Unioni on aina ollut kansainvälisen sokerineuvoston aktiivinen jäsen, ja sopimuksen jatkaminen kahdella vuodella on unionin edun mukaista. Unioni on merkittävä sokerin tuottaja ja tärkeä sokerialan kauppakumppani monille Kansainvälisen sokerijärjestön jäsenille.

Unioni on päätöksellä 92/580/ETY tehnyt vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 1993 kolmen vuoden ajaksi eli 31. joulukuuta 1995 saakka. Sopimuksen voimassaoloa on sittemmin jatkettu säännöllisin väliajoin kahdella vuodella. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä 19. heinäkuuta 2019 pidetyssä neuvoston 55. istunnossa, ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2021 saakka.

Sopimus tehtiin neuvoston päätöksellä 92/580/ETY, ja se tuli voimaan 1. tammikuuta 1993. Se oli aluksi voimassa kolme vuotta eli 31. joulukuuta 1995 asti, ja sen jälkeen sen voimassaoloa on jatkettu säännöllisin väliajoin kahden vuoden jaksoilla sopimuksen 45 artiklan mukaisesti. Viimeksi sopimuksen voimassaoloa jatkettiin kansainvälisen sokerineuvoston päätöksellä heinäkuussa 2019, ja sopimus on nyt voimassa 31. joulukuuta 2021 saakka.

Sopimuksen jäsenillä on yhteensä 2 000 ääntä. Jokaisella sopimuksen jäsenellä on tietty äänimäärä, jota tarkistetaan vuosittain sopimuksessa ennakolta määrättyjen perusteiden mukaisesti. Neuvosto tekee kaikki päätöksensä periaatteessa yksimielisesti, jollei sopimuksessa toisin määrätä. Jollei yksimielisyyttä saavuteta, päätökset tehdään yksinkertaisella ääntenenemmistöllä, jollei sopimuksessa vaadita määräenemmistöä.

Kansainvälisen sokerineuvoston 87 jäsenellä on yhteensä 2 000 ääntä. EU on yksi jäsen. Kunkin äänen painoarvo vuoden 2021 hallinnollisessa talousarviossa on 661 Englannin puntaa. Talousarviomenettelyissä (vuoden 1992 kansainvälisen sokerisopimuksen 25 artikla), esimerkiksi vahvistettaessa jäsenten vuotuiset maksuosuudet, unionilla on 538 ääntä, joten sen maksuosuus vuonna 2021 on 355 618 Englannin puntaa. Näitä lukuja tarkistetaan vuosittain.

Virallinen päätös sopimuksen voimassaolon jatkamisesta 31. joulukuuta 2023 saakka on määrä tehdä kansainvälisen sokerineuvoston 59. istunnossa 26. marraskuuta 2021 Lontoossa.

Tällä ehdotuksella komissio pyytää neuvostolta valtuutusta äänestää unionin nimissä kansainvälisessä sokerineuvostossa sen puolesta, että sopimuksen voimassaoloa jatketaan 31. joulukuuta 2023 saakka.

4.Oikeusperusta

4.1.Menettelyllinen oikeusperusta

4.1.1.Periaatteet

Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.

Ilmaisu ”säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia”, kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.

4.1.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Kansainvälinen sokerineuvosto on perustettu sopimuksen 3 ja 8 artiklalla, ja sitä voidaan pyytää tekemään tiettyjä päätöksiä.

Suunniteltu säädös, jonka tekemiseen kansainvälisellä sokerineuvostolla on valtuudet sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan nojalla, jatkaa sopimuksen voimassaoloa, ja sopimus on unionia sitova kansainvälinen sopimus. Suunnitellulla säädöksellä on siis oikeusvaikutuksia.

Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita.

Tämän vuoksi ehdotetun päätöksen menettelyllinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.

4.2.Aineellinen oikeusperusta

4.2.1.Periaatteet

SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta, eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.

4.2.2.Soveltaminen käsillä olevassa asiassa

Suunnitellun säädöksen pääasiallinen tarkoitus ja sisältö liittyvät yhteiseen kauppapolitiikkaan (maataloustuotteiden kauppaan).

Sen vuoksi ehdotetun päätöksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artikla.

4.3.Päätelmä