EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO 
Bryssel, o 6.05.19 9 7 
KOM(97) 184 lopull. 
KOMISSION TTFDOMANTO 
EUROOPAN PARLAMENTILLE TA NEUVOSTOLLE 
LUONNOS: 
YHTENÄISMARKKINOIDEN TOIMINTASUUNNITELMA 
Tämä luonnos on tiivistelmä komission nykyisestä yhtenäismarkkinoiden 
toimintasuunnitelmaa koskevasta ajattelusta. Komissio esittelee lopullisen 
toimintasuunnitelman Eurooppa-neuvostolle Amsterdamissa 

SISÄLLYS 
MIKSI TOIMINTASUUNNITELMA JUURI NYT? 
TOIMINTASUUNNITELMALUONNOS: NELJÄ STRATEGISTA TAVOITETTA 
ENSIMMÄINEN STRATEGINEN TAVOITE: SÄÄNTÖJEN TEHOSTAMINEN 
Osatavoite 1: Sovitun yhtenäismarkkinalainsäädännön täytäntöönpano 
Osatavoite 2: Täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun puitteiden luominen 
Osatavoite 3: Tuotetarkastusten tehostaminen 
Osatavoite 4: Oikean tiedon tarjontaa yrityksille lisätään 
Osatavoite 5: Kansallisia ja yhteisön sääntöjä on yksinkertaistettava ja parannettava 
Osatavoite 6: Nykyisen oikeudellisen kehyksen puutteiden poistaminen 
TOINEN STRATEGINEN TAVOITE: MARKKINOIDEN KESKEISTEN VÄÄRISTYMIEN 
POISTAMINEN 
Osatavoite 1: Verotuksen vääristymien poistaminen 
Osatavoite 2: Yhteisen arvonlisäverojärjestelmän luominen 
Osatavoite 3: Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistaminen 
Osatavoite 4: Tiukka kilpailupolitiikka 
KOLMAS STRATEGINEN TAVOITE: MARKKINOIDEN YHDENTYMISEN TOIMIALAKOHTAISTEN 
ESTEIDEN POISTAMINEN 
Osatavoite 1: Esteiden poistaminen palvelumarkkinoilta 
Osatavoite 2: Liiketoimintaympäristön parantaminen rajat ylittävien toimenpiteiden 
osalta 
Osatavoite 3: Vastaaminen innovaation ja uuden tekniikan haasteeseen 
NELJÄS STRATEGINEN TAVOITE: YHTENÄISMARKKINOIDEN TOTEUTTAMINEN KAIKKIEN 
KANSALAISTEN EDUKSI 
Osatavoite 1: Rajatarkastusten poistaminen 
Osatavoite 2: Oleskeluoikeus 
Osatavoite 3: Sosiaalisten oikeuksien suojeleminen 
Osatavoite 4: Työvoiman liikkuvuuden lisääminen yhteisössä 
Osatavoite 5: Kuluttajien oikeudet ja terveyden suojelu 
Osatavoite 6: Vuoropuhelu kansalaisen kanssa 
YHTENÄISMARKKINOIDEN KANSAINVÄLINEN ULOTTUVUUS 
PÄÄTELMÄ 
LIITE: TOIMENPIDELUETTELO (TOTEUTETTAVA 1. PÄIVÄÄN TAMMIKUUTA 1999 MENNESSÄ) 
MIKSI TOIMINTASUUNNITELMA JUURI NYT? 
1. Euroopan yhtenäismarkkinat ovat maailman suurimmat kotimarkkinat. Ne ovat 
edistäneet huomattavasti kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä. Ne ovat lisänneet tuloja 
EU:n alueella 1,1 - 1,5 prosenttia ja luoneet 300 000 - 900 000 työpaikkaa, mutta sekä 
käyttämätöntä potentiaalia että esteitä on edelleen olemassa. Eurooppa tarvitsee 
paremmat yhtenäismarkkinat, jotta luotaisiin enemmän kasvua, innovaatiota ja 
työpaikkoja. Se tarvitsee markkinat, jotka toimivat kaikkien hyväksi: kansalaisten, 
kuluttajien, pienten ja suurten yritysten - dynaamiset, tietoon perustuvat markkinat, jotka 
ovat sosiaalisesti vastuuntuntoiset ja ottavat huomioon jokaisen, johon ne vaikuttavat. 
Vankat ja hyvin toimivat yhtenäismarkkinat varmistavat siirtymisen yhteiseen rahaan 
edullisimmissa mahdollisissa oloissa ja vaikuttavat osaltaan myös laajenemisen 
onnistumiseen. Komission vuoden 1996 kertomukseen yhtenäismarkkinoiden 
vaikutuksesta ja tehokkuudesta sisältyy suosituksia siitä, mitä on vielä tehtävä. 
Jäsenvaltiot ovat ilmaisseet laajan tukensa kertomukselle. Poliittinen tahto on selvästikin 
olemassa, mutta se on muutettava määrätietoiseksi toiminnaksi. 
2. Yhtenäismarkkinat eivät ole vain taloudellinen rakenne. Niiden ytimenä on 370 
miljoonaa ihmistä, jotka etsivät parempia työmahdollisuuksia, elin- ja työoloja sekä 
laajempaa laatutuotteiden ja -palvelujen valikoimaa entistä edullisemmin hinnoin. Tähän 
liittyy myös kaikkien mahdollisuus käyttää yleisen edun mukaisia palveluita. 
Yhtenäismarkkinat toimivat heidän hyväkseen. Paljon on saatu aikaan. Kansalaisilla on 
jo oikeus liikkua ja työskennellä koko yhteisön alueella. Yhtenäismarkkinat asettavat 
terveyden ja turvallisuuden, tasa-arvon ja työlainsäädännön perusnormit. Tehtävää 
kuitenkin riittää, jotta nämä oikeudet toteutuisivat täysin. Sosiaalipolitiikalla on lisäksi 
pehmennettävä muutosta ja edistettävä uutta joustavuuden ja varmuuden yhteispeliä 
esimerkiksi neuvomalla ja tiedottamalla. Euroopan työllisyysstrategia, josta sovittiin 
Eurooppa-neuvoston Dublinin kokouksessa ja joka perustui komission työllisyyttä 
koskevaan luottamussopimukseen, antaa osaltaan ihmisille mahdollisuuden parantaa 
taitojaan. Samoin komissio työskentelee jäsenvaltioiden kanssa edistääkseen 
sosiaaliturvajärjestelmien nykyaikaistamista ja parantaakseen niiden 
työllisyysvaikutuksia. 
