ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
11.

korostaa, että samassa taloudellisessa kehyksessä on löydettävä tasapaino yhtäältä jäsenvaltioiden välisen ja toisinaan niiden sisäisen verokilpailun sääntelyn ja toisaalta sen välillä, että on vältettävä, että jonkin jäsenvaltion kansallinen verotuksellinen itsemääräämisoikeus loukkaa toisen jäsenvaltion verotuksellista itsemääräämisoikeutta esimerkiksi siitä syystä, ettei asianomaisten verokantojen välistä asianmukaista maksimaalista eroa ole määritelty tai että esiintyy aggressiivisia verojärjestelyjä. Yhden jäsenvaltion veropäätökset voivat nimittäin vaikuttaa merkittävällä tavalla toisten valtioiden tuloihin ja mahdollisuuksiin tehdä omia poliittisia valintoja. Kansallinen verotuksellinen itsemääräämisoikeus on lisäksi sitä rajoittuneempi, mitä liikkuvampi veropohja on. Komitea katsookin, että olisi suotavaa ottaa käyttöön Euroopan tasolla jaetun verotuksellisen suvereniteetin käsite.
1.

kehottaa tiedostamaan Euroopan meriteollisuuden kehitysmahdollisuudet mutta myös siihen kohdistuvat uhat. Meriteollisuuden on ryhdyttävä toimiin unioni-, jäsenvaltio- ja aluetason viranomaisten tuella käänteen toteuttamiseksi ympäristö- ja energia-asioissa, digitaaliselle aikakaudelle siirtymiseksi ja teollisen vallankumouksen toteuttamiseksi sekä alan ammattien houkuttelevuuden palauttamiseksi. Nämä haasteet on ratkaistava samalla kun alaa uhkaavat uudet aasialaiset kilpailijat korkean lisäarvon laivanrakennuksessa, jossa Eurooppa on johtavassa asemassa. Kilpailu on epäreilua, sillä kilpailijat, jotka yrittävät saada haltuunsa eurooppalaista teknologiaa, harjoittavat toimintaa, jolle on ominaista sosiaalinen ja ekologinen polkumyynti ja joka rahoitetaan suurelta osin julkisin tuin kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaisesti. Tämä on ongelma, johon eurooppalaisten viranomaisten on puututtava tasapuolisten kilpailuolosuhteiden luomiseksi. On huomattava, että tämä epäreilu kilpailu kohdistuu nykyisin myös kalastusalaan.
1.

toteaa, että Euroopan unionilla on edelleen maailman suurimmat sisämarkkinat. Muissa maanosissa on kuitenkin kehittymässä uutta todellisuutta, joka pakottaa EU:n etsimään uutta lähestymistapaa unionin innovointi- ja kasvupolitiikkaan. Teollisuuden nykyaikaistaminen on keskeisen tärkeää Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi.
3.

on tietoinen siitä, että lopullisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää muitakin osatekijöitä, joita komissio on kehittämässä eri toimenpidepaketeissa osittain rinnakkain ja osittain peräkkäin, esimerkiksi vähäpäästöistä liikennettä koskevat toimenpiteet. Lisäksi on määriteltävä tarvittavat infrastruktuurimuutokset.
19.

nostaa esiin AK:n 9. kesäkuuta 2017 julkaiseman tutkimuksen ”Implementation of the Decision and the Framework on SGEIs: involvement of LRAs in the reporting exercise and state of play as regards the assessment of social services as economic activities” (Yleistä taloudellista etua koskevia palveluita koskevan päätöksen ja kehyksen täytäntöönpano: paikallis- ja alueyhteisöjen osallistuminen raportointiin ja tämänhetkinen tilanne sosiaalipalvelujen määrittelyä taloudelliseksi toiminnaksi ajatellen) ja sen päätelmät, joiden mukaan — paikallis- ja alueviranomaiset osallistuivat 22 jäsenvaltiossa suoraan Almunia-paketin täytäntöönpanoa käsittelevien kansallisten raporttien laatimiseen,
10.

