ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 03.09.1998 
KOM(1998)4941opull. 
Lisäys 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon 
teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten 
järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien 
toimintaa koskevista suuntaviivoista (KOM(96)608) 

Lisäys 27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon 
teleyleispalvelun kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevien kansallisten 
järjestelmien arviointiperusteista ja jäsenvaltioille annettavista järjestelmien 
toimintaa koskevista suuntaviivoista (KOM(96)608) 
Tämä tiedonanto on lisäys teleyleispalvelun kustannuslaskennasta ja rahoituksesta 
27 päivänä marraskuuta 1996 annettuun komission tiedonantoon KOM(96) 608 
(ns. marraskuun tiedonanto). Lisäys tehdään, koska Euroopan parlamentti antoi 
18 päivänä syyskuuta 1997 marraskuun tiedonannosta päätöslauselman, jossa se 
asetti kyseenalaiseksi kyseisen tiedonannon tarkan aseman. Päätöslauselmassa 
oltiin huolestuneita siitä, että asian esitystapa saattaa antaa vaikutelman, että 
tiedonnannossa pyritään menemään pitemmälle kuin alkuperäinen tarkoitus, joka 
oli ilmoittaa "jäsenvaltioille ne perusteet, joita komissio käyttää arvioidessaan 
yhteisön oikeuteen liittyviä säännöksiä, jotka on annettu yleispalvelun 
kustannuslaskentaa ja rahoitusta koskevista kansallisista järjestelmistä", ja itse 
asiassa luomaan jäsenvaltioille oikeudellisia lisävelvoitteita. 
Komissio vakuuttaa, että marraskuussa 1996 annetun tiedonannon tarkoituksena 
ja päämääränä on ainoastaan vahvistaa ja selkiyttää yhteisön telealan 
sääntelyjärjestelmässä jo olevia velvoitteita tai sen puitteissa ehdotettuja 
velvoitteita 1. 
Tässä yhteydessä sanan "on" käyttö jäljempänä ilmoitetuissa tekstin kohdissa ei merkitse 
oikeudellista velvoitetta, jos sellaista ei jo ole olemassa. Kyseiset tekstin kohdat ovat: sJ, kohta 3.3, 
2. rivi; s. 10, kohta 4, 1. kappale, 2. rivi; s. 11, kohta 5.I.2, 3. kappale, 1. rivi; s. 12, alaviite 12; s. 13, 
kohta 5.l.2.2(ii), 2. kappale, 5. rivi ja kohta 5.I.2.2 (iii). 3. kappale, 1. rivi suomenkielisessä tekstissä. 
X 
ISSN 1024-4492 
KOM(98) 494 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 15 10 09 16 
Luettelonumero : CB-CO-98-511-FI-C 
ISBN 92-78-38820-3 
lùiroopan yhteisöjen virallisien julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg
•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Maataloustuotteiden osalta EU on ottanut käyttöön yhdenmukaiset ja kattavat maantieteellisten merkintöjen suojajärjestelmät viineille (1970), tislatuille alkoholijuomille (1989), maustetuille viineille (1991) ja muille maataloustuotteille ja -elintarvikkeille (1992). Näissä järjestelmissä suojatuilla nimillä on laaja suoja koko EU:ssa, ja hakemusprosesseja on vain yksi. Keskeiset säännökset sisältyvät nykyisin seuraaviin asetuksiin: viinin osalta 17. joulukuuta 2013 annettu asetus (EU) N:o 1308/2013, tislattujen alkoholijuomien osalta 17. huhtikuuta 2019 annettu asetus (EU) 2019/787 ja maataloustuotteiden ja -elintarvikkeiden osalta 21. marraskuuta 2012 annettu asetus (EU) N:o 1151/2012.
•Suhteellisuusperiaate

Tämä ehdotus rajoittuu siihen, mikä on tarpeen ehdotettujen tavoitteiden saavuttamiseksi, joten ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Ehdotus on olennaisen tärkeä Euroopan pääsyyttäjän ja Euroopan syyttäjien valinta- ja nimitysmenettelyjen tehokkuuden ja laillisuuden varmistamiseksi.
•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on oikeassa suhteessa tavoitteeseen luoda Euroopan unionin alusten kolmansien maiden vesillä harjoittamaa kalastustoimintaa koskeva, yhteisestä kalastuspolitiikasta annetun asetuksen (EU) N:o 1380/2013 31 artiklassa säädetty oikeudelliset, ympäristölliset, taloudelliset ja sosiaaliset näkökohdat kattava hallintokehys. Se on mainittujen säännösten mukainen ja noudattaa mainitun asetuksen 32 artiklassa vahvistettuja kolmansille maille myönnettävään rahoitustukeen liittyviä säännöksiä.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Komissio teki vuonna 2021 jälkiarvioinnin Mauritiuksen kanssa tehdyn kalastuskumppanuussopimuksen vuosien 2017–2021 pöytäkirjasta ja ennakkoarvioinnin pöytäkirjan mahdollisesta uusimisesta.