3. Yhtenäismarkkinoiden onnistuminen tai epäonnistuminen riippuu luottamuksesta 
- luottamuksesta siihen, että kaikki keskeiset säännöt ovat paikallaan, että niitä 
sovelletaan täysin ja reilusti, että ongelmat ratkaistaan nopeasti ja että rehellisen kilpailun 
perussääntöjä noudatetaan täysin. Kuluttajien on voitava luottaa niin tavaroiden, 
palveluiden kuin tiedonkin laatuun, työllistävien pienyritysten siihen, että markkinat 
toimivat niiden eduksi, ja kaikkien on voitava luottaa siihen, että jokainen jäsenvaltio on 
sitoutunut yhtenäismarkkinoiden toimivuuteen. Yrittämisen, muuttamisen, asumisen tai 
työskentelyn unionin sisärajattomalla alueella on oltava yhtä helppoa kuin minkä tahansa 
jäsenvaltion sisällä. 
4. Dublinin Eurooppa-neuvoston päätelmiin sisältyneen toimintasuunnitelman 
selkeänä tavoitteena on parantaa yhtenäismarkkinoiden toimintaa tulevina vuosina. 
EMUn kolmas vaihe on ratkaiseva liitoskohta, jossa yhtenäismarkkinoiden on tarjottava 
taloudellista perustukea rahaliitolle, ja euro merkitsee yhtenäismarkkinoille lisäarvoa ja 
tehokkuutta. Ehdotetut toimenpiteet ovat kunnianhimoisia, ja niiden toteuttaminen vaatii 
huomattavaa poliittista tahtoa. Aikaa on niukalti. Mutta jos hankkeessa onnistutaan, 
luottamus paranee ja Euroopassa on yhtenäismarkkinat, jotka pystyvät luomaan 
enemmän kasvua ja työpaikkoja turvaten samalla eurooppalaisen yhteiskuntamallin. 
Toimintasuunnitelman lopullinen versio esitellään Eurooppa-neuvostolle Amsterdamissa, 
missä neuvostoa pyydetään 
sitoutumaan vahvasti siihen, että tämä toimintasuunnitelma toteutetaan kokonaan 
1 päivään tammikuuta 1999 ja EMUn kolmanteen vaiheeseen mennessä, 
käsittelemään kiireisinä kaikki toimintasuunnitelmaan sisältyvät 
lainsäädäntöehdotukset, 
tarkastelemaan edistymistä jokaisessa Eurooppa-neuvoston kokouksessa 
joulukuuhun 1998 asti. 
Komissio julkaisee säännöllisesti ja tuo sisämarkkina-asiain neuvoston ja Eurooppa-
neuvoston käsittelyyn yhtenäismarkkinoiden "tulostaulun". Se sisältää yksityiskohtaiset 
mittarit, joilla seurataan yhtenäismarkkinoiden tilaa ja jäsenvaltioiden sitoutumista 
toimintasuunnitelman täyttämiseen. 
TOIMINTASUUNNITELMALUONNOS: NELJÄ STRATEGISTA TAVOITETTA 
Toimintasuunnitelma noudattaa komission kertomusta yhtenäismarkkinoiden 
vaikutuksesta ja tehokkuudesta. Siinä asetetaan asiat tärkeysjärjestykseen, jotta luotaisiin 
selkeä ja strateginen näkemys siitä, mitä nyt tarvitaan. Tässä vaiheessa on kirjattu neljä 
strategista tavoitetta. Ne kaikki ovat yhtä tärkeitä ja niihin on pyrittävä samanaikaisesti: 
1. Sääntöjen tehostaminen. Yhtenäismarkkinoiden on perustuttava 
luottamukseen. Yhteisten sääntöjen kunnollinen täytäntöönpano on ainoa keino 
saavuttaa tämä tavoite. Sääntöjen yksinkertaistaminen sekä yhteisön että kansallisella 
tasolla on myös keskeistä yrityksille niistä aiheutuvan kuormituksen vähentämiseksi ja 
uusien työpaikkojen luomiseksi. 
2. Markkinoiden keskeisten vääristymien poistaminen. Yleinen yksimielisyys 
vallitsee siitä, että veroesteet ja kilpailun vastainen toiminta ovat vääristymiä, jotka on 
poistettava. 
3. Markkinoiden yhdentymisen toimialakohtaisten esteiden poistaminen. 
Yhtenäismarkkinat pääsevät vaikuttamaan täydellä teholla vain jos jäljellä olevat esteet -
ja tietysti myös uudet, syntyvät esteet - poistetaan. Tämä voi vaatia 
lainsäädäntötoimintaa yhtenäismarkkinakehyksen täydentämiseksi, mutta se vaatii myös 
huomattavaa muutosta kansallisten hallintojen asennoitumisessa yhteismarkkinoihin. 
4. Yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen kaikkien kansalaisten eduksi. 
Yhtenäismarkkinat luovat työllisyyttä, lisäävät henkilökohtaista vapautta ja hyödyttävät 
kuluttajia takaamalla niin terveyden ja turvallisuuden kuin ympäristönsuojelunkin 
korkean tason. Mutta asiassa on edettävä pitemmälle. Jotta kansalaiset pääsevät täysin 
nauttimaan yhtenäismarkkinoita koskevista oikeuksistaan, heidän on saatava tietoa 
oikeuksistaan ja valitusmahdollisuuksistaan. 
Kunkin strategisen tavoitteen sisällä komissio on havainnut joitakin erityisiä 
osatavoitteita, jotka on saavutettava 1. päivään tammikuuta 1999 mennessä (luettelo 
liitteenä). Tämä tarkastelutapa on valikoiva, mutta tietenkin toiminta jatkuu myös muilla 
alueilla yhtenäismarkkinoiden vahvistamiseksi. 
ENSIMMÄINEN STRATEGINEN TAVOITE: SÄÄNTÖJEN TEHOSTAMINEN 
Osatavoite 1: Sovitun yhtenäismarkkinalainsäädännön täytäntöönpano 
Vain 65 prosenttia yhtenäismarkkinasäännöistä on pantu täysin täytäntöön kaikissa 
viidessätoista jäsenvaltiossa. Näillä edellytyksillä yhtenäismarkkinat eivät tietenkään voi 
toimia parhaalla mahdollisella tavalla. Jäsenvaltioita kehotetaan esittämään 
yksityiskohtaiset aikataulut ja osoittamaan poliittinen sitoumuksensa poistaa 1. päivään 
tammikuuta 1999 mennessä kaikki kansalliseen lainsäädäntöön siirtämisen viiveet. 
