FI Euroopan unionin virallinen lehti C 33/8

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden laatujärjestelmistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 50 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu hakemuksen julkaiseminen

(2017/C 33/07)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1151/2012 (1) 51 artiklassa tarkoitetulla tavalla.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

”CHAROLAIS DE BOURGOGNE”

EU-nro: PGI-FR-02099–8.12.2015

SAN ( ) SMM ( X )

1. Nimi

”Charolais de Bourgogne”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa

Ranska

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus

3.1. Tuotelaji

Luokka 1.1. Tuore liha (ja muut eläimenosat)

3.2. Kuvaus 1 kohdassa nimetystä tuotteesta

”Charolais de Bourgogne” on naudanlihaa, jota saadaan seuraavat edellytykset täyttävistä charolaisrotuisista eläimistä (joiden isä ja emo ovat charolaisrotuisia):

LUOKKA, vähimmäisikä ja enimmäisikä Ruhon vähimmäispaino Lihakkuus Rasvaisuus 14–24 kuukauden ikäiset naudat 320 kg E, U, R 2, 3, 4 Vähintään 24 kuukauden ikäiset hiehot 280 kg E, U, R 2, 3, 4 Enintään 10 vuoden ikäiset lehmät 330 kg U, R 2, 3, 4

”Charolais de Bourgogne” -liha on väriltään puhtaan punaista, hiukan marmoroitua, vähärasvaista, vain vähän sidekudosta sisältävää, mureaa ja mehevää.

Lihaa on saatavilla tuoreena ja pakasteena. Sulatuksen jälkeen lihaa ei saa pitää kaupan jäähdytettynä.

3.3. Rehu (vain eläinperäiset tuotteet) ja raaka-aineet (vain jalostetut tuotteet)

Eläimet kasvatetaan noudattamalla perinteistä laidunnus- ja sisäruokintakiertoa koko kasvatuksen ajan. Laidunnus kestää vähintään kuusi kuukautta vuodessa, ja 14–24 kuukauden ikäiset naudat osallistuvat siihen vähintään yhden kierron verran, hiehot ja lehmät vähintään kahden kierron ajan.

Ruohoa on kasvatettava vähintään 70 prosentilla tilan päärehuntuotantoalasta.

Kaikkien eläinten ruokinta perustuu ruohoon ja karkearehuun. Olkea lukuun ottamatta karkearehun on oltava peräisin maantieteelliseltä alueelta. Näin hyödynnetään perinteiden mukaisesti maantieteellisen alueen laajoja luonnonniittyjä, jotka ovat tyypillisesti monimuotoisia ja kasvistoltaan laadukkaita.

Täysväkirehun ja täydentävän väkirehun enimmäismäärä on vuoden aikana keskimäärin 2 kilogrammaa rehuainetta eläintä kohti päivässä loppulihotusvaihetta lukuun ottamatta.

Urean käyttö on kielletty koko kasvatuksen ajan.

Eläinten loppulihotus toteutetaan niityllä tai sisäruokintana.

3.4. Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella

Syntymä, kasvatus ja lihotus tapahtuvat maantieteellisellä alueella.

3.5. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, viipalointia, raastamista ja pakkaamista koskevat erityiset säännöt

—

3.6. Tuotteen, johon rekisteröity nimi viittaa, merkitsemistä koskevat erityiset säännöt

”Charolais de Bourgogne” -lihan merkinnöissä ilmoitetaan muun muassa:

— suojatun maantieteellisen merkinnän nimi,

— eläimen kansallinen tunnistenumero tai erän numero,

— eläinluokka, josta liha on peräisin,

— teurastuspäivä,

— tarvittaessa maininta: ”vähimmäisriiputusaika 7 päivää grillattaviksi ja paistettaviksi tarkoitetuille ruhonosille, lukuun ottamatta pallea- ja kuvelihaa ja sisäfileetä” tai ”vähimmäisriiputusaika 7 päivää tyhjiöpakatulle lihalle”.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Charolais de Bourgogne” maantieteellinen alue sisältää seuraavat kunnat:

Ainin departementissa:

Arbigny, Asnières-sur-Saône, Bagé-le-Châtel, Beaupont, Beny, Bey, Boz, Chavannes-sur-Reyssouze, Chevroux, Coligny, Cormoranche-sur-Saône, Cormoz, Courtes, Crottet, Curciat-Dongalon, Domsure, Feillens, Garnerans, Genouilleux, Gorrevod, Grièges, Guereins, Lescheroux, Mantenay-Montlin, Manziat, Marboz, Mogneneins, Montmerle-sur-Saône, Ozan, Peyzieux-sur-Saône, Pirajoux, Pont-de-Vaux, Pont-de-Veyle, Replonges, Reyssouze, Saint-André-de-Bagé, Saint-Bénigne, Saint-Didier-sur-Chalaronne, Saint-Etienne-sur-Reyssouze, Saint-Jean-sur-Reyssouze, Saint-Julien-sur-Reyssouze, Saint-Laurent-sur-Saône, Saint-Nizier-le-Bouchoux, Saint-Trivier-de-Courtes, Salavre, Sermoyer, Servignat, Thoissey, Valeins, Verjon, Vernoux, Vescours, Vesines ja Villemotier

Cherin departementissa:

Apremont-sur-Allier, Argenvières, Bannay, Beffes, Belleville-sur-Loire, Boulleret, Bué, La Chapelle-Hugon, La Chapelle-Montlinard, Charentonnay, Le Chautay, Couargues, Cours-les-Barres, Couy, Crézancy-en-Sancerre, Cuffy, Feux, Gardefort, Garigny, Germigny-l’Exempt, Groises, La Guerche-sur-l’Aubois, Herry, Jalognes, Jouet-sur-l’Aubois, Jussy-le-Chaudrier, Lère, Lugny-Champagne, Marseilles-les-Aubigny, Ménetou-Ratel, Ménétréol-sous-Sancerre, Précy, Saint-Bouize, Sainte-Gemme-en-Sancerrois, Saint-Léger-le-Petit, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Satur, Sancergues, Sancerre, Savigny-en-Sancerre, Sens-Beaujeu, Sevry, Sury-près-Lère, Sury-en-Vaux, Thauvenay, Torteron, Veaugues, Verdigny ja Vinon

Côte d’Orin departementissa:

Arnay-le-Ducin, Beaunen, Ladoix-Serrignyn ja Semur-en-Auxois’n kantonit

lisäksi seuraavat kunnat:

Agencourt, Agey, Alise-Sainte-Reine, Ancey, Argilly, Athié, Aubigny-en-Plaine, Aubigny-les-Sombernon, Auvillars-sur-Saône, Bagnot, Barbirey-sur-Ouche, Baulme-la-Roche, Benoisey, Bessey-les-Cîteaux, Blaisy-Bas, Blaisy-Haut, Bligny-le-sec, Bonnencontre, Boux-sous-Salmaise, Brazey-en-Plaine, Broin, Buffon, Bure-les-Templiers, Bussy-la-Pesle, Bussy-le-Grand, Chamblanc, Champagny, Champ-d’Oiseau, Chanceaux, Charencey, Charrey-sur-Saône, Chaugey, Chaume-les-Baigneux, Chivres, Comblanchien, Corcelles-lès-Cîteaux, Corgoloin, Corpoyer-la-Chapelle, Courcelles-les-Montbard, Crépand, Darcey, Detain-et-Bruant, Drée, Echalot, Echannay, Epernay-sous-Gevrey, Eringes, Esbarres, Etormay, Fain-les-Montbard, Fain-les-Moutiers, Flavigny-sur-Ozerain, Fresnes, Frôlois, Fussey, Gerland, Gissey-sous-Flavigny, Glanon, Grenant-lès-Sombernon, Grésigny-Sainte-Reine, Grignon, Grosbois-en-Montagne, Hauteroche, Izeure, Jailly-les-Moulins, Jallanges, Jours-les-Baigneux, Labergement-les-Seurre, Labruyère, Lanthes, Lechâtelet, Magny-les-Aubigny, Magny-les-Villers, Mâlain, Marigny-le-Cahoüet, Menesble, Ménetreux-le-Pitois, Mesmont, Minot, Moitron, Montigny-Montfort, Montmain, Montoillot, Montot, Moutiers-Saint-Jean, Mussy-la-Fosse, Nogent-les-Montbard, Pagny-la-Ville, Panges, Pellerey, Poiseul-la-Grange, Poncey-sur-l’Ignon, Pouillenay, Pouilly-sur-Saône, Prâlon, Quincerot, Quincey, Quincy-le-Vicomte, Recey-sur-Ource, Remilly-en-Montagne, La Roche-Vanneau, Saint-Anthot, Saint-Bernard, Saint-Broing-les-Moines, Saint-Germain-les-Senailly, Saint-Jean-de-Bœuf, Saint-Nicolas-les-Cîteaux, Saint-Rémy, Saint-Seine-l’Abbaye, Saint-Victor-sur-Ouche, Salmaise, Savigny-sous-Mâlain, Savouges, Seigny, Senailly, Seurre, Sombernon, Source-Seine, Terrefondrée, Thénissey, Trouhaut, Trugny, Turcey, Vaux-Saules, Venarey-les-Laumes, Verrey-sous-Drée, Verrey-sous-Salmaise, Vieilmoulin, Villaines-les-Prévôtes, Villebichot, La Villeneuve-les-Convers, Villotte-Saint-Seine, Villy-le-Moutier ja Viserny

