FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 28.6.2013  
COM(2013) 475 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
ensimmäinen edistymiskertomus meriliikenteen  saastuttavien päästöjen vähentämistä ja 
kestävän vesiliiken teen välineitä koskevan  komission yksiköiden  valmisteluasiakirjan 
täytäntöönpanosta 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
 
 
FI 2   FI KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
ensimmäinen edistymiskertomus meriliikenteen saastuttavien  päästöjen vähentämistä ja 
kestävän vesiliikenteen välinei tä koskevan komission yksi köiden valmisteluasiakirjan 
täytäntöönpanosta 
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) 
SISÄLLYSLUETTELO 
1. JOHDANTO ................................................................................................................ 4 
1.1. Ensimmäisen edistymiskertomuksen  tarkoitus ja raportointikausi.............................. 4 
1.2. Ensimmäisen edistymiskertomuksena yhteenveto ja rakenne ..................................... 4 2. LYHYEN AIKAVÄLIN TOIMENPITEET – TÄYTÄNTÖÖNPANON 
NYKYTILANNE JA SEURAAVAT VAIHEET........................................................ 5 
2.1. EU:n liikennealan rahoitusvälineet .............................................................................. 5 2.2. Euroopan investointipankki (EIP)................................................................................ 7 2.3. Kansallinen rahoitus..................................................................................................... 8  
2.3.1. Valtiontukitoimenpiteet, joihin sovellet aan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta 
ympäristönsuojelulle .................................................................................................... 8 
2.3.2. Muut kestävää meriliikennettä tukevat kans alliset ja alueelliset järjestelmät.............. 9 
2.4. Kansainvälinen vuoropuhelu ja tekninen yhteistyö ..................................................... 9 
3. KESKIPITKÄN JA PITKÄN AIKAVÄL IN TOIMENPITEET – NYKYTILANNE 
JA SEURAAVAT VAIHEET.................................................................................... 10 
3.1. Koordinointi sidosryhmien ja  jäsenvaltioiden kanssa................................................ 10 
3.1.1. Direktiivin 2012/33/EU täyt äntöönpanon suuntaviivat ............................................. 10 
3.2. Sääntelytoimenpiteet.................................................................................................. 11 3.2.1. Puite-ehdot, jotka koskevat meriliikenteen nesteytetyn maakaasun käyttöä alusten 
polttoaineena .............................................................................................................. 11 
3.2.1.1. IMO:n työ............................................................................................................. ...... 11 
3.2.1.2. ISO:n työ ............................................................................................................. ....... 11 
3.2.1.3. EU:n työ .............................................................................................................. ....... 12 
3.2.2. Puhdistusteknologia ................................................................................................... 15  
3.2.2.1. Aluksilla käytettävien pakokaasujen puhdistusjärjestelmien hyväksyminen ............ 15 
3.2.2.2. Puhdistuksessa syntyvää jäte ttä koskevat vaatimukset.............................................. 15 
3.2.3. Maalla olevista sähköverkoista toimitettava sähkö.................................................... 16 3.3. Infrastruktuurin kehittäminen..................................................................................... 16 3.4. Tutkimus, teknologian kehittäminen ja innovointi .................................................... 16 4. PÄÄTELMÄT............................................................................................................ 18 
 
FI 3   FI LIITE 1........................................................................................................................ ............. 19 
LIITE 2........................................................................................................................ ............. 23 
 
FI 4   FI 1. JOHDANTO   
Komissio esitteli syyskuussa  2011 valmisteluasiakirjan Pollutant emission reduction from 
maritime transport and the Sustainabl e Waterborne Transport Toolbox1 (”Meriliikenteen 
saastuttavien päästöjen vähentäminen ja kestävän  vesiliikenteen välineet”). Tämä asiakirja, 
josta käytetään jäljempänä nimitystä ”v älineet”, liittyi ehdot ukseen 26. huhtikuuta 1999 
annetun direktiivin 1999/32/EY muuttamise sta siten, että vuode sta 2008 sovellettavat 
Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) vaa timukset meriliikenteessä käytettävien 
polttoaineiden suurimmasta sallitusta rikkipitois uudesta voidaan saattaa osaksi jäsenvaltioiden 
lainsäädäntöä. 
Välineissä esitettiin nykyisten  rahoitusnäkymien nojalla useita lyhyen aikavälin 
liitännäistoimenpiteitä, joilla pienennetään rikkipitoisuuden vä hentämistä koskevien uusien 
vaatimusten noudattamisesta aiheutuvia kustannuks ia. Lisäksi niissä esitettiin joukko 
keskipitkän ja pitkän aikavälin liitännäisto imenpiteitä, joilla pyritään puuttumaan EU:n 
merenkulkualan kohtaamiin ympäristöhaasteisii n aiempaa laajemmasta näkökulmasta ja 
kokonaisvaltaisemmalla tavalla.  
1.1. Ensimmäisen edistymisk ertomuksen tarkoitus ja raportointikausi  
Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivä t 21. marraskuuta 2012 direktiivin 2012/33/EU 
neuvoston direktiivin 1999/32/EY muuttamisesta me riliikenteessä käytettävien polttoaineiden 
rikkipitoisuuden osalta2. Direktiivillä edistetään pol ttoainepohjaisille ratkaisuille 
vaihtoehtoisten, teknolo giaan perustuvien menetelmien käyttöä vaatimusten noudattamiseksi. 
Niitä ovat esimerkiksi aluksilla käytettävät pakokaasujen puhdistusjärjestelmät, nesteytetyn maakaasun (LNG) kaltaisten vaihtoehtoisten po lttoaineiden käyttö sekä maalla olevista 
sähköverkoista toimitettavan sähkön käyttö.  
Direktiivin 2012/33/EU 1 artiklan 10 kohdan c alakohdassa komissiota kehotetaan 
kehittämään yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa ”asianmukaisia 
toimenpiteitä, [– –] [syyskuussa 2011] esitety ssä komission yksiköiden va lmisteluasiakirjassa 
’Meriliikenteen saastuttavien päästöjen vähentäm inen ja kestävän vesiliikenteen välineet’ 
esitetyt toimenpiteet mukaan luettuina, tässä  direktiivissä säädettyjen ympäristövaatimusten 
noudattamisen edistämiseksi ja niistä mahdollis esti aiheutuvien kie lteisten vaikutusten 
saattamiseksi mahdollisimman vähäisiksi”.  
Tämä ensimmäinen edistymiskertomus kattaa syyskuun 2011 ja tammikuun 2013 välisen 
ajanjakson. Siinä kuvataan välin eissä esitettyjen toimenpite iden täytäntöönpanon nykytila. 
Lisäksi siinä esitetään ehdotuks ia komission, jäsenvaltioiden ja  alan sidosryhmien yhteistyön 
tiivistämisestä toimenpiteiden täytäntöönpanon  hallitsemiseksi ja tarjotaan mahdollisuus 
kehittää tarvittaessa täydentäviä toimenpiteitä.  
1.2. Ensimmäisen edistymiskertomuks ena yhteenveto ja rakenne  
Teknologian käyttöönotto direktiivin noudattam iseksi vaatii yksit yiseltä sektorilta 
pääomainvestointeja, joita julkinen sektori tukee tarvittaessa. Luvussa  2 kuvataan lyhyesti, 
miten lyhyen aikavälin liitännäistoimenpiteillä  on onnistuttu tähän mennessä varmistamaan, 
että EU:n nykyisistä rahoitusvälineistä ja ka nsallisista rahoitusjär jestelyistä tarjotaan 
jatkossakin erityistä tukea mere nkulkualan hankkeille, joilla pyr itään edistämään ratkaisuja 
uusien rikkipitoisuuden pienentämistä koskevi en vaatimusten noudattamiseksi. Siinä 
esitellään saavutuksia ja toimenpiteiden tä ytäntöönpanoa haittaavia esteitä ja ehdotetaan 
toimia, joilla näitä esteitä voidaan poistaa. 
                                                