Yhtenäismarkkinoiden tulostaulua käytetään edistyksen seuraamiseen. Samanaikaisesti 
komissio aloittaa edelleen uutterasti rikkomismenettelyjä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, 
jotka eivät täytä sitoumuksiaan, sekä käyttää tarvittaessa mahdollisuuksiaan rankaista 
jäsenvaltioita. 
Osatavoite 2: Täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun puitteiden luominen 
Nykyisten yhtenäismarkkinoiden ongelmat on ratkaistava nopeasti, jotta ei petettäisi 
yritysten ja kuluttajien luottamusta. Jäsenvaltioiden väliset ja niiden ja komission väliset 
epäviralliset yhteistyöjärjestelyt ovat onnistuneet vain osittain ja niitä on nyt 
tiukennettava. Komissio painostaa näin ollen jokaista jäsenvaltiota luomaan 
yhteensovittamiskeskuksen omaan hallintoonsa. Keskuksen tehtävä on vastata siitä, että 
viranomaiset ratkaisevat kaikki muiden jäsenvaltioiden ja komission esittämät ongelmat 
nopeasti. Tämä on avaintekijä yksinkertaisessa mutta tehokkaassa kehyksessä, jolla 
yhteistyö turvataan, mutta se synnyttää myös lisää avoimuutta täytäntöönpanorakenteita 
koskevissa asioissa sekä naapureiden tarkkailua tai kansallisen täytäntöönpanon 
molemminpuolista tarkastusta. Toisessa IDA-ohjelmassa kehitetään edelleen 
täytäntöönpanoviranomaisten välisiä teleyhteyksiä. Komissio aikoo viedä lainsäädännön 
soveltamatta jättämistä koskevat vakavat tapaukset sisämarkkinaneuvoston käsittelyyn 
varmistaakseen poliittisella tasolla vahvan sitoutumisen ongelmien ratkaisuun. Tarkoitus 
on samanaikaisesti myös nopeuttaa rikkomismenettelyjen käsittelyä. 
Perustamissopimuksen mukaisten komission täytäntöönpanovaltuuksien vahvistaminen 
on toivottavaa, jotta ongelmien ratkaiseminen nopeutuisi edelleen. 
Osatavoite 3: Tuotetarkastusten tehostaminen 
Nykyisin tuotesääntöjen noudattamisen valvontaa varten suoritetut tarkastukset ovat 
epätasaisia ja ne voivat vaarantaa kuluttajansuojan ja rehellisen kilpailun. Komissio 
tekee lainsäädäntöehdotuksia vahvistaakseen markkinoiden valvontaa koskevia yhteisiä 
sääntöjä esimerkiksi laatimalla yhteisiä tarkastusohjelmia tai yksityiskohtaisempia 
tarkastusmenettelyjä tuotantohyödykkeitä ja kulutustuotteita, elintarvikkeita, 
lääkevalmisteita ja lääketieteellisiä laitteita valmistavilla aloilla. 
Lainsäädäntötarkoituksiin on yhteisön tasolla käytettävä laajemmin lainsäädännön 
täytäntöönpanolle tärkeää ja markkinoiden valvontaan liittyvää tieteellistä 
asiantuntemusta. 
Osatavoite 4: Oikean tiedon tarjontaa yrityksille lisätään 
Tiedon saanti on keskeistä, jotta yritykset tietävät yhtenäismarkkinoiden tarjoamista 
mahdollisuuksista, niiden käyttämisestä ja ongelmien ratkaisemisesta. Tietoa on 
tarjottava nopeasti ja helppokäyttöisessä muodossa. Komissio luo Internet-yhteyden 
tiedon tarjoamiseksi kaikista yrityksiä koskevista yhtenäismarkkinasäädöksistä. Näitä 
tietoja täydentävät euroneuvontakeskukset, jotka on asetettu ensimmäisiksi tavoitteiksi 
monivuotisessa (1997 - 2000) pk-yritysohjelmassa. Tämä palvelu on osa Europa-verkkoa 
ja se liitetään myös jäsenvaltioiden www-sivuihin. Yritykset voivat antaa välitöntä 
palautetta kokemuksistaan. 
Osatavoite 5: Kansallisia ja yhteisön sääntöjä on yksinkertaistettava ja parannettava 
Liiallinen sääntely on työpaikkojen luomisen, unionin ykköstavoitteen, vihollinen. Liian 
monimutkaiset säännöt, joista useimmat ovat kansallisia, aiheuttavat toimijoille 
tarpeettomia kustannuksia. Komissio laatii yhteismarkkinalainsäädännön 
yksinkertaistamiseksi ja parantamiseksi jatkuvan ohjelman, jossa yhdistetään SLIM ja 
muut yksinkertaistamishankkeet. Siihen sisältyvät arvonlisävero, pankkitoiminta, 
vakuutus-ja arvopaperimarkkinat, lannoitteet, kuluttajapalvelut, televiestintä, tullisäännöt 
ja -menettelyt ja mahdollisesti muitakin aloja, yhtiölainsäädäntö mukaan lukien. 
Komissio käynnistää pilottihankkeita, joilla parannetaan yritysten kuulemista eräiden 
uusien lainsäädäntöhankkeiden toteuttamiskustannuksista. Tähän sisältyy myös European 
Business Test Panelin kuuleminen. 
Jäsenvaltioita kehotetaan sitoutumaan rinnakkaiseen yksinkertaistamisohjelmaan, joka 
sisältää myös sääntelyn vaikutuksia koskevien laajempien analyysien käytön, sekä 
yksinkertaistamaan kansallisia sääntely- ja hallintomenettelyjä uusien yritysten osalta. 
Yrityksiä ja kansalaisjärjestöjä kehotetaan kiinnittämään komission huomiota 
poikkeuksellisen vaivalloisina pitämiinsä kansallisiin sääntöihin. Komissio julkistaa ja 
ottaa käsittelyyn merkittävimmät tapaukset kyseisten jäsenvaltioiden kanssa. 
