ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen sitrushedelmien tuottajille luotavasta tukijärjestelmästä"



Virallinen lehti nro C 212 , 22/07/1996 s. 0088



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyjen sitrushedelmien tuottajille luotavasta tukijärjestelmästä" (96/C 212/18) Neuvosto päätti 28. toukokuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti antaa lausunnon valmistelun yleisesittelijä José Luis Mayayo Bellon tehtäväksi. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 29. ja 30. toukokuuta 1996 pitämässään 336. täysistunnossa (toukokuun 30. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 52 ääntä puolesta, kaksi vastaan, ja viisi pidättyi äänestämästä. Komitea pitää oikeansuuntaisena asetusehdotusta, jonka nojalla pyritään luomaan tukijärjestelmä sitrushedelmien tuottajille. Komitea on tyytyväinen tapaan, jolla tuottajajärjestöjä on käsitelty uudessa asetusehdotuksessa. Komitean mukaan tämä vahvistaa myös teollisuuden neuvottelumahdollisuuksia, sekä jalostettavaksi tulevan raaka-aineen entistä säännöllisempää saatavuutta. Komitean mukaan tuen suuruuden leikkauksia ja vähennyksiä olisi kenties tarkistettava. Komitea arvioi, että asetetun kynnyksen ylittämisestä olisi säädettävä 20 % enimmäisrangaistus. Bryssel, 30. toukokuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltioissa, jonka kansalaisia he eivät ole, annetun neuvoston direktiivin 94/80/EY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 153 , 28/05/1996 s. 0045



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi niiden unionin kansalaisten kunnallista äänioikeutta ja vaalikelpoisuutta koskevista yksityiskohtaisista säännöistä, jotka asuvat jäsenvaltioissa, jonka kansalaisia he eivät ole, annetun neuvoston direktiivin 94/80/EY muuttamisesta" (96/C 153/09) Neuvosto päätti 7. helmikuuta 1996 EY:n perustamissopimuksen 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastasi sosiaali-, perhe-, koulutus- ja kulttuuriasiain jaosto. Talous- ja sosiaalikomitea nimitti yleisesittelijäksi Vasco Calin (työjärjestyksen 20 artikla). Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi pitämässään 333. täysistunnossa (helmikuun 29. päivän kokouksessa 1996) yksimielisesti seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Direktiiviehdotuksella halutaan mukauttaa direktiiviä 94/80/EY lisäämällä siihen kolmen uuden jäsenvaltion Itävallan, Suomen ja Ruotsin kunnallishallinto. 1.2. TSK hyväksyy ehdotuksen neuvoston direktiiviksi. 2. Yleistä 2.1. Komitea muistuttaa, että tällä sekä täydennettävällä direktiivillä pyritään toteuttamaan 8 b artiklan määräyksiä, joiden mukaan "Jokaisella unionin kansalaisella on kunnallinen äänioikeus ja vaalikelpoisuus jäsenvaltiossa, jossa hän asuu mutta jonka kansalainen hän ei ole, samoin edellytyksin kuin tuon jäsenvaltion omilla kansalaisilla". 2.2. Komitea huomauttaa, että yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden laajentaminen paikallistasolle tekee mukauttamisen välttämättömäksi, jotta Euroopan unionin kansalaisten osallistumista sekä Euroopan kansalaisuuden käsitettä voidaan vahvistaa. 2.3. Komitea korostaa, että unionin kansalaisten osallistuminen paikallisen tason toimintaan ja kunnallisvaaleihin on tärkeää, koska se edistää molemminpuolista tiedonkulkua ja kansalaisten liittämistä paikallisyhteisön elämään. Näin voidaan myös lisätä julkisen hallinnon ja poliittisten tahojen tietoisuutta vallitsevasta todellisuudesta. 2.4. Komitea toistaa huomiot, jotka se on tehnyt aikaisemmissa lausunnoissaan (). Komitea painottaa, että on välttämätöntä säilyttää yhteisön kansalaisten tasapuolisen kohtelun periaate, joka on perustamissopimuksen vakiinnuttama ja oikeuskäytännön vahvistama (). Bryssel, 29. helmikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER () EYVL N:o C 393, 31. 12. 1994, lausunto annettu 14. syyskuuta 1994. () Tuomioistuimen päätös N:o C-92/92 ja C-362/92.
Lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta"



