Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi /* COM/2013/0284 final - 2013/ () */





Suositus NEUVOSTON SUOSITUS Kyproksen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanteen lopettamiseksi EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan 7 kohdan, ottaa huomioon Euroopan komission suosituksen, sekä katsoo seuraavaa: (1) Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 126 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on vältettävä liiallisia julkisen talouden alijäämiä. (2) Vakaus- ja kasvusopimuksen tavoitteena on terve julkinen talous, jolla pyritään vahvistamaan hintavakauden edellytyksiä ja saavuttamaan uusien työpaikkojen syntyä edistävä vahva ja kestävä kasvu. (3) Neuvosto katsoi 13 päivänä heinäkuuta 2010 SEUT-sopimuksen 126 artiklan 6 kohdan mukaisesti, että Kyproksella on liiallinen alijäämä[1], ja antoi SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti suosituksen, jonka mukaan liiallinen alijäämä olisi korjattava viimeistään vuonna 2012. (4) Komissio totesi 27 päivänä tammikuuta 2011 antamassaan tiedonannossa neuvostolle, että Kypros oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti laskeakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei näin ollen tarvittu liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia lisätoimenpiteitä. (5) Komissio vahvisti 11 päivänä tammikuuta 2012 toisessa tiedonannossa neuvostolle, että Kypros oli toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston 13 päivänä heinäkuuta 2010 antaman suosituksen mukaisesti laskeakseen julkisen talouden alijäämänsä alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen, ja katsoi, ettei näin ollen tarvittu liiallista alijäämää koskevan menettelyn mukaisia lisätoimenpiteitä. (6) Neuvosto voi asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti päättää komission suosituksesta hyväksyä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen tarkistetun suosituksen, jos tuloksellisia toimia on toteutettu, mutta odottamattomat taloudelliset tapahtumat ovat vaikuttaneet erityisen epäsuotuisasti julkiseen talouteen alkuperäisen suosituksen antamisen jälkeen. Sitä, onko ollut julkiseen talouteen erityisen epäsuotuisasti vaikuttavia odottamattomia taloudellisia tapahtumia, on arvioitava neuvoston suosituksen perustana oleva talousennuste huomioon ottaen. (7) Neuvoston on annettava SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan mukaisesti asianomaiselle jäsenvaltiolle suosituksia, joiden tavoitteena on liiallisen alijäämän tilanteen lopettaminen tietyn ajan kuluessa. Suosituksessa on vahvistettava enintään kuuden kuukauden määräaika, jonka kuluessa kyseisen jäsenvaltion on toteutettava tuloksellisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi. Lisäksi neuvoston olisi alijäämän korjaamista koskevassa suosituksessa kehotettava jäsenvaltiota saavuttamaan vuotuiset julkisen talouden tavoitteet, jotka suosituksen perustana olevan ennuste huomioon ottaen johtavat rakenteellisen rahoitusaseman (eli suhdannekorjatun rahoitusaseman, jossa ei ole otettu huomioon kertaluonteisia eikä muita väliaikaisia toimenpiteitä) vuotuiseen vähimmäisparannukseen määrällä, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. (8) Komissio totesi toukokuussa 2012 Kyproksen makrotaloudellisen kehityksen luonnetta, alkuperää ja vakavuutta koskevan perusteellisen tarkastelun perusteella, että Kypros kärsi erityisesti ulkoisen rahoitusaseman, julkisen talouden