FI Euroopan unionin virallinen lehti C 353/23

Maataloustuotteiden ja elintarvikkeiden maantieteellisten merkintöjen ja alkuperänimitysten suojasta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu rekisteröintihakemuksen julkaiseminen

2012/C 353/10

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta neuvoston asetuksen (EY) N:o 510/2006 (1) 7 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Vastaväitteet on toimitettava komissiolle kuuden kuukauden kuluessa tästä julkaisemisesta.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 510/2006

”DÜSSELDORFER SENF”

EY-N:o: DE-PGI-0005-0916-04.01.2012

SMM ( X ) SAN ( )

1. Nimi:

”Düsseldorfer Senf”

2. Jäsenvaltio tai kolmas maa:

Saksa

3. Maataloustuotteen tai elintarvikkeen kuvaus:

3.1 Tuotelaji:

Luokka 2.6 – Sinappitahna

3.2 Kuvaus 1 kohdassa kuvatusta tuotteesta:

Düsseldorfer Senf on ruokien maustamiseen tarkoitettu sellaisenaan käyttövalmis tahna. Se on rakenteeltaan pehmeän kermamainen ja väriltään kevyen vaaleankeltainen. Düsseldorfer Senf -sinapin erityisominaisuus on maun selkeästi havaittava voimakas pistävyys. Düsseldorfer Senf valmistetaan ainoastaan luonnollisista ainesosista lisäämättä säilöntäaineita, mausteita tai aromiaineita.

Aistinvaraisten ominaisuuksien säilymisen varmistamiseksi Düsseldorfer Senf -sinapin vähimmäissäilyvyysaika on ainoastaan 10 kuukautta.

Valmiilla Düsseldorfer Senf -sinapilla on oltava seuraavat ominaisuudet:

— kuiva-ainepitoisuus vähintään 22 %

— rasvapitoisuus vähintään 8 %

— pH-arvo < 4,3

— lopputuotteen suolapitoisuus < 6 % painosta.

3.3 Raaka-aineet (ainoastaan jalostetut tuotteet):

Düsseldorfer Senf -sinapin raaka-aineet ovat ruskeat sinapinsiemenet, suodattamaton väkiviinaetikka, Düsseldorfin erityisen kalkki- ja mineraalipitoinen vesi ja suola.

Düsseldorfer Senf -sinapin muuttumattomana säilyvän perinteisen korkean laadun ja tuoreuden, tuotteen ja sen valmistusalueen välisen yhteyden sekä siitä johtuvien aistinvaraisten ominaisuuksien ja maineen varmistamiseksi valmistukseen on käytettävä yksinomaan maantieteelliseltä alueelta peräisin olevaa Düsseldorfin pohjavettä.

3.4 Rehu (ainoastaan eläinperäiset tuotteet):

—

3.5 Erityiset tuotantovaiheet, joiden on tapahduttava yksilöidyllä maantieteellisellä alueella:

Kaikkien tuotantovaiheiden, ts. sinapinsiementen puhdistuksen, seulonnan ja luonnollisen kuivaamisen, ainesosien sekoittamisen maserointia varten, jauhamisen, sinapinsiementen kuorten ja ilman poistamisen sekä kypsytyksen, on tapahduttava maantieteellisellä alueella. Näin varmistetaan Düsseldorfer Senf -sinapin tyypillinen erittäin voimakkaan pistävä maku ja siitä johtuvat aistinvaraiset ominaisuudet, laatu, alueellinen alkuperä, jäljitettävyys sekä valvonta koko tuotantoprosessin ajan.

