Komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästeollisuustilastojen tuottamisesta 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 48/2004 täytäntöönpanosta /* KOM/2009/0542 lopull. */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 15.10.2009 KOM(2009)542 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästeollisuustilastojen tuottamisesta 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 48/2004 täytäntöönpanosta KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTOLLE JA EUROOPAN PARLAMENTILLE viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästeollisuustilastojen tuottamisesta 5 päivänä joulukuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 48/2004 täytäntöönpanosta SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Tuotetuista terästilastoista koituneet hyödyt suhteessa niiden kustannuksiin 4 2.1 Tuotetut tietosarjat 4 2.2 Hyödyt 4 2.2.1 Teräs- ja rautaromutase 6 2.2.2 Polttoaineen ja energian kulutus sekä sähköenergiatase 6 2.2.3 Rauta- ja terästeollisuuden investointeja koskevat tilastot 6 2.3 Terästilastojen keräämisen kustannukset 6 3. Terästilastojen laatu 9 3.1 Käyttäjien saatavilla olevien tietosarjojen ajantasaisuus, täsmällisyys ja kattavuus 9 3.2 Luottamuksellisuutta koskevat säännöt 11 4. Yhteisvaikutus muiden yhteisön tilastointitoimintojen kanssa 13 4.1 Yritystoiminnan rakennetilastot 14 4.2 Teollisuustuotantoa koskevat tilastot 14 4.3 Ulkomaankauppatilastot 14 4.4 Energiankulutusta koskevat tilastot 15 4.5 Ilmaan vapautuvia päästöjä koskevat tilastot 15 5. Terästilastojen tulevaisuus 15 Johdanto Euroopan hiili- ja teräsyhteisön (EHTY) aikaan komissio (Eurostat) keräsi tarvittavat terästeollisuutta koskevat tilastot suoraan teräsalan yrityksiltä Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimuksen (EHTY:n perustamissopimus) säännösten perusteella. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1840/2002[1] EHTY-tilastojärjestelmän jatkamisesta EHTY-sopimuksen voimassaolon päätyttyä annettiin 30 päivänä syyskuuta 2002 sen varmistamiseksi, että EHTY-terästilastojärjestelmä säilytetään EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päätyttyä 23 päivänä heinäkuuta 2002 aina 31 päivään joulukuuta 2002 asti. Terästeollisuutta koskevien tilastojen keräämisen jatkaminen 31. joulukuuta 2002 jälkeen katsottiin välttämättömäksi yhteisön teräsalaa koskevan politiikan täytäntöönpanemiseksi. Koska mainittua tilastotarvetta ei voitu täyttää minkään muun olemassa olevan Euroopan laajuisen tilastojärjestelmän avulla, annettiin 5 päivänä joulukuuta 2003 uusi EY:n perustamissopimukseen perustuva asetus eli Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 48/2004 viitevuosia 2003–2009 koskevien yhteisön vuosittaisten terästeollisuustilastojen tuottamisesta[2]. Asetuksessa (EY) N:o 48/2004 säädetään siirtymäkaudesta vuosiksi 2003–2009 sen määrittämiseksi, voidaanko terästilastot yhdistää muihin tilastojärjestelmiin. Tässä kertomuksessa tarkastellaan asetuksen (EY) N:o 48/2004 täytäntöönpanoa. Asetuksen (EY) N:o 48/2004 9 artiklan mukaan komissio antaa viiden vuoden kuluessa asetuksen voimaantulosta Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sen täytäntöönpanosta. Kertomuksessa a) arvioidaan tuotetuista tilastoista yhteisölle, jäsenvaltioille sekä tilastotietojen toimittajille ja käyttäjille koituneet hyödyt suhteessa niiden kustannuksiin; b) arvioidaan tuotettujen tilastojen laatu; c) tarkastellaan yhteisvaikutusta muiden yhteisön toimintojen kanssa; d) ehdotetaan tarpeellisiksi katsottuja