäsenvaltioille sekä alueviranomaisille oman jäsenvaltionsa kautta mahdollisuus osoittaa osa yhteistyössä hallinnoitujen rahastojen varoistaan tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista EU:n takuun rahoittamiseen, jotta EU:n takuuta voidaan käyttää yhteistyössä hallinnoidun rahaston tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitteiden saavuttamiseksi rahoitus- ja investointitoimiin, joilla puututaan rahoitusosuussopimuksen mukaisesti tiettyihin markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin niiden omalla alueella, mukaan lukien haavoittuvat ja syrjäiset alueet, kuten unionin syrjäisimmät alueet. Lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavat elpymis- ja palautumissuunnitelmat voivat sisältää rahoitusosuuksia jäsenvaltio-osioon. Näin voitaisiin muun muassa tukea asianomaisiin jäsenvaltioihin sijoittautuneiden yritysten vakavaraisuutta. Toimille InvestEU-rahastosta joko EU- tai jäsenvaltio-osion kautta myönnetty tuki ei saisi olla päällekkäistä yksityisen rahoituksen kanssa tai syrjäyttää sitä taikka vääristää kilpailua sisämarkkinoilla. (32) Jäsenvaltio-osio olisi suunniteltava siten, että yhteistyössä hallinnoituja varoja tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia voidaan käyttää unionin myöntämän takuun rahoittamiseen. Tämä mahdollisuus lisäisi EU:n takuun lisäarvoa tarjoamalla sen puitteissa tukea useammalle rahoituksen saajalle ja hankkeelle sekä monipuolistamalla niiden keinojen valikoimaa, joilla yhteisesti hallinnoitujen varojen tai kansallisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien tavoitteet saavutetaan, samalla kun varmistetaan ehdollisten velkojen johdonmukainen riskinhallinta toteuttamalla EU:n takuu välillisellä hallinnointitavalla. Unionin olisi taattava jäsenvaltio-osion puitteissa komission ja toteutuskumppaneiden välillä tehtävissä takuusopimuksissa vahvistetut rahoitus- ja investointitoimet. Takuu olisi rahoitettava yhteistyössä hallinnoiduista rahastoista tai elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksista soveltaen rahoitusastetta, jonka komissio määrittää ja joka vahvistetaan jäsenvaltion kanssa tehtävässä rahoitusosuussopimuksessa, toimien luonteen ja siitä johtuvien odotettavissa olevien tappioiden perusteella. Jäsenvaltio vastaisi odotettavissa olevat tappiot ylittävistä tappioista myöntämällä back-to-back-takauksen unionille. Tällaisista järjestelyistä olisi sovittava rahoitusosuussopimuksessa, joka tehdään kunkin vapaaehtoisesti tämän vaihtoehdon valinneen jäsenvaltion kanssa. Rahoitusosuussopimuksen olisi katettava kyseisessä jäsenvaltiossa InvestEU-rahaston sääntöjen mukaisesti täytäntöön pantava yksi tai useampi takuusopimus sekä mahdollinen alueellinen kohdentaminen. Rahoitusasteen tapauskohtainen määrittäminen edellyttää poikkeamista Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (11), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, 211 artiklan 1 kohdasta. Tämä toteutusmalli merkitsee myös, että samaa sääntökokonaisuutta sovelletaan sekä talousarviotakuisiin, joiden tukena on keskitetysti hallinnoituja varoja, että talousarviotakuisiin, joiden tukena on elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavien elpymis- ja palautumissuunnitelmien rahoitusosuuksia , mikä helpottaa niiden yhdistämistä. (33) Olisi perustettava komission ja Euroopan investointipankkiryhmän, jäljempänä ”EIP-ryhmä”, välinen kumppanuus, jossa hyödynnetään kunkin kumppanin suhteellisia vahvuuksia, jotta varmistetaan mahdollisimman suuri poliittinen vaikutus, tehokas käyttöönotto sekä asianmukainen talousarvio- ja riskinhallintavalvonta, ja jolla tuetaan tehokasta ja osallistavaa EU:n takuun suoraa saatavuutta. (34) Tuen kanavoimiseksi Euroopan talouteen Euroopan investointirahaston (EIR) kautta komission olisi voitava osallistua yhteen tai useampaan EIR:n mahdolliseen pääomankorotukseen, jotta EIR voi jatkaa Euroopan talouden ja sen elpymisen tukemista. Unionin olisi voitava säilyttää kokonaisosuutensa EIR:n pääomasta rahoitusvaikutukset asianmukaisesti huomioon ottaen. Vuosia 2021–2027 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä olisi varattava riittävät määrärahat tähän tarkoitukseen. (35) Komission olisi tarvittaessa kuultava EIP-ryhmän lisäksi muiden mahdollisten toteutuskumppaneiden näkemyksiä investointisuuntaviivoista, ilmastoseurantajärjestelmästä sekä kestävyysarviointia koskevista ohjeasiakirjoista ja yhteisistä menetelmistä, jotta voidaan varmistaa osallistavuus ja toimintakyky siihen asti, kunnes hallintoelimet on perustettu, minkä jälkeen toteuttamiskumppaneiden osallistuminen olisi toteutettava InvestEU-ohjelman neuvottelukunnan ja johtokunnan puitteissa. (36) InvestEU-rahaston olisi oltava avoin rahoitusosuuksille kolmansista maista, jotka ovat Euroopan vapaakauppaliiton jäsenmaita, unioniin liittymässä olevia maita, ehdokkaita tai mahdollisia ehdokkaita sekä Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvia maita tai muita maita, unionin ja kyseisten maiden välillä vahvistetuin ehdoin. Tämän pitäisi mahdollistaa yhteistyön jatkaminen asianomaisten maiden kanssa erityisesti tutkimuksen ja innovoinnin alalla sekä pk-yritysten osalta. (37) Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman muiden kuin EU:n takuun rahoittamiseen liittyvien toimenpiteiden rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viittaus on päivitettävä tarvittaessa uuden toimielinten välisen sopimuksen perusteella: ehdotetun talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (12) 16 kohdan] mukaisesti. (38) EU:n takuu olisi 91 773 320 000 euroa (käypinä hintoina) unionin tasolla, ja sen odotetaan saavan liikkeelle yli 1 200 000 000 000 euron lisäinvestoinnit unionissa; tämä määrä olisi jaettava alustavasti politiikkaikkunoiden kesken. Strategisten eurooppalaisten investointien ikkunalle olisi kuitenkin osoitettava sille tarkoitettu osuus EU:n takuusta. (39) Komissio ilmoitti 18 päivänä huhtikuuta 2019, että jäsenvaltioiden kertaluonteisia rahoitusosuuksia, jotka joko jäsenvaltio suorittaa tai julkisyhteisöjen sektoriin luokitellut taikka