on vakuuttunut siitä, että YMP:n onnistumisen lähtökohtana on yhtenäisyys ja ettei YMP:tä pidä kehittää tulevaisuudessa kohti uudelleenkansallistamista. Komitea toivoo, että alueita vahvistetaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Vaikka YMP säilyy yhteisenä politiikkana, sen on oltava joustava ja siinä on otettava huomioon erilaiset maatalouden olosuhteet erityisesti Välimeren vyöhykkeen alueilla ja syrjäisimmillä alueilla.
3.

on tietoinen siitä, että Euroopan komissio työstää parasta aikaa EU:n vesipolitiikassa seuraavia osa-alueita: a) vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) uudelleentarkastelu vuonna 2019: Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu on laatinut selvityksen otsikolla Water Legislation – Cost of Non-Europe Report. Analyysistä käy ilmi koko joukko täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia; b) toimenpiteitä, mukaan luettuna ehdotus veden uudelleenkäytön kehittämistä koskevaksi säädökseksi: Veden uudelleenkäyttö on avainasemassa EU:n ympäristöteollisuusalalla. Veden uudelleenkäytön edistämistä koskeva aloite on kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman keskeisiä tekijöitä, ja samalla tarvitaan säädösehdotus uudelleenkäytetyn veden vähimmäislaatuvaatimuksista esim. kastelua ja pohjavesivarannon täydentämistä ajatellen; c) valmisteilla on juomavesidirektiivin (98/83/EY) tarkistus vuonna 2017: kuulemisten ja valmistelutyön yhteydessä on käynyt entistä vahvemmin ilmi tarve parantaa EU:n juomavesipolitiikkaa vettä ja sanitaatiota koskevan ihmisoikeuden toteuttamista silmällä pitäen; d) yhdyskuntajätevesien käsittelyä koskevan direktiivin (91/271/ETY) mahdollinen uudelleentarkastelu.
9.

korostaa, että Eurooppa on maailman johtava merimahti eikä menetä tätä asemaa edes brexitin jälkeen. Yhdessä Euroopan unionin jäsenvaltiot muodostavat maailman suurimman yksinomaisen talousvyöhykkeen. Muun muassa merienergian alalla Euroopan unionin talous on vahvin ja kattavin. Ympäristönsuojelussa Euroopan unionilla on korkeatasoisimmat standardit.
28.

Valtiontukikysymys on mutkistunut vuosien saatossa merkittävästi. Vaikka joidenkin ohjelmien osalta on viime vuosina saatu aikaan jonkin verran parannuksia, tilanne on edelleen hyvin hankala tuensaajien ja hallintoviranomaisten kannalta. Valtiontuesta ei tällä hetkellä ole selkeää ja ymmärrettävää tulkintaa, vaan kaikki määrittely tapahtuu yksinomaan ilmoitusten ja havaintojen perusteella. Tulkinnasta vastaavilla kansallisilla viranomaisilla on usein keskenään täysin vastakkaisia näkemyksiä, eivätkä nämä tahot useinkaan halua antaa yksiselitteisiä ja sitovia lausuntoja. Monissa maissa kyseiset viranomaiset eivät ole osa ERI-rahastojen täytäntöönpanojärjestelmää eikä niiden lausuntoihin liity selkeää vastuuta. Kansalliset viranomaistahot olisikin liitettävä osaksi täytäntöönpanojärjestelmää (mikäli näin ei jo ole) ja velvoitettava antamaan yksiselitteisiä lausuntoja. Toisinaan yksityisen sektorin toimijat ovat paradoksaalista kyllä paremmassa asemassa kuin julkisen sektorin toimijat, koska tietyt suuntaviivat, asetukset ja toimenpiteet eivät koske niitä. Julkissektorin toimijoiden on käytävä läpi samat menettelyt kuin yksityisten toimijoiden, vaikka ne osallistuvat paljon harvemmin kilpailuun eikä niiden toiminta ole voittoa tavoittelevaa.
5.