 
1 SEC (2011)1052 lopullinen. 
2 EUVL L 327, 27.11.2012, s. 1. 
 
FI 5   FI Keskipitkän ja pitkän aikavälin liitännäistoime npiteiden laadintatyö on  jo aloitettu joukolla 
toimia, joissa keskitytään määrittämään sääntelyn puutteet , jotka haittaavat puhtaan 
merenkulkuteknologian turvallista ja varmaa käy ttöönottoa, vaihtoehtoisten polttoaineiden – 
erityisesti meriliikenteen nesteytetyn maakaasun – käyttöä sekä tarvittavien standardien ja 
vihreän infrastruktuurin kehittämistä, ja puuttu maan näihin epäkohtiin. Luvussa 3 esitetään 
lyhyt yhteenveto tämän prosessin nykytilasta se kä tapa, jolla komissio, jäsenvaltiot ja alan 
sidosryhmät voivat viedä yhdessä välineiden täytäntöönpanoa eteenpäin. Tässä yhteydessä 
komissio ehdottaa, että perustetaan asia ntuntijaryhmä nimeltä Euroopan kestävän 
meriliikenteen foorumi ( European Sustainable Shipping Forum , ESSF). Luvussa 4 esitetään 
johtopäätökset ja yhteenveto  seuraavista vaiheista.  
Kertomuksen liitteessä 1 esitetään etenemiss uunnitelma kestävän vesiliikenteen välineiden 
täytäntöönpanon edistämiseksi. Liitteessä 2 luetellaan Euroopan laajuisen liikenneverkon 
(TEN-T) ohjelmasta osarahoitetut ”Merten moo ttoritiet” -hankkeet ja satamahankkeet, jotka 
tukevat rikkipäästöjen vähentämisen poliittista tavoitetta.  
2. LYHYEN  AIKAVÄLIN  TOIMENPITEET  – TÄYTÄNTÖÖNPANON  
NYKYTILANNE  JA SEURAAVAT  VAIHEET 
2.1. EU:n liikennealan rahoitusvälineet  
Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) ohjelma sta ja toisesta Marco Polo -ohjelmasta on 
myönnetty vuosina 2011–2012 erityist ä taloudellista tukea merenkul kualan hankkeisiin, joissa 
on keskitytty edistämään ratkaisuja uusie n rikkipitoisuuden pien entämistä koskevien 
vaatimusten noudattamiseksi ja joilla helpotet aan aluksilla käytettävien pakokaasujen 
puhdistusjärjestelmien käyttöä sekä vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten nesteytetyn maakaasun ja maalla olevista sähköverkoista toimitettavan sähkön käyttöä. 
a) Euroopan laajuisen liikenneverkon ohjelma 
Euroopan laajuisen liikenneverkon ohjelmast a (TEN-T-ohjelma) on osarahoitettu monia 
hankkeita, joilla on osaltaan edistetty vähäri kkisten polttoaineiden käyttöä, muun muassa 
toteutettavuustutkimuksia, suunnittelututkimuksia , pilottihankkeita ja vi hreän infrastruktuurin 
– kuten meriliikenteen nesteytetyn maakaasun käytön, maalla sijaitsevan tankkausinfrastruktuurin, maalla olevista sä hköverkoista tulevan sähköntoimituksen sekä 
puhdistusteknologian – kehittämistä edistä viä hankkeita. Näiden TEN-T-ohjelmasta 
osarahoitettujen ”Merten m oottoritiet” -hankkeiden ja satamahankkeiden kokonaisarvo on 
123,3 miljoonaa euroa, josta EU:n osuus on yhteensä 56,9 miljoonaa euroa.  
Nesteytetyn maakaasun tankkausinfrastruktuuria on kehitetty paitsi ri kkidioksidipäästöjen 
valvonta-alueella (SECA) myös Välimerellä  ja Atlantilla. Tämä kehitystyö on ollut 
luonteeltaan pääasiassa vapaaehtoista ja tapahtunut  EU:n eteläisten jäsenvaltioiden aloitteesta. 
Sillä voidaan edistää nesteytetyn maakaasun tankkausinfrastruktuurin käyttöönottoa koko 
EU:ssa.  
Tulevissa vuotuisissa ja moni vuotisissa TEN-T-ehdotuspyynnöissä painopisteenä on edelleen 
tuki vihreämmän merenkulkualan ja siihen  liittyvän satamainfrastruktuurin, kuten 
meriliikenteen nesteytetyn maakaasun tankkausproomujen, kehittämiselle. Lisäksi on keskityttävä muihin toimenpiteisiin, kuten innova tiivisen puhtaan teknol ogian validointiin ja 
testaamiseen, vaihtoehtoisten polttoaineiden, kuten nestemäisen maakaasun, tukemiseen sekä mahdollisuuteen mukauttaa aluksia ympäristövaatimusten täyttämiseksi. On myös tärkeää toteuttaa uusia toimenpite itä, jotka liitetään nykyisten ja suunniteltujen ”Merten 
moottoritiet” -yhteyksien pa rantamiseen. TEN-T-hankkeissa noudatetaan tarvittaessa 
valtiontukisääntöjä.  
 
FI 6   FI b) Marco Polo II -ohjelma  
Marco Polo -ohjelmassa3 määritettiin vuonna 2011 erityiseks i poliittiseksi pa inopisteeksi 
sellaisten lähimerenkulkuhankkeiden tukemine n, joissa otetaan kä yttöön innovatiivista 
teknologiaa päästöjen vähentämiseksi sekä  tehokkaita operatii visia käytäntöjä.  
Vuonna 2011 julkaistusta ehdotuspyynnöstä huolimatta  alan reaktio jäi heikoksi, mikä johtui 
lähinnä kireästä talous- ja rahoitusilmapiir istä. Tämän seurauksena ei valittu yhtäkään 
lähimerenkulkuhanketta, joka olis i vastannut kyseistä painopist että. Lisäksi lähimerenkulun 
kilpailukykyyn ja ympäristöystävällisyyteen li ittyviä kysymyksiä, kuten logistiikkaketjun 
todennäköistä vääristymistä tai liikenteen siirtymistä takais in mereltä maalle Euroopalle 
määritellyllä rikkioksidip äästöjen valvonta-alueella (SEC A) vuonna 2015 käyttöön otettavien 
tiukempien rikkipitoisuuden vähentämistä koskevi en vaatimusten seurauksena, tarkastellaan 
osana liitännäistoimenpidettä ” Contribution to European programme for the support of Short 
Sea Shipping ” (Lähimerenkulkua tukevan EU:n ohjelman edistäminen). Tätä toimenpidettä 
toteuttaa parhaillaan lähime renkulun edistämiskeskuksista ( Shortsea Promotion Centres , 
SPC) muodostuva eurooppalain en lähimerenkulkuverkosto ( European Shortsea Network , 
ESN)4. ESN:n on ensin määrä kehittää vuoden 2 013 loppuun mennessä menetelmä tietojen 
keräämistä sekä tällaisten SECA-alu een lähimerenkulkuun kohdistuvien mahdollisten 
vaikutusten arviointia varten. 
Vuoden 2012 Marco Polo -ehdotuspyynnön (jonka määrärahat ovat 64,6 miljoonaa euroa) 
painopisteenä on edelleen puhdas ja ympärist öystävällinen lähimerenkulku. Alustavien 
tietojen mukaan vuoden 2012 ehdotusp yyntö houkutteli lähimerenkulkuhankkeita 
huomattavasti vuoden 2011 pyyntöä enemmän, ja hankearviointien tulokset julkaistaan 
vuoden 2013 alkupuolella. 
Jotta voidaan varmistaa kaikkien näiden aloi tteiden jatkuminen seuraavassa monivuotisessa 
rahoituskehyksessä (2014–2020), on tärkeää varmistaa, e ttä puhdasta merenkulkua 
hyödyttävien toimenpiteiden tukemista jatketaan Marco Polo -ohjelman pohjalta osana 
tarkistettua Euroopan laajuist a liikenneverkkoa (TEN-T)5 ja Verkkojen Eurooppa -välinettä6. 
Euroopan laajuista liikenneverkkoa ja Ver kkojen Eurooppa -väline ttä koskevia komission 
ehdotuksia käsitellään parh aillaan Euroopan parlamentin ja neuvoston välisessä 
lainsäädäntömenettelyssä. 
Seuraavat vaiheet  
                                                 
3 C (2011) 7317, 19.10.2011 
4 Toisesta Marco Polo -ohjelmasta yhteisön rahoitu stuen myöntämiseksi tavarankuljetusjärjestelmän 
ympäristönsuojelun tason parantamista varten (”Marco Polo II”) ja asetuksen (EY) N:o 1382/2003 
kumoamisesta 24. lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) 
N:o 1692/2006 (EUVL L 328, 24.11.2006, s. 1) 12 artiklan mukaisesti vuoden 2011 työohjelmaan kuului neljä ylimääräistä liitännäistoimenpidettä. Liitännäistoimenpide ” Contribution to European 
programme for the support of Short Sea Shipping (SSS) ” toteutetaan myöntämällä EU:n yleiseen 
talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen täytäntöönpanosääntöjen 168 artiklan 1 kohdan f 
mukainen avustus. Arvioidut määrärahat ovat 350 000 euroa. 
5 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen 
liikenneverkon kehittämiseksi, COM(2011) 650 final.  
6 Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä, 
KOM(2011) 665 lopullinen. 
 
