Alueiden komitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle: Yhteinen liikennepolitiikka toimintaohjelma 1995-2000"

(96/C 337/03)

ALUEIDEN KOMITEA, joka

ottaa huomioon komission neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon "Yhteinen liikennepolitiikka toimintaohjelma 1995-2000" KOM(95) 302 lopull,

ottaa huomioon komission 1. elokuuta 1995 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti tekemän päätöksen pyytää alueiden komitean lausunnon,

ottaa huomioon alueiden komitean 18. heinäkuuta 1995 tekemän päätöksen antaa lausunnon laatimisen valiokunta 3:n (liikenne ja tietoliikenneverkot) tehtäväksi,

ottaa huomioon valiokunta 3:n 8. helmikuuta 1996 hyväksymän lausuntoluonnoksen (CdR 406/96 rév.), jonka esittelijöinä olivat Göran Färm ja Wendelin Weingartner,

hyväksyi 12. ja 13. kesäkuuta 1996 pidetyssä 13. täysistunnossaan (13. päivän kokous) yksimielisesti seuraavan lausunnon.

1. Tavoitteet ja lähtökohdat

Maastrichtin sopimus aloitti uuden luvun yhteisessä liikennepolitiikassa korostamalla sisämarkkinoiden säilyttämisen ja laajentamisen ohella seuraavien tavoitteiden merkitystä:

Ympäristön huomioon ottava kestävä kehitys.

Liikenteen perusrakenteiden turvallisuuden ja suorituskyvyn parantaminen.

Läheisyysperiaatteen nimenomainen tunnustaminen edellyttää, että yhteisessä liikennepolitiikassa päätökset on tehtävä ja pantava toimeen parhaiten soveltuvalla tasolla.

Toimintaohjelma sisältää periaatekysymyksiä ja aloitteita kolmella pääalueella:

laadun parantaminen rakentamalla modernin teknologian avulla ympäristö-, turvallisuus- ja talouspoliittisia päämääriä toteuttava kokonaisliikennejärjestelmä;

sisämarkkinoiden toimintakyvyn parantaminen tavoitteena edistää tehokkuutta, valinnanmahdollisuuksia ja käyttäjäystävällisten liikennepalvelujen tarjontaa työehtoja koskevat normit säilyttäen;

ulkosuhteiden kehittäminen parantamalla liikenneyhteyksiä kolmansiin maihin sekä EU:ssa toimivien yritysten pääsyn parantaminen muille kuljetusmarkkinoille.

Alueiden komitea pitää tehtävänään tuoda esiin asianomaisten alueiden ja kuntien kansalaisten näkökantoja kuluttajina, liikenteeseen osallistujina ja osapuolina, joiden elämään liikenne vaikuttaa, ja valvoa heidän etujaan.

Alueiden komitea korostaa, että toimintaohjelman sisältämä kestävän politiikan periaate on kansalaisten kannalta tärkeä. Tämä periaate tarkoittaa, ettei liikennejärjestelmien aiheuttama kuormitus alueille saa kasvaa niin suureksi, että vasta kansalaisten vastustus saa aikaan muutoksia liikennepolitiikassa. Kestävällä liikennepolitiikalla, joka on osa maankäyttöstrategiaa, on pyrittävä estämään ennakolta tällaiset tilanteet.

Alueiden komitea kannattaa toimintaohjelman kolmea tavoitetta, mutta tahtoisi lisätä laadunparannuskohtaan kaksi seikkaa: käyttäjä-asiakas -näkökulman sekä liikennemuotojen välisen rehdin kilpailun.

Käyttäjä-asiakas -näkökulma antaa läheisyysperiaatteen mukaisesti kunnille ja alueille erityisen tärkeän osan yhteisen liikennepolitiikan laatimisessa. Tämän näkökulman kehittämiseksi on hankittava enemmän tietoa eri asiakasryhmien tarpeista ja arvostuksista. Tämä koskee myös jäsenvaltioiden nykyisiä ja tulevia henkilöliikennemarkkinoita. Tässä yhteydessä alueiden komitea kiittää komission aloitetta laatia vihreä kirja "Kansalaisten verkko Euroopan julkisen henkilöliikenteen tarjoamien mahdollisuuksien hyödyntämistapoja".

Yksittäisten liikennemuotojen etenkin tie- ja raideliikenteen välisen kilpailun ehdoissa on otettava huomioon kaikki eri liikennemuotojen aiheuttamat kustannukset. Alueiden komitea on sen vuoksi tyytyväinen uudessa vihreässä kirjassa "Kohti rehtiä ja tehokasta liikenteen hinnoittelua. Vaihtoehtoja ulkoisten kulujen muuntamisessa sisäisiksi kuluiksi Euroopan unionissa" esitettyyn tätä koskevaan aloitteeseen.

