Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - eEurope 2002 loppuraportti"

(KOM(2003) 66 lopullinen)

(2003/C 220/08)

Komissio päätti 11. helmikuuta 2003 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta.

Asian valmistelusta vastannut "liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta" -erityisjaosto antoi lausuntonsa 5. kesäkuuta 2003. Esittelijä oli Christoforos Koryfidis.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 18. ja 19. kesäkuuta 2003 pitämässään 400. täysistunnossa (kesäkuun 18. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 75 ääntä puolesta 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Johdanto

1.1. Komission joulukuussa 1999 antama tiedonanto "eEurope - Tietoyhteiskunta kaikille" käynnisti pyrkimykset 21. vuosisadan digitaalisen Euroopan rakentamiseksi.

1.2. Aloitteen taustalla oli vahvistuva käsitys siitä, että "digitaaliteknologian soveltamisesta on tullut kasvun ja työllisyyden avaintekijä" ja että syntymässä on "uusi talous", jota kutsutaan myös "sähköiseksi taloudeksi" (e-economy) ja jonka kantavana voimana on Internet. Taustalla oli myös havainto, että huolimatta Euroopan johtavasta asemasta tietyillä digitaaliteknologian aloilla - kuten matkaviestinnän ja digitaali-tv:n kehittämisessä - tietokoneiden ja Internetin käyttö on Euroopassa edelleen suhteellisen vähäistä.

1.3. Edellä mainituista syistä ja keskusteltuaan asiasta perusteellisesti unionin muiden toimielinten kanssa komissio teki eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaa koskevan ehdotuksen. Feiraan kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman kesäkuussa 2000, ja se otettiin mukaan Lissabonin strategiaan.

1.4. Kyseisessä toimintasuunnitelmassa määriteltiin 11 toiminta-alaa, joilla oli määrä saavuttaa yhteensä 64 tavoitetta vuoden 2002 loppuun mennessä.

1.5. Käsiteltävänä olevan tiedonannon mukaan eEuropen edistymistä on seurattu säännöllisesti tekemällä vertailuanalyysejä, joissa käytetään 23:a alakohtaista indikaattoria. Väliarvioita indikaattoreista esitettiin komission tiedonannoissa "eEurope 2002: Vaikutukset ja painopisteet" maaliskuussa 2001 ja raportissa "Raportti eEurope-vertailuanalyyseistä - eEurope 2002" helmikuussa 2002.

1.6. Käsiteltävänä olevassa eEurope 2002 loppuraportissa tuodaan esiin ohjelman saavutuksia ja yksilöidään jäljellä olevia esteitä Euroopan tietoyhteiskunnan kehityksen tiellä.

1.7. On syytä mainita, että eEurope 2002 -toimintasuunnitelman jatkoksi laadittua eEurope 2005 -toimintasuunnitelmaa valmistellaan parhaillaan.

2. Loppuraportti

2.1. Käsiteltävänä olevassa raportissa todetaan, että "kun ajatellaan Feiran Eurooppa-neuvostossa asetettuja tavoitteita, eEurope on ollut huomattava menestys. Useimmat 64:stä tavoitteesta on saavutettu. Menestykseen ovat myötävaikuttaneet monet toimijat EU:n toimielimissä, jäsenvaltioissa, yritysmaailmassa ja työmarkkinajärjestöissä".

2.2. eEuropen menestys pohjautuu raportin mukaan siihen, että eEurope on luonut "vakaan perustan" pyrkimyksille saavuttaa keskeinen päämäärä, joka on "kilpailukykyinen tietotalous".

2.2.1. Samassa yhteydessä huomautetaan, että edellä mainitun keskeisen tavoitteen saavuttaminen vie aikaa ja se onnistuu vain uudistamalla käytäntöjä, muuttamalla taloudellisen toiminnan rakenteita ja muokkaamalla organisaatioita siten, että ne pystyvät hyödyntämään uutta teknologiaa.

2.3. eEurope-toimintasuunnitelman kunkin tavoitteen konkreettisista tuloksista todetaan seuraavaa:

2.3.1. Yleinen tavoite 1: halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet - tulokset

- Internet-liittymästä tietokoneen omistajalle aiheutuvat lisäkustannukset ovat varsin pienet.

- GEANT on maailman nopein tutkimusalan runkoverkko ja sen maantieteellinen kattavuus on suurin (32 maata).