Vuosien 2017–2021 pöytäkirjan arvioinnissa todettiin, että se täydensi muita alueelle pääsyä koskevia järjestelyjä, joiden nojalla EU:n alukset voivat optimoida vaeltavien kantojen hyödyntämistä Intian valtameren tonnikalatoimikunnan vahvistamien alueellisten sääntöjen mukaisesti. Sillä oli merkitystä EU:n sidosryhmien tarpeiden kannalta, sillä se tarjosi EU:n laivanvarustajille ennakoitavissa olevan pääsyn tuottavalle kalastusalueelle, jolla kohdelajeja on runsaasti. Pääsy Mauritiuksen vesille tarjoaa Réunionissa toimivalle EU:n pitkäsiimalaivastolle mahdollisuuden laajentaa kalastusalueita naapurivesille. EU:n tonnikalalaivaston toiminta Mauritiuksen vesillä ja laajemmalla Intian valtamerellä on aiheuttanut Mauritiukselle huomattavia myönteisiä sosioekonomisia vaikutuksia, ja EU:n taloudellinen korvaus on pitkälti mukautettu hyödynnettyihin kalastusmahdollisuuksiin. Alakohtaisen tuen osalta arvioinnissa todettiin, että ohjelma oli pantu täytäntöön myöhässä ja että tulevassa alakohtaisessa tukiohjelmassa olisi pyrittävä ensisijaisesti vahvistamaan Mauritiuksen valmiuksia täyttää kansainväliset velvoitteensa, erityisesti ne, jotka liittyvät tieteellisiin havaintoihin, saaliiden näytteenottoon ja satamatarkastuksiin. Tuleva alakohtainen tukiohjelma voisi myös auttaa kehittämään kansallista kalastusalaa tukemalla pienimuotoista kalastusta harjoittavia kalastajia ja kehittämällä puoliteollista kalastusta. Arvioinnissa suositeltiin, että osa käytettävissä olevasta rahoituksesta korvamerkittäisiin ulkopuolisen teknisen avustajan palkkaamiseen. Avustajan tehtäviin kuuluisi alakohtaisen tukiohjelman täytäntöönpanon koordinoiminen ja helpottaminen.

EU:n kannalta on tärkeää säilyttää väline, joka mahdollistaa tiiviin alakohtaisen yhteistyön sellaisen maan kanssa, joka on merkittävä taloudellinen kumppani ja kalatuotteiden toimittaja EU:hun ja jossa on kansainvälisellä näyttämöllä toimivia sidosryhmiä ja jolla on EU:n laivastoa kiinnostavia kalastusalueita.
•Suhteellisuusperiaate

Siltä osin kuin kyseiset yhteisölle kuuluvat oikeudet on vahvistettu kauppa- ja yhteistyösopimuksessa, ehdotetuissa toimenpiteissä ei ylitetä sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä näiden oikeuksien nopeaa ja tuloksellista käyttöä koskevan tavoitteen saavuttamiseksi. Lisäksi ne edellytykset, joita yksipuolisten toimenpiteiden hyväksymiseen sovelletaan sopimuksen nojalla, takaavat, että nämä toimenpiteet rajoittuvat siihen, mikä on ehdottoman välttämätöntä niissä vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi.
Lisäksi siementen kaupan pitämistä koskevia vaatimuksia säännellään unionin tasolla. Unionin tason toimet ovat tarpeen sen varmistamiseksi, että tuodut siemenet voivat liikkua vapaasti sisämarkkinoilla.

