FI Euroopan unionin virallinen lehti C 48/33

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Pk-yritysten rahoitusrakenteet nykyisessä taloudellisessa tilanteessa” (oma-aloitteinen lausunto)

2011/C 48/07

Esittelijä: Anna Maria DARMANIN

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea päätti 26. helmikuuta 2009 työjärjestyksensä 29 artiklan 2 kohdan nojalla laatia oma-aloitteisen lausunnon aiheesta

Pk-yritysten rahoitusrakenteet nykyisessä taloudellisessa tilanteessa.

Asian valmistelusta vastannut ”yhtenäismarkkinat, tuotanto ja kulutus” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 8. heinäkuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. syyskuuta 2010 pitämässään 465. täysistunnossa (syyskuun 16. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 121 ääntä puolesta ja 1 vastaan 3:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kehottaa komissiota vahvistamaan pk-yrityksille tarkoitettuja rahoitusvälineitä varmistamalla, että kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman takuujärjestelmää jatketaan myös nykyisen rahoituskauden jälkeen, että rakennerahastot ovat helposti pk-yritysten käytettävissä ja että rahoituksen painopisteet ilmoitetaan selvästi. Nykyisessä tilanteessa, kun omat varat ovat pienentyneet, takauslaitokset kykenevät hyödyllisellä tavalla lieventämään pankkikumppaneihinsa kohdistuvia vaikutuksia Baselin uuden vakavaraisuussopimuksen (Basel II) puitteissa. Tässä yhteydessä olisi edistettävä keskinäisten takauslaitosten toimintaa.

1.2 ETSK suosittaa, että mikro- ja pk-yrityksiä varten perustetaan kauppapaikkoja. Useimmat yleisesti hyväksytyt arvopaperipörssit asettavat liikaa raportointivelvoitteita ja niiden menettelyt ovat liian pitkiä, jotta pk-yritykset voisivat listautua. Lisäksi kustannukset, muun muassa vaihtoehtoisiin ja/tai toissijaisiin listautumisiin liittyvät kulut, estävät usein listautumisen. Eurooppalaisen verkoston koordinoimien pienimuotoisten alueellisten kauppapaikkojen perustaminen voisi tarjota uuden välineen, jota voitaisiin käyttää uuden pääoman keräämiseen pienille yrityksille. Tällä tavalla voitaisiin houkutella uutta riskipääomaa sekä yksityisten pääomasijoittajien (bisnesenkeli) antamaa rahoitusta. Se myös parantaisi pienten pääomasijoittajien mahdollisuuksia tukea pienyrityksiä.

1.3 Pk-yrityksillä, erityisesti mikroyrityksillä on suuria vaikeuksia saada rahoitusta. Koko yhteiskunnalle on myös hyvin epäselvää, mihin kaikki pankkien pelastusraha on mennyt. Vaikkei ehkä ole hyvä ajatus vaatia pankkeja julkaisemaan näitä lukuja, ETSK katsoo toisaalta, että voisi olla tarkoituksenmukaisempaa velvoittaa pankit varaamaan yhteisesti sovittu prosenttiosuus pelastusvaroista (maissa, joita niitä on käytetty) luottoihin, joita voidaan antaa pienille ja mikroyrityksille erityisesti innovatiivisia yritysideoita varten.