- Sähköisen viestinnän uusi sääntelyjärjestelmä on lähes valmis.

2.3.2. Yleinen tavoite 2: investoinnit ihmisiin ja taitoihin - tulokset

- Verkossa on nyt yli 90 prosenttia kouluista ja yli 90 prosenttia yrityksistä.

- Yli puolet opettajista EU:ssa on saanut virallista koulutusta tietokoneen käytössä ja neljä kymmenestä opastusta Internetin käytössä.

- Tietokonekoulutusta saaneen työväestön osuus kasvoi vuosien 2000 ja 2001 välillä 23 prosentista 29 prosenttiin, mutta kasvu ei jatkunut enää vuonna 2002.

- ESDIS antoi marraskuussa 2001 suosituksen eurooppalaisesta tietokoneen ajokortista, joka on määrä hyväksyä koko Euroopassa tietoteknisten taitojen perusmittariksi.

- Työmarkkinajärjestöt ovat allekirjoittaneet sopimuksen etätyöstä.

- Noin 8 prosenttia Euroopan unionin kansalaisista käyttää julkisia Internet-päätteitä.

- Jo Euroopan työllisyysstrategian tavoitteeksi asetettiin edistää tietoyhteiskunnan tuomista kaikkien kansalaisten ulottuville ("Tietoyhteiskunta kaikille"). Tällöin on otettava huomioon myös ns. digitaalikuilun käsittelyn yhteydessä mainitut poliittiset toimet, joiden tavoitteena on estää etenkin vammaisten syrjäytyminen tietoyhteiskunnasta.

2.3.3. Yleinen tavoite 3: Internetin käytön lisääminen - tulokset

- Sähköisen kaupan kehittämisen oikeudelliset puitteet ovat jo lähes valmiit. Sähköisen kaupankäynnin käytön lisäämiseksi on tehty myös lainsäädäntötyön ulkopuolisia aloitteita, kuten luottamusta sähköiseen kaupankäyntiin lujittava eConfidence-aloite ja ecommerce-sivuston perustaminen.

- Pk-yritysten liittymistä verkkoon on jo edistetty merkittävästi Go Digital -ohjelmalla tarjoamalla niille koulutustukea sekä taloudellista tukea, jotta ne voivat liittyä Internetiin tai hyödyntää sitä entistä tehokkaammin.

- Viranomaisten verkkopalvelut ovat toteutuneet osittain, mutta eri valtioiden välillä on tässä asiassa suuria eroja.

- Kaikilla jäsenvaltioilla on tarkka suunnitelma tietotekniikan hyödyntämiseksi terveydenhuollossa, ja suurella osalla (78 prosentilla) EU:n yleislääkäreistä on Internet-liittymä.

2.3.4. eEurope 2002 -toimintasuunnitelman koordinointi ja esittely tapahtuu pääasiassa komission asianomaisen verkkosivuston kautta: http://europa.eu.int/ information_society/ index_en.htm.

3. Yleistä

3.1. Kyseisestä toimintasuunnitelmasta antamassaan lausunnossa ETSK tähdensi muun muassa seuraavia asioita:

Kommentti 1: "Talous- ja sosiaalikomitea pitää eEurope-aloitetta tervetulleena. Samalla TSK katsoo eEurope-aloitteen olevan EU:n tärkein ja vaikein yritys perehdyttää kansalaiset, yritykset ja julkishallinto nopeasti digitaaliajan ja 'uuden talouden' haasteisiin. Komitea pitää toimintasuunnitelmaa kuitenkin vain lähtökohtana ja ensimmäisenä askeleena kohti edellä mainittuja valveuttamis- ja mukauttamistavoitteita. Toimintasuunnitelma vahvistaa jo käynnissä olevia - vaikkakin hitaita - markkinoiden ja yhteiskunnan prosesseja."

Kommentti 2: "Komitea korostaa, että Internetin käytön lisäämistä ja tietoyhteiskunnan konkretisointia sekä Euroopan unionin uutta strategista päämäärää koskevien toimien on pohjauduttava ihmisiin, Euroopan kansalaisten ja eurooppalaisen yhteiskunnan ja talouden tarpeisiin. Tietoyhteiskunnan syntyminen, joka edeltää osaamisyhteiskuntaa, saa todellista sisältöä vasta, kun se palvelee tätä päämäärää."

