Ehdotus neuvoston päätös Euroopan yhteisön liittymisestä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991 /* KOM/2004/0798 lopull. - CNS 2004/0275 */





Bryssel 16.12.2004 KOM(2004) 798 lopullinen 2004/0275 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön liittymisestä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991 (komission esittämä) PERUSTELUT Uusia kasvilajikkeita suojaavan kansainvälisen liiton (UPOV) keskeisiä tehtäviä ovat kansainvälisen yhdenmukaistamisen edistäminen ja yhteistyö kasvilajikkeiden suojaamista koskevan lainsäädännön käyttöönotossa. Yhdenmukaistamista edistetään ensinnäkin UPOV:ssä toteutetuin erityistoimin, joiden perusteella laaditaan suosituksia ja mallisopimuksia ja -lomakkeita, ja toiseksi siten, että UPOV tarjoaa foorumin mielipiteiden ja kokemusten vaihdolle. UPOV on laatinut kasvilajikkeiden tutkimista koskevia tarkkoja yleisperiaatteita, joita sovelletaan myös kansallisiin luetteloihin ja siementen varmentamiseen. UPOV:n yleissopimuksessa todetaan, että hallitustenväliset organisaatiot, joilla on toimivalta yleissopimuksen piiriin kuuluvissa asioissa ja omaa lainsäädäntöä, jossa säädetään jalostajanoikeuksien myöntämisestä ja suojaamisesta ja joka sitoo kaikkia sen jäsenvaltioita, voivat liittyä UPOV-yleissopimukseen. Koska yhteisön kasvinjalostajanoikeuksista 27 päivänä heinäkuuta 1994 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2100/94, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 873/2004, on vahvistettu yhteisön kasvinjalostajanoikeuksia koskeva järjestelmä, tämä mahdollistaa Euroopan yhteisön liittymisen UPOV-yleissopimukseen. Euroopan yhteisön liittyminen UPOV-yleissopimukseen on välttämätöntä, jotta se voisi täysimääräisesti hyödyntää sopimuspuolille kuuluvia oikeuksia ja tulla tunnustetuksi kansainvälisen yhteisön jäsenenä, jota sopimuksen velvoitteet sitovat. Jäsenyyden ansiosta kaikilla Euroopan yhteisön kansalaisilla olisi UPOV:n jäsenmaissa oikeus samaan kohteluun kuin niiden kansalaisille myönnetään, esimerkiksi kasvinjalostajanoikeuksien saamisen osalta. Sopimusvelvoitteiden hyväksyminen edellyttää samalla muihin kansainvälisiin sopimuksiin sisältyvien velvoitteiden noudattamista; tämä koskee erityisesti teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehdyn WTO:n sopimuksen (TRIPS-sopimuksen) 27 artiklan 3 kohtaan sisältyviä velvoitteita. UPOV-sopimuksen mukaisesti jäsenehdokkaan on ennen liittymiskirjan tallettamista pyydettävä UPOV-neuvostolta lausuntoa siitä, onko sen lainsäädäntö yleissopimuksen määräysten mukaista. Euroopan yhteisö esitti tällaisen pyynnön 1 päivänä huhtikuuta 1997 neuvoston asetuksen (EY) N:o 2100/94 ja sen täytäntöönpanosäädösten osalta; UPOV-neuvosto teki 29 päivänä huhtikuuta 1997 päätöksen, johon sisältyi myönteinen lausunto. Yhteisön olisi oltava edustettuna liiton jäsenten edustajista koostuvan UPOV-neuvoston samoin kuin neuvoston perustamien muiden elinten kokouksissa ja muissa UPOV:n järjestämissä kokouksissa. Komissio varmistaa, että yhteisön kasvilajikevirasto otetaan mukaan tältä osin. On myös tärkeää, että yhteisö suorittaa vapaaehtoisuuteen perustuvan maksuosuutensa UPOV-sopimuksen mukaisesti ja ottaen huomioon jäsenvaltioidensa suorittamat maksuosuudet: yhteisö maksaa viisi vuosimaksuyksikköä UPOV:n vuosibudjettiin (vuotta 2004 koskevalla varainhoitokaudella yksi vuosimaksuyksikkö on 53 641 Sveitsin frangia). 2004/0275 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan yhteisön liittymisestä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaan kansainväliseen yleissopimukseen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: Uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskeva kansainvälinen yleissopimus (jäljempänä ’UPOV-sopimus’) hyväksyttiin Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991, ja siinä annetaan uusien kasvilajikkeiden jalostajille mahdollisuus saada yksinomaiset jalostajanoikeudet yhtenäisten ja selvästi määriteltyjen periaatteiden perusteella. Yhteisön toimivalta tehdä kansainvälisiä sopimuksia ei perustu pelkästään perustamissopimuksessa nimenomaisesti annettuun toimivaltaan, vaan se voi perustua myös perustamissopimuksen muihin määräyksiin ja yhteisön toimielinten näiden määräysten mukaisesti antamiin säädöksiin. UPOV-sopimuksen asiasisältö kuuluu tällä alalla annettujen yhteisön asetusten soveltamisalaan. Tämän vuoksi UPOV-sopimuksen hyväksyminen kuuluu sekä yhteisön että jäsenvaltioiden toimivaltaan. UPOV-sopimus olisi hyväksyttävä yhteisön puolesta sen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta. Neuvoston puheenjohtaja olisi valtuutettava tallettamaan yhteisön liittymiskirja, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1artikla 1. Uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (jäljempänä ’UPOV-sopimus’) teksti, sellaisena kuin se on tarkistettuna Genevessä 19 päivänä maaliskuuta 1991, hyväksytään yhteisön puolesta sen toimivaltaan kuuluvien asioiden osalta. 2. UPOV-sopimuksen tarkistettu teksti esitetään liitteessä I. 2 artikla 1. Valtuutetaan neuvoston puheenjohtaja nimeämään yksi tai useampi henkilö, jolla on valtuudet tallettaa liittymiskirja yhteisön puolesta uusia kasvilajikkeita suojaavan kansainvälisen liiton (jäljempänä ’UPOV’) pääsihteerille. 2. Liitteessä II vahvistettu julistus liitetään liittymiskirjaan. 3 artikla 1. Kaikissa asioissa, jotka kuuluvat yhteisön toimivaltaan kasvilajikkeiden suojelun alalla, komissio neuvottelee yhteisön puolesta UPOV-neuvostossa ja muissa neuvoston perustamissa elimissä EY:n perustamissopimuksen asiaan sovellettavien määräysten ja erityisesti sen 300 artiklan mukaisesti. 2. Komissio suorittaa kullakin varainhoitokaudella vapaaehtoisuuteen perustuvan maksuosuuden, joka koostuu tietystä määrästä vuosimaksuyksikköjä, tietyin edellytyksin, jotka määritellään liitteeseen II sisältyvässä julistuksessa, ja tätä tarkoitusta varten yhteisön yleisessä talousarviossa asetettujen määrien rajoissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja LIITE I 1991-03-19 VUODEN 1991 SOPIMUSASIAKIRJA UUSIEN KASVILAJIKKEIDEN SUOJAAMISTA KOSKEVA KANSAINVÄLINEN YLEISSOPIMUS Tehty 2 päivänä joulukuuta 1961 sekä tarkistettu Genevessä 10 päivänä marraskuuta 1972, 23 päivänä lokakuuta 1978 ja 19 päivänä maaliskuuta 1991 VUODEN 1991 SOPIMUSASIAKIRJA UUSIEN KASVILAJIKKEIDEN SUOJAAMISTA KOSKEVA KANSAINVÄLINEN YLEISSOPIMUS Tehty 2 päivänä joulukuuta 1961 sekä tarkistettu Genevessä 10 päivänä marraskuuta 1972, 23 päivänä lokakuuta 1978 ja 19 päivänä maaliskuuta 1991 ARTIKLALUETTELO I luku: Määritelmät 1 artikla: Määritelmät II luku: Sopimuspuolten yleiset velvoitteet 2 artikla: Sopimuspuolten perusvelvoite 3 artikla: Suojattavat kasvisuvut ja -lajit 4 artikla: Kansallinen kohtelu III luku: Jalostajanoikeuden myöntämisen edellytykset 5 artikla: Suojan edellytykset 6 artikla: Uutuus 7 artikla: Erotettavuus 8 artikla: Yhtenäisyys 9 artikla: Pysyvyys IV luku: Jalostajanoikeutta koskeva hakemus 10 artikla: Hakemusten jättäminen 11 artikla: Etuoikeus 12 artikla: Hakemuksen käsittely 13 artikla: Väliaikainen suoja V luku: Jalostajan oikeudet 14 artikla: Jalostajanoikeuden laajuus 15 artikla: Jalostajanoikeutta koskevat poikkeukset 16 artikla: Jalostajanoikeuden lakkaaminen 17 artikla: Jalostajanoikeuden käyttöä koskevat rajoitukset 18 artikla: Kaupan sääntelytoimenpiteet 19 artikla: Jalostajanoikeuden kesto VI luku: Lajikkeen nimeäminen 20 