FI 7   FI EK – Euroopan komissio, JV – jäsenvaltiot, ESN – eurooppalainen lähimerenkulkuverkosto, SPC – 
lähimerenkulun edistämiskeskus. 
2.2. Euroopan investointipankki (EIP)  
EIP on jatkanut rahoituksen ta rjoamista merenkulkuhankkeille, joissa keskitytään tukemaan 
EU:n lainsäädännön muka isesti puhtaan merenkulkuteknologian kehittämistä ja 
polttoainetehokkuuden lisäämistä. EIP:n lainoilla voitaisiin esimerkiksi kattaa jopa puolet 
kustannuksista, joita aiheutuu uusista aluksista  (varsinkin, jos niissä käytetään uutta 
teknologiaa) tai koko laivastoa koskevista optimointihankkeista, kuten pakokaasujen 
puhdistuslaitteista ja moottorien mukauttamise sta nesteytetyn maakaas un käyttöön, jos lainan 
vähimmäismäärä on 50 miljoonaa euroa. Tä hän saakka EIP:lle on kuitenkin tehty 
rahoitushakemuksia varsin vähän. 
Merenkulkualan heikkoon reagointiin voitaisiin puuttua muun muassa tie dottamalla ehdoista, 
joilla EIP myöntää lainoja merenkulkuun. Lisäksi mahdollisuuksia voitaisiin luoda tutkimalla 
edellytyksiä käynnistää monialai sia (monen sidosryhmän) kumppanuuksia7, joissa osallistujat 
voisivat yhdessä kehittää ja toteuttaa yhteistyös sä merenkulkualan hankke ita, joissa voitaisiin 
muun muassa testata, validoida ja ottaa käyttöön puhdasta merenkulkuteknologiaa, sekä 
järjestää yhdessä näille hankkeille rahoitusta. Toisena keinona ala vois i tarkastella useamman 
parannushankkeen yhdistämistä tarvittavan in vestoinnin kriittisen  massan (eli yli 50 
miljoonan euron) saavuttamiseks i. Lisäksi pitäisi tarkastella EIP:n perustamien muiden 
innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä, ku ten Euroopan laajuisille liikenneverkoille 
tarkoitetun lainavakuusvälineen (LGTT) tai Eurooppa 2020 -hankejouk kolainoja koskevan 
                                                 
7 Esimerkiksi kahden tai useamman sektorin organisaatioiden, kuten merenkulkualan yritysten, 
viranomaisten ja järjestöjen, yhteenliittymä.  Toimenpide   Vastaavat 
toimijat   Aikataulu 
1. Haetaan rahoitusta vuonna 2012 
julkaistusta monivuotis ista ja vuotuisista 
TEN-T-ehdotuspyynnöistä. JV/toimiala  Päättyy 28.2.2013  
2. Hyödynnetään vuoden 2013 Marco 
Polo -ehdotuspyynnön tarjoamia mahdollisuuksia. Toimiala  Vuoden 2013 
alkupuoli  
3. Tarkastellaan, miten 
Marco Polo II -ohjelman kriteerejä 
voitaisiin muuttaa niin, että ne vastaisivat 
paremmin markkinatilannetta ja 
mahdollistaisivat merenkulkualan vihreiden 
hankkeiden rahoittamisen.  EK/JV  Vuoden 2013 alku  
4. Varmistetaan EU:n liikennealan 
rahoitusvälineiden käytön parantaminen ja koordinoidaan niitä EU:n muiden 
välineiden, muun muassa rakennerahastojen 
ja EIP:n lainojen, kanssa. EK/JV/toimiala  Vuoden 2013 alku  
5. Varmistetaan, että SECA-alueella 
lähimerenkulkuun mahdollisesti kohdistuviin 
vaikutuksiin (kuten liikennemuotojen 
takaisinsiirtymään) liittyvä ESN:n työ 
jatkuu.  EK/ 
ESN/SPC:t   2013–2014 
 
FI 8   FI aloitteen pilottivaiheen8 käyttöä merenkulkualan suurten eurooppalaisten 
infrastruktuurihankkeiden  rahoittamiseen tai risk injakorahoitusvälineen käyttöä pilotti- ja 
demonstrointitoimenpiteiden rahoittamiseen. Myös hiljattain julkaistu Vihreä kirja9 Euroopan 
talouden pitkäaikaisesta rahoit uksesta pitäisi ottaa huomioon. 
Seuraavat vaiheet  
EIP – Euroopan investointipankki, ESSF  – Euroopan kestävä meriliikennefoorumi.   
2.3. Kansallinen rahoitus  
2.3.1. Valtiontukitoimenpiteet, joihin sovellet aan yhteisön suuntaviivoja valtiontuesta 
ympäristönsuojelulle 
Ympäristönsuojeluun myönnettävää valtiontukea koskevien yhteisön suuntaviivojen10 3.1.1–
3.1.2 kohdassa vahvistettuja ehtoja, jotka koskeva t valtiontuen myöntämistä toimiin, joilla 
mukaudutaan ennakoivasti uusii n ympäristönsuojeluvaatimuksii n, on selvennetty. Niiden 
mukaan jäsenvaltiot, jotka haluavat tukea toimijoita, joihin direktiivissä 2012/33/EU 
vahvistettu rikkipitoisuuden pienentämistä koskeva vaatimu s vaikuttaa, voivat myöntää 
valtiontukea seuraaviin  tarkoituksiin:  
• uudet rikkipitoisuuden raja-arvot täyttä vien uusien alusten hankkiminen, jos 
hankinta tapahtuu vähintään vuosi ennen uude n vaatimuksen voimaantuloa eli ennen 
31. joulukuuta 2013. Enimmäistukitaso on 10, 15 tai 20 prosenttia sen mukaan, onko kyseessä suuri, keskisuu ri vai pieni yritys. 
• jälkiasennukset (esimerkiksi puhdistuslait teiden asentaminen), joita olemassa 
oleviin aluksiin tehdään uus ien rikkipitoisuuden raja-arvojen noudattamiseksi ennen 
uuden vaatimuksen voimaantuloa eli ennen 31. joulukuuta 2014. Enimmäistukitaso 
                                                
 
8 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 670/2012, annettu 11. heinäkuuta 2012, 
kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman (2007–2013) perustamisesta tehdyn päätöksen 
N:o 1639/2006/EY sekä säännöistä yhteisön rahoitustuelle Euroopan laajuisten liikenne- ja energiaverkkojen alalla annetun asetuksen (EY) N:o 680/2007 muuttamisesta. 
9 COM(2013) 150 final. 
10 EUVL C 82, 1.4.2008, s. 1.  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu
6. Tiedotetaan yleisistä ehdoista, joilla EIP 
myöntää lainaa merenkulkualalle.    EIB/EK/toimiala  2013–
2014 
7. Tutkitaan mahdollisuuksia luoda monen 
sektorin välisiä kumppanuuksia, jotka voisivat saada EIP:ltä rahoitusta merenkulkualan hankkeisiin.  EK/ESSF  201–-
2014 
8. Tutkitaan mahdollisuutta käyttää 
LGTT:tä tai Eurooppa 2020 -
hankejoukkolainoja ko skevaa aloitetta 
merenkulun infrastruktuurihankkeiden 
rahoittamiseen pitkällä 
takaisinmaksuajalla.  EK/JV/toimiala/ 
 ESSF   2013–
2014 
9. Tutkitaan mahdollisuutta yhdistää 
parannushankkeiden rahoitusta EIP:n yleisten lainojen hakemista varten.  ESSF  2013–
2014 
 
FI 9   FI on 50, 60 tai 70 prosenttia sen mukaan, onko kyseessä suuri, keskisuuri vai pieni 
yritys. 
Useimpien EU:n jäsenvaltioiden nykyisten bu djettivajeiden ja sääs tötoimien vuoksi tätä 
mahdollisuutta on käytetty vähän. Toistaisek si jäsenvaltioista vain Suomi on myöntänyt 
tällaista tukea toimiin, joilla on mukauduttu varhain hiljattain hyväksytyn rikkidirektiivin 
vaatimuksiin. Komissio hyväksyi Suomen  tukijärjestelmän 7. joulukuuta 201111, ja 
23. tammikuuta 2013 se hyväksyi muutamia alkuperäiseen järjestelmään tehtyjä muutoksia12. 
Lisäksi Suomen viranomaiset myönsivät tä män järjestelmän pohjalta erillisen tuen 
nesteytetyllä maakaasulla kulkevalle, Tu rku–Tukholma-reitillä liikennöivälle uudelle 
alukselle13.  
2.3.2. Muut kestävää meriliikennettä tukevat k ansalliset ja alueellis et järjestelmät  
Niiden toimenpiteiden lisäksi, joilla tuetaan ennakoivaa m ukautumista uusiin 
ympäristönsuojeluvaatimuksiin, on tarkasteltava, edellyttääkö valtiontukisääntöjen mukainen kestävä merenkulku julkisen sektorin toimia kans allisella ja/tai  alueellisella tasolla. Nämä 
toimet voisivat olla jäsenvaltioiden satamissa  käyville ympäristöystä vällisille aluksille 
tarjottavia kannustimia, kuten vihreitä satamama ksuja, verohelpotuksia tai muita kansallisia 
järjestelyjä, joilla palkittaisiin ne , jotka investoivat varhain puhtaaseen 
merenkulkuteknologiaan ja edistävä t kestävää meriliikennettä. 
Seuraavat vaiheet 
 