On muistettava, että eri maaseutualueilla voi olla hyvin erilaiset erityispiirteet ja ongelmat. Eräät niistä kärsivät maaltapaosta ja asukkaiden ikääntymisestä sekä alhaisesta väestötiheydestä ja asutuskeskusten hajanaisuudesta, kun taas toisilla, kaupunkien lähialueilla on rakennusmaan kysynnästä ja väestömäärän kasvusta syntyviä paineita. Osa alueista kärsii maataloustoiminnan vähenemisen myötä talouden taantumasta kun taas toiset hyötyvät yhä enemmän luontonsa tai muun elinympäristönsä laadusta sekä matkailusta ja/tai uusista asukkaista. Eräillä alueilla on suhteellisen hyvä tieverkosto ja tieto- ja viestintätekninen infrastruktuuri kun taas toiset ovat jääneet verrattain eristyksiin. Jotkut niistä sijaitsevat mantereella ja toiset saarialueilla, jolloin niillä on ratkaistavanaan saarille ominaiset ongelmat. Yhteistä on, että maaseutualueiden kehitysaste on EU:n ja etenkin kaupunkialueiden kehitysastetta matalampi, ja tämä ero kasvaa koko ajan.
32.

kehottaa toteuttamaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa EU-aloitteita tilanteen korjaamiseksi niissä kaupunginosissa ja niillä alueilla, missä järjestäytyneen rikollisuuden eri muodot ovat yleisiä. Nämä erityisalueet on kartoitettava yhteistuumin, ja ne on priorisoitava ja niille on annettava ylimääräistä tukea määrällisten ja laadullisten kriteerien perusteella. Laittomia piirejä, jotka mahdollistavat rahanpesun ja heikentävät oikeusvaltiota, on torjuttava tehokkaasti poliisi- ja oikeusviranomaisten toimin. Näin ei synny kortteleita, joissa ei kunnioiteta oikeusvaltioperiaatetta, ei välitetä normeista eikä laeista ja joissa demokraattisen oikeusvaltion peruspilarit eivät enää ole eittämätön osa sosiaalista todellisuutta ja kunkin omaa elämää. Tällainen tyhjiö nimittäin tarjoaa ääriliikeverkostoille kaikki mahdollisuudet hankkia varoja laittoman toiminnan avulla, värvätä uusia jäseniä ja heikentää demokraattisen oikeusvaltion legitimiteettiä;
17.

yhtyy komission arvioon, jonka mukaan kuluttajien on useimmiten vaikea ymmärtää perusteettomia maarajoituksia erityisesti, kun palvelujen osto tietylle alueelle evätään tai kun kuluttajat ohjataan paikalliselle verkkosivustolle, jolla sovelletaan erilaisia kaupallisia ehtoja, mistä ilmenevät digitaalisten sisämarkkinoiden nykyiset rajoitteet. Komitea muistuttaa kuitenkin, että maarajoitukset johtuvat muun muassa nykyisestä audiovisuaalisen tuotannon rahoitusjärjestelmästä ja alueellisesti rajattujen esitysoikeuksien ostamisesta. Komitea korostaa myös niiden 50 miljoonan eurooppalaisen kansalaisen oikeuksien suojelemiseksi, jotka puhuvat jotakin alueellista vähemmistökieltä tai unionin vähemmän käytettyjä kieliä, että tarvitaan digitaalisten mediapalvelujen rajat ylittäviä ratkaisuja. Monien vähemmistöjen on voitava hyödyntää mediapalveluja äidinkielellään, sillä kielellisen monimuotoisuuden turvaamisen on oltava keskeisellä sijalla Euroopassa. Näin ollen komitea toistaa kehotuksensa (1) laatia ehdotus maakohtaisten estojen kieltämiseksi digitaalisilla sisämarkkinoilla, audiovisuaalisen sisällön erityiset kulttuuriset piirteet huomioon ottaen.
15.

on tietoinen siitä, että vuoristoalueilla ja niitä ympäröivillä alueilla kaupunkeineen on usein erilaisia pulmia ja poikkeavia painopisteitä. Komitea painottaa, että on vahvistettava Alppien ydinalueen ja sitä ympäröivän alueen tasapuolista vuoropuhelua, jotta varmistetaan molempien alueiden väestön intressien välinen tasapaino.
18.