ja rahoitussektorin osalta erittäin vakavista epätasapainotiloista, joihin oli puututtava pikaisesti. Kyproksen pankkisektorin tilanteen katsottiin uhkaavan maan rahoitusaseman kestävyyttä. Ulkomaantaloudessa vaihtotase oli jatkuvasti huomattavasti alijäämäinen, mikä liittyi hinta- ja kustannuskilpailukyvyn asteittaiseen murenemiseen, ja ulkomainen varallisuusasema todettiin ongelmalliseksi. Lisäksi Kyproksen pankkisektorin tilanteen katsottiin uhkaavan maan rahoitusaseman kestävyyttä. Kotimaassa huolta aiheutti erittäin velkaantunut yksityinen sektori, ja erityisesti rahoitussektorin ulkopuolisten yritysten velkakanta sekä kotitalouksien hyvin voimakas velkaantuneisuus. Lisäksi julkinen talous on kääntynyt alijäämäiseksi ja kasvoi, vaikka talous toipui taantumasta, eikä viimeaikaisia toimia liiallisen alijäämän korjaamiseksi pidetty välttämättä riittävinä. Julkinen velka on lisääntynyt asteittain yli perussopimuksessa asetetun raja-arvon, ja sen odotetaan kasvavan jyrkästi. (9) Komissio osoitti 10 päivänä heinäkuuta 2012 Kyprokselle maakohtaisia suosituksia, jotka perustuivat muun muassa Kyproksen kansallisen uudistusohjelman ja vuosia 2012–2015 koskevan Kyproksen vakausohjelman arviointiin. Ensimmäisessä suosituksessa kehotetaan toteuttamaan tinkimättä julkisen talouden strategiaa vuonna 2013 ja sen jälkeen. Siinä myös kehotetaan nopeuttamaan sellaisten täytäntöönpanokelpoisten monivuotisten menokattojen asteittaista käyttöönottoa, jotka perustuvat sitovaan lainsäädäntöön ja joihin liittyy oikaisumekanismeja. Tätä olisi tuettava myös toteuttamalla ohjelma- ja tulosbudjetointia. Verohallinnon ja veronkannon tehottomuuden vuoksi on otettava käyttöön toimenpiteitä, joilla parannetaan verosääntöjen noudattamista ja torjutaan veronkiertoa. (10) Yhä vaikeamman talous- ja rahoitustilanteen vuoksi Kyproksen viranomaiset pyysivät virallisesti 25 päivänä kesäkuuta 2012 lainan muodossa annettavaa rahoitustukea Euroopan rahoitusvakausvälineestä / Euroopan vakausmekanismista sekä Kansainväliseltä valuuttarahastolta (IMF) tarkoituksena tukea talouden paluuta kestävään kasvuun, varmistaa asianmukaisesti toimiva pankkijärjestelmä ja turvata rahoitusvakaus Euroopan unionissa ja euroalueella. Euroryhmä pyysi 27 päivänä kesäkuuta 2012 komissiota sopimaan yhteistyössä EKP:n, Kyproksen viranomaisten ja IMF:n kanssa makrotalouden sopeutusohjelmasta ja rahoitustarpeista sekä toteuttamaan tarvittavat toimet rahoitusvakauden turvaamiseksi hyvin haastavassa ympäristössä, jossa vaarana ovat valtion joukkolainojen markkinoiden myllerryksen heijastusvaikutukset. Euroryhmä pääsi 16 päivänä maaliskuuta ja 25 päivänä maaliskuuta 2013 Kyproksen kanssa poliittiseen sopimukseen rahoitustuesta ja ohjelman keskeisistä kohdista. Euroryhmä katsoi 12 päivänä huhtikuuta 2013, että makrotalouden sopeutusohjelman tarpeelliset osatekijät olivat olemassa, jotta voitiin aloittaa tarvittavat kansalliset menettelyt Euroopan vakausmekanismin rahoitustukijärjestelyn hyväksymiseksi virallisesti. Neuvosto antoi 25 päivänä huhtikuuta 2013 SEUT-sopimuksen 136 artiklan mukaisen päätöksen, joka sisältää Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelman tärkeimmät osatekijät. Kyproksen viranomaiset ja komissio, joka toimi Euroopan vakausmekanismin puolesta, allekirjoittivat 26 päivänä huhtikuuta 2013 mainitun päätöksen mukaisen yhteisymmärryspöytäkirjan. (11) Kyproksen yli vuosikymmenen jatkunut vahva talouden laajeneminen päättyi vuonna 