1.4 ETSK kehottaa kehittämään puitteet, jotka helpottavat osallistavien ja eettisten mikrorahoituslaitosten perustamista. Tämä rahoitusmenetelmä saattaa sopia erittäin hyvin pk-yrityksille, koska se perustuu riskien ja voittojen jakamiseen, vakaaseen rahoitukseen sekä keinottelun välttämiseen. Komission olisi tutkittava tarkoin osallistavan pankkitoiminnan kaltaisia ilmiöitä. ETSK kehottaakin komissiota laatimaan vihreän kirjan, jonka pohjalta voidaan käynnistää keskustelu osallistavasta pankkitoiminnasta Euroopan tasolla. Muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan, Ranskan, Saksan, Italian, Luxemburgin ja Maltan tekemät erilliset aloitteet ovat myönteisiä, mutta saattavat estää rahoituspalvelualan yhdentymisen jatkumisen EU:ssa. Erillisillä koordinoimattomilla aloitteilla ei ehkä myöskään tehokkaimmin saavuteta tuloksia, joihin tämäntyyppisellä rahoituksella voidaan päästä sellaisilla aloilla kuin riskin- ja voitonjako tai sosiaalisesti oikeudenmukainen rahoitus. Edistämällä islamilaisena mikrorahoituksena tunnettua rahoitusta voitaisiin synnyttää uutta yritystoimintaa ja samalla tukea köyhyyden torjuntaa eräillä alueilla. Tässä yhteydessä olisi laadittava direktiivi vaihtoehtoisten rahoitusmenetelmien ennakoimiseksi, tarkastelemiseksi ja kannustamiseksi siten että samalla varmistetaan, että ne ovat samassa asemassa muiden rahoitusmenetelmien, muun muassa tavanomaisen rahoituksen kanssa.

1.5 ETSK ehdottaa, että jäsenvaltiot myöntäisivät rahoitusta pk-yrityksille suoraan tai että ne myöntäisivät rahoituslaitoksille täysimääräisiä tai osittaisia takauksia kannustaakseen niitä rahoittamaan pk-yrityksiä. Finanssikriisin aikana useat jäsenvaltiot ovat omaksuneet tämän käytännön, ja se on osoittautunut toimivaksi tavaksi helpottaa pk-yritysten luotonsaantiongelmia.

1.6 ETSK katsoo, että Euroopan investointirahaston (EIR) olisi investoitava suoraan pk-yrityksiin erityisaloihin keskittyvien alarahastojen avulla. Yksi tällainen alarahasto voisi olla nuorille yrittäjille tarkoitettu rahasto, joka edistäisi myös yrittäjyyskulttuuria. Euroopan investointirahastosta olisi lisäksi osoitettava varoja pk-yrityksiä täysipainoisesti tukeville välittäjille. ETSK ehdottaa myös, että välittäjäpankkien ja Euroopan investointirahaston olisi yhdessä jaettava riski välittäjäpankkien kannustamiseksi käyttämään pk-yrityksille tarkoitettua EIR:n rahoitusta.

1.7 ETSK suosittaa, että käytetään eri pankkirahoitusmuotoja, kuten osallistavaa, innovatiivista ja eettistä rahoitusta. Bangladeshissa toimivan Grameen-pankin antaman rahoituksen kaltainen rahoitus saattaa Basel II -sopimuksen vuoksi jäädä erittäin rajalliseksi. Rahoituslaitoksilla ei ole mahdollisuutta tarttua ensimmäiseksi ongelmaan, vaan niiden on lähdettävä liikkeelle ratkaisun tarjoamisesta: luottojärjestelmän on perustuttava pikemminkin sosiaalisen taustan tutkimiseen kuin ennalta määritettyyn pankkitekniikkaan. Basel II -sopimusta onkin tarkistettava nopeasti, tai ainakin on tehtävä sopimus, jossa otetaan huomioon myös perinteisestä rahoituksesta poikkeavat rahoitusmuodot.

1.8 EU:hun on muodostumassa bisnesenkelien verkostoja. Valitettavasti tällaisia verkostoja ei näytetä sääntelevän, ja niiden toimintaan voi liittyä huomattavia väärinkäytöksiä, jotka vähentävät yrittäjien halua hyödyntää kyseistä tärkeää kanavaa kasvun rahoittamiseksi. Olisikin edistettävä sellaisten oikeudellisten puitteiden luomista, jotka kannustavat bisnesenkelien verkostojen tai vastaavien toimijoiden toimintaa.

1.9 ETSK kehottaa jäsenvaltioita tukemaan verokannusteilla bisnesenkeleitä ja niiden verkostoja, myös perheinvestoijia esimerkiksi vanhempia. Monet nuoret yrittäjät ovat riippuvaisia perheiltä saamistaan varoista, koska muuta rahoitusta ei ole saatavissa. Kyseisiä investoijia olisi palkittava ja kannustettava verohyvityksillä.

