Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) /* COM/2012/0272 final */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustomekanismin avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Tanska toimitti 28. lokakuuta 2011 hakemuksen EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard 2 EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Odense Steel Shipyard oli vähentänyt työpaikkoja Tanskassa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2011/008 Jäsenvaltio || Tanska 2 artikla || a) Ensisijainen yritys || Odense Steel Shipyard Toimittajat ja jatkojalostajat || 4 Viiteajanjakso || 1.5.2011–31.8.2011 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 31.10.2011 Hakemuksen päivämäärä || 28.10.2011 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 585 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 396 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 981 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 550 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 9 487 675 EGR:n täytäntöönpanokustannukset euroina[3] || 443 255 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 4,5 Kokonaisbudjetti euroina || 9 930 930 EGR:n tuki euroina (65 %) || 6 455 104 1. Hakemus esitettiin komissiolle 28. lokakuuta 2011, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 8. maaliskuuta 2012 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä Tanska toteaa, että Euroopan telakat ovat viime vuosikymmeninä menettäneet huomattavasti markkinaosuutta Aasiaan. Tämän lisäksi maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi vaikutti globaaleihin laivanrakennusmarkkinoihin niin, että Euroopan laivanrakentajien yhdistyksen (CESA) mukaan Euroopan tilauskanta laski 13 692 miljoonasta CGT:stä[4] 9 470 miljoonaan CGT:hen vuodesta 2008 vuoteen 2009 ja edelleen 6 394 miljoonaan CGT:hen vuonna 2010. Uudet tilaukset vähenivät 2 114 miljoonasta CGT:stä 561 miljoonaan CGT:hen vuosien 2008 ja 2009 välillä, ja elpyivät 2 459 miljoonaan CGT:hen vuonna 2010, mikä on edelleenkin alle puolet kriisiä edeltäneestä 5 425 miljoonasta CGT:stä vuonna 2007. 4. Brysselissä elokuussa 2011 julkaistussa vuosiraportissaan 2010–2011[5] CESA toteaa, että seuraavat kaksi vuotta ovat erittäin vaikeita alan kannalta. Ainoastaan muutamat telakat ovat onnistuneet hankkimaan itselleen hyvin tilauksia vuodeksi 2012 ja siitä eteenpäin. Vuosina 2008 ja 2009 tapahtuneesta tilauskannan romahtamisesta johtuva työllisyysvaikutus tuntuu Euroopan laivanrakennusteollisuudessa näin ollen lähinnä vuosina 2011 ja 2012. CESAn vuosiraportista käy ilmi, että laivanrakennusalan työvoima on Euroopassa vähentynyt 23 prosentilla kolmen viime vuoden aikana 148 792:sta vuonna 2007 114 491:een vuonna 2010. Uusien rakennustyömaiden työvoima väheni vieläkin rajummin eli 33 prosenttia (93 832 työntekijää vuonna 2007 mutta vain 62 854 työntekijää vuonna 2010). 5. Päätös sulkea Odense Steel Shipyard tehtiin 10. elokuuta 2009, ja työntekijöiden kanssa sovittiin ohjelmasta, joka koski telakalla vielä valmiiksi rakennettavia laivoja ja näin ollen vaadittujen työntekijävähennysten aikataulua. Tanskan viranomaiset tekivät 6. lokakuuta 2010 ensimmäisen hakemuksen, jolla haettiin EGR:n rahoitusta työntekijävähennysten ensimmäisen aallon (1 356 työntekijää) tueksi, ja neuvoston ja Euroopan parlamentin hyväksyttyä komission ehdotuksen[6] varat maksettiin 2. elokuuta 2011. Ensimmäisen hakemuksen aikaan oli ilmeistä, että tullaan esittämään toinenkin hakemus myöhemmästä ja viimeisestä työntekijävähennysten aallosta selviämiseksi – mukaan luettuina myös joidenkin telakan toimittajien vähentämät työntekijät. 