pahoittelee, että maksamattomia tukia on yhä enemmän (23,4 miljardia euroa pelkästään kolmen rakenne- ja koheesiorahaston osalta vuoden 2013 lopussa) ja että tämä käytäntö on yleistynyt viime vuosina. Komitean mielestä ei ole hyväksyttävää, että Euroopan komissio ei kykene noudattamaan sitoumuksiaan ja maksamaan tukia edunsaajille maksumäärärahojen puuttumisen vuoksi. Komitea on tyytyväinen Euroopan komission ehdotukseen käyttää kaikki monivuotisessa rahoituskehyksessä vuodelle 2015 varatut maksumäärärahat mutta on erittäin huolissaan maksumäärärahojen riittämättömyydestä ja kassavirtarajoitteista, joiden takia komissio ei todennäköisesti kykene vastaamaan nopeasti kaikkiin maksupyyntöihin, mikä voi aiheuttaa huomattavia ongelmia alueilla.
6.

on tyytyväinen aloitteisiin, joilla pyritään kehittämään kansalaisten demokraattisen osallistumisen edellytyksiä EU:n tasolla – tällainen on esimerkiksi eurooppalainen kansalaisaloite –, ja pitää valitettavana, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman määrärahoja on pienennetty uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä.
24.

kehottaakin komissiota täydentämään ehdotettua sosiaalisen kehityksen tulostaulua yhteistyössä paikallis- ja alueyhteisöjen kanssa lisäämällä siihen jo olemassa olevia paikallis-, alue- ja valtiotason indikaattoreita ja mahdollisesti myös muita indikaattoreita, kuten lasten köyhyysastetta koskevan indikaattorin, työn ihmisarvoisuusindeksin ja vähimmäistuloindeksin, sekä ilmaisemaan tiedot sekä tilastollisesti että rahasummina (esimerkiksi työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevista henkilöistä – NEET [not in education, employment or training]) aiheutuva kustannus ilmaistuna prosenttiosuutena suhteessa bkt:hen), jotta saadaan täsmällisempi kuva sosiaalisten näkymien taloudellisista ja työllisyysvaikutuksista ja välitetään vahvempi ja selkeämpi viesti poliittisille päättäjille.
28.

pitää tarpeellisena, että paikallis- ja alueviranomaisia tuetaan näiden työssä biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemejä koskevan tietoisuuden parantamiseksi ja näiden tarjotessa palveluja ja suorittaessa GIS-paikkatietojärjestelmiin (Geographic Information Systems) perustuvia kartoituksia käyttäen paikallis- ja/tai aluesuunnittelutarkoituksiin ja ekosysteemien tilan tarkkailuun soveltuvia mittakaavoja, ja että nämä tarpeet otetaan huomioon kehitettäessä ekosysteemipalveluiden ja niiden Euroopalle tuottamien etujen kartoitus- ja arviointitoimia (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES). Komitea katsoo myös, että paikallis- ja alueviranomaisia tulee auttaa hallinnoimaan ympäristöä koskevaa paikkatietoa INSPIREn kanssa yhteensopivalla tavalla tietojenvaihdon helpottamiseksi ja myös vihreän infrastruktuurin yhdistämiseksi rajojen yli.
2.

korostaa, että avaruusala on Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden, erityisesti innovaatiounionin ja teollisuuspolitiikan keskeinen elementti. Avaruusteknologialla on erityinen merkitys tietopohjaisen talouden kannalta. Se vaikuttaa tulevaan taloudelliseen kilpailukykyyn ja tuottaa välineitä maapallon muiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Avaruusalan spin-off-ilmiö voidaan määritellä siten, että siinä on kyse asiasta, joka on opittu tai jota on muutettu avaruusalan toiminnan aikana ja jota sitten käytetään hyväksi muissa taloudellista arvoa tuottavissa yhteyksissä.
20.

