NEUVOSTON ENSIMMÄISESSÄ KÄSITTELYSSÄ VAHVISTAMA KANTA (EU) N:o 2/2021

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi tulliyhteistyötä koskevan Tulli-ohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1294/2013 kumoamisesta

Hyväksytty neuvostossa 1 päivänä maaliskuuta 2021

(2021/C 86/01)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 33, 114 ja 207 artiklan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

(1) Asetuksella (EU) N:o 1294/2013 (3) perustettu Tulli 2020 -ohjelma ja sitä edeltävät ohjelmat ovat merkittävällä tavalla tukeneet tulliviranomaisten välisen tulliyhteistyön helpottamista ja parantamista sekä niiden hallinnollisten, inhimillisten ja tietoteknisten valmiuksien kehittämistä. Koska monet tulliviranomaisten toimet ovat luonteeltaan rajatylittäviä, tehokkaampi ja tuloksellisempi tapa tällaisen yhteistyön kehittämiseksi on tarjota jäsenvaltioille kehys, jonka puitteissa sitä voi tehdä, perustamalla komission unionin tasolla toteuttaman tulliohjelman. Lisäksi Tulli 2020 -ohjelma on osoittautunut kustannustehokkaaksi ja tuonut todellista lisäarvoa muihin kahdenvälisesti tai monenvälisesti perustettuihin tulliyhteistyön puitteisiin. Tulli 2020 -ohjelma on myös edistänyt unionin ja jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojaamista tukemalla tullien tehokasta kantamista. Yhdenmukaistetut tullimenettelyt ovat lisäksi tärkeitä, jotta voidaan saavuttaa toisiaan vastaavat tulokset petosten ehkäisemisessä ja laittomien rajatylittävien tavaravirtojen torjunnassa. Sen vuoksi on aiheellista, tehokasta ja unionin edun mukaista jatkaa tulliyhteistyön alan rahoitustoimia perustamalla uusi ohjelma eli Tulli-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’.

(2) Tulliliitto on 50 vuoden ajan ollut yksi maailman suurimpiin kaupparyhmittymiin kuuluvan Euroopan unionin kulmakivistä. Tulliliitto on merkittävä esimerkki unionin onnistuneesta integraatiosta, ja se on välttämätön sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle sekä yritysten että kansalaisten eduksi. Tulliliitto on kehittynyt huomattavasti tänä aikana, ja tulliviranomaiset suorittavat nyt rajoilla tuloksekkaasti monia erilaisia tehtäviä. Viranomaiset työskentelevät yhdessä ja pyrkivät helpottamaan laillista ja oikeudenmukaista kauppaa, vähentämään byrokratiaa, keräämään tuloja kansallisiin talousarvioihin ja unionin talousarvioon sekä auttamaan kansalaisten suojelussa terrorismi-, terveys- ja ympäristöuhkia ja muita uhkia vastaan. Tulliviranomaiset ovat tärkeässä roolissa terrorismin, järjestäytyneen rikollisuuden ja vilpillisen kilpailun torjunnassa erityisesti ottaessaan käyttöön unionin tason yhteisen riskinhallintajärjestelmän tullialalla ja valvoessaan käteisvirtoja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen estämiseksi. Kun otetaan huomioon tulliviranomaisten laaja toimeksianto, ne ovat tosiasiallisesti johtavia tavaroiden tarkastamisesta vastaavia viranomaisia unionin ulkorajoilla. Unionista voi tulla vahvempi ja kunnianhimoisempi vain, jos tarvittavat resurssit ovat saatavilla. Näin ollen ohjelman ei tulisi koskea pelkästään tulliyhteistyötä vaan siitä olisi annettava tukea myös laajemmin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (4) 3 artiklassa säädetyille tulliviranomaisten tehtäville eli unionin kansainvälisen kaupan valvonnalle, millä edistetään sisämarkkinoiden ulkoisen ulottuvuuden, yhteisen kauppapolitiikan ja unionin muiden kauppaan liittyvien yhteisten politiikkojen täytäntöönpanoa sekä toimitusketjujen yleistä turvallisuutta. Sen vuoksi tämän asetuksen oikeusperustan olisi katettava tulliyhteistyö Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 33 artiklan mukaisesti, sisämarkkinat SEUT 114 artiklan mukaisesti ja yhteinen kauppapolitiikka SEUT 207 artiklan mukaisesti.

(3) Ohjelmalla olisi autettava jäsenvaltioita ja komissiota tarjoamalla kehys toimille, joiden tarkoituksena on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja niiden toimien yhdenmukaisuutta, edistää unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisten etujen suojelemista, taata unionin ja siellä asuvien henkilöiden turvallisuus ja edistää näin kuluttajansuojaa, suojella unionia sopimattomilta ja laittomilta kaupallisilta menettelyiltä helpottaen samalla laillista liiketoimintaa sekä helpottaa laillista kauppaa, jotta yritykset ja kansalaiset voivat saada täysimääräiset hyödyt sisämarkkinoista ja maailmankaupasta.

(4) Tulliala on dynaaminen toimintapolitiikan ala, jolla on edessään uusia haasteita, kuten globalisaatio, uudet petos- ja salakuljetustavat ja digitalisaatio. Nämä haasteet lisäävät tulliviranomaisten tarvitseman tuen määrää ja edellyttävät innovatiivisia ratkaisuja. Ne myös tuovat korostetusti esiin tarpeen tehostaa tulliviranomaisten välistä yhteistyötä.