Virallinen lehti nro C 097 , 01/04/1996 s. 0029



Lausunto aiheesta ehdotus neuvoston direktiiviksi tiettyjä eläimissä ja eläinperäisissä tuotteissa esiintyviä zoonooseja ja zoonoosien aiheuttajia koskevista suojatoimenpiteistä elintarvikkeista aiheutuvien tartunta- ja myrkytyspesäkkeiden ehkäisemiseksi annetun direktiivin 92/117/ETY muuttamisesta (96/C 97/09) Neuvosto päätti 24. marraskuuta 1995 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 43 ja 198 artiklan mukaisesti pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut maa- ja kalatalousjaosto antoi lausuntonsa 11. tammikuuta 1996. Esittelijänä oli José Luis Mayayo Bello. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 31. tammikuuta ja 1. helmikuuta 1996 pidetyssä 332. täysistunnossaan (helmikuun 1. päivän kokouksessa) enemmistön äänin seuraavan lausunnon. Äänestyksessä kaksi pidättyi äänestämästä. 1. Hyväksyessään vuonna 1992 direktiivin 92/117/ETY ("zoonoosi-direktiivi") neuvosto velvoitti jäsenvaltiot keräämään asiaa koskevia tietoja ja tiedottamaan komissiolle suunnitelmistaan siipikarjasalmonellan torjumiseksi. 2. Komitea toteaa, että direktiivin 92/117/ETY täytäntöönpano on kangertanut useissa jäsenvaltioissa. Jaosto tukee komission aikomusta tarkistaa direktiivi perusteellisesti. 3. Komitea ymmärtää syyt, joilla komissio perustelee lisäajan tarvetta direktiivin tarkistamista ja uudessa 15 a artiklassa vaaditun selvityksen laatimista varten. 4. Komitea myöntää, että direktiivi 92/117/ETY on osittain puutteellinen, mutta pahoittelee, ettei osa jäsenvaltioista ole noudattanut direktiivin määräyksiä riittävän tunnollisesti. Valvontatoimien puuttuminen aiheuttaa vääristymiä eri maiden siipikarjantuottajien välisessä kilpailussa. 5. Kuluttajat kiinnittävät salmonellaongelmaan yhä enemmän huomiota, ja tietyt maat ovat ryhtyneet asiassa määrätietoisiin toimiin. Komitea pitää niitä tarpeellisina, jotta EU:n perustamissopimuksen velvoite korkeatasoisen terveydenhoidon edistämisestä tulee täytetyksi. 6. Komitea korostaa olevansa kiinnostunut zoonoosien valvonta- ja torjuntatoimista ja toivoo, että siltä pyydettäisiin hyvissä ajoin lausunto uudesta direktiiviehdotuksesta. Asianmukaisin torjuntatoimin voidaan taata, ettei tilanne pahene ainakaan maissa, jotka jo toteuttavat direktiivin määräyksiä. 7. Koska salmonellan torjunta vaatii pikaista toimintaa kaikissa EU-maissa, komitea pyytää komissiota ja muita asianosaisia järjestämään aihetta käsittelevän avoimen konferenssin. Bryssel, 1. helmikuuta 1996. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Carlos FERRER
2.10

