FI Euroopan unionin virallinen lehti C 48/165

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta annetun asetuksen (EY) N:o 663/2009 muuttamisesta”

KOM(2010) 283 lopullinen – 2010/0150 COD

2011/C 48/30

Esittelijä: Stéphane BUFFETAUT

Euroopan parlamentti päätti 15. kesäkuuta 2010 ja Euroopan unionin neuvosto 23. kesäkuuta 2010 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 194 artiklan 1 kohdan c alakohdan ja 304 artiklan nojalla pyytää Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta

Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille koskevasta talouden elvytysohjelmasta annetun asetuksen (EY) N:o 663/2009 muuttamisesta

KOM(2010) 283 lopullinen – 2010/0150 COD.

Asian valmistelusta vastannut ”liikenne, energia, perusrakenteet, tietoyhteiskunta” -erityisjaosto antoi lausuntonsa 6. syyskuuta 2010.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 15.–16. syyskuuta 2010 pitämässään 465. täysistunnossa (syyskuun 15. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 133 puolesta ja 2 vastaan 1:n pidättyessä äänestämästä.

1. Päätelmät ja suositukset

1.1 ETSK kannattaa kaiken kaikkiaan komission ehdotusta ja tavoitteita. Erityisen onnistuneena komitea pitää ajatusta hyödyntää EU-varojen vipuvaikutusta rahoituksen moninkertaistamisessa ja siten energiatehokkuuteen ja uusiutuviin energialähteisiin kohdistuvien investointien toteutuksen vauhdittamisessa. ETSK toivoo, että rahoitustuen jakaminen teknisen tuen sekä korkotukilainojen ja rahoituslaitosten pankkitakausten kesken perustellaan tarkemmin. ETSK toivoo myös, että alue, jolla teknistä tukea voi saada, määritellään tarkemmin.

1.2 Komitea toivoo, että soveltamissäännöt pannaan täytäntöön sellaisina kuin komissio ne esittää, eli kaikki asianomaiset rahoituksen välittäjät ovat valtuutettuja hallinnoimaan rahoitusvälinettä, ja varojen hallinnoijat valitsevat hankkeet komission valvonnassa. ETSK toivoo, että varojen hallinnointia ja saatavuutta koskevia soveltamissääntöjä selvennetään ja että ne toimivat selkeänä menettelyoppaana rahoituksen välittäjille ja hankkeiden toteuttajille.

1.3 ETSK katsoo kuitenkin tarpeelliseksi tai hyödylliseksi täsmentää seuraavia seikkoja:

1.3.1 Kokonaissumma (tai ainakin arvio), joka on saatavilla ilmoitetun 114 miljoonan euron summan lisäksi, olisi saatava tietoon mahdollisimman pian, vuoden 2010 loppuun mennessä, sillä ilmoitettu summa jaettuna 27 jäsenvaltiolle on suhteellisen pieni. On kuitenkin otettava huomioon myös vipuvaikutus, joka syntyy yksityisten sijoittajien täydentävästä rahoituksesta ja varsinaisten hankkeiden ja investointien saamasta sysäyksestä sen seurauksena, kun teknisen avun vaihe saa merkittävää tukea.

1.3.2 ”Luottokelpoisten hankkeiden” määritelmä: esimerkiksi rakennusten eristäminen on erittäin hyödyllistä energiatehokkuuden kannalta ja tuottaa taloudellisesti kannattavaa energiansäästöä pitkällä aikavälillä, varsinkin kun on kyse vanhoista rakennuksista. ”Luottokelpoinen hanke” on miellettävä rahoituskelpoiseksi hankkeeksi, jota ei voitaisi toteuttaa ilman EU:n tukea. ”Luottokelpoisen hankkeen” käsite voitaisiin määritellä asetuksessa ”hankkeeksi, joka on taloudellisesti kannattava EU:n rahoitusvälineistä saadun tuen ansiosta”.

1.3.3 Tukikelpoisuuskriteerit:

— ETSK ymmärtää ja hyväksyykin sen, ettei mitään alaa ole nostettu etusijalle ja että sovelletaan investointeihin ja EU:n energiatehokkuustavoitteiden ja uusiutuvien energialähteiden käyttötavoitteiden saavuttamiseen liittyviä kriteerejä. Tukikelpoisia ovat muun muassa energiatehokkuussopimuksiin liittyvät hankkeet sekä hankkeet, jotka saavat jo EU:n rahoitustukea. ETSK korostaa, että tämän välineen tavoitteena on edistää synergiavaikutuksia rakenne- ja koheesiorahastojen kanssa.

— Jollei alustavasti valituista hankkeista laadita luetteloa (kuten asetuksen (EY) N:o 663/2009 yhteydessä), ETSK aikoo seurata tarkasti myönnettyjen varojen jakautumista hankkeiden rahoituksen ja teknisen avun välillä. ETSK:n mielestä rahoitus olisi valtaosin suunnattava konkreettisiin investointeihin tai hankkeisiin.

— Komitea panee merkille, ettei tarkoituksena ole sisällyttää asetukseen luetteloa alustavasti valituista hankkeista ja että rahasto valitsee hankkeet asetuksessa määriteltyjen kriteerien perusteella. Rahoitettavista hankkeista laaditaan raportti.

