ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.2

Ohjelma koostuu neljästä peräkkäisestä vaiheesta: — Määrittelyvaihe, joka kesti vuodesta 1999 vuoteen 2001 ja jonka aikana luotiin järjestelmän rakenne ja määriteltiin (jäljempänä luetellut) viisi palvelutasoa. Määrittelyvaihe rahoitettiin pääasiassa viidennestä tutkimus-, kehittämis- ja esittelytoiminnan puiteohjelmasta, joka toteutettiin vuosina 1998–2002. — Kehittämis- ja validointivaihe alkoi vuonna 2002, ja sen oli tarkoitus päättyä vuonna 2005. Siihen kuuluu järjestelmän satelliittien ja maan päällä toimivien osien kehittäminen sekä järjestelmän validointi kiertoradalla. Viivästysten vuoksi kyseinen vaihe jatkuu vuoden 2009 alkuun saakka. EU:n ja Euroopan avaruusjärjestön rahoitusosuus — jonka piti alun perin olla 1,2 miljardia euroa sekä 100 miljoonaa euroa kuudennesta TTK-ohjelmasta 2002–2006 — on 1,5 miljardia euroa. Galileo-yhteisyritys hallinnoi määrärahoja 31. joulukuuta 2006 asti ja valvontaviranomainen 1. tammikuuta 2007 alkaen. Ensimmäinen koesatelliitti GIOVE-A on täyttänyt pääasiallisen tehtävänsä, ja nyt on vielä hiottava eräitä teknisiä seikkoja, jotka ovat välttämättömiä hankkeen eteenpäin viemiseksi. — Rakennus- ja käyttöönottovaiheeseen kuuluvat satelliittien rakentaminen ja lähettäminen kiertoradalle sekä järjestelmän maan päällä toimivien osien asentaminen kokonaisuudessaan. Tämän vaiheen piti kestää vuodesta 2006 vuoteen 2007, mutta se onkin lykkäytynyt ajalle 2009–2010. Määrärahoja on varattu alun perin 2,1 miljardia euroa, joista kolmannes eli 700 miljoonaa euroa on yhteisön budjetista ja kaksi kolmannesta eli noin 1,4 miljardia euroa yksityisiltä yritysryhmittymiltä. Rakennus- ja käyttöönottovaiheessa ja sitä seuraavassa kaupallisessa käyttövaiheessa myönnetään toimilupa, jonka kesto on noin kaksikymmentä vuotta. Valvontaviranomainen on toimiluvan myöntävä viranomainen. — Kaupallinen käyttövaihe voi alkaa vasta vuoden 2010 loppupuolella. Toiminta ja ylläpito maksavat vuosittain noin 220 miljoonaa euroa. Varat otetaan kokonaan yksityissektorilta lukuun ottamatta EU:n myöntämää 500 miljoonan euron poikkeusrahoitusta julkisista varoista vaiheen alkuvuosina niiden päätösten mukaisesti, jotka on tehty vuosia 2007–2013 koskevista yhteisön talousarvion rahoitusnäkymistä.
1.1

Tällä ehdotuksella on tarkoitus kodifioida glukoosista ja laktoosista 29. päivänä lokakuuta 1975 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 2730/75. Uudella asetuksella korvataan siihen sisällytetyt säädökset. Kodifioitavien säädösten asiasisältöä ei ole ehdotuksessa muutettu, vaan niihin on yhdistettäessä tehty ainoastaan kodifioinnin edellyttämät muodolliset muutokset.
3.4

Kotitalouksien laajakaistaliittymien kysyntä EU:ssa on ollut nopeassa kasvussa. Laajakaistaliittymien määrä on kahden viime vuoden aikana lähes kaksinkertaistunut. Lokakuussa 2005 25-jäsenisen EU:n alueella oli noin 53 miljoonaa laajakaistaliittymää, eli levinneisyys oli 11,5 prosenttia väestöstä ja noin 20 prosenttia kotitalouksista. Kehitys on ollut pääasiassa markkinavetoista ja sitä on edistänyt kilpailun lisääntyminen.
2.7

Arkaluonteisimmaksi kysymykseksi on jäänyt yhteisesti sovittujen indikaattoreiden määrittäminen. Nykyisiä vertailevia tilastointijärjestelmiä on tarkistettava. Lisäksi on analysoitava sosiaalisen syrjäytymisen erityispiirteitä, syitä ja kehityssuuntia, ja asiaa koskevan tiedon laatua on parannettava.
3.1.2.1