Älykkäiden mittareiden käyttöönotto on olennainen osa maaseudun energiasiirtymää, mutta toistaiseksi näyttää siltä, että se on ollut maaseutualueilla melko hidasta. On myös varmistettava, että pienituloiset kotitaloudet ja henkilöt, joilla on puutteelliset tietotekniikkataidot, voivat hyödyntää älykkäitä mittareita parhaalla mahdollisella tavalla osana oikeudenmukaista energiasiirtymää, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Elpymis- ja palautumistukivälineestä on osoitettu 25 miljardia euroa tukemaan digitaalisia taitoja ja koulutusta. Jäsenvaltioiden on osoitettava riittävä osuus tästä rahoituksesta maaseudun asukkaiden digitaalisten taitojen ja digitaalisen lukutaidon parantamiseen. Osissa Eurooppaa ei ole internetyhteyttä, ja tämä kestämätön tilanne tulee korjata mahdollisimman pian.
3.10

Yksi laitoshoitojärjestelmien ja kotona annettavan hoidon peruspilari on hoitohenkilökunta, joka on paikoin riittämätöntä, jolla on epävarmat työsuhteet, jolle ei anneta tarvittavaa koulutustukea, jonka saama ammatillinen tunnustus on heikkoa, joka on alipalkattua tai joka koostuu laittomasta työvoimasta (joissakin maissa tämä osuus on huomattava). Sen vuoksi on olennaisen tärkeää muun muassa sisällyttää ammatillisen koulutuksen eri vaiheisiin vanhustenhoitoa ja myös hoitoriippuvuutta käsitteleviä koulutusohjelmia, jotka mahdollistavat pätevöitymisen kahdelle alalle.
3.22

Tarve parantaa työllistymismahdollisuuksia : i) Covid-19-pandemia on jouduttanut digitalisaatio- ja viherryttämisprosesseja. Niiden jatkuminen vaatii ponnisteluja. ii) Maaseudulle on luotava uusia työllistymismahdollisuuksia, ja niitä on pidettävä yllä. Tähän kuuluvat myös maaseutupalvelujen tarjoamiseen, etätyöhön, uuteen teknologiaan tai uusiutuviin energialähteisiin liittyvät työllistymismahdollisuudet. iii) Maatalouden monitoiminnallisuuden vahvistaminen, maatalouden ulkopuolisten toimintojen edistäminen ja yritysten perustaminen puhtaan energian palvelujen ja teollisuuden alalle maaseutualueilla voi luoda paljon työllistymismahdollisuuksia. iv) Edistetään yrittäjyyttä, varmistetaan reilut kilpailusäännöt pk-yrityksille ja kiinnitetään huomiota nuorempien sukupolvien tarpeisiin (esim. etätyö). v) Pidetään työpaikat ja kaupat lähellä ihmisiä. Maaseutu- ja kaupunkiympäristön yhteinen visio tarjoaa mahdollisuuksia kiertotalouden kehittämiseen. vi) Edistetään ihmisarvoista työtä ja parannetaan työoloja maaseutualueilla ja varmistetaan samalla, että kaikilla osapuolilla on mahdollisuus vaikuttaa tähän kehittämisprosessiin. vii) Kytketään kuluttajakysyntä alueellisiin ja maaseudun markkinoihin paikallisten tuotteiden markkinoinnin ja laatumerkintöjen avulla. viii) Kulttuurimahdollisuuksien luomista maaseutualueille olisi edistettävä laajalti. Tähän kuuluvat muun muassa kulttuuritapahtumien edistäminen ja maaseudun historiallisen ja uskonnollisen rakennusperinnön (kirkot, linnat jne.) suojeleminen. ix) Digitalisaatioprosessit avaavat uusia mahdollisuuksia, jotka voivat luoda odotuksia ja olla vetovoimatekijänä kansalaisille, erityisesti nuorille, ja tuoda muutoksia väestökadon suuntauksiin ja elämänlaatuun maaseutualueilla. Tätä varten maaseudulla tarvitaan riittävä infrastruktuuri yhteyksien varmistamiseksi. Yhteyksiä koskevat strategiat ja digitaaliset alustat tarjoavat tähän ratkaisuja, ja maaseudun digisäädöksellä helpotettaisiin digitaaliteknologian kehittämistä maataloudessa ja maaseutualueilla. x) Ekomatkailun, virkistystoiminnan ja kestävää kehitystä koskevan valistuksen ohella on tuettava kestävää maataloutta ja vesiviljelyä (17) maaseutualueilla ja kaupunkien lähialueilla, ja näiden toimien on oltava sopusoinnussa biologisen monimuotoisuuden suojelun kanssa ihmisten elämänlaadun varmistamiseksi. xi) Laadukas ja helposti saatavilla oleva koulutus maaseudulla varhaislapsuudesta alkaen voi auttaa parantamaan koulutuksen tuloksia, kun taas julkisten palvelujen, kuten lastenhoidon ja koulutuksen, saatavuus on paikkaan sidottu tekijä, joka vaikuttaa maaseutualueiden houkuttelevuuteen, myös korkeasti koulutettujen työntekijöiden kannalta.
2.5

