EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, 29.01.1997 
KOM(97) 11 lopull. 
KOMISSION TOINEN KERTOMUS 
TIETTYIHIN MUIHIN KIINAN KANSANTASAVALLAN 
ALKUPERÄTUOTTEISIIN 
KUIN TEKSTIILITUOTTEISIIN SOVELLETTAVISTA 
BiÄÄRÄLLISISTÄ KIINTIÖISTÄ JA VALVONTATOIMENPITEISTÄ 

SISÄLLYSLUETTELO 
JOHDANTO 
A. Historiallinen tausta 
B. Komission kertomuksen tarkoitus 
C. Menetelmät 
1 LUKU - Määrällisten rajoitusten täytäntöönpano 
I. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen 
H. Kiintiöiden hoito 
m. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys 
2 LUKU - Yhteisön kiintiöiden säilyttämisen aiheellisuus 
I. Komission lähestymistapa 
n. Kyseisten alojen tarkastelu 
1. Jalkineet 
2. Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet 
3. Lasiesineet 
4. Lelut 
III. Päätelmät 
3 LUKU - Valvontatoimenpiteiden toteuttaminen ja niiden 
säilyttäminen 
I. Valvontatoimenpiteiden tarkoitus 
H. Toteuttaminen 
HI. Valvottavien tuotteiden tuonnin kehitys 
IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus 
4 LUKU - Komission päätelmät ja ehdotukset 
JOHDANTO 
A. wlpfoHfllllnen tausta 
Euroopan unionin neuvosto otti 7 päivänä maaliskuuta 1994 
annetulla asetuksella (EY) N:o 519/94 käyttöön yhteisön 
laajuiset määrälliset rajoitukset seitsemälle Kiinan 
kansantasavallan alkuperätuotteiden luokalle, jotka ovat 
käsineet, jalkineet, posliiniset ja keraamiset pöytäesineet, 
lasiesineet, autoradiot ja lelut, sekä tiettyjä 
valvontatoimenpiteitä. 
Neuvosto sopi periaatteessa tällaisten toimenpiteiden 
käyttöönotosta joulukuussa 1993 osana yleistä pakettia, johon 
kuuluvat Uruguayn kierroksen tulosten hyväksyminen, 
kauppapoliittisten välineiden vahvistaminen ja yhteisen 
kauppapolitiikan valmiiksi saattaminen. 
Viimeksi mainittuun paketin kohtaan kuului 6 417 kansallisen 
määrällisen rajoituksen yksipuolinen poistaminen (joista noin 
4 700 koski kiinalaisia tuotteita) ja yhteisön laajuisten 
tuontikiintiöiden käyttöönotto muutamille Kiinasta tuotaville 
herkille tuotteille, joiden tuontiin sovellettiin tuolloin 
kansallisia rajoituksia. Tällaisten kiintiöiden käyttöönotto 
perustui seuraaviin seikkoihin: 
a) kyseisten yhteisön teollisuudenalojen herkkyys; 
b) Kiinan tuontitavaroiden kyseisille teollisuudenaloille 
aiheuttama yhä suurempi uhka, jota Kiinan talouden 
erityisominaisuudet pahentavat entisestään. 
B. Knm^ggton kertomuksen tarkoitus 
Neuvostossa käytyjen asetusta (EY) N:o 519/94 koskevien 
keskustelujen aikana komissio antoi seuraavan lausunnon, 
joka merkittiin pöytäkirjaan: 
'Komissio antaa neuvostolle ennen 31 päivää joulukuuta 
1995 ja ennen 31 päivää joulukuuta kunakin vuonna tämän 
jälkeen kertomuksen liitteissä II ja UI määrättyjen 
valvontatoimenpiteiden ja määrällisten rajoitusten 
täytäntöönpanosta sekä tarpeesta säilyttää tällaisia 
toimenpiteitä, ja se ehdottaa tarpeen mukaan asianmukaisia 
mukautuksia." 
Ensimmäisen kertomuksen (6 päivänä joulukuuta 1995 
annettu asiakirja KOM(95)614) tavoin tämä kertomus on 
vastaus edellä mainittuun sitoumukseen. 
C. Menetelmät 
1. Ensiksi kertomuksessa luodaan katsaus määrällisten 
rajoitusten täytäntöönpanoon, mukaan lukien niiden 
hallinnosta johtuvat ongelmat. 
Toisessa luvussa esitetään kysymys tarpeesta säilyttää 
neuvoston käyttöön ottamat määrälliset rajoitukset. Tätä 
varten komissio tutki, olivatko näiden toimenpiteiden 
käyttöönoton vuonna 1994 oikeuttaneet olosuhteet edelleen 
olemassa, erityisesti kun oli kyse 
a) kyseisten yhteisön teollisuudenalojen herkkyydestä, ja 
b) Kiinan tuontitavaroiden aiheuttamasta yhä 
suuremmasta uhasta näille teollisuudenaloille. 
Tämä tutkimus tehtiin alakohtaisesti. 
Valvontatoimenpiteiden täytäntöönpanoa ja tarvetta säilyttää 
ne käsitellään kolmannessa luvussa. 
Neljännessä luvussa esitetään edellä mainitun analyysin 
perusteella komission päätelmät ja ehdotukset. 
2. Kuten vuonna 1995, komissiolla oli huomattavia vaikeuksia 
kerätä tilasto- ja asiatietoja kyseisistä teollisuudenaloista sekä 
Ktinan vientikyvyn kehittymisestä. Erityisesti olisi 
huomattava, että luotettavien tietojen saaminen Kiinan 
vientihinnoista on edelleen vaikeata. 
Yhteisön valmistajilta, tuojilta ja kauppiailta, joita lähestyttiin 
suoraan tai niiden edustajajärjestöjen välityksellä, pyrittiin 
suurin ponnistuksin saamaan tietoja. Tulos oli kuitenkin 
epätäydellinen ja melko epätyydyttävä. 
Yhteisön teollisuuden tilaa koskevien tietojen osalta näitä 
vaikeuksia suurensi se, että valmistajat tuottavat yleensä 
laajaa tuotevalikoimaa, eivätkä pelkästään sellaisia tuotteita, 
joihin sovelletaan kiintiötä, ja että melkein kaikilla näillä 
aloilla toimii useita pk-yrityksiä, joista merkittävä osa on jopa 
täysin tuntemattomia asianomaisille keskusjärjestöille. 
Tuojien osalta komissio sai yleisluonteisia vastauksia 
ainoastaan muutamilta yhteenliittymiltä tai yksittäisiltä 
tuojilta. 
Olisi myös huomattava, että ainoastaan yksi jäsenvaltio, 
Yhdistynyt kuningaskunta, jätti asiatietoja ja huomautuksia 
komissiolle tätä kertomusta varten. 
3. Yleisesti ottaen analyysi perustuu vuoden 1995 lukuihin, 
koska vuoden 1996 täydellisiä tilastoja ei kertomuksen 
luonnosteluvaiheessa ollut saatavilla. Vuoden 1996 kehitystä 
on kuitenkin käytetty mahdollisuuksien mukaan. 
1LUKU 
MÄÄRÄLLISTEN RAJOITUSTEN TÄYTÄNTÖÖNPANO 
1. Tausta ja kehitys edellisen kertomuksen jälkeen 
1. Kiintiöitä on muutettu neljästi sen jälkeen, kun ne tulivat 
voimaan maaliskuussa 1994: 
- Heinäkuussa 1994 neuvosto päätti nostaa vuoden 1994 
täytettyjä leluja koskevan kiintiön tasoa. Taloudellisilta 
toimijoilta ja jäsenvaltioilta saadut tiedot osoittivatkin, 
ettei tämän tuotteen osalta ollut tyydyttävästi 
saavutettu tasapainoa kahden tavoitteen välillä, jotka 
olivat yhteisön leluteollisuuden asianmukaisen suojan 
varmistaminen ja Kiinan kansantasavallan kanssa 
käytävän kaupan säilyttäminen hyväksyttävällä tasolla. 
- Maaliskuussa 1995 kiintiöitä muutettiin edelleen. 
Tämä johtui pääasiassa siitä, että määrällisiä rajoituksia 
laajennettiin koskemaan Itävaltaa, Suomea ja Ruotsia. 
Mukautus tehtiin Kiinasta vuonna 1993 näihin maihin 
suuntautuneen tosiasiallisen tuonnin perusteella. 
Tällä muutoksella pyrittiin myös ratkaisemaan 
ongelmia, joita oli syntynyt kiintiöiden 
täytäntöönpanosta. Neuvosto sopi tietystä kiintiöiden 
väljentämisestä (keraamiset ja posliiniset pöytäesineet, 
lasiesineet, autoradiot, lelut, tietyt urheilujalkineet 
alentamalla erikoistekniikalla valmistettujen kenkien 
hintakynnystä 12 ecusta 9 ecuun) tapauksissa, joissa se 
oli sopusoinnussa kyseisten alojen suojaamisen kanssa. 
Lisäksi poistettiin kolme kiintiöiden alaryhmää, joista 
kaksi koski kenkiä ja yksi työkäsineitä. 
- Huhtikuussa 1996 komission annettua ensimmäisen 
kertomuksen tiettyihin muihin Kiinan kansantasavallan 
alkuperätuotteisiin kuin tekstiilituotteisiin 
sovellettavista valvontatoimenpiteistä ja kiintiöistä 
neuvosto päätti asetuksella (EY) N:o 752/96 lieventää 
Kiinaa koskevaa kiintiöjärjestelmää: 
- kolmea tuotetta (käsineitä, autoradioita ja 
yhdistettyjä autoradioita) koskevat kiintiöt 
poistettiin; 
kolme lelukiintiötä sulautettiin yhdeksi 
kiintiöksi, jotta kauppiaat voisivat toimia 
joustavammin ja reagoida nopeammin 
markkinoiden muutoksiin; 
- jäljelle jääneitä kiintiöitä lisättiin (keraamisten ja 
posliinisten pöytäesineiden osalta kymmenen 
prosenttia ja kenkien osalta kaksi prosenttia). 
Lopuksi vuoden 1996 lokakuussa neuvoston 
asetuksella (EY) N:o 1897/96 lasipäällysteiset 
vaihtokehykset poistettiin lasiesineisiin sovellettavasta 
kiintiöstä, koska niiden sisällyttämistä ei enää pidetty 
tarpeellisena yhteisön kyseisen teollisuuden 
suojelemiseksi. 
H. Kiintiöiden hoito 
a) Oikeudellinen perusta ja tavoitteet 
1. Yhteisön kiintiöiden hoito perustuu yhteisön määrällisten 
kiintiöiden hallintomenettelyn käyttöönotosta 7 päivänä 
maaliskuuta 1994 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 
520/94 ja tietyistä yhteisön määrällisten kiintiöiden 
hallintomenettelyn käyttöönotosta annetun neuvoston 
asetuksen (EY) N:o 520/94 soveltamista koskevista 
säännöksistä 30 päivänä maaliskuuta 1994 annettuun 
komission asetukseen (EY) N:o 738/94 (enimmäkseen 
menettelyjä koskeviin kohtiin, mukaan lukien yhteinen 
tuontilisenssilomake). 
Olisi muistettava, että ennen asetuksen (EY) N:o 520/94 
antamista kiintiöt jaettiin jäsenvaltioiden kesken eikä 
suoraan tuojille. Maaliskuun 1994 uudistuksesta lähtien 
sovelletaan yhdenmukaisia perusteita, jotka komissio 
määrittelee kuultuaan hallintokomiteaa, kaikkiin yhteisön 
tuojiin yhtenäismarkkinoiden periaatteiden ja Euroopan 
yhteisöjen tuomioistuimen asiaa koskevan oikeuskäytännön 
mukaisesti. 