jäsenvaltion puolesta toimivat kansalliset kehityspankit suorittavat aihekohtaisiin tai usean maan kattaviin investointijärjestelyihin, olisi lähtökohtaisesti pidettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 (13) 5 artiklan 1 kohdassa ja 9 artiklan 1 kohdassa sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 (14) 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina kertaluonteisina toimenpiteinä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoon liittyviä neuvoston oikeuksia. Lisäksi komissio harkitsee , missä määrin komission joustavuutta koskevan tiedonannon yhteydessä Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) varten tarkoitettua kohtelua voidaan soveltaa mainitun rahaston seuraajavälineeseen InvestEU-ohjelmaan siltä osin kuin on kyse jäsenvaltioiden käteisenä suorittamista kertaluontoisista rahoitusosuuksista, joilla rahoitetaan EU:n takuun korottamista jäsenvaltio-osiota varten, sanotun kuitenkaan rajoittamatta neuvoston oikeuksia vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanossa. (40) InvestEU-rahaston perustana oleva EU:n takuu olisi toteutettava siten, että komissio toimii välillisesti toteutuskumppaneiden avulla, jotka tavoittavat tarvittaessa rahoituksen välittäjät ja rahoituksen lopulliset saajat. Toteutuskumppaneiden valinnan olisi oltava avointa, eikä siinä saisi olla eturistiriitoja. Komission olisi tehtävä kunkin toteutuskumppanin kanssa takuusopimus takuukapasiteetin myöntämisestä InvestEU-rahastosta, jotta voidaan tukea rahoitus- ja investointitoimia, jotka täyttävät InvestEU-rahaston tukikelpoisuusperusteet ja edistävät sen tavoitteiden saavuttamista. EU:n takuuseen liittyvä riskinhallinta ei saisi haitata toteutuskumppaneiden suoraa hyötymistä EU:n takuusta. Kun takuu myönnetään EU-osiosta toteutuskumppaneille, niiden olisi oltava täysin vastuussa koko investointiprosessista sekä rahoitus- tai investointitoimiin liittyvästä due diligence -arvioinnista. InvestEU-rahastosta olisi tuettava hankkeita, joilla on yleensä korkeampi riskiprofiili kuin toteutuskumppaneiden tavanomaisilla toimilla tuetuilla hankkeilla ja joita muut julkiset tai yksityiset lähteet eivät ilman InvestEU-rahaston tukea olisi voineet toteuttaa EU:n takuun käyttöaikana lainkaan tai samassa laajuudessa. Kun on kyse strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaan kuuluvista, sen tavoitteita palvelevista rahoitus- ja investointitoimista, täydentävyyskriteeriin voidaan kuitenkin soveltaa erityisedellytyksiä. (41) InvestEU-rahastolle olisi perustettava hallintorakenne, jonka toiminnan olisi vastattava sen tarkoitusta, joka on yksinomaan EU:n takuun asianmukaisen käytön varmistaminen sekä investointipäätösten poliittisen riippumattomuuden varmistaminen. Tämän hallintorakenteen olisi koostuttava neuvottelukunnasta, johtokunnasta ja täysin riippumattomasta investointikomiteasta. Hallintorakenteen yleisessä kokoonpanossa olisi pyrittävä sukupuolten tasapuoliseen edustukseen. Hallintorakenne ei saisi vaikuttaa eikä puuttua EIP-ryhmän tai muiden toteutuskumppaneiden päätöksentekoon eikä korvata niiden hallintoelimiä. (42) Olisi perustettava toteutuskumppanien edustajista ja jäsenvaltioiden edustajista sekä yhdestä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean nimeämästä asiantuntijasta ja yhdestä alueiden komitean nimeämästä asiantuntijasta koostuva neuvottelukunta, jotta voidaan vaihtaa tietoja ja näkemyksiä InvestEU-rahastosta tuettujen rahoitustuotteiden käytöstä sekä keskustella muuttuvista tarpeista ja uusista tuotteista sekä erityisistä alueellisista markkinapuutteista. (43) Jotta neuvottelukunta voitaisiin muodostaa heti aluksi, komission olisi nimitettävä mahdollisten toteutuskumppaneiden edustajat väliaikaisesti yhdeksi vuodeksi, minkä jälkeen vastuu tästä siirtyisi takuusopimuksen tehneille toteutuskumppaneille. (44) Komission edustajista, toteutuskumppaneiden edustajista sekä yhdestä Euroopan parlamentin nimeämästä vailla äänioikeutta olevasta asiantuntijasta koostuvan johtokunnan olisi määritettävä InvestEU-rahaston strateginen ja operatiivinen ohjeistus. (45) Komission olisi arvioitava, ovatko toteutuskumppanien esittämät rahoitus- ja investointitoimet kaikkien unionin säädösten ja politiikkojen mukaisia. Rahoitus- ja investointitoimia koskevat päätökset tekisi viime kädessä toteutuskumppani. (46) Riippumattomista asiantuntijoista koostuvan investointikomitean olisi esitettävä päätelmänsä tuen myöntämisestä EU:n takuuna rahoitus- ja investointitoimille, jotka täyttävät tukikelpoisuusvaatimukset, ja näin tarjottava ulkopuolista asiantuntemusta hankkeisiin liittyvien investointien arvioinnissa. Investointikomitealla tulisi olla eri kokoonpanoja, joilla katetaan eri politiikan alat ja sektorit parhaalla mahdollisella tavalla. (47) Investointikomitean olisi perustamisestaan alkaen vastattava myös asetuksen (EU) 2015/1017 nojalla tapahtuvasta EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, jotta vältetään tilanne, jossa samankaltaiset rinnakkaiset rakenteet arvioivat EU:n takuun käyttöä koskevia ehdotuksia. (48) Komission hoitaman riippumattoman sihteeristön, joka on vastuussa investointikomitean puheenjohtajalle, olisi avustettava investointikomiteaa. (49) Valitessaan toteutuskumppaneita InvestEU-rahaston käyttöön komission olisi otettava huomioon vastapuolen kyky saavuttaa InvestEU-rahaston tavoitteet ja osallistua omilla varoillaan, jotta voidaan varmistaa riittävä maantieteellinen kattavuus ja monipuolisuus, houkutella yksityisiä sijoittajia ja hajauttaa riskejä riittävästi sekä tarjota ratkaisuja, joilla puututaan markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin. Kun otetaan huomioon perussopimuksiin perustuva EIP-ryhmän asema, sen valmiudet toimia kaikissa jäsenvaltioissa ja kokemukset, joita nykyisistä rahoitusvälineistä ja ESIR-rahastosta on saatu, EIP-ryhmän olisi edelleen pysyttävä InvestEU-rahaston EU-osiossa etuoikeutettuna toteutuskumppanina. EIP-ryhmän lisäksi kansallisten kehityspankkien tai -laitosten olisi voitava tarjota täydentävää rahoitustuotevalikoimaa, sillä niiden