Erityisen herkillä alueilla on ryhdyttävä lisäksi erityistoimiin kansalaisten ja heidän ympäristönsä suojelemiseksi, jottei siirtyminen ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin jää vain yleiseksi tavoitteeksi, vaan voidaan myös toteuttaa käytännössä. Mahdollisuus siirtää rahoituksen painopiste tieliikenteeltä raiteille on näillä alueilla keskeinen edellytys vastaavien rataverkkojen rakentamiselle.

Alueiden komitea muistuttaa vielä kerran, että tämä toimintaohjelma perustuu valkoiseen kirjaan "Yhteisen liikennepolitiikan tuleva kehitys", ja sen tavoitteena on siksi kehittää kestävää ja väestön hyväksymää liikkuvuutta edistäviä toimia. Tämä edellyttää toisaalta, että ympäristöystävälliset liikennevälineet ja -järjestelmät ovat etusijalla. Toisaalta on myös välttämätöntä tiedottaa suurelle yleisölle toimintaohjelmasta ja suunnitelluista toimista ja parantaa näin avoimuutta.

2. Yhteenveto politiikasta ja toimista

2.1. Laadun parantaminen

2.1.1. Järjestelmän laajennus

2.1.1.1. Alueiden komitea on tyytyväinen julkisten liikennelaitosten entistä parempaan yhteistyöhön ja ympäristöystävällisten ja energiaa säästävien liikennemuotojen painottamiseen.

Monien ihmisten julkiset liikenneyhteydet työpaikalle ja palveluiden luo ovat nykyisin huonot. Siksi alueiden komitean mielestä olisi pyrittävä parantamaan erilaisiin toimintoihin liittyvää yleistä liikkuvuutta. Alueiden komitea painottaa erityisesti, kuinka tärkeää on kehittää liikenteen solmukohtien paikantamis- ja suunnittelustrategioita sekä eri liikennemuotojen välistä koordinointia. Solmukohdissa on esim. vaihtamisen henkilöauto-, bussi- ja raideliikenteen välillä oltava nopeaa, vaivatonta ja luotettavaa. Myös laiva-, lautta- ja lentoliikenne on otettava huomioon tässä yhteydessä. EU-Thermie -aloitteen tällä alalla esiin tuomat esimerkit tarjoavat kehittämiselle hyvän perustan.

Alueiden komitea on lisäksi sitä mieltä, että myös alueelliset lentokentät ovat tärkeitä solmukohtia, ja tätä silmälläpitäen olisi luotava kannustimia erityisesti siellä, missä rautatiet eivät korvaa niitä riittävästi. Lentokentät voivat etenkin harvaan asutuilla seuduilla olla edellytys alueen talouskehitykselle. Lento- ja matkustajaturvallisuuden sekä ympäristönsuojelun asettamat korkeat vaatimukset sekä maaliikenneyhteyksien tarve aiheuttavat alueille suuria kustannusrasituksia alueellisia lentokenttiä rakennettaessa.

2.1.1.2. Alueiden komitea yhtyy näkemykseen, jonka mukaan uutta liikenne- ja tietotekniikkaa tulisi edistää. EU:n tutkimuspolitiikan puitteissa olisi myönnettävä nykyistä enemmän varoja liikennejärjestelmien laadun parantamiseen ja eurooppalaisen teollisuuden maailmanlaajuisen kilpailukyvyn vahvistamiseen.

Alueiden komitea korostaa matkustamista helpottavien teknisten ratkaisujen kehittämisen merkitystä. On tarpeen kehittää ja standardoida tietojärjestelmiä, jotka ovat käytettävissä kotona, työpaikalla ja palvelukeskuksissa ja parantavat liikenteeseen osallistujien mahdollisuuksia valita erilaisista matkustusmuodoista ja liikennevälineiden yhdistelmistä.

Alueiden komitea on tyytyväinen, että telemaattisia järjestelmiä on alettu ottaa käyttöön maantieliikenteessä. Komitea yhtyy kantaan, että jäsenvaltioiden tulisi asettaa etusijalle sovellukset, jotka voidaan toteuttaa käytännössä, ovat yhteensopivia erilaisten laitteistojen kanssa sekä parantavat turvallisuutta ja suorituskykyä koko Euroopassa.

2.1.1.3. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa, että Euroopan laajuisilla verkoilla (ELV) voidaan porrastetusti rakentaa yhtenäinen liikenneverkko. Varojen niukkuuden ja ympäristöystävällisten liikennevälineiden vaatimuksen takia EU:n on määritettävä periaatteet, jotka mahdollistavat eri liikennemuotojen osallistumisen rahoitukseen. Esimerkiksi tietulleista kerääntyvät tulot voitaisiin käyttää muiden liikennemuotojen perusrakenteiden lisärakentamiseen samalla alueella tai samalla maantieteellisellä akselilla. ELV-hankkeita koskevassa päätöksenteossa tulisi ottaa huomattavasti paremmin huomioon kansantaloudellinen hyöty sekä ekologiset ja liikenteen suorituskykyä parantavat näkökohdat samalla kun noudatetaan nykyiseen verkkoon soveltuvuuden periaatetta. ELV-hankkeista päätettäessä on kiinnitettävä erityistä huomiota EU:n ulkopuoliseen liikenteeseen, erityisesti muuttuvaan idän ja lännen väliseen tavaraliikenteeseen.