(5) Kustannustehokkuuden varmistamiseksi ohjelmassa olisi hyödynnettävä mahdollisia synergioita muiden asiaan liittyvillä aloilla toteutettavien unionin toimenpiteiden kanssa; näitä ovat verotuksen alan yhteistyötä koskevan Fiscalis-ohjelman perustamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustettava Fiscalis-ohjelma, tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella, jäljempänä ’tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälinettä koskeva asetus’, perustettava tullitarkastuslaitteiden rahoitusväline, unionin petostentorjuntaohjelman perustamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustettava unionin petostentorjuntaohjelma, rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustettava rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusväline (BMVI), sisäisen turvallisuuden rahaston perustamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustettava sisäisen turvallisuuden rahasto, sisämarkkinoita, yritysten, mukaan luettuna pienten ja keskisuurten yritysten kilpailukykyä, kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehualaa ja Euroopan tilastoja koskevan ohjelman perustamisesta annettavalla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella perustettava sisämarkkinaohjelma, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241 (5) perustettu elpymis- ja palautumistukiväline ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/240 (6) perustettu teknisen tuen väline.

(6) Kun otetaan huomioon ilmastonmuutoksen torjumisen merkitys, tämän asetuksen mukaisilla toimilla olisi Pariisin sopimuksen (7) täytäntöönpanoa koskevien ja 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista koskevien unionin sitoumusten mukaisesti edistettävä unionin tavoitetta käyttää vähintään 30 prosenttia unionin talousarvion kokonaismäärästä ilmastotavoitteiden tukemiseen ja unionin tavoitetta käyttää 7,5 prosenttia vuotuisesta talousarviosta luonnon monimuotoisuuteen vuonna 2024 ja 10 prosenttia sekä vuonna 2026 että vuonna 2027 ottaen samalla huomioon ilmastoa ja luonnon monimuotoisuutta koskevien tavoitteiden nykyiset päällekkäisyydet.

(7) Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentin ja neuvoston on määrä pitää talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16 päivänä joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (8) 18 kohdan mukaisesti ensisijaisena ohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Kaikkien odottamattomien menojen pitäisi liittyä suoraan ohjelman tavoitteisiin, jotta niihin voidaan myöntää rahoitusta. Ohjelman rahoituspuitteiden olisi katettava tarvittavat ja asianmukaisesti perustellut menot, jotka aiheutuvat ohjelman hallinnoinnista ja sen tuloksellisuuden arvioinnista, edellyttäen että kyseiset toimet liittyvät ohjelman yleisiin ja erityisiin tavoitteisiin.

(8) Kolmansien maiden liittymis- ja assosiaatioprosessin tukemiseksi liittyvien maiden, ehdokasmaiden, mahdollisten ehdokasmaiden ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvien maiden olisi voitava osallistua ohjelmaan tiettyjen edellytysten täyttyessä. Ohjelmaan voisivat osallistua myös muut kolmannet maat niiden osallistumisesta mihin tahansa unionin ohjelmaan tehdyissä erityisissä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.

(9) Ohjelmaan sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU, Euratom) 2018/1046 (9), jäljempänä ’varainhoitoasetus’. Varainhoitoasetuksessa vahvistetaan unionin talousarvion toteuttamista koskevat säännöt, mukaan lukien avustuksia, palkintoja, hankintoja, välillistä hallinnointia, rahoitusvälineitä, talousarviotakuita, rahoitusapua ja ulkopuolisten asiantuntijoiden kulujen korvaamista koskevat säännöt.

(10) Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston SEUT 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Kyseisissä varainhoitoasetukseen sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT 322 artiklan nojalla hyväksyttäviin sääntöihin sisältyy myös yleinen ehdollisuusjärjestelmä unionin talousarvion suojaamiseksi.

(11) Tulli 2020 -ohjelman mukaisesti sovelletut toimet ovat osoittautuneet asianmukaisiksi, ja ne olisi säilytettävä. Jotta ohjelman toteuttaminen olisi yksinkertaisempaa ja joustavampaa ja sen tavoitteet olisi siten helpompi saavuttaa, toimet olisi määriteltävä vain yleisinä luokkina ja luettelemalla kuvaavia esimerkkejä konkreettisista toimista. Ohjelmalla olisi yhteistyön ja valmiuksien kehittämisen kautta myös tehtävä tunnetuksi ja tuettava innovaatioiden käyttöönottoa ja vipuvaikutusta, jotta valmiuksia toteuttaa tullialan keskeisimmät painopistealat voitaisiin entisestään parantaa. Tästä ohjelmasta rahoitettavat toimet olisi päätettävä tai niitä olisi mukautettava siten, että parannetaan niiden tehokkuutta tai asianmukaisuutta, jos ne missä tahansa vaiheessa osoittautuvat riittämättömiksi.

(12) Pian hyväksytään tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälinettä koskeva asetus. Jotta kaikkien tullialaan ja tullitarkastuslaitteisiin liittyvien yhteistyötoimien johdonmukaisuus ja horisontaalinen koordinointi voitaisiin säilyttää, on aiheellista panna kaikki tällaiset toimet täytäntöön yhdellä säädöksellä eli tällä asetuksella, joka sisältää yhden sääntökokonaisuuden. Sen vuoksi tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälineestä olisi tuettava ainoastaan avustuskelpoisten tullitarkastuslaitteiden ostamista, ylläpitämistä ja päivittämistä, kun taas tällä ohjelmalla olisi tuettava kaikkia muita asiaan liittyviä toimia, kuten laitetarpeiden arviointia koskevia yhteistyötoimia tai tarvittaessa ostettuihin laitteisiin liittyvää koulutusta.

