[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 15.12.2006

KOM(2006) 755 lopullinen

2006/0256 (CNS)

Ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

viljan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1784/2003 muuttamisesta

(komission esittämä)

PERUSTELUT

1. JOHDANTO

Maailman viljatuotanto oli vuonna 2005 yhteensä 1 599 miljoonaa tonnia eli hieman vähemmän kuin kulutus (1 614 milj. tonnia). Maissia puolestaan tuotettiin koko maailmassa 693 miljoonaa tonnia ja kulutettiin 699 miljoonaa tonnia. Maissin osuus viljan tuotannosta ja kulutuksesta koko maailmassa on hieman alle puolet. Vaikka maissia käytetään monenlaisissa elintarvikkeissa ja teollisuustuotteissa, sitä käytetään kuitenkin edelleen eniten eläinten rehuissa. Maissia käytetään toisaalta yhä useammin raaka-aineena bioetanolin tuotannossa, varsinkin Yhdysvalloissa.

Maissin viljelyala oli EU:ssa markkinointivuonna 2005/2006 yli 6 miljoonaa hehtaaria, joka on lähes 12 prosenttia koko vilja-alasta. Maissia tuotettiin lähes 50 miljoonaa tonnia, josta kaksi kolmasosaa tuotettiin Ranskassa (28 %), Italiassa (20 %) ja Unkarissa (18 %). EU-27:ssä Romania on liittymisen jälkeen toiseksi merkittävin maissintuottaja Ranskan jälkeen, ja sen osuus on 17 prosenttia EU:n kokonaistuotannosta.

Keskipitkällä aikavälillä EU:n vilja-alan tulevaisuutta muokkaavat seuraavat tekijät:

- kansainvälinen kilpailu lisääntyy kaupan vapautumisen vuoksi.

- biopolttoaineen tuotanto kasvaa. Vuonna 2004 EU:ssa käytettiin bioetanolin tuotantoon noin 1,2 miljoonaa tonnia viljaa eli 0,4 prosenttia EU-25:n koko viljasadosta. Viljan käyttö biopolttoaineiden tuotannossa lisääntyy yhteisössä nopeasti, mutta uusien jalostuslaitosten perustaminen vie aikaa.

- kun Romania ja Bulgaria liittyvät unioniin, EU:n viljamarkkinoiden nykyinen epätasapaino lisääntyy, sillä sisäiset kuljetuskustannukset kasvavat entisestään.

2. EU:N VILJAN INTERVENTIOJÄRJESTELMÄ

EU:n viljan interventiojärjestelmä perustuu pohjahintaan, joka on 101,31 euroa/t[1] ja jota sovelletaan kaikkiin merkittäviin viljalajeihin koko EU:ssa[2]. Useimmissa jäsenvaltioissa markkinahinnat ovat yleensä tätä ostohintaa korkeampia, viljaa tarjotaan interventioon vain kohtuullisia määriä, ja tämän seurauksena varastot ovat tavallisesti hallittavissa. Eteläisissä jäsenvaltioissa kulutus on tuotantoa suurempaa, vallitsevat markkinahinnat ovat tavallisesti korkeampia, eikä viljaa juurikaan tarjota interventioon.

Nykyinen interventiohinta on kuitenkin houkutteleva niissä osissa yhteisöä, joissa tuotantokustannukset ovat alhaisemmat. Nämä alueet ovat kaukana tärkeimmistä kulutusalueista, joten toimijoille aiheutuu yleensä korkeampia kuljetuskustannuksia ja logistiikkaongelmia. Näillä alueilla EU:n interventio-ostojärjestelmä ei enää toimi turvaverkkona, vaan siitä on tullut todellinen kaupallinen myyntikanava, johon osa sadosta aina päätyy. Tämän seurauksena ne yhteisön alueet, joilla on viljantuotannon vajausta, kärsivät korkeista viljanhinnoista, kun taas ylituotantoalueilla interventioon ostetaan huomattavia määriä viljaa.

Satovuoden 2003/2004 lopussa EU-25:n interventiovarastot olivat kaiken kaikkiaan laskeneet ennätyksellisen alhaiselle tasolle eli 3,6 miljoonaan tonniin. Satovuonna 2004/2005 interventiovarastot kasvoivat hyvän sadon (yli 285 milj. tonnia) ansiosta nopeasti 15,5 miljoonaan tonniin, vaikka yhteisön sisäisillä ja ulkoisilla markkinoilla toteutettiin useita toimenpiteitä interventiovarastojen purkamiseksi. Satovuoden 2005/2006 lopussa varastot olivat pienentyneet vain hieman (14 milj. tonniin), vaikka sato oli huomattavasti heikompi (253 milj. tonnia).

