EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 27.05.1998 
KOM(1998)275 lopull. 
KOMISSION TIEDONANTO 
NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, 
TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE 
JA ALUEIDEN KOMITEALLE 
"YHTEENKUULUVUUDEN JA KILPAILUKYVYN 
LUJITTAMINEN TUTKIMUKSEN, 
TEKNOLOGISEN KEHITTÄMISEN JA 
INNOVAATIOIDEN AVULLA11 

SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 3 
TIEDONANNON TAVOITTEET 3 
KATSAUS AIEMPIIN JA NYKYISIIN ALOITTEISIIN 4 
• RAKENNERAHASTOT - AIKAISEMMAT JA NYKYISET TOIMET 
• TUTKIMUSTA JA TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA 
YHTEISÖN PUITEOHJELMA 
KILPAILUKYVYN JA YHTEENKUULUVUUDEN 
KEHITTÄMINEN KANSALLISELLA JA ALUEELLISELLA 
TASOLLA 
TTK:N JA INNOVAATIOIDEN LIITTÄMINEN OSAKSI 
ALUEELLISTA TALOUDELLISTA KEHITTÄMISTÄ 
9 
• TTK JA INNOVAATIOT - JAETTU VASTUU 
• KOLME PAINOPISTEALUETTA 
- INNOVAATIOIDEN EDISTÄMINEN 
- VERKOTTUMISEN JA TEOLLISUUSYHTEISTYÖN KEHITTÄMINEN 
- INHIMILLISTEN VALMIUKSIEN VAHVISTAMINEN 
PÄÄTELMÄT 15 
KESKEISIÄ LYHENTEITÄ JA KÄSITTEITÄ- SANASTO 17 
TILASTOLIITE 18 
2-
Taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus sisältyy olennaisena osana Euroopan unionin 
perustamissopimukseen yhdessä talous- ja rahaliiton sekä yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen 
kanssa. Tätä korostettiin myös Amsterdamin huippukokouksessa annetussa kasvua ja työllisyyttä 
koskevassa päätöslauselmassa sekä Luxemburgissa marraskuussa 1997 pidetyssä 
työllisyyshuippukokouksessa, jossa esitettiin lisäksi vaatimus siitä, että työttömyyden 
voittamisesta on tehtävä ensisijainen tavoite. 
Komission Agenda 2000 -asiakirjan mukaan rakennerahastojen avulla olisi jatkossakin 
edistettävä epäsuotuisten alueiden kilpailukyvyn kehittymistä ja työpaikkoja luovaa kestävää 
kasvua. Olisi otettava käyttöön erityisiä tukitoimenpiteitä elinkeinoelämän monipuolistamiseksi, 
talouden elinvoimaisuuden palauttamiseksi sekä toimeliaan yrityskulttuurin edistämiseksi. 
Tällaisilla toimenpiteillä olisi tuettava muun muassa infrastruktuuria, teknologisia, 
rahoituksellisia ja organisatorisia innovaatioita, pk-yrityksiä sekä inhimillisten voimavarojen 
kehittämistä, mukaan lukien miesten ja naisten yhdenvertaisuus. Agenda 2000 -asiakirjassa 
edellytetään lisäksi jäsenyyttä hakeneiden maiden tulevaisuudennäkymien huomioon ottamista. 
Lisäksi asiakirjassa todetaan, että tietämystä - tutkimusta, innovaatioita ja koulutusta - koskevilla 
politiikoilla olisi oltava tärkeä asema pyrittäessä kuromaan umpeen kuilu korkeatasoisen tieteen 
ja teknologian sekä teollisen ja kaupallisen menestyksen välillä. Erityisen tärkeänä pidetään pk-
yritysten kannustamista innovointiin. 
Tämän tiedonannon tarkoituksena on saattaa yhteenkuuluvuus, kilpailukyky sekä TTK ja 
innovaatiot yhden yhtenäisen kehyksen puitteisiin. 
SftSw* k^M^M%i '4--* ïMBKai!ità& 
1. Yleisenä tavoitteena on vahvistaa epäsuotuisten alueiden (LFR - hallinnolliset ja 
maantieteelliset alueet, jotka voivat saada tukea rakennerahastoista) kilpailukykyä 
liittämällä TTK-ja innovaatiopolitiikka osaksi alueen tuotantorakennetta. 
Tämän mahdollistamiseksi on lisättävä kansallisten ja alueellisten viranomaisten ja 
taloudellisten toimijoiden tietoisuutta, jotta voidaan: 
• parantaa alueiden kykyä liittää TTK ja innovointi osaksi taloutensa kehittämistä 
• kehittää oppimisprosesseja, joiden avulla voidaan parantaa yritysten innovointikykyä 
• auttaa yrityksiä ja laitoksia selviytymään vaikeuksista, joita sopeutuminen uusiin työn 
organisoinnin muotoihin niille aiheuttaa 
• koordinoida tehokkaammin alakohtaisia politiikkoja kansallisella tasolla tuettaessa 
alueellisia kehittämispyrkimyksiä. 
Tiedonannolla pyritään myös osoittamaan, että käyttämällä yhteisön välineitä -
rakennerahastoja ja TTK-puiteohjelmaa - siten, että ne täydentävät toisiaan, voidaan 
vaikuttaa suotuisasti yhteenkuuluvuuteen ja kilpailukykyyn. 
Lisäksi yhteisön jäsenyyttä hakeneet maat (Kypros ja Keski- ja Itä-Euroopan maat) voivat 
hyötyä merkittävästi niistä kokemuksista, joita saadaan EU:n tukiessa TTK:ta ja 
innovaatioita epäsuotuisilla alueilla. 
jf^^p?ïlirs|iii#jv 
Tilastojen analysoinnin perusteella voidaan päätellä, että sekä talouden (mitattuna 
bruttokansantuotteena asukasta kohti) että teknologisen kehityksen (mitattuna TTK-
kokonaismenojen osuutena bruttokansantuotteesta ja patenttien määränä 1 000 asukasta 
kohti) erot neljän koheesiomaan (Irlanti, Espanja, Portugali ja Kreikka) ja muiden 
jäsenvaltioiden välillä ovat kaventuneet vuodesta 1989 lähtien. 
Toisaalta - kuten kaaviosta 1 ja liitteen taulukoista 1 ja 2 käy ilmi - teknologisen kehityksen 
erot ovat edelleen huomattavia sekä yksityisten että julkisten TTK-järjestelmien osalta. 
Tilanne näyttäytyy vieläkin kirjavampana, kun tarkastellaan eri alueiden keskinäisiä eroja. 
Huomattavia alueellisia eroja on myös sellaisissa maissa, joilla on muita tehokkaammat 
TTK- ja innovaatiojärjestelmät. Silti vauraimpien maiden heikoimpienkin alueidenTTK- ja 
innovaatiojärjestelmät ovat vahvempia ja enemmän kysynnän ohjaamia kuin köyhimmissä 
maissa. 
Kaavio 1 - TTK-panostuksen indikaattoreita: 1995 
El EUR 11 
EUR 4 
% 0,5 
GERD/BKT T&K-henkilöstö/ BERD/BKT Yks. sektorin 
kok.työvoima T&K-henkilöstö 
,,,.,, ., .,, , /kok.työvoima 
Lähde ja lyhenteiden selitykset - ks liitteen taulukko I 
3. Lisäksi on olemassa merkkejä siitä, että pohjoisen ja etelän väliset erot ovat kasvamassa 
tieto-ja tietoliikennetekniikan alalla. Tästä ovat osoituksena Internetin koti-ja kaupallinen 
käyttö, kotitietokoneiden yleisyys, verkkopalvelinten ylläpito sekä etätyöjärjestelmät. 
4. Yleisesti voidaan sanoa, että epäsuotuisten alueiden - ja erityisesti tavoitteen 1 
kohdealueiden - tiede- ja teknologiajärjestelmille on edelleen tunnusomaista: (i) 
kokonaisuutena katsoen laimea TTK-toiminta; (ii) julkisen sektorin ylisuuri osuus ja 
yksityisen sektorin vähäisempi osallistuminen; (iii) keskittyminen perustutkimukseen; (iv) 
vähäinen teknologiansiirto julkisen ja yksityisen sektorin välillä sekä yksityisen sektorin 
sisällä; (v) huonot yhteydet kansainvälisiin TTK- ja innovaatioverkkoihin. 