Osatavoite 6: Nykyisen oikeudellisen kehyksen puutteiden poistaminen 
Nykyistä yhtenäismarkkinakehystä on parannettava lukuisilla alueilla. Komissio aikoo 
ensisijaisesti ehdottaa toimenpiteitä seuraavilla aloilla: 
julkiset hankinnat: vihreän kirjan julkaisemisen jälkeisen kuulemisen 
perusteella ehdotetaan toimenpiteitä 
keskinäisen tunnustamisen periaatteen soveltaminen: jäsenvaltioiden ja 
komission on tehtävä läheistä yhteistyötä neuvoston päätöksen N:o 3052/95 
mukaisten tunnustamattomuustapausten käsittelyssä ja varmistettava, että riittävää 
poliittista huomiota suunnataan keskinäisen tunnustamisen periaatteen 
tehokkaaseen toteuttamiseen myös neuvoston tasolla 
Euroopan laajuinen standardointi: standardoi nti politiikkaa voimistetaan 
uudelleen 
tuotemerkinnät: EY-merkinnän uudelleenarviointiin ryhdytään kansallisten 
merkkien lisäännyttyä huomattavasti 
rakennusalan tuotteet: rakennusalan tuotteita koskevaan direktiiviin ehdotetaan 
muutoksia sen vaikutuksen tehostamiseksi 
kauttakulkusäännöt: kauttakulkumenettelyjen käsittely tietokoneella on tarpeen 
petosten torjumiseksi ja yritysten hali into taakan keventämiseksi 
yhtenäismarkkinat ja ympäristö: komissio laatii yleisohjeet siitä, miten 
yhtenäismarkkinat voivat edelleen tukea kestävää kehitystä ja miten 
yhtenäismarkkinoiden ja ympäristöpolitiikan välille mahdollisesti syntyvät 
ristiriidat voidaan ratkaista. 
TOINEN STRATEGINEN TAVOITE: MARKKINOIDEN KESKEISTEN VÄÄRISTYMIEN 
POISTAMINEN 
Osatavoite 1: Verotuksen vääristymien poistaminen 
Verotuksen vääristymiä ja niiden muodostamia yhtenäismarkkinoiden toteutumisen 
esteitä ei ole vielä käsitelty kyllin päättäväisesti. Vahingollinen verokilpailu lisää 
jäsenvaltioiden vaikeuksia verojärjestelmiensä rakenteiden uudistamisessa ja viivästyttää 
siirtymistä yhtenäisempään verojärjestelmään koko unionin alueella. Lähestymistavan 
yhteensovittaminen on tärkeää. Jäsenvaltiot voivat ratkaista tämän asian toimimalla 
yhdessä. 
Näin ollen jäsenvaltioita pyydetään hyväksymään veropaketti, jonka tarkoituksena on 
tasapainottaa niiden edut. Pakettiin sisältyvät seuraavat osat: 
pääomatulojen verotuksen vääristymien poistaminen erityisesti antamalla 
säästöjen verotusta koskeva muutettu direktiiviehdotus 
rajat ylittävän taloudellisen toiminnan veroesteiden poistaminen erityisesti 
poistamalla yhtiöiden välisten korko-ja rojaltimaksujen ennakonpidätys 
menettelysäännöt sellaisen vahingollisen verokilpailun poistamiseksi, joka 
aiheuttaa ongelmia kaikille jäsenvaltioille 
Tässä yhteydessä komissio haluaa myös selventää yhteisön kilpailusääntöjen 
soveltamisalaa ja parantaa niiden soveltamisen johdonmukaisuutta; tämä koskee myös 
valtion tukia. 
Tämän veropaketin toteuttaminen auttaa jäsenvaltioita muuttamaan verojärjestelmiään 
niin, että ne edistävät työllisyyttä, vähentävät työn verotusta ja mahdollistavat siten 
työpaikkojen luomisen. Lisätyötä tarvitaan vielä myös rajatyöntekijöiden kaksinkertaisen 
verotuksen poistamiseksi. 
Osatavoite 2: Yhteisen arvonlisäverojärjestelmän luominen 
Nykyinen alv-järjestelmä muodostaa yrityksille kohtuuttoman taakan ja ehkäisee rajat 
ylittävää kauppaa. Neuvostoa ja parlamenttia pyydetään hyväksymään veron 
uudenaikaistamista ja yhdenmukaisempaa soveltamista koskevat ehdotukset sekä 
ehdotukset, joilla pyritään edistämään jäsenvaltioiden välistä hallintoyhteistyötä ja 
aloittamaan mahdollisimman pian siirtyminen komission ehdottamaan huomattavasti 
yksinkertaisempaan lähtömaassa toteutettavaan alv-järjestelmään. 
Osatavoite 3: Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistaminen 
Tällä hetkellä vain kivennäisöljyihin sovelletaan yhteisön vähimmäisverojärjestelmää. 
Muiden tuotteiden osalta jäsenvaltiot voivat kantaa veroa itse valitsemansa verokannan 
mukaan tai olla kokonaan verottamatta niitä. Tämä johtaa eri energialähteiden ja eri 
jäsenvaltioiden välisiin vääristymiin. Tästä syystä neuvostoa kehotetaan hyväksymään 
komission ehdotus, että yhteisön vähimmäisverojärjestelmää laajennetaan kaikkiin 
energiatuotteisiin ja että kaikkien energiatuotteiden kansallisia verokantoja lähennetään. 
Osatavoite 4: Tiukka kilpailupolitiikka 
Kilpailupolitiikan tiukka soveltaminen on keskeisen tärkeää sen varmistamiseksi, että 
kilpailun vastaiset yritysten tai kansallisten viranomaisten käytännöt eivät tukahduta 
yhtenäismarkkinoiden kilpailudynamiikkaa. 
Yhteisössä myönnettävien valtion tukien määrä on edelleen huolestuttavan korkealla 
tasolla, 95 miljardia ecua vuodessa ja jäsenvaltiosta riippuen 0,4 - 2,6 prosenttia BKT:sta 
vuosina 1992 - 1994. Lisäksi neljän suuren talouden myöntämän tuen osuus teollisuuden 
tuesta on 85 prosenttia. Tuen suuri määrä vääristää kilpailua, mutta lisäksi se rasittaa 
valtioiden talousarvioita ja voi vaarantaa yhtenäismarkkinoiden tehokkaan toiminnan. 
Koska tuet pyrkivät keskittymään suurille yrityksille, ne myös vahingoittavat pk-
yritysten kilpailuasemaa. 
Komission toiminta ei yksin riitä. Vuoropuhelu jäsenvaltioiden kanssa tarkkojen 
tavoitteiden ja aikataulujen sopimiseksi tukien vähentämiselle näyttää siksi olevan 
komission toiminnan välttämätön täydennys. Nykytilanteen yhteisön sisäiselle 
yhteenkuuluvuudelle aiheuttaman kielteisen vaikutuksen korjaamiseksi komissio tekee 
ehdotuksen aluetukea koskeviksi uusiksi suuntaviivoiksi, joilla pyritään vähentämään 
alueellisia eroja keskittämällä tuki köyhimmille alueille ja alentamalla tuen 
enimmäismääriä, jotta otettaisiin paremmin huomioon kunkin alueen sosioekonominen 
tilanne. Komissio keskittää voimavaroja niiden tukiasioiden arviointiin, jotka uhkaavat 
eniten kilpailua ja yhtenäismarkkinoiden toimintaa, erityisesti silloin kun alueellinen tuki 
keskittyy suuriin investointihankkeisiin. Komissio tiukentaa myös edelleen pelastamis-
ja rakenneuudistustukea koskevia sääntöjä, mutta ottaa myös huomioon riittävän 
tukitason merkityksen silloin, kun rakenneuudistuksen yhteiskunnallisia vaikutuksia 
pyritään lieventämään. Lisäksi komissio tutkii, voidaanko valtiontukisääntöjä muuttaa 
siten, että valtion tuki ei epätasapuolisesti kannusta yrityksiä siirtämään toimintaansa pois 
kyseiseltä alueelta. 
Kartellisääntöjä yksinkertaistetaan ja nykyaikaistetaan tekemällä tarkistuksia vertikaalisia 
rajoituksia ja horisontaalisia yhteistyösopimuksia koskevaan politiikkaan. Huomiota 
kiinnitetään myös vakavimpiin rikkomuksiin. Kilpailusääntöjen täytäntöönpanoa 
hajautetaan jäsenvaltioihin niin paljon kuin on mahdollista vaarantamatta samojen 
kilpailuedellytysten tarjoamista yhtenäismarkkinoilla. 
KOLMAS STRATEGINEN TAVOITE: MARKKINOIDEN YHDENTYMISEN TOIMIALAKOHTAISTEN 
ESTEIDEN POISTAMINEN 
Osatavoite 1: Esteiden poistaminen palvelumarkkinoilta 
Palvelumarkkinat tuottavat 70 prosenttia yhteisön BKT:sta, mutta ne ovat heikommin 
yhdentyneet kuin muut markkinat. Rahoituspalvelujen kohdalla sijoitusrahastojen 
todellisten yhtenäismarkkinoiden puute on suurin este Euroopan mahdollisuuksille 
suunnata säästöjä tuottaviin investointeihin. Tässä tarvitaan laajakantoisia toimenpiteitä. 
Komissio ehdottaa näiden esteiden poistamiseksi puitedirektiiviä, joka koskee yrityksiä, 
joiden toimialana on kollektiiviset investoinnit siirrettäviin arvopapereihin. Jäsenvaltioita 
pyydetään hyväksymään nämä direktiivit tammikuuhun 1999 mennessä. 
Jotkut jäsenvaltiot sääntelevät tiukasti eläkerahastosijoitusten määrää. Tällainen sääntely 
johtaa tuottojen alenemiseen, mikä nostaa välillisiä työvoimakustannuksia (ja ehkäisee 
siten työpaikkojen syntymistä) ja vähentää Euroopan pääomamarkkinoiden potentiaalia. 
EMU tekee valuuttojen vastaavuusrajoitukset merkityksettömiksi. Jäsenvaltioita 
kehotetaan poistamaan näitä rajoituksia euron käyttöönottoa valmistellessaan. Lisätyötä 
tarvitaan myös, jotta pk-yritysten ulottuville saataisiin enemmän pääomaa. 
Yleishyödyllisten palvelujen tasapainoinen avaaminen, jossa otetaan täysin huomioon 
tarve edistää kaikkien mahdollisuutta käyttää yleisen edun mukaisia palveluja, edistää 
voimavarojen parempaa suuntaamista yleensä. Kaasutoimitusten vapauttamisesta on 
sovittava. Yhteisön toimielinten ja jäsenvaltioiden on varmistettava, että teleliikenne- ja 
sähkömarkkinat avataan sovitulla tavalla ajoissa ja että verkot todella avautuvat 
kilpailulle. 
Kuljetusalalla etusijalle asetetaan rajat ylittävien rautatiepalvelujen ja rautatierahdin 
avaaminen. Lentoliikenteessä markkinoiden tehokkaalle yhdentymiselle ovat tärkeitä 
uudet säännöt, jotka koskevat yhteisön lentokenttien laskeutumismaksuja ja lähtö- ja 
tuloaikojen jakoa, sekä uusien lentoturvallisuutta ja lentoliikenteen hallintaa parantavien 
institutionaalisten rakenteiden luominen. 
Osatavoite 2: Liiketoimintaympäristön parantaminen rajat ylittävien toimenpiteiden 
osalta 
Yrityksille aiheutuu tarpeettomia kustannuksia ja viiveitä siitä, että niiden on 
noudatettava erilaisia kansallisia rekisteröintisääntöjä toimiessaan useammassa kuin 
yhdessä jäsenvaltiossa. Komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään 1. päivään 
tammikuuta 1999 mennessä ehdotukset sulautumista koskevaksi kymmenenneksi 
yhtiöoikeusdirektiiviksi ja eurooppayhtiötä koskevan direktiivin varakreivi Davignonin 
johtaman työryhmän suositusten mukaisesti. 
Yhä pidemmillä maksuajoilla on vakavia seuraamuksia kaikille eurooppalaisille 
yrityksille, erityisesti pk-yrityksille, joiden kassavirta, kannattavuus ja kilpailukyky sekä 
mahdollisuudet käydä rajat ylittävää kauppaa vaarantuvat. Erityisesti pk-yritysten 
kilpailuasema suurten yritysten tavarantoimittajina vääristyy usein, koska suuret 
asiakkaat maksavat niille ehdoin tahdoin hitaasti. Julkinen ala voisi myös antaa 
paremman esimerkin. Komissio julkaisee lähiaikoina kertomuksen, josta käy ilmi, että 
jäsenvaltiot ovat tehneet varsin vähän tämän ongelman pienentämiseksi ja että 
maksutilanne on edelleen huononemassa. Jos jäsenvaltiot eivät ryhdy riittäviin toimiin 
ennen vuoden loppua, komissio esittää luonnoksen direktiiviksi maksujen 
myöhästymisen vähentämiseksi Euroopassa. 
Osatavoite 3: Vastaaminen innovaation ja uuden tekniikan haasteeseen 
Elektroninen kauppa tarjoaa suunnattomia mahdollisuuksia rajat ylittävälle 
kaupankäynnille Euroopassa. Selkeä sääntely antaa kuluttajille luottamusta käyttää 
elektronista kauppaa ja kannustaa yrityksiä tarvittaviin investointeihin. Komissio pyrkii 
selkeään yksimielisyyteen avoimuusmekanismia koskevasta ehdotuksestaan, ja kuten sen 
äskeisessä elektronista kauppaa koskevassa aloitteessa osoitettiin, se tekee ehdotuksia 
rahoituspalvelujen etäkaupasta, tekijänoikeuksista, digitaalisista allekirjoituksista ja 
salasanoin suojatuista palveluista. 
Komission uusi ehdotus biotekniikan keksintöjen suojasta on hyväksyttävä saman 
aikataulun mukaisesti. 
NELJÄS STRATEGINEN TAVOITE: YHTENÄISMARKKINOIDEN TOTEUTTAMINEN KAIKKIEN 
KANSALAISTEN EDUKSI 
Osatavoite 1: Rajatarkastusten poistaminen 
Sisärajoilla edelleen tapahtuvat henkilöiden tarkastukset ovat monen kansalaisen mielestä 
yhtenäismarkkinoiden suurin epäkohta. Hallitusten välisessä konferenssissa käytyjen 
keskustelujen pohjalta jäsenvaltioita kehotetaan sopimaan suojatoimenpiteistä ja 
soveltamaan niitä luodakseen turvalliset puitteet henkilöiden vapaalle liikkuvuudelle. 
Neuvostoa pyydetään hyväksymään kiireellisenä komission ehdotukset rajatarkastusten 
poistamisesta. 
Osatavoite 2: Oleskeluoikeus 
Henkilöiden vapaata liikkuvuutta käsitellyt korkean tason asiantuntijaryhmä ja komission 
kertomus unionin kansalaisuuden toteutumisesta ovat korostaneet eräitä puutteita, joita 
ilmenee kansalaisten mahdollisuuksissa käyttää oikeuttaan liikkua ja oleskella vapaasti 
jäsenvaltioiden alueella. 
Tämän tilanteen korjaamiseksi ja unionin kansalaisuuden merkityksen lisäämiseksi 
komissio ehdottaa muun muassa lyhytaikaisesti maassa oleskelevia henkilöitä koskevia 
järjestelyitä ja oleskeluoikeuden sekä isäntäjäsenvaltioon jäämisen oikeuden 
mukauttamista. 
Jäsenvaltioita kehotetaan toimimaan nopeasti näiden ehdotusten pohjalta, jotta unionin 
kansalaisuus toteutuisi täydessä merkityksessään. 
Osatavoite 3: Sosiaalisten oikeuksien suojeleminen 
Sosiaalipolitiikalla on yhtenäismarkkinoiden kehityksessä keskeinen merkitys, sillä 
joustavuuden ja turvallisuuden uusi yhteispeli on määriteltävä. Tämä auttaa luomaan 
muutosedellytykset ja edistämään uusia työskentelytapoja sekä takaamaan samalla 
riittävät sosiaaliset oikeudet. Sosiaalisella vuoropuhelulla on tässä suhteessa avainasema. 
Työmarkkinaosapuolet neuvottelevat paraikaa osa-aikatyöstä ja tuore vihreä kirja 
"Yhteistyössä työn uudelleenorganisointiin,, on käynnistänyt laajan keskustelun siitä, 
miten näihin uusiin haasteisiin vastataan. Sitä seuraavat sosiaalisen toimintaohjelman 
yhteydessä vuoden 1998 alussa esitettävät erityisaloitteet. 
Markkinoiden yhdentymisestä johtuva teollisuuden rakenneuudistus on hyväksi yhteiseni 
taloudelle, mutta sillä voi olla vakavia sosiaalisia seuraamuksia niille yhdyskunnille, joita 
se koskettaa. Komissio seuraa tiiviisti työntekijöiden kuulemista koskevien yhteisön 
sääntöjen soveltamista. Se kehottaa jäsenvaltioita tarkistamaan kansallisia määräyksiään 
näiden sääntöjen täytäntöönpanosta ja niihin sovellettavia rangaistuksia. Se aloittaa pian 
myös Euroopan tasolla työmarkkinaosapuolten kuulemisen siitä, onko tarpeen antaa 
yhteisön tason sääntöjä tiedottamisesta ja kuulemisesta kansallisella tasolla. Komissio 
pyrkii myös kaikkien sellaisten yhteisön politiikkojen tasapainoisempaan ja 
yhdenmukaisempaan soveltamiseen, jotka vaikuttavat teollisuuden rakenneuudistukseen. 
Tähän kuuluvat myös pyrkimykset rohkaista yrityksiä ja jäsenvaltioita ennakoimaan 
10 
rakenneuudistuksen seuraukset ja varmistamaan työntekijöiden työllistettävyys koulutus-
ja sosiaaliturvajärjestelmien avulla. 
Osatavoite 4: Työvoiman liikkuvuuden lisääminen yhteisössä 
Vaikka perustamissopimus on jo kauan taannut Euroopan kansalaisille oikeuden asua ja 
työskennellä missä jäsenvaltiossa tahansa, työvoiman liikkuvuus yhtenäismarkkinoilla on 
pysynyt vähäisenä. Tämä johtuu osittain jäljellä olevista työntekijöiden vapaan 
liikkuvuuden esteistä, jotka on poistettava. Edellä mainitun korkean tason 
asiantuntijaryhmän kertomuksen perusteella komissio ehdottaa toimenpiteitä näiden 
esteiden poistamiseksi. Samalla se esittää ehdotuksen lisäeläkkeistä ja pyrkii 
yksinkertaistamaan ja modernisoimaan järjestelmää, jolla yhteensovitetaan unionin 
sisällä muuttavien henkilöiden sosiaaliturvaa. Neuvostoa pyydetään myös hyväksymään 
komission ehdotukset perheiden yhdistämistä koskevien sääntöjen soveltamisalan 
laajentamisesta ja tasa-arvoisen kohtelun oikeuden vahvistamisesta sosiaalietujen osalta. 
Lisätäkseen tietoisuutta muissa jäsenvaltioissa tarjolla olevista työmahdollisuuksista ja 
rohkaistakseen työvoiman liikkuvuutta komissio parantaa yleiseurooppalaisia 
työmahdollisuuksia koskevaa EURES-tietokantaa. Jäsenvaltioita kehotetaan tehostamaan 
tämän tiedon levitystä liittämällä kyseinen tietokanta julkisiin työvoimapalveluihinsa. 
Osatavoite 5: Kuluttajien oikeudet ja terveyden suojelu 
Kuluttajat voivat epäröidä, ostaako tavaroita ja palveluja ulkomailta (rahoituspalvelut 
mukaanlukien), koska he ovat epävarmoja oikeuksistaan. Kuluttajille annettavia takuita 
koskevasta ehdotuksesta sopiminen on tärkeää luottamuksen lisäämiseksi. 
Kuluttajien terveyden suojelua vahvistetaan käyttämällä tehokkaammin tieteellistä 
neuvontaa, valvontaa ja riskianalyysia. Täten varmistetaan, että kuluttajien terveys 
otetaan huomioon uuden lainsäädännön valmistelussa ja että voimassa olevaa 
lainsäädäntöä sovelletaan oikein ja että yhteisön etuja puolustetaan kansainvälisissä 
yhteyksissä. Lisäksi komissio harkitsee, tulisiko maatalouden alkutuotteet sisällyttää 
tuotevastuusta annetun direktiivin N:o 85/374 soveltamisalaan. 
Osatavoite 6: Vuoropuhelu kansalaisen kanssa 
Useimmat Euroopan kansalaiset ovat halukkaita tietämään enemmän 
yhtenäismarkkinoiden tarjoamista oikeuksista ja mahdollisuuksista. Yli puoli miljoonaa 
ihmistä on jo käyttänyt Kansalaisena Euroopassa -aineistoa selvittääkseen, mitä heidän 
on käytännössä tehtävä voidakseen oleskella, opiskella tai työskennellä toisessa 
jäsenvaltiossa. Kokemuksen perusteella komissio katsoo, että on luotava pysyvä 
järjestely, jolla kansalaisten kanssa voidaan käydä vuoropuhelua heidän oikeuksistaan ja 
niiden käyttämisestä. Myös viestipalvelu perustetaan sellaisten kansalaisten 
neuvomiseksi, jotka joutuvat vaikeuksiin ja tarvitsevat apua. Tästä järjestelmästä tuleva 
palaute auttaa havaitsemaan ja poistamaan hallinnollisia esteitä ja tiedottaa komissiolle, 
miten yhteisön sääntöjä käytännössä noudatetaan. 
11 
YHTENÄISMARKKINOIDEN KANSAINVÄLINEN ULOTTUVUUS 
Yhtenäismarkkinoita ei voida pitää erillisinä laajemmista taloudellisista ja poliittisista 
yhteyksistään. Niiden koko ja kasvumahdollisuudet ovat jo nyt merkittävä etu 
houkuteltaessa kansainvälistä kauppaa ja investointeja Eurooppaan. Yhtenäismarkkinat 
tarjoavat edellytykset Euroopan kansainvälisen kilpailukyvyn parantamiselle ja niiden 
onnistuminen on mallina muillekin alueille. Yhteinen raha vielä vahvistaa näitä 
edellytyksiä. Unionin on vain hyödynnettävä näitä etuja enemmän. 
1. Valmistautuminen laajenemiseen 
Kuten Eurooppa-neuvosto komission vuoden 1995 valkoisen kirjan pohjalta päätti, 
liittymiseen valmistautuvia assosioituneita maita on autettava valmistautumaan 
jäsenyyteen. TAIEXin (teknisen avun tiedonvaihtotoimisto) toiminnan jatkaminen 
vuoden 1997 jälkeen edistää tätä tavoitetta. Kun yhteisön voimassaoleva lainsäädäntö on 
täysin yhdentynyt, sopimukset vaatimustenmukaisuuden arvioinnin vastavuoroisesta 
tunnustamisesta tarjoavat mahdollisuuden markkinoiden avaamiseen. 
2. Yhtenäismarkkinoiden asema maailmantaloudessa 
Yhtenäismarkkinat kuvastavat Euroopan avointa taloutta, jonka säännöt ja normit ovat 
usein mallina monille maille. Tämä on etu, jonka pitäisi antaa unionille mahdollisuus 
vahvempaa rooliin kansainvälisillä foorumeilla, jos se vain puhuu selkeästi yhdellä 
äänellä. Tavoitteet keskittyvät erityisesti seuraaville alueille: 
Välimeren alueella sovellettavien järjestelmien ja sääntöjen lähentäminen 
kaupan teknisten esteiden poistaminen kolmansien maiden markkinoilta 
pk-yritysten avustaminen kilpailussa maailmanmarkkinoilla 
kansainvälisten normien käytön edistäminen kansallisissa ja kansainvälisissä 
teknisissä säädöksissä 
neuvottelut keskinäistä tunnustamista koskevista sopimuksista 
henkistä omaisuutta koskevien petosten torjunta 
rahoituspalvelujen vapauttaminen (GATS) 
yhteinen neuvottelukanta lentoliikenteen osalta 
jäsenvaltioiden toiminnan yhteensovittaminen teleliikennettä käsittelevillä 
kansainvälisillä foorumeilla 
Maailman kauppajärjestön (WTO) kilpailu- ja investointikurin vahvistaminen ja 
laajentaminen 
Tärkeä vaihe on varmistaa yhteisön osallistuminen kansainvälisiin järjestöihin, erityisesti 
niihin, jotka huolehtivat teknisten säädösten ja normien kehittelystä ja muiden 
foorumeiden, kuten Amerikan ja Euroopan välisen liiketoimintaa koskevan vuoropuhelun 
täydestä hyödyntämisestä. 
Unionin ulkorajojen vartiointi vaatii lisätoimenpiteitä. Tulliviranomaisten tehokasta 
yhteistyökykyä on vahvistettava erityisesti petosten torjunnassa. 
12 
PÄÄTELMÄ 
Toimintasuunnitelmaluonnos on keino ottaa käyttöön yhtenäismarkkinoiden kaikki 
mahdollisuudet. Markkinoiden on parannettava yritysten kilpailukykyä ja 
työllistämismahdollisuuksia yhteisen rahan käyttöönoton lähestyessä. Se on 
tasapainoinen ja johdonmukainen toimintatapa, ja siinä otetaan täysin huomioon 
yksityisten kansalaisten huolet, koskivatpa ne heidän henkilökohtaisia oikeuksiaan, 
ympäristöä, terveyden ja turvallisuuden suojelua tai sosiaalista ulottuvuutta. 
