P8_TC1-COD(2018)0247

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 27. maaliskuuta 2019, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) …/… antamiseksi liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA III) perustamisesta

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 212 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (2),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (3),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 231/2014 (4) voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2020. Ulkoisen avun suunnittelu- ja täytäntöönpanokehys olisi säilytettävä, jotta unionin ulkoinen toiminta voisi jatkua tuloksellisena.

(2) Liittymistä valmistelevan tukivälineen tavoitteet poikkeavat olennaisesti tavoitteena on valmistaa liitteessä I lueteltuja tuensaajia (jäljempänä ”tuensaajat”) unionin jäsenyyteen ja tukea niitä niiden liittymisprosessissa unionin ulkoisen toiminnan yleisistä tavoitteista, koska välineen tarkoituksena on valmistaa liitteessä I lueteltuja tuensaajia unionin jäsenyyteen ja tukea niitä niiden liittymisprosessissa yleisten tavoitteiden mukaisesti , mukaan lukien perusoikeuksien ja -periaatteiden kunnioittaminen sekä ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen suojelu ja edistäminen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 21 artiklan mukaisesti Sen Liittymisprosessin erityisen luonteen vuoksi on tärkeää, että laajentumisen tukemiseen on käytettävissä erillinen väline, jonka on tavoitteiden ja toiminnan olisi kuitenkin täydennettävä oltava yhdenmukaisia unionin ulkoisen toiminnan yleisiä tavoitteita yleisten tavoitteiden ja varsinkin naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välinettä välineen (NDICI) kanssa sekä täydennettävä niitä . [tark. 1]

(3) Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEU-sopimus”, SEU 49 artiklan mukaan unionin jäsenyyttä voi hakea jokainen Euroopan valtio, joka noudattaa ja sitoutuu edistämään seuraavia arvoja: ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien, myös vähemmistöihin kuuluvien oikeuksien, kunnioittaminen. Unionin jäsenyyttä hakeneesta Euroopan valtiosta voi tulla jäsen vain, jos sen on vahvistettu täyttävän Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat jäsenyysehdot, jäljempänä ”Kööpenhaminan kriteerit”, ja edellyttäen, että unionilla on valmiudet ottaa uusi jäsen vastaan. Kööpenhaminan kriteereitä ovat demokratian takaavien instituutioiden vakaus, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, toimiva markkinatalous, kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa sekä valmius omaksua oikeuksien lisäksi myös perussopimuksista johtuvat velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteiden noudattaminen. Nämä ovat jäsenvaltioille yhteisiä arvoja yhteiskunnassa, jolle on ominaista moniarvoisuus, syrjimättömyys, suvaitsevaisuus, oikeudenmukaisuus ja yhteisvastuu sekä naisten ja miesten tasa-arvo. [tark. 2]

(4) Laajentumisprosessi perustuu vakiintuneisiin kriteereihin sekä oikeudenmukaisiin ja tiukkoihin ehtoihin. Kutakin tuensaajaa arvioidaan sen omien ansioiden perusteella. Edistyksen arvioimisen ja puutteiden toteamisen tarkoituksena on kannustaa ja ohjata liitteessä I lueteltuja tuensaajia jatkamaan välttämättömiä ja kauaskantoisia uudistuksia. Jotta laajentumisnäkymistä tulisi totta, ”perusasiat ensin” -periaatteesta (5) on jatkossakin pidettävä tiukasti kiinni. Hyvät naapuruussuhteet ja alueellinen yhteistyö, joka perustuu kahdenvälisten riitojen lopulliseen, osallistavaan ja sitovaan ratkaisuun, ovat laajentumisprosessin keskeisiä osatekijöitä ja ratkaisevan tärkeitä koko unionin turvallisuuden ja vakauden kannalta. Liittymisen eteneminen edistyminen riippuu siitä, miten hyvin kukin hakija kunnioittaa unionin arvoja, ja hakijan valmiudesta toteuttaa ja panna täytäntöön tarvittavat uudistukset, joilla sen poliittinen, institutionaalinen, oikeudellinen, sosiaalinen, hallinnollinen ja taloudellinen järjestelmä sovitetaan unionin sääntöihin, normeihin, politiikkoihin ja käytäntöihin. Neuvottelukehyksessä vahvistetaan vaatimukset, joiden mukaan arvioidaan kunkin ehdokasmaan edistymistä liittymisprosessissa. [tark. 3]

(4 a) Unionin jäsenyyttä hakeneesta Euroopan valtiosta voi tulla unionin jäsen vain, jos sen on vahvistettu täyttävän kaikilta osin Kööpenhaminassa kesäkuussa 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston vahvistamat jäsenyysehdot, jäljempänä ”Kööpenhaminan kriteerit”, ja edellyttäen, että unionilla on valmiudet ottaa uusi jäsen vastaan. Kööpenhaminan kriteereitä ovat demokratian takaavien instituutioiden vakaus, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeudet sekä vähemmistöjen kunnioittaminen ja suojelu, toimiva markkinatalous, kyky selviytyä kilpailun ja markkinavoimien paineesta unionissa sekä valmius omaksua oikeuksien lisäksi myös perussopimuksista johtuvat velvoitteet, joihin kuuluu poliittisen unionin sekä talous- ja rahaliiton tavoitteisiin pyrkiminen. [tark. 4]

(5) Unionin Laajentumispolitiikka on investointi rauhaan, turvallisuuteen ja vakauteen Euroopassa keskeinen osa unionin ulkoista toimintaa, ja sen avulla edistetään rauhaa, turvallisuutta , vaurautta ja vakautta niin unionissa kuin sen rajojen ulkopuolellakin . Se tarjoaa uusia taloudellisia ja kaupallisia mahdollisuuksia, joista hyötyvät sekä EU että jäseniksi pyrkivät maat , ja siinä noudatetaan asteittaisen yhdentymisen periaatetta, jotta voidaan varmistaa tuensaajien muutoksen sujuvuus . Mahdollisuus liittyä unioniin on voimakas kimmoke tehdä pysyviä demokraattisia, poliittisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia muutoksia. [tark. 5]

(6) Euroopan komissio toisti Länsi-Balkanin maiden vakaat ja ansioihin perustuvat jäsenyysnäkymät tiedonannossaan Uskottavat jäsenyysnäkymät ja EU:n tehostettu sitoumus Länsi-Balkanin maille (6). Se on vahva kannustusviesti kaikille Länsi-Balkanin maille ja osoitus EU:n sitoutumisesta niiden eurooppalaiseen tulevaisuuteen.

(7) Tukea olisi annettava niiden kansainvälisten sopimusten mukaisesti, jotka unioni on tehnyt liitteessä I lueteltujen , myös tuensaajien kanssa. Tuella olisi pääasiassa avustettava liitteessä I lueteltuja tuensaajia vahvistamaan demokraattisia instituutioita ja oikeusvaltiota, uudistamaan oikeuslaitosta ja julkishallintoa, kunnioittamaan perusoikeuksia , vähemmistöjen oikeudet mukaan lukien, sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa, suvaitsevaisuutta, sosiaalista osallisuutta , kansainvälisten työelämän normien noudattamista sekä haavoittuvien ryhmien, myös lasten ja vammaisten, syrjimättömyyttä. Tukea Tuella olisi annettava myös autettava tuensaajia noudattamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarissa (7) määriteltyjen tärkeimpien periaatteiden ja oikeuksien edistämiseen määriteltyjä tärkeimpiä periaatteita ja oikeuksia sekä sosiaalista markkinataloutta ja lähentymään sosiaalialan säännöstöön . Sillä olisi jatkossakin tuettava tuensaajien pyrkimyksiä edistää alueellista, makroalueellista ja rajatylittävää yhteistyötä sekä aluekehitystä muun muassa panemalla unionin makroaluestrategiat täytäntöön , jotta voidaan kehittää hyvät naapuruussuhteet ja edistää sovintoa . Lisäksi tuella olisi edistettävä alakohtaisia alueellisia yhteistyörakenteita ja tehostettava tuensaajien taloudellista ja sosiaalista kehitystä sekä talouden ohjausta ja hallintaa, edistettävä taloudellista yhdentymistä unionin sisämarkkinoihin, myös tulliyhteistyöhön, sekä edistettävä avointa ja reilua kauppaa, joilla tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvuagendaa, muun muassa aluekehityksen , yhteenkuuluvuuden ja osallisuuden , maatalouden ja maaseudun kehittämisen sekä sosiaali- ja työllisyysalan politiikkojen avulla sekä kehittämällä digitaalitaloutta ja -yhteiskuntaa, myös lippulaiva-aloitteen ”Länsi-Balkanin digitaalistrategia” mukaisesti. [tark. 6]

(7 a) Ottaen huomioon ehdokasmaissa laajentumisprosessin aikana toteutettavien uudistusten aiheuttamat muutokset unionin olisi lisättävä toimiaan asettaakseen unionin rahoituksen etusijalle keskeiset osa-alueet, kuten institutionaalisten rakenteiden ja turvallisuuden kehittämisen, sekä lisättävä tukeaan ehdokasmaille, kun toteutetaan hankkeita, joilla kyseisiä ehdokasmaita suojataan EU:n ulkopuolisilta vaikutuksilta. [tark. 7]

(7 b) Ehdokasmaissa ja EU:n jäsenvaltioissa olisi tiedotettava asianmukaisesti unionin IPA-rahoituksella toteuttamista toimista, joilla unioni pyrkii tukemaan uudistusten edistymistä ehdokasmaissa. Unionin olisi tässä suhteessa lisättävä viestintä- ja kampanjatoimia varmistaakseen, että IPA-rahoitus, joka on EU:n laajentumispolitiikan tärkein rauhaa ja vakautta edistävä väline, saa näkyvyyttä. [tark. 8]

(7 c) Toimien helpottaminen ja talousarvion toteutus on tärkeää institutionaalisten rakentamisen kehittämiselle, mikä puolestaan auttaa varautumaan mahdollisiin turvallisuusongelmiin ja ehkäisemään mahdollisia tulevia laittomia muuttovirtoja jäsenvaltioihin. [tark. 9]

(8) Unionin olisi annettava jäsenvaltioiden kokemuksia hyödyntävää tukea liitteessä I lueteltujen tuensaajien liittymisvalmisteluihin. Tässä yhteistyössä olisi keskityttävä erityisesti jäsenvaltioiden uudistusprosessista saamien kokemusten jakamiseen.

(9) Unionin ja liitteessä I lueteltujen tuensaajien välinen turvallisuus- ja puolustusalan uudistusta koskeva tehostettu strateginen ja operatiivinen yhteistyö on avainasemassa, kun turvallisuusuhkia sekä järjestäytyneen rikollisuuden ja terrorismin uhkaa pyritään torjumaan tuloksellisesti ja tehokkaasti. [tark. 10]

(9 a) Tällä asetuksella perustetun välineen mukaisilla toimilla olisi myös autettava tuensaajia saavuttamaan asteittainen yhdenmukaisuus unionin yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa sekä panemaan täytäntöön rajoittavia toimenpiteitä ja unionin laajemmat ulkoiset toimintalinjat kansainvälisissä instituutioissa ja maailmanlaajuisilla foorumeilla. Komission olisi kannustettava tuensaajia tukemaan sääntöihin ja arvoihin perustuvaa maailmanjärjestystä sekä tekemään yhteistyötä monenkeskisyyden edistämiseksi ja kansainvälisen kauppajärjestelmän lujittamiseksi entisestään, WTO:n uudistukset mukaan luettuna. [tark. 11]

(10) On tärkeää lisätä muuttoliikeasioissa tehtävää yhteistyötä rajaturvallisuus Muuttoliikeasioissa tehtävä yhteistyö, rajaturvallisuus ja -valvonta mukaan lukien, varmistaa kansainvälisen suojelun saatavuus, jakaa olennaisia tietoja, lujittaa saatavuuden varmistaminen , olennaisten tietojen jakaminen, kehitystä tukevia tukevien muuttoliikkeen vaikutuksia, helpottaa laillista ja työperäistä muuttoliikettä, tehostaa rajavalvontaa sekä jatkaa vaikutusten vahvistaminen, laillisen ja työperäisen muuttoliikkeen helpottaminen , rajavalvonnan tehostaminen, pakkomuuton ja sääntöjenvastaisen muuttoliikkeen, estämistä ja hillitsemistä koskevat toimet sekä ihmiskaupan ja muuttajien ihmisten salakuljetuksen torjuntaa torjunta ovat tärkeä osa unionin ja tuensaajien välistä yhteistyötä . [tark. 12]