(13) Tullitietojen ja muiden niihin liittyvien tietojen vaihtaminen on olennaisen tärkeää tullialan moitteettoman toiminnan varmistamiseksi, ja se ulottuu huomattavasti tulliliiton sisällä tapahtuvia vaihtoja pidemmälle. Eurooppalaisiin sähköisiin järjestelmiin tehtävät mukautukset tai laajennukset yhteistyön mahdollistamiseksi ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa voisivat olla unionin edun mukaisia. Näin ollen kun eurooppalaisten sähköisten järjestelmien vastaavia mukautuksia tai laajennuksia voidaan perustella asianmukaisesti tällaisella edulla, niihin olisi voitava saada ohjelmasta rahoitusta.

(14) Kun otetaan huomioon globalisaation merkittävyys, ohjelmassa olisi edelleen annettava mahdollisuus varainhoitoasetuksen 238 artiklassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden osallistumiselle. Tällaisiin ulkopuolisiin asiantuntijoihin olisi pääasiassa kuuluttava valtion viranomaisten edustajia, mukaan lukien ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden valtion viranomaiset, sekä tutkijat ja kansainvälisten järjestöjen, talouden toimijoiden tai kansalaisyhteiskunnan edustajat. Ulkopuolisten asiantuntijoiden valitsemisen asiantuntijaryhmiin olisi perustuttava 30 päivänä toukokuuta 2016 annettuun komission päätökseen komission asiantuntijaryhmien perustamista ja toimintaa koskevien horisontaalisten sääntöjen vahvistamisesta. Komission olisi valittava ulkopuoliset asiantuntijat, jotka osallistuvat yksityishenkilöinä ohjelman puitteissa järjestettäviin kertaluonteisiin tapahtumiin, kuten yksittäisiin kokouksiin ja konferensseihin, myös osallistujamaiden ehdottamien asiantuntijoiden joukosta. On tarpeen varmistaa, että yksityishenkilöinä nimitetyt ulkopuoliset asiantuntijat, joiden edellytetään toimivan riippumattomasti ja julkisen edun mukaisesti, toimivat puolueettomasti ja että heidän työhön liittyvistä velvollisuuksistaan ei aiheudu mahdollisia eturistiriitoja. Kaikkien ulkopuolisten asiantuntijoiden valintaa ja osallistumista koskevien tietojen olisi oltava julkisesti saatavilla. Tavoite varmistaa sidosryhmien tasapuolinen edustus ja sukupuolten välisen tasa-arvon periaate olisi otettava huomioon ulkopuolisten asiantuntijoiden valinnassa.

(15) Komission 19 päivänä lokakuuta 2010 antamassa tiedonannossa ”EU:n talousarvion kokonaistarkastelu” vahvistaman rahoitusohjelmien johdonmukaisuuden ja yksinkertaistamisen varmistamista koskevan sitoumuksen mukaisesti resurssien olisi oltava yhteisiä muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa, jos ohjelmassa suunniteltujen toimien tavoitteet ovat samat useilla rahoitusvälineillä, edellyttäen, että tämä ei johda kaksinkertaiseen rahoitukseen. Ohjelmaan kuuluvilla toimilla olisi varmistettava johdonmukaisuus tulliliittoa ja tulliviranomaisia tukevien unionin resurssien käytössä.

(16) Odotuksena on, että suurin osa ohjelman talousarviosta kohdennetaan tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimiin. Näiden tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimien joukossa ensisijaisia ovat sellaisiin sähköisiin järjestelmiin liittyvät toimet, jotka ovat välttämättömiä tulliliiton täytäntöönpanon ja tulliviranomaisten tehtävien toteuttamisen kannalta. Eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteiset ja kansalliset osat olisi määriteltävä tässä asetuksessa. Yhteisten ja kansallisten osien yhdistelmät ovat mahdollisia. Lisäksi toimien soveltamisala sekä komission ja jäsenvaltioiden vastuualueet olisi määriteltävä selkeästi.

(17) Tämä asetus olisi pantava täytäntöön työohjelmilla. Kun otetaan huomioon tavoitteiden keskipitkän tai pitkän aikavälin luonne ja ajan mittaan saadut kokemukset, työohjelmien keston olisi voitava olla useita vuosia. Siirtyminen vuotuisista työohjelmista monivuotisiin työohjelmiin vähentäisi sekä komission että jäsenvaltioiden hallinnollista rasitusta. Monivuotisten työohjelmien olisi katettava enintään kolme vuotta.

(18) Ohjelman mukaisesti toteutettavissa toimissa olisi otettava huomioon tullialaa koskevat Euroopan tilintarkastustuomioistuimen tulokset ja suositukset, erityisesti 5 päivänä joulukuuta 2017 annettu erityiskertomus nro 19/2017 ”Tuontimenettelyt: oikeuskehyksen puutteet ja täytäntöönpanon tehottomuus vaikuttavat EU:n taloudellisiin etuihin” sekä 10 päivänä lokakuuta 2018 annettu erityiskertomus nro 26/2018 ”Mikä on viivästyttänyt tullin tietoteknisten järjestelmien toteuttamista?”.

(19) Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tätä valtaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (10) mukaisesti.