Palkinto on suuri. Jos onnistumme, luottamus voi syntyä koko Euroopassa. Euroopan 
unioni pystyy vahvistumaan ennen vuosisadan loppua monen merkittävän 
kehityssuunnan yhteisvaikutuksesta. Sellaisia ovat ensiluokkaiset yhtenäismarkkinat, 
yhteinen raha, uudet yleiseurooppalaiset markkinamahdollisuudet aiemmin suljettujen 
alojen avautuessa sekä unionin laajeneminen. Kaikki nämä lisäävät 
työllistämismahdollisuuksia. 
Kaikki yhteisön toimielimet ja jäsenvaltiot kutsutaan mukaan tekemään oma osuutensa, 
jotta varmistetaan vahva myönteinen vastaus tähän toimintakehotukseen. Siten 
Amsterdamin Eurooppa-neuvostossa hyväksytyn suunnitelman kaikki osat pannaan 
täytäntöön ennen 1. päivää tammikuuta 1999. 
13 
LIITE: TOIMENPIDELUETTELO (TOTEUTETTAVA 1. PÄIVÄÄN TAMMIKUUTA 1999 MENNESSÄ) 
1. Sääntöjen tehostaminen 
Kaikkien viivästymien poistaminen yhtenäismarkkinalainsäädännön siirtämisestä 
kansallisiin lainsäädäntöihin 
Täytäntöönpanon ja ongelmanratkaisun puitteiden luominen 
Markkinoiden valvonnan uusien sääntöjen hyväksyminen eräillä aloilla 
Toisen IDA-ohjelman hyväksyminen 
Tulli 2000 -ohjelman täytäntöönpano 
Rikkomusmenettelyjen nopeuttaminen 
Kaikki liiketoimintaan liittyvät yhtenäismarkkinasäännöt sisältävien Internet-sivujen 
perustaminen 
SLIM- ja muiden yksinkertaistamisohjelmien laajentaminen uusille aloille: 
arvonlisäverotukseen, pankkitoimintaan, vakuutus- ja arvopaperialoille, 
kuluttajapalveluihin, teleliikenteeseen, tullisääntöihin ja -menettelyihin sekä 
lannoitealalle 
European Business Test Panelin kuuleminen eräistä lainsäädäntöehdotuksista 
Yrityksen perustamista koskevien kansallisten säädösten yksinkertaistaminen 
Julkisia hankintoja, keskinäistä tunnustamista, eurooppalaisia tuotenormeja, 
tuotemerkintöjä, rakennusalan tuotteita, kauttakulkusääntöjä sekä 
yhtenäismarkkinapolitiikan ja ympäristön välisiä yhteyksiä koskevien komission 
aloitteiden seuranta 
2. Markkinoiden keskeisten vääristymien poistaminen 
Arvonlisäverotuksen uudistamista ja yhtenäisempää soveltamista koskevien ehdotusten 
hyväksyminen 
Energiatuotteiden verotusta koskevan yhteisön kehyksen rakenteen uudistaminen 
Verotuspaketin hyväksyminen (muutettu direktiivi säästöjen verotuksesta, direktiivi 
korkojen ja rojaltien maksamisesta rajojen yli, menettelysäännöt haitallisesta 
verokilpailusta) 
Alueellisten valtiontukiohjelmien suuntaviivat, tiukemmat säännöt pelastamis- ja 
rakenneuudistustuista sekä kartellisääntöjen yksinkertaistaminen 
3. Markkinoiden yhdentymisen toimialakohtaisten esteiden poistaminen 
Uuden puitedirektiivin hyväksyminen yrityksistä, joiden toimialana ovat kollektiiviset 
investoinnit siirrettäviin arvopapereihin 
Eläkerahastojen sijoitusrajoitusten vähentäminen 
Kaasutoimitusten vapauttamissopimus 
Teleliikenteen ja sähkömarkkinoiden vapauttamisen toteuttaminen ajoissa 
Rajat ylittäviä rautatiepalveluja ja rautatierahtia koskevien sopimusten hyväksyminen 
Lentokenttien tulo- ja lähtöaikoja sekä laskeutumismaksuja koskevien uusien sääntöjen 
hyväksyminen 
Euroopan lentoturvallisuusviraston perustamista koskeva sopimus ja uusi 
EUROCONTROL-sopimus 
Eurooppayhtiötä koskevan ehdotuksen ja siihen liittyvien osuuskuntia, keskinäisiä 
yhtiöitä ja yhdistyksiä koskevien ehdotusten sekä kymmenennen yhtiölakidirektiivin 
hyväksyminen 
14 
Maksusuoritusten myöhästymistä koskevan direktiiviehdotuksen hyväksyminen 
Elektroniseen kauppaan liittyvien toimenpiteiden hyväksyminen (avoimuusjärjestely, 
tekijänoikeuksien ja niiden lähioikeuksien suojelu, rahoituspalvelujen etämyynti, 
digitaaliset allekirjoitukset ja salasanoin suojatut palvelut) 
Biotekniikan keksintöjen suojasta annettavan direktiivin hyväksyminen 
4. Yhtenäismarkkinoiden toteuttaminen kaikkien kansalaisten eduksi 
Kolmen direktiivin ja niiden liitännäistoimenpiteiden hyväksyminen rajatarkastusten, 
liikkumisoikeuden rajoitusten ja matkustusoikeuden rajoitusten poistamisesta 
Toisessa jäsenvaltiossa oleskelun ja pysyvän asumisen oikeuden hyväksyminen 
Lisäeläkkeitä koskevan direktiivin hyväksyminen 
EURES-työpaikkatietokannan parantaminen ja sen käytön laajentaminen 
Kulutustavaroiden myyntiä ja niihin liittyviä takuita koskevan direktiivin hyväksyminen 
Kansalaisten kanssa käytävän jatkuvan vuoropuhelun järjestäminen 
Työmarkkinaosapuolten kuuleminen työntekijöille tiedottamisesta ja työntekijöiden 
kuulemisesta 
15 

ISSN 1024-4492 
KOM(97) 184 lopullinen 
ASIAKIRJAT 
FI 10 01 
Luettelonumero : CB-CO-97-197-FI-C 
ISBN 92-78-19525-1 
Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto 
L-2985 Luxemburg