Erityistä huomiota on kuitenkin kiinnitettävä 5 artiklan 1 kohtaan, jossa säädetään, että kaikki taloudellisten toimijoiden ja tulliviranomaisten välinen tietojen, saateasiakirjojen, päätösten ja tiedoksiantojen toimittaminen on tehtävä sähköistä tietojenkäsittelymenetelmää käyttäen. Säännös on täysin paikallaan, kun kyseessä ovat yritykset tai ammattimaiset toimijat. Se saattaa kuitenkin aiheuttaa vaikeuksia, jos maahantuoja (tai harvemmin viejä) on yksityishenkilö eikä välttämättä ”taloudellinen toimija”. Ongelma ei lainkaan ole toissijainen aikana, jolloin Internetin tai postin välityksellä unionin ulkopuolisista maista ostettujen tuotteiden määrä on kasvamassa huomattavasti. ETSK panee merkille, että asiaa käsitellään parhaillaan komiteamenettelyssä, ja ehdottaa, että yksityishenkilöihin sovelletaan nimenomaan 93 artiklan säännöksiä ja että he voivat näin ollen tehdä yleisilmoituksen. Lisäksi tulisi muuttaa 94 artiklan säännöksiä, joiden mukaan tulliviranomaiset voivat vain poikkeustapauksissa hyväksyä paperilla tehtävät tuonnin yleisilmoitukset. Vaihtoehtoisesti tai täydentävästi voitaisiin tutkia mahdollisuutta ulottaa yksityishenkilöihin 127 artiklassa säädetty oikeus tehdä satunnainen yksinkertaistettu ilmoitus (aina paperilla).
3.18

ETSK haluaa tietää, missä ja milloin komissio aikoo vihdoinkin käydä tätä vuoropuhelua. Komitea katsoo, että nimenomaan kestävän kehityksen strategia on oikea paikka keskustelulle. Komitea pitää valitettavana, että nyt jo yli kaksi vuotta sitten luvattua tiedonantoa aiheesta ”Communication on the use of market-based instruments for environmental policy in the internal market” joudutaan edelleen odottelemaan.
3.5

Kaupalliset ilma-alukset kulkevat 8–13 kilometrin lentokorkeudessa, jossa niistä vapautuu ilmaan ilmakehän koostumukseen vaikuttavia ja ilmastonmuutosta vauhdittavia kaasuja ja pienhiukkasia. Hiilidioksidi (CO2) on tärkein kasvihuonekaasu, sillä sen päästömäärät ovat suuret ja se pysyy ilmakehässä pitkään. Lisääntyvillä pitoisuuksilla on tunnettu ja välitön maapallon pintaa lämmittävä vaikutus. Typen oksidit (NOx) vaikuttavat ilmastoon välillisesti kahdella tavalla. Auringonvalon vaikutuksesta ne tuottavat otsonia, mutta toisaalta ne myös vähentävät ilmakehän metaanikertymiä. Sekä otsoni että metaani ovat voimakkaita kasvihuonekaasuja. Lopputuloksena on, että otsonin vaikutukset ovat hallitsevia metaaniin nähden, ja seurauksena on maapallon lämpeneminen. Ilma-alusten tuottamalla vesihöyryllä (H2O) on suora kasvihuonekaasuvaikutus, mutta nopean tiivistymisen vuoksi vaikutukset jäävät pieniksi. Suurissa korkeuksissa ilmaan vapautunut vesihöyry saa kuitenkin usein aikaan tiivistymisvanojen muodostumisen, millä on maapallon pintaa lämmittävä vaikutus. Lisäksi tällaiset tiivistymisjuovat saattavat kehittyä cirruspilviksi (jääkidepilviksi). On oletettu, että tällaisilla pilvillä saattaa olla merkittävä lämmittävä vaikutus, mutta tästä ollaan kuitenkin toistaiseksi epävarmoja. Sulfaatti- ja nokihiukkasilla on huomattavasti vähäisempi välitön vaikutus kuin muilla ilma-alusten päästöillä. Noki sitoo itseensä lämpöä, ja sillä on lämmittävä vaikutus; sulfaattihiukkaset heijastavat säteilyä, ja niillä on vähäinen viilentävä vaikutus. Lisäksi ne voivat vaikuttaa pilvien muodostukseen ja ominaisuuksiin.
3.7.3

