Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille - Pelastuspalvelu - ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta /* KOM/2001/0707 lopull. */





KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE - Pelastuspalvelu - ennakkovalmiudet mahdollisten hätätilanteiden varalta 1. Uudet haasteet Yhdysvalloissa tehtyjen ennennäkemättömien ja traagisten terrori-iskujen seurauksena valtiot ja viranomaiset ovat kaikilla tasoilla joutuneet tarkastelemaan uudelleen, miten hyvät valmiudet niillä on ehkäistä vastaavan kaltaiset iskut tai lieventää niiden vaikutuksia yhteiskuntaan. Euroopan unionissa on reagoitu päättäväisesti ja nopeasti. Neuvostossa [1] jäsenvaltioiden ministerit ovat korostaneet tarvetta ryhtyä yhteisiin toimiin, joilla kootaan yhteen eri maiden resursseja yhteiskäyttöön. Samoin valtioiden päämiehet ovat tuoneet selvästi esille, että on löydettävä keinoja jäsenvaltioiden yhteistyön parantamiseksi. [1] Oikeus- ja sisäasioiden neuvosto (20. syyskuuta 2001), tutkimusneuvosto (30. lokakuuta 2001) ja terveysneuvosto (15. marraskuuta 2001). Gentissä (19. lokakuuta 2001) kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi neuvostoa ja komissiota "valmistelemaan ohjelman, jonka tarkoituksena on jäsenvaltioiden välisen yhteistyön parantaminen uhkien, varoitusten ja väliintulon tarpeen arvioinnissa ja välineiden varastoinnissa sekä tutkimuksen alalla. Tämän ohjelman tarkoituksena on sekä tartunnanaiheuttajien ja toksisten aineiden havaitseminen ja tunnistaminen että kemiallisten tai biologisten hyökkäysten torjuminen ja niiden seurausten hoitaminen. Osana tätä ohjelmaa nimitetään Euroopan väestönsuojelutoimien koordinaattori. Komissio on omalta osaltaan ottanut ripeästi käyttöön resurssejaan, jotka ovat käytettävissä sen nykyisten ohjelmien ja toimien puitteissa. Se on koonnut yhteen väestönsuojelusta, pelastuspalvelusta ja terveyden suojelusta vastaavat eri yksiköt ja verkostot sekä tutkijapuolen asiantuntijat. Näin on luotu perusta, jonka varassa voidaan koordinoida toimia siten, että yhteisö pystyy reagoimaan parhaalla mahdollisella tavalla kaikentyyppisiin hätätilanteisiin. Jäsenvaltioiden tietämyksen ja välineistöjen yhdistämisestä hyötyvät kaikki maat. Komissio, jolla on käytössään ainutlaatuinen infrastruktuuri, monikansallinen henkilöstö ja laajat yhteydet, voi puolestaan käyttää resurssejaan sekä poliittista tahtoaan edistääkseen voimavarojen yhteistä käyttöä. Tämä tiedonanto on osa komission ja neuvoston yhteisiä toimia valtioiden päämiesten niille antaman tehtävän johdosta. Siinä esitetään keskeiset toimintalinjat, jotka olisi toteutettava yhteistyön parantamiseksi Euroopan unionissa. 2. Pelastuspalvelujärjestelmä 2.1. Lisääntyvä tietoisuus yhteisön toimien tarpeesta Komission väestönsuojeluyksikkö on viime vuosina avustanut viranomaisia vakavissa hätätilanteissa koordinoimalla toimia ja välittämällä avunpyyntöjä. Toimet Keski-Italiassa vuonna 1997 tapahtuneen maanjäristyksen johdosta ja sittemmin Erika-aluksen Bretagnen rannikolla 1999 tapahtuneen uppoamisen jälkeen ja Tonavan saastumiskatastrofin yhteydessä 2000 ovat saaneet kiitosta. Muut suuria tuhoja aiheuttaneet katastrofit, kuten vuoden 1999 maanjäristys Turkissa, ovat johtaneet toimiin yhteisön pelastuspalveluresurssien lisäämiseksi. Tässä yhteydessä on katsottu, että on hyödyllistä keskittää eri kansallisten pelastus- ja avustusryhmien työn koordinointi yhteen paikkaan eli Brysselissä toimivaan Euroopan komissioon. Näin ollen komissio ehdotti syyskuussa 2000 mekanismia, jolla edistettäisiin ja tiivistettäisiin yhteistyötä pelastuspalvelutoimissa. Neuvosto on nyt hyväksynyt tämän mekanismin, ja se tulee voimaan vuonna 2002. Tämä merkitsee sitä, että jokainen jäsenvaltio voi mekanismia hyödyntämällä saada välittömästi käyttöönsä koko yhteisössä tarjolla olevia resursseja. 