Jäsenvaltioilla on paljon harkintavaltaa yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen, kuten asumispalvelujen, määrittelyssä, järjestämisessä ja rahoittamisessa. Toimivallasta huolimatta niiden on kuitenkin kunnioitettava unionin arvoja (ihmisarvo, tasa-arvo, syrjimättömyys, ihmisoikeudet jne.) ja asumiseen sovellettavia unionin sääntöjä, kuten EU:n toiminnasta tehtyyn sopimukseen (SEUT) liitettyä pöytäkirjaa N:o 26 yleistä etua koskevista palveluista. Sen mukaan jäsenvaltioiden tulee huolehtia seuraavista: ”korkea laadun ja turvallisuuden taso sekä kohtuuhintaisuus, yhdenvertainen kohtelu sekä yleisen saatavuuden ja käyttäjien oikeuksien edistäminen”. Komissiolla on siten perussopimusten valvojana tärkeä rooli, ja sen täytyy puuttua asiaan, jos jäsenvaltiot eivät täytä velvoitteitaan. Komissio rajoittaa kuitenkin huomattavasti jäsenvaltioiden toimivaltaa valtiontukien sääntelyn yhteydessä vaatiessaan, että sosiaalinen asuntotuotanto olisi varattava yksinomaan vähävaraisimmille kotitalouksille, vaikka asuntokriisi koskettaa paljon laajempaa väestönosaa. Viranomaiset saavat lisäksi myydä kohtuuhintaisten asuntojen rakentamisohjelman puitteissa tontteja vain markkinahintaan, joka on ensin määritettävä monimutkaisen menettelyn kautta.
4.4

ETSK yhtyy näkemykseen siitä, että EU:n on toimittava päättäväisemmin varmistaakseen käytännössä todellisen vastavuoroisuuden ja puututtava protektionismiin kolmansien maiden julkisten hankintojen markkinoille pääsyssä. Kiinan julkisten hankintojen markkinat ja teollis- ja tekijänoikeuksien suoja poikkeavat merkittävästi kansainvälisistä standardeista, ja WTO:hon liittymisestä huolimatta Kiina on edelleen suurelta osin suojattu markkina-alue. Lisäksi Kiina ei ole vielä liittynyt julkisia hankintoja koskevaan WTO:n sopimukseen (GPA-sopimus) huolimatta lupauksestaan, jonka se antoi, kun se hyväksyttiin WTO:n jäseneksi. Kiinasta käytävästä keskustelusta on tullut EU:ssa entistä sensitiivisempää. Kunnianhimoiset ohjelmat, kuten Belt and Road -aloite tai Made in China 2025 -ohjelma sekä Kiinan ja Keski- ja Itä-Euroopan maiden välisen 16+1-yhteistyön suuntaviivat (Budapest 2017, Sofia 2018 ja Dubrovnik 2019) (6), ovat herättäneet monien yksityisten ja julkisten toimijoiden, myös EU:n toimielinten, huomion. 5G-kysymys on nostanut esiin digitaalisen turvallisuuden ja ruokkinut EU:n pyrkimystä kohti digitaalista riippumattomuutta. EU:n tutkimus- ja innovointialan investointiohjelmien vahvistaminen vaikuttaa tässä suhteessa järkevimmältä ja palkitsevimmalta toimintatavalta.
2.2