2.1.1.4. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa, että julkisten liikennevälineiden on tarjottava houkuttelevia vaihtoehtoja henkilöautolle ja maanteiden tavaraliikentelle. Yhteiskunnan tulisi pyrkiä luomaan sellaisia ehtoja ja mahdollisuuksia, että yksityiset ihmiset voivat valita sen liikenneratkaisun, joka ympäristönsuojelun, turvallisuuden ja tehokkuuden huomioon ottaen parhaiten toteuttaa liikennepolitiikan yhteisiä tavoitteita.

2.1.2. Ympäristö

2.1.2.1. Alueiden komitea tähdentää, että EU:n liikennepolitiikassa on välttämätöntä sovittaa lisääntynyt liikkuvuuden tarve ympäristönsuojelun kasvaneisiin vaatimuksiin. Alueiden komitea vaatii, että liikenteen ympäristövaikutuksien ja niiden arviointimittareiden tutkimusta tehostetaan, niin että eri liikennemuodoilta voidaan veloittaa veroin ja maksuin myös ulkoiset kustannukset. EU:n tulee edistää nykyistä voimakkaammin moottorien ja ajoneuvojen hiilidioksidipäästöihin ja muihin saasteisiin liittyvää tutkimus- ja kehitystyötä. Myös uusiutuvien polttoaineiden tutkimusta tulee tehostaa. Paitsi että laajamittainen tutkimus- ja kehitystyö koituu ympäristön hyväksi, se vahvistaa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla, mikä on erityisen tärkeää. Kokonaistaloudelliset näkökohdat tulee tällöin ottaa huomioon.

2.1.2.2. Liikennepolitiikka tulee sovittaa ihmisten ja luonnon tarpeisiin. Liikenteestä johtuvia ympäristöongelmia, jotka vaikuttavat ihmisten terveyteen, luontoon ja ilmastoon, on rajoitettava. Meidän on luotava tuleville sukupolville parempi ympäristö.

2.1.2.3. Alueiden komitea vaatii toimintaohjelmaa täydentäviä erityistoimia liikenteen uhkaamien ekologisesti herkkien alueiden ja seutujen suojaksi. Näillä erityisen uhanalaisilla alueilla täytyy ryhtyä aiempaa voimakkaammin erityisiin ennaltaehkäiseviin toimiin kulloistenkin vaatimusten mukaan. Näihin toimiin kuuluisi rakennusteknisiä varotoimia, liikenteen perusrakenneverkkoa yhdentäviä ratkaisuja ja poikkeustapauksissa myös luopuminen täysin vapaasta liikennevälineen valinnasta, jos vaihtoehtoja voidaan tarjota vastaavin ehdoin.

2.1.2.4. Alueiden komitea korostaa erityisesti, että perusrakenteiden ylikuormitus on saatava hallintaan, sillä se aiheuttaa ympäristöhaittoja, onnettomuuslukujen kohoamista, huonosti sujuvaa liikennettä ja korkeita kustannuksia niin yksityishenkilöille kuin yhteiskunnallekin. Alueiden komitea ehdottaa, että komissio käynnistää eurooppalaisen "mittapuu"-hankkeen myönteisten esimerkkien osoittamiseksi julkisen liikenteen laajentamisesta ja ympäristöhaittojen vähentämisestä sekä liikenteen supistamisesta (esim. pysäköintitilojen avulla) ja vaihtoehtoisista liikennemuodoista (esim. auton yhteisomistus, "kimppakyyti", julkisen liikenteen joustavuus). Asuntojen rakentaminen ja työpaikkojen luominen täytyy sovittaa paremmin julkisen liikenteen laajentamiseen, jotta ne auttavat kohentamaan ympäristöä.

2.1.2.5. Alueiden komitea vaatii, että eri polttoaineiden ja ajoneuvojen hinnoittelua ja verotusta muutetaan, jotta liikenteen käyttäjät voivat päätöksiä tehdessään valita ekologisesti parhaan vaihtoehdon. Nyt vallitseva kivennäisöljyjen ja niiden vaihtoehtojen yhtäläinen verotus on muutettava, jotta syntyy kannustimia vaihtoehtoisten ja ympäristöystävällisten polttoaineiden käytölle.