2.4. Kansainvälinen vuoropuhelu ja tekninen yhteistyö  
Komissio on ottanut ”välineet” esityslistalle kokouksii n, joita se järjes tää keskeisten 
kumppaneiden, kuten Yhdysvaltojen, Kiinan, Japani n, Norjan ja Brasilian, kanssa käydäkseen 
kahdenvälistä ja monenvälistä vuoropuhelua me riliikennealasta. Vuoropuhelulla pyritään 
varmistamaan, että tärkeät kumppanit ovat tie toisia EU:n ehdotuksis ta, kuulemaan niiden 
toimista tällä alalla, määrittämään mahdo llisuuksia toteuttaa yhteisiä toimia sekä 
varmistamaan teknisten ja opera tiivisten toimenpiteiden ylei nen yhteensopivuus. Aloitteita on 
hyvin tärkeää koordinoida Kansai nvälisessä merenkulkujärjestö ssä (IMO), Kansainvälisessä 
                                                 
11 Valtiontuki SA.32118 – Suomi – Alusten ympäristönsuojelua parantavien investointitukien yleisiä 
ehtoja koskeva tukiohjelma; EUVL C 22, 27.1.2012, s. 4. 
12 Valtiontuki SA.35686 (2012/N) – Suomi – Alusten ympäristönsuojelua parantavien investointitukien 
yleisiä ehtoja koskevan tukiohjelman muuttaminen; julkaistu 23. tammikuuta 2013.  
13 Valtiontuki SA.33382 – Suomi – Viking Line Abp:lle myönnettävä ympä ristönsuojeluun liittyvä 
valtiontuki; hyväksytty 25. huhtikuuta 2012, EUVL C 160, 6.6.2012, s. 9.  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
10. Tutkitaan mahdollisuutta ottaa käyttöön 
kansallisia rahoitusjär jestelmiä, joilla 
tuetaan kansallisia meriliikenteen 
harjoittajia, jotka noudattavat varhain 
rikkipitoisuuden pienentämistä koskevaa 
vaatimusta.    JV   2013–2014
11. Määritetään mahdolliset paikalliset, 
alueelliset ja kansalliset kannustimet, kuten vihreät satamamaksut ympäristöystävällisille aluksille (valtiontukisääntöjen mukaisesti).  JV, ala  2013–2014
 
FI 10   FI standardoimisjärjestössä (ISO) ja  muissa asiaankuuluvissa elimissä  EU:ssa tai kansainvälisesti 
mahdollisesti hyväksyttävien teknisten ja opera tiivisten standardien yleisen yhteensopivuuden 
varmistamiseksi. 
Seuraavat vaiheet  
3. KESKIPITKÄN  JA PITKÄN  AIKAVÄLIN  TOIMENPITEET  – 
NYKYTILANNE  JA SEURAAVAT  VAIHEET 
Kestävän vesiliikenteen välineissä esitettiin keskipitkän ja pitkän aikavälin 
liitännäistoimenpiteitä, jotk a liittyivät EU:n sääntely toimenpiteisiin, puhtaaseen 
merenkulkuteknologiaan ja vaihtoehtoisiin poltto aineisiin, vihreään infrastruktuuriin, 
rahoitusmahdollisuuksiin, tutkimus- ja kehitystoimiin, innovointiin ja kansainväliseen yhteistyöhön.  
3.1. Koordinointi sidosryhmien ja jäsenvaltioiden kanssa  
Koska mahdollisia lähestymistapoja ja ratkaisu ja on paljon ja koska monet alan sidosryhmät 
ja jäsenvaltiot ovat tuoneet esiin, että kestäv än vesiliikenteen väli neiden täytäntöönpanon 
edistäminen edellyttää aiempaa paremmin jäsenn eltyä tiedonvaihtoa ja toimien koordinointia, 
komissio aikoo perustaa asiant untijaryhmän, Euroopan kestävän meriliikenteen foorumin 
(ESSF). 
ESSF kokoaa yhteen jäsenvaltioiden edustajat sekä yksityiset ja julkiset organisaatiot ja 
tarjoaa näin mahdollisuuden jäsenneltyyn vuoropuhe luun, parhaiden käytäntöjen ja teknisen 
tietämyksen vaihtamiseen sekä merenkulkuala n keskeisten julkisten ja yksityisten 
sidosryhmien ja asiaankuuluvien komissi on yksiköiden väliseen yhteistyöhön ja 
koordinointiin yhdessä määritell yillä aloilla. ESSF:ssä voi daan käsitellä käytännön 
kysymyksiä, joita saattaa tulla eteen tä ytäntöönpanoprosessin aikana, varsinkin 
siirtymävaiheessa ennen uusien vaatimusten voim aantuloa. ESSF on näin myös foorumi, jossa 
voidaan keskustella lyhyen aikavälin toimenpite istä, kuten edellä luvus sa 2 esitetään. Lisäksi 
ESSF ottaa aina tarvittaessa alueellise t erityispiirteet as ianmukaisesti huomioon. 
Suunnitelman mukaan ESSF:n toiminnallin en rakenne muodostuu täysistunnosta, 
sihteeristöstä ja väliaikaisista  teknisistä työryhmistä, jotka vievät eteenpäin ESSF:n työtä 
tietyissä kysymyksissä. ESSF:ssä puhetta jo htaa komissio, ja se hyväksyy ohjesääntönsä 
komission ehdotuksesta. ESSF on tarkoitu s perustaa komission päätöksellä. 
3.1.1. Direktiivin 2012/33/EU täytäntöönpanon suuntaviivat 
Direktiivi 2012/33/EU julkaistiin Euroopan uni onin virallisessa lehd essä 27. marraskuuta 
2012. Jäsenvaltioilla on kesäkuun 18. päivään 2014 asti aikaa siirtää direktiivi osaksi 
kansallista lainsäädäntöään. Direktiivissä sä ädetään monista täytäntöönpanosäädöksistä ja 
delegoiduista säädöksistä, joiden on muun mua ssa tarkoitus auttaa jäse nvaltioita direktiivin 
seurannassa, täytäntöönpanossa ja täytän töönpanon valvonnassa. Dire ktiivissä säädetään  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
12. Jatketaan merenkulkuala lla kansainvälistä 
vuoropuhelua merkittävien kansainvälisten 
kumppaneiden kanssa ja koordinointia 
IMO:n/ISO:n kanssa meriliikenteen 
kestävyyteen liittyvissä asioissa.  EK, jota 
EMSA 
tukee  Jatkuva 
prosessi  
 
FI 11   FI myös, että näiden säädösten valmistelussa komissiota avustaa komit ea ja jäsenvaltioiden 
asiantuntijoista muodostuva asiantuntijaryhmä.  
Tätä prosessia varten ESSF:n al aisuuteen aiotaan perustaa asia ntuntijaryhmä, joka käsittelee 
direktiivin 2012/33/EU täytäntöönpanoa.  
Seuraavat vaiheet  
3.2. Sääntelytoimenpiteet  
3.2.1. Puite-ehdot, jotka koskevat meriliikenteen  nesteytetyn maakaasun käyttöä alusten 
polttoaineena 
Jotta meriliikenteen nesteytetyn maakaasun tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää, on 
pyrittävä varmistamaan kaikin keinoin tarvittavien turvallisuussääntöje n käyttöönotto – ja 
vieläpä ripeästi oikeudellisen epävarmuuden po istamiseksi. Asian eteen tehdään parhaillaan 
työtä kansainvälisellä tasolla, IMO:ssa, ISO:ssa ja EU:ssa. 
3.2.1.1. IMO:n työ Tällä hetkellä nestemäisten ja kaasumaisten irtolastien ( Bulk Liquids and Gases , BLG) 
kuljetusta käsittelevä IMO:n alakomitea l aatii kansainvälistä säännöstöä kaasujen 
käyttämisestä polttoaineena ( International Gas as Fuel Code , IGF). Säännöstö korvaa IMO:n 
väliaikaiset ohjeet kaasun käytöstä aluste n polttoaineena (MSC. 285(86)). Parhaillaan 
tutkitaan edelleen tärkeitä teknisiä kysym yksiä, kuten LNG-säiliöiden sijaintia, 
varotoimenpiteitä törmäysten ja pohjakosketusten aiheuttamalta vahingolta suojautumiseksi, siirrettävien säiliöiden käyttöä ja tankkausto iminnan sääntöjä. Nämä tekniset kysymykset ovat 
ratkaisevan tärkeitä, varsinkin matkustaja-alusten kohdalla. Lisäksi on tarkasteltava merenkulkijoiden kouluttamiseen liittyviä näkök ohtia. IGF-säännöstön odotetaan valmistuvan 
vuonna 2014. 
3.2.1.2. ISO:n työ  ISO:ssa tekninen komitea (ISO:n tekninen komit ea 67, työryhmä 10) laat ii parhaillaan ohjeita, 
jotka koskevat järjestelmiä ja laitteistoja, joil la aluksiin toimitetaan polttoaineena käytettävää 
nestemäistä maakaasua. Ohjeet sisältävät myös turvallisuutta, komponentte ja ja järjestelmiä  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
13. Perustetaan Euroopan kestävän 
meriliikenteen foorumi (ESSF).  
 EK yhdessä 
kaikkien 
asiaankuuluvien 
sidosryhmien 
kanssa  Vuoden 2013 
alkupuoli  
14. Järjestetään ensimmäinen ESFF:n 
täysistunto ja käynnistetään ESSF:n teknisten työryhmien työskentely. 
 EK, ESSF  Vuoden 2013 
loppupuoli  
15. Keskustellaan direktiivin 2012/33/EU 
täytäntöönpanosta. EK, JV, ESSF, 
toimiala  Vuoden 2013 
loppupuolelta 
vuoteen 2015  
 
FI 12   FI sekä koulutusta koskevia vaatimuksia. Ensimmäinen ohjeluonnos valmistuu vuonna 2013. 
Ohjeet täydentävät meriliikenteen nest eytettyyn maakaasuun liittyvää ISO:n työtä. 
 
