FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 13.7.2010 
SEC(2010) 888 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA  
 
 
Oheisasiakirja  
ehdotukseen 
 
EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI 
 
kolmansien maiden kansalaist en maahantulon ja oleskel un edellytyksistä kausityötä 
varten 
{KOM(2010) 379 lopullinen} 
{SEC(2010) 887} 
FI 2   FI 1. O NGELMAN MÄÄRITTELY  
EU:n talouksilla on rakenteellin en kausityöntekijöiden tarve. Tarvetta on yhä vaikeampi 
tyydyttää EU:n omilla työntekijöillä lähinnä siitä  syystä, että EU:n omat työntekijät eivät 
pidä kausityötä houkuttelevana. Maailmanlaaj uisen talouskriisin vaikutuksia on vaikea 
ennustaa. Kansainvälisen siirtolaisuus järjestön (IOM) mukaan on kuitenkin 
odotettavissa, että siirtotyöläisten tarve jatkuu kohdemaissa tietyillä 
työmarkkinasektoreilla vakaana, erityisesti  terveydenhuollossa, ko titaloustyössä ja 
hoitotyössä (joissakin maissa myös maat aloudessa), joissa t yöntekijöiden kysyntä on 
rakenteellista1.  
Lisäksi on selkeää näyttöä siitä, että jotkut  kolmansista maista tulevat kausityöntekijät 
joutuvat työskentelemään ala-arvoisiss a olosuhteissa ja riiston kohteeksi. 
Kausityöntekijällä ei esimerkiksi ole ty ösopimusta, palkka on pienempi kuin 
lakisääteinen vähimmäispalkka, sosiaaliturvaa  ei ole, perushygienian hoitoon ei ole 
mahdollisuutta, majoitus on kehno eikä pääsyä terveydenhuoltoon ole.  
On myös toistuvasti osoitettu, että EU:ssa  laittomasti oleskelevia kolmansien maiden 
kansalaisia työskentelee todennä köisimmin juuri sellaisilla eli nkeinoelämän aloilla, joilla 
kausityövoimaa tarvitaan runsaasti, eli erityise sti maatalouden ja puu tarhaviljelyn alalla 
sekä matkailualalla. 
Työntekijöitä lähettävien maiden näkökulmast a EU:n eri jäsenvalt ioissa on erilaiset 
säännöt, joita mahdollisten siirtotyöläisten on noudatettava, eikä niistä ole aina helposti 
tietoa saatavilla. Tämä koske e etenkin kausityösektoria,  ja siksi olosuhteiden 
parantaminen ja yhteisen säännöstön luomin en tälle sektorille on korkean työttömyyden 
ja voimakkaiden muuttopaineiden vuoksi er ityisesti Pohjois-Afrikan ja Saharan 
eteläpuolisen Afrikan maiden ja jossain määrin myös Itä-Euroopan maiden etujen 
mukaista. Tällä tavoin voitaisiin lisätä laillis ta muuttoliikettä kos kevan EU:n politiikan 
vaikutusta kolmansien maiden kehitykseen.  
1. 1. Kausityön laajuus ja alat 
Kausityön laajuus ja alat, joilla sitä tehd ään, eivät ole kaikkialla Euroopan unionissa 
yhteneväiset. Esimerkiksi yksistään Espa njaan otettiin vuonna 2008 EU:n ulkopuolelta 
24 838 kausityöntekijää2. Vuonna 2008 Italia vastaanotti jo 7. helmikuuta 2008 mennessä 
11 273 hakemusta3 (Italian sisäministeriön vuosiksi  2008, 2009 ja 2010 asettama kiintiö 
kausityöhön tuleville EU:n ulkopuoliste n maiden kansalaisille on 80 000)4. Vuonna 2009 
                                                 