2.1.2.6. Alueiden komitea muistuttaa ongelmista, joita nopeasti lisääntyvä maanteiden tavaraliikenne tuo mukanaan. Se muodostaa yhä suuremman ympäristöongelman ja kasvavan liikennetiheyden vuoksi myös liikenneturvallisuusongelman. Alueiden komitea suosittaa huolellisesti suunniteltujen, yhdistelmäliikenteelle tarkoitettujen rahtikeskusten sekä jakelua taajama-alueilla helpottavien keskusten verkon rakentamista. Näissä keskuksissa tavarat voitaisiin siirtää tehokkaasti liikennevälineestä toiseen ilman suurta viivettä ja lastausongelmia. Lisäksi alueiden komitea pitää tarpeellisena vaikuttaa kuljetusmuodon valintaan erilaisilla maksuilla tavaraliikenteen aiheuttamien ongelmien vähentämiseksi. EU:n tutkimukselle antaman tuen painopisteenä tulisi olla yhteisten kaupunkilogistiikkasuunnitelmien kehittäminen (telematiikkasovellukset mukaan lukien).

2.1.2.7. Myös alueiden komitea on sitä mieltä, että hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen tähtäävien ponnistelujen tulee kattaa kaikki liikennemuodot. Laiva- ja lentoliikenteen kansainvälinen luonne sekä kansainvälisten määräysten puute tällä alalla vaikeuttavat esimerkiksi laivaliikenteen ympäristöhaittojen edellyttämiä nopeita vastatoimia. Alueiden komitea katsoo, että hiilidioksidipäästöjen maailmanlaajuisen ulottuvuuden vuoksi komission aktiivinen vaikuttaminen erilaisten kansainvälisten merenkulkualan järjestöjen kautta on entistä välttämättömämpää, jotta myös tämä ala voi pitkällä aikavälillä antaa panoksensa hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen. Komitea muistuttaa myös laivaliikenteen rikki- ja typpipäästöjen aiheuttamista ympäristöhaitoista. Parhaillaan käynnissä oleva laivojen ympäristöindeksijärjestelmän laatiminen on tärkeä tekijä. Komission tulisi työskennellä kansainvälisesti merenkulun suorituskyvyn parantamiseksi joka suhteessa ja kohottaa näin alan ympäristöprofiilia. Lähiliikenteeseen kuuluvaa laiva- ja lauttaliikennettä kuten muitakin liikennemuotoja varten tulisi olla asianmukaiset ympäristömääräykset. Tämä tarkoittaa esimerkiksi, että niiden käyttämän polttoaineen on kuuluttava samaan ympäristöluokkaan.

2.1.2.8. Alueiden komitea toteaa lisäksi, että liikenteen kielteisiä ympäristövaikutuksia ei voi poistaa ryhtymällä toimiin vain jäsenvaltioissa. Itä-Euroopassa autoliikenne kasvaa nopeasti täysin riittämättömällä tieverkolla. EU-maiden teillä ajaa paljon ympäristölle haitallisia itäeurooppalaisia ajoneuvoja. Tämän takia on ryhdyttävä yhteistyöhön kolmansien maiden kanssa liikenteen aiheuttamien ympäristöhaittojen vähentämiseksi.

2.1.3. Turvallisuus

2.1.3.1. Alueiden komitea on samaa mieltä komission kanssa siitä, että liikenneturvallisuus on keskeisen tärkeä asia. Komitea yhtyy myös näkemykseen, että liikenne tulee edelleen lisääntymään niin jäsenmaiden sisällä kuin niiden rajojen yli. Alueiden komitean mielestä liikenneturvallisuuden parantamisen tärkeä ehto on, että yhä useammat ihmiset päättävät käyttää julkisia liikennevälineitä. Tätä varten julkinen liikenne on kuitenkin saatava houkuttelevammaksi.

Liikenteessä kuolleiden ja loukkaantuneiden luku on hyvin korkea. Komission ehdottamat toimet, kuten onnettomuusanalyysit, ajoneuvojen tekniset standardit, perusrakenteiden parantaminen mukaanlukien telemaattiset järjestelmät sekä inhimillisten tekijöiden erityinen huomioon ottaminen ovat varmasti tarkoituksenmukaisia. Niiden lisäksi alueiden komitea ehdottaa tutkittavan, olisivatko yhteiset nopeusrajoitukset mielekkäitä ja tulisiko liikennesääntöjen noudattamisen yhä tarkempi valvonta sekä liikenneoikeudellisten määräysten rikkomusten yksinkertaisempi ja tehokkaampi syytemenettely lisätä toimiluetteloon. Liian suuret erot jäsenvaltioiden säännöksissä ja turvallisuusmääräyksissä haittaavat liikenneturvallisuuden parantamista ja aiheuttavat lisäksi kilpailun vääristymistä. EU:iin kuulumattomat maat olisi niin ikään saatava soveltamaan liikenteen turvallisuusstandardeja.

2.1.3.2. Alueiden komitea yhtyy käsitykseen, jonka mukaan liikenteeseen osallistumisen ehtojen tiukentaminen saattaa parantaa liikenneturvallisuutta. Varsinkin tiettyjä ikäryhmiä ja erityisen vaarallisia ja onnettomuusalttiita ajoneuvotyyppejä (esim. nuorten suuritehoisia moottoripyöriä) koskevat rajoitukset voisivat parantaa liikenneturvallisuutta.