artikla: Lajikkeen nimeäminen VII luku: Jalostajanoikeuden mitättömyys ja menettäminen 21 artikla: Jalostajanoikeuden mitättömyys 22 artikla: Jalostajanoikeuden menettäminen VIII luku: Liitto 23 artikla: Jäsenet 24 artikla: Oikeusasema ja toimipaikka 25 artikla: Toimielimet 26 artikla: Neuvosto 27 artikla: Liiton toimisto 28 artikla: Kielet 29 artikla: Liiton talous IX luku: Yleissopimuksen täytäntöönpano; muut sopimukset 30 artikla: Yleissopimuksen täytäntöönpano 31 artikla: Sopimuspuolten ja aikaisempien sopimusas iakirjojen sitomien valtioiden väliset suhteet 32 artikla Erityissopimukset X luku: Loppumääräykset 33 artikla: Allekirjoittaminen 34 artikla: Ratifiointi, hyväksyminen; liittyminen 35 artikla: Varaumat 36 artikla: Lainsäädäntöä sekä suojattavia kasvisukuj a ja -lajeja koskevat tiedonannot; julkaistavat tiedot 37 artikla: Voimaantulo; aikaisempien sopimusasiakirjojen sulkeminen 38 artikla: Yleissopimuksen tarkistaminen 39 artikla: Irtisanominen 40 artikla: Olemassaolevien oikeuksien säilyttäminen 41 artikla: Yleissopimuksen alkuperäiset ja viralliset tekstit 42 artikla: Tallettajan tehtävät I LUKU MÄÄRITELMÄT 1 artiklaMääritelmät For the purposes of this Act: i) ’tämä yleissopimus’ tarkoittaa tätä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (vuonna 1991 tehtyä) sopimusasiakirjaa; ii) ’vuoden 1961/1972 sopimusasiakirja’ tarkoittaa 2 päivänä joulukuuta 1961 tehtyä uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevaa kansainvälistä yleissopimusta, jota on muutettu 10 päivänä marraskuuta 1972 tehdyllä lisäasiakirjalla; iii) ’vuoden 1978 sopimusasiakirja’ tarkoittaa uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 23 päivänä lokakuuta 1978 tehtyä sopimusasiakirjaa; iv) ’jalostaja’ tarkoittaa - henkilöä, joka on jalostanut tai löytänyt ja kehittänyt kasvilajikkeen, - henkilöä, joka on edellä mainitun henkilön työnantaja tai toimeksiantaja, jos asianomaisen sopimuspuolen lainsäädännössä näin määrätään, tai - tapauskohtaisesti jommankumman edellämainitun henkilön oikeudenomistaja; v) ’jalostajanoikeus’ tarkoittaa oikeutta, joka jalostajalla on tämän yleissopimuksen määräysten mukaisesti; vi) ’kasvilajike’ tarkoittaa yhteen alimpaan tunnettuun kasvitieteelliseen taksoniin kuuluvaa kasviryhmää, joka, riippumatta siitä, täyttyvätkö jalostajanoikeuden myöntämisen edellytykset täysin, voidaan - määritellä tietyn genotyypin tai genotyyppien yhdistelmän ominaisuuksien perusteella, - erottaa muista kasviryhmistä vähintään yhden mainitun ominaisuuden perusteella ja - katsoa kokonaisuudeksi sillä perusteella, että sitä voidaan lisätä ilman että se muuttuu; vii) ’sopimuspuoli’ tarkoittaa valtiota tai hallitustenvälistä järjestöä, joka on tämän yleissopimuksen sopimuspuoli; viii) ’alue’ tarkoittaa sopimuspuolena olevan valtion osalta kyseisen valtion aluetta, ja sopimuspuolena olevan hallitustenvälisen järjestön osalta aluetta, jolla kyseisen hallitustenvälisen järjestön perustamissopimusta sovelletaan; ix) ’viranomainen’ tarkoittaa 30 artiklan 1 kappaleen ii alakohdassa tarkoitettua viranomaista; x) ’liitto’ tarkoittaa uusia kasvilajikkeita suojaavaa liittoa, joka on perustettu vuoden 1961 sopimusasiakirjalla, ja mainittu edelleen vuoden 1972 sopimusasiakirjassa, vuoden 1978 sopimusasiakirjassa ja tässä yleissopimuksessa; xi) ’liiton jäsen’ tarkoittaa vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuolena olevaa valtiota tai tämän yleissopimuksen sopimuspuolta. II LUKU SOPIMUSPUOLTEN YLEISET VELVOITTEET 2 artiklaSopimuspuolten perusvelvoite Kukin sopimuspuoli myöntää jalostajanoikeuksia ja suojaa niitä. 3 artikla Suojattavat kasvisuvut ja -lajit 1. [Valtiot, jotka ovat jo liiton jäseniä] Kukin sopimuspuoli, jota vuoden 1961/1972 sopimusasiakirja tai vuoden 1978 sopimusasiakirja sitoo, soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä, i) sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin, joihin se soveltaa kyseisenä päivänä vuoden 1961/1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan määräyksiä, ja ii) viimeistään viiden vuoden kuluttua mainitusta päivästä, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin. 2. [Uudet liiton jäsenet] Kukin sopimuspuoli, jota vuoden 1961/1972 sopimusasiakirja tai vuoden 1978 sopimusasiakirja ei sido, soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä, i) sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, vähintään 15 kasvisukuun tai -lajiin, ja ii) viimeistään kymmenen vuoden kuluttua mainitusta päivästä, kaikkiin kasvisukuihin ja -lajeihin. 4 artikla Kansallinen kohtelu 1. [Kohtelu] Tässä yleissopimuksessa täsmennettyjä oikeuksia rajoittamatta, sopimuspuolen kansalaisia sekä sopimuspuolen alueella oleskelevia luonnollisia henkilöitä ja oikeushenkilöitä, joilla on sopimuspuolen alueella rekisteröity toimipaikka, kohdellaan jalostajanoikeuksien myöntämisen ja suojan osalta kunkin muun sopimuspuolen alueella samalla tavalla kuin tämän muun sopimuspuolen omia kansalaisia kohdellaan tai voidaan myöhemmin kohdella sen lainsäädännön nojalla, edellyttäen kuitenkin, että nämä kansalaiset, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt noudattavat kyseisen muun sopimuspuolen kansalaisia koskevia ehtoja ja muotovaatimuksia. 2. [Kansalaiset] Edeltävän kappaleen soveltamista varten ’kansalaiset’ tarkoittavat sopimuspuolena olevan valtion osalta kyseisen valtion ’kansalaisia’ ja sopimuspuolena olevan hallitustenvälisen järjestön osalta kyseisen järjestön jäsenvaltioiden kansalaisia. III LUKU JALOSTAJANOIKEUDEN MYÖNTÄMISEN EDELLYTYKSET 5 artiklaSuojan edellytykset 1. [Täytettävät vaatimukset] Jalostajanoikeus myönnetään, jos kasvilajike on i) uusi, ii) erottuva, iii) yhtenäinen ja iv) pysyvä. 2. [Muut edellytykset] Jalostajanoikeuden myöntämiselle ei aseteta muita tai erilaisia ehtoja, edellyttäen kuitenkin, että lajike nimetään 20 artiklan määräysten mukaisesti, että hakija noudattaa sen sopimuspuolen lainsäädännön muotovaatimuksia, jonka viranomaiselle hakemus on jätetty ja että hän suorittaa vaaditut maksut. 6 artikla Uutuus 1. [Vaatimukset] Kasvilajikkeen katsotaan olevan uusi, jos jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen jättöpäivänä jalostaja ei ole myynyt tai muulla tavoin luovuttanut lajikkeen lisäysaineistoa tai satoa tai sitä ei ole hänen suostumuksellaan myyty tai muulla tavoin luovutettu muille kasvilajikkeen hyödyntämistarkoituksessa i) sen sopimuspuolen alueella, jolla hakemus on jätetty aikaisemmin kuin vuosi ennen kyseistä päivää, ja ii) muualla kuin sen sopimuspuolen alueella, jolla hakemus on jätetty aikaisemmin kuin neljä vuotta tai, puiden tai viiniköynnösten osalta, aikaisemmin kuin kuusi vuotta ennen kyseistä päivää. 2. [Äskettäin luodut kasvilajikkeet] Jos sopimuspuoli soveltaa tätä yleissopimusta kasvisukuun tai -lajiin, johon se ei aikaisemmin ole soveltanut tätä yleissopimusta tai aikaisempaa sopimusasiakirjaa, se voi katsoa äskettäin luodun kasvilajikkeen, joka on olemassa tällaisena soveltamisen laajentamisen ajankohtana, täyttävän 1 kappaleessa määritellyn uutuusvaatimuksen, vaikka kyseisessä kappaleessa tarkoitettu myynti tai luovuttaminen muille olisi tapahtunut kyseisessä kappaleessa määriteltyä määräaikaa aikaisemmin. 3. [’Alue’ tietyissä tapauksissa] 1 kappaleen soveltamista varten kaikki sopimuspuolet, jotka ovat saman hallitustenvälisen järjestön jäsenvaltioita, voivat toimia yhdessä, jos kyseisen järjestön määräykset sitä edellyttävät, yhdenmukaistaakseen tämän järjestön jäsenvaltioiden alueilla tehdyt toimenpiteet niiden omilla alueilla tehtyjen toimenpiteiden kanssa, ja niin tehdessään ilmoittavat asiasta pääsihteerille. 