(20) Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (11) 22 ja 23 kohdan nojalla ohjelmaa olisi arvioitava erityisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen samalla erityisesti jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta ja ylisääntelyä. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa sisällyttävä mitattavissa olevia indikaattoreita, joiden perusteella arvioidaan ohjelman käytännön vaikutuksia vertailukelpoisesti ja kattavasti. Väliarviointi olisi toteuttava viimeistään neljän vuoden kuluttua ohjelman toteutuksen käynnistymisestä ja loppuarviointi viimeistään neljän vuoden kuluttua ohjelman päätökseen saattamisesta, ja niillä olisi edistettävä tehokasta päätöksentekoprosessia, joka koskee tullialan yhteistyötä seuraavien monivuotisten rahoituskehysten puitteissa. Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että väli- ja loppuarvioinneissa on mukana tyydyttävät ja riittävät tiedot ja että kyseiset arvioinnit toimitetaan ajoissa. Ohjelman väli- ja loppuarviointien lisäksi olisi osana tulosraportointijärjestelmää laadittava vuosittaisia tilannekatsauksia, joiden avulla seurataan ohjelman toteuttamista. Näiden katsausten olisi sisällettävä yhteenveto kyseessä olevana vuonna toteutettujen ohjelman toimien yhteydessä saaduista kokemuksista ja tarvittaessa ilmenneistä esteistä ja puutteista. Nämä vuosittaiset tilannekatsaukset olisi toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

(21) Jotta voidaan reagoida asianmukaisesti politiikan painopisteiden muutoksiin, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä SEUT 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä, jotka koskevat ohjelman erityisten tavoitteiden saavuttamista mittaavia indikaattoreita koskevan luettelon muuttamista ja tämän asetuksen täydentämistä seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

(22) Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (12) sekä neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 (13), (Euratom, EY) N:o 2185/96 (14) ja (EU) 2017/1939 (15) mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien, mukaan lukien petokset, ehkäisemiseen, havaitsemiseen, korjaamiseen ja tutkimiseen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintään ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määräämiseen liittyvät toimenpiteet. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on valtuudet erityisesti asetusten (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja (EU, Euratom) N:o 883/2013 mukaisesti tehdä hallinnollisia tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset, selvittääkseen, onko kyse petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja. Euroopan syyttäjänvirastolla (EPPO) on asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti valtuudet tutkia unionin taloudellisia etuja vahingoittavia rikoksia sekä nostaa niistä syyte Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (16) mukaisesti. Unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on varainhoitoasetuksen mukaisesti toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, tilintarkastustuomioistuimelle ja niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka osallistuvat asetuksen (EU) 2017/1939 mukaiseen tiiviimpään yhteistyöhön, EPPOlle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin varojen hoitamiseen osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet.

(23) Kolmannet maat voivat osallistua ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai muiden oikeudellisten välineiden perusteella. Tähän asetukseen olisi lisättävä erityinen säännös, jossa edellytetään, että kolmannet maat myöntävät toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti.

(24) Avustuskelpoiset kustannukset olisi määritettävä viittaamalla avustuskelpoisten toimien luonteeseen ja niin, että mukaan luetaan muun muassa kokouksiin ja niiden kaltaisiin tapahtumiin osallistuvien henkilöiden matka- ja oleskelukulut tai tapahtumien järjestämiseen liittyvät kulut. Ohjelmasta myönnettävään rahoitukseen olisi sovellettava varainhoitoasetuksessa tarkoitettuja periaatteita, kuten tasapuolisen kohtelun periaatetta sekä suhteellisuus- ja avoimuusperiaatteita, ja siinä olisi varmistettava, että sen varoja käytetään optimaalisesti sen tavoitteiden saavuttamiseksi.

(25) Tämän asetuksen mukaiset rahoitusmuodot ja toteutustavat olisi valittava sen perusteella, miten niillä voidaan saavuttaa toimien erityiset tavoitteet ja saada toivotut tulokset, ottaen erityisesti huomioon tarkastusten kustannukset, hallinnollinen rasitus ja ennakoitu noudattamatta jättämisen riski. Kyseisten rahoitusmuotojen ja toteutustapojen yhteydessä olisi harkittava kertasuoritusten, kiinteiden määrien ja yksikkökustannusten käyttämistä sekä rahoitusta, joka ei liity varainhoitoasetuksen 125 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin kustannuksiin.

(26) Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta eli tullialan yhteistyötä koskevan unionin ohjelman perustamista, vaan se voidaan sen laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.

(27) Jotta varmistetaan jatkuvuus tuen tarjonnassa asiaankuuluvalla toimintapolitiikan alalla ja jotta ohjelman toteutus voidaan käynnistää monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 alusta, tämän asetuksen olisi tultava voimaan kiireellisesti ja sitä olisi sovellettava taannehtivasti 1 päivästä tammikuuta 2021.

(28) Tällä asetuksella korvataan asetus (EU) N:o 1294/2013, joka olisi sen vuoksi kumottava,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:

I LUKU

Yleiset säännökset

1 artikla Kohde Tällä asetuksella perustetaan tullialan yhteistyötä koskeva Tulli-ohjelma, jäljempänä ’ohjelma’, kaudelle, joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2021 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2027. Ohjelman kesto vastaa monivuotisen rahoituskehyksen kestoa. Tässä asetuksessa vahvistetaan ohjelman tavoitteet, talousarvio kaudelle 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja tällaisen rahoituksen myöntämistä koskevat säännöt.

2 artikla Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1) ’tulliviranomaisilla’ asetuksen (EU) N:o 952/2013 5 artiklan 1 alakohdassa määriteltyjä tulliviranomaisia; 2) ’eurooppalaisilla sähköisillä järjestelmillä’ tulliliitossa ja tulliviranomaisten tehtävien suorittamisessa tarvittavia sähköisiä järjestelmiä, erityisesti niitä, joita tarkoitetaan asetuksen (EU) N:o 952/2013 16 artiklan 1 kohdassa, 278 artiklassa ja 280 artiklassa, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/880 (17) 8 artiklassa ja muissa unionin oikeuden säännöksissä ja määräyksissä, jotka koskevat tullialan sähköisiä järjestelmiä, mukaan lukien kansainväliset sopimukset, kuten TIR-carnet’isiin merkittyjen tavaroiden kansainvälistä kuljetusta koskeva tulliyleissopimus (18). 3) ’yhteisellä osalla’ unionin tasolla kehitettyä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osaa, joka on kaikkien jäsenvaltioiden saatavilla tai jonka komissio on yksilöinyt yhteiseksi osaksi tehokkuuden, turvallisuuden ja rationalisoinnin vuoksi; 4) ’kansallisella osalla’ kansallisella tasolla kehitettyä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien osaa, joka on saatavilla siinä jäsenvaltiossa, joka on luonut kyseisen osan tai osallistunut sen luomiseen; 5) ’kolmannella maalla’ maata, joka ei ole unionin jäsenvaltio.

3 artikla Ohjelman tavoitteet 1. Ohjelman yleisenä tavoitteena on tukea tulliliittoa ja tulliviranomaisten välistä yhteistyötä ja niiden toimien yhdenmukaisuutta, jotta voidaan suojata unionin ja sen jäsenvaltioiden taloudellisia etuja, taata turvallisuus ja vaarattomuus unionissa sekä suojata unionia hyvän kauppatavan vastaiselta ja laittomalta kaupalta ja samalla helpottaa laillista liiketoimintaa. 2. Ohjelman erityisinä tavoitteina on tukea a) tullilainsäädännön ja -politiikan valmistelua ja yhdenmukaista täytäntöönpanoa; b) tulliyhteistyötä; c) hallinnollisten ja tietoteknisten valmiuksien kehittämistä, mukaan lukien inhimilliset toimintaedellytykset ja koulutus, sekä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämistä ja käyttämistä; d) innovointia tullipolitiikan alalla.

4 artikla Talousarvio 1. Rahoituspuitteet ohjelman toteuttamiseksi kaudelle 2021–2027 ovat 950 000 000 euroa käypinä hintoina. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetusta määrästä voidaan kattaa myös menoja, jotka aiheutuvat valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus-, arviointi- ja muusta ohjelman hallinnointia ja sen tavoitteiden saavuttamisen arviointia koskevasta toiminnasta. Lisäksi siitä voidaan kattaa menoja, jotka liittyvät selvityksiin, asiantuntijakokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, jotka liittyvät ohjelman tavoitteisiin, sekä tietojenkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet ja muu ohjelman hallinnoinnissa tarvittava tekninen ja hallinnollinen apu.

5 artikla Kolmansien maiden osallistuminen ohjelmaan Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat kolmannet maat: a) unioniin liittymässä olevat maat, ehdokasmaat ja mahdolliset ehdokasmaat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; b) Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluvat maat niitä koskevissa puitesopimuksissa ja assosiaationeuvoston päätöksissä tai vastaavissa sopimuksissa vahvistettujen, kyseisten maiden osallistumista unionin ohjelmiin koskevien yleisten periaatteiden ja yleisten ehtojen mukaisesti sekä unionin ja kyseisten maiden välisissä sopimuksissa vahvistettujen erityisten edellytysten mukaisesti; c) muut kolmannet maat kunkin kolmannen maan osallistumisesta mihin tahansa unionin ohjelmaan tehdyssä erityisessä sopimuksessa vahvistettujen edellytysten mukaisesti edellyttäen, että kyseisellä sopimuksella i) varmistetaan oikeudenmukainen tasapaino unionin ohjelmiin osallistuvan kolmannen maan maksamien rahoitusosuuksien ja sen saamien hyötyjen välillä; ii) vahvistetaan ohjelmiin osallistumisen edellytykset, mukaan lukien yksittäisiin ohjelmiin maksettavien rahoitusosuuksien laskentatapa, ja ohjelmien hallintokustannukset; iii) ei anneta kolmannelle maalle unionin ohjelmaa koskevaa päätösvaltaa; iv) taataan unionin oikeus varmistaa varainhoidon moitteettomuus ja suojata taloudellisia etujaan. Ensimmäisen kohdan c alakohdan ii alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet ovat käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja varainhoitoasetuksen 21 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

6 artikla Unionin rahoituksen toteutus ja muodot 1. Ohjelman toteutuksessa käytetään suoraa hallinnointia varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2. Ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta missä tahansa varainhoitoasetuksessa vahvistetussa muodossa; rahoitusmuotoja ovat erityisesti avustukset, palkinnot, hankinnat ja ulkopuolisten asiantuntijoiden matka- ja oleskelukulujen korvaaminen.

II LUKU

Avustuskelpoisuus

7 artikla Avustuskelpoiset toimet 1. Rahoitusta voidaan myöntää ainoastaan sellaisille toimille, joilla toteutetaan 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita. 2. Toimille, joilla täydennetään tai tuetaan toimia, joilla toteutetaan tullitarkastuslaitteiden rahoitusvälinettä koskevassa asetuksessa vahvistettavia tavoitteita, voidaan myös myöntää rahoitusta tästä ohjelmasta. 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin toimiin sisältyvät seuraavat: a) kokoukset ja niiden kaltaiset kertaluonteiset tapahtumat; b) hankeperusteinen jäsennelty yhteistoiminta, kuten jäsenvaltioiden ryhmän yhteinen tietotekninen kehitystyö; c) tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimet, erityisesti eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen; d) inhimillisten toimintaedellytysten ja muiden valmiuksien kehittämistoimet, mukaan lukien koulutus ja parhaiden käytäntöjen vaihto; e) tukitoimet ja muut toimet, mukaan lukien i) selvitykset; ii) innovointitoiminta, erityisesti konseptin oikeaksi todistaminen, pilottihankkeet, prototyyppialoitteet, älykäs tiedonlouhinta ja järjestelmien välinen yhteistoiminta; iii) yhteisesti laaditut viestintätoimet; iv) kaikki muut toimet, joista määrätään 12 artiklassa tarkoitetuissa työohjelmissa ja jotka ovat välttämättömiä 3 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamiseksi tai tukevat sitä. Liite I sisältää ei-tyhjentävän luettelon ensimmäisen alakohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettujen toimien mahdollisista muodoista. 4. Toimille, jotka koostuvat eurooppalaisten sähköisten järjestelmien yhteisten osien mukautusten tai laajennusten kehittämisestä, käyttöönotosta, ylläpidosta ja käyttämisestä ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden tai kansainvälisten järjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön mahdollistamiseksi, voidaan myöntää rahoitusta, jos ne ovat unionin edun mukaisia. Komissio ottaa käyttöön tarvittavat hallinnolliset järjestelyt, joihin voi sisältyä edellytys asianomaisten kolmansien osapuolten osallistumisesta kyseisten toimien rahoitukseen. 5. Kun tämän artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdassa tarkoitettu tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimi koskee eurooppalaisen sähköisen järjestelmän kehittämistä ja käyttämistä, ohjelmasta voidaan myöntää rahoitusta ainoastaan kustannuksiin, jotka liittyvät komissiolle 11 artiklan 2 kohdan nojalla annettuihin vastuualueisiin. Jäsenvaltioiden on vastattava niille 11 artiklan 3 kohdan nojalla annettuihin vastuualueisiin liittyvistä kustannuksista.

8 artikla Ulkopuoliset asiantuntijat 1. Valtion viranomaisten edustajat, mukaan lukien ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden valtion viranomaisten edustajat, tutkijat ja kansainvälisten ja muiden asiaankuuluvien järjestöjen edustajat, talouden toimijoiden edustajat, talouden toimijoita edustavien järjestöjen edustajat ja kansalaisyhteiskunnan edustajat voivat osallistua ulkopuolisina asiantuntijoina toimeen, jolla toteutetaan 3 artiklassa vahvistettuja tavoitteita, jos tämä on hyödyllistä tällaisen toimen päätökseen saattamiselle. 2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen ulkopuolisten asiantuntijoiden kuluihin voidaan myöntää ohjelmasta korvausta varainhoitoasetuksen 238 artiklan mukaisesti. 3. Komissio valitsee asiantuntijaryhmien ulkopuoliset asiantuntijat, myös jäsenvaltioiden ehdottamien asiantuntijoiden joukosta. Komissio valitsee ulkopuoliset asiantuntijat, jotka osallistuvat yksityishenkilöinä ohjelman puitteissa järjestettäviin kertaluonteisiin tapahtumiin, kuten yksittäisiin kokouksiin ja konferensseihin, myös osallistujamaiden ehdottamien asiantuntijoiden joukosta. Ulkopuoliset asiantuntijat valitaan asianomaisen toimen kannalta merkityksellisen osaamisen, kokemuksen ja tietämyksen perusteella ja tarpeiden mukaan. Komissio arvioi muun muassa yksityishenkilöinä nimitettyjen ulkopuolisten asiantuntijoiden, joiden edellytetään toimivan riippumattomasti ja julkisen edun mukaisesti, puolueettomuuden ja sen, että heidän työhön liittyvistä velvollisuuksistaan ei aiheudu eturistiriitoja.

III LUKU

Avustukset

9 artikla Myöntäminen, täydentävyys ja yhdistetty rahoitus 1. Ohjelman mukaiset avustukset myönnetään ja niitä hallinnoidaan varainhoitoasetuksen VIII osaston mukaisesti. 2. Toimi, joka on saanut rahoitusta ohjelmasta, voi saada rahoitusta myös jostakin muusta unionin ohjelmasta, edellyttäen, että rahoitusosuuksilla ei kateta samoja kustannuksia. Unionin asiaankuuluvan ohjelman sääntöjä sovelletaan sitä vastaavaan toimelle myönnettyyn rahoitusosuuteen. Kumulatiivisen rahoituksen määrä ei saa ylittää toimen avustuskelpoisia kokonaiskustannuksia. Unionin eri ohjelmista myönnettävä tuki voidaan laskea määräsuhteen mukaisesti tukiehtoja koskevissa asiakirjoissa vahvistetulla tavalla. 3. Avustukset myönnetään ilman eri ehdotuspyyntöä varainhoitoasetuksen 195 artiklan ensimmäisen kohdan f alakohdan mukaisesti, kun avustuskelpoiset yhteisöt ovat osallistuvien maiden tulliviranomaisia, edellyttäen, että tämän asetuksen 5 artiklassa säädetyt edellytykset täyttyvät. 4. Varainhoitoasetuksen 150 artiklassa tarkoitetun arviointikomitean työn perustana ovat varainhoitoasetuksen 188 artiklassa vahvistetut avustuksiin sovellettavat yleiset periaatteet ja erityisesti varainhoitoasetuksen 188 artiklan a ja b alakohdassa vahvistetut tasapuolisen kohtelun ja avoimuuden periaatteet sekä syrjimättömyyden periaate. 5. Arviointikomiteoiden on arvioitava ehdotuksia myöntämisperusteiden perusteella, joihin kuuluvat soveltuvin osin muun muassa ehdotettujen toimien asianmukaisuus tavoitteisiin nähden, ehdotettujen toimien laatu, vaikutukset, mukaan lukien taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, sekä budjetti ja kustannustehokkuus.

10 artikla Yhteisrahoitusosuus 1. Poiketen siitä, mitä varainhoitoasetuksen 190 artiklassa säädetään, ohjelmasta voidaan rahoittaa toimen avustuskelpoiset kustannukset kokonaan. 2. Jäljempänä 12 artiklassa tarkoitetuissa monivuotisissa työohjelmissa vahvistetaan sovellettava yhteisrahoitusosuus, kun toimet edellyttävät avustusten myöntämistä.

IV LUKU

Tietoteknisten valmiuksien kehittämistoimia koskevat erityiset täytäntöönpanosäännökset

11 artikla Vastuualueet 1. Komission ja jäsenvaltioiden on yhdessä ja 2 artiklan 2 alakohdan määritelmässä tarkoitettujen asiaankuuluvien unionin oikeuden säännösten ja määräysten mukaisesti varmistettava eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittäminen ja käyttäminen, mukaan lukien niiden suunnittelu, määrittely, vaatimustenmukaisuuden testaus, käyttöönotto, ylläpito, parantaminen, ajan tasalla pitäminen, turvallisuus, laadunvarmistus ja laaduntarkastus. 2. Komissio varmistaa erityisesti seuraavat: a) yhteisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen yleinen koordinointi, jotta voidaan taata niiden käytettävyys, kyberuhkien sietokyky, yhteenliitettävyys, jatkuva parantaminen ja synkronoitu täytäntöönpano, sekä mainitun yleisen koordinoinnin osana tehokkaan ja nopean viestinnän helpottaminen jäsenvaltioiden kanssa ja niiden välillä kyseisiin järjestelmiin liittyvissä asioissa; c) unionin tasolla tapahtuva eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi niiden tekemiseksi tunnetuksi ja niiden täytäntöön panemiseksi kansallisella tasolla; d) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kolmansien osapuolten kanssa tapahtuvan vuorovaikutuksen osalta, pois lukien kansallisten vaatimusten täyttämiseksi suunnitellut toimet; e) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien toimien kanssa unionin tasolla; f) oikea-aikainen ja avoin viestintä eurooppalaisten sähköisten järjestelmien täytäntöönpanossa unionin ja jäsenvaltioiden tasolla mukana olevien sidosryhmien kanssa erityisesti viivästyksistä yhteisten ja kansallisten osien täytäntöönpanossa. 3. Jäsenvaltioiden on varmistettava erityisesti seuraavat: a) kansallisten osien kehittäminen ja käyttäminen; b) kansallisten osien kehittämisen ja käyttämisen koordinointi kansallisella tasolla; c) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien koordinointi muiden asiaankuuluvien sähköiseen viranomaisasiointiin liittyvien toimien kanssa kansallisella tasolla; d) säännöllinen tiedottaminen komissiolle niistä toimenpiteistä, jotka on toteutettu, jotta asianomaiset tulliviranomaiset tai talouden toimijat voivat täysipainoisesti ja tehokkaasti hyödyntää eurooppalaisia sähköisiä järjestelmiä; e) eurooppalaisten sähköisten järjestelmien täytäntöönpano kansallisella tasolla. 4. Komissio julkaisee ohjelmasta rahoitettujen eurooppalaisten sähköisten järjestelmien ohjeellisen luettelon tiedotustarkoituksia varten ja päivittää sitä säännöllisesti.

V LUKU

Ohjelmasuunnittelu, seuranta, arviointi ja valvonta

12 artikla Työohjelma 1. Ohjelma toteutetaan varainhoitoasetuksen 110 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuilla monivuotisilla työohjelmilla. 2. Ohjelman täytäntöönpanon varmistamiseksi komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joilla perustetaan monivuotisia työohjelmia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta varainhoitoasetuksen soveltamista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. 3. Monivuotisten työohjelmien tavoitteena on saavuttaa 3 artiklassa vahvistetut tavoitteet 7 artiklan mukaisilla toimilla. Niissä vahvistetaan soveltuvin osin rahoitussuunnitelman kokonaismäärä kaikkien toimien osalta sekä vahvistetaan a) kunkin toimen osalta i) tavoitteet ja odotetut tulokset 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden mukaisesti; ii) rahoitettavien hankkeiden kuvaus; iii) tarvittaessa maininta kullekin toimelle osoitetusta määrästä; ja iv) toteuttamistapa ja ohjeellinen toteutusaikataulu; b) avustusten osalta 10 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun yhteisrahoituksen enimmäismäärä ja soveltuvin osin olennaiset myöntämisperusteet, joita on tarkoitus soveltaa.