6. Käsillä on nyt neljäs EGR-asia laivanrakennusalalla. Kolmessa edellisessä asiassa (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] ja EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard[9]) esitetyt perustelut pätevät edelleen. Vähennettyjen työntekijöiden määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 7. Tanskan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 8. Hakemuksessa mainitaan 509 vähennettyä työntekijää Odense Steel Shipyardilla viiteajanjaksolla 1. toukokuuta 2011–31. elokuuta 2011 sekä vielä lisäksi seuraavien yritysten työntekijävähennykset: kahdeksan työntekijää G4S:stä (OSS:n pääportin toiminnasta vastaava turvallisuusalan yritys), 67 työntekijää YIT:stä (joka tarjoaa huoltopalveluja telakan laitteistoille ja koneille ja asentaa sähköjärjestelmiä siellä rakennettuihin laivoihin) sekä yksi työntekijä BM Steel Construction -yrityksestä (joka on erikoistunut auttamaan laivaston alusten rakentamisessa). Odense Steel Shipyard ja sen toimittajat vähensivät näin ollen yhteensä 585 työntekijää. Lisäksi 396 työntekijää näistä neljästä yrityksestä ja Persolitistä (toinen huolto- ja sähköpalvelujen toimittaja) vähennettiin ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 9. Tanskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että telakan sulkemista ja siitä johtuvia työntekijävähennyksiä ei olisi voitu ennustaa. Telakan omistajat investoivat telakkaan voimakkaasti vuoteen 2009 asti; tätä ei olisi tapahtunut, jos sulkeminen olisi ollut odotettavissa. On huomattava, että kyseessä on yksi suurimmista ja moderneimmista telakoista Euroopassa – se pitää hallussaan ennätyksiä, kuten esimerkiksi maailman suurimpien konttialusten (Emma Maersk ja sen seitsemän E-luokan sisaralusta) rakentamisen (vuosina 2006–2008). Telakka on tullut tunnetuksi siitä, että siellä on jatkuvasti suunniteltu ja rakennettu innovatiivisia aluksia, joissa käytetään suunnittelun ja varustuksen uusinta teknologiaa. Osoitus työntekijävähennysten määrästä ja tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä yrityksistä 10. Hakemus koskee yhteensä 981:tä työntekijää, jotka on vähennetty Odense Steel Shipyardista ja sen neljän toimittajan palveluksesta. Rahoitusta hakeva jäsenvaltio totesi Odense Steel Shipyardin nykyisen täytäntöönpanokauden kuluessa tehtyjen havaintojen pohjalta, että noin 55–60 prosenttia vähennysten kohteena olevista työntekijöistä (noin 550) haluaisi hyötyä EGR:n toimista, kun taas muut työntekijät joko löytäisivät uuden työpaikan itse tai päättäisivät jäädä työelämän ulkopuolelle. 11. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 531 || 96,5 Naisia || 19 || 3,5 EU:n kansalaisia || 550 || 100,0 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 0 || 0,0 15–24-vuotiaita || 25 || 4,5 25–54-vuotiaita || 431 || 78,4 55–64-vuotiaita || 94 || 17,1 Yli 64-vuotiaita || 0 || 0,0 12. Niin vähennysten kuin tuen kohteena olevien työntekijöiden joukossa ei ole työntekijöitä, joilla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoite. 13. Ammattiryhmien mukainen jaottelu on seuraava: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Johtajat ja ylimmät virkamiehet || 4 || 0,7 Erityisasiantuntijat || 18 || 3,3 Asiantuntijat || 376 || 68,4 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 12 || 2,2 Palvelu- ja myyntityöntekijät || 66 || 12,0 Rakennus-, korjaus- ja valmistustyöntekijät || 4 || 0,7 Muut työntekijät || 70 || 12,7 14. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 15. Odense on Tanskan kolmanneksi suurin kaupunki, ja sen asukasluku on lähes 200 000. Kaupunki sijaitsee keskellä Fynin saarta, jonka väkiluku on kokonaisuudessaan lähes 500 000. Fyn on itäisin osa Etelä-Tanskan aluetta, jonka väkiluku on kokonaisuudessaan 1 200 000. Sekä Fynin että koko alueen infrastruktuuri on kehittynyttä, ja työssäkäyvä väestö kulkee yhä enemmän töihin kotikaupunkiensa ulkopuolelle. Kun on kyse Odense Steel Shipyardin työntekijöistä, työmatkaliikennettä ei kuitenkaan voida pitää ratkaisuna heidän työllisyysongelmaansa, koska heillä ei ole juurikaan työllistymismahdollisuuksia saaren muissa osissa, eikä metallurgia-alalla kaiken kaikkiaan ole työvoimapulaa Tanskassa. Sen vuoksi tarvitaan merkittäviä toimia, joilla vähennettyjä työntekijöitä autetaan valmistautumaan uusiin työpaikkoihin. 