kokemuksesta ja valmiuksista kansallisella ja alueellisella tasolla voisi olla hyötyä julkisten varojen vaikutuksen maksimoimisessa unionin koko alueella ja hankkeiden oikeudenmukaisen maantieteellisen tasapainon varmistamisessa. InvestEU-ohjelma olisi toteutettava siten, että edistetään yhdenvertaisia toimintamahdollisuuksia pienemmille ja uudemmille kehityspankeille ja -laitoksille. Lisäksi muiden kansainvälisten rahoituslaitosten olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi, erityisesti jos ne voivat tietyissä jäsenvaltioissa tarjota suhteellista etua erityisasiantuntemuksen ja -kokemuksen muodossa ja jos niiden osake-enemmistö on unionissa. Myös muiden yhteisöjen, jotka täyttävät varainhoitoasetuksessa asetetut vaatimukset, olisi voitava tulla toteutuskumppaneiksi. (50) Paremman maantieteellisen monipuolisuuden edistämiseksi voidaan perustaa investointijärjestelyjä, joissa toteutuskumppaneiden pyrkimykset ja asiantuntemus yhdistyvät kansallisten kehityspankkien tai -laitosten suppeaan kokemukseen rahoitusvälineiden käytöstä. Tällaisten rakenteiden perustamiseen olisi kannustettava muun muassa InvestEU-neuvontakeskuksesta saatavalla tuella. On asianmukaista koota yhteen investointikumppaneita, viranomaisia, asiantuntijoita, koulutus- ja tutkimuslaitoksia, asiaankuuluvia työmarkkinaosapuolia ja kansalaisyhteiskunnan edustajia sekä muita asiaankuuluvia toimijoita unionin, kansallisella ja alueellisella tasolla investointijärjestelyjen käytön edistämiseksi asianomaisilla aloilla. (51) Jäsenvaltio-osioon kuuluva EU:n takuu olisi myönnettävä mille tahansa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti tukikelpoiselle toteutuskumppanille, mukaan lukien kansalliset tai alueelliset kehityspankit tai -laitokset, EIP, Euroopan investointirahasto ja muut kansainväliset rahoituslaitokset. Jäsenvaltio-osion toteutuskumppaneita valittaessa komission olisi otettava huomioon kunkin jäsenvaltion ehdotukset rahoitusosuussopimuksen mukaisesti. Varainhoitoasetuksen 154 artiklan mukaan komission on tehtävä arvio toteutuskumppanin säännöistä ja menettelyistä sen varmistamiseksi, että ne tarjoavat unionin taloudellisille eduille komission tarjoamaa suojaa vastaavan suojan tason. (52) Toteutuskumppanin olisi tehtävä rahoitus- ja investointitoimia koskeva lopullinen päätös omissa nimissään, toteutettava toimet sisäisiä sääntöjään, toimintapolitiikkojaan ja menettelyjään noudattaen ja kirjattava ne omaan tilinpäätökseensä tai tapauksen mukaan ilmoitettava ne tilinpäätöksen liitetiedoissa. Näin ollen komission olisi kirjattava ainoastaan EU:n takuusta mahdollisesti aiheutuva taloudellinen vastuu ja ilmoitettava takuun enimmäismäärä, mukaan lukien kaikki asiaankuuluvat tiedot myönnetystä takuusta. (53) InvestEU-rahaston olisi tarvittaessa sallittava unionin talousarviosta tai muista lähteistä, kuten EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, rahoitettujen avustusten, rahoitusvälineiden tai molempien joustava, saumaton ja tehokas yhdistäminen EU:n takuun kanssa tilanteissa, joissa tämä on tarpeen, jotta voidaan parhaiten tukea markkinoiden toimintapuutteiden tai optimaalista heikompien investointitilanteiden ratkaisemiseen tähtääviä investointeja. (54) Hankkeiden, joita toteutuskumppanit esittävät InvestEU-ohjelman tuen piiriin ja joihin sisältyy InvestEU-rahaston tuen yhdistäminen muista unionin ohjelmista myönnettyyn tukeen, tulisi kokonaisuudessaan vastata kyseisten unionin ohjelmien tavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita. EU:n takuun käytöstä olisi päätettävä InvestEU-ohjelman mukaisesti. (55) InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tuettava vahvan investointihankejatkumon kehittämistä jokaiselle politiikkaikkunalle neuvonta-aloitteilla, jotka ovat EIP-ryhmän tai muiden neuvontakumppaneiden täytäntöön panemia taikka suoraan komission täytäntöön panemia. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi edistettävä maantieteellistä monipuolistamista unionin taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen liittyvien tavoitteiden edistämiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi. InvestEU-neuvontakeskuksen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota pienten hankkeiden yhdistämiseen suuremmiksi salkuiksi. Komission, EIP-ryhmän ja muiden neuvontakumppaneiden olisi tehtävä tiivistä yhteistyötä tuen tehokkuuden, synergiaetujen ja tosiasiallisen maantieteellisen kattavuuden varmistamiseksi kaikkialla unionissa ottaen huomioon paikallisten toteutuskumppaneiden asiantuntemus ja paikalliset valmiudet sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2015/1017 (15) perustettu Euroopan investointineuvontakeskus. Lisäksi InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava keskitetty yhteyspiste hankekehitystuelle, jota InvestEU-neuvontakeskus antaa viranomaisille ja hankkeiden toteuttajille. (56) Komission olisi perustettava InvestEU-neuvontakeskus EIP-ryhmä tärkeimpänä kumppaninaan ja hyödynnettävä Euroopan investointineuvontakeskuksen kautta saatuja kokemuksia. Komission olisi vastattava InvestEU-neuvontakeskuksen poliittisesta ohjauksesta sekä keskitetyn yhteyspisteen hallinnoinnista. EIP-ryhmän olisi tarjottava politiikkaikkunoiden mukaisia neuvonta-aloitteita. EIP-ryhmän olisi lisäksi tarjottava komissiolle operatiivisia palveluja, myös antamalla panoksensa neuvonta-aloitteita koskevaan strategiseen ja poliittiseen ohjeistukseen, kartoittamalla olemassa olevia ja tulevia neuvonta-aloitteita, arvioimalla neuvontatarpeita ja antamalla komissiolle neuvoja optimaalisista keinoista vastata näihin tarpeisiin olemassa olevien tai uusien neuvonta-aloitteiden avulla. (57) Jotta voidaan taata neuvontapalvelujen ulottaminen laajalle maantieteelliselle alueelle koko unionissa ja levittää tuloksellisesti tietoa InvestEU-rahastosta paikallistasolla, olisi varmistettava InvestEU-neuvontakeskuksen paikallinen edustus siellä, missä sitä tarvitaan, ottaen huomioon nykyiset tukijärjestelyt ja paikalliset kumppanit; näin voidaan antaa konkreettista, ennakoivaa ja räätälöityä tukea paikan päällä. Jotta