2. Johdanto ja tausta

2.1 Tarve kannustaa ja edistää yrittäjyyttä on suuri haaste EU:n jäsenvaltioille. Maaliskuussa 2000 Lissabonissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti tämän tavoitteeksi, jotta voidaan edistää työllisyyttä, talousuudistuksia ja sosiaalista koheesiota. Euroopan komissio julkaisi 21. tammikuuta 2003 vihreän kirjan aiheesta ”Yrittäjyys Euroopassa”. Vihreässä kirjassa kiinnitetään huomiota etenkin siihen, että eurooppalaiset perustavat liian vähän omia yrityksiä ja että nykyiset yritykset eivät kasva jatkuvasti.

2.2 Yrittäjyyden kehittämiseen liittyy tärkeitä sekä taloudellisia että sosiaalisia hyötyjä. Yrittäjyys on työpaikkojen syntymisen, innovaatioiden, kilpailukyvyn ja kasvun liikkeelle paneva voima, minkä lisäksi se tukee henkilökohtaista täyttymystä ja sosiaalisten tavoitteiden saavuttamista. (1)

2.3 Yrittäjyyden ja kansantalouden suorituskyvyn keskinäisen yhteyden syinä voidaan katsoa olevan yritystoiminnan jatkuminen, innovaatiot, työpaikkojen luominen, teknologinen edistys sekä tuottavuuden parantuminen ja viennin lisääntyminen. Yrittäjyys hyödyttää siten asianomaisten henkilöiden lisäksi myös koko yhteiskuntaa.

2.4 Centre for Enterprise and Economic Development Research -tutkimuslaitoksen tekemässä tutkimuksessa käynnistämisvaiheen rahoituksen mainittiin oleva yksi nuorten yrittäjien yleisimmin kohtaamista ongelmista (hallinnollisten sääntelyvaatimusten ohessa). Kuitenkin vain noin 40 prosenttia vastanneista erityistukiorganisaatioista arvioi näiden ongelmien olevan pahempia kuin muiden pienyritysten kohtaamat taloudelliset rajoitteet. Useilla uusilla yrityksillä on vaikeuksia löytää perustamislainan varmistamiseksi tarvittavat vakuudet. Nuorille yrittäjille tämä voi olla vielä vaikeampi este, koska heillä on muita yrityksiä rajallisemmat mahdollisuudet kerätä tarkoitukseen tarvittavat varat. Se, missä määrin tämä ongelma aiheuttaa käytännön rajoitteita, vaihtelee alasta ja liiketoiminnasta riippuen.

2.5 Nykyinen talouskriisi haittaa yrittäjyyttä erityisesti pk-yrityksiin kohdistuvien vaikutusten vuoksi. ETSK on käsitellyt laajasti talouskriisin aiheuttamaa vaikeaa tilannetta, sen vaikutuksia sekä sitä ratkaisevaa roolia, joka pankkijärjestelmällä on ollut kriisissä. Tosiasia on, että kriisi vaikuttaa edelleen vakavasti pk-yrityksiin ja että niiden on edelleen vaikea saada rahoitusta.

2.6 Pankkirahoitus on (peruslainakorkojen merkittävästä alenemisesta huolimatta) nykytilanteessa erittäin vähäistä seuraavista syistä:

— markkinoiden mukaan vaihtelevista kirjanpitokäytännöistä johtuvat tappiot (pankit alentavat taseissaan olevien arvopapereiden arvoa, koska niille ei ole markkinoita lähitulevaisuudessa)

— huonojen tai epävarmojen asiakasluottojen määrän lisääntyminen taantuman seurauksena

— pankkien välisten lainamarkkinoiden hyytyminen. Tilanteen ei ole vielä havaittu normalisoituneen useiden valtioiden toimenpiteistä huolimatta.

— jatkuva pelko – Työpaikkojensa puolesta pelkäävät pankkiirit eivät kovin todennäköisesti tee näennäisesti riskipitoisia luottopäätöksiä.