Bulgarian ja Romanian liittyminen todennäköisesti vaikeuttaa tilannetta. Ilmasto-olot ja rakenteelliset edellytykset ovat näissä maissa ihanteelliset viljantuotannolle, ja alhaiset tuotantokustannukset merkitsevät, että nykyinen interventiohinta houkuttelee niiden tuottajia erityisen paljon. Vaikka sekä Bulgarialla että Romanialla on merisatamia, viljantuotantoalueilta satamiin on yleensä huonot liikenneyhteydet, ja huomattavien määrien järjestelmällinen tarjoaminen interventioon voi olla toimijoille kannattava vaihtoehto.

3. MAISSIN INTERVENTIOON LIITTYVÄT ONGELMAT

EU on perinteisesti ollut maissin nettoviejä, ja markkinointivuoden 2003/2004 lopussa – ja useita vuosia tätä ennen – maissin interventiovarastoja ei ollut lainkaan. Nykyisin maissi on interventiojärjestelmän suurin ongelma.

Markkinointivuoden 2004/2005 lopussa maissin interventiovarastot EU-25:ssä olivat kokonaisuudessaan 2,8 miljoonaa tonnia. Vuotta myöhemmin kokonaismäärä nousi ennätykselliseen 5,6 miljoonaan tonniin. Tämä on jo 40 prosenttia kaikista interventiovarastoista, vaikka yhteisön maissisato oli 5 miljoonaa tonnia edellisvuotta pienempi. Alueet, jotka ennen liittymistä veivät maissia kansainvälisille markkinoille, tarjoavat nykyisin huomattavan osan sadostaan interventioon. Suurin osa (93 %) maissin interventiovarastoista on nykyisin Unkarissa.

Kaikkien markkinaindikaattoreiden mukaan maissin osuus interventiovarastoista jatkaa kasvuaan, ja nykyisen markkinointivuoden päättyessä yli 2/3 kaikista interventiovarastoista on maissia, jos maissisato on samansuuruinen kuin edellisenä markkinointivuonna. Komission arvioiden mukaan maissin julkiset varastot saattavat kohota vuoteen 2013 mennessä 15,6 miljoonaan tonniin, jos nykyistä interventiojärjestelmää ei muuteta.

Maissin nopeasti kasvavia interventiovarastoja ei ole kovin helppo myydä. Tärkeimmistä viljalajeista maissista maksetaan kansainvälisellä tasolla alhaisin hinta, ja maissin jälleenmyynti kansainvälisillä markkinoilla tulisi huomattavan kalliiksi. Toisaalta interventiovarastojen myynti yhteisön markkinoillakaan ei ole helppoa, sillä maissin kuljettaminen ylituotantoalueilta alijäämäalueille on kallista. Kuljettaminen saattaisi myös haitata sisämarkkinoiden jo ennestään häiriintynyttä toimintaa.

Maissin pitkäaikainen varastointi aiheuttaa joitakin teknisiä ongelmia, joita ei esiinny muiden viljojen, kuten vehnän tai ohran, kohdalla. Maissi ei sovellu interventioon ja pitkäaikaiseen varastointiin. Varastoinnin aikana maissin laatutekijät voivat heiketä nopeasti, jyvien biologinen hajoaminen alkaa ja erilaiset sienet ja tuholaiset alkavat lisääntyä. Kriittisiä tekijöitä varastoinnissa ovat sisäänostetun maissin enimmäiskosteuspitoisuus sekä rikkoutuneiden ja ylikuumenneiden jyvien esiintyminen maissin joukossa.

Komissio on hiljattain vahvistanut tiukat kriteerit sen varmistamiseksi, että interventioon otettu maissi soveltuu paremmin pitkäaikaiseen säilytykseen. Näitä kriteerejä ovat enimmäiskosteuspitoisuuden alentaminen 13,5 prosenttiin sekä rikkoutuneiden jyvien prosenttiosuuden alentaminen 5 prosenttiin ja ylikuumenneiden jyvien 0,5 prosenttiin. Tämä ei kuitenkaan ratkaise ongelmaa lopullisesti, sillä se ei estä maissin interventiovarastojen kasvua tulevaisuudessa.

