Vapaaehtoistyöhön haluavia on enemmän kuin paikkoja on tarjolla. Vain kuusi prosenttia nuorista ilmoittaa lähteneensä ulkomaille tekemään vapaaehtoistyötä, ja 88 prosenttia niistä, jotka eivät ole sitä tehneet, sanoo, ettei heillä ole ollut tilaisuutta siihen. Yleisemmin yli 40 prosenttia eurooppalaisnuoresta sanoo haluavansa työskennellä, opiskella tai suorittaa työharjoittelua jossakin toisessa EU-maassa.

Nuoret eurooppalaiset ovat innokkaita tekemään osuutensa yhteisönsä hyväksi. Noin puolet heistä on jäsenenä vähintään yhdessä organisaatiossa. Suosituimpia ovat urheiluseurat (29 %), nuorisoseurat ja -järjestöt (16 %), paikallisyhteisöjen tukijärjestöt (11 %) sekä kulttuurijärjestöt (10 %). Joka neljäs EU-nuori on osallistunut järjestettyyn vapaaehtoistoimintaan viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Toiminta on liittynyt useimmiten hyväntekeväisyyteen, humanitaariseen tai kehitysapuun, ympäristönsuojeluun, koulutukseen tai urheiluun.

”Euroopassa on paljon yhteiskunnallisesti suuntautuneita nuoria, jotka haluavat osallistua yhteiskunnan toimintaan merkityksellisellä panoksella ja osoittaa yhteisvastuuta. Voimme luoda heille tilaisuuksia tähän […] Yhteisvastuu on se liima, joka pitää unionin koossa […] Nuoret voivat kaikkialla Euroopassa osallistua vapaaehtoiseen avustustyöhön siellä, missä sitä eniten tarvitaan, ja auttaa [...] kriisitilanteissa. […] nämä nuoret voivat kehittää taitojaan ja työnsaannin lisäksi hankkia arvokasta inhimillistä kokemusta.”

Lisäämällä solidaarisuutta voidaan pitää Eurooppa koossa. Sen avulla syntyy yhtenäisyys, jota tarvitaan nykyisten ja tulevien kriisien ratkaisemiseksi vahvalta eettiseltä perustalta. Solidaarisuus tarjoaa selkeän ohjenuoran eurooppalaisten nuorten pyrkimyksille kehittää unionia edelleen. Nuorten mielissä ja sydämissä on voimaa ja oivalluskykyä, joita tarvitaan Euroopan yhdentymisen eteenpäin viemiseen. Nykyisillä johtajilla on moraalinen velvollisuus valmistaa maaperää tälle työlle.

Solidaarisuus eli yhteisvastuu on Euroopan unioni peruskivi. Se ilmenee eri muodoissa: kansalaisten kesken, jäsenvaltioiden rajojen yli, EU:n sisäisessä ja ulkoisessa toiminnassa. Solidaarisuus on yhteinen arvo, jonka eurooppalainen yhteiskunta on sisäistänyt vahvasti. Se määrittää Euroopan yhdentymishanketta, mistä on syytä muistuttaa aina uudelleen. Se on osa unionin syvärakennetta, jonka ansiosta unelma yhtenäisestä Euroopasta elähdyttää yhä uusia sukupolvia. Euroopan unioni on enemmän kuin pelkät yhteiset säännöt, yhteiset toimielimet ja yhteismarkkinat: se on arvoyhteisö.

...toiset ryhmät osallistuvat hanakammin kuin toiset...

Kyselyt ovat osoittaneet, että kaikkiin sosiaali- ja väestöryhmiin kuuluvien nuorten osallistumista vapaaehtoistoimintaan voitaisiin lisätä. Nuoret, jotka päättivät opintonsa 20 vuoden iässä tai myöhemmin, ovat osallistuneet järjestettyyn vapaaehtoistoimintaan useammin (26 %) kuin 16–19-vuotiaina (20 %) tai sitä nuorempina (15 %) opintonsa päättäneet. Vuonna 2014 vain vähän yli neljäsosa järjestettyyn vapaaehtoistoimintaan osallistuneista nuorista sai jonkinlaisen virallisen asiakirjan (todistuksen tai diplomin) osoitukseksi osallistumisestaan.