Kommentti 3: "Komitea myöntää ja ymmärtää toimintasuunnitelman toteuttamiseen liittyvien ongelmien laajuuden ja monimuotoisuuden. Komitea myöntää, että on vaikeaa kuroa umpeen sitä viivettä ja korjata niitä puutteita, joista Eurooppa kärsii siitä syystä, ettei se ole reagoinut ajoissa teknologian uusiin haasteisiin."

Kommentti 4: "Komitean mielestä on olemassa monenlaisia vakavia vaaroja, jotka saattavat viedä siihen, että yksilöt, ihmisryhmät tai kokonaiset alueet jäävät syrjään tästä kokonaisvaltaisesta hankkeesta, kun pääsy yleispalveluihin ilman tietokonetta tulee asteittain mahdottomaksi pelkästään tietokonepohjaisten palveluiden kehityksen myötä. Komitea yhtyykin niihin, jotka suosittavat, että sekä ohjelmaan kokonaisuudessaan että jokaiseen konkreettiseen toimeen tulee kuulua toimintoja näiden vaarojen torjumiseksi."

Kommentti 5: "Komitea katsoo, että toimintasuunnitelman toteuttamista tullaan arvioimaan ensisijaisesti juuri organisoinnin tasolla. Tältä osin komitea yleisesti ottaen kannattaa komission valitsemaa lähestymistapaa. Komitea kannattaa tavoitteita sisällöltään sellaisina kuin ne esitetään komission asiakirjassa ja pitää oikeana tapaa, jolla ne nivelletään Eurooppa-neuvoston Lissabonissa ylimääräisessä kokouksessaan antamiin ohjeisiin. Komitea kannattaa myös annettua toimien määrittelyä ja niiden toteuttamistapoja sekä tavoitteiden saavuttamiselle asetettuja aikatauluja."

3.2. Nämä kommentit ja muut ETSK:n asiasta esittämät huomautukset yhdessä loppuraportin sekä muiden eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaan liittyvien komission asiakirjojen kanssa antavat aihetta seuraaviin päätelmiin:

3.2.1. Huolimatta eEurope 2002 -toimintasuunnitelmaan sen luonteen vuoksi liittyneistä vaikeuksista suunnitelma on suurelta osin täyttänyt sille asetetut tavoitteet.

3.2.2. Edellä esitetty huomautus ei kuitenkaan missään tapauksessa merkitse sitä, että ETSK katsoisi unionin onnistuneen lopullisesti vastaamaan uuden digitaalisen aikakauden haasteisiin. Se merkitsee kuitenkin perustan luomista sille, että Eurooppa voi täysmääräisesti hyötyä digitaalisen aikakauden tarjoamista mahdollisuuksista, jotka eivät ulottuvuudeltaan ja sisällöltään ole selvästikään pelkästään taloudellisia.

3.2.2.1. Näin ollen mahdollisuudet hyötyä digitaalisen aikakauden mukanaan tuomista eduista riippuvat nyt ja tulevaisuudessa tehtävistä valinnoista ja toteutettavista toimenpiteistä, joiden yhteydessä tulee kuitenkin aina ottaa huomioon unionin täksi vuosikymmeneksi asettaman, asiaa koskevan strategisen tavoitteen saavuttaminen.

3.2.2.2. Edellä mainituista syistä ETSK toistaa aiemmin esittämänsä näkemyksen ja korostaa painokkaasti tarvetta luoda kaiken koulutuksen yhteydessä entistä suotuisammat olosuhteet sähköisen oppimisen (eLearning) kehittämiselle.

3.2.3. Loppuraportin tietojen perusteella tavoite 1:n (halvemmat ja nopeammat Internet-yhteydet) voidaan katsoa toteutuneen tyydyttävällä tavalla. Internetin yleisyysasteen kaksinkertaistuminen kotitalouksissa, uuden sääntelyjärjestelmän luominen sekä Internet-liittymästä aiheutuvien kustannusten pienentyminen ovat varmasti myönteisiä asioita. Tästä huolimatta on selvää, että etenkin laajakaistaliittymistä aiheutuvien kustannusten on edelleen pienennyttävä.