2.2. Kuinka mekanismi toimii Maan, johon katastrofin vaikutukset kohdistuvat, ei tarvitse enää käyttää kallisarvoista aikaa avunantajien etsimiseen ja yhteyksien ottamiseen niihin erikseen. Se voi yksinkertaisesti ottaa yhteyttä komission verkostoon ja saada sen kautta keskitetysti käyttöönsä erikoishenkilöstöä ja muita resursseja. Komissio työskentelee tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa kehittääkseen tätä mekanismia, joka muodostuu viidestä keskeisestä osatekijästä: * komission sisällä toimiva seuranta- ja tiedotuskeskus, joka seuraa tapahtumia ja antaa tietoja; keskus on käytettävissä ja toimintavalmiina vuorokauden ympäri * jäsenvaltioiden pelastustoimen tai muiden pelastuspalvelujen puitteissa käytettävissä olevien avustusryhmien alustava kartoitus * koulutusohjelma, jonka avulla voidaan lisätä reagointivalmiutta sekä parantaa yhteistyötä ja asiantuntemuksen levittämistä eri avustusryhmien kesken * sellaisten arviointi- ja koordinointiryhmien muodostaminen, jotka voidaan tarpeen tullen lähettää välittömästi kohdealueille * yhteisen hätäviestintäjärjestelmän perustaminen jäsenvaltioiden pelastuspalveluviranomaisten ja komission asianomaisten yksikköjen välille. Esimerkki: Syyskuun 11. päivän terrori-iskujen jälkeen komissio otti käyttöön väestönsuojeluyksikkönsä ympärivuorokautisen hälytysvalmiusjärjestelmän. Väestösuojeluyksikkö määritteli tuen, jota jäsenvaltiot pystyivät tarjoamaan Yhdysvalloille. Muutamassa tunnissa yli tuhat kaikin tarvittavin välinein varustettua pelastustyöntekijää 15 jäsenvaltiosta sekä Norjasta ja Islannista oli valmiina lähetettäväksi Yhdysvaltoihin. Tämä yhteisön tulevan pelastuspalvelumekanismin hengessä toteutettu toiminta mahdollisti sen, että komissio saattoi yhteistyössä Belgian pääkonsulin kanssa ottaa yhteyttä New Yorkin viranomaisiin ja ilmoittaa näille, minkälaista apua Euroopan unioni voisi antaa. 2.3. Ensimmäiset toimenpiteet Komission ja eri maiden pelastustoimesta vastaavien pääjohtajien kokouksessa [2] todettiin, että vaikka toimet, jotka toteutetaan terrori-iskujen seurausten johdosta, kuuluvatkin edelleen jäsenvaltioille, uudet ongelmat edellyttävät erittäin tiiviin yhteistyön rakentamista pelastuspalvelualan yhteistyömekanismin ympärille. Tätä varten hyväksyttiin toimintasuunnitelma ydin-, biologisilla tai kemiallisilla aseilla tai aineilla tehtyjen iskujen varalta. [2] Knokkessa 11.-12.10.2001 järjestetty ylimääräinen kokous, johon osallistuivat jäsenvaltioiden, ETA-maiden ja ehdokasmaiden edustajat. Tähän toimintasuunnitelmaan sisältyvät ensimmäiset toimet ovat seuraavat: * Yhteiseen mekanismiin sisältyvän seuranta- ja tiedotuskeskuksen perustaminen. Belgialaisten, ranskalaisten ja ruotsalaisten korkean tason kansallisten asiantuntijoiden väliaikaisten siirtojen ansiosta komissio pystyi käynnistämään seuranta- ja tiedotuskeskuksen toiminnan jo 29. lokakuuta 2001. Tämä mahdollistaa sen, että komissio pystyy olemaan jatkuvassa yhteydessä jäsenvaltioiden operatiivisten keskusten kanssa sekä huolehtimaan tietojen vaihdosta jäsenvaltioiden välillä. * Tietojen kerääminen ydin-, bakteeri- ja kemiallisia aseita ja aineita koskevasta asiantuntemuksesta. Tällaista asiantuntemusta koskevien tietojen kerääminen osoittautui vaikeaksi tehtäväksi, koska tiedot eivät olleet suoraan saatavilla. Jäsenvaltiot onnistuivat kuitenkin nopeasti kokoamaan tällaiset tiedot. * Seerumeja ja rokotteita koskevien tietojen kerääminen. Seerumeja ja rokotteita koskevien tietojen kokoaminen oli vieläkin vaikeampaa ennen kaikkea tällaisen tiedon tiukan luottamuksellisuuden takia. Tarvittavat tietokanavat on nyt kuitenkin perustettu. Tämän työn avulla on saatu aikaan yhteinen tietovaranto ja asiantuntijapooli, joita voidaan hyödyntää yhteisön pelastuspalvelumekanismin kautta milloin tahansa siihen on tarvetta. 