2009. Talouden toimeliaisuus väheni 1¾ prosenttia ja heikko kotimainen kysyntä ja epäsuotuisa ulkoinen ympäristö vaikuttivat kasvuun merkittävästi. Talouden toimeliaisuus elpyi vuonna 2010, jolloin reaalinen BKT kasvoi 1,1 prosenttia, ja vuoden 2011 alkupuoliskolla kasvua oli vielä 1,5 prosenttia. Komission yksiköiden kevään 2010 talousennusteessa, joka oli neuvoston SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisesti 13 päivänä heinäkuuta 2010 antaman suosituksen perustana, Kyproksen talouden odotettiin kasvavan 1,3 prosenttia vuonna 2011. Matkailukausi oli vuonna 2011 erittäin hyvä, mutta elpymisessä koettiin takaisku, kun Vasilicon sähkölaitoksessa, jonka osuus Kyproksen sähköntuotantokapasiteetista oli puolet, sattui heinäkuussa 2011 vakava onnettomuus. Lisäksi Kyproksen taloudessa vallitsevien yksityisen ja julkisen sektorin erittäin vakavien epätasapainotilojen purkaminen johti rahoitussektorin ja julkisen talouden edellytysten tiukkenemiseen, mikä vaikutti kielteisesti talouden toimeliaisuuteen, aiheutti merkittävää taloudellista epävarmuutta ja jyrkensi työmarkkinaolosuhteiden heikkenemistä. Kansainvälisen ympäristön jatkuva heikkeneminen esti ulkoista kysyntää paikkaamasta kotimaisen kysynnän heikkoutta. Tämän tuloksena vuoden 2011 talouskasvu oli 0,5 prosenttia eli miltei yhden prosenttiyksikön vähemmän kuin komission ennuste neuvoston suosituksen antamisen aikaan. Vuosi 2012 ei kuulunut neuvoston suosituksen perustana olleeseen komission ennustejaksoon. Koska kuitenkin oletettiin, että negatiivinen tuotantokuilu sulkeutuisi vähitellen, vuodeksi 2012 ennakoitiin vuotta 2011 nopeampaa kasvua. Viimeisimmän komission yksiköiden talousennusteen mukaan reaalisen BKT:n kasvuksi vuonna 2012 odotetaan –2,4 prosenttia. (12) Julkisen talouden alijäämä vuonna 2011 oli 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen eli se kasvoi vuodesta 2010, jolloin se oli 5,3 prosenttia. Julkisen talouden rahoitusasema heikkeni huolimatta vuonna 2011 annetussa talousarviolaissa säädetyistä julkisen talouden vakauttamistoimista ja kolmesta vuoden 2011 mittaan hyväksytystä alijäämää supistavasta toimenpiteestä, jotka eivät riittäneet lopettamaan julkisen talouden heikkenemistä. Edellä mainitut taloudelliset tapahtumat, erityisesti Kyproksen talouden yksityisen ja julkisen sektorin erittäin vakavien epätasapainotilojen purkaminen, muodostavat taustan julkisen talouden kehittymiselle, samoin kuin kasvuun vaikuttavat tekijät ja velkarahoituksen kustannusten kasvu pitkän aikavälin markkinarahoituksen tyrehdyttyä. (13) Komission viimeisimmän talousennusteen mukaan vuonna 2012 julkisen talouden alijäämä on 6,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä alijäämäennuste on huomattavasti komission yksiköiden aiemmin laatimia ennusteita heikompi ja johtuu erityisesti siitä, että tulot sekä välittömistä että välillisistä veroista jäävät merkittävästi ennakoitua pienemmiksi (eritoten arvonlisäveron, yritysverotuksen ja sosiaaliturvamaksujen vuoksi), ja siitä, että menot ovat ennakoitua suuremmat lisääntyvän työttömyyden ja odotettua yleisemmän varhaiseläkkeelle jäämisen. Vuoden 2012 alijäämää sopeutettiin komission yksiköiden talven 2013 talousennusteeseen verrattuna ylöspäin noin ½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tähän olivat syynä kertaluonteiset menot, jotka liittyivät heinäkuussa 2011 tapahtuneesta Vasilicon sähkölaitoksen räjähdyksestä johtuviin vakuutusmenoihin, jotka