Ehdotus neuvoston direktiiviksi matkustaja-alusten turvallissussäännöistä ja -standardeista /* KOM/96/0061 lopull. - SYN 96/0041 */



Virallinen lehti nro C 238 , 16/08/1996 s. 0001



Ehdotus NEUVOSTON DIREKTIIVIKSI matkustaja-alusten turvallisuussäännöistä ja -standardeista (96/C 238/01) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(96) 61 lopullinen - 96/0041 (SYN) (komission esittämä 29 päivänä helmikuuta 1996) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa tarkoitettua menettelyä, sekä katsoo, että yhteisön meriliikenteen alan toiminnassa olisi pyrittävä parantamaan liikenneturvallisuutta, yhteisö on syvästi huolissaan viimeaikaisista, valtaviin ihmishenkien menetyksiin johtaneista merionnettomuuksista, joissa matkustaja-aluksia on ollut osallisena; Euroopan kansalaisilla ja monilla muilla matkustaja-alusten ja suurnopeusmatkustaja-alusten käyttäjillä on kaikkialla yhteisössä oikeus odottaa asianmukaista tuvallisuustasoa aluksella ja luottaa siihen, toimenpiteistä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 päivänä kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/391/ETY (1) säännöksiä ja siinä tarkoitettuja asianomaisia yksittäisiä erityisdirektiivejä voidaan täysin soveltaa kotimaanmatkoilla liikennöivillä matkustaja-aluksilla työskentelevien työntekijöiden työvälineiden ja henkilönsuojaimien käyttöön, kansainvälisissä yleissopimuksissa, erityisesti SOLAS-yleissopimuksessa, annetaan turvallisuusstandardit muun muassa matkustaja-aluksille tarkoitetuissa määräyksissä; monissa tällaisissa määräyksissä on kuitenkin epäselviä ilmaisuja, joita lippuvaltiot tulkitsevat eri tavoin, ja niissä annetaan kullekin lippuvaltiolle eri mahdollisuuksia myöntää vapautuksia; lisäksi matkustaja-alukset ja suurnopeusmatkustaja-alukset eivät kuulu tällaisissa yleissopimuksissa annettujen standardien soveltamisalaan silloin, kun ne toimivat kotimaanliikenteessä; näiden tilanteiden seurauksena jäsenvaltiot ovat luoneet toisistaan poikkeavia sääntöjä ja standardeja erityisesti kotimaanmatkoilla liikennöivien matkustaja-alusten turvallisuutta varten, yhtenäismarkkinoiden tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden välisiä sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä meriliikennematkustajapalveluja koskeva määräys on vapautettu asetuksella N:o 4055/86 (2); saman jäsenvaltion satamien välisten matkustajaliikennepalvelujen osalta (meriliikenteen kabotaasi) tällainen vapauttaminen alkoi vuonna 1993 asetuksen (ETY) N:o 3577/92 (3) antamisen myötä ja se saatetaan päätökseen kaikkialla yhteisössä muutaman seuraavan vuoden aikana, tämän vuoksi on tarpeen antaa yhteisiä standardeja kaikkialla yhteisössä, jotta saavutetaan yhdenmukaistettu ja asianmukainen turvallisuustaso matkustajien ja aluksen miehistön edun lisäksi myös sen varmistamiseksi, että toimijoiden välinen kilpailu tapahtuu tasavertaiselta pohjalta yhteisön vesillä; tällaiset yhteiset standardit olisi ensin otettava käyttöön kotimaan matkoilla, joilla jäsenvaltioiden välisten standardien erot ovat suurimmat, ja vasta sen jälkeen kansainvälisillä matkoilla sen nojalla, että yhteisön politiikkana ei yleensä ole antaa kansainvälisiä matkoja koskevia sääntöjä jo olevan kansainvälisen kehyksen ulkopuolella; aloittaakseen asianmukaiset menettelyt kotimaan matkoja varten annettuihin sääntöihin perustuvien kansainvälisiä matkoja koskevien sääntöjen antamiseksi komissiolle olisi annettava valtuudet neuvotella yhteisön puolesta Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä kansainvälisiä matkoja koskevien sääntöjen