5. Tällaiset laadulliset erot viittaavat siihen, että julkisten varojen sijoittaminen epäsuotuisilla 
alueilla suoritettavaan tutkimustoimintaan tuottaa pienemmän taloudellisen tuoton kuin 
varojen käyttö tutkimukseen kehittyneemmillä alueilla. Näin ollen olisi painotettava 
enemmän yksityisen sektorin roolia. Yritysten on osallistuttava entistä enemmän 
tutkimukseen ja innovointiin, ja viranomaisten olisi helpotettava tätä edesauttamalla 
riskipääoman saamista sekä luomalla muita kannustimia, joilla edistetään esimerkiksi 
sähköisen kaupankäynnin kaltaisia toimia. 
4-
RAKENNERAHASTOT - AIKAISEMMAT JA NYKYISET TOIMET 
6. Vuonna 1993 annetussa komission tiedonannossa esitettiin, että rakennepolitiikoissa olisi 
osoitettava enemmän määrärahoja TTK- ja innovaatiotoimiin. Siinä katsottiin, että 
rakenteellisilla tukitoimenpiteillä olisi pyrittävä lisäämään epäsuotuisten alueiden 
osallistumista yhteisön TTK-puiteohjelmaan, rahoitettava teknologiansiirtoa sekä lisättävä 
yritysten innovointia. 
Nämä suositukset perustuivat oletukseen siitä, että runsaasti varoja oli ohjattu lähes 
yksinomaan TTK:n perinteisten perusrakenteiden ja kilpailumarkkinoita edeltävän 
tutkimuksen rahoittamiseen. Esimerkiksi arvioinnissa, joka tehtiin Kreikassa, Irlannissa ja 
Portugalissa rakennerahastojen ohjelmakauden 1989-1993 lopussa, todettiin, että vaikka 
rakenteellisten tukitoimenpiteiden kokonaisvaikutus oli ollut myönteinen, niihin liittyi useita 
ongelmia. Tällaisina ongelmina mainittiin laitosten toiminnan rahoittamiseen tarvittavan 
tulorahoituksen puuttuminen, julkisen sektorin tarjonnan liiallinen painottuminen yksityisen 
sektorin kysynnän lisäämisen sijasta, jäsenvaltioiden liiallinen riippuvuus ulkopuolisesta 
(EU:n) rahoituksesta sekä TTK-toimien liika keskittyminen suurimpien kaupunkien 
ympäristöön. 
7. Tilanne on tämän jälkeen määrällisesti tarkastellen parantunut (ks. kaavio 2 ja liitteen 
taulukko 3). 
Kaavio 2 - Rakenteell. tukitoimenpiteiden TTK-osuuden kehittyminen 
0,00% SI 94/99 
• 89/93 
5,00% 0,00% 15,00% 20,00% 
Lisäksi joissakin maissa ja joillakin alueilla on satsattu inhimillisen pääoman 
kasvattamiseen muun muassa lisäämällä pätevän TTK-henkilöstön määrää sekä 
panostamalla verkottumiseen, välityspalveluihin ja kysynnän lisäämiseen. Esimerkiksi 
Irlannissa on tuoreimman väliarvioinnin perusteella alettu painottaa entistä enemmän 
yrityksissä tehtävää tutkimus- ja kehittämistyötä, mukaan lukien koulutus. Lyhyesti 
sanottuna: vähemmän tutkimusta yritysten puolesta ja enemmän tutkimusta yrityksissä 
itsessään. 
Komissio on käynnistänyt rinnan rahastojen tärkeimpien tukitoimenpiteiden kanssa useita 
kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on ollut löytää keinoja edellä mainittujen 
rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi (LAATIKKO 1). 
5-
LAATIKKO 1 
ALUEELLISET STRATEGIAT 
Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR) annetun asetuksen 10 artiklan mukaisesti ja 
yhteistyössä Innovaatio-ohjelman kanssa on kehitetty alueellisia innovaatiostrategioita (RIS -
EAKR:sta annetun asetuksen 10 artikla) sekä alueellisia innovaatio- ja 
teknologiansiirtostrategioita ja infrastruktuureja (RITTS - Innovaatio-ohjelma). Näiden 
päätavoitteet ovat seuraavat (ks. liitteessä oleva kartta): 
- luoda selkeä strateginen kehys innovoinnin liittämiseksi osaksi alueen tuotantorakennetta 
- muodostaa yhteistyöverkkoja yritysten sisälle sekä yritysten ja julkisen sektorin välille 
- tehostaa alueen TTK-toimintaa ja innovointia. 
Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) annetun asetuksen 6 artiklan ja EAKR:stä annetun asetuksen 
10 artiklan perusteella myönnetyllä rahoituksella on käynnistetty alueellisia tietoyhteiskunta-
aloitteita (RISI), jotta voitaisiin ottaa huomioon tieto- ja tietoliikennetekniikan kasvava merkitys 
alueellisen kehityksen, työn organisoinnin, inhimillisten voimavarojen, työllisyyden sekä 
miesten ja naisten yhdenvertaisuuden kannalta. 
Kaikista näistä myönteisistä muutoksista huolimatta suuri osa rakenteellisista 
tukitoimenpiteistä kohdistetaan yhä usein olemassa olevan (julkissektorilähtöisen) 
tieteellisen järjestelmän tukemiseen erityisesti tavoitteen 1 kohdealueilla, minkä johdosta 
alueellisen innovaatiojärjestelmän toimintaa vaikeuttavat rakenteelliset ongelmat säilyvät 
entisellään tai jopa pahenevat. Tätä kysymystä onkin tarkasteltava kriittisesti. 
TUTKIMUSTA JA TEKNOLOGISTA KEHITTÄMISTÄ KOSKEVA YHTEISÖN 
PUITEOHJELMA 
9. Puiteohjelmalla on pyritty lisäämään sosiaalis-taloudellista yhteenkuuluvuutta kouluttamalla 
tutkijoita, levittämällä tieteellistä ja teknistä tietoa epäsuotuisille alueille sekä luomalla 
verkostorakenteita. 
Kolmannessa ja neljännessä puiteohjelmassa miltei neljännes luoduista yhteyksistä on 
neljän koheesiomaan ja muiden yhdentoista jäsenvaltion välisiä. Pelkästään vuonna 1997 
luotiin yli 13 000 tällaista yhteyttä. 
Epäsuotuisten alueiden lähes yhdeksän prosentin osuus rahoituksesta- osuus kasvoi hieman 
neljännessä puiteohjelmassa - on oikeassa suhteessa niiden tämänhetkiseen tieteelliseen 
kapasiteettiin. 
Kaksi koheesiomaata, Espanja ja Kreikka, ovat edistyneet merkittävästi muun muassa 
tietotekniikan sekä biolääketieteen ja terveyden aloilla. Lisäksi standardit, mittaus ja testaus 
on ollut keskeinen ala, jolla neljä koheesiomaata ovat lisänneet osallistumistaan. Toisaalta 
edistymisessä teollisuusteknologian ja materiaaliteknologian sekä bioteknologian aloilla on 
parantamisen varaa. 
Niin ikään tietyt neljännen puiteohjelman erityistoimet ovat osoittautuneet erityisen 
tärkeiksi epäsuotuisten alueiden kannalta. Tällaisia ovat esimerkiksi kysyntälähtöiset pk-
yritysten hyväksi toteutetut teknologianedistämistoimenpiteet (TSME) (LAATIKKO 2). 
-6 
LAATIKKO 2 
PK-YRITYSTEN HYVÄKSI TOTEUTETUT TEKNOLOGIANEDISTÄMIS-
TOIMENPITEET (TSME) 
BRITE-EURAM -ohjelmaan kuuluviin CRAFT-toimiin perustuvilla pk-yritysten 
teknologianedistämistoimenpiteillä on edistetty erityisten "kartoitusvaiheen palkintojen" 
käyttöä, ja toimenpiteet ovat antaneet pk-yrityksille mahdollisuuden tehdä tutkimusyhteistyötä 
kolmansien osapuolten kanssa. Neljän koheesiomaan yritysten osallistuminen näiden 
toimenpiteiden toteuttamiseen onkin ollut keskimäärin vilkkaampaa kuin niiden osallistuminen 
puiteohjelman hankkeisiin. 
Koska näissä hanketyypeissä lisäksi keskitytään nimenomaan yritysten teknologisiin tarpeisiin, 
ne tarjoavat paikallisille matalan/keskitason teknologian pk-yrityksille uusia mahdollisuuksia 
verkottua ulkomaisten yritysten kanssa. Näitä toimia tuetaan innovaatioita ja teknologian 
käyttöönottoa edistävällä Innovaatio-ohjelmalla. Lisäksi niitä tukevat innovaatiokeskukset, jotka 
auttavat epäsuotuisia alueita saamaan käyttöönsä tarvittavaa tietoa, sekä RITTS-hankkeet, jotka 
edistävät innovaatiokulttuurin kehittämistä. 