muutoksia asetuksen (EY) N:o 48/2004 toimivuuden parantamiseksi. Tuotetuista terästilastoista koituneet hyödyt suhteessa niiden kustannuksiin 2.1 Tuotetut tietosarjat Terästilastot kattavat tiedot raudan, teräksen ja rautaseosten valmistuksesta (Euroopan yhteisön tilastollisesta toimialaluokituksesta 9 päivänä lokakuuta 1990 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3037/90[3] perustetun Euroopan yhteisön tilastollisen toimialaluokituksen (”NACE Rev. 1.1”) ryhmä 27.1). Asetuksen (EY) N:o 48/2004 perusteella kerätään seuraavat tilastotiedot: 1) teräs- ja rautaromutasetta koskevat vuositilastot (jäljempänä ’S10’); 2) vuositilastot polttoaineen ja energian kulutuksesta eriteltynä laitostyypeittäin (jäljempänä ’S2A’); 3) terästeollisuuden sähköenergiatasetta koskevat vuositilastot (jäljempänä ’S2B’); 4) rauta- ja terästeollisuuden investointeja koskeva kysely, menoja koskevat vuositilastot (jäljempänä ’S3A’); 5) rauta- ja terästeollisuuden investointeja koskeva kysely, kapasiteettia koskevat vuositilastot (jäljempänä ’S3B’). Edellä mainitut tiedot kerää yleensä jäsenvaltioiden tilastoviranomainen tilastollisilla tutkimuksilla, jotka järjestetään toisinaan yhteistyössä kyseisten alojen kansallisten liittojen kanssa. Tietyissä tapauksissa tiedot toimitetaan suoraan Eurostatille kyseisten alojen kansallisista liitoista. Tilastotiedot validoidaan Eurostatissa ennen niiden julkaisemista. Eri muuttujien välillä tehdään erinäisiä loogisia tarkistuksia, ja myös tietojen yhtenäisyys eri ajankohtien suhteen tarkastetaan. 2.2 Hyödyt Terästilastoja kerätään pääasiassa politiikansuunnitteluvälineeksi ja taloudellista analyysia helpottavaksi välineeksi alan toimijoille (esimerkiksi viranomaisille, yrityksille ja järjestöille) sekä tietolähteeksi kansalaisille ja yrityksille[4]. Eurostatin taulukoiden latausmääristä on saatavilla tilastoja, joiden avulla voidaan mitata käyttäjien kiinnostusta tilastoihin. Vuoden 2008 aikana käyttäjät ovat ladanneet tietoa terästilastotaulukoista 1 725 kertaa. Käyttäjiä kiinnostavat suhteellisesti eniten kapasiteettia koskevat vuositilastot sekä teräs- ja rautaromutasetta koskevat vuositilastot. Jäljempänä oleva yleiskatsaus terästilastojen käytöstä perustuu tutkimukseen, joka kohdistui tietojen pääkäyttäjiin, kuten komission yksiköihin sekä Euroopan rauta- ja terästeollisuuden liittoon (EUROFER). 2.2.1 Teräs- ja rautaromutase Teräs- ja rautaromua koskevia tilastoja tarvitaan muun muassa, jotta voidaan seurata näiden materiaalien käyttöä teräksen tuotannossa ottaen huomioon näiden perusmateriaalien tarjonnan ja hintojen kehitys maailmanmarkkinoilla. Näiden tietojen avulla voidaan arvioida erityisesti alan suosituksia, kuten komission tiedonannossa ”Raaka-aineita koskeva aloite: työllisyyden ja kasvun kannalta kriittisten tarpeiden täyttäminen”[5] esitetään. Tietoja käytetään etenkin sellaisten toimintapuitteiden luomiseen, joiden avulla voidaan varmistaa vakaa raaka-aineiden saanti eurooppalaisista lähteistä ja tehostaa kierrätettävien resurssien hyväksikäyttöä. Lisäksi yksityiskohtaisemmat tiedot teräs- ja rautaromun käytöstä sähkömasuuneissa ovat hyödyllisiä esimerkiksi, kun seurataan valokaariuuniprosessin ja perinteisten terästehtaiden (happipuhallus) romun käytön kehitystä. 