ETSK on samaa mieltä siitä, että jokaisen valmistajan, jonka kotipaikka on unionin ulkopuolisessa maassa, on nimettävä EU:n jäsenvaltiossa sijaitseva edustaja, joka toimii valmistajan nimissä ja on vastuussa viranomaisille tässä tarkasteltavaan direktiivin perustuvista velvoitteista. Ehdotus on kuitenkin puutteellinen ja epäjohdonmukainen, ja sitä on selvennettävä (ks. kohta 4.3). ETSK kannattaa periaatteessa joustavaa järjestelmää, joka mahdollistaa yrittäjien konkreettisen valinnanvapauden.
4.1

Uusi 85 a artikla koskee kolmansien osapuolten hakemaa muutosta komission päätökseen, jossa määrätään sakosta, uhkasakosta tai muusta maksuseuraamuksesta. Tilinpitäjän on yhteisön etujen suojelemiseksi perittävä muutoksen hakijalta asianomaiset saamiset väliaikaisesti tai vaadittava vaihtoehtoisesti vakuutta (teknisesti ottaen takausta). Vakuuden yhteydessä on säädettävä siitä, että jos haettu muutos hylätään, takaaja maksaa hallinnon vaatiman summan välittömästi, ehdoitta ja ensimmäisestä vaatimuksesta. Teknisesti kyse on takauksesta, joka on maksettava ensimmäisestä vaatimuksesta monien verohallintojen soveltaman ja julkisissa hankinnoissa yleisen solve et repete -periaatteen mukaisesti.
2.1

Komission uudella ehdotuksella on tarkoitus varmistaa johdonmukaisuus toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän (jäljempänä ’SIS II’) perustamista, toimintaa ja käyttöä koskevien uusien säädösten kanssa. Komission mukaan tässä käsiteltävällä sekä aikoinaan elokuussa 2003 esitetyllä ehdotuksella on sama tavoite: lujittaa tehokkaaseen tietojenvaihtoon perustuvaa jäsenvaltioiden keskinäistä yhteistyötä petosten ja varastettujen ajoneuvojen laittoman kaupan torjumiseksi. Komission tarkoituksena on varmistaa, että SIS II:ta koskevasta uudesta oikeuskehyksestä huolimatta ajoneuvojen rekisteröintiasiakirjoista vastaavilla tahoilla on pääsy samoihin SIS-tietoihin kuin niillä on ollut kesäkuusta 2005 lähtien, jolloin vuonna 2003 ehdotettu asetus tuli voimaan.
4.2.2.1

Uhrien ja heidän omaistensa ja huollettaviensa kaikkinainen suojelu: terrorismia torjuttaessa ”inhimillinen ulottuvuus” on asetettava keskeiselle sijalle kaikissa terrorisminvastaisissa strategioissa. Toiminnassa on keskityttävä tukemaan ja suojelemaan uhrien ja kansalaisyhteiskunnan roolia. Uhrit kärsivät henkilökohtaisesti väkivallasta, joka on suunnattu koko yhteiskuntaa ja yhteiskunnan edustamia arvoja vastaan. Siksi yhteiskunnan on annettava uhreille tunnustusta ja huolehdittava heistä: se on yhteiskunnan moraalinen ja poliittinen velvollisuus. Kaikkien valtioiden on suojeltava kansalaistensa oikeuksia ja vapauksia ja taattava, että kansalaiset voivat nauttia niistä vapaasti, ennen kaikkea oikeudesta elämään ja oikeudesta elää vapaasti uhkia pelkäämättä. Uhrit paljastavat terrorismin todelliset kasvot ja sen todellisuuden. He ovat yhteiskunnan kuuluvin ääni ja näkyvin joukko vastustettaessa terrorismia. Uhrit ovat vahvin todiste, jolla yhteiskunta saadaan tiedostamaan terrorismin vastustaminen ja sitoutumaan siihen, ja kansalaiset saadaan vastustamaan terrorismia. He ovat vahvin kanava evättäessä terrorismilta oikeutus ja eristettäessä se poliittisesti ja moraalisesti. Siksi on syytä toimia seuraavasti: — Kansainvälisen yhteisön on tunnustettava uhrit ja osoitettava heille solidaarisuuttaan viestimällä selkeästi, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on terrorismin torjunnassa keskeisellä sijalla. — On ryhdyttävä kansainvälisiin toimenpiteisiin ja otettava käyttöön kansainvälisiä suojelu- ja avustusmekanismeja, joissa huomioidaan terrorismin uhrit. — Ihmisoikeuksien kunnioittamisesta ja terrorismin torjuntaan liittyvistä yksilön perusoikeuksista käytävää keskustelua on laajennettava, sillä uhreista keskusteleminen vaikuttaa monin tavoin ihmisoikeuskeskusteluun. Toiminnassa on sovitettava yhteen kaksi toisiaan täydentävää ulottuvuutta: valtioiden velvollisuus yhtäältä kunnioittaa terrorismin torjunnassa ihmisoikeuksia ja toisaalta ryhtyä kaikkiin tarpeellisiin toimenpiteisiin yksilön ihmisoikeuksien suojelemiseksi terrorismilta. Tarkasteltavana olevassa komission asiakirjassa tätä keskustelua ei valitettavasti lainkaan käydä. — On tuettava toimenpiteitä, joilla lujitetaan kansalaisyhteiskunnan sitoutumista torjumaan terrorismia. Kansalaistoimijoiden ja erityisesti terrorismin uhrien on toimien avulla saatava äänensä kuuluville kansainvälisellä foorumilla.
3.7

