1.UUSI, NYKYAIKAINEN TALOUSARVIO 27 JÄSENEN UNIONILLE

Euroopan unioni päättää seitsemän vuoden välein tulevasta pitkän aikavälin talousarviostaan eli monivuotisesta rahoituskehyksestä. Seuraava budjettikausi alkaa 1. tammikuuta 2021 ja on ensimmäinen 27 jäsenvaltion Euroopan unionille tarkoitettu.

Tämä on unionille ratkaiseva hetki. Jäsenvaltioilla ja EU:n toimielimillä on nyt mahdollisuus saada yhdessä aikaan selkeä visio Euroopan tulevaisuudesta. On aika osoittaa yksiselitteisesti, että unioni on valmis ryhtymään sanoista tekoihin toimilla, joita tarvitaan yhteisen vision toteuttamiseksi. Nykyaikaisen ja kohdennetun EU:n talousarvion avulla voidaan jatkossakin toteuttaa myönteistä toimintaohjelmaa, jota puheenjohtaja Jean-Claude Juncker ehdotti Euroopan parlamentissa 14. syyskuuta 2016 pitämässään unionin tilaa koskevassa puheessa. EU:n 27 jäsenvaltion johtajat sopivat toimintaohjelmasta Bratislavassa 16. syyskuuta 2016 ja se vahvistettiin Rooman julistuksessa 25. maaliskuuta 2017. Tällaisen nykyaikaisen ja kohdennetun talousarvion avulla unioni voi olla ”suurissa asioissa suuri ja pienissä asioissa pieni”, kuten Roomassa sovittiin.

Nyt kun neuvotellaan seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, unionissa vallitsee uusi dynamiikka, mutta myös haasteet ovat suuria. Unioni toimi päättäväisesti rahoitus- ja talouskriisin jälkeen luodakseen vankan perustan kestävälle elpymiselle. Nyt talous kasvaa ja työpaikkoja syntyy. Unioni painottaa yhä enemmän konkreettisten tulosten aikaansaamista asioissa, joilla todella on merkitystä kansalaisten arkielämässä. Kansalaisten kaikissa unionin jäsenvaltiossa. Uutta talousarviota laadittaessa olisi siis myös otettava huomioon puheenjohtaja Junckerin kehotus poistaa erimielisyydet ja rakentaa unionista yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi.

Tulevien kuukausien aikana tehtävät valinnat muovaavat unionia vuosikymmenien ajan. Panokset ovat korkeat. Talous ja yhteiskunta muuttuvat teknologian kehittymisen ja väestörakenteen muutoksen myötä. Ilmastonmuutos ja luonnonvarojen rajallisuus pakottavat meidät tarkastelemaan keinoja varmistaa, että elämäntapamme on kestävä. Työttömyys, erityisesti nuorisotyöttömyys, on korkealla tasolla monissa osissa Eurooppaa. Uudenlaiset turvallisuusuhat edellyttävät uudenlaista reagointia. Euroopan naapurialueilla koetun sodan ja terrorin aiheuttama pakolaiskriisi on osoittanut, että meidän on parannettava valmiuksiamme hallita muuttopaineita ja puuttua niiden perussyihin. Geopoliittinen epävakaus lisääntyy, ja unionin perimmäisiä arvoja ja demokraattisia periaatteita koetellaan.

Ehdotukset, jotka komissio esittää tänään monivuotista rahoituskehystä 2021–2027 varten, auttavat hyödyntämään näitä mahdollisuuksia ja vastaamaan haasteisiin. Ne ovat tulosta avoimesta ja osallistavasta keskustelusta. Komissio esitti 14. helmikuuta 2018 antamassaan tiedonannossa vaihtoehtoja EU:n tulevaa talousarviota varten. Se on kuunnellut huolellisesti Euroopan parlamenttia, jäsenvaltioita, kansallisia parlamentteja, EU:n rahoituksen saajia ja muita sidosryhmiä. Aiemmin tänä vuonna pidettyyn julkiseen kuulemiseen saatiin yli 11 000 vastausta.

Komissio ehdottaa uutta, nykyaikaista pitkän aikavälin talousarviota, joka noudattaa tiukasti 27 jäsenvaltion unionin poliittisia painopisteitä. Siinä yhdistetään uusia välineitä nykyaikaistettuihin ohjelmiin, joilla saadaan tehokkaasti aikaan unionin prioriteetteihin liittyviä tuloksia ja vastataan uusiin haasteisiin. Ehdotuksissa esitetään myös, miten talousarviota voitaisiin yksinkertaistaa ja uudistaa, jotta sen ja poliittisten painopisteiden välillä olisi aiempaa parempi yhteys. Näillä ehdotuksilla pyritään vaikuttamaan ratkaisevasti vauraan, turvallisen ja yhtenäisen Euroopan rakentamiseen. Tämä saavutetaan keskittymällä alueisiin, joissa unionilla on parhaat edellytykset saada aikaan tuloksia.