2.1.3.3. Komitean mielestä liikenneturvallisuustyö maaseudulla vaatii erilaisia strategioita kuin kaupungeissa. Tämä tulisi ottaa huomioon kaikissa EU:n toimissa. Alueiden komitea katsoo, että olisi käynnistettävä hanke, jossa verrattaisiin laajasti liikenneturvallisuustyön vaikutuksia eri maissa. Vaikka jäsenvaltioilla on kokonaisuutena katsoen suurin piirtein sama turvallisuustaso, niiden välillä on suuria liikenteeseen osallistujia ja liikennevälineitä koskevia eroja. Tällaisen hankkeen avulla niin kansallisen, alueellisen kuin paikallisenkin tason päättäjät saavat tietoja, jotka auttavat parantamaan liikenneturvallisuutta niiltä kohdin, joissa muut ovat toistaiseksi onnistuneet paremmin.

2.1.3.4. Alueiden komitea on vakuuttunut siitä, että liikennettä rauhoittamalla voidaan vähentää vaaraa niissä kohdissa, joissa voi syntyä eri liikenteeseen osallistujien välisiä konflikteja. Rauhoittaminen tapahtuu pääosin muutosrakennustöillä, joilla myös kaunistetaan teitä. Näin hidastetaan liikennettä ja pienennetään onnettomuusriskiä. Erityisesti Saksassa tehdyt tutkimukset osoittavat, että tällä menetelmällä on suuria vaikutuksia liikenneturvallisuuteen. Sitä tulisi tutkia ja arvioida vertailevilla tutkimuksilla eri jäsenvaltioiden kaupungeissa. Alueiden komitean mielestä näin tulisi aloittaa liikenneturvallisuustyön perustaminen "virheettömyys-strategialle", kuten myös teollisuuden laatutyössä on tehty. Tällainen lähestymistapa vaikuttaa voimakkaasti strategiaan ja konkreettisten toimien valintaan ja johtaa pitkällä aikavälillä parempiin tuloksiin. Siirtyminen tällaiseen lähestymistapaan on lisäksi helpompaa, jos liikenneturvallisuustyö kytketään läheisemmin julkiseen terveydenhuoltojärjestelmään.

2.1.3.5. Alueiden komitea katsoo, että yhtenäiset määräykset lisäävät turvallisuutta lentoliikenteessä. Yhteisiä määräyksiä laadittaessa on otettava huomioon, että lentoasemien koko ja turvallisuusriskit vaihtelevat. Yleisesti ottaen suuremmat lentoasemat, joiden matkustajaluvut ovat korkeat, ovat alttiimpia vaaroille, kuten terrori-iskuille. Sen takia suojatoimet tulisi sovittaa kulloisenkin konkreettisen riskin mukaisiksi. Pienemmät lentoasemat tarvitsevat siis toisenlaisia turvallisuusmääräyksiä, mikä tulee muistaa eurooppalaisia määräyksiä laadittaessa.

Meri- ja lentoliikenteen turvallisuusriskit ovat nykyään ratkaiseva este tiheille lento- ja laivayhteyksille niin Itä-Euroopan valtioihin kuin Euroopan ulkopuolelle. EU:n jäsenvaltioiden tulisi alueiden komitean mielestä antaa panoksensa meri- ja lentoliikenteen turvallisuuden parantamiseen mm. koulutus- ja kehittämishankkein.

2.2. Sisämarkkinat

2.2.1. Markkinoille pääsy ja niiden rakenne

2.2.1.1. Alueiden komitea painottaa, että myös julkisessa lähi- ja paikallisliikenteessä hyvin toimiva kilpailu on tärkeä keino luotaessa tehokkaita liikennepalvelumarkkinoita. Kilpailulakeja kuten myös liikennelakeja ja -määräyksiä on noudatettava, mikä edellyttää nykyistä parempaa valvontaa.

2.2.1.2. Alueiden komitea huomauttaa, että liikennealan kilpailun edistämiseksi tarvitaan lisää lakeja. Liikennesektorin suorituskyvyn parantamiseksi ja ennen muuta lähiliikenteen kustannusten alentamiseksi on tärkeää, että liikennepalveluja tilattaessa käytetään hyväksi kaikki kilpailumahdollisuudet. Kilpailua edistämällä ja saattamalla myös lähiliikenne kilpailun alaiseksi vapautuu varoja, joita voidaan käyttää julkisen liikenteen tason ja laadun lisäparantamiseen, hintojen laskemiseen ja verovaroista maksettavien tukien vähentämiseen. Tämä koskee niin bussi- kuin raideliikennettä.