ETSK katsoo, ettei vahinkojen arviointi ole yksinkertaista, koska ehdotettu asetus kattaa monenlaisia tilanteita. Se voi myös osoittautua toimimattomaksi kustannusten ja vahingonkärsijöiden viidakossa, koska kyse ei ole pelkästään julkiselle omaisuudelle aiheutuneista vahingoista vaan myös yksityisestä omaisuudesta. Koska hakemus on tehtävä komissiolle lyhyessä ajassa ja vahinkoon liittyy monenlaisia intressejä ja monenlaista aineellista omaisuutta, on mahdollista, että kriisin vaikutuksia joko yli- tai aliarvioidaan, minkä vuoksi valtioiden jättämiä hakemuksia on arvioitava kriittisesti. Apuna on käytettävä asiantuntijoita, historiallisia tietoja ja aiempia rekistereitä, ja arvioinnissa on painotettava taloudellisia viitetietoja suhteuttamalla vahingot edunsaajavaltion hintatasoon.
1.2

Eurooppa-neuvosto totesi 22.–23. maaliskuuta 2005 pitämässään huippukokouksessa Lissabonin strategian elvyttämisestä, että painopiste on asetettava kasvun ja työllisyyden tukemiseen ja että makropolitiikalla on tässä yhteydessä ratkaiseva merkitys. (1) Korkeana pysyvän työttömyysasteen ja edelleen jatkuvan matalasuhdanteen vuoksi tällaista priorisointia tarvitaankin kipeästi. Eurooppa-neuvoston lähtökohtana on lähestymistapa, jossa talous-, työllisyys- ja sosiaalipolitiikka tukevat toisiaan, sillä päätelmissä todetaan seuraavaa: ”Saavuttaakseen tavoitteensa unionin on otettava aiempaa tehokkaammin käyttöön kaikki asianmukaiset jäsenvaltioiden ja yhteisön keinot — – strategian kaikilla kolmella osa-alueella eli talous-, sosiaali- ja ympäristöalalla niiden välisten synergioiden hyödyntämiseksi entistä tehokkaammin ja ottaen yleisesti huomioon kestävän kehityksen.” (2) Keskittyminen ensisijaisesti kasvuun ja työllisyyteen ei ETSK:n näkemyksen mukaan kuitenkaan automaattisesti paranna sosiaalista tilannetta, vaikka kasvun lisääminen on työttömyyden torjunnan ja sosiaalisen tilanteen parantamisen keskeisiä edellytyksiä. Pikemminkin sosiaalipolitiikka on nähtävä tuotannontekijänä, joka omalta osaltaan vaikuttaa myönteisesti kasvuun ja työllisyyteen. Sosiaalipoliittinen ohjelma ”edistää Lissabonin strategian tavoitteiden toteuttamista vahvistamalla Euroopan sosiaalista mallia, joka perustuu täystyöllisyyden tavoittelemiseen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämiseen.” (3)
2.2

