Muutettu Ehdotus: Euroopan parlamentin ja Neuvoston päätös yhteisön toisesta toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007-2013) - Vuosien 2007-2013 rahoituskehyksestä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdystä sopimuksesta johtuva mukautus (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) /* KOM/2006/0234 lopull. - COD 2005/0042A */





[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO | Bryssel 24.5.2006 KOM(2006) 234 lopullinen 2005/0042 A (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön toisesta toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013) Vuosien 2007–2013 rahoituskehyksestä 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdystä sopimuksesta johtuva mukautus (komission esittämä EY:n perustamissopimuksen 250 artiklan 2 kohdan mukaisesti) Perustelut I. Johdanto Komissio ehdotti 6. huhtikuuta 2005 laaja-alaista ja kunnianhimoista terveys- ja kuluttajansuojaohjelmaa vuosiksi 2007–2013[1]. Ohjelman perustana oli olettamus 1 203 miljoonan euron budjetista (josta 969 miljoonaa euroa terveyttä varten). Ehdotukseen sisältyi yhteisön nykyisten terveystoimien merkittävä lisääminen kolmesta kuuteen toimintakokonaisuuteen, jotta voitaisiin puuttua valtioiden rajat ylittäviin terveysalan haasteisiin ja sidosryhmien odotuksiin. Ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2006 Euroopan parlamentti antoi ohjelman terveysosaa koskevan lausunnon, jossa se tuki komission ehdottamia tavoitteita ja keskeisiä toimia, korosti pitävänsä erillistä terveysohjelmaa parempana vaihtoehtona, laajensi ehdotetun terveystoiminnan alaa ja pyysi 1 500 miljoonan euron budjettia. Koska yhteisön rahoituskehyksestä vuosille 2007–2013 on kuitenkin tehty toimielinten välinen sopimus, lopulliseksi terveystoiminnan budjetiksi tuli 365,6 miljoonaa euroa, eli noin kolmannes komission huhtikuussa 2005 tekemässä ehdotuksessa alun perin kaavaillusta budjetista. Näiden resurssirajoitusten vuoksi on tarpeen omaksua tarkemmin rajattu toimintatapa yhteisön terveystoimissa. Komissio ehdottaakin, että ohjelma kohdennetaan uudelleen kolmeen laaja-alaiseen tavoitteeseen: kansalaisten terveysturvan parantamiseen; terveyden edistämiseen hyvinvoinnin ja solidaarisuuden parantamiseksi ja terveystiedon hankkimiseen ja levittämiseen. Painopistetoimenpiteet määritetään vuosittain, jotta ohjelman resurssit voitaisiin keskittää tarkoin valituille aloille, jotka on sopeutettu poliittiseen kontekstiin ja uusiin tarpeisiin. Tämä onkin käsillä olevan muutetun ehdotuksen tarkoitus, ja sillä korvataan huhtikuussa 2005 annettu komission alkuperäinen ehdotus terveystoiminnan osalta. Antamalla erillisen, ainoastaan terveystoimintaa koskevan ehdotuksen komissio myöntyy parlamentin sekä talous- ja sosiaalikomitean kannattamaan toimintatapaan, jossa ehdotus jaetaan kahteen osaan. Kuluttajansuojaa käsitellään siis erillisessä ehdotuksessa. Tässä muutetussa ehdotuksessa terveysalan tuleva toiminta suunnataan selkeämmin tukemaan yhteisön yleisiä tavoitteita eli hyvinvointia, solidaarisuutta ja turvallisuutta ja siinä pyritään saavuttamaan synergiaa muiden toimintalinjojen kanssa, kuten Euroopan parlamentti on korostanut. Nykyiseen ehdotukseen on mahdollisuuksien mukaan sisällytetty parlamentin esille tuomat keskeiset strategiset kysymykset, kuten terveenä ikääntymisen tukeminen, terveyserojen korjaaminen koko EU:n alueella, naisten ja miesten terveyteen liittyvien kysymysten huomioon ottaminen sekä rajatylittäviin kysymyksiin keskittyminen. Muutettuun ehdotuksen ei budjettirajoitusten vuoksi kuitenkaan sisälly erityistä toimintakokonaisuutta yksittäisten sairauksien torjumiseksi (kuten komission alkuperäisessä ehdotuksessa, jota Euroopan parlamentti edelleen vahvisti). Resurssien niukkuuden vuoksi komissio pyrkii sen sijaan vähentämään sairauksien aiheuttamaa taakkaa puuttumalla tärkeimpiin terveyden taustatekijöihin. Jos yhteisön tasoisella, tiettyjä sairauksia (kuten harvinaisia sairauksia tai mielenterveyttä) koskevilla toimilla voidaan kuitenkin tuottaa merkittävää lisäarvoa, muutetun ehdotuksen tähän liittyvissä tavoitteissa annetaan tällaisia säännöksiä. Terveydenhuoltojärjestelmien yhteistyötä koskevia toimia (jotka komission alkuperäisessä ehdotuksessa muodostivat erillisen toimintakokonaisuuden) on lisäksi huomattavasti virtaviivaistettu, ja ne on sisällytetty jäljempänä kuvattaviin yhteisön terveystoiminnan kolmeen tavoitteeseen. II. Terve yhteiskunta hyvinvoinnin, solidaarisuuden ja turvallisuuden perustana Terveyden parantaminen on itsessäänkin tärkeää. Terveys on lisäksi merkittävässä asemassa, kun etsitään ratkaisuja Euroopan kohtaamiin suuriin haasteisiin, kuten väestön ikääntymiseen, turvallisuusuhkiin tai työvoimapulaan. Terveyden parantaminen on tarpeen, jotta voitaisiin saavuttaa yhteisön yleistavoitteet, jotka on asetettu tällaisten ongelmien ratkaisemiseksi. Terveydellä on tehtävänsä, kun Eurooppa pyrkii saavuttamaan täyden potentiaalinsa hyvinvoinnin, solidaarisuuden ja turvallisuuden osalta. Hyvinvoinnin osalta väestön terveys on keskeinen tuottavuus- ja kasvutekijä. Euroopan parlamentti korosti, että terveyden vaaliminen on pitkän aikavälin talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin avaintekijä[2]. Terveysalan toimintalinjojen parantaminen johtaa EU:n kansalaisten kasvavaan elinikään ja parempaan terveyteen, mikä taas vähentää työntekijöiden poissaoloja ja ennenaikaista eläkkeelle siirtymistä. Komissio on painottanut kevään Eurooppa-neuvostolle toimittamissaan vuosittaisissa raporteissa, että terveiden elinvuosien lisääminen on olennaisen tärkeää, kun työllisyyttä pyritään lisäämään[3], ja että Euroopalla ei ole enää varaa siihen, että 50 vuotta täyttäneet jäävät pois työelämästä.[4] Huono terveydentila on tärkein varhaiseläkkeelle siirtymisen ja tuottavuuden menetyksen syy. Kansalaisten terveiden elinvuosien lisääminen on näin ollen tärkeää Lissabonin tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi ja parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä annetun lausunnon pohjalta nyt käsillä olevassa muutetussa ehdotuksessa keskitytään selvemmin terveenä ikääntymiseen sekä terveyden potentiaaliin kasvun edistämisessä. Solidaarisuuden osalta yhteisön tavoitteen, eli sosiaalisesti yhtenäisen Euroopan, saavuttaminen edellyttää elinajanodotteeseen, terveydentilaan ja laadukkaiden terveyspalveluiden saatavuuteen EU:ssa liittyvien merkittävimpien erojen pienentämistä. Tämä merkitsee käytännössä sitä, että EU:n eri osissa on suuria eroja elämän laadussa, mutta myös tuottavuudessa, työelämään osallistumisessa ja niiden työntekijöiden iässä, jotka invaliditeetin vuoksi poistuvat työvoimasta. Terveyserot kulkevat lisäksi käsi kädessä hyvinvointierojen kanssa. Solidaarinen Eurooppa ei voi kääntää selkäänsä tällaisille eroille. Vastauksena parlamentin ensimmäisessä käsittelyssä annettuun lausuntoon tässä muutetussa ehdotuksessa keskitytään nyt enemmän terveyserojen käsittelyyn ja myös säädetään toimista, joilla parannetaan terveysjärjestelmien välistä solidaarisuutta, vaikkakin budjettisyistä virtaviivaistetulla tavalla. Viimeaikaiset lintuinfluenssaan liittyvät tapahtumat ja kasvava huoli influenssapandemian mahdollisuudesta muistuttavat meitä siitä, että turvallisuuden vuoksi on tehostettava toimia kansalaisten suojelemiseksi rajatylittäviltä terveysuhilta. Turvallisuuden parantaminen edellyttää valmiuksien rakentamista sekä Euroopan että jäsenvaltioiden tasolla, jotta terveydellisiin hätätilanteisiin voitaisiin reagoida koordinoidusti ja tehokkaasti ja jotta samalla voitaisiin noudattaa ihmisoikeuksien suojelun periaatetta ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan yhteisiä arvoja. Kansalaiset ja sidosryhmät odottavat, että EU varmistaa nopean ja tehokkaan avun jäsenvaltioille, jotka reagoivat mahdolliseen pandemiaan ja muihin vakaviin terveysuhkiin. EU:n on toimittava, kun sen kansalaisten turvallisuus on uhattuna. Muutetussa ehdotuksessa korostetaankin edelleen tätä kysymystä, ja siinä on yleisesti ottaen pitäydytty alkuperäisen ehdotuksen mukaisessa toiminnan laajuudessa. Ohjelman mukainen toiminta täydentää tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen toimintaa (ks. jäljempänä). III. Ohjelman tavoitteet Ohjelmalla on kolme laajaa tavoitetta, joihin pyritään yhteisön yleisten tavoitteiden mukaisesti: 1. Kansalaisten terveysturvan parantaminen 2. Terveyden edistäminen hyvinvointia ja solidaarisuutta varten 3. Terveystiedon hankkiminen ja levittäminen Näiden tavoitteiden saavuttaminen edellyttää tiivistä yhteistyötä ja vahvaa synergiaa muiden toimintalinjojen kanssa. Terveyskysymysten valtavirtaistamista muihin toimintalinjoihin ja yhteisen toiminnan mahdollisuuksia on tässä ehdotuksessa vahvistettu parlamentin ensimmäisessä käsittelyssään antaman lausunnon pohjalta. 1. Kansalaisten terveysturvan parantaminen 1.1. Kansalaisten suojelu terveysuhilta Yhteisön strategissa tavoitteissa vuosille 2005–2009[5] korostetaan, että on tärkeää vastata EU:n tasolla uhkiin, jotka kohdistuvat kansalaisten terveyteen ja turvallisuuteen (myös bioterrorismiin). Maailmanlaajuisista terveysuhista ja lintuinfluenssaan liittyvistä tuoreimmista tapahtumista saadut kokemukset osoittavat, että EU:n on parannettava kykyään vastata rajatylittäviin uhkiin. Merkittävä askel tähän suuntaan on vuonna 2004 perustettu tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalainen keskus[6], jonka tehtävänä on analysoida ja arvioida tartuntatauteihin liittyviä riskejä sekä tarjota niitä koskevia neuvoja. Tämän ohjelman toimilla tunnistetaan keskuksen toimeksiantoa laajemmin uhkia, joita aiheuttavat mm. fysikaaliset ja kemialliset aineet, ja ohjelman tukitoimilla lujitetaan yhteisön seuranta- ja valvontaverkoston perustamisesta tehdyn päätöksen täytäntöönpanoa[7]. Ohjelmalla tuetaan lisäksi rokotusohjelmien suunnittelua sekä vertailulaboratoriojärjestelmän perustamista harvinaisia tai suuririskisiä taudinaiheuttajia varten. Valvonnalla tarkoitetaan yksinkertaisesti niiden tietojen keruuta, joita yhteisö tarvitsee päättääkseen, mitä on tehtävä. Jotta EU voisi suojella kansalaisiaan tehokkaasti, se tarvitsee teknisiä ja toiminnallisia valmiuksia (EU:n sisäisiin tai sen ulkopuolisiin) terveysuhkiin valmistautumista ja reagoimista varten. Tämän vuoksi ohjelmassa tuetaan EU:n valmiuksien rakentamista, jotta Euroopan tasolla voidaan reagoida koordinoidusti. Ohjelmalla edistetään kansallisten rakenteiden tehostamista; tähän käytetään toimia, joilla parannetaan riskinhallintaa ja terveyteen liittyvien hätätilanteiden suunnittelua, tuetaan toiminnan koordinointia tällaisissa hätätilanteissa, ja parannetaan niihin valmistautumista sekä edistetään verkottumista ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa. Ohjelmalla tuetaan edelleen jäsenvaltioita, kun ne kehittävät omaa infrastruktuuriaan, valmiuksiaan sekä koordinointijärjestelyjään, joita uhkiin reagointi edellyttää. 