I.JOHDANTO

Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäys Ukrainaan on aiheuttanut hirvittävää inhimillistä kärsimystä ja valtavaa tuhoa maan kaupungeissa ja yhteisöissä. Ihmisiä kuolee, ja moni on menettänyt toimeentulonsa. Yli 12 miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan kodeistaan. Ulkomailta on turvaa hakenut lähes 6 miljoonaa ihmistä, joista puolet on lapsia.

Venäjän aloitettua hyökkäyssodan Euroopan unioni ja sen jäsenmaat ovat osoittaneet vankkumatonta solidaarisuutta sotaa pakeneville ja ryhtyneet välittömiin toimiin tukeakseen Ukrainan hallitusta ja sen toimintakykyä. EU on antanut väestön selviytymiskyvyn tukemiseksi hätäapua samoin kuin humanitaarista apua, sotilaallista tukea ja muuta apua. Komissio koordinoi kaikkien aikojen suurinta EU:n pelastuspalvelumekanismin puitteissa toteutettavaa operaatiota. Siihen kuuluu monenlaisia tukitoimia muun muassa terveydenhuollon alalla, energia-alalla ja elintarvike- ja maatalousalalla sekä majoitusavun antamista, koneiden ja lääkintätarvikkeiden toimittamista ja evakuoinneissa avustamista. Komissio on esittänyt Ukrainan tueksi myös toimenpiteitä kaupan helpottamiseksi, esimerkiksi Ukrainasta tulevan viennin tuontitullien kantamisen keskeyttämistä ja solidaarisuuskaistojen perustamista Ukrainan maataloustuotteiden viennin helpottamiseksi. EU on aktivoinut tilapäistä suojelua koskevan direktiivin ja näin tarjonnut Ukrainasta sotaa pakeneville mahdollisuuden työntekoon, asumiseen, koulutukseen ja terveydenhuoltoon kaikkialla EU:ssa. Komissio jatkaa tukeaan Ukrainalle ja sen kansalle yhteistyössä EU-maiden kanssa Team Europe -lähestymistapaa noudattaen.

Kun Venäjä kohdistaa sotatoimia koko Ukrainan alueelle, maan talous on heikentynyt nopeasti. Maan BKT:n odotetaan supistuvan tänä vuonna 30–50 prosenttia ja verotulojen odotetaan pienenevän noin 50–80 prosenttia. Venäjän sotatoimet estävät edelleen pääsyn Ukrainan Asovanmeren ja Mustanmeren satamiin, mikä vie Ukrainalta kipeästi kaivattuja vientituloja. Arvioidut kokonaisvahingot ovat jo satoja miljardeja euroja, ja pelkästään fyysiselle infrastruktuurille on koitunut yli 100 miljardin euron vahingot.

Ukrainan tueksi tarvitaan merkittäviä maailmanlaajuisia rahoitustoimia niin sodan aikana kuin sen jälkeen, jotta maa voidaan jälleenrakentaa ja sen asukkaille voidaan tarjota uusia mahdollisuuksia. Tämän vuoksi on tärkeää suunnitella kansainvälisen avun tärkeimmät rakennuspalikat jo nyt Venäjän sotatoimien vielä jatkuessa. Eurooppa-neuvosto sopi maaliskuussa 2022 antamissaan päätelmissä Ukrainan solidaarisuusrahaston perustamisesta ja kehotti kansainvälisiä kumppaneita osallistumaan siihen. Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota jatkamaan teknisen avun antamista, jotta Ukraina voi toteuttaa tarvittavat uudistukset.

Näin laaja jälleenrakentaminen Euroopan mantereella edellyttää EU:lta vahvaa johtajuutta ja ennakoivaa yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa. Ukrainalla on tiiviit yhteydet Euroopan unioniin assosiaatiosopimuksen ja siihen sisältyvän pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen kautta. Ukraina haki EU:n jäsenyyttä 28. helmikuuta 2022, ja se on ilmaissut vahvan tahtonsa liittää jälleenrakennustyö EU:hun lähentymistä edistäviin uudistuksiinsa.

Tässä tiedonannossa esitetään EU:n suunnitelmat, joilla se pyrkii nopeasti paikkaamaan Ukrainan rahoitusvajetta ja edistämään pidemmän aikavälin jälleenrakentamista.

II.VÄLITÖN APU

Lyhyen aikavälin toimet kattavat lähitulevaisuuden, jolloin ei vielä voida suunnitella merkittäviä jälleenrakennustoimia. Tänä aikana apu keskittyy pääasiassa Ukrainan hallitukselle annettavaan tarvittavaan operatiiviseen tukeen, jota täydennetään hätäavulla ja humanitaarisella avulla.