FI 13   FI  
3.2.1.3. EU:n työ  
a) Vaihtoehtoisiin polttoaineisiin liittyvä n infrastruktuurin käyttöönottoa koskevat 
pakolliset tekniset vaatimukset 
Komissio esitteli 24. tammikuuta 2013 puhtaan energian liikenne ttä koskevan paketin, joka 
sisälsi ehdotuksen Euroopan parlamentin ja  neuvoston direktiiviksi vaihtoehtoisten 
polttoaineiden infrastruktuurin käyttöönotosta14. Direktiiviehdotuksen m ukaan jäsenvaltioiden 
on varmistettava, että julkisia nesteytetyn maakaasun (LNG) tankkauspi steitä on meri- ja 
sisävesiliikenteen käytössä TEN-T-runkoverkon  kaikissa merisatamissa viimeistään 31. 
joulukuuta 2020 (6 artiklan 1 kohta). Lisäksi di rektiiviehdotuksessa vaaditaan, että 
tankkauspisteiden on oltava tiettyjen tekni sten eritelmien mukaiset viimeistään 31. 
joulukuuta 2015 (6 artiklan 4 kohta). 
Vesialusten nesteytetyn maakaasun tankkauspist eiden on vastattava myöhemmin laadittavia 
eurooppalaisia vaatimuksia, jotka perustuva t yleiseen ISO-standardiin ISO TC67/WG1. 
b) Meriliikenteen nestey tetyn maakaasun jakelua ja tankkausta koskevat säännöt 
ja menettelyt  
Komissio on puuttunut siihen, ette i EU:ssa ole yhteisiä menette lyjä eikä yh tenäistettyjä 
sääntöjä, jotka koskisivat nesteytetyn maakaas un jakelua ja tankkaust a aluksiin, ja tekee 
parhaillaan asian parissa työtä yhdessä Euroop an meriturvallisuusviraston (EMSA) kanssa. 
Työn tueksi komissio ja EMSA järjestivät huh ti-, kesä- ja joulukuu ssa 2012 meriliikenteen 
nesteytettyä maakaasua käsittelevän ad hoc -asiantuntijaryhmän kokouksia.  
Asiantuntijaryhmä on keskittynyt lähinnä ka rtoittamaan nesteytettyyn maakaasuun liittyviä 
nykyisiä sääntöjä ja vaatimuksia sekä määrittä mään mahdollisia esteitä, jotka haittaavat 
nesteytetyn maakaasun laajamittaista käyttöä alusten polttoaineena EU:ssa.  
Lisäksi komissio, jota EMSA tukee, seuraa kansainvälisellä taso lla käynnissä olevia 
lainsäädännön muutoksia, jotka koskevat meriliikenteen nesteytetyn maakaasun tankkaamista, 
ja sovittaa työtään yhteen nä iden muutosten kanssa IMO: ssa, ISO:ssa, Kansainvälisessä 
satamayhdistyksessä ( International Association of Ports and Harbors , IAPH) ja 
Kansainvälisessä kaasusäiliöalus-  ja terminaaliyhdistyksessä ( Society of International Gas 
Tanker and Terminal Operators , SIGTTO). 
Lisäksi EMSA on antanut ulkopuolisille asiantuntijo ille tehtäväksi tutkia kaasulla kulkevien 
alusten tankkaamista koskevissa vaatimuks issa ja säännöissä olevia puutteita.  
Euroopan komissio jatkaa keskuste lujaan ja työtään tarkoituks ena hyväksyä EU:n laajuiset 
nesteytetyn maakaasun tankkaamista koskeva t ja kansainvälisten sääntöjen kanssa 
yhteensopivat puite-ehdot. Komission yks iköiden valmisteluasiakirjassa ” Actions towards a 
comprehensive EU framework on LNG for shipping ” (Toimet meriliikenteen nesteytettyä 
maakaasua koskevan kattavan EU:n kehyksen  luomiseksi), joka liittyy komission 
tiedonantoon ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla: eurooppalainen vaihtoehtoisten polttoaineiden strategia”
15, esitetään toistaiseksi saavutetut tulokset ja määritetään 
vuoden 2014 loppuun mennessä toteutettavat toimet, joilla pyritään saamaan aikaan kattavat 
säännöt, standardit ja ohjeet.  
                                                 
14 COM(2013) 18 final. 
15 COM(2013) 17 final, 24.1.2013. 
 
FI 14   FI c) Tukitoimet  
Myös Euroopan parlamentti on ehdottanut valmis telutoimia (joiden määrärahat ovat miljoona 
euroa), joilla pyritään tukemaan meriliikenteen  nesteytettyä maakaasua koskevien sopivien 
puite-ehtojen käyttöönottoa esimer kiksi toteuttamalla aiheeseen liittyviä tutkimuksia. Toimien 
tarkka laajuus on vielä määritettävä, ja ni issä otetaan huomioon komission, EMSA:n ja 
asiaankuuluvien sidosryhmien vuonna 2012 kä ynnistämän sääntelyn puutteita koskevan 
tutkimuksen tulos. Toimilla voidaan myös tuk ea tulevia toimia, joiden tarkoituksena on 
kehittää edelleen meriliikenteen nesteytetyn maakaasun käyttöön liittyviä puite-ehtoja ESSF:ssä käytävien keskustelujen mukaisesti. 
 
FI 15   FI  
Seuraavat vaiheet meriliikent een nesteytetyn maakaasun osalta  
Aiheen monimutkaisuuden vuoksi toimien laaj uutta ja osallistujien joukkoa on tarpeen 
laajentaa muihin meriliikenteen nesteyte tyn maakaasun toimitusketjuun kuuluviin 
sidosryhmiin, jotta asiaankuuluva t jäsenvaltioiden viranomais et saadaan mukaan. Siksi 
ESSF:n alaisuuteen on suunnitteilla meriliikent een nesteytettyä maakaasua käsittelevä 
työryhmä. Työryhmän työ perustuu muun muassa  meriliikenteen nesteytettyä maakaasua 
käsittelevän ad hoc -asiantuntijaryhmän tul oksiin, sääntelyn aukkoja tarkastelevan EMSA:n 
tutkimuksen pohjalta annettuihin suosituk siin sekä TEN-T-ohjelmasta tuettuihin 
toteutettavuustutkimuksiin, kuten po hjoisen EU:n LNG-hankkeeseen jne. 
Työryhmä antaa ESSF:lle neuvoja puite-ehtojen (standardit, suuntaviivat ja/tai säädökset) 
kehittämiseen liittyvistä teknisistä ja oi keudellisista näkökohdista, jotta nesteytetyn 
maakaasun käyttöä meriliikenteen polttoaineena voitaisiin helpottaa EU:ssa. Lisäksi se voi 
toteuttaa seuraavia toimia: 
 
FI 16   FI 3.2.2. Puhdistusteknologia  
3.2.2.1. Aluksilla käytettävien pakokaasujen  puhdistusjärjestelmien hyväksyminen 
Syyskuun 2. päivänä 2011 annettuun komission direktiiviin 2011/75/EU16, jolla muutettiin 
laivavarusteista annettua neuvoston direktiiviä 96/98/EY17, sisällytettiin yhtenäistetyt 
vaatimukset aluksilla käytettävien  pakokaasujen puhdist usjärjestelmien 
(puhdistusteknologian) hyväksymisestä EU:n jä senvaltion lipun alla purjehtivien alusten 
                                                 
16 EUVL L 239, 15.9.2011, s. 1. 
17 EYVL L 46, 17.2.1997, s. 25.  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Ai
kataulu 
16. Kehitetään yhteiset, yhtenäistetyt 
ohjeet/standardit/säännö t, jotka koskevat 
meriliikenteen nestey tetyn maakaasun käyttöä 
alusten polttoaineena ja jotk a kattavat tekniset ja 
operatiiviset sekä turvallisuuteen, varmuuteen ja 
koulutukseen liittyvät näkökohdat seuraavien 
seikkojen osalta:  
a) kuljetus, varastointi ja jakelu  
b) tankkaus  
c) käyttö aluksessa.  EK/EMSA/ESS
F 
   20
13
–
20
14 
17. Tutkitaan mahdollisia markkinaesteitä, jotka 
vaikeuttavat nesteytetyn maakaasun käyttöönottoa, kuten organisatorisia ja operatiivisia sekä ku stannuksiin ja tiedon 
puuttumiseen liittyviä esteitä.    EK/EMSA/ESS
F  20
13–2014 
18. Ylläpidetään yhteyksiä ja varmistetaan työn 
sovittaminen yhteen meri liikenteen nesteytetyn 
maakaasun käyttöä koskevien, kansainvälisellä 
tasolla käynnissä ol evien lainsäädännön 
muutosten kanssa esimer kiksi IMO:ssa, ISO:ssa, 
IAPH:ssa, SIGTTO:ssa jne.  EK/EMSA/ESS
F  20
13
–
20
14 
19. Tarjotaan ohjeita ja tukea todellisten 
liiketoimintaratkaisujen luomiseen ja arviointiin (nesteytetyn maakaasun to imitusketjuun liittyvä 
lähestymistapa).  EK/EMSA/ESS
F  20
13–2014 
20. Lisätään yleisön tietoisuutta meriliikenteen 
nesteytetyn maakaasun hyödyistä.  EK/EMSA/ESS
F  20
13
–
20
14 
 