13 artikla Seuranta ja raportointi 1. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan ohjelman edistymisestä 3 artiklassa vahvistettujen yleisten ja erityisten tavoitteiden saavuttamisessa, luetellaan liitteessä II. 2. Sen varmistamiseksi, että ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä arvioidaan tehokkaasti, siirretään komissiolle valta antaa 16 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla muutetaan liitettä II indikaattoreiden osalta tarpeen mukaan sekä täydennetään tätä asetusta seuranta- ja arviointikehyksen perustamista koskevilla säännöksillä. 3. Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että ohjelman toteuttamisen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin rahoituksen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset.

14 artikla Arviointi 1. Arvioinnit on suoritettava oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. 2. Komissio suorittaa ohjelman väliarvioinnin heti kun ohjelman täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoa, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua kyseisen täytäntöönpanon alkamisesta. Väliarvioinnissaan komissio arvioi ohjelman tuloksellisuutta, mukaan lukien tehokkuus, vaikuttavuus, johdonmukaisuus, merkityksellisyys, ohjelman sisäiset synergiat ja unionin tason lisäarvo. 3. Komissio suorittaa ohjelman loppuarvioinnin ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua 1 artiklassa määritetyn kauden päättymisestä. 4. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa sekä saatujen kokemusten tarkastelun Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle.

15 artikla Unionin taloudellisten etujen suojaaminen Jos jokin kolmas maa osallistuu ohjelmaan kansainvälisen sopimuksen nojalla tehdyn päätöksen tai jonkin muun oikeudellisen välineen perusteella, kolmannen maan on myönnettävä toimivaltaiselle tulojen ja menojen hyväksyjälle, OLAFille ja tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet, jotta ne voivat käyttää toimivaltaansa kattavasti. OLAFin osalta tällaisiin oikeuksiin kuuluu asetuksessa (EU, Euratom) N:o 883/2013 säädetty oikeus tehdä tutkimuksia, mukaan lukien paikan päällä suoritettavat tarkastukset ja todentamiset.

VI LUKU

Siirretyn säädösvallan käyttäminen ja komiteamenettely

16 artikla Siirretyn säädösvallan käyttäminen 1. Komissiolle siirrettyä valtaa antaa delegoituja säädöksiä koskevat tässä artiklassa säädetyt edellytykset. 2. Siirretään komissiolle 31 päivään joulukuuta 2027 saakka 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. Komissio laatii siirrettyä säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kyseistä päivää. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin kauden päättymistä. 3. Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 13 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Peruuttaminen tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona sitä koskeva päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, kyseisessä päätöksessä mainittuna päivänä. Peruuttamispäätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. 4. Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. 5. Heti kun komissio on antanut delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle. 6. Edellä olevan 13 artiklan 2 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

17 artikla Komiteamenettely 1. Komissiota avustaa komitea, jota kutsutaan ”Tulli-ohjelman komiteaksi”. Tämä komitea on asetuksessa (EU) N:o 182/2011 tarkoitettu komitea. 2. Kun viitataan tähän kohtaan, sovelletaan asetuksen (EU) N:o 182/2011 5 artiklaa.

VII LUKU

Siirtymä- ja loppusäännökset

18 artikla Tiedotus, viestintä ja julkisuus 1. Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava kyseisen rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, mukaan lukien tiedotusvälineet ja suuri yleisö. 2. Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat ohjelmaa, ohjelman nojalla toteutettuja toimia ja saavutettuja tuloksia. 3. Ohjelmalle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia prioriteetteja koskevaa yhteisötiedotusta, sikäli kuin kyseiset prioriteetit liittyvät 3 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin.

19 artikla Kumoaminen Kumotaan asetus (EU) N:o 1294/2013 1 päivästä tammikuuta 2021.

20 artikla Siirtymäsäännökset 1. Tämän asetuksen estämättä voidaan jatkaa tai muuttaa toimia, jotka on käynnistetty asetuksen (EU) N:o 1294/2013 nojalla, jota sovelletaan edelleen kyseisiin toimiin niiden päättämiseen asti. 2. Ohjelman rahoituspuitteet voivat kattaa myös teknisen ja hallinnollisen avun menot, jotka ovat tarpeen, jotta voidaan varmistaa siirtyminen ohjelman ja asetuksen (EU) N:o 1294/2013 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden välillä. 3. Unionin talousarvioon voidaan 4 artiklan 2 kohdassa säädettyjen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja vuoden 2027 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2027.

21 artikla Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan sinä päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2021.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja

(1) EUVL C 62, 15.2.2019, s. 45.

(2) Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. huhtikuuta 2019 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä), ja neuvoston ensimmäisen käsittelyn kanta, vahvistettu 1. maaliskuuta 2021. Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu … (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

(3) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1294/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan unionin tullitoimintaa kaudella 2014–2020 koskevan toimintaohjelman (Tulli 2020) perustamisesta ja päätöksen N:o 624/2007/EY kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 209).

(4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

(5) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(6) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

(7) EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(8) EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(9) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

(10) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(11) EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1.

(12) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1).

(13) Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).

(14) Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).

(15) Neuvoston asetus (EU) 2017/1939, annettu 12 päivänä lokakuuta 2017, tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa (EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1).

(16) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2017/1371, annettu 5 päivänä heinäkuuta 2017, unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29).

(17) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/880, annettu 17 päivänä huhtikuuta 2019, kulttuuriesineiden tullialueelle siirtämisestä ja tuonnista (EUVL L 151, 7.6.2019, s. 1).

(18) EUVL L 165, 26.6.2009, s. 3.