2.7 Näin ollen pankkipääomaa säännöstellään – sitä jaetaan vanhoille asiakkaille, joita pankilla ei ole varaa menettää, tai sijoitetaan laadukkaisiin kiinteätuottoisiin välineisiin, kuten valtion takaamiin arvopapereihin. Valtioiden lainanottotarve on lisääntynyt niiden pumpatessa rahaa talouksiinsa. Valtioiden velkapaperien tarjonnan lisääntyminen on puolestaan johtanut siihen, että yritys- ja kulutuslainojen rahoittamiseksi on käytettävissä entistä vähemmän varoja.

3. Lyhyt katsaus pk-yritysten luonteeseen virallisten tilastotietojen ulkopuolisten havaintojen perusteella

3.1 Pk-yrityksillä on monia erityispiirteitä. Niiden kaikkien luetteleminen ei kuvaisi oikeudenmukaisesti pk-yritysten dynaamisuutta. On kuitenkin syytää kiinnittää lyhyesti huomiota eräisiin ominaispiirteisiin.

3.2 Pk-yritykset ovat yleensä perheiden omistamia, ja niissä on mukana useita sukupolvia. Perhe on tällöin yritykselle tärkeä, mutta ei aina riittävä sijoittaja. Pk-yritykset toimivat tavallisesti paikallisesti, mikä vaikuttaa niiden ulkoistamismenetelmiin ja työhönottokäytäntöihin (usein tarkkaan harkittuja). Yrityksen johdon ja omistajien välillä ei ole suurta eroa, ja lisäksi henkilöstön ja omistajien suhteet ovat usein tiiviit (mikä lisää molemminpuolista lojaalisuutta). Pk-yritykset ovat joustavia, dynaamisia ja nopeita innovaatioiden käyttöönotossa. Pk-yritykset välttävät tyypillisesti riskejä kassavirtansa hallinnassa, ne käyttävät mieluummin omia varojaan kuin kääntyvät luottolaitosten puoleen. Lisäksi ne kohtaavat runsaasti byrokratiaa hakiessaan rahoitusta ja nostaessaan lainoja.

3.3 Käsitys pk-yrityksistä muita riskialttiimpina luototuskohteina johtuu osaksi niiden luonteesta. Ne ovat usein nuoria yrityksiä, jotka ovat haluttomia turvautumaan pitkiin byrokraattisiin rahoitusmenettelyihin, joilla ole riittäviä vakuuksia ja joilta kokonsa vuoksi yleisesti puuttuvat riskinhallintavälineet.

3.4 On syytä panna merkille, että pk-yritysten kohtaamat ongelmat kärjistyvät entisestään mikroyrityksissä.

4. Rahoitusvälineet

4.1 Julkinen listautuminen yleisesti hyväksyttyyn arvopaperipörssiin – Listautumisannit liitetään yleensä asemansa vakiinnuttaneihin yrityksiin, jotka pyrkivät hankkimaan pitkäaikaista pääomaa keräämällä virallisella listalla omaa pääomaa (osakkeet) tai laskemalla liikkeelle yrityslainoja (joukkovelkakirjat). Tämä tapahtuu yleensä ennen laajentumisvaihetta, kun yritysten omistajat ja/tai pääomasijoittajat pyrkivät irtaantumaan yrityksestä. On myös olemassa toissijaisia markkinoita. Ne eivät kuitenkaan yleensä sovi mikroyrityksille, vaan ainoastaan suurimman kokoluokan pienyritykset kykenevät hyödyntämään niitä. Vaikka yritysten listautuminen vaihtoehtoisille pörssilistoille vaatii yleensä vähemmän kuin listautuminen päälistalle, myös niitä säännellään samoilla julkistamisvaatimuksilla. Listautumisen hinta voi lähteä 500 000 eurosta.

