Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta /* KOM/2003/0220 lopull. - COD 2003/0086 */





Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta (komission esittämä) PERUSTELUT Yhteisön enimmäisrahoitusosuuden lisääminen eTEN-televiestintäpalvelujen käyttöönottohankkeissa 1. ETEN-OHJELMA EEUROPE 2005 -TOIMINTASUUNNITELMAN YTIMESSÄ eEurope on keskeinen osa Lissabonin strategiaa, jolla pyritään tekemään Euroopan unionista maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietotalous vuoteen 2010 mennessä. eEurope 2005 -toimintasuunnitelman [1] tarkoitus on edistää palveluja, sovelluksia ja sisältöä, jotka liittyvät sähköiseen hallintoon, terveydenhuoltoon, oppimiseen ja kaupankäyntiin. Siinä paneudutaan myös taustalla toimivaan laajakaistainfrastruktuuriin ja tietoturvakysymyksiin. Uudelleensuunnattu eTEN-ohjelma tulee edistämään nimenomaan eEurope 2005 -toimintasuunnitelman kattamia palveluja. [1] KOM (2002) 263. Eurooppa-neuvosto vahvisti eEurope 2005 -toimintasuunnitelman Sevillassa heinäkuussa 2002 ja asetti yhteiset puitteet sen kannalta merkityksellisten ohjelmien toimille: eTEN [2], IDA [3] ja eContent. Se antoi komission tehtäväksi laatia ehdotuksia näitä ohjelmia ohjaavien säädösten muuttamiseksi niiden suuntaamiseksi siten, että ne olisivat eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden ja toimien mukaisia. [2] eTEN oli aikaisemmin nimeltään TEN Telecom. [3] Hallintojen välinen tiedonvaihto (Interchange of Data between Administrations). Televiestintäneuvosto pani joulukuussa 2002 myönteisesti merkille komission aikomuksen "varmistaa, että myönnetyt yhteisön varat myötävaikuttavat eEurope 2005 -toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamiseen". eTEN-ohjelmaa on suunnattu uudelleen siten, että siitä tulee yksi tärkeimmistä eEurope 2005:n toteuttamisvälineistä: sen keskeisenä painopisteenä on eEuropen yleishyödyllisten palvelutavoitteiden toteuttaminen käytännössä. Tämä yleinen uudelleensuuntaaminen eEurope 2005:n mukaiseksi ja erityinen tarve varmistaa, että myönnetyt varat vaikuttavat tavoitteiden saavuttamiseen, konkretisoituvat tässä ehdotuksessa siten, että komissio nostaa hankkeiden rahoituskaton 10 prosentista 30 prosenttiin. 2. TAUSTAA eTEN on yksi EY:n perustamissopimukseen sisältyvistä Euroopan laajuisista verkoista [4], joiden tarkoitus on mahdollistaa se, että unionin kansalaiset, taloudelliset toimijat sekä alueelliset ja paikalliset yhteisöt voivat saada täyden hyödyn sisämarkkinoista. Kaikkien TEN-ohjelmien on noudatettava kaikilta osin kilpailusääntöjä, jotta vältettäisiin kaikki rahoituksesta mahdollisesti johtuvat markkinavääristymät. [4] 154 artikla. Televiestintäverkkoihin kaivataan lisää yksityisiä investointeja, minkä edistämiseksi investoijien epävarmuutta pitää vähentää kahdensuuntaisilla toimilla: * tarjontapuolella on luotava investointeja suosivat oikeudelliset puitteet * ja toteutettava kysyntää lisääviä toimia. eTEN edistää jälkimmäistä lähestymistapaa keskittymällä taustainfrastruktuuria hyödyntävien palvelujen käyttöönottoon pääpainon ollessa laajakaistaviestinnässä ja verkkojen turvallisuudessa. * TEN Telecom -ohjelman uudelleensuuntaamisprosessi alkoi jo vuonna 1999, kun painopistettä siirrettiin infrastruktuurista televiestintäpalveluihin. * eTEN-ohjelman suuntaviivojen liitteen I tarkistus [5] (hyväksytty vuonna 2002) päätti prosessin, ja siinä suunnattiin eTEN-ohjelma selkeästi eEurope 2005:n tavoitteiden mukaiseksi ja korostettiin yleistä etua palvelevia palveluja. Tarkennus tekee eTENistä yhden keskeisistä välineistä toteutettaessa eEurope 2005:n tavoitteita, jotka tiivistettynä ovat sähköisen hallinnon ja terveydenhuollon, tietoyhteiskunnan osallisuuden sekä sähköisen oppimisen sovellusten ja palvelujen käyttöönoton vauhdittaminen. [5] EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:O 1376/2002/EY, TEHTY 12. HEINÄKUUTA 2002 (EYVL L 200, 30.7.2002, S. 1). 