tarkistamisesta ja ajan tasalle saattamisesta ja sellaisten sääntöjen käyttöönottamisesta, jotka liittyvät vapautusten myöntämiseen SOLAS-säännöistä tällaisille matkoille, komissio ilmoitti 24 päivänä helmikuuta 1993 annetussa tiedonannossaan "Turvallisia meriä koskeva yhteinen politiikka" (4), että yhtenä yhteisön tasolla saavutettavana tavoitteena on yhteisten turvallisuusvaatimusten hyväksyminen asianomaisten kansainvälisten yleissopimusten soveltamisalan ulkopuolelle jääville matkustaja-aluksille; lisäksi unionin neuvosto kehotti 8 päivänä kesäkuuta 1993 pidetyssä kokouksessaan (5) komissiota toimittamaan mahdollisimman pian neuvostolle kotimaanmatkoilla liikennöivien matkustaja-alusten turvallisuusmääräyksiä koskevat erityistoimintaehdotukset ja muodolliset ehdotukset; lopuksi Euroopan parlamentti on kehottanut komissiota useissa päätöslauselmissa, joista viimeisin on annettu 27 päivänä lokakuuta 1994 (6), ehdottamaan toimenpiteitä yhteisön aluevesillä liikkuvien matkustaja-alusten meriturvallisuuden takaamiseksi, erityisesti matkustajameriliikenteen sisämarkkinaulottuvuuden kannalta yhteisötason toiminta on ainoa mahdollinen keino luoda yhteinen yhteisönlaajuinen alusten turvallisuustaso; yhteisön toimettomuus johtaisi riittämättömän matkustajien suojelun lisäksi liian monimutkaisten ja epävarmojen järjestelmien säilymiseen yhteisössä, mikä aiheuttaisi tälle teollisuudenalalle haittaa ja kustannuksia, yhteinen turvallisuusvaatimusten taso on saavutettava velvoittavilla yhteisön toimenpiteillä; neuvoston direktiivi, jossa noudatetaan suhteellisuusperiaatetta jättämällä jokaiselle jäsenvaltiolle oikeus päättää sisäiseen järjestelmäänsä parhaiten soveltuvista täytäntöönpanovälineistä, on tässä tapauksessa kuitenkin riittävä, tämän direktiivin tullessa voimaan komissio ehdottaa laivojen siirtämisestä yhteisössä rekisteristä toiseen 4 päivänä maaliskuuta 1991 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 613/91 (7) muuttamista; tällaisella muutoksella varmistetaan, että jäsenvaltiot eivät pidättäydy rekisteröimästä tämän direktiivin kattamista seikoista johtuvista syistä matkustaja-aluksia, jotka on rekisteröity tämän direktiivin vaatimuksia noudattavassa toisessa jäsenvaltiossa ja joilla on voimassa oleva todistuskirja, turvallisuuden parantamiseksi ja kilpailun vääristymien välttämiseksi yhteisiä turvallisuusvaatimuksia olisi sovellettava kaikkiin yhteisössä kotimaanmatkoilla liikennöiviin matkustaja-aluksiin ja suurnopeusmatkustaja-aluksiin riippumatta siitä, minkä lipun alla ne purjehtivat, matkustaja-alukset olisi jaettava eri luokkiin niiden merialueiden laajuuden ja olosuhteiden mukaan, joilla ne kulkevat; suurnopeusmatkustaja-alukset olisi luokiteltava Kansainvälisen merenkulkujärjestön antaman suurnopeusaluksia koskevan säännöstön määräysten mukaisesti; komission olisi vahvistettava jäsenvaltioilta saatujen ilmoitusten perusteella merialueet, joiden mukaan määräytyvät eri luokkien matkustaja-alusten toiminta-alueet, turvallisuusstandardien pääasiallisena viitekehyksenä olisi oltava ihmishengen turvallisuudesta merellä vuonna 1974 tehty yleissopimus - SOLAS-yleissopimus vuodelta 1974 - sellaisena kuin se on muutettuna, joka sisältää muun muassa matkustaja-aluksia ja suurnopeusmatkustaja-aluksia koskevia kansainvälisesti hyväksyttyjä standardeja sekä asianomaisia päätöslauselmia ja muita niitä täydentäviä ja tulkitsevia toimenpiteitä, sekä uusien että nykyisten matkustaja-alusten eri luokat edellyttävät erilaista lähestymistapaa sellaisten turvallisuusvaatimusten luomiseksi, jotka takaavat yhtäläisen