2.4. Tulevaisuutta koskevat suunnitelmat - verkostojen verkon rakentaminen Komissio ja EU:n puheenjohtajamaa Belgia kutsuvat heti Laekenin Eurooppa-neuvoston jälkeen koolle eri alojen, kuten pelastustoimen ja terveydenhuollon, asiantuntijoita keskustelemaan ydin-, biologisten ja kemiallisten aseiden ja aineiden aiheuttamista uhista. Tavoitteena on parantaa edelleen yhteistyötä ja koordinointia olennaisten alojen toimijoiden välillä. Komissio organisoi ja rahoittaa tämän jälkeen kaikkein kiireellisimmät toimet käyttäen apuna mahdollisimman pitkälti jo olemassa olevia yhteisön välineitä. Tämä tarjoaa ainutlaatuisen mahdollisuuden määritellä jo hyväksyttyjen toimenpiteiden ja Laekenin Eurooppa-neuvoston päätelmien pohjalta lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin toimet käsittävä ohjelma kaikilla asiaankuuluvilla aloilla, erityisesti pelastustoimessa, terveydenhuollossa ja tutkimuksessa. Eri verkostot ja alat voivat tarjota tärkeän panoksen ja arvokkaita palveluja. Pelastuspalvelumekanismi on yksi tapa koota ne tarvittaessa yhteen. Lisäksi sen avulla voidaan edistää yhtäältä pohdintaa siitä, miten eri alat voisivat parhaiten osallistua terrorismin uhan aiheuttamien ongelmien ratkaisuun, sekä toisaalta tähän tähtääviä toimia. 3. Terveyden suojelu Yksi bioterrorismiin liittyvä ongelma on, että sen aiheuttamat uhat ovat näkymättömiä. Tällaisia uhkia ovat ensi kädessä torjumassa terveydenhuollon työntekijät. Siksi tarvitaan erityisiä ja tähänastista seikkaperäisempiä valmiussuunnitelmia tautien aiheuttamien uhkien varalta. Jäsenvaltiot arvioivat parhaillaan uudelleen valmiussuunnitelmiaan, jotka koskevat terrori-iskuihin liittyviä terveysuhkia. Myös Euroopan komissio on jo ryhtynyt kartoittamaan käytössä olevia välineitä ja kaavailemaan jatkotoimia niiden pohjalta. 3.1. Tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan yhteisön laajuinen verkosto Vuonna 1998 perustettiin tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan yhteisön laajuinen verkosto [3]. Tähän verkostoon kuuluu osana varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmä, jonka avulla on tarkoitus havaita mahdolliset tartuntatautien puhkeamiset riippumatta taudin luonteesta tai lähteestä. Komissio on jo alkanut toteuttaa valmiustoimia mainittujen säädösten perusteella. Verkoston kykyä raportoida epätavallisista tartuntatautitapauksista on kuitenkin kiireellisesti parannettava. [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös 2119/98/EY, tehty 24. syyskuuta 1998. 3.2. Terveydenhuollon alalla jo toteutetut toimet Gentin Eurooppa-neuvoston jälkeen on järjestetty joukko ministerikokouksia ja korkean tason virkamieskokouksia jäsenvaltioiden ja komission välillä sen selvittämiseksi, minkälaisia haasteita biologisten ja kemiallisten aseiden uhka asettaa terveydenhuollolle. Kansainvälisellä tasolla järjestettiin Ottawassa G7+-maiden (Yhdysvallat, Kanada, Japani, Ranska, Italia, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Meksiko) terveysministerien kokous, johon osallistui myös komissio. Kokouksessa käsiteltiin suunnitelmaa kansainvälisen terveysturvan parantamiseksi. Tähän liittyen on tarkoitus kehittää edelleen jo entuudestaan tiiviitä yhteyksiä Maailman terveysjärjestöön WHO:hon ja muihin kansainvälisiin kumppaneihin. EU:n terveysministerit pyysivät 15. marraskuuta 2001 järjestetyssä kokouksessaan komissiota laatimaan toimintaohjelman, joka käsittäisi seuraavat viisi painopistealuetta: 1) konsultaatiomekanismin kehittäminen sellaisten kriisitilanteiden varalle, joihin liittyy bioterrorismin riski, sekä valmiuksien luominen yhteisten tutkimusryhmien käyttöönottoon; 2) Euroopan laboratorioiden kapasiteetteja koskevan tietomekanismin perustaminen nimenomaan bioterrorismin ehkäisyä ja torjuntaa silmällä pitäen; 3) seerumien, rokotteiden ja antibioottien saatavuutta koskevan tietomekanismin perustaminen sekä yhteisten strategioiden laatiminen näiden resurssien kehittämistä ja käyttöä varten; 4) eurooppalaisen verkoston