4.2 Uudet rahoituslähteet, osallistava pankkitoiminta – Kaikkialla Euroopassa on leviämässä uudenmuotoinen pankkitoiminta: myös islamilaisena rahoituksena tunnettu osallistava ja eettinen pankkitoiminta. Sen toimintatapa on kiinnostava ja todennäköisesti sopiva pk-yrityksille, kun otetaan huomioon niiden tarpeet nykyisessä toimintaympäristössä. Useat sen tarjoamista eri välineistä eivät ole uusia Euroopan maille. Eräät säädökset, etenkin verolainsäädäntö, estävät kuitenkin tämäntyyppisen rahoituksen kehittämistä. Valitettavasti EU:n eri jäsenvaltiot (kuten Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska, Luxemburg, Saksa, Malta ja Italia) ovat ryhtyneet asiassa omiin erillisiin toimenpiteisiinsä, mikä saattaa aiheuttaa rahoituspalveluiden vapaaseen tarjontaan sisämarkkinoilla liittyviä ongelmia. On mahdollista, että mukana olevat rahoituslaitokset saattavat löytää vaihtoehtoisia lainsäädäntövälineitä päästäkseen EU:n markkinoille (2).

4.2.1 Tämä rahoitusmenetelmä saattaa sopia erittäin hyvin pk-yrityksille, koska se perustuu riskien ja voittojen jakamiseen, vakaaseen rahoitukseen, keinottelun välttämiseen sekä tiettyihin investointityyppeihin.

4.2.2 Erityisen uusi ja kehittyvä ala on islamilaisena mikrorahoituksena tunnettu rahoitus. Mikrorahoitus koostuu sellaisille henkilöille tarjottavista rahoituspalveluista, joiden on perinteisesti katsottu jäävän pankkipalveluiden ulkopuolelle, koska heillä ei ole antaa vakuuksia, jotka suojaisivat rahoituslaitoksia luottotappioilta.

4.2.3 Mikrorahoituksessa on aidosti vallankumouksellista se, että se tarjoaa mahdollisuuksia henkilöille, joilta on estetty pääsy rahoitusmarkkinoille, se avaa uusia tulevaisuudennäkymiä sekä parantaa yksilöiden toimintamahdollisuuksia siten että he voivat vihdoin toteuttaa omat hankkeensa ja ideansa omilla resursseillaan ja pääsevät eroon avustuksista, tuista ja riippuvuudesta. Mikrorahoituksesta eri puolilta maailmaa saadut kokemukset ovat nyt lopullisesti osoittaneet, että köyhät tarvitsevat laajan joukon erilaisia rahoituspalveluita, että he ovat valmiit maksamaan niiden käytöstä aiheutuvat kustannukset ja että he ovat täysin kelvollisia pankkisuhteeseen. Microfinance19-kohderyhmä muodostuu niin kutsutulla köyhyysrajalla elävistä köyhistä, jotka voisivat muita helpommin saavuttaa ihmisarvoisen elämänlaadun ja joilla on yritysideoita mutta ei mahdollisuutta saada tavanomaista rahoitusta.

4.2.4 Aiheesta on tehty vasta joitakin tutkimuksia ja alan toiminnasta on toistaiseksi suhteellisen vähän kokemuksia, mutta tällaisen rahoituksen on osoitettu tarjoavan erittäin hyvät mahdollisuudet torjua köyhyyttä ja taloudellista ja sosiaalista syrjäytymistä sekä laajentaa rahoituslaitosten asiakaspohjaa kehitysmaissa, joissa on islamilaista kulttuuria. Osallistavan pankkitoiminnan on osoitettu keskittyvän taloudellisen menestyksen lisäksi myös sosiaalisten hyötyjen maksimoimiseen luomalla entistä terveempiä rahoituslaitoksia, jotka kykenevät tarjoamaan tehokkaita rahoituspalveluita myös ruohonjuuritasolla.

4.3 Valtiolliset ja EU:n rahoitusjärjestelmät – Valtiot ovat välittäjätahojensa kautta osallistuneet yritystoiminnan edistämiseen eri toimenpiteillä, kuten verokannustimilla ja Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan investointirahaston tarjoamien avustusten kaltaisilla rahoitusjärjestelmillä.

4.3.1 Pääoman hankkimista käynnistys- ja siemenvaiheessa koskevien eräiden aloitteiden käytännön toteutus ei ehkä ole toivotulla tasolla.