(11) Oikeusvaltioperiaate, johon kuuluu Oikeusvaltioperiaatteen , myös oikeuslaitoksen riippumattomuuden, lujittaminen sekä korruption , rahanpesun ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta, ja hyvä hallintotapa, johon kuuluu julkishallinnon uudistaminen, ihmisoikeuksien puolustajien tukeminen, avoimuusvaatimusten jatkuva noudattaminen, julkiset hankinnat, kilpailu, valtionapu, immateriaalioikeudet ja ulkomaiset sijoitukset ovat edelleen useimpien liitteessä I lueteltujen tuensaajien suurimpia haasteita, ja niiden toteutuminen on tärkeää, jotta tuensaajat voivat lähentyä unionia ja myöhemmin täyttää valmistautua täyttämään unionin jäsenyysvelvoitteet kaikilta osin. Ottaen huomioon näillä aloilla toteutettavien uudistusten pitkäkestoisuus ja tarve saada aikaan tuloksia, tämän asetuksen mukaisella rahoitustuella mukainen rahoitustuki olisi vastattava liitteessä I luetelluille tuensaajille asetettuihin vaatimuksiin ohjelmoitava niin, että näihin haasteisiin voidaan vastata mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. [tark. 13]

(12) Parlamentaarinen ulottuvuus on edelleen keskeinen tekijä liittymisprosessissa. Osallistuvan demokratian periaatteen mukaisesti komission olisi kannustettava kutakin liitteessä I lueteltua tuensaajaa huolehtimaan parlamentaarisesta valvonnasta siksi edistettävä parlamentaaristen valmiuksien, parlamentaarisen valvonnan, demokraattisten menettelyjen ja oikeudenmukaisen edustuksen lujittamista kussakin tuensaajavaltiossa . [tark. 14]

(13) Liitteessä I lueteltujen Tuensaajien on valmistauduttava paremmin kestävän kehityksen ja ilmastonmuutoksen kaltaisiin maailmanlaajuisiin haasteisiin ja mukauduttava toimiin, joilla unioni pyrkii ratkaisemaan nämä kysymykset. Koska on tärkeää torjua ilmastonmuutosta Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa koskevien unionin sitoumusten ja kestävän kehityksen tavoitteiden mukaisesti, tällä ohjelmalla olisi pyrittävä valtavirtaistamaan ilmastotoimet unionin politiikoissa sekä saavuttamaan kokonaistavoite, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista kohdennetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Tämän ohjelman mukaisten toimien odotetaan edistävän tavoitetta, jonka mukaan mukaisilla toimilla olisi pyrittävä siihen , että vähintään 16 prosenttia ohjelman kokonaisrahoituksesta kohdennetaan ilmastotavoitteisiin , ja pyrittävä saavuttamaan tavoite, jonka mukaan ilmastoon liittyvien menojen osuus nousee 30 prosenttiin monivuotisen rahoituskehyksen menoista vuoteen 2027 mennessä. Etusijalle olisi asetettava ympäristöhankkeet, jotka koskevat rajat ylittävää saastumista . Tähän liittyvät toimet määritellään ohjelman valmistelu- ja toteutusvaiheessa, ja ohjelman kokonaisvaikutusta olisi tarkasteltava asiaankuuluvissa arvioinneissa ja uudelleentarkasteluprosesseissa. [tark. 15]

(14) Tämän välineen toimilla olisi tuettava Agenda 2030 -nimellä tunnettua Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelmaa yleismaailmallisena ohjelmana, johon EU ja sen jäsenvaltiot ovat sitoutuneet täysimääräisesti ja jonka kaikki liitteessä I luetellut tuensaajat ovat hyväksyneet.

(15) Tässä asetuksessa vahvistetaan sen soveltamisajaksi rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä [viittaus päivitettävä tarvittaessa uuden toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti: talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2 päivänä joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 17 kohdan mukaisesti].

(16) Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava antamansa ulkoisen rahoituksen tuen vaatimustenmukaisuus, johdonmukaisuus, yhtenäisyys ja täydentävyys erityisesti säännöllisillä neuvotteluilla ja usein tapahtuvalla tietojenvaihdolla tukimenettelyn eri vaiheissa. Lisäksi olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet koordinoinnin ja täydentävyyden lisäämiseksi, myös kuulemalla säännöllisesti muita avunantajia. Erilaisilla riippumattomilla kansalaisyhteiskunnan järjestöillä sekä erityyppisillä ja -tasoisilla paikallisviranomaisilla olisi oltava mielekäs rooli prosessissa . Osallistavan kumppanuuden periaatteen mukaisesti kansalaisyhteiskunnan järjestöjen olisi osallistuttava valtiovallan elinten toteuttamien ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin sekä oltava unionin tuen välittömänä saajana. [tark. 16]

(17) Toiminnan Kullekin tuensaajalle olisi määriteltävä politiikanalojen erityiset ja mitattavissa olevat tavoitteet, minkä jälkeen toiminnan painopistealat, joilla pyritään saavuttamaan tällä asetuksella tuettavien politiikanalojen kyseiset tavoitteet, olisi määriteltävä ohjelmasuunnittelukehyksessä, jonka komissio vahvistaa vuodet 2021–2027 kattavan unionin monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajaksi delegoiduilla säädöksillä. Ohjelmasuunnittelukehys olisi vahvistettava yhteistyössä liitteessä I lueteltujen tuensaajien kanssa laajentumisagendan ja tuensaajien erityistarpeiden pohjalta tässä asetuksessa määriteltyjen yleis- ja erityistavoitteiden ja unionin ulkoisen toiminnan periaatteiden mukaisesti ja asiaankuuluvat kansalliset strategiat ja asiaa koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmat asianmukaisesti huomioon ottaen. Kumppanuuteen olisi tapauksen mukaan otettava mukaan toimivaltaisia viranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä. Komission olisi kannustettava asiaan liittyvien sidosryhmien yhteistyötä ja avunantajien koordinointia. Ohjelmasuunnittelukehystä olisi tarkasteltava uudelleen väliarvioinnin jälkeen . Ohjelmakehyksessä olisi määriteltävä tukikohteet ja kullekin kohteelle myönnettävä ohjeellinen rahoitus, mukaan lukien arvio ilmastotoimiin liittyvistä menoista. [tark. 17]

(18) On unionin ja tuensaajien yhteisen edun mukaista avustaa liitteessä I lueteltuja tuensaajia niiden pyrkiessä uudistumaan uudistamaan poliittisia, oikeudellisia ja taloudellisia järjestelmiään unionin jäsenyyttä silmällä pitäen. Tuen hallinnoinnissa Tukea olisi keskityttävä voimakkaasti tuloksiin ja kannustimien luomiseen hallinnoitava tulosperusteisen lähestymistavan mukaisesti ja luotava merkittäviä kannustimia varojen vaikuttavampaan ja tehokkaampaan käyttöön niille, jotka osoittavat sitoutumisensa uudistuksiin panemalla tehokkaasti täytäntöön liittymistä valmistelevan tuen ja edistymällä jäsenyysehtojen täyttämisessä. Tukea olisi osoitettava niin kutsutun oikeudenmukaista osuutta koskevan periaatteen mukaisesti ja asetettava selkeät seuraukset tapauksissa, joissa ihmisarvon, vapauden, demokratian, tasa-arvon, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen on heikentynyt vakavasti tai niiden suhteen ei ole edistytty. [tark. 18]

(18 a) Komission olisi luotava selkeät seuranta- ja arviointimekanismit varmistaakseen, että tavoitteet ja toimet eri tuensaajien osalta ovat jatkuvasti asianmukaisia ja toteuttavissa, sekä mitattava edistymistä säännöllisesti. Tätä varten kaikkiin tavoitteisiin olisi liitettävä yksi tai useampi tulosindikaattori sen arvioimiseksi, missä määrin tuensaajat ovat hyväksyneet uudistuksia ja toteuttaneet ne käytännössä. [tark. 19]

(19) Siirtyminen komission suorittamasta liittymistä valmistelevien varojen suorasta hallinnoinnista liitteessä I lueteltujen tuensaajien toteuttamaan välilliseen hallinnointiin olisi toteutettava asteittain ja kunkin tuensaajan valmiuksien mukaisesti. Kyseinen siirtyminen olisi peruutettava tai keskeytettävä tietyllä politiikan tai ohjelman alalla, jos tuensaaja ei täytä asianmukaisia velvoitteita tai hallinnoi unionin varoja vahvistettujen sääntöjen, periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. Tällaisessa päätöksessä olisi otettava asianmukaisesti huomioon mahdolliset kielteiset taloudelliset ja sosiaaliset seuraukset. Tuessa olisi edelleen hyödynnettävä rakenteita ja välineitä, jotka ovat osoittautuneet toimiviksi liittymistä valmistelevassa prosessissa. [tark. 20]

(20) Unionin olisi pyrittävä hyödyntämään käytettävissä olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti optimoidakseen ulkoisen toimintansa vaikutukset. Jotta vältetään päällekkäisyys muiden olemassa olevien ulkoisten rahoitusvälineiden kanssa, tähän olisi päästävä huolehtimalla unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden keskinäisestä johdonmukaisuudesta , yhtenäisyydestä ja täydentävyydestä sekä luomalla yhteisvaikutuksia unionin muiden politiikkojen ja ohjelmien kanssa. Tähän kuuluu tapauksen mukaan myös johdonmukaisuus ja täydentävyys makrotaloudellisen rahoitusavun kanssa. [tark. 21]

(21) Jotta voitaisiin maksimoida yhdistettyjen toimien vaikutus yhteisen tavoitteen saavuttamiseen, tällä asetuksella olisi voitava edistää muiden ohjelmien toimia, kunhan rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia.

(21 a) Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tämän asetuksen liitteen I muuttamiseksi, jotta unionin tuki on mahdollista keskeyttää kokonaan tai osittain, sanotun kuitenkaan rajoittamatta talousarviomenettelyä tai tuensaajien kanssa tehdyissä kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettuja tuen keskeyttämistä koskevia määräyksiä. Tätä valtaa olisi käytettävä, jos yhden tai useamman Kööpenhaminan kriteerin osalta tapahtuu jatkuvaa taantumista tai jos tuensaaja ei noudata demokratian tai oikeusvaltion periaatteita, kunnioita ihmisoikeuksia tai perusvapauksia tai rikkoo asiaan liittyvissä unionin kanssa tehdyissä sopimuksissa annettuja sitoumuksia. Komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä liitteen I muuttamiseksi, jotta unionin tuki voidaan palauttaa tapauksissa, joissa komissio havaitsee, että tuen keskeyttämiseen oikeuttavat syyt eivät enää päde. [tark. 22]

(22) Tämän asetuksen mukaista rahoitusta olisi käytettävä Erasmus-ohjelman kansainväliseen ulottuvuuteen kuuluvien toimien rahoittamiseen, ja täytäntöönpanossa olisi noudatettava asetusta (EU) …/… (Erasmus-asetus) (9).

(23) Tähän asetukseen olisi sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”SEUT”, 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseiset säännöt sisältyvät Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046 (10) (varainhoitoasetus), ja niissä vahvistetaan etenkin menettely talousarvion laatimiseen ja toteuttamiseen avustuksia, hankintoja, palkintoja, välillistä toteutusta, rahoitusapua, talousarviotukea, erityisrahastoja, rahoitusvälineitä ja talousarviotakuita käyttäen sekä taloushallinnon henkilöstön toiminnan valvonta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla annetut säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojaamista tilanteissa, joissa oikeusvaltion toteutumiseen jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa liittyy yleisiä puutteita, sillä oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on olennaisen tärkeää moitteettoman varainhoidon ja EU:n rahoituksen tuloksellisuuden kannalta.