Nykyiset järjestelmät eivät pysty täysin vastaamaan nuorten huomattavaan kiinnostukseen työskennellä toisessa EU-maassa. Työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevan EaSI-ohjelman (2014–2020) osana käynnistettyyn Eka Eures-työpaikka hankkeeseen on rekisteröitynyt 8 615 tuenhakijaa, mutta sen kautta on sijoitettu vasta 1 469 hakijaa.

…ja sen vuoksi Euroopan solidaarisuusjoukoille on asetettava kunnianhimoiset tavoitteet ja niiden on palveltava kaikkia hakijoita.

Kaiken kaikkiaan näyttää siltä, että kysyntä, joka kohdistuu nuorille kotimaassa tai ulkomailla tarjolla oleviin solidaarisuustoiminnan vapaaehtois- ja ammatillisiin tehtäviin (yhteinen nimittäjä on solidaarisuuspainotteisuus), jää tyydyttämättä. Tarjontaa olisi lisättävä, parannettava ja monipuolistettava. Hakijoille olisi tarjottava oikeanlaista koulutusta, ja heidän olisi saatava virallinen tunnustus hankkimastaan osaamisesta ja kokemuksesta. Tarjolla olevien tehtävien olisi katettava laaja joukko taitoja, jotta mahdollisimman moni voisi osallistua joukkojen toimintaan. Euroopan solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien nuorten työllisyysnäkymien pitäisi parantua samalla, kun heillä on tilaisuus edistää solidaarisuuden asiaa.

III. Tavoite, periaatteet ja lisäarvo

Euroopan solidaarisuusjoukkojen keskeisenä tavoitteena on edistää eurooppalaisen yhteiskunnan yhteenkuuluvuutta ja yhteisvastuullisuutta. Solidaarisuusjoukot tarjoavat entistä useammille nuorille tilaisuuden osallistua solidaarisuustoiminnan eri muotoihin tekemällä vapaaehtoistyötä tai hankkimalla ammatillista kokemusta. Samalla he osallistuvat erilaisten haasteiden ratkaisemiseen eri puolilla EU:ta. Euroopan solidaarisuusjoukkojen tehtävänä on tukea kansallisia ja paikallisia viranomaisia ja muita elimiä, kansalaisjärjestöjä ja yrityksiä niiden pyrkiessä vastaamaan erilaisiin haasteisiin ja kriiseihin. Samoin solidaarisuusjoukot tukevat nuoria, jotka osallistuvat niiden toimintaan. Näin ne ilmentävät solidaarisuutta arvona. Tehtävänmäärittelynsä mukaisesti Euroopan solidaarisuusjoukot tuovat yhteen nuoria rakentamaan osallistavampaa yhteiskuntaa, tukemaan heikompia ja vastaamaan yhteiskunnallisiin haasteisiin. Niihin osallistuminen on inspiroiva ja voimaannuttava kokemus nuorille, jotka haluavat auttaa, oppia ja kehittyä.

Solidaarisuusjoukkoihin osallistuvien nuorten on noudatettava toiminnassaan muutamia keskeisiä periaatteita. Näihin kuuluvat ihmisarvon ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, oikeudenmukaisen ja tasa-arvoisen yhteiskunnan edistäminen, merkityksellisen panoksen antaminen yhteiskunnalle, osallistuvien organisaatioiden sääntöjen ja käytäntöjen noudattaminen ja nuoren valinnanvapaus solidaarisuusjoukkoihin liittymisessä. Kaikilla nuorilla taustaan, koulutukseen, ammattitaitoon tai vammaisuuteen katsomatta olisi oltava mahdollisuus osallistua.