3. RAHOITUSJÄRJESTELMÄ: NYKYISET PUUTTEET JA SUUNNITELTU RATKAISU Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2236/95 säädetään Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä. Asetuksella rajoitetaan yhteisön tuki enimmillään 10 prosenttiin investointien kokonaiskustannuksista [6]. [6] Siinä sallitaan hankkeisiin liittyvien selvitysten rahoitus 50 prosenttiin asti selvityksen kokonaiskustannuksista. Kokemus on valitettavasti osoittanut, että tämä rahoitusosuus on selvästi riittämätön palvelujen käyttöönoton vauhdittamiseksi: * Tähänastisista ponnisteluista huolimatta nykyinen eTEN-hankekirjo on hyvin epätasapainoinen: markkinavalidointi- tai selvityshankkeita on noin 95 % ja käyttöönottohankkeita noin 5 %. Komission tarkoitus on vuoden 2004 loppuun mennessä, jollei kokonaan kääntää kehityssuuntaa, niin vähintään tasapainottaa se suhteeseen 50 %-50 % validointi- ja käyttöönottohankkeiden kesken. * eTEN-ohjelmassa on tuettu tai parhaillaan tuetaan markkinavalidointihankkeita eEurope 2005:n tavoitteiden saavuttamisen kannalta keskeisillä aloilla: * Sähköisen hallinnon alalla esimerkkihankkeita ovat selvitykset alueellisia taloudellisia indikaattoreita koskevista Euroopan laajuisista tietopalveluista, parhaista käytännöistä kuntien uusissa sähköisissä palveluissa kansalaisille ja pk-yrityksille sekä sähköisen allekirjoituksen käyttöönotosta kunnallisissa palveluissa. * Sähköisen terveydenhuollon alalla esimerkkejä ovat etäradiologian verkot, terveydenhuollon älykorttien Euroopan laajuinen käyttö ja Euroopan laajuinen palvelu elintensiirto-organisaatioille. * Tietoyhteiskunnan osallisuuden alalla tuetaan kotihoidon palveluja ja kattavaa portaalia, joka tarjoaa matkailuun ja urheilutapahtumiin liittyvää tietoa ja asiointipalveluja erityistarpeita omaaville ihmisille. * Sähköisen oppimisen ja kulttuuriin tutustumisen alalla tuetaan eurooppalaista "tietokoneen ajokorttia" ja tutkitaan useita palveluja, joilla helpotetaan maaseutualueiden mahdollisuuksia tutustua taiteeseen. * eTENin tarjoama tuki on mahdollistanut näiden palvelujen selvittämisen ja validoinnin. Alhaisesta rahoitustuesta johtuen käyttöönotto on kuitenkin ollut valitettavan niukkaa. Tämä johtuu lähinnä siitä, että Euroopan laajuisten yleistä etua palvelevien hankkeiden käyttöönotolla on merkittäviä taloudellisia esteitä. Tärkeimpiä näistä ovat: * tarve sovittaa hankkeet eri kielille, eri kulttuureihin, oikeusjärjestelmiin ja hallintojärjestelmiin, * julkisten laitosten budjettirajoitteet paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla, * vaikeudet saada yksityistä investointipääomaa televiestintäpalveluihin erityisesti pienemmillä markkinoilla, * innovatiivisten sovellusten ja palvelujen monimutkaisuus, * Euroopan laajuisen yhteenliittymän hallinnoinnin vaatimat lisäkustannukset. * Ohjelman väliarvioinnin yhteydessä vuonna 2000 suoritetussa selvityksessä [7] todettiin, että ainakin 40 prosentilla hankkeista oli käyttöönottopotentiaalia. Tämänhetkinen enimmäistuen taso on kuitenkin liian alhainen toimiakseen