• Suhteellisuusperiaate

• Toimintatavan valinta

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

• Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

• Sidosryhmien kuuleminen

Jäsenvaltioille on ilmoitettu Bolivian asiaa koskevan lainsäädännön oikeudellisesta arvioinnista ja Bolivian järjestelmän vastaavuuden toteamiseksi suoritetusta tarkastuksesta, ja niitä on kuultu aloitteen osa-alueista. Myös Bolivia on kommentoinut tarkastuskertomusluonnosta ja toteuttanut suositellut muutokset havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Paremman sääntelyn portaalissa julkaistiin vastaavuuden myöntämistä Bolivialle koskeva toteutussuunnitelma, josta sidosryhmät saivat jättää palautetta 19. elokuuta – 30. syyskuuta 2021 välisenä aikana. Vastauksia saatiin ainoastaan yksi, eikä siinä kyseenalaisteta ehdotusta vastaavuuden myöntämisestä Bolivialle. Sidosryhmille ja jäsenvaltioille on ilmoitettu myös neuvoston päätöksen 2003/17/EY soveltamisen jatkamisesta.
Tämän ehdotuksen tarkoituksena on muuttaa neuvoston asetusta Horisontti Eurooppa -ohjelman yhteisyritysten perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EU) 2021/2085 muuttamisesta, jotta keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyritykselle voidaan antaa sen uudet aloitteeseen liittyvät tehtävät. Tässä ehdotuksessa myös nimetään keskeiset digitaaliteknologiat -yhteisyritys uudelleen ”siruyhteisyritykseksi”.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat eräiden unionin tärkeimpien toimintalinjojen kuten vihreän kehityksen ohjelman mukaisia. Puolijohdeteknologioiden käyttö esimerkiksi tehoelektroniikassa ja yleisesti digitaaliteknologioissa on keskeinen mahdollistava tekijä siirtymisessä kestävään kehitykseen. Se voi johtaa uusiin tuotteisiin sekä tehokkaampiin ja tuloksellisempiin työskentelytapoihin, jotka edistävät vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita.

Puolijohteiden toimitushäiriöt ja riippuvuus maailman muista alueista voivat hidastaa siirtymistä kestävään kehitykseen eurooppalaisilla toimialoilla, jotka hyötyvät digitaalisista ratkaisuista. Ehdotuksella puututaan näihin häiriöihin ja riippuvuuksiin vahvistamalla Euroopan teknologia- ja innovaatiojohtajuutta puolijohteiden alalla.

Digitaaliteknologioilla on oma ympäristöjalanjälkensä, muun muassa merkittävä energiankulutus. Tieto- ja viestintätekniikan alan osuus on 5–9 prosenttia maailman kokonaissähkönkulutuksesta ja yli 2 prosenttia kaikista päästöistä. Pelkästään datakeskusten osuus sähkön kysynnästä EU:ssa oli 2,7 prosenttia vuonna 2018 ja nousee 3,21 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä, jos kehitys jatkuu nykyisellään. Tätä energiankulutusta on vähennettävä. Ehdotus ja muun muassa sen tukemat suunnittelutoiminnot ja pilottituotantolinjat johtavat uusien, pienitehoisten prosessorien suunnitteluun, testaukseen ja validointiin. Prosessorit ovat ydinkomponentteja palvelimissa, joilla datakeskusten laskentatyö tapahtuu. Suuremmissa datakeskuksissa on miljoonia tällaisia palvelimia, jolloin parannuksilla prosessorien tehonkulutuksessa voi olla merkittävä vaikutus datakeskuksen kokonaistehonkulutukseen. Tällaiset sirut, joiden energiajalanjälki on pieni, myös osaltaan luovat EU:lle johtoasemaa kestävien digitaaliteknologioiden alalla.

Ehdotuksella edistetään 55-valmiuspaketin niiden osien tavoitteita, joissa keskitytään edistämään puhtaampien ajoneuvojen ja polttoaineiden käyttöä teknologianeutraalilla tavalla. Uusien henkilö- ja pakettiautojen hiilidioksidipäästöstandardien tarkistamisella pyritään edelleen vähentämään näiden ajoneuvojen kasvihuonekaasupäästöjä ja tarjoamaan selkeä ja realistinen etenemissuunnitelma kohti päästötöntä liikkumista. Päästöttömien ajoneuvojen kuten sähköajoneuvojen kuluttajakysyntä on jo kasvussa. Sähkökäyttöisissä ajoneuvoissa puolijohdesisällön määrä on yleensä yli kaksi kertaa suurempi kuin polttomoottoriautoissa. Kehittyneillä pakkausteknologioilla on yhä tärkeämpi merkitys vastattaessa sähköajoneuvojen lisääntyviin teho- ja energiatehokkuusvaatimuksiin. Näistä syistä ehdotuksen tavoitteet sopivat yksiin 55-valmiuspaketin tavoitteiden kanssa.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Neuvoston asetuksessa (EU) 2021/92 vahvistetaan unionin vesillä ja unionin aluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavat tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuudet vuodeksi 2021. Kyseisiä kalastusmahdollisuuksia muutetaan niiden voimassaoloaikana yleensä useita kertoja.

•Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa

Ehdotetut toimenpiteet on suunniteltu yhteisen kalastuspolitiikan tavoitteiden ja sääntöjen mukaisesti, ja ne ovat yhdenmukaisia kestävää kehitystä koskevan unionin politiikan kanssa.

•Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa

Ehdotetut toimenpiteet ovat johdonmukaisia suhteessa unionin muuhun politiikkaan, erityisesti ympäristön alalla.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Ehdotuksen oikeusperusta on Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 43 artiklan 3 kohta.

Elollisten vesiluonnonvarojen kestävää hyödyntämistä koskevat unionin velvollisuudet perustuvat yhteisestä kalastuspolitiikasta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1380/2013 2 artiklassa vahvistettuihin velvoitteisiin.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Ehdotus kuuluu perussopimuksen 3 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuun unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Sen vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.

•Suhteellisuusperiaate

Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, koska yhteinen kalastuspolitiikka (YKP) on yhteistä politiikkaa. Perussopimuksen 43 artiklan 3 kohdan mukaan neuvoston tehtävänä on hyväksyä kalastusmahdollisuuksien vahvistamista ja jakamista koskevat toimenpiteet.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistynyt kuningaskunta, jäljempänä ’Yhdistynyt kuningaskunta’, erosi unionista 1. helmikuuta 2020. Erosopimukseen liitettyä Irlantia/Pohjois-Irlantia koskevaa pöytäkirjaa, jäljempänä ’pöytäkirja’, sovelletaan siirtymäkauden päättymisestä eli 1. tammikuuta 2021 alkaen.

Pöytäkirjassa todetaan, että Pohjois-Irlanti on osa Yhdistyneen kuningaskunnan tullialuetta ja että Yhdistynyt kuningaskunta voi sisällyttää Pohjois-Irlannin Maailman kauppajärjestön luetteloidensa alueelliseen soveltamisalaan. Samalla pöytäkirjassa määrätään, että pöytäkirjan sovellettavissa määräyksissä sekä pöytäkirjan nojalla Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta sovellettavaksi tulevan unionin oikeuden säännöksissä olevia viittauksia unionin tullialueeseen on pidettävä viittauksina myös Pohjois-Irlannin maa-alueeseen. Tämä tarkoittaa sitä, että vaikka Pohjois-Irlanti on muodollisesti Yhdistyneen kuningaskunnan tullialueella, Yhdistyneen kuningaskunnan on Pohjois-Irlannin osalta sovellettava unionin tullilainsäädäntöä ikään kuin Pohjois-Irlanti olisi edelleen unionin tullialueella.

Pöytäkirjan mukaiset unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan kahdenväliset järjestelyt eivät luo oikeuksia ja velvollisuuksia kolmansille maille.

Jostakin kolmannesta maasta peräisin oleviin Pohjois-Irlantiin tuotaviin tavaroihin sovellettavien unionin tuontitariffikiintiöiden tai muiden tuontikiintiöiden mukaista tuontia ei näin ollen voida ottaa huomioon laskettaessa kyseisen kolmannen maan oikeuksia unioniin nähden, ellei kyseinen kolmas maa suostu siihen. Tämä tilanne vaarantaa unionin sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan ja yhteisen kauppapolitiikan yhtenäisyyden, koska unionin tariffikiintiöitä tai muita tuontikiintiöitä on mahdollista kiertää. Lisäksi kaikissa jonkin kolmannen maan kanssa tehtävissä sopimuksissa, joissa määrätään vientitariffikiintiöistä, edellytetään, että tavarat tuodaan unioniin. Näin ollen kyseinen kolmas maa voisi kieltäytyä myöntämästä vientilisenssejä suoraan Pohjois-Irlantiin suuntautuvaa tuontia varten.

Tämän riskin torjumiseksi unionin tariffikiintiöiden ja muiden tuontikiintiöiden olisi oltava käytettävissä ainoastaan unioniin eikä Pohjois-Irlantiin tuotaville ja unionissa vapaaseen liikkeeseen luovutetuille tavaroille.