— ETSK toteaa, että investointihankkeisiin suunnatun rahoitustuen yhteydessä kaikkia toimijoita – julkisia tai yksityisiä – on kohdeltava tasapuolisesti. Tällaiset hankkeet tulee siis voida toteuttaa julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeina.

— Komitea painottaa yleisesti sitä, että valintaperusteissa olisi ennen kaikkea otettava huomioon hankkeiden tekninen luotettavuus ja rahoituksen varmuus sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden käytön suhteen odotetut konkreettiset tulokset.

— ETSK toivoo, että tukikelpoisuuskriteeriä, jossa viitataan ”toimiin, joilla on nopea, mitattavissa oleva ja merkittävä vaikutus”, täsmennettäisiin vielä.

1.4 Komitea ymmärtää komission toivomuksen, että asianomaiset paikallisyhteisöt olisivat ”poliittisesti sitoutuneet ilmastonmuutoksen lieventämiseen ja asettaneet asiaan liittyen täsmälliset tavoitteet”, mutta varoittaa luottamasta liikaa pelkkään poliittisesti korrektiin ajatteluun ja viestintään, ellei se johda konkreettiseen toimintaan, jonka lähtökohtana on luotettava ja innovoiva teknologia tai tehokkaat ja hyväksi havaitut hallinnointijärjestelmät energiatehokkuuden, lämpöverkkojen tai uusiutuvien energialähteiden alalla.

2. Asetus taloudellisesta tukiohjelmasta, jonka kautta myönnetään yhteisön rahoitustukea energia-alan hankkeille: lähtökohta ja periaatteet

2.1 Energia-alan elvytysohjelman (EEPR) määrärahat olivat 3,98 miljardia euroa. Lähes koko summa oli määrä sitoa käyttökohteisiinsa jo vuonna 2010. Noin 114 miljoonan euron summa jää kuitenkin EEPR-ohjelmassa käyttämättä, ja summa saattaa vielä kasvaa, mikäli oikeudelliset, rahoitukselliset tai tekniset vaatimukset eivät täyty kaikissa hankkeissa.

2.2 EEPR-asetuksen II luvun käyttämättömillä varoilla luodaan erityinen rahoitusväline, jolla edistetään energiatehokkuutta ja tuetaan uusiutuvaan energiaan liittyviä toimia kestävää energiaa koskevan rahoitusehdotuksen mukaisesti.

3. Yleiset periaatteet

3.1 Rahoitusvälineellä tuetaan luottokelpoisia hankkeita energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian alalla ja helpotetaan energiatehokkuuteen ja uusiutuvaan energiaan liittyvien investointien rahoittamista erityisesti kaupunkiympäristöissä.

3.2 Jotta saataisiin aikaan suuri määrä hajautettuja investointeja, tuensaajiksi on valittu kunnalliset, paikalliset ja alueelliset viranomaiset, mukaan luettuina julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet.

3.3 Rahoitettavat kestävän energian hankkeet liittyvät muun muassa julkisiin ja yksityisiin rakennuksiin, sähkön ja lämmön yhteistuotantoon ja energiatehokkaisiin kaukolämpö/-jäähdytysverkkoihin, hajautettuihin, paikallisympäristöön sulautettuihin uusiutuvan energian lähteisiin sekä puhtaaseen kaupunkiliikenteeseen ja paikallisinfrastruktuureihin, kuten älykkäisiin verkkoihin, tehokkaaseen katuvalaistukseen ja älykkäisiin sähkönkulutuksen mittausjärjestelmiin.

4. Valinta- ja tukikelpoisuuskriteerit

4.1 Rahoitusta voivat saada sellaiset toimet, joilla on nopea, mitattavissa oleva ja merkittävä vaikutus Euroopan unionin talouden elpymiseen, energian toimitusvarmuuden parantumiseen ja kasvihuonekaasupäästöjen vähenemiseen.

4.2 Tavoitteena on, että EU-rahoitus saisi aikaan vipuvaikutuksen ja houkuttelisi näin asianomaisilta yhteisöiltä tai yrityksiltä lisärahoitusta, jossa otetaan huomioon toisaalta julkisyhteisöjen harjoittamaa politiikkaa ja toisaalta hankkeiden teknisiä ja rahoituksellisia ominaisuuksia koskevat täsmälliset kriteerit.

4.3 Yhteisöjä koskevilla säännöillä otetaan huomioon niiden sitoutuminen ilmastonmuutoksen torjuntaan, ilmoitetut täsmälliset tavoitteet, laadittujen strategioiden luonne, täytäntöönpanon seuranta ja julkisuus sekä saadut tulokset.

4.4 Teknisillä ja rahoitusta koskevilla säännöillä pyritään varmistamaan lähestymistavan järkevyys ja tekninen sopivuus, rahoitusjärjestelyn varmuus, EU-rahoituksen kyky saada liikkeelle muuta julkista ja/tai yksityistä rahoitusta, taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, ympäristövaikutukset, hankkeiden maantieteellinen tasapaino ja kehitysaste, jotta päästäisiin nopeasti käytännön investointivaiheeseen.