Tätä taustaa vasten komissio on laatinut tämän kertomuksen, jossa analysoidaan, noudattaako Puola perussopimuksessa määrättyä alijäämäkriteeriä. Velkakriteeriä voidaan katsoa noudatetun, koska velkasuhde on alle perussopimuksen mukaisen viitearvon, joka on 60 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kertomuksessa otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, ja siinä otetaan asianmukaisesti huomioon myös covid-19-pandemiaan liittyvä merkittävä talouden häiriö.

Komissio antoi 20. maaliskuuta 2020 tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoinnista. Lauseke, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 1466/97 5 artiklan 1 kohdassa, 6 artiklan 3 kohdassa, 9 artiklan 1 kohdassa ja 10 artiklan 3 kohdassa sekä asetuksen (EY) N:o 1467/97 3 artiklan 5 kohdassa ja 5 artiklan 2 kohdassa, helpottaa finanssipolitiikan koordinointia talouden vakavan taantuman yhteydessä. Tiedonannossaan komissio oli neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että kun otetaan huomioon odotettavissa oleva covid-19-epidemian aiheuttama vakava talouden taantuma, tämänhetkiset olosuhteet mahdollistavat lausekkeen aktivoinnin. Jäsenvaltioiden valtiovarainministerit yhtyivät komission arvioon 23. maaliskuuta 2020. Yleisen poikkeuslausekkeen aktivoiminen mahdollistaa tilapäisen poikkeamisen julkisen talouden keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeuttamisuralta edellyttäen, että tämä ei vaaranna julkisen talouden kestävyyttä keskipitkällä aikavälillä. Korjaavan osion osalta neuvosto voi myös päättää komission suosituksesta hyväksyä tarkistetun julkisen talouden kehityskaaren. Yleinen poikkeuslauseke ei keskeytä vakaus- ja kasvusopimuksen mukaisia menettelyjä. Se antaa jäsenvaltioille mahdollisuuden poiketa niistä julkista taloutta koskevista vaatimuksista, joita tavallisesti sovellettaisiin, ja samalla komissiolla ja neuvostolla on mahdollisuus toteuttaa tarvittavat politiikan koordinointitoimenpiteet vakaus- ja kasvusopimuksen puitteissa.

Näitä tekijöitä kuvataan tarkemmin asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa, jonka mukaan huomioon on otettava myös ”muut tekijät, joita kyseinen jäsenvaltio pitää merkityksellisinä arvioitaessa kokonaisvaltaisesti alijäämä- ja velkaperusteiden noudattamista ja jotka jäsenvaltio on esittänyt neuvostolle ja komissiolle”.

Tämänhetkisessä tilanteessa keskeinen huomioon otettava lisätekijä vuoden 2020 osalta on covid-19-pandemian taloudellinen vaikutus. Pandemia vaikuttaa erittäin merkittävästi julkisen talouden tilanteeseen ja johtaa erittäin epävarmoihin näkymiin. Pandemia on johtanut myös yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimiseen.

3.1. Covid-19-pandemia

Covid-19-pandemia on johtanut merkittävään talouden häiriöön, jolla on huomattava kielteinen vaikutus kaikkialla Euroopan unionissa. Vaikutukset BKT:n kasvuun riippuvat sekä pandemian että niiden toimenpiteiden kestosta, joita kansalliset viranomaiset toteuttavat ja joita toteutetaan Euroopan tasolla ja globaalisti pandemian leviämisen hidastamiseksi, tuotantokapasiteetin suojelemiseksi ja kokonaiskysynnän tukemiseksi. Jäsenvaltiot ovat jo ottaneet tai ovat ottamassa käyttöön budjettitoimenpiteitä terveydenhuoltojärjestelmien kapasiteetin lisäämiseksi ja avun tarjoamiseksi niille henkilöille ja aloille, joita kriisi erityisesti koettelee. Lisäksi on otettu käyttöön merkittäviä maksuvalmiustukitoimenpiteitä ja muita takauksia. Toimivaltaisten tilastoviranomaisten on tutkittava yksityiskohtaisempien tietojen perusteella, onko kyseisillä toimenpiteillä välitöntä vaikutusta julkisen talouden rahoitusasemaan. Nämä toimenpiteet yhdistettynä talouden toimeliaisuuden vähenemiseen kasvattavat julkisen talouden alijäämiä ja heikentävät velka-asemia huomattavasti.