7 artikla Erotettavuus Kasvilajikkeen katsotaan olevan erottuva, jos se on selvästi erotettavissa muista kasvilajikkeista, joiden olemassaolo on yleisesti tiedossa hakemuksen jättämisajankohtana. Erityisesti jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen tai toisen lajikkeen merkitsemistä viralliseen kasvilajikerekisteriin koskevan hakemuksen jättämisen, missä tahansa maassa, katsotaan tekevän tämän muun kasvilajikkeen yleisesti tunnetuksi hakemuksen jättämispäivästä lähtien, edellyttäen kuitenkin, että hakemus johtaa tapauskohtaisesti joko jalostajanoikeuden myöntämiseen tai mainitun muun kasvilajikkeen merkitsemiseen viralliseen kasvilajikerekisteriin.. 8 artikla Yhtenäisyys Kasvilajikkeen katsotaan olevan yhtenäinen, jos se on mahdollisia, sitä lisättäessä syntyviä muunnoksia lukuun ottamatta riittävän yhtenäinen keskeisiltä ominaispiirteiltään. 9 artikla Pysyvyys Kasvilajikkeen katsotaan olevan pysyvä, jos sen merkitykselliset ominaisuudet pysyvät muuttumattomina toistuvan lisäyksen jälkeen tai, jos kyseessä on tietty lisäyskierto, kunkin lisäyskierron lopussa. IV LUKU JALOSTAJANOIKEUTTA KOSKEVA HAKEMUS 10 artiklaHakemusten jättäminen 1. [Ensimmäisen hakemuksen jättämispaikka] Jalostaja voi valita sopimuspuolen, jonka viranomaiselle hän haluaa jättää ensimmäisen jalostajanoikeutta koskevan hakemuksensa. 2. [Myöhempien hakemusten ajankohta] Jalostaja voi jättää jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen muiden sopimuspuolten viranomaisille odottamatta jalostajanoikeuden myöntämistä sen sopimuspuolen viranomaiselta, jolle se on jättänyt ensimmäisen hakemuksensa. 3. [Suojan riippumattomuus] Sopimuspuoli ei kieltäydy myöntämästä jalostajanoikeutta tai rajoita sen voimassaoloaikaa sillä perusteella, että muussa valtiossa tai hallitustenvälisessä järjestössä ei ole haettu suojaa samaa kasvilajiketta varten, suojaa ei ole myönnetty tai se on lakannut. 11 artikla Etuoikeus 1. [Oikeus; voimassaoloaika] Jalostajalla, joka on asianmukaisesti jättänyt kasvilajikkeen suojaa koskevan hakemuksen yhden sopimuspuolen alueella (’ensimmäinen hakemus’), on 12 kuukauden ajan etuoikeus, kun hän jättää jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen saman kasvilajikkeen osalta minkä tahansa muun sopimuspuolen viranomaiselle (’myöhempi hakemus’). Tämä ajanjakso lasketaan ensimmäisen hakemuksen jättämispäivästä. Hakemuksen jättämispäivää ei lasketa mukaan jälkimmäiseen ajanjaksoon. 2. [Oikeuteen vetoaminen] Hyötyäkseen etuoikeudestaan jalostajan tulee vedota myöhemmässä hakemuksessaan ensimmäisen hakemuksen etuoikeuteen. Viranomainen, jolle myöhempi hakemus on jätetty, voi vaatia jalostajaa toimittamaan vähintään kolmen kuukauden pituisen ajanjakson kuluessa myöhemmän hakemuksen jättämisestä jäljennöksen asiakirjoista, jotka muodostavat ensimmäisen hakemuksen, kyseisen hakemuksen vastaanottaneen viranomaisen oikeaksi todistamana, sekä kasvinäytteet tai muut todisteet, jotka osoittavat että molempien hakemusten kohteena on sama kasvilajike. 3. [Asiakirjat ja aineisto] Jalostajalle myönnetään etuoikeuden voimassaoloajan päätyttyä kahden vuoden pituinen aika tai, jos ensimmäinen hakemus on hylätty tai peruutettu, tämän hylkäämisen tai peruuttamisen jälkeen tarvittava aika, jonka kuluessa myöhemmän hakemuksen vastaanottaneelle sopimuspuolen viranomaiselle toimitetaan tämän sopimuspuolen lainsäädännön edellyttämät tiedot, asiakirjat tai aineistot, jotka ovat tarpeen 12 artiklan mukaista hakemuksen käsittelyä varten. 4. [Ajanjakson aikaiset tapahtumat] 1 kappaleessa tarkoitetun ajanjakson aikaiset tapahtumat, kuten toisen hakemuksen jättäminen tai ensimmäisen hakemuksen kohteena olevan kasvilajikkeen julkistaminen tai käyttö, ei ole peruste myöhemmän hakemuksen hylkäämiselle. Tällaiset tapahtumat eivät myöskään luo oikeuksia kolmansille osapuolille. 12 artikla Hakemuksen käsittely Jalostajanoikeuden myöntämistä koskeva päätös edellyttää sen tarkastelua, täyttyvätkö 5­9 artiklan mukaiset edellytykset. Hakemuksen käsittelyn aikana viranomainen voi kasvattaa kasvilajiketta tai suorittaa muita tarvittavia kokeita, suorituttaa kasvilajikkeen kasvatuksen tai muut tarvittavat kokeet, tai ottaa huomioon jo suoritettujen kasvatuskokeiden tai muiden kokeiden tulokset. Käsittelyä varten viranomainen voi vaatia, että jalostaja toimittaa sille kaikki tarvittavat tiedot, asiakirjat tai aineistot. 13 artikla Väliaikainen suoja Kukin sopimuspuoli mahdollistaa toimenpiteet, joiden tarkoituksena on valvoa jalostajan etuja jalostajanoikeutta koskevan hakemuksen jättämisen tai julkistamisen ja oikeuden myöntämisen välisenä aikana. Näiden toimenpiteiden vaikutuksesta jalostajanoikeuden haltijalla on vähintään oikeus kohtuulliseen korvaukseen sellaiselta henkilöltä, joka mainittuna aikana on suorittanut toimenpiteitä, jotka oikeuden myöntämisen jälkeen edellyttäisivät jalostajan lupaa 14 artiklan määräysten mukaisesti. Sopimuspuoli voi päättää, että tällaisilla toimenpiteillä on oikeusvaikutuksia ainoastaan sellaisiin henkilöihin, joille jalostaja on ilmoittanut hakemuksen jättämisestä. V LUKU JALOSTAJAN OIKEUDET 14 artiklaJalostajanoikeuden laajuus 1. [Toimenpiteet lisäysaineiston osalta] a) Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, suojattavan kasvilajikkeen lisäysmateriaalin osalta seuraavat toimenpiteet edellyttävät jalostajan lupaa: i) lisäys (monistus), ii) kunnostus lisäystarkoitukseen, iii) myyntiin tarjoaminen, iv) myynti tai muu markkinointi, v) vienti, vi) tuonti, vii) varastointi johonkin yllä olevassa i-vi alakohdassa mainittuun tarkoitukseen. b) Jalostaja voi asettaa luvalleen ehtoja ja rajoituksia. 2. [Toimenpiteet sadon osalta] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, 1 kappaleen a kohdan i-vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet sadon osalta, joka on saatu suojatun lajikkeen lisäysaineiston luvattoman käytön avulla, edellyttävät jalostajan lupaa, ellei jalostajalla ole ollut kohtuullista mahdollisuutta käyttää oikeuttaan mainitun lisäysaineiston suhteen. 3. [Toimenpiteet tiettyjen tuotteiden osalta] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, kukin sopimuspuoli voi päättää, että 1 kappaleen a kohdan i-vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet sellaisten tuotteiden osalta, jotka on saatu suoraan 2 kappaleen määräysten soveltamisalaan kuuluvan suojatun lajikkeen lisäysaineistosta mainitun lisäysaineiston luvattoman käytön avulla, edellyttävät jalostajan lupaa, ellei jalostajalla ole ollut kohtuullista mahdollisuutta käyttää oikeuttaan mainitun sadon suhteen. 4. [Mahdolliset lisätoimenpiteet] Jollei 15 ja 16 artiklassa toisin määrätä, kukin sopimuspuoli voi päättää, että muut kuin 1 kappaleen a kohdan i-vii alakohdassa tarkoitetut toimenpiteet edellyttävät myös jalostajan lupaa. 