10. Viidennessä puiteohjelmassa on tarkoitus keskittyä tiettyjen sosiaalis-taloudellisten 
ongelmien ratkaisemiseen "avaintoimintakokonaisuuksien" avulla. Erityisen tärkeitä 
epäsuotuisten alueiden kannalta ovat seuraavia aloja koskevat avaintoimintakokonaisuudet: 
kestävä vesihuolto ja vedenlaatu; maatalouden, kalastuksen ja metsätalouden kestävä 
kehittäminen, mukaan lukien maaseutualueiden yhtenäinen kehittäminen; kansalaisille 
tarkoitetut järjestelmät ja palvelut; kestävä liikkuvuus ja intermodaalisuus sekä huomisen 
kaupunki ja kulttuuriperintö. 
Viidennessä puiteohjelmassa jatketaan useita neljännen puiteohjelman onnistuneita toimia, 
eritoten tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta, innovaatioiden edistämistä sekä 
tutkimustulosten levittämistä ja tutkijoiden verkottumista tukevia toimia. Tältä osin tuleva 
innovaatioita ja pk-yritysten osallistumista edistävä ohjelma antaa lisätukea epäsuotuisille 
alueille edistämällä verkottumista sekä parhaan käytännön soveltamista. 
11. Nykyisin tunnustetaan yhä laajemmin, että kilpailukyvyn parantaminen edellyttää nykyisenä 
nopeiden maailmanlaajuisten taloudellisten, teknologisten ja kulttuuristen muutosten 
aikakautena poliittisia toimia keskeisillä osa-alueilla ja eri tasoilla. Näitä ovat: 
strateginen suunnitteluja yhteistyön edistäminen kaikilla tasoilla 
koulutuspolitiikka 
riskipääoman saannin mahdollistaminen 
sääntelypolitiikka 
"kovan" ja "pehmeän" infrastruktuurin tarjoaminen 
yritysten kehittämispolitiikka. 
7-
12. Esimerkiksi rakennerahastojen tukitoimenpiteillä on tavoitteen 2 kohdealueilla pyritty 
selvästi sisällyttämään TIK ja innovointi osaksi monisäikeisempiä paikallisia taloudellisia 
strategioita, joilla pyritään saamaan aikaan ja lujittamaan kilpailuetuja ja poistamaan 
kilpailuhaittoja. Tavoitteen 2 kohdealueet voivat usein hyödyntää suurten kaupunkien 
tarjoamia taloudellisia etuja. Esimerkiksi eri teollisuudenalojen tai sektorien muodostamat 
rypäät voivat hyödyntää mittakaavaetuja, sanattomaan sopimukseen perustuvaa 
tiedonvaihtoa sekä dynaamisia verkkoja. Tällaisilla rypäillä voi myös olla yhteydet pitkälle 
kehittyneisiin televerkkoihin sekä tällaisten verkkojen synnyttämien tuotteiden ja palvelujen 
suuri ja keskittynyt tarve. Pohjois-Jyllannin alue Tanskassa on hyvä esimerkki rypään 
muodostumisesta (LAATIKKO 3). 
Toisaalta maaseutu- ja rannikkoalueilla on mahdollisuus hyödyntää erilaisia resursseja, 
joissa ympäristöllä ja mahdollisesti matkailulla on oma osuutensa. 
LAATIKKO 3 
POHJOIS-JYLLANTI, TANSKA (tavoite 2) 
Pohjois-Jyllanti on ollut merenkulun ja siihen liittyvien alojen yritystoiminnan vähenemisen 
takia korkean työttömyyden aluetta. Alueen suurimpia ongelmia ovat olleet -ja ovat tietyssä 
määrin yhä liian vähäinen kansainvälistyminen, alueen kokoon nähden verrattain pieni 
yrittäjien määrä, keskeisen osaamisen puuttuminen sekä pitkäaikaistyöttömyys. Pohjois-
Jyllannissa on kuitenkin toteutettu erittäin menestyksekkäästi kehittämisstrategiaa, jossa TTK:lla 
ja innovoinnilla on keskeinen sija. Strategia koostuu seuraavista tekijöistä: 
innovatiivisten käytänteiden, teknologian ja menetelmien käyttöönotto perinteisillä 
teollisuudenaloilla ja perinteisissä palveluissa, suunnittelu- ja tuotantoprosesseja koskevan 
tiedon lisääminen sekä uusien materiaalien käyttöjä uusien tuotteiden kehittäminen 
- huipputekniikan alan yritysten alueelle sijoittumisen ja kasvun edistäminen; tämän perustana 
on ollut tieteen, tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin yhdistäminen erityisesti 
tietoliikenneteknologian ja sen sovellutusten alalla 
- työvoiman kouluttaminen ja koulutuksen parantaminen, joiden tavoitteena on kehittää 
yritysten johtamista ja saada entistä suurempi osa tutkinnon suorittaneista jäämään alueelle. 
Yksityisillä yrityksillä on vuodesta 1989 lähtien ollut mahdollisuus saada tukea 
rakennerahastoilta tavoitteen 2 perusteella. Tämä on lisännyt pk-yritysten kiinnostusta 
innovaatioihin perustuvien ohjelmien kehittämiseen, mikä puolestaan on lisännyt tuotteisiin ja 
johtamis- ja tuotantoprosessiin liittyvää tietämystä. Pk-yritysten ja tutkimuslaitosten väliset 
suhteet ovat parantuneet, vaikkakin niille oli alkuvaiheessa tyypillistä se, että teknologian 
kehittäminen tapahtui enimmäkseen nimenomaan tutkimuslaitosten ehdoilla. Viime aikoina 
tilanne on kuitenkin muuttunut, ja pk-yritykset ovat alkaneet pyrkiä vaikuttamaan tutkimukseen 
entistä tasaveroisempina toimijoina. Kolmella eri alalla - mikrosirujen ja -piirien, 
tietoliikennelaitteiden sekä kuva-analyysin alueella - on hyvin lyhyessä ajassa saatu aikaan 
uraauurtavia uusia kaupallisia ja yksityistalouksien käyttöön tarkoitettuja sovelluksia. 
Näiden toisiaan täydentävien toimintojen ja saatavien mittakaavaetujen kehittämistä varten on 
syntymässä rypäitä. Âlborgin yliopisto on NOVI-hankkeensa (tiede/teknologiapuisto ja siihen 
liittyvät rahoitusjärjestelyt) avulla osaltaan tukenut rypäiden fyysistä muodostumista ja 
osallistunut lisäksi yhteistyössä keskeisten yritysten kanssa kolmanteen ja neljänteen 
tutkimuksen puiteohjelmaan. 
Pohjoisjyllantilaisten kyky suunnitella tulevaa sekä horisontaalisesti eri asiaankuuluvat 
politiikan alat huomioon ottaen että vertikaalisesti eri viranomaistasojen välillä kehittyy 
jatkuvasti parempaan suuntaan. Alueellista talouden kehittämisstrategiaa, jossa TTK:lla ja 
innovoinnilla on tärkeä sija, on lähtenyt yhdessä toteuttamaan 27 kuntaa. Eri ministeriöt 
kehittävät parhaillaan yhteistyötä alueen kanssa kyetäkseen tukemaan paikallista kehittämistä. 
13. On huolehdittava siitä, että TTK:ta ja innovaatioita tukevat toimet Siitetään osaksi alueen 
tuotantorakennetta. Alueellisen TTK- ja innovaatiojärjestelmän - jota ei enää nähdä 
tarjontalähtöisesti toimivien tutkimuslaitosten hallitsemana järjestelmänä vaan jota on 
laajennettu siten, että siihen kuuluvat myös yritykset, päätöksentekoelimet ja työmarkkinat -
olisi toimittava paikallisen taloudellisen ympäristön ehdoilla.Epäsuotuisat alueet, jotka eivät 
kykene muiden lailla vetämään puoleensa runsaasti lisäarvoa tuottavia toimintoja, voivat 
hyötyä erityisesti niveltämällä TTK-ja innovaatiostrategiansa ja taloudellisen suunnittelunsa 
toisiinsa. 
TTKïN JA INNOVAATIOIDEN LIITTÄMINEN OSAKSI ALUEELLISTA 
TALOUDELLISTA KEHITTÄMISTÄ * ; ... 
