Ehdotus: neuvoston asetus, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen /* KOM/2010/0202 lopull. - NLE 2010/0109 */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 30.4.2010 KOM(2010)202 lopullinen 2010/0109 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen PERUSTELUT Ehdotuksen tausta | Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30. marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[1], jäljempänä ’perusasetus’, soveltamista Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piin tuontiin sovellettavien toimenpiteiden tarkastelua koskevassa menettelyssä. | Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen soveltamiseen ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyä koskevien vaatimusten mukaisesti. | Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetuksella (EY) N:o 2200/90[2] otettiin käyttöön lopullinen arvotulli Kiinasta peräisin olevan piin tuonnissa. Toimenpiteet on uusittu kahdesti – neuvoston asetuksilla (EY) N:o 2496/97[3] ja 398/2004[4]. Tammikuussa 2007 toimenpiteet laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 42/2007[5] koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei koske tätä ehdotusta. | Kuulemiset ja vaikutusten arviointi | Intressitahojen kuuleminen | Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. | Asiantuntijatiedon käyttö | Ulkopuolisten asiantuntijoiden käyttö ei ollut tarpeen. | Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta se sisältää tyhjentävän luettelon arvioitavista edellytyksistä. | Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Liitteenä oleva ehdotus neuvoston asetukseksi perustuu polkumyynnin vähentymisen pysyvyyttä, polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevan tutkimuksen päätelmiin. Sen vuoksi ehdotetaan, että neuvosto antaa liitteenä olevan ehdotuksen asetukseksi, jolla jatketaan nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa alhaisemmalla tasolla viiden vuoden ajaksi. | Oikeusperusta Neuvoston asetus (EY) N:o 1225/2009, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta. | Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu unionin yksinomaiseen toimivaltaan. Toissijaisuusperiaatetta ei sen vuoksi sovelleta. | Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen, sillä toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. | Vaatimusta, jonka mukaan unionille, kansallisille hallituksille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen tai hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja sen olisi oltava suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. | Sääntelytavan valinta | Ehdotettu sääntelytapa: neuvoston asetus. | Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. | Talousarviovaikutukset | Ehdotuksella ei ole vaikutusta unionin talousarvioon. | 1. 2010/0109 (NLE) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan piin tuonnissa, sellaisena kuin se on laajennettu koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 30 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1225/2009[6], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan sekä 11 artiklan 2 ja 3 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, sekä katsoo seuraavaa: A. MENETTELY 2. Voimassa olevat toimenpiteet 3. Neuvosto otti maaliskuussa 2004 toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen asetuksella (EY) N:o 398/2004[7] käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä 'Kiina', peräisin olevan piin tuonnissa. Vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen tulli oli 49 prosenttia. Alkuperäiset toimenpiteet oli otettu käyttöön asetuksella (EY) N:o 2200/90[8]. 4. Tammikuussa 20007 lopullinen polkumyyntitulli laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 42/2007[9] koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. 5. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö ja osittaista välivaiheen tarkastelua koskeva pyyntö 6. Kiinasta peräisin olevan piin tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä julkaistiin lokakuussa 2008 ilmoitus[10], jonka seurauksena komissio vastaanotti 1 päivänä joulukuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön tarkastella kyseisiä toimenpiteitä. Lisäksi komissio vastaanotti 18 päivänä joulukuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaista osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. 7. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön jätti Euroalliages (rautayhdisteteollisuuden yhdyskomitea) sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa pääosan eli tässä tapauksessa 100 prosenttia piin tuotannosta unionissa. Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen. 8. Osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön esitti EUSMET (piimetallin eurooppalaiset käyttäjät), ja se koskee ainoastaan polkumyynnin tarkastelua. Pyyntö perustui alustavaan näyttöön siitä, että olosuhteet, joiden perusteella toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä. 9. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan komissio päätti, että oli olemassa riittävä näyttö perusasetuksen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisten toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun vireille panemiseksi, minkä johdosta komissio julkaisi Euroopan unionin virallisessa lehdessä tarkastelujen vireillepanoa koskevan ilmoituksen[11]. 10. Tutkimus 11. Komission yksiköt ilmoittivat virallisesti tarkastelujen vireillepanosta pyynnön esittäneille unionin tuottajille, Kiinassa toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, tuojille/kauppiaille, unionissa toimiville käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, näiden käyttäjien järjestöille sekä Kiinan viranomaisille. 12. Koska pyynnöissä mainittuja vientiä harjoittavia tuottajia on Kiinassa ilmeisen paljon, tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin, että polkumyynnin ja sen toistumisen tai jatkumisen määrittämisessä käytettäisiin otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. 13. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan tarkastelujen vireillepanoa koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 väliseltä ajalta. 14. Komissio sai vastaukset 11 Kiinassa toimivalta yritykseltä tai yritysryhmältä. Näiden yritysten toimittamien tietojen tarkastelussa kuitenkin ilmeni, että vain pieni osa vastauksista tuli yrityksiltä, jotka veivät itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin. Siksi päätettiin, että otanta ei ollut tarpeen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien osalta. 15. Lisäksi kaikki edellä mainitut kiinalaiset yritykset tai yritysryhmät ilmaisivat aikomuksensa pyytää yksilöllistä tarkastelua perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti. 16. Komissio lähetti lomakkeet markkinatalouskohtelun tai yksilöllisen kohtelun hakemista varten niille kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kolme kiinalaista viejää pyysi joko markkinatalouskohtelua tai vaihtoehtoisesti yksilöllistä kohtelua siinä tapauksessa, että kyseiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät tutkimuksen perusteella täyttäisi markkinatalouskohtelun myöntämisen edellytyksiä. Yksi näistä viejistä kuitenkin peruutti myöhemmin pyyntönsä, ja kahdesta muusta todettiin, että ne eivät tutkimusajanjaksolla vieneet itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin. Näiden kahden yrityksen pyyntöjä ei siksi käsitelty. 17. Lisäksi kuusi muuta kiinalaista yritystä tai yritysryhmää jätti yksilöllistä kohtelua koskevan hakemuksen. Kolme yritystä kuitenkin luopui tutkimuksen aikana yhteistyöstä. Kolmesta jäljelle jääneestä yritysryhmästä yksi myi tarkasteltavana olevaa tuotetta etuyhteydettömälle kauppiaalle. Tutkimuksessa ei saatu varmuudella selville, oliko myytyjen tuotteiden lopullinen määränpää unionin markkinat. Koska tätä yritysryhmää ei siksi voida pitää vientiä harjoittavana tuottajana, yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö oli hylättävä. Kuten johdanto-osan 30 kappaleessa todetaan, yhden yrityksen osalta päätelmät perustettiin saatavissa oleviin tietoihin, koska perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitettu yhteistyö oli riittämätöntä. Yhden yrityksen yksilöllistä kohtelua koskeva pyyntö oli hyväksyttävissä. 18. Kahdesta jäljelle jääneestä yrityksestä, jotka halusivat mukaan otantaan ja pyysivät yksilöllistä tarkastelua, vain toinen palautti vastauslomakkeen tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa vahvistetuissa määräajoissa. Se ei kuitenkaan vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille. 19. Komissio lähetti kyselylomakkeen kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja niille tahoille, jotka olivat pyytäneet kyselylomakkeen tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. 20. Lisäksi komissio antoi intressitahoille mahdollisuuden esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. 21. Vastaukset kyselylomakkeeseen saatiin pyynnön esittäneiltä unionin tuottajilta, kahdeltatoista käyttäjältä, kahdelta käyttäjäjärjestöltä, kuudelta kiinalaiselta viejältä/tuottajalta ja kolmelta vertailumaassa toimivalta tuottajalta. 22. Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden määrittämisen sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin: 23. Pyynnön esittäneet unionin tuottajat: - Ferroatlantica SL, Madrid, Spain - Ferropem SAS, Chambery, France - RW Silicium GmbH, Pocking, Germany - Kiinassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat: - Jinneng Group - Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Datong - Shanghai Jinneng International Trade Co., Ltd, Shanghai - Chongqing Trust-Glory New Metal Group - Sichuan Dechang County Guo Yan Silicon Co. Ltd, Dechang - Chongqing Trust-Glory New Metal Co., Ltd, Chongqing - Bluestar Group - Bluestar Silicon Materials Co., Ltd, Lanzhou - China Bluestar International Chemical Co., Ltd, Beijing - Jingyu Sunny Silicon Co., Ltd, Jingyu - Mudanjiang Group - Mudanjiang Shunda Chemical Co., Ltd, Mudanjiang - Dongning Xinshun Guangfu Material Co., Ltd, Dongning - DC/JYKN group - Dalian DC Silicon Co., Ltd, Dalian- Sichuan Jinyang Kangning Silicon Co. Ltd, Leshan - Vertailumaassa (Brasiliassa) toimivat tuottajat: - Globe Metais Industria e Comercio S.A., Breu Branco - Companhia Brasileira Carbureto de Calcio, Santos Dumont - Rima Industrial S/A, Belo Horizonte - Käyttäjät: - Aluminiiniteollisuus - Trimet Aluminium AG, Essen, Saksa - Raffmetal S.p.A., Brescia, Italia - Vedani Carlo Metalli S.p.A., Milano, Italia - Kemian teollisuus - Momentive Performance Materials GmbH, Leverkusen, Saksa - Wacker Chemie AG, München, Saksa - Dow Corning Ltd, Cardiff, Yhdistynyt kuningaskunta 24. Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso 25. Polkumyynnin ja vahingon jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2008 ja 31 päivän joulukuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. 26. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE 27. Tarkasteltavana oleva tuote 28. Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin aikaisemmissa tutkimuksissa eli Kiinasta peräisin oleva, tällä hetkellä CN-koodiin 2804 69 00 luokiteltava piimetalli (piipitoisuus alle 99,99 painoprosenttia). Tullinimikkeistön tämänhetkisen luokituksen mukaan nimikkeen olisi oltava "pii". Pii, jonka puhtausaste on korkeampi eli jonka piipitoisuus on vähintään 99,99 prosenttia ja jota käytetään lähinnä elektronisia puolijohteita valmistavassa teollisuudessa, luokitellaan eri CN-koodiin eikä sitä tarkastella tässä menettelyssä. 29. Piitä valmistetaan pelkistämällä kvartsia hiilellä korkeassa lämpötilassa uppokaariuunissa, jossa vaikuttaa samanaikaisesti useita erilaisia hiilipelkistimiä. Sitä pidetään kaupan säännöttöminä kappaleina, kiteinä, rakeina ja jauheena, joiden puhtaus vastaa kansainvälisesti hyväksyttyjä teknisiä eritelmiä. 30. Piitä käyttää lähinnä kaksi teollisuuden alaa eli kemianteollisuus tuottaessaan metyylikloorisilaaneja, trikloorisilaaneja ja piitetrakloridia ja alumiiniteollisuus valmistaessaan primääri- ja sekundäärisulatuksella alumiiniseoksia käytettäväksi valuseosten tuotantoon eri teollisuudenaloilla, erityisesti auto- ja rakennusteollisuudessa. 31. Samankaltainen tuote 32. Kuten aikaisemmissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, tässäkin tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinassa valmistetulla ja unioniin viedyllä piillä, vertailumaassa (Brasiliassa) tuotetulla ja sen kotimarkkinoilla myydyllä piillä sekä pyynnön esittäneiden unionin tuottajien unionissa valmistamalla ja myymällä piillä on samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet sekä samat peruskäyttötarkoitukset. 33. Näin ollen pääteltiin, että kaikkia näitä tuotteita on pidettävä perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuina samankaltaisina tuotteina. C. POLKUMYYNTI 34. Markkinatalouskohtelu 35. Kuten edellä 12 kappaleessa todetaan, markkinatalouskohtelua pyytäneet kolme yritystä joko eivät vieneet itse tuottamaansa piitä Euroopan unioniin tai peruuttivat pyyntönsä tutkimuksen aikana. Markkinatalouskohtelua ei siis myönnetty yhdellekään yritykselle. 36. Yksilöllinen kohtelu 37. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan kyseisen artiklan soveltamisalaan kuuluville maille vahvistetaan yleensä tarvittaessa koko maata koskeva tulli, lukuun ottamatta tapauksia, joissa yritykset voivat osoittaa, että ne täyttävät kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa vahvistetut edellytykset, jolloin niille voidaan myöntää yksilöllinen kohtelu. 38. Kyseiset edellytykset ovat lyhyesti seuraavat: a) kokonaan tai osittain ulkomaisessa omistuksessa olevien yritysten tai yhteisyritysten tapauksessa viejät voivat vapaasti kotiuttaa pääomia ja voittoja; b) vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti; c) osake-enemmistö kuuluu yksityishenkilöille, ja on osoitettava, että yritys on riittävän riippumaton valtion puuttumisesta sen toimintaan; d) valuuttojen muuntaminen tapahtuu markkinahintaan; e) valtio ei puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit. 39. Ensinnäkin on huomautettava, että 12 kappaleessa mainittu yritys, joka ensin pyysi markkinatalouskohtelua ja sittemmin peruutti pyynnön, peruutti myös yksilöllistä kohtelua koskevan pyyntönsä. Pyyntöä ei siksi tarkasteltu sen enempää. 40. Kuudesta pelkkää yksilöllistä kohtelua pyytäneestä yrityksestä tai yritysryhmästä kolme lopetti yhteistyön tekemisen ja yksi ei toimittanut tarvittavia tietoja säädetyssä määräajassa vaikeuttaen näin ollen tutkimusta perusasetuksen 18 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Näiden yritysten katsottiin siis kieltäytyneen yhteistyöstä ja niitä koskevat päätelmät tehtiin saatavissa olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti. 41. Kyseisille neljälle yritykselle tai yritysryhmälle ilmoitettiin saatavissa olevien tietojen todennäköisestä käyttämisestä ja syistä tähän sekä annettiin tilaisuus toimittaa lisäselvityksiä perusasetuksen 18 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Yhdeltäkään niistä ei kuitenkaan saatu uusia tietoja, jotka olisivat voineet paikata toimitetuissa vastauksissa olevat puutteet tai muuttaa päätelmää, jonka mukaan näihin yrityksiin olisi sovellettava perusasetuksen 18 artiklaa. 42. Kuten 13 kappaleessa todetaan, kahdesta jäljelle jääneestä yritysryhmästä yhtä ei voida pitää tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä harjoittavana tuottajana, joten sen yksilöllistä pyyntöä koskevaa hakemusta ei arvioitu. 43. Jäljelle jäävän viejän todettiin täyttävän kaikki perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdassa säädetyt edellytykset. 44. Edellä esitetyn perusteella päätellään, että Jinneng Groupille olisi myönnettävä yksilöllinen kohtelu. 45. Normaaliarvo 46. Vertailumaa 47. Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaan normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei ole myönnetty markkinatalouskohtelua, on määritettävä vertailumaassa käytettävien hintojen tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella. Norjaa käytettiin vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa ja myöhemmissä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, mutta nykyinen tutkimus osoitti olosuhteiden muuttuneen huomattavasti Norjan markkinoilla. Norjan kotimaan tuotanto supistui noin 20 prosenttina vuosina 2005–2008, ja 97 prosenttia sen kotimaisesta kulutuksesta oli tuontipiitä. Tutkimusajanjakson aikana ainoastaan yksi kotimainen tuottaja toimitti tuotetta kotimarkkinoille. 48. Näistä syistä tarkastelujen vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin, että pyynnön kummankin esittäjän ehdottama Brasilia soveltuisi EU:n ulkopuoliseksi markkinatalousmaaksi. Tutkimus osoittikin, että Brasilia on maailman toiseksi suurin piin tuottaja Kiinan jälkeen ja että Brasilian markkinoilla on paljon kilpailua, sillä niillä toimii seitsemän piin tuottajaa, jotka tuottavat piin useita eri laatuluokkia. Brasilian markkinoiden todettiin myös olevan avoimet, ja pääasiassa Kiinasta tuleva tuonti on määrältään merkittävää. Intressitahoja pyydettiin kommentoimaan Brasilian valintaa, mutta yksikään ei sitä tehnyt. 49. Edellä esitettyjen seikkojen ja valintahetkellä käytettävissä olleiden tietojen perusteella Brasilian pääteltiin olevan sopivin vertailumaa. 50. Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen 51. Kolme Brasiliassa toimivaa tuottajaa teki yhteistyötä ja toimitti tietoja piin kustannuksista ja myynnistä Brasilian kotimarkkinoilla. Normaaliarvo niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti näiltä tuottajilta saatujen ja tarkistettujen tietojen perusteella, kuten jäljempänä selostetaan. 52. Tutkittiin, voitiinko tarkasteltavana olevan tuotteen kunkin lajin myynnin, joka oli Brasilian kotimarkkinoilla määrältään edustavaa, katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Tätä varten määritettiin kunkin tuotelajin kannattavan myynnin osuus myynnistä kotimarkkinoiden riippumattomille asiakkaille tutkimusajanjaksolla. 53. Jos vähintään määritettyjä tuotantokustannuksia vastaavilla nettomyyntihinnoilla tapahtuneen myynnin määrä oli yli 80 prosenttia tietyn tuotelajin kokonaismyyntimäärästä ja jos kyseisen tuotelajin painotettu keskimääräinen hinta oli vähintään tuotantokustannusten suuruinen, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa. Tämä hinta laskettiin määrittämällä kyseisen tuotelajin koko kotimarkkinamyynnin hintojen painotettu keskiarvo tutkimusajanjaksolla riippumatta siitä, oliko myynti ollut kannattavaa. 54. Jos tuotelajin kokonaismyyntimäärästä enintään 80 prosenttia oli kannattavaa tai jos kyseisen tuotelajin painotettu keskihinta oli tuotantokustannuksia alempi, normaaliarvon perustana käytettiin tosiasiallista kotimarkkinahintaa, joka laskettiin määrittämällä yksinomaan tuon kyseisen tuotelajin kannattavan myynnin painotettu keskiarvo. 55. Tuotelajista riippuen normaaliarvo määritettiin vertailumaan kotimarkkinoilla tapahtuneen kaiken myynnin hintojen painotetun keskiarvon tai pelkästään kannattavan myynnin hintojen painotetun keskiarvon perusteella, ja tämä perustui kyseisen maan kolmen tuottajan tarkistettuihin tietoihin. 56. Vientihinta Yksilöllisen kohtelun saanut yritys 57. Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, koko vientimyynti Euroopan unioniin tapahtui siihen etuyhteydessä olevan Kiinassa toimivan kauppiaan kautta, joka myi tuotteet sittemmin uudelleen etuyhteydettömille asiakkaille unionissa. Tässä tapauksessa vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan perusteella. 58. Unionin tuotannonala väitti, että vientihinnoista ei päätetty vapaasti perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Väitettiin etenkin, että Kiinan tulliviranomaiset ja viejät kävivät "hintaneuvotteluja" määrittääkseen "kohtuullisen" hintatason. Tästä aiheesta toimitettu näyttö ei kuitenkaan liittynyt piihin, ja lisäksi katsottiin, että näillä väitetyillä "neuvotteluilla" ei ollut vaikutusta loppuasiakkaalta veloitettuun hintaan, joka syntyi osapuolten välisissä vapaissa neuvotteluissa. Väite oli näin ollen hylättävä. 