2.2.1.3. Alueiden komitean mielestä EU:n pitäisi vahvistaa pitkäaikaisesti nykyiset ja sovitut määräkoot sekä rajat ylittävän tieliikenteen kuorma-autojen ja bussien sallitut enimmäiskuormat ja -painot. Raskaiden ajoneuvojen kokojen suurentaminen ja painorajojen korottaminen johtaa ongelmiin, sillä paitsi että niin ylitetään liikenteen perusrakenteiden kestokyky ja laajennusmahdollisuudet, maantiekuljetukset myös halpenevat. Lisäksi näin muutetaan jatkuvasti kilpailuehtoja tieliikenteen hyväksi; tämä puolestaan synnyttää lisää ympäristöhaittoja, joita ei voida hyväksyä. Toisaalta EU:ssa on alueita, joiden olosuhteet ovat täysin erilaiset ja joiden taloudellisen kehityksen kannalta kokonaispainoltaan suuret pitkät rekka-autot ovat hyvin tärkeitä. Siksi näillä alueilla on sallittava suuremmat koot ja painorajat.

2.2.1.4. Alueiden komitea kiirehtii verorasituksen sekä sosiaalisten määräysten yhdenmukaistamista maanteiden tavaraliikenteen kilpailuehtojen erojen poistamiseksi.

2.2.2. Kustannukset, maksut ja niiden jakautuminen

2.2.2.1. Alueiden komitea kiittää eri liikennevälineiden välisten jakautumisen sääntöjen yhdenmukaistamista ja ponnisteluja liikennevälineiden välisten erojen pienentämiseksi. Alueet vaativat kuitenkin myös eri liikennemuotoja yhdistävän liikenteen tukemista, johon kuuluu eri liikennevälineiden välistä vaihtoa parantavia toimia sekä yhdistelmäliikenteen uuden teknologian tehokkaampi käyttö. Näin vähennettäisiin yhtäältä kuormitetumpiin liikenteen osiin kohdistuvaa painetta ja toisaalta käytettäisiin optimaalisesti hyväksi mahdollisuudet, joita eri välineitä yhdistävä liikenne tarjoaa kokonaisjärjestelmälle.

2.2.2.2. Alueiden komitea on tyytyväinen ulkoisten kustannusten huomioon ottamista koskevan vihreän kirjan julkaisemiseen. Ympäristö, turvallisuus ja suorituskyky huomioon ottaen tarvitaan oikeudenmukaista ja tehokasta vero- ja maksupolitiikkaa. Alueiden komitean mielestä komission on kiireesti laadittava ehdotuksia ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi yhteisöoikeuteen, esimerkiksi tieliikenteen tiekustannusdirektiiviin. Ulkoisten kustannusten huomioon ottaminen on erityisen tarpeellista herkillä seuduilla ja alueilla, joilla se voitaisiin toteuttaa esimerkiksi tietulleilla, niiden korotuksilla tai alueellisella todellisen tienkäytön ja teiden erilaisen kuormituksen huomioon ottavalla elektronisella "road pricing" -järjestelmällä.

2.2.2.3. Tulisi kehittää yhteinen "road pricing" -järjestelmä, jotta tienkäyttömaksut voitaisiin määrätä myös ulkoiset kustannukset huomioon ottaen oikeudenmukaisesti ja tehokkaasti. Ensisijaisten ympäristö-, turvallisuus- ja tehokkuustavoitteiden saavuttamisessa "road pricing" -järjestelmä on tehokkaampi kuin nykyiset tietulli- ja käyttömaksutarrajärjestelmät. Hinnoittelu ja hintojen soveltaminen tulisi antaa yksittäisten alueiden tai kaupunkien vastuulle. EU:n tulisi kuitenkin laatia yhteinen "road pricing" -järjestelmää koskeva standardi, jotta tarvittavien laitteiden yhteensopivuus taataan.

2.2.2.4. Alueiden komitea näkemyksen mukaan alueiden kannalta on tärkeää, että lähtö- ja saapumisaikojen jakaminen lentoasemilla toimii tyydyttävästi. Jotta alueet olisivat talouselämän kannalta houkuttelevia, tulee paikalliselle lentoliikenteelle myöntää hyviä laskeutumisaikoja suurille lentokentille, jotka ovat usein pidemmälle suuntautuvan matkan lähtöpisteitä. Sekä Pohjois- että Etelä-Euroopan syrjäseuduilla lentäminen on ainoa realistinen matkustusvaihtoehto yhteyksien ylläpitämiseksi oman maan muihin osiin ja Eurooppaan. Ei voida hyväksyä, että näiden harvaan asuttujen alueiden asukkaiden täytyisi kärsiä esteistä lentoasemien puutteellisten laskeutumisaikojen vuoksi. Tarkistettaessa neuvoston 18. tammikuuta 1993 antamaa asetusta (ETY) 95/93 yhteisestä menettelystä lähtö- ja saapumisaikojen jakamisessa yhteisön lentokentillä on tärkeää, että paikallisliikennettä koskevia erityismääräyksiä ei poisteta tai huononneta. Sen lisäksi on taattava, että liikennettä koordinoivat jatkossakin jäsenmaat. Alueiden ongelmat ja matkustustarpeet tunnetaan parhaiten omassa maassa.