1 IOM Policy brief: The impact of the global economic crisis on migrants and migration, maaliskuu 
2009, s. 5–6. 
2 Kausityöntekijöitä ja yrityksen sisällä toiseen maahan siirrettyjä työntekijöitä koskeva komission 
kysely Euroopan muuttoliikeverkoston (EMV) kans allisille yhteyspisteille 17. maaliskuuta 2010. 
3
 http://www.interno.it/mininte rno/export/sites/default/it/sezioni/sala_stampa/notizie/immi
grazione/0848_APP_domande_pervenute_STAGIONALI.html 
4 Ks. alaviite 2.  
FI 3   FI Saksa vastaanotti kausityöntekijöitä EU:n  ulkopuolelta 4 248, Ranska 2 215 (vuonna 
2008 määrä oli 3 860) ja Ruotsi puolestaan 7 2525. 
Myös uusissa jäsenvaltioissa on ollut kaus ityöntekijöitä EU:n ulkopuolisista maista. 
Esimerkiksi Unkari vastaanotti vuonna 2008 kolmansien maiden kansalaisia 919 ja vuonna 2009 892. Puolasta saadut luvut koskevat kolmansien maiden kansalaisten tekemää tilapäistyötä, ja siksi luvut ovat huomattavasti korkeammat: 181 030 vuonna 
2009. Tärkein työllistävä sektori on kuitenk in maatalous. Sloveni a on vastaanottanut 
kausityöhön yli 10 000 EU:n ulkopuolisten ma iden kansalaista vuosina 2008 ja 2009. 
Vaikka tiedot ovat lyhyeltä ajalta eivätk ä ne ole aukkojen vuoksi vertailukelpoisia, 
ulkomaisen kausityövoiman on todettu lis ääntyneen viime vuosina esimerkiksi 
Ranskassa, Yhdistyneessä kuninga skunnassa ja Sloveniassa.  
Koska aivan viimeaikaista tietoa on saatavil la hyvin vähän, tämänhe tkisen talouskriisin 
vaikutusta EU:n ulkopuolisten kausityöntekijöi den kysyntään ei ole mahdollista kunnolla 
arvioida. Kysyntä ei kuitenkaan näytä m itenkään vähentyneen, kun vertaillaan vuoden 
2008 ja vuoden 2009 tietoja. Vaikka vastaanote ttujen kolmansien maiden kansalaisten 
määrä oli joissakin jäsenvaltioissa vuonna 2009 pienempi (Itävallassa, Sloveniassa ja 
Unkarissa) tai jopa huomattavasti pienempi (Ranskassa), toisissa määrän on todettu lisääntyneen (Saksassa ja Ruotsissa)
6.  
Lisäksi on korostettava, että ka usityöaloilla työskentelee runsaasti laittomasti maassa 
oleskelevia tai muutoin rekisteröimättömiä työn tekijöitä, minkä vuoksi 
kausityöntekijöiden koko naismäärän voidaan olettaa olev an paljon suurempi (reilusti yli 
100 000 vuodessa). 
Joissakin jäsenvaltioissa kolmansista maista palkattu kausityövoima on  tietyillä alueilla 
erittäin tärkeää. Esimerkiksi Andalusiassa , Huelvan provinssissa palkattiin vuonna 2008 
EU:n ulkopuolisista maista 35 000 kolmans ien maiden kansalaista maataloustyöhön. 
Etelä-Italiassa, ja siellä erityisesti Apulia ssa, arvioidaan olevan maataloustyössä 12 000 
kolmansista maista tulevaa kausityöntek ijää, ja Ranskassa Bouches-du-Rhônen 
departementissa arvioidaan olevan 5 000 marokkolaista kausityöntekijää. Noiden kolmansien maiden kansalaisten kats otaan muodostavan noin 80–90 prosenttia 
kausityöntekijöiden kokonaismäärästä. Matkailualalla tietyt Itävallan alueet, erityisesti Tiroli ja Salzburg, ovat matkailun huippuka usina vahvasti riippuvaisia kolmansien 
maiden kausityöntekijöistä. Talv ikaudella 2008–2009 kiintiö oli 8 000. 
Monissa jäsenvaltioissa kolmansista maista  tulevat kausityöntekijät työskentelevät 
matalan osaamistason työpaikoissa tietyillä al oilla, kuten maataloudessa (esim. Italiassa 
60 prosenttia kaikista ka usityöntekijöistä ja Kreika ssa 20 prosenttia kaikista 
maataloustyöntekijöistä) ja matkailualalla (e sim. Espanjassa hotelli - ja ravintola-alan 
työlupien määrä oli 13 prosen ttia kaikista vuonna 2003 myönne tyistä työluvista), joissa 
yleensä tarvitaan matalan osaamistason työnt ekijöitä tai ruumiillisen  työn tekijöitä ja 
työvoimapula on huomattava. 
                                                