Kansainvälisellä kaupalla on pitkät perinteet, mutta sen erityinen sosiaalinen ja poliittinen merkitys on kasvanut aikojen saatossa huomattavasti. Perinteisesti kansainvälinen kauppa on hoidettu kahdenvälisin sopimuksin, mutta toisen maailmansodan jälkeen sitä on käyty yhä enemmän monenvälisten sopimusten pohjalta. Maailman kauppajärjestön (WTO) perustamisen myötä on syntynyt kansainvälistä kauppaa sääntelevä kaupankäyntijärjestelmä, jonka puitteissa Euroopan komissio on vuodesta 2011 lähtien tukenut unionin taloudellisia ulkosuhteita sellaisten uuden sukupolven kauppasopimusten avulla, joilla pyritään tiivistämään talous- ja kauppasuhteita tiettyihin kauppakumppaneihin.
1.2

Kaikissa komission pääosastoissa ja virastoissa sekä kaikissa EU:n toimielimissä tulee olla vammaisasioita käsittelevät yhteyspisteet, ja vammaisuuteen liittyvien kysymysten monialaisuuden vuoksi komission pääsihteeristöön tulee sijoittaa keskitetty yhteyspiste. Näistä yhteyspisteistä koostuvan vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean tulee valvoa agendan täytäntöönpanoa. Koska tulevassa komissiossa yhden jäsenen vastuualueena on tasa-arvo, on ensiarvoisen tärkeää, että myös oikeus- ja kuluttaja-asioiden pääosastossa on tällainen yhteyspiste.
3.3.1

Eurooppalaiset maataloustuottajat, maatalousyrittäjät ja heidän osuuskuntansa hallinnoivat noin 173:a miljoonaa hehtaaria maata, mikä on noin 39 prosenttia EU:n kokonaisalasta. Maatalousyrittäjät ja heidän perheenjäsenensä vaalivat maaseutumaisemia ja luonnon monimuotoisuutta ja tuottavat yhteiskunnalle monenlaisia myönteisiä tuloksia. Uutteralla maankäyttöön ja maisemanhoitoon kytkeytyvällä työllään he lieventävät aktiivisesti äärimmäisten sääolojen aiheuttamien merkittävien katastrofien vaikutuksia. Monet maatalousyrittäjät ovat myös metsänomistajia, ja heidän panoksensa kestäväpohjaiseen metsänhoitoon on merkittävä. Lisäksi maatalousyrittäjät auttavat säilyttämään ja ennallistamaan EU:n maaseudun perinnemaisemia, varmistavat kulttuuriperinnön säilymisen ja tarjoavat positiivisia synergioita EU:n matkailualalle. Maatalousalalla tähän mennessä toteutetut toimet eivät kuitenkaan voi peittää sitä tosiasiaa, että tarvitaan vielä huomattavasti enemmän ponnisteluja ja toimenpiteitä, jotta saavutetaan biologista monimuotoisuutta koskevat eurooppalaiset ja globaalit tavoitteet, mehiläisten, hyönteisten ja lintujen suojelu mukaan luettuna. Tämä on osittain ristiriidassa kannattavuusvaatimusten kanssa, minkä vuoksi EU:n on välttämättä palkittava maatalousalalla annetusta vahvemmasta ekologisesta panoksesta YMP:lle osoitettujen lisäresurssien kautta.
1.8