5. [Johdannaislajikkeet ja tietyt muut lajikkeet] a) Tämän artiklan 1­4 kappaleen määräyksiä sovelletaan myös: i) lajikkeisiin, jotka on olennaisesti johdettu suojatusta lajikkeesta, kun suojattu lajike itse ei ole johdannaislajike, ii) lajikkeisiin, jotka eivät ole selvästi erotettavissa suojatusta lajikkeesta 7 artiklan mukaisesti, ja iii) lajikkeisiin, joiden tuotanto edellyttää suojatun lajikkeen toistuvaa käyttöä. b) Lajikkeen katsotaan a kohdan i alakohdan soveltamista varten olevan olennaisesti johdettu toisesta lajikkeesta (’alkuperäislajikkeesta’), kun i) se on pääosin johdettu alkuperäislajikkeesta tai sellaisesta lajikkeesta, joka on pääosin johdettu alkuperäislajikkeesta, säilyttäen kuitenkin alkuperäislajikkeen genotyypistä tai genotyyppien yhdistelmästä johtuvat ominaispiirteet, ii) se on selkeästi erotettavissa alkuperäislajikkeesta, ja iii) se johtamisesta aiheutuvia eroja lukuunottamatta vastaa alkuperäislajiketta niiltä ominaispiirteiltään, jotka johtuvat alkuperäislajikkeen genotyypistä tai genotyyppien yhdistelmästä.. c) Johdannaislajikkeita voi muodostua esimerkiksi luonnollisen tai indusoidun mutantin, somaklonaalisen variantin tai alkuperäislajikkeen variantin valinnan seurauksena, takaisinristeytyksessä tai geneettisissä transformaatioissa. 15 artikla Jalostajanoikeutta koskevat poikkeukset 1. [Pakolliset poikkeukset] Jalostajanoikeus ei koske i) toimenpiteitä, jotka on suoritettu yksityisesti ja muuta kuin kaupallista tarkoitusta varten, ii) toimenpiteitä, jotka on suoritettu kokeellista tarkoitusta varten ja iii) toimenpiteitä, jotka on suoritettu muiden lajikkeiden jalostamista varten, eikä tämän lajikkeen osalta suoritettuja 14 artiklan 1­4 kappaleessa tarkoitettuja toimenpiteitä, lukuun ottamatta toimenpiteitä, joihin sovelletaan 14 artiklan 5 kappaleen määräyksiä. 2. [Valinnaiset poikkeukset] Sen estämättä, mitä 14 artiklassa määrätään, kukin sopimuspuoli voi, kohtuuden rajoissa ja ottaen huomioon jalostajan laillisten etujen valvomisen, rajoittaa jalostajanoikeutta minkä tahansa lajikkeen osalta, jotta se voi antaa maanviljelijöille luvan käyttää lisäystarkoitukseen omilla maillaan sadosta saatuja tuotteita, jotka he ovat saaneet istuttamalla suojattua lajiketta tai 14 artiklan 5 kappaleen a kohdan i tai ii alakohdassa tarkoitettua lajiketta omille mailleen. 16 artikla Jalostajanoikeuden lakkaaminen 1. [Oikeuden lakkaaminen] Jalostajanoikeus ei koske toimenpiteitä, jotka liittyvät suojatun lajikkeen tai 14 artiklan 5 kappaleen määräysten soveltamisalaan kuuluvan lajikkeen aineistoon, jonka jalostaja on myynyt tai muulla tavoin markkinoinut tai se on myyty tai muulla tavoin markkinoitu hänen suostumuksellaan kyseisen sopimuspuolen alueella, tai mainitusta aineistosta johdettuun aineistoon, ellei näihin toimenpiteisiin i) liity kyseisen lajikkeen myöhempää lisäystä tai ii) lajikkeen lisäyksen mahdollistavaa lajikkeen aineiston vientiä sellaiseen maahan, joka ei suojaa sen kasvisuvun tai kasvilajin lajikkeita, johon lajike kuuluu, paitsi jos viety aineisto on tarkoitettu kulutukseen. 2. [’Aineiston’ tarkoitus] Suhteessa lajikkeeseen ’aineistolla’ tarkoitetaan 1 kappaleessa i) kaikenlaista lisäysaineistoa, ii) satoa, mukaan luettuna kokonaiset kasvit ja kasvinosat, ja iii) tuotetta, joka on valmistettu suoraan sadosta. 3. [’Alue’ tietyissä tapauksissa] 1 kappaleen soveltamista varten kaikki sopimuspuolet, jotka ovat saman hallitustenvälisen järjestön jäsenvaltioita, voivat toimia yhdessä, jos kyseisen järjestön määräykset sitä edellyttävät, yhdenmukaistaakseen tämän järjestön jäsenvaltioiden alueilla tehdyt toimenpiteet niiden omilla alueilla tehtyjen toimenpiteiden kanssa, ja niin tehdessään ilmoittavat asiasta pääsihteerille. 17 artikla Jalostajanoikeuden käyttöä koskevat rajoitukset 1. [Yleinen etu] Ellei tässä yleissopimuksessa nimenomaisesti toisin määrätä, sopimuspuoli ei voi rajoittaa jalostajanoikeuden vapaata käyttöä muista syistä kuin yleisen edun vuoksi. 2. [Kohtuullinen korvaus] Jos tällaisen rajoituksen seurauksena kolmas osapuoli saa luvan suorittaa toimenpiteitä, jotka edellyttävät jalostajan lupaa, kyseinen sopimuspuoli ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, että jalostaja saa kohtuullisen korvauksen. 18 artikla Kaupan sääntelytoimenpiteet Jalostajanoikeus on riippumaton toimenpiteistä, joihin sopimuspuoli on ryhtynyt säännelläkseen alueellaan lajikkeiden aineiston tuotantoa, varmentamista (sertifiointia) ja markkinointia tai tällaisen aineiston tuontia tai vientiä. Missään tapauksessa nämä toimenpiteet eivät vaikuta tämän yleissopimuksen määräysten soveltamiseen. 19 artikla Jalostajanoikeuden kesto 1. [Suoja-aika] Jalostajanoikeus myönnetään määräajaksi. 2. [Vähimmäisaika] Mainittu aika on vähintään 20 vuotta jalostajanoikeuden myöntämispäivästä lukien. Puiden ja viiniköynnösten osalta mainittu aika on vähintään 25 vuotta kyseisestä päivästä lukien. VI LUKU LAJIKKEEN NIMEÄMINEN 20 artiklaLajikkeen nimeäminen 1. [Lajikkeiden merkitseminen nimellä; nimen käyttäminen] a) Lajike merkitään nimellä, joka on sen yleisnimi. b) Kukin sopimuspuoli varmistaa, että mikään lajikkeen nimenä rekisteröityyn merkintään liittyvä oikeus ei estä nimen vapaata käyttöä lajikkeen yhteydessä, myöskään jalostajanoikeuden lakattua, ellei 4 kappaleessa toisin määrätä. 2. [Nimen ominaisuudet] Nimen tulee mahdollistaa lajikkeen tunnistaminen. Se ei saa koostua pelkästään numeroista, ellei tämä ole vakiintunut tapa nimetä lajikkeita. Nimi ei saa olla harhauttava eikä se saa aiheuttaa sekaannusta lajikkeen ominaisuuksista tai arvosta tai vaikeuttaa lajikkeen tai sen jalostajan tunnistamista. Erityisesti nimen tulee erottua jokaisesta nimestä, joka jonkin sopimuspuolen alueella on merkitty saman kasvilajin tai lähisukuisen kasvilajin olemassa olevalle lajikkeelle. 3. [Nimen rekisteröinti] Jalostaja jättää lajikkeen nimiehdotuksen viranomaiselle. Mikäli nimiehdotus ei täytä 2 kappaleen vaatimuksia, viranomainen ei rekisteröi sitä, vaan kehottaa jalostajaa ehdottamaan määräajan kuluessa toista nimeä. Viranomainen rekisteröi nimen samanaikaisesti kuin se myöntää jalostajanoikeuden. 4. [Kolmansien osapuolten aikaisemmat oikeudet] Nimen rekisteröiminen ei vaikuta kolmansien osapuolten oikeuksiin. Jos lajikkeen nimen käyttämiseen 7 kappaleen mukaisesti velvollista henkilöä on aiemmin myönnetyn oikeuden perusteella kielletty käyttämästä nimeä, viranomainen vaatii jalostajaa antamaan toisen nimiehdotuksen lajikkeelle. 5. [Sama nimi kaikkien sopimuspuolten alueella] Lajike jätetään rekisteröitäväksi kaikille sopimuspuolille samalla nimellä. Kunkin sopimuspuolen viranomainen rekisteröi annetun nimen, ellei se katso, että nimeä ei voida käyttää sen alueella. Jälkimmäisessä tapauksessa viranomainen vaatii jalostajaa antamaan toisen nimiehdotuksen. 6. [Sopimuspuolten viranomaisten välinen tiedottaminen] Sopimuspuolen viranomainen varmistaa, että kaikkien muiden sopimuspuolten viranomaisille ilmoitetaan lajikkeiden nimiin liittyvistä asioista, erityisesti nimiehdotusten jättämisestä sekä nimien rekisteröinnistä ja kumoamisesta. Viranomainen voi osoittaa mahdolliset nimen rekisteröintiä koskevat huomautuksensa sille viranomaiselle, jolta nimeä koskeva ilmoitus on tullut. 7. [Velvollisuus käyttää nimeä] Henkilö, joka jonkin sopimuspuolen alueella tarjoaa myyntiin tai markkinoi kyseisellä alueella suojatun lajikkeen lisäysaineistoa, on velvollinen käyttämään lajikkeen nimeä myös sen jälkeen, kun jalostajanoikeus kyseisen lajikkeen osalta on lakannut, paitsi jos aiemmat oikeudet 4 kappaleen määräysten mukaisesti estävät tällaisen käytön. 