14. Edellä esitetyn tarkastelun perusteella voidaan tehdä seuraavia huomioita. 
• Julkisilla tukitoimilla olisi pyrittävä kehittämään yhtenäisiä toimintakehyksiä, joilla 
puolestaan on vahvat yhteydet markkinoihin (riskipääoma, pääsy yhtenäismarkkinoille 
jne.). 
• Näiden kehysten avulla olisi vaikutettava siihen ympäristöön, jossa yritykset - erityisesti 
pk-yritykset - sekä TTK- ja innovaatiotoimijat toimivat. 
• Kehysten olisi perustuttava tehokkaaseen ja tarkkaan "tarveanalyysiin". 
• Keskeisten toimijoiden yhteisymmärrys, kumppanuus ja sitoutuminen ovat olennaisen 
tärkeitä tekijöitä. 
• Sekä kansallisella että Euroopan tasolla on pyrittävä toden teolla koordinoimaan toimia, 
jotta 
- vältetään eri alueilla toteutettavien toimien tarpeeton päällekkäisyys ja 
- varmistetaan teknologisten valmiuksien laaja leviäminen. 
Edellä esitettyjen huomioiden perusteella on syntynyt ajatus siitä, että taloudellisten erojen 
pienentämiseksi olisi omaksuttava kokonaisvaltainen lähestymistapa, jotta TTK- ja 
innovaatiopolitiikka voidaan liittää toimivasti osaksi laajempaa paikallisen ja alueellisen 
taloudellisen kehittämisen strategiaa. 
TTK JA INNOVAATIOT - JAETTU VASTUU 
15. Kilpailukyvyn ja yhteenkuuluvuuden kannalta on olemassa selkeä tarve laatia 
YHTENÄISIÄ TTK- JA INNOVAATIOSTRATEGIOITA, jotka ovat kytköksissä 
alueiden talouden kehitysprosessiin ja jotka ovat kansallisen TTK-ja innovaatiotoiminnan 
tukijärjestelmän kautta yhteydessä laajempaan eurooppalaisen kokonaisuuteen. Strategia on 
kolmitasoinen. 
- Paikallisen ja alueellisen tason tehtävät: 
i. arvioida paikalliset ja alueelliset tarpeet ja mahdollisuudet, 
ii. kehittää strategiakehys, jonka puitteissa tutkimusta, teknologista innovointia 
sekä niihin liittyviä politiikkoja olisi toteutettava, 
iii. panna täytäntöön sovittu TTK- ja innovaatio-ohjelma, joka pitää sisällään 
erityiset, asianomaisten virastojen toteutettaviksi sopivat painopistealueet ja 
toimenpiteet, 
9-
iv. saada aikaan tehokasta, kohdennettua ja kattavaa alueellista yhteistyötä, 
jonka puitteissa huolehditaan talouden kehittämisen tehokkaasta 
strategisesta suunnittelusta, poliittisten toimien yhteensovittamisesta sekä 
strategian ja toimien toteuttamiseen tarvittavasta rahoituksesta. 
- Jäsenvaltioiden tehtävät: 
v. määrittää kansalliset puitteet, joissa voidaan tukea TTK- ja 
innovaatioponnisteluja, 
vi. muotoilla kansalliset TTK- ja innovaatiopolitiikat ja -järjestelmät; näihin 
sisältyvät teknologialaitosten sijoittaminen sekä ohjelmat, joilla autetaan 
alueiden yrityksiä käyttämään niitä, 
vii. laatia kehityssuunnitelmat, joiden yhteisrahoitukseen rakennerahastot 
osallistuvat. 
- Jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin tehtävät: 
viii. määrittää TTK- ja innovaatiopolitiikkojen pitkän aikavälin strategiset 
tavoitteet; tämän perustana on oltava kattava näkemys kunkin jäsenvaltion 
TTK- ja innovaatiojärjestelmän sekä talousjärjestelmän heikkouksista ja 
vahvuuksista, 
ix. huolehdittava siitä, että tukitoimet ovat yhdenmukaisia ja että käytettävät 
välineet ovat samankaltaisia ja niillä pyritään keskenään sopusoinnussa 
oleviin tavoitteisiin. 
Tehtäviä silmällä pitäen on laadittu kaksi strategista aloitetta. Ensinnäkin innovaatiota 
koskeva vihreä kirja ja toimintasuunnitelma ovat tarjonneet komissiolle ja jäsenvaltioille 
yhteisen kehyksen, jonka puitteissa voidaan määrittää ensisijaiset yhteistyövaihtoehdot ja 
-mahdollisuudet. Toisaalta edistääkseen laaja-alaista keskustelua Euroopan alueellisen 
kehittämisen pitkän aikavälin suuntaviivoista jäsenvaltiot ovat sopineet Euroopan 
aluekehityssuunnitelman (European Spatial Development Perspective, ESDP) laatimisesta. 
Suunnitelma on määrä hyväksyä keväällä 1999. 
16. Kaikkien tasojen olisi sovittava toiminnan tuloksellisuuden arviointiperusteista ja 
tavoitteista, laadittava tehokkaat seuranta- ja arviointimenetelmät sekä yhdenmukaistettava 
ohjelmien aikataulut. On välttämätöntä, että tuloksellisuuden arviointiperusteet ja toiminnan 
tavoitteet perustuvat selkeään käsitykseen TTK- ja innovaatiopolitiikkojen 
kokonaisvaikutuksista alueelliseen kehitykseen ja yhteenkuuluvuuteen. Toimenpiteiden 
perusteellinen arviointi mahdollistaa tarkempien tuloksellisuuden mittareiden määrittämisen. 
17. Laaja-alainen TTK- ja innovaatiostrategia hienosäädetään toteuttamisvaiheessa viime 
kädessä kunkin alueen ja paikkakunnan olosuhteiden ja edellytysten mukaiseksi, mutta on 
tiettyjä avaintoimia, joita yksikään jäsenvaltio tai alue ei voi jättää huomiotta. 
Innovaatioiden edistäminen, teollisuusyhteistyö ja verkottuminen sekä inhimillisten 
valmiuksien parantaminen sisältyvät kaikkiin strategioihin. 
KOLME PAINOPISTEALUETTA 
INNOVAATIOIDEN EDISTÄMINEN 
18. Eräs tämän tiedonannon peruslähtökohta on, että yhteenkuuluvuuteen tähtäävä politiikka 
olisi muutettava pääasiassa perustutkimusta ja teknologisia valmiuksia sinänsä tukevasta 
politiikasta sellaiseksi politiikaksi, jolla edistetään TTK- ja innovaatioponnistelujen 
10 
hyödyntämistä taloudellisessa toiminnassa. Innovaatioita voidaan tässä yhteydessä edistää 
merkittävästi seuraavilla tavoilla: 
') Keskitytään innovaatiostrategioissa kysynUiHihtöisiin järjestelmiin, joilla levitetään 
tietoa teknologiasta ja parannetaan innovaatioiden hallintaa. Monet yritykset, 
varsinkin pk-yritykset, pitävät edelleen innovointia pelkkänä lisätaakkana ja 
kustannusten aiheuttajana sen sijaan, että katsoisivat sen olevan mahdollisuus ja 
investointi tulevaisuutta silmällä pitäen. Pk-yritykset eivät välttämättä ole tietoisia 
omista tarpeistaan (esim. kansainvälisille markkinoille pääsyn osalta) eivätkä ne sen 
vuoksi ehkä pyri löytämään tarpeisiinsa ratkaisuja. Toisaalta pieniltä tutkimustuloksia 
kehittäviltä yrityksiltä puuttuvat usein valmiudet myydä aikaansaannoksiaan. 
ii) Edistetään alueellisella ja paikallisella tasolla kokonaisvaltaiseen laatujohtamiseen ja 
laadunhallintaan tähtäävää toimintatapaa, koska se synnyttää innovaatioiden kysyntää 
(erityisesti pk-yrityksissä) ja parantaa osaltaan yritysten kilpailukvkyä. (LAATIKKO 
4). 
LAATIKKO 4 
EUROMANAGEMENT 
EUROMANAGEMENT-järjestelmä on sovellettavissa sekä kansallisella tasolla että 
paikallisesti. Ensiksi luodaan yhteiset menettelytavat pk-yritysten auttamiseksi niillä osa-
alueilla, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä niiden toiminnan jatkumisen tai kasvun kannalta (esim. 
ympäristö, TTK, standardointi, sertifiointi, laatu jne.). Tämän jälkeen konsultit tarkastavat 
yhtenäisen toiminnan kannalta olennaisilla aloilla toimivat pk-yritykset arvioidakseen niiden 
vahvuudet ja heikkoudet sekä niiden valmiudet osallistua EU:n ohjelmiin. Näistä arvioinneista 
laaditut raportit ovat erittäin hyödyllisiä erityiskonsulteille, julkisille viranomaisille ja pk-
yrityksille, sillä ne mahdollistavat kokeilujen ja esikuva-analyysien (benchmarking) 
määrittämisen koko Euroopan laajuisesti. 
iii. Kehitetään uusia, epäsuotuisten alueiden taloudellisten rakenteiden ominaispiirteitä 
vastaavia rahoitus- ja hallinnointijärjestelyjä ja pyritään tarpeen mukaan luomaan 
vaihtoehtoisia rahoitusmuotoja sekä suoria yhteyksiä rahoitusmarkkinoille 
(LAATIKKO 5). 