Vihreässä kirjassa mainitaan joukko tarkoin valikoituja aiheeseen liittyviä esimerkkejä sekä toimivaltakysymyksistä — jotka voivat aiheuttaa toimivaltaristiriidan ja johtaa oikeussuojan epäämiseen — että ratkaisujen moninaisuudesta. On mahdollista, että tuloksena on ratkaisu, joka on jommankumman tai jopa molempien osapuolien odotusten vastainen. Seurauksena on joka tapauksessa tietty epävarmuus ja tietyissä tapauksissa ennakoitavuuden puute. Lisäksi tilanne saattaa johtaa edullisimman tuomioistuimen etsintään ja ”kanteiden kilpajuoksuun” Bryssel II -asetuksen vireilläolosäännöksen johdosta (toimivaltainen tuomioistuin on se, jossa kanne on ensin nostettu, mikäli liittymäperuste on olemassa).
4.1.5

Komitea on tyytyväinen myös yritysten välisiä Internet-kauppapaikkoja käsitelleen asiantuntijaryhmän työn tuloksiin. Ryhmä teki perusteellista työtä ongelmien määrittelemiseksi. Asiantuntijaryhmällä ei kuitenkaan liene täysin selkeää käsitystä siitä, miten hyvin pk-yritykset ovat selvillä saatavista hyödyistä. Sivulla 10 kerrotaan, että ”pk-yritykset ovat yleensä tietoisia ja vakuuttuneita sähköisen kaupankäynnin eduista”, kun taas sivulla 11 todetaan, että ”pk-yritykset epäröivät edelleen lähteä täysipainoisesti mukaan sähköiseen kaupankäyntiin” ja että syynä on ”riskejä ja etuja koskevan tiedon puute”. On kuitenkin tärkeää huomata sähköisen liiketoiminnan ja sähköisen kaupankäynnin välinen ero. Päätelmänä voitaisiin todeta, että pk-yritykset ovat tietoisia tietotekniikan tarjoamista yleisistä mahdollisuuksista, mutta luonteeltaan spesifimpi sähköinen kaupankäynti on vielä etäistä.
1.5

Tässä käsiteltävän asetusehdotuksen pääaiheen eli liikenteen osuus energiankulutuksesta on noin 32 prosenttia. On kuitenkin muistettava, että liikenteen osuus unionin BKT:stä on yli 10 prosenttia ja että sekä tavara- että henkilöliikenteen osuus on kaksinkertaistunut EU:ssa viimeisten 30 vuoden aikana. Liikennealalla työskentelee nykyisin 10 miljoonaa työntekijää. Ennusteiden mukaan liikenne kokonaisuudessaan kaksinkertaistuu vuoteen 2020 mennessä. Tavaraliikenteen ennustetaan kasvavan vanhoissa jäsenvaltioissa 70 prosenttia ja kymmenessä uudessa jäsenvaltiossa noin 100 prosenttia. Viimeisten 30 vuoden aikana tavaraliikenne on kasvanut 185 prosenttia ja henkilöliikenne 145 prosenttia. Näin valtavalla liikenteen kasvulla on myös kielteisiä seurauksia. Ne ilmenevät etenkin ruuhkina, jotka alentavat BKT:tä nykyään vuosittain noin 0,5 prosenttia. Vuoteen 2010 mennessä kyseisen prosenttiosuuden ennustetaan kaksinkertaistuvan, jolloin se vastaa noin 80:aa miljoonaa euroa. Päivittäin ruuhkien vuoksi on tukossa 7 500 kilometrin tieosuus, joka vastaa 15:tä prosenttia vanhoissa jäsenvaltioissa sijaitsevasta Euroopan laajuisesta tieverkosta ja noin 20:ta prosenttia rautatieverkosta (2).
1.10

Komission osoittama mielenkiinto on myös osuuskuntien odotusten mukaista, sillä niiden on nyt vastattava suuriin haasteisiin pystyäkseen estämään kehityksensä hidastumisen tai toimintansa vaarantumisen. Useissa uusissa EU:n jäsenvaltioissa entinen hallinto hyödynsi osuustoimintaa, mikä on saattanut kyseisen yhtiömuodon epäsuosioon. Lisäksi markkinoilla on yhä enemmän kilpailua ja runsaasti osuuskuntia. Niiden on ponnisteltava ankarasti säilyttääkseen kilpailukykynsä ja sen lisäksi myös erityisominaisuutensa ja identiteettinsä.
3.4