voidaan helpottaa neuvonnan tarjoamista paikallistasolla ja varmistaa tukien tehokkuus, synergiavaikutus ja tosiasiallinen maantieteellinen kattavuus kaikkialla unionin alueella, InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tehtävä yhteistyötä kansallisten kehityspankkien tai -laitosten kanssa sekä hyödynnettävä ja käytettävä niiden asiantuntemusta. (58) InvestEU-neuvontakeskuksen olisi tarjottava neuvontaa pienikokoisille hankkeille ja startup-yrityshankkeille etenkin silloin, kun startup-yritys pyrkii suojaamaan tutkimus- ja innovointi-investointejaan immateriaalioikeuksilla, kuten patenteilla, ottaen huomioon muut palvelut, joilla nämä toimet voidaan kattaa, ja pyrkien synergiaan kyseisten palvelujen kanssa. (59) InvestEU-rahaston yhteydessä tarvitaan hankkeiden kehittämiseen liittyvää tukea ja valmiuksien kehittämistukea laadukkaiden hankkeiden alullepanon edellyttämien organisatoristen valmiuksien ja markkinakehitystoiminnan kehittämistä varten. Tällainen tuki olisi kohdennettava myös rahoituksen välittäjiin, jotka ovat avainasemassa, jotta pk-yrityksiä ja muita toimijoita voidaan auttaa saamaan rahoitusta ja hyödyntämään koko potentiaalinsa , ja sen olisi sisällettävä teknistä apua . Neuvontatuen tavoitteena on lisäksi luoda edellytykset mahdollisten tukikelpoisten rahoituksen saajien määrän lisäämiseen uusilla markkinasegmenteillä, erityisesti jos yksittäisten hankkeiden pieni koko lisää huomattavasti transaktiokustannuksia hanketasolla, kuten sosiaalisen rahoituksen ekosysteemeissä, mukaan lukien hyväntekeväisyysjärjestöt tai kulttuuriala ja luovat alat. Valmiuksien kehittämistuen pitäisi olla täydentävää tukea niiden toimien lisäksi, jotka toteutetaan unionin muiden, tietyt politiikan alat kattavien ohjelmien puitteissa. Olisi pyrittävä myös tukemaan mahdollisten hankkeiden toteuttajien, erityisesti paikallisten organisaatioiden ja viranomaisten, valmiuksien kehittämistä. (60) Olisi otettava käyttöön InvestEU-portaali, joka tarjoaa helposti saatavilla olevan ja käyttäjäystävällisen hanketietokannan, jolla lisätään rahoitusta tarvitsevien investointihankkeiden näkyvyyttä ja jonka tarkoituksena on erityisesti tarjota toteutuskumppaneille unionin lainsäädännön ja politiikkojen mukainen mahdollinen investointihankejatkumo. (61) InvestEU:n yhteydessä olisi toteutettava asetuksen [Euroopan unionin elpymisväline] mukaisesti ja siinä osoitettujen määrärahojen rajoissa elpymis- ja palautumistoimenpiteitä, joilla voidaan lievittää covid-19-kriisin ennennäkemättömiä vaikutuksia ja vahvistaa unionin taloutta pitkällä aikavälillä . Tällaisia lisävaroja käytettäessä olisi varmistettava asetuksessa [Euroopan unionin elpymisväline] säädettyjen määräaikojen noudattaminen. Tämä vaatimus täyttyisi, jos toteutuskumppaneiden kanssa tehtäisiin asiaankuuluvat takuusopimukset 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä. (62) InvestEU-ohjelmaa on paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (16) 22 ja 23 kohdan nojalla arvioitava kerättyjen tietojen perusteella erityisten seurantavaatimusten mukaisesti välttäen kuitenkin ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Näihin vaatimuksiin voidaan tarvittaessa sisällyttää mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella voidaan arvioida InvestEU-ohjelman käytännön vaikutuksia. (63) Olisi otettava käyttöön kattava seurantakehys, joka perustuu tuotos-, tulos- ja vaikutusindikaattoreihin, jotta voidaan seurata edistymistä unionin tavoitteissa. Jotta vastuuvelvollisuus unionin kansalaisia kohtaan voidaan varmistaa, komission olisi raportoitava vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle InvestEU-ohjelman edistymisestä, vaikutuksista ja sen perusteella toteutetuista toimista. (64) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT-sopimus”, 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan erityisesti menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatetta koskevia yleistyneitä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (65) InvestEU-ohjelmaan sovelletaan varainhoitoasetusta. Siinä vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien talousarviotakuuta koskevat säännöt. (66) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (17), neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 2988/95 (18), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (19) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (20) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, oikaiseminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla tutkia unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvia rikoksia sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (21) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, EPPOlle – niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön – ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. (67) Kolmannet maat, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, voivat osallistua unionin ohjelmiin ETA-sopimukseen perustuvan yhteistyön puitteissa; ETA-sopimuksessa määrätään ohjelmien toteuttamisesta kyseisen sopimuksen mukaisesti tehtävällä päätöksellä. Kolmansien maiden osallistuminen voi perustua myös muihin oikeudellisiin välineisiin. Tässä asetuksessa olisi oltava erityinen säännös, jolla myönnetään toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. (68) Merentakaisiin maihin ja merentakaisille alueille (MMA:t) sijoittautuneet henkilöt ja yhteisöt voivat [merentakaisten maiden ja alueiden assosiaatiosta Euroopan unioniin, mukaan lukien suhteet Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välillä annetun neuvoston päätösehdotuksen (”MMA-assosiaatiopäätös”)] (22) 83 artiklan nojalla saada rahoitusta InvestEU-ohjelman sääntöjen ja tavoitteiden sekä sellaisten mahdollisten järjestelyjen mukaisesti, joita sovelletaan siihen jäsenvaltioon, johon kyseinen merentakainen maa tai alue on sidoksissa. (69) Jotta voidaan täydentää tämän asetuksen tiettyjä muita kuin keskeisiä osia investointisuuntaviivoilla ja indikaattoreiden tulostaululla ja helpottaa tulosindikaattoreiden nopeaa ja joustavaa