LAATIKKO 5 
YLEINEN CDTI-TUKI 
Yksi kiinnostava järjestelmä on yleinen CDTI-tuki, joka sisältyy Espanjan tavoitteen 1 
kohdealueita koskevaan yhteisön tukikehykseen. Yleinen CDTI (Centro para el Desarrollo 
Technologico Industrial) -tuki on rahoitusinstrumentti, josta myönnetään yhteisrahoitusta 
yritysten ehdottamiin teknologiahankkeisiin (enintään 50 prosenttia kokonaiskustannuksista), 
Tukea ei hankkeen epäonnistuessa tarvitse maksaa takaisin. Hankkeen onnistuessa puolestaan 
takaisinmaksu tapahtuu viiden vuoden kuluessa hankkeen päättymisestä. Tukilainasta ei peritä 
korkoa eikä sille vaadita takuita. Takaisinmaksetut lainat käytetään uusien hankkeiden 
rahoittamiseen. 
11 
iv. Järkeistetään yritysten tukipalvelujen liiallista tarjontaa jäsenvaltioissa, jotta kyetään 
tarjoamaan erikoistuneempia ja paremmin kohdennettuja palveluja. 
v. Edistetään innovaatioita tukevia toimia, kuten: 
• ammatillisen liikkuvuuden tukemista ja työllistämisohjelmia työllisyyden 
parantamiseksi 
• yhteistyön aikaansaamista (julkisten ja yksityisten) tutkimuslaitosten ja pk-
yritysten välille 
• tietotekniikan hyödyntämistä 
• riskipääomaan liittyviä tukitoimia, joilla edesautetaan uusien (esimerkiksi 
yliopistoissa tehtävästä tutkimustyöstä kumpuavien tai TTK- ja 
innovaatiotoimintaan voimakkaasti panostavista suuremmista yrityksistä 
irtautuvien) yritysten syntymistä 
• henkisen omaisuuden oikeuksiin liittyviä toimia erityisesti siltä osin kuin niillä 
tuetaan pk-yrityksiä 
• sellaisten järjestelyjen kehittämistä, joilla edistetään yrityksiin liittyvää TTK:ta ja 
jonka tavoitteena on lisätä TTK-toimintaa harjoittavien yritysten, erityisesti 
"ensikertalaisten", määrää. 
vi. Otetaan oppia parhaasta käytännöstä silloin, kun osaamiskeskusten ja yliopistojen 
yhteyteen sekä tiede-ja teknologiapuistoihin muodostuu rypäitä, jotta kyettäisiin: 
• kehittämään eri tahojen tekemän tutkimuksen pohjalta kaupallisia sovelluksia 
• käyttämään hyväksi yksityisten pääomasijoittajien (business angels) ja 
riskipääomarahastojen tarjoamaa rahoitusalan ja kaupallista asiantuntemusta ja 
luomaan sen avulla uusia yrityksiä, jotka voivat hyödyntää kehitettyä teknologiaa 
ja vallata uusia markkinoita 
• käyttämään teknologiaa paikallisyhteisöjä hyödyttävällä tavalla - esimerkiksi 
parantamalla online-yhteyksiä julkisiin palveluihin tai kehittämällä verkkoja 
yhteisöjen tiedotus- ja koulutustoimintaa varten. 
VERKOTTUMISEN JA TEOLLISUUSYHTEISTYÖN KEHITTÄMINEN 
19. Muun muassa kaupan maailmanlaajuistumisesta, sääntelyn purkamisesta ja muuttuvasta 
kysynnästä aiheutuvat markkinoiden jatkuvasti kasvavat paineet tekevät yhdessä uusien 
yhteiskunnallisten tarpeiden ja tieteellisen ja teknologisen kehityksen kanssa innovaatiosta 
entistä monimutkaisempaa, kalliimpaa ja riskialttiimpaa. Tämän monimutkaisen tilanteen 
hallitsemiseen ei riitä pelkästään se, että ostetaan kehittyneitä laitteita tai saadaan käyttöön 
uutta teknologiaa. 
Tämän lisäksi on tarpeen yhdistää innovointi muuhun yrityksen toiminnan kehittämiseen, 
kuten markkinointiin, henkilöstöresurssien kehittämiseen sekä laadunvalvontaan, ja, luoda 
yrityksen johtamista palvelevia palautesilmukoita. Koska pk-yritykset eivät useinkaan ole 
toiminnoiltaan yhtä monipuolisia kuin suuret yritykset, niiden on käytettävä apuna yrityksen 
ulkopuolisia palveluja. Politiikkoihin liittyviä tukitoimia toteutettaessa onkin ymmäfrettävä 
kunnolla ne mekanismit, jotka vaikuttavat pk-yritysten verkottumisvalmiuksiin.Poli|iikkaa 
määritettäessä on tärkeää: 
- 12-
• kehittää teknologiaa koskevan tiedon ja teknologian hankinnan kanavia sekä näiden 
kanavien mahdollisuuksia muuttua tai laajentua verkottumisen avulla 
• määrittää (viestintään liittyviä ja kulttuurisia) aukkoja pk-yritysten ja teknologiaa 
käyttöön tarjoavan infrastruktuurin välillä 
• edistää yritysten verkottumista siten, että yritykset voivat oppia toisiltaan ja laatia 
yhteisiä strategioita markkina-asemansa parantamiseksi 
• luoda alueellisia alihankkijayritysten rypäitä, koska alihankinta kuuluu usein keskeisenä 
osana epäsuotuisten alueiden tuotantorakenteisiin 
• kehittää teknologian kelpuuttamis- ja teknologiansiirtohankkeita, joiden avulla voidaan 
osoittaa innovatiivisten tekniikoiden ja prosessien käyttöönotosta koituvat hyödyt 
• ottaa huomioon innovaatioihin liittyvät sosiaaliset näkökohdat 
• ymmärtää teknologiatuen ja teknologiansiirron organisatoriset ja ioteuttamispaikkaan 
liittyvät vaatimukset, jotta voidaan tarjota räätälöityä ja eriytettyä teknologiatukea. 
20. Komissio on kehittänyt useita välineitä, joilla voidaan tukea verkottumista ja 
teollisuusyhteistyötä sekä edistää julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä (LAATIKKO 6). 
LAATIKKO 6 
YHTEISÖN VERKOT 
Epäsuotuisille alueille voivat olla avuksi yhteisön verkot, joita muodostavat muun muassa 
innovaatiokeskukset, eurotiedotuskeskukset sekä eurooppalaiset verkot ja paivelut. Nämä 
verkot helpottavat epäsuotuisten alueiden osallistumista yhteisön toimintaan ja parantavat 
niiden kykyä ottaa käyttöön uutta teknologiaa ja innovaatioita. Komissio on esimerkiksi 
vuodesta 1984 lähtien tukenut innovatiivisia yrityksiä tukevaa yritys- ja innovaatiokeskusten 
(BIC) verkkoa. Näiden keskusten etuna on, että ne ovat yhteydessä kansainväliseen verkkoon 
(Euroopan BIC-verkko), jota hallinnoidaan sekä keskitetysti että kansallisella tasolla. Verkon 
avulla edistetään teknologiansiirtoa, varmistetaan taitotiedon siirtäminen ja helpotetaan 
yritysten alueidenvälistä ja kansainvälistä yhteistyötä. Näissä verkoissa olisi otettava 
paremmin huomioon ne paikalliset toimijat, joiden tehtävänä on määrittää ja toteuttaa 
paikallisten innovaatiojärjestelmien luomiseen tai vahvistamiseen tähtääviä alueellisia ja 
yritysstrategioita. 