4.4 Bisnesenkelien, eli yksityisten sijoittajien tai epävirallisten pääomasijoittajien, katsotaan tarjoavan perinteisistä poikkeavia rahoituslähteitä. Ne tarjoavat yrityksille ennen kaikkea omaa pääomaa siemenvaiheesta aina varhaiseen kasvuvaiheeseen.

5. Toimintapuitteet, jotka voidaan hyväksyä investointien ja talouden romahduksen lieventämiseksi ja pk-yritysten luotonsaannin helpottamiseksi

5.1 Eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan Small Business Act (SBA) -aloitteen nopea täytäntöönpano on ratkaisevaa nykyisessä taloustilanteessa. ETSK kannattaa komission esittämää Small Business Act -aloitetta mutta toteaa jälleen kerran, että ehdotettujen aloitteiden täytäntöönpano on erittäin tärkeää.

5.1.1 Koska maksuvalmius on nykytilanteessa pk-yritykselle ylellisyys, komitea kehottaa muuttamaan maksuviivästysten torjumisesta annettua direktiiviä sen varmistamiseksi, että pk-yritykset saavat maksunsa ajallaan ja että 30 päivän maksuaikaa noudatetaan. Toimeenpanotavan on kuitenkin oltava aidosti toteuttamiskelpoinen ja (sekä julkisten että yksityisten) toimittajien hyväksymä.

5.1.2 Lisäksi olisi nopeasti pantava täytäntöön direktiivi, joka mahdollistaa alennettujen alv-kantojen soveltamisen paikallisesti tarjottaviin työvoimaintensiivisiin palveluihin, joita tarjoavat yleensä pk-yritykset. Eräistä eriävistä näkemyksistä huolimatta katsotaan, että tällainen direktiivi edistäisi pk-yritysten kaupallista toimintaa lisäämällä sen houkuttelevuutta loppukäyttäjien keskuudessa.

5.2 Euroopan kauppakamarien tietojen mukaan 30 prosenttia pk-yrityksistä kärsii maksuvalmiusongelmista. Neljäsosa niistä johtuu pankkien kielteisistä luottopäätöksistä. Pankkien toimintaa tutkitaan näinä aikoina erityisen tarkoin, ja ne ovat alkaneet soveltaa rahoitukseen erittäin konservatiivista lähestymistapaa. Tällaisen konservatiivisen järjestelmän kohdistaminen pk-yrityksiin haittaa kuitenkin taloutta.

5.2.1 EU on lisännyt pk-yrityksille tarkoitettuja pankkivaroja lisäämällä elvytyssuunnitelman mukaisesti Euroopan investointipankin varoja. Pk-yritysten kokemusten mukaan pankkirahoituksen saaminen on kuitenkin edelleen erittäin vaikeaa. Vaikka siis varoja näytetään osoitetun pk-yritysten luotottamiseen, ne eivät päädy pk-yrityksiin asti. Onkin tärkeää, että Euroopan investointipankin varoja käsitteleviksi välittäjäpankeiksi valitaan pankkeja, jotka tukevat täysipainoisesti pk-yrityksiä. Jos välittäjäpankki jättää johdonmukaisesti välittämättä tällaiset varat pk-yrityksille, Euroopan investointipankin olisi vaihdettava kyseinen välittäjä. Lisäksi välittäjien kannustamiseksi todella lainaamaan Euroopan investointipankin rahoja pk-yrityksille Euroopan investointipankin ja välittäjien tulisi yhdessä jakaa lainoitukseen liittyvät riskit eikä niiden tulisi jäädä yksin välittäjien kannettaviksi.

5.3 Riskipääoman saaminen on tärkeää erityisesti yrityksiä perustettaessa. Alkuvaiheen riskipääomamarkkinoiden vuosittainen volyymi Euroopassa on vain noin 2 miljardia euroa, mikä on vain noin neljännes Yhdysvaltojen vastaavien markkinoiden koosta. Vain joka viideskymmenes pk-yritys kääntyy pääomasijoitusyhtiön puoleen rahoituksen saamiseksi. Tietoa riskirahoituksesta on helposti saatavissa. Perinteisesti toimivat pk-yritykset eivät kuitenkaan erittäin usein ymmärrä, että niillä on todellinen mahdollisuus saada tällaista rahoitusta. Tämä liittyy myös eurooppalaisten yrittäjien konservatiivisuuteen riskinotossa: he näyttävät turvautuvan mieluummin pankkipalveluihin kuin riskirahoitukseen.