 
5 Ks. ed. alaviite. 
6 Ks. alaviite 2.  
FI 4   FI 1.2. Toissijaisuusperiaate 
Ehdotuksilla ei ole vaikutusta jäsenval tioiden oikeuteen p äättää, kuinka paljon 
taloudellisista syistä EU:hun pyrkiviä ne pä ästävät alueelleen, ei kä oikeuteen käyttää 
kansallisia kiintiöitä. Näin ollen on kunki n jäsenvaltion tehtäv ä arvioida, onko sillä 
taloudellista tarvetta päästää maahan kolma nsien maiden kansalaisia kausityöntekijöiksi. 
Vaikka kolmansien maiden työn tekijät tulevat tiettyyn jäse nvaltioon, sen tekemä päätös 
kolmansien maiden kansalaisten oikeuksista voi vaikuttaa myös mu ihin jäsenvaltioihin. 
Kolmansien maiden kansalaisten erilaisella kohtelulla eri jäsenvaltioissa on tämän vuoksi 
myös ylikansallinen ulottuvuus, joka ei kuul u kansallisen lainsäädännön soveltamisalaan. 
Sisärajattoman Schengen-alueen toiminta ed ellyttää yhteistä järjestelmää eli yhteisiä 
vähimmäissääntöjä. Näin voidaan välttää oleskeluajan ylittämisen ja laittoman maahantulon riskiä, joka voi johtua ka usityöntekijöiden maah antuloa koskevien 
sääntöjen väljyydestä tai kirjavuudesta.  
Kausityötä tekevien kolmansien maiden kansalai sten riistosta ja ala-arvoisista työoloista 
on päästävä eroon myöntämällä tie ttyjä sosiaalis-taloude llisia oikeuksia sitovassa, ja siten 
täytäntöönpanokelpoisessa, EU:n tason sää döksessä. Tämä vastaisi Tampereella 1999 
kokoontuneen neuvoston pyyntöä myöntää kolmansien maiden kansalaisille oikeudenmukainen kohtelu ja turvattu oi keudellinen asema sekä EU:n yleistä 
sitoutumista ihmisoikeuksiin ja perusvapauksiin. 
Kausityöntekijöitä koskeva EU:n säädös on tä rkeä kolmansien maiden kanssa tehtävän 
yhteistyön parantamiseksi, sillä se antaa EU:lle mahdollisuuden helpottaa alhaisen 
koulutustason omaavien tai kouluttamattomien henkilöiden laillista maahanmuuttoa ja 
vahvistaa kolmansien maiden sitoutumis ta laittoman maah anmuuton torjuntaan. 
1. 3. EU:n tason lisäarvo 
Jäsenvaltiot ja kausityöntekijöiden työnantajat hyötyisivät joustavasta 
maahanpääsyjärjestelmästä, jolla kausiluont eista työvoimapulaa voitaisiin helpottaa.  
Kolmansista maista tulevat kausityöntekijät  hyötyisivät yhteisist ä, läpinäkyvistä ja 
käyttökelpoisista eurooppalaisista puitt eista, jotka antavat heille mahdollisuuden 
laillisesti muuttaa työvoima a tarvitseviin jäsenvaltioihin. Tällaiset lailliset 
maahanmuuttomahdollisuudet voivat myös vähe ntää laitonta maahanmuuttoa ja laitonta 
työntekoa. 
EU:n toimenpide lähettäisi kolmansille maille viestin, jossa painottuu yhteistyö 
työvoiman muuttoliikkeen hallinnassa. Kouluttamattomia ja vähän koulutettuja työntekijöitä työllistävillä aloilla taloudellisista syis tä tapahtuvaa maahanmuuttoa 
koskeva koko EU:n sitoutuminen todennäköi sesti helpottaa yhteistyötä kolmansien 
maiden kanssa myös laittoman maahanmuut on torjunnassa ja molemmin puolin edullisen 
kiertomuuton edistämisessä (kiertomuutossa siirtotyöläiset voivat tulla jäsenvaltioon 
työskentelemään tilapäisesti, palata kotimaihi nsa ja tulla taas uudelleen EU:hun jne.). 
FI 5   FI 2. T AVOITTEET  
2.1. Yleistavoitteet:  
1. Vastataan talouden kausivaiht eluihin ja poistetaan tietty jen elinkeinoj en/alojen ja 
alueiden työvoimapulaa. 
2. Ehkäistään kolmansista maista tulevia ka usityöntekijöitä joutum asta riiston kohteeksi 
ja heikkoihin työoloihin ja to rjutaan laitonta maahanmuuttoa. 
3. Vaikutetaan kolmansien maiden kehitykseen. 
2.2. Erityistavoitteet:  
1. Luodaan joustavat säännöt, joilla hel potetaan kausityöntekijöiden tilapäistä 
maahanmuuttoa ja edistetään  heidän kiertomuuttoaan.  