Kunkin osallistuvan organisaation tai ammatilliseen toimintaan liittyvää työpaikkaa välittävän organisaation (esim. julkinen työnvälityspalvelu) on sitouduttava noudattamaan perustamiskirjaa, jossa vahvistetaan kummankin osapuolen oikeudet ja velvollisuudet solidaarisuustoiminnan kaikissa vaiheissa. Nämä vaiheet ovat rekisteröityminen, valinta sekä varsinaista palvelujaksoa edeltävä, sen aikainen ja sen jälkeinen vaihe. Lisäksi perustamiskirjassa velvoitetaan osallistuvat organisaatiot huolehtimaan siitä, että solidaarisuusjoukkoihin osallistuvilla nuorilla on turvalliset asuin- ja työskentelyolot. Osallistuvien ja välittäjänä toimivien organisaatioiden on myös tarjottava osallistuville nuorille koulutus ja tuki, joita he tarvitsevat suoriutuakseen tehtävistään. Osallistuvat organisaatiot antavat palvelujakson päättyessä osallistujalle osallistumistodistuksen ja mahdollisuuksien mukaan myös todistuksen heidän oppimistuloksistaan toiminnan aikana. Osallistuvat organisaatiot eivät saa pyytää solidaarisuusjoukkojen jäseniltä minkäänlaista rahallista suoritusta tai maksua.

Euroopan solidaarisuusjoukoissa on kaksi toisiaan täydentävää toimintalohkoa: vapaaehtoistyö ja ammatillinen toiminta.

Solidaarisuusjoukkojen vapaaehtoistyön toimintalohko täydentää ja laajentaa nykyistä eurooppalaista vapaaehtoispalvelua (EVS), jota rahoitetaan Erasmus+ -ohjelmasta. EVS:ään on osallistunut viimeisten 20 vuoden aikana noin 100 000 nuorta. Sen toiminta perustuu selkeisiin laatuvaatimuksiin (mm. osallistuvien organisaatioiden akkreditointi), ja se on osoittanut käytännössä kykynsä kehittää taitoja ja osaamista, joita nuoret tarvitsevat yhteiskunnassa toimimista ja työnhakua varten. EVS:ään osallistuneista 70 prosenttia uskoo vapaaehtoistoimintaan osallistumisen parantaneen heidän mahdollisuuksiaan työmarkkinoilla, 74 prosenttia on sitä mieltä, että osallistuminen on lisännyt heidän yrittäjyystaitojaan, ja 85 prosenttia sanoo sen kehittäneen heidän tiimityötaitojaan.

Solidaarisuusjoukkojen vapaaehtoistyöhön osallistuminen olisi katsottava merkittäväksi saavutukseksi kenelle tahansa nuorelle ja valtiksi työpaikan hakemisessa. Solidaarisuusjoukot avaisivat monelle nuorelle eurooppalaiselle uusia mahdollisuuksia osallistua mielekkääseen toimintaan, joka saattaa toimia ponnahduslautana työelämään.

Euroopan solidaarisuusjoukot tukee kulloinkin kyseessä olevan ohjelman oikeusperustan mukaisesti nuoria, jotka suorittavat 2–12 kuukauden pituisia vapaaehtoistoimintajaksoja ulkomailla tai omassa maassaan. Joukkojen toiminta käynnistetään pääasiassa kansallisten Erasmus+ toimistojen vakiintuneen ja toimivan verkoston avulla. Vapaaehtoistoimintaa rahoitetaan myös olemassa olevista ohjelmista, joihin kuuluvat ympäristö- ja ilmastotoimien ohjelma Life, Kansalaisten Eurooppa ohjelma, turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto (AMIF), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan aluekehitysrahasto sekä terveysalan toimintaohjelma. Vapaaehtoistyöhön osallistuville korvataan yleensä majoitus-, ruokailu-, matka- ja vakuutuskulut ja maksetaan taskurahaa, ja kaikki nämä katetaan EU:n rahoituksesta.