on yhtä mieltä siitä, että ympäristöä, kansanterveyttä, kuluttajien suojelemista ja ympäristön kestävyyttä koskevien EU:n vaatimusten noudattaminen on tärkeää vesiviljelyn kestäväpohjaisen kehityksen kannalta. Monivuotisten kansallisten strategiasuunnitelmien yhteiset tavoitteet on asetettava johdonmukaisesti näiden vaatimusten pohjalta.
6.

korostaa, että takaisinottoa sekä viisumien myöntämisen helpottamista koskevissa niin unionin kuin jäsenvaltioidenkin sopimuksissa sekä kaikissa laittoman maahanmuuton torjuntatoimissa on kunnioitettava ihmisoikeuksia, jotka on vahvistettu erityisesti Euroopan unionin perusoikeuskirjassa sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevassa Euroopan yleissopimuksessa, kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on johdonmukaisesti vaatinut.
1.

toteaa, että eurooppalainen alueellisen yhteistyön yhtymä (EAYY) on uusi oikeushenkilöllisyyden muoto, joka luotiin yhteisön oikeuteen asetuksella (EY) N:o 1082/2006 (1). Kuten asetuksen 18 artiklassa säädetään, se tuli voimaan 1. elokuuta 2006 siten, että sitä on ollut sovellettava viimeistään 1. elokuuta 2007 lukuun ottamatta 16 artiklaa, jota on jo sovellettu 1. elokuuta 2006 alkaen ja jossa säädetään, että jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet asetuksen tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi.
6.

viittaa syyskuussa 2007 toteutetun sähköisen kuulemisen tuloksiin, jotka voidaan tiivistää seuraaviin monikielisyyttä koskeviin avaintoimiin: — Kielten oppiminen on yksi keskeinen tekijä ylläpidettäessä tai parannettaessa henkilökohtaisia työmahdollisuuksia. — Paras motivointikeino usean kielen oppimiseen on varhain aloitettu koulutus sekä ulkomailla suoritettujen opiskelu- ja työjaksojen tukeminen. — Opetusmenetelmien tehokkuuden maksimoimiseksi on korostettava muita kuin standardoituja kielenopetusmenetelmiä yksilöllisten tarpeiden huomioon ottamiseksi. — Paras keino kielellisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi paikallis-, jäsenvaltio- ja unionitasolla on parantaa siihen kieleen liittyvän kulttuurin tuntemusta, jota on tarkoitus opetella tai jonka kanssa on määrä olla tekemisissä. — Kielillä on suuri vaikutus talouselämässä, sillä on helpompaa käydä kauppaa ulkomaalaisen yrityksen kanssa, jos osaa sen maan kieltä, johon kyseinen yritys on sijoittautunut. — Yksi hyvä tapa parantaa työntekijöiden kielitaitoa on edistää kielikursseja niissä yrityksissä, joissa ne ovat toteuttamiskelpoisia. — Entistä useamman virallisen kielen käyttöä Euroopan unionin toiminnassa sekä tästä johtuvaa hallintokulujen kasvua pidetään toivottavana, sillä näin unionin toimielimissä vahvistetaan tietoisuutta monikielisyydestä.
19.

toteaa, että naisiin kohdistuvalla väkivallalla on useita määritelmiä, mutta yleisimmin hyväksytty on Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 20. joulukuuta 1993 hyväksymässä, naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevassa julistuksessa numero 48/104 esitetty määritelmä. Kyseisen julistuksen 1 artiklassa naisiin kohdistuvaksi väkivallaksi katsotaan kaikenlainen väkivallanteko, jonka perusteena on naissukupuoleen kuuluminen ja joka aiheuttaa tai voi aiheuttaa naiselle fyysistä, seksuaalista tai psyykkistä vahinkoa tai kärsimystä, mukaan luettuina väkivallalla uhkaaminen, pakottaminen tai vapauden mielivaltainen riistäminen, riippumatta siitä, tapahtuuko teko julkisuudessa tai yksityiselämässä. Tämä määritelmä on lähtökohtana myös käsillä olevassa lausunnossa.
Alueiden komitea suhtautuu varauksella komodaalisuuteen sellaisena kuin se on esitetty eurooppalaisesta liikennepolitiikasta laaditun valkoisen kirjan väliarvioinnissa ja on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että jokaisella liikennemuodolla on eurooppalaisessa liikennejärjestelmässä erityinen tehtävä. Liikenne voidaan optimoida luonnollisella tavalla vain saattamalla eri liikennemuodot yhteentoimiviksi kohtuullisissa markkinaolosuhteissa. Todellisuudessa liikennettä on vain yhdenlaista (liikennepalvelujen kysyntä), ja siinä hyödynnetään parhaiten saatavilla olevaa liikennetarjontaa (liikennemuotoja). Liikenteen tilaa voidaan Euroopassa parantaa vain luomalla kaikille liikennemuodoille tasavertaiset olosuhteet asettamatta mitään niistä etusijalle. Se valitettava tosiseikka, että maantieliikenne on erittäin suosittu jopa sellaisilla liikennemarkkinalohkoilla, jotka ympäristöllisistä syistä sopisivat paremmin rautatie-, sisävesi- ja komodaaliliikenteen hoidettaviksi, johtuu ulkoisista kustannuksista, siitä, ettei eri liikennemuotoja ole harmonisoitu riittävästi, siitä, että rautatieverkon yhteentoimivuus on puutteellista, rautatiealan muutos on vielä keskeneräinen ja että rautatie- ja komodaaliliikenteen tekninen taso on riittämätöntä. Nyt onkin syytä tukea sekä telemaattisten ja tietojärjestelmien tutkimusta ja kehittämistä että rautatie- ja komodaaliliikenteen hallinnointiprosesseissa käytettävän teknologian tutkimusta ja kehittämistä, tehokasta standardointia, yhdenmukaistamista ja tyyppihyväksyntää.
1.4

pitää erittäin valitettavana, että perustamissopimuksen 13 artiklassa mainitut ryhmät näyttää asetetun suojelun suhteen arvojärjestykseen. Eroavaisuuksia on edelleen sekä suojelun kattavuudessa että eri syrjintämuotojen vastaisissa mekanismeissa. Syrjimättömyyttä koskeva tehokas lähestymistapa edellyttää saatavilla olevan suojelun tason yhtäläisyyden lisäämistä sekä asiaan liittyvän lainsäädännön johdonmukaisuutta. AK muistuttaa komissiota myös siitä, että vammaisuutta, ikää, sukupuolista suuntautumista, uskontoa tai vakaumusta koskevat entistä kattavammat EU:n poliittiset puitteet on saatava valmiiksi. AK katsoo esimerkiksi, että vammaiset joutuvat usein kohtaamaan syrjintää siinä muodossa, että heidän on vaikea hyödyntää julkisia liikennevälineitä, liikkua rakennetussa ympäristössä tai käyttää tiedonsiirto- ja viestintävälineitä. Komissio ei ole julkaissut yhtään tiedonantoa, joka koskisi erityisesti ja pelkästään sukupuoliseen suuntautumiseen liittyvää EU:n lainsäädäntöä ja politiikkaa, vaikka asia kuuluu selkeästi perustamissopimuksen 13 artiklan soveltamisalaan.
(5) Asetuksen (EU) N:o 347/2013 arviointi on osoittanut selvästi, että kehyksellä on parannettu tuloksekkaasti jäsenvaltioiden verkkojen yhdentymistä sekä edistetty energiakauppaa ja siten parannettu unionin kilpailukykyä. Yhteistä etua koskevilla sähkö- ja kaasuhankkeilla on parannettu merkittävästi toimitusvarmuutta. Kaasuinfrastruktuuri on nyt integroitu hyvin ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut merkittävästi vuodesta 2013. Alueellinen yhteistyö alueellisissa ryhmissä ja rajatylittävän kustannustenjaon avulla on tärkeä edellytys hankkeiden toteuttamiselle. Monissa tapauksissa rajatylittävä kustannustenjako ei ole kuitenkaan vähentänyt hankkeen rahoitusvajetta toivotulla tavalla. Vaikka suurinta osaa lupamenettelyistä on lyhennetty, joissakin tapauksissa menettely on edelleen pitkä. Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetty rahoitustuki on ollut tärkeä tekijä, sillä tutkimuksiin myönnetyillä avustuksilla on pystytty vähentämään hankkeiden riskejä niiden kehittämisen alkuvaiheessa, kun taas töihin myönnetyillä avustuksilla on tuettu hankkeita, joilla on korjattu infrastruktuurien keskeisiä pullonkauloja, joita ei ole markkinaehtoisella rahoituksella pystytty riittävästi poistamaan.