(24) Tämän asetuksen mukaiset rahoituksen muodot ja täytäntöönpanomenetelmät toteuttamismenetelmät olisi valittava sen perusteella, miten hyvin niillä voidaan saavuttaa toimien erityistavoitteet ja saada tuloksia, ottaen huomioon erityisesti tarkastuskustannukset, hallinnollinen rasitus ja arvioitu sääntöjen noudattamatta jättämisen riski. Harkittavia muotoja olisi oltava varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdan mukaisesti kertakorvausten, kiinteämääräisen rahoituksen ja yksikkökustannusten käyttö sekä rahoitus, joka ei perustu kustannuksiin. [tark. 23]

(25) Unionin olisi jatkettava yhteisten sääntöjen soveltamista ulkoisen toiminnan toteutukseen. Unionin ulkoisen toiminnan rahoitusvälineiden täytäntöönpanosäännöt soveltamissäännöt ja -menettelyt vahvistetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) … (NDICI-asetus). Yksityiskohtaisia lisäsäännöksiä olisi annettava varsinkin rajatylittävään yhteistyöhön sekä maatalouden ja maaseudun kehittämisen politiikanalaan liittyviä erityistilanteita varten. [tark. 24]

(26) Ulkoista toimintaa toteutetaan usein nopeasti muuttuvassa ympäristössä, mikä edellyttää jatkuvaa ja nopeaa mukautumista unionin kumppaneiden muuttuviin tarpeisiin ja maailmanlaajuisiin haasteisiin, kuten ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja hyvään hallintotapaan, turvallisuuteen , puolustukseen ja vakauteen, ilmastonmuutokseen ja ympäristöön, taloudelliseen protektionismiin, sääntöjenvastaiseen muuttoliikkeeseen ja pakkomuuttoon ja sen perimmäisiin syihin. Ennakoitavuuden periaatteen sovittaminen yhteen sen kanssa, että uusiin tarpeisiin on reagoitava nopeasti, edellyttää ohjelmien rahoituksen täytäntöönpanon toteuttamisen mukauttamista. Jotta unionin kykyä vastata ennakoimattomiin tarpeisiin voitaisiin parantaa, tässä asetuksessa olisi säädettävä mahdollisuudesta soveltaa samanlaista joustoa kuin varainhoitoasetuksessa jo sallitaan muilla politiikan aloilla eli varainhoitovuodelta toiselle siirtämistä ja sidottujen varojen uudelleenkohdentamista kuitenkin niin, että pyritään saavuttamaan tässä asetuksessa määritellyt tavoitteet , jotta voidaan varmistaa EU:n varojen tehokas käyttö niin EU:n kansalaisten kuin liitteessä I lueteltujen tuensaajienkin näkökulmasta ja näin maksimoida EU:n ulkoisiin toimiin käytettävissä olevat EU:n varat noudattaen samalla periaatetta, jonka mukaan unionin talousarvio vahvistetaan vuosittain. Olisi sallittava joustovaran muitakin muotoja, kuten painopisteiden uudelleen kohdennus, hankkeiden jaksottaminen ja sopimuksissa määrättyjen summien ylittäminen. [tark. 25]

(27) Edeltäjänsä pohjalle perustuvan uuden Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussan (EKKR+) olisi muodostettava integroitu rahoituspaketti, josta voidaan antaa maailmanlaajuisesti rahoitusta avustuksina, talousarviotakuina ja muina rahoitusvälineinä, myös liitteessä I luetelluille tuensaajille. Tämän asetuksen nojalla toteuttavia toimia olisi jatkossakin hallittava Länsi-Balkanin investointikehyksen avulla.

(28) Ulkosuhdetoimien takuujärjestelystä olisi tuettava EKKR+ -toimia ja IPA III -välineellä olisi katettava osa liitteessä I lueteltujen tuensaajien hyväksi toteutettavien toimien rahoitustarpeista, mukaan lukien makrotaloudellisen rahoitusavun lainat ja niistä aiheutuvat vastuut.

(29) On tärkeää varmistaa, että rajatylittävän yhteistyön ohjelmat toteutetaan ulkoisen toiminnan ohjelmissa ja alueellista yhteistyötä koskevassa asetuksessa vahvistetun kehyksen mukaisesti. Tässä asetuksessa olisi vahvistettava erityiset yhteisrahoitusta koskevat säännökset.

(29 a) Rajatylittävän yhteistyön ohjelmat ovat liittymistä valmistelevan tukivälineen näkyvimmät ohjelmat, ja kansalaiset tuntevat ne hyvin. Rajatylittävän yhteistyön ohjelmat voisivat siten merkittävästi parantaa unionin rahoittamien hankkeiden näkyvyyttä ehdokasmaissa. [tark. 26]

(30) Tämän asetuksen 8 artiklassa tarkoitetut vuotuiset tai monivuotiset toimintasuunnitelmat ja toimenpiteet ovat varainhoitoasetuksen mukaisia työohjelmia. Vuotuiset tai monivuotiset toimintasuunnitelmat koostuvat joukosta toimenpiteitä, jotka on koottu yhteen asiakirjaan.

(31) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (11), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95 (12), neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 (13) ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (14) mukaan unionin taloudellisia etuja on suojattava tehokkain ja oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Erityisesti asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi tehdä tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muuta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (15) mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tapauksen mukaan EPPOlle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet. Lisäksi liitteessä I lueteltujen tuensaajien olisi raportoitava komissiolle viipymättä sääntöjenvastaisuuksista, mukaan lukien petokset, joista on tehty ensimmäinen hallinnollinen tai oikeudellinen päätelmä, ja pidettävä komissio ajan tasalla hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen etenemisestä. Koska tavoitteena on jäsenvaltioiden hyviin toimintatapoihin mukautuminen, raportoinnin olisi tapahduttava sähköisesti komission perustamaa sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmää käyttäen.

(31 a) Määrärahojen myöntämisen tämän asetuksen mukaisesti olisi aina tapahduttava avoimesti, tehokkaasti, vastuullisesti, epäpoliittisesti ja syrjimättömästi, myös käyttämällä tasapuolista jakoa, jossa otetaan huomioon alueiden ja kuntien tarpeet. Komission, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan (jäljempänä ”korkea edustaja / varapuheenjohtaja”) ja etenkin unionin edustustojen olisi seurattava tarkasti, että nämä kriteerit täyttyvät ja että varojen myöntämisessä noudatetaan avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja syrjimättömyyden periaatteita. [tark. 27]

(31 b) Komission, korkean edustajan / varapuheenjohtajan sekä etenkin unionin edustustojen ja tuensaajien olisi lisättävä unionin liittymistä valmistelevan tuen näkyvyyttä, jotta unionin tuen tuottamasta lisäarvosta voidaan tiedottaa. Unionin rahoituksen saajien olisi ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava sen asianmukainen näkyvyys. IPA-välineestä olisi osoitettava rahoitusta viestintätoimiin, joilla edistetään unionin avun tulosten tunnetuksi tekemistä eri yleisöille tuensaajamaissa. [tark. 28]

(32) Laajentumisen politiikkakehyksen muutosten tai liitteessä I lueteltuja tuensaajia koskevien merkittävien muutosten huomioon ottamiseksi komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat liitteissä II ja III lueteltujen temaattisten painopistealojen mukauttamista ja päivittämistä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa (16) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(33) Komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa, jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle, erityisesti välilliseen hallinnointiin liitteessä I lueteltujen tuensaajien kanssa liittyviä erityisehtoja ja rakenteita sekä maaseudun kehittämistukea koskevien säännösten osalta. Tätä valtaa olisi käytettävä [Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) ] mukaisesti. Vahvistettaessa yhdenmukaisia edellytyksiä tämän asetuksen täytäntöönpanolle olisi otettava huomioon aiemman liittymistä valmistelevan tuen hallinnoinnista ja täytäntöönpanosta saadut kokemukset. Näitä yhdenmukaisia edellytyksiä olisi muutettava, jos tilanne sitä edellyttää. [tark. 29]

(34) Tällä asetuksella perustetulla komitealla olisi oltava toimivalta myös asetusten (EY) N:o 1085/2006 (18) ja (EU) N:o 231/2014 mukaisten säädösten ja sitoumusten osalta sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 389/2006 (19) 3 artiklan täytäntöönpanon osalta. [tark. 30]

(34 a) Euroopan parlamentti olisi otettava täysimääräisesti mukaan välineiden suunnittelu-, ohjelmasuunnittelu-, seuranta- ja arviointivaiheisiin, jotta taataan unionin ulkoisten toimien alan rahoituksen poliittinen valvonta, demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus. Toimielinten välistä vuoropuhelua olisi vahvistettava sen varmistamiseksi, että Euroopan parlamentti voi harjoittaa poliittista valvontaa tämän asetuksen soveltamisen ajan järjestelmällisellä ja sujuvalla tavalla sekä tehokkuuden että legitimiteetin vahvistamiseksi. [tark. 31]

(35) Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan [X] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

YLEISET SÄÄNNÖKSET

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan ohjelma ”liittymistä valmisteleva tukiväline”, jäljempänä ”IPA III -väline”. Asetuksessa vahvistetaan välineen tavoitteet, määrärahat kaudelle 2021–2027, unionin tuen muodot ja tuen antamista koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) ”rajatylittävällä yhteistyöllä” yhteistyötä EU:n jäsenvaltioiden ja tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuensaajien välillä, kahden tai useamman liitteessä I luetellun tuensaajan välillä tai liitteessä I lueteltujen tuensaajien ja NDICI-asetuksen liitteessä I lueteltujen maiden ja alueiden välillä astuksen (EU) …/… (ETC-asetus) (20) 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa esitetyn mukaisesti. b) ”tuen oikeudenmukaista osuutta koskevalla periaatteella” tuloksellisuuteen perustuvan lähestymistavan täydentämistä korjaavalla jakomekanismilla tapauksissa, joissa tuensaajalle osoitettava tuki olisi muutoin suhteettoman pieni tai suuri verrattuna muihin tuensaajiin, ottaen huomioon kyseisen väestön tarpeet ja liittymisneuvottelujen avaamiseen tai niiden etenemiseen liittyvien uudistusten suhteellisen edistymisen. [tark. 32]

3 artikla IPA III -välineen tavoitteet 1. IPA III -välineen yleistavoitteena on tukea liitteessä I lueteltuja tuensaajia, kun ne hyväksyvät ja toteuttavat sellaisia niiden rauhaa, vakautta, turvallisuutta ja vaurautta sekä unionin strategisia etuja edistäviä poliittisia, institutionaalisia, oikeudellisia, hallinnollisia, sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia, joihin niiden on ryhdyttävä noudattaakseen unionin arvoja ja säännöstöä ja mukautuakseen asteittain unionin sääntöihin, normeihin, politiikkoihin ja käytäntöihin unionin jäsenyyttä silmällä pitäen. [tark. 33] 2. IPA III -välineen erityistavoitteena on a) vahvistaa oikeusvaltiota, demokratiaa, ihmisoikeuksien, myös vähemmistöjen ja lasten oikeuksien, sukupuolten tasa-arvon, perusoikeuksien ja kansainvälisen oikeuden kunnioittamista, kansalaisyhteiskuntaa , akateemista vapautta, rauhaa ja turvallisuutta sekä parantaa muuttoliikkeen hallintaa rajaturvallisuus mukaan lukien kulttuurisen monimuotoisuuden kunnioittamista, syrjimättömyyttä ja suvaitsevaisuutta ; [tark. 34] a a) puuttua pakkomuuttoon ja laittomaan muuttoliikkeeseen siten, että varmistetaan, että maahantulo tapahtuu turvallisella, järjestäytyneellä ja sääntöjenmukaisella tavalla ja taataan kansainvälisen suojelun saatavuus; [tark. 35] b) lisätä julkishallinnon tuloksellisuutta sekä tukea avoimuutta, rakenneuudistuksia , oikeuslaitokseen riippumattomuutta, korruption torjuntaa ja hyvää hallintotapaa kaikilla tasoilla , mukaan luettuna julkisten hankintojen, valtion tukien, kilpailun, ulkomaisten investointien ja immateriaalioikeuksien aloilla ; [tark. 36] c) sovittaa liitteessä I lueteltujen tuensaajien säännöt, normit, politiikat ja käytännöt yhteen unionin vastaavien , myös YUTP:n, kanssa sekä lujittaa sääntöihin perustuvaa monenvälistä kansainvälistä järjestystä ja vahvistaa sisäistä ja kansainvälistä sovintoa, hyviä naapuruussuhteita, rauhan rakentamista ja konfliktien estoa, myös luottamuksen rakentamisen ja sovittelutoiminnan avulla, osallistavaa ja yhdennettyä koulutusta, ihmisten välisiä yhteyksiä , tiedotusvälineiden vapautta ja viestintää; [tark. 37] d) vahvistaa taloudellista ja , sosiaalista ja alueellista kehitystä ja yhteenkuuluvuutta muun muassa parempien yhteyksien, aluekehityksen, maatalouden ja maaseudun kehittämisen sekä sosiaali- ja työllisyyspolitiikkojen avulla, vahvistaa ympäristönsuojelua, parantaa kykyä sietää ilmastonmuutosta, nopeuttaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen ja kehittää digitaalitaloutta ja -yhteiskuntaa vähentämällä köyhyyttä ja alueellista epätasapainoa, edistämällä sosiaalista suojelua ja osallisuutta vahvistamalla valtion tason alueellisia yhteistyörakenteita , pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja yhteisöön perustuvien aloitteiden valmiuksia, tukemalla investointeja maaseutualueille ja parantamalla liiketoiminta- ja investointiympäristöä ; [tark. 38] d a) vahvistaa ympäristönsuojelua, lisätä kykyä sietää ilmastonmuutosta, nopeuttaa siirtymistä vähähiiliseen talouteen sekä kehittää digitaalitaloutta ja -yhteiskuntaa luoden siten työpaikkoja erityisesti nuorille; [tark. 39] e) tukea alueellista ja rajatylittävää yhteistyötä , myös merirajoilla, sekä edistää kauppaa ja taloussuhteita panemalla kaikilta osin täytäntöön unionin kanssa jo tehdyt sopimukset sekä vähentämällä alueellista epätasapainoa . [tark. 40] 3. Liitteessä I lueteltujen tuensaajien tarpeisiin ja valmiuksiin sovitetun tuen temaattiset, erityistavoitteiden mukaiset painopistealat esitetään liitteessä II. Liitteessä I lueteltujen tuensaajien välisen rajatylittävän yhteistyön temaattiset painopistealat esitetään liitteessä III. Kukin temaattinen painopisteala voi edistää useamman kuin yhden erityistavoitteen saavuttamista.