Tulee tutkia erilaisia tapoja hyödyntää biomassaa. Nykyisin saatavilla olevan biomassan resurssitehokkaamman käytön on oltava ensisijainen tavoite, jotta voidaan vastata raaka-aineiden kasvavaan kysyntään. Lisäksi on parannettava maataloustuotannossa käytettävän maan laatua ja lisättävä sen määrää sekä kannustettava hyödyntämään käytöstä poistettuja, syrjäisiä tai alikäytössä olevia maa-alueita. Raaka-aineiden tuottajilla eli lähinnä maataloustuottajilla ja metsänomistajilla on elintärkeä rooli biotalouden kehittämisessä. On lisättävä tietoisuutta (erilaisia viljelykasveja käytettäessä) tarjolla olevista mahdollisuuksista ja kehitettävä biomassan keruu-, varastointi- ja kuljetusinfrastruktuuria. Kestävyysraportointimekanismien yksinkertaistamisella sekä monikäyttöisen biomassan tuotannon ja jalostuskapasiteetin lisäämisellä EU:ssa voi myös olla keskeinen merkitys. Jätteiden ja jäännösaineiden käyttö vaihtoehtoisina biomassan lähteinä sekä Euroopan metsien kestävä hoito tarjoavat mahdollisuuksia biotaloudelle ja bioenergia-alalle. On laadittava arvio kestäväpohjaisista jätevirroista ja lisättävä puun ja jäännösaineiden hyödyntämiseen liittyviä investointeja. Lisäksi tulee kehittää tekniikkoja, joiden avulla voidaan ratkaista tällaisten tuotteiden luontaisesta vaihtelevuudesta johtuvat ongelmat. Joissakin tapauksissa saattaa olla tarpeen mukauttaa kansallisia toimintalinjoja sen mahdollistamiseksi, että jätteitä voidaan käyttää biopohjaisten tuotteiden valmistuksessa.
7.2

Talouskasvun ja ympäristön tilan heikkenemisen irrottaminen toisistaan tavoitteen 8 mukaisesti on myös valtava haaste liikenteen näkökulmasta, sillä liikenteen kasvun ja talouskasvun välillä on vahva yhteys. Tavoitteeseen pääseminen edellyttääkin kestäväpohjaisten liikennejärjestelmien intensiivistä kehittämistä mahdollisimman vähin ympäristövaikutuksin, edistyksellisen teknologian käyttöönottoa sekä uusia ja innovatiivisia liikkuvuusratkaisuja. Tämä on vastaus myös tavoitteeseen 12, jossa on kyse vastuullisesta kuluttamisesta ja tuotannosta.
3.4.4

Tarvitaan vielä lukuisia uudistuksia sääntelyn parantamiseksi siten, että se on omiaan edistämään yritysten kehitystä ja varmistamaan kansalaisten asianmukaisen suojelun. Esimerkkejä sääntelyaloista, joilla voidaan toteuttaa rakenneuudistuksia, ovat yritystoiminnan aloittaminen, rakennusluvat, luotonsaanti, verojen maksaminen, rajatylittävä kauppa, kiinteistöjen rekisteröinti ja veropolitiikan yhteensovittaminen. Näiden alojen uudistuksilla voidaan edistää sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa ja rajoittaa samalla haitallista kilpailua sisämarkkinoilla. Yleinen/poliittinen ilmapiiri (julkisen sektorin tehokkuus ja integriteetti, hankkeen elinkaaren yli ulottuva varmuus ja vakaus) on myös tärkeässä asemassa. Lisäksi uudistusten julkisen hyväksynnän varmistamiseksi olisi otettava huomioon niiden täytäntöönpanon taustalla olevan prosessin monimutkaisuus sekä se, että niiden makrotaloudellinen lopputulos riippuu lukuisten monisyisten mikrotason prosessien onnistumisesta. Näiden yhteyksien selventäminen on tärkeä ennakkoedellytys sille, että uudistukset saavat suuren yleisön tuen. Tuki edellyttää, että välineistä, joilla on tarkoitus edistää euroalueen tulevaa toimintaa, päätetään legitiimisti, demokraattisesti ja pyrkien asianmukaiseen tasapainoon talouspilarin ja sosiaalisen pilarin välillä.
1.2