Loiren departementissa:

Ambierle, Arcinges, Arçon, Belleroche, Belmont-de-la-Loire, La Bénisson-Dieu, Boyer, Briennon, Le Cergne, Chandon, Changy, Charlieu, Le Crozet, Cuinzier, Ecoche, La Gresle, Jarnosse, Mably, Maizilly, Mars, Nandax, Noailly, Les Nöés, La Pacaudière, Pouilly-sous-Charlieu, Renaison, Sail-les-Bains, Saint-Alban-les-Eaux, Saint-André-d’Apchon, Saint-Bonnet-des-Quarts, Saint-Denis-de-Cabanne, Saint-Forgeux-Lespinasse, Saint-Germain-la-Montagne, Saint-Germain-Lespinasse, Saint-Haon-le-Châtel, Saint-Haon-le-Vieux, Saint-Hilaire-sous-Charlieu, Saint-Martin-d’Estreaux, Saint-Nizier-sous-Charlieu, Saint-Pierre-la-Noaille, Saint-Rirand, Saint-Romain-la-Motte, Sevelinges, Urbise, Villers ja Vivans.

Nièvren departementissa:

kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Annay, Dornecy ja Neuvy-sur-Loire

Rhônen departementissa:

Bellevillen kantoni

lisäksi seuraavat kunnat:

Aigueperse, Azolette, Monsols, Ouroux, Propières, Saint-Bonnet-des-Bruyères, Saint-Christophe, Saint-Clément-de-Vers, Saint-Etienne-des-Oullières, Saint-Igny-de-Vers, Saint-Jacques-des-Arrêts, Saint-Mamert ja Trades

Saône-et-Loiren departementissa:

kaikki kunnat lukuun ottamatta seuraavia: Beauvernois, Bosjean, Champagnat ja Cuiseaux

Yonnen departementissa:

Avallonin kantoni

lisäksi seuraavat kunnat:

Andryes, Angely, Asquins, Bierry-les-Belles-Fontaines, Blacy, Chamoux, Cisery, Coutarnoux, Diges, Dissangis, Domecy-sur-Cure, Dracy, Foissy-les-Vézelay, Fontaines, Fontenay-près-Vézelay, Fontenoy, Givry, Guillon, L’Isle-sur-Serein, Joux-la-Ville, Lalande, Lavau, Leugny, Levis, Marmeaux, Merry-la-Vallée, Mézilles, Montréal, Moulins-sur-Ouanne, Moutiers-en-Puisaye, Parly, Pierre-Perthuis, Pisy, Sainpuits, Saint-André-en-Terre-Plaine, Sainte-Colombe-sur-Loing, Saint-Fargeau, Saint-Martin-des-Champs, Saint-Martin-sur-Ocre, Saint-Père, Saints-en-Puisaye, Saint-Sauveur-en-Puisaye, Santigny, Sauvigny-le-Beuréal, Savigny-en-Terre-Plaine, Sceaux, Talcy, Tannerre-en-Puisaye, Tharoiseau, Thizy, Toucy, Treigny, Trévilly, Vassy-sous-Pisy, Vézelay ja Vignes

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään

”Charolais de Bourgogne” -lihan maantieteellinen alue muodostuu useista pienistä maatalousalueista, jotka kuuluvat Euroopan hedelmällisimpiin ja joille on kehittynyt laajaperäinen karjankasvatusjärjestelmä. Lähes neljä viidesosaa maatalousmaasta on rehualaa. Valtaosa (keskimäärin 73 prosenttia) alueen rehualasta on luonnonniittyjä, joka ovat tyypillisesti monimuotoisia ja kasvistoltaan laadukkaita.

Alueella vallitseva meri-ilmasto, johon vaikuttaa alueen joillain seuduilla mannerilmasto tai eteläinen ilmasto, takaa tasaisen sademäärän ympäri vuoden. Lämpötilan nousu keväällä mahdollistaa maan nopean lämpenemisen sekä ruohon tasaisen kasvun niityillä, heinänkorjuun ja joillain seuduilla odelmasadon.