4 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet IPA III -välineen toteuttamiselle kaudella 2021–2027 ovat 14 500 000 000 13 009 976 000 euroa vuoden 2018 hintoina (14 663 401 000 euroa käypinä hintoina). [tark. 41] 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua määrää voidaan käyttää [NDICI-asetuksen] 20 artiklan mukaisesti tarkoitetusta määrästä tietty prosenttiosuus käytetään ohjelman toteuttamista koskevaan tekniseen ja hallinnolliseen tukeen, kuten johon sisältyy valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan arviointitoimintaa sekä institutionaalisten ja hallinnollisten valmiuksien lisäämiseen myönnettävä tuki , mukaan lukien tietotekniikkajärjestelmät sekä liittymistä valmistelevan tuen seuraajaohjelman valmisteluun liittyvä toiminta. [tark. 42]

5 artikla Useita ohjelmia koskevat säännökset 1. Tämän asetuksen täytäntöönpanossa Tätä asetusta sovellettaessa on varmistettava yhdenmukaisuus, yhteisvaikutus ja täydentävyys unionin muiden ulkoisen toiminnan alojen ja muiden asiaankuuluvien unionin politiikkojen ja ohjelmien kanssa sekä kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuus. [tark. 43] 2. NDICI-asetusta sovelletaan tämän asetuksen nojalla toteutettavaan toimintaan siltä osin kuin siihen viitataan tässä asetuksessa. [tark. 44] 3. IPA III -välineellä rahoitetaan Erasmus-asetuksen nojalla toteutettavia toimia. Kyseisten varojen käyttöön sovelletaan Erasmus-asetusta. Sitä varten IPA III -välineen rahoitusosuus sisällytetään NDICI-asetuksen 11 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuun yhtenäiseen suuntaa-antavaan ohjelmasuunnitteluasiakirjaan ja hyväksytään kyseisessä asetuksessa vahvistettua menettelyä noudattaen. 4. IPA III -välineen tukea voidaan antaa Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) ja koheesiorahastosta (21), Euroopan sosiaalirahasto plussasta (22) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (23) sekä oikeusalan, perusoikeuksien ja arvojen rahastosta rahoitettaviin toimiin niin kansallisella, rajaylittävällä, valtioiden välisellä, alueiden välisellä kuin makroalueellisella tasolla . [tark. 45] 4 a. Komissio kohdentaa tietyn prosenttiosuuden IPA III -välineen varoista liitteessä I lueteltujen tuensaajien valmistelemiseksi Euroopan rakenne- ja investointirahastoihin (ERI-rahastot) ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon (ESR) osallistumiseen. [tark. 46] 5. EAKR:sta rahoitetaan liitteessä I lueteltujen tuensaajien ja yhden tai useamman jäsenvaltion välistä rajatylittävää yhteistyötä koskevia ohjelmia tai toimenpiteitä. Komissio hyväksyy kyseiset ohjelmat ja toimenpiteet 16 artiklan mukaisesti. IPA-välineen rajatylittävän yhteistyön määrärahoista myönnettävä rahoitusosuus määritetään ETC-asetuksen 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti , ja IPA III -välineestä maksettavan rahoitusosuuden enimmäismäärä on 85 prosenttia . IPA-välineen rajatylittävän yhteistyön ohjelmia hallinnoidaan ETC-asetuksen mukaisesti. [tark. 47] 6. IPA III -välineestä voidaan rahoittaa monikansallista ja alueiden välistä yhteistyötä koskevia ohjelmia tai toimenpiteitä, jotka otetaan käyttöön ja toteutetaan ETC-asetuksen mukaisesti ja joihin tämän asetuksen liitteessä I luetellut tuensaajat osallistuvat. 7. Muista unionin ohjelmista voidaan tarvittaessa rahoittaa tämän asetuksen nojalla 8 artiklan mukaisesti toteutettavia toimia, kunhan rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Tällä asetuksella voidaan rahoittaa myös muiden unionin ohjelmien nojalla toteutettavia toimenpiteitä, kunhan rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Tällöin kyseisiä toimia koskevissa työohjelmissa on määritettävä, mitä sääntöjä noudatetaan. 8. Komissio voi asianmukaisesti perustelluissa olosuhteissa sekä unionin rahoituksen johdonmukaisuuden ja tuloksellisuuden varmistamiseksi tai alueellisen yhteistyön edistämiseksi päättää ulottaa 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja ohjelmia ja toimenpiteitä koskevan osallistumiskelpoisuuden muihin kuin liitteessä I tarkoitettuihin maihin ja alueisiin, jos toteutettava sovellettava ohjelma tai toimenpide on luonteeltaan maailmanlaajuinen, alueellinen tai rajatylittävä. [tark. 48]

II LUKU

STRATEGINEN SUUNNITTELU

6 artikla Politiikkakehys ja yleiset periaatteet 1. Laajentumisen politiikkakehys, jonka Eurooppa-neuvosto ja neuvosto ovat määritelleet, sopimukset, joilla luodaan oikeudellisesti sitova suhde liitteessä I lueteltuihin tuensaajiin, sekä asiaankuuluvat Euroopan parlamentin päätöslauselmat, komission tiedonannot tai komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteiset tiedonannot muodostavat yleisen kattavan politiikkakehyksen tämän asetuksen täytäntöönpanoa soveltamista varten. Komissio huolehtii tuen ja laajentumisen yleisen politiikkakehyksen välisestä johdonmukaisuudesta. Korkea edustaja / varapuheenjohtaja ja komissio huolehtivat unionin ulkoisen toiminnan ja laajentumispolitiikan koordinoinnista 3 artiklassa vahvistettujen politiikkatavoitteiden puitteissa. Komissio koordinoi tämän asetuksen mukaista ohjelmasuunnittelua EUH:n asianmukaisella tuella. Annettava tuki perustuu laajentumisen politiikkakehykseen. [tark. 49] 2. Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvissa ohjelmissa ja toimissa valtavirtaistetaan ilmastonmuutos, ympäristönsuojelu , ihmisoikeuskonfliktien ehkäisy ja ratkaiseminen, muuttoliike ja pakkomuutot, turvallisuus, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus, köyhyyden vähentäminen ja sukupuolten tasa-arvo ja otetaan soveltuvin osin huomioon kestävän kehityksen tavoitteiden (24) väliset kytkökset sellaisen yhdennetyn toiminnan edistämiseksi, jolla voidaan saada aikaan sivuhyötyjä ja saavuttaa useita tavoitteita johdonmukaisella tavalla. Niillä pyritään edistämään tavoitetta, jonka mukaan vähintään 16 prosenttia kokonaisrahoituksesta kohdennetaan ilmastotavoitteisiin. [tark. 50] 3. Komissio ja jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä johdonmukaisuuden varmistamiseksi ja pyrkivät välttämään IPA III -välineestä myönnettävän tuen ja unionin, jäsenvaltioiden ja Euroopan investointipankin (EIP) myöntämän muun avun päällekkäisyyttä noudattaen vakiintuneita periaatteita, joilla lisätään operatiivista koordinointia ulkoisen avun alalla ja yhdenmukaistetaan politiikkoja ja menettelyjä, erityisesti kehitysyhteistyön tuloksellisuutta koskevia kansainvälisiä periaatteita (25). Koordinointi käsittää säännölliset kuulemiset, usein toistuvan tiedonvaihdon tukimenettelyn eri vaiheissa sekä tuen koordinoimiseksi järjestettävät osallistavat kokoukset, ja se on tärkeä osa unionin ja jäsenvaltioiden ohjelmasuunnittelua. Tuella pyritään varmistamaan yhdenmukaisuus älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua koskevan unionin strategian, rahastojen vaikuttavan ja tehokkaan täytäntöönpanon, kumppanuusperiaatetta koskevien järjestelyjen ja aluekehitystä koskevan yhdennetyn lähestymistavan kanssa. [tark. 51] 3 a. Komissio toimii kumppanuudessa tuensaajien kanssa. Kumppanuuteen osallistuu tapauksen mukaan toimivaltaisia kansallisia ja paikallisia viranomaisia sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjä, mikä antaa niille mahdollisuuden omaksua mielekkään roolin suunnittelu-, täytäntöönpano- ja seurantavaiheissa. Komissio kannustaa asiaan liittyvien sidosryhmien koordinointia. IPA III -tuella vahvistetaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen valmiuksia, tapauksen mukaan myös suorina tuensaajina. [tark. 52] 4. Lisäksi komissio toteuttaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa tarpeelliset toimenpiteet koordinoinnin ja täydentävyyden varmistamiseksi monenvälisten ja alueellisten järjestöjen ja yhteisöjen, kuten kansainvälisten järjestöjen, rahoituslaitosten, virastojen ja unionin ulkopuolisten avunantajien, kanssa.

III LUKU

TÄYTÄNTÖÖNPANO OHJELMASUUNNITTELUKEHYS JA TOTEUTUS [tark. 53]

7 artikla IPA-ohjelmasuunnittelukehys 1. IPA III -välineestä annettava tuki perustuu IPA-ohjelmasuunnittelukehykseen Tätä asetusta täydennetään IPA-ohjelmasuunnittelukehyksellä, jossa vahvistetaan lisäsäännöksiä siitä, kuinka 3 artiklassa tarkoitettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi tarkoitetut erityistavoitteet on määrä saavuttaa . Komissio vahvistaa IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen unionin monivuotisen rahoituskehyksen voimassaoloajaksi delegoiduilla säädöksillä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti . Komissio toimittaa Euroopan parlamentille asiaan liittyvät ohjelmasuunnitteluasiakirjat hyvissä ajoin ennen ohjelmakauden alkua. Asiakirjoissa on vahvistettava ohjeelliset määrärahat kutakin aihekohtaista osiota varten ja, mikäli saatavilla, kutakin maata tai aluetta varten sekä odotettavissa olevat tulokset ja tukijärjestelyjen valinta. [tark. 54] 1 a. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyvät vuotuiset määrärahat vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa. [tark. 55] 2. IPA-ohjelmasuunnittelukehyksessä otetaan asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvat Euroopan parlamentin päätöslauselmat ja kannat sekä kansalliset strategiat ja alakohtaiset politiikat. [tark. 56] Tuki kohdistetaan ja mukautetaan liitteessä I lueteltujen tuensaajien erityistilanteeseen ottaen huomioon jäsenyysehtojen täyttämiseksi tarvittavat lisätoimet ja tuensaajien valmiudet. Tuen laajuus ja intensiteetti eriytetään tarpeiden, uudistuksiin sitoutumisen ja uudistusten toteuttamisessa edistymisen mukaan. 3. Komissio hyväksyy delegoidulla säädöksellä 14 artiklan mukaisesti IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen täytäntöönpanosäädöksellä sekä järjestelyt niin kutsutun oikeudenmukaisen osuuden periaatteen noudattamiseksi , sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän artiklan 4 kohdan soveltamista. Kyseinen täytäntöönpanosäädös hyväksytään 16 artiklassa tarkoitetun komitean tarkastelumenettelyä noudattaen IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen voimassaolo päättyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2025. Komissio hyväksyy 30 päivään kesäkuuta 2025 mennessä uuden IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen, joka perustuu väliarviointiin ja on yhdenmukainen muiden ulkoisen rahoituksen välineiden kanssa ja jossa otetaan huomioon Euroopan parlamentin asiaa koskevat päätöslauselmat. Komissio voi tarvittaessa myös tarkastella uudelleen IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen vaikuttavaa täytäntöönpanoa, erityisesti jos 6 artiklassa tarkoitettuun politiikkakehykseen tehdään huomattavia muutoksia, ja ottaen huomioon asiaa koskevat Euroopan parlamentin päätöslauselmat . [tark. 57] 4. Komissio hyväksyy rajatylittävää yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa koskevan ohjelmasuunnittelukehyksen ETC-asetuksen 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 5. IPA-ohjelmasuunnittelukehys sisältää indikaattoreita perustuu liitteessä IV vahvistettuihin selkeisiin ja todennettavissa oleviin tulosindikaattoreihin , joilla arvioidaan edistymistä kehyksessä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa sekä edistystä ja tuloksia muun muassa seuraavilla aloilla: a) demokratia, oikeusvaltioperiaate ja riippumaton ja tehokas oikeusjärjestelmä; b) ihmisoikeudet ja perusvapaudet, mukaan lukien vähemmistöihin kuuluvien ja heikoimmassa asemassa olevien ryhmien oikeudet; c) sukupuolten tasa-arvo ja naisten oikeudet; d) korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunta; e) sovinto, rauhan rakentaminen ja hyvät naapuruussuhteet; f) tiedotusvälineiden vapaus; g) ilmastonmuutoksen torjunta Pariisin sopimuksen velvoitteiden mukaisesti. Komissio sisällyttää kyseisillä indikaattoreilla mitatun edistymisen vuotuisiin kertomuksiinsa. Tämän asetuksen mukaisesta tuloksellisuuteen perustuvasta lähestymistavasta käydään säännöllistä keskustelua Euroopan parlamentissa ja neuvostossa. [tark. 123]