Pöytäkirjan nojalla tätä asetusta sovellettaisiin myös Yhdistyneeseen kuningaskuntaan ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa Pohjois-Irlannin osalta.
Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia” kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

4.1.2.Soveltaminen tässä asiassa

Talouskumppanuussopimuskomitea on sopimuksella eli Norsunluurannikon sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ensivaiheen talouskumppanuussopimuksella perustettu elin.

Säädös, joka talouskumppanuussopimuskomitean on määrä antaa, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on sitova kansainvälisen oikeuden nojalla sopimuksen 59 ja 67 artiklan mukaisesti.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Sidosryhmiä kuultiin Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun välisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin ja pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin yhteydessä. Lisäksi on kuultu jäsenvaltioiden ja toimialan asiantuntijoita teknisissä kokouksissa. Kuulemisten tuloksena on päätelty, että on Euroopan unionin ja Guinea-Bissaun tasavallan edun mukaista tehdä kalastussopimukseen uusi pöytäkirja.
09.2913

ex 2401 10 35 ex 2401 10 70 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 10 95 ex 2401 20 35 ex 2401 20 70 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95 ex 2401 20 95

91 10 11 21 91 91 10 11 21 91

Raaka tai valmistamaton tupakka, myös säännöllisiin muotoihin leikattu, tullausarvo vähintään 450 euroa 100 nettokilogrammalta, alanimikkeen 2402 10 00 tuotteiden valmistuksessa päällys- tai aluslehtenä käytettäväksi tarkoitettu

1.1.-31.12.

6 000 tonnia
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Komissio on asiaa koskevien neuvotteluohjeiden pohjalta neuvotellut Kap Verden tasavallan, jäljempänä ’Cabo Verde’, hallituksen kanssa Euroopan yhteisön ja Kap Verden välisen kalastuskumppanuussopimukseen liittyvän uuden pöytäkirjan tekemisestä. Neuvottelujen päätteeksi parafoitiin uusi pöytäkirja 12. lokakuuta 2018. Pöytäkirja on voimassa viisi vuotta sen väliaikaisen soveltamisen alkamispäivästä eli sen allekirjoittamispäivästä, kuten pöytäkirjan 15 artiklassa ilmoitetaan.

(a)28 nuottaa käyttävää tonnikalan pakastusalusta;

(b)27 pintasiima-alusta;

(c)14 vapapyydyksiä käyttävää tonnikala-alusta.

2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE

•Oikeusperusta

Oikeusperustana on Euroopan unionin toiminnasta tehty sopimus, jonka 43 artiklan 3 kohdassa määrätään, että neuvosto hyväksyy komission ehdotuksesta kalastusmahdollisuuksien jaon.

•Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta)

Politiikan ala kuuluu Euroopan unionin yksinomaiseen toimivaltaan.

3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET

•Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset

Asianomaisia osapuolia on kuultu Euroopan unionin ja Cabo Verden välisen pöytäkirjan jälkiarvioinnin ja pöytäkirjan mahdollista uusimista koskevan ennakkoarvioinnin yhteydessä. Lisäksi on kuultu jäsenvaltioiden ja toimialan asiantuntijoita teknisissä kokouksissa. Kuulemisten tuloksena on päätelty, että on Euroopan unionin ja Cabo Verden tasavallan edun mukaista tehdä kalastussopimukseen uusi pöytäkirja.
•Toissijaisuusperiaate

Ainoastaan unioni voi äänestää puoltavasti, kun kyse on kansainvälisistä oikeudellisista asiakirjoista, kuten ehdotuksista UNECE:n säännöiksi ja UNECE:n sääntöjen muutoksiksi sekä luonnoksista maailmanlaajuisiksi teknisiksi säännöiksi ja niiden sisällyttämisestä moottoriajoneuvojen tyyppihyväksyntää koskevaan unionin järjestelmään. Näin sekä estetään sisämarkkinoiden hajanaistuminen että varmistetaan yhtäläiset ympäristö- ja turvallisuusstandardit kaikkialla EU:ssa. Näin voidaan myös hyödyntää mittakaavaetuja: tuotteita voidaan valmistaa koko unionin markkinoille ja myös kansainvälisille markkinoille sen sijaan, että niitä räätälöitäisiin kansallisen tyyppihyväksynnän saamiseksi kustakin jäsenvaltiosta.