2.2.2 Polttoaineen ja energian kulutus sekä sähköenergiatase Runsaasti energiaa kuluttavalla alalla, kuten terästeollisuudessa, polttoaineen ja energian kulutusta sekä sähköenergiatasetta koskevat tilastot antavat tietoa energian käytöstä ja tuotannosta kyseisellä alalla. Lisäksi energiankulutusta koskevista tilastoista saadaan tietoa terästeollisuuden saastepäästöistä. Nämä tilastot ovat tämän vuoksi hyödyllisiä ilmaston lämpenemisen torjunnassa, johon komissio osallistuu. Vuositilastoja polttoaineen ja energian kulutuksesta eriteltynä laitostyypeittäin voidaan käyttää myös vertailutarkoituksiin. Terästeollisuuden sähköenergiataseen tietojen avulla voidaan seurata tarvetta parantaa energiatehokkuutta. 2.2.3 Rauta- ja terästeollisuuden investointeja koskevat tilastot Rauta- ja terästeollisuuden investointimenoja ja mahdollista enimmäistuotantoa (kapasiteettia) koskevat tiedot kiinnostavat komissiota. Investointeja ja kapasiteettia koskevat tilastot hyödyttävät erityisesti OECD:n teräskomitean puitteissa organisoitua, maailman teräskapasiteettia koskevien tietojen maailmanlaajuista verkkoa. Teräsalan yritykset tarvitsevat investointeja ja kapasiteettia koskevaa maailmanlaajuista tietoa, jotta ne voisivat arvioida eri terästuoteluokkien mahdollista ali- tai ylikapasiteettia tulevaisuudessa. Lisäksi rauta- ja terästeollisuuden investointeja koskevien tilastotietojen avulla voidaan seurata tuotantoprosessin eri vaiheita. 2.3 Terästilastojen keräämisen kustannukset Terästilastojen keräämiseen, käsittelyyn ja laatimiseen liittyvistä kustannuksista kerättiin tietoja. Asetuksen (EY) N:o 48/2004 aiheuttamaa taakkaa koskevaan erityiseen tutkimukseen vastasi 11 maata. Lisäksi kolmesta muusta maasta oli saatavilla yritysten ja kansallisten tilastolaitosten taakkaa koskevia tietoja yleisemmästä tutkimuksesta, jossa tarkasteltiin yritystoimintaa koskevista tilastoista aiheutuvaa taakkaa. Taulukko 2. Tuloksia yrityksille ja ilmoittaville laitoksille aiheutuvaa taakkaa koskevasta tutkimuksesta Otoskoko, tilastoyksikköä (1) | Tilastoyksikköjen kokonaismäärä | Otoksen kaikkien yksiköiden käyttämä kokonaisaika (taakka), tuntia vuodessa | Ilmoittavan viranomaisen käyttämä aika, tuntia vuodessa | BE | 14 | 14 | – | 7 | CZ | 37 | 37 | 150 | 276 | DE | 500 | 500 | 31,5 | 9903(2) | FR | 53 | 53 | 150 | 150 | IT | 80 | 80 | 560 | 280 | LU | 3 | 3 | – | 24 | NL | 1 | 1 | 15 | 10 | AT | 13 | 13 | 40 | 250 | PL | 32 | 32 | 500 | 750 | RO | 19 | 19 | – | 845 | SK | 25 | 25 | 47 | 70 | SE | 28 | 83 | 224 | 160 | FI | 4 | 4 | – | 50 | UK | 31 | 31 | – | 825 | – = ei saatavilla (1) Yksiköt voivat olla joko yrityksiä tai toimialayksiköitä (TAY). (2) Saksan luvut ilmoittavien viranomaisten käyttämästä ajasta sisältävät myös ajan, joka on käytetty sellaisten terästeollisuutta koskevien tietojen keräämiseen, jotka eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 48/2004 piiriin ja jotka kerätään vain kansallisiin tarkoituksiin. EU:n tilastoja varten tarvittavien tietojen keräämiseen käytettyä aikaa ei ole mahdollista erottaa kokonaisajasta. Kaikki maat eivät pystyneet antamaan tietoja yksiköiden kyselylomakkeiden täyttämiseen käyttämästä ajasta, koska tätä ei seurata. Kaikkiaan yhdeksän maata antoi tietoja tästä asiasta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella laskettuna tutkittavalta yksiköltä kuluu keskimäärin noin kaksi tuntia kyselylomakkeen täyttämiseen. Kyselylomakkeiden täyttämiseen tarvittava aika vaihtelee kuitenkin huomattavasti maittain: Saksan 3,78 minuutista[6] Puolan yli 15 tuntiin. Suurimmassa osassa maista, joista Eurostatilla on tietoja, koko perusjoukko poimittiin otokseen, joten kaikki alan yksiköt saivat kyselylomakkeen. Alan yksiköiden kokonaismäärä on mahdollista laskea tietojen toimittajien antamien tietojen sekä tietoja