7 a artikla Välitarkastelu ja -arviointi 1. Komissio hyväksyy uuden IPA-ohjelmasuunnittelukehyksen väliarvioinnin perusteella. Komissio toimittaa viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2024 väliarviointikertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta. Väliarviointikertomus kattaa 1 päivän tammikuuta 2021 ja 31 päivän joulukuuta 2023 välisen ajanjakson ja siinä tarkastellaan unionin osuutta tämän asetuksen tavoitteiden saavuttamisessa hyödyntäen indikaattoreita, joilla mitataan saatuja tuloksia, sekä kaikkia havaintoja ja päätelmiä, jotka koskevat tämän asetuksen vaikutusta. Euroopan parlamentti voi osallistua arviointiin. Komissio ja EUH järjestävät keskeisten sidosryhmien ja edunsaajien, myös kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, kuulemisen. Komissio ja EUH kiinnittävät erityistä huomiota sen varmistamiseen, että kaikkein syrjäytyneimmät ovat edustettuina. Komissio arvioi myös toimiensa vaikutusta ja tehokkuutta kullakin toiminta-alalla sekä ohjelmasuunnittelun tehokkuutta ulkoisten arviointien välityksellä. Komissio ja EUH ottavat asianmukaisesti huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston ehdotukset ja näkemykset, jotka koskevat riippumattomia ulkoisia arviointeja. Väliarvioinnissa arvioidaan, miten unioni on edistynyt tässä asetuksessa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa. 2. Väliarviointikertomuksessa tarkastellaan lisäksi tämän asetuksen tehokkuutta, lisäarvoa, yksinkertaistetun ja virtaviivaistetun ulkoisen rahoitusarkkitehtuurin toimintaa, sisäistä ja ulkoista johdonmukaisuutta ja sitä, ovatko asetuksen tavoitteet edelleen asianmukaisia, rahoitettujen toimien välistä täydentävyyttä ja niiden välisiä synergioita, toimien vaikutusta unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuteen ja tapauksen mukaan sitä, missä määrin vastaanottajamaiden kansalaiset ovat tietoisia unionin rahoitustuesta. 3. Väliarviointikertomuksen nimenomaisena tarkoituksena on parantaa unionin rahoituksen käyttöä. Siihen sisältyy tietoja tämän asetuksen nojalla täytäntöön pantujen eri toimien jatkamista, muuttamista tai keskeyttämistä koskevia päätöksiä varten. 4. Väliarviointikertomus sisältää myös asiaankuuluvien vuosikertomusten konsolidoidut tiedot kaikesta tämän asetuksen nojalla hallinnoidusta rahoituksesta, mukaan lukien ulkoiset käyttötarkoitukseensa sidotut tulot ja rahoitusosuudet erityisrahastoihin, ja siinä eritellään menot tuensaajamaan, rahoitusvälineiden käytön, sitoumusten ja maksujen mukaan. 5. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle ja jäsenvaltioille. Tuloksia hyödynnetään ohjelmien suunnittelussa ja resurssien kohdentamisessa. 6. Komissio ottaa tämän asetuksen nojalla myönnetyn unionin rahoituksen arviointiprosessiin mukaan kaikki asianomaiset sidosryhmät, myös kansalaisyhteiskunnan järjestöt, ja voi tarvittaessa pyrkiä tekemään yhteisiä arviointeja jäsenvaltioiden kanssa siten, että myös tuensaajat osallistuvat niihin tiiviisti. 7. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tässä artiklassa tarkoitetun väliarviointikertomuksen, johon liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksia tähän asetukseen tehtävistä tarvittavista tarkistuksista. 8. Komissio suorittaa tämän asetuksen soveltamisjakson päätyttyä, kuitenkin viimeistään kolmen vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun jakson päättymisestä, asetuksen lopullisen arvioinnin samoin perustein kuin tässä artiklassa tarkoitetun väliarvioinnin. [tark. 124]

7 b artikla Avun keskeyttäminen 1. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä tämän asetuksen liitteen I muuttamiseksi, jotta unionin tuki voidaan keskeyttää kokonaan tai osittain, jos tuensaaja ei noudata demokratian, oikeusvaltion tai hyvän hallinnon periaatteita, kunnioita ihmisoikeuksia tai perusvapauksia tai ydinturvallisuutta koskevaa säännöstöä tai rikkoo asiaan liittyvissä unionin kanssa tehdyissä sopimuksissa annettuja sitoumuksia tai jättää jatkuvasti noudattamatta yhtä tai useampaa Kööpenhaminan kriteeriä. Jos tuki keskeytetään osittain, on ilmoitettava ohjelmat, joihin keskeyttäminen vaikuttaa. 2. Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoitu säädös liitteen I muuttamiseksi, jotta unionin tuki voidaan palauttaa, jos komissio havaitsee, että tuen keskeyttämiseen oikeuttavat syyt eivät enää päde. 3. Tapauksissa, joissa tuki keskeytetään osittain, unionin tukea on käytettävä ensisijaisesti tukemaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja valtiosta riippumattomia toimijoita toimenpiteissä, joilla pyritään edistämään ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä tukemaan demokratiakehitystä ja vuoropuheluprosesseja kumppanimaissa. 4. Komissio ottaa päätöksenteossaan asianmukaisesti huomioon asiaan liittyvät Euroopan parlamentin päätöslauselmat. [tark. 125]

7 c artikla Hallinnointi Asiaankuuluvista komission ja EUH:n yksiköistä koostuva horisontaalinen ohjausryhmä, jonka puheenjohtajana toimii korkea edustaja / varapuheenjohtaja tai hänen edustajansa, on vastuussa tämän välineen ohjauksesta, koordinoinnista ja hallinnasta koko hallintosyklin ajan, jotta varmistetaan kaiken unionin ulkoisen rahoituksen johdonmukaisuus, tehokkuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus. Korkea edustaja / varapuheenjohtaja varmistaa unionin ulkoisen toiminnan yleisen poliittisen koordinoinnin. Välineen ohjelmoinnin, suunnittelun ja soveltamisen koko syklin ajan korkea edustaja / varapuheenjohtaja ja EUH tekevät yhteistyötä komission asiaankuuluvien jäsenten ja yksiköiden kanssa, jotka nimetään suunnitellun toiminnan luonteen ja tavoitteiden pohjalta näiden asiantuntemus huomioon ottaen. Korkea edustaja / varapuheenjohtaja, EUH, ja komissio valmistelevat kaikki päätösehdotukset komission menettelyjen mukaisesti ja toimittavat ne hyväksyttäväksi. Euroopan parlamentti otetaan täysimääräisesti mukaan ulkoisen rahoituksen välineiden suunnittelu-, ohjelmasuunnittelu-, seuranta- ja arviointivaiheisiin, jotta taataan unionin ulkoisten toimien alan rahoituksen poliittinen valvonta, demokraattinen valvonta ja vastuuvelvollisuus. [tark. 126]

8 artikla Toteuttamistoimenpiteet ja -menetelmät [tark. 62 (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)] 1. IPA III -välineen tuki toteutetaan varainhoitoasetuksen mukaisesti suoraan tai välillisesti hallinnoiden [NDICI-asetuksen] II osaston III III a luvussa tarkoitettujen vuotuisten tai monivuotisten toimintasuunnitelmien ja toimenpiteiden avulla. Tähän asetukseen sovelletaan [NDICI-asetuksen] II osaston III lukua 24 artiklan [osallistumiskelpoiset henkilöt ja yksiköt] 1 kohtaa lukuun ottamatta. [tark. 63] 1 a. Välillinen hallinnointi voidaan perua, jos tuensaaja ei kykene tai halua hallinnoida myönnettyjä varoja tässä asetuksessa vahvistettujen sääntöjen, periaatteiden ja tavoitteiden mukaisesti. Siinä tapauksessa, että tuensaaja ei noudata demokratian tai oikeusvaltion periaatteita, kunnioita ihmisoikeuksia tai perusvapauksia tai rikkoo asiaan liittyvissä unionin kanssa tehdyissä sopimuksissa annettuja sitoumuksia, komissio voi tietyillä politiikan aloilla tai tietyissä ohjelmissa peruuttaa tuensaajamaan kanssa suoritettavan välillisen hallinnoinnin ja siirtyä takaisin yhden tai useamman muun valtuutetun elimen kuin tuensaajan välilliseen hallinnointiin tai suoraan hallinnointiin. [tark. 64] 1 b. Komissio käy vuoropuhelua Euroopan parlamentin kanssa ja ottaa huomioon tämän näkemykset, jotka koskevat aloja, joilla parlamentti panee täytäntöön omia avustusohjelmiaan, kuten valmiuksien kehittäminen ja vaalitarkkailu. [tark. 65] 2. Tämän asetuksen nojalla toimintasuunnitelmia voidaan hyväksyä enintään seitsemän vuoden ajanjaksoksi. 2 a. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille täysimääräisesti kysymyksistä, jotka liittyvät tämän artiklan mukaisten toimenpiteiden suunnitteluun ja täytäntöönpanoon, mukaan lukien suunnitellut merkittävät muutokset tai määrärahat. [tark. 66] 2 b. Yleisen tai alakohtaisen talousarviotuen maksamisen ehtona on tyydyttävä edistyminen tuensaajan kanssa sovittujen tavoitteiden saavuttamisessa. Komissio soveltaa talousarviotuen ehtoja, jotka on vahvistettu NDICI-asetuksen 23 artiklan 4 kohdassa. Se toteuttaa toimenpiteitä unionin talousarviotuen vähentämiseksi tai keskeyttämiseksi tapauksissa, joissa hallinto- ja valvontajärjestelmissä esiintyy systeemisiä sääntöjenvastaisuuksia tai tuensaajan kanssa sovittujen tavoitteiden saavuttamisessa ei ole edistytty tyydyttävällä tavalla. Tässä asetuksessa tarkoitetun keskeytyksen jälkeiseen, komission tekemään tuen palauttamiseen on liityttävä kohdennettu apu kansallisille tarkastusviranomaisille. [tark. 67]

III a luku

Toteutus [tark. 68]