8. [Nimen yhteydessä käytetyt merkit] Kun lajike tarjotaan myyntiin tai sitä markkinoidaan, rekisteröidyn lajikenimen ohella voidaan käyttää tavaramerkkiä, toiminimeä tai muuta vastaavaa merkkiä. Mikäli tällaista merkkiä käytetään, lajikenimen tulee kuitenkin olla helposti tunnistettavissa. VII LUKU JALOSTAJANOIKEUDEN MITÄTTÖMYYS JA MENETTÄMINEN 21 artiklaJalostajanoikeuden mitättömyys 1. [Mitättömyysperusteet] Kukin sopimuspuoli julistaa myöntämänsä jalostajanoikeuden mitättömäksi, mikäli todetaan, että i) 6 tai 7 artiklassa määrättyjä ehtoja ei ole noudatettu jalostajanoikeutta myönnettäessä, ii) 8 tai 9 artiklassa määrättyjä ehtoja ei ole noudatettu jalostajanoikeutta myönnettäessä sellaisessa tapauksessa, jossa jalostajanoikeuden myöntäminen on olennaisesti perustunut jalostajan toimittamiin tietoihin ja asiakirjoihin, tai iii) jalostajanoikeus on myönnetty henkilölle, joka ei ole oikeutettu siihen, ellei sitä siirretä henkilölle, joka on siihen oikeutettu. 2. [Muiden perusteiden poissulkeminen] Jalostajanoikeutta ei julisteta mitättömäksi muista kuin 1 kappaleessa tarkoitetuista syistä. 22 artikla Jalostajanoikeuden menettäminen 1. [Menettämisen perusteet] a) Kukin sopimuspuoli voi julistaa menetetyksi myöntämänsä jalostajanoikeuden, mikäli todetaan, että 8 tai 9 artiklassa määrätyt ehdot eivät enää täyty. b) Edelleen kukin sopimuspuoli voi julistaa menetetyksi myöntämänsä jalostajanoikeuden, jos jalostaja sitä koskevan pyynnön saatuaan ja määrätyn ajan kuluessa i) ei toimita viranomaiselle tietoja, asiakirjoja tai aineistoa, joiden katsotaan olevan tarpeen lajikkeen säilyttämisen varmistamiseksi, ii) jättää suorittamatta sellaiset maksut, jotka mahdollisesti tulee maksaa oikeuden säilyttämiseksi, tai iii) ei ehdota toista sopivaa nimeä sellaisessa tapauksessa, jossa lajikkeen nimi on kumottu oikeuden myöntämisen jälkeen. 2. [Muiden perusteiden poissulkeminen] Jalostajanoikeutta ei julisteta menetetyksi muista kuin 1 kappaleessa tarkoitetuista syistä. VIII LUKU LIITTO 23 artiklaJäsenet Sopimuspuolet ovat liiton jäseniä. 24 artikla Oikeusasema ja toimipaikka 1. [Oikeushenkilöllisyys] Liitto on oikeushenkilö. 2. [Oikeusasema] Liitolla on kunkin sopimuspuolen alueella tämän sopimuspuolen alueella sovellettavan lainsäädännön mukaisesti sellainen oikeusasema, jota liiton tavoitteiden ja sen tehtävien suorittaminen mahdollisesti edellyttävät. 3. [Toimipaikka] Liiton ja sen pysyvien toimielinten toimipaikka on Geneve. 4. [Päämajasopimus] Liitolla on päämajasopimus Sveitsin valaliiton kanssa. 25 artikla Toimielimet Liiton pysyvät toimielimet ovat neuvosto ja liiton toimisto. 26 artikla Neuvosto 1. [Kokoonpano] Neuvosto koostuu liiton jäsenten edustajista. Kukin liiton jäsen nimittää neuvostoon yhden edustajan ja yhden varaedustajan. Edustajilla ja varaedustajilla voi olla avustajia ja neuvonantajia. 2. [Virkamiehet] Neuvosto valitsee jäsentensä keskuudesta puheenjohtajan ja ensimmäisen varapuheenjohtajan. Se voi valita myös muita varapuheenjohtajia. Ensimmäinen varapuheenjohtaja ottaa puheenjohtajan paikan, jos tämä ei pysty hoitamaan virkaansa. Puheenjohtajan virkakausi on kolme vuotta. 3. [Istunnot] Neuvosto kokoontuu puheenjohtajan kutsusta. Neuvosto pitää varsinaisen istunnon vuosittain. Lisäksi puheenjohtaja voi kutsua neuvoston koolle harkintansa mukaan; hän kutsuu sen koolle kolmen kuukauden kuluessa, jos yksi kolmasosa liiton jäsenistä sitä pyytää. 4. [Tarkkailijat] Liiton ulkopuolisia valtioita voidaan kutsua tarkkailijoiksi neuvoston kokouksiin. Näihin kokouksiin voidaan kutsua myös muita tarkkailijoita ja asiantuntijoita. 5. [Tehtävät] Neuvoston tehtävinä on: i) harkita sopivia toimenpiteitä liiton etujen turvaamiseksi ja edistää liiton kehitystä; ii) laatia neuvoston menettelytapasäännöt; iii) nimittää pääsihteeri ja tarvittaessa varapääsihteeri sekä määrätä kummankin palvelussuhteen ehdoista; iv) tarkastaa liiton vuosittainen toimintakertomus ja vahvistaa tuleva toimintasuunnitelma; v) antaa pääsihteerille kaikki tarvittavat ohjeet liiton tehtävien toteuttamiseksi; vi) laatia liiton hallinnolliset ja taloutta koskevat määräykset; vii) tarkastaa ja hyväksyä liiton talousarvio, ja määrätä kunkin liiton jäsenen maksuosuus; viii) tarkastaa ja hyväksyä pääsihteerin laatima tilikertomus; ix) määrätä 38 artiklassa tarkoitettujen konferenssien ajankohta ja paikka, sekä ryhtyä tarvittaviin toimenpiteisiin niiden valmistelemiseksi; ja x) tehdä kaikki muut tarvittavat päätökset liiton tehokkaan toiminnan varmistamiseksi. 6. [Äänet] a) Kullakin liiton jäsenellä, joka on valtio, on neuvostossa yksi ääni. b) Sopimuspuoli, joka on hallitustenvälinen järjestö, voi toimivaltaansa kuuluvissa asioissa käyttää liiton jäseninä olevien jäsenvaltioidensa äänioikeutta. Tällainen hallitustenvälinen järjestö ei käytä jäsenvaltioidensa äänioikeutta, jos sen jäsenvaltiot käyttävät äänioikeuttaan, ja päinvastoin. 7. [Äänienemmistöt] Päätöksenteko neuvostossa edellyttää annettujen äänten yksinkertaista enemmistöä, edellyttäen kuitenkin, että 5 kappaleen ii, vi ja vii alakohdassa, 28 artiklan 3 kappaleessa, 29 artiklan 5 kappaleen b kohdassa ja 38 artiklan 1 kappaleessa tarkoitetut neuvoston päätökset vaativat annettujen äänten kolmen neljäsosan enemmistön. Äänestyksestä pidättymistä ei katsota annetuksi ääneksi. 27 artikla Liiton toimisto 1. [Toimiston tehtävät ja johtaminen] Liiton toimisto suorittaa kaikki velvollisuudet ja tehtävät, jotka neuvosto on sille uskonut. Toimistoa johtaa pääsihteeri. 2. [Pääsihteerin tehtävät] Pääsihteeri on toiminnastaan vastuussa neuvostolle; hänellä on velvollisuus toteuttaa neuvoston päätökset. Hän esittää talousarvion neuvoston hyväksyttäväksi ja vastaa sen täytäntöönpanosta. Hän laatii neuvostolle selontekoja hallinnostaan ja toiminnastaan sekä liiton taloudesta. 3. [Henkilökunta] Ellei 26 artiklan 5 kappaleen iii alakohdassa toisin määrätä, annetaan liiton toimiston tehokkaan toiminnan edellyttämän henkilökunnan nimittämistä ja sen työsopimuksia koskevat ehdot hallinnollisissa ja taloutta koskevissa määräyksissä. 28 artikla Kielet 1. [Toimiston kielet] Liiton toimisto käyttää englannin, espanjan, ranskan ja saksan kieltä suorittaessaan tehtäviään. 2. [Tietyissä kokouksissa käytettävät kielet] Neuvoston ja yleissopimuksen tarkistamista käsittelevien konferenssien kokoukset pidetään neljällä kielellä. 3. [Muut kielet] Neuvosto voi päättää muiden kielten käytöstä. 29 artikla Liiton talous 1. [Tulot] Liiton menot katetaan i) liiton jäsenvaltioiden vuosimaksuilla, ii) palvelumaksuilla, iii) muilla tuloilla. 2. [Vuosimaksut: yksiköt] a) Kunkin liiton jäsenvaltion osuus vuosimaksujen kokonaismäärästä määräytyy vuosimaksuilla katettavien kokonaismenojen suuruuden ja kunkin jäsenvaltion 3 kappaleen mukaisen vuosimaksuyksiköiden lukumäärän perusteella. Mainittu osuus maksetaan 4 kappaleen mukaisesti. b) Vuosimaksuyksiköiden lukumäärä ilmaistaan kokonaisina lukuina tai murtolukuina, kuitenkin siten, ettei mikään murtoluku ole yhtä viidesosaa pienempi. 3. [Vuosimaksut: kunkin jäsenen osuus] a) Liiton jäseneen, joka on vuoden 1961/ 1972 sopimusasiakirjan tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuoli sovelletaan sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, samaa vuosimaksuyksiköiden lukumäärää kuin siihen on sovellettu välittömästi ennen mainittua päivää. b) Muu liiton jäsenenä oleva valtio ilmoittaa liittoon liittyessään pääsihteerille osoitetulla selityksellä siihen sovellettavan vuosimaksuyksiköiden lukumäärän. c) Liiton jäsenenä oleva valtio voi milloin tahansa ilmoittaa pääsihteerille osoitetulla selityksellä siihen a tai b kohdan perusteella sovellettavasta lukumäärästä poikkeavan vuosimaksuyksiköiden lukumäärän. Jos tällainen selitys annetaan kalenterivuoden kuuden ensimmäisen kuukauden aikana, se tulee voimaan seuraavan kalenterivuoden alusta lukien. Muutoin se tulee voimaan ilmoituksentekovuotta seuraavan toisen kalenterivuoden alusta lukien. 