2. Komissiota ovat kiintiöiden hoidossa ohjanneet seuraavat 
periaatteet: 
- hallinnollisten menettelyjen ei pitäisi lisätä kiintiöiden 
tarkoitettua vaikutusta kauppaan, ja käytettävissä 
olevat määrät olisi käytettävä täysimääräisesti, ja 
- syrjimättömyys pitäisi taata kaikkien yhteisön tuojien 
kesken riippumatta siitä, minne ne ovat sijoittautuneet 
ja missä ne tekevät lisenssihakemuksen. 
b) Kiintignhoitojärjestelmän toiminta. 
1. Edellä mainittujen periaatteiden mukaisesti komissio piti 
asianmukaisena turvautua asetuksessa (EY) N:o 520/94 
säädettyyn ensimmäiseen jakomenetelmään eli perinteisiin 
kauppavirtoihin perustuvaan menetelmään, joka takaa 
"perinteisille" tuojille ainakin osan niiden viitekautena 
saamasta aiemmasta kaupan tuloksesta sekä varmistaa 
muiden kuin perinteisten tuojien oikeudenmukaisen pääsyn 
kiintiöihin. 
Vaikka tämä jakomenetelmä näyttää toimineen tyydyttävästi, 
se aiheutti tiettyjä käytännön ongelmia, jotka koskivat 
viitekauden valintaa sekä perinteisille ja muille tuojille 
varattavien suhteellisten osuuksien määrittämistä. 
Lisäksi muille kuin perinteisille tuojille varatun kiintiönosan 
hoito aiheuttaa ongelman. Aikajärjestyksen mukainen 
menetelmä ("ensin tullutta palvellaan ensin"), jonka käyttö 
vuoden 1994 kiintiöiden hoitoon ei osoittautunut 
käytännölliseksi, on korvattu kolmannella asetuksessa (EY) 
N:o 520/94 säädetyllä menetelmällä, joka on pyydettyihin 
määriin suhteessa oleva jakomenetelmä. Rajoittamatonta 
pääsyä kyseiseen kiintiönosaan koskeva ongelma on kuitenkin 
edelleen ratkaisematta: vuonna 1994 muut kuin perinteiset 
tuojat tekivät 12 232 tuontilisenssihakemusta; tämä luku 
kasvoi 21 926 hakemukseen vuoden 1995 ensimmäisen erän 
osalta, 19 613 hakemukseen toisen erän osalta (jaettavia 
tuotteita oli vähemmän) ja 28 204 hakemukseen vuoden 1996 
kiintiöiden jakamisen osalta. Tänä vuonna vuoden 1997 
tuotteita koskevat hakemukset ovat laskeneet 19 708:aan, 
mutta kun otetaan huomioon, että kiintiöihin kuuluvien 
tuotteiden määrää on edelleen vähennetty, ongelma on yhä 
ratkaisematta. Tämän hakemusten erittäin suuren määrän 
vuoksi muille kuin perinteisille tuojille jaetaan yhä 
rajoitetumpia määriä, mikä saattaa johtaa kiintiöiden 
vajaakäyttöön. Komission mielestä arvoltaan asianmukainen 
vakuus olisi paras vaihtoehto keinottelevien pyyntöjen 
poistamiseksi. Tämä ratkaisu on kuitenkin toistaiseksi 
kohdannut vastustusta jäsenvaltioissa. 
2. Kiintiöiden hoidossa komissio teki kaikkensa täyttääkseen 
tuojien toiveen saada seuraavan kauden jakamista koskevat 
tiedot mahdollisimman ajoissa. Tämän vuoksi komissio aloitti 
vuotta 1997 koskevat jakamismenettelyt hyvissä ajoin ennen 
kiintiövuoden alkua. 
3. Samassa hengessä komissio muutti nopeasti 
tuontilisenssien alkuperäistä voimassaoloaikaa täyttääkseen 
tuojien joustavuutta koskevat pyynnöt. Vuoden 1997 
kiintiönhoitosäännöissä määrätään nykyisin, että 
tuontilisenssit ovat voimassa 12 kuukautta, sillä neuvosto on 
hyväksynyt komission ehdotuksen käyttämättömien 
kiintiöiden siirtämisestä seuraavalle kiintiö vuodelle. 
4. Hallinnollisten menettelyjen osalta yhteisön 
kiintiönhoitojärjestelmä perustuu "keskitettyyn" 
lähestymistapaan, jonka mukaan kaikki yhteisön tuojat, 
riippumatta niiden sijoittautumispaikasta yhteisössä, voivat 
jättää lisenssihakemuksen valitsemansa jäsenvaltion 
toimivaltaiselle viranomaiselle ja saada koko yhteisössä 
voimassa olevan tuontilisenssin. 
Lisäksi hakumenettely on tehty mahdollisimman 
yksinkertaiseksi, ja muodollisuudet on karsittu 
mahdollisimman vähäisiksi; lisenssimenettely on täysin 
maksutonta yhteisön tuojille. 
10 
c) Päätelmä 
Näiden kiintiöiden hoito aiheutti tiettyjä ongelmia, mitä ei 
voida välttää kauppaa rajoitettaessa. Komission mielestä 
järjestelmä on kuitenkin toiminut kokonaisuudessaan hyvin 
jäsenvaltioiden yhteistyön ansiosta. Erityisesti katsotaan 
vastatun (perusteltuun) huolestumiseen siitä, ettei 
kiintiönhoitojärjestelmän pitäisi lisätä neuvoston päättämien 
kiintiöiden vaikutusta. 
m. Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden kaupan kehitys 
Seuraavissa kahdessa taulukossa annetaan tosiasioihin 
perustuva yhteenveto kunkin määrällisten rajoitusten alaisen 
tuotteen kaupan kehityksestä sekä määrän että arvon osalta. 
10 
11 
a) Kyseisten tuotteiden määrän kehitys (tuonti ja kiintiöt) 
Tuotteet 
jalkineet, 
joiden päälliset 
ovat kumia tai 
muovia (6402 
99) 
nahkakengät 
(6403 51 & 59) 
nahkakengät 
(6403 91 & 99) Yksi 
kko 
paria 
paria 
paria Tuonti 
1992 
33 498 463 
3 030 801 
24 860 632 1993 
37 894 757 
3 942 271 
36 215 974 1994 
37 259 535 
(9 989 423 
myös 
erikoistekn. 
valmistetut) 
2 614 453 
30 661 174 
(14 122 199 
myös 
erikoistekn. 
valmistetut) Kiintiöt 
kiintiöt 1995 
(vuotuinen 
perusta) 
39 151 481 
(+erikoitekn. 
koskeva 
poikkeus) 
2 740 116 
11 881 963 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) kiintiöt 1996 
(vuotuinen 
perusta) 
39 151 481 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) 
2 795 000 
12 120 000 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) Käyttämättö 
mät määrät 
1995 
8 437 277 
924 173 
1 934 408 
11 
12 
tekstiilikengät 
(6404 11) 
tekstiilikengät 
(6404 19 10) 
kengät 
yhteensä paria 
paria 
paria 23 849 323 
34 789 708 
120 028 
927 20 853 012 
31 039 693 
129 945 707 22 739 304 
(6 288 335 
myös 
erikoistekn. 
valmistetut) 
26 575 875 
119 850 341 
(33 361 807 
myös 
erikoistekn. 
valmistetut) 18 228 780 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) 
31 897 716 
103 900 056 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) 18 228 780 
(+ erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) 
31 897 716 
104 192 977 
(+erikoistekn. 
koskeva 
poikkeus) 5 721 246 
7 644 723 
24 661 827 
- erikoistekniikalla komission valvonnassa valmistettuja jalkineita koskevat luvut perustuvat julkaistuihin valvonta-asiakirjoihin, jotka eivät 
välttämättä edusta nykyistä tuonnin tasoa 
- käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustuvat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin (Portugalista ei ole saatavilla tietoja) 
12 
13 
Tuotteet 
posliiniset 
pöytäesineet 
(691110) 
keraamiset 
pöytäesineet 
(691200) 
lasiesineet 
(7013) 
täytetyt lelut 
(9503 41) 
lelut (9503 49) 
lelut (9503 90) 
lelut yhteensä Yksik 
kö 
tonnej 
a 
tonnej 
a 
tonnej 
a 
ecua 
ecua 
ecua 
ecua Tuonti 
1992 
43 960 
33 247 
14 374 
260 117 00C 
110 648 00C 
621 200 00C 
991 965 00C 1993 
42 300 
36 681 
16 722 
302 919 000 
171 334 000 
678 864 000 
1 153 117 000 1994 
58 917 
46 851 
12 462 
247 764 000 
88 686 000 
478 069 000 
814 519 000 Kiintiöt 
Kiintiöt 1995 
(vuotuinen 
perusta) 
43 619 
33 000 
14 210 
274 764 243 
132 767 177 
649 465 212 
1 056 996 632 Kiintiöt 1996 ' 
(vuotuinen 
perusta) 
45 800 
34 650 
15 600 
puuttuu(1) 
puuttuu U) 
puuttuu(1) 
1 056 996 632 Käyttämättöm 
ät määrät 
1995 " 
7 686 
3 912 
3 714 
50 990 985 
34 034 572 
135 279 994 
220 305 551 
Lähde :-EUROSTAT 
(*) käyttämättömiä määriä koskevat luvut perustavat jäsenvaltioihin palautettuihin tuontilisensseihin (Portugalista ei ole saatavilla tietoja) 
(1) jakautumaa ei enää ole käytettävissä kiintiöiden yhdistämisen vuoksi 
13 
15 
b) Kiinan alkuperätuotteiden tuontihinnat 
Tuote Yksikköhinta 
1993 Yksikköhinta 
1994 Yksikköhinta 
1995 
Jalkineet: 
6402 99 3,68 ecua/pari 3,68 ecua/pari 4,14 ecua/pari 
- 6403 51 9,76 ecua/pari 11,86 ecua/pari 6,65 ecua/pari 
- 6403 59 3,30 ecua/pari 3,31 ecua/pari 2,99 ecua/pari 
- 6403 91 9,54 ecua/pari 10,17 ecua/pari 11,25 ecua/pari 
- 6403 99 7,45 ecua/pari 8,02 ecua/pari 9,33 ecua/pari 
6404 11 3,94 ecua/pari 4,33 ecua/pari 7,19 ecua/pari 
6404 19 10 1,00 ecua/pari 0,90 ecua/pari 0,82 ecua/pari 
Posliiniset pöytäesineet(*): 
6911 10 1 105,25 ecua/tonn 1 011,58 ecua/tonn 1 049,20 ecua/tonn 
Keraamiset pöytäesineet(*): 
6912 00 1 060,06 ecua/tonn 1 054,41 ecua/tonn 1 112,21 ecua/tonn 
Lasiesineet (*): 
7013 1961,07 ecua/tonn 2 227,57 ecua/tonn 
i 2 547,29 ecua/tonn 
Lelut: 
- 9503 41 7 831 ecua/tonn 7 314 ecua/tonn 6 249 ecua/tonn 
- 9503 49 6 013 ecua/tonn 6 106 ecua/tonn 5 983 ecua/tonn 
9503 90 4 812 ecua/tonn 4 926 ecua/tonn 
i 4 911 ecua/tonn 
Lähde : EUROSTAT; (*) Vuoden 1995 hinnat syyskuuhun asti 
fl|l5 
16 
2 LUKU 
YHTEISÖN KIINTIÖIDEN SÄILYTTÄMISEN AIHEELLISUUS 
I. K^mlyalnn lähestymistapa 
Arvioidakseen, onko yhteisön kiintiöt aiheellista säilyttää, 
komissio on tutkinut, ovatko ne olosuhteet, joiden vuoksi 
kyseiset määrälliset rajoitukset otettiin käyttöön vuonna 
1994, toisin sanoen kyseisten yhteisön teollisuudenalojen 
herkkyys sekä kiinalaisen tuotannon niihin kohdistama uhka, 
edelleen olemassa. 
