Komissio tekee kaikkensa varmistaakseen, että sääntöjä yksinkertaistetaan jatkuvasti, että taloudellisiin riskeihin puututaan ennakoivasti ja että viime kädessä EU:n talousarviota suojataan. Tämä sitoumus on johtanut siihen, että komission riskinalainen kokonaismäärä, jonka arvioidaan olevan vuoden 2017 raportointivuoden osalta alle kaksi prosenttia , on vähentynyt edelleen – tämä heijastuu myös tulevia rahoitusohjelmia koskevista ehdotuksista.

Eurooppalaisessa lisäarvossa on näin ollen kyse perussopimuksessa määritettyjen tavoitteiden saavuttamisesta ja perusarvojen, ‑oikeuksien ja ‑vapauksien vaalimisesta. Se on myös yksi komission paremman sääntelyn periaatteen olennaisista osista. Eurooppalaisen lisäarvon arviointi EU:n rahoituksen tulevaisuudesta annetussa pohdinta-asiakirjassa määriteltyjen kriteerien perusteella oli olennainen osa tulevien rahoitusohjelmien vaikutustenarviointiprosessia ja yksi tärkeimmistä ohjaavista periaatteista seuraavaa monivuotista rahoituskehystä suunniteltaessa. Monivuotista rahoituskehystä koskeviin ehdotuksiin liittyvässä tiedonannossa kuvaillaan kukin ohjelma ja niiden eurooppalainen lisäarvo.

Tämän tuloksena raportointivuoden 2017 tärkein saavutus on se, että – ensimmäistä kertaa – arvioitu riskinalainen kokonaismäärä maksamishetkellä on alle kaksi prosenttia.

Komissio on parantanut edelleen segmentoitua varmuusprosessiaan erityisesti ulkosuhteissaan. Komissio on myös parantanut raportointiaan unionin erityisrahastoista, lisännyt johdonmukaisuutta asiaankuuluvien menojen laskennassa ja niihin liittyvien riskinalaisten määrien arvioinnissa, kuten erityisesti koheesiopolitiikan kymmenen prosentin pidätysmekanismi ja vuotuinen tilien tarkastaminen, jotka on sisällytetty täysimääräisesti ja johdonmukaisesti osaksi yhteisiä menetelmiä.

Mitä taas tulee kehotukseen auttaa jäsenvaltioita, joilla on ongelmia saatavilla olevan unionin rahoituksen oikea-aikaisessa ja mutkattomassa hyödyntämisessä, komissio on jo ryhtynyt useisiin toimenpiteisiin jäsenvaltioiden avustamiseksi rahoituksen oikea-aikaisessa hyödyntämisessä.

Koska Euroopan strategisten investointien rahasto on onnistunut hyvin saamaan liikkeelle yksityisiä investointeja kaikkialla Euroopassa, komissio ehdottaa, että perustetaan uusi, täysin yhdennetty investointirahasto eli InvestEU. Euroopan investointipankkiryhmä on InvestEU:n tärkein täytäntöönpanokumppani, ja käytännön toteuttamiseen osallistuu muitakin kumppaneita, esimerkiksi kansalliset kehityspankit. InvestEU:n kautta kaikki keskitetysti hallinnoidut talousarviotakuu- ja rahoitusvälineet ankkuroidaan EU:n sisään yhdeksi virtaviivaiseksi rakenteeksi.

Yksinkertaistettu ja tehokkaampi lähestymistapa toteuttamiseen on keskeinen osa ehdotuksia, mukaan lukien jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavat seitsemän EU:n rahastoa kattava yhteinen sääntökirja, jolla edistetään synergiaetuja, hallinnollisen rasitteen vähentämistä (yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen saatavuuden lisääminen tuensaajille), oikeasuhtaisempia tarkastuksia ja valvontatoimia (kevyempi valvontajärjestelmä ohjelmille, joissa on saavutettu hyviä tuloksia, yhden tarkastuksen periaatteen laajentaminen) ja joustavuutta suorittamalla perusteellinen väliarviointi investointipäätösten mukauttamiseksi tarvittaessa. Myös rahoitusvälineiden käyttöä lisätään muun muassa vapaaehtoisella osallistumisella uuteen keskitetysti hallinnoituun InvestEU-rahastoon.