1.2. Kansalaisten turvallisuuden parantaminen Kansalaiset kohtaavat mahdollisten pandemioiden lisäksi lukuisia muita, monimuotoisia turvallisuuteen kohdistuvia uhkia. Vältettävissä olevien tapahtumien ja infektioiden lisääntyminen sairaaloissa aiheuttaa huolta potilasturvallisuudesta kaikkialla EU:ssa. On myös käsiteltävä tapaturmiin ja onnettomuuksiin liittyvien, vältettävissä olevien sairauksien aiheuttamaa taakkaa. EU voi tällä alalla täydentää kansallisia toimenpiteitä lisäämällä tietoisuutta, tukemalla kokemusten vaihtoa ja edistämällä opastavan aineiston laadintaa. Lisäksi EU:lla on keskeinen rooli terveysriskien tunnistamisessa (esim. riskit, jotka liittyvät altistumiseen jossakin tuotteessa olevalle kemialliselle aineelle) ja niiden mahdollisten vaikutusten arvioinnissa. EU:lla on myös perustamissopimuksessa määrätty tärkeä velvoite taata lääketieteelliseen käyttöön tarkoitettujen ihmisperäisten elinten ja aineiden korkea laatu ja turvallisuus. Ohjelmassa tuetaankin verta, kudoksia ja soluja koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa ja tarjotaan apua kansainvälisen terveyssäännöstön täytäntöön panemiseksi. Muutetussa ehdotuksessa otetaan huomioon parlamentin pyynnöt, joiden mukaan yhteisön on ensisijaisena toimenaan käsiteltävä vakavia rajatylittäviä terveysuhkia, koordinoitava tarkoin sekä ohjelmassa tehtävä että tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen työ sekä toteutettava toimia, jotka koskevat vammojen ehkäisyä sekä elimiä. 2. Terveyden edistäminen hyvinvointia ja solidaarisuutta varten 2.1. Terveenä ja aktiivisena ikääntymisen edistäminen ja terveyserojen pienentämisen tukeminen Euroopan väestö ikääntyy, ja työssä käyvien osuus pienentyy. Keskeinen haaste onkin varmistaa, että väestö ikääntyy terveenä. ”Mitä pidempään ihmiset pysyvät terveinä ja hyväkuntoisina, sitä pidempään he voivat olla aktiivisia ja pysyä työelämässä”.[8] EU:n on tuettava poliittisia toimenpiteitä, joilla tuetaan terveenä ja aktiivisena ikääntymistä, kuten yhteisön Lissabonin ohjelmassa kaavaillaan.[9] Kuten Eurooppa-neuvostolle korostettiin, jäsenvaltioiden on pyrittävä pienentämään sellaisten ihmisten suurta määrää, jotka ovat poissa työelämästä huonon terveyden vuoksi.[10] Joidenkin jäsenvaltioiden Lissabon-suunnitelmiin sisältyy terveystoimenpiteitä, joilla työvoiman vahvistamisen lisäksi[11] pyritään myös kohentamaan julkista taloutta. On selvää, että ikääntyvä ja terveydeltään heikko väestö kasvattaa terveydenhuoltomenoja, mutta on lisäksi myös näyttöä siitä, että väestön terveyden kohentaminen voi selvästi pienentää ennustettua menojen kasvua. Ikääntyvän yhteiskunnan ongelmiin puuttuminen tarkoittaa elinkaariajattelun soveltamista terveyteen, jolloin varmistetaan, että nuoriin keskitytään riittävästi. Tässä muutetussa ehdotuksessa otetaan huomioon parlamentin pyynnöt, jotka koskevat toimia terveiden elinvuosien lisäämiseksi (rakenteellinen indikaattori), jotta Lissabonin tavoitteet voitaisiin saavuttaa torjumalla sairauksia ja edistämällä terveenä ikääntymistä, sekä pyyntö, joka koskee lasten terveyden ottamista huomioon. Väestön terveys ja korkeatasoisten terveydenhuoltopalveluiden saatavuus vaihtelevat suuresti jäsenvaltioittain ja alueittain. Lisäksi väestön huono terveydentila johtaa heikompaan tuottavuuteen ja vähäisempään osallistumiseen työmarkkinoille. Väestön huono terveydentila siis vaikuttaa kielteisesti talouskasvuun, ja terveysvaje johtaa talouden heikentymiseen. Ne jäsenvaltiot ja alueet, joiden kansalaiset ovat (EU:n keskiarvoon nähden) terveydeltään heikossa asemassa, odottavat ollen EU:n taholta solidaarisuutta ja tukea, jotta ne voisivat kohdentaa terveysvalmiuksiaan. EU:n aluepolitiikalla voidaan tukea investointeja terveysalan infrastruktuuriin lähentymisalueilla sekä henkilöstöresursseihin kaikkialla Euroopan unionissa. Ohjelmalla myös rohkaistaan jäsenvaltioita investoimaan terveyteen yhteistyössä muiden toimintalinjojen kanssa. Vastauksena parlamentin ensimmäisessä käsittelyssään antamaan lausuntoon ohjelmassa viedään eteenpäin toimia, joilla tunnistetaan terveyserojen syitä jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä keskittyen erityisesti uusien jäsenvaltioiden tilanteeseen, ja siinä tuetaan parhaiden toimintatapojen vaihtoa tällaisten erojen korjaamiseksi. Näin ollen tässä muutetussa ehdotuksessa otetaan täysimittaisesti huomioon parlamentin pyynnöt, joiden mukaan terveyseroja koskevien toimien olisi oltava yksi ohjelman painopisteistä, ja sillä pyritään osaltaan tukemaan terveyserojen pienentämistä EU:ssa. Muutetussa ehdotuksessa otetaan myös huomioon parlamentin pyyntö, jonka mukaan uudessa ohjelmassa olisi keskityttävä rajatylittäviin kysymyksiin. Synergiaa ja täydentävyyttä etsittäisiin terveyteen liittyvistä rajatylittävistä hankkeista, jotka ovat aluepolitiikan alueiden väliseen yhteistyöhön liittyvien tavoitteiden mukaisia. Ohjelmassa tuetaankin terveydenhuoltojärjestelmien yhteistyötä useissa merkitykseltään kasvavissa rajatylittävissä kysymyksissä, kuten potilaiden ja terveydenhuoltoalan työntekijöiden liikkuvuudessa. 2.2. Terveempien elintapojen edistäminen terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla Suurimmat vaikuttajat väestön terveyteen ovat terveyden taustatekijät, kuten ravitsemus, alkoholin, tupakan ja huumeiden käyttö sekä sosiaalisen ja fyysisen ympäristön laatu. Toiminta näillä aloilla on oleellisen tärkeää, kun pyritään parantamaan terveyttä ja hyvinvointia ja estämään ennenaikaisia kuolemia ja vammautumisia. Vältettävissä olevien, elintapoihin ja riippuvuuteen liittyvien sairauksien yhä kasvava taakka on kaikissa EU:n jäsenvaltioissa tekijä, joka erityisesti edellyttää yhteisön tasoisia toimia yhteistyön helpottamiseksi, hyvien toimintatapojen vaihtamiseksi ja kansallisten toimenpiteiden täydentämiseksi. Terveyden edistäminen edellyttää siis puuttumista terveyttä vaarantaviin elintapatekijöihin (esim. ravitsemus, fyysinen aktiivisuus ja seksuaaliterveys) ja riippuvuuksiin (esim. tupakka, alkoholi, huumeet) sekä laajempiin sosioekonomisiin ja ympäristöön liittyviin terveyden taustatekijöihin. Tässä ehdotuksessa otetaan huomioon parlamentin antama tuki yhteisön toimille, jotka koskevat terveyden edistämistä ja ennaltaehkäisevää toimintaa. Ehdotukseen sisältyy kohdennettuja toimia, jotka koskevat erityisesti elintapoihin ja riippuvuuksiin liittyviä terveyden taustatekijöitä. Komission alkuperäiseen ehdotukseen sisältynyt sairauksia koskeva erillinen toimintakokonaisuus ei budjettisyistä ole enää mahdollinen. Terveyden tärkeimpien taustatekijöiden käsitteleminen edistää kuitenkin osaltaan näiden sairauksien aiheuttaman taakan keventämistä. Esimerkiksi terveellistä ruokavaliota tukevilla toimilla voidaan edistää sydänsairauksien vähentämistä ja seksuaaliterveyttä koskevilla toimilla voidaan tukea hiv-tartuntojen ja aidsin torjuntaa. 3. Terveystiedon hankkiminen ja levittäminen 3.1. Osaamisen ja parhaiden toimintatapojen vaihto Terveyskysymyksiin liittyvän osaamisen ja parhaiden toimintatapojen vaihtoon on runsaasti mahdollisuuksia. Parlamentti on korostanut erityisesti sitä, että tarvitaan yhteisön tasoista toimintaa, jolla tuodaan lisäarvoa ja jossa keskitytään rajatylittäviin kysymyksiin. Parhaiden toimintatapojen vaihdossa keskitytään tässä yhteydessä kysymyksiin, joissa yhteisö voi tarjota todellista lisäarvoa tuomalla eri maiden asiantuntijat yhteen. Näin on esimerkiksi harvinaisten sairauksien kohdalla tai terveydenhuoltojärjestelmien rajatylittävän yhteistyön kysymyksissä. Siihen sisältyvät myös laaja-alaiset kysymykset, joita parlamentti korosti ensimmäisessä käsittelyssä antamassaan lausunnossa, kuten sukupuoleen liittyvät terveysseikat ja lasten terveys. Myös muita keskeisiä, kaikkia jäsenvaltioita kiinnostavia kysymyksiä, kuten mielenterveyttä, on määrä käsitellä. Osaamisen ja parhaiden toimintatapojen vaihto täydentää kansallisia toimenpiteitä ja tarjoaa jäsenvaltioille mahdollisuuden hyötyä muulla EU:ssa kehitetyistä ratkaisuista. Tiedon keruu saattaa olla tarpeen ennen tällaista osaamisen vaihtoa. Tässä muutetussa ehdotuksessa onkin otettu huomioon parlamentin pyyntö, joka koskee terveyden sukupuolinäkökohtia sekä lasten terveyttä (jota ei ollut erikseen sisällytetty komission alkuperäisen ehdotuksen liitteeseen 2) koskevaa toimintaa. Siinä myös vastataan parlamentin pyyntöön, jonka mukaan yhteisön olisi keskityttävä lisäarvoon rajatylittävissä terveyskysymyksissä, kuten potilaiden liikkuvuudessa. 3.2. Terveystiedon keruu, analysointi ja levittäminen Terveysosaamisen vankan tietoperustan kokoaminen on olennaisen tärkeää, kun suunnitellaan näyttöön pohjautuvaa terveyspolitiikkaa. Sidosryhmät ja poliittiset päätöksentekijät luottavat lisäksi siihen, että EU tarjoaa vertailukelpoista, luotettavaa ja ajantasaista terveystietoa. Terveystiedon kokoaminen ja levittäminen edellyttää EU:n terveyden seurantajärjestelmän kehittämiseen tähtäävän nykytoiminnan laajentamista. Seurantajärjestelmä toimittaa tietoa kaikkiin terveyttä koskeviin toimintoihin hyödyntäen tarvittaessa yhteisön tilasto-ohjelmaa. Parlamentin ensimmäisessä käsittelyssään antaman lausunnon tuella ohjelmassa jatketaan ponnisteluja indikaattoreiden ja muiden työkalujen laatimiseksi sekä tietojen keräämiseksi poliittisen päätöksenteon perustaksi. Kuten alkuperäisessä komission ehdotuksessa kaavailtiin, ohjelmassa keskitytään yhä enemmän tarjoamaan kansalaisille käyttäjäystävällisiä analyyseja ja tietoja, esim. terveysportaalin kautta. Kun ohjelmassa selvemmin keskitytään kansalaisviestintään, tuetaan myös pyrkimyksiä tuoda EU – ja EU:n terveyspolitiikka – lähemmäs kansalaisia. IV. Ohjelman täytäntöönpano Tässä muutetussa ehdotuksessa on säilytetty huhtikuussa 2005 annetun komission alkuperäisen ehdotuksen välineet ja keskeiset täytäntöönpanosäännökset, ja siihen on sisällytetty useita Euroopan parlamentin tekemiä tarkistuksia, jotka lisäävät alkuperäisen ehdotuksen yksityiskohtaisuutta ja avoimuutta. Sääntelyn parantamista koskevien periaatteiden mukaisesti on erityisesti pyritty varmistamaan toiminnan johdonmukaisuus nyt käsillä olevan välineen ja yhteisön muiden ohjelmien kesken. Kuten ensimmäisessä käsittelyssä annetussa parlamentin lausunnossa pyydetään, ohjelmassa vahvistetaan synergiaa yhteisön muiden toimintalinjojen ja ohjelmien kanssa, esim. aluekehitys- ja rakennerahastojen, yhteisön tilasto-ohjelman, yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategian, kestävän kehityksen strategian, tutkimuksen puiteohjelman sekä Lissabonin toimintasuunnitelman kanssa. Tarvittaessa ohjelmassa voidaan toteuttaa yhteistoimia myös muiden toimintalinjojen kanssa. Ohjelmassa tuetaan kansalaisyhteiskunnan osallistumista terveyspolitiikan suunnitteluun. Ohjelman mukaisissa tärkeimmissä aloitteissa otetaan myös täysimääräisesti huomioon sidosryhmien kuuleminen. Terveyspolitiikkaa työstetään yhteistyössä kansalaisten ja sidosryhmien kanssa esimerkiksi antamalla tukea potilaiden etuja puolustavien tai terveyskysymyksiä edistävien järjestöjen kehittämiseen. Euroopan parlamentin pyynnön mukaisesti ohjelmassa on entistä voimakkaammin painotettu raportointia ohjelman keskeisistä tuloksista muille toimielimille sekä ohjelman vaikutuksen huolellista arviointia tulevien aloitteiden kannalta. Lisäksi komissio on ottanut huomioon parlamentin pyynnön, jonka mukaan päätösehdotuksessa olisi annettava selkeät perusteet, joilla arvioidaan