4. EHDOTETUT TOIMENPITEET

EU:n viljan interventiojärjestelmää on nopeasti mukautettava maissin osalta, sillä muutoin viljelijät tietyillä yhteisön alueilla jatkavat maissin viljelyä interventioon eikä julkisten varastojen kasvulle näy loppua. Vuoden 2003 YMP-uudistuksen mukaisesti viljelijöiden pitäisi perustaa päätöksensä markkinasignaaleihin, joihin sisältyy yksityisten toimijoiden luoma kysyntä. Tätä periaatetta olisi sovellettava samalla tavalla viljanviljelijöihin maissin ylituotantoalueilla, sillä viljelijöiden pitäisi tuottaa markkinoita, ei julkista sisäänostoa varten.

Komissio katsoo, että maissin interventio-ostoista on luovuttava markkinointivuodesta 2007/2008 alkaen. Tällöin EU:n viljamarkkinoille annettaisiin aikaa päästä uuteen tasapainoon ja viljan interventio voisi palata sille alun perin suunniteltuun turvaverkon rooliin. Koko yhteisön viljanviljelijöiden käytössä on edelleen merkittävien viljalajien, muun muassa vehnän ja ohran, interventiojärjestelmä. Rukiin interventio lakkautettiin vuonna 2003, ja tämä on lisännyt markkinoiden dynamismia ja tuotannon markkinasuuntautuneisuutta sekä korottanut viljelijöiden saamia hintoja.

Maissi kylvetään ainoastaan keväällä. Tämä ehdotus on näin ollen ajoitettu sopivasti niin, että viljelijät voivat päättää vuoden 2007 maissinkylvöstä.

Tämän ehdotuksen täydentämiseksi komissio esittää neuvostolle viipymättä ehdotuksen maataloustukirahaston rahoitusehtojen väliaikaisesta muutoksesta, kun kyseessä ovat jäsenvaltioiden julkiseen varastointiin osoittamat varat. Toimenpiteellä huojennetaan julkisesta varastoinnista vuosina 2007 ja 2008 aiheutuvia lisäkustannuksia jäsenvaltioissa, joissa korot ovat hyvin korkealla. Komissio katsoo, että maissin intervention lakkauttamisesta tehty ehdotus ja väliaikaisesta rahoitushuojennuksesta tehty ehdotus liittyvät toisiinsa, ja sen vuoksi neuvoston olisi hyväksyttävä ne samanaikaisesti.

5. EHDOTETTUJEN TOIMENPITEIDEN VAIKUTUS

Kun ehdotettu uudistus tulee voimaan, maissinviljelijöiden Keski-Euroopan ylituotantoalueilla saama hinta ei muutu merkittävästi, sillä nykyiselläänkin interventiohinnan ja viljelijöiden tosiasiallisesti saaman hinnan välillä on huomattava ero näillä alueilla. Tämän vuoksi ehdotuksen ei odoteta vähentävän huomattavasti yhteisön maissintuotantoa.

Toteutuessaan ehdotus parantaisi omalta osaltaan EU:n viljamarkkinoiden yhdentymistä. Keski-Euroopan ylituotantoalueilla viljellyn maissin kilpailukyky palautuisi yhteisössä ja maailmanmarkkinoilla sille tasolle, jolla sitä vietäisiin ilman tukea, kuten aikaisemminkin. Ehdotus parantaisi myös sian- ja siipikarjanlihan tuotannon kilpailukykyä näillä alueilla alentamalla rehukustannuksia ja tukemalla tällä tavoin asianomaisten alueiden talouskehitystä.

Interventiovarastot pienenisivät kaiken kaikkiaan huomattavasti. Nykyisen järjestelmän säilyttäminen johtaisi 18,9 miljoonan tonnin suuruisiin interventiovarastoihin (josta maissin osuus olisi 15,6 milj. tonnia) vuonna 2013. Jos maissi kuitenkin poistettaisiin interventiosta, kokonaisvarastot olisivat kyseisenä vuonna ainoastaan noin 10 miljoonaa tonnia. Lisäksi varastoituna olisi yksinomaan viljaa, joka soveltuu pitkäaikaiseen varastointiin (tavallinen vehnä ja ohra) ja jonka myyntimahdollisuudet olisivat lähes varmasti paremmat.

6. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET

EU:lle viljan julkinen varastointi aiheutti 442 miljoonan euron menot talousarviovuonna 2005. Vuoden 2006 menojen odotetaan olevan noin 350 miljoonaa euroa, ja alustavan talousarvioesityksen (ATE) oikaisukirjelmässä viljojen interventiotarpeeksi vuonna 2007 arvioidaan 316 miljoonaa euroa, josta maissin osuus on 136,9 miljoonaa euroa.

Tilanteen säilyttäminen muuttumattomana pitäisi viljojen julkisesta varastoinnista vuosittain aiheutuvat menot yli 300 miljoonassa eurossa, mutta tällä ehdotuksella saavutettaisiin 617,8 miljoonan euron kokonaissäästö vuosina 2008–2014. Vuotuiset menot laskisivat alle 300 miljoonan euron talousarviovuodesta 2008 alkaen ja alle 200 miljoonan euron vuodesta 2012.

7. YKSINKERTAISTAMINEN

Koska tällä ehdotuksella yksinkertaistetaan ja tehostetaan viljojen interventiota, sillä myös myötävaikutetaan yhteisen maatalouspolitiikan yksinkertaistamiseen.

2006/0256 (CNS)

Ehdotus

NEUVOSTON ASETUS

viljan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1784/2003 muuttamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 artiklan 2 kohdan kolmannen alakohdan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen,

ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,

sekä katsoo seuraavaa:

(1) Viljan yhteiseen markkinajärjestelyyn liittyvät toimenpiteet vahvistetaan neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/2003[3], ja niihin sisältyy sisämarkkinoita varten interventiojärjestelmä, jonka tavoitteena on erityisesti vakauttaa markkinat ja varmistaa kohtuullinen elintaso vilja-alalla toimivalle maatalousväestölle.

(2) Kyseisen järjestelmän soveltaminen kahden viimeksi kuluneen markkinointivuoden aikana on johtanut maissin huomattaviin interventiovarastoihin, joiden myynti yhteisön markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla on erityisen vaikeaa näiden varastojen sijainnin vuoksi. Lisäksi maissin varastointi on hankalaa, ja myynti on sitä vaikeampaa, mitä pidemmäksi varastointiaika käy, sillä varastointi muuttaa vähitellen maissin laatua.

(3) Tämän ajanjakson päättyessä on lisäksi havaittu, ettei interventiojärjestelmällä nykyisessä muodossaan päästä niihin tavoitteisiin, joihin sillä pyritään. Erityisesti tämä koskee yhteisön tiettyjen alueiden maissintuottajia. Järjestelmästä on itse asiassa tullut näillä alueilla tuotteiden vaihtoehtoinen suora myyntikanava siitäkin huolimatta, että tuottajat saavat korjatusta sadosta tosiasiallisesti usein interventiohintaa alhaisemman hinnan.

(4) Näissä olosuhteissa interventiojärjestelmä ei varsinkaan maissin osalta täytä tehtäväänsä ja ehkäisee lisäksi tuotannon suuntaamista markkinoiden tarpeisiin.

(5) Interventiojärjestelmän säilyttäminen entisellään uhkaa kasvattaa maissin interventiovarastoja entisestään hyödyttämättä kuitenkaan asianomaisia tuottajia.

(6) Sen vuoksi on hyväksyttävä tarpeelliset toimenpiteet viljamarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi. Asetuksessa (EY) N:o 1784/2003 säädetyn maissin interventiojärjestelmän lakkauttaminen vaikuttaa tässä tarkoituksessa kaikkein tarkoituksenmukaisimmalta toimenpiteeltä, kun otetaan huomioon edellä mainitut seikat ja tuottajien käytettävissä olevat myyntikanavat.

(7) Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 1784/2003 olisi muutettava,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 1784/2003 seuraavasti:

1) Korvataan 4 artiklan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

”Toukokuussa voimassa oleva durran interventiohinta on voimassa saman vuoden heinä-, elo- ja syyskuussa.”

2) Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

”1. Jäsenvaltioiden nimeämien interventioelinten on ostettava niille tarjottu yhteisössä korjattu tavallinen vehnä, durumvehnä, ohra ja durra, jos tarjoukset täyttävät tietyt erityisesti laatua ja määrää koskevat vaatimukset.”