59. Lisäksi unionin tuotannonala väitti, että yritys, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, oli valtion omistama, sai tuotantotukia ja pystyi kiertämään toimenpiteet harjoittamansa merkittävän kaupallisen toiminnan avulla. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, ettei kyseinen viejä ollut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla enää valtion omistuksessa eikä valtio näin ollen puuttunut sen kaupalliseen toimintaan niin, että toimenpiteiden kiertäminen olisi ollut mahdollista. Tuotantotukien osalta väitteen havaittiin olevan perusteeton. Väitteet oli näin ollen hylättävä. 60. Vertailu 61. Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Pyydettyjä oikaisuja tehtiin kuljetuksen, fyysisten ominaisuuksien, tarkastuskustannusten, käsittelyn ja pakkaamisen osalta. Oikaisu tehtiin myös 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan nojalla, sillä etuyhteydessä olevan kauppiaan havaittiin toimivan palkkioperusteisena edustajana. 62. Tutkimuksessa kävi ilmi, että piin vientimyynnistä kannettiin tutkimusajanjaksolla vientitulleja. Koska tullit vaikuttavat hintojen vertailukelpoisuuteen, katsottiin aiheelliseksi oikaista vientihintaa hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavien muiden tekijöiden perusteella perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti. 63. Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin samalla välillisten verojen tasolla eli arvonlisäverollisena. 64. Väitettiin, että normaaliarvon laskennassa olisi otettava huomioon piin raaka-aineostoista maksetun alv:n palautuskelpoisuus. Tällaisista ostoista maksetun alv:n havaittiin kuitenkin olevan vähentämiskelpoinen riippumatta vietyjen hyödykkeiden viennin arvolisäveron palautusjärjestelmästä ja hyödykkeiden määränpäästä. Se, että piin raaka-aineostoista maksettu alv on palautuskelpoinen, on näin ollen neutraali tekijä, joka ei vaikuta vientihintojen ja normaaliarvon vertailukelpoisuuteen. Väite oli näin ollen hylättävä. 65. Edelleen väitettiin, että välillisten verojen huomioon ottamisessa käytettiin erilaista menetelmää kuin muissa tapauksissa ja että vientimyynnin arvonlisävero olisi pitänyt vähentää vientihinnasta. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan b alakohdassa säädetään, että välillisiin veroihin liittyvä oikaisu voidaan tehdä ainoastaan normaaliarvoon ja kyseisessä artiklassa kuvatuin edellytyksin, jotka eivät tässä tapauksessa täyty. Näin ollen väite hylättiin. 66. Polkumyyntimarginaali 67. Yksilöllisen kohtelun saanut yritys 68. Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, polkumyyntitulli määritettiin siten, että vientihintojen painotettua keskiarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla verrattiin tuotekoodeittain vertailumaan vastaavaan normaaliarvoon edellä vahvistetun mukaisesti. 69. Ainoan vientiä harjoittavan tuottajan, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, polkumyyntimarginaali ilmaistuna prosentteina CIF-tuontihinnasta unionin rajalla tullaamattomana on 16,3 prosenttia. 70. Kaikki muut viejät/tuottajat 71. Kaikkiin muihin yhteistyössä toimimattomiin kiinalaisiin viejiin/tuottajiin sovellettavan, koko maata koskevan polkumyyntimarginaalin laskemiseksi määritettiin ensin yhteistyössä toimimisen aste. Se oli alhainen, noin 1 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta tuonnista. Siksi yhteistyössä toimimattomien yritysten polkumyyntimarginaali määritettiin siten, että Kiinasta peräisin olevan piin keskimääräistä tuontiarvoa, sellaisena kun Eurostat on sen kirjannut ja asianmukaisesti oikaistuna ja siten, että siitä on vähennetty yksilöllisen kohtelun saaneen yrityksen tekemä myynti, verrattiin vertailumaan vastaavaan normaaliarvoon edellä vahvistetun mukaisesti. 72. Eräs osapuoli väitti, että yhteistyössä toimimisen tasoa ei oltu arvioitu oikein, sillä yksi yhteistyössä toimineista viejistä oli vienyt merkittäviä määriä piitä unioniin. Tämän vuoksi väitettiin, että tätä viejää koskevia tietoja olisi pitänyt käyttää maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin laskemisessa, kuten edellä 1 kappaleessa mainitussa tarkastelussa tehtiin. Nämä väitteet oli hylättävä sillä perusteella, että hinnat, jotka kyseinen yritys veloitti siihen etuyhteydessä olevilta yrityksiltä unionissa, eivät olleet tavanomaisia markkinahintoja. 73. Väitettiin myös, että maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin laskemisessa olisi pitänyt käyttää yhteistyössä toimineiden tuojien toimittamia tietoja. Kuten edellä kappaleessa 54 todetaan, suuresta osasta yhteistyötä tehneiden osapuolten tuomia määriä ei laskutettu tavanomaisia markkinahintoja, ja siksi hintoja pidettiin epäluotettavina. Jäljelle jäävän tuonnin ei katsottu olevan määrältään riittävän edustavaa, jotta sitä oltaisiin voitu käyttää maanlaajuisen tullin perustana. Näin ollen väite hylättiin. 74. Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saadut normaaliarvon tuotevalikoimaa koskevat huomautukset otettiin huomioon maanlaajuista polkumyyntimarginaalia määritettäessä. Niinpä vertailussa käytettiin yhteistyötä tehneiden tuojien tuotelajeista toimittamia tietoja. 75. Tällä perusteella koko maata koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 19,0 prosenttia CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana. D. MUUTTUNEIDEN OLOSUHTEIDEN PYSYVYYS JA VAHINGOLLISEN POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS 76. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys 77. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin, voidaanko polkumyynnin osalta muuttuneita olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä. 78. Vientihintojen ja normaaliarvon kehittymistä tarkasteltiin sen määrittämiseksi, onko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyyntimarginaalitaso pysyväisluontoinen. 79. Aluksi on todettava, että edellisessä tarkastelussa[12] havaittu 12,5 prosentin polkumyyntimarginaali on lähempänä nykyisessä menettelyssä havaittua tasoa kuin voimassa olevien toimenpiteiden tasoa. 80. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset vientihinnat ovat Eurostatin tietojen mukaan laskeneet noin 15 prosenttia vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana. 81. Tutkimuksessa havaittiin normaaliarvon pienentyneen samassa suhteessa samana aikana. Tämän seurauksena piin viennin polkumyyntimarginaali olisi vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana ollut samaa suuruusluokkaa kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 82. Edellä mainitut seikat osoittavat, että Kiinan vientihinnat ovat nyt lähempänä maailmanhintoja kuin silloin, kun toimenpiteet otettiin alun perin käyttöön[13]. 83. Näin ollen pääteltiin, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittu polkumyynnin määrä on pysyväisluonteinen. 84. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyys välivaiheen tarkastelussa havaitun suuruisena 85. Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, jatkuisiko polkumyynti todennäköisesti välivaiheen tarkastelussa havaitulla tasolla, jos toimenpiteet kumottaisiin. 86. Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden määrittämiseksi tarkasteltiin tuotannon ja tuotantokapasiteetin kehittymistä sekä Euroopan unioniin ja kolmansien maiden markkinoille suuntautuvan vientimyynnin määrän todennäköistä kehitystä. 87. Tuotantokapasiteetti, tuotantomäärä ja kulutus Kiinassa 88. Piin kokonaistuotantokapasiteetti Kiinassa oli arvioitava. Asianosaisten osapuolten toimittamien tilastotietojen[14] mukaan kokonaiskapasiteetti oli 2,2 miljoonaa tonnia vuonna 2008, mutta tutkimuksessa tämä luku osoittautui selvästi yliarvioiduksi, koska siinä ei oteta huomioon lukuisten uunien sulkemisia (jotka johtuvat muun muassa piiteollisuuden rakenneuudistuksesta, talouskriisistä ja maanjäristyksestä Sichuanin alueella vuonna 2008) eikä myöskään energian epävakaata saantia joillakin alueilla, minkä vuoksi kapasiteetti on tosiasiassa pienempi kuin saatavilla olevista tilastoista ilmenee. Asianmukaisten oikaisujen jälkeen todelliseksi tuotantokapasiteetiksi arvioidaan näin ollen noin 1,5 miljoonaa tonnia, joka vastaa vähintäänkin 25 prosentin lisäystä vuoden 2002 kapasiteettiin (edellä 1 kappaleessa mainitun toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan edellisen tarkastelun tutkimusajanjakso), jolloin kapasiteetin arvioitiin olevan 600 000–1,2 miljoonaa tonnia[15]. 89. EUSMET väitti toimittaneensa Kiinan tuotantokapasiteettia koskevan yksityiskohtaisen laskelman, jossa käytettiin 40 prosentin toiminta-astetta. Se arvioi kapasiteetin olevan 1,16 miljoonaa tonnia. Tämän väitteen havaittiin kuitenkin olevan perusteeton, etenkin kun minkäänlaisia käytettyä toiminta-astetta koskevaa väitettä tukevia asiakirjoja ei toimitettu. Komission käyttämä toiminta-aste on peräisin tärkeimpien yhteistyössä toimineiden kiinalaisten tuottajien toimittamista tarkistetuista tiedoista, ja siksi sitä pidetään luotettavimpana tietona asiasta. Väite oli näin ollen hylättävä. 90. Sama osapuoli myös väitti, että tietyn kynnysarvokapasiteetin kokoisia tai alittavia uuneja saatetaan sulkea hallituksen päätöksellä, mikä vähentäisi Kiinan kokonaiskapasiteettia entisestään. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kyseinen hallituksen politiikka ei koskenut koko Kiinaa. EUSMET ei toimittanut mitään näyttöä sulkemisen kohteena olevien uunien lukumäärästä eikä sulkemisten vaikutuksesta kokonaiskapasiteettiin. Tutkimuksessa ei myöskään ilmennyt tähän perustuvaa merkittävää kapasiteetin vähenemistä. Väite oli näin ollen hylättävä. 91. EUSMET väitti myös, että tuotantokapasiteetti olisi lähellä Kiinan myyntimäärää vuonna 2008 eli 960 000:a tonnia, muttei perustellut tätä väitettä mitenkään. Myyntimäärään vaikutti lisäksi useita tekijöitä (kuten varastotuotanto, raaka-aineiden saanti ja olympialaisten aiheuttamat logistiset ongelmat), ja siksi todettiin, että myyntimäärän ei voida katsoa olevan yhtä suuri kuin tuotantokapasiteetti. Väite oli näin ollen hylättävä. 92. Tutkimuksessa ilmeni saatavissa olevien tietojen perusteella, että piin tuotantomäärä kasvoi peräti 79 prosenttia, 535 000 tonnista vuonna 2002 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 960 000 tonniin. Käyttämätöntä kapasiteettia oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla varovaisen arvion mukaan noin 540 000 tonnia, joka oli lähellä EU:n kokonaiskulutusta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja lähes kaksi kertaa Kiinan kotimainen piin kulutus samana aikana (katso kappale 72 jäljempänä). 93. Samalla tutkimuksessa havaittiin, että Kiinan kulutus, joka oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 280 000 tonnia, todennäköisesti kasvaa tulevina vuosina, kuten jäljempänä 73 kappaleessa todetaan. Kulutuksen kasvun nähdään johtuvan eri tekijöiden ja poliittisten toimenpiteiden yhteisvaikutuksesta piiteollisuudessa ja sen jatkojalostusaloilla. Kiinan jatkojalostusteollisuus kasvaa – lukuisia investointeja on tehty, ja niitä tehdään lähitulevaisuudessa lisää jatkojalostustuotteiden kasvavan kysynnän tyydyttämiseksi. Lisäksi Kiinan viranomaiset ovat asettaneet useille maille (muun muassa Saksalle, Yhdistyneelle kuningaskunnalle, Japanille ja Yhdysvalloille) tuontirajoituksia, jotka koskevat tärkeää jatkojalostustuotetta (siloksaania), jota näistä maista on hankittu huomattavia määriä. 94. Vaikka on vaikea arvioida poliittisten toimenpiteiden ja piiteollisuuden rakenneuudistuksen täsmällistä vaikutusta, useat intressitahot ennustivat, että kysyntä kasvaisi Kiinassa noin 580 000 tonniin vuoden 2011 loppuun mennessä. Tätä arviota pidettiin kohtuullisena. 95. Vaikka edellä mainittu kotimaisen kysynnän ennuste toteutuisi ja vaikka Kiinan vienti muille markkinoille kohoaisi vuoden 2008 korkealle tasolle (katso kappale 77 jäljempänä), ylikapasiteettia olisi siitä huolimatta valtavasti (noin 240 000 tonnia vuonna 2011). On myös huomattava, että meneillään olevan rakenneuudistuksen vuoksi Kiinassa ei todennäköisesti kasva pelkkä kysyntä vaan myös tuotantokapasiteetti ja -määrä. 96. Kiinan tuotantokapasiteetin todennäköisen kasvun osalta EUSMET toimitti tietoja useista suunnitteilla olevista piin tuotantolaitoksista ja väitti, että useimmat niistä eivät toteutuisi. Väite perustui pelkästään sen jäsenten toimittamiin huomautuksiin eikä sitä perusteltu. EUSMET väitti myös, että Kiinan tuotantokapasiteetin kasvu tapahtuisi pääasiassa erään unionin tuottajan suunnitteleman hankkeen myötä, joka kasvattaisi Kiinan tuotantokapasiteettia 100 000 tonnilla vuodessa. EUSMETin toimittamille tiedoille ei esitetty niitä tukevaa näyttöä, joten väite hylättiin. 97. Tältä osin EUSMET väitti, että Kiinan kotimaisen kulutuksen kasvuvauhti oli jo reilusti ylittänyt tuotannon kasvun ja jatkaisi kasvamistaan. Siksi Kiinan tuotanto ei riitä kattamaan Kiinan kotimaista kysyntää. Kuten edellä todetaan, on kiistatonta, että Kiinan kotimainen kysyntä tulee todennäköisesti kasvamaan. Mutta kuten edellä myös todetaan, tutkimuksen päätelmät eivät vahvistaneet EUSMETin esittämiä väitteitä. EUSMET ei esittänyt mitään lukuja kysynnän ja tuotannon määrien kasvulle Kiinassa eikä myöskään antanut muita tietoja tai todisteita väitteensä tueksi, joten väite oli hylättävä. 98. Kiinasta EU:n ja muiden kolmansien maiden markkinoille tulevan tuonnin määrä ja hinta 99. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta Kiinan vienti EU:hun kasvoi tarkastelujakson aikana 113 prosenttia. Vaikka hinnat nousivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ne olivat koko tarkastelujakson ajan alhaisemmat kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat EU:ssa. Kuten kappaleissa 54 ja 62 todetaan, piin EU:hun suuntautuvan viennin hinnat olivat selvästi polkumyyntitasolla sekä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla että sen jälkeen. 100. Hintataso oli EU:ssa edelleen korkeampi kuin muiden kolmansien maiden markkinoilla. Tämä selittää osittain sen, miksi kiinalaiset viejät ovat voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta niin kiinnostuneita unionin markkinoista. Tässä yhteydessä huomautetaan myös, että kiinalaiset viejät kiersivät voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä kuljettamalla tuotteet Korean tasavallan[16] kautta, mikä vahvistaa edelleen päätelmää, että unionin markkinat kiinnostavat suuresti kiinalaisia viejiä. 101. Kiinasta kolmansiin maihin suuntautuvan viennin määrä ja hinnat 102. Kiinan vienti muiden kolmansien maiden markkinoille oli määrältään suurempaa kuin Euroopan unioniin. On myös huomattava, että vuonna 2008 ja vuoden 2009 yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana FOB-hinnat kolmansiin maihin olivat keskimäärin 4–14 prosenttia matalammat kuin vientihinnat EU:hun[17]. 103. EUSMET väitti, että komission päätelmissä Kiinan korkeammista keskimääräisistä vientihinnoista unioniin ei otettu huomioon muiden markkinoiden tuotevalikoimaa. EUSMET ei toimittanut väitteensä tueksi minkäänlaista näyttöä. Se ei antanut mitään tietoja eikä selitystä siitä, missä määrin muihin kolmansiin maihin vietävä tuotevalikoima olisi erilainen. Tuotelajien hintaeroista toimitettu näyttö koski lisäksi ainoastaan EU:n markkinoita ja vuosia 2001–2002 eli paljon tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa aikaisempaa aikaa. Siksi sitä ei voitu pitää riittävän täsmällisenä perustana määritettäessä tuotelajien hintaeroja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana ja sen jälkeen. Tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon liittyvät saatavissa olevat tiedot eivät joka tapauksessa muuttaneet edellä olevan 79 kappaleen päätelmiä. Näin ollen väite hylättiin. 104. Yhdysvallat on suojautunut Kiinasta peräisin olevaa piitä vastaan korkein polkumyyntitullein (139,49 prosenttia), mutta Kiina voi viedä vapaasti muille suurille kolmansien maiden markkinoille. 105. EUSMET esitti, että Aasian markkinat olisivat kiinalaisen piin pääkohde ja että Japanin ja Korean markkinat tulisivat kasvamaan merkittävästi. Aasia on kiistatta kiinalaisen piin pääkohde. Mutta vaikka kulutus kasvaisikin tulevina vuosina Japanin ja Etelä-Korean markkinoilla, kasvun ei odoteta olevan kuitenkaan niin suurta, että se kykenisi imemään Kiinan huomattavan ylikapasiteetin. Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinan tärkeimmällä vientimarkkina-alueella eli Japanilla on yllin kyllin kiinalaista piitä. 106. EUSMET väitti, että toimenpiteiden raukeamisella ei olisi vaikutusta kemianalan käyttäjien hankintarakenteisiin. Tutkimuksessa ei löytynyt vahvistusta tälle väitteelle, sillä monet eri käyttäjät (kemian- ja alumiinialalla) totesivat, että ne hankkisivat enemmän piitä Kiinasta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Näin ollen väite hylättiin. 107. Edellä mainitun perusteella on odotettavissa, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinan käyttämätön kapasiteetti tulee suuntautumaan unionin markkinoille. 108. Koska tuonti EU:hun tapahtui polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, on hyvin todennäköistä, että polkumyynti jatkuu, jos toimenpiteiden voimassaolo päättyy. Tätä näkemystä tukee tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen tilanne, jossa piin tuonti Kiinasta jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vallinnutta hintatasoa alhaisemmilla hinnoilla (katso jäljempänä kappale 131). 109. Päätelmät 110. Tutkimuksessa kävi ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti EU:hun lisääntyi tarkastelujaksolla tuntuvasti ja että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla todettu polkumyynnin taso oli merkittävä. 111. Koska Kiinassa oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla käyttämätöntä kapasiteettia ja vaikka kotimainen kysyntä on kasvussa, on hyvin todennäköistä, että jos toimenpiteiden annetaan raueta, EU:hun tullaan viemään suuria määriä piitä polkumyyntihinnoin. Kiinan kotimainen kysyntä ei nimittäin kykene ottamaan käyttämätöntä kapasiteettia vastaan, ja EU:n markkinat ovat ainoat suuret markkinat, joille ylikapasiteettia voidaan viedä. EU:n markkinat ovat Kiinan viennin näkökulmasta houkuttelevat, sillä EU-maiden asiakkailta veloitetaan keskimäärin korkeampi hinta kuin EU:n ulkopuolisten maiden asiakkailta. Kiinalaisten viejien kiinnostuksesta EU:n markkinoihin kertovat myös aiemmat kiertämiskäytännöt. 112. Näin ollen pääteltiin, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä. E. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ 113. Kolme valituksen tehnyttä unionin tuottajaa vastasi kyselyyn ja toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Valituksen tehneiden tuottajien tuotanto muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin kokonaistuotannon. F. TILANNE UNIONIN MARKKINOILLA 114. Alustava huomautus 115. Unionin tuotannonalaa ja kulutusta koskevat tiedot oli perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti indeksoitava, sillä unionin tuotannonala koostuu vain kolmesta tuottajasta, joista kaksi kuuluu samaan ryhmään. Eurostatin tietoja oli oikaistava niiden piin tuontia koskevien tietojen huomioon ottamiseksi, jotka jäsenvaltiot olivat pyytäneet käsittelemään luottamuksellisina, ja tästä syystä myös ne oli indeksoitava. 116. Unionin kulutus Taulukko 1: Unionin kulutus (myyntimäärän perusteella) 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 115 | 118 | 121 | Vuosimuutos | 15 % | 3 % | 3 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset ja Eurostatin oikaistut tilastot 117. Unionin kulutus on laskettu yhdistämällä unionin tuotannonalan myyntimäärä unionissa ja tuonti kolmansista maista Eurostatin oikaistujen tietojen perusteella. 118. Tällä perusteella ja kuten taulukosta 1 näkyy, unionin kulutus kasvoi tarkastelujaksolla tuntuvasti, 21 prosenttia. 119. Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat Taulukko 2: Kiinasta tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta Indeksit | 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuontimäärä | 100 | 183 | 168 | 213 | Markkinaosuus | 100 | 159 | 143 | 176 | CIF-tuontihinta (euroa/tonni) | 100 | 106 | 120 | 188 | Lähde: Eurostatin oikaistut tilastot 120. Tuonti Kiinasta kasvoi tarkastelujaksolla 113 prosenttia, ja unionin kulutus lisääntyi 21 prosenttia. Luvut sisältävät piin tuonnin Korean tasavallasta, koska polkumyyntitoimenpiteiden kiertämisen seurauksena toimenpiteet laajennettiin vuonna 2007 koskemaan myös Koreaa. Voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä huolimatta Kiinan markkinaosuus kasvoi tarkastelujaksolla 76 prosenttiyksikköä ja on huomattavasti suurempi kuin 3,9 prosentin markkinaosuus vuonna 2002 eli edellisen tutkimuksen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Noin 90 prosenttia eli valtaosa Kiinasta tuodusta määrästä asetettiin kuitenkin sisäisen jalostuksen menettelyyn, jossa tulleja ei väliaikaisesti peritä. 121. Kiinasta tulevan tuonnin keskimääräiset hinnat nousivat tarkastelujakson aikana 88 prosenttia. Vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana hinnat nousivat kuitenkin enemmän. 122. Unionin tuotannonalan keskimääräistä noudettuna lähettäjältä -hintaa verrattiin Kiinan keskimääräisiin CIF-tuontihintoihin unionin rajalla. Nämä hinnat johdettiin Eurostatin oikaistuista luvuista, ja ne sisälsivät tuonnin jälkeiset kustannukset, tullimaksut ja polkumyyntitullit. Vertailu osoitti, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinan tuontihinnat eivät olleet alhaisempia kuin unionin tuotannonalan myyntihinnat. Keskimääräiset kiinalaiset tuontihinnat sisälsivät myös sisäiseen jalostukseen tarkoitetun kiinalaisen piin myynnin. On huomattava, että sisäiseen jalostukseen tarkoitetun piin, jota suurin osa Kiinasta tuodusta piistä oli, hintojen havaittiin olleen keskimäärin 15 prosenttia vapaassa liikkeessä olevan piin hintoja korkeampia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 123. Näiden seikkojen perusteella voitiin todeta, että jos voimassa ei olisi ollut toimenpiteitä, vapaaseen liikkeeseen tarkoitettujen tuotteiden kiinalaiset tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 12 prosentilla. 124. Muista kolmansista maista tapahtuvan tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinnat Taulukko 3: Tuonti muista kolmansista maista (määrä) Indeksit | 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Norja | 100 | 114 | 100 | 113 | Brasilia | 100 | 113 | 123 | 93 | Venäjä | 100 | 39 | 114 | 116 | Bosnia ja Hertsegovina | 100 | 202 | 165 | 174 | Muut kolmannet maat | 100 | 110 | 101 | 118 | Yhteensä | 100 | 112 | 112 | 110 | Markkinaosuus | 100 | 97 | 95 | 91 | Lähde: Eurostat Taulukko 4: Tuonti muista kolmansista maista (keskimääräiset hinnat) Indeksit | 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Norja | 100 | 93 | 101 | 128 | Brasilia | 100 | 98 | 108 | 149 | Venäjä | 100 | 130 | 116 | 170 | Bosnia ja Hertsegovina | 100 | 102 | 116 | 163 | Muut kolmannet maat | 100 | 112 | 116 | 119 | Yhteensä | 100 | 100 | 108 | 145 | Lähde: Eurostat 125. Vaikka piin kokonaistuonti muista kolmansista maista kuin Kiinasta ja Korean tasavallasta kasvoi tarkastelujakson aikana 10 prosenttia, tämän tuonnin markkinaosuus pieneni 9 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Suurimmat viejät unioniin olivat Brasilia, Norja ja Venäjä, ja uusi hankintalähde oli Bosnia ja Hertsegovina. 126. Tarkastelujakson aikana tuontihinnat näistä maista kohosivat 45 prosenttia. Hinnat olivat keskimäärin 15 prosenttia kiinalaisia hintoja korkeammat, paitsi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin ne olivat 5 prosenttia matalammat. 127. Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne 128. Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste Taulukko 5: Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste Indeksi | 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Tuotanto | 100 | 94 | 108 | 107 | Vuosimuutos | -6 % | 14 % | 0 % | Tuotantokapasiteetti | 100 | 102 | 112 | 114 | Vuosimuutos | 2 % | 11 % | 2 % | Kapasiteetin käyttöaste | 100 | 92 | 96 | 94 | Vuosimuutos | -8 % | 3 % | -2 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 129. Unionin tuotannonalan tuotanto kasvoi tarkastelujakson aikana 7 prosenttia. Unionin tuotannonalan tuotantokapasiteetti kasvoi tarkastelujaksolla investointien tuloksena kaiken kaikkiaan 14 prosenttia. Kapasiteetin käyttöaste kuitenkin pieneni tarkastelujakson aikana 6 prosenttia. Tätä kehitystä tarkasteltaessa on otettava huomioon unionin kulutuksen merkittävä 21 prosentin kasvu samalla kaudella. 130. Varastot Taulukko 6: Varastot 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 91 | 82 | 82 | Vuosimuutos | -9 % | -9 % | 0 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 131. Varastot kutistuivat tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Tämä johtui suuresta kysynnästä varsinkin vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, jolloin talouden suhdanteet olivat poikkeuksellisen suotuisat. Vuonna 2005 varastojen osuus unionin tuotannonalan myynnistä EU:ssa oli noin 27 prosenttia, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne putosivat 19 prosenttiin EU-myynnistä. 132. Myynti, markkinaosuus ja hinnat Taulukko 7: Myyntimäärät ja -arvot 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Myynnin määrä (indeksi) | 100 | 103 | 116 | 118 | Vuosimuutos | 3 % | 13 % | 2 % | Myynnin arvo (indeksi) | 100 | 105 | 132 | 178 | Vuosimuutos | 5 % | 27 % | 45 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset Taulukko 8: Unionin tuotannonalan markkinaosuus 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 89 | 98 | 98 | Vuosimuutos | -11 % | 9 % | -1 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset, Eurostatin oikaistut tilastot Taulukko 9: Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 102 | 114 | 150 | Vuosimuutos | 2 % | 12 % | 37 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 133. Unionin tuotannonalan myynti kasvoi tarkastelujaksolla 18 prosenttia. Myynnin arvo kasvoi 78 prosenttia samana aikana, etenkin vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla piimarkkinoiden kasvavan kysynnän ansiosta. Unionin tuotannonalan markkinaosuus kuitenkin supistui 2 prosenttiyksikköä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Edellä 99 kappaleessa kuvattu unionin tuotannonalan markkinaosuuden supistuminen ja sen kapasiteetin käyttöasteen lasku tarkastelujaksolla osoittavat, ettei unionin tuotannonala kyennyt täysimääräisesti hyödyntämään piimarkkinoiden kasvanutta kysyntää ja kulutusta etenkään markkinaosuuden suhteen. 134. Unionin tuotannonalan yksikkömyyntihinnat nousivat huomattavasti vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, koska näinä kahtena vuonna piimarkkinoilla vallitsi vahva kysyntä, joka johti poikkeuksellisen korkeisiin hintoihin. Koko tarkastelujaksolla unionin tuotannonalan keskimääräiset hinnat nousivat 50 prosenttia. Myyntihintojen tuntuva ja tuotantokustannusten maltillisempi nousu vaikutti merkittävästi siihen, että unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne koheni huomattavasti. 135. Unionin hintoihin vaikuttavat tekijät 136. Suuri kysyntä koko tarkastelujakson ajan johti hintojen merkittävään nousuun. Kolmansista maista, myös Kiinasta, tulevan tuonnin hinta noudatti samaa nousevaa suuntausta kuin unionin tuotannonalan hinnat. 137. Tarkastelujakson aikana keskimääräiset yksikkötuotantokustannukset nousivat 21 prosenttia ja keskimääräinen yksikkömyyntihinta kasvoi vastaavasti 50 prosenttia. 138. Työllisyys, tuottavuus ja palkat Taulukko 10: Työllisyys 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 93 | 91 | 100 | Vuosimuutos | -7 % | -2 % | 9 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset Taulukko 11: Tuottavuus 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 101 | 119 | 108 | Vuosimuutos | 1 % | 18 % | -11 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset Taulukko 12: Palkat (euroa/työntekijä) 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 94 | 107 | 117 | Vuosimuutos | - | -6 % | 13 % | 10 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 139. Työllisyys pysyi yleisesti ottaen vakaana tarkastelujaksolla, ja keskimääräinen palkka nousi 17 prosenttia. Tuottavuus kasvoi samana aikana 8 prosenttia tuotantomäärän nousun seurauksena. 140. Kannattavuus Taulukko 13: Kannattavuus 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 161 | 389 | 671 | Vuosimuutos | - | 61 % | 228 % | 282 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 141. Unionin tuotannonalan kannattavuus lähes kuusinkertaistui vuodesta 2005 tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon saakka ja oli korkealla tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Nämä vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson kasvaneet voitot johtuivat myyntihintojen noususta, joka johtui piin vahvasta kysynnästä poikkeuksellisen suotuisissa taloudellisissa olosuhteissa. Näin tapahtui, vaikka tuotantokustannukset nousivat 21 prosenttia samana aikana. 142. Investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti Taulukko 14: Investoinnit ja sijoitetun pääoman tuotto 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 135 | 310 | 717 | Vuosimuutos | 35 % | 174 % | 408 % | Sijoitetun pääoman tuotto | 7 % | 14 % | 47 % | 96 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 143. Investoinnit kasvoivat tarkastelujakson aikana merkittävästi, kuusinkertaisiksi, mikä vastaa 30:a prosenttia saaduista voitoista. Unionin tuotannonala osoitti olevansa sitoutunut unionin piimarkkinoihin, sillä investoinnit liittyivät tuotantokapasiteetin kasvattamiseen joko hankkimalla uusia koneita tai uudistamalla olemassa olevaa konekantaa. Lisäksi se investoi metallurgiseen prosessiin, jolla valmistetaan puhtausasteeltaan korkeaa piitä, jota käytetään aurinkoenergiateollisuudessa. Tämän uuden tuotteen tulevaisuudennäkymät ovat erittäin lupaavat. 144. Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että investointien tuotto eli tuotteesta ennen veroja saatu nettovoitto ilmaistuna prosenttiosuutena tuotteeseen kohdennettavan kiinteän omaisuuden nettokirjanpitoarvosta kohosi huomattavasti tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa ei saatu mitään näyttöä siitä, että unionin tuotannonalalla olisi ollut suurempia ongelmia pääoman saannissa. 145. Kassavirta Taulukko 15: Kassavirta 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 114 | 348 | 672 | Vuosimuutos | 14 % | 233 % | 325 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 146. Kassavirta seurasi samaa nousevaa suuntausta kuin kannattavuus ja kasvoi merkittävästi tarkastelujaksolla. 147. Kasvu 148. Unionin tuotannonala ei kyennyt tarkastelujaksolla hyötymään kasvavasta kulutuksesta täysimääräisesti, vaikka se käytti 80 prosenttia tuotantokapasiteetistaan, vaan menetti kaksi prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta kiinalainen tuonti valtasi kulutuksen kasvun, ja suuria määriä asetettiin sisäisen jalostuksen menettelyyn. 149. Polkumyyntimarginaalin suuruus 150. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla huomattavana, joskin alkuperäisessä tutkimuksessa määritettyä alemmalla tasolla; tulos perustui sekä ainoalta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, jolle oli myönnetty yksilöllinen kohtelu, saatuihin tietoihin että käytettävissä olevien tosiseikkojen perusteella tehtyihin laskelmiin. 151. Aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen 152. Unionin tuotannonala kykeni suotuisassa taloudellisessa tilanteessa toipumaan aiemman polkumyynnin vaikutuksista etenkin myyntimäärien, myyntihintojen ja kannattavuuden osalta. Polkumyyntimarginaalit olivat kuitenkin edelleen merkittävät. 153. Unionin tuotannonalan vientitoiminta Taulukko 16: Unionin tuotannonalan vientimäärät 2005 | 2006 | 2007 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso | Indeksi | 100 | 72 | 168 | 27 | Vuosimuutos | - | -28 % | 96 % | -141 % | Lähde: Unionin tuotannonalan tarkistetut kyselyvastaukset 154. Unionin tuotannonalan piivienti väheni yli puolella tarkastelujakson aikana, lähinnä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tämä pudotus voi suhteellisesti vaikuttaa huomattavalta, se ei absoluuttisesti ole niin paha, koska unionin tuotannonala ei ole suuntautunut vientiin. Unionin tuottajat ovat suuntautuneet vahvasti unionin markkinoille. On kuitenkin huomattava, että joillakin unionin tuottajista on unionin ulkopuolella niihin etuyhteydessä olevia yrityksiä, jotka tuottavat ja myyvät kyseisille markkinoille, mikä vähentää tarvetta viedä tuotetta unionista. 155. Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät 156. Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat vaikuttaneet selvästi myönteisesti unionin tuotannonalan tilanteeseen. Kaikki keskeiset vahinkoindikaattorit, kuten tuotanto, tuottavuus, varastot, myyntimäärä, myyntihinnat, investoinnit, kannattavuus ja kassavirta kehittyivät tarkastelujaksolla positiivisesti. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutettu voitto heijastaa vallinnutta poikkeuksellisen suotuisaa taloudellista suhdannetta. 157. Unionin tuotannonalan markkinaosuuden osalta hieman laskevan suuntauksen voitiin katsoa osoittavan vahinkoa siinä mielessä, että unionin tuotannonala ei kyennyt hyödyntämään kasvanutta kulutusta, vaikka sillä oli käytettävissä olevaa tuotantokapasiteettia. 158. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuotannonalaa kuvaavien indikaattorien positiivisen kehityksen perusteella sille ei ole aiheutunut merkittävää vahinkoa tarkastelujaksolla. Sen vuoksi tarkasteltiin, onko vahingon toistuminen todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. G. VAHINGON TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS 159. Tiivistelmä polkumyynnin jatkumisen ja vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevasta tarkastelusta 160. Voimassa olevista toimenpiteistä huolimatta tuonti Kiinasta kasvoi tuntuvasti ja valtasi suuren osan kolmansista maista tulevan tuonnin menettämästä markkinaosuudesta. Vientiä harjoittavat kiinalaiset tuottajat harjoittivat edelleen polkumyyntiä merkittävässä määrin. Tämän perusteella ei ole syytä uskoa, että kiinalaisyritykset lopettaisivat polkumyynnin. Lisäksi jos tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei olisi ollut voimassa toimenpiteitä, vapaaseen liikkeeseen tarkoitettujen määrien kiinalaiset tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 12 prosentilla. 161. Vuonna 2007 polkumyyntitullien kiertämistä koskevan menettelyn jälkeen toimenpiteet laajennettiin koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, oliko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. Toimenpiteiden laajentaminen vaikutti myönteisesti, sillä piin tuonti Korean tasavallasta supistui jyrkästi. 162. Tutkimus osoitti, että kiinalaisilla tuottajilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla paljon käyttämätöntä kapasiteettia, noin 540 000 tonnia. Vaikka kysynnän odotetaan kasvavan Kiinassa, ylikapasiteetti säilynee tulevinakin vuosina, kuten 74 kappaleessa selostetaan. 163. Kuten edellä on todettu, unionin markkinat ovat Kiinan tärkein vientialue, koska toisilla suurilla vientimarkkinoilla eli Yhdysvalloissa on voimassa korkeat polkumyyntitullit Kiinaa vastaan, minkä vuoksi kiinalaisella viennillä ei ole niille käytännössä pääsyä. 164. Kiinan tuontihintojen havaittiin olevan keskimääräin 15 prosenttia kolmansien maiden tuontihintoja matalammat, ja ainoastaan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ne olivat 5 prosenttia korkeammat. Koska unionin markkinat kiinnostavat vientiä harjoittavia kiinalaisia tuottajia, on odotettavissa, että jos toimenpiteet kumotaan, valtava määrä vientiä suuntautuu unionin markkinoille kolmansien maiden hinnat alittavilla hinnoilla, mikä painaa hintoja voimakkaasti alaspäin kautta linjan. 165. EUSMET väitti, että kolmansien maiden tuonnin 56 prosentin markkinaosuudella verrattuna Kiinan tuonnin verrattain pieneen markkinaosuuteen olisi ollut ratkaisevampi vaikutus unionin tuottajien markkinaosuuteen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erityisesti siksi, että kolmansien maiden tuonti oli hinnoiteltu 5 prosenttia halvemmaksi kuin Kiinan. Tältä osin havaittiin, että vaikka kolmansien maiden tuontihinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 5 prosenttia matalammat kuin Kiinan, niiden tuonnin markkinaosuus pieneni 4 prosenttia vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja Kiinan tuonnin markkinaosuus kasvoi 34 prosenttia (katso edellä taulukot 2 ja 3). Samaan aikaan unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana. Näin ollen ei voida päätellä, että kolmansien maiden tuonnilla olisi ollut ratkaiseva vaikutus unionin tuotannonalan markkinaosuuteen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 166. Väitettiin, että komissio ei Kiinan vientihintojen todennäköistä kehitystä arvioidessaan ottanut huomioon tuotantokustannusten todennäköistä nousua, jonka perustana ovat pääasiassa sähkön hinnan nousu, energianiukkuus, kasvavat investointikustannukset, korkea inflaatio, raaka-aineiden hinnannousu ja kansainväliset kuljetuskustannukset. Vaikka sähkön hinta nousisikin Kiinassa, se ei ole ainoa merkittävä kustannustekijä. Ei myöskään esitetty mitään tietoja tällaisen nousun suuruudesta ja sen täsmällisestä vaikutuksesta kokonaiskustannuksiin ja niistä seuraaviin myyntihintoihin. Muut mainitut tekijät ovat joko täysin spekulatiivisia ja/tai niitä ei perusteltu tai täsmennetty määrällisesti riittävästi, jotta niistä voitaisiin tehdä merkityksellisiä päätelmiä. On myös virheellistä olettaa, että vientihinnat perustuisivat välttämättä tuotantokustannusten määrään, sillä hintatasoon voivat vaikuttaa monet muutkin tekijät, kuten hallituksen politiikka tai kysynnän ja tarjonnan kohtaaminen. 167. Lisäksi niillä kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei ollut voimassa polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä, Kiinan viennin hintojen todettiin olleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alhaisemmat kuin unioniin suuntautuneen viennin hinnat. 168. Sen vuoksi pääteltiin, että jos toimenpiteet kumottaisiin, ainakin lyhyellä aikavälillä polkumyynti jatkuisi ja polkumyynnillä tapahtuva tuonti todennäköisesti kasvaisi, mikä painaisi hintoja alaspäin unionissa. Tämän perusteella ei ole syytä uskoa, että kiinalaiset hinnat nousisivat. Näin ollen vahingon toistuminen on todennäköistä, sillä tämä vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalan kannattavuuteen sekä sen taloudelliseen elpymiseen, jota oli havaittavissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. 169. Polkumyyntituonnin vaikutus unionin tuotannonalaan – todennäköinen kehitys tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella 170. Kulutuksen ollessa kasvussa unionin tuotannonalan ja kolmansien maiden tuonnin markkinaosuudet laskivat, kun taas kiinalaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi huomattavasti. Koska indikaattorit ovat ristiriitaisia (unionin tuotannonalan yleinen elpyminen mutta markkinaosuuden menetys) ja talouden suhdanteet olivat poikkeuksellisen suotuisat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, tutkittiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä kehitystä, jotta saataisiin selvempi kuva tulevista todennäköisistä suuntauksista. On muistettava, että hintojen alentamispaineen aiheuttaman vahingon toistumisen todennäköisyyttä saattavat lisätä maailmantalouden kehitys ja sen vaikutukset kysyntään ja kulutukseen. 171. Unionin tuotannonalan myyntimäärissä unionin markkinoilla voitiin havaita selvä ja jatkuva laskusuuntaus Eurostatin oikaistujen tietojen ja unionin tuotannonalan myyntimäärien ja -hintojen kehitystä unionissa tammikuusta 2009 syyskuuhun 2009 koskevien tietojen perusteella. Myyntimäärä ylsi 52 prosenttiin vuoden 2008 vastaavien yhdeksän kuukauden aikana myydystä määrästä, vaikka keskimääräiset myyntihinnat pysyttelivät vuoden 2008 tasolla pitkäaikaisten sopimusten ja tuotannon leikkausten vuoksi. 