valtioista riippumattomien järjestöjen tukikelpoisuus perusrahoituksen osalta. Näin parannetaan tekstin avoimuutta sääntelyn parantamista koskevien periaatteiden mukaisesti. Muutetussa ehdotuksessa on kuitenkin budjettisyistä laskettu erityistapauksissa myönnettävän perusrahoituksen enimmäismäärää 95 prosentista (joka sisältyi komission alkuperäiseen ehdotukseen ja jota parlamentti tuki) 80 prosenttiin. Kansanterveysalan toimintaohjelmaa varten perustetun nykyisen toimeenpanoviraston olisi avustettava ehdotetun uuden terveysohjelman täytäntöönpanossa. Kustannustehokkuuden parantamiseksi ja mittakaavaetujen saamiseksi saman viraston olisi myös avustettava kuluttajaohjelman täytäntöönpanossa sekä elintarviketurvallisuutta koskevien koulutustoimenpiteiden täytäntöönpanossa. Komissio aikookin tätä varten muuttaa täytäntöönpanoviraston perustamisesta 15. joulukuuta 2004 tekemäänsä päätöstä. Nykyisessä kansanterveysohjelmassa korostuu voimakkaasti rajatylittävien hankkeiden yhteisrahoitus avustusten muodossa. Komissio ehdottaa, että tulevassa ohjelmassa vähennetään hankkeiden yhteisrahoituksen osuutta ja keskitytään enemmän tarjouspyyntöihin, jotta voidaan maksimoida ohjelmasta rahoitettavien toimien tehokkuus, vaikutus ja lisäarvo sekä varmistaa, että voimavarat kanavoidaan selkeästi ohjelman tavoitteisiin liittyviin tarpeisiin. Ohjelma on suunniteltu osaksi laaja-alaista terveysstrategiaa, jonka komissio esittelee vuonna 2007, Ohjelma kattaa olennaisilta osin sen toiminnan, johon tarvitaan rahoitusta. Tuleva strategia tarjoaa kattavat puitteet yhteisön monenlaisille terveystoimille, ja siinä myös määritellään toiminnan tavoitteet ja painopisteet. Keskeisiä kysymyksiä, kuten terveysnäkökohtien valtavirtaistamista muihin toimintalinjoihin, terveyseroihin puuttumista sekä kansainvälisiin kysymyksiin reagointia, täsmennetään tulevassa strategiassa. 2005/aaaa (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön toisesta [12] toimintaohjelmasta terveyden ja kuluttajansuojan alalla (2007–2013) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 ja 153 artiklan,[13] ottavat huomioon komission ehdotuksen,[14] ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,[15] ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon,[16] noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä,[17] sekä katsovat seuraavaa: 1. Yhteisö voi myötävaikuttaa kansalaistensa terveyden ja turvallisuuden ja taloudellisten etujen suojaamiseen toteuttamalla toimia kansanterveyden ja kuluttajansuojan aloillaalalla[18]. Terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava yhteisön kaikkien toimintalinjojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla yhteisöltä edellytetään aktiivista roolia siten, että se toteuttaa toissijaisuusperiaatetta kunnioittaen toimenpiteitä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa. Yhteisö kunnioittaa täysin jäsenvaltioiden toimivaltaa terveyspalveluiden ja sairaanhoidon järjestämisessä ja tarjoamisessa.[19] 2. Terveysalalle leimaa-antavaa on toisaalta sen huomattava kasvupotentiaali, innovatiivisuus ja dynaamisuus ja toisaalta sen kohtaamat haasteet, kun on kyse taloudellisesta ja sosiaalisesta kestävyydestä sekä terveysjärjestelmien tehokkuudesta, muun muassa ikääntyvän väestön ja lääketieteen edistyksen vuoksi.[20] 3. Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma (2003–2008) oli ensimmäinen Euroopan yhteisön kattava tämän alan ohjelma, jonka myötä on jo saavutettu tärkeitä tuloksia ja parannuksia.[21] 4. On olemassa joukko vakavia rajatylittäviä ja mahdollisesti maailmanlaajuisia terveysuhkia, ja esiin nousee uusia uhkia, jotka edellyttävät yhteisön lisätoimia. Yhteisön olisi käsiteltävä vakavia rajatylittäviä terveysuhkia ensisijaisina. Seuranta, varhaisvaroitusjärjestelmä ja vakavien terveysuhkien torjunta edellyttävät yhteisön valmiuksia vastata uhkiin koordinoidusti ja tehokkaasti.[22] 5. Maailman terveysjärjestön (WHO) Euroopan terveysraportin 2005 mukaan merkittävimmät syyt sairauksien aiheuttamalle kuormitukselle WHO:n Euroopan alueella sairastavuusvakioituina elinvuosina ilmaistuina ovat ei-tarttuvat taudit (77 prosenttia taudeista yhteensä), ulkoiset vammojen ja myrkytysten syyt (14 prosenttia) sekä tarttuvat taudit (9 prosenttia). Seitsemän tärkeintä syytä – iskeeminen sydäntauti, unipolaarinen masennus, aivo- ja verisuonitauti, alkoholin liikakäyttö, krooninen hengitystiesairaus, keuhkosyöpä ja tieliikenneonnettomuudet – vastaavat 34 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista Euroopan alueella. Seitsemän tärkeintä riskitekijää – tupakka, alkoholi, korkea verenpaine, korkea kolesteroli, ylipaino, vähäinen hedelmien vihannesten nauttiminen ja vähäinen liikunta – vastaavat 60 prosentista sairastavuusvakioiduista elinvuosista. Lisäksi tarttuvista taudeista, kuten hiv-tartunnasta ja aidsista, influenssasta, tuberkuloosista ja malariasta on tulossa uhka kaikkien eurooppalaisten terveydelle. Yksi ohjelman tärkeistä tehtävistä, tarvittaessa yhteistyössä yhteisön tilasto-ohjelman kanssa, olisi tunnistaa aiempaa paremmin yhteisön merkittävimmät terveysongelmat.[23] 6. Kahdeksan tärkeintä ei-tarttuvista taudeista johtuvaa kuolleisuuden ja sairastavuuden syytä WHO:n Euroopan alueella ovat sydän- ja verisuonitauti, neuropsykiatriset häiriöt, syöpä, ruoansulatussairaudet, hengitystiesairaudet, tuntoelinten häiriöt, lihas- ja tukielinsairaudet sekä diabetes.[24] 7. Antibioottiresistenssistä ja sairaalainfektioista on tulossa uhka terveydelle Euroopassa. Keskeisiä huolenaiheita ovat uusien tehokkaiden antibioottien puute ja se, miten varmistetaan nykyisten antibioottien asianmukainen käyttö. Siksi on tärkeää kerätä ja analysoida asiaankuuluvia tietoja.[25] 8. Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen roolin vahvistaminen on tärkeää tarttuvien tautien torjumiseksi.[26] 9. Ohjelma perustuu kansanterveysalaa koskevan yhteisön aiemman toimintaohjelman (2003–2008) saavutuksiin. Kansanterveysohjelmalla myötävaikutetaan fyysisen terveyden, mielenterveyden ja hyvinvoinnin korkean tason sekä entistä paremman terveysasioita koskevan tasa-arvon saavuttamiseen koko yhteisössä kohentamalla kansanterveyttä, ehkäisemällä ihmisten sairauksia ja häiriötiloja ja torjumalla ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä sairauksien esiintymisen ja ennenaikaisen kuolleisuuden torjumiseksi.[27] 10. Ohjelmassa olisi painotettava terveydentilan parantamista ja terveellisten elintapojen edistämistä lasten ja nuorten keskuudessa.[28] Yhden yhtenäisen ohjelman avulla voitaisiin maksimoida tavoitteiden yhteisvaikutukset ja tehostaa mahdollisimman paljon toimien hallintoa näillä aloilla samalla kuitenkin säilyttäen terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevien toimien keskeiset osa-alueet ja erityispiirteet. Yhdistämällä terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevat toimet yhteen ohjelmaan voitaisiin edistää yhteisiä tavoitteita suojata kansalaisia riskeiltä ja uhkilta, lisätä kansalaisten valmiuksia saada tietoa ja mahdollisuuksia tehdä päätöksiä etujensa mukaisesti sekä edistää terveys- ja kuluttajansuoja-alan tavoitteiden huomioon ottamista yhteisön kaikilla politiikan aloilla ja kaikissa toimissa. Hallintorakenteiden ja -järjestelmien yhdistämisen on tarkoitus edistää ohjelman tehokkaampaa täytäntöönpanoa sekä terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevien yhteisön resurssien hyödyntämistä parhaalla mahdollisella tavalla. 11. Ohjelmalla olisi tuettava terveystavoitteiden ulottamista kaikkiin yhteisön toimintalinjoihin ja toimiin ilman, että tästä kuitenkaan aiheutuu päällekkäisyyttä muissa yhteisön toimintalinjoissa tehtävän työn kanssa.[29] Yhteisön toimintalinjojen ja ohjelmien koordinoiminen on keskeinen osa tavoitetta, joka koskee terveyskysymysten ottamista huomioon politiikan muilla aloilla. Yhteisvaikutusten lisäämiseksi ja päällekkäisyyksien välttämiseksi voidaan toteuttaa yhteisiä toimia asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimenpiteiden kanssa, ja ohjelmassa hyödynnetään asianmukaisella tavalla yhteisön muita rahastoja ja ohjelmia, myös yhteisön nykyistä ja tulevaa tutkimuksen puiteohjelmaa ja niiden tuloksia, rakennerahastoja, Euroopan unionin solidaarisuusrahastoa, yhteisön työturvallisuus- ja työterveysstrategiaa sekä yhteisön tilasto-ohjelmaa.[30] 12. Erityisesti pyritään varmistamaan tämän yhteisön ohjelman sekä yhteisön ulkoisten toimien välinen johdonmukaisuus ja synergia, esimerkiksi lintuinfluenssan, hi-viruksen ja aidsin, tuberkuloosin sekä muiden kansainvälisten terveysuhkien alalla. Lisäksi tarvitaan kansainvälistä yhteistyötä, jotta voidaan edistää terveysalan yleistä uudistamista ja yleisiä terveyteen liittyviä institutionaalisia kysymyksiä Euroopan unionin ulkopuolella. 13. Terveiden elinvuosien, eli toimintakykyisen elinajan odotteen, lisääminen torjumalla sairauksia ja edistämällä terveenä ikääntymistä on tärkeää Euroopan unionin kansalaisten hyvinvoinnin kannalta ja se auttaa vastaamaan Lissabonin prosessin haasteisiin, kun on kyse tietoyhteiskunnasta ja kestävästä julkistaloudesta, johon kohdistuu paineita nousevien terveydenhuolto- ja sosiaaliturvakustannusten myötä.[31] 14. Euroopan unionin laajentuminen on lisännyt huolta unionin sisäisistä terveyseroista, ja tämä todennäköisesti korostuu tulevissa laajentumisissa. Sen vuoksi tämän kysymyksen olisi oltava yksi ohjelman painopistealueista.[32] 15. Ohjelman avulla olisi yksilöitävä terveyserojen syitä ja kannustettava erojen poistamiseen muun muassa vaihtamalla tietoa parhaista toimintatavoista.[33] 16. Vertailukelpoisten tietojen järjestelmällinen kerääminen, käsittely ja analysointi on välttämätöntä, jotta kansanterveyden tehokas seuranta olisi mahdollista Euroopan unionin tasolla. Näin komissio ja jäsenvaltiot voisivat parantaa kansalaisille suunnattua tiedotusta ja suunnitella tarkoituksenmukaisia strategioita, toimintalinjoja ja toimia ihmisten terveyden suojelun korkean tason saavuttamiseksi. Olisi pyrittävä kansanterveyden parantamiseen käytettävien tietojen ja tietoaineistojen vaihtamisjärjestelmien ja -verkostojen yhteensopivuuteen ja yhteentoimivuuteen toimien ja tukitoimenpiteiden osalta. Sukupuoli ja ikä ovat tärkeitä terveyteen liittyviä seikkoja. Tämä olisikin otettava tarvittavissa tiedoissa huomioon.[34] Tiedot on kerättävä asiaa koskevien henkilötietojen suojasta annettujen säännösten mukaisesti.[35] 17. Parhaat toimintatavat ovat tärkeitä, sillä terveyden edistämistä ja ennalta ehkäisevää toimintaa olisi arvioitava tehokkuuden ja vaikutusten pohjalta eikä ainoastaan taloudellisin perustein.[36] On tärkeää edistää parhaita toimintatapoja sekä sairauksien ja vammojen uusimpia hoitomenetelmiä yleisen terveydentilan heikkenemisen estämiseksi ja osaamiskeskusten kehittämiseksi erityisolosuhteita varten. On myös tärkeää tukea erilaisia toimintavaihtoehtoja, joista valinnat voidaan tehdä.[37]. 18. Olisi ryhdyttävä toimiin vammojen estämiseksi keräämällä tietoja, selvittämällä vammojen taustatekijöitä ja levittämällä asiaa koskevaa tietoa.