2. Luodaan yhtäläiset ehdot työna ntajille, jotka palkkaavat ko lmansista maista laillisesti 
EU:n työmarkkinoille tule via kausityöntekijöitä. 
3. Varmistetaan kolmansien maiden kausityöntek ijöille turvattu oikeudellinen asema ja 
suojataan heitä riistolta. 
4. Lisätään yhteistyötä kolmansien maid en kanssa kausimuuton hallinnassa. 
3. T OIMINTAVAIHTOEHDOT  
Kaikissa tutkituissa vaihtoehdoissa jäsenva ltiot voivat Euroopan unionin toiminnasta 
tehdyn sopimuksen 79 artiklan 5 kohdan mukais esti vapaasti päätt ää, kuinka paljon ne 
päästävät kausityöntekijöitä maahan. 
3.1. Vaihtoehto 1: Nykyt ilanteen säilyttäminen 
Nykykehitys jatkuisi jäsenvaltioissa, EU:n ta solla ja kansainvälisellä tasolla voimassa 
olevan säännöstön puitteissa. Työnantajilla on työnantajie n seuraamuksista annetun 
direktiivin nojalla tiettyjä velvoitteita. Nä mä koskevat laittomaan työntekoon liittyviä 
ilmoituksia viranomaisille ja rangaistuksia. Tämän vaihtoehdon vaikutus olisi vähäinen. 
3.2. Vaihtoehto 2: Direktiivi kausityönt ekijöiden maahantulon ja oleskelun 
edellytyksistä ja heidän oikeuksistaan 
Luotaisiin yhteiset säännöt, joihin  kuuluisivat kausityön määrittely, 
maahanpääsykriteerit, kausit yöntekijän oleskelun enimmäiskesto ja säännökset 
kausityötä tekevien kolmansien maiden kansalaisten ja EU:n kansalaisten 
yhdenvertaisesta kohtelusta tiettyjen sosi aalis-taloudellisten oikeuksien osalta 
(muunnelma 2A: työolojen selkeä määritteleminen; muunnelma 2B: työolojen selkeä määritteleminen ja yhdenvertainen kohtelu EU:n kansalaisten kanssa tiettyjen sosiaalis-
taloudellisten oikeuksien, kuten yhdistymisvapaus , oikeus sosiaaliturv aan jne., osalta). 
Tämä vaihtoehto auttaisi luomaan EU:n työnant ajille yhtäläiset  edellytykset ja ehkäisisi 
riistoa. Kausityöntekijöillä ol isi kuitenkin edelleen vastas saan eri maissa erilaiset 
monimutkaiset maahantulomenettelyt.  
FI 6   FI 3.3. Vaihtoehto 3: Direktiivi yhteis istä maahanpääsymenettelyistä  
Lisänä vaihtoehtoon 2 otettaisiin käytt öön kausityötä tekeville kolmansien maiden 
kansalaisille tarkoitettu, sama ssa menettelyssä sekä työskent elyä että oleskelua varten 
myönnettävä yhdistelmälupa. Kausityöntekijöiden  maahanpaluuta seuraavilla kausilla 
helpotettaisiin (muunnelma 3A: toistuva iskausiluvan käyttöönotto; muunnelma 3B: 
helpotetun menettelyn soveltaminen m aahanpaluuseen). Työhönottomenettelyt 
tehostuisivat ja EU :n työnantajien käytettävissä olevaa työvoimaa olisi helpompi 
ennustaa. EU:n työnantajia koskevat edelly tykset eivät kuitenkaan  olisi samat, ja 
kausityöntekijät olisivat edelleen vaarassa jout ua riiston kohteeksi.  
3.4. Vaihtoehto 4: Direktiivi kotii npaluun varmistavista toimenpiteistä  
Toimenpiteitä olisivat oleskelun pituuden ra joittaminen ja nimeno mainen velvollisuus 
palata oleskeluajan päättyessä. Harkitta vana on myös nimenomainen velvollisuus 
ilmoittautua konsuliviranomaisille paluun jälk een. Kausityöntekijöiden jääminen maahan 
oleskeluajan jälkeen estyisi jossain m äärin. Vaikutukset EU :n sisämarkkinoiden 
toimivuuteen olisivat hyvin vähäiset. Kausityön tekijöillä olisi edel leen vastassaan eri 
maissa erilaiset monimutkaiset maahantulomenettelyt. 
3.5. Vaihtoehto 5: Jäsenvaltioiden välinen tiedotus, koordinointi ja yhteistyö  
Ei anneta uutta lainsäädäntöä, vaan toteutetaan täydentäviä ja tukevia toimia 
jäsenvaltioiden käytäntöjen lähentämiseksi . Vaikutukset olisiv at vähäisiä, sillä 
toimenpiteet eivät olisi sitovia. Potenti aalisilla kausityöntekijöillä olisi edelleen 
vastassaan liuta erilaisia maahanpääsysääntöjä ja heillä olisi erilaiset oikeudet oleskelunsa aikana. 
 