16. Odensella on yhteys mereen kanaalin ja Odense-vuonon kautta, jossa Odense Steel Shipyard sijaitsee pienessä Munkebon kaupungissa (5 500 asukasta). Munkebo on osa Kerteminden kuntaa, joka muodostaa Fynin koillisosan. 17. Vuonna 2008 Odensen ja Kerteminden kokonaistyövoima oli 109 000 henkilöä. Tanskan esittämien kahden hakemuksen kattamat Odense Steel Shipyardin välittömät menetykset vastaavat siten noin kahta prosenttia työvoimasta. On arvioitu, että välilliset työpaikkojen menetykset tulevat olemaan yhtä merkittävät kuin välittömät menetykset, joten telakan sulkemista pidetään suurena kriisinä alueen taloudessa. Kerteminden työvoiman koulutustaso on sekä kansallista keskiarvoa että Fynin keskiarvoa alempi. Vuonna 2008 noin 27,3 prosenttia Kerteminden työvoimasta oli saanut jonkinlaista jatkokoulutusta, kun vastaava luku Fynissä oli 33 prosenttia ja kansallinen keskiarvo 34,8 prosenttia. 18. Sekä Odensen että Kerteminden kunnat ovat tiiviisti mukana tässä hakemuksessa, jota ne ovat tukeneet alusta asti. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 19. Yleinen työllisyystilanne heikkeni jyrkästi Tanskassa vuosina 2009 ja 2010. Työttömyys kohosi ennätysalhaiselta tasolta (3,4 prosenttia vuonna 2008) uuteen ennätykseen vuonna 2010 (7,6 prosenttia) (lähde: Eurostat[10]). 20. Kerteminden elinkeinorakennetta leimaa teollisuuden ja erityisesti metallurgian suuri osuus työllisyydestä. Monia työpaikkoja tällä alalla on jo menetetty muihin alempien palkkakustannusten maihin. Vähennettävillä telakkatyöntekijöillä on korkea tekninen asiantuntemus, jota on vaikea soveltaa muilla aloilla Fynissä tai edes koko Tanskassa. Monet heistä ovat työskennelleet telakalla koko ikänsä, ja myös heidän vanhempansa ovat saattaneet työskennellä siellä. Lisäksi telakan toimintaa ollaan vähentämässä asteittain, ja työntekijäryhmiä vähennetään sitä mukaa, kun viimeiset laivatilaukset saadaan valmiiksi. Edelliseen vähennyskierrokseen kuuluneet, tätä ryhmää edeltäneet työntekijät hakeutuvat parhaillaan mahdollisesti sopiviin uusiin työpaikkoihin. Ilman merkittävää uudelleenkoulutusta näiden toisella kierroksella vähennettyjen työntekijöiden uudelleentyöllistyminen on vieläkin vaikeampaa kuin aiemmin vähennettyjen työntekijöiden. 21. Sen jälkeen, kun telakan sulkemisesta ilmoitettiin elokuussa 2009, paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten sidosryhmien yhteenliittymä on käynyt keskusteluja ja laatinut strategian alueen uusia kasvumahdollisuuksia varten. Kyseinen nyt muotoutumassa oleva strategia ohjaa hakemukseen sisältyvien toimenpiteiden valintaa. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 22. Etelä-Tanskan alue määrittelee ja suunnittelee toimenpiteitä, jotka voidaan toteuttaa Lissabonin tavoitteiden mukaisesti pyrittäessä vahvaan eurooppalaiseen kilpailukykyyn. Alueellinen kasvufoorumi käyttää sekä ESR:n että EAKR:n rahoitusta ja kansallista työmarkkina-avustusta näiden pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi pyrkien edistämään uusia kasvualoja tällä alueella. 23. Jotta voitaisiin auttaa näiden välittömien työpaikkavähennysten kohteeksi joutuneita, tarvitaan kuitenkin enemmän erityistoimia. Niihin kuuluvat koulutus, työllistymiskannustimet ja tuki yrittäjyydelle. Työntekijöiden kohderyhmä on jo erittäin ammattitaitoista, mutta heidän ammattitaitonsa on alalta, jolla tulevat työllistymismahdollisuudet näyttävät heikoilta. Tämän vuoksi heitä varten ehdotetut toimenpiteet ovat jonkin verran kalliimpia kuin muissa joukkovähentämistapauksissa, jotka usein koskevat suhteellisen vähäisen ammattitaidon omaavia työntekijöitä. – Peruskurssi ja selvitystyö: Arvion mukaan tähän toimenpiteeseen osallistuu noin 55 prosenttia kaikista vähennetyistä työntekijöistä, jotka muodostavat tuen kohteena olevien työntekijöiden ryhmän. Kurssi