8 a artikla Toimintasuunnitelmat ja toimenpiteet 1. Komissio hyväksyy vuotuiset tai monivuotiset toimintasuunnitelmat tai toimenpiteet. Toimenpiteet voivat olla yksittäisiä toimenpiteitä, erityistoimenpiteitä, tukitoimenpiteitä tai poikkeuksellisia avustustoimenpiteitä. Toimintasuunnitelmissa ja toimenpiteissä yksilöidään kunkin toimen osalta tavoitteet, odotetut tulokset ja tärkeimmät toiminnot, soveltamismenetelmät, määrärahat ja niihin mahdollisesti liittyvät tukimenot. 2. Toimintasuunnitelmat perustuvat ohjelma-asiakirjoihin lukuun ottamatta 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tapauksia. Toimi voidaan tarvittaessa hyväksyä yksittäisenä toimenpiteenä ennen toimintasuunnitelmien hyväksymistä tai sen jälkeen. Yksittäiset toimenpiteet perustuvat ohjelma-asiakirjoihin lukuun ottamatta 3 kohdassa tarkoitettuja tapauksia ja muita asianmukaisesti perusteltuja tapauksia. Siirretään komissiolle valta antaa NDICI-asetuksen 34 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan erityistoimenpiteitä, jotka eivät perustu ohjelma-asiakirjoihin, kun on kyse ennakoimattomista tarpeista tai olosuhteista ja jos rahoitus ei ole mahdollista sopivammista lähteistä. 3. Vuotuisia tai monivuotisia toimintasuunnitelmia ja yksittäisiä toimenpiteitä voidaan käyttää NDICI-asetuksen 4 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen nopean vasteen toimien suorittamiseen. 4. Komissio voi hyväksyä poikkeuksellisia avustustoimenpiteitä NDICI-asetuksen 4 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitettuihin nopean vasteen toimiin. 5. Tällaisten 19 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden kesto voi olla enintään 18 kuukautta, ja sitä voidaan pidentää kahdesti enintään kuudella kuukaudella siten, että yhteenlaskettu enimmäiskesto on 30 kuukautta, jos toimenpiteen toteuttamisessa ilmenee objektiivisia ja odottamattomia esteitä ja edellyttäen, että toimenpiteen rahoitusta ei lisätä. Pitkittyneissä kriiseissä ja konflikteissa komissio voi toteuttaa toisen poikkeuksellisen avustustoimenpiteen, jonka kesto voi olla enintään 18 kuukautta. Asianmukaisesti perustelluissa tapauksissa voidaan hyväksyä muita toimenpiteitä, jos unionin tämän kohdan mukaisen toiminnan jatkuvuus on olennaista eikä sitä voida varmistaa muilla tavoin. [tark. 69]

8 b artikla Tukitoimenpiteet 1. Unionin rahoitus voi kattaa menot, joilla tuetaan välineen toteuttamista ja sen tavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien hallinnollinen tuki, joka liittyy toteuttamisen kannalta tarvittaviin valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimiin, sekä päätoimipaikassa ja unionin edustustoissa aiheutuvat kustannukset, jotka liittyvät ohjelman tarvitsemaan hallinnolliseen tukeen, ja joilla tuetaan tämän asetuksen nojalla rahoitettavien toimien hallinnointia, mukaan lukien tiedotus- ja viestintätoimet sekä tietotekniikkajärjestelmät. 2. Jos tukimenot eivät sisälly 8 c artiklassa tarkoitettuihin toimintasuunnitelmiin tai toimenpiteisiin, komissio hyväksyy tarvittaessa tukitoimenpiteitä. Unionin tukitoimenpiteille osoittama rahoitus voi kattaa: a) selvityksistä, kokouksista, tiedotus- ja valistustoimista, koulutuksesta, valmistelusta, kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihdosta, julkaisutoiminnasta ja muusta hallinnollisesta tai teknisestä avusta, mukaan lukien palkatut ulkopuoliset asiantuntijat, aiheutuvat menot, jotka ovat ohjelmasuunnittelun ja toimien hallinnoinnin kannalta välttämättömiä; b) menot, jotka aiheutuvat asiaankuuluvia kysymyksiä koskevista tutkimus- ja innovointitoimista ja selvityksistä ja niiden tulosten tunnetuksi tekemisestä; c) menot, jotka liittyvät tiedottamiseen ja viestintätoimiin, mukaan lukien viestintästrategioiden laatiminen ja unionin poliittisia painopisteitä koskeva tiedottaminen ja näkyvyys. [tark. 70]

8 c artikla Toimintasuunnitelmien ja toimenpiteiden hyväksyminen 1. Toimintasuunnitelmat ja toimenpiteet hyväksytään komission päätöksellä varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2. Unionin ulkoisen toiminnan johdonmukaisuuden varmistamiseksi komissio ottaa tällaisia toimintasuunnitelmia ja toimenpiteitä suunnitellessaan ja soveltaessaan huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin poliittisen lähestymistavan asiaan. Komissio tiedottaa Euroopan parlamentille välittömästi tämän artiklan mukaisten toimintasuunnitelmien ja toimenpiteiden suunnittelusta, mukaan lukien suunnitellusta rahoituksen määrästä, ja ilmoittaa Euroopan parlamentille myös tehdessään kyseiseen apuun merkittäviä muutoksia tai jatkaessaan sen voimassaoloa. Mahdollisimman pian toimenpiteen hyväksymisen tai sen merkittävän muuttamisen jälkeen ja joka tapauksessa kuukauden kuluessa sen hyväksymisestä komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle yleisesityksen hyväksytyn toimenpiteen luonteesta ja sen perusteluista, kestosta ja siihen liittyvistä olosuhteista sekä toimenpiteen täydentävyydestä käynnissä olevien ja suunniteltujen unionin avustustoimenpiteiden kanssa. Poikkeuksellisten avustustoimenpiteiden yhteydessä komission on myös ilmoitettava, varmistaako se poikkeuksellisella avulla toteutetun politiikan jatkuvuuden tämän asetuksen mukaisella keskipitkän tai pitkän aikavälin avulla ja miten ja missä laajuudessa se niin tekee. 3. Ennen sellaisten toimintasuunnitelmien ja toimenpiteiden hyväksymistä, jotka eivät perustu 8 a artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin ohjelma-asiakirjoihin, lukuun ottamatta 8 a artiklan 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja tapauksia, komissio antaa 14 artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla täydennetään tätä asetusta yksilöimällä näiden toimintasuunnitelmien ja toimenpiteiden erityistavoitteet, odotetut tulokset, käytettävät välineet, tärkeimmät toiminnot ja suuntaa-antavat määrärahat. 4. Asianmukainen ihmisoikeusnäkökohtien, sosiaalisten näkökohtien ja ympäristönäkökohtien tarkastelu, mukaan lukien vaikutukset ilmastonmuutokseen ja biologiseen monimuotoisuuteen, tehdään toimien tasolla sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, mukaan lukien Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU (26) sekä neuvoston direktiivi 85/337/ETY (27) , ja siihen sisältyy ympäristön kannalta herkissä hankkeissa tarvittaessa tehtävä ympäristövaikutusten arviointi, etenkin kun on kyse mittavasta uudesta infrastruktuurista. Lisäksi toteutetaan ihmisoikeusnäkökohdat, sukupuoleen liittyvät kysymykset sekä sosiaaliset ja työvoimanäkökohdat kattavat ennakkoarvioinnit samoin kuin konfliktialanyysi ja riskinarviointi. Alakohtaisten ohjelmien toteuttamisessa käytetään tarvittaessa ihmisoikeuksia koskevia, sosiaalisia näkökohtia koskevia ja strategisia ympäristöarviointeja. Komissio varmistaa asianomaisten sidosryhmien osallistumisen näihin arviointeihin ja tällaisten arviointien tulosten julkisen saatavuuden. [tark. 127]

8 d artikla Yhteistyömenetelmät 1. Komissio panee tähän välineeseen perustuvan rahoituksen täytäntöön varainhoitoasetuksen mukaisesti joko suoraan omien yksiköidensä, unionin edustustojen ja toimeenpanovirastojen kautta tai välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa lueteltujen yhteisöjen kautta. 2. Tähän välineeseen perustuvaa rahoitusta voidaan antaa myös rahoitusosuuksina kansainvälisiin, alueellisiin tai kansallisiin rahastoihin, joita esimerkiksi EIP, jäsenvaltiot, kumppanimaat ja -alueet, kansainväliset järjestöt tai muut avunantajat ovat perustaneet tai joita ne hallinnoivat. 3. Varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja NDICI-asetuksen 29 artiklan 1 kohdassa lueteltujen yhteisöjen on täytettävä varainhoitoasetuksen 155 artiklan mukaiset vuotuiset raportointivelvollisuutensa. Kaikkia näitä yhteisöjä koskevat raportointivaatimukset kirjataan puitekumppanuussopimukseen, rahoitusosuussopimukseen, talousarviotakuuta koskevaan sopimukseen tai rahoitussopimukseen. 4. Välineellä rahoitettavien toimien täytäntöönpanossa voidaan käyttää rinnakkaista tai yhdistettyä yhteisrahoitusta. 5. Rinnakkaisessa osarahoituksessa toimi jaetaan helposti tunnistettavissa oleviin osiin, joista kutakin rahoittaa osarahoitukseen osallistuva eri kumppani siten, että rahoituksen lopullinen kohde on aina yksilöitävissä. 6. Yhdistetyssä osarahoituksessa toimen kokonaiskustannukset jaetaan osarahoitukseen osallistuvien kumppaneiden kesken ja varat yhdistetään siten, ettei toimen yksittäisten toimintojen rahoituslähde ole enää yksilöitävissä. 7. Unionin ja sen kumppaneiden yhteistyötä voidaan tehdä muun muassa seuraavissa muodoissa: a) kolmenväliset järjestelyt, joissa unioni koordinoi kumppanimaalle tai -alueelle antamaansa apua kolmansien maiden kanssa; b) hallinnolliset yhteistyötoimenpiteet, esimerkiksi jäsenvaltion ja kumppanimaan tai -alueen julkisten laitosten, paikallisviranomaisten, kansallisten julkisten elinten tai julkisen palvelun tehtäviä hoitavien yksityisoikeudellisten yhteisöjen välinen twinning-toiminta, sekä yhteistyötoimenpiteet, joihin osallistuu jäsenvaltioiden lähettämiä julkisen sektorin asiantuntijoita sekä jäsenvaltioiden alue- ja paikallisviranomaisia; c) osallistuminen kustannuksiin, joita aiheutuu julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien perustamisesta ja hallinnoinnista, mukaan lukien laajan osallistumisen tukeminen perustamalla riippumaton kolmannen osapuolen kansalaisyhteiskunnan järjestön muodostama elin arvioimaan ja seuraamaan julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusjärjestelyjä; d) alakohtaisia politiikkoja tukevat ohjelmat, joilla unioni antaa tukea kumppanimaan sektoriohjelmalle; e) osallistuminen kustannuksiin, joita aiheutuu kyseisten maiden osallistumisesta unionin ohjelmiin ja toimintaan, jota toteuttavat unionin virastot ja elimet sekä sellaiset elimet tai henkilöt, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia; f) korkotuet. [tark. 72]