toimittamattomien maiden osalta yritystoiminnan rakennetilastoista saatavien NACE Rev. 1.1. -luokituksen ryhmään 27.1 kuuluvien sellaisten yritysten lukumäärää koskevien tietojen perusteella, joissa työhön osallistuvien henkilöiden määrä on yli 50. Kaiken kaikkiaan terästilastojen keräämistä koskeva tutkimus koskee noin 1 000 yksikköä. Kun otetaan huomioon kyselylomakkeen täyttämiseen tarvittava keskimääräinen aika, voidaan esittää arvio kokonaisajasta, jonka kaikki EU:n teräsalan yritykset käyttävät yhteensä terästilastojen keräämiseen liittyvien kyselyjen täyttämiseen. Kaikki teräsalan yritykset käyttävät yhteensä arviolta 2 000 tuntia tutkimukseen, mistä aiheutuu 80 000–100 000 euron arvioidut kustannukset. Tämän perusteella asetuksen (EY) N:o 48/2004 vaikutusta yrityksille tilastoista aiheutuvaan kokonaistaakkaan voidaan pitää melko pienenä. On kuitenkin huomattava, että kyse on vain vähintään 50 työntekijän yrityksistä. Lähes kaikkien näistä yrityksistä on vastattava myös useisiin muihin tilastollisiin tutkimuksiin, mikä tarkoittaa, että näille yrityksille tilastoista aiheutuva kokonaistaakka on suhteellisen suuri. Lisäksi kustannuksia koskevasta tutkimuksesta kävi ilmi, että useimmissa tapauksissa ilmoittavien viranomaisten (kansalliset tilastolaitokset ja joissakin jäsenvaltioissa alan teollisuuden liitot) kustannukset olivat suuremmat kuin alan yritysten kustannukset. Koko EU:ssa ilmoittavien viranomaisten kokonaiskustannusten arvioidaan olevan 400 000–500 000 euroa, mikä vastaa noin 10 000:ta terästilastojen käsittelyyn ja laatimiseen käytettyä työtuntia. Terästilastojen tuottamisesta koko EU:n taloudelle aiheutuvien kokonaiskustannusten voidaan näin ollen arvioida olevan 480 000–600 000 euroa. Terästilastojen laatu 3.1 Käyttäjien saatavilla olevien tietosarjojen ajantasaisuus, täsmällisyys ja kattavuus Asetuksen (EY) N:o 48/2004 6 artiklan 3 kohdan mukaan jäsenvaltioiden on lähetettävä tiedot ja metatiedot kuuden kuukauden kuluessa viitevuoden päättymisestä. Asetuksen (EY) N:o 48/2004 3 artiklassa säädetään kuitenkin, että mikäli jäsenvaltion terästeollisuusyritysten arvonlisäys tuotannontekijähintaan on vähemmän kuin 1 prosentti yhteisön kokonaismäärästä, tietoja tilasto-ominaisuuksista ei tarvitse kerätä. Tätä tietojen toimittamista koskevaa poikkeusta sovelletaan Bulgariaan, Tanskaan, Viroon, Irlantiin, Kreikkaan, Kyprokseen, Liettuaan, Latviaan, Unkariin, Maltaan, Portugaliin ja Sloveniaan. Jotkin näistä maista ovat tästä huolimatta toimittaneet tietoja rauta- ja terästeollisuudesta Eurostatille oikea-aikaisesti. Taulukko 3. Terästilastojen tietojen toimittamisen viivästymiset (päivää), viitevuosi 2007 (30. kesäkuuta 2008 eli asetuksessa (EY) N:o 48/2004 asetettuun määräaikaan nähden) Tilanne 1. helmikuuta 2009 arvonlisäys vähemmän kuin 1 prosentti EU-27:n kokonaismäärästä | Kuten taulukosta 3 käy ilmi, useimmat jäsenvaltioista, joiden on asetuksen (EY) N:o 48/2004 mukaan toimitettava terästilastoja, toimittivat tiedot ennen asetuksessa asetettua määräaikaa. Eurostatin tehtävänä olevasta tilastotietojen levittämisestä todettakoon, että kaikki viitevuotta 2007 koskevat tiedot julkaistiin asianmukaisesti 1. joulukuuta 2008 mennessä. Taulukko 4. Terästilastot 2007, käytettävissä olevien solujen prosenttiosuus vaadittavien solujen kokonaismäärästä maittain ja tietosarjoittain (1. syyskuuta 2008 julkaistut tiedot) (1) S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Yht. | EU | 94 | 89 | 100 | 94 | 94 | 92 | BE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | BG | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | CZ | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | DE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | ES | 0 | 0 | 100 | 0 | 0 | 13 | EE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | FR | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | IT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | LU | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | NL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | AT | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | PL | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | RO | 100 | 16 | 100 | 100 | 100 | 56 | SK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | FI | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | SE | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | UK | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | (1) Maat, joissa NACE Rev. 1.1. -luokituksen ryhmän 27.1 arvonlisäys on vähemmän kuin 1 prosentti yhteisön kokonaismäärästä, eivät sisälly taulukkoon, jolleivät ne ole toimittaneet tietoja. Taulukon 4 mukaan tietoja toimittaneista maista vain kaksi toimitti vaillinaisia tietoja. Koko EU:ta koskevien tietojen saatavuuteen vaikuttaa se, että Espanjaa koskevat vuoden 2007 tiedot puuttuvat useista sarjoista. Koska Espanjan terästeollisuuden osuus EU:n terästeollisuudesta on merkittävä, tämä vaikuttaa kielteisesti EU:n tason aggregaattien laatuun, joita varten puuttuvat tiedot on arvioitava. 3.2 Luottamuksellisuutta koskevat säännöt Yhteisön tilastoista 17 päivänä helmikuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 322/97[7] 13 artiklan 1 kohdan mukaan kansallisten viranomaisten ja yhteisön viranomaisen yhteisön tilastojen tuottamiseen käyttämiä tietoja on pidettävä luottamuksellisina, jos niistä voi suoraan tai välillisesti tunnistaa tilastoyksiköt ja ne näin paljastavat yksilötietoja. Koska rauta- ja terästeollisuudessa toimivien yritysten määrä on suhteellisen pieni, monia Eurostatille toimitettuja tietoja ei voida julkaista luottamuksellisuussyistä. Jäljempänä olevassa taulukossa 5 havainnollistetaan, missä määrin luottamuksellisuutta koskevat säännöt vähentävät tietojen saatavuutta.[8] Taulukko 5. Luottamuksellisten solujen prosenttiosuus toimitetuista tiedoista S10 | S2A | S2B | S3A | S3B | Yht. | EU:n tason aggregaatti (1) | 0 | 22 | 0 | 0 | 0 | 11 | Kaikki ilmoittavat maat yhteensä | 29 | 41 | 50 | 51 | 55 | 44 | BE | 0 | 39 | 43 | 14 | 0 | 28 | BG | 42 | 18 | 43 | 86 | 75 | 39 | CZ | 25 | 64 | 57 | 64 | 92 | 62 | DE | 17 | 64 | 21 | 0 | 0 | 38 | ES (2) | 0 | 14 | 43 | : | 42 | 20 | EE | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | FR | 17 | 54 | 36 | 21 | 67 | 44 | IT | 8 | 63 | 21 | 21 | 33 | 43 | LV | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | LU | 83 | 55 | 100 | 100 | 83 | 73 | HU | 0 | 43 | 29 | 43 | 42 | 36 | NL | 42 | 71 | 71 | 64 | 75 | 68 | AT | 25 | 78 | 57 | 64 | 83 | 61 | PL | 33 | 7 | 93 | 86 | 100 | 42 | RO | 100 | 21 | 100 | 100 | 100 | 59 | SK | 8 | 2 | 36 | 50 | 50 | 19 | FI | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | SE | 0 | 100 | 21 | 57 | 25 | 28 | UK | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | (1) Luottamuksellisten solujen prosenttiosuus EU:n tason aggregaatista koskee viitevuotta 2006. (2) Espanjalle luottamuksellisten solujen prosenttiosuus laskettiin vuoden 2006 tietojen perusteella lukuun ottamatta S2B-sarjaa, jota varten käytettiin vuoden 2007 tietoja. Suomi ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ainoat