[38] 19. Ohjelman olisi osaltaan myötävaikutettava potilaiden liikkuvuutta ja terveysalan ammattilaisten liikkuvuutta koskevien tietojen keräämiseen ja niitä koskevien asianmukaisten toimintalinjojen edistämiseen. Sen olisi helpotettava eurooppalaisen sähköisen terveydenhuollon alueen kehittämistä edelleen yhteisillä eurooppalaisilla aloitteilla unionin muiden toiminta-alojen, myös aluepolitiikan, kanssa ja samalla edistettävä osaltaan terveysalan verkkosivustoja koskevien laatukriteerien suunnittelutyötä sekä eurooppalaista sairaanhoitokorttia.[39] 20. Etähoitosovellusten kehittäminen voi edistää potilaiden liikkuvuutta ja kotona annettavaa sairaanhoitoa, mikä auttaa keventämään sairauksien ja vammojen aiheuttamaa taakkaa.[40] 21. Ympäristön pilaantuminen on vakava terveysriski ja huomattava huolenaihe unionin kansalaisille. Olisi kiinnitettävä erityistä huomiota lapsiin ja muihin ryhmiin, jotka ovat erityisen alttiita vaarallisille ympäristötekijöille. Ohjelmalla olisi täydennettävä toimia, jotka toteutetaan osana ympäristöä ja terveyttä koskevaa vuosien 2004–2010 toimintasuunnitelmaa.[41] 22. Ohjelmassa olisi puututtava myös sukupuoleen ja ikääntymiseen liittyviin terveyskysymyksiin.[42] 23. Ennalta varautumisen periaate ja riskinarviointi ovat ihmisten terveyden suojelun kannalta ratkaisevan tärkeitä tekijöitä, minkä vuoksi ne olisi sisällytettävä entistä tiiviimmin muihin yhteisön toimintalinjoihin ja toimiin.[43] 24. On edistettävä jäsenvaltioiden yhteistyötä ja parannettava kansanterveysalan nykyisten ja tulevien verkostojen tehokkuutta sen varmistamiseksi, että yhteisön ja jäsenvaltioiden tämän ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet ja aloitteet sovitetaan mahdollisimman suuressa määrin yhteen.[44] 25. Kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten osallistuminen asianmukaisella tasolla ja kansallisten järjestelmien mukaisesti olisi otettava huomioon ohjelman täytäntöönpanossa.[45] Terveys- ja kuluttajansuojapolitiikoilla on yhteisiä tavoitteita, jotka koskevat riskeiltä suojaamista, kansalaisten päätöksenteon kehittämistä sekä terveys- ja kuluttajansuojanäkökohtien ottamista huomioon kaikilla yhteisön politiikan aloilla, sekä yhteisiä välineitä, kuten viestintä, kansalaisyhteiskunnan valmiuksien kehittäminen terveys- ja kuluttajansuojakysymyksissä sekä näitä kysymyksiä koskevan kansainvälisen yhteistyön edistäminen. Esimerkkejä monialaisista kysymyksistä, jotka vaikuttavat sekä terveyteen että kuluttajansuojaan, ovat ravitsemus ja liikalihavuus, tupakointi ja muut terveyteen liittyvät kulutustottumukset. Näihin yhteisiin tavoitteisiin ja välineisiin sovellettavan yhteisen toimintatavan avulla terveys- ja kuluttajansuoja-alojen yhteiset toimet voidaan toteuttaa tehokkaammin ja vaikuttavammin. Terveys- että kuluttajansuoja-alalla on molemmilla myös omaa alaa koskevia erillisiä tavoitteita, joihin olisi pyrittävä kunkin alan erityistoimin ja -välinein. 26. On tarpeen lisätä Euroopan unionin investointeja terveyteen ja terveyteen liittyviin hankkeisiin. Tässä suhteessa jäsenvaltioita kannustetaan pitämään terveyden parantamista kansallisten ohjelmiensa painopisteenä. On parannettava tietoisuutta unionin rahoituksen mahdollisuuksista terveysalalla. Olisi kannustettava jäsenvaltioiden välistä tiedonvaihtoa terveysalan rahoituksesta rakennerahastojen kautta.[46] 27. Kansalaisjärjestöillä ja erikoistuneilla verkostoilla on myös tärkeä tehtävä kansanterveyden edistämisessä ja kansalaisten etujen ajamisessa yhteisön terveyspolitiikassa. Ne Euroopan yleinen etu on, että kansalaisten terveyttä, turvallisuutta ja taloudellisia etuja samoin kuin kuluttajien etunäkökohtia tuote- ja palvelustandardien kehittämisessä puolustetaan yhteisön tasolla. Ohjelman avaintavoitteet voivat olla riippuvaisia myös erityisverkostoista, jotka tarvitsevat yhteisön tukea kehittyäkseen ja toimiakseen. Tässä päätöksessä on määritettävä yhteisön tukeen oikeutettujen kansalaisjärjestöjen ja erikoistuneiden verkostojen taloudellista avoimuutta koskevat kelpoisuusehdot. Kun otetaan huomioon kyseeseen tulevien organisaatioiden erityisluonne, erityisen hyödyllisissä tapauksissa tällaisten organisaatioiden toimintaan annettavaan yhteisön tuen uusimisessa uusimiseen ei pitäisi soveltaa voidaan poiketa yhteisön tuen asteittaisen vähentämisen periaatetta periaatteen soveltamisesta.[47] 28. Ohjelman täytäntöönpanon olisi pohjauduttava kansanterveys- ja kuluttajansuoja-alojen nykyisiin toimiin ja rakenteellisiin järjestelyihin komission päätöksellä 2004/858/EY perustettu kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanovirasto mukaan luettuna, ja siinä olisi laajennettava näitä toimia ja järjestelyitä. Ohjelma olisi pantava täytäntöön läheisessä yhteistyössä asiaankuuluvien organisaatioiden ja virastojen, etenkin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 851/2004[48] perustetun tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen kanssa.[49] 29. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[50] mukaisesti ottaen huomioon avoimuuden tarve sekä kohtuullinen tasapaino ohjelman eri tavoitteiden välillä. 30. Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (jäljempänä ’ETA-sopimus’) määrätään terveysalan terveyden ja kuluttajansuojan alojen yhteistyöstä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton valtioiden (jäljempänä ’EFTA-/ETA-valtiot’) välillä. Olisi myös säädettävä muiden maiden, etenkin yhteisön naapurimaiden, yhteisön jäsenyyttä hakevien maiden, ehdokasmaiden sekä liittymässä olevien maiden, osallistumisesta ohjelmaan ottaen erityisesti huomioon muissa maissa mahdollisesti esiin tulevat terveysuhat, jotka vaikuttavat yhteisöön.[51] 31. Olisi edistettävä soveltuvia suhteita ohjelmaan osallistumattomiin kolmansiin maihin ohjelman tavoitteiden edistämiseksi ottaen huomioon mahdolliset asiaan vaikuttavat sopimukset kyseisten maiden ja yhteisön välillä. Tämä voi tarkoittaa sitä, että kolmannet maat toteuttavat tämän ohjelman kautta rahoitettuja toimia täydentäviä toimia yhteistä etua koskevilla aloilla, mutta eivät saa rahoitustukea ohjelmasta. 32. Olisi kehitettävä yhteistyötä asiaankuuluvien organisaatioiden kuten Yhdistyneiden Kansakuntien ja sen erityisvirastojen, kuten Maailman terveysjärjestön, kanssa samoin kuin Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön kanssa, jotta ohjelma voidaan panna täytäntöön maksimoimalla yhteisön ja kansainvälisellä tasolla toteutettavien terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevien toimien tehokkuus ja vaikuttavuus ottaen huomioon eri organisaatioiden erityiset valmiudet. 33. Tähän ohjelmaan sisältyvien terveysalan tavoitteiden toteutumisessa saavutettua edistymistä on mitattava ja arvioitava, jJotta ohjelman arvoa ja vaikutuksia voitaisiin lisätä. Ttoteutettavia toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin myös ulkopuolisten riippumattomien arviointien avulla.[52] 34. Terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevan toiminnan tavoitteita ei voida riittävällä tavalla saavuttaa jäsenvaltioiden toimin kyseeseen tulevien asioiden kansainvälisen luonteen vuoksi ja ne voidaan toteuttaa paremmin yhteisön tasolla, koska yhteisön toiminnan avulla kansalaisten terveyttä, ja turvallisuutta ja taloudellisia etuja voidaan suojella tehokkaammin ja vaikuttavammin, ja tämän vuoksi yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä päätöksessä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. 35. Yhteisön terveysalan toimintaohjelman kaikkien tavoitteiden ja toimien on edistettävä miesten ja naisten terveyttä koskevien tarpeiden ja lähestymistapojen parempaa ymmärtämistä ja tunnustamista, kuten määrätään perustamissopimuksen 2 artiklassa, jonka mukaisesti miesten ja naisten tasa-arvo on Euroopan yhteisön periaate, ja perustamissopimuksen 3 artiklan 2 kohdassa, jonka mukaisesti yhteisö pyrkii poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa yhteisön kaikessa toiminnassa, mukaan lukien terveyden suojelun korkean tason saavuttaminen.[53] 36. Komission olisi varmistettava On tarpeen varmistaa asianmukainen siirtyminen kahdesta korvattavasta ohjelmasta tähän ohjelmaan etenkin monivuotisten, ohjelman hallintoa koskevien toimenpiteiden järjestelyiden, kuten teknisen ja hallinnollisen avun rahoituksen jatkuvuuden, osalta. [54] Teknisellä ja hallinnollisella avulla varmistetaan tarvittaessa 1 päivästä tammikuuta 2014 alkaen niiden toimien hallinto, joita ei ole vielä saatettu loppuun vuoden 2013 loppuun mennessä ja hallinnollisten tukirakenteiden, esimerkiksi kansanterveysalan toimintaohjelman toimeenpanoviraston, jatkuvuuden osalta. 37. Tarvitaan jatkuvia toimia kansanterveysalalla jo määriteltyjen yhteisön tavoitteiden saavuttamiseksi. Tämän vuoksi olisi perustettava terveysalaa koskeva yhteisön toinen toimintaohjelma (2007–2013, jäljempänä ’ohjelma’) tällä päätöksellä, jolla korvataan yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003–2008) hyväksymisestä 23 päivänä syyskuuta 2002 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY[55]. Kyseinen päätös olisi sen vuoksi kumottava,[56] OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA TEHNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Ohjelman perustaminen Perustetaan terveys- ja kuluttajansuoja-alaa koskeva yhteisön toinen toimintaohjelma (2007–2013), jäljempänä ’ohjelma’, joka alkaa tämän päätöksen voimaatulopäivästä 1. päivänä tammikuuta 2007 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2013.[57] 2 artikla Päämäärä ja tavoitteet 1. Ohjelmalla täydennetään ja tuetaan jäsenvaltioiden politiikkaa ja tuodaan siihen lisäarvoa ja edistetään ihmisten kansalaisten terveyden, ja turvallisuuden suojelua ja tukemista sekä kansanterveyden kohentamista ja taloudellisten etujen suojaamista.[58] 2. Tavoitteet, joihin pyritään tämän päätöksen liitteessä vahvistettujen toimien avulla, ovat seuraavat: [59] - Edellä olevassa 1 kohdassa tarkoitettuun päämäärään pyritään yhteisten tavoitteiden sekä terveysalan ja kuluttajansuoja-alan erityistavoitteiden kautta. - kansalaisten terveysturvan parantaminen - terveyden edistämiseen hyvinvoinnin ja solidaarisuuden parantamiseksi - terveystiedon hankkiminen ja levittäminen.[60] a) Terveys- ja kuluttajansuoja-alojen yhteiset tavoitteet, joihin pyritään tämän päätöksen liitteessä 1 vahvistettujen toimien ja toteutusvälineiden avulla, ovat seuraavat: - suojellaan kansalaisia riskeiltä ja uhkilta, joita yksittäiset henkilöt eivät voi hallita, - lisätään kansalaisten valmiuksia tehdä parempia terveyttä ja kuluttajien etuja koskevia päätöksiä, - otetaan terveys- ja kuluttajapolitiikan tavoitteet huomioon muilla politiikan aloilla. - b) Terveysalan erityiset tavoitteet, joihin pyritään tämän päätöksen liitteessä 2 vahvistettujen toimien ja tukitoimenpiteiden avulla, ovat seuraavat: - suojellaan kansalaisia terveysuhkilta, - edistetään toimintalinjoja, jotka johtavat terveempään elämäntapaan, - myötävaikutetaan merkittävien sairauksien vähentämiseen, - lisätään terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta. c) Kuluttajansuoja-alan erityiset tavoitteet, joihin pyritään tämän päätöksen liitteessä 3 vahvistettujen toimien ja tukitoimenpiteiden avulla, ovat seuraavat: - lisätään kuluttajiin ja markkinoihin liittyvien näkökohtien ymmärtämystä, - parannetaan kuluttajansuojaa koskevaa sääntelyä, - parannetaan soveltamisen valvontaa, seurantaa ja muutoksenhakukeinoja - lisätään kuluttajille suunnattua tiedotusta ja valistusta. 