8 e artikla Unionin rahoituksen muodot ja soveltamistavat 1. Unionin rahoitusta voidaan myöntää varainhoitoasetuksen mukaisissa muodoissa, joita ovat erityisesti: a) avustukset; b) palvelujen, tavaroiden ja rakennusurakoiden hankintasopimukset; c) budjettituki; d) rahoitusosuudet komission varainhoitoasetuksen 234 artiklan mukaisesti perustamiin erityisrahastoihin; e) rahoitusvälineet; f) talousarviotakuut; g) rahoitusta yhdistävät toimet; h) velkahelpotus kansainvälisesti hyväksytyn velkahelpotusohjelman yhteydessä; i) rahoitusapu; j) palkatut ulkopuoliset asiantuntijat. 2. Työskennellessään kumppanimaiden sidosryhmien kanssa komissio ottaa huomioon niiden erityispiirteet, mukaan lukien niiden tarpeet ja toimintaympäristön, määrittäessään rahoitusta koskevat yksityiskohtaiset säännöt, rahoitusmuodon, myöntämisedellytykset ja avustusten hallinnointiin sovellettavat hallinnolliset säännökset, jotta saavutettaisiin näistä sidosryhmistä mahdollisimman monet ja vastattaisiin mahdollisimman hyvin niiden tarpeisiin. Tässä arvioinnissa on otettava huomioon ehdot, jotka koskevat kaikkien sidosryhmien, erityisesti paikallisen kansalaisyhteiskunnan, tarkoituksenmukaista osallistumista ja osallisuutta. Edistetään varainhoitoasetuksen mukaisesti erityismenettelyjä, kuten kumppanuussopimuksia, rahoitusavun myöntämistä kolmansille osapuolille, suoraa myöntämistä tai kelpoisuusehtojen perusteella rajattuja ehdotuspyyntöjä taikka varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kertakorvauksia, yksikkökustannuksiin perustuvaa rahoitusta, kiinteämääräistä rahoitusta sekä rahoitusta, joka ei perustu kustannuksiin. Näillä eri menettelyillä on varmistettava avoimuus, jäljitettävyys ja innovointi. Paikallisten ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen välistä yhteistyötä on edistettävä, jotta voidaan vahvistaa kansalaisyhteiskunnan valmiuksia osallistua täysimääräisesti kehitysohjelmiin. 3. Varainhoitoasetuksen 195 artiklassa tarkoitettujen tapausten lisäksi suoraa myöntämismenettelyä voidaan käyttää seuraaviin: a) vähäiset avustukset ihmisoikeuksien puolustajille ja mekanismeille, joilla suojellaan vaarassa olevia ihmisoikeuksien puolustajia, kiireellisten suojelutoimien rahoittamiseen, soveltuvissa tapauksissa ilman tarvetta yhteisrahoitukseen, sekä sovittelijoille ja muille kansalaisyhteiskunnan toimijoille, jotka osallistuvat kriisien ja aseellisten selkkausten yhteydessä käytävään vuoropuheluun, konfliktien ratkaisuun, sovintoon ja rauhan rakentamiseen; b) avustukset, soveltuvissa tapauksissa ilman tarvetta yhteisrahoitukseen, toimien rahoittamiseksi kaikkein vaikeimmissa olosuhteissa, joissa ehdotuspyynnön julkaiseminen ei tule kyseeseen, mukaan lukien tilanteet, joissa perusvapauksien puute on vakava, demokraattisiin instituutioihin kohdistuu uhkia tai kyseessä on kriisin laajeneminen tai aseellinen selkkaus, ja joissa ihmisten turvallisuus on eniten uhattuna tai joissa ihmisoikeusjärjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, sovittelijoiden ja muiden kriisien ja aseellisten selkkausten yhteydessä käytävään vuoropuheluun, sovintoon ja rauhan rakentamiseen osallistuvien kansalaisyhteiskunnan toimijoiden toimintaolosuhteet ovat vaikeimmat. Tällaiset avustukset voivat olla määrältään enintään 1 000 000 euroa ja kestoltaan enintään 18 kuukautta, mitä on mahdollista jatkaa 12 kuukaudella, jos niiden soveltamisessa on objektiivisia ja odottamattomia esteitä; c) avustukset YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle ja Global Campukselle, ihmisoikeuksia ja demokratiakehitystä käsittelevälle Euroopan yliopistojen väliselle keskukselle, jossa on mahdollista suorittaa eurooppalainen ylempi korkeakoulututkinto ihmisoikeuksien ja demokratiakehityksen alalla, sekä keskukseen assosioituneelle yliopistojen verkostolle, jossa on mahdollista suorittaa ihmisoikeusalan jatkotutkintoja, mukaan lukien apurahat kolmansien maiden opiskelijoille, tutkijoille, opettajille ja ihmisoikeuksien puolustajille. d) NDICI-asetuksen 23 a artiklassa kuvaillut pienet hankkeet. Edellä 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettu budjettituki, mukaan lukien alakohtaiset tulosperusteiset uudistamissopimukset, perustuu kyseisen maan omavastuullisuuteen, molemminpuoliseen vastuuvelvollisuuteen ja yhteiseen sitoutumiseen yleismaailmallisiin arvoihin, demokratiaan, ihmisoikeuksiin, sukupuolten tasa-arvoon, sosiaaliseen osallisuuteen ja inhimilliseen kehitykseen ja oikeusvaltioperiaatteeseen, ja sen tavoitteena on vahvistaa unionin ja kumppanimaiden välisiä kumppanuuksia. Siihen sisältyy tehostettu alakohtaista politiikkaa koskeva vuoropuhelu, valmiuksien kehittäminen ja hallinnon parantaminen, jolla täydennetään kumppaneiden pyrkimyksiä kerätä tuloja tehokkaammin ja käyttää varoja järkevämmin kestävän, osallistavan ja kaikkia hyödyttävän sosioekonomisen kehityksen tukemiseksi ja ihmisarvoisten työpaikkojen luomiseksi, kiinnittäen erityistä huomiota nuoriin, eriarvoisuuden vähentämiseksi ja köyhyyden poistamiseksi ottaen asianmukaisella tavalla huomioon paikallinen talous sekä ympäristöön liittyvät ja sosiaaliset oikeudet. Jokaisen päätöksen budjettituen myöntämisestä on perustuttava unionin hyväksymään budjettitukipolitiikkaan, selkeisiin tukikelpoisuusperusteisiin sekä riskien ja hyötyjen huolelliseen arvioimiseen. Yksi tällaisen päätöksen keskeinen tekijä on sen arviointi, miten sitoutuneita kumppanimaat ovat demokratian, ihmisoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen toteuttamiseen, miten ne ovat niitä toteuttaneet ja miten ne ovat toteuttamisessa edenneet. 4. Budjettituki on eriytettävä siten, että sillä vastataan paremmin kumppanimaan poliittiseen, taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen ja otetaan huomioon epävakaat tilanteet. Myönnettäessä budjettitukea varainhoitoasetuksen 236 artiklan mukaisesti komissio määrittelee selkeästi budjettituen ehdollisuuden kriteerit, kuten edistymisen uudistuksissa ja avoimuuden, ja seuraa niiden noudattamista sekä tukee parlamentaarisen valvonnan ja kansallisten tarkastusvalmiuksien kehittämistä, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden osallistumista seurantaan sekä avoimuuden lisäämistä, tietojen julkista saatavuutta sekä paikallista talouskehitystä ja paikallisia yrityksiä tukevien vakaiden julkisten hankintojen järjestelmien kehittämistä. 5. Budjettituen maksu perustuu indikaattoreihin, jotka osoittavat, että kumppanimaan kanssa sovittujen tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty tyydyttävästi. 6. Tämän asetuksen mukaisten rahoitusvälineiden muotoja voivat olla esimerkiksi lainat, vakuudet, oman pääoman ehtoinen tai luonteinen rahoitus, sijoitukset tai osakkuudet ja riskinjakorahoitusvälineet, jos mahdollista, ja niitä toteutetaan varainhoitoasetuksen 209 artiklan 1 kohdan mukaisesti EIP:n, jonkin monenvälisen eurooppalaisen rahoituslaitoksen, kuten Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin, tai kahdenvälisen eurooppalaisen rahoituslaitoksen, esimerkiksi kahdenvälisten kehityspankkien, johdolla, mahdollisesti yhdessä jäsenvaltioilta ja kolmansilta osapuolilta saatavien lisäavustusten kanssa. Tämän asetuksen mukaisten unionin rahoitusvälineiden rahoittamiseen voivat osallistua jäsenvaltiot sekä mitkä tahansa varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitetut yhteisöt. 7. Mainittuja rahoitusvälineitä voidaan ryhmitellä eri välineiksi soveltamista ja raportointia varten. 8. Komissio ja EUH eivät toteuta uusia toimia tai jatka toimia sellaisten yhteisöjen kanssa, jotka on rekisteröity tai jotka ovat sijoittautuneet oikeudenkäyttöalueille, jotka on määritelty yhteistyöhaluttomiksi unionin asiaa koskevan politiikan yhteydessä tai jotka on yksilöity suuririskisiksi kolmansiksi maiksi Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/849 (28) 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti tai jotka eivät tosiasiallisesti noudata avoimuutta ja tietojen vaihtoa koskevia unionin tai kansainvälisesti sovittuja veronormeja. 9. Unionin rahoitus ei saa johtaa erityisten verojen, tullien tai muiden maksujen muodostumiseen tai niiden kantoon. 10. Kumppanimaiden määräämiin veroihin, tulleihin ja maksuihin voidaan antaa rahoitusta tämän asetuksen nojalla. [tark. 73]

8 f artikla Määrärahojen siirtäminen, vuotuiset erät, maksusitoumusmäärärahat, palautukset ja rahoitusvälineiden tuottamat tulot 1. Sen lisäksi, mitä säädetään varainhoitoasetuksen 12 artiklan 2 kohdassa, tämän asetuksen mukaiset käyttämättömät maksusitoumus- ja maksumäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle ja niitä voidaan sitoa sen vuoden joulukuun 31 päivään saakka. Varainhoitovuodelta toiselle siirretty määrä käytetään seuraavana varainhoitovuonna ensin. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja määrärahoista, jotka on siirretty varainhoitovuodelta toiselle ilman eri toimenpiteitä, mukaan lukien asianomaiset määrät, varainhoitoasetuksen 12 artiklan 6 kohdan mukaisesti. 2. Sen lisäksi, mitä varainhoitoasetuksen 15 artiklassa säädetään määrärahojen ottamisesta uudelleen käyttöön, maksusitoumusmäärärahat, jotka vastaavat tämän asetuksen mukaisten toimien kokonaan tai osittain toteutumatta jäämisen vuoksi vapautettujen sitoumusten määrää, otetaan takaisin alkuperäiseen budjettikohtaan. Monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen 12 artiklan 1 kohdan b alakohdassa olevien viittausten varainhoitoasetuksen 15 artiklaan katsotaan tätä asetusta sovellettaessa sisältävän viittauksen tähän kohtaan. 3. Useamman kuin yhden varainhoitovuoden aikana toteutettavia toimia koskevat talousarviositoumukset voidaan jakaa usealle eri varainhoitovuodelle vuotuisiksi eriksi varainhoitoasetuksen 112 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Tällaisiin monivuotisiin toimiin ei sovelleta varainhoitoasetuksen 114 artiklan 2 kohdan kolmatta alakohtaa. Komissio vapauttaa ilman eri toimenpiteitä toimen talousarviositoumuksen osat, joita ei ole talousarviositoumuksen tekovuotta seuraavan viidennen vuoden joulukuun 31 päivään mennessä käytetty ennakkorahoitukseen tai välimaksuihin tai joista ei ole esitetty todennettua menoilmoitusta tai maksupyyntöä. Tämän artiklan 2 kohtaa sovelletaan myös vuotuisiin eriin. 4. Poiketen varainhoitoasetuksen 209 artiklan 3 kohdasta palautukset ja rahoitusvälineen tuottamat tulot otetaan alkuperäiseen budjettikohtaan sisäisinä käyttötarkoitukseensa sidottuina tuloina sen jälkeen, kun hallinnointikustannukset ja -palkkiot on vähennetty. Komissio tarkastelee joka viides vuosi olemassa olevien rahoitusvälineiden vaikutusta unionin tavoitteiden saavuttamiseen ja niiden tuloksellisuutta. [tark. 74]

9 artikla Rajatylittävä yhteistyö 1. Rahoituspuitteista enintään 3 prosenttia kohdennetaan alustavasti liitteessä I lueteltujen tuensaajien ja jäsenvaltioiden välisiin rajatylittävän yhteistyön ohjelmiin niiden tarpeiden ja painopistealojen mukaan. 2. Unionin yhteisrahoitusosuus kunkin painopistealan osalta voi olla enintään 85 prosenttia rajatylittävän yhteistyöohjelman tukikelpoisista menoista. Teknisen tuen osalta unionin yhteisrahoitusosuus on 100 prosenttia. 3. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävän rajatylittävän yhteistyön ennakkomaksut määritetään työohjelmassa liitteessä I lueteltujen tuensaajien tarpeiden mukaisesti, ja ne voivat ylittää ETC-asetuksen 49 artiklassa esitetyn prosenttiosuuden. 4. Jos rajatylittävän yhteistyön ohjelma keskeytetään ETC-asetuksen 12 artiklan mukaisesti, keskeytetylle ohjelmalle tästä asetuksesta myönnetyn tuen jäljellä oleva määrä voidaan käyttää minkä tahansa muiden tämän asetuksen nojalla tukikelpoisten toimien rahoittamiseen. Tällaisessa tapauksessa määrärahoja voidaan siirtää seuraavalle vuodelle, ellei kuluvana vuonna ole rahoitettavia tukikelpoisia toimia. [tark. 75]

IV LUKU

TUKIKELPOISUUS JA MUUT ERITYISSÄÄNNÖKSET

10 artikla Mahdollisuus saada rahoitusta IPA III -välineestä 1. Seuraavien maiden tarjoajat, hakijat ja ehdokkaat voivat saada rahoitusta IPA III -välineestä: a) jäsenvaltiot, tämän asetuksen liitteessä I luetellut tuensaajat, Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolet ja NDICI-asetuksen liitteen I soveltamisalaan kuuluvat maat, sekä b) maat, joille komissio on vahvistanut vastavuoroisen mahdollisuuden saada ulkoista apua. Tämä mahdollisuus voidaan myöntää vähintään vuoden pituiseksi määräajaksi edellyttäen, että asianomainen maa soveltaa samoja kelpoisuusehtoja yksiköihin, jotka ovat peräisin unionista, ja yksiköihin, jotka ovat peräisin tämän asetuksen perusteella tukikelpoisista maista. Komissio päättää vastavuoroisesta rahoituksensaantimahdollisuudesta kuultuaan asianomaista tuensaajamaata tai asianomaisia tuensaajamaita.

V LUKU

EKKR+ JA TALOUSARVIOTAKUUT

11 artikla Rahoitusvälineet ja ulkosuhdetoimien takuujärjestely 1. Liitteessä I luetellut tuensaajat voivat saada Euroopan kestävän kehityksen rahasto plussan (EKKR+) ja ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn rahoitusta NDICI-asetuksen II osaston IV luvussa säädetyn mukaisesti. Sitä varten IPA III -välineellä rahoitetaan NDICI-asetuksen 26 artiklassa tarkoitettua ulkosuhdetoimien takuujärjestelyä määrällä, joka on suhteutettu tämän asetuksen liitteessä I lueteltujen tuensaajien hyväksi tehtyihin investointeihin.