3.2.3.1. Kansalaisten tasa-arvoinen osallistuminen tietoyhteiskuntaan liittyy kiinteästi kehittyneiden ja korkealaatuisten verkkojen olemassaoloon, joiden kapasiteetti ja suorituskyky ovat riittävät, jotka on kehitetty ja hinnoiteltu järkevästi ja jotka tarjoavat helpon, turvallisen ja keskeytymättömän pääsyn tietoon ja yrittäjyyteen pohjautuvan kansainvälisen talouden piiriin kohtuulliseen hintaan ja ilman keinotekoisia esteitä. Näin ollen on tärkeää ryhtyä toimenpiteisiin, joiden tavoitteena on parantaa niiden kansalaisten, ihmisryhmien tai alueiden mahdollisuuksia käyttää verkkoa, jotka ovat jääneet unionissa huomattavasti muiden jälkeen tässä asiassa.

3.2.4. On kiinnitettävä runsaasti huomiota siihen, että edellytyksiä saavuttaa tavoite 2 (investoinnit ihmisiin ja taitoihin) vahvistetaan. Kaikki käytettävissä olevat tiedot osoittavat, että toimenpiteitä koulutuksen alalla sekä tällä hetkellä työikäisen henkilöstön keskuudessa on tehostettava.

3.2.4.1. Tietokonekoulutusta saaneen työväestön osuuden huomattava jälkeenjääneisyys (tällaista koulutusta oli vuonna 2002 saanut 29 prosenttia työvoimasta) vaikeuttaa merkittävästi strategisen tavoitteen saavuttamista vuosikymmenen loppuun mennessä.

3.2.4.2. Tietokonekoulutusta saaneen työväestön osuuden kaksinkertaistaminen vauhdittaisi varmasti kyseisen tavoitteen saavuttamista. Työmarkkinajärjestöt ja erityisesti yritysmaailma ovat epäilemättä keskeisessä asemassa tällaisen politiikan edistämisessä. Samalla kuitenkin kaikki hallinnon tasot ovat perusvastuussa elinikäisen oppimisen sisällön muotoilusta ja integroidusta kehittämisestä. Elinikäinen oppiminen liittyy yhä kiinteämmin unionin keskeisiin päämääriin ja erityisesti kestävän kehityksen tavoitteeseen.

3.2.5. Digitaalisen aikakauden tarjoamien uusien mahdollisuuksien hyödyntämisen edellytyksenä on, että Internetin käyttöä lisätään (tavoite 3). Koska tässä asiassa on suuria eroja eri maiden ja pohjoisen ja etelän välillä, voidaan katsoa, että tavoite 3 ei ole toteutunut riittävän tyydyttävästi.

3.2.5.1. ETSK ymmärtää, että kaikkien näiden muutosten toteuttaminen on vaikeaa ja että siihen kuluu aikaa. Komitea tähdentää kuitenkin edelleen, että pyrkimyksiä on tehostettava ja erityisesti jälkeenjääneitä jäsenvaltioita tuettava ja painostettava, jotta kyseisten alojen kehitystä voidaan nopeuttaa ja luoda edellytykset sille, että Lissabonissa asetettu strateginen tavoite saavutetaan vuoteen 2010 mennessä.

3.2.6. ETSK on tietoinen avoimen koordinointimenetelmän soveltamiseen liittyvistä ongelmista mutta korostaa kuitenkin integroitujen, jatkuvien ja entistä yksityiskohtaisempien ja objektiivisempien vertailuanalyysien merkitystä kaikkien hankkeiden yhteydessä.

3.2.6.1. Edellisen huomautuksen tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa komission toimintaa asiassa, vaan komission pyrkimyksiin tulee päinvastoin suhtautua myönteisesti. Kommentin tarkoituksena on sen sijaan osoittaa tarve luoda nykyistä positiivisempi ja toimivampi ympäristö avoimen koordinointimenetelmän kehittämiselle.

3.2.6.2. ETSK pitää merkittävänä puutteena sitä, että raportissa ei mainita eEurope 2002 -toimintasuunnitelman aiheuttamia kustannuksia (tai esitetä edes arviota niistä). Komitea katsoo muun muassa hyvien toimintatapojen levittämisen edellyttävän, että tällaisiin vertailuanalyyseihin sisällytetään tiedot kunkin maan ja toiminta-alan käyttöön varattujen määrärahojen suuruudesta sekä siitä, millä tavalla yhteisön varoja hallinnoidaan.

Bryssel 18. kesäkuuta 2003.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean

puheenjohtaja

Roger Briesch