Komissio ehdottaa kullakin alalla sellaista rahoituksen tasoa, joka on tarpeen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Yksittäisiä rahoitusohjelmia koskevat lainsäädäntöehdotukset annetaan tulevien viikkojen aikana.

Ehdotuksissa myös otetaan realistisella ja tasapainoisella tavalla huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan eron talousarviovaikutukset. EU:n talousarviosta lähtee merkittävä maksaja, millä on taloudellista vaikutusta. Tämän on heijastuttava tulevaan rahoituskehykseen. Sellaisen tukitason ylläpitäminen, joka vastaa tavoitteitamme kaikilla painopistealueilla, edellyttää kaikilta jäsenvaltioilta ylimääräisiä rahoitusosuuksia, jotka jaetaan oikeudenmukaisesti ja tasapainoisesti. Samaan aikaan EU:n talousarviosta on pyrittävä kaikin tavoin saamaan tehokkaampi. Komissio ehdottaa säästöjä joillakin keskeisimmillä menoaloilla ja uudistuksia läpi koko talousarvion. Näin siitä voidaan tehdä aiempaa virtaviivaisempi, ja joka eurosta saadaan paras mahdollinen hyöty.

Euroopan tulevaisuudesta käydään parhaillaan keskustelua, joka on laajin kokonaiseen sukupolveen. Keskustelu aloitettiin 1. maaliskuuta 2017 julkaistulla komission valkoisella kirjalla Euroopan tulevaisuudesta, ja se huipentuu EU:n johtajien epäviralliseen kokoukseen, joka pidetään Sibiussa Romaniassa 9. toukokuuta 2019. Koska tuolloin on enää viikkoja aikaa Euroopan parlamentin vaaleihin, 27 jäsenvaltion johtajien ja parlamentin on puolustettava visiotaan Euroopan tulevaisuudesta ja annettava unionille välineet sen toteuttamiseksi. Jos tulevan pitkän aikavälin talousarvion laatimisessa on siihen mennessä edistytty määrätietoisesti, annamme vahvan viestin päättäväisyydestä edetä yhdessä.

Vuosi 2019 on uusi alku 27 jäsenvaltion Euroopalle . Meidän on oltava valmiita siihen. Aikaa ei ole paljon uuden kehyksen laatimiseen ja sen varmistamiseen, että uudet ohjelmat ovat ensi hetkestä alkaen valmiina tuottamaan tuloksia EU:n kansalaisten ja yritysten hyväksi. EU:n uusi talousarvio on aiempaa yksinkertaisempi, joustavampi ja kohdennetumpi. Se on talousarvio, jota ohjaavat vaurauden, kestävyyden, solidaarisuuden ja turvallisuuden periaatteet. Talousarvio Euroopan unionille, joka suojelee, puolustaa ja tarjoaa mahdollisuuksia. Talousarvio, joka yhdistää, ei erota. Talousarvio, joka on oikeudenmukainen kaikille jäsenvaltioille. Talousarvio Euroopan tulevaisuutta varten. Tämä työ on aloitettava heti.

2.EU:N TALOUSARVION NYKYAIKAISTAMINEN

EU:n talousarvio on ollut pitkään tärkeä kasvua lisäävien investointien lähde kaikkialla Euroopassa. Sen ansiosta unioni on kyennyt jopa kriisien aikaan tukemaan kasvua ja työpaikkojen luomista ja edistämään pitkän aikavälin innovointia ja talouden uudistamista. Euroopan strategisten investointien rahaston (nk. Junckerin rahaston) perustaminen on hyvä esimerkki siitä, miten EU:n talousarviosta pystyttiin antamaan kriittisellä hetkellä kipeästi kaivattua vauhtia Euroopan taloudelliseen elpymiseen. EU:n talousarvio on ollut myös ratkaisevassa asemassa vastattaessa moniin vakaviin haasteisiin mittavista muuttovirroista turvallisuushaasteisiin ja ilmastonmuutokseen.

Viime aikoina myös nykyisen kehyksen heikkoudet ovat tulleet esiin. Huolimatta parannuksista EU:n talousarvio on edelleen liian jäykkä. Joustavuuden puute on estänyt Eurooppaa reagoimasta tarpeeksi pikaisesti ja tehokkaasti nopeasti muuttuvassa maailmassa. Monimutkaiset ja vaihtelevat rahoitussäännöt tekevät EU:n rahoituksen saamisesta vaikeampaa ja vievät huomion siitä, mikä todella on tärkeää, eli käytännön tulosten aikaan saamisesta. Varat on levitetty liian moniin ohjelmiin ja rahoitusvälineisiin niin talousarvion sisällä kuin se ulkopuolellakin. Talousarvion kaksi suurinta menokokonaisuutta ovat yhteinen maatalouspolitiikka ja koheesiopolitiikka, ja niiden nykyaikaistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi voidaan tehdä enemmän. Monet suojelevan, puolustavan ja mahdollisuuksia tarjoavan unionin uusista painopisteistä edellyttävät uusia, räätälöityjä välineitä, joilla kunnianhimoiset suunnitelmat voidaan toteuttaa käytännössä.