2.2.3. Sosiaalinen ulottuvuus

2.2.3.1. Alueiden komitea on samaa mieltä siitä, että työterveys- ja turvallisuusmääräysten yhtenäistäminen auttaa sosiaalipoliittisen merkityksensä ohella ehkäisemään kilpailun vääristymiä. Tämä on erityisen tärkeää maanteiden tavaraliikenteessä.

2.2.3.2. Alueiden komitea haluaa erityisesti muistuttaa vammaisten hyvien matkustusmahdollisuuksien merkityksestä. Pyörätuolin käyttäjät eivät muodosta nykyään enemmistöä tästä ryhmästä. Siksi ponnistelut tulisi keskittää matkustamisen helpottamiseksi liikuntarajoitteisten enemmistölle heidän omilla ehdoillaan. Pyörätuolin käyttäjiä varten on lisäksi löydettävä erityisratkaisuja. Alueiden komitea ehdottaa, että komissio käynnistää EU:ssa laajan kokemusten vaihdon ja mallikokeiluja useilla alueilla.

2.3. Ulkosuhteet

2.3.1. Alueiden komitean mielestä on erittäin tärkeää kehittää suhteita EU:n rajaseutualueiden ja EU:n ulkopuolisten naapurivaltioiden alueiden välillä, varsinkin kun pitkällä aikavälillä on mahdollista, että nämä valtiot liittyvät EU:hun. Hyvät liikenneyhteydet ovat yksi edellytys tiiviimmille alueidenvälisille yhteyksille ja niiden mukanaan tuomien EU:n naapurivaltioiden demokraattisen, kulttuurisen ja taloudellisen kehityksen mahdollisuuksien laajentamiselle. Tässä suhteessa EU:n tulisi harkita esim. tehokkaiden lautta-, lento- ja rautatieyhteyksien virittämistä ja edistämistä.

2.3.2. Alueiden komitea kiittää myös komission ponnisteluja EU:n yhteyksien tehostamiseksi kansainvälisiin liikennealan järjestöihin.

Ehdotukset ja toimet vuosille 1995/1996

Toimintaohjelman liitteessä 1 on lueteltu suuri joukko käynnissä olevia ja tietyissä tapauksissa suunniteltuja kaikkien ohjelman kattamien alojen toimia vuosille 1995/1996.

Alueiden komitea haluaa painottaa erityisesti seuraavia aiheita koskevien toimien merkitystä: uuden teknologian käyttöönotto, liikennejärjestelmien yhdentäminen, eri liikennemuotojen yhteiskäyttö, ympäristö, turvallisuus, vapauttaminen ja kilpailu sekä kustannukset, maksut ja hinnoittelu.

Toimet vuosille 1997 2000 (ja sen jälkeen)

Liitteessä 2 luetellaan ideoita vuoden 1996 jälkeisiksi toimiksi. Painopiste on lento- ja meriliikenteellä.

Alueiden komitean mielestä toimia tulisi täydentää komitean tässä lausunnossa esitetyillä ehdotuksilla.

3. Päätelmät

Alueiden komitea

3.1. on tyytyväinen toimintaohjelmaan, jonka tavoitteena on luoda Eurooppaan kestävää liikkuvuutta; alueiden komitea painottaa, että se asettaa kestävästä liikkuvuudesta puhuttaessa kansalaisten edun etusijalle;

3.2. katsoo siksi, että asiakaslähtöisyyden on oltava EU:n liikennepolitiikan keskeinen lähtökohta; näin kunnille ja alueille tulee erityisen tärkeä rooli, mikä on myös läheisyysperiaatteen mukaista;

3.3. on tämän vuoksi myös sitä mieltä, että asianosaisen väestön näkökulman on oltava liikennepolitiikan toinen keskeinen lähtökohta; väestön liikennejärjestelmille antama hyväksyntä on yksi välttämättömistä edellytyksistä liikkuvuuden varmistamiseksi Euroopassa pitkällä aikavälillä;

3.4. huomauttaa, että kuntien ja alueiden on saatava nykyistä enemmän vaikutusvaltaa liikennesuunnitteluun; on luotava liikenneyhteyksien kokonaissuunnitelma kunta- ja aluetasolla, jotta eri liikennevälineitä, perusrakennetta ja maankäyttöä koskeva suunnittelu ja päätöksenteko voidaan yhdistää;

3.5. katsoo, että yksittäisten liikennevälineiden välisen kilpailun ehdoissa on otettava huomioon kaikki liikennevälineiden aiheuttamat kustannukset; lisäksi ekologisesti herkille seuduille ja alueille on säädettävä toimia, jotka vastaavat ympäristöystävällisiin liikennemuotoihin siirtymisen tavoitetta;