maat, joiden toimittamista tiedoista kaikki levitetään. Virolla ei ole terästeollisuutta, joten kaikissa tilastoissa käytetään Virolle arvoa 0. Muilla mailla luottamuksellisten solujen osuus on 19–100 prosenttia. Kaiken kaikkiaan 44 prosenttia toimitetuista kansallisista tiedoista on sellaisia, joita ei luottamuksellisuussyistä voida julkaista. Luottamuksellisten solujen suuri määrä kansallisella tasolla haittaa vakavasti tietojen käyttöä analyysitarkoituksia varten. Terästilastoja varten kansallisten tietojen perusteella lasketuista EU:n tason aggregaateista useimmat eivät ole luottamuksellisia. Ainoastaan sarjassa ”Polttoaineen ja energian kulutus eriteltynä laitostyypeittäin” muutamia tilastoja varten kansallisten tietojen perusteella laskettuja EU:n tason aggregaatteja ei voida julkaista luottamuksellisuussyistä. Yhteisvaikutus muiden yhteisön tilastointitoimintojen kanssa Tässä osassa tarkastellaan, missä määrin muita Eurostatin keräämiä ja levittämiä tilastotietosarjoja, jotka käsittävät rauta- ja terästeollisuuden, voidaan käyttää korvaamaan nykyisin asetuksen (EY) N:o 48/2004 mukaisesti kerättyjä ja levitettyjä tilastotietoja. 4.1 Yritystoiminnan rakennetilastot Yritystoiminnan rakennetilastoja (SBS), joita kerätään nykyisin NACE Rev. 1.1. -luokituksen ryhmästä 27.1 (Raudan, teräksen ja rautaseosten valmistus) yritystoiminnan rakennetilastoista 20 päivänä joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 58/97[9] mukaisesti, voidaan käyttää yhdessä terästilastojen kanssa, kun otetaan huomioon tietyt tietojen vertailukelpoisuutta koskevat rajoitukset.[10] Asetuksen (EY) N:o 48/2004 4 artiklassa säädetään, että tiedot on toimitettava tilastoyksiköistä yhteisön tuotantojärjestelmän havainnointia ja analyysia varten 15 päivänä maaliskuuta 1993 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 696/93[11] määritellyistä toimialayksiköiden tilasto-ominaisuuksista ja vähintään 50 työntekijän yrityksistä. Kaikissa Eurostatin julkaisemissa yritystoiminnan rakennetilastoissa tilastoyksikkönä käytetään yritystä. Lisäksi yritystoiminnan rakennetilastoja varten yritysten kokoluokat määritellään työhön osallistuvien henkilöiden määrän perusteella eikä työntekijöiden määrän perusteella. Tämän vuoksi yritystoiminnan rakennetilastojen tietoja on vaikea verrata terästilastoihin. Ainoat päällekkäiset tiedot ovat investointeja koskevat tiedot, mutta koska tämän muuttujan erittely työllisyyden määrän mukaisten kokoluokkien mukaan perustuu vapaaehtoisuuteen, on vaikea tarkistaa, onko tietojen kattavuus sama. Yritystoiminnan rakennetilastoja koskevassa asetuksessa ei kuitenkaan edellytetä sellaista yksityiskohtaista jaottelua aineellisen omaisuuden mukaan kuin terästilastoista on saatavissa. Yritystoiminnan rakennetilastojen yhteydessä kerätään tietoja investoinneista ympäristöystävällisempään tekniikkaan, myös investoinneista laitteisiin ja laitoksiin, jotka on tarkoitettu päästöjen vähentämiseen, sekä erityisiin päästöjen vähentämislaitteisiin (pääasiassa putkien suulle asennettavat) sekä investoinneista laitteisiin ja laitoksiin, jotka liittyvät ympäristöä säästävään teknologiaan (”yhdennetty teknologia”). Lopuksi todettakoon, että yritystoiminnan rakennetilastot eivät sisällä määrinä ilmaistuja tietoja. 4.2 Teollisuustuotantoa koskevat tilastot Teollista tuotantoa koskevan yhteisön tietojen keruun aikaansaamisesta 19 päivänä joulukuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3924/91[12] perusteella kerätään viitekauden aikana tuotettujen erilaisten terästuotteiden määriä koskevia tietoja, joista on hyötyä pääasiassa terästeollisuudelle. Koska terästeollisuudessa toimii suhteellisen vähän yrityksiä, monet kansallisista tiedoista ovat luottamuksellisia. Tämä vaikeuttaa näiden tilastojen käyttöä taloudelliseen analyysiin. 