Jo toteutetut tukitoimet

EU:n sitoutuminen Ukrainan tukemiseen on pitkäaikaista ja tuloksellista. EU on antanut Ukrainalle merkittävää rahoitusapua: vuosina 2014–2021 Euroopan naapuruusvälineestä annettiin avustuksina 1,7 miljardia euroa, viidestä makrotaloudellisen rahoitusavun ohjelmasta myönnettiin lainoina 5,6 miljardia euroa, humanitaarisena apuna annettiin 194 miljoonaa euroa ja ulkopolitiikan välineistä 355 miljoonaa euroa. EU tukee Ukrainaa politiikan kehittämisessä ja kattavissa uudistuksissa, ja EU:n jäsenmaat ovat tässä vahvasti mukana Team Europe -lähestymistapaa noudattaen. Lippulaivaohjelmiin kuuluvat hallinnon hajauttamista, julkishallinnon uudistamista ja korruption torjuntaa koskevat ohjelmat.

Venäjän hyökättyä Ukrainaan EU on lisännyt tukeaan ja mobilisoinut makrotaloudellisen avun, budjettituen, hätäavun, kriisitoimien ja humanitaarisen avun muodossa noin 4,1 miljardia euroa Ukrainan talouden, yhteiskunnan ja rahoitusjärjestelmän yleisen selviytymiskyvyn tukemiseen. Ukrainan tueksi on Euroopan rauhanrahaston puitteissa toteutettu sotilaallisen avun toimenpiteitä, joiden määrärahat ovat 1,5 miljardia euroa. Vireillä on vielä 500 miljoonan euron lisämäärärahojen mobilisointi.

EU on tehnyt ennen sotaa ja sen aikana tiivistä yhteistyötä eurooppalaisten rahoituslaitosten kanssa Ukrainan tukemiseksi. Euroopan investointipankki ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki ovat vuodesta 2014 lähtien myöntäneet Ukrainalle lainoja yli 10 miljardia euroa. Euroopan investointipankki on viime viikkoina tilittänyt Ukrainan budjettiin 668 miljoonaa euroa. EU tekee tiivistä yhteistyötä myös Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston kanssa. Ne ovat olleet keskeisiä kumppaneita Ukrainan tukemisessa vuodesta 2014.

Lyhyen aikavälin hätäapu

Sota on johtanut vero-, vienti- ja muiden tulojen romahtamiseen, jota on pahentanut laajamittainen omaisuuden ja vientitavaroiden laiton haltuunotto, myös maataloudessa. Samaan aikaan välttämättömien menojen kasvu on valtavaa. Ukraina tarvitsee merkittävää lyhyen aikavälin taloudellista tukea peruspalvelujen ylläpitämiseen, humanitaarisiin tarpeisiin vastaamiseen ja keskeisen tuhotun infrastruktuurin korjaamiseen. Kansainvälinen valuuttarahasto on arvioinut, että Ukrainan rahoitusvaje on kesäkuuhun mennessä noin 14,3 miljardia euroa (15 miljardia Yhdysvaltain dollaria).

Ukrainan hallituksen rahoitustarpeet maan toimintakyvyn ylläpitämiseksi, makrotalouden vakauden varmistamiseksi ja inhimilliseen ja fyysiseen pääomaan kohdistuvan paineen vähentämiseksi ovat lyhyellä aikavälillä edelleen huomattavat. Näihin tarpeisiin vastaaminen edellyttää yhteisiä kansainvälisiä toimia, joista EU on valmis tekemään oman osuutensa.

Sen vuoksi komissio aikoo ehdottaa, että Ukrainalle myönnetään vuonna 2022 lisää poikkeuksellista makrotaloudellista rahoitusapua enimmillään 9 miljardia euroa lainoina, joita täydennetään muiden kahden- ja monenvälisten kansainvälisten kumppaneiden, kuten G7-maiden, tuella. Lainat myönnettäisiin erissä, ja EU:n talousarviosta myönnettävän takauksen ansiosta niillä olisi pitkä maksuaika ja edullinen korko.

Tämän mahdollistamiseksi EU-maiden olisi sovittava lisätakauksien asettamisesta. Niillä täydennettäisiin EU:n yhteisen vararahaston asianomaiseen osioon tätä varten varattuja varoja. Näillä toimilla, joiden lisäksi EU:n talousarviosta myönnetään avustuksia lainojen korkoihin, varmistetaan hyvin koordinoitu ja erittäin edullinen tuki Ukrainalle.

III.UKRAINAN JÄLLEENRAKENTAMINEN