4. [Vuosimaksut: osuuksien laskeminen] a) Kunkin varainhoitokauden osalta vuosimaksuyksikköä vastaava rahamäärä lasketaan siten, että liiton jäsenvaltioiden suorittamilla vuosimaksuilla katettava kauden menojen kokonaismäärä jaetaan näihin valtioihin sovellettavalla vuosimaksuyksiköiden kokonaismäärällä. b) Kunkin liiton jäsenvaltion vuosimaksun suuruus lasketaan kertomalla yhtä vuosimaksuyksikköä vastaava rahamäärä asianomaisen valtion vuosimaksuyksiköiden määrällä. 5. [Vuosimaksujen laiminlyönti] a) Ellei b kohdassa toisin määrätä, liiton jäsenvaltio, joka on laiminlyönyt vuosimaksunsa, ei saa käyttää äänioikeuttaan neuvostossa, jos sen maksamattomien vuosimaksujen suuruus vastaa edellisen vuoden vuosimaksuja tai ylittää niitä vastaavan määrän. Äänioikeuden pidättäminen ei vapauta jäsenvaltiota mistään tähän yleissopimukseen perustuvista velvoitteista eikä poista mitään muita yleissopimuksen mukaisia oikeuksia. b) Neuvosto voi sallia mainitun liiton jäsenvaltion jatkaa äänioikeutensa käyttämistä, jos ja niin kauan kuin se on vakuuttunut siitä, että maksun viivästyminen johtuu poikkeuksellisista ja väistämättömistä olosuhteista. 6. [Tilintarkastus] Liiton tilintarkastuksen suorittaa liiton jäsenvaltio hallinnollisten ja taloutta koskevien määräysten mukaisesti. Neuvosto nimeää tällaisen jäsenvaltion kyseisen valtion suostumuksella. 7. [Hallitustenvälisten järjestöjen vuosimaksut] Sopimuspuolella, joka on hallitustenvälinen järjestö, ei ole velvollisuutta suorittaa vuosimaksuja. Jos se kuitenkin päättää suorittaa vuosimaksuja, siihen sovelletaan vastaavasti 1­4 kappaleen määräyksiä. IX LUKU YLEISSOPIMUKSEN TÄYTÄNTÖÖNPANO; MUUT SOPIMUKSET 30 artiklaYleissopimuksen täytäntöönpano 1. [Täytäntöönpanotoimenpiteet] Kukin sopimuspuoli ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin tämän yleissopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Erityisesti sopimuspuoli: i) huolehtii asianmukaisista oikeussuojakeinoista jalostajanoikeuksien toteuttamiseksi tehokkaasti; ii) ylläpitää viranomaista, jonka tehtävänä on myöntää jalostajanoikeudet, tai uskoo tämän tehtävän toisen sopimuspuolen ylläpitämälle viranomaiselle; iii) varmistaa, että kansalaisille annetaan tietoa säännöllisinä julkaisuina, jotka koskevat - jalostajanoikeutta koskevia hakemuksia ja jalostajanoikeuden myöntämistä, ja - ehdotettuja ja hyväksyttyjä lajikkeiden nimiä. 2. [Lakien vastaavuus] Tallettaessaan tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa, kunkin valtion tai hallitustenvälisen järjestön edellytetään olevan lainsäädäntönsä mukaisesti sellaisessa asemassa, että se voi saattaa tämän yleissopimuksen määräykset voimaan. 31 artikla Sopimuspuolten ja aikaisempien sopimusasiakirjojen sitomien valtioiden väliset suhteet 1. [Tämän yleissopimuksen sitomien valtioiden väliset suhteet] Liiton jäseninä olevien valtioiden, jotka ovat sekä tämän yleissopimuksen että yleissopimuksen aikaisemman sopimusasiakirjan sitomia, keskinäisiin suhteisiin sovelletaan ainoastaan tätä yleissopimusta. 2. [Mahdolliset suhteet valtioihin, jotka eivät ole tämän yleissopimuksen sitomia] Liiton jäsenvaltio, joka ei ole tämän yleissopimuksen sitoma, voi selittää pääsihteerille osoitetulla ilmoituksella, että se soveltaa suhteissaan kuhunkin sellaiseen liiton jäseneen, joka on ainoastaan tämän yleissopimuksen sitoma, viimeisintä sopimusasiakirjaa, jonka sitoma se on. Yhden kuukauden kuluttua tällaisen ilmoituksen antamispäivästä, ja kunnes selityksen antava liiton jäsenvaltio tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi, kyseinen liiton jäsen soveltaa viimeisintä sopimusasiakirjaa, jonka sitoma se on, suhteissaan kuhunkin sellaiseen liiton jäseneen, joka on ainoastaan tämän yleissopimuksen sitoma, kun taas viimeksi mainittu soveltaa tätä yleissopimusta ensin mainittuun jäseneen. 32 artikla Erityissopimukset Liiton jäsenet varaavat itselleen oikeuden tehdä keskenään erityissopimuksia lajikkeiden suojaamiseksi, siinä määrin kuin tällaiset sopimukset eivät ole ristiriidassa tämän yleissopimuksen määräysten kanssa. X LUKU LOPPUMÄÄRÄYKSET 33 artiklaAllekirjoittaminen Tämä yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten valtiolle, joka on liiton jäsen yleissopimuksen hyväksymispäivänä. Yleissopimus on avoinna allekirjoittamista varten maaliskuun 31 päivään 1992 saakka. 34 artikla Ratifiointi, hyväksyminen ja liittyminen 1. [Valtiot ja tietyt hallitustenväliset järjestöt] a) Valtio voi tämän artiklan määräysten mukaisesti tulla tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi. b) Hallitustenvälinen järjestö voi tämän artiklan määräysten mukaisesti tulla tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi, jos i) sillä on toimivaltaa asioissa, joita tämä yleissopimus koskee, ii) sillä on omaa lainsäädäntöä, jossa määrätään jalostajanoikeuksien myöntämisestä ja suojaamisesta, ja joka sitoo kaikkia sen jäsenvaltioita, ja iii) se on asianmukaisesti valtuutettu sen sisäisten menettelytapojen mukaisesti liittymään tähän yleissopimukseen. 2. [Liittymiskirjat] Valtio, joka on allekirjoittanut tämän yleissopimuksen, tulee tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tallettamalla ratifioimis- tai hyväksymiskirjansa. Valtio, joka ei ole allekirjoittanut tätä yleissopimusta, ja hallitustenvälinen järjestö tulee tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tallettamalla liittymiskirjansa. Ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirja talletetaan pääsihteerin huostaan. 3. [Neuvoston mielipide] Valtio, joka ei ole liiton jäsen, ja hallitustenvälinen järjestö pyytää ennen liittymiskirjansa tallettamista neuvoston mielipidettä sen lainsäädännön vastaavuudesta tämän yleissopimuksen määräysten kanssa. Jos mielipiteen sisältävä päätös on myönteinen, liittymiskirja voidaan tallettaa. 35 artikla Varaumat 1. [Periaate] Ellei 2 kappaleessa toisin määrätä, tähän yleissopimukseen ei saa tehdä varaumia. 2. [Mahdollinen poikkeus] a) Sen estämättä mitä 3 artiklan 1 kappaleessa määrätään, valtiolla, joka tämän yleissopimuksen sopimuspuoleksi tullessaan on vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuoli, ja suojaa suvuttomasti lisättäviä lajikkeita muun teollisoikeuden kuin jalostajanoikeuden avulla, on oikeus tehdä edelleen niin soveltamatta tätä yleissopimusta kyseisiin lajikkeisiin. b) Valtio, joka käyttää mainittua oikeutta hyväkseen, ilmoittaa tästä pääsihteerille tallettaessaan tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. Tämä valtio voi milloin tahansa peruuttaa mainitun ilmoituksen. 36 artikla Lainsäädäntöä ja suojeltavia kasvisukuja ja -lajeja koskevat tiedonannot; julkaistavat tiedot 1. [Ensimmäinen ilmoitus] Tallettaessaan tapauksesta riippuen tämän yleissopimuksen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa, valtio tai hallitustenvälinen järjestö ilmoittaa pääsihteerille i) lainsäädännöstään, joka koskee jalostajanoikeuksia ja ii) luettelon niistä kasvisuvuista ja -lajeista, joihin se soveltaa tämän yleissopimuksen määräyksiä sinä päivänä, jona se tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi. 2. [Muutoksia koskevat ilmoitukset] Kukin sopimuspuoli ilmoittaa viipymättä pääsihteerille i) jalostajanoikeuksia koskevan lainsäädäntönsä muutoksista ja ii) tämän yleissopimuksen soveltamisen laajentamisesta muihin kasvisukuihin ja -lajeihin. 