3.2 Keskipitkän aikavälin taloudellinen tilanne

Talouskasvu oli yli 4 prosenttia vuonna 2019, mikä johtui pääasiassa vahvasta kotimaisesta kysynnästä. Komission kevään 2020 talousennusteen mukaan BKT kuitenkin supistuu covid-19-pandemian vuoksi 4,3 prosenttia vuonna 2020, mikä johtuu sulkutoimenpiteiden aiheuttamista taloudellisen toiminnan häiriöistä ja ulkoisen kysynnän ennennäkemättömästä vähenemisestä. Yksityisen kulutuksen ennustetaan vähenevän huomattavasti työttömyyden lisääntymisen, palkkojen kasvun jyrkän pienenemisen ja kuluttajien heikon luottamuksen vuoksi. Myös investointien odotetaan supistuvan voimakkaasti vuonna 2020. Tuotannon odotetaan supistuvan voimakkaasti vuoden alkupuoliskolla ja elpyvän vähitellen kolmannelta neljännekseltä alkaen. Näille näkymille on ominaista poikkeuksellinen epävarmuus pandemian kestosta ja sen taloudellisista vaikutuksista. Tämä on lieventävä tekijä arvioitaessa, noudattaako Puola alijäämäkriteeriä vuonna 2020.

3.3 Julkisen talouden keskipitkän aikavälin rahoitusasema

Puola sai 13. heinäkuuta 2018 suosituksen varmistaa, että nettomääräisten julkisten perusmenojen nimellinen kasvu on enintään 4,2 prosenttia vuonna 2019 (menojen kasvun vertailuarvo), jolloin vuotuinen rakenteellinen sopeutus olisi 0,6 prosenttia suhteessa BKT:hen. Kokonaisarviointi osoittaa, että suositellulta keskipitkän aikavälin tavoitteeseen tähtäävältä sopeutusuralta poiketaan merkittävästi vuonna 2019 ja vuosina 2018–2019 yhdessä tarkasteltuina.

Lähentymisohjelmassa annetaan tietoja merkittävistä uusista menoista (vaikutus julkiseen talouteen 3,2 % suhteessa BKT:hen vuonna 2020) pandemian hillitsemiseksi ja talouden tukemiseksi. Ennakoiduista menoista suurimmat muodostuvat itsenäisille ammatinharjoittajille ja epätyypillisessä työsuhteessa oleville työntekijöille myönnettävistä etuuksista, yritysten vapauttamisesta sosiaaliturvamaksuista ja palkkatuesta tietyille yrityksille. Lähentymisohjelmassa otetaan huomioon myös kriisin ja suhdannevaikutusten aiheuttama julkisten tulojen voimakas väheneminen. Lähentymisohjelman mukaan tulojen ennakoiden kasvavan vuonna 2021 talouden elpymisen ja suhdannetekijöiden seurauksena. Lähentymisohjelmassa ei mainita talouden tukemiseen myönnettäviä uusia suuria menoja. Lähentymisohjelmassa korostetaan tähän ennusteeseen liittyvää suurta epävarmuutta, johon vaikuttavat pandemian kehittyminen, terveyttä koskevien toimenpiteiden kesto ja tiukkuus, talouden elpymisen voimakkuus, keskuspankin politiikka ja ulkoinen tilanne.

3.4 Muut jäsenvaltion esittämät tekijät

Puolan viranomaiset toimittivat 11. toukokuuta 2020 kirjeen, jossa ne ilmoittivat asetuksen (EY) N:o 1467/97 2 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkitykselliset tekijät. Edellä tässä kertomuksessa esitetty analyysi kattaa jo suurimman osan viranomaisten esittämistä keskeisistä tekijöistä. Yksi tekijä, jota ei ole vielä mainittu edellä, on hallituksen päätös supistaa liiallista alijäämää niin pian kuin mahdollista. Vakauttavan menosäännön ansiosta viranomaiset aikovat supistaa alijäämän lähelle 3 prosenttia suhteessa BKT:hen vuonna 2021, jos taloudellinen tilanne ei edellytä lisää finanssipoliittista elvytystä.

4. Päätelmät

Lähentymisohjelman mukaan Puolan julkisen talouden nimellisen alijäämän ennakoidaan kasvavan 8,4 prosenttiin suhteessa BKT:hen vuonna 2020. Tämä ylittää perussopimuksessa asetetun 3 prosentin viitearvon eikä ole lähellä sitä. Viitearvon ennakoitua ylittymistä pidetään poikkeuksellisena mutta ei väliaikaisena.

Perussopimusta ja vakaus- ja kasvusopimusta noudattaen tässä kertomuksessa on tarkasteltu myös merkityksellisiä tekijöitä. Koska ennakoitu alijäämä on selvästi yli 3 prosenttia suhteessa BKT:hen ja ylitys ei ole väliaikainen, ja kun otetaan huomioon kaikki merkitykselliset tekijät, analyysi viittaa siihen, että perussopimuksessa ja asetuksessa (EY) N:o 1467/1997 määriteltyä alijäämäkriteeriä ei noudateta.