FI 17   FI osalta. Uusien säännösten mukaan EU:n aluks illa olevien puhdistusla itteiden on täytettävä 
5. lokakuun 2012 alkaen direktiivin liitteessä A.118 vahvistetut vaatimukset.  
3.2.2.2. Puhdistuksessa syntyvää jäte ttä koskevat vaatimukset 
Jotkin puhdistuslaitetyypit tuotta vat jätettä, jota ei  voida päästää mereen vaan joka on 
käsiteltävä asianmukaisesti. Siksi komission yksiköt arvioivat puhdistuksessa syntyvään 
jätteeseen liittyviä vaatimuksia  tarkistaessaan parhaillaan 27. ma rraskuuta 2000 annettua 
Euroopan parlamentin ja neuvos ton direktiiviä 2000/59/EY aluks ella syntyvän jätteen ja 
lastijäämien vastaanottolaitteista satamissa. 
Seuraavat vaiheet puhdistusteknologian osalta  
Pakokaasujen puhdistusjärjestelmien (puhdistus laitteiden) asentamiseen, käyttöön ja 
ylläpitoon liittyvien teknisten, operatiivisten ja  taloudellisten haasteid en vuoksi suunnitellaan 
puhdistusteknologiaan keskittyvä n työryhmän perustamista ES SF:n alaisuuteen. Työryhmä 
tarkastelee muun muassa kaikkiin moottorityyppeihin sekä  kaikenlaisiin ja  kaikenkokoisiin 
aluksiin asennettavien puhdistuslaitteiden s opivuutta, tuotteiden viemää tilaa, niiden 
alkukustannuksia, saatavuutta ja kehitysastetta, takaisinmaks uaikaa, jätteiden (lietteen) 
hävittämistä ja miehistön koulutusta. Työryhmä antaa ESSF:lle neuvoja alusten 
puhdistusteknologian käyttöön liittyvistä teknisi stä, taloudellisista ja operatiivisista 
näkökohdista. 
                                                 
18 Liite A.1 – Varusteet, joille kansainvälisissä oikeude llisissa asiakirjoissa on jo luotu yksityiskohtaiset 
testausstandardit. 
 
FI 18   FI 3.2.3. Maalla olevista sähköver koista toimitettava sähkö  
Käynnissä on jo standardointitoimia, joilla ed istetään tämän teknologi an käyttöönottoa. Tällä 
teknologialla voidaan vähentää suuresti meren pa ikallista pilaantumista satamissa, ja se voisi 
tulevaisuudessa toimia puhtaalla  merituulienergialla. Vaih toehtoisten polttoaineiden 
infrastruktuurin käyttöönottoa kos kevassa direktiiviehdotuksessa19 jäsenvaltioita vaaditaan 
varmistamaan, että maasähkön syöttöpisteet rakennetaan vesialuksia varten satamiin, 
edellyttäen että se on kustannuste hokasta ja siitä koituu ympäristöhyötyjä. Lisäksi ehdotetussa 
direktiivissä vaaditaan, että maalla olevista  sähköverkoista toimitettavan sähkön on täytettävä 
asiaankuuluvan EN-standardin ja hiljattain hyväksytyn m aailmanlaajuisen IEC/ISO/IEEE 
80005-1 -standardin teknisten eritelmien vaatimukset 31. joulukuuta 2015 mennessä.  
Lisää kannustimia esitetään ehdotuksessa, joka  koskee energiatuotteiden ja sähkön verotusta 
koskevan yhteisön kehyksen uudistamises ta 27. lokakuuta 2003 annetun neuvoston 
direktiivin 2003/96/EY muuttamista. Komission ehdotuksessa esitetään pakollista tilapäistä 
verohelpotusta satamassa oleviin aluksiin toimitettavalle maasähkölle. Kun direktiivi 
hyväksytään, tätä kannustinta sovelletaan ka hdeksan vuoden ajan. Ehdotetun lainsäädännön 
eteenpäin viemisestä käydään kui tenkin edelleen keskustelua.  
                                                 
19 COM(2013) 18 lopullinen.  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
21. Ehdotetaan, että  pakokaasujen 
puhdistusjärjestelmien tuottamat jätteet 
sisällytetään aluksella  syntyvän jätteen ja 
lastijätteen vastaanottolaitteista 
satamissa annetun, tarkistetun 
direktiivin 2000/59/EY  soveltamisalaan.  
  EK  Vuoden 
2013 
toinen 
neljännes 
22. Arvioidaan, tarvitaanko 
puhdistusteknologiaa koskevia ohjeita ja/tai standardeja, jotk a kattavat tekniset, 
operatiiviset ja turvallisuutta koskevat näkökohdat, miehistön koulutus mukaan 
luettuna, sekä meren pilaantumista koskevat näkökohdat.   EK/EMSA/ESS
F 
   2013–2014
23. Määritetään ja tutkitaan mahdolliset 
markkinaesteet, jotka haittaavat 
puhdistusteknologian käyttöönottoa.  EK/ESSF  2013–2014
24. Varmistetaan työn sovittaminen yhteen 
kansainvälisellä taso lla käynnissä olevien 
sääntelyaloitteiden (esimerkiksi pakokaasujen puhdistusjärjestelmiin liittyviä perusvesikriteerejä koskevan IMO:n työn) kanssa.  EK, jota 
EMSA tukee  2013–2014
25. Vaihdetaan tietoa käynnissä ja 
suunnitteilla olevista hankkeista ja 
kokeista, jotka liittyvät 
puhdistusteknologian käyttöönottoon 
aluksilla.   EK/EMSA/ESS
F  2013–2014
 
FI 19   FI Seuraavat vaiheet  
3.3. Infrastruktuurin kehittäminen  
Uutta TEN-T-asetusta koskevassa ehdotuksessa asetetaan infrastruktuurivaatimuksia, joiden 
tarkoituksena on edistää turval lisia, tehokkaita, älykkäitä, en ergiatehokkaita ja kestäviä 
kuljetuspalveluja. Siinä kiinnitetään asianmukaisesti huomiota uusien tekniikoiden ja innovaatioiden käyttöönottoon, erityisesti myös vaihtoehtoisten polttoaineiden tankkauslaitteistojen – eli puht aan merenkulkuteknologian käytön edellyttämien laitteiden – 
tarjoamiseen. TEN-T-ohjelman tuella ediste tään sitä, että EU:n rannikon suurimmilla 
liikenneväylillä ja niiden liittymillä sisäm aahan siirrytään puhtaampaan merenkulkuun.  
3.4. Tutkimus, teknologian ke hittäminen ja innovointi  
EU:n liikenteen seitsemännestä puite ohjelmasta on myönnetty tukea moniin 
tutkimushankkeisiin
20, joissa on keskitytty erityisesti  merenkulkualan innovatiivisten 
konseptien kehittämiseen. Niitä ovat muun muassa puhdas merenkulkuteknologia, 
vaihtoehtoiset polttoaineet ja toimintast rategiat meriliikent een kehittämiseksi 
ympäristöystävällisempään suuntaan. Näis sä toimissa otetaan huomioon myös 
merenkulkualan strategisen tutkimusohjelman (Maritime Strategic Research Agenda) 
painopisteet, jotka on määritelly t teollisuuslähtöinen, vesiliikent een tutkimuksen ja kehityksen 
alalla toimivien keskei sten sidosryhmien ”WATER BORNE Technology Platform” 
-foorumi.21 Se päivittää parhaillaan strategista tutkimusohjelmaansa voidakseen esittää 
näkemyksiä seuraavan työohjelman painopisteist ä. Työohjelma on tarkoitus toteuttaa osana 
Horisontti 2020 -ohjelmaa, joka on EU:n tutkimuksen ja innovoinnin rahoitusohjelma 
vuosiksi 2014–2020. 
Merenkulkualan kohtaamiin ympäri stö- ja ilmastohaasteisiin vastaaminen edellyttää lisää 
tutkimus- ja kehitysinvestoi nteja, jotka on yhdistettävä EU:n merenkulkuyhteisön aiempaa 
paremmin koordinoituun ja aiempaa johdonmukaisempaan lähestymistapaan. Vuonna 2011 laaditussa valkoisessa kirjassa ”Yhten äistä Euroopan liikennealuetta koskeva 
etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja  resurssitehokasta l iikennejärjestelmää”
22 on 
asetettu merenkulkualan hiilidioksidipäästöjen  vähentämiselle kunnianhimoiset tavoitteet. 
Yhteydenpito sidosryhmiin osoittaa, että alalla  kehitetään innovatiivisia keinoja rakentaa 
täysin päästöttömiä aluksia23. Alusten energiatehokkuuden parant uminen vähentää yleisesti 
polttoaineen kokonaiskulutusta ja pienentää siten suoraan saaste- ja hiilidioksidipäästöjä. 
                                                 