Komission laajoista kuulemisista saatu pääviesti on mennyt hyvin perille. Yhtenäisempi, vahvempi ja demokraattisempi Eurooppa tarvitsee uuden ja nykyaikaisen talousarvion. Se tarvitsee myös uudenlaista ajattelua suunniteltaessa, miten talousarvio voi hyödyttää ihmisiä kaikkialla unionissa. Komission kattavan menojen uudelleenarvioinnin ansiosta on voitu kartoittaa, mikä on aiemmin toiminut hyvin ja mitä pitäisi säilyttää seuraavaan talousarvioon. Uudelleenarviointi on kuitenkin osoittanut myös, mitä pitää uudistaa, jotta EU:n talousarvion potentiaali saadaan kokonaan käyttöön. Komissio ehdottaa tämän arvion perusteella nykyaikaista kehystä sekä uusia ja uudistettuja ohjelmia, joiden pohjana ovat seuraavat periaatteet:

·EU:n tason lisäarvon painottaminen. EU:n talousarvio on kooltaan vaatimaton verrattuna Euroopan talouteen ja kansallisiin talousarvioihin. Sen vuoksi on hyvin tärkeää, että siitä investoidaan aloille, joilla unioni voi tarjota kansallisen tason julkisiin menoihin todellista EU:n tason lisäarvoa. Yhdistämällä resursseja voidaan saada aikaan tuloksia, joita jäsenvaltiot yksinään eivät voi saavuttaa. Esimerkkejä tästä ovat huippututkimushankkeet, joissa työskentelee parhaita tutkijoita kaikkialta Euroopasta, tai pienille yrityksille ja nuorille annetut mahdollisuudet hyödyntää sisämarkkinoiden ja digitaalitalouden tarjoamat mahdollisuudet täysimääräisesti. Resursseja yhdistämällä voidaan myös tärkeimpien strategisten investointien liikkeelle saamisessa tehdä enemmän. Nämä investoinnit ovat keskeisen tärkeitä unionin tulevalle vauraudelle ja sen johtavalle roolille maailmanlaajuisten kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamisessa. Unioni pystyy myös puolustamaan ja suojelemaan kansalaisiaan nopeasti muuttuvassa maailmassa, jossa monet polttavimmista kysymyksistä ylittävät valtioiden rajat.

·Virtaviivaisempi ja läpinäkyvämpi talousarvio. Komissio ehdottaa aiempaa johdonmukaisempaa, keskitetympää ja läpinäkyvämpää kehystä. Talousarvion rakenne on selkeämpi ja tarkemmin painopisteitä noudatteleva. Komissio ehdottaa, että ohjelmien määrästä vähennetään yli kolmannes esimerkiksi yhdistämällä erillisiä rahoituslähteitä uusiin yhdennettyihin ohjelmiin ja virtaviivaistamalla rahoitusvälineiden käyttöä radikaalisti.

·Byrokratian vähentäminen tuensaajilta. Komissio ehdottaa, että sääntöjä tehdään johdonmukaisemmiksi yhteisen sääntökirjan pohjalta. Tämä vähentää merkittävästi tuensaajien ja hallintoviranomaisten hallinnollista rasitusta. Näin helpotetaan osallistumista EU:n ohjelmiin ja nopeutetaan niiden täytäntöönpanoa. Eri ohjelmia ja välineitä voidaan yhdistää helpommin EU:n määrärahojen vaikutuksen lisäämiseksi. Lisäksi komissio ehdottaa, että valtiontukisääntöjä yksinkertaistetaan ja virtaviivaistetaan, jotta EU:n talousarvion välineitä on helpompi kytkeä kansalliseen rahoitukseen.

·Joustavampi ja mukautuvampi talousarvio. Euroopan on epävakaassa geopoliittisessa ympäristössä kyettävä vastaamaan ennakoimattomiin tarpeisiin nopeasti ja tehokkaasti. Komissio ehdottaa olemassa olevien mekanismien hyödyntämistä, jotta talousarviosta tulee aiempaa joustavampi. Tämä tarkoittaa joustavuuden lisäämistä ohjelmien sisällä ja välillä, kriisinhallintavälineiden lisäämistä ja uuden unionin varauksen luomista ennakoimattomien tapahtumien hoitamiseksi ja esimerkiksi turvallisuuteen ja muuttoliikkeeseen liittyviin hätätilanteisiin reagoimiseksi.