ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS asetusten (EU) 2017/1129, (EU) N:o 596/2014 ja (EU) N:o 600/2014 muuttamisesta unionin julkisten pääomamarkkinoiden houkuttelevuuden lisäämiseksi yritysten kannalta ja pienten ja keskisuurten yritysten pääoman saannin helpottamiseksi

Pääomamarkkinaunionin keskeisenä tavoitteena on parantaa pienten ja suurten yritysten mahdollisuuksia käyttää markkinapohjaisia rahoituslähteitä. Tämä auttaisi niitä kasvamaan ja monipuolistamaan rahoitustaan, mikä on erityisen tärkeää pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille), jotka ovat liian riippuvaisia pankkirahoituksesta. Koska tämä rajoittaa yritysten rahoitusmahdollisuuksia, markkinapohjaisen rahoituksen puute vaikuttaa reaalitalouteen, sillä investointeja jää sen vuoksi tekemättä ja talouskasvu, työpaikkojen luominen ja innovointi vähenee. EU:n pääomamarkkinat ovat myös edelleen kehittymättömät muihin suuriin lainkäyttöalueisiin verrattuna, ja EU:n pörsseillä on toisinaan vaikeuksia houkutella uusia listautumisia, mistä on osoituksena se, että monet EU:n yritykset ovat pitäneet parempana kolmannen maan pörssiin listautumista.

Sen jälkeen, kun ensimmäinen päämarkkinaunionia koskeva toimintasuunnitelma julkaistiin vuonna 2015, yritysten, erityisesti pk-yritysten, pääsy julkisille markkinoille on muuttunut helpommaksi ja halvemmaksi. Sidosryhmät ovat kuitenkin edelleen sitä mieltä, että muita sääntelytoimia on harkittava erityisesti listautumisprosessin yksinkertaistamiseksi ja erityisesti pienempien yritysten oikeasuhteisemman sääntelyn aikaansaamiseksi.

Tämä aloite on jatkoa komission sitoumukselle yksinkertaistaa listautumissääntöjä, kuten vuoden 2020 päämarkkinaunionia koskevan toimintasuunnitelman toimessa 2 on esitetty. Tarkoituksena on keventää ja suhteuttaa vaatimuksia, joita erikokoisiin yrityksiin sovelletaan sekä listautumishetkellä että listautumisen jälkeen. Ehdotetuilla kevennyksillä pyritään samanaikaisesti säilyttämään riittävä läpinäkyvyys, sijoittajansuoja ja markkinoiden luotettavuus. Lisäksi aloitteella pyritään puuttumaan kansallisten lakien eriytymiseen, joka rajoittaa yritysten joustavuutta laskea liikkeeseen kahden osakesarjan osakkeita.

Tässä vaikutustenarvioinnissa on tunnistettu ja arvioitu kaksi ongelmaa: 1) joidenkin EU:n yritysten perustajat eivät voi säilyttää toivottua määräysvallan tasoa listautumisen yhteydessä, koska joissakin jäsenvaltioissa on rajoitettu äänioikeuksia (moniääniosakkeet); 2) listautumista aikoville tai jo listautuneille yrityksille aiheutuu tällä hetkellä jonkin verran tarpeetonta sääntelytaakkaa.

Vaikutustenarvioinnissa keskitytään tunnistamaan erityisiä sääntelyesteitä ja puuttumaan niihin listautumisprosessin jokaisessa vaiheessa. Siinä käsitellään yhtiöoikeudesta johtuvia listautumisantia edeltävän vaiheen esteitä, erityisesti sitä, että joissakin jäsenvaltioissa moniääniosakerakenteeseen perustuva listautuminen ei ole mahdollinen. Sen jälkeen siinä käsitellään esiteasetuksesta johtuvia listautumisantivaiheen esteitä, jotka johtuvat erityisesti esitteen laatimisesta aiheutuvista korkeista kustannuksista. Lisäksi siinä käsitellään markkinoiden väärinkäyttöasetuksesta aiheutuvia listautumisannin jälkeisen vaiheen esteitä, erityisesti kustannuksia, jotka johtuvat oikeudellisesta epävarmuudesta, joka liittyy liikkeeseenlaskijoiden velvollisuuteen julkistaa sisäpiiritietoa.

Vaikutustenarvioinnissa tunnistetaan tarve toteuttaa toimia EU:n tasolla. Jäsenvaltioilla on vain rajalliset mahdollisuudet puuttua havaittuihin ongelmiin kansallisella tasolla tehtävillä muutoksilla joko siksi, että liikkeeseenlaskijoihin ja kauppapaikkoihin sovellettava finanssilainsäädäntö on pitkälti yhdenmukaistettu EU:n tasolla, tai siksi, että on todennäköistä, että jäsenvaltiot eivät toteuta (esimerkiksi yhtiöoikeuden) uudistuksia itse. Vaikutustenarvioinnissa esitettyjen EU:n lainsäädäntöön tehtävien sääntelymuutosten odotetaan tekevän yritysten kannalta houkuttelevammaksi hakea listautumista ja pysyä listautuneena EU:n julkisilla markkinoilla, sillä niillä kevennetään havaittuja esteitä ja kustannuksia. Ehdotetuilla toimilla ei kuitenkaan yksinään pystytä vastaamaan kaikkiin EU:n julkisten markkinoiden nykyisiin haasteisiin. Niillä on kuitenkin määrä edistää yritysten pääsyä julkisille markkinoille ja EU:n pääomamarkkinoiden kehittämistä yleisesti.

Mahdolliset ratkaisut

Vaikutustenarvioinnissa esitetään listautumisprosessin kunkin vaiheen osalta kaksi toimintavaihtoehtoa, kun on analysoitu käytettävissä oleva empiirinen näyttö ja otettu huomioon sidosryhmien näkemykset. Tähän näyttöön, jota toimintavaihtoehtojen arvioinnissa ja vertailussa käytettiin, sisältyvät tiedot, joita saatiin Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaiselta, jäljempänä ’ESMA’, kahdelta asiantuntijaryhmältä, tilatusta EU:n osakkeiden ensi- ja jälkimarkkinoiden toimintaa koskevasta selvityksestä, tutkimusjulkaisuista ja sidosryhmien kuulemisista, myös kohdennetuissa työpajoissa.

Listautumisantia edeltävän vaiheen osalta toimintavaihtoehdossa 1 kannatetaan moniääniosakerakenteiden vähimmäistason yhdenmukaistamista EU:ssa yleisten periaatteiden avulla, kun taas toimintavaihtoehdossa 2 näitä yleisiä periaatteita täydennetään vähemmistösijoittajia koskevilla yksityiskohtaisilla suojatoimilla. Listautumisantia edeltävän vaiheen osalta toimintavaihtoehdossa 1 ehdotetaan, että listautumisasiakirjojen (mukaan lukien esite) tarkastaminen siirretään pörsseille siten, että sisältövaatimuksia voidaan keventää ainoastaan määrätyissä tapauksissa (esimerkiksi pk-yritysten kasvumarkkinoilla tapahtuvien listautumisten ja listautumisen jälkeisten liikkeeseenlaskujen osalta). Toimintavaihtoehdossa 2 ehdotetaan kaikissa olosuhteissa lyhyempää esitettä (tai listalleottoasiakirjaa) ja yksinkertaisempaa kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toteuttamaa tarkastusmenettelyä. Listautumisannin jälkeisen vaiheen osalta toimintavaihtoehdossa 1 pyritään selkeyttämään markkinoiden väärinkäyttöasetuksen mukaista julkistamisvelvollisuutta myös tarkistamalla tällaisen julkistamisen lykkäämisen edellytyksiä ja muuttamalla seuraamusjärjestelmä oikeasuhteisemmaksi pk-yrityksille, kun taas toimintavaihtoehdossa 2 ehdotetaan, että markkinoiden väärinkäyttöasetuksen mukainen sisäpiiritiedon julkistaminen rajattaisiin suljettuun, ennalta määritettyyn luetteloon tapahtumista.

Vaihtoehtojen vertailu ja parhaaksi arvioitujen vaihtoehtojen vaikutukset

Vaikutustenarvioinnissa analysoidaan vaihtoehtoja kolmen tavoitteen kannalta eli sen suhteen, i) vähennetäänkö niillä sääntelystä ja vaatimusten noudattamisesta listautumaan pyrkiville tai jo listautuneille yrityksille aiheutuvia kustannuksia, ii) varmistetaanko niillä riittävä sijoittajansuojan ja markkinoiden luotettavuuden taso ja iii) lisätäänkö niillä liikkeeseenlaskijoiden kannustimia listautua. Parhaaksi katsotun vaihtoehdon (kunkin listautumisprosessin vaiheen osalta) olisi näin ollen oltava kustannustehokas ja tuloksellinen yksilöityjen esteiden poistamisessa, ja sen olisi samalla turvattava riittävän korkea sijoittajansuojan ja markkinoiden luotettavuuden taso. Vaihtoehtoja määritettäessä ja arvioitaessa on otettu huomioon pienempiä yrityksiä koskevien toimenpiteiden oikeasuhteisuus.

Parhaaksi arvioidussa vaihtoehdossa ehdotetaan, että listautumisantia edeltävässä vaiheessa pyrittäisiin yhdenmukaistamaan vähimmäistason moniääniosakejärjestelmä. Listautumisantia edeltävän vaiheen osalta analyysi osoitti, että lyhyempien esitteiden käyttöönotto yhdistettynä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toteuttamaan sujuvoitettuun valvontaan, kuten vaihtoehdossa 2 ehdotetaan, olisi tarkoituksenmukaisin tapa puuttua havaittuihin sääntelyesteisiin. Listautumisannin jälkeisen vaiheen osalta parhaaksi arvioiduksi toimintavaihtoehdoksi on todettu markkinoiden väärinkäyttöasetuksen mukaisen julkistamisvelvollisuuden selventäminen ja oikeasuhteisempi seuraamusjärjestelmä pk-yrityksille, kuten vaihtoehdossa 1 esitetään.

Kaiken kaikkiaan ehdotetuilla toimenpiteillä tehtäisiin listautuminen ja listautuneena pysyminen houkuttelevammaksi. Yritysten perustajat ja perheyritykset voisivat hakea listautumista missä tahansa jäsenvaltiossa ja säilyttää samalla suuremman määräysvallan yrityksessään käyttämällä moniääniosakkeita. Lisäksi mahdollisuus laatia lyhyempiä ja halvempia esitteitä tekisi listautumisantiprosessin aikaisten listautumisvaatimusten noudattamisesta yksinkertaisempaa ja halvempaa, minkä lisäksi tehokkaampi tarkastus- ja hyväksymismenettely nopeuttaisi listautumisprosessia. Sisäpiiritiedon julkistamista (ja julkistamisen lykkäämistä) koskeva selvennys helpottaisi tiedon julkistamista oikealla hetkellä (ja vähentäisi sen kustannuksia). Lisäksi pienemmät liikkeeseenlaskijat hyötyisivät oikeasuhteisemman seuraamusjärjestelmän käyttöönotosta.

Laadullinen ja määrällinen arviointi viittaavat siihen, että parhaiksi arvioiduissa vaihtoehdoissa yksilöidyt toimenpiteet on mahdollista toteuttaa siten, että markkinoiden luotettavuus, sijoittajansuoja ja pienempiä listattuja yrityksiä koskeva oikeasuhteisuus säilyvät riittävän korkealla tasolla.

Aloitteen odotetaan tuovan vuosittain noin 167 miljoonan euron kustannussäästöt liikkeeseenlaskijoille, pk-yritykset mukaan lukien. Kansallisten toimivaltaisten viranomaisten odotetaan pystyvän vähentämään kustannuksiaan, sillä yksinkertaisemmat ja selkeämmät vaatimukset mahdollistavat niiden valvontatoimien tehokkaamman toteuttamisen. Myös sijoittajat hyötyisivät suunnitelluista sääntelyn muutoksista sen vuoksi, että yritystiedoista (listautumishetkellä ja sen jälkeen) tulisi lyhyempiä, paremmin ajoitettuja ja helpommin käytettäviä. Laajempien seurausten osalta voidaan todeta, että aloite voi vaikuttaa myönteisesti, vaikkakin vähäisesti, myös EU:n työmarkkinoihin ja kestävän kehityksen tavoitteisiin, minkä lisäksi se voi samalla johtaa EU:n pääomamarkkinoiden yhdentymisen, syvenemisen ja likviditeetin paranemiseen.