20 Tällaisia EU:n rahoittamia tutkimushankkeita ovat esimerkiksi STREAMLINE (Strategic Research for 
Innovative Marine Propulsion Concepts), TEFLES (Technologies and Scenarios for Low Emissions 
Shipping), DEECON (Innovative After-treatment System for Marine Diesel Engine Emission Control) 
ja HELIOS (High Pressure Electronically Controlled Gas Injection for Marine Two-stroke Diesel Engines), joihin voi tutustua tarkemmin EU:n tutkimus- ja kehitystietopalvelun (CORDIS) 
verkkosivustolla osoitteessa http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org. 
22 KOM(2011) 144 lopullinen. 
23 Tuoreessa, 20. helmikuuta 2013 julkaistussa Lead erSHIP-raportissa tarkastellaan myös mahdollisuutta 
kehittää yksityisen ja julkisen sektorin kumppanuusyhteistyössä täysin päästöttömiä ja teknisten 
tapaturmien näkökulmasta täysin turvallisia aluksia 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015).   Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
26. Jäsenvaltiot ja toimiala hyödyntävät 
parhaalla mahdollisella tavalla 
maasähkölle tarjottuja kannustimia.    JV/toimiala  31.12.2020
 
FI 20   FI Tällaiset innovatiiviset lähestymistavat edel lyttävät monen uuden teknologian yhdistämistä, 
kattavampia tutkimuksia ja validointihankkeita. 
Tutkimus- ja kehitystoimintaan liittyviä kein oja panna kestävän vesiliikenteen välineet 
täytäntöön esitetään Horisont ti 2020 –ohjelman yhteiskunnall isten haasteiden osuudessa 
”älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdennetty liikenne”. Jotta Horisontti 2020 -ohjelmaa 
saataisiin hyödynnettyä mahdollisimman tehokkaasti , ESSF:n alaisuuteen aiotaan perustaa 
tutkimukseen, innovointiin ja teknologiaan keskittyvä työryhmä. Työryhmä kommentoi ESSF:lle tutkimusta ja kehittämistä koskevia suuntaviivoja, vaatimuksia ja päätöksiä, jotka tukevat kestävän vesiliikent een välineitä Horisontti 2020 -o hjelman erityisohjelman kautta. 
Alueelliset erityispiirteet otet aan huomioon aina tarvittaessa.  
Seuraavat vaiheet
 
4. PÄÄTELMÄT   
Komissio jatkaa jäsenvaltioide n ja sidosryhmien kanssa t iivistä yhteistyötä 16. syyskuuta 
2011 päivätyssä komission yksiköiden valmistelu asiakirjassa määritetty jen toimenpiteiden 
täytäntöön panemiseksi sekä sella isten lisätoimenpiteiden kehitt ämiseksi, joilla edistetään 
rikkipitoisuuden pien entämistä koskevan vaatimuksen noudattamista ja kestävää ja 
kilpailukykyistä merenkulkua EU:ssa. Tätä varten toteutetaan joukko toimia, jotka 
määritellään tämän kertomuksen aiemmissa luvui ssa ja joita koskeva yhteenveto esitetään 
liitteessä 1. 
Tämän prosessin edistämiseksi ja koordi noimiseksi komissio aikoo luoda laajemman 
sidosryhmäfoorumin nimeltä Euroopan kestäv än meriliikenteen foorumi (ESSF). ESSF  Toimenpide  Vastaavat 
toimijat  Aikataulu 
27. Osallistutaan työohjelman laatimiseen 
Horisontti 2020 -ohjelmaan perustuvia 
ehdotuspyyntöjä varten.  
a) ehdotetaan sopivia aiheita ja 
toiminnan tyyppejä.  
b) tiedotetaan asiasta kiinnostuneille 
organisaatioille ja annetaan niille ohjeita 
siitä, miten Horisontti 2020 -rahoitusta 
voidaan hyödyntää parhaiten kestävän 
vesiliikenteen välineiden 
täytäntöönpanossa.   
EK/WTP/ESSF/  Vuosi 2013 ja siitä 
eteenpäin  
28. Myötävaikutetaan meriliikennealan 
strategiseen tutkimus- ja innovointiohjelmaan osana Horisontti 2020 -ohjelmaa. 
a) seurataan edistystä ja päivitetään 
välineitä koskeva t tutkimus- ja 
kehitysvaatimukset.  
b) autetaan saattamaan EU:n tutkimus- ja 
innovointitoimet politiikan täytäntöönpanoa vastaaviksi.   
EK/WTP/ ESSF 
  
EK/WTP/ ESSF 
    Vuosi 2013 ja siitä 
eteenpäin  
 
FI 21   FI tarjoaa mahdollisuuden jäsenneltyyn vuoropuhe luun, parhaiden käytäntöjen ja teknisen 
tietämyksen vaihtamiseen sekä merenkulkuala n keskeisten julkisten ja yksityisten 
sidosryhmien ja asiaankuuluvien komissi on yksiköiden väliseen yhteistyöhön ja 
koordinointiin yhdessä määritellyillä  aloilla. ESSF-foorumia a vustavat tekniset työryhmät, 
jotka keskittyvät ensisijaisesti  puhdistusteknologian ja meriliikenteen nesteytetyn maakaasun 
käyttöönottoon, tutkimus- ja kehitystoimien ja innovoinnin koor dinointiin (tältä osin niiden 
työ perustuu WATERBORNE T echnology Platform -foorumin laatimiin laajempiin 
tutkimuksen ja kehityksen lin jauksiin), rahoitusnäkökohtiin sekä parhaiden käytäntöjen 
vaihtamiseen direktiivin 2012/33/EU täytäntöön panemiseksi.  
Komissio raportoi näiden toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymisestä vuoden 2015 
puolivälissä.  
 
FI 22   FI LIITE 1:  Etenemissuunnitelma kest ävän vesiliikenteen välineiden täytäntöönpanon 
edistämiseksi  
  Toimenpide   Vastaavat 
toimijat   Ai
kataulu 
1 Haetaan rahoitusta vu onna 2012 julkaistusta 
monivuotisista ja vuotuisista TEN-T-
ehdotuspyynnöistä. JV/toimiala  Päättyy 
28.2.2013  
2 Hyödynnetään vuoden 2013 Marco 
Polo -ehdotuspyynnön tarjoamia mahdollisuuksia.  Toimiala  Vuoden 
2013 
alkupuoli  
3 Tarkastellaan, miten Marco Polo II -ohjelman 
kriteerejä voitaisiin muuttaa niin, että ne 
vastaisivat paremmin markkinatilannetta ja 
mahdollistaisivat merenkulkualan vihreiden 
hankkeiden rahoittamisen.  EK/JV  Vuoden 20
13 alku  
4 Varmistetaan EU:n liikennealan 
rahoitusvälineiden käytön parantaminen ja koordinoidaan niitä EU:n muiden välineiden, muun muassa rakennerahastojen ja EIP:n lainojen, kanssa.  EK/JV/toimiala  Vuoden 20
13 alku  
5 Varmistetaan, että SECA-alueella 
lähimerenkulkuun todennäköisesti kohdistuvien 
vaikutusten (kuten liikennemuotojen 
takaisinsiirtymän) arviointiin liittyvä ESN:n työ 
jatkuu.  EK/ESN/SPC:t  2013–2014  
6 Tiedotetaan yleisistä ehdoista, joilla EIP 
myöntää lainaa merenkulkualalle.  EIP/EK  2013–2014  
7 Tutkitaan mahdollisuuksia luoda monen 
sektorin välisiä kumppa nuuksia, jotka voisivat 
saada EIP:ltä rahoitusta merenkulkualan 
hankkeisiin.  EK/JV/toimiala/ 
ESSF  2013–2014  
8 Tutkitaan mahdollisuutta käyttää LGTT:tä tai 
Eurooppa 2020 -hankejoukkolainoja koskevaa aloitetta merenkulun infrastruktuurihankkeiden rahoittamiseen pitkällä takaisinmaksuajalla.  EK/JV/toimiala/ 
ESSF  2013–2014  
9 Tutkitaan mahdollisuutta yhdistää 
parannushankkeiden raho itusta EIP:n yleisten 
lainojen hakemista varten.  JV/toimiala/ESSF  2013–2014  
 