todellisena jatkamisen kannustimena. [7] TEN-Telecom-ohjelman väliarviointi, loppuraportti, marraskuu 2001. Siksi komissio ehdottaa eTEN-hankkeiden rahoituskaton nostamista 10 prosentista 30 prosenttiin. Tämä lisäys koskee vain palvelujen ja sovellusten käyttöönottohankkeita. Odotusten mukaan tämä muutos muuttaa hankkeiden painotusta siten, että kaksi kolmasosaa niiden budjetista osoitetaan käyttöönottovaiheeseen. Tämä johtaa ohjelman budjetin kouriintuntuvampiin tuloksiin jo sovitun budjetin puitteissa. Ohjelman yleistä rahoitusta ei ole tarkoitus lisätä: tulevaisuudessa tulee olemaan siten vähemmän hankkeita, mutta ne ovat tarkennetumpia ja vaikutuksiltaan suurempia. Ehdotettu muutos johtaa lyhyesti sanoen näkyvämpään ohjelmaan, jolla on suurempia ja mitattavissa olevia vaikutuksia. 4. MUITA HUOMIOITA 4.1 Kokemus ja johdonmukaisuus Kokemus vastaavanlaisissa palvelujen käyttöönoton pilottihankkeissa - esimerkiksi viidennen puiteohjelman IST-käyttöönottohankkeissa - on osoittanut, että tarvitaan 30-40 %:n rahoituskatto, jotta voidaan kannustaa todellisten alan toimijoiden osallistumista, mikä on avain pitkän aikavälin onnistumiseen. Tietoyhteiskunnan teknologiaa koskevan kuudennen puiteohjelman ensisijaisen aihealueen (IST) yhteydessä keskitytään enemmän pitkän aikavälin tutkimusalueisiin, ja demonstrointi- ja hyödyntämistoimet ovat kuudennessa puiteohjelmassa vain suurempien integroitujen hankkeiden osana. Uudelleensuunnattu eTEN-ohjelma tulee näiden toimien luonnolliseksi täydennykseksi tukemalla pienempien, lokalisoitujen tai erittäin kohdennettujen yleistä etua palvelevien televiestintäpohjaisten palvelujen eurooppalaistamista. Tämä lähestymistapa noudattaa äskettäin hahmoteltua komission yleistä ohjelmapolitiikkaa (tästä ovat osoituksena "Integroidut hankkeet" ja "Strategiset tavoitteet" kuudennen puiteohjelman ensisijaisen IST-aihealueen yhteydessä), jossa keskitytään ennen muuta yhteisön varojen tehokkaampaan käyttöön. Se on myös uuden varainhoitoasetuksen hengen mukainen, jossa ohjelman vaikutusten jälkiarviointi on tullut systemaattiseksi. Painopisteen suuntaamisen ja vaikutusten tehostamisen ohella muutosehdotus edistää myös kriittistä massaa paitsi yhteenliittymän koostumuksessa (jossa on olennaista houkutella palvelujen käyttöönottajia) myös hankkeiden koossa: niiden on kyettävä tarjoamaan realistiset odotukset kestävästä elinkelpoisuudesta markkinoilla rahoitusjakson jälkeen. 4.2 eTEN ja EU:n laajentuminen Kun vauhditetaan todellisten, markkinoita varten validoitujen palvelujen ja sovellusten käyttöönottoa ja lokalisointia, voidaan sitä kautta syntyviä hyviä käytäntöjä noudattamalla ja levittämällä helpottaa EU:n hakijamaiden integroitumista eurooppalaiseen tietoyhteiskuntaan. Oikein kohdennettu yhteisön apu ei pelkästään rohkaise uusien jäsenvaltioiden organisaatioita aloittamaan tällaisia hankkeita vaan myös nykyisiä jäsenvaltioita jakamaan kokemuksiaan ja hyviä käytäntöjään uusien tulokkaiden kanssa. Tällä prosessilla nopeutetaan kehittyneiden julkisten palvelujen yleistymistä ja edistetään hallinnollisten rakenteiden uudenaikaistamista. eTENillä on tärkeä rooli näiden palvelujen ja sovellusten käyttöönoton tukemisessa. Ohjelmassa on varmistettava, että palvelujen ja sovellusten onnistunutta validointia seuraa niiden käyttöönotto. 