FI 7   FI 4. V AIHTOEHTOJEN VERTAILU  
Taulukko 1: Vaikutukset  
Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  
Arviointiperusteet  Vaihtoehto 1: 
Nyky-
tilanteen 
säilyttäminen  Vaihtoehto 2A  Vaihtoehto 2B  Vaihtoehto 3A  Vaihtoehto 3B  Vaihtoehto 4  Vaihtoehto 5  
 
Merkitys  
• Yleistavoite 1  0 √ √√ √√√ √√ 0 √ 0/ √ 
• Yleistavoite 2  0 √√ √√ √√√ √√(√) √√ 0/ √ 
• Yleistavoite 3  0 √ √√ √√√√  √√√ √ 0 
 
Toteutettavuus  
Ongelmat ja riskit 
saatettaessa direktiivi osaksi kansallista 
lainsäädäntöä Ei ole. - √ - √√ - √√√√  - √√√ - √√√ 0 
Hallinnollisen 
taakan 
keventäminen Ei ole. - √ - √√ - √ 0 - √√√ -√√√ 
Taloudelliset ja 
hallinnolliset kustannukset Ei ole. - √√ - √√√ - √ - √ - √√√√  -√√√ 
 
FI 8   FI Vaihtoehto 2  Vaihtoehto 3  
Arviointiperusteet  Vaihtoehto 1: 
Nyky-
tilanteen 
säilyttäminen  Vaihtoehto 2A  Vaihtoehto 2B  Vaihtoehto 3A  Vaihtoehto 3B  Vaihtoehto 4  Vaihtoehto 5  
 
Toivotut 
vaikutukset  
Taloudelliset 
vaikutukset EU:n 
tasolla 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √ 0  
Vaikutukset pk-
yrityksiin 
 0 - √√ - √√√ √√√√  √√√ √ 0 
Sosiaaliset 
vaikutukset EU:n tasolla 0 √√ √√√ √√√√  √√√ √√ 0/ √ 
Vaikutukset 
kolmansiin maihin 
 0 √ √√ √√√√  √√ √√ 0/ √ 
Vaikutukset 
kolmansista maista 
tuleviin kausi-työntekijöihin 0 √√ √√√ √√ √√ - √√√ 0/ √ 
Vaikutukset 
kausityötä tekeviin 
EU:n kansalaisiin 0 √ √√ √ √ √ 0 
 
 
FI 9   FI Taulukko 2: Parhaaksi arvioitu vaihtoehto  
Parhaaksi on arvioitu toimin tavaihtoehtojen 2B, 3A/B ja 4 eri osatekijöid en yhdistelmä. 
EU:n toiminnan 
pääasialliset 
kohteet  Parhaaksi arvioitujen toim intavaihtoehtojen sisältö  Käsitellyt toimintavaihtoehdot ja 
muunnelmat  
Maahanpääsyn 
edellytykset  • Kausityöntekijän yhteinen määritelmä   
• Yhteiset maahanpääsykriteerit , kuten työmarkkinatestin vaatimus, 
työsopimuksen tai sitovan työtarjouksen vaatimus 
• Luvan enimmäisvoimassaolon määrittely 
• Jäsenvaltioiden alueella oleskelun ja työnteon salliva yhdistelmälupa   
• Maahanpääsyn salliminen  ’Kausityöntekijä’-merkinnällä varustetun 
viisumin perusteella  lyhyeksi ajaksi (enintään kolme kuukautta)  
Yhdistelmälupaa koskevan hakemuksen enimmäiskäsittelyajan 
määritteleminen  Toimintavaihtoehto 2B 
 
Maahanpaluu 
seuraavina 
vuosina  • Toistuvaiskausilupa , jonka enimmäisvoimassaoloa ika on määritelty (esim. 
enintään kolme vuotta), tai maahanpaluuseen sovellettava helpotettu 
menettely (jäsenvaltioiden niin halutessa)  
• Maahanpaluun ehtona, että kolmannesta maasta tuleva kausityöntekijä on 
aiemmin noudattanut kaikkia sääntöjä  Muunnelma 3 A/B 
Kausityötä 
tekeville 
kolmansien maiden kansalaisille 
myönnettävät 
oikeudet ja edut  • Työoloja  koskevat kattavat oikeudet  
• Yhdenvertainen kohtelu EU:n kansalaisten kanssa 
sosiaaliturvaoikeuksien osalta (esim. ammattitaudit, työtapaturmat, 
sairausetuudet, työkyvyttömyysetuude t, perhe-etuudet, kuolemantapauksen 
johdosta annettavat avustukset)   
• Oikeus vaihtaa työnantajaa  (esim. jos kyseessä on r iisto tai heikot työolot, 
lyhyt satokausi) sallitun ol eskeluajan rajoissa  Muunnelma 2 B: 
Kausityötä 
tekevien kolmansien 
maiden 
kansalaisten paluun 
varmistaminen  • Erikseen säädetty velvollisuus palata  kunkin kauden päättyessä 
• Oleskeluluvan enimmäiskesto  kautta kohti 
• Helpotetut maahanpaluumahdollisuudet  tulevina vuosina ainoastaan niille 
kausityötä tekeville kolmansien maiden kansalaisille, jotka ovat 
noudattaneet  kaikkia ehtoja oleskellessaan aiemmin kausityöntekijöinä Vaihtoehdot 4, 3 A/B 
4.1. Tärkeimmät hyödyt  
Parhaaksi arvioidulla vaihtoehdolla saavut ettaisiin paremmat tulokset kuin millään 
toimintavaihtoehdolla yksinään tai millään m uulla vaihtoehtojen yhdistelmällä. Yhteiset 
maahanpääsynormit ja yksinkertaistetut maahan tulomenettelyt antaisivat jäsenvaltioille 
joustavan välineen jäsenvaltioiden tarvit seman kausityövoiman maahanpääsyä varten. 
Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa jäse nvaltioiden on joko alettava myöntää 
toistuvaiskausilupia tai otettava  käyttöön helpotettu menettely. Tämä vaikuttaisi myönteisesti 
työmarkkinoiden tarpeisiin, kun kausityöntekijöitä  olisi varmemmin tarjolla, ja antaisi 
kolmansista maista tuleville kausityöntekijöi lle mahdollisuuden lailliseen kiertomuuttoon.  
Yhdenvertainen kohtelu useammilla osa- alueilla vähentäisi riistävien  työolojen riskiä ja lisäisi 
rahan lähettämistä kotimaahan. Kolmansista maista tulevien kausityöntekijöiden kotiinpaluu 
varmistettaisiin useilla säännöks illä, ja vähennettäisiin näin oleskeluajan ylittämisen ja 
laittoman työnteon riskiä.  
Löyhän täytäntöönpanon ongelmaan puututaan suojatoimin. Viranomaisten on siksi 
suoritettava tarkastuksia enne n kausityöntekijän maahantuloa (esim. tarkistettava, että 
työntekijällä on työsopimus ja että palkka vast aa kausityötä tekevän oman maan kansalaisen 
palkkaa). Työnantajien seuraamuk sista annetun direktiivin noj alla työsuojelutarkastuksia 
suoritetaan tietyillä riskialo illa laittoman työnteon estämise ksi. Tällä odotetaan olevan 
myönteisiä heijastusvaikut uksia kausityöaloille. 
 
FI 10   FI 4.2. Hallintokustannukset 
EU:n tulevaa työvoimatarvetta tyydyttämään tarvitaan vuosittain arviolta 230 000 kausityötä 
tekevää kolmansien maiden kansalaista. Ainaki n puolelle heistä eli 115 000:lle arvioidaan 
voitavan myöntää toistuvaiskausilupa tai helpot ettu maahanpääsy. Jäsenvaltioiden henkilöstön 
tuntipalkan arvioidaan olevan 23 euroa. Y hden hakemuksen tutkimiseen lasketaan kuluvan 6 
tuntia, toistuvaiskausiluvista tie dottamiseen 0,5 tuntia ja vuotui seen raportointiin 10 tuntia. 
Parhaaksi arvioidusta vaihtoehdos ta aiheutuisi jäsenvaltioiden viranomaisille lisäksi seuraavat 
hallinnolliset kustannukse t (vuotta kohti): alueellisten/paika llisten ulkomaalaistoimistojen 
tiedonvälitys jäsenvaltion viranom aiselle, joka hoitaa toistuva iskausilupia tai helpotettua 
maahanpaluuta koskevaa tietokantaa (57 500 euroa) ja velvollisuus toimittaa vuotuiset tilastot 
komissiolle ja muille jäsenvaltioille kolmansis ta maista tuleville kausityöntekijöille 
myönnettyjen oleskelulupien tai vi isumien määrästä (5 980 euroa)  eli yhteensä 63 480 euroa. 
Kustannusten odotetaan vähentyvän, kun järjestelmä tulee jäsenvaltio iden hallinnoille tutuksi.  
4.3. Suhteellisuusperiaate ja EU:n lisäarvo  
Kausityötä tekevien kolmansien maiden kans alaisten maahanpääsy- ja oleskeluehtoja 
koskevien sitovien sääntöjen ehdottaminen on oikeassa suhteessa ratkaistavaan ongelmaan. 
Direktiiviehdotuksessa luodaan yhteinen EU:n  laajuinen menettely, mutta kunnioitetaan 
samalla jäsenvaltioiden toimivaltaa maahan muuton suhteen. Lisäksi se on ainoa tapa 
varmistaa selkeät oikeudelliset puitteet siirtotyöl äisille, jotka valitettavasti joutuvat helposti 
riiston kohteeksi. Direktiivin valitseminen käyt ettäväksi säädökseksi jättää jäsenvaltioille 
joustavuutta, mutta varmista a yhteisen lopputuloksen. Komi ssio on vuodesta 2001 korostanut, 
että tarvitaan yhteiset sitovat normit. Niiden täytäntöönpanoa ja soveltamista voidaan seurata 
tehokkaasti erityisesti siltä os in, lähentyvätkö laillisesti ma assa olevien maahanmuuttajien 
oikeudet EU:n kansalaisten oikeuksia, mikä olisi linjassa sen kanssa, että Tampereen 
Eurooppa-neuvosto vaati vuonna 1999 toimia, joilla taataan ” laillisesti oleskeleville 
kolmansien maiden kansalaisille EU:n kansalaist en oikeuksiin ja velvoitteisiin verrattavat 
oikeudet ja velvoitteet ”.  
Direktiivi jättää jäsenvaltioille  runsaasi liikkumavaraa täytänt öönpanossa. Parhaaksi arvioitu 
vaihtoehto muuttaisi lains äädännön painon ja työnantajiin kohdistuvan taakan osalta 
vallitsevaa tilannetta suhteellisen vähän. Joidenkin jäsenvaltioiden taakka voi lisääntyä, koska niiden on tarpeen laatia (täsmä llisempiä) sääntöjä. Tämä on kuitenkin perusteltua tavoitteiden 
kannalta ja koska niiden odotetaan tulevais uudessa tarvitsevan tähän ryhmään kuuluvia 
kolmansista maista tulevia työntekijöitä.
 Jäsenvaltiot saavat edelleen  päättää, kuinka paljon ne 
päästävät kolmansista maista tulevia kausityöntekijöitä maahan. 
Tällä toimintavaihtoehtojen yhdistelmällä on ma hdollista luoda EU:n lisäarvoa seuraavasti: 
– Kausityötä tekevien kolmansien maiden  kansalaisten yks inkertaistetut 
maahanpääsymenettelyt ja oleskelun edellytykset parantavat tilannetta tietyillä elinkeinoelämän aloilla ja tietyillä alueilla , joilla on paheneva työvoimapula. 
– Kolmansista maista tulevien kausityönte kijöiden suojelu riistolta paranee. 
– Oleskeluajan ylittämisen ja laittoman työnt eon riski vähenee, kun  kausityöntekijöiden 
maahanpääsylle ja oleskelulle on yhteinen järjestelmä.  
 
