[pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |

Bryssel 9.4.2008

SEC(2008) 443

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

Oheisasiakirja ehdotukseen EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET) perustamisesta TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA [SEC(2008) 442 KOM(2008) 180 lopullinen]

KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA

TIIVISTELMÄ AMMATILLISEN KOULUTUKSEN OPINTOSUORITUSTEN JA ARVOSANOJEN EUROOPPALAISEN SIIRTOJÄRJESTELMÄN (ECVET) PERUSTAMISTA KOSKEVASTA VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA

Ulkomailla vietetyn opiskelujakson aikana hankittujen oppimistulosten määrittämis- ja validointivaikeudet ovat suurimpia syitä sille, ettei ammatillisen perus- ja jatkokoulutuksen alalla ole onnistuttu herättämään enempää kiinnostusta liikkuvuuteen. Opiskelijoiden liikkuvuutta ja elinikäistä oppimista voi estää myös se, ettei ole järjestelyjä kansalaisten oppimistulosten siirtämiseksi ja niiden tunnustamiseksi oppimisympäristöjen välillä.

Tässä vaikutusten arvioinnissa esitellään vaihtoehdot, joita komissio on harkinnut etsiessään ratkaisua näihin kysymyksiin ja varmistaakseen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisen siirtojärjestelmän (ECVET)[1] käyttöönoton. Siinä korostetaan ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalaisesta siirtojärjestelmästä saatavaa lisäarvoa, sillä järjestelmä helpottaisi elinikäistä oppimista ja vähentäisi liikkuvuuden esteitä Euroopassa.

Koulutus on olennainen osa Lissabonin strategiaa eli EU:n uudistusohjelmaa, jossa pyritään vastaamaan tietoyhteiskunnan ja talouden asettamiin haasteisiin. Erityisesti kansalaisten tietojen, taitojen ja pätevyyksien kehittäminen koulutuksen avulla on ehdottoman tärkeää Lissabonin tavoitteiden eli kilpailukyvyn, kasvun, työllisyyden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden saavuttamisen kannalta.

Vuonna 2005 tehdyssä Lissabonin strategian välitarkistuksessa päädyttiin siihen, ettei haasteisiin ole pystytty täysin vastaamaan. Etenkin tämän asiakirjan kattamalla alalla on merkittäviä esteitä elinikäiselle oppimiselle ja opiskelijoiden ja työntekijöiden liikkuvuudelle. Näin ollen on tarpeen kehittää välineitä ja yhteistyömekanismeja, joilla voidaan lisätä osallistumista elinikäiseen oppimiseen ja helpottaa tutkintojen siirtämistä oppilaitosten, järjestelmien ja maiden välillä. Tutkintojen lisääntynyt avoimuus on tämän strategian perusedellytys ja välttämätöntä Euroopan kansalaisten tarvitsemien tietojen, taitojen ja pätevyyksien kehittämiseksi.

Ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä on suunnattu kansalaisille ja tarkoitettu helpottamaan heidän oppimistulostensa tunnustamista rajattoman elinikäisen oppimisen edistämiseksi. ECVET-järjestelmän tekniset määritelmät perustuvat joissakin jäsenvaltioissa jo olemassa oleviin käytäntöihin. Ne koostuvat seuraavista seikoista:

- Tutkinto esitetään oppimistulosyksiköinä (tieto, taidot ja pätevyys), joita voidaan siirtää ja kerätä.

- Oppimistulosten siirto- ja keräämismenettelyn avoimuutta kehitetään sen varmistamiseksi, että yhdessä ympäristössä saavutetut ja arvioidut oppimistulokset voidaan siirtää toiseen ympäristöön ja niitä voidaan kerätä.

- Luodaan toimivaltaisten laitosten kumppanuuksia keskinäisen luottamuksen edistämiseksi ja järjestetään puitteet ECVET-opintosuoritusten siirtämiselle tulevalla oppimisen ja koulutuksen rajattomalla alueella.