Tutkimus on tehty aloittain seuraavien taloudellisten 
osoittimien perusteella: 
1. Teollisuuden rakenne 
2. Tuotanto 
3. Työllisyys 
4. Tuonnin kehitys 
5. Tuontihinnat 
6. Kiinan kansantasavallan vientikyky 
16 
17 
II* Kyseisten alojen tarkastelu 
Jalkineet 
CN-koodit 6402 99, 6403 51 ja 59, 6403 91 ja 99, 6404 11, 
6404 19 10 
A. Yhteisön jalkineteollisuuden tilanne 
I* Teollisuuden rakenne 
Ensimmäisessä kertomuksessa hahmotelluissa 
rakennepiirteissä ei tapahtunut suuria muutoksia. Koska 
tuotantolaitoksia suljettiin lisää, tuotteiden määrä putosi 
edelleen yhdellä prosentilla. Samanlainen kehitys vallitsee 
kolmessa uudessa jäsenvaltiossa. 
2. Yhteisön tuotanto 
Laimeista kuluttajamarkkinoista huolimatta EU:n 
jalkinetuottajat saivat havaita, että heidän yhteisön 
markkinoita koskevan osuutensa pieneneminen tasoittui 
vuonna 1995 sopimusmarkkinoiden myynnin vakiintuessa. 
Vienti kasvoi vain 1,5 prosenttia eli hitaammin kuin edellisinä 
vuosina. Vähennys EU:n tuotannossa oli tämän vuoksi hyvin 
pieni. 
1 000 pareina 
Tuotanto 
Vienti 
Kulutus 
Myynti/yhteisön 
tuotanto 
kotimarkkinoilla 
Yhteisön tuotannon 
markkinaosuus 1992 (x) 
1 081 568 
271 438 
1 549 124 
810 130 
52% 1993 (x) 
1 090 236 
291 889 
1 529 327 
798 347 
52% 1994 (x) 
1 108 143 
339 687 
1 525 128 
768 446 
50% 1994 
(xx) 
1 125 575 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 1995 (x) 
1 099 119 
343 024 
1 482 125 
756 095 
51% 1995 
(xx) 
1 116 153 
306 331 
1 549 201 
809 822 
52% 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
17 
18 
Kiintiöiden alaisista tuotteista ei ole käytettävissä täydellisiä 
vertailukelpoisia erityislukuja, mutta alla hahmotellun yleisen 
kehityksen pitäisi antaa melko edustava kuva siitä, mikä niiden tila 
oli. 
3. Työllisyys 
Työpaikkojen vähennysnopeus heijasti tuotannon laskua, ja se 
putosi tasaisesti mutta hitaammin. 
18 
19 
Suora työllisyys 
Eur 12 
Eur 15 1991 
318 819 1992 
302 819 1993 
291 465 1994 
295 717 
303 129 1995 
292 112 
299 426 
4. Meneillään olevat rakennemuutostoimet 
Teollisuuden pyrkimykset kilpailukyvyn parantamiseksi jatkuivat. 
Kilpailijoiden aiheuttamat paineet vähenivät yhteisön kiintiöiden 
ansiosta, ja tämä edisti näiden muutosten nopeutta ja 
perusteellisuutta. Sen lisäksi, että tuotevalikoima ja tuotteiden 
laatu paranivat ja että useimmat valmistusvaiheet automatisoitiin, 
sijoitettiin tietokonepohjaisten tietojenvaihtojärjestelmien 
kehittämiseen etenkin asiakkaiden kanssa, ja näin parannettiin 
markkinointia. 
B. Herkkyys Kiinan-tuonnin vaikutuksille 
1. Tuonnin kehitys 
Jalkineiden tuonti yhteisöön laski vuoden aikana seitsemän 
prosenttia noin 50 prosenttiin koko markkinoista, mikä merkitsee 
vähäistä alennusta vuoteen 1994 verrattuna. 
Seuraavassa taulukossa luodaan yleiskatsaus tuonnin kehitykseen 
tärkeimmistä alkuperämaista. 
1 000 pareina 
EY:n ulkopuoliset 
maat yhteensä 
Kiina 
Indonesia 
Vietnam 
Thaimaa 
Intia 1992 (x) 
738 994 
293 197 
85 960 
12 255 
69 981 
14 656 1993 (x) 
731 580 
296 700 
86 673 
32 752 
61 118 
18 393 1994 (x) 
786 675 
316 413 
105 461 
61509 
55 541 
20 980 1995 (x) 
730 836 
280 491 
99 573 
74 834 
35 930 
19 294 1995 
(xx) 
750 542 
294 990 
102 275 
76 516 
37 627 
19 718 1 
20 
Etelä-Korea 
Taiwan 
Brasilia 54 999 
37 145 
24 570 30 410 
21538 
23 209 20 578 
18 102 
17 809 14 283 
19 452 
puuttuu 15 237 
20 455 
puuttuu 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Tämä kehitys heijastaa yleistä lamaa Euroopan markkinoilla, joilla 
kulutus on alhaisimmillaan viiteen vuoteen. 
Tuonti Kiinasta ja kaikista yhteisön tärkeimmistä tuontimaista 
Vietnamia lukuun ottamatta laski. Kiinan osalta tämä johtui 
pääasiassa markkinoiden vähenemisen ja kiintiöiden 
yhteisvaikutuksesta. 
Kokonaiskuva Kiinasta tapahtuvasta tuonnista on seuraava: 
1 000 pareina 
Kiintiöiden 
alaiset jalkineet 
Kiintiöiden 
ulkopuoliset 
jalkineet 
Yhteensä 1992 
131 671 
161 526 
293 197 1993 
137 679 
159 021 
296 700 1994 
103 908 
212 505 
316 413 1995 (x) 
70 911 
209 580 
280 491 1995 
(xx) 
75 940 
219 050 
294 990 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
20 
21 
Suurin lasku tapahtui kiintiöiden alaisissa jalkineissa, joiden osuus 
on neljännes kaikesta Kiinasta tapahtuvasta tuonnista. 
Todennäköinen selitys on se, että kiinalaiset viejät laajensivat 
tuotevalikoimaansa osittain välttääkseen kiintiöitä. Tämän johdosta 
ne pystyivät edelleen ylläpitämään painetta markkinoilla. 
Kiinalaiset tuotteet edustivat yhä 38 prosenttia jalkineiden 
kokonaistuonnista EU:hun ja viidennestä kokonaismarkkinoista. 
Tämän vuoksi niillä oli edelleen huomattava vaikutus yhteisön 
markkinaolosuhteisiin. 
Kiintiöiden alaisten tariffinimikkeiden osalta hidastuminen oli 
hieman selvempää nahkajalkineiden kuin muiden jalkineiden 
kohdalla: 
pareina 
6402 99 
6403 51 ja 59 
6403 91 ja 99 
6404 11 
6404 19 10 1991 (x) 
24 516 
513 
2 547 468 
12 066 
280 
23 922 
387 
34 466 
034 1992 (x) 
33 498 
463 
3 030 801 
24 860 
632 
23 849 
323 
34 789 
708 1993 (x) 
37 894 
757 
3 942 271 
36 215 
974 
20 853 
012 
31039 
693 1994 (x) 
37 259 
535 
2 614 453 
30 661 
174 
22 739 
304 
26 575 
875 1995 (x) 
23 591 
101 
1 100 882 
14 848 
403 
12 717 
692 
18 653 
036 1995 
(xx) 
26 046 
878 
1 241 836 
15 616 
755 
14 148 
760 
18 885 
207 
(x) EUR 12 
(xx) EUR 15 
Vuoden 1995 kiintiöiden alaisen tuonnin lasku Kiinasta ei näytä 
jatkuneen vuonna 1996: tämän vuoden tammikuun ja huhtikuun 
välisenä aikana tuonti kahdeksaan suurimpaan tuontijäsenvaltioon 
kasvoi 27 prosenttia edellisestä vuodesta. 
2. Tuontihinnat 
Neuvostolle annetussa ensimmäisessä kertomuksessa mainituista 
syistä ei ole yleisesti mahdollista verrata suoraan Kiinan-tuontia ja 
21 
22 
yhteisön jalkinetuotteita. Meneillään olevat 
polkumyyntitutkimukset osoittavat kuitenkin, että hinnat ovat 
olleet hyvin alhaiset. 
Kiinan-tuonnin ja yhteisön viennin keskihintojen vertailu kertoo 
myös hyvin paljon: 
Tuote 
6402 99 
6403 51 
6403 59 
6403 91 
6403 99 
6404 11 
6404 19 10 Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 1992 (x) 
3.17 
6.43 
8.66 
21.28 
3.56 
17.38 
8.63 
20.41 
6.72 
14.82 
3.14 
9.14 
0.94 
3.85 1993 (x) 
3.68 
5.98 
9.76 
21.19 
3.30 
16.64 
9.54 
18.71 
7.45 
14.12 
3.94 
8.80 
1.00 
4.12 1994 (x) 
3.68 
6.24 
11.86 
21.50 
3.31 
16.43 
10.17 
19.73 
8.02 
14.17 
4.33 
8.25 
0.90 
4.12 1995 (x) 
4.14 
6.08 
6.65 
21.07 
2.99 
18.20 
11.25 
20.28 
9.33 
14.64 
7.19 
10.75 
0.82 
4.01 1995 
(xx) 
4.09 
6.17 
6.74 
21.07 
3.16 
18.11 
11.15 
20.87 
puuttuu 
14.68 
7.15 
10.74 
0.83 
4.03 
ecua 
(x) EUR 12 
22 
23 
(xx) EUR 15 
Useimmissa tapauksissa Kiinan-tuonnin keskimääräiset 
yksikköhinnat vuonna 1995 olivat myös alhaisemmat kuin minkään 
muun tärkeän yhteisön toimittajan hinnat. Näin oli siitä 
huolimatta, että joidenkin tuotteiden hinnat nousivat (mikä kenties 
johtui parien lukumäärää koskevasta kiintiöjärjestelmästä ja siitä, 
että nykyisin tuodaan todennäköisesti parempia ja sen vuoksi 
kalliimpia tuotteita). Tariffinimikkeen 6404 11 osalta kaikki 
tuontihinnat nousivat voimakkaasti (esimerkiksi Thaimaasta jopa 
43 prosenttia), mikä asettaa Kiinan luvun oikeisiin mittasuhteisiin. 
Tariffinimikkeen 6403 51 osalta hinta laski kuitenkin selvästi. 
C. Tuojien mielipide 
FTA (Foreign Trade Association) on väittänyt, että jalkineiden 
määrälliset rajoitukset eivät olleet perusteltuja sen vuoksi, että ne 
keskipitkällä aikavälillä uhkaisivat Euroopan jalkineteollisuuden 
vientimahdollisuuksia, koska ne johtaisivat samankaltaisiin toimiin 
muissa vientimaissa. Lisäksi FTA väittää, että tuontirajoitukset 
estävät jalkineteollisuuden siirtymistä EU:n ulkopuolelle 
paikkoihin, joissa olosuhteet ovat suotuisammat. 
D. Päätelmä 
Jalkineala on edelleen erityisen herkkä ala, kun otetaan huomioon 
Kiinan-tuonnin määrä, sen osuus yhteisön markkinoista, 
huomattavasti yhteisön hintoja alhaisemmat hinnat sekä Kiinan 
tuotannon vientikyky. Heidän tunkeutumisensa markkinoille 
väheni lyhyeksi ajaksi vuonna 1995, mutta tämä johtui kiintiöistä 
ja yleisemmin yleisesti heikosta kysynnästä. Markkinoiden odotettu 
käänne parempaan yhdessä kiintiöjärjestelmän parannusten kanssa 
johtaa todennäköisesti herkimpien, nykyisin kiintiöiden alaisten 
tuotteiden uusiin teihin yhteisön markkinoille, ja tämä on pidettävä 
hallinnassa. 