172. Unionin tuotannonalan kannattavuus kehittyi huomattavan negatiivisesti. Voitot kutistuivat jatkuvasti, lopulta hyvin matalalle tasolle, ja putosivat jopa alle alkuperäisessä tutkimuksessa asetetun 6,5 prosentin voittotavoitteen. 173. Maailmanlaajuisen talouskriisin takia kysyntä unionissa supistui merkittävästi. Tämä vaikutti negatiivisesti myyntimääriin ja kannattavuuteen unionin markkinoilla. Unionin tuotannonalasta tuli haavoittuvampi sen taloudellisen aseman heikentymisen takia. Näissä olosuhteissa unionin tuotannonala ei kykenisi selviytymään niistä negatiivisista vaikutuksista, joita Kiinasta polkumyynnillä tulevan tuonnin lisääntyminen aiheuttaisi. Tilanne todennäköisesti pahenisi entisestään tällaisen tuonnin paineiden alla. 174. Kiinan tuonti supistui sekä hintojen osalta että vielä enemmän määrällisesti. Kiinan tuontihinnat laskivat 8 prosenttia eli enemmän kuin unionin tuotannonalan hinnat, jotka laskivat 2 prosenttia. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisellä kaudella ei havaittu hinnan alittavuutta eikä viitehinnan alittavuutta. Jos toimenpiteet eivät olisi olleet voimassa, Kiinan tuontihinnat olisivat alittaneet unionin tuotannonalan hinnat 3 prosentilla ja viitehinnan alittavuus olisi ollut 11 prosenttia. Lisäksi havaittiin, että jos toimenpiteet olisi kumottu, vapaille markkinoille tarkoitettujen määrien tuontihinnat olisivat olleet 22 prosenttia unionin tuotannonalan hintoja alhaisemmat ja viitehinnan alittavuus olisi ollut 38 prosenttia. 175. Havaittiin myös, että Kiinan vientihinnat sellaisilla kolmansien maiden markkinoilla, joilla ei ollut suojanaan polkumyynnin vastaisia tulleja, olivat huomattavasti alhaisemmat kuin unionin markkinoilla verrattuna tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana havaittuihin hintoihin, kuten edellä kappaleessa 123 todetaan. Tämä on osoitus siitä, että talouden laskusuhdanteen aikana hintojen alentamispaine kasvaa. 176. Edellä esitetyn perusteella ja ottaen huomioon unionin tuotannonalan taloudellisen tilanteen selvä laskeva suuntaus pääteltiin, että vahingon toistuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. 177. Vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevat päätelmät 178. Katsottiin, että jos toimenpiteet kumotaan, Kiinasta polkumyynnillä tapahtuva tuonti unioniin todennäköisesti kasvaisi huomattavasti ja painaisi hintoja alaspäin. Tällainen tilanne ei vaarantaisi pelkästään niitä huomattavia investointeja, jotka unionin tuotannonala on tehnyt tuotantonsa kehittämiseksi ja parantamiseksi, vaan myös tulevaisuuden markkinoiden eli aurinkoenergiasovelluksiin tarkoitetun piin tuotannon kehittämisen. Lisäksi viimeaikainen taloudellinen laskusuhdanne moninkertaistaa vahingon toistumisen todennäköisyyden. H. UNIONIN ETU 179. Alustavat huomautukset 180. Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tutkittiin, olisiko nykyisten polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassa pitäminen kaiken kaikkiaan unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli unionin tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien edut. 181. Toimenpiteiden käyttöönottoa ei siis aiemmissa tutkimuksissa pidetty unionin edun vastaisena. Koska tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, siinä on arvioitava tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo olleet voimassa, sekä mahdollisia nykyisistä toimenpiteistä asianomaisille osapuolille aiheutuneita kohtuuttomia haittavaikutuksia. 182. Tällä perusteella tutkittiin, oliko pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä tapauksessa toimenpiteiden jatkaminen ei ole unionin edun mukaista huolimatta polkumyynnin jatkumisen ja vahingon toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä. 183. Unionin tuotannonalan edut 184. Vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla saavutetut korkeat voittomarginaalit olivat tulosta myyntihintojen noususta. Tämän tilanteen ei odoteta jatkuvan tulevina vuosina. 185. Unionin tuotannonala on osoittanut olevansa elinkelpoinen ja kilpailukykyinen tuotannonala, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Tästä on osoituksena kaikkien tärkeimpien vahinkoindikaattoreiden positiivinen kehitys tarkastelujaksolla. Toimenpiteiden jatkuminen viimeisimmän toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen auttoi korjaamaan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta ja eritoten hintatasoa unionin markkinoilla. 186. Unionin tuotannonala osoitti tarkastelujaksolla olevansa sitoutunut unionin piimarkkinoihin ja tehosti toimintaansa tuntuvasti. Unionin tuotannonala teki huomattavia investointeja tuotantokapasiteettinsa kasvattamisen lisäksi myös tutkimuksen ja teknologian kehittämiseen metallurgista prosessia varten sellaisen piin tuottamiseksi, jonka puhtausaste on korkea ja jota käytetään aurinkoenergiateollisuudessa. 187. Aurinkoenergiasovelluksissa käytettävän piin markkinat ovat uudet ja tulevaisuudennäkymiltään erinomaiset, koska aurinkoenergian käytön odotetaan kasvavan tulevina vuosina. Unionin tuotannonalan on siksi elintärkeää osallistua näille uusille markkinoille. Kaksi unionin tuottajaa suunnitteleekin kahden uuden aurinkoenergiasovelluksissa tarvittavaa piitä tuottavan laitoksen rakentamista unioniin, jotta osa unionin markkinoiden tarpeesta saadaan tyydytettyä. Tähän uuteen markkinasegmenttiin tehdyt investoinnit ovat erittäin riippuvaisia piin perinteisestä tuotannosta EU:ssa, sillä se on tärkein aurinkoenergiasovelluksissa käytettävän piin tuotannossa käytetty raaka-aine. 188. Lisäksi yksi unionin tuottajista ilmoitti suunnitelmistaan investoida Kiinassa uusiin tuotantolaitoksiin, joilla katettaisiin sekä perinteisen piin että aurinkoenergiasovelluksiin tarkoitetun piin odotettavasti kasvava kysyntä Kiinan markkinoilla. 189. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, vahingon toistuminen on siis erittäin todennäköistä ja vaarantaisi unionin tuotannonalan viimeaikaiset investoinnit. Sen vuoksi on unionin tuotannonalan edun mukaista jatkaa Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vastaisia toimenpiteitä. 190. Etuyhteydettömien tuojien/kauppiaiden edut 191. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille etuyhteydettömille tuojille/kauppiaille. Vastaukset saatiin kahdelta etuyhteydettömältä tuojalta, jotka olivat myös tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjiä. Näiden yritysten huomautuksia käsitellään jäljempänä käyttäjien etua koskevassa jaksossa. Yksi tuoja/kauppias ilmoittautui muttei vastannut kyselylomakkeeseen. 192. Koska tuojat voivat Kiinan ohella hankkia piitä ilman polkumyyntitulleja sekä unionin tuottajilta että kolmansista maista kuten Norjasta ja Brasiliasta, joiden osuus unionin markkinoista on yli 56 prosenttia, unionin markkinoilla katsotaan olevan tarpeeksi kilpailua. 193. Ottaen huomioon edellä olevat seikat ja koska yksikään kauppias ei tehnyt yhteistyötä eikä vastaväitteitä esitetty, pääteltiin, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut huomattavia negatiivisia vaikutuksia niiden taloudelliseen tilanteeseen ja että toimenpiteiden jatkaminen ei vaikuttaisi tuojiin. 194. Käyttäjien edut 195. Kemianalan käyttäjäjärjestö EUSMET jätti tämänhetkisen, polkumyynnin tarkasteluun rajoittuvan välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön. Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille tiedossa olleille etuyhteydettömille käyttäjille ja niiden järjestöille. Tutkimuksessa teki yhteistyötä kaksitoista käyttäjää, joista osa oli sisäisen jalostuksen menettelyyn asetetun kiinalaisen piin suuria tuojia. Lisäksi eräs toinen käyttäjäjärjestö teki yhteistyötä toimittamalla huomautuksia. 196. Piin suurimmat teolliset käyttäjät unionissa ovat kemianteollisuus 60 prosentin ja alumiiniteollisuus 40 prosentin osuudella unionin kulutuksesta. 197. Kemianteollisuudelle pii on tärkein raaka-aine, jota tarvitaan sekä silikonien tuotannossa monenlaisiin sovelluksiin eritoten auto- ja rakennusteollisuudessa että polypiin tuotannossa elektroniikka- ja aurinkoenergiateollisuudessa. Piin osuus eri silikonilajien ja polypiin tuotantokustannuksista vaihtelee 2:sta 35 prosenttiin eri tyyppisten jatkojalostustuotteiden tuotantoprosessien mukaan. Piin osuus silikonien kokonaistuotantokustannuksista on keskimäärin 11–21 prosenttia ja polypiin kustannuksista 2–10 prosenttia. Jos polkumyyntitulli on 19 prosenttia, tuotantokustannuksiin kohdistuvan vaikutuksen arvioidaan olevan 2–4 prosenttia niillä kemianteollisuuden käyttäjillä, jotka hankkivat kaiken tarvitsemansa piin Kiinasta. Muihin kemianalan käyttäjiin kohdistuva vaikutus on pienempi. 198. Osa tutkimuksessa yhteistyötä tehneistä kemianalan yrityksistä oli sisäisen jalostuksen menettelyyn asetetun kiinalaisen piin suuria tuojia ja näin ollen vapautettu polkumyyntitulleista. Ne kuitenkin väittivät, etteivät ne voi ottaa tullia kantaakseen eivätkä siirtää sitä asiakkailleen ja että sisäisen jalostuksen menettely ei poista voimassa olevien toimenpiteiden aiheuttamaa rasitetta, sillä niiden on sidottava huomattavia resursseja raskaisiin tulli- ja muihin hallinnollisiin menettelyihin. Lisäksi ne katsoivat olevansa pakotettuja investoimaan uusiin laitoksiin Kiinassa ollakseen lähellä halpoja raaka-aineita ja tullakseen kilpailukykyisemmiksi Aasian markkinoilla. 