4.3 Ulkomaankauppatilastot Tietoa teräs- ja rautaromun tuonnin ja viennin määristä ja arvoista on saatavilla ulkomaankauppatilastoista, joita kerätään jäsenvaltioiden välisen tavarakaupan tilastoista 7 päivänä marraskuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3330/91[13] sekä yhteisön ja sen jäsenmaiden tavarakauppaa kolmansien maiden kanssa koskevista tilastoista 22 päivänä toukokuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1172/95[14] perusteella. Nämä tiedot ovat osittain päällekkäisiä teräs- ja rautaromutasetta koskevia vuositilastoja varten kerättävien tietojen kanssa, mutta kotimaisista lähteistä tehtyjä hankintoja, varastosiirtoja ja kulutusta koskevat tiedot, jotka ovat saatavilla asetuksen (EY) N:o 48/2004 mukaisista tietosarjoista, eivät ole saatavilla ulkomaankauppatilastoista. Koska ulkomaankauppatilastoissa sovelletaan passiivisen salassapidon periaatteita, eli tiedot julkaistaan aina, vaikka ne viittaisivat vain yhteen yritykseen, jollei yritys nimenomaisesti pyydä pitämään tietojaan salassa, tilastot eivät sisällä näitä tuotteita koskevia luottamuksellisia tietoja. 4.4 Energiankulutusta koskevat tilastot Energiatilastoista saadaan tietoa rauta- ja terästeollisuudessa käytettävien erilaisten energiatuotteiden kulutuksesta. Näitä tietoja ei ole kuitenkaan eritelty laitostyypeittäin, kuten asetuksessa (EY) N:o 48/2004 edellytetään. Energiankulutusta koskevista tilastoista saatavilla oleva tieto on tämän vuoksi liian erittelemätöntä eikä voi näin ollen tässä vaiheessa korvata asetuksen (EY) N:o 48/2004 perusteella kerättävien tietojen ansiosta saatavilla olevia yksityiskohtaisia tietoja. 4.5 Ilmaan vapautuvia päästöjä koskevat tilastot Ilmaan vapautuvia päästöjä koskevista Euroopan ympäristöviraston tilastoista saadaan tietoja rauta- ja terästeollisuuden kasvihuonekaasupäästöistä. Nämä tiedot ovat hyödyllisiä mitattaessa rauta- ja terästeollisuuden ympäristövaikutuksia. Terästilastojen tulevaisuus Koska asetus (EY) N:o 48/2004 koskee vain viitevuosien 2003–2009 tietojen keräämistä, siirtymäkauden päättyminen merkitsee todennäköisesti sitä, ettei mitään tämän asetuksen mukaisia terästilastoja kerätä enää siirtymäkauden päätyttyä. Yksinkertaistaminen määriteltiin yhdeksi EU:n ensisijaiseksi tavoitteeksi 16. maaliskuuta 2005 annetussa komission tiedonannossa ”Parempaa sääntelyä kasvun ja työllisyyden edistämiseksi Euroopan unionissa”[15]. Tilastoalalla yksinkertaistaminen otettiin selkeämmin tavoitteeksi komission tiedonannossa vastaustaakan vähentämisestä, yksinkertaistamisesta ja priorisoinnista yhteisön tilastojen alalla[16]. Tilastoalan priorisoinnin parantaminen on tärkeä osa-alue yksinkertaistamishankkeessa. Tilastojen relevanssin ja hyödyllisyyden arvioiminen EU:n politiikanalojen kannalta on keskeinen vaihe, kun valitaan ensisijaisia yksinkertaistamiskohteita. Lisäksi on tärkeää arvioida kustannukset, joita yhteisön tilastojen tuottaminen aiheuttaa jäsenvaltioille, vastaajille ja Euroopan komissiolle. Vaikka yhteisön (ja kansallisen) tilastotuotannon tukeminen muodostaa vain pienen osan yrityksiin kohdistuvasta hallinnollisesta kokonaistaakasta, taakka mielletään paljon raskaammaksi. Komission on tämän vuoksi tutkittava edelleen yhteisön näkökulmasta, miten se voisi osallistua