23 
24 
Posliiniset pöytäesineet ja keraamiset pöytäesineet 
CN-koodit 6911 10 ja 6912 00 
Yleisesti keramiikkateollisuuden tilastotietoja on vaikeata saada, 
koska tuottajat ovat hyvin haluttomia antamaan kaupallisesti 
herkkinä pitäminään tietoja liitoilleen. Lisäksi pöytäesinealalla on 
hyvin monia pieniä tuottajia, jotka eivät ole minkään kansallisen 
liiton jäseniä. 
A. Yhteisön keraamisen pöytäesineteollisuuden rakenne 
Vuonna 1995 pöytäesineala edusti 12,5 prosenttia Euroopan 
unionin keramiikkateollisuuden kokonaistuotannon arvosta, mutta 
kyseisen teollisuuden työllistäjänä sen osuus on noin 30 prosenttia. 
Se on keramiikan kuudesta alalohkosta työvoimavaltaisin, ja tämän 
vuoksi erityisen altis alhaisten työvoimakustannusten maista 
tulevan kilpailun vaikutuksille. 
Alalla ei ole ainoastaan muutamia suuria valmistajia, kuten Villeroy 
& Boch Saksasta sekä Royal Doulton ja Wedgwood Yhdistyneestä 
kuningaskunnasta, kolme suurinta valmistajaa maailmassa, vaan 
myös paljon hyvin pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Eurooppalainen 
liitto arvioi, että sen jäseninä on 171 itsenäistä tuottajaa, joilla 
saattaa olla yksi tai useampi tehdas. Lisäksi kaikkialla Euroopassa 
on useita pieniä tuottajia, jotka eivät ole minkään liiton jäseniä, ja 
tietojen saaminen niistä on hyvin vaikeata. Näin on erityisesti 
Espanjassa ja Italiassa. 
Kaikilla tuottajilla on laaja tuotevalikoima, joka eroaa merkittävästi 
eri valmistajien välillä ja riippuu suuressa määrin yleisön mausta ja 
käytettävissä olevista tuloista. 
Alunperin keraamisten tuotteiden tuotanto rakennettiin lähelle 
raaka-ainelähteitä ja energiaa ja sinne, missä 
kuljetusmahdollisuudet olivat hyvät. Nämä eivät enää ole 
ratkaisevia tekijöitä, mutta ala on edelleen hyvin keskittynyttä 
maantieteellisesti, ja suuria keskittymiä on esimerkiksi 
24 
JUx) 
Staffordshiressa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Limousinissa 
Ranskassa, Pohjois-Baijerissa Saksassa ja Maastrichtissa 
Alankomaissa. Kun tätä teollisuutta perustettiin Staffordshireen 
(alueelle, joka tuli tunnetuksi nimellä "The Potteries", koska sadan 
ensimmäisen tuotantovuoden aikana siellä arvioitiin olleen noin 
400 eri tuotantoyksikköä), alueella oli suuria savi- ja hiiliesiintymiä 
sekä vakiintunut kanavajärjestelmä. 
Neuvoston kaupallisia kysymyksiä käsittelevässä ryhmässä 
käydyissä keskusteluissa ehdotettiin, että osasta kivitavaroita 
koskevasta CN-koodin 6912 00 kiintiöstä voitaisiin luopua, koska 
Euroopan unionissa ei enää ollut kivitavaran valmistusta. Tämä 
väite näyttää olevan väärä: kivitavaraa valmistetaan edelleen 
EU:ssa, tarkemmin sanoen Yhdistyneessä kuningaskunnassa, 
vaikkakaan tarkkoja tuotantolukuja ei ole käytettävissä, koska 
kivitavara (CN-koodi 6912 00 30) ja fajanssiesineet (CN-koodi 6912 
00 50) ilmoitetaan yleensä yhdessä. Tuotteella käydään merkittävää 
EU:n sisäistä ja ulkoista kauppaa. 
B. Tuotannon kehitys ja tosiasiallinen kulutus 
Euroopan keraamisten pöytäesineiden alaa edustaa Euroopan tasolla 
Fédération européenne des Industries de Porcelaine et de Faïence 
de Table et d'Ornementation (FEPF), joka puolestaan on Euroopan 
yleisen keramiikkaliiton Cérame-Unien jäsen. Cérame-Unie arvioi 
edustavansa noin 75 prosenttia pöytäesineiden tuottajista, kun 
otetaan huomioon, että jotkut Espanjan ja Italian pienehköt 
tuottajat eivät ehkä ole kansallisten liittojensa jäseniä, ja alla olevat 
luvut ovat 12 jäsenvaltion EU:n tuotantoa, jne. koskevia arvioita. 
Alla olevat luvut koskevat kaikkia keraamisia tuotteita. 
Yksiköt: miljoonaa ecua 
Tuotanto 
Vienti 
Tuonti 
Tosiasialli 
nen 
kulutus 22761,7 
3301,9 
1233,0 
20692,8 !§#.l993rï 
21216,2 
3667,2 
1259,4 
18808,4 '. laÄfr ,* 
22187,4 
4217,4 
1342,1 
19312,1 -< 19951»'* 
22581,3 
4475,4 
1360,5 
19466,4 
25 
26 
EU:n 
myynti 
kotimaan 
markkinoi! 
la 
EU:n 
narkkinaosu 
us 
Tuonnin 
markkina­
osuus 
Suora 
työllisyys 
Yhtiöiden 
lukumäärä 19457,4 
94,03% 
5,97% 
319899 
n.2500 17595,2 
93,55% 
6,45% 
292889 
puuttuu 17981,5 
93,11% 
6,89% 
280586 
puuttuu 18105,9 
93,01% 
6,99% 
279270 
n.2000 
Edellä olevien tuonti-ja vientilukujen lähde on COMEXT. Tuotanto­
ja työllisyyslukujen lähde on DEBA-tietokanta (Eurostat). 
Vertauksen vuoksi vastaavat tiedot pöytäesineistä 
CN-koodit 6911 + 6912 + 6913 
miljoonaa ecua Yksiköt: 
m l 1995 
Tuotanto 3600 3400 3000 puuttuu 
(alenee) 
Vienti 856,4 
501,6* 901,4 
544,7* 1002,6 
653,9* 1043,4 
705,6* 
Tuonti 668,2 
375,4* 659,0 
370,0* 677,0 
399,3* 651,7 
377,6* 
Tosiasialli 
nen 
kulutus 3411,8 3157,6 2674,4 puuttuu 
26 
27 
EU:n 
myynti 
kotimaan 
markkinoil 
la 
EU:n 
markkina­
osuus 
Tuonnin 
markkina­
osuus 
Suora 
työllisyys 2743,6 
80,4% 
19,6% 
105 000 2498,6 
79,1% 
20,9% 
90 000 1997,8 
74,7% 
25,3% 
81000 puuttuu 
puuttuu 
puuttuu 
n.75 000* 
* 
Lähde: tuonti/vienti COMEXTista 
tuotanto ja työllisyys Cérame Uniesta 
* CN-koodi 6911 10 + 6912 00 
Cérame Unien karkea arvio ** 
Kuten edellä olevat luvut osoittavat, kaikkien keraamisten 
tuotteiden tuonnin osuus ei ole merkittävä, mutta on pidettävä 
mielessä, että Eurooppa on vahva, perinteinen keraamisten 
tuotteiden viejä ja että vienti muodostaa olennaisen ja 
välttämättömän osan monen eurooppalaisen yhtiön tilauskannasta. 
Sitä vastoin vain pöytäesineitä koskevat luvut osoittavat paljon 
suurempaa tuonnin osuutta (25,3 prosenttia vuonna 1994). 
Lisäksi olisi huomattava, että Kiinan osuus kaikkien keraamisten 
tuotteiden tuonnista on lisääntynyt tasaisesti ja oli 14,9 prosenttia 
vuonna 1995 (arvolla mitattuna). 
C. Tuonnin ja viennin kehitys 
Kuten edellä on mainittu, vienti on hyvin tärkeätä EU:n 
pöytäesineiden tuottajille, joista monet vievät jopa 30 prosenttia 
tuotannostaan, joskin pöytäesineiden viennin määrä on yleisesti 
paljon tuonnin määrää pienempi. Alla olevat taulukot osoittavat 
EU:n vuoden 1995 kaupan sen suurimpien tuojien ja suurimpien 
vientimarkkinoiden kanssa. 
EU:n tuonti Lähde: COMEXT 
27 
28 
CN-koodi 6912.00 
Alkuperäma 
a % kokonais­
tuonnista 
Kiina 28134 27,85 24845 25,14 
Puola 16179 16,02 9667 9,78 
Tsekin 
tasavalta 11757 11,64 817 0,83 
Romania 7734 7,66 5579 5,65 
Hongkong 4600 4,55 885 0,90 
Filippiinit 3917 3,88 1191 1,21 
Bulgaria 3759 3,72 676 0,68 
Indonesia 3218 3,19 5014 5,07 
Yhteensä 101014 100,00 98829 100,00 
EU:n vienti Lähde: COMEKT 
03/kaO CN-koodi 6912.00 
Määräpaikka 
Ivieiinlgtè \ Tonneja %kökonäis-
viennistä 
USA 11081 28,69 63004 61,38 
Tsekin 
tasavalta 4608 11,93 423 0,41 
Sveitsi 3520 9,11 3663 3,57 
Japani 3300 8,54 4371 4,26 
Israel 2189 5,67 4095 3,99 
Australia 
Kanada 
Kiina 
Yhteensä 
EU:n 
ulkopuolelle 1791 
1696 
38624 4,64 
4,39 
0,02 
100,00 5364 
3877 
102646 5,23 
3,78 
0,00 
100,00 
28 
29 
Vaikka enemmistö posliini- ja fajanssiesineiden tuonnista EU:hun 
tapahtuu Kiinasta, EU:n vienti Kiinaan on yhä käytännöllisesti 
katsoen olematonta. Kiinalaiset eivät tuo maahan näitä tavaroita 
luultavasti tarjontasyistä, mutta he ovat suurimpia viejiä, koska 
heidän vientiään ei ole hinnoiteltu tuotantokustannusten vaan 
ulkomaanvaluutan tarpeen mukaan. 
EU:n kolme suurinta pöytäesineiden tuottajamaata ovat Ranska, 
Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta, joissa tuottajat katsovat, että 
tärkeimmille tuotantoalueille on aiheutunut suurta vahinkoa 
kiinalaisesta halpatuonnista vuosien mittaan. Viime vuosina 
tapahtunut kehitys esimerkiksi posliinisten pöytäesineiden (CN-
koodi 6911) kulutuksessa Ranskassa, Saksassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa ilmenee alla niiden kolmen viimeisen vuoden 
osalta, joilta luvut ovat käytettävissä. 
RANSKA 
Lähde: COMEXT tuhansina ecuina 
Kotimaan myynti 94440 110471 111555 102261 
Tuonti 79167 73405 85442 82230 
Josta Kiinasta 9757 15260 11473 6906 
Kiina %:eina 
kokonaistuonnista 12,3 20,8 13,4 8,4 
Tosiasiallinen 
kulutus 173607 183876 196997 184491 
Kiina %:eina 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta 5,6 8,3 5,8 3,7 
* Tuonti sisältää tuonnin EU:n ulkopuolelta sekä tuonnin muista 
jäsenvaltioista. 