mukauttamista sekä muuttaa rahoitusastetta, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT-sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä indikaattoreista, joita johtokunta käyttää määrittääkseen jäsenvaltiot ja alat, jotka kärsivät taloudellisesti eniten covid-19-pandemiasta, ja jäsenvaltiot, joissa valtion vakavaraisuustukea on rajoitetummin saatavilla, ja näiden indikaattoreiden soveltamista koskevasta menetelmästä sekä eri politiikkaikkunoiden rahoitus- ja investointitoimia koskevien investointisuuntaviivojen laatimisesta, tulostaulusta sekä tämän asetuksen liitteen III muuttamisesta indikaattoreiden tarkistamiseksi tai täydentämiseksi ja rahoitusosuuden muuttamiseksi. Suhteellisuusperiaatteen mukaisesti näiden investointisuuntaviivojen pitäisi sisältää asianmukaiset määräykset, joilla vältetään tarpeetonta hallinnollista rasitusta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. (69 a) On tarpeen varmistaa, että InvestEU pannaan täytäntöön mahdollisimman pian sen voimaantulon jälkeen. Sen vuoksi olisi asianmukaista antaa toteutuskumppaneille mahdollisuus toimittaa rahoitus- ja investointitoimet komissiolle ennen investointikomitean toiminnan aloittamista tai ennen asiaankuuluvan takuusopimuksen tekemistä. Tällaisissa tapauksissa komission olisi vastattava toimien hyväksymisestä. Olisi myös oltava mahdollista yhdistää tarvittaessa ja ennakkoarvioinnin perusteella sekä tämän asetuksen liitteessä IV tarkoitettujen ohjelmien yhteydessä perustetut rahoitusvälineet että asetuksella (EU) 2015/1017 perustettu EU:n takaus tämän asetuksen mukaisiin rahoitusvälineisiin. (70) InvestEU-ohjelmalla olisi puututtava unionin laajuisiin ja jäsenvaltiokohtaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin ja optimaalista heikompiin investointitilanteisiin sekä mahdollistettava uusiin tai monimutkaisiin markkinoiden toimintapuutteisiin kohdistettujen innovatiivisten rahoitustuotteiden ja niiden levitysjärjestelmien unioninlaajuinen markkinatestaus. Näistä syistä unionin tason toimet ovat perusteltuja, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Kohde 1. Tällä asetuksella perustetaan InvestEU-rahasto, josta myönnetään EU:n takuu unionin sisäisten politiikkojen tavoitteisiin myötävaikuttavien toteutuskumppaneiden toteuttamien rahoitus- ja investointitoimien tukemiseksi. 2. Lisäksi tällä asetuksella perustetaan neuvontamekanismi tarjoamaan tukea investointikelpoisten hankkeiden kehittämiseen ja rahoituksen saantiin ja avustamaan niihin liittyvien valmiuksien kehittämisessä, jäljempänä ”InvestEU-neuvontakeskus”. Tällä asetuksella perustetaan myös tietokanta, jonka avulla hankkeet, joille hankkeiden toteuttajat hakevat rahoitusta, saavat näkyvyyttä, ja jonka kautta sijoittajat saavat tietoa investointimahdollisuuksista, jäljempänä ”InvestEU-portaali”. 3. Tässä asetuksessa vahvistetaan InvestEU-ohjelman tavoitteet, sen talousarvio ja EU:n takuun määrä vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: 1) ”InvestEU-ohjelmalla” InvestEU-rahastoa, InvestEU-neuvontakeskusta, InvestEU-portaalia ja rahoitusta yhdistäviä toimia yhdessä; 2) ”EU:n takuulla” yleistä, peruuttamatonta, ehdotonta ja vaadittaessa maksettavaa talousarviotakuuta unionin talousarviosta, jonka puitteissa varainhoitoasetuksen 219 artiklan 1 kohdan mukaiset talousarviotakuut tulevat voimaan toteutuskumppaneiden kanssa tehtyjen yksittäisten takuusopimusten tullessa voimaan; 3) ”politiikkaikkunoilla” 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja osa-alueita, joita tuetaan kohdennetusti EU:n takuulla; 4) ”osioilla” EU:n takuun osia, jotka määritellään takuun perustana olevien varojen alkuperän perusteella; 5) ”rahoitusta yhdistävillä toimilla” unionin talousarviosta tuettavia toimia, joiden tarkoituksena on yhdistää EU:n talousarviosta rahoitettavia tukimuotoja, joita ei makseta takaisin, EU:n talousarviosta rahoitettavia takaisin maksettavia tukimuotoja tai näitä molempia kehitysrahoituslaitosten tai muiden julkisten rahoituslaitosten tai kaupallisten rahoituslaitosten ja sijoittajien rahoittamiin, takaisin maksettaviin tukimuotoihin; unionin ohjelmat, joita rahoitetaan muista lähteistä kuin unionin talousarviosta, esimerkiksi EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta, voidaan rinnastaa tässä määritelmässä unionin talousarviosta rahoitettaviin unionin ohjelmiin; 6) ”EIP:llä” Euroopan investointipankkia; 7) ”EIP-ryhmällä” EIP:tä, sen tytäryhtiöitä ja muita Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyssä, Euroopan investointipankin perussäännöstä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 5, jäljempänä ”EIP:n perussääntö”, olevan 28 artiklan 1 kohdan nojalla perustettuja yksikköjä; 8) ”rahoitusosuudella” toteutuskumppanin oman riskinottokapasiteetin muotoista rahoitusosuutta, joka annetaan samoin ehdoin EU:n takuun kanssa tai toisessa muodossa, joka mahdollistaa InvestEU-ohjelman tehokkaan toteuttamisen ja varmistaa samalla etujen asianmukaisen yhteensovittamisen; 9) ”rahoitusosuussopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja yksi tai useampi jäsenvaltio määrittelevät EU:n takuun ehdot 9 artiklassa vahvistetussa jäsenvaltio-osiossa; 10) ”rahoitustuotteella” rahoitusmekanismia tai -järjestelyä, jonka ehtojen nojalla toteutuskumppani tarjoaa suoraa tai välitettyä rahoitusta lopullisille saajille käyttämällä mitä tahansa 15 artiklassa tarkoitettua rahoitustyyppiä; 11) ”rahoitus- ja/tai investointitoimilla” toteutuskumppanin omissa nimissään sisäisten sääntöjensä, toimintapolitiikkojensa ja menettelyjensä mukaisesti toteuttamia toimia, jotka esitetään toteutuskumppanin tilinpäätöstiedoissa tai, tapauksen mukaan, ilmoitetaan kyseisten tilinpäätöstietojen liitteissä ja joilla lopullisille saajille annetaan rahoitusta suoraan tai välillisesti rahoitustuotteiden välityksellä; 12) ”yhteistyössä hallinnoitavilla rahastoilla” rahastoja, jotka tarjoavat mahdollisuuden osoittaa osan kyseisistä rahastoista talousarviotakuun rahoittamiseen InvestEU-rahaston jäsenvaltio-osiossa, eli Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+), koheesiorahastoa, Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa (EMKR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa (maaseuturahasto) ja [oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa] (23); 13) ”takuusopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja toteutuskumppani määrittävät ehdot, jotka koskevat ehdotusten tekemistä EU:n takuun myöntämisestä rahoitus- ja investointitoimille, EU:n takuun myöntämistä kyseisille toimille ja kyseisten toimien toteuttamista tämän asetuksen säännösten mukaisesti; 14) ”toteutuskumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta rahoituksen välittäjää, jonka kanssa komissio on tehnyt takuusopimuksen; 15) ”Euroopan yhteistä etua koskevalla tärkeällä hankkeella” hanketta, joka täyttää kaikki kriteerit, jotka on vahvistettu Euroopan yhteistä etua koskevia tärkeitä hankkeita edistävän valtiontuen sisämarkkinoille soveltuvuuden arviointiperusteista annetussa komission tiedonannossa (EUVL C 188, 20.6.2014, s. 4) tai mahdollisissa myöhemmissä tarkistuksissa; 16) ”InvestEU-neuvontakeskuksella” 24 artiklassa määriteltyä teknistä apua; 17) ”neuvontasopimuksella” oikeudellista välinettä, jolla komissio ja neuvontakumppani määrittävät InvestEU-neuvontakeskuksen täytäntöönpanoa koskevat ehdot; 18) ”neuvonta-aloitteella” teknistä apua ja neuvontapalveluja, joilla tuetaan investointeja, mukaan lukien neuvontakumppaneiden, komission kanssa sopimuksen tehneiden ulkoisten palveluntarjoajien tai toimeenpanovirastojen tarjoamat valmiuksien kehittämistoimet; 19) ”neuvontakumppanilla” kelpoisuusvaatimukset täyttävää vastapuolta, kuten rahoituslaitosta tai muuta yhteisöä, jonka kanssa komissio on tehnyt neuvontasopimuksen yhden tai useamman neuvonta-aloitteen toteuttamiseksi, lukuun ottamatta neuvonta-aloitteita, joiden toteuttajina ovat komission tai toimeenpanovirastojen kanssa sopimuksen tehneet ulkoiset palveluntarjoajat; 20) ”InvestEU-portaalilla” 25 artiklassa määriteltyä tietokantaa; 21) ”investointisuuntaviivoilla” 7 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja delegoidulla säädöksellä vahvistettuja suuntaviivoja; 22) ”investointijärjestelyllä” erityisrahoitusyhtiötä, hoidettua tiliä, sopimusperusteista yhteisrahoitus- tai riskinjakojärjestelyä tai millä tahansa muulla tavoin luotua järjestelyä, jonka kautta yhteisöt kanavoivat rahoitusosuuden joidenkin investointihankkeiden rahoittamiseksi ja johon voi sisältyä a) kansallinen tai alueellinen järjestely, johon on koottu useita investointihankkeita tietyn jäsenvaltion alueella; b) rajatylittävä, usean maan kattava, alueellinen tai makroalueellinen järjestely, johon on koottu investointihankkeista tietyllä maantieteellisellä alueella kiinnostuneita kumppaneita useilta alueilta tai useista jäsenvaltioista tai kolmansista maista; c) aihekohtainen järjestely, johon on koottu tietyn alan investointihankkeita; 23) ”mikrorahoituksella” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 11 kohdassa] määriteltyä mikrorahoitusta; 24) ”kansallisella kehityspankilla tai -laitoksella” oikeussubjektia, joka harjoittaa ammattimaista rahoitustoimintaa ja jolle jäsenvaltio tai jäsenvaltion keskus-, alue- tai paikallistason yhteisö on antanut tehtäväksi toteuttaa kehittämis- tai edistämistoimia; 25) ”pienillä ja keskisuurilla yrityksillä” tai ”pk-yrityksillä” komission suosituksen 2003/361/EY (24) liitteessä tarkoitettuja mikroyrityksiä sekä pieniä ja keskisuuria yrityksiä; 26) ”pienillä midcap-yrityksillä” yhteisöjä, jotka eivät ole pk-yrityksiä ja joissa on enintään 499 työntekijää; 26 a) ”yrityksillä” vakavaraisuustuki-ikkunassa yrityksiä, hankeyhtiöitä, julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia ja muita oikeudellisia rakenteita; 27) ”yhteiskunnallisilla yrityksillä” asetuksen [[ESR+] numero] [2 artiklan 15 kohdassa] määriteltyjä yhteiskunnallisia yrityksiä; 28) ”kolmansilla mailla” maita, jotka eivät ole unionin jäsenvaltioita. 3 artikla InvestEU-ohjelman tavoitteet 1. InvestEU-ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea unionin politiikkatavoitteita rahoitus- ja investointitoimilla, joilla edistetään: a) unionin kilpailukykyä, tutkimus, innovointi ja digitalisaatio mukaan lukien; b) unionin talouden kasvua ja työllisyyttä, unionin talouden kestävyyttä sekä sen ympäristö- ja ilmastoulottuvuutta, joka myötävaikuttaa kestävän kehityksen tavoitteiden ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä korkealaatuisten työpaikkojen luomiseen; c) unionin sosiaalista sopeutumiskykyä, osallistavuutta ja innovatiivisuutta; d) tieteen ja teknologian kehityksen sekä kulttuurin ja koulutuksen edistämistä; e) unionin pääomamarkkinoiden yhdentymistä ja sisämarkkinoiden vahvistumista, mukaan lukien ratkaisut, joilla puututaan unionin pääomamarkkinoiden hajanaisuuteen, monipuolistetaan unionin yritysten rahoituslähteitä ja edistetään kestävää rahoitusta; f) taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämistä; tai g) unionin talouden ja erityisesti pk-yritysten kestävää ja osallistavaa elpymistä covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin jälkeen, aineellisten tai aineettomien hyödykkeiden olemassa olevien strategisten arvoketjujen ylläpitämistä ja vahvistamista ja uusien tällaisten arvoketjujen kehittämistä sekä unionille strategisesti tärkeän toiminnan ylläpitämistä ja lujittamista kriittisen infrastruktuurin, olipa se fyysistä tai virtuaalista tai henkiseen omaisuuteen perustuvaa, muutokseen johtavan teknologian, mullistavien innovaatioiden ja yritysten ja kuluttajien tarvitsemien hyödykkeiden osalta ja kestävän siirtymän tukemista unionin vuoden 2030 ja 2050 ilmastotavoitteiden mukaisesti ja ottaen huomioon ”ei merkittävää haittaa” -tavoite . 