ALUEELLISET INNOVAATIOSTRATEGIAT (RIS) - WALES1N TAPAUS 
Walesia koskevan alueellisen innovaatiostrategian (aiemmin alueellinen teknologia-
suunnitelma) -jonka yhteisrahoitukseen yhteisö osallistuu EAKR:stä annetun asetuksen 10 
artiklan perusteella - yhteydessä tehtiin selvitys, johon osallistui yli 700 henkilöä yli 600 eri 
organisaatiosta. Laaditun lopullisen alueellisen teknologiasuunnitelman perusteella Walesin 
elinkeinoelämän kaikilta sektoreilta nimettiin 60 avainhanketta, joiden osalta ollaan nyt 
siirrytty täytäntöönpanovaiheeseen (esim. Welsh Business Angels Network, loppututkinnon 
suorittaneiden koulutusta ja töihin sijoittumista koskevat ohjelmat, Walesin osaamiskeskus, 
pk-yrityksiä koskevat teknologian soveltamisohjelmat). Alueellisessa teknologia-
suunnitelmassa määritellyt ensisijaiset toiminta-alat on lisäksi otettu huomioon Etelä-Walesin 
tavoitteen 2 kohdealueita koskevan teollisuusohjelman (1997-1999) eri toimenpiteissä, ja noin 
20 % teollisuusohjelmasta on suunnattu tähän toimintaan. Tämä vastaa yli 90 miljoonan 
punnan investointeja, joista rakennerahastojen osuus on hieman alle 40 miljoonaa puntaa. 
13» 
INHIMILLISTEN VALMIUKSIEN VAHVISTAMINEN 
21. Inhimilliset valmiudet ovat keskeisen tärkeitä kilpailukyvyn ja tietoon perustuvien 
kehitysprosessien kannalta. Sen vuoksi olisikin kiinnitettävä huomiota seuraaviin seikkoihin: 
i. henkilöstön koulutus 
ii. palautemekanismin luominen yksityisen sektorin ja teknisten tutkimuslaitosten ja 
korkeakoulujen välille (yhteistyö); 
iii. tutkijoiden työskentely yrityksissä sekä kansainvälinen liikkuvuus (kehittyneiden 
alueiden ja epäsuotuisten alueiden tutkimuslaitosten välinen vaihto). Viimeksi 
mainitusta on esimerkkejä tutkimusta ja kehittämistä koskevassa yhteisön 
puiteohjelmassa (LAATIKKO 7). 
LAATIKKO 7 
MARIE CURIE -APURAHA 
Tutkijoiden koulutusta ja liikkuvuutta koskevaan ohjelmaan sisältyvän Marie Curie 
-apurahajärjestelmän tarkoituksena on tukea tutkimustyön kautta toteutettavaa jatkokoulutusta. 
Ohjelmaan sisältyy erityisiä välineitä, joista voi olla selvää hyötyä epäsuotuisille alueille. Yksi 
tällainen on henkilökohtainen Marie Curie -paluuapurahaohjelma, jolla kannustetaan 
epäsuotuisilta alueilta lähtöisin olevia tutkijoita palaamaan kotimaahansa epäsuotuisalle 
alueelle. Vastaisuudessa käyttöön otettavilla Marie Curie -kehitysapurahoilla tuetaan uusien 
tutkimusalojen kehittämistä epäsuotuisten alueiden nykyisissä tutkimuslaitoksissa. 
Tarkoituksena on, että tähän toimintaan osallistuvat epäsuotuisten alueiden tutkimuslaitokset, 
jotka haluavat kehittää uusia osaamisalueita, sekä laitoksissa vierailevat nuoret ja kokeneet 
tutkijat. Kokeneiden tutkijoiden Marie Curie -apurahaohjelmassa puolestaan eurooppalaisten 
kokeneiden tutkijoiden asiantuntemusta siirretään teollisuuden ja tiedeyhteisön välillä 
(kumpaankin suuntaan) ja toisaalta myös epäsuotuisille alueille tätä tarkoitusta palvelevan 
ohjelman osa-alueen myötä. Muista Marie Curie -apurahajärjestelmään liittyvistä toimista, 
joista parhaillaan neuvotellaan, olisi todennäköisesti välillisempää hyötyä. Niihin sisältyy 
muun muassa toimenpiteitä, joilla tohtoritason tutkijoita kannustetaan jäämään yhteisön 
tutkimuslaitoksiin, sekä yrityksissä suoritettavaa tutkimustyötä tukevia apurahoja, joiden 
avulla erityisesti pk-yrityksiä tuetaan erityistoimin, jotta ne ottaisivat vastaan nuoria tutkijoita. 
Lisäksi uusi tavoite, jota harkitaan sisällytettäväksi seuraavaan puiteohjelmaan, on 
merkittävien tutkimusinfrastruktuurien avaaminen sellaisille tutkimusryhmille, joilla ei 
tavallisesti ole mahdollisuutta käyttää niitä. 
22. Yksi keskeinen seikka, joka on syytä pitää mielessä on se, että pk-yritykset tarvitsevat 
teknologianhanintaan liittyvää tukea voidakseen omaksua uutta teknologiaa. Pelkkä 
teknologian saatavuuden paraneminen ei yksin tuota parhaita mahdollisia tuloksia. Tästä 
syystä on tärkeää kehittää teknologianhallinnan koulutusohjelmia ja pk-yritysten 
työntekijöiden jatkuvaa koulutusta uusien tekniikoiden alalla. Tämän tavoitteen 
saavuttamista voidaan tukea yhteisön toimilla seuraavasti: 
• Voidaan tehostaa toimia, joiden tavoitteena on inhimilliseen pääomaan ja elinikäiseen 
oppimiseen tehtävien investointien lisääminen epäsuotuisilla alueilla. Rakennerahastojen 
kautta voidaan tukea tutkinnon suorittaneiden henkilöiden työelämään sijoittumista 
edistäviä ohjelmia, jotka voidaan laatia paikallisia olosuhteita ja tarpeita vastaaviksi. 
• Euroopan sosiaalirahaston rahoittaman nykyisen tavoitteen 4 mukaisen toiminnan 
tavoitteena on työntekijöiden pätevyyden, johtamistaitojen ja työllisyysnäkymien 
parantaminen. Toiminnalla vastataan suoraan tarpeeseen auttaa eri puolilla Euroopan 
- 14-
unionia asuvia työntekijöitä sopeutumaan teollisuudessa tapahtuvaan muutokseen sekä 
tuotantojärjestelmien muutoksiin. Yhteisön ADAPT-aloitteella on jo tuettu merkittävällä 
tavalla tällaista sopeutumista. Ehdotetussa uudessa tavoitteessa 3 (joka kattaa nykyiset 
tavoitteet 3 ja 4) tehostetaan tätä tukitoimintaa. 
On edistettävä tieto-ja tietoliikennetekniikan osuutta avoimen opetuksen ja etäopetuksen 
järjestelmien kehittämisessä, jotta voidaan parantaa erityisesti pk-yritysten, vähän 
koulutusta saaneiden työntekijöiden ja pitkäaikaistyöttömien koulutusmahdollisuuksia. 
Samoin on edistettävä etätyöntekijöiden tukijärjestelmiä. 
23. TTK-ja innovaatiopolitiikat on liitettävä osaksi kunkin alueen tuotantorakennetta.Tämä 
merkitsee sitä, että alueen toimijoiden on yksilöitävä alueen strategiset painopistealueet 
sekä suunnattava niille voimavaroja. 
Yhdennetyn TTK- ja innovaatiostrategian olisi rakennuttava paikallisten ja alueellisten 
elinten, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin yhteistyön varaan. Strategian avulla olisi 
pyrittävä edistämään innovaatioita, tehostamaan verkottumista ja teollisuusyhteistyötä 
sekä parantamaan inhimillisiä valmiuksia, ja se olisi laadittava siten, että se vastaa 
kunkin alueen institutionaalisia, sosiaalis-taloudellisia ja kulttuurisia ominaispiirteitä. 
Komission tehtävänä on luoda sellainen kehys, joka mahdollistaa tavoitteen mukaisen 
kehityksen. 
24. Alueiden olisi luotava yhdennetty TTK- ja innovaatiostrategia ja kehitettävä sitä.Tämän 
strategian olisi perustuttava alueen taloudellisen rakenteen tarpeisiin, ja sen avulla olisi 
kehitettävä jatkuvasti alueellisten kehittämissuunnitelmien sisältöä aluerahastojen 
tukitoimien seuraavan toteuttamiskauden aikana. 
Jäsenvaltioiden olisi keskinäisen kumppanuuden hengessä huolehdittava siitä, että 
asianomaiset kansalliset politiikat täydentävät ja tukevat alueellisella ja yhteisön tasolla 
todettujen tarpeiden täyttämistä ja mahdollisuuksien hyödyntämistä. 
