1.

PALAUTTAA MIELEEN SEURAAVAA: a. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan mukaan kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu; unionin toiminnan, jonka on täydennettävä kansallista politiikkaa, on suuntauduttava kansanterveyden parantamiseen; unionin olisi kannustettava JÄSENVALTIOIDEN välistä kansanterveysalan yhteistyötä ja tarvittaessa tuettava niiden toimia; Euroopan parlamentin ja neuvoston on hyväksyttävä toimenpiteitä, joissa asetetaan korkeat vaatimukset lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laadulle ja turvallisuudelle; unionin toimissa on otettava huomioon JÄSENVALTIOIDEN velvollisuudet, jotka koskevat niiden terveyspolitiikan määrittelyä sekä terveyspalvelujen ja sairaanhoidon järjestämistä ja tarjoamista, mukaan lukien niihin osoitettujen voimavarojen kohdentaminen (1). b. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaan unionin ja JÄSENVALTIOIDEN on kunnioitettava ja avustettava toisiaan perussopimuksista johtuvia tehtäviä täyttäessään vilpittömän yhteistyön periaatteen mukaisesti (2). c. Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklassa vahvistetaan perusoikeus saada sairaanhoitoa kansallisen lainsäädännön ja kansallisten käytäntöjen mukaisin edellytyksin (3). d. 19.–20. kesäkuuta 2000 annetut puheenjohtajavaltion päätelmät, joissa vahvistettiin tarve varmistaa ihmisten terveyden suojelun korkea taso kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa (4). e. 2. maaliskuuta 2017 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma lääkkeiden saatavuudesta (5). f. 17. syyskuuta 2020 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma ”Lääkepula – kuinka ratkaista kasvava ongelma” (6). g. 17. kesäkuuta 2016 hyväksytyt neuvoston päätelmät lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa ja sen JÄSENVALTIOISSA (7). h. 16. kesäkuuta 2017 hyväksytyt neuvoston päätelmät JÄSENVALTIOVETOISEN terveydenhuoltojärjestelmien välisen vapaaehtoisen yhteistyön edistämisestä (8). i. Lokakuussa 2020 hyväksytyt Eurooppa-neuvoston päätelmät, joissa komissiota kehotetaan määrittämään erityisesti terveydenhuoltoalan kaltaisten teollisten ekosysteemien strategiset riippuvuudet ja ehdottamaan toimenpiteitä riippuvuuksien vähentämiseksi (9) j. 26. marraskuuta 2019 hyväksytyt neuvoston päätelmät hyvinvointitaloudesta (10). k. Komission 25. marraskuuta 2020 käynnistämä Euroopan lääkestrategia (11), joka on peruspilari vahvemman Euroopan terveysunionin rakentamisessa. Strategiassa pyritään useilla lainsäädännöllisillä ja muilla toimilla edistämään potilaiden mahdollisuuksia saada innovatiivisia ja kohtuuhintaisia lääkkeitä EU:ssa. l. Terveysministerien neuvoston istunto 9. joulukuuta 2019, jossa eräät neuvoston jäsenet kehottivat laatimaan Euroopan unionin lääkepoliittisen ohjelman lainsäädäntökaudelle 2020–2024. m. 28. joulukuuta 2020 hyväksytyt neuvoston päätelmät covid-19:stä ja siitä saaduista kokemuksista terveyden näkökulmasta (12). n. Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajavaltion Portugalin johdolla 29.–30. huhtikuuta 2021 pidetty konferenssi ”Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuus, saavutettavuus ja kohtuuhintaisuus – kohti vahvempaa ja kestävämpää EU:ta”.