2. InvestEU-ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: a) kestävään infrastruktuuriin liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; b) tutkimukseen, innovointiin ja digitalisaatioon liittyvien rahoitus- ja investointitoimien tukeminen, mukaan lukien innovatiivisten yritysten laajentamisen ja teknologioiden markkinoille saattamisen tukeminen, 7 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; c) pk-yritysten ja pienten midcap-yritysten rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen ja tällaisten yritysten maailmanlaajuisen kilpailukyvyn lisääminen; d) yhteiskunnallisten yritysten mikrorahoituksen ja muun rahoituksen saannin ja saatavuuden parantaminen, jotta voidaan tukea sosiaalisiin investointeihin ja osaamiseen ja taitoihin kohdistuvia rahoitus- ja investointitoimia sekä kehittää ja vakiinnuttaa sosiaalisten investointien markkinoita 7 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla; e) rahoitus- ja investointitoimien tukeminen 7 artiklan 1 kohdan e alakohdassa tarkoitetuilla osa-alueilla unionin ▌ strategisen riippumattomuuden ja kestävyyden ja sen talouden osallistavuuden ja lähentymisen ylläpitämiseksi ja vahvistamiseksi sekä talouden häiriöiden sietokyvyn vahvistamiseksi ; e a) johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneiden ja unionissa toimivien yritysten vakavaraisuuden tukeminen. 4 artikla EU:n takuun talousarvio ja määrä 1. Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettua EU-osiota varten EU:n takuu on 91 773 320 000 euroa (käypinä hintoina). Sen rahoitusaste on 40 prosenttia. Tästä rahoitusasteesta johtuvaa rahoitusta laskettaessa otetaan huomioon myös 34 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohdassa tarkoitettu määrä. Jäljempänä 8 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettua jäsenvaltio-osiota varten EU:n takuuta voidaan korottaa jäsenvaltioiden [yhteisiä säännöksiä koskevan] asetuksen [numero] (25) [10 artiklan 1 kohdan] ja [YMP:n strategiasuunnitelma-]asetuksen [numero] (26) [75 artiklan 1 kohdan] nojalla ja [elpymis- ja palautumistukiväline]asetuksen yhteydessä laadittaviin elpymis- ja palautumissuunnitelmiin sisältyvien asiaankuuluvien toimenpiteiden täytäntöönpanon mukaisesti osoittamalla määrällä. Jäsenvaltiot voivat suorittaa myös käteisellä lisämaksun EU:n takuun korottamiseksi jäsenvaltio-osiota varten. Kyseistä määrää pidetään varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti ulkoisena käyttötarkoitukseensa sidottuna tulona. Myös 5 artiklassa tarkoitetut kolmansien maiden rahoitusosuudet, jotka varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetaan kokonaan käteisenä, korottavat ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua EU:n takuuta. 2. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 31 153 850 000 euroa (käypinä hintoina) osoitetaan asetuksen [EURI] 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanotoimiin 3 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 19 850 000 000 euroa (käypinä hintoina) osoitetaan asetuksen [EURI] 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanotoimiin 3 artiklan 2 kohdan a ja e a alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten. Edellä olevan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetusta määrästä 40 769 470 000 euroa osoitetaan 3 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa tarkoitettuja tavoitteita varten. Ensimmäisessä ja toisessa alakohdassa tarkoitetut määrät ovat käytettävissä vasta asetuksen [EURI] 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetusta päivästä alkaen. EU-osiota varten tarkoitetun EU:n takuun ohjeellinen jakautuminen esitetään tämän asetuksen liitteessä I. Komissio voi tarvittaessa poiketa liitteessä I tarkoitetuista määristä enimmillään 15 prosenttia kunkin tavoitteen osalta. Komissio ilmoittaa tällaisesta poikkeamisesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 3. Jäljempänä VI ja VII luvussa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet ovat 824 733 000 euroa (käypinä hintoina). 4. Edellä 3 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää myös InvestEU-ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen apuun, kuten valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, mukaan lukien sisäiset tietotekniikkajärjestelmät. 4 a. Jos asetuksen [EURI] 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettuja avustuksia ei ole käytetty kokonaisuudessaan 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä tai jos asetuksen [EURI] 3 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettuja lainoja jäsenvaltioille ei ole myönnetty 31 päivään joulukuuta 2023 mennessä, osa käyttämättä jääneestä määrästä tai kohdentamattomasta liikkumavarasta, joka on enintään 16 000 000 000 euroa (käypinä hintoina), asetetaan ilman eri toimenpiteitä InvestEU-rahaston käyttöön EU:n takuun rahoittamiseksi kaudella 2024–2027 asetuksen [EURI] X artiklan mukaisesti. Tämän artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua EU:n takuun määrää ja tämän asetuksen liitteessä I vahvistettua EU:n takuun jakautumista mukautetaan vastaavasti ylöspäin. 5 artikla InvestEU-rahastoon assosioituneet kolmannet maat Seuraavat kolmannet maat voivat varainhoitoasetuksen 218 artiklan 2 kohdan nojalla osallistua 8 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun InvestEU-rahaston EU-osion ja 7 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen politiikkaikkunoiden rahoittamiseen, strategisten eurooppalaisten investointien ikkunaa lukuun ottamatta, voidakseen osallistua tiettyihin rahoitustuotteisiin: a) Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) jäsenet, jotka ovat Euroopan talousalueen (ETA) jäseniä, Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti; b) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokkaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; c) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat kolmannet maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja ehtojen mukaisesti sekä unionin ja tällaisten kolmansien maiden välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisiä edellytyksiä noudattaen; d) muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta yhteen tai useampaan unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella i) varmistetaan asianmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; ii) vahvistetaan unionin ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien ja niiden hallintokustannusten laskentatapa; maksettavia rahoitusosuuksia pidetään ulkoisina käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan toisen virkkeen mukaisesti; iii) ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; iv) taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. 