Yhdenmukainen lainsäädäntö on myös tarpeellinen muttei riittävä ennakkoedellytys. Jos lopullisena tavoitteena on luoda vakaa Euroopan laajuinen rakenne, pankeilla ja rahoituslaitoksilla on oltava yhdenmukaiset kilpailuedellytykset, ja kilpailun on perustuttava ensi sijassa vapauteen valita välittäjät (vrt. kohta 3.7). Tässä yhteydessä on valvottava huolellisesti välityspalvelujen saatavuutta koskevia sääntöjä. On luotava optimaaliset kilpailuedellytykset, jos halutaan alentaa hintoja sijoittajien hyödyksi.
4.4.4.1

ETSK on tältä osin tyytyväinen tiedonannon lähestymistapaan, jonka mukaan sosiaalinen vuoropuhelu on välttämätön merkittävän edistyksen saavuttamiseksi. Komitea hyväksyy komission lähestymistavan ja tavoitteen sekä tukee niitä, mutta toivoo, että niitä syvennettäisiin. Kun sosiaalista vuoropuhelua ja erityisesti työehtosopimusneuvotteluja on tiivistettävä kansallisella ja Euroopan unionin tasolla, työehtosopimusneuvotteluja on taas laajennettava siten, että niitä käydään tapauskohtaisesti, koska yleispäteviä ratkaisuja on yhä vähemmän. Jotta eri ammattien erityispiirteet (mm. työn rasittavuus, työolosuhteet, työjärjestelyt, pätevyystaso) voitaisiin ottaa huomioon, työehtosopimusneuvotteluja tulisi käydä myös eri ammattialoilla Euroopan ja jäsenvaltioiden tasolla sekä yrityksissä. Vain tällä tavoin yleiset säännökset voivat tuottaa tehokkaimmin tulosta.
3.2

Yhteisön lainsäädännön mukaan kansalaisilla on oikeus hakeutua hoitoon muissa jäsenvaltioissa ja oikeus saada hoidosta korvausta. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännössä ja ehdotuksessa direktiiviksi palveluista sisämarkkinoilla on selvennetty edellytyksiä, joiden perusteella terveydenhoidon kustannukset voidaan korvata silloin, kun hoito on saatu muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jossa potilas on vakuutettuna. Käytännössä näiden oikeuksien käyttäminen ei usein kuitenkaan ole kansalaisten kannalta yksinkertaista.
1.3

Galileo-ohjelman merkittävä erityispiirre GPS-järjestelmään verrattuna on se, että Galileo on siviiliohjelma. Tällä suurella infrastruktuurihankkeella on ratkaiseva strateginen merkitys Euroopan unionin tulevaisuudelle ja sen riippumattomuudelle, kuten ETSK, Euroopan parlamentti ja neuvosto ovat jo todenneet. Hanke kuuluu täysin Lissabonin strategian piiriin. On aiheellista korostaa tämän laajan ohjelman merkitystä unionin rakentamisen kannalta.
2.3.2

Alalla on uudistettava koulutusta ja elinikäistä oppimista, jotta kyetään vastaamaan uusiin tarpeisiin ja varmistamaan sekä palvelujen laatu että alan henkilökunnan pysyminen työelämässä. — Lääkärikoulutuksessa on otettava akuuttien oireiden hoidon ohella huomioon ikääntyneiden henkilöiden terveyteen vaikuttavat moninaiset seikat. Geriatria-alan koulutusta on kehitettävä vastaavasti. — Sairaanhoitohenkilökunnan on kyettävä mukautumaan erityisiin toiminta-aloihin eli terveydenhuoltopalvelujen eri tasoihin (tehohoito, sairaalahoito, ensihoito, pitkäaikaishoito, kotihoito jne). — Hoitohenkilökunnan koulutusta on laajennettava siten, että henkilökunta voi tarjota sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluja suhteellisen omatoimisille ikääntyneille henkilöille, joiden tarpeita ja arvoa on kunnioitettava. — Sosiaalisen koheesion yhteydessä terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelujen rajat hämärtyvät. Alan ammateissa on näin ollen mukauduttava nykyisestä paljonkin poikkeavaan väestörakenteeseen ja -koostumukseen.
1.1