FI 11   FI – Kolmansien maiden kehitys ja EU:n maah anmuuttopolitiikan ulko iset näkökohdat saavat 
sysäyksen. 
Kausityötä tekeviä kolmansien maiden kansal aisia ei kohdeltaisi e dullisemmin kuin niitä 
EU:n kansalaisia, joihin sovelletaan vap aan liikkuvuuden suhteen siirtymäaikaa. Tietyillä 
sosiaalis-taloudellisilla  alueilla yhdenvertai nen kohtelu myönnettäisii n ainoastaan silloin, kun 
kausityötä tekevä kolmannen maan kansalainen on  päästetty jäsenvaltioon tekemään työtä.  
5. S EURANTA JA ARVIOINTI  
Komission tiedonannon Tulosten Eurooppa – yhteisön lainsääd ännön soveltaminen7 
mukaisesti komissio esittää, että perustetaan jäsenvaltioiden ja komi ssion edustajista koostuva 
asiantuntijaryhmä (yhteyskomitea), joka koko ontuu keskustelemaan ehdotetun direktiivin 
täytäntöönpanoa koskevista kysymyksistä sa maan tapaan kuin yhteyskomiteat, jotka 
kokoontuvat säännöllisesti käsittelemään esimerki ksi direktiivien 2009/50/EY ja 2009/52/EY 
täytäntöönpanoa. Asiantuntijar yhmä huolehtisi, että tie donkulku EU:n ja kansallisten 
viranomaisten välillä direktiivin täytäntöönpa nosta paranee, ja auttaisi ennakoimaan ja 
ratkaisemaan ongelmia tehokkaammin.  
Jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle  ja muille jäsenvaltioille tilastotiedot 
kansalaisuuden, iän ja sukupuolen, luvan voim assaolon pituuden ja elinkeinon mukaan 
jaoteltuina niistä kausityötä tekevistä kolmansie n maiden kansalaisista, joille on edellisen 
vuoden aikana myönnetty kausityölupa, joiden ka usityölupa on uusittu tai joiden kausityölupa 
on peruutettu.  
Seuranta- ja arviointijärjestelty hoidetaan myös jäsenvaltioiden raportoinnin perusteella 
komission arviointikertomuksen  muodossa kolme vuotta sen jälkeen, kun direktiivi on 
saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä. 
                                                 
7 KOM(2007) 502.