kestää keskimäärin neljä viikkoa, ja siihen sisältyy sekä ryhmäopetusta että yksilöllistä neuvontaa. Tavoitteena on auttaa työntekijöitä ymmärtämään omaa tilannettaan ja motivoitumaan täydelliseen uudelleenorientoitumiseen, ymmärtämään alueella avoimena olevia mahdollisuuksia, määrittelemään oma pätevyytensä ja tunnistamaan itseään kiinnostavat mahdollisuudet sekä päättämään muista toimenpiteistä, joihin he haluavat osallistua. Tähän toimenpiteeseen kuuluu paljon intensiivisempää ja yksilöllisempää neuvontaa kuin mitä työvoimatoimistot yleensä pystyvät tarjoamaan. – Ammatillinen koulutus ja yleissivistävä koulutus: Arvion mukaan kaikki tuen kohteena olevat työntekijät osallistuvat myös tähän toimenpiteeseen ja valitsevat erilaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusaloja. Osalle työntekijöistä voi olla tarpeen vahvistaa yleissivistävää koulutustaan ennen kuin he voivat osallistua muihin koulutusvaihtoehtoihin. – Ensimmäinen näistä vaihtoehdoista koskee energiateknologiaa, johon kuuluu sähkövoiman tuottaminen, energian varastointi, energiainfrastruktuuri ja energiatehokkuus; vihreää energiaa korostetaan kaikilla näillä osa-alueilla. Kyseessä on uusi koulutusalue, jota työvoimatoimistot eivät ole tarjonneet ennen Odense Steel Shipyardin esittämää ensimmäistä hakemusta. – Toinen vaihtoehto koskee rakentamista ja maisemanhoitoa, joihin on jo tehty laajoja julkisen sektorin sitoumuksia tulevia vuosia varten. Kurssiin kuuluu energiatehokkaan rakentamisen erityisopintoja. Nämä ovat innovatiivisia koulutustoimenpiteitä, jotka poikkeavat siitä, mitä alueella on tarjolla. – Kolmas vaihtoehto koskee robotiikkaa, joka on vahvan kasvun ala, jolla Tanska menestyy kansainvälisesti. Pääasiallisia kohdealoja ovat teollisuustuotanto, pelit ja oppiminen ja biologinen tuotanto. Työvoimatoimistot eivät nykyisellään tarjoa tätä vaihtoehtoa, mutta ne voisivat ottaa sen valikoimaansa tulevaisuudessa, jos järjestely toimii hyvin. – Neljäs vaihtoehto koskee hyvinvointiteknologiaa, jonka kehittäminen keskittyy jo Odensen ympäristöön. Hyvinvointipalvelujen kysynnän odotetaan kasvavan sairaaloissa ja terveydenhuollossa. Pääkohteena on yleinen johdatus teknologiaan ja taitojen parantaminen käytännössä. Työvoimatoimistot eivät nykyisellään tarjoa tätäkään kurssia, mutta se voi tarjota hyvät työllistymismahdollisuudet tulevaisuudessa. – Viidentenä vaihtoehtona on yleissivistävä koulutus, joka voi olla ennakkoedellytyksenä monille vähennetyille työntekijöille, jotta he voivat osallistua tarjottuun koulutukseen. Arvion mukaan neljännes koko kohderyhmästä osallistuu tähän toimenpiteeseen, jonka on määrä kestää keskimäärin 22 viikkoa henkilöä kohti. Vaikka työvoimatoimistot tarjoavat tätä toimenpidettä, niillä on vaikeuksia selviytyä työttömien työntekijöiden tulvasta. – Nuorten houkuttelu koulutukseen / korkeakoulutus: Tällä toimenpiteellä ohjataan nuoria työntekijöitä palaamaan koulutukseen, tarjotaan tukea ja rahoitetaan koulutuskustannuksia enintään vuodeksi. Tämä tuki on laajempaa kuin mitä työvoimatoimistot yleensä tarjoavat. – Työllistymiskannustimet – opetus yrityksissä: Toimenpide auttaa vähennetyn työntekijän siirtymistä uuteen työpaikkaan edistämällä oppimista ja mukautumista sekä työnantajan että uuden työntekijän kannalta. Se toteutetaan useimmiten jonkin muun sellaisen toimenpiteen lisäksi, jolla työntekijää valmistetaan uuteen työpaikkaan. Käytännössä kyseessä on uusille työntekijöille suunnattu kurssi, joka toteutetaan 1–3 päivänä viikossa 6–10 viikon aikana. Se helpottaa suuresti uusien työnantajien päätöstä palkata vähennettyjä työntekijöitä, koska heitä autetaan sopeutumaan uuteen työpaikkaan nopeammin. – Kannustimet uuden yrityksen perustamiseen: Yrittäjyys on Tanskassa vähäistä mutta lisääntymässä, ja se on erityisen vähäistä näiden työpaikkavähennysten eniten koettelemissa kahdessa kunnassa. Suunnitellut workshopit auttavat näitä työntekijöitä