199. Alumiiniteollisuudelle pii on tärkeä raaka-aine myös valuseosten tuotannossa alumiinivalimoissa. Näitä seoksia käytetään lähinnä auto- ja rakennusteollisuudessa. Piin osuus niiden tuotantokustannuksista on 8–10 prosenttia riippuen siitä, minkä laatuista niiden käyttämä, piitä jo sisältävä metalliromu on. Useimmat tutkimuksessa yhteistyössä toimineista alumiinivalimoista ostivat piinsä muista kolmansista maista, joihin ei sovelleta polkumyyntitulleja siksi, että niiden tuotteet oli tarkoitettu pääasiassa unionin markkinoille, joten ne eivät voineet hyödyntää sisäisen jalostuksen menettelyä. Jos polkumyyntitulli on 19 prosenttia, tuotantokustannuksiin kohdistuvan vaikutuksen arvioidaan olevan 2–4 prosenttia niillä alumiiniteollisuuden käyttäjillä, jotka hankkivat kaikki tarvitsemansa piin Kiinasta. Muihin alumiinin käyttäjiin kohdistuva vaikutus on pienempi. Tutkimuksessa kävi ilmi, että alumiinivalimojen kannattavuus ei ollut erityisen hyvä ja niiden pienen marginaalin takia piin hinnan nousu vaikutti negatiivisesti niiden voittoihin. 200. Kemianteollisuuden palveluksessa on noin 14 000 työntekijää ja alumiiniteollisuuden 6 000. Tarkastelujaksolla työllisyys kasvoi 8 prosenttia kemianteollisuudessa ja pysyi muuttumattomana alumiiniteollisuudessa. 201. Kaikki käyttävät vastustivat voimakkaasti toimenpiteiden jatkamista sillä perusteella, että toimenpiteet olivat jo olleet voimassa liian kauan, että ne nostivat piin hintaa unionin markkinoilla keinotekoisesti ja alkuperästä riippumatta ja että unionin tuotannonala ei ollut kärsinyt vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä väite ei kuitenkaan ole perusteltu, koska kiinalaisten viejien markkinaosuus sisäiseen jalostukseen tarkoitetun piin viennissä on erittäin korkea ja vapaaseen liikkeeseen tarkoitetusta piistä vallitsee kilpailu. Vaikka havaittiinkin, että suurin osa unionin tuotannonalaa ei kärsinyt vahinkoa, toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa oli otettava huomioon myös vahingon toistumisen todennäköisyys. Kuten edellä (erityisesti kappaleessa 133) todetaan, toistuminen havaittiin tässä tapauksessa todennäköiseksi. 202. EUSMET väitti, että unionin markkinoilla oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla pulaa piistä ja perusteli väitteensä sillä, että kolmansien maiden tuottajat eivät olleet toimittaneet joidenkin sen jäsenten tilauksia. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu. Arvioidessaan markkinoilla käytettävissä olevaa kapasiteettia EUSMET otti huomioon ainoastaan unionin tuottajien kapasiteetin ja jätti huomioimatta tuonnin kolmansista maista, myös sisäisen jalostuksen menettelyyn Kiinasta tulevan tuonnin. Päätelmänä siis säilyy, että pulaa ei ollut ja että markkinoiden kysyntä olisi voitu tyydyttää unionin tuotannonalan myynnillä ja tuonnilla. 203. EUSMET väitti myös, että unionin tuotannonala rajoitti tahallaan tuotantoa kausiseisokein ja näin supisti myyntiä unionin markkinoilla tarkoituksenaan säädellä myyntihintoja. Yksi unionin tuottaja oli turvautunut tuotantoseisokkeihin, mutta näinä kausina sillä oli riittävästi varastoja, joista toimittaa tuotteita asiakkailleen voimassa olevien pitkäaikaisten sopimusten mukaisesti. Eräs toinen unionin tuottaja vähensi tuotantoaan, mutta vasta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen eikä toistuvasti. Siksi EUSMETin väitteen, että seisokeilla pyrittiin säätelemään hintoja, todettiin olevan perusteeton. 204. Käyttäjät haluavat ymmärrettävästi hankkia vapaasti halpoja raaka-aineita ollakseen kilpailukykyisempiä. Ne pitävät hankinnan vapautta olennaisen tärkeänä, koska rajoittamaton piin saanti tulee niiden näkemyksen mukaan olemaan tulevaisuudessa yhä tärkeämpää, koska piin kysynnän odotetaan kasvavan vuoteen 2013 mennessä suurelta osin aurinkoenergiaan liittyvien hankkeiden myötä. EUSMET väitti, että kysynnän kasvaessa unionin piimarkkinoilla puutekin tulee vuotta 2013 lähestyttäessä kasvamaan. Oletusten perustana olevat toimitetut numerotiedot kuitenkin osoittavat, että unionin kulutus tulee vuonna 2013 edelleen olemaan matalampi kuin tarkastelujaksolla vallinnut kulutus. Siksi ei ole mitään syytä, etteikö piin tulevaan kysyntään pystyttäisi vastaamaan. Hankinnan vapaus ei myöskään ole riittävä peruste hyväksyä polkumyyntikäytänteitä. Kilpailu unionin markkinoilla edellyttää, että toimintaedellytykset ovat yhtäläiset kaikille toimijoille. 205. Kemianalan käyttäjät myös korostivat, että unionin tuotannonala pysyisi merkittävänä hankintalähteenä siksi, että se takaa tarkasteltavana olevan tuotteen lyhyen aikavälin saatavuuden, tarjonnan luotettavuuden ja kiinalaistuotetta korkeampilaatuisen tuotteen. 206. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että voimassa olevilla toimenpiteillä ei ollut merkittävää negatiivista vaikutusta niiden liiketoimintaan. Eräät kemianteollisuuden käyttäjät jopa lisäsivät huomattavasti piin tuontiaan Kiinasta tarkastelujaksolla, ja niistä useimpien taloudellinen tilanne oli hyvä. Yhteenvetona katsottiin, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevien edellisten tarkastelujen tapaan toimenpiteiden jatkamisella ei olisi merkittävää negatiivista vaikutusta teollisiin käyttäjiin, kun muistetaan, että ehdotetut toimenpiteet olisivat huomattavasti edellisiä alhaisemmat. 207. Unionin etua koskevat päätelmät 208. Edellä esitetty huomioon ottaen päätellään, ettei ole pakottavia syitä olla jatkamatta polkumyyntitoimenpiteiden soveltamista. I. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET 209. Kaikille osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella, että toimenpiteitä jatkettaisiin mutta matalammalla tasolla. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ja vaatimuksia ilmoitettujen tietojen johdosta. Toimitetut asiaan liittyvät huomautukset analysoitiin, mutta ne eivät johtaneet niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden muuttumiseen, joiden perusteella päätettiin jatkaa polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaoloa. 210. Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen välivaiheen tarkastelun tuloksena ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti Kiinasta tuotavalle tarkasteltavana olevalle tuotteelle olisi määrättävä polkumyyntitulli, joka on joko voimassa olevien toimenpiteiden perustana olevan vahinkomarginaalin tai tässä tarkastelussa havaittujen polkumyyntimarginaalien suuruinen, sen mukaan, kumpi niistä on alhaisempi. 211. Näin ollen toimenpiteet asetetaan havaittujen polkumyyntimarginaalien tasolle eli 16,3 prosenttiin yksilöllisen kohtelun saaneen ainoan yritysryhmän osalta ja 21,0 prosenttiin kaikkien muiden yritysten osalta. 212. Tällä perusteella toimenpiteitä, jotka laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 42/2007[18] koskemaan Korean tasavallasta lähetetyn piin tuontia riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, olisi perusasetuksen 13 artiklan mukaisen tutkimuksen seurauksena jatkettava, mutta edellä 161 kappaleessa vahvistetuilla tasoilla. 213. Korean tasavallassa toimivien viejien, jotka aikovat pyytää vapautusta laajennetusta polkumyyntitullista perusasetuksen 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti, on täytettävä kyselylomake, jotta komissio voi määrittää, voidaanko vapautus myöntää. Tällainen vapautus voidaan myöntää sen jälkeen, kun on arvioitu tarkasteltavana olevan tuotteen markkinatilanne, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, hankinnat, myynti, näyttö polkumyynnistä sekä todennäköisyys sellaisten käytäntöjen jatkumisesta, joille ei ole riittävää syytä tai taloudellista perustetta. Tavallisesti komissio tekee myös tarkastuskäynnin paikan päälle. Pyynnöt olisi osoitettava komissiolle ja mukaan olisi liitettävä kaikki asian kannalta olennaiset tiedot ja erityisesti tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvän tuotantotoiminnan ja myynnin mahdollisia muutoksia koskevat tiedot, ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 214. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan, nykyisin CN-koodiin 2804 69 00 kuuluvan piin tuonnissa. 215. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattu tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava: Yritys | Tulli | TARIC-lisäkoodi | Datong Jinneng Industrial Silicon Co., Pingwang Industry Garden, Datong, Shanxi | 16,3 % | A971 | Kaikki muut yritykset | 19,0 % | A999 | 216. Pidetään voimassa Kiinan kansantasavallan kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin (19,0 prosenttia) laajentaminen koskemaan Korean tasavallasta lähetettyä 1 kohdassa kuvattua tuotetta riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta. Korean tasavallasta lähetetyn tuonnin TARIC-koodi riippumatta siitä, onko tuotteen alkuperämaaksi ilmoitettu Korean tasavalta, on 2804 69 00 10. 217. Jollei toisin ole säädetty, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla 218. Tämän asetuksen 1 artiklan 3 kohdassa mainitusta laajennetusta tullista vapauttamista koskevat pyynnöt on tehtävä kirjallisesti jollakin unionin virallisista kielistä, ja hakijan valtuutetun edustajan on allekirjoitettava ne. 219. Pyyntö on lähetettävä seuraavaan osoitteeseen: European Commission Directorate-General for Trade Directorate B Office: N-105 04/17 1049 Brussels Belgium Faksi: (+32 -2) 295 65 05 220. Komissio voi asetuksen (EY) N:o 1225/2009 13 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan myöntää päätöksellä vapautuksen 1 artiklan 3 kohdassa mainitusta laajennetusta tullista sellaisten yritysten tuonnille, jotka eivät kierrä tällä asetuksella käyttöön otettuja polkumyyntitoimenpiteitä. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä , ja se on voimassa viiden vuoden ajan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä […]. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja […] [1] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [2] EYVL L 198, 28.7.1990, s. 57. [3] EUVL L 345, 16.12.2009, s. 1. [4] EUVL L 66, 4.3.2004, s. 15. [5] EUVL L 13, 19.1.2007, s. 1. [6] EUVL L 343, 22.12.2009, s. 51. [7] EUVL L 66, 4.3.2004, s. 15. [8] EYVL L 198, 28.7.1990, s. 57. [9] EUVL L 13, 19.1.2007, s. 1. [10] EUVL C 254, 7.10.2008, s. 9. [11] EUVL C 51, 4.3.2009, s. 17. [12] EUVL L 66, 4.3.2004, s. 15. [13] EYVL L 345, 16.12.1997, s. 1. [14] CRU, maaliskuu 2009. [15] EUVL L 66, 4.3.2004, s. 15. [16] EYVL L 13, 19.1.2007, s. 1. [17] Lähde: Kiinan vientitilastot. [18] EUVL L 255, 19.1.2007, s. 1.