3 artikla Täytäntöönpanomenetelmät Edellä olevassa 2 artiklassa vahvistettuihin päämääriin ja tavoitteisiin pyrittäessä on hyödynnettävä täysimääräisesti asianmukaisia käytettävissä olevia täytäntöönpanomenetelmiä, etenkin seuraavia: a) komission suoraan tai välillisesti toteuttama keskitetty täytäntöönpano ja b) hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa, kun se on tarkoituksenmukaista. 4 artikla Rahoitusosuudet 38. Edellä olevan 1 kohdan a alakohtaa varten yYhteisön rahoitusosuus saa olla enintään: a) 60 prosenttia kustannuksista sellaisen toimen osalta, jolla pyritään edistämään tavoitetta, joka on osa tätä ohjelmaa yhteisön politiikkaa terveyden ja kuluttajansuojan alalla, lukuun ottamatta poikkeuksellisen hyödyllisiä tapauksia, joissa yhteisön osuus saa olla enintään 80 prosenttia, ja[61] b) 60 prosenttia sellaisen elimen tai erityisverkoston toimintakustannuksista, joka on valtioista riippumaton, voittoa tavoittelematon, teollisuudesta, kaupasta ja yrityksistä tai eturistiriidoista riippumaton ja jolla on jäseniä vähintään puolessa jäsenvaltioista, kun kyseisen valtioista riippumattoman järjestön tai erityisverkoston ensisijaisena tavoitteena on terveyden edistäminen tai sairauksien ehkäiseminen tai hoitaminen Euroopan yhteisössä joka ajaa yleistä eurooppalaista etua, jos tuki on tarpeen sen varmistamiseksi, että terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevia etunäkökohtia puolustetaan yhteisön tasolla, tai ohjelman avaintavoitteiden toteuttamiseksi., lukuun ottamatta poikkeuksellisen hyödyllisiä tapauksia, joissa Poikkeuksellisen hyödyllisissä tapauksissa yhteisön osuus saa olla enintään 80 95 prosenttia. 95%. 39. Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi perusteet, joilla määritetään, onko hyöty poikkeuksellista, on vahvistettava etukäteen 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa mainitussa vuotuisessa työsuunnitelmassa. 40. Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun, valtioista riippumattomille järjestöille ja erityisverkostoille annettavan Tällaisen rahoituksen uusimisen yhteydessä voidaan poiketa tuen asteittaisen vähentämisen periaatteen soveltamisesta.[62] 41. Edellä olevan 1 kohdan a alakohtaa varten yYhteisön rahoitustukeen voi tapauksen mukaan ja saavutettavan tavoitteen luonne huomioon ottaen sisältyä yhteisön ja vähintään yhden jäsenvaltion yhteisrahoitusta tai yhteisön ja osallistuvien maiden toimivaltaisten viranomaisten yhteisrahoitusta. Tällöin yhteisön rahoitustuki saa olla enintään 50 prosenttia lukuun ottamatta poikkeuksellisen hyödyllisiä tapauksia, joissa yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 70 prosenttia. Yhteisön rahoitustuet voidaan myöntää kyseisen jäsenvaltion tai toimivaltaisen viranomaisen avointa menettelyä noudattaen nimeämälle ja komission hyväksymälle julkisyhteisölle tai voittoa tavoittelemattomalle yhteisölle. 42. Edellä olevan 1 kohdan a alakohtaa varten yYhteisön rahoitusosuus voidaan antaa myös kiinteänä rahoitusosuutena tai kiinteämääräisenä rahoituksena silloin, kun tämä muoto soveltuu kyseisten toimien luonteeseen. Tällaisiin rahoitustukiin ei sovelleta edellä 1, 2 ja 34 kohdassa vahvistettuja prosenttirajoja, vaikka yhteisrahoitusta edelleen vaaditaan. Näiden toimien valinta-, seuranta- ja arviointiperusteita mukautetaan tarvittaessa. 54 artikla Ohjelman täytäntöönpano 1. Komissio varmistaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman ohjelmassa määritettyjen toimien ja toimenpiteiden täytäntöönpanon 76 ja 1087 artiklan säännösten mukaisesti ja varmistaen ohjelman sopusuhtaisen ja tasapainoisen kehittymisen.[63] 21a. Osana ohjelman täytäntöönpanoa komissio varmistaa koordinoinnin terveysalan seurantaa ja terveysuhkia koskevaa nopeaa reagointia käsittelevien verkostojen osalta.[64] 31b. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat toimivaltansa mukaisesti tarkoituksenmukaisia toimia varmistaakseen, että ohjelman toteuttaminen on tehokasta, ja kehittääkseen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla mekanismeja, joilla pyritään ohjelman tavoitteisiin. Ne varmistavat, että ohjelmassa tuetuista toimista tiedotetaan asiaankuuluvasti ja että toimiin saadaan mahdollisimman suuri osallistujamäärä.[65] 41d. Ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa komissio a) varmistaa, että tietoaineistot ja tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia ja että terveystietojen ja -tietoaineistojen vaihtojärjestelmät ja -verkostot ovat yhteensopivia ja yhteentoimivia,[66] ja b) varmistaa tarvittavan yhteistyön ja tiedotuksen tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen kanssa.[67] 51f. Ohjelmaa toteuttaessaan komissio varmistaa yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, että kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä noudatetaan ja että tarvittaessa käytetään mekanismeja, joilla taataan tällaisten tietojen luottamuksellisuus ja suoja.[68] 6 4a artikla Yhteiset strategiat ja toimet 1. Ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kaikkien yhteisön toimintalinjojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa ja terveyskysymysten valtavirtaistamisen edistämiseksi ohjelman tavoitteet voidaan toteuttaa yhteisinä strategioina ja yhteisinä toimina luomalla yhteyksiä asianomaisiin yhteisön ohjelmiin, toimiin ja rahastoihin. 2. Komissio varmistaa yhteyden ohjelman ja yhteisön muiden ohjelmien, toimien ja rahastojen, kuten tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman ja yhteisön tilasto-ohjelman välillä.[69] 7 5 artikla Rahoitus 1. Määrärahat ohjelman täytäntöönpanoon 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona ovat 1 203365,5 miljoonaa euroa. [70] 2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymienkehyksen rajoissa. 8 artikla Hallinto- ja tekninen apu 1. Tämän ohjelman rahoituksesta voidaan myös kattaa kuluja, jotka suoraan liittyvät ohjelman hallinnon ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, auditiointi- ja arviointitoimintaan; tällaisia ovat erityisesti tutkimukset, kokoukset, tiedotus- ja julkaisutoiminta, tiedonvaihtoon keskittyviin tietoverkkoihin liittyvät kulut sekä kaikki muut sellaisen teknisen ja hallinnollisen avun kulut, johon komissio voi turvautua ohjelman hallintoa varten. 2. Sillä voidaan myös kattaa teknisen ja hallinnollisen avun kuluja, jotka ovat tarpeen varmistettaessa siirtyminen päätöksen N:o 1876/2002/EY mukaisesti hyväksytyistä toimenpiteistä tähän ohjelmaan. Tällaisten kulujen kattamiseksi voidaan tarvittaessa ottaa talousarvioon määrärahoja myös vuoden 2013 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen 31 päivään joulukuuta 2013 mennessä. 9 6 artikla Komitea 1. Komissiota avustaa komitea (jäljempänä ’komitea’). 2. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa säädetty määräaika on kolme kuukautta. 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 8 artikla. 4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 107 artikla Täytäntöönpanotoimenpiteet 1. Tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat seuraavia seikkoja, päätetään 96 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen: a) ohjelman täytäntöönpanoa koskeva vuotuinen työsuunnitelma, jossa esitetään: - painotusalueet ja toteutettavat toimet, myös rahoitusvarojen määrärahojen jako ja asiaan liittyvät perusteet;[71] - perusteet yhteisön prosenttimääräisen rahoitusosuuden määrittämiseksi; - järjestelyt 6 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja toimien täytäntöönpanemiseksi[72]4a; b) rahoitusosuuksien valinta- ja ratkaisuperusteet, 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitetut perusteet mukaan luettuina. 2. Komissio vahvistaa tTämän päätöksen täytäntöönpanemisessa tarvittavat mahdolliset muut toimenpiteet vahvistetaan 96 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti. [73]. Niistä ilmoitetaan komitealle. 118 artikla Kolmansien maiden osallistuminen Ohjelmaan voivat osallistua seuraavat maat: a) EFTA-/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti, b) kolmannet maat, etenkin yhteisön naapurimaat, yhteisön jäsenyyttä hakevat maat, ehdokasmaat ja liittymässä olevat maat sekä vakautus- ja assosiaatioprosessiin osallistuvat Länsi-Balkanin maat niiden ehtojen mukaisesti, jotka on vahvistettu maiden kanssa tehdyissä kahden- tai monenvälisissä sopimuksissa yleisperiaatteista, jotka koskevat näiden maiden osallistumista yhteisön ohjelmiin. 129 artikla Kansainvälinen yhteistyö Ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä on kannustettava suhteita ohjelmaan osallistumattomiin kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin, erityisesti WHO:hon. [74] 1 30 artikla Seuranta, arviointi ja tulosten tunnetuksi tekeminen 1. Komissio seuraa säännöllisesti läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ohjelman toimien toteuttamista sen tavoitteiden pohjalta. Se raportoi seurannasta komitealle ja tiedottaa siitä neuvostolle ja Euroopan parlamentille. 2. Jäsenvaltioiden on annettava komission pyynnöstä tietoja tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista.[75] 3. Jäsenvaltioiden on annettava komission pyynnöstä tietoja tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle seuraavat tiedot: a) ulkoinen riippumaton väliarviointikertomus saaduista tuloksista sekä ohjelman täytäntöönpanon laadullisista ja määrällisistä näkökohdista kolme vuotta ohjelman hyväksymisen jälkeen; kertomuksen avulla on erityisesti voitava arvioida toimenpiteiden vaikutusta kaikissa maissa; kertomukseen on sisällyttävä tiivistelmä komission tärkeimmistä päätelmistä ja huomioista; b) tiedonanto ohjelman jatkamisesta viimeistään neljän vuoden kuluttua ohjelman hyväksymisestä; c) viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2015 jälkikäteen tehtävä ulkoinen ja riippumaton arviointikertomus, joka kattaa ohjelman täytäntöönpanon ja tulokset.[76] d) Jäsenvaltioiden on annettava komission pyynnöstä tietoja tämän ohjelman täytäntöönpanosta ja vaikutuksista. 3. Komissio varmistaa, että ohjelma arvioidaan kolmen vuoden kuluttua sen käynnistymisestä ja ohjelman päätyttyä. Komissio toimittaa arvioinnin päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. 4. Komissio saattaa toteutettujen toimien tulokset yleisön saataville ja varmistaa niiden tunnetuksi tekemisen. 1 41 artikla Kumoaminen Kumotaan päätös päätökset 1786/2002/EY ja 20/2004/EY tämän päätöksen voimaantulosta alkaen.[77] 152 artikla Siirtymätoimenpiteet Komissio vahvistaa tarvittavat hallinnolliset järjestelyt toimenpiteet, joilla varmistetaan siirtyminen päätöksillä 1786/2002/EY ja 20/2004/EY hyväksytyistä toimenpiteistä tämän ohjelman mukaisesti toteutettaviin toimenpiteisiin.[78] 153 artikla Loppusäännös Tämä päätös tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä . Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja Liite 1. Kansalaisten terveysturvan parantaminen 1.1. Kansalaisten suojelu terveysuhilta 1.1.1. Kehitetään strategioita ja keinoja tarttuvien ja ei-tarttuvien uhkien sekä fysikaalisten, kemiallisten ja biologisten tekijöiden aiheuttamien uhkien, myös niiden tarkoituksellisesta levittämisestä aiheutuvien uhkien ehkäisemiseksi, niitä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja niihin vastaamiseksi; toteutetaan toimintaa, jolla varmistetaan korkealaatuinen diagnostinen yhteistyö laboratorioiden välillä, myös yhteisön vertailulaboratoriojärjestelmä. 1.1.2. Tuetaan ennaltaehkäisyä, rokotuksia ja immunisaatiota koskevien toimintalinjojen kehittämistä, parannetaan yhteistyökumppanuuksia, verkostoja, välineitä ja raportointijärjestelmiä immunisaatiotilanteen ja haittavaikutusten valvomiseksi. 1.1.3. Kehitetään riskinhallintavalmiuksia ja –menettelyitä; parannetaan valmiutta ja suunnittelua terveydellisiä hätätilanteita varten, myös valmistautumista koordinoituun EU:n tasoiseen ja kansainväliseen reagointiin terveydellisissä hätätilanteissa; kehitetään riskiviestintää ja vastatoimenpiteitä koskevia kuulemismenettelyitä. 1.1.4. Edistetään yhteistyötä ja parannetaan reagointivalmiutta ja -resursseja, myös suojavarusteita, eristystiloja ja siirrettäviä laboratorioita, jotka voidaan hätätilanteessa ottaa nopeasti käyttöön. 1.1.5. Kehitetään strategioita ja menettelyjä yleisten valmiussuunnitelmien ja terveydellisissä hätätilanteissa sovellettavien erityissuunnitelmien laatimista, nopean toimintavalmiuden parantamista, harjoitusten ja testien järjestämistä, arviointia sekä tarkistamista varten ja eri jäsenvaltioiden suunnitelmien yhteentoimivuuden varmistamista varten. 1.2. Kansalaisten turvallisuuden parantaminen 1.2.1. Tuetaan ja tehostetaan tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointia edistämällä riskien varhaista tunnistamista, analysoimalla riskien mahdollisia vaikutuksia, vaihtamalla tietoja vaaroista ja niille altistumisesta sekä tukemalla integroituja ja yhtenäisiä toimintatapoja. 1.2.2. Tuetaan ihmisestä peräisin olevien elinten ja aineiden sekä veren ja verivalmisteiden laadun ja turvallisuuden kohentamista; edistetään niiden saatavuutta, jäljitettävyyttä ja käytettävyyttä lääketieteelliseen käyttöön. 1.2.3. Edistetään toimenpiteitä, joilla parannetaan potilasturvallisuutta laadukkaan ja turvallisen terveydenhuollon kautta, myös sairaalainfektioiden suhteen. 1.2.4. Edistetään toimia, joilla vähennetään onnettomuuksia ja vammautumisia, erityisesti kotona tapahtuvia tapaturmia. 2. Terveyden edistämiseen hyvinvoinnin ja solidaarisuuden parantamiseksi 2.1. Terveenä ja aktiivisena ikääntymisen edistäminen ja terveyserojen pienentämisen tukeminen 2.1.1. Edistetään aloitteita terveiden elinvuosien lisäämiseksi ja terveenä ikääntymisen tukemiseksi; tuetaan toimenpiteitä, joilla edistetään ja tarkastellaan terveyden vaikutusta tuottavuuteen ja työelämään osallistumiseen osana pyrkimystä päästä Lissabonin tavoitteisiin. 2.1.2. Tuetaan aloitteita, jolla puututaan terveyseroihin jäsenvaltioiden sisällä ja niiden välillä hyvinvoinnin ja yhteenkuuluvuuden tukemiseksi; edistetään investointeja terveysyhteistyöhön yhteisön muiden toimintalinjojen ja rahastojen kanssa; parannetaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien välistä solidaarisuutta tukemalla yhteistyötä liikkuvuuden ja rajatylittävän hoidon kaltaisissa kysymyksissä. 2.2. Terveempien elintapojen edistäminen terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla 2.2.1. Käsitellään terveyden taustatekijöitä, jotta tuettaisiin ja parannettaisiin terveystilannetta luomalla ympäristö terveitä elämäntapoja ja sairauksien torjuntaa varten; toteutetaan keskeisiin tekijöihin, kuten ravitsemukseen, fyysiseen aktiivisuuteen ja seksuaaliterveyteen liittyviä toimia sekä riippuvuuksiin, kuten tupakkaan, alkoholiin ja huumeisiin liittyviä toimia, jotka kohdennetaan tärkeimpiin tilanteisiin, kuten koulutukseen ja työpaikkaan, ja läpi koko elinkaaren. 2.2.2. Tuetaan toimia, jotka koskevat sosioekonomisten ja ympäristöön liittyvien laajempien taustatekijöiden terveysvaikutuksia. 3. Terveystiedon hankkiminen ja levittäminen 3.1 Osaamisen ja parhaiden toimintatapojen vaihto 3.1.2. Kerätään tietoja ja vaihdetaan osaamista ja parhaita toimintatapoja tärkeimmistä ohjelman piiriin kuuluvista terveyskysymyksistä, myös terveydenhuoltojärjestelmien yhteistyöstä, sukupuoleen liittyvistä terveysseikoista, lasten terveydestä, mielenterveydestä ja harvinaisista sairauksista. 3.2. Terveystiedon keruu, analysointi ja levittäminen 3.2.1. (Keruu) Jatketaan sellaisen kestävällä pohjalla olevan terveyden seurantajärjestelmän kehittämistä, johon kuuluvat tietojen ja tietoaineistojen keruujärjestelmät asianmukaisine indikaattoreineen; kerätään tietoja terveystilanteesta ja terveysalan toimintalinjoista; järjestelmän tilasto-osuus tehdään osana yhteisön tilasto-ohjelmaa. 3.2.2. (Analysointi ja levittäminen) Kehitetään analyysi- ja levitysjärjestelmiä, joihin sisältyvät myös yhteisön terveysraportit, terveysportaali ja konferenssit; tarjotaan tietoa kansalaisille, sidosryhmille ja poliittisille päättäjille, kehitetään kuulemismenettelyjä ja osallistumisprosesseja; laaditaan terveystilannetta Euroopan unionissa koskeva kertomus, joka perustuu tietoaineistoon ja indikaattoreihin ja sisältää laadulliset ja määrälliset analyysit.[79] 3.2.3. Analyysit ja tekninen apu, joilla tuetaan tämän ohjelman piiriin liittyvien toimintalinjojen tai lainsäädännön kehittämistä tai täytäntööpanoa. LIITE 1 – Yhteisvaikutusten lisääminen yhteisten toimien ja välineiden avulla Tavoitteet 1. Suojellaan kansalaisia riskeiltä ja uhkilta, joita yksittäiset henkilöt eivät voi hallita (esimerkiksi koko yhteiskuntaan vaikuttavilta terveysuhkilta, vaarallisilta tuotteilta ja sopimattomilta kaupallisilta menettelyiltä). 2. Lisätään kansalaisten valmiuksia tehdä parempia terveyttä ja kuluttajien etuja koskevia päätöksiä. 3. Otetaan terveys- ja kuluttajapolitiikan tavoitteet huomioon muilla politiikan aloilla. Toimet ja toteutusvälineet 1. Parannetaan terveys- ja kuluttaja-asioita koskevaa tiedonvaihtoa EU:n kansalaisten kanssa 1.1. Valistuskampanjat 1.2. Selvitykset 1.3. Konferenssit, seminaarit, asiantuntijoiden ja sidosryhmien kokoukset 1.4. Terveys- ja kuluttajapolitiikan aiheita käsittelevät julkaisut 1.5. Online-tiedon tarjoaminen 1.6. Tiedotuspisteiden kehittäminen ja hyödyntäminen. 2. Lisätään kansalaisyhteiskunnan ja sidosrymien osallistumista terveyttä ja kuluttajansuojaa koskevan politiikan suunnitteluun 2.1. Edistetään ja vahvistetaan yhteisön tason kuluttaja- ja terveysjärjestöjen toimintaa. 2.2. Koulutetaan kuluttaja- ja terveysjärjestöjä ja lisätään niiden valmiuksia. 2.3. Verkotetaan hallituksista riippumattomia kuluttaja- ja terveysjärjestöjä ja muita sidosryhmiä. 2.4. Vahvistetaan yhteisön tason neuvoa-antavia elimiä ja järjestelmiä. 3. Kehitetään yhteinen toimintamalli terveys- ja kuluttaja-asioiden ottamiseksi huomioon yhteisön politiikan muilla osa-alueilla 3.1. Kehitetään menetelmiä yhteisön politiikan ja terveys- ja kuluttaja-asioita koskevien toimien vaikutusten arvioimiseksi ja sovelletaan niitä. 3.2. Vaihdetaan kansallisia toimintalinjoja koskevia parhaita toimintatapoja jäsenvaltioiden kanssa. 3.3. Selvitetään muiden politiikan alojen vaikutuksia terveyteen ja kuluttajansuojaan. 4. Lisätään terveytttä ja kuluttajansuojaa koskevaa kansainvälistä yhteistyötä 4.1. Yhteistyö kansainvälisten järjestöjen kanssa 4.2. Yhteistyö ohjelmaan osallistumattomien kolmansien maiden kanssa 4.3. Terveys- ja kuluttajajärjestöjen vuoropuhelun kannustaminen. 5. Parannetaan riskien varhaista havaitsemista ja arviointia sekä riskeistä tiedottamista 5.1. Tuetaan tieteellistä neuvontaa ja riskinarviointia komission päätöksellä 2001/210/EY[80] perustettujen riippumattomien tiedekomiteoiden tehtävät mukaan luettuina. 5.2. Kerätään ja yhdistetään tietoja ja luodaan asiantuntijoiden ja tutkimuslaitosten verkostoja. 5.3. Edistetään riskinarviointimenetelmien kehittämistä ja yhdenmukaistamista. 5.4. Kerätään ja arvioidaan tietoa väestöjen ja väestöryhmien altistumisesta kemiallisille, biologisille ja fysikaalisille terveysvaaroille. 5.5. Luodaan menetelmiä kehittymässä olevien riskien havaitsemiseen ja suunnitellaan toimia vasta havaittuihin riskeihin reagoimiseksi. 5.6. Kehitetään strategioita riskiviestinnän parantamiseen. 5.7. Riskinarviointikoulutus. 6. Parannetaan tavaroiden ja ihmisesperäisten aineiden turvallisuutta 6.1. Analysoidaan vammoja koskevia tietoja ja kehitetään kulutustavaroihin ja -palveluihin liittyvien parhaiden toimintatapojen ohjeistoja. 6.2. Kehitetään menetelmiä ja tietokannan ylläpitoa kuluttajatavaroiden turvallisuuteen liittyviä vahinkoja koskevien tietojen keräämistä varten. 6.3. Toteutetaan toimia, joilla parannetaan ihmisperäisten elinten ja aineiden, kuten veren, veren ainesosien ja verta muodostavien kantasolujen, turvallisuutta ja laatua. 6.4. Edistetään korkealaatuisten ihmisperäisten elinten ja aineiden saatavuutta ja lääketieteellisen hoidon turvallisuutta koko yhteisössä. 6.5. Annetaan teknistä apua politiikan ja lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevien kysymysten analysointiin. LIITE 2 – TERVEYS TOIMET JA TUKITOIMENPITEET Tavoite 1: suojellaan kansalaisia terveysuhkilta 1. Lisätään terveysuhkien seurantaa ja valvontaa 1.1. Lisätään valmiutta torjua tartuntatauteja tukemalla edelleen tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön tehdyn päätöksen N:o 2119/98/EY täytäntöönpanoa. 1.2. Kehitetään strategioita ja keinoja ei-tarttuvien tautien uhkien ehkäisemiseksi, niitä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja niiden torjumiseksi. 1.3. Vaihdetaan tietoja strategioista ja kehitetään yhteisiä strategioita luotettavan tiedon saamiseksi fysikaalisten, kemiallisten ja biologisten tekijöiden aiheuttamista ja myös haitallisten tekijöiden tarkoituksellisesta levittämisestä aiheutuvista terveysuhkista; kehitetään ja tapauksen mukaan käytetään yhteisön lähestymistapoja ja järjestelmiä. 1.4. Kehitetään laboratorioiden välistä yhteistyötä laadukkaiden diagnoosivalmiuksien varmistamiseksi taudinaiheuttajien havaitsemiseen koko yhteisössä ja kehitetään yhteisön vertailulaboratoriorakennetta niiden taudinaiheuttajien osalta, jotka edellyttävät tiiviimpää yhteistyötä yhteisön tasolla. 1.5. Kehitetään uusia ja parempia ennaltaehkäisyä, rokotuksia ja immunisaatiota koskevia toimintalinjoja, yhteistyökumppanuuksia ja välineitä ja seurataan immunisaatiotilannetta. 1.6. Kehitetään ja toteutetaan ennaltaehkäisevien terveydenhuoltotoimenpiteiden ja ihmisperäisten aineiden aiheuttamien haittavaikutusten valvontaverkostoja ja raportointijärjestelmiä. 1.7. Annetaan teknistä apua politiikan ja lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevien kysymysten analysointiin. 2. Reagoidaan terveysuhkiin 2.1. Laaditaan riskinhallintamenettelyjä terveydellisiä hätätilanteita varten ja lisätään koordinoidun toiminnan valmiuksia hätätilanteita varten. 2.2. Kehitetään ja ylläpidetään resursseja valmiuteen ja reagointiin liittyvien tarpeiden ja puutteiden arvioimiseksi ja niihin vastaamiseksi sekä kehitetään ja ylläpidetään nopeita ja luotettavia viestintä- ja konsultointivalmiuksia vastatoimiin ryhtymisen osalta. 