Euroopan sosiaalirahasto plus ‑ohjelman tavoitteena on luoda suorituskykyisempi ja kestävämpi ”sosiaalinen Eurooppa” ja panna täytäntöön Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari sekä EU:n talouden ohjausjärjestelmässä vahvistetut sosiaaliset ja työllisyyttä koskevat painopisteet. Tässä rahastossa sulautetaan yhteen Euroopan sosiaalirahasto, nuorisotyöllisyysaloite, vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto, työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma ja unionin terveysalan toimintaohjelma. Käytettävissä olevien resurssien keskittäminen tähän uuteen yhdistettyyn ja kattavaan välineeseen mahdollistaa täydentävien EU:n välineiden välisten synergiaetujen vahvistamisen ja rahaston ohjelmoinnin ja hallinnoinnin yksinkertaistamisen. Näin ollen sen avulla vähennetään viranomaisten ja tuensaajien hallinnollista rasitetta.

Lisäksi myös hallintoa koskevien varaumien taloudellinen vaikutus on vähentynyt sekä menojen (1,6 miljardista eurosta vuonna 2016 yhteensä 1,1 miljardiin euroon vuonna 2017) että tulojen (0,5 miljardista eurosta 0,4 miljardiin euroon) osalta .

3.Tuloksellisuus

Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli vuoden 2016 vuosikertomuksessaan, että komissio ryhtyisi lisätoimiin sen varmistamiseksi, että tuloksellisuuskertomuksissa tarjotaan tasapainoinen kuva, joka kattaa sekä ohjelman saavutukset että kohdatut haasteet. Komissio on sitoutunut laatimaan tasapainoisia kertomuksia ja on esimerkiksi käsitellyt vuoden 2017 vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa kattavasti rahoitusohjelmien väliarvioinneista saatuja kokemuksia.

Komission ehdotuksessa seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi tulevia ohjelmia koskevaa tuloskehystä virtaviivaistetaan huomattavasti. Erityisesti meno-ohjelmiin sisältyvien indikaattoreiden määrää vähennetään merkittävästi, ja indikaattoreiden laatua parannetaan yhtenäisyyden varmistamiseksi (merkityksellisyys ohjelmien ja politiikkojen tasolla), jotta voidaan tarjota hyödyllisiä tietoja ensisijaisesti viestintä- ja raportointitarkoituksiin ohjelman täytäntöönpanon aikana. Lisäksi komission ehdotuksiin sisältyvät säännökset seuranta- ja arviointikehysten perustamisesta, mukaan lukien arviointeja varten tarkoitetut indikaattorit. Arvioinnit on tehtävä oikea-aikaisesti, jotta niitä voidaan hyödyntää päätöksenteossa. Hyödyllisempien tuloksellisuustietojen avulla ohjelmien hallinnoijat voivat myös tehdä parempia päätöksiä ohjelman täytäntöönpanosta ja tulevien ohjelmien suunnittelusta.

Euroopan parlamentin päätöslauselmassa komissiota pyydetään ottamaan poliittinen vastuu tuloksellisuustiedoista vuotuisessa hallinto- ja tuloksellisuuskertomuksessa.

Komissio selittää tietojen lähteitä ja laatua mahdollisuuksien mukaan parantaakseen avoimuutta. Koska huomattava määrä tuloksellisuustietoja on peräisin jäsenvaltioilta, komissio selvittää, missä määrin ne antavat tietoa tuloksellisuustietojen laadusta.

Vuotuinen hallinto- ja tuloksellisuuskertomus perustuu vuotuisten toimintakertomusten tuloksellisuustietoihin. Näin ollen se pohjautuu myös komission yksiköiden arviointiin tuloksellisuustietojen lähteistä ja laadusta. Komission yksiköt panivat merkille tietojen laadun tärkeyden ja kiinnittivät erityistä huomiota tuloksellisuustietojen laatuun vuoden 2017 vuotuisia toimintakertomuksiaan laatiessaan. Tietolähteet on määritelty selvästi, ja kaikki tietojen laatuun liittyvät huolenaiheet on tuotu selkeästi ilmi.

Euroopan parlamentti pyysi komissiota asettamaan tuloksellisuustiedot helpommin saataville kehittämällä tähän tarkoitukseen suunnitellun verkkoportaalin ja hakukoneen. Kuten vastauksessa Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuoden 2016 vuosikertomukseen todettiin, komissio pyrkii parantamaan tuloksellisuustietojen saatavuutta. Se on sitoutunut arvioimaan tällaisen verkkonäkyvyyden toteutettavuutta, kustannuksia ja mahdollisia hyötyjä. Suositellut toimet toteutetaan tämän arvioinnin tulosten perusteella.

”Tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” ‑aloitteen yhteydessä on kehitetty erityinen EU:n tuloksia esittelevä verkkosivusto. Tämä verkkosivusto on yksi ensimmäisistä komission yhteistyöhankkeista, johon osallistuvat kaikki pääosastot ja joukko kumppanipääosastojen puolesta ohjelmia toteuttavia virastoja. Tavoitteena on ilmoittaa EU:n talousarviosta rahoitettujen hankkeiden konkreettiset tulokset ja maantieteellinen sijainti. Verkkosivusto on keskitetty yhteyspiste, joka haravoi tietoja monista eri verkkolähteistä, ja jonka tavoitteena on tarjota tietoja sekä sidosryhmille että kansalaisille EU:n talousarvion vaikutuksesta heidän lähialueisiinsa.

Verkkosivustolla oli vuoden 2017 loppuun mennessä tiedot yli 1 500 EU-rahoitteisesta hankkeesta EU:ssa ja sen ulkopuolella. Tämän määrän odotetaan kasvavan lähitulevaisuudessa.

Tämä EU:n tuloksia esittelevä verkkosivusto on valittu yhdeksi neljästä ehdokkaasta Euroopan oikeusasiamiehen hyvän hallinnon palkinnon saajaksi vuonna 2017 kategoriassa ”Excellence in communications”.

4.Tulot

Euroopan parlamentin päätöslauselmassa pyydetään komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että unionin omat varat, joita Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaiset eivät keränneet Kiinasta tuoduista tekstiiliteollisuuden tuotteista ja kengistä, voidaan periä takaisin, ja harkitsemaan oikea-aikaisen rikkomusmenettelyn käynnistämistä.

Komissio seuraa tätä asiaa hyvin tiiviisti, muun muassa kahdessa perinteisten omien varojen tarkastuksessa vuonna 2017. Koska tarkastuksen tulokset vahvistivat asiaankuuluvan Euroopan petostentorjuntaviraston kertomuksen havainnot ja selkeyttivät niitä edelleen, komissio päätti 8. maaliskuuta 2018 lähettää virallisen ilmoituksen Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisille. Komissio käynnisti tällä kirjeellä rikkomusmenettelyn Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan, koska se ei ollut toistuvista pyynnöistä huolimatta toteuttanut mitään komission pyytämiä toimenpiteitä 12. lokakuuta 2017 mennessä ja koska se kieltäytyi esittämästä arviota tämän laiminlyönnin vuoksi menetetyistä perinteisistä omista varoista.

Euroopan parlamentti kehottaa myös komissiota analysoimaan yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa kaikki mahdolliset monikansallisten toimien vaikutukset BKTL-arvioihin ja varmistamaan BKTL-tarkastussyklin aikana, että tutkimus- ja kehityshyödykkeet on viety oikein jäsenvaltioiden kansantalouden tilinpitoon. Tämä asia on erittäin tärkeä, ja sitä käsitellään parhaillaan ottamalla asianmukaisesti huomioon nykyinen BKTL-tarkastussykli ja jäsenvaltioiden tuleva vuoden 2019 kansantalouden tilinpidon vertailuarvojen tarkistus, joka suoritetaan suurimmassa osassa jäsenvaltioita. Tämän aikataulun tavoitteena on auttaa saamaan kohtuullinen ymmärrys globalisaatioilmiön yhdenmukaisesta käsittelystä jäsenvaltioissa. Käytössä on varhaisvaroitusmenettely, jossa kansalliset viranomaiset ilmoittavat Eurostatille mahdollisimman pian saatuaan tietää merkittävästä monikansallisen yrityksen uudelleenjärjestelystä.

Monikansallisia yrityksiä, jotka eivät ole toteuttamassa uudelleenjärjestelyä, käsitellään kaikkien jäsenvaltioiden kokeiluhankkeessa. Kokeiluhanke kattaa useita globalisaatioon liittyviä kysymyksiä, jotka ovat asiaankuuluvia kansantalouden tilinpidon kannalta. Jäsenvaltiolle annetaan suuntaviivat. Tutkimus- ja kehitystyöstä tehdään myös maiden välinen vertailuarviointi.

5.Euroopan kehitysrahaston sisällyttäminen unionin yleiseen talousarvioon

Euroopan parlamentin pyydettyä toistuvasti Euroopan kehitysrahaston sisällyttämistä EU:n yleiseen talousarvioon komissio ehdottaa vuosien 2021–2027 monivuotisessa rahoituskehyksessä EU:n ulkoisten toimien rahoitusvälineiden strategista yksinkertaistamista, mukaan lukien Euroopan kehitysrahaston integroiminen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen. Tämä johtaa menojen yleisen enimmäismäärän korottamiseen samalla kun nykyinen joustavuus säilytetään.

Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaisesti Euroopan rauhanturvaoperaatioiden uusi rahoitusväline – Euroopan rauhanrahasto – jää monivuotisen rahoituskehyksen ulkopuolelle.

6.Vastuuvapausmenettelyn nopeuttaminen