Ehdotus on siten toissijaisuusperiaatteen mukainen.

•Suhteellisuusperiaate

Tällä neuvoston päätöksellä valtuutetaan komissio äänestämään unionin puolesta. Päätös on neuvoston päätöksen 97/836/EY 5 artiklan 1 kohdan mukainen oikeasuhteinen päätös, jossa määritellään UNECE:ssa otettava EU:n yhtenäinen kanta siltä osin kuin kyse on äänestämisestä WP.29:n kokouksen esityslistalla olevista työasiakirjoista. Ehdotus on näin ollen suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen sen tavoitteiden saavuttamiseksi; tavoitteena on varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja taata samalla yleisen turvallisuuden ja suojelun korkea taso.
PERUSTELUT

1.EHDOTUKSEN TAUSTA

•Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet

Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välistä assosiaatiosopimusta, jäljempänä ’sopimus’, johon sisältyy pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue, on sovellettu väliaikaisesti 1. tammikuuta 2016 alkaen, ja se tuli täysimääräisesti voimaan 1. syyskuuta 2017. Sopimuksessa muun muassa määrätään kahdenväliseen tavarakauppaan sovellettavista etuuskohtelun mukaisista ehdoista.

Vuoden 2016 puolivälistä alkaen Ukrainasta on tuotu EU:hun yhä enemmän uudentyyppisiä siipikarjan paloja sopimuksen mukaisen etuuskohtelun puitteissa. Uusi palatyyppi käsittää perinteisen rintapalan ja siihen kuuluvat siipien olkaluut. Viimeksi mainitut muodostavat vain hyvin pienen osan palan kokonaispainosta. Vähäisen muuntamisen jälkeen tällaista palaa voidaan pitää EU:ssa kaupan siipikarjan rintana. Näitä paloja tuodaan pääasiassa tullinimikkeellä CN 0207 13 70 (”muut palat, tuoreet”), ja niitä on tullut EU:hun vähäisessä määrin myös tullinimikkeellä CN 0207 14 70 (”muut palat, jäädytetyt”). Sopimuksen mukaan näihin kahteen tullinimikkeeseen kuuluvia tuotteita voidaan tuoda EU:n markkinoille tullitta ja ilman määrällisiä rajoituksia.

On syytä korostaa, että perinteisiin siipikarjan rintapaloihin (CN 0207 13 50 tai CN 0207 14 50) sovelletaan määrällisesti rajoitettua tariffikiintiötä nollatullilla (tällä hetkellä tariffikiintiö on 17 600 tonnia, ja se nousee 20 000 tonniin vuoteen 2021 mennessä), ja kiintiön ylittävään osaan sovelletaan suosituimmuustulleja.

Sopimusneuvottelujen aikana ei ollut todettavissa eikä ennakoitavissa, että tämäntyyppisten siipikarjan palojen tulliton tuonti lisääntyy nopeasti. Tämä kehitys vaarantaa siipikarjan rintapalojen sopimuksenmukaisen tullisuojan ja saattaa horjuttaa EU:n siipikarjanlihamarkkinoiden herkkää tasapainoa.

Ehdotuksen tavoitteena on luvan antaminen aloittaa neuvottelut sopimuksen muuttamiseksi, jotta Ukrainasta EU:hun suuntautuvaa siipikarjanlihan tuontia voidaan hallita paremmin ja varmistaa toisaalta tavoitteeksi asetettu EU:n tuottajien suoja.

Suunnitellussa muutoksessa on tarkoitus sisällyttää kaksi tullinimikettä (CN 0207 13 70 ja 0207 14 70) voimassa olevaan tariffikiintiöön, joka on nykyisin 17 600 tonnia ja nousee 20 000 tonniin vuonna 2021 (järjestysnumero 09.4273), jolloin kiintiön kokoa on määrä tarkistaa. Tullinimikkeillä CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 tapahtuvaan, kiintiön ylittävään tuontiin on määrä soveltaa suosituimmuustulleja.

Kiintiön/kiintiöiden uuden koon määrittämiseksi on aiheellista tarkastella tullinimikkeisiin CN 0207 13 70 ja 0207 14 70 kuuluvien siipikarjatuotteiden Ukrainasta EU:hun suuntautunutta tuontia volyymin mukaan heinäkuun 2017 ja kesäkuun 2018 välisenä aikana. Lisäksi on otettava huomioon kaupan todennäköinen kasvu.