- Annetaan tutkinnoille ja yksiköille ECVET-pisteet, joista saadaan välttämätöntä täydentävää tietoa. Pisteet annetaan yhteisen eurooppalaisen käytännön perusteella.

ECVET-järjestelmän käyttö edellyttää yhdessä ympäristössä suoritettujen ja arvioitujen oppimistulosyksiköiden tai niiden osien siirtoa toiseen ympäristöön. Jälkimmäisessä ympäristössä toimivaltainen laitos validoi yksiköt ja tunnustaa ne osaksi sen tutkinnon vaatimuksia, jonka kyseessä oleva henkilö haluaa suorittaa. Tämän jälkeen tätä tutkintoa varten voidaan kerätä oppimistulosyksiköitä kansallisten, alakohtaisten tai alueellisten sääntöjen mukaisesti.

Kuten vaikutusten arvioinnissa ja suositusehdotuksessa selitetään, ECVET-järjestelmä edistää oppimistulosten avoimuutta, vertailukelpoisuutta, siirtoa ja keräämistä eri oppimisympäristöjen välillä. Tavoitteena tai edellytyksenä ei ole tutkintojen pilkkominen eikä tutkintojen ja ammatillisten koulutusjärjestelmien yhtenäistäminen. ECVET-järjestelmä onkin tarkoitettu täydentämään ja lujittamaan nykyisiä liikkuvuutta edistäviä välineitä, kuten korkea-asteen koulutuksen eurooppalaista opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmää (ECTS), Europass-järjestelmää ja eurooppalaista tutkintojen viitekehystä (EQF). ECVET-järjestelmän toissijaisena tavoitteena on edistää kansallisten ammatillisten koulutusjärjestelmien uudistamista ja todellista elinikäistä oppimista.

Näin ollen ECVET-järjestelmän tavoitteena on tuoda lisäarvoa liikkuvuuteen ja elinikäiseen oppimiseen.

Ehdotettu ECVET-järjestelmä on olennainen osa Koulutus 2010 -työohjelmaa, jonka tarkoituksena on toteuttaa Lissabonin tavoitteisiin liittyvät koulutusnäkökohdat. Komissio valmisteli ECVET-järjestelmän luonnoksen saatuaan toistuvasti sitä koskevia pyyntöjä jäsenvaltioilta, työmarkkinaosapuolilta ja sidosryhmiltä.

Ensimmäisenä vaihtoehtona harkittiin olla käyttämättä lainsäädäntövälinettä, eli vaihtoehto ei sisältänyt Euroopan unionin toimia. Tällöin jatkokehitys perustuisi hajanaiseen tilanteeseen, jossa joillakin Euroopan mailla on käytössä kansalliset opintosuoritus- ja siirtojärjestelmät ja toisilla ei. Tällöin ei olisi vertailukohtaa, joka tarjoaisi tietoa liikkuvien opiskelijoiden oppimistulosten siirrossa ja tunnustamisessa tapahtuneesta kehityksestä. Vaihtoehto estäisi jatkamasta tiivistettyä yhteistyötä, joka käynnistettiin vuonna 2002 annetulla neuvoston päätöksellä ja julkilausumalla, joissa suunniteltiin Euroopan laajuisen opintosuoritusjärjestelmän kehittämistä. Vaihtoehto merkitsisi sitä, ettei komissio vastaisi jäsenvaltioiden pyyntöön kehittää ammatillisen koulutuksen alalla käytettävä opintosuoritusjärjestelmä. Useat sidosryhmät eivät kuitenkaan hyväksyisi tätä vaihtoehtoa, eikä se täyttäisi komission jäsenvaltioilta saamaa selkeää toimeksiantoa.

Toisena vaihtoehtona oli komission tiedonanto. Jäsenvaltiot tai Euroopan parlamentti eivät kuitenkaan osallistu komission tiedonannon hyväksymiseen. Näin ollen tämä vaihtoehto ei saisi aikaan toimivan ECVET-järjestelmän luomiseen ja tehokkaaseen toteuttamiseen tarvittavaa poliittista sitoutumista.