muodostaminen asiantuntijoista, jotka vastaavat jäsenvaltioissa riskien arvioinnista ja hallinnasta sekä riskejä koskevasta tiedottamisesta; 5) rokotteiden, lääkkeiden ja hoitokeinojen kehitystyön edistäminen. Nämä toimet on ohjelmaa laadittaessa koordinoitava tiiviisti pelastusalan toimenpiteitä koskevaan yhteisön koordinointimekanismiin liittyvien toimien kanssa. Niissä on myös otettava huomioon luottamuksellisuusvaatimukset, kun kyseessä ovat arkaluonteiset tiedot. Komissio on perustanut terveysministerien pyynnöstä terveysturvaa käsittelevän tilapäisen komitean, joka koostuu jäsenvaltioiden korkean tason edustajista. Komitean työn pohjalta jäsenvaltiot asettavat parhaillaan asiantuntijoita komission kanssa perustettavan erityisen työryhmän käyttöön. Työryhmän tarkoituksena on koordinoida ja tukea terveydenhuollon valmiutta ja reagointikykyä sekä tehostaa suunnitelmien laatimista biologisilla ja kemiallisilla aineilla tehtävien iskujen varalta. Komissio ja jäsenvaltiot kehittelevät parhaillaan terveysneuvoston kokouksen perusteella laajaa yhteistyöohjelmaa. 3.3. Lääkealan toimet Tiivis yhteistyö lääketeollisuuden kanssa on ilman muuta yksi avaintekijä suunnitelmissa, joilla pyritään ehkäisemään bioterrorismia ja reagoimaan siihen. Komissio on jo tehnyt tärkeää työtä tällä osa-alueella, ja työn tulokset tarjoavat jatkossa arvokkaan apuvälineen pelastuspalvelualan käyttöön. Ensi vaiheen toimenpiteisiin kuuluu erityisen lääkealan työryhmän perustaminen yhdessä teollisuuden kanssa tarkastelemaan eri kysymyksiä, kuten hoitokeinoja, tuotantokapasiteettia, jakelun valvontaa ja rokotteita. Jäsenvaltioiden viranomaiset ovat lisäksi selvittäneet lääkkeiden saatavuutta tilanteissa, joissa on kysymys biologisten aseiden aiheuttamasta uhasta. Yhteistyössä Euroopan lääkearviointiviraston EMEAn kanssa on laadittu luettelo mahdollisista taudinaiheuttajista sekä käytettävissä olevista hoitokeinoista ja kyseeseen tulevista lääkkeistä. Tämän luettelon pohjalta jäsenvaltioita on pyydetty antamaan ajan tasalla olevat tiedot kansallisesti toteutetuista toimista. Komissio analysoi jäsenvaltioilta saatavat vastaukset. Niin ikään on päästy yhteisymmärrykseen tarpeesta lisätä yhteistyötä kaikkien toimivaltaisten viranomaisten välillä, ja farmasian komitean välityksellä on perustettu jäsenvaltioissa sijaitsevien 15 yhteyspisteen muodostama erityinen verkosto. Tämän verkoston avulla vaihdetaan tietoja, ja lisäksi komissio voi tapauskohtaisesti kutsua koolle kokouksia. Verkosto työskentelee läheisessä yhteistyössä komission perustaman lääkealan työryhmän kanssa. Lisäksi se toimii yhteystahona asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen päätelmien osalta. 4. Tutkimustoimet 4.1. EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen potentiaalin hyödyntäminen Kun pyritään parantamaan EU:n kykyä reagoida hätätilanteisiin, jotka aiheutuvat biologisilla tai kemiallisilla aineilla tehtävistä terrori-iskuista, on otettava avuksi myös EU:n tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen tarjoamat mahdollisuudet. Uusia biologisia vaaratekijöitä ja niiden edellyttämiä toimenpiteitä koskeva tietämys on hajallaan eri toimijoilla eri puolilla Eurooppaa. Lyhyen aikavälin toimena olisi arvioitava yhdessä tietämyksen nykytila, olemassa oleva tutkimuskapasiteetti sekä lisätutkimuksen tarve. 30. lokakuuta 2001 kokoontunut tutkimusneuvosto hyväksyi komission aloitteen sellaisen kansallisten asiantuntijoiden ryhmän koolle kutsumisesta, joka koostuisi biologisilta ja kemiallisilta uhkatekijöiltä suojautumista koskevan tutkimuksen asiantuntijoista. Ryhmän tehtävänä on kartoittaa tällä alalla käynnissä oleva tutkimus, määrittää tutkimuksen katveikot sekä määritellä tarpeet ja mahdollisuudet koordinoida tämän alan kansallisia tutkimustoimia. Ryhmän on määrä kokoontua ensimmäisen kerran 12. joulukuuta 2001. Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen uuden puiteohjelman (2002-2006) yhtenä tavoitteena on todellisen eurooppalaisen tutkimusalueen luominen. Tämän tavoitteen mukaisesti puiteohjelma tarjoaa keinoja, joiden avulla voidaan tukea kansallisten tutkimustoimien keskinäistä koordinointia sekä tutkimusta, josta saadaan selkeää lisäarvoa Euroopan tasolla. Bioaseilta suojautumista koskeva tutkimus hyötyisi tuntuvasti kansallisten tutkimustoimien yhdistämisestä yhteistä etua palvelevilla aloilla. Euroopan komission ehdottamaan uuteen puiteohjelmaan kuuluu yhtenä osa-alueena Euroopan unionin tieteellisten ja teknologisten tarpeiden ennakointi. Se tarjoaa välineet, joiden avulla voidaan reagoida kiireellisiin uusiin tutkimustarpeisiin ja tukea yhteisön politiikkaa muun muassa kansanterveyskysymyksissä tai oikeus- ja sisäasioissa. Uudet bioterrorismiin liittyvät uhat ovat hyvä esimerkki tapauksesta, jossa on hyödyllistä, että EY:n tutkimuksen ohjelmasuunnittelu on joustavaa. Relevanttia pidemmän aikavälin tutkimusta voitaisiin puolestaan rahoittaa puiteohjelmaan kuuluvista ensisijaisista aihealueista "Genomitutkimus ja terveysalan biotekniikka" sekä "Elintarvikkeiden turvallisuus ja terveysriskit". 4.2. Yhteisen tutkimuskeskuksen osaamisen hyödyntäminen Euroopan komissiolla on Yhteisen tutkimuskeskuksen (YTK) myötä käytössään omaa tieteellistä ja teknistä ydinalan sekä kemian ja biologian alan asiantuntemusta. YTK toimii usein verkostoituneena kansallisten laboratorioiden ja tutkimuskeskusten kanssa. YTK:n pitkäaikainen työ Euratomin ydinmateriaalivalvontatoimiston ja Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n lukuun on tehnyt siitä EU:ssa referenssikeskuksen ydinmateriaalivalvonnassa. Lisäksi sen yhteydessä toimii Euroopan asesulkutiedon hallinta- ja analyysikeskus (IAC), joka kerää ja validoi taisteluaineiden leviämisen estämistä koskevassa päätöksenteossa tarvittavaa tieteellistä ja teknistä tietoa. Biouhkiin liittyvänä toimena YTK on perustanut bioaseiskujen vastatoimia käsittelevän työryhmän, johon on koottu analyyseihin liittyvää erikoisosaamista ja kapasiteettia. YTK toimii myös työryhmän työn koordinoijana. Mukana on alan uusinta tekniikkaa käyttäviä jäsenvaltioiden laboratorioita ja kansainvälisiä asiantuntijoita, jotka ovat erikoistuneet siirtogeenisten kantojen tunnistamiseen ja DNA:n "sormenjälkianalyyseihin". Ryhmän on määrä kokoontua 2.-3. joulukuuta 2001 pohtimaan erilaisia malleja hätätilanteissa toteutettavia toimia varten. Yhdysvaltojen viimeaikaisten tapahtumien johdosta yhtenä keskustelunaiheena tulee olemaan siirtogeenisten kasvien käyttö isorokko- ja muiden rokotteiden tuotantoon. YTK käyttää apuna sekä omaa välineistöään että koordinoimansa GMO-laboratorioiden eurooppalaisen verkoston muodostaman bioaseiskujen vastatoimia käsittelevän työryhmän välineistöä voidakseen havaita ja tunnistaa siirtogeenisiä kantoja siinä tapauksessa, että elintarvikeketjuun kohdistetaan iskuja, joissa käytetään biologisia aineita (elintarviketerrorismi). Kemiallisten uhkatekijöiden osalta YTK aikoo antaa julkisista lähteistä kokoamansa tiedot, jotka koskevat kemiallisista aseista tehdyn yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien kemiallisten aineiden olemassaoloa, pyynnöstä kaikille Euroopan komission ja jäsenvaltioiden toimivaltaisille yksiköille. Lisäksi YTK käynnistää tulevaisuudentutkimuksen asiantuntemustaan hyödyntäen välittömästi kaksi selvityshanketta. Toisen tarkoituksena on määrittää bioterrorismiin liittyviä uusia tieteellisiä kysymyksiä, ja toisen tavoitteena on arvioida nykyaikaisten yhteiskuntien teknologista, sosiaalista, taloudellista ja psykologista haavoittuvuutta mahdollisissa terrori-iskuissa. 4.3. Ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuinen seuranta Komissio antoi vastikään ympäristön ja turvallisuuden maailmanlaajuisen seurantajärjestelmän (GMES) käyttöönottoa koskevan tiedonannon (KOM(2001) 609, 23.10. 