3.6 Viipalointia, raastamista, pakkaamista jne. koskevat erityiset säännöt:

Kauppakunnostus, ts. täyttäminen tuubeihin, pakkaaminen ja tuubien merkitseminen, on tehtävä maantieteellisellä alueella. Tämä on tarpeen, koska sinappi on pilaantuva tuote, joka voi helposti vahingoittua jalostuksen aikana, minkä vuoksi kypsytyksen on tapahduttava valvotussa lämpötilassa. Varastointilämpötilan säätely ja varastointiaika vaikuttavat ratkaisevasti lopputuotteen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Ainoastaan tuottajayrityksen erikoistuneella henkilöstöllä (paikalliset sinappimestarit) on tarvittava kokemus päättää tuotteen laadun säilymisen kannalta oikeasta täyttöajankohdasta. Sen vuoksi tämän olennaisen ja laadun kannalta ratkaisevan tuotantovaiheen on tapahduttava tuottajan valvonnassa maantieteellisellä alueella.

Näin varmistetaan Düsseldorfer Senf -sinapin tyypillinen erittäin voimakkaan pistävä maku ja siitä johtuvat aistinvaraiset ominaisuudet, laatu, alueellinen alkuperä, jäljitettävyys sekä valvonta koko tuotantoprosessin ajan.

3.7 Merkintöjä koskevat erityiset säännöt:

Seuraavilla merkintää ja tunnistamista koskevilla säännöillä voidaan varmistaa kuluttajille sekä tuotantoa ja väärinkäytöksiä valvoville tahoille Düsseldorfer Senf -sinapin alkuperä ja aitous sekä tuotantoeritelmän vaatimusten noudattaminen. Merkinnöillä voidaan taata yhdenmukainen tunnistaminen ja siten varmistaa tuotteen alkuperä ja jäljitettävyys.

Düsseldorfer Senf on aina kaupan pidettäessä yksilöitävä ja varustettava seuraavilla päällysmerkinnöillä:

— Düsseldorfer Senf,

— Düsseldorfer Senf Scharf,

— Düsseldorfer Senf Extra Scharf,

— Düsseldorfer Senf Stark ja/tai

— Düsseldorfer Senf Extra Stark.

Düsseldorfer Senf -sinapin tuottajaryhmän (Schutzgemeinschaft) jäsenet voivat käyttää jäljempänä esitettyjä vaihtoehtoisia Düsseldorfer Senf -sinapin tuottajaryhmän sanallisia ja kuvallisia tunnuksia; tekstin ”Senfspezialität aus Düsseldorf” kirjasinlaji on Arial/Regular:

— Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai

— Neliväripainatus, sävy CMYK 12C 27M 56Y 0K (kulta), erityisväri kulta ja/tai kultafoliopainatus (ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja) ja/tai

— mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijonan ääriviivat ja tunnuksen pohja) ja/tai

— mustavalkoinen, sävy CMYK 0C 0M 0Y 100K (musta – ankkuri, leijona ja tunnuksen pohja)

Tunnuksen taustaväri vaihtelee. Tunnuksen koko riippuu käyttötarkoituksesta. Nämä merkintäsäännöt koskevat myös elintarvikkeita tai muita tuotteita, joiden ainoana tähän tavaraluokkaan kuuluvana ainesosana käytetään Düsseldorfer Senf -sinappia.

4. Maantieteellisen alueen tarkka rajaus:

Maantieteellinen alue käsittää osavaltion pääkaupungin (Landeshauptstadt Düsseldorf), ja siitä käytetään nimeä ”Düsseldorf”.

5. Yhteys maantieteelliseen alkuperään:

5.1 Maantieteellisen alueen erityisyys:

Düsseldorfer Senf kehitettiin maantieteellisellä alueella, jolle on ominaista Düsseldorfin sinappiteollisuuden pitkä perinne. Maantieteellisellä alueella perinteisesti käytetty valmistusmenetelmä poikkeaa muualla Saksassa käytetyistä perinteisistä menetelmistä siltä osin, että Düsseldorfin alueella sinapinsiementen kuoret poistetaan.