Burgundilainen pensasmaisema kehittyi 1800-luvulla alueen erikoistuessa naudankasvatukseen ja erityisesti ”Charolais de Bourgognen” tuotantoon. Tilkkutäkkimäisen pensasmaiseman pensasaidoissa kasvaa muun muassa eri piikkipensaslajeja (kuten koiranruusua ja oratuomea), seljaa ja pajuja. Pensasaidat muodostuvat akasiapaaluista ja piikkilangasta tehdyistä aidoista, joiden juurella olevaa maata lannoittavat lintujen ulosteet. Karjankasvattajat hoitavat pensasaitoja leikkaamalla niitä säännöllisesti osana luonnonkiertoa pensasaitaa tuottavien ja sitä hyödyntävien villien kasvien ja eläinten kanssa, mikä lisää laitumella paljon aikaa viettävän karjan mukavuutta ja auttaa ylläpitämään luonteenomaista maisemaa.

Maantieteellinen alue sijoittuu Pariisin altaan kalkkipitoisen maan ja Ranskan keskiylängön rakenteeltaan kiteisen maan väliselle siirtymävyöhykkeelle. Alueella on osattu hyödyntää maaperän moninaisuutta eri kasvatuskäytännöissä: karjankasvattavat antavat eläinten syntyä ja kasvaa köyhällä kiteisellä maalla ja loppukasvattajat toteuttavat loppuruokinnan hedelmällisillä savi- ja kalkkipitoisella maalla.

”Charolais de Bourgogne” -lihan tuotantojärjestelmä perustuu laidunten laajaperäiseen hyödyntämiseen sekä laajaperäiseen karjanhoitoon, jossa noudatetaan laidunnuksen ja sisäruokinnan välistä vuorottelua. Charolaisrodun potentiaalia laiduneläimenä hyödynnetään alueella vuosisatoja sitten kehitettyjen perinteisten käytäntöjen mukaisesti.

Karjankasvattajat vastaavat eläinten valinnasta. He jatkavat sukupolvelta toiselle siirtyneen karjan parantamista. Taitotieto siirtyy kasvattajalta toiselle (eläinten ulkoisten ominaisuuksien tarkastelu, kilpailut…) ja sukupolvelta toiselle (alkuperäinen karjakanta).

Talven aikana karja saa ravinnokseen heinää, joka on peräisin pääasiassa tilan alueelta ja yksinomaan maantieteelliseltä alueelta, sekä olkea ja niiden lisäksi pieniä määriä viljaa ja öljykakkuja, jotka tasapainottavat rehuannoksia. Karjankasvattajan päätavoitteena on pitää sisäruokintakausi mahdollisimman lyhyenä. Karja viedään navettaan usein vasta, kun niitty on jo miltei loppuun kaluttu, ja se päästetään takaisin niitylle heti ensimmäisten versojen ilmestyessä keväällä. Emo ja vasikka viedään niitylle heti, kun ruoho alkaa kasvaa, jotta kasvukausi voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin.

Karjankasvattaja hoitaa nurmea huolellisesti, jotta ruoho kasvaisi parhaalla mahdollisella tavalla; hän vie karjan niitylle ja takaisin navettaan ja kerää rehuvarastoja. Näin niittyjen laadulliset ja määrälliset käyttömahdollisuudet säilyvät, ja laidunlohkot ovat eläinten käytettävissä suurimman osan vuodesta. Laiduntavaan laumaan kuuluu lehmiä ja vasikoita, ja se viettää siis laitumella pitkän kauden, jonka päätteeksi nuoret eläimet lajitellaan.

Rehuntuotannolle otollinen pensasmaisema ja karjankasvatus laitumella ovat kehittyneet maantieteellisellä alueella yhdessä. Charolaisrotu on sopeutunut tähän ympäristöön erityisen hyvin. Laidunten ja karjan laajaperäiseen hyödyntämiseen perustuvan kasvatusjärjestelmän säilyttäminen tällä alueella mahdollistaa suurten laidunten ja laajojen maa-alueiden hoitamisen.

”Charolais de Bourgogne” -rodulle on luonteenomaista lujarunkoinen ruho, jonka liha kehittyy erittäin hyvälaatuiseksi.

”Charolais de Bourgogne” -ruhon lihatuotos on erinomainen (yli 70 prosenttia); liha koostuu suurelta osin lihaksesta ja siinä on vain vähän pintarasvaa. Lihatuotos on selvästi parempi kuin monilla vastaavilla eläimillä, ja grillattavaksi sopivan lihan osuus on noin 50 prosenttia. Lihan teuraslaadun luokitus on yksi luokkansa parhaita, sillä lähes 95 prosenttia eläimistä luokitellaan hyviksi (R) tai erinomaisiksi (E).