Kolmantena vaihtoehtona oli perustamissopimuksen ammatillista koulutusta koskevan 150 artiklan nojalla annettava komission suositus. Vaikka komission suositus on oikeudellinen väline, sillä ei kuitenkaan ole tehokkaampaa vaikutusta kuin edellisellä vaihtoehdolla, koska jäsenvaltiot tai Euroopan parlamentti eivät osallistu sen viralliseen hyväksymiseen. Näin ollen suositus ei saisi aikaan ECVET-järjestelmän tehokkaan toteuttamisen edellyttämää poliittista sitoutumista.

Neljäntenä vaihtoehtona harkittiin ECVET-järjestelmän perustamista perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan perustuvalla Euroopan parlamentin ja neuvoston suosituksella. Suosituksella jäsenvaltioita voitaisiin kehottaa käyttämään ECVET-järjestelmää vapaaehtoisesti oppimistulosten avoimuuden, vertailukelpoisuuden, siirron ja keräämisen edistämiseksi oppimisympäristöjen välillä koko Euroopassa. Komissio on laatinut ECVET-järjestelmää koskevan ehdotuksen, jossa on otettu huomioon ECVET-järjestelmän suunnitteluprosessi eli komission, jäsenvaltioiden, Euroopan talousalueen maiden, ehdokasmaiden ja Euroopan työmarkkinaosapuolten välinen yhteistyö sekä Euroopan tasolla toimivien ammatillisen koulutuksen alan asianmukaisten elinten ja sidosryhmien kattava kuuleminen.

Viidentenä vaihtoehtona oli perustaa ECVET-järjestelmä perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklaan perustuvalla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä. Tämä vaihtoehto olisi päätös, jossa hyväksyttäisiin periaatteet ja velvoitteet niille jäsenvaltioille, jotka liittävät kansalliset järjestelmänsä ECVET-järjestelmään. Valtaosa sidosryhmistä (jäsenvaltiot, työmarkkinaosapuolet, toimialajärjestöt ja muut tahot) katsoo kuitenkin, että ECVET-järjestelmän olisi oltava täysin vapaaehtoinen.

Vertailtuaan näiden vaihtoehtojen vahvuuksia ja heikkouksia komissio on päättänyt ehdottaa vaihtoehtoa 4, jonka avulla komissio pystyy yhteistyössä jäsenvaltioiden ja työmarkkinaosapuolten kanssa vastaamaan todettuihin haasteisiin ja löytämään tarkoituksenmukaisia ratkaisuja. Tämä vaihtoehto myös vastaa parhaiten jäsenvaltioiden ja sidosryhmien odotuksia. Se tarjoaa parhaan perustan toimivan ECVET-järjestelmän onnistuneelle toteuttamiselle. Koska oppimistuloksia voidaan siirtää ja kerätä eri oppimisympäristöjen välillä, tämä vaihtoehto tarjoaa parhaat mahdollisuudet saavuttaa se lisäarvo, jota eurooppalainen ulottuvuus voi tuoda kansalaisten elinikäiseen oppimiseen ja liikkuvuuteen.

ECVET-järjestelmän tavoitteiden saavuttamista seurataan ja arvioidaan jatkuvasti. Jos parlamentti ja neuvosto hyväksyvät ECVET-järjestelmän, se ei ole muuttumaton, vaan sitä arvioidaan ja kehitetään edelleen. Komissio seuraa ECVET-järjestelmän täytäntöönpanoa ja antaa viiden vuoden kuluttua järjestelmän hyväksymisestä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen saaduista kokemuksista. Lisäksi komissio tarkastelee järjestelmän vaikutuksia tulevaisuutta ajatellen ja tarvittaessa myös suosituksen tarkistamista. Kertomus perustuu muun muassa ulkoisesta arvioinnista saatuihin tuloksiin.

[1] Vaikutusten arvioinnin lopussa on esitetty viitteellinen taulukko ECVET-järjestelmään liittyvistä termeistä.