suoritetaan neljän vuoden jakson aikana, mutta kirjataan kokonaan varainhoitovuoden 2012 tileille, sekä Cyprus Popular Bank -pankin pääomapohjan vahvistamiseen tarkoitettujen joukkovelkakirjojen pääomitettuja korkoja koskevan pääomansiirron kirjaaminen. (14) Komission yksiköiden viimeisimmän talousennusteen mukaan rakenteellinen alijäämä oli 5,7 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2010 ja 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2011. Vuonna 2012 sen odotetaan olevan 6,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Neuvoston suosituksen perustana olleessa heinäkuussa 2010 laaditussa komission yksiköiden ennusteessa oletettiin, että sopeutuskaudella potentiaalinen kasvu on keskimäärin noin 1 prosentti. Komission yksiköiden viimeisimmässä talousennusteessa vuosien 2011–2012 potentiaalisen tuotoksen katsotaan nyt olevan negatiivinen (noin –0,5 prosenttia) ja säilyvän negatiivisena vuosina 2013–2016. Kun tehdään neuvoston suosituksen edellyttämät potentiaalisen tuotoksen korjaukset alaspäin, julkisen talouden toimien vaikutukseksi vuosina 2011–2012 tulee keskimäärin noin 0,5 prosenttia. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioituun muutokseen vaikuttivat hyvin haitallisesti myös tulojen odottamattomat vajaukset, jotka johtuvat ennustettuja alhaisemmasta kotimaisesta kysynnästä ja vähäisemmästä tuonnista sekä työmarkkinatilanteen voimakkaammasta heikkenemisestä. Tämä johti erityisesti välillisistä veroista saatavien tulojen vähenemiseen merkittävästi. Näiden vaikutusten vuoksi julkisen talouden sopeutukseksi arvioidaan keskimäärin 2,4 prosenttia suhteessa BKT:hen eli selvästi enemmän kuin neuvoston vuosiksi 2011–2012 suosittama keskimääräinen vuotuinen sopeutus 1½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämän vuoksi voidaan katsoa, että Kypros on toteuttanut tuloksellisia toimia neuvoston suosituksen mukaisesti. (15) Joulukuun 16 päivänä 2011 hyväksytyssä vuoden 2012 talousarviota koskevassa laissa säädettiin menoperusteisesta vakauttamisstrategiasta, jonka pääkohtia ovat seuraavat: i) julkisen sektorin työntekijöiden eläkemaksut sekä laajemman julkisen sektorin palkkojen jäädyttäminen kahdeksi vuodeksi, ii) julkisen sektorin uusien työntekijöiden sisällyttäminen sosiaaliturvarahaston alaiseen yleiseen eläkejärjestelmään eikä anteliaampaan julkisen sektorin eläkejärjestelmään, iii) sosiaalisten tulonsiirtojen parempi kohdentaminen, iv) leikkaukset tietyissä julkisten menojen luokissa, v) alv-kannan nosto 15 prosentista 17 prosenttiin, vi) yksityisen sektorin työntekijöiden ja eläkkeensaajien bruttoansioista vähennettävä tilapäinen maksu ja vii) verotettavien osinkojen verokannan nosto. Edellä mainittuihin julkisen talouden ennusteisiin sisältyy myös vakauttamistoimenpiteitä, jotka Kyproksen viranomaiset toteuttivat loppuvuoden 2012 osalta sen jälkeen, kun ohjelmakumppanit olivat saaneet marraskuussa 2012 aikaan alustavan finanssipoliittisen sopimuksen. Vakauttamistoimenpiteisiin kuuluu muun muassa eläkkeiden ja palkkojen alentaminen julkisella ja laajemmalla julkisella sektorilla. Kaiken kaikkiaan Kypros hyväksyi vuosina 2011–2012 vakauttamistoimenpiteitä, joiden alijäämää supistava suora vaikutus oli yli 5½ prosenttia suhteessa BKT:hen. Tämä julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden alhaalta ylös -arviointi vahvistaa, että Kypros on toteuttanut tehokkaita toimia. (16) Julkinen bruttovelka kasvoi 71,1 