”Charolais de Bourgogne” -liha on kauniin kirkkaanpunaista ja kiiltävää. Rasva, on ohutta ja kevyttä, ja se jakautuu lihassyiden väliin ohueksi verkostoksi eli liha marmoroituu, mikä on maukkaan lihan tunnusmerkki. Liha on ravitsemuksellisesti laadukasta, sillä se sisältää merkittäviä määriä erittäin laadukkaita proteiineja, rautaa ja vitamiineja. Kypsennettäessä lihalla on hyvä vedenpidätyskyky, joten se menettää vain vähän nestettä. Aistinvaraisesti arvioituna lihan tärkeimpiä ominaisuuksia ovat sen mureus ja kohtalainen rasvaisuus sekä maukkaus ja mehevyys.

”Charolais de Bourgogne” -liha on karjankasvattajien taitotiedon tulosta. Aikojen kuluessa säilyneet karjankasvatuskäytännöt ovat osaltaan olleet luomassa burgundilaista pensasmaisemaa, ja naudat kasvavat täysikasvuisiksi maa-alueilla, jotka antavat lihalle sen tunnusomaiset ominaisuudet.

”Charolais de Bourgogne” -lihan tuotanto on kehittynyt maaperän laadun, laajojen nurmimaiden, suotuisan ilmaston ja sademäärän sekä maaperän geologisen moninaisuuden ansiosta.

Vasikoiden imettäminen edistää terveiden nuorten eläinten tuotantoa. Eläimet lasketaan laitumelle aikaisin ja pidetään laitumella pitkään; tällöin ajoittaiset kuivat kaudet vähentävät ravinnon saatavuutta. Ravinnon ollessa vähissä eläin hyödyntää rasvavarastojaan. Näiden tuotantokäytäntöjen tuloksena saadaan ”marmoroitua” lihaa, jossa rasvan jakautuminen lihassyiden väliin korostaa makua.

Ravinnon laatu ja erityisesti runsas laiduntaminen sekä liikkuminen niityllä tekevät lihasta hienoa ja mureaa. Nurmiruohon merkittävä osuus ravinnossa saa aikaan lihan punaisen värin; lisäksi sen ansiosta lihaan siirtyy luonnollisia antioksidantteja (E-vitamiinia), joiden ansiosta väri säilyy myyntivaiheeseen asti. Loppuruokinnan aikana ruhon rasvakerroksesta lihaskudoksen sisään tihkuva rasva (’lihan marmoroituminen’) edistää lihan kypsymistä ja siten maun ja murean rakenteen kehittymistä.

”Charolais de Bourgogne” -lihan yhteys maantieteelliseen alueeseen perustuu maineeseen.

”Charolais de Bourgogne” -lihalla on ollut pitkään tärkeä asema paikallisessa ruokakulttuurissa ja juhlaperinteissä. Liha mainitaan kaikissa matkailuoppaissa Bourgognen alueen tunnusmerkkinä. Lihan maine näkyy myös ruokakulttuurissa arvostettujen kokkien resepteissä ja lausunnoissa. Keittiömestareiden Thierry ja Damien Broin erikoisuutena on suoraan kasvattajalta hankittu ”Bœuf Charolais de Bourgogne”. Yannick Vaillant, jonka ravintolaa suositellaan monissa oppaissa ja käsitellään lukuisissa julkaisuissa, on todennut, että ”Charolais de Bourgogne” -naudanliha on tunnettu hyvistä makuominaisuuksistaan.

”Charolais de Bourgogne” -lihasta valmistettuja laadukkaita ruokalajeja tarjoillaan juhlaillallisilla, mistä kertoo esimerkiksi Chambres d’Agriculture françaises -maatalouskamarien Savigny-les-Beaunen linnassa 8. heinäkuuta 1997 järjestetyillä illallisilla tarjoiltu ”Carpaccio de Charolais de Bourgogne”.

”Charolais de Bourgogne” saa aina tunnustusta charolaisrodun virallisissa kilpailussa. Elokuussa 2014 järjestetyssä charolaiskasvattajien maailmankongressin kansallisessa kilpailussa, johon osallistui 750 eläintä, palkituista yli 50 prosenttia olikin peräisin Bourgognen alueelta.

Tuote-eritelmän julkaisutiedot

(tämän asetuksen 6 artiklan 1 kohdan toinen alakohta)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/4-CDCCharolaisdeBourgogne-Novembre2016-Propre.pdf

(1) EUVL L 343, 14.12.2012, s. 1.