SAKSA 
Kotimaan myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 1992 
494948 
93363 
3773 1993 
610771 
106015 
4334 1994 
579813 
111979 
6358 1995 
puuttuu 
119284 
7976 
29 
30 
Kiina %:eina 
kokonaistuonnista 
Tosiasiallinen 
kulutus 
Kiina %:eina 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta 3,6 
588311 
0,6 4,1 
716786 
0,6 5,7 
691792 
0,9 6,7 
puuttuu 
puuttuu 
YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA 
Kotimaan myynti 
Tuonti 
Josta Kiinasta 
Kiina %:eina 
kokonaistuonnista 
Tosiasiallinen 
kulutus 
Kiina %:eina 
tosiasiallisesta 
kulutuksesta 1992 
109292 
44778 
1011 
2,2 
154070 
0,6 1993 
147764 
43344 
894 
2,1 
191108 
0,5 1994 
168197 
46387 
2943 
6,3 
214584 
1,4 1995 
174592 
44677 
3728 
8,3 
219269 
1,7 
Olisi huomattava, että edellä olevat Kiinasta tapahtuvaa tuontia 
koskevat luvut ja niihin perustuvat laskelmat poikkeavat 
merkittävästi viime vuoden kertomuksen tasoista. Tämä johtuu 
siitä, että kun kertomusta laadittiin viime vuonna, Kiinasta 
tapahtuvaa tuontia koskevat luvut toimittivat Cérame-Unien 
jäsenet. Kun luvut on tarkastettu COMEXTista, on nyt havaittu 
joukko eroavuuksia, mikä tarkoittaa sitä, että Kiinan-tuonnin osuus 
kokonaistuonnista kolmeen edellä olevaan jäsenvaltioon on 
laskenut. On kuitenkin painotettava, että kokonaistuonti ei tarkoita 
vain tuontia kolmansista maista, vaan se sisältää myös tuonnin 
kaikista muista jäsenvaltioista, ja että keraamisissa pöytäesineissä 
tapahtuu merkittävää EU:n sisäistä kauppaa. 
Kulutus näissä maissa edellä mainittuina kolmena vuotena on 
laskenut aikaisemmista vuosista, ja pöytäesineiden tuottajat 
30 
31 
katsovat, että lama on jo ohitettu heidän tuotteidensa osalta ja että 
Kiinan-tuonnin uhka kasvaa tasaisesti. 
D. Hinnat 
Kiinan tuontitavaroiden keskimääräiset hinnat ovat selvästi 
Euroopan hintoja alhaisemmat sekä posliini- että fajanssiesineiden 
osalta. Jäljempänä verrataan Kiinan tuontitavaroista veloitettuja 
keskimääräisiä hintoja EU:ssa valmistettujen vastaavien tuotteiden 
keskimääräisiin hintoihin. 
ecua/kg 
jäsenet Lähde: Cérame-Unien 
CN-koodi 
6911 
CN-koodi 
6912 Kiina 
EU 
Kiina 
EU 1991 
1,21 
5,65 
0,96 
2,43 1992 
1,06 
5,55 
1,04 
2,38 1993 
1,11 
4,15 
1,08 
2,21 1994 
1,04 
5,34 
1,19 
2,34 1995 
1,10 
3,39 
1,10 
2,06 
Kahden kiintiönalaisen tuotteen osalta vuoden 1995 kiinalaisten tavaroiden 
hintojen ja keskimääräisten EU:n sisäisten tasojen vertailu osoittaa 
seuraavaa: 
ecua/kg 
CN-koodi 
6911.10 Lähde: COMEXT 
1,06 5.57 
CN-koodi 
6912.00 1,08 2,46 
Kuten edellä olevista luvuista voidaan nähdä, niin vaikka 
kiintiöiden olemassaolo on saattanut rajoittaa Kiinan-tuonnin 
määrää, sen hinnat ovat pysyneet melko vakaina. Euroopan 
hintoihin on kuitenkin kohdistunut lisääntyvää painetta ei vain sen 
vuoksi, että markkinoilla on hinnoiltaan alhaisia tuontitavaroita 
31 
32 
erityisesti Kaakkois-Aasiasta sekä Keski- ja Itä- Euroopasta, vaan 
myös siksi, että Euroopan unionissa on merkittävää tuotannon 
ylikapasiteettia. 
E. Työllisyyden kehitys 
Keramiikkateollisuuden työllisyysluvut ovat laskeneet tasaisesti 
viime vuosina, kuten voidaan havaita alla olevasta taulukosta. 
Keramiikka Pöytäesine Pöytäesine 
1992 
1993 
1994 
1995 -teollisuus 
yhteensä* 
320 
293 
281 
279 ala 
105 
103 
81 
75 et %:eina 
kokonais-
äärästä 
32, 
35, 
28, 
26, 
* sisältää karkean keramiikan - tulenkestävät tuotteet, 
rakennustiilet ja kattotiilet. Vuoden 1995 luvut ovat arvioita. 
Koko teollisuuden henkilöstölukujen lähde on the Panorama of European 
Industry; pöytäesinealan luvut ovat Cérame Unien arvioita. Cérame-Unie on 
myös antanut joitakin arvioita työllisyystason kehittymisestä 
pöytäesinealalla tietyissä jäsenvaltioissa kahden viime vuoden aikana: 
1994 »5 
Ranska 4005 3894 
Saksa 24725 21424 
Portugali 12278 11898 
Espanja 656 puuttuu 
Yhdistynyt 
kuningaskunta 22085 22000 
32 
33 
Italia 6060 puuttuu 
Alankomaat 640 605 
Itävalta 994 puuttuu 
Ei ole helppo määritellä, mikä osuus tämän alan työllisyyden 
laskusta on suoraa seurausta halpojen kiinalaisten pöytäesineiden 
tuonnin lisääntymisestä, mutta tuotantolaitosten sulkemisesta tai 
siirtymisestä muualle on joukko esimerkkejä, joissa halpatuonnin 
olemassaolo on näytellyt ratkaisevaa osaa päätöksenteossa. 
1. Yhdistyneessä kuningaskunnassa kolme tehdasta on suljettu 
viime vuosina, ja muut toimivat alennetulla kapasiteetilla. 
2. Royal Doulton (Yhdistynyt kuningaskunta) on alkanut tuottaa 
pöytäesineitä Indonesiassa pystyäkseen hyötymään alhaisemmista 
työvoimakustannuksista ja selvitäkseen paremmin halvasta 
kilpailusta sen Euroopan markkinoilla. 
3. Villeroy & Boch (Saksa) on siirtänyt osan tuotantoaan 
Mettlachin tehtaalta Saksasta, missä työvoima- ja 
sosiaalikustannukset muodostavat noin 35 prosenttia 
kokonaiskustannuksista, Ranskassa ja Unkarissa sijaitseviin 
tehtaisiin, missä vastaavat luvut ovat 25 prosenttia ja 11 
prosenttia. Tämän päätöksen syynä on nimenomaan selviytyminen 
paremmin halvan tuonnin aiheuttamasta kilpailusta. 
Tällainen siirto aiheuttaa väkisinkin vakavia vaikutuksia 
kaupungille, jossa noin 8 000 asukkaasta noin 3 500 on töissä 
Villeroy & Bochin laattoja, saniteettituotteita ja pöytäesineitä 
tuottavissa tehtaissa. Nykyisen henkilöstön määrä on jo 5 500 
vähemmän kuin muutama vuosi sitten alueella, jossa on vain vähän 
vaihtoehtoisia työpaikkoja. Lisäksi Saarlandin työttömyys on paljon 
Saksan kansallista keskiarvoa suurempi. 
Huomautus Keramiikkateollisuuden kokonaishenkilöstön 
määrän arvellaan alentuneen 12,7 prosenttia vuodesta 1992 
vuoteen 1995; pöytäesinealan työllisyyden arvioidaan alentuneen 
28,6 prosenttia samana aikana. 
F. Väärennysongelma 
33 
34 
Eurooppalaisten pöytäesineiden valmistajien lisäongelmaksi Kiinan-
tuonnin kanssa on muodostunut se, että tuotteet ovat usein 
väärennöksiä. Kiinalaisten valmistajien on tiedetty lähettäneen 
edustajiaan Eurooppaan, jossa nämä jäljentävät eurooppalaista 
muotoilua, jota sitten valmistetaan Kiinassa ja myydään Euroopassa 
huomattavasti alhaisemmalla hinnalla kuin eurooppalaisia tuotteita. 
Esimerkit ovat osoittaneet, että aikaisemmin Euroopan 
markkinoilla myydyt kiinalaiset tuotteet ovat käytännöllisesti 
katsoen suoria jäljennöksiä EU:n tuotteista (Cérame Unien 
toimittamia todisteita on tarvittaessa käytettävissä). 
G. Kiinan pöytäesineala 
Kiinan pöytäesinealan todellisesta rakenteesta tiedetään hyvin 
vähän, vaikka tiedetäänkin, että Kiina vie noin 25 prosenttia 
kokonaistuotannostaan. Vuonna 1995 eräs saksalainen 
aikakauslehti arvioi, että Kiinan pöytäesinetuotannon määrä oli 
noin kuusi miljardia kappaletta arvoltaan tuona vuonna kolme 
miljardia Saksan markkaa ja että se oli peräisin noin 1 000 
tuotantoyksiköstä, joissa oli noin 260 000 työntekijää. 
Sikäli kuin tiedetään, ketkään EU:n tuottajat eivät ole millään 
tavoin osallistuneet keraamisten pöytäesineiden tuottamiseen 
Kiinassa. Tässä vaiheessa ei näytä mahdolliselta, että niiden 
tuotteille olisi suuria markkinoita Kiinassa. Niiden tuotteille on 
kuitenkin markkinoita Kaakkois-Aasian maissa, ja Kiinassa 
tapahtuva tuotanto voisi osoittautua houkuttelevaksi pitkällä 
aikavälillä. 
H. Yhteisön teollisuuden mielipide 
Cérame-Unie, joka edustaa Euroopan suuria keramiikkavalmistajia, 
kannattaa vankasti kiintiöiden jatkamista. Tätä kantaa tukee tärkeä 
joukko Euroopan parlamentin jäseniä (Ceramic Intergroup). 
I. Tuojien mielipide 
34 
35 
FTA (tuojien yhdistys) uskoo, että laimean kysynnän vuoksi 
kiintiöiden vaikutus keramiikka- ja posliinialalla on alhaisempi kuin 
muilla kyseisillä aloilla. FTA on kuitenkin yhä sitä mieltä, että 
määrälliset rajoitukset olisi poistettava. 
J. Päätelmä 
Kiina on edelleen valtiojohtoisen kaupan maa, jossa valtion 
yritysten oletetaan yhä tuottavan yli puolet teollisuustuotannosta 
ja jossa rahoitusjärjestelmä ja kovien valuuttojen vaihtaminen on 
edelleen valtion käsissä. Tämä tarkoittaa, että kiinalaiset viejät 
voivat jatkaa pöytäesineiden myyntiä Euroopan markkinoilla 
hinnoilla, jotka eivät liity kustannuksiin, ja että tämä vahingoittaa 
edelleen EU:n markkinoita. 
Tämä tilanne vaikeuttaa muutoinkin vaikeita olosuhteita alalla, 
joka, kuten edellä on mainittu, on maantieteellisesti hyvin 
keskittynyt, jolla kysyntä laskee ja jolla on tietty määrä 
ylikapasiteettia. 
Edellä olevan nojalla pöytäesineala pysyy herkkänä alana 
kiinalaisten tuontitavaroiden suuren määrän, niiden huomattavien 
häirintämahdollisuuksien ja merkittävästi alhaisempien hintojen 
vuoksi. 
35 
36 
Lasiesineet 
CN-koodi 7013 (muut kuin otsikot N:o 7010 tai 7018) 
A. Yhteisön lasiesineteollisuuden rakenne 
Lasisten pöytäesineiden alan osuus oli noin 3,94 prosenttia EU:n 
koko lasituotannosta vuonna 1995, kun taas lasiastioiden, joka on 
suurin lasin alalohko, osuus oli 64,73 prosenttia ja lasilevyjen 25,46 
prosenttia. Kaikista EU:n lasisista pöytäesineistä 95 prosenttia 
tuotetaan Ranskassa, Saksassa, Italiassa ja Yhdistyneessä 
kuningaskunnassa. 
Ranskalla on johtava asema, sillä sen osuus EU:n tuotannosta on yli 
puolet. Sen suurin valmistaja, Verrerie Cristallerie d'Arqués, on 
markkinajohtaja maailmassa, työllistää noin 11 000 ihmistä, 
valmistaa noin viittä miljoonaa tuotelajia ja vie noin 75 prosenttia 
tuotannostaan. Muita suuria valmistajia ovat Schott (Saksa), 
Bormioli Rocco (Italia) ja Durobor (Belgia/Yhdistynyt 
kuningaskunta), mutta suurin osa valmistajista on pieniä ja 
keskisuuria yrityksiä. Pääosa kilpailusta tulee Yhdysvalloista ja 
Japanista, ja sitä hallitsevat Corning ja Asahi, joskin kaukoidän 
kilpailu kasvaa. 