FI 23   FI   Toimenpide   Vastaavat 
toimijat   Ai
kataulu 
 
10 Tutkitaan mahdollisuutta ottaa käyttöön 
kansallisia rahoitusjärjestelmiä, joilla tuetaan kansallisia meriliikenteen harjoittajia, jotka noudattavat varhain rikkipitoisuuden pienentämistä koskevaa vaatimusta.  JV 2013–2014  
11 Määritetään mahdolliset paikalliset, alueelliset 
ja kansalliset kannustimet, kuten vihreät 
satamamaksut ympäristöystävällisille aluksille 
(valtiontukisääntöjen mukaisesti). JV/toimiala  2013–2014  
12 Jatketaan merenkulkuala lla kansainvälistä 
vuoropuhelua merkittävien kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja koordinointia IMO:n/ISO:n kanssa meriliikenteen kestävyyteen liittyvissä asioissa.  EK, jota EMSA tukee  Toistuva  
13 Perustetaan Euroopan kestävän meriliikenteen 
foorumi (ESSF).  EK ja keskeiset 
sidosryhmät  Vuoden 
2013 
alkupuoli  
14 Järjestetään ensimmäinen ESFF:n täysistunto ja 
käynnistetään ESSF:n teknisten työryhmien työskentely.  EK/ESSF  Vuoden 
2013 
loppupuoli  
15 Keskustellaan direktiivin 2012/33/EU 
täytäntöönpanosta. EK/JV/ 
ESSF/ala Vuoden 
2013 
loppupuole
lta vuoteen 
2015  
16 Kehitetään yhteiset, yhtenäistetyt 
ohjeet/standardit/säännö t, jotka koskevat 
meriliikenteen nesteytetyn maakaasun käyttöä 
alusten polttoaineena ja jotka kattavat tekniset 
ja operatiiviset se kä turvallisuuteen, 
varmuuteen ja koulutukseen liittyvät näkökohdat seuraavien seikkojen osalta:  
(a) kuljetus, varastointi ja jakelu  
(b) tankkaus 
(c) käyttö aluksissa.   EK/EMSA/ESS
F 2013–2014  
17 Tutkitaan mahdollisia markkinaesteitä, jotka 
vaikeuttavat nesteytetyn maakaasun EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
 
FI 24   FI   Toimenpide   Vastaavat 
toimijat   Ai
kataulu 
käyttöönottoa, kuten organisatorisia ja 
operatiivisia sekä kustannuksiin ja tiedon 
puuttumiseen liittyviä esteitä.  
18 Ylläpidetään yhteyksiä ja varmistetaan työn 
sovittaminen yhteen meriliikenteen nesteytetyn maakaasun käyttöä koskevien, kansainvälisellä tasolla käynnissä olevien lainsäädännön muutosten kanssa esimerkiksi IMO:ssa, ISO:ssa, IAPH:ssa, SIGTTO:ssa jne.  EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
19 Tarjotaan ohjeita ja tukea todellisten 
liiketoimintaratkaisujen luomiseen ja arviointiin 
(nesteytetyn maakaasun toimitusketjuun liittyvä 
lähestymistapa).  EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
20 Lisätään yleisön tietoisuutta meriliikenteen 
nesteytetyn maakaasun hyödyistä.  EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
21 Ehdotetaan, että pakokaasujen 
puhdistusjärjestelmien tuottamat jätteet 
sisällytetään aluksella  syntyvän jätteen ja 
lastijätteen vastaanottolaitteista satamissa 
annetun, tarkistetun direktiivin 2000/59/EY 
soveltamisalaan.  EK Vuoden 
2013 
toinen 
neljännes  
22 Arvioidaan, tarvitaanko puhdistusteknologiaa 
koskevia ohjeita ja/tai  standardeja, jotka 
kattavat tekniset, operatiiviset ja turvallisuutta koskevat näkökohdat, miehistön koulutus mukaan luettuna, sekä meren pilaantumista koskevat näkökohdat.  EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
23 Määritetään ja tutkitaan mahdolliset 
markkinaesteet, jotka haittaavat 
puhdistusteknologian käyttöönottoa.  EK/ESSF  2013–2014  
24 Varmistetaan työn sovittaminen yhteen 
kansainvälisellä taso lla käynnissä olevien 
sääntelyaloitteiden (esimerkiksi pakokaasujen puhdistusjärjestelmiin liittyviä perusvesikriteerejä koskevan IMO:n työn) 
kanssa.  EK/ESSF  2013–2014  
25 Vaihdetaan tietoa käy nnissä ja suunnitteilla 
olevista hankkeista ja kokeista, jotka liittyvät EK/EMSA/ESSF  2013–2014  
 
FI 25   FI   Toimenpide   Vastaavat 
toimijat   Ai
kataulu 
puhdistusteknologian käy ttöönottoon aluksilla.  
26 Jäsenvaltiot ja toimia la hyödyntävät parhaalla 
mahdollisella tavalla maasähkölle tarjottuja kannustimia.  JV/toimiala  31/12/2020 
27 Osallistutaan työohjelman laatimiseen 
Horisontti 2020 -ohjelmaan perustuvia 
ehdotuspyyntöjä varten. Tiedotetaan asiasta 
kiinnostuneille organis aatioille ja annetaan 
niille ohjeita siitä, miten Horisontti 2020 
-rahoitusta voidaan hyödyntää parhaiten 
kestävän vesiliikenteen välineiden 
täytäntöönpanossa.  EK/WTP/ ESSF  Vuonna 
2013 ja sen 
jälkeen  
28 Myötävaikutetaan meriliikennealan strategiseen 
tutkimus- ja innovointiohjelmaan osana Horisontti 2020 -ohjelm aa. Seurataan edistystä 
ja päivitetään kestävän vesiliikenteen välineitä koskevat tutkimus- ja kehitysvaatimukset. Autetaan saattamaan EU:n tutkimus- ja innovointitoimet politiikan täytäntöönpanoa vastaaviksi.  EK/WTP/ESSF  Vuonna 
2013 ja sen 
jälkeen  
 
FI 26   FI  
LIITE 2:  TEN-T-ohjelmasta rahoitetut ”Mer ten moottoritiet” -hankkeet ja 
satamahankkeet, joihin liittyy erityinen ympäristöulottuvuus 
Julkaistu sivustolla http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects/te n-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Lisätietoja TEN-T-ohjelmasta rahoitetuista hankkeista annetaan  
Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanoviraston verkkosivustolla  
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ). 
Käynnissä olevat 
”Merten moottoritiet” -hankkeet:         
         
Hankkeen koodi  Nimi Toiminnan 
tyyppi Suunniteltu 
kesto 
(vuosina)   Alustava 
päättymis-
päivämäärä  Arvioitu 
päättymis-
päivämäärä  Alustavat 
kokonais-
kustan-
nukset 
(milj. 
euroa) TEN-T:n 
tuki (milj. 
euroa)  
 
2010-EU-21112-S  Tankkausasemien LNG-
infrastruktuuri ja käyttöönotto 
aluksissa  Tutki-
muksia  3,2 31.03.2013 31.12.2013 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P Baltian-yhteys Gdyniasta 
Karlskronaan  
(osa hanketta, joka liittyy 
maasähköön yhdessä satamassa 
ja kahdella aluksella)  Töitä 4,8 31.10.2013 31.10.2013 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P Maasähkö – yhdistetty 
Pohjanmeren verkko  Töitä 3,3 31.12.2014 31.12.2014 5,0 1,0  
2011-EU-21005-S Nesteytetty maakaasu Itämeren 
satamissa  Tutki-
muksia  3,0 31.12.2014 31.12.2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S COSTA Tutki-
muksia  2,8 31.12.2013 31.12.2013 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M Pohjoisen liikennekäytävän 
vihreä silta (osa hanketta, joka 
liittyy puhdistuslaitteiden 
asentamiseen kahdelle alukselle 
ja maasähköön kahdessa 
satamassa)  Sekatyyppi 
(tutki-
muksia ja 
töitä) 4,0 31.12.2014 31.12.2014 84,6 19,8 
 
Yhteensä            111,4 51,4  
Käynnissä olevat satamahankkeet:         
         
Hankkeen koodi  Nimi Toiminnan 
tyyppi Suunniteltu 
kesto 
(vuosina)  Alustava 
päättymis-
päivämäärä  Arvioitu 
päättymis-
päivämäärä  Alustavat 
kokonais-
kustan-
nukset 
(milj. 
euroa) TEN-T:n 
tuki (milj. 
euroa)  
 
2011-ES-92138-S  Sinisten liikennekäytävien 
kehittäminen maakaasuenergiaa 
käyttämällä  Tutkimus  1,3 31.12.2013 31.12.2013 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S Vihreä teknologia ja 
ekotehokkaat vaihtoehdot 
nostureille ja toiminnoille 
satamien konttiterminaaleissa 
(GREENCRANES)  Tutkimus  1,9 31.5.2014 31.5.2014 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S ”Make a Difference”  Tutkimus  1,2 31.12.2014 31.12.2014 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S Tekniset tutkimukset ja 
suunnittelututkim ukset, jotka 
koskevat LNG-tankkausaseman 
käyttöönottoa Dunkerquen 
satamassa  Tutkimus  2,4 31.12.2014 31.12.2014 2,3 1,1 
 
 
FI 27   FI 2011-SE-92148-P Fjalir-hanke  Töitä 1,2 31.12.2013 31.12.2013 1,3 0,3  
Yhteensä           11,9 5,5