Jäsenvaltioita pyydetään ottamaan huomioon tässä tiedonannossa esitetyt suositukset 
Euroopan aluekehityssuunnitelmaan (ESDP) liittyvän työn yhteydessä. 
25. Komissio 
• kannattaa TTK:n ja innovaatioiden liittämistä osaksi tulevia rakenneohjelmia. Tämä 
tiedonanto muodostaa perustan suuntaviivojen määrittämiselle TTK:n ja 
innovaatioiden alalla toteutettavia rakenteellisia tukitoimenpiteitä varten. Se toimii 
myös vertailukohtana arvioitaessa ennakolta alueiden kehittämissuunnitelmissa 
esitettyjen TTK- ja innovaatiostrategioiden johdonmukaisuutta 
• aikoo hyödyntää nykyisistä alueellisista innovaatio- ja tietoyhteiskuntastrategioista 
saatuja kokemuksia määrittääkseen kysyntälähtöisen ja alhaalta ylöspäin 
etenevän toiminnan mallin toissijaisuusperiaatteen mukaisesti 
• kehottaa jäsenvaltioita kehittämään yhdessä ennen rakennerahastojen seuraavaa 
ohjelmakautta TTK- ja innovaatiotoiminnan tuloksellisuutta tarkasti mittaavat 
indikaattorit, joiden avulla rakenteellisia tukitoimenpiteitä voidaan arvioida ja 
seurata 
• ehdottaa kansainvälisen yhteistyön lujittamista sellaisten osaamiskeskusten, jotka 
sijaitsevat teknologiselta tasoltaan toistaiseksi riittämättömästi kehittyneillä alueilla, 
ja muilla alueilla sijaitsevien osaamiskeskusten välillä. Komissio aikoo tältä osin 
tukea erilaisia vapaaehtoisuuteen perustuvia yhteistyön muotoja, kuten: 
-15-
- osaamiskeskuksissa järjestettävää ammatillista koulutusta (ESR) 
- tukikelpoisten alueiden rakenteiden ja tieteellisten laitteiden parantamista 
(EAKR) 
- kansainvälisten yhteenliittymien (tai eurooppalaisen taloudellisen 
intressiryhmän, European Economic Interest Group, EEIG) muodostamista 
TTK-puiteohjelman tutkimushankkeita varten. 
pyytää kaikkia Keski- ja Itä-Euroopan maita sekä Kyprosta kehittämään alueellisen 
ja kansallisen tason tarkoituksenmukaiset TTK- ja innovaatiostrategiat; näitä 
tarkastellaan kunkin maan liittymisen valmistelun yhteydessä Luxemburgissa 
kokoontuneen Eurooppa-neuvoston tekemän päätöksen mukaisesti. Komissio 
edistää kokemusten vaihtoa jäsenyyttä hakeneiden maiden ja jäsenvaltioiden välillä, 
aikoo perustaa TTK-toimintaa ja innovaatioita käsittelevän interaktiivisen Web-
sivuston ja luoda näin yhteyden alueiden, jäsenvaltioiden ja jäsenyyttä hakeneiden 
maiden välille. 
16 
KESKEISIÄ LYHENTEITÄ JA KÄSITTEITÄ-SANASTO 
ADAPT Yhteisön aloite, jonka avulla pyritään ennakoimaan yritysten työllisyysrakenteen 
muutoksia ja valmistautumaan niihin. 
BERD Yritysten TTK-menot (Business Expenditure on Research and Development) 
BIC Yritys-ja innovaatiokeskus (Business Innovation Centre) 
BRITE-EURAM / CRAFT 
Neljänteen puiteohjelmaan kuuluva materiaalitekniikkaohjelma / Aloite, jolla 
pyritään edistämään pk-yritysten osallistumista eurooppalaisiin 
tutkimushankkeisiin 
CSF 
EAKR 
ESDP 
ESR 
GERD 
KIE-maat 
LFR 
RIS 
RISI 
RITTS 
TSER 
TSME 
TTK 
YOA Yhteisön tukikehys (Community Support Framework) 
Euroopan aluekehitysrahasto 
Euroopan aluekehitysohjelma (European Spatial Development Perspective) 
Euroopan sosiaalirahasto 
TTK-bruttomenot (Gross Expenditure on Research and Development) 
Keski-ja Itä-Euroopan maat 
Epäsuotuisa alue (Less Favoured Region) 
Alueelliset innovaatiostrategiat (Regional Innovation Strategies) 
Alueelliset tietoyhteiskunta-aloitteet (Regional Information Society Initiatives) 
Alueelliset innovaatio-ja teknologiansiirtostrategiat ja infrastruktuurit (Regional 
Innovation and Technology Transfer Strategies and Infrastructures) 
Kohdennettu sosiaalis-taloudellinen tutkimus (Targeted Socio-Economie 
Research) 
Pk-yritysten hyväksi toteutetut teknologianedistämistoimenpiteet (Technology 
Stimulation Measures for SMEs) 
Tutkimus ja teknologinen kehittäminen (Research and Technological 
Development, RTD) 
Yhtenäinen ohjelma-asiakirja (Single Programming Document, SPD) 
17 
TAULUKKO 1 
TTK:n perusindikaattorit 
1995 
DK D NL FIN UK EUR 11 - EUR 4 EL IRL 
PERUSTIEDOT '.*!: 
Asukasluku (1000) 
Työvoima (1000) 
BKT (milj. ecua) 
BKT asukasta kohti 
GERD (milj. ecua) 
asukasta kohti (1000 ecua) 
% BKT:sta 
T&K-henkilöstö 
% työvoimasta 
Julkisen sektojnii^TTK^^ _, , 
GBAORD - % kokonaisbudjetista 
GOVERD - % BKT:sta 
HERD - % BKT:sta 10137 
4183 
205852 
20307 
327 
1,61% 
1,23% 5228 81661 58138 57301 
2796 38961 25033 22607 
132474 1845177 1176205 831376 
25340 22596 20231 14509 
462 ' 515 473 151 
1,82% l 2,28% 2,34% 1,04% 15459 8047 5108 
7304 3842 2429 
302543 172372 95599 
19571 21422 18716 8827 58606 
4498 28404 
176275 841571 
19970 14360 
403 339 443 
2,06% ' 1,58% ' 2,37% 689 
3,45% 295 
2,05% 
1,71% 1,52% ' 1,58% ' 0,86% ' 1,47% ' 1,18% ' 1,97% 1,95% 1,22% 
r - t^ j^ ^ »VW-** — v **C£**r* *"?*>»<*tr>r%&t&$p3H$**-^*l 308511 
140057 
5779444 
18733 
384 
2,05% 
1,37% ' ^3S$ 
63179 
25948 
643889 
10192 
1,95% 1,79% 3,60% 4,33% 1,65% 2,70% 2,37% 2.90% 3,17% 2,27% 
0,06% 
0,44% 0,32% ' 0,34% 0,49% 
0,41% ' 0,43% 0,38% 
Valtion ja kork. koulujen T&K-henkilöstö 
% kaikesta T&K-henkilöstöst^ 47% 
Yksityisen sektorfnjTK ~l^\ 
BERD (milj. ecua) 
% BKT:sta 
% GERD:sta 
Yksityisen sektorin T&K-henkilöstö 
% työvoimasta 
% kaikesta T&K^ienkitöstöst^ 53% 
Eurooppalaisia patettihakemuksia 
miljoonaa asukasta kohti 47% ' 46% 
s-t-4 •J*ri~¥~ *~*fi"si* ,5 "«55 50% 0,22% 
0,26% 
62% 0,37% 0,12% ' 0,41% 0,13% 0,30% 
0,58% ' 0,50% ' 0,46% 0,63% 0,39% 
60% ' 59% ' 49% 45% 44% 2,93% 
0,33% 
0,41% 
49% 83 
0,82% 
0,73% ' 
1,62% 
0,16% ' 
0,24% 
73% ' 
|ÇA i^>i- . * ~& %&•*£*&«• 
1,09% 
67% 1,10% 1,51% 1,44% 0,56% 
60% 66% 62% 54% 1,09% 0,83% ' 1,50% 2,68% 1,34% 
53% 52% 63% 78% 65% 
0,65% 0,92% 0,82% ' 0,80% ' 0,33% 
53% ' 54% 
94 119 168 50% 
95 38% 
46 0,59% ' 0,49% ' 1,00% 1,08% 0,68% 
40% ' 41% ' 51% 55% 56% 
116 99 172 199 79 %M$ÊS. 