2001). Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan avaruusjärjestö hyväksyivät toimintasuunnitelman, joka koskee EU:n itsenäisen operatiivisen kapasiteetin luomista tällä alalla. Pelastustoimi lukeutuu GMES-järjestelmän palvelujen tärkeimpiin käyttäjiin. Tämä avaruussovellus on myös yksi tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja esittelyn seuraavan puiteohjelman (2002-2006) painopistealoista. Tässä yhteydessä voitaisiin toteuttaa pilottihanke, jossa demonstroitaisiin erityisesti, miten GMES:n avulla voidaan vastata väestönsuojelun ja pelastuspalvelun sekä erityisesti terrorismin torjunnan tarpeisiin. 5. Toimet muilla aloilla Komission eri aloilla toteuttamat lukuisat toimet voivat tarjota monenlaista arvokasta tukea yhteisön pelastuspalvelumekanismille. 5.1. Energialaitosten ja liikenteen turvallisuus Energialaitosten ja liikenteen turvallisuutta koskevien kysymysten käsittely kuuluu osana jatkotoimiin, jotka liittyvät komission marraskuussa 2000 antamaan energiahuollon varmuutta käsitelleeseen vihreään kirjaan. Komissio selvittää paraikaa näitä kysymyksiä Nizzan Eurooppa-neuvoston esittämän pyynnön mukaisesti. Sen on määrä antaa energiahuollon varmuutta koskeva raportti Barcelonan Eurooppa-neuvostolle. Tuhoisat tulipalot Mont Blancin tunnelissa ja Itävallan Tauern-tunnelissa vuonna 1999 sekä äskettäin Gothard-tunnelissa ovat käynnistäneet uudelleen keskustelun tunnelien turvallisuudesta sekä niiden hätä- ja evakuointijärjestelmien toimivuudesta onnettomuuksien sattuessa. Tämä on tärkeä näkökohta laadittaessa kansallisia suunnitelmia, jotka koskevat evakuointia ja pelastustoimia hätätilanteissa. Euroopan laajuisten verkkojen rahoittamisen ohella komissio aikoo ehdottaa vuonna 2002 tunnelien turvallisuutta koskevia eurooppalaisia vähimmäisnormeja. Lopuksi voidaan vielä mainita parhaillaan kehitteillä oleva eurooppalainen satelliittinavigointijärjestelmä Galileo. Se tarjoaa tulevaisuudessa luotettavia paikannuspalveluja ja tukee näin väestönsuojelu- ja pelastustoimenpiteiden suorittamista. 5.2. Ydin- ja säteilyturvallisuus Ydinenergia Ydinenergia-alan suoja- ja turvallisuusnormit kuuluvat kaikkein tiukimpiin, joita teollisen toiminnan alalla sovelletaan. Yhteisön tasolla pyritään kaikin keinoin varmistamaan ydinmateriaaleja koskeva tarkka kirjanpito, jotta voitaisiin välttää materiaalien päätyminen ei-rauhanomaiseen käyttöön. Säteilysuojelun alalla komissio koordinoi kansallisten turvallisuusviranomaisten toteuttamia toimenpiteitä. Syyskuun 11. päivän tapahtumien takia on nyt kuitenkin välttämätöntä arvioida ydinlaitosten haavoittuvuuteen liittyviä tekijöitä. Komission yksiköt suorittavatkin parhaillaan yhteistyössä Wienissä päämajaansa pitävän IAEA:n kanssa ydinlaitosten arviointia. Komissio päättää arvioinnin tulosten perusteella tarvittavista jatkotoimista. Ydinlaitosten hätätilanteet Komissiolla ja jäsenvaltioilla on velvollisuus huolehtia pikahälytysjärjestelmän perustamisesta ja ylläpidosta ydinlaitosten hätätilanteiden ja säteilyhätätilanteiden varalta. Euroopan yhteisön säteilyhätätilanteita koskeva nopean tietojenvaihdon järjestelmä (ECURIE) toimii käytännössä komission ympäristöasioiden pääosaston yhteydessä ja on toimintavalmiudessa ympärivuorokautisesti. Sen viestinnässä käytetään kieliongelmien välttämiseksi koodiviestejä. Järjestelmän käyttövalmiuden takaamiseksi sen toiminta tarkastetaan säännöllisesti harjoitusten avulla. Ydinonnettomuuden sattuessa EY:n tärkeimpänä tehtävänä on ottaa vastaan ensimmäinen ilmoitus, verifioida viestin sisältö, antaa hälytys kaikille jäsenvaltioille ja IAEA:lle sekä ottaa vastaan lisätietoja ja välittää ne kaikille jäsenvaltioille. 5.3. Verkko- ja tietoturva Tele- ja tietoverkkojen käytettävyys on ehdottoman välttämätöntä paitsi viestintäkanavien (esim. pelastuspalvelun viestintäkanavien) toiminnan mahdollistamiseksi esimerkiksi katastrofitilanteissa, (kuten ydin-, biologisten tai kemiallisten katastrofien taikka uhkausten tai iskujen yhteydessä) myös muiden infrastruktuurien (kuten vesihuollon, sähkönjakelun tai energiahuollon infrastruktuurien ym.) kannalta. Sähköisten verkkojen turvaaminen määritettiinkin yhdeksi painopistealueeksi Tukholman Eurooppa-neuvostossa. Konkreettiset täytäntöönpanotoimenpiteet, joita valmistellaan parhaillaan tiiviissä yhteistyössä neuvoston kanssa, sisällytetään neuvoston päätöslauselmaan, joka on määrä hyväksyä televiestintäneuvoston kokouksessa 6. joulukuuta 2001. Tarkoituksena on ottaa uutena näkökohtana huomioon terrorismin uhka. 5.4. Rakennerahastot Rakennerahastoista on saatavissa rahoitusta toimiin, joilla pyritään ehkäisemään luonnonkatastrofeja tai teknologian aiheuttamia onnettomuuksia. Esimerkiksi jotkin alueelliset ohjelmat kattavat toimenpiteitä, joilla torjutaan luonnonuhkia (esim. jokien penkereiden vahvistaminen, laitteiden hankinta metsäpalojen torjuntakeskuksille, eroosion ehkäiseminen jne.). Lisäksi mahdollisia ovat ehkäisytoimet, jotka kuuluvat osana rajanyliseen tai ylikansalliseen yhteistyöhön (esim. tulviin ja teknologian aiheuttamiin onnettomuuksiin liittyvät ilmoitukset, monikansallisten metsäpalontorjuntakeskusten perustaminen, suosittujen vuoristoalueiden turvallisuuteen liittyvä yhteistyö jne.). Rakennerahastot voivat niin ikään joissakin tapauksissa osallistua yhteisrahoitukseen, jolla rahoitetaan uudelleenrakennustöitä luonnonkatastrofien tai teknologian aiheuttamien onnettomuuksien jälkeen. Tällaista rahoitusta voidaan myöntää alueellisten ohjelmien yhteydessä alueilla, jotka ovat tavanomaisestikin tukikelpoisia. 5.5. Kemian alan toimet Kemian tehtaat ja varastot voivat joutua terrori-iskujen kohteeksi etenkin, jos ne sijaitsevat kaupunkien lähistöllä. Tällaisten laitosten toiminnasta vastaavilla on jo nyt oltava suunnitelmat toimista mahdollisen suuronnettomuuden sattuessa. Nyt niiden on määrä tehostaa turvatoimiaan ja erityisesti laitoksiin pääsyä koskevaa valvontaa siinä määrin kuin se on mahdollista toiminnan sujuvuuden kannalta. Lisäksi Yhdysvalloissa tehdyt terrori-iskut sekä Toulousessa 21. syyskuuta sattunut räjähdys ovat osoittaneet, miten tärkeää on suunnitella maankäyttö siten, että voidaan rajoittaa mahdollisten onnettomuuksien vaikutukset väestöön riippumatta siitä, mikä onnettomuuden aiheuttaa. Komissio tarkastelee parhaillaan tätä vaikeaa kysymystä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa. 6. Euroopan väestönsuojelutoimien koordinaattori Edellä selostettujen toimien yhteydessä on otettava huomioon Gentin ylimääräisen Eurooppa-neuvoston pyyntö, joka koski väestönsuojelutoimien koordinaattorin nimittämistä. Euroopan komissiolla on ainutlaatuiset edellytykset työskennellä yhteistyössä kaikkien jäsenvaltioissa toimivien ja myös yhteisön ulkopuolisten tahojen kanssa. Samoin sillä on tärkeä rooli koottaessa yhteisön eri tutkimus-, terveydenhuolto- ja pelastuspalveluverkkoja yhteen siten, että voidaan keskittää huomio tämän alan tarpeisiin. Komissio voi tässä yhteydessä tarjota kolmentyyppistä tukea: - välittömät toimet hätätilanteiden johdosta, kuten asiantuntijaryhmien mobilisointi ym.; - suunnittelu, jonka avulla parannetaan valmiutta hätätilanteiden varalta (esim. koulutuksen edistäminen sekä rokotteiden ja seerumien varastoihin liittyvä työ); - pitkän aikavälin tutkimus- ja tiedotustoiminta, jonka avulla tuetaan sekä poliittisia että operatiivisia toimia. Näiden tehtävien suorittaminen edellyttää tehokasta ja entistä tiiviimpää yhteistyötä olemassa olevien verkkojen ja resurssien kanssa. Lisäksi tarvitaan kykyä työskennellä ja tehdä yhteistyötä lukuisten eri organisaatioiden ja etutahojen kanssa sekä ottaa huomioon näiden näkemykset. Käytännössä tähän voidaan päästä parhaiten ottamalla perustaksi nykyisin toteutettavat pelastuspalvelutoimet ja erityisesti panemalla kaikilta osin täytäntöön yhteisön pelastuspalvelumekanismi. Tämän vuoksi komissio aikoo nimittää profiililtaan korkean väestönsuojelutoimien koordinaattorin omasta keskuudestaan. Koordinaattori vastaa erityisesti pelastusalan toimia koskevan yhteisön koordinointimekanismin johtamisesta. Hänen tehtävänään on koordinoida käytettävissä olevien lukuisten yhteisön toimien käynnistämistä, toteuttamista ja jatkotoimia. Erityisen tärkeitä ovat tässä tiedonannossa selostetut toimet. 7. Päätelmät Äskettäiset terrori-iskut huolestuttavat Euroopan unionin kansalaisia. Valtiot ovat reagoineet tapahtumiin toteuttamalla erilaisia kansallisia toimia, mutta mikä tärkeää ne ovat kokoontuneet myös Euroopan unionin tasolla selvittääkseen yhteistyön mahdollisuuksia ja siitä saatavia hyötyjä. Valtioiden päämiehet ovat pyytäneet Euroopan komissiota ja ministerineuvostoa reagoimaan tilanteeseen ja toteuttamaan toimia. Vastauksena näihin pyyntöihin komissio on osoittanut - tässä tiedonannossa selostetuilla tavoilla - että sillä on jo nyt tahto ja valmiudet edistää merkittävällä tavalla pelastuspalvelutoimintaa. Se on ennakoinut yhteisön pelastuspalvelumekanismin voimaantulon, ja mekanismi on jo nyt aktivoituna ja kaikkien jäsenvaltioiden, ehdokasmaiden ja muiden maiden käytettävissä. Tämä merkitsee käytännössä toimintaa, jossa käytetään koordinointiin uusia hallintamenetelmiä ja uutta teknologiaa ja jonka myötä tarjotaan käyttöön ympäristön, terveydenhuollon, tutkimuksen, liikenteen ja energian aloilla sekä muilla politiikan osa-alueilla toimivien verkostojen yhteen koottuja resursseja. Komissio laatii paraikaa terveysministerien pyynnöstä terveydenhuollon alaa koskevaa toimintaohjelmaa, jolla on seuraavat tavoitteet: - Luodaan tiedonvaihto-, konsultaatio- ja koordinointimekanismi terveyteen liittyvien kysymysten käsittelemiseksi sellaisten terrori-iskujen yhteydessä, joissa käytetään tai saatetaan käyttää biologisia tai kemiallisia aineita. - Luodaan EU:n laajuiset valmiudet, joiden avulla voidaan ajoissa havaita ja tunnistaa iskuissa mahdollisesti käytettävät biologiset ja kemialliset aineet sekä tehdä tarvittaessa nopeat tilannemääritykset ja luotettavat diagnoosit. - Luodaan varasto- ja terveyspalvelutietokanta sekä valmiusjärjestelmä, joiden avulla saadaan käyttöön lääkkeitä ja terveydenhuollon asiantuntijoita sellaisissa tapauksissa, joissa on tehty terrori-isku tai pidetään sellaista mahdollisena. - Laaditaan sääntöjä ja levitetään ohjeita siitä, miten iskujen yhteydessä on toimittava terveydenhuollon osalta, sekä siitä, miten koordinoidaan EU:n vastatoimia ja yhteyksiä yhteisön ulkopuolisiin maihin ja kansainvälisiin järjestöihin. Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää ennen kaikkea sitä, että komission on tehostettava nykyisiä toimiaan ja ohjelmiaan. Tulevaisuudessa sen on myös käytettävä vuosittaisen poliittisen linjanmäärityksen sekä talousarvioon liittyvien prosessien tarjoamia mahdollisuuksia tarkistaa tämän toiminnan laajuutta. Komission eri yksiköt työskentelevät tiiviissä yhteistyössä kansallisten viranomaisten, pelastustoimen alan sekä toistensa kanssa lujittaakseen jo tehtyä työtä sekä vahvistaakseen entisestään sitä panosta, jonka komissio voi antaa pelastuspalvelutoimintaan. Euroopan väestönsuojelutoimien koordinaattorin nimittäminen vahvistaa osaltaan sen, että tällä alalla tehtävä työ on tärkeysjärjestyksessä korkealla sijalla. Pelastuspalvelun alalla tehtävä työ on myös hyvä esimerkki siitä, kuinka voidaan saavuttaa hyötyjä toimimalla yhteisön tasolla siten, että jäsenvaltioiden tehtävät (eli tässä tapauksessa suorat toimet katastrofien johdosta) säilyvät entisellään mutta niiden suorittamista helpotetaan ja tuetaan yhteisön yhteisten kokonaisresurssien avulla. Komissio tiedottaa neuvostolle ja parlamentille edistymisestä tämän ohjelman toteutuksessa.