Sokerin yksityisen varastoinnin tuki on jatkossa ainoa erityisväline, jonka avulla voidaan tukea EU:n juurikassokeriteollisuutta tuotantokiintiöiden poistamisen jälkeen. Ei ole kuitenkaan selvää, minkälaisissa olosuhteissa tällainen tuki voitaisiin ottaa käyttöön markkinakriisin aikana EU:n juurikassokerialalla. Yksityistä varastointia varten tarkoitetun tuen myöntämisedellytykset on määriteltävä nykyistä paremmin, jotta järjestelmä on tarkoituksenmukainen. Euroopan komissio voisi harkita sellaisen objektiivisen hintakynnyksen määrittelyä, joka käynnistäisi päätöksentekoprosessin yksityisten varastoinnin tuen aktivoimiseksi. Näin prosessi olisi vähemmän subjektiivinen, ja sen avulla edistettäisiin tällaisen tuen nopeaa ja yhdenmukaista käyttöönottoa kriisiaikoina. Yleisiä kriisisäännöksiä, kuten maataloustuotteiden yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen 222 artikla, tulisi myös tutkia vaihtoehtona. Komitea on tyytyväinen sokerimarkkinoiden seurantakeskuksen perustamiseen edellyttäen, että sen kokoonpano on tasapainoinen ja että se kutsutaan koolle ajoissa markkinavaikeuksien ilmaannuttua.
5.4.4

Sosiaalipolitiikka: yksi keino panna täytäntöön kestävän kehityksen tavoitteet ja edistää edistyksellistä kauppapolitiikkaa on ottaa käyttöön vastuullista yritystoimintaa koskevia lähestymistapoja, joissa on monia sidosryhmiä osallisina. Näissä lähestymistavoissa yritykset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, ammattiliitot ja hallitukset määrittelevät yhdessä, miten vastuuta ihmisoikeuksien kunnioittamisesta voidaan soveltaa käytännössä. Yhä enemmän huolta aiheuttavat ihmisoikeuksien rikkomukset toimitusketjuissa erityisesti, kun kyse on koboltin kaltaisista kriisialueilta peräisin olevista mineraaleista, joita käytetään matkapuhelinten, kannettavien tietokoneiden, sähköisten ajoneuvojen, ilma-alusten ja sähkökäyttöisten työkalujen ladattavien akkujen valmistukseen. Kun otetaan huomioon sitoumus siirtyä vähähiiliseen talouteen, digitalisaation jatkuva eteneminen ja vastuullisen liiketoiminnan monimutkaisuus kansainvälisissä toimitusketjuissa, eri sidosryhmien yhteistyö on keskeisen tärkeää. ETSK suhtautuukin myönteisesti Alankomaiden hallituksen aloitteeseen lisätä tietoisuutta siitä, miten usean eri sidosryhmän toimilla voidaan lisätä ymmärrystä merkityksellisestä vastuullisesta liiketoiminnasta erityisesti sellaisten raaka-aineiden monimutkaisissa toimitusketjuissa, joita tuotetaan lapsi- tai orjatyövoimaa käyttämällä tai vaarallisissa olosuhteissa, ja on tyytyväinen voidessaan olla tämän aloitteen kumppani.
2.7

Kestävyys- ja ilmastopolitiikassa on aiemmin saavutettu merkittäviä tuloksia todellakin juuri siksi, että kansalaisyhteiskunnan edustajat, joihin on nimenomaisesti luettava myös ”tavalliset” ihmiset kansalaisina, eivät ole tyytyneet vain reagoimaan poliittisiin vaatimuksiin tai pitämään itseään pelkästään politiikan ”toteuttamisen välineenä”. Pikemminkin juuri he ovat vaikuttaneet ja toimineet aktiivisesti muutoksen edelläkävijöinä ja saaneet siten – annettujen mahdollisuuksien rajoissa – aikaan huomattavia tuloksia ja luoneet poliittista painetta. Tämä pätee sekä teknologisessa että taloudellisessa mutta ennen kaikkea yhteiskunnallisessa mielessä (kun on kyse ilmastoteknologian hyväksynnästä yhteiskunnassa ja etenkin muutoksen valtavirtaistamisesta eli sosiaalisesti oppimisesta ja yhteisöltä oppimisesta).