Koska Düsseldorf sijaitsee Reinin varrella, siellä käytetty erityinen vedenottojärjestelmä poikkeaa menetelmistä, joita on käytettävä etäämmällä suurista joista sijaitsevilla alueilla. Düsseldorfin vesilaitoksen kaivot sijaitsevat pitkin Reinin rantaa, ja niistä saadaan raakavettä, joka on suurimmaksi osaksi joesta rantapenkereen läpi suodattunutta vettä ja osittain myös maalta peräisin olevaa pohjavettä. Suodos tihkuu maaperään joenuoman keskiosassa. Useamman viikon aikana se valuu hitaasti hiekasta ja sorasta muodostuneen enimmillään 30 metrin paksuisen jokipenkereen kautta kohti rannan läheisyydessä sijaitsevia kaivoja. Sinä aikana vesi puhdistuu luonnollisella tavalla useampia kertoja: sora ja hiekka toimivat mekaanisena suodattimena, joka pidättää sameutta ja epäpuhtauksia aiheuttavia aineksia, minkä lisäksi myös maaperän sisältämät pieneliöt puhdistavat vettä. Lisäksi Düsseldorfin veden makuun vaikuttaa erityisesti maantieteellisen alueen kalkkipitoinen ja runsaasti mineraaleja sisältävä maaperä, joka poikkeaa selvästi muista lähialueista.

5.2 Tuotteen erityisyys:

Muista perinteisistä saksalaisista sinapeista poiketen Düsseldorfer Senf ei sisällä siemenkuorta; sen valmistukseen käytetään ainoastaan endospermiä. Sen vuoksi Düsseldorfer Senf -sinapin erityisominaisuus on maun selkeästi havaittava voimakas pistävyys.

Düsseldorfer Senf -sinapin maailmanlaajuinen maine alueellisena erikoistuotteena perustuu sen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Vastaavasti sen nauttima makuun, laatuun ja erityisluonteeseen perustuva suuri arvostus on niin ikään tuotteelle tyypillistä.

5.3 Syy-seuraussuhde, joka yhdistää maantieteellisen alueen seuraaviin: tuotteen laatu tai ominaisuudet (kun kyseessä SAN) tai tuotteen erityislaatu, maine tai muut ominaisuudet (kun kyseessä SMM):

Historiallinen yhteys/Tuotteen syntyhistoria

Düsseldorfer Senf on Düsseldorfissa kehitetty erikoiselintarvike, jolla on erittäin pitkä historiallinen ja alueellinen perinne. Tästä todistaa Düsseldorfin sinappiteollisuuden historia. Kaupunkiin perustettiin Saksan ensimmäinen sinappitehdas vuonna 1726, ja vuonna 1896 siellä toimi kahdeksan sinappitehdasta. Jo vuonna 1826 kaupallisissa tiedotteissa, matkakirjoissa ja kaupunkikuvauksissa kerrottiin Düsseldorfin sinappiteollisuudesta. Vuonna 1920 Düsseldorfin sinappiteollisuudessa alkoi uusi vaihe, kun Lothringenista peräisin oleva yrittäjä Otto Frenzel perusti vuoden lopulla kaupunkiin uuden sinappitehtaan. Hän valmisti erittäin vahvaa ja ennennäkemättömän vaaleaa sinappia, joka sai nimekseen ”Löwensenf” (leijonasinappi) ja jonka tunnuksena oli kaupungin vaakunan innoittamana leijonan pää. Näin vaaleaa sinappia ei siihen mennessä vielä tunnettu Saksassa. Maun voimakas pistävyys ja ainutlaatuinen mausteisuus tekivät Düsseldorfer Senf -sinapin nopeasti tunnetuksi. Frenzelin menestys perustui Düsseldorfer Senf -sinapin ehdottoman puhtauden vaatimukseen. Se valmistettiin ainoastaan laadukkaimmista ainesosista tarkkaa valvontaa noudattaen, eikä valmistukseen käytetty mitään muualta peräisin olevia aineksia.

Vuodesta 1930 Düsseldorfin sinappiteollisuus alkoi valmistaa keskivahvaa Düsseldorfer Tafelsenf -pöytäsinappia. Myös tästä miedommasta ja vähemmän voimakkaasti maustetusta kellanvihreästä, rakenteeltaan pehmeästä ja kiiltävästä düsseldorfilaisesta erikoissinapista tuli nopeasti kuluttajien arvostama tuote sekä Saksassa että ulkomailla.