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2011, kun 13 päivänä heinäkuuta 2010 annetun SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaisen neuvoston suosituksen perustana olleessa komission kevään 2010 talousennusteessa arvio oli 67,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Velkakehityksen taustalla olivat pääasiassa odotettua suurempi alijäämä, odotettua hitaampi kasvu sekä Kyproksen vaikeudet saada rahoitusta kansainvälisiltä markkinoilta, mikä johti varainhankintakustannusten kasvuun. Nämä tekijät sekä hallituksen osallistuminen yhden liikepankin pääomittamiseen kesäkuussa 2012 kasvattivat julkista velkaa niin, että sitä oli kesäkuussa 2012 noin 85,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. Seuraavien vuosien aikana julkinen velka kasvaa vääjäämättä edelleen ja heijastaa näin kasvun heikkoutta ja julkisen talouden merkittävää rahoitustarvetta. Vuosina 2013–2014 julkinen velka kasvaa vielä lisää rahoitustuen vastaanottamisen vuoksi. Velan arvioidaan olevan suurimmillaan, 128 prosenttia, suhteessa BKT:hen vuonna 2015, ja supistuvan tämän jälkeen perusylijäämien ja positiivisen reaalisen BKT:n kasvuvauhdin palautumisen ansiosta. (17) Kaikkien näiden tekijöiden vuoksi ja erityisesti sen vuoksi, että julkisen talouden rahoitusasema on heikentynyt merkittävästi, mikä johtuu odotettua pahemmasta talouden taantumasta ja alkuperäistä SEUT-sopimuksen 126 artiklan 7 kohdan mukaista neuvoston suositusta laadittaessa arvioitua heikommasta yleisestä talouden tilasta, Kyproksen liiallisen alijäämän korjaamiselle on syytä asettaa uusi määräaika. Alijäämän korjaamiseen on tarpeen myöntää neljän vuoden lisäaika, kun otetaan huomioon arvioitu etäisyys 3 prosentin viitearvoon suhteessa BKT:hen vuoden 2012 lopussa sekä epäsuotuisat makrotaloudelliset olosuhteet. (18) Komission yksiköiden viimeisimmän nimellisen BKT:n tarkistetun kasvuennusteen mukaan julkisen talouden perusrahoitusaseman ennakoidaan olevan suhteessa BKT:hen 2,4 prosenttia alijäämäinen vuonna 2013, 4,3 prosenttia alijäämäinen vuonna 2014, 2,1 prosenttia alijäämäinen vuonna 2015 ja 1,2 prosenttia ylijäämäinen vuonna 2016. Julkisen talouden suhdannekorjaamattoman alijäämän arvioidaan olevan 6,5 prosenttia vuonna 2013, 8,4 prosenttia vuonna 2014, 6,3 prosenttia vuonna 2015 ja 2,9 prosenttia vuonna 2016. Valvontasyistä ja sen vuoksi, että korkomaksut ovat vain rajallisesti Kyproksen viranomaisten hallinnassa, Kyproksen makrotalouden sopeutusohjelmassa asetetaan perusjäämää koskevat julkisen talouden tavoitteet. (19) Jotta liiallinen alijäämä voitaisiin korjata kestävällä tavalla, sopeuttamisura vahvistetaan ja arvioidaan kokonaisarvion perusteella siten, että ohjearvona on rakenteellinen rahoitusasema, jonka vuotuisen vähimmäisparannuksen on oltava vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tarkasti määriteltyjen vakauttamistoimenpiteiden, jotka ovat vuonna 2013 noin 4¾ prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2013, ennustetaan johtavan rakenteellisen rahoitusaseman paranemiseen noin 1,3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vuodeksi 2014 hyväksyttyjen vakauttamistoimenpiteiden, jotka ovat noin 1¾ prosenttia suhteessa BKT:hen, arvioidaan parantavan rakenteellista rahoitusasemaa 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014. Vuoden 2015 parannukseksi arvioidaan 0,7 prosenttia suhteessa BKT:hen ja vuoden 2016 parannukseksi 1,8 prosenttia suhteessa BKT:hen. (20) Vuosien 