turvallisuustason näiden eri luokkien erityistarpeiden ja rajoitusten huomioon ottamiseksi; lisäksi turvallisuusvaatimuksissa on myös aiheellista tehdä ero nykyisten alusten ja tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten sääntöjen voimaantulon jälkeen rakennettujen alusten välillä, sillä uusia aluksia koskevien sääntöjen laajentaminen koskemaan myös jo olemassa olevia aluksia edellyttäisi niin laajoja rakenteellisia muutoksia, että ne eivät ole taloudellisesti toteutettavissa; luokkaan B kuuluviin, yli 24 metrin pituisiin aluksiin olisi alettava soveltaa liitteessä I olevia uusia yhdenmukaistettuja sääntöjä sellaisen aikataulun mukaisesti, joka vastaa SOLAS-yleissopimuksessa kansainvälisiä matkoja varten vahvistettua aikataulua, laivavarusteista annetun neuvoston direktiivin 96/.../EY tavoitteen poistaa tällaisten varusteiden kaupan esteet ja siinä tarkoitettujen vaatimusten välisen suhteen sekä tämän direktiivin vaatimusten perusteella direktiivin 96/.../EY säännösten mukaisille laivavarusteille ei tarvitse tehdä lisäkoestuksia, kun ne on asennettu matkustaja-laivaan, ottaen huomioon huomattavat erot suurnopeusalusten suunnittelussa, rakentamisessa ja käytössä perinteisiin matkustaja-aluksiin verrattuna, olisi vaadittava, että tällaiset suurnopeusalukset noudattavat erityissääntöjä, jäsenvaltiot voivat harjoittaa satamavaltio-oikeuksiaan valvoakseen, että tämän direktiivin säännöksiä, jotka perustuvat alusturvallisuutta, saastumisen ehkäisemistä ja alusten asumis- ja työskentelyolosuhteita koskevien kansainvälisten standardien soveltamisesta yhteisön satamia käyttäviin ja jäsenmaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä purjehtiviin aluksiin (satamavaltioiden suorittama valvonta) 19 päivänä kesäkuuta 1995 annettuun neuvoston direktiiviin 95/21/EY (8), noudatetaan, jäsenvaltiot voivat pitää aiheellisena myöntää erityisrajoitusten alaisina liikennöiville aluksille vapautuksia tämän direktiivin säännöksistä tai sallia vastaavien standardien käytön; niille olisi sallittava tällaisten toimenpiteiden käyttöönottaminen, jollei komissio, vaarallisia tai ympäristöä pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista vähimmäisvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteisön merisatamiin tai poistuessa sieltä 13 päivänä syyskuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/75/ETY (9) 12 artiklassa perustetun komitean välityksellä toimien, vastusta niitä kuuden kuukauden kuluessa tällaisia ehdotuksia koskevasta, sille tehdystä ilmoituksesta lukien; jäsenvaltiot voivat kohdata paikallisia olosuhteita, jotka oikeuttavat lisätoimenpiteiden toteuttamisen kaikkiin tietyllä alueella toimiviin aluksiin; tällöin olisi sovellettava samaa menettelyä, jäsenvaltioiden edustajista muodostuvan komitean on tarpeen avustaa komissiota direktiivin tehokkaassa soveltamisessa; neuvoston direktiivin 93/75/ETY 12 artiklassa perustettu komitea voi ottaa tämän tehtävän hoitaakseen, ja direktiivin tehokkaan täytäntöönpanon ja soveltamisen valvomiseksi on suoritettava uusien ja nykyisten matkustaja-alusten ja suurnopeusalusten katsastuksia sen valtion hallinnon toimesta tai puolesta, jonka lippua alus on oikeutettu käyttämään, ja myönnettävä direktiivin vaatimustenmukaisuustodistus; suurnopeusmatkustaja-alusten todistuskirjat ja luvat myönnetään suurnopeusalussäännöstön mukaisesti, ON ANTANUT TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tarkoitus Tämän direktiivin tarkoituksena on ottaa käyttöön yhdenmukainen ihmishengen ja omaisuuden turvallisuuden taso uusilla ja nykyisillä matkustaja