5.4 Julkiset hankinnat tarjoavat tärkeitä mahdollisuuksia pk-yrityksille. Niiden kilpailukyky on kuitenkin nykyään tällä alalla muita heikompi suurten toimijoiden kokeneisuuden sekä pankkitakuita ja liikevaihdon ilmoittamista koskevien tiukkojen säännösten vuoksi. Julkisten hankintojen yhteydessä olisikin tehtävä enemmän aloitteita pk-yritysten aseman parantamiseksi esimerkiksi vähentämällä pankkitakauksiin sidotun pääoman määrää, parantamalla pk-yritysten mahdollisuuksia tehdä tarjouksia sekä tukemalla pk-yritysklusterien muodostamista.

5.5 Pk-yritysten ensisijaisena tavoitteena on byrokratian vähentäminen, koska niihin kohdistuva sääntelyllinen ja hallinnollinen taakka on kohtuuton suuriin yrityksiin verrattuna. On osoitettu, että suurelle yritykselle koituu sääntelyvelvoitteen täyttämisestä keskimäärin yhden euron kustannus työntekijää kohti, kun taas pienyrityksen kustannukset ovat jopa kymmenen euroa. Komissio on oikeilla jäljillä byrokratian vähentämisessä. Olemme kuitenkin edelleen kaukana tasosta, joka tehokkaasti hyödyttäisi pk-yrityksiä.

5.6 Taloutemme tulevaisuus on kestäväpohjaisessa kilpailussa. Kestävyysperiaatteita noudattavia, vihreän talouden alalla toimivia pk-yrityksiä olisi siksi autettava rahoitusprosessissa.

5.7 EU:n tarjoama merkittävä rahoitus hyödyttää laajasti uusien teknologioiden alalla toimivia pk-yrityksiä. Perinteisempiä tuotteita tai palveluita tuottavia pk-yrityksiä on kuitenkin kannustettava soveltamaan innovatiivisia lähestymistapoja myös omilla toimialoillaan. Rahoitusvälineitä olisi entisestään vahvistettava, jotta ne tukisivat myös tällaista laajamittaista pk-yritystoimintaa.

5.8 ETSK panee merkille järjestöjen, kuten Euroopan yritystakausjärjestön (European Mutual Guarantee Association, EMGA) jäsenten, roolin kriisin aikana. ETSK kehottaa komissiota jatkamaan sellaisen toimintaympäristön kehittämistä, joka antaa tällaisille organisaatioille mahdollisuuden vastaisuudessakin tukea pk-yrityksiä tarjoamalla niille rahoitustakuita.

5.9 Kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma on ollut tärkeä väline pk-yrityksille. Sen vuoksi ETSK kehottaa komissiota säilyttämään pk-yrityksille tarkoitetun takuuvälineen kyseisessä ohjelmassa myös vuoden 2013 jälkeen.

Bryssel 16. syyskuuta 2010 Euroopan talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Mario SEPI

(1) Yrittäjyyttä EU:n 25 jäsenvaltiossa, Yhdysvalloissa, Islannissa ja Norjassa käsittelevä Eurobarometer-tutkimus (Flash Eurobarometer, Entrepreneurship Survey of the EU [25 Member States], United States, Iceland and Norway: Analytical Report).

(2) Ks. Maltan johtamisen laitoksen (Malta Institute of Management), Maltan työnantajaliiton (Malta Employers Association) ja Maltan pankkityöntekijöiden liiton (Malta Union of Bank Employees) työryhmäraportti islamilaisesta rahoituksesta eurooppalaisessa oikeusjärjestelmässä (Islamic Finance in a European Union Jurisdiction Workshops Report).