4.3 eTEN ja syrjäseutualueet Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) osallistuu "Euroopan laajuisten verkkojen perustamiseen ja kehittämiseen ... ottaen huomioon tarpeen luoda yhteydet saariasemasta, eristyneisyydestä ja syrjäisyydestä johtuvista rakenteellisista haitoista kärsivien alueiden ja yhteisön keskusalueiden välille" [8]. Tarkennetussa eTEN-ohjelmassa keskitytään erityisesti televiestintäinfrastruktuuriin pohjautuvien palvelujen käyttöönottoon näillä alueilla, mikä myötävaikuttaa "näiden alueiden taloudellisten mahdollisuuksien kasvuun, kehitykseen, rakenteelliseen sopeutumiseen ja pysyvien työpaikkojen luomiseen tai säilyttämiseen" (tavoite 1 -alue). [8] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1783/1999, annettu 12 päivänä heinäkuuta 1999, Euroopan aluekehitysrahastosta, 2 artikla. 4.4 Päätelmät Ottaen huomioon, että eTEN on avainasemassa eEurope 2005:n tavoitteiden saavuttamisessa, on sen uudelleensuuntaamisessa seurattava muilla politiikan aloilla aloitettua suuntausta kohti paremmin kohdennettuja ja tuloshakuisempia ohjelmia. Kohdentamiseen ja tuloksellisuuteen liittyy tiiviisti tarve saavuttaa kriittinen massa sekä houkuttelemalla hankkeisiin oikeanlaisia osallistujia (ja erityisesti palvelujen käyttöönottajia) että määrittämällä hankkeiden oikea koko todellisen markkinapotentiaalin varmistamiseksi. Tämänhetkisen ohjelmasisällön uudelleensuuntaamista on täydennettävä rahoitusrakenteen muuttamisella tuloshakuiseksi. Tämän muutoksen seurauksia: * ei vaikutusta yleiseen eTEN-rahoitukseen * valitaan harvempia, näkyvämpiä, kohdennetumpia ja vaikutuksiltaan suurempia hankkeita niiden todellisen markkinapotentiaalin pohjalta ja myönnetään tukea enintään 30 prosenttia palvelujen käyttöönottotoimien kokonaisinvestointikustannuksista. Rahoitusrakenteen muuttamista puoltavat seuraavat tekijät: * eTENin sijoittuminen eEuropen palvelujen käyttöönottotoimien ytimeen. Sekä eTEN- että vastaavista ohjelmista saatu kokemus osoittaa, että televiestintäpalvelujen käyttöönoton edistäminen ei onnistu ilman 30-40 prosentin rahoitustukea. Tämä vaikeus korostuu, kun kyseessä ovat Euroopan laajuiset palvelut. * Meneillään olevien eTEN-hankkeiden analyysi osoittaa suurta hyödyntämispotentiaalia, joka ei ole toteutettavissa nykyisellä rahoitustasolla. * Palvelujen käyttöönottohankkeiden onnistunut edistäminen riippuu ratkaisevasti kohdentamisesta ja kriittisestä massasta, joita kumpaakin ehdotettu rahoituksen muuttaminen suosii. * Koska kuudennen puiteohjelman ensisijainen IST-aihealue keskittyy enemmän pitkän aikavälin tutkimusalueisiin, uudelleensuunnattu eTEN on luonnollinen täydennys pienten, lokalisoitujen tai erittäin tarkasti kohdennettujen palvelujen eurooppalaistamisen tukeen. * Onnistunut eTEN-rahoitteisten telepalvelujen käyttöönotto hyödyttää sekä hakijamaiden liittymistä EU:hun että alueellista kehittämistä. 2003/0086 (COD) Ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan laajuisten verkkojen alaan liittyvän yhteisön rahoitustuen myöntämistä koskevista yleisistä säännöistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2236/95 muuttamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 156 artiklan ensimmäisen kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [9], [9] EUVL C , , s. . ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [10], [10] EUVL C , , s. . ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [11], [11] EUVL C , , s. . noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) Asetuksessa (EY) N:o 2236/95 [12] säädetään muun muassa yhteistä etua palvelevia hankkeita koskevien selvitysten yhteisrahoituksesta määrällä, joka saa yleensä olla enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista, kun taas televiestintäalan hankkeiden rahoitus saa olla enintään 10 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista. [12] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella N:o 1655/99/EY, annettu 19 päivänä heinäkuuta 1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1). (2) Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehdyssä päätöksessä N:o 1336/97/EY [13] yksilöidään yhteistä etua palvelevat hankkeet. Tämän päätöksen täytäntöönpanossa saatu kokemus osoittaa, että harvempi kuin yksi hanke kahdestakymmenestä sisältää palvelun käyttöönoton, ja loput ovat käyttöönottoon liittyviä selvityksiä. Tämän johdosta Euroopan laajuisille televiestintäverkoille myönnetyn tuen välittömät vaikutukset ovat rajalliset. [13] EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12. Päätös muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1376/2002, tehty 12. heinäkuuta 2002 (EYVL L 200, 30.7.2002, s. 1.) (3) Sähköisen tiedonsiirron verkkoihin perustuvien Euroopan laajuisten palvelujen käyttöönottokustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin vastaavan palvelun kustannukset yhdessä jäsenvaltiossa johtuen kielellisistä, kulttuurisista, lainsäädännöllisistä ja hallinnollisista esteistä. (4) Valmistelevan selvityksen kustannukset televiestintäalalla on todettu korkeiksi suhteessa palvelun käyttöönottoon vaadittaviin kokonaisinvestointeihin, minkä vuoksi tällaisiin selvityksiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 2236/95 suurinta sallittua rahoitusta, mikä sulkee pois palvelujen käyttöönoton tuen. Tämän seurauksena asetuksen nojalla myönnetyllä tuella on ollut vähäinen teho palvelujen käyttöönoton edistämisessä. (5) Yhteisön tukea tulisi myöntää etusijaisesti hankkeille, joiden tarkoitus on edistää palvelujen käyttöönottoa ja siten antaa mahdollisimman suuri panos tietoyhteiskunnan kehittämiseen. Siksi on tarpeen lisätä enimmäisrahoitusta suhteessa varsinaisiin kustannuksiin, joita palvelun Euroopan laajuisesta luonteesta aiheutuu. Yhteisön rahoitustuen lisäystä tulisi kuitenkin soveltaa ainoastaan yleistä etua palveleviin palveluihin, joissa on ratkaistava kielellisiä, kulttuurisia, lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia esteitä, OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetusta (EY) N:o 2236/95 seuraavasti: Lisätään 5 artiklan 3 kohtaan alakohta seuraavasti: Päätöksen N:o 1336/97/EY [14] liitteessä I yksilöityjen yhteistä etua palvelevien hankkeiden osalta tämän asetuksen mukaan myönnettävä yhteisön tuen kokonaismäärä voi olla 30 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista." [14] EYVL L 183, 11.7.1997, s. 12. Päätös muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä N:o 1376/2002, tehty 12. heinäkuuta 2002 (EYVL L 200, 30.7.2002, s. 1.) 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Euroopan laajuiset televerkot (eTEN) TEN-verkkoja koskevan varainhoitoasetuksen muuttaminen siten, että nostetaan yhteisön enimmäisrahoitusosuus televiestintäalan hankkeissa 30 prosenttiin investointien kokonaiskustannuksista (päätös N:o 1336/97/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1376/2002/EY). 2. Budjettikohta B5-720 3. Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1655/1999. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Toimenpiteen yleistavoite Tämän toimenpiteen yleistavoite on myöntää yhteisön tukea yhteistä etua palveleville hankkeille Euroopan laajuisten televerkkojen alalla. Ehdotetun muutoksen tarkoitus on korottaa hankkeelle myönnettävän tuen enimmäistasoa 10 prosentista 30 prosenttiin hankkeen investointien kokonaiskustannuksista. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusiminen Asetuksen 18 artiklassa (Budjettivarat) säädetään rahoituskehyksestä jaksolle 2000-2006. Asetuksen 19 artiklassa (Soveltamisajan tarkistaminen) vaaditaan komissiota tekemään ennen vuoden 2006 loppua ehdotuksia asetuksen jatkamisesta tai tarkistamisesta. 5. Menojen ja tulojen luokitus Ei-pakolliset menot/jaksotetut määrärahat 6. Meno-/tulolaji * Hankkeisiin liittyvien selvitysten rahoitus siten, että yhteisön rahoitusosuus on enintään 50 prosenttia selvityksen kokonaiskustannuksista. * Hankkeiden tukeminen muiden julkisten ja/tai yksityisten rahoituslähteiden kanssa, jolloin yhteisön rahoitusosuus voi olla enimmillään 30 prosenttia investointien kokonaiskustannuksista tämän ehdotuksen ehtojen mukaisesti. * Korkotuki. * Lainatakuumaksuihin liittyvä tuki. * Yhteisön rahoitusosuuden takaisinmaksusta onnistuneissa hankkeissa ei ole säännöstä. 7. Rahoitusvaikutus 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentamenetelmä (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde) Kustannukset liittyvät välittömästi hankkeiden toteuttamiskelpoisuus- tai käyttöönottovaiheeseen, jotka ovat toimenpiteen osa. Nämä hankkeet noudattavat Euroopan laajuisia televerkkoja koskevista suuntaviivoista tehtyä Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöstä N:o 1336/97/EY (EYVL L 183, 7. 11.7.1997, s. 12), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä N:o 1376/2002/EY, ja niissä keskitytään erityisesti uusien telepalvelujen ja -sovellusten kehittämiseen. 7.2 Kustannusten jakautuminen eri tekijöiden kesken Tästä toimenpiteestä ei aiheudu lisäkustannuksia kauden 2000-2006 rahoitusnäkymiin. Kohdassa 7.4. esitetään maksusitoumusten ja niihin liittyvien kustannusten eritelmä p.m. 7.3 Talousarvion B osaan sisältyvät toimintamenot tutkimuksia, asiantuntijoita jne. varten Toimenpide ei aiheuta lisämenoja. 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Milj. euroa >TAULUKON PAIKKA> 8. petostenvastaiset toimenpiteet Määrärahojen käyttöä valvotaan ja arvioidaan tehokkaasti: * Hanketasolla komission vastuullinen tekninen yksikkö valvoo hankkeen teknistä edistymistä. Tätä varten hankkeessa laaditaan säännöllisin välein seurantakertomus, joka sisältää tiedot siihenastisista saavutuksista, käsitellyistä asioista ja toteutetuista toimista hankkeen suorittamiseksi sopimuksen mukaisesti. * Näiden toimien suorittamisen aikana tehdään vuosikatsaukset sen varmistamiseksi, että saavutetut tulokset ovat sopimusten teknisissä liitteissä yksilöityjen tavoitteiden mukaisia. Hankkeiden vuosikatsaukset voidaan suorittaa riippumattomien teknisten asiantuntijoiden avustuksella. Nämä asiantuntijat arvioivat kunkin hankkeen tulokset ja suosittelevat tarvittavia toimenpiteitä, jos tekniset saavutukset eivät ole sopimusten sitoumusten mukaisia. * Toimenpiteestä vastaavat komission tietoyhteiskunnan pääosaston yksiköt varmistavat asianmukaisen seurannan ja valvonnan. Näiden alustavien toimien toteuttamisesta vastaavat komission yksiköt harjoittavat valvontaa, tarvittaessa riippumattomien asiantuntijoiden avustamina. * Lisäksi komission yksiköt tai tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa sisäisiä tai ulkoisia tilintarkastuksia Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti. 