Vuonna 1995 kokonaistuotanto oli 944 351 tonnia, josta noin 60 
prosenttia oli juomalaseja. Vaikka tämä vastasi noin 3,94 prosenttia 
lasin kokonaistuotannosta painossa mitattuna, se on paljon 
tärkeämpää, kuin tämä osuus osoittaa, kun otetaan huomioon sen 
potentiaalinen myyntihinta, joka voi olla hyvin korkea. 
Lasisten pöytäesineiden teollisuutta edustaa Euroopan tasolla 
Euroopan kotitalouslasi (European Domestic Glass, EDG) kristallin 
ja käsintehdyn lasin osalta ja Fédération européenne du Verre 
d'Emballage (FEVE) koneellisesti tuotetun lasin osalta, joskin 
yhteydet viimeksi mainitun tuottajiin ovat vähäiset. Molemmat 
puolestaan kuuluvat järjestöön Comité Permanent des Industries du 
Verre de la CE (CPIV). 
36 
37 
EDG:llä on jäseniä useimmissa jäsenvaltioissa, joskaan se ei ole 
koskaan onnistunut luomaan yhteyksiä Espanjassa tai Portugalissa, 
eikä Luxemburgissa ole alan tuotantoa. Siellä, missä sillä on jäseniä, 
se arvioi edustavansa noin 80 prosenttia tästä teollisuudesta eli 
noin 86 yhtiötä. Suurimmalla osalla näistä yhtiöistä on vain yksi 
tuotantolaitos, mutta joillakin on useampia tuotantolaitoksia, 
toisinaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa, kuten 
Duroborilla (Belgia/Yhdistynyt kuningaskunta), Saint-Gobain 
(Ranska/Saksa). 
Alan kehitys liittyy läheisesti elämäntavan muutoksiin, 
käytettävissä oleviin tuloihin ja henkilökohtaiseen makuun. Muita 
viime vuosina tärkeitä tekijöitä ovat seuraavat: 
kasvava koneistuminen, joka on johtanut merkittävään 
hintojen laskuun ja laajempaan tuotevalikoimaan, 
uudet jakelumuodot, erityisesti joukkolähetykset, 
astianpesukoneiden ja mikroaaltouunien nopeaan 
lisääntymiseen liittyvät tekniset innovaatiot, 
metallin, keramiikan ja muovin aiheuttama kilpailu erityisesti 
keittiöesineissä. 
B. Tuotannon kehitys ja tosiasiallinen kulutus 
Vaikka EDG arvioikin edustavansa noin 80 prosenttia lasisten 
pöytäesineiden tuotannosta, sen käytettävissä olevat tilastotiedot 
ovat hyvin puutteellisia - sen jäsenet ovat usein haluttomia 
antamaan kaupallisesti herkkinä pitämiään tietoja. Tämän vuoksi 
viime vuosien tosiasiallista kulutuskehitystä koskevat luvut ovat 
CPIV:n arvioita, jotka kattavat 11 EU:n jäsenvaltiota (ilman 
Espanjaa ja historiallisen vertailun vuoksi ilman kolmea uusinta 
EU:n jäsentä). Tuotantoluvut koskevat myös 11 jäsenvaltion EU:ta 
ja ovat peräisin CPIVrltä. 
Lasisten pöytäesineiden tuotannon taso laski huippuvuoden 1991 
jälkeen kuudella prosentilla sekä vuonna 1992 että 1993, kasvoi 
jälleen vuonna 1994 (+ kuusi prosenttia) ja laski kahdella prosentilla 
vuonna 1995. Vuoden 1994 kasvu johtui pitkälti viennistä, sillä 
tosiasiallinen kulutus EU:ssa laski edelleen. Vuonna 1995 
37 
38 
tosiasiallinen kulutus kasvoi jälleen 1,5 prosentilla, kun sitä vastoin 
vienti laski 2,6 prosentilla. 
Uusimmat EU:n tuotannosta ja tosiasiallisista kulutustasoista 
saatavissa olevat luvut esitetään seuraavalla sivulla. 
Tonneina, ellei toisin todeta 
Tuotanto 
EU:n vienti 
EU:n 
tuonti 
Tosiasialli 
nen 
kulutus 
EU:n osuus 
kotimark-
inoista 
EU:n osuus 
markkinois 
ta 
Tuonnin 
osuus 
markkinois 
ta 
Suora 
työllisyys «iÄ;e * 
1032000 
358074 
121509 
795435 
673733 
84,% 
15,% 
15428 %&&*-$ 
967000 
299372 
135292 
802920 
668029 
83,% 
16,% 
15366 lill^ 
911000 
301979 
149851 
758872 
609374 
80,% 
19,% 
15212 ll94;;:; 
963229 
368539 
149353 
750043 
600784 
80,% 
19,% 
15000 1995 ' 
944351 
358643 
175507 
761215 
585708 
77,% 
19,% 
15000* 
Lähde: tuonti/vienti: COMEXT 
tuotanto, työllisyys ja yhtiöiden lukumäärä: CPIV 
38 
Tuonnin 
kulutuksesta. 
* arvio markkinaosuus on laskettu 39 
tosiasiallisesta 
C. Tuonnin ja viennin kehitys 
Kun otetaan huomioon, että lasiset pöytäesineet ja kristalli ovat 
tuotteita, joita voidaan kuljettaa pitkiä matkoja kannattavasti 
normaaleissa markkinaoloissa, EU:n tuottajat ovat hyvin aktiivisia 
vientimarkkinoilla, ja ne ovat perinteisesti olleet mukana useilla 
niistä. Viennin säännönmukainen osuus kaikista EU:ssa tuotetuista 
tuotteista on kolmannes. Viennin tärkeimpiä osia ovat 
huippulaatuiset tuotteet ja design-tuotteet. Korkean lisäarvon 
omaavat tuotteet ovat sen vuoksi tämän liiketoiminta-alan 
merkittävä osa. 
Vuonna 1995 EU:n tuottajat veivät yli 38 prosenttia 
kokonaistuotannostaan, mikä merkitsee tasaista kasvua vuodesta 
1987 lähtien, jolloin tuottajat veivät noin 30 prosenttia 
tuotannostaan. 
Alla on erittely EU:n lasisten pöytäesineiden tuonnin tärkeimmät 
alkuperämaat vuonna 1995 (EUR 12) samoin kuin EU:n lasisten 
pöytäesineiden viennin tärkeimmät määrämaat. 
bnaift.. ^EU:n vienti **'. * 
% : onais-
'•falilnistä 
Turkki 36252 21,71 10084 3,07 
Puola 25243 15,12 18444 5,62 
Tsekin 
tasavalta 24486 14,67 3809 1,16 
Indonesia 13970 8,37 268 ML 
Slovenia 11005 6,59 2518 0,77 
Romania 
Kiina 8420 
6822 5,04 
4,09 268 
668 0,08 
0,20 
39 
40 
USA 
Yhteensä 
EU:n 
ulkopuo­
lelta ja 
ulkopuo­
lelle 6186 
166960 3,71 
100,00 75865 
328299 23,11 
100,00 
Samalla, kun tietyt tuottajat, kuten Turkki tai Itä-Eurooppa, 
lisäsivät tuontinsa kokonaisosuutta EU:hun, Kiinan osuus puolittui 
vuonna 1995 yli kahdeksasta prosentista vuonna 1994. 
Samanaikaisesti EU:n lasisten pöytäesineiden tuottajat ovat lisän­
neet vientiään Kiinaan 179 tonnista vuonna 1994 668 tonniin 
vuonna 1995, mikä on vain 0,20 prosenttia kaikesta EU:n lasisten 
pöytäesineiden viennistä. 
Kiinalaiset tuottajat ovat perinteisesti tuoneet lasisia pöytäesineitä 
EU:n markkinoille, ja vuosien 1990 ja 1993 välillä halpahintaisten 
tuotteiden määrä kasvoi, mutta se on sen jälkeen laskenut 
tasaisesti vuodesta 1994 lähtien. Lisäksi ylivoimaisesti suurin osa 
(lähes 100 prosenttia) kaikista Kiinasta tuotavista lasisista 
pöytäesineistä on tavallisia, yksinkertaisia lasituotteita, eli ne eivät 
ole lasikeramiikkaa eivätkä lyijykristallia, ja suurin osa niistä on 
koneellisesti valmistettuja. Ne ovat toisin sanoen kaikkein alhaisin-
ta peruslaatua edustavia lasituotteita. 
D. Hinnat 
EU:n lasisten pöytäesineiden alan ilmaisema suurin huoli koskee 
kiinalaisten tuojien käyttämiä alhaisia hintoja, jotka eivät näytä 
perustuvan kustannuksiin vaan Kiinan ulkomaanvaluutan 
tarpeeseen. Tässä tapauksessa ei voida katsoa normaalien mark­
kinaolosuhteiden vallitsevan, koska Kiina on yhä olennaisesti 
valtion harjoittamaa kauppaa edustava maa. 
40 
41 
Lisäksi on erittäin vaikeata saada Kiinan-tuonnin hintoja koskevia 
yksityiskohtia. Tätä varten on kaksi ilmeistä lähdettä: teollisuus ja 
COMEXTin tilastot. Kun asiakas ostaa lasisen pöytäesineen, sen 
lähde ei ole yhtä selkeä lopulliselle asiakkaalle kuin keraamisen 
pöytäesineen, jos se on sitä lainkaan. Tämän vuoksi teollisuuden 
edustajat ovat useita kertoja yrittäneet saada kiinalaisten 
tuotteiden maahantuojilta hinnastoja, mutta kukaan ei ole 
onnistunut. Kauppiaat, joihin on otettu yhteyttä, ovat kieltäytyneet 
ilmoittamasta hintoja. 
Kuten edellä on todettu, COMEXTin tilastojen perusteella 
yksinkertaisen laskutoimituksen avulla saadut hinnat ovat 
epäluotettavia, koska koko CN-koodin 7013 osalta vuonna 1995 
Kiinan myyntihinnat EUrssa olivat korkeammat kuin 
eurooppalaisten tuottajien muissa jäsenvaltioissa saamat 
myyntihinnat. 
Väitetään, että kiinalaiset myyntihinnat eivät todennäköisesti ole 
EU:n myyntihintoja korkeampia, koska: 
suurin osa Kiinasta tuoduista lasituotteista (97 prosenttia) on 
koneellisesti tuotettua tuotevalikoiman alapäässä olevaa peruslasia, 
josta saadaan alhaisempi hinta kuin suuremman lisäarvon 
omaavista tuotteista 
keskimääräinen eurooppalainen hinta kattaa luvun 7013 koko 
tuotevalikoiman, mukaan lukien korkeamman lisäarvon omaavat 
tuotteet kuten kristallituotteet tai kaiverretut lasituotteet, joiden 
myyntihinta on korkeampi; keskimääräisen hinnan voidaan tämän 
vuoksi olettaa olevan korkeamman kuin tavallisen, tuotevalikoiman 
alapäässä olevien lasiesineiden keskimääräisen hinnan. 
Tämän vuoksi olisi pääteltävä, että EU:n ja Kiinan lasisten 
pöytäesineiden hintoja ei voida verrata toisiinsa, koska 
käytettävissä olevat luvut eivät ole luotettavia ja koska niitä 
vastaavat tuotteet eivät kilpaile keskenään. 