VI LUKU

SEURANTA JA , RAPORTOINTI, ARVIOINTI JA VIESTINTÄ [tark. 76]

12 artikla Seuranta, tarkastus, arviointi ja unionin taloudellisten etujen suojaaminen 1. Tähän asetukseen sovelletaan seurantaa, raportointia ja arviointia koskevia NDICI-asetuksen II osaston V luvun säännöksiä. 2. Indikaattorit, joiden avulla seurataan IPA III -välineen toteutusta ja edistymistä 3 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamisessa, esitetään tämän asetuksen liitteessä IV. [tark. 77 (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)] 3. Jäsenvaltioiden kanssa tehtävässä rajatylittävässä yhteistyössä indikaattoreina käytetään ETC-asetuksen 33 artiklassa tarkoitettuja indikaattoreita. 4. Liitteessä IV tarkoitettujen indikaattoreiden lisäksi laajentumiskertomuksissa IPA III -tuen tuloskehyksessä otetaan huomioon IPA III -tuen tuloskehys laajentumiskertomukset ja komission arviot talouden uudistusohjelmista . [tark. 78] 4 a. Komissio toimittaa ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle NDICI-asetuksen 32 artiklassa tarkoitetut väli- ja loppuarviointikertomukset. Komissio julkistaa nämä kertomukset. [tark. 79] 5. Varainhoitoasetuksen unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevan 129 artiklan soveltamisen lisäksi liitteessä I lueteltujen tuensaajien on osana välillistä hallinnointia raportoitava komissiolle viipymättä sääntöjenvastaisuuksista, mukaan lukien petokset, joista on tehty ensimmäinen hallinnollinen tai oikeudellinen päätelmä, ja pidettävä komissio ajan tasalla hallinnollisten ja oikeudellisten menettelyjen etenemisestä. Raportointi on toteutettava sähköisesti komission perustamaa sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmää käyttäen. Komissio tukee parlamentaarisen valvonnan ja tilintarkastusvalmiuksien kehittämistä sekä avoimuuden ja yleisön tiedonsaantimahdollisuuksien lisäämistä tuensaajamaissa. Komission, varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja erityisesti tuensaajamaissa sijaitsevien unionin edustustojen on varmistettava, että kaikki välillisen hallinnoinnin piiriin kuuluva määrärahojen myöntäminen toteutetaan avoimesti, epäpoliittisesti ja syrjimättömästi, myös käyttämällä tasapuolista jakoa, jossa otetaan huomioon alueiden ja kuntien tarpeet. [tark. 80]

VII LUKU

LOPPUSÄÄNNÖKSET

13 artikla Säädösvallan siirtäminen Siirretään komissiolle valta antaa 14 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan tämän asetuksen liitteitä II, III ja IV.

14 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään 7 artiklan 3 kohdassa, 7 a artiklassa, 7 b artiklan 1 ja 2 kohdassa, 8 c artiklan 3 kohdassa sekä 13 ja 15 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle. [tark. 128] 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 5. Edellä olevan 13 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

14 a artikla Demokraattinen vastuuvelvollisuus 1. Unionin toimielinten ja yksikköjen, erityisesti Euroopan parlamentin, komission ja EUH:n, välisen vuoropuhelun edistämiseksi, kaikkien ulkoisen rahoituksen välineiden yleisen yhdenmukaisuuden edistämiseksi, avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden laajentamisen varmistamiseksi ja komissiossa toteutettavan säädösten ja toimien hyväksymisen nopeuttamiseksi Euroopan parlamentti voi kutsua komission ja EUH:n keskustelemaan strategisista linjauksista ja suuntaviivoista, jotka koskevat tämän asetuksen mukaista ohjelmasuunnittelua. Vuoropuhelua voidaan käydä ennen kuin komissio hyväksyy delegoituja säädöksiä ja vuotuisen talousarvioesityksen tai, Euroopan parlamentin, komission tai EUH:n pyynnöstä, tapauskohtaisesti merkittävien poliittisten tapahtumien vuoksi. 2. Kun 1 kohdassa tarkoitettu vuoropuhelu on tarkoitus pitää, komissio ja EUH toimittavat Euroopan parlamentille kaikki kyseistä vuoropuhelua koskevat merkitykselliset asiakirjat. Vuotuiseen talousarvioon liittyvässä vuoropuhelussa annetaan konsolidoituja tietoja kaikista 8 artiklassa tarkoitetuista hyväksytyistä tai suunnitelluista toimintasuunnitelmista ja toimenpiteistä maittain, alueittain ja eri temaattisten toimien kehyksessä tehdystä yhteistyöstä sekä nopean vasteen toimien ja ulkosuhdetoimien takuujärjestelyn käytöstä. 3. Komissio ja EUH ottavat Euroopan parlamentin kannan tarkoin huomioon. Komissio ja EUH esittävät asianmukaiset perustelut siinä tapauksessa, että ne eivät ota Euroopan parlamentin kantoja huomioon. 4. Komission ja EUH:n tehtävänä on erityisesti 7 c artiklassa tarkoitetun ohjausryhmän kautta tiedottaa Euroopan parlamentille tämän asetuksen soveltamisesta ja erityisesti käynnissä olevista toimenpiteistä, toimista ja tuloksista. [tark. 82]

15 artikla Täytäntöönpanoa koskevien Lisäsääntöjen hyväksyminen [tark. 83] 1. Erityiset säännöt, joilla luodaan yhdenmukaiset edellytykset tämän asetuksen täytäntöönpanolle erityisesti liittymisvalmisteluja varten luotavien rakenteiden ja maaseudun kehittämistuen osalta, hyväksytään 16 artiklassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen delegoidulla säädöksellä . [tark. 84] 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa. Toimintasuunnitelmat ja toimenpiteet hyväksytään komission päätöksellä varainhoitoasetuksen mukaisesti . [tark. 85]

16 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea (liittymistä valmistelevan tukivälineen komitea). Kyseinen komitea on [asetuksessa (EU) N:o 182/2011] tarkoitettu komitea. 2. Kun komitean lausunto on tarkoitus hankkia kirjallista menettelyä noudattaen, menettely päätetään tuloksettomana, jos komitean puheenjohtaja lausunnon antamiselle asetetussa määräajassa niin päättää tai komitean jäsenten yksinkertainen enemmistö sitä pyytää. 3. EIP:n tarkkailija osallistuu pankkia koskevien asioiden käsittelyyn komiteassa. 4. IPA III -komitea avustaa komissiota, ja sillä on myös toimivalta asetusten (EY) N:o 1085/2006 ja (EU) N:o 231/2014 mukaisten säädösten ja sitoumusten osalta sekä asetuksen (EY) N:o 389/2006 3 artiklan täytäntöönpanon osalta. 5. IPA III -komitealla ei ole toimivaltaa 5 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun Erasmus+ -ohjelman rahoituksen osalta. [tark. 86]

17 artikla Tiedotus, viestintä , näkyvyys ja julkisuus [tark. 87] 1. Sovelletaan [NDICI-asetuksen] 36 ja 37 artiklaa. Kun annetaan tämän asetuksen mukaista rahoitustukea, komission, korkean edustajan / varapuheenjohtajan ja erityisesti tuensaajamaissa sijaitsevien unionin edustustojen on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet unionin rahoitustuen näkyvyyden varmistamiseksi, myös seurattava, että tuensaajat täyttävät kyseiset vaatimukset. IPA-välineestä rahoitettaviin toimiin sovelletaan vaatimuksia, jotka esitettiin EU:n ulkoisiin toimiin liittyvää tiedotusta ja näkyvyyttä koskevassa käsikirjassa. Komissio antaa kullekin tuensaajalle ohjeita unionin rahoittamien hankkeiden näkyvyyttä ja niistä tiedottamista edistävistä toimista. [tark. 88] 1 a. Komissio toteuttaa toimenpiteitä, joilla vahvistetaan strategista viestintää ja julkista diplomatiaa, jotta voidaan välittää tietoa unionin arvoista ja korostaa unionin antaman tuen lisäarvoa. [tark. 89] 1 b. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava unionin rahoituksen alkuperä ja varmistettava sen asianmukainen näkyvyys a) antamalla lausunto, jossa korostetaan unionilta saatua tukea näkyvästi tuen toteutukseen liittyvissä asiakirjoissa ja tiedotusaineistossa, myös mahdollisella virallisella verkkosivustolla; ja b) tiedottamalla toimista ja niiden tuloksista johdonmukaisesti, tehokkaasti ja oikeasuhteisesti eri kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö. Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat tätä asetusta ja siinä tarkoitettuja toimia sekä saavutettuja tuloksia. Tälle asetukselle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa toimielinten tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät suoraan 3 artiklassa sekä liitteissä II ja III tarkoitettuihin tavoitteisiin. [tark. 90]

18 artikla Siirtymäsäännökset 1. Toimia voidaan tämän asetuksen estämättä jatkaa tai muuttaa niiden päättämiseen saakka noudattaen asetusta (EU) N:o 231/2014 (IPA II-asetus) ja asetusta (EY) N:o 1085/2006 (IPA), joita sovelletaan kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. Näihin toimiin sovelletaan asetusta (EU) N:o 236/2014 seuraavan NDICI-asetuksen II osaston III luvun säännöksiä sen 24 artiklan 1 kohtaa lukuun ottamatta. 2. IPA III -välineen rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtymä IPA III -välineen ja sen edeltäjän, IPA II:n, nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3. Talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen.

19 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan […] [kahdentenakymmenentenä] päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021 31 päivään joulukuuta 2027 . [tark. 91]

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty … Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 110, 22.3.2019, s. 156.

(2) EUVL C C 86, 7.3.2019, s. 8.

(3) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 27. maaliskuuta 2019.

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 231/2014, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2014, liittymistä valmistelevan tukivälineen (IPA II) perustamisesta (EUVL L 77, 15.3.2014, s. 11).

(5) ”Perusasiat ensin” -lähestymistavassa oikeusvaltioperiaate ja perusoikeudet kytketään kahteen muuhun liittymisprosessin avaintekijään, jotka ovat talouden ohjausjärjestelmä (panostus talouden kehittämiseen ja kilpailukyvyn parantamiseen) sekä demokraattisten instituutioiden lujittaminen ja julkishallinnon uudistaminen. Jokainen näistä kolmesta perusasiasta on ratkaisevan tärkeä ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokkaiden uudistusprosessien kannalta ja pureutuu kansalaisten keskeisiin huolenaiheisiin.

(6) Tiedonanto (COM(2018)0065.

(7) Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio antoivat 17 päivänä marraskuuta 2017 julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista oikeudenmukaisia työpaikkoja ja kasvua käsitelleessä sosiaalialan huippukokouksessa Göteborgissa.

(8) EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) …/…, annettu …, (EUVL…).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(11) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(12) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

(13) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

(14) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

(15) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

(16) Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(18) Neuvoston asetus (EY) N:o 1085/2006, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2006, liittymistä valmistelevasta tukivälineestä (EUVL L 210, 31.7.2006, s. 82).

(19) Neuvoston asetus (EY) N:o 389/2006, annettu 27 päivänä helmikuuta 2006, rahoitusvälineen perustamisesta Kyproksen turkkilaisen yhteisön taloudellisen kehityksen edistämiseksi ja Euroopan jälleenrakennusvirastosta annetun asetuksen (EY) N:o 2667/2000 muuttamisesta (EUVL L 65, 7.3.2006, s. 5).

(20) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja ulkoisista rahoitusvälineistä tuettavaa Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta (Interreg) koskevista erityissäännöksistä (COM(2018)0374).

(21) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta (COM(2018)0372).

(22) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+) (COM(2018)0382).

(23) Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laatimien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta (COM(2018)0392).

(24) https://ec.europa.eu/europeaid/policies/sustainable-development-goals_en

(25) https://ec.europa.eu/europeaid/policies/eu-approach-aid-effectiveness_en

(26) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (kodifikaatio) (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

(27) Neuvoston direktiivi 85/337/ETY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 1985, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 175, 5.7.1985, s. 40).

(28) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/849, annettu 20 päivänä toukokuuta 2015, rahoitusjärjestelmän käytön estämisestä rahanpesuun tai terrorismin rahoitukseen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 648/2012 muuttamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/60/EY ja komission direktiivin 2006/70/EY kumoamisesta (EUVL L 141, 5.6.2015, s. 73).