toimiin, joilla taakkaa kaiken kaikkiaan pyritään keventämään. Siksi komissio määrittää jatkuvasti uusien tilastotoimien (globalisaatio, ilmastonmuutos) ja voimassa olevien tilastovaatimusten välisiä prioriteetteja. Näin tilasto-ohjelmaa voidaan asteittain tasapainottaa. Päätös kaikkien tai joidenkin asetuksessa (EY) N:o 48/2004 määriteltyjen tilastojen mahdollisesta keräämisestä tulevaisuudessa siirtymäkauden jälkeen olisi tämän vuoksi tehtävä ottamalla huomioon priorisointi, alan yrityksille aiheutuva taakka ja komission tavoite keventää sitä. Koska kyseisellä alalla toimivien yritysten määrä on pieni, tietojen keräämisen ja tilastojen laatimisen järjestämisestä Euroopan unionille aiheutuvat kokonaiskustannukset ovat pienet. Toimet koskevat kuitenkin pääasiassa suuria yrityksiä, joille tehdään myös monia muita tutkimuksia, joten terästilastokyselylomake lisää niille tilastoista aiheutuvaa taakkaa. Lisäksi tiedot eivät ole helposti saatavissa yritysten kirjanpidosta. Terästeollisuus on maatalouden lisäksi ainoa yritystoiminnan ala, jolta kerätään yksityiskohtaisia tietoja raaka-aineiden käytöstä, energiankulutuksesta eriteltynä laitostyypeittäin, investoinneista ja kapasiteetista. Tällaisten yksityiskohtaisten tilastojen säännölliselle tuottamiselle yhdestä alasta ei ole perusteita. Jotta yrityksille aiheutuva taakka voidaan pitää mahdollisimman pienenä, tietotarpeet olisi täytettävä mieluummin erityisillä tilapäistutkimuksilla kuin säännöllisesti tuotettavilla virallisilla tilastoilla. Tilastoalan selvän priorisointitarpeen, tiedonkeruun kustannusten analyysin, terästilastojen käytön ja Euroopan unionin kannalta yhtä kiinnostavia aloja koskevien tietojen saatavuuden perusteella tehdyn päätelmän mukaisesti ei aiota ehdottaa asetusta terästilastojen keräämisen jatkamiseksi. Tämän vuoksi asetuksen (EY) N:o 48/2004 mukaisia terästilastoja ei ole vastaisuudessa saatavilla viitevuoden 2009 jälkeen. [1] EYVL L 279, 17.10.2002, s. 1. [2] EUVL L 7, 13.1.2004, s. 1. [3] EYVL L 293, 24.10.1990, s. 1. [4] On syytä muistaa, että terästilastojen käyttäjien ja etenkin Eurostatin tietokannasta saatavilla olevia terästeollisuutta koskevia tietoja lataavien käyttäjien tarkka määritteleminen on vaikeaa. Ainoa saatavilla oleva tieto Eurostatin tietokannan käytöstä on siitä suoritettujen kyseisten latausten määrä. [5] KOM(2008) 699 lopullinen. [6] Arvio, sillä asetuksessa (EY) N:o 48/2004 edellytetyt tiedot sisältyvät kansallisia tarkoituksia varten järjestettävään kuukausittaiseen tutkimukseen. [7] EYVL L 52, 22.2.1997, s. 1–7. [8] Taulukossa 5 esitettävät tiedot luottamuksellisuudesta vaihtelevat huomattavasti maittain. Tämä johtuu muun muassa luottamuksellisuutta koskevista erilaisista kansallisista säännöistä ja tiettyjen tietojen salassapidosta useissa jäsenvaltioissa sovellettavan ”dominanssisäännön” vuoksi, jonka mukaan tietoja ei levitetä, jos yksi tai kaksi vastaajaa on lukujen osalta dominoivassa asemassa eli ylittää tietyn prosenttiyksikkömäärän. [9] EYVL L 14, 17.1.1997, s. 1–24. [10] On syytä huomata, että asetus (EY, Euratom) N:o 58/97 kumottiin yritystoiminnan rakennetilastoista 11 päivänä maaliskuuta 2008 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 295/2008 (EUVL L 97, 9.4.2008, s. 13). Raudan, teräksen ja rautaseosten valmistus kuuluu NACE Rev. 2:n ryhmään 24.1. [11] EYVL L 76, 30.3.1993, s. 1. [12] EYVL L 374, 31.12.1991, s. 1. [13] EYVL L 316, 16.11.1991, s. 1. [14] EYVL L 118, 25.5.1995, s. 10. [15] KOM(2005) 97 lopullinen. [16] KOM(2006) 693 lopullinen.