2013–2016 sopeutus sisältää toimenpiteitä menojen kasvun hidastamiseksi pääasiassa alentamalla julkisen sektorin palkkoja ja sosiaalietuuksia ja tulojen lisäämiseksi erityisesti korottamalla alv-kantoja, valmisteveroja, korkotulojen verokantaa sekä kiinteistö- ja yritysverotusta. Julkisen talouden vakauttamista olisi pidettävä yllä keskipitkällä aikavälillä hillitsemällä menojen kasvua, parantamalla verotusrakennetta ja toteuttamalla finanssi- ja rakennepoliittisia uudistuksia. (21) Kun otetaan huomioon vuoden 2013 merkittävät lisävakauttamistoimet ja makrotalouden epäsuotuisat ja erittäin epävarmat olosuhteet, jotka johtuvat muun muassa väliaikaisten pääomarajoitusten käyttöönotosta, luottamuksen vähenemisestä ja rahoitussektorin epävakaudesta, ennalta vahvistettua velvoitetta toteuttaa lisää julkisen talouden vakauttamistoimia vuonna 2014 (joulukuussa 2012 hyväksyttyjen ja 1 päivänä tammikuuta 2014 voimaan tulevien toimenpiteiden lisäksi) ei katsottu asianmukaiseksi. Talous- ja rahoitussopeutusohjelmaan on kuitenkin vahvistettu Kyproksen viranomaisten velvoite olla valmiina toteuttamaan ohjelman tavoitteita lisätoimenpitein, jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät kielteisten makrotaloudellisten vaikutusten vuoksi. (22) Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan parantuvan 0,3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2014 niiden julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden perusteella, jotka ovat edelleen samat kuin yhteisymmärryspöytäkirjan luonnoksessa marraskuussa 2012 vahvistetut. Arvioidut rakennetoimet jäävät vuonna 2014 tämän vuoksi komission yksiköiden viimeisimmän ennusteen mukaan hieman alle rakenteellisen rahoitusaseman vuotuisen vähimmäisparannuksen, jonka ohjearvona on vähintään 0,5 prosenttia suhteessa BKT:hen. Tätä tasoa olisi kuitenkin pidettävä hyväksyttävänä vallitsevassa poikkeustilanteessa, jossa makrotaloudelliset olosuhteet ovat erittäin epävarmat, tosiasiallisen ja arvioidun potentiaalisen tuotoksen välillä on merkittävää vaihtelua ja rakenteellista rahoitusasemaa koskevat arviot ovat epävarmempia ja alttiimpia vaihtelulle kuin vakaammissa makrotaloudellisissa olosuhteissa. Komission yksiköiden talven 2013 talousennusteessa otettiin huomioon vakauttamistoimenpiteet vuodeksi 2014 ja ennakoitiin rakenteellisen rahoitusaseman paranevan vuosien 2013 ja 2014 välillä noin 1,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Rakenteellisen rahoitusaseman arvioidaan nyt paranevan vuonna 2014 aiempaa vähemmän huolimatta siitä, että vakauttamistoimenpiteet pysyvät ennallaan. Tämä johtuu seuraavista syistä: i) vuoden 2013 tulopuolen toimenpiteiden veropohjan heikkeneminen, minkä perusteella voidaan olettaa, että eräillä näistä toimenpiteistä ennustetaan olevan pienempi vaikutus vuonna 2014; ii) eräiden vuodeksi 2014 jo toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vaikutuksen tarkistaminen alaspäin koko ohjelmakauden aikana vallitsevien heikompien makrotaloudellisten olosuhteiden vuoksi; iii) verotulojen ennakoitu väheneminen vuonna 2014 eräissä verotoimenpiteissä(esim. tuloveron ja alv:n kanto), jotka riippuvat talouden toimeliaisuudesta vuonna 2013, ja iv) julkisen talouden toimenpiteiden todelliset vaikutukset saattavat olla aliarvioituja siksi, että suhdannekomponentin ja rakenteellisen rahoitusaseman välisen eron määrittämisessä on käytetty tavanomaista joustavuutta. Harkinnanvaraisten vakauttamistoimenpiteiden alhaalta ylös -tarkastelu toimenpiteittäin on tärkeä osa finanssipolitiikan virityksen arviointia. Sen avulla voidaan saada, erityisesti erittäin epävarmojen makrotaloudellisten olosuhteiden vallitessa, hyödyllinen täydentävä kuva taustalla olevista todellisista julkisen talouden toimenpiteistä. Julkisen talouden vakauttamistoimenpiteiden vaikutus on vuosina 2013–2014 keskimäärin yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen. Vaikka rakenteellisen rahoitusaseman vastaava parannus on merkittävä, se on keskimäärin vain noin ¾ prosenttia suhteessa BKT:hen. (23) Kyproksen edistymistä liiallista alijäämää koskevassa menettelyssä antamiensa sitoumusten täyttämisessä valvotaan säännöllisesti. Jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät, Kyproksen olisi oltava valmiina toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta julkisen talouden tavoitteiden saavuttaminen olisi edelleen mahdollista. (24) Kypros täyttää liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä 7 päivänä heinäkuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdan mukaiset edellytykset liiallisen julkisen talouden alijäämän korjaamiselle asetetun määräajan pidentämiseksi, ON ANTANUT TÄMÄN SUOSITUKSEN: (1) Kyproksen olisi lopetettava nykyinen julkisen talouden liiallisen alijäämän tilanne viimeistään vuonna 2016. (2) Jotta julkisen talouden alijäämä saataisiin alle 3 prosentin viitearvon suhteessa BKT:hen viimeistään vuonna 2016, Kyproksen olisi saavutettava julkisen talouden alijäämätavoitteet, jotka ovat 6,5 prosenttia vuonna 2013, 8,4 prosenttia vuonna 2014, 6,3 prosenttia vuonna 2015 ja 2,9 prosenttia vuonna 2016. (3) Kyproksen olisi tätä varten pantava tinkimättömästi täytäntöön vuoden 2013 talousarviota koskeva laki ja sovitut vähintään 351 miljoonan euron lisävakauttamistoimet vuonna 2013. Kyproksen olisi toteutettava vuonna 2014 täysimääräisesti joulukuussa 2012 hyväksytyt vähintään 270 miljoonan euron julkisen talouden toimet vuonna 2014. Kyproksen olisi seurattava toteutettujen vakauttamistoimenpiteiden vaikutuksia julkiseen talouteen kuukausittain ja oltava valmiina säilyttämään julkisen talouden tavoitteet entisellään toteuttamalla lisätoimenpiteitä, jos tulot jäävät ennustettua pienemmiksi tai sosiaalimenot lisääntyvät makrotaloudellisten olosuhteiden vuoksi. (4) Kyproksen olisi pidettävä yllä julkisen talouden vakauttamista keskipitkällä aikavälillä ja lähennyttävä julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitettaan eli tasapainoista julkisen talouden rakenteellista rahoitusasemaa hillitsemällä menojen kasvua, parantamalla verotusrakennetta ja toteuttamalla finanssi- ja rakennepoliittisia toimenpiteitä. (5) Neuvosto vahvistaa 3 kuukautta määräajaksi, johon mennessä Kyproksen olisi toteutettava tuloksellisia toimia ja esitettävä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 4 a kohdan mukaisesti yksityiskohtainen selvitys tavoitteiden saavuttamiseksi suunnitellusta vakauttamisstrategiasta. Suosituksen viidennessä kohdassa tarkoitetun selvityksen lisäksi ja samaan aikaan rahoitussopeutusohjelman kanssa Kyproksen olisi raportoitava näiden suositusten täytäntöönpanossa saavutetusta edistymisestä kolmen kuukauden välein sekä erillisenä kohtana vakausohjelmassa siihen asti kunnes liiallinen alijäämä on korjattu kokonaisuudessaan. Tämä suositus on osoitettu Kyproksen tasavallalle. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja [1] EUVL L 186, 20.7.2010, s. 30.