E. Työllisyyden kehitys 
Vuosina 1980 - 1994, kun lasin kokonaistuotanto kasvoi 34 
prosentilla, työvoiman todellinen määrä väheni 30 prosentilla. Suuri 
osa tästä voi johtua lasinvalmistajien viime vuosina suorittamista 
41 
42 
uudelleenjärjestelyhankkeista, joskaan tätä ei voida esittää 
määrällisesti. Lasisten pöytäesineiden ala on työvoimavaltainen, ja 
tämän vuoksi vaikuttaa todennäköiseltä, että pieni työllisyyden 
lasku voidaan ainakin osittain katsoa halvan tuonnin lisääntymisen 
aiheuttamaksi. 
Käytettävissä ei ole lukuja, jotka osoittaisivat työllisyyden 
jäsenvaltioittain ja alasektoreittain. Ainoat käytettävissä olevat 
jäsenvaltiokohtaiset luvut kattavat kaikkien lasituotteiden 
kokonaistuotannon. Viimeisten viiden vuoden aikana EU:n ja neljän 
tärkeimmän pöytäesineitä valmistavan maan (kokonaistuotanto, 
kaikki lasituotteet) työllisyyden kehitys on ollut seuraava: 
Vuosi EUR 12 Saksa Ranska UK Italia 
1991 
1992 
1993 
1994 
1995 223 464 
219 458 
221 611 
208 770* 
puuttuu 71736 
69 737 
74 000 
69 000 
puuttuu 37 309 
36 601 
35 283 
34 330 
puuttuu 45 094 
44 904 
46 817 
38 713 
puuttuu 21 500* 
21 000* 
19 500* 
20 000 
puuttuu 
* arviot 
Vain lasisia pöytäesineitä koskevat tiedot ovat käytettävissä vain 
koko EU:n osalta, ja tältä osin viimeaikainen kehitys on ollut 
seuraava: 
1991 -
1992-
1993-
1994-15 428 
15 366 
15 212 
15 000 -1,1 % 
-0,4 % 
-1,0% 
-1,4% 
Vuoden 1995 lukuja ei ole käytettävissä, mutta 
kokonaistyöllisyyden tason arvellaan muuttuneen hyvin vähän 
vuoden 1994 tasosta. 
Suurimpien lasisten pöytäesineiden tuottajamaiden, Ranskan, 
Saksan ja Yhdistyneen kuningaskunnan, osalta on käytettävissä 
42 
43 
hyvin vähän yksityiskohtaisia tietoja, mutta vaikuttaa siltä, että 
sen jälkeen, kun työpaikkoja menetettiin vuosina 1989 - 1994 
rakenteellisen mukautumisen vuoksi, työllisyystilanne on 
vakiintunut pöytäesinealalla. 
F. Yhteisön teollisuuden mielipide 
CPIV:n edustamat tuottajat uskovat, että kiintiöt olisi pidettävä 
voimassa sillä perusteella, että halpatuonnin lisääntyminen 
merkitsisi markkinaosuuden vähenemistä edelleen, liiketoimien 
vähenemistä ja lopulta tuotantokapasiteetin menettämistä ja siitä 
aiheutuvaa työpaikkojen menettämistä. 
G. Tuojien mielipide 
FTA uskoo, että alentuneen kysynnän vuoksi kiintiöiden vaikutus 
lasiesinealalla on vähemmän ratkaiseva kuin muilla kyseisillä 
aloilla. FTA on kuitenkin yhä sitä mieltä, että määrälliset 
rajoitukset olisi kumottava. 
H. Päätelmä 
Kiinalaisten tuottajien kasvava kapasiteetti viedä halpahintaisia 
tuotteita EU:hun huolestuttaa yhä lasiesinealaa, joka olisi yhä 
herkkä tälle tuonnille. 
Kun otetaan huomioon kiinalaisten lasiesineiden EU:hun 
tapahtuvan tuonnin alhainen ja vähenevä markkinaosuus ja määrä, 
määrällisten rajoitusten jatkaminen ei kuitenkaan vaikuta täysin 
oikeutetulta. 
43 
44 
Lelut 
CN-koodit 9503 41, 9503 49 ja 9503 90 
A. Yhteisön leluteollisuudcn, tilanne 
1* Teollisuuden rakenne 
Ensimmäisessä kertomuksessa hahmotellut rakennepiirteet ovat 
muuttuneet vain vähän. Tuotantoyksikköjä on suljettu lisää, mikä 
on johtanut yritysten määrän vähenemiseen noin yhdellä 
prosentilla. 
2. Yhteisön tiintantn 
Samalla kun yhteisön kulutus vahvistui kolme prosenttia vuonna 
1995, EU:n lelujen tuotanto lisääntyi viidellä.prosentilla, mikä teki 
tuottajille mahdolliseksi säilyttää osuutensa EU:n markkinoista 
noin 31 prosenttina samalla, kun tuonti taantui. Yhteisön lelujen 
tuottajien vienti putosi kuitenkin yli kymmenen prosenttia. 
CN-koodeihin 9501 - 9505 kuuluvien tuotteiden kokonaistilanne on 
seuraava: 
Tuhansina ecuina 
Tuotanto 
Vienti 
Tuonti 
Josta Kiinan-tuonti 
Tosiasiallinen 
kulutus 
Tuonnin osuus 
markkinoista 1992 
3 110 412 
961 588 
4 954 520 
1 979 575 
7 103 344 
69,7 % 1993 
3 033 146 
1 076 856 
4 828 483 
2 196 957 
6 784 773 
71,2 % 1994 
2 879 777 
1 220 209 
4 326 595 
2 069 550 
5 986 163 
72,2 % 1995(x) 
2 966 170 
1 071 486 
4 230 665 
2 109 307 
6 126 350 
69,1 % 
44 
Kiinan tuonnin osuus 
markkinoista 27,9 % 32,4 % 34,6 % 34,4 % 45 
(x) EUR 12 
3. Työllisyys 
Tähän taantumaan verrattuna työpaikkojen menettämisvauhti 
hidastui, ja työvoiman määrä väheni noin yhdellä prosentilla 
vuosina 1993 ja 1994. 
45 
46 
Työntekijöiden 
lukumäärä 
Suora työllisyys 1990 
71065 1991 
68 336 1992 
65 012 1993 
61906 1994 
61300 
4. Tämänhetkiset uudelleenjärjestelyt 
Tuotantotilojen paranemiseen tähtäävien ponnistelujen ohella 
teollisuudessa tapahtui lisää sulautumisia. 
B. Herkkyys Kiinan-tuonnin vnlkiitnksnie 
1. Tuonnin kehitys 
Lelujen kokonaistuonti EU:n ulkopuolelta väheni 2,2 prosentilla 
lukuun ottamatta tuontia Kiinasta, joka kasvoi 1,9 prosenttia. 
Kiinasta tulevat kiintiöiden ulkopuoliset lelut, joiden osuus on 76 
prosenttia kokonaistuonnista, lisääntyivät 27 prosenttia, kun sitä 
vastoin kiintiöiden alaiset vähenivät 37 prosenttia. 
Tuhansina ecuina 
Kiintiöiden alaiset 
lelut 1994 
- 9503 41 
- 9503 49 
- 9503 90 
Kiintiöiden 
ulkopuoliset lelut 
Yhteensä 1992 
991 965 
260 117 
110 648 
621 200 
987 610 
1 979 575 1993 
1 153 117 
302 919 
171 334 
678 864 
1 043 840 
2 196 957 1994 
814 519 
247 764 
88 686 
478 069 
1 255 031 
2 069 550 1995 (z) 
509 465 
171 348 
42 680 
295 436 
1 599 842 
2 109 307 
46 
47 
(x) Eur 12 
Vertaamalla kiintiöiden alaisten lelujen tuonnin kehitystä 
kiintiöistä vapaan tuonnin kehitykseen saadaan selvä kuva 
kiinalaisten valmistajien kyvystä kehittää vientiään yhteisön 
markkinoille: ilman määrällisiä rajoituksia tuonti on kasvanut 
jatkuvasti hyvin voimakkaasti lisääntyen 27 prosentilla vuodesta 
1994 vuoteen 1995. 
2. Tuontihinnat 
Verrattuna vuoteen 1994 kiinalaiset koodien 9503 41 ja 9503 49 
lelut olivat halvempia vuonna 1995 kuin muiden yhteisöön 
toimittavien maiden lelut. Koodin 9503 90 osalta kaikkien 
tärkeimpien toimittajien hinnat olivat melko samanlaiset. 
Jäljempänä esitetyt luvut osoittavat, että kiinalaiset hinnat 
ovat alhaisempia kuin yhteisön vientihinnat, vaikka käytettävissä 
ei ole tietoja yhteisön tuotteiden tehtaalta-hinnoista. 
Kiinan alkuperää olevan tuonnin ja EU:n viennin keskihinnat 
(ecuina/tonnii 
Tuote 
9503 41 
9503 49 
9503 90 EU 
Kiina 
EU 
Kiina 
EU 
Kiina 1992 
14 179 
7 737 
9 172 
5 944 
7 724 
5 116 1993 
13 137 
7 831 
9 736 
6 013 
7 248 
4 812 1994 
13 400 
7 314 
9 420 
6 106 
7 009 
4 926 1995 
12 963 
6 249 
9 137 
5 983 
6 199 
4 911 
Kiinan tuontihinnat laskivat jälleen vuonna 1995, ja lasku oli 15 
prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna koodin 9503 41 lelujen 
osalta. 
47 
48 
Yhteisön tuottajien lisäongelmana ovat edelleen väärennökset: 
kiinalaiset näyttävät tehneen hyvin vähän tämän käytännön 
poistamiseksi, ja keinoja ongelman torjumiseksi on otettu käyttöön 
hitaasti. 
C. Yhteisön teollisuuden ja tuottajien mielipide 
Toys Manufacturers of Europe (tuojat) ja Fédération 
Européenne des industries du Jouet (tuottajat), jotka edustavat 
lähes koko Euroopan leluteollisuutta, ovat äskettäin ehdottaneet 
kiintiön piiriin kuuluvien lelujen osien tuonnin vapauttamista. Ne 
uskovat, että tämä olisi keino lisätä työllisyyttä eri EU-maissa 
paikallisen kokoonpanotoiminnan ja muiden lisäarvotoimintojen 
avulla. 
Olisi kuitenkin otettava huomioon, että leluteollisuuden 
ehdotuksen tarkoituksena on sulkea kiintiön ulkopuolelle 
nimenomaisesti vain "sellaisten lelujen osat, jotka on tarkoitettu 
muutettaviksi edelleen teollisesti (...) eikä myytäviksi yksittäisinä 
esineinä loppukäyttäjille". Komissio uskoo, että tällainen 
määritelmä aiheuttaisi kansallisille tulliviranomaisille hallinnollisia 
vaikeuksia mahdollisten erilaisten tulkintojen vuoksi, ja sen vuoksi 
se ehdottaa "lelujen osien" poistamista kiintiöstä ilman 
lisämääritteitä. 
D. Päätelmä 
Leluala on edelleen herkkä ala, kun otetaan huomioon Kiinan-
tuonnin sekä absoluuttinen että suhteellinen määrä, sen alhaiset 
hinnat ja kiinalaisten tuottajien vientikyky. Kiintiöjärjestelmän 
parannukset johtavat todennäköisesti näiden tuontien uusiin 
väyliin, jotka tekevät jatkuvan valvonnan yhä tarpeellisemmaksi. 
48 
49 
m. Päätelmät 
Keräämistään tiedoista komissio on tehnyt seuraavat 
päätelmät: 
1. Aloilla, joihin määrällisiä rajoituksia sovelletaan, on 
toteutettu toimia, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti 
järjestämällä uudelleen tuotantoa ja parantamalla kiintiöiden piiriin 
kuuluvien tuotteiden laatua. Vaikka eurooppalaiset tuottajat 
jatkavat näitä ponnisteluja, kyseiset alat ovat edelleen herkkiä. 
Kokonaistilanne on epävarma: eriasteinen tuotannon 
heikkeneminen, myynnin ja viennin väheneminen, yritysten 
lakkauttaminen ja työpaikkojen vähentäminen vaikuttavat 
eriasteisesti kaikkiin näihin teollisuudenaloihin. 