3. [Tietojen julkaiseminen] Pääsihteeri julkaisee kultakin asianomaiselta sopimuspuolelta saatujen tiedonantojen perusteella tietoja i) jalostajanoikeuksia koskevasta lainsäädännöstä ja tällaisen lainsäädännön muutoksista, ja ii) 1 kappaleen ii kohdassa tarkoitettujen kasvisukujen ja -lajien luetteloista sekä 2 kappaleen ii kohdassa tarkoitetuista soveltamisen laajentamisista. 37 artikla Voimaantulo; aikaisempien sopimusasiakirjojen sulkeminen 1. [Alkuperäinen voimaantulo] Tämä yleissopimus tulee voimaan yhden kuukauden kuluttua siitä, kun viisi valtiota on tallettanut tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa, edellyttäen kuitenkin, että vähintään kolme näistä asiakirjoista on vuoden 1961/1972 tai vuoden 1978 sopimusasiakirjan sopimuspuolina olevien valtioiden tallettamia. 2. [Myöhempi voimaantulo] Valtio, jota 1 kappale ei koske, tai hallitustenvälinen järjestö tulee tämän yleissopimuksen sitomaksi yhden kuukauden kuluttua siitä päivästä, jona se on tallettanut tapauksesta riippuen ratifioimis-, hyväksymis- tai liittymiskirjansa. 3. [Vuoden 1978 sopimusasiakirjan sulkeminen] Vuoden 1978 sopimusasiakirjan liittymiskirjoja ei voida tallettaa tämän yleissopimuksen 1 kappaleen mukaisen voimaantulon jälkeen, kuitenkin niin, että valtio, jota Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen vakiintuneen käytännön mukaisesti pidetään kehitysmaana, voi tallettaa tällaisen asiakirjan joulukuun 31 päivään 1995 saakka, ja muu valtio voi tallettaa tällaisen asiakirjan joulukuun 31 päivään 1993 saakka, vaikka tämä yleissopimus tulisi voimaan ennen kyseistä päivämäärää. 38 artikla Yleissopimuksen tarkistaminen 1. [Konferenssi] Liiton jäsenten konferenssi voi tarkistaa tätä yleissopimusta. Neuvosto päättää tällaisen konferenssin koolle kutsumisesta. 2. [Päätösvaltaisuus ja enemmistö] Konferenssin istunnot ovat päätösvaltaisia ainoastaan, jos vähintään puolet liiton jäsenvaltioista ovat siinä edustettuina. Yleissopimuksen tarkistamispäätös edellyttää liiton läsnäolevien ja äänestävien jäsenvaltioiden kolmen neljäsosan äänten enemmistöä. 39 artikla Irtisanominen 1. [Ilmoitukset] Sopimuspuoli voi irtisanoa tämän yleissopimuksen ilmoittamalla siitä pääsihteerille. Pääsihteeri ilmoittaa irtisanomisilmoituksen vastaanottamisesta viipymättä kaikille liiton jäsenille. 2. [Aikaisemmat sopimusasiakirjat] Tämän yleissopimuksen irtisanomista koskevan ilmoituksen katsotaan samalla olevan sellaisen aikaisemman sopimusasiakirjan irtisanomisilmoitus, jonka sitoma tämän yleissopimuksen sopimuspuoli on. 3. [Voimaantulopäivä] Irtisanominen tulee voimaan seuraavan kalenterivuoden lopussa sen vuoden jälkeen, jona pääsihteeri on vastaanottanut ilmoituksen. 4. [Saadut oikeudet] Irtisanominen ei vaikuta niihin oikeuksiin, jotka on saatu lajikkeeseen tämän yleissopimuksen tai aikaisemman sopimusasiakirjan perusteella ennen irtisanomisen voimaantulopäivää. 40 artikla Olemassaolevien oikeuksien säilyttäminen Tämä yleissopimus ei rajoita olemassaolevia jalostajanoikeuksia, jotka perustuvat sopimuspuolten lainsäädäntöön tai aikaisempaan sopimusasiakirjaan tai muuhun liiton jäsenten tekemään sopimukseen kuin tähän yleissopimukseen. 41 artikla Yleissopimuksen alkuperäiset ja viralliset tekstit 1. [Alkuperäiskappale] Tämä yleissopimus allekirjoitetaan yhtenä alkuperäiskappaleena englannin, ranskan ja saksan kielellä, ja tekstien poiketessa toisistaan on ranskankielinen teksti ensisijainen. Alkuperäiskappale talletetaan pääsihteerin huostaan. 2. [Viralliset tekstit] Kuultuaan asianomaisia hallituksia ja hallitustenvälisiä järjestöjä, pääsihteeri vahvistaa tämän yleissopimuksen viralliset tekstit arabian, espanjan, hollannin, italian ja japanin kielellä sekä muilla neuvoston mahdollisesti osoittamilla kielillä. 42 artikla Tallettajan tehtävät 1. [Jäljennösten toimittaminen] Pääsihteeri toimittaa tämän yleissopimuksen oikeaksi todistetut jäljennökset kaikille valtioille ja hallitustenvälisille järjestöille, jotka olivat edustettuina tämän yleissopimuksen hyväksyneessä diplomaattikonferenssissa, sekä pyynnöstä muille valtioille tai hallitustenvälisille järjestöille. 2. [Rekisteröinti] Pääsihteeri rekisteröi tämän yleissopimuksen Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristön huostaan. Sopimuksen 14 artiklan 5 kohtaa koskeva päätöslauselma Uusien kasvilajikkeiden suojaamista koskevan kansainvälisen yleissopimuksen tarkistamista käsittelevä diplomaattikonferenssi, joka kokoontui 4.–19. maaliskuuta 1991, kehotti UPOV:n pääsihteeriä ryhtymään välittömästi konferenssin jälkeen laatimaan luonnosta pääosin lähtölajikkeesta saatuja lajikkeita koskevista vakiosuuntaviivoista UPOV-neuvoston hyväksyttäviksi. Sopimuksen 15 artiklan 2 kohtaan liittyvä suositus Diplomaattikonferenssi suosittaa, että uusien kasvilajikkeiden suojaamisesta 2 päivänä joulukuuta 1961 tehdyn sekä Genevessä 10 päivänä marraskuuta 1972, 23 päivänä lokakuuta 1978 ja 19 päivänä maaliskuuta 1991 tarkistetun kansainvälisen yleissopimuksen 15 artiklan 2 kohdan määräyksiä ei pitäisi tulkita niin, että sillä mahdollistettaisiin ’viljelijän etuoikeutena’ yleisesti tunnetun käytännön laajentaminen sellaisille maatalous- tai puutarhaviljelytuotannon sektoreille, joilla tällainen etuoikeus ei ole yleinen käytäntö kyseisen sopimuspuolen alueella. Sopimuksen 34 artiklaan liittyvä yhteinen lausuma Diplomaattikonferenssi ottaa huomioon ja hyväksyy Tanskan valtuuskunnan julistuksen sekä Alankomaiden valtuuskunnan julistuksen, jonka mukaan diplomaattikonferenssin hyväksymää yleissopimusta ei sen ratifioimisen ja hyväksymisen ja siihen liittymisen jälkeen automaattisesti sovelleta Tanskan osalta Grönlantiin ja Färsaariin eikä Alankomaiden osalta Arubaan ja Alankomaiden Antilleihin. Yleissopimusta sovelletaan kyseisillä alueilla vain, jos Tanska tai Alankomaat tapauksen mukaan nimenomaisesti näin ilmoittavat pääsihteerille. LIITE II Euroopan yhteisön julistus Seuraava julistus liitetään UPOV:n pääsihteerille talletettuun liittymiskirjaan: ”UPOV-yleissopimuksen 29 artiklan 7 kohdan perusteella yhteisö maksaa vapaaehtoispohjalta viisi vuosimaksuyksikköä UPOV:n talousarvioon 29 artiklan 3 kohdan b alakohdan mukaisesti varainhoitovuodesta 2005 lähtien”. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT +++++ TABLE +++++ 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S) Chapter 17 04 — FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH ARTICLE 17 04 09 — INTERNATIONAL AFFAIRS IN THE FIELD OF FOOD SAFETY, ANIMAL HEALTH, ANIMAL WELFARE AND PLANT HEALTH 2. OVERALL FIGURES 2.1. Total allocation for action (Part B): 1.032 € million for commitment 2.2. Period of application: 2005 - 2010 2.3. Overall multiannual estimate of expenditure: (a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1) € million ( to three decimal places) +++++ TABLE +++++ (b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ (c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure (see points 7.2 and 7.3) +++++ TABLE +++++ +++++ TABLE +++++ 2.4. Compatibility with financial programming and financial perspective X Proposal is compatible with existing financial programming. Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial perspective. Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional Agreement. 2.5. Financial impact on revenue: X Proposal has no financial implications (involves technical aspects regarding implementation of a measure) OR Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: (NB All details and observations relating to the method of calculating the effect on revenue should be shown in a separate annex.) (€ million to one decimal place) +++++ TABLE +++++ 4. LEGAL BASIS Art. 37 in conjunction with Art. 300 of the EC Treaty 5. DESCRIPTION AND GROUNDS 5.1. Need for Community intervention [1] 5.1.1. Objectives pursued The main activities of the International Union for the Protection of New Varieties of Plants (UPOV) are concerned with promoting international harmonisation and cooperation in the introduction of plant variety protection legislation. Harmonisation is enhanced, firstly, through specific activities undertaken within UPOV leading to recommendations and model agreements and forms and, secondly, through the fact that UPOV serves as a forum to exchange views and share experiences. UPOV has established a detailed set of general principles for the conduct of the examination of plant varieties; their use also extends to national listing and seed certification. The Council of UPOV consists of the representatives of the members of the Union. Certain intergovernmental organisations, such as the Community, may become members. Council Regulation (EC) No 2100/94 of 27 July 1994 on Community Plant Variety Rights, as last amended by Council Regulation (EC) No 873/2004 of 29 April 2004, has established a Community system of plant variety rights. The Community Plant Variety Office (CPVO) implements and applies the system for the protection of plant variety rights on a Community level. The CPVO is a Community institution that has been operating since 27 April 1995. Any individual plant breeder or breeding company whose domicile or headquarters is located in the European Union can apply. Through improved arrangements on an international level the Community and its Member States would be able to further minimise the cost of operating their protection systems. Obtaining protection in several countries by individual plant breeders and breeding companies throughout the Union at relatively low cost depends on suitable international agreements. The direct involvement of the Community is widely considered as an important step in this direction. As the 1991 Act of the UPOV Convention provides for the possibility of accession to UPOV by intergovernmental organisations, the Community should be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV; the Commission would ensure the Community Plant Variety Office being associated in this respect. For political reasons it is also important that the Community pays contributions on a voluntary basis, in accordance with Article 29 (7) of the UPOV Convention, taking into account the contributions paid by its Member States. 5.1.2. Measures taken in connection with ex ante evaluation Article 34 (1) (b) of the UPOV Convention introduced that intergovernmental organisation having competence in respect of matters governed by the Convention and having their own legislation providing for the grant and protection of breeders’ rights binding on all its Member States, may become party to the UPOV Convention. This would permit the European Community to accede to UPOV. Under Article 34 (3) of the UPOV Convention a member candidate shall, before depositing its instrument of accession, ask the UPOV Council to advise it in respect of the conformity of its laws with the provisions of the Convention; on 1 April 1997 the European Community has asked such advice in respect of Council Regulation (EC) No 2100/94 and its implementing acts; on 29 April 1997 the UPOV Council adopted a decision embodying a positive advice. The accession of the European Community to the UPOV Convention is necessary in order to fully exercise the rights conferred by this Convention to the parties thereto, and also to be recognised as a member of the international society bound by the obligations laid down in this Convention; all citizens of the European Community would enjoy, as a consequence of Community membership, the same treatment including the right of access to variety protection in other UPOV members as are accorded to nationals of such other members; the acceptance of the obligations ensures at the same time the fulfilment of obligations laid down in other international agreements, and in particular those of Article 27 (3) of the WTO-Treaty on Intellectual Property Rights Systems (TRIPS Agreement). 5.1.3. Measures taken following ex post evaluation Not applicable 5.2. Action envisaged and budget intervention arrangements The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV. The Community will be represented at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. The Community Plant Variety Office will be associated in this respect. The Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV annual budget (for the 2004 budgetary period one unit corresponds to 53,641 Swiss Francs). 5.3. Methods of implementation For each budgetary period, UPOV calculates the amount corresponding to one unit its members contribute to the budget. The amount of the contribution of each member is obtained by multiplying the amount corresponding to one contribution unit by the number of contribution units applicable to that member. Although intergovernmental organisations are not obliged to pay contributions to the organisation the Community will pay, on a voluntary basis, five contribution units to the UPOV budget, corresponding to the amount provided by the largest EU Member States (see list). EU Member States’ contributions to the 2004 budget of UPOV (53,641 CHF/unit): +++++ TABLE +++++ Based on the situation UPOV members contribute to the budget in 2004, five units would correspond to 171,877. A decision on adjustment for the budget period 2005 will be taken in autumn 2004. 6. FINANCIAL IMPACT 6.1. Total financial impact on Part B - (over the entire programming period) (The method of calculating the total amounts set out in the table below must be explained by the breakdown in Table 6.2.) 6.1.1. Financial intervention Commitments (in € million to three decimal places) +++++ TABLE +++++ 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE 7.1. Impact on human resources +++++ TABLE +++++ 7.2. Overall financial impact of human resources +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. 7.3. Other administrative expenditure deriving from the action +++++ TABLE +++++ The amounts are total expenditure for twelve months. 1 Specify the type of committee and the group to which it belongs. +++++ TABLE +++++ 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION 8.1. Follow-up arrangements The President of the Council will deposit the instrument of accession with the Secretary-General of UPOV. The Commission will represent the Community at the meetings of the UPOV Council and other bodies established by that Council and at any other meeting organised by UPOV. 8.2. Arrangements and schedule for the planned evaluation No evaluation planned. 9. ANTI-FRAUD MEASURES Not applicable. [1] For further information, see separate explanatory note. [2] For further information, see separate explanatory note.