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .

Sitä sovelletaan markkinointivuodesta 2007/2008.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

RAHOITUSSELVITYS |

1. | BUDJETTIKOHTA (vuoden 2007 nimikkeistö): 05 02 01 02 | MÄÄRÄRAHAT (oikaisukirjelmä 2007): 316 miljoonaa euroa |

2. | NIMIKE: Neuvoston asetus viljan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (ETY) N:o 1784/2003 muuttamisesta |

3. | OIKEUSPERUSTA: Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 37 artikla |

4. | TAVOITTEET: Maissin poistaminen viljan yhteisestä markkinajärjestelystä annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1784/2003 säädetystä interventiojärjestelmästä. |

5. | VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON | 12 KUUKAUDEN JAKSO (milj. euroa) | VARAINHOITO-VUOSI 2007 (milj. euroa) | VARAINHOITO-VUOSI 2008 (milj. euroa) |

5.0 | MENOT – EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA – MUISTA LÄHTEISTÄ | – | –35,1 |

5.1 | TULOT – EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) – KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA | – | – |

2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |

5.0.1 | MENOARVIO | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 |

5.1.1 | TULOARVIO |

5.2 | LASKUTAPA: Ks. liite. |

6.0 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA | KYLLÄ/EI |

6.1 | MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISILLÄ SIIRROILLA | KYLLÄ/EI |

6.2 | LISÄTALOUSARVION TARVE | KYLLÄ/EI |

6.3 | MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT | KYLLÄ/ EI |

HUOMAUTUKSIA: Ehdotus merkitsisi 617,8 miljoonan euron kokonaissäästöä vuosina 2008–2014. |

Liite

milj. euroa |

1 – Tilanteen säilyminen muuttumattomana | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yht. |

Kaikki interventiot | 323,9 | 326,9 | 313,7 | 304,7 | 314,0 | 315,9 | 337,9 | 2 237,1 |

joista tavallista vehnää | 54,1 | 36,4 | 28,3 | 19,2 | 12,9 | 12,2 | 9,0 | 171,9 |

joista ohraa | 73,2 | 69,0 | 38,0 | 21,8 | 23,8 | 17,2 | 40,9 | 283,9 |

joista maissia | 196,7 | 221,5 | 247,4 | 263,8 | 277,3 | 286,6 | 288,0 | 1 781,3 |

2 – Uudistus | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yht. |

Kaikki interventiot | 287,6 | 267,7 | 257,7 | 226,6 | 188,4 | 181,1 | 174,2 | 1 583,2 |

joista tavallista vehnää | 50,4 | 36,0 | 40,6 | 59,3 | 70,1 | 77,0 | 66,2 | 399,5 |

joista ohraa | 89,5 | 114,4 | 128,1 | 122,9 | 113,1 | 104,1 | 108,0 | 780,0 |

joista maissia | 147,7 | 117,4 | 89,0 | 44,4 | 5,2 | 0,0 | 0,0 | 403,7 |

3 – Ehdotuksen vaikutus = 2 – 1 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yht. |

Kaikki interventiot | –36,4 | –59,2 | –56,0 | –78,2 | –125,6 | –134,8 | –163,8 | –653,9 |

joista tavallista vehnää | –3,7 | –0,5 | 12,3 | 40,1 | 57,2 | 64,8 | 57,2 | 227,6 |

joista ohraa | 16,2 | 45,5 | 90,1 | 101,2 | 89,3 | 86,9 | 67,0 | 496,2 |

joista maissia | –48,9 | –104,2 | –158,4 | –219,4 | –272,1 | –286,6 | –288,0 | –1 377,6 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yht. |

4 – Lisämenot – vientituet | 1,2 | 1,3 | 15,3 | 10,1 | 5,0 | 2,7 | 0,4 | 36,1 |

2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Yht. |

Kokonaisvaikutus = 3 + 4 | –35,1 | –57,9 | –40,7 | –68,0 | –120,6 | –132,1 | –163,4 | –617,8 |

[1] Korotukset tehdään kuukausittain.

[2] Sovelletaan leipävehnään, durumvehnään, ohraan, maissiin ja durraan; ei sovelleta rehuvehnään, rukiiseen ja kauraan.

[3] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 78. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1154/2005 (EUVL L 187, 19.7.2005, s. 11).