2.3. Kehitetään riskiviestintästrategioita ja -välineitä yleisölle ja terveydenhuollon ammattilaisille tiedottamista ja ohjausta varten ja lisätään tietoisuutta ja vuorovaikutusta toimijoiden keskuudessa. 2.4. Kehitetään strategioita ja menettelyjä yleisten valmiussuunnitelmien ja terveydellisissä hätätilanteissa sovellettavien erityissuunnitelmien laatimista, testausta, arviointia ja tarkistamista varten sekä eri jäsenvaltioiden suunnitelmien yhteentoimivuuden varmistamista varten; järjestetään harjoituksia ja testataan suunnitelmia. 2.5. Kehitetään strategioita ja menetelmiä, joilla arvioidaan ja parannetaan perusrakenteiden (esim. laboratorioiden) ja välineiden (esim. ilmaisimien) saatavilla oloa ja riittävyyttä sekä terveydenhuoltosektorin valmiustilaa, perusrakenteita ja nopean toiminnan valmiutta. 2.6. Kehitetään strategioita ja menetelmiä, joilla arvioidaan sellaisten kansanterveysresurssien tarvetta, jotka voidaan ottaa käyttöön nopeasti hätätiloissa, ja edistetään tällaisten resurssien luomista; luodaan menetelmiä ja menettelyjä kansanterveysresurssien siirtämiseen niitä tarvitsevien valtioiden ja kansainvälisten organisaatioiden käyttöön. 2.7. Perustetaan ja pidetään valmiudessa koulutettu ja jatkuvasti käytettävissä oleva kansanterveysasiantuntijoiden ydinryhmä, jolla on käytössään siirrettäviä laboratorioita, suojavarusteita ja eristystiloja ja joka saadaan nopeasti liikkeelle merkittävien terveyskriisien yhteydessä. Tavoite 2: edistetään toimintalinjoja, jotka johtavat terveempään elämäntapaan 3. Edistetään terveyttä terveyden taustatekijöihin vaikuttamalla Toimilla tuetaan terveyden taustatekijöitä koskevien toimintojen, strategioiden ja toimenpiteiden valmistelua, kehittämistä ja toteuttamista seuraavasti: 3.1. Riippuvuuteen, esimerkiksi tupakkaan, alkoholiin ja huumausaineisiin tai muihin riippuvuutta aiheuttaviin aineisiin liittyvät terveyden taustatekijät 3.2. Elämäntapaan, muun muassa ravitsemukseen ja fyysiseen aktiivisuuteen, seksuaaliterveyteen ja lisääntymisterveyteen liittyvät terveyden taustatekijät 3.3. Sosiaaliset ja taloudelliset terveyden taustatekijät, etenkin terveyserot ja sosiaalisten ja taloudellisten tekijöiden vaikutus terveyteen 3.4. Ympäristöön liittyvät terveyden taustatekijät, etenkin ympäristötekijöiden terveysvaikutukset 3.5. Kansanterveystoimien laatu, tehokkuus ja kustannustehokkuus 3.6. Edellisissä kohdissa vahvistettuja painotusalueita koskevien valistustoimien, koulutuksen ja valmiuksien lisäämisen tukeminen 3.7. Tekninen apu politiikan ja lainsäädännön kehittämistä ja täytäntöönpanoa koskevien kysymysten analysointiin. Tavoite 3: myötävaikutetaan merkittävien sairauksien vähentämiseen 4. Ehkäistään sairauksia ja vammoja Ohjelmasta tuetaan terveyden taustatekijöitä koskevien toimien kanssa koordinoidusti seuraavia: 4.1. Kehitetään ja toteutetaan toimia niihin sairauksiin reagoimiseksi, jotka ovat erityisen merkittäviä niiden yhteisölle aiheuttamansa kokonaiskuormituksen takia, silloin kun yhteisön toiminta voi tuoda merkittävää lisäarvoa kansallisiin toimiin. 4.2. Valmistellaan ja toteutetaan sairauden ehkäisyä koskevia strategioita ja toimenpiteitä etenkin kartoittamalla parhaita toimintatapoja ja kehittämällä ohjeistoja ja suosituksia myös sekundaarisesta ennaltaehkäisystä, seulonnoista ja varhaisesta havaitsemisesta. 4.3. Vaihdetaan parhaita toimintatapoja ja tietoa ja koordinoidaan strategioita mielenterveyden edistämiseksi ja psyykkisten sairauksien ehkäisemiseksi. 4.4. Valmistellaan ja toteutetaan vammojen ehkäisemistä koskevia strategioita ja toimenpiteitä. 4.5. Tuetaan tietojen vaihtoa, koulutusta ja valmiuksien lisäämistä edellä tarkoitettuihin sairauksiin ja vammojen ehkäisyyn liittyen. Tavoite 4: lisätään terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuutta ja vaikuttavuutta 5. Luodaan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien välisiä yhteisvaikutuksia 5.1. Helpotetaan terveydenhuoltopalvelujen ostoa ja tarjontaa maiden rajojen yli sekä kerätään ja vaihdetaan tietoa resurssien jakamisen ja rajatylittävien hoitopalveluiden käytön edistämiseksi. 5.2. Vaihdetaan tietoja terveydenhuoltohenkilöstön liikkuvuudesta ja pyritään hallitsemaan liikkuvuuden seurauksia. 5.3. Perustetaan yhteisön yhteistyöjärjestelmä vertailukeskuksia ja muita vähintään kahden jäsenvaltion terveydenhuoltojärjestelmien yhteistyörakenteita varten. 5.4. Kehitetään verkosto, jolla pyritään lisäämään valmiuksia kehittää ja vaihtaa terveydenhuollossa käytettävää teknologiaa ja tekniikoita koskevia tietoja ja arvioita (terveysteknologioiden arviointi). 5.5. Annetaan terveydenhuoltojärjestelmiä ja sairaanhoitoa koskevaa tietoa potilaille, terveydenhuollon ammattilaisille ja poliittisille päättäjille terveyttä koskevien yleisten tiedotustoimien yhteydessä; tarjotaan välineet tietojen vaihtoa ja levittämistä varten eurooppalaista sähköisen terveydenhuollon aluetta koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. 5.6. Kehitetään välineitä, joilla arvioidaan yhteisön politiikan osa-alueiden vaikutusta terveydenhuoltojärjestelmiin. 5.7. Kehitetään ja toteutetaan toimia potilaiden turvallisuuden ja laadukkaan hoidon edistämiseksi. 5.8. Tuetaan terveydenhuoltojärjestelmiä koskevien toimintalinjojen kehittämistä etenkin terveydenhuoltoon ja pitkäaikaishoitoon liittyvän avoimen koordinointimenetelmän yhteydessä. Kaikkia edellä mainittuja tavoitteita edistävät toimet: 6. Parannetaan kansanterveyttä edistävää terveysaiheista tiedotusta ja tietämystä 6.1. Kehitetään edelleen kestävää terveyden seurantajärjestelmää kiinnittäen erityistä huomiota terveyseroihin ja ottaen huomioon terveystilannetta, terveyden taustatekijöitä, terveydenhuoltojärjestelmiä ja vammoja koskevat tiedot; kehitetään edelleen järjestelmän tilastollista osiota hyödyntäen tarpeen mukaan yhteisön tilasto-ohjelmaa. 6.2. Tarjotaan muuta asiaankuuluvaa terveystietämystä. 6.3. Määritellään asiaankuuluvia lisäindikaattoreita. 6.4. Kehitetään asianmukaisia raportointijärjestelmiä. 6.5. Organisoidaan tällaisen tiedon jatkuva kerääminen tilasto-ohjelman, kansainvälisten organisaatioiden, virastojen ja hankkeiden kautta. 6.6. Tuetaan yhteisön terveyskysymysten analysointia yhteisön säännöllisten terveysraporttien kautta, pitämällä yllä sellaisia tiedotusjärjestelmiä kuin terveysportaali ja tukemalla konsensuskonferensseja sekä tuetaan asianomaisten osapuolten välillä koordinoituja kohdennettuja tiedotuskampanjoita. 6.7. Keskitytään tarjoamaan säännöllinen ja luotettava tiedotuskanava kansalaisille, päätöksentekijöille, potilaille, hoivatyöntekijöille, terveydenhuollon ammattilaisille ja muille asiasta kiinnostuneille osapuolille. 6.8. Kehitetään strategioita ja keinoja harvinaisten tautien uhkien ehkäisemiseksi, niitä koskevien tietojen vaihtamiseksi ja niiden torjumiseksi. LIITE 3: Kuluttajapolitiikka – Toimet ja tukitoimenpiteet Tavoite I – Ymmärretään paremmin kuluttajia ja markkinoita Toimi 1: Seurataan ja arvioidaan kuluttajien taloudellisiin ja muihin etuihin vaikuttavaa markkinoiden kehitystä seuraavin tavoin: hintatutkimukset, kuluttajien valitusten kokoaminen ja analysointi, rajatylittävän markkinoinnin ja kuluttajakaupan analysointi sekä selvitykset markkinarakenteiden muutoksista. Toimi 2: Kerätään ja vaihdetaan tietoja tarkoituksena koota tietopohja kuluttajapolitiikan kehittämiseen ja kuluttajien etujen huomioimiseen unionin muussa politiikassa seuraavin tavoin: selvitykset kuluttajien ja yritysten asenteista, kulutus- ja muut markkinatutkimukset rahoituspalvelualalla, tilastollisten ja muiden merkityksellisten tietojen keruu ja analysointi; tilastollinen osuus kehitetään hyödyntäen tarpeen mukaan yhteisön tilasto-ohjelmaa. Toimi 3: Kerätään, vaihdetaan ja analysoidaan tietoja ja kehitetään arviointivälineitä tieteellisen näytön saamiseksi kuluttajien altistumisesta tuotteista vapautuville kemikaaleille. Tavoite II – Parannetaan kuluttajansuojaa koskevaa sääntelyä Toimi 4: Valmistellaan lainsäädännöllisten ja muiden sääntelyyn ja itsesääntelyn edistämiseen liittyviä aloitteita mukaan luettuina seuraavat: 4.1. Vertaileva markkina- ja sääntelyjärjestelmäanalyysi 4.2. Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus palvelujen turvallisuuteen liittyvän politiikan suunnittelua varten 4.3 Tekninen asiantuntemus tuoteturvallisuusstandardien tarve-arviointia sekä tuotteita ja palveluja koskevien CEN-standardointitoimeksiantojen laatimista varten 4.4 Oikeudellinen ja tekninen asiantuntemus kuluttajien taloudellisiin etuihin liittyvän politiikan kehittämistä varten 4.5 Seminaarit sidosryhmien ja asiantuntijoiden kanssa. Tavoite III – Parannetaan soveltamisen valvontaa, seurantaa ja muutoksenhakukeinoja Toimi 5: Koordinoidaan kuluttajasuojalainsäädännön soveltamisen seuranta- ja valvontatoimia mukaan luettuina seuraavat: 5.1 Tietoteknisten välineiden (esim. tietokantojen ja tieto- ja viestintäjärjestelmien) kehittäminen ja ylläpito 5.2. Soveltamisen valvontaa koskeva koulutus, seminaarit ja konferenssit 5.3. Yhteisten täytäntöönpanotoimien suunnittelu ja kehittäminen 5.4. Yhteisten täytäntöönpanotoimien testaaminen 5.5. Soveltamisen valvonnan ongelmien analysointi ja niiden ratkaisut. Toimi 6: Annetaan rahoitustukea erityisiin yhteisiin soveltamisen seuranta- ja valvontatoimiin, joilla pyritään parantamaan yhteisön kuluttajansuojalainsäädäntöön (yleisestä tuoteturvallisuudesta annettu direktiivi mukaan luettuna) liittyvää hallinto- ja täytäntöönpanoyhteistyötä, sekä muihin hallinnolliseen yhteistyöhön liittyviin toimiin. Toimi 7: Seurataan ja arvioidaan muiden tuotteiden kuin elintarvikkeiden ja palvelujen turvallisuutta seuraavat toimet mukaan luettuina: 7.1. RAPEX-järjestelmän (yhteisön nopean tietojenvaihtojärjestelmän) vahvistaminen ja sen soveltamisalan ja toiminnan laajentaminen ottaen huomioon markkinavalvontaa koskevan tiedonvaihdon kehitys 7.2. Kiireellisten ilmoitusten tekninen analysointi 7.3. Kulutustavaroiden ja -palvelujen aiheuttamia riskejä koskevien tietojen keruu ja arviointi 7.4. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2001/95/EY[81] tarkoitetun kulutustavaroiden turvallisuutta käsittelevän verkon jatkokehittäminen. Toimi 8: Seurataan vaihtoehtoisten riidanratkaisumenetelmien toimintaa ja arvioidaan niiden vaikutuksia. Toimi 9: Seurataan kuluttajansuojalainsäädännön ja etenkin sopimattomia kaupallisia menettelyitä koskevan direktiivin siirtämistä osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä, lainsäädännön täytäntöönpanoa sekä jäsenvaltioiden kuluttajansuojapolitiikkaa. Toimi 10: Tarjotaan kuluttajajärjestöille teknistä ja oikeudellista asiantuntemusta, jolla tuetaan niiden osallistumista lainsäädännön soveltamisen valvontaan ja seurantaan. Tavoite IV – Lisätään kuluttajien tietoa, koulutusta ja vastuuta Toimi 11: Kehitetään ja ylläpidetään helppokäyttöisiä julkisia tietokantoja, joiden aiheena on yhteisön kuluttajansuojalainsäädännön soveltaminen ja siihen liittyvä oikeuskäytäntö. Toimi 12: Tiedotetaan kuluttajansuojatoimenpiteistä etenkin uusissa jäsenvaltioissa yhteistyössä niiden kuluttajajärjestöjen kanssa. Toimi 13: Annetaan kuluttajavalistusta myös nuorille kuluttajille suunnatuin toimin ja kehitetään interaktiivisia kuluttajavalistusvälineitä. Toimi 14: Edustetaan eurooppalaisia kuluttajia kansainvälisillä foorumeilla, kuten kansainvälisissä standardointielimissä ja kauppajärjestöissä. Toimi 15: Järjestetään koulutusta alueellisten, kansallisten ja yhteisön tason kuluttajajärjestöjen henkilöstölle ja toteutetaan muita toimintavalmiutta lisääviä toimia. Toimi 16: Annetaan rahoitustukea yhteisiin toimiin julkisille tai voittoa tavoittelemattomille elimille, jotka muodostavat yhteisön tason verkkoja, jotka tarjoavat kuluttajille tietoa ja apua, jotta nämä voivat hyödyntää oikeuksiaan ja käyttää asianmukaisia riidanratkaisumenettelyjä (EU-kuluttajaneuvontakeskusten verkko). Toimi 17: Rahoitetaan yhteisön tason kuluttajajärjestöjen ja kuluttajien etuja tuotteita ja palveluja koskevien yhteisön tason standardien kehittämisessä edustavien järjestöjen toimintaa. Toimi 18: Annetaan rahoitusta yhteisön kuluttajajärjestöjen toimintaan. Toimi 19: Tarjotaan kuluttajajärjestöille teknistä ja oikeudellista asiantuntemusta, jolla tuetaan niiden osallistumista kuulemismenettelyyn yhteisön lainsäädäntö- ja muista hankkeista asiaankuuluvilla politiikan aloilla, kuten sisämarkkinapolitiikassa ja yleishyödyllisten palveluiden ja kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevan kymmenvuotisen puiteohjelman yhteydessä. Kaikkia tavoitteita koskeva toimi Toimi 20: Rahoitetaan yhteisön tai jäsenvaltioiden tasolla toteutettavia yksittäisiä hankkeita, joilla tuetaan muita kuluttajapolitiikan tavoitteita. LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT 1. NAME OF THE PROPOSAL : Health programme (2007-2013) 2. ABM / ABB FRAMEWORK Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17) Activities: Public health: 3. BUDGET LINES 3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings : Current budget lines: ABB 17 03 06 Community action in the field of Health and Consumer protection — Public health ABB 17 01 04 06 : Public Health – Expenditure for Administrative management ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme. A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Framework 2007-2013. 3.2. Duration of the action and of the financial impact: Total allocation for action : 365,6 € million for commitment Period of application: day of entry into force of the decision in 2007 – 31 December 2013 3.3. Budgetary characteristics: Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial framework | 17 03 06 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3b | 17 01 04 06 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3b | 17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff[82] | NO | YES | YES | No 3b | 4. SUMMARY OF RESOURCES 4.1. Financial Resources 4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) EUR million (to 3 decimal places) Total number of human resources* | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | * of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007 5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES: 5.1. Need to be met in the short or long term The need is identified in the explanatory memorandum. 5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices. The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as regards Community action on health, by complementing national action with value- added measures which cannot be taken at national level. The Health programme builds on the existing programme and maintains its core elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity and security and with the Lisbon agenda in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies. Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund. 5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of human health protection in the development and implementation of all Community policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health. The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum. The expected results are: 1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the assessment of risks to citizens’ health). 2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning improvement in health status in the new Member States. The programme should also result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will have the result of helping to reduce the disease burden. 3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stakeholders. The programme will further result in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme to improve their health systems. 5.4. Method of Implementation (indicative) Show below the method(s)[83] chosen for the implementation of the action. X Centralised Management X Directly by the Commission ٱ Indirectly by delegation to: X Executive Agency ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission ٱ Shared or decentralised management ٱ With Member states ٱ With Third countries X Joint management with international organisations 6. MONITORING AND EVALUATION 6.1. Monitoring system The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the implementation of the new programme. The indicators listed are related to the objectives described under part 5.3 . Objectives | Indicators | 1. Improve citizens’ health security | 1.1. Protect citizens against health threats | Number of projects in this area Number of beneficiaries ECDC fully operational Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to threats Increased Member States’ capacity to address health threats | 1.2. Improve citizens’ safety | Number of scientific opinions given Community initiatives embodying the scientific opinions Number of projects on patient safety/ high quality and safe healthcare Number of projects on accidents and injuries Number of initiatives on organs / substances of human origin. | 2. Promote health to improve prosperity and solidarity | 2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health inequalities | Number of projects on healthy ageing Number of initiatives on health’s impact on growth and economic development Number of measures to bridge inequalities between Member States; number of projects benefiting the new Member States Number of projects to improve solidarity between national health systems | 2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. | Number of new measures proposed and carried out Number of projects in this area Number of thematic platforms created Number of information, publications and target audience reached | 3. Generate and disseminate health knowledge | 3.1. Exchange knowledge and best practice | Number of projects in this area Number of best practice solutions identified Number of Member States that took inspiration from good practice to introduce improvements in their health systems Number of health themes addressed | 3.2. Collect, analyse and disseminate health information. | Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and target audience reached Number of hits of health portal Number of Health reports and other publications Number of conferences & participants | The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes[84], Article 6 (3). 6.2. Evaluation 6.2.1. Ex-ante evaluation This programme proposal is built on a series of existing Community programme and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries). The hypothesis of taking no action was considered: • No action means failure to meet the provisions of article s 152 of the Treaty. • No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial framework. (The Health Programme expires at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations. • No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat alert mechanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism. • No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them. Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on citizens’ day-to-day life. In addition the existing executive agency for the public health programme would have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission[85]. This will in particular ensure : - Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies; - Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks; - Simplification of the procedures used; - Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries. The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002[86], represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention. In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups. Preparatory work on the health strategy An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website[87]. Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases. Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system. The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda. Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data. Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding. Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research. Health systems In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications[88] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005. Involvement of stakeholders Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy. Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources. For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis. As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment and human resources to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs. Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge. Cost-effectiveness The adaptation of the existing Public Health Programme executive agency to support the new proposed programme will also lead to savings in terms of input as regards tasks related with tendering and organisation of meetings. The outsourcing of such administrative tasks to the executive agency will also enable the Commission to focus on policy making and conception tasks, including developing significant links with other policies. The programme foresees improving the way projects results are exploited and disseminated, which will increase projects’ impact and visibility. The outsourcing of administrative tasks will enable the Commission to focus on ensuring that health crises and emergencies are better handled, that project results are better disseminated, to expand work with stakeholders and to develop policy work on e.g. health inequalities, ageing and children’s health. 6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past) Ex post evaluation of the former 8 public health programmes The role of the European Community in the field of public health, as defined by the Treaty, is to complement Member States’ action by promoting research, providing health information and education, encouraging cooperation and fostering policy coordination among Member States through incentive measures. An evaluation of the 8 Community programmes of 1996-2002 was carried out in 2004[89]. The main objective was to assess whether the goals were achieved in the EU through these action programmes and to locate the genuine added value of European intervention in the field of public health. The evaluation shows that the Programmes had an overall positive added value and calls for further investment by the EU in Publi