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (ETSK) on seurannut tiiviisti tullipolitiikan kehitystä, sillä se vaikuttaa Euroopan unionin tuontiin, vientiin ja transit-kauppaan. ETSK on tukenut niitä muutoksia, joiden tarkoituksena on vahvistaa tulliviranomaisten roolia vastuualueensa hoitamisessa. Tähän kuuluu tarve lisätä sisämarkkinoiden etuja minimoimalla kaikki viivytykset ja häiriöt yhteisön tullikoodeksin täytäntöönpanossa. (1)
3.2.4

Ehdotuksen epäkohtana on epäselvyys kustannusten tai tappioiden korvausehdoista silloin, kun kyse on tuomioistuimen perusteettomiksi katsomista toimenpiteistä siltä osin, kuin ne koskevat yhteisön sisäisen rikkomuksen asiasisältöä. Ehdotuksessa olisi täsmennettävä, että kyse on tuomioistuimen lopullisista päätöksistä, joihin ei näin ollen voida hakea muutosta. Mitä tapahtuu, jos pyynnön vastaanottava jäsenvaltio pitää muutoksenhakua aiheettomana ja pyynnön esittävä jäsenvaltio on asiasta toista mieltä? Ehdotuksessa ei näytetä tarkasteltavan tällaista tilannetta, joka käytännössä voi olla mahdollinen.
3.1

Mehiläishoito on maatalouden ala, jolla on muusta kotieläintuotannosta poikkeavia erityispiirteitä. Sen päätarkoituksena ovat maaseudun kehittäminen, osallistuminen ekologisen tasapainon ylläpitoon sekä elinkeinona harjoitettava hunajan ja muiden mehiläistuotteiden tuotanto. On tärkeää korostaa mehiläisten suurta merkitystä pääasiallisina pölyttäjinä ja niiden osuutta biologisen monimuotoisuuden säilyttäjinä. FAO:n arvioiden mukaan mehiläisten luontaisen pölytyksen taloudellinen arvo on 20-kertainen kaikkien mehiläistuotteiden kaupalliseen arvoon verrattuna. (5) Muutamissa jäsenvaltioissa mehiläishoitoa harjoitetaan muita heikommin kehittyneillä alueilla, joilla ei ole muita vaihtoehtoja maaseuturakenteen ja maataloustyön säilyttämiseksi.
3.1

Valkoinen kirja on ennen kaikkea poliittinen asiakirja, jonka tärkein tavoite on määrittää eurooppalainen avaruuspolitiikka. Tässä suhteessa valkoinen kirja on tärkeä edistysaskel alalla, jolla Eurooppa on ollut erittäin aktiivinen ja saavuttanut merkittäviä tuloksia, mutta jolla se ei tähän saakka ole osoittanut todellista yhtenäistä poliittista tahtoa. Lisäksi valkoisessa kirjassa esitetään konkreettisia toimintalinjoja tärkeimmillä aloilla, joilla strategiset, taloudelliset ja teolliset haasteet yhdistyvät avaruustutkimuksen resurssien hallintaan. Asiakirja on rakenteeltaan mielenkiintoinen, sillä jaottelu haasteiden mukaan tuo hyvin esiin sen, kuinka laajoihin ja kiireellisiin toimiin on ryhdyttävä, jotta Eurooppa voisi säilyttää asemansa suurena avaruusvaltana, ylläpitää tieteellistä ja teknologista asiantuntemustaan, varmistaa tutkijoiden ja insinöörien riittävän määrän, säilyttää avaruusteollisuutensa huipputasolla ja varmistaa kilpailukykynsä markkinoilla.
1.2

Komitean mielestä on erittäin hyödyllistä koontaa kaikki asiaa koskevat säädökset yhteen direktiiviin. Komitea pitää komission tavoin Kansalaisten Eurooppa -hankkeen kannalta tärkeänä, että yhteisön lainsäädäntöä yksinkertaistetaan ja selkeytetään, jotta siitä saataisiin yksiselitteisempää ja luettavampaa tavallisille kansalaisille. Kansalaiset saavat näin uusia mahdollisuuksia ja tilaisuuksia käyttää lainsäädännön heille tarjoamia erityisiä oikeuksia. On vahvistettu, ettei kodifioinnilla muuteta säädösten asiasisältöä millään tavoin vaan sillä pyritään ainoastaan yksinkertaistamaan ja selkeyttämään yhteisön lainsäädäntöä. Komitea on erittäin tyytyväinen kyseiseen tavoitteeseen ja kannattaa — edellä mainitun vahvistuksen huomioon ottaen — komission ehdotusta.