3.6. vaatii liikenteestä johtuvien suurien ympäristöhaittojen torjumista uusin mallein; tämä tarkoittaa henkilöliikenteessä julkisten liikennevälineiden lisääntyvän käytön ohella uusien ympäristöystävällisten liikenneratkaisujen ja -välineiden edistämistä; tavaraliikenteessä tämä tarkoittaa paitsi kaikkien tilaa vievien kuljetusten siirtämistä maanteiltä kiskoille tai vesille myös uusien kokonaisratkaisujen käyttöä teknisen edistyksen hyödyntämiseksi kansalaisten ja ympäristönsuojelun eduksi;

3.7. kehottaa neuvostoa ja komissiota antamaan nopeaa ja asianmukaista tukea euroopanlaajuisesti merkittäville, ympäristöystävällisille liikennehankkeille sekä suunnittelu- että toteutusvaiheessa;

3.8. pitää tärkeänä kehittää yleistä liikkuvuutta parantavia strategioita, jotka mahdollistavat eri liikennemuotojen (yksityisauto, taksi, bussi, juna, lentokone jne.) nopean, mukavan ja luotettavan yhdistelyn;

3.9. korostaa tarvetta luoda liikennepalveluja liikuntarajoitteisille, jotta julkiset liikennevälineet saadaan houkuttelevammiksi näille ihmisille heidän tarpeidensa mukaisesti;

3.10. muistuttaa tarpeesta kehittää uutta teknologiaa etenkin ajoneuvotekniikan alalla, vaihtoehtoisen energian käyttöä sekä tieto- ja liikenteenohjausjärjestelmiä; tämän vuoksi kehotetaan edistämään tämän alan tutkimushankkeita yhtäältä, jotta ekologisista syistä ehdottoman välttämättömät parannukset saadaan aikaan mahdollisimman nopeasti, ja toisaalta, jotta myös tämän alan eurooppalainen teollisuus säilyy tulevaisuudessa kilpailukykyisenä;

3.11. vaatii liikenneturvallisuuden parantamista erityisesti laajentamalla julkisia liikennevälineitä ja kehittämällä niitä nykyistä houkuttelevammiksi, liikennettä rauhoittavilla toimilla sekä ns. "virheettömyys-strategian" käyttöönotolla;

3.12. vaatii ulkoisten kustannusten ottamista huomioon laskettaessa ja perittäessä tienkäyttökustannuksia; tässä tulee kehittää yhteinen "road pricing" -järjestelmä ja muuttaa eri polttoaineiden ja ajoneuvojen verotusta, jotta liikenteen käyttäjät tekisivät ekologisesti oikeita valintoja; EU:n kivennäisöljydirektiiviä on muutettava ympäristöystävällisten polttoaineiden käytön kannustamiseksi; komitea vaatii lisäksi eri liikennevälineiden välisen "poikittaisrahoituksen" sallimista tärkeillä liikenneakseleilla (esim. Euroopan laajuiset verkot), kun näin voidaan edes osittain rahoittaa kiireesti tarvittavia perusrakenneinvestointeja; "road pricing" -järjestelmää luotaessa on kuitenkin otettava huomioon erityisolosuhteet harvaanasutuilla alueilla, joilla liikennemäärät ovat vähäiset ja liikenne ruuhkautumatonta; näillä alueilla seurauksena voi olla liikenteen hakeutuminen sellaisille teille, joilla liikenne aiheuttaa suurempia ympäristöhaittoja kuin pääteillä;

3.13. kannattaa lentoliikenteen turvallisuusmääräysten yhtenäistämistä ottaen kuitenkin huomioon pienten lentoasemien erityisasema; jaettaessa lähtö- ja saapumisaikoja yhteisön lentokentillä on tärkeää, että paikallisliikenteen erityismääräyksiä ei poisteta tai huononneta;

3.14. vaatii kaikille kansainvälisen yhdistelmäliikenteen lajeille niiden tarvitsemien kuljetusvälineiden (kontit, kuorma-autojen vaihtokuormatilat jne.) yleistä ja pitkäaikaista standardointia; tämä on edellytys mahdollisimman vaivattomalle vaihtokuormaukselle yhdestä kuljetusmuodosta toiseen; tähän kuuluu myös se, että rajat ylittävässä liikenteessä käytettävien ajoneuvojen koko- ja painorajat määritetään pitkäksi aikaa tai säilytetään ennallaan;

3.15. toivoo EU-maiden alueiden ja Itä-Euroopan sekä muiden kolmansien maiden välistä yhteistyötä nopeasti kasvavien ympäristöongelmien torjumiseksi, turvallisuusnäkökohtien pohtimiseksi ja taloussuhteiden laajentamiseksi; alueiden komitea toivoo tässä yhteydessä meri- ja lentoliikenteen turvallisuuden parantamista mm. koulutuksen ja kehitystyön avulla sekä EU:n rajaseutualueiden ja EU:n rajojen ulkopuolella sijaitsevien naapurialueiden välisten tehokkaiden lautta- ja lentoyhteyksien luomista ja edistämistä.

Bryssel, 13. kesäkuuta 1996.

Alueiden komitean puheenjohtaja

Pasqual MARAGALL i MIRA