Ammatillinen toimintalohko tarjoaa nuorille mahdollisuuksia työpaikkaan, harjoittelupaikkaan tai oppisopimuskoulutukseen lukuisilla solidaarisuutta sivuavilla aloilla, joilla on kysyntää erittäin motivoituneille ja sosiaalisesti ajatteleville nuorille heidän omassa maassaan tai ulkomailla. Toiminta käynnistetään vähitellen solmimalla uusia kumppanuuksia ja hyödyntämällä vapaaehtoislohkolla jo olemassa olevia kumppanuuksia viranomaisten ja julkisten palvelujen (erityisesti työvoimapalvelut) sekä alalla jo pidempään toimineiden kansalais- ja muiden järjestöjen kanssa. Solidaarisuusjoukkoihin osallistuvat nuoret ja tarjolla olevat työpaikat sovitetaan yhteen näiden kumppanuuksien avulla. Ammatillinen työharjoittelujakso kestää 2–12 kuukautta, ja se voidaan suorittaa kokopäiväisenä tai osa-aikaisena. Toimintaa rahoitetaan aluksi EU:n työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskevasta ohjelmasta sekä muista nykyisistä EU-ohjelmista, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastosta ja Kansalaisten Eurooppa ohjelmasta.

Ammatilliseen toimintalohkoon kuuluva toiminta täydentää kansallisten työvoimapalveluiden ja erityisesti Euroopan työnvälitysverkoston EURESin työtä. Jälkimmäinen on luonteeltaan yleispalvelu, jonka välityksellä tiedotetaan työnhakijoille avoimista työpaikoista ja tuetaan heidän sijoittumistaan EU:n jäsenvaltioihin. Euroopan solidaarisuusjoukot keskittyvät solidaarisuusarvoihin ja rikastavat sillä tavoin nykyisiä kansallisen tason rekrytointikäytäntöjä. Samalla ne tarjoavat uusia mahdollisuuksia muille kuin tähän mennessä tukea saaneille nuorisoryhmille.

Jos kyseessä on työpaikka, oppisopimus tai harjoittelupaikka, osallistujan kanssa tehdään isäntämaan kansallisten sääntöjen mukainen työsopimus. EU maksaa oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun osallistuville päivärahaa. Muita heikommassa asemassa olevat nuoret, joiden on erityisen vaikeaa päästä työmarkkinoille (esim. köyhyydessä elävät tai vammaiset), voisivat saada lisätukea. Jos kyseessä on työpaikka, siitä tehdään aina virallinen työsopimus, ja palkkaa maksetaan paikallisten lakien, sääntöjen ja työehtosopimusten mukaisesti. Osallistujat on siten vakuutettu kansallisten sosiaaliturvajärjestelmien kautta. Osallistuvien nuorten integroiminen työmarkkinoille edellyttää julkisten työvoimapalvelujen aktiivista panosta.

Osallistujat saavat vapaaehtoistyöjaksonsa tai ammatillisen toimintajaksonsa päätteeksi todistuksen, jossa kerrotaan, mitä he ovat tehneet jakson aikana. Lisäksi komissio edistää osallistujien solidaarisuusjoukoissa hankkimien taitojen arviointia ja validointia.

Euroopan solidaarisuusjoukoista saadaan lisäarvoa siten, että niistä tulee myös EU:n kaiken solidaarisuustoiminnan polttopiste. Ne täydentävät olemassa olevia kansallisia järjestelmiä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sekä kansallisten että EU:n tason sidosryhmien kanssa ja vahvistavat niiden perustaa keskittämällä toiminnan rahoitusta. Keskitettyyn rekrytointiin perustuva järjestelmä, johon kuuluu kaksi toimintalohkoa, tehokas valinta- ja yhteensovittamistyökalu, päivärahat, vakuutukset ja todistukset, tarjoaa kaikille eurooppalaisille nuorille tilaisuuden ajaa solidaarisuusarvoja.

Osallistuvat organisaatiot voivat hyödyntää Euroopan solidaarisuusjoukkoja ja sitouttaa niiden jäseniä sekä käyttää tätä arvokasta resurssia vahvistaakseen kenttätoimintaansa kansalaisten ja koko yhteiskunnan hyväksi. Osallistumalla solidaarisuusjoukkojen toimintaan organisaatiot voivat hyödyntää suurempaa työvoima- ja vapaaehtoisreserviä, jolla on niiden tarvitsema osaaminen. Samalla näille organisaatioille, niin järjestöille kuin yrityksillekin, tarjoutuu tilaisuus esitellä toimintansa sosiaalista vastuullisuutta.