Jo vuonna 1938 Düsseldorfista vietiin Düsseldorfer Senf -sinappia muualle Eurooppaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan, Etelä-Amerikkaan, Afrikkaan, Japaniin ja Australiaan.

Luonnollinen yhteys/Ympäristö

Düsseldorfer Senf -sinapin maantieteellisen tuotantoalueen ja aistinvaraisten ominaisuuksien välillä on luonnollinen yhteys. Valmistukseen käytetty Düsseldorfin vesi, joka on suhteessa suurin düsseldorfilaisen sinapin ainesosa, on Reinistä tihkunutta vettä, joka hiekasta ja sorasta muodostuneen enimmillään 30 metrin paksuisen jokipenkereen kautta kuljettuaan on erityisen kalkki- ja mineraalipitoista. Tämä puolestaan vaikuttaa Düsseldorfer Senf -sinapin erityiseen makuun, samoin kuin suodattamaton väkiviinaetikka.

Nykyinen yhteys/Tuotteen maine

Düsseldorfer Senf tunnetaan yhä arvostettuna alueellisena erityistuotteena sekä paikallisten että kauempaa tulevien kuluttajien keskuudessa. Maineesta kertoo kuluttajilta saatu runsas palaute, ja Düsseldorfer Senf on saavuttanut tunnustetun aseman markkinoilla.

Maine perustuu erityisesti Düsseldorfer Senf -sinapin pitkään tuotantohistoriaan Düsseldorfissa sekä sen aistinvaraisiin ominaisuuksiin. Düsseldorfin sinappiteollisuuden pitkän ja hyvin tunnetun historian vuoksi kaupunkia kutsutaankin usein ”sinappikaupungiksi”.

Düsseldorfin erikoissinappien arvostus on niin suurta, että kaupungissa on sinappimuseo, ja kaupungin pitkästä sinapinvalmistusperinteestä todistavat myös lukuisat valokuvat sekä erilaiset julkaisut ja lehtiartikkelit, joissa kerrotaan düsseldorfilaisista sinapeista ennen ja nyt.

Düsseldorfer Senf on erottamaton osa kaupungin historiaa ja ruokakulttuuria. Vanhankaupungin olutravintoloiden ruokalistalta löytyvät esimerkiksi perinteinen düsseldorfilainen sinappipaahtopaisti, joka on paikallisella sinapilla siveltyä ja uunissa paistettua välikyljystä. Myös juustoviipaleen ja düsseldorfilaisen sinapin kanssa nautittava ruisleipä (Röggelchen) kuuluu paikalliseen ruokakulttuuriin.

Taloudellinen yhteys/Merkitys

Düsseldorfer Senf -sinapin taloudellinen merkitys Düsseldorfille on edelleen huomattava. Düsseldorfin sinapin suosiosta kertovat selkeästi erittäin hyvät myyntiluvut yksilöidyn maantieteellisen alueen, Saksan ja muun maailman elintarvikkeiden vähittäiskaupassa, lihakaupoissa ja ravintoloissa. Düsseldorfin maantieteellisellä alueella tuotetaan arviolta noin 3 760 tonnia Düsseldorfer Senf -sinappia vuodessa.

Yhteys valmistukseen/Aistinvaraisten ominaisuuksien laatu

Jo lähes 90 vuoden ajan alueelliset tuottajat valmistavat Düsseldorfer Senf -sinappia Düsseldorfissa kehitetyn valmistusmenetelmän mukaan. Sukupolvelta toiselle siirtynyt osaaminen, asiantuntemus ja kokemus takaavat Düsseldorfer senf -sinapin aistinvaraiset ominaisuudet, jotka ovat läheisessä yhteydessä maantieteelliseen alueeseen.

Eritelmän julkaisutiedot:

(Asetuksen (EY) N:o 510/2006 5 artiklan 7 kohta)

Markenblatt, nide 27, 8 päivänä heinäkuuta 2011, osa 7c, s. 13525

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/28500

(1) EUVL L 93, 31.3.2006, s. 12.