- Pääasiassa on kyse työvoimavaltaisista ja hajanaisista 
teollisuudenaloista, jotka ovat erityisen herkkiä kilpailulle alhaisen 
palkkatason maiden taholta ja jotka ovat jo menettäneet niille 
suuren osan yhteisön markkinoista. 
- Useimmissa on meneillään rakennemuutostoimia, jotka 
näyttävät lupaavilta, mutta jotka ovat kalliita ja vaikeita suorittaa -
halpatuonnin tulva tuhoaisi ne. 
- Jotkut ovat siirtäneet tai aikovat siirtää osan tuotannostaan 
halvan työvoiman maihin taikka teettävät osan tuotannostaan 
alihankintoina näissä maissa alentaakseen kustannuksiaan ja 
pystyäkseen siten kilpailemaan näiden alhaisten kustannusten 
maiden kanssa. 
2. Kilpaileva kiinalainen tuotanto on edelleen todellinen uhka 
näillä aloilla: 
- Määrällisten rajoitusten alaisten tuotteiden osalta Kiinalla on 
valtava - ja jatkuva - tuotanto- ja vientikyky, ja kiintiöiden 
puuttuessa sen viejät pystyisivät nopeasti toimittamaan 
suunnattomia määriä yhteisön markkinoille. 
- Kun määrälliset rajoitukset otettiin käyttöön yhteisön 
tasolla. Kiinan-tuonti oli jo vallannut tai valtaamassa huomattavan 
markkinaosuuden. 
49 
50 
- Kiinan-tuonnin hinnat ovat edelleen huomattavasti 
vastaavien yhteisön tuotteiden hintoja alhaisemmat. Ne ovat myös 
hyvin paljon muiden yhteisöön toimittavien maiden hintoja 
alhaisemmat. Tämä hintojen alhaisuus on niin merkittävää, että se 
antaa kiinalaisille valmistajille mahdollisuuden häiritä yhteisön 
markkinoita. 
- Kilpailua vääristää lisäksi se, että joidenkin tuotteiden 
väärentäminen on yleistä. 
- Tilannetta vaikeuttavat lisäksi Kiinan talousjärjestelmän 
erityispiirteet. Kiina on viime vuosina pyrkinyt vapauttamaan 
kauppajärjestelmäänsä ja avaamaan talouselämäänsä maailmalle. 
Vaikka nämä toimenpiteet merkitsevät tärkeitä askeleita eteenpäin, 
ne ovat yhä selvästi riittämättömiä, jotta kiinalainen 
kaupankäyntijärjestelmä vastaisi kansainvälisesti hyväksyttyjä 
sääntöjä. Kiinan viranomaisten vaikutus Kiinan teollisuuden 
toimintaan on yhä suuri: esimerkiksi keinotekoisen alhaiset hinnat, 
jotka eivät heijasta kyseisen tuotannon tosiasiallisia taloudellisia 
kustannuksia, ja vientistrategiat, joihin vaikuttavat muutkin kuin 
puhtaasti kaupalliset näkökohdat. Tuonnin osalta Kiina pitää yllä 
monien kulutustuotteiden korkeita tariffeja, mutta ehkäisevämmät 
rajoitukset johtuvat usein muista kaupan esteistä kuin tariffeista, 
kuten kiintiöistä, toimilupavaatimuksista, ulkomaanvaluuttaa 
koskevista rajoituksista ja teknisistä esteistä. Tuotteita saavat 
tuoda maahan vain ulkomaankauppayhteisöt, jotka ovat saaneet 
toimiluvan keskushallinnolta ja joita se itse asiassa valvoo. 
On siis perusteltua otaksua, että määrällisten rajoitusten 
poistaminen johtaisi uuteen, voimakkaaseen kiinalaista alkuperää 
olevaan tuonnin kasvuun ja heikentäisi sitä kautta vaarallisesti 
uudelleen yhteisön teollisuuden markkina-asemaa kyseisellä teolli­
suudenalalla lukuun ottamatta lasiesineitä, joiden osalta tällainen 
tulos on vähemmän todennäköinen. 
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että ne seikat, joiden 
nojalla neuvosto otti käyttöön tässä kertomuksessa tarkoitetut 
määrälliset rajoitukset, ovat lasiesineitä lukuun ottamatta yleisesti 
edelleen olemassa. 
50 
51 
3 LUKU 
VALVONTATOIMENPITEIDEN TOTEUTTAMINEN JA NIIDEN 
SÄILYTTÄMINEN 
I* Valvontatoimenpiteiden tarkoitus 
Neuvosto otti nämä toimenpiteet käyttöön voidakseen seurata 
tiiviimmin tiettyjen tuotteiden tuonnin kehitystä silloin, kun sen 
kehitys on ollut huolestuttavaa, mutta ei ole muodostanut välitöntä 
uhkaa yhteisön teollisuudelle. 
II. Toteuttaminen 
Yhteisön etukäteisvalvontaa toteutetaan järjestelmällä, jossa 
lisenssi myönnetään automaattisesti kuluitta hakemuksessa 
mainitulle määrälle viiden päivän kuluessa siitä, kun yhteisön tuoja 
on tehnyt hakemuksen. 
Asetuksella (EY) N:o 519/94 otettiin käyttöön yhteisön 
yhtenäinen ja yksinkertaistettu valvonta-asiakirja, joka vähensi 
mahdollisimman pitkälle niitä muodollisuuksia, joita tuojilta ja 
jäsenvaltioilta vaaditaan valvottavien tuotteiden tuonnin yhteydes­
sä. 
Vuoden 1996 huhtikuussa komission ensimmäisessä kertomuksessa 
olleiden päätelmien jälkeen neuvosto päätti asetuksellaan (EY) N:o 
752/96: 
- poistaa yhteisön valvonnan alaisesta tuoteluettelosta joukon 
tuotteita, joiden tuonti vuonna 1994 oli hyvin vähäistä tai 
vähäisempää kuin vuonna 1993; 
- lisätä yhteisön etukäteen suorittamaa valvontaa koskevien 
tuotteiden luetteloon tiettyjä tuotteita, joiden osalta kiintiöt oli 
kumottu (käsineet ja yhdistetyt autoradiot). 
Valitettavasti toistuneista pyynnöistä huolimatta monet 
jäsenvaltiot eivät vieläkään joko toimita niitä tietoja, jotka niiden 
on määrä toimittaa valvonta-asiakirjojen antamisesta, tai ne 
toimittavat vain osittaiset tiedot taikka toimittavat ne liian 
myöhään (paitsi jalkineiden osalta), ja tämän vuoksi suuri osa 
valvonnasta saatavasta hyödystä menetetään. 
51 
52 
m. Valvottavien tuotteiden tuonnin kehitys 
Jäljempänä olevassa taulukossa esitetään valvottavien 
tuotteiden tuonti vuonna 1995 tuhansina ecuina jalkineita lukuun 
ottamatta ja verrataan sitä vuoden 1994 lukuihin. 
CN-koodi 
1901 90 90 
2827 10 00 
2905 49 90 
2918 14 00 
2941 30 00 
2941 40 00 
3204 13 00 
3204 15 00 
3604 
3905 20 
00* 
4203 29 91 
4203 29 99 Tavaran kuvaus 
Elintarvikkeet 
Ammoniumkloridi 
Muut moniarvoiset 
alkoholit 
Sitruunahappo 
Tetrasykliinit ja niiden 
johdannaiset 
Klooriamfenikoli 
Emäksiset värit... 
Kyyppivärit... 
Ilotulitusvälineet 
Polyvinyylialkoholit 
Käsineet 
Käsineet 1994 
2 408 
1083 
1716 
28 380 
38 101 
9 736 
7 815 
5 034 
41578 
15 748 
4 764 
4 992 1995 
1897 
1307 
3 463 
21313 
48 402 
7 786 
7 773 
9 927 
67 210 
19 711 
5 513 
4 041 Tuonti 
Kiina/EY: 
n 
ulkopuolis 
et maat 
(1995) 
5,48% 
77,78% 
31,48% 
56,03% 
58,18% 
89,48% 
27,84% 
17,59% 
77,50% 
18,69% 
22,45% 
12,13% 
* formerly 3905 30 00 
52 
53 
6913 10 
7004 90 
7901 12 
8527 21 
8712 00 
9503 30 
9503 60 
9504 40 
9603 29 
9603 30 
9603 40 
9603 90 Posliiniset koriste-
esineet 
Muu lasi 
Sinkki, seostamaton... 
Autoradiot 
Polkupyörät 
Rakennussasrj at 
Palapelit 
Pelikortit 
Luudat ja harjat 
Luudat j a harj at 
Luudat ja harjat 
Luudat ja harjat 94 126 
3 485 
0 
63 696 
1661 
33 687 
5 201 
2 318 
14 476 
5 068 
15 174 
12 267 75 303 
3 223 
0 
35 174 
2 001 
50.884 
6.163 
2.592 
20.235 
7.037 
17.895 
15.857 68,22% 
8,92% 
0% 
4,93% 
0,42% 
20,48% 
31,82% 
24,73% 
41,94% 
24,22% 
67,27% 
28,58% 
Lähde: EUROSTAT 
* aikaisemmin 3905 30 OO 
Jalkineiden tuonnin osalta EUROSTATin tilastoissa ei voida 
erottaa sitä, ovatko ne valvonnan alaisia vai eivät, joten komissio 
voi ainoastaan viitata vuonna 1995 julkaistuihin valvonta-
asiakirjoihin: 
ex 6402 99 1 517 290 paria 
ex 6403 91 ja 99 10 331 353 paria 
ex 6404 11 4 466 577 paria 
yhteensä 1 35 781 669 paria* 
(*) 1. Tähän sisältyvät Italiaan tuodut 19 466 449paria, joiden jakautumista 
luokkiin ei tunneta.. 
2. Saksa ei ole toimittanut tietoja vuoden 1995 heinäkuun lopusta vuoden 
1995 joulukuuhun. 
IV. Valvontatoimenpiteiden aiheellisuus 
53 
54 
Edellä esitetyt luvut osoittavat useiden tuotteiden tuonnin 
lisääntyneen merkittävästi. Näiden tuotteiden osalta komissio 
uskoo, että etukäteisvalvonta olisi säilytettävä. 
Muiden tuotteiden osalta (CN-koodit 1901 90 90, 7004 90, 
7901 12, 8527 21), joiden tuonti on vähäistä tai laskenut vuoteen 
1994 verrattuna, komissio pitää valvontatoimenpiteiden 
säilyttämistä tarpeettomana ja ehdottaa näin ollen niiden 
poistamista näiden toimenpiteiden alaisten tuotteiden luettelosta 
sekä kansallisten hallintoelinten että tuottajien hallinnollisen 
taakan vähentämiseksi. 
54 
55 
4 LUKU 
KOMISSION PÄÄTELMÄT JA EHDOTUKSET 
Edellä esitetyn vuoksi komissio katsoo, 'että asetuksella (EY) N:o 
519/94 perustettu määrällisten rajoitusten ja 
valvontatoimenpiteiden järjestelmä olisi säilytettävä kuitenkin 
seuraavin mukautuksin: 
I* Määrälliset rajnUiikggfr 
Lasisten pöytäesineiden (CN-koodi 7013) kiintiön 
kumoaminen. 
"Lelujen osien" poistaminen lelukiintiöstä. 
2. Valvontatoimenpiteet: 
Ehdotuksena on CN-koodeibin 1901 90 90, 7004 90, 7901 12, 
8527 21 kuuluvien tuotteiden valvonnan lopettaminen ja lasisten 
pöytäesineiden (CN-koodi 7013) lisääminen valvonnan alaisiin 
tuotteisiin. 
55 
ISSN 1024-4492 
KOM(97) 11 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 11 02 
Luettelonumero : CB-CO-97-007-FI-C 
ISBN 92-78-14992-6 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg 
Ä