(5) Asetuksen (EU) N:o 347/2013 arviointi on osoittanut selvästi, että kehyksellä on parannettu tuloksekkaasti jäsenvaltioiden verkkojen valtaosan yhdentymistä sekä edistetty energiakauppaa ja siten parannettu unionin kilpailukykyä. Yhteistä etua koskevilla sähkö- ja kaasuhankkeilla on parannettu merkittävästi toimitusvarmuutta. Kaasuinfrastruktuuri on nyt integroitu hyvin useimmilla alueilla, ja toimitusten häiriönsietokyky on parantunut merkittävästi vuodesta 2013. Vielä tänä päivänä on kuitenkin kokonaisia alueita, jotka eivät ole pystyneet parantamaan riittävästi kaasuverkkojaan, energiavarmuuttaan ja häiriönsietokykyään. Edelleen on kaasunjakeluhankkeita, jotka ovat toteutuksen eri vaiheissa ja jotka on vielä saatettava päätökseen. Alueellinen yhteistyö alueellisissa ryhmissä ja rajatylittävän kustannustenjaon avulla on tärkeä edellytys hankkeiden toteuttamiselle. Monissa tapauksissa rajatylittävä kustannustenjako ei ole kuitenkaan vähentänyt hankkeen rahoitusvajetta toivotulla tavalla. Vaikka suurinta osaa lupamenettelyistä on lyhennetty, joissakin tapauksissa menettely on edelleen pitkä. Verkkojen Eurooppa -välineestä myönnetty rahoitustuki on ollut tärkeä tekijä, sillä tutkimuksiin myönnetyillä avustuksilla on pystytty vähentämään hankkeiden riskejä niiden kehittämisen alkuvaiheessa, kun taas töihin myönnetyillä avustuksilla on tuettu hankkeita, joilla on korjattu infrastruktuurien keskeisiä pullonkauloja, joita ei ole markkinaehtoisella rahoituksella pystytty riittävästi poistamaan – seikka, joka on äärimmäisen tärkeä turvallisen ja oikeudenmukaisen energiakäänteen varmistamiseksi .
Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen. Jäsenvaltioiden on määriteltävä kriteerit kansallisten käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä vakaasti ja selkeästi.

Jäsenvaltioiden, joissa on lakisääteinen vähimmäispalkka, on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla varmistetaan, että lakisääteisten vähimmäispalkkojen määrittämistä ja päivittämistä ohjataan riittävyyden edistämiseksi vahvistetuilla kriteereillä, jotta saavutetaan kohtuulliset työ- ja elinolot, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus ja ylöspäin suuntautuva lähentyminen. Kriteerit on määriteltävä jäsenvaltiotasolla asianomaisten jäsenvaltioiden käytäntöjen mukaisesti joko asiaa koskevassa lainsäädännössä, toimivaltaisten elinten päätöksissä tai kolmikantasopimuksissa. Kriteerit on määriteltävä selkeästi , ja niille on asetettava aikataulu .
4.

toteaa, että ehdotettu asetus on tarpeellinen, koska varsinkin maatalouskäyttöön tarvittavan veden puute pahenee EU:n jäsenvaltioissa jatkuvasti ja vettä on pyrittävä säästämään. On myös osoitettava, kuinka paljon vettä ehdotetulla tavalla voidaan säästää EU:ssa. Asetuksen antamista puoltaa myös tarve luoda maataloustuottajille yhtäläiset toimintaedellytykset kaikissa jäsenvaltioissa. Lisäksi asetus on konkreettinen osoitus EU:n pyrkimyksestä siirtyä vesialallakin kiertotalouteen.