kehittämään ideoita ja luovuutta, ideoiden seulonta auttaa heitä keskittymään jatkokehittämisen kannalta parhaisiin vaihtoehtoihin ja kuuden viikon yrittäjyyskurssi antaa tämän tien valitseville mahdollisuuden keskittyä siihen, miten yritystä pyöritetään; pienempi määrä saa tämän jälkeen neuvontaa tuotekehityksestä ja tarvittavasta markkina-analyysista. Nämä uudet yrittäjät saavat ohjausta ja valmennusta yrityksen varhaisessa käynnistysvaiheessa ja mentorointia useita kertoja ensimmäisen vuoden aikana. Niitä, jotka perustavat yrityksen menestyksekkäästi, autetaan markkinoinnissa ja suhdetoiminnassa, mukaan luettuna brändin rakentaminen. Tiukat edellytykset täyttävät yrittäjät voivat hakea lainaa. Arvion mukaan noin kymmenen hakijaa osallistuu näihin toimenpiteisiin ja heistä yksi täyttää viimeisen, lainan muodossa toteutettavan tukivaiheen edellytykset. – Näiden toimenpiteiden lisäksi Tanska ehdottaa 103 euron päivärahaa työntekijää kohti kultakin päivältä, jona henkilö osallistuu aktiivisesti koulutukseen tai muuhun relevanttiin toimenpiteeseen. 24. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. Kaikki toimenpiteissä mukana olevat osapuolet ovat sitoutuneet tiedottamaan tarjottavasta EGR-tuesta. Odensen kunnan alaisuuteen on perustettu EGR-sihteeristö, jota yhteisrahoittavat Kerteminden kunta ja Etelä-Tanskan alue. Tämä sihteeristö on säännöllisesti yhteydessä työntekijöihin ja pitää yllä ja päivittää asiaan liittyvää www-sivustoa.[11] Kahta Odense Steel Shipyardia koskevaa asiaa varten ollaan suunnittelemassa konferenssia, jonka on määrä olla ensimmäisen asian[12] osalta päätöskonferenssi ja toisen hakemuksen osalta puolivälikonferenssi. 25. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 9 487 675 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi kustannuksiksi 443 255 euroa (4,5 prosenttia kokonaismäärästä). EGR:ltä haettu rahoitusosuus on yhteensä 6 455 104 euroa (65 prosenttia kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen yhteisrahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Peruskurssi ja selvitystyö || 550 || 1 611 || 885 906 Ammatillinen koulutus energiateknologiassa || 110 || 13 423 || 1 476 510 Ammatillinen koulutus rakentamisessa ja maisemanhoidossa || 85 || 5 369 || 456 376 Ammatillinen koulutus robotiikassa || 44 || 10 067 || 442 953 Ammatillinen koulutus hyvinvointiteknologiassa || 38 || 12 081 || 459 060 Yleissivistävä koulutus || 138 || 7 973 || 1 100 295 Houkuttelu korkeakoulutukseen || 110 || 6 711 || 738 255 Opetus yrityksissä || 110 || 3 221 || 354 362 Yrittäjyyteen kannustaminen || 28 || 268 || 7 517 Ideoiden seulonta || 14 || 134 || 1 879 Yrittäjyyskurssi || 8 || 5 638 || 45 101 Tuotekehityskurssi || 4 || 3 758 || 15 034 Markkina-analyysi ja toteutettavuustutkimus || 2 || 4 027 || 8 054 Yritystoiminnan käynnistäminen || 2 || 5 638 || 11 275 Mentorointi || 2 || 1 342 || 2 685 Mainostaminen ja brändin rakentaminen || 2 || 4 027 || 8 054 Yrityksen perustamislaina || 1 || 26 846 || 26 846 Päiväraha || (päiviä) 33 530 || 103 || 3 447 514 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 9 487 675 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 0 Hallinnointi || || 308 456 Tiedotus ja mainonta || || 67 953 Valvontatoimet || || 66 846 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 443 255 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 9 930 930 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) || || 6 455 104 * Kokonaismäärät eivät täsmää täysin, mikä johtuu Tanskan kruunujen muuntamisesta euroiksi ja pyöristyksistä. 26. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa ja että kaikki päällekkäisrahoitus estetään. 27. Entinen työnantaja Odense Steel Shipyard järjesti syksyllä 2010 työpaikkamessut, joilla tarjottiin tietoa työmahdollisuuksista ja EGR:n rahoittamista toimista. Ammattitaitoisille työntekijöille tarjottiin useita työpaikkoja Trondheimissa ja muilla Norjan paikkakunnilla. Päivämäärä, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 28. Tanska aloitti EGR:n yhteisrahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 31. lokakuuta 2011. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 29. Etelä-Tanskan alue ja Odensen ja Kerteminden kunnat laativat hakemuksen yhdessä. Työhön on osallistunut useita työmarkkinaosapuolia, toimialajärjestöjä, ammattiliittoja ja oppilaitoksia. Yhteisiä kokouksia on järjestetty, ja niissä osapuolet ovat käyneet keskusteluja ja laatineet yksityiskohtaisia kasvustrategioita ja siirtymäsuunnitelmaan kuuluvia erityistoimia. 30. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 31. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisen osalta Tanskan viranomaisten hakemuksessa · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla; · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen; · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 32. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että hallintoviranomaisena rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaa Tanskan yritys- ja rakennusviranomainen eli sama taho, joka vastaa myös Euroopan sosiaalirahastosta saadun tuen hallinnoinnista ja valvonnasta. Todentamisviranomaisena toimii saman elimen toinen osasto. Valvontaviranomaisena toimii yritys- ja rakennusviranomaiseen kuuluva EU-rahoituksen tarkastusyksikkö. Rahoitus 33. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 6 455 104 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin. 34. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti samoin kuin määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 35. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 36. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 37. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2012 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 38. Vuoden 2012 talousarviossa on budjettikohdassa 04.0501 ”Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)” varattu maksumäärärahoja 50 000 000 euroa. Tämän hakemuksen kohteena olevat 6 455 104 euroa katetaan mainitusta budjettikohdasta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[13] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[14] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[15] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivän toukokuuta 2009 ja 30 päivän joulukuuta 2011 välillä toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää myös työntekijöille, jotka on vähennetty maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. (3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (4) Tanska esitti 28 päivänä lokakuuta 2011 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Odense Steel Shipyard -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 8 päivään maaliskuuta 2012 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 6 455 104 euroa. (5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 6 455 104 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2012 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] Compensated Gross Tonnage (CGT) (kompensoitu bruttovetoisuus) on indikaattori, joka kertoo yksittäisen laivan rakentamiseen tarvittavan työmäärän, ja se lasketaan kertomalla laivan vetoisuus (tonnage) kertoimella, joka määritetään laivan tyypin ja koon mukaan (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] Ks. http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf. [6] KOM(2011) 251 lopullinen. [7] KOM(2010) 451 lopullinen. [8] KOM(2010) 631 lopullinen. [9] KOM(2011) 251 lopullinen. [10] Ks. http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9. [11] Ks. www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden. [12] EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard. [13] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [14] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [15] EUVL C […], […], s. […].