9. Kustannustehokkuusanalyysi 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Toimenpiteen tarkoitus on edistää palveluiden käyttöönottohankkeitatmarkkinavalidointihankkeiden sijaan, jotka ovat hallinneet ohjelmaa sen edellisessä TEN-Telecom-muodossa. Kohderyhmä on tahot, jotka tarjoavat yleistä etua palvelevia tietoliikennepohjaisia palveluja jäsenvaltioissa. Lyhyen aikavälin tavoite on kaksinkertaistaa käyttöönottohankkeiden määrä, ja pidemmällä aikavälillä tavoite on löytää tasapaino tmarkkinavalidointihankkeiden ja käyttöönottohankkeiden välillä. 9.2 Toimenpiteen perusteet * Vaikka joissakin jäsenvaltioissa on jo Euroopan laajuisia televerkkoja, niiden nykyinen toteuttamistapa vaihtelee paljon, mikä heikentää Euroopan yritysten ja kansalaisten mahdollisuuksia hyödyntää sisämarkkinoiden etuja. Suurimpia puutteita esiintyy täysin yhteentoimivan päästä päähän -ympäristön rakentamisessa telemaattisille palveluille ja uusien telemaattisten sovellusten kehittämisen investointiedellytyksissä. * Euroopan laajuisille televiestintäverkoille hyväksyttyjen suuntaviivojen tarkoitus on edistää investointeja uusien multimediasovellusten ja peruspalvelujen käyttöön ottamiseksi yleistä etua palvelevilla aloilla sekä tukea tällaisia palveluja tarjoavien globaalien verkkojen strategista kehittämistä. eTEN-ohjelmassa pyritään ylläpitämään yksityisen ja julkisen sektorin ponnisteluja markkinoiden laajentamiseksi, tietoyhteiskunnan osallisuuden kuilun kaventamiseksi ja edellytysten luomiseksi tiedon paremmalle saannille ja käytölle. * Euroopan tasolla pyritään tässä yhteydessä edistämään Euroopan laajuisten televerkkojen ja -palvelujen saatavuutta, käyttöä, yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta EU:hun liittyviä Keski- ja Itä-Euroopan silmällä pitäen. Toimien tarkoitus on tarjota eri markkinalohkoille (käyttäjät, verkko-operaattorit, telelaitteiden valmistajat, palveluntarjoajat jne.) tilaisuus tehdä yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden vastaavien toimijoiden kanssa sellaisten erityisten ja taloudellisesti elinkelpoisten hankkeiden parissa, joilla on yhteiset tavoitteet. * Rahoitusosuuden enimmäistason nostamisen syy on se, että nykyinen rajoitus ei mahdollista sellaisten palvelujen tukemista, joista selvitys osoittaa, että ne ovat elinkelpoisia ja yleisen edun mukaisia, mutta joita ei voida ottaa käyttöön lyhyen aikavälin rahoitusesteiden vuoksi. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Tämän toimenpiteen suorittamista valvovat säännöllisesti komission vastuussa olevat yksiköt ja päätöksen 1336/97 8 artiklalla perustettu komitea. Toimenpiteen arviointi tapahtuu päätöksen 1336/97 14 artiklan mukaisesti. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle 31. tammikuuta 2005 mennessä kertomuksen tämän päätöksen täytäntöönpanosta ajalta heinäkuu 2000 - kesäkuu 2004. Kertomus sisältää arvion yhteisön tuen avulla eri hankkeiden alalla saavutetuista tuloksista suhteessa yleistavoitteisiin ja sovellusten käyttöön ottamisen jälkeen arvion käyttöönoton sosiaalisista ja yhteiskunnallisista vaikutuksista. 10. Hallintomenot (talousarvion pääluokka III, A osa) 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimenpide ei vaikuta eTEN-ohjelman toteuttamiseen vaadittavan henkilöstön määrään. 10.2 Lisähenkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus Lisähenkilöstöä ei tarvita. 10.3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden hallintokustannusten lisäys Ei ole.