6 artikla Unionin rahoituksen toteutus ja muodot 1. EU:n takuun toteutuksessa käytetään välillistä hallinnointia, johon osallistuvat varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan ii, iii, v ja vi alakohdassa tarkoitetut elimet. Tämän asetuksen mukaisen unionin rahoituksen muut muodot, mukaan lukien varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti toteutettavat avustukset ja tämän artiklan mukaisesti toteutettavat rahoitusta yhdistävät toimet, toteutetaan varainhoitoasetuksen mukaisesti suoraa tai välillistä hallinnointia käyttäen, mahdollisimman sujuvasti ja varmistaen tehokas ja johdonmukainen tuki EU:n toimintapolitiikoille. 2. EU:n takuun kattamien rahoitus- ja investointitoimien, jotka ovat osa rahoitusta yhdistävää toimea, jossa tämän asetuksen mukaista tukea yhdistetään yhdestä tai useammasta muusta unionin ohjelmasta tulevaan tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta katettavaan tukeen, a) on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään; b) on oltava tämän asetuksen mukaisia. 3. Rahoitusta yhdistävien toimien, joissa on mukana rahoitusväline, joka rahoitetaan kokonaisuudessaan unionin muista ohjelmista tai EU:n päästökauppajärjestelmän innovointirahastosta käyttämättä tämän asetuksen mukaista EU:n takuuta, on vastattava niitä politiikkatavoitteita ja oltava niiden tukikelpoisuusperusteiden mukaisia, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tukea myönnetään. 4. Tukimuodoista, joita ei makseta takaisin, ja unionin talousarviosta tulevista rahoitusvälineistä, jotka muodostavat osan tämän artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta rahoitusta yhdistävästä toimesta, päätetään 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti kyseisen unionin ohjelman sääntöjä noudattaen ja ne toteutetaan rahoitusta yhdistävän toimen puitteissa tätä asetusta ja varainhoitoasetuksen X osastoa noudattaen. Tällaisiin rahoitusta yhdistäviin toimiin liittyvässä raportoinnissa on käsiteltävä myös sitä, vastaavatko toimet niitä politiikkatavoitteita ja tukikelpoisuusperusteita, jotka esitetään sitä unionin ohjelmaa koskevissa säännöissä, jonka nojalla tuesta päätetään, kuten myös sitä, ovatko toimet tämän asetuksen mukaisia. II LUKU InvestEU-rahasto 7 artikla Politiikkaikkunat 1. InvestEU-rahasto toimii seuraavien kuuden politiikkaikkunan kautta, jotta näillä aloilla voidaan puuttua markkinoiden toimintapuutteisiin tai optimaalista heikompiin investointitilanteisiin: a) kestävän infrastruktuurin politiikkaikkuna, joka käsittää kestävät investoinnit seuraavilla osa-alueilla: liikenne, mukaan lukien multimodaalinen liikenne, liikenneturvallisuus, johon kuuluu unionin tavoite, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ja vakavat loukkaantumiset loppuvat tieliikenteessä vuoteen 2050 mennessä, rautatie- ja tieinfrastruktuurin korjaaminen ja kunnossapito, energia, erityisesti uusiutuva energia, energiatehokkuus vuoden 2030 energiapuitteiden mukaisesti, rakennusten perusparannushankkeet, joissa keskitytään energiansäästöön, ja rakennusten liittäminen osaksi energiaa, varastointia, digitalisointia ja liikennettä koskevaa järjestelmää, yhteenliitäntäasteen, digitaalisten yhteyksien ja niiden saatavuuden parantaminen muun muassa maaseutualueilla, raaka-aineiden tarjonta ja käsittely, avaruus, valtameret, vesi, myös sisävesiväylät, jätehierarkian ja kiertotalouden mukainen jätehuolto, luonto ja muu ympäristöinfrastruktuuri, kulttuuriperintö, matkailu, laitteet, liikkuva omaisuus ja sellaisten innovatiivisten teknologioiden käyttöönotto, jotka edistävät ympäristö- ja ilmastokestävyyteen tai yhteiskunnalliseen kestävyyteen liittyviä unionin tavoitteita ja jotka täyttävät ympäristö- tai yhteiskunnallista kestävyyttä koskevat unionin normit; b) tutkimuksen, innovoinnin ja digitalisaation politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: tutkimus-, tuotekehitys- ja innovointitoiminta, teknologioiden ja tutkimustulosten siirtäminen markkinoille markkinoiden edistäjien ja yritysten välisen yhteistyön tukemiseksi, innovatiivisten ratkaisujen esittely ja käyttöönotto ja innovatiivisten yritysten laajentamisen tukeminen sekä unionin teollisuuden digitalisaatio; c) pk-yritysten politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: pääasiassa pk-yritysten, innovatiiviset ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla toimivat pk-yritykset mukaan lukien, sekä pienten midcap-yritysten rahoituksen saanti ja saatavuus; d) sosiaalisten investointien ja osaamisen politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: mikrorahoitus, yhteiskunnallisten yritysten rahoitus, yhteisötalous, sukupuolten tasa-arvon edistäminen, osaaminen, yleissivistävä koulutus, ammatillinen koulutus ja niihin liittyvät palvelut, sosiaalinen infrastruktuuri, mukaan lukien terveys- ja koulutusinfrastruktuuri sekä sosiaalinen ja opiskelija-asuntotuotanto, sosiaalinen innovointi, terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito, osallistaminen ja saavutettavuus, kulttuuritoiminta ja luova toiminta, joilla on yhteiskunnallinen päämäärä, ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden integroiminen, mukaan lukien kolmansien maiden kansalaiset; e) strategisten eurooppalaisten investointien politiikkaikkuna, joka käsittää seuraavat: strategiset , tulevaisuuteen suuntautuvat investoinnit, joilla tuetaan sellaisia unioniin sijoittautuneita ja unionissa toimivia lopullisia tuensaajia , pk-yritykset ja startup-yritykset mukaan lukien , joiden toiminnalla on strategista merkitystä unionille, erityisesti ilmastosiirtymän ja digitaalisen muutoksen ▌ näkökulmasta maailmanlaajuisesti kilpailukykyiseen, vihreään ja digitaaliseen Eurooppaan tähtäävässä Euroopan uudessa teollisuusstrategiassa kuvattujen painopisteiden, teollisiin ekosysteemeihin per