1,30% 
64% 
0,69% 
51% 
108 10454 
4201 
87416 
8362 
40 
0,48% 39210 3598 9917 
15561 1434 4753 
428091 49215 79166 
10918 13677 7983 
87 192 47 
0,80% 1,41% 0,61% 
0,83% 0,73% ' 1,14% ' 0,53% 
0,35% 
45% 
0,20% 
27% 
11 0,67% 
0,13% 
0,22% 
89% 
0,11% 
24% 
0,09% 
11% 1,96% ' 1,09% l 1,61% 
0,17% 0,14% 0,16% 
0,25% 0,27% 0,21% 
71% ' 54% ' 69% 
0,37% 0,99% 0,12% 
46% 70% 20% 
0,21% ' 0,53% 0,16% 
29% ' 46% 31% 
12 37 
à Lähde: Eurostat 
Arvio 
Li sisällä Luxemburgia 
Kaikki henkilöstötiedot perustuvat henkilömääriin 
r"'~»i- vi..!—.:„:., <")liuittaLiircci»in GERD - Kansalliset T&K-bniltomcnot 
GOVF.RD - Valtion T&K-menot 
HERD - Korkeakoulujen T&K-menot 
BERD - Yritysten T&K-menot GBAORD - Valtion T&K-määrärahat 
TAULUKKO 2 
TTK:n perusindikaattorit 
Alueelliset erot 
SAKSA4 
1993 RANSKA3 
1994 ITALIA 
1994 ESPANJA 
1994 PORTUGALI 
1995 KREIKKA 
1993 EUR11 
1995 EUR4 
1995 
PERUSTIEDOT:; 
GERD (milj. ecua) 
asukasta kohti (1000 ecua) 
% BKT:sta 
T&K-henkilöstö 
% työvoimasta 
GOVERD 
asukasta kohti (1000 ecua) 
% BKTrsta 
HERD - % BKTrsta 
Valtion ja kork. koulujen T&K-henkilöstö 
% kaikesta T&K-henkilöstöstä 
Yksityisen sektorin TTK ; 
BERD (milj. ecua) 
% BKTrsta 
% GERD.sta 
Yksityisen sektorin T&K-henkilöstö 
% työvoimasta 
% kaikesta T&K-hcnkilöstöstä 
Eurooppalaisia patenttihakemuksia 
miljoonaa asukasta kohti Tav. 1 Muut 
179 548 
1,78% 2,46% 
ei saat. ei saat. 
52 78 
0,52% 0,35% 
0,62% 0,41% 
ei saat. ei saat. GERD< GERD> 
21 94 
1,25% 3,49% 
0,65% 2,16% 
3 15 
0,20% 0,56% 
0,11% 0,29% 
31% 30% 
0,64% 
36% 1,70% 
69% 
ei saat. ei saat. 
ei saat. ei saat. 
23 176 0,93% 2,60% 
75% 75% 
0,46% 1,50% 
71% 69% 
65 172 Tav. 1 Muut 
67 211 
0,64% 1,20% 
0,49% 0,97% 
_ « -'--f- ._i.'.v* 
12 46 
0,11% 0,26% 
0,33% 0,25% 
83% 57% 
0,19% 0,69% 
30% 57% 
0,09% 0,42% 
17% 43% 
7 61 Tav. 1 Muut 
44 151 
0,50% 1,18% 
0,54% 1,20% 
7 34 
0,08% 0,27% 
0,28% 0,24% 
86% 64% 
0,13% 0,66% 
27% 56% 
0,08% 0,43% 
14% 36% 
5 20 Muut Lissabon 
30 81 
0,46% 0,81% 
0,38% 0,80% 
3 31 
0,05% 0,31% 
0,20% 0,21% 
67% 72% 
0,10% 0,14% 
23% 18% 
0,13% 0,23% 
33% 28% 
Lähde: Eurostat Kaikki henkilöstötiedot perustuvat henkilömääriin ECU: Nykyisin valuuttakurssein 
' Arvio Luxemburgin tiedot eivät ole saatavilla 
3 Ensimmäisessä sarakkeessa on niiden Ranskan alueiden keskiarvot, joiden T&K-bruttomenot (% BKT:sta) ovat maan keskiarvoa (2,38%) alhaisemmat 
4 TTK-menoja ja korkeakoulujen henkilöstöä koskevat tiedot eivät ole saatavilla 
GIRD - Kansalliset T&K-bruttomenot 
(iOVERl) - Valtion T&K-menot 
HERD - Korkeakoulujen T&K-menot Muut Attika 
26 57 
0,36% 0,67% 
0,63% 0,96% 
«n.;; - —;. ^^ 
8 18 
0,12% 0,21% 
0,17% 0,24% 
88% 81% 
0,07% 0,22% 
20% 33% 
0,07% 0,18% 
12% 19% 384 ' 
2,05% ' 
1,37% ' 
61 
0,33% ! 
0,41% 
49% 
1,30% 
64% 
0,69% 
51% 
108 83 
0,82% 
0,73% 
16 
0,16% 
0,24% 
73% 
0,35% 
45% 
0,20% 
27% 
11 
TAULUKKO 3 
TTK.n Perusindikaattorit 
Rakennerahastot 
1989-1993/1994-1999 
1989-1993 1994-1999 
Miljoonaa ecua 
Tavoite 1 
Tavoite 6 
Tavoite 2 
Tavoite 5b 
Alneclliset tavfl^^^S^^I^ 
Tavoite 3/4 
Tavoite 3 
Tavoite 4 
Tavoite 5a maatalous 
Tavoite 5a kalastus 
Muut kuin alueell. tavoittect yh 
KaJkldtovoitf^^^^^^ 
Yhteison aloitteet 
YHTEENSA 'J&fr}*&(t>#g&i YHTEENSA 
43.818 
6.130 
2.232 
fTsfiHf^" 
6.669 
3.523 
579 
^10.771 
flfäpMTU 
5.285 
>^>6&236---. TTK 
1.280 
705 
32 
^£oTf^-
453 
453 
Äi470lÄ 
1.450 
i** 3320 i,. % 
2,92% 
11,50% 
1,43% 
s7&rX& 
-
4J1% 
Z'Ä***& 
27,44% 
i~S,74%...' f 
£ 
" YHTEENSA 
93.972 
697 
15.352 
6.860 
•^n«psi"-*fc 
12.938 
2.246 
5.251 
885 
21J20 
7.JB8MI %. " 
14.018 
y^"152»219c*s; TTK 
5.049 
58 
2.580 
142 
X~7JB7"~" 
-
0 
. **;7J827^*J 
690 
•>>».518-:„ % 
5,37% 
8,28% 
16,80% 
2,06% 
"; G,70X~ t 
-
0,00% 
^5,66%^ I 
4,92% 
5,60% 
Lähde: PO XII:n tiedot data 
COMMISSION EUROPEENNE UNION EUROPEENNE - EUROPEAN UNION 
Article 10 du FEDER : Actions innovatrices en coopération avec In DC, XIII, te Programme Innovation 
Article 10 o/ERDF : Innovative measures in cooperation with IX) XIII, the Innovation Programme 
Stratégie, Kirmaili ^Innovation (R.l.S.) et Infrastructures rl Strategi» Régionales de Trunin de Techm.hgie ,t de Soutien A rWv.ifi.rn (K.I T T.S ) 
Regional Innovation Strategies (H.l.S.) and Regional Innovation and Technohgy Transfer Infrastructuresand Strategies (R.I.T.T.S.) 
tAinoenne 
4-
Cette carle n 'a aucun statut légal. LEGENDE-LEGEND f. 
»N 
VÖ RIS. é.K.I.T.T.S. * 
•Projtli pilota RIS. 1996-98 I 
0 compris projets pré-pUotet RTP1994-96) 8 
R.I.S. pilot project! 1996-9S &• 
(prt-pllot projects RTP 1994-96 Included) S 
•Projeté RJ.T.T.S. présélectionnés 1995-98 ? 
R.l.T.T.Sprt-telectedprojects 1995-98 3 3 CE-DGXV1G1S, sourceGISCO, XVI-A.2 A/ ProntUns Nationales 
_ , National Boundaries 
This map has no legal status. , , _ ,, , _. , „ „ „, 
EC - DGXVIGIS, source CISCO, XVI-A.2 / J ^^"'J* 'i^'J^SJA? 
Regional Boundaries (NUTS2) Les territoires non continentaux et out re-mer des Etats Membres 
JVon continental and overseas areas of Member States 
« J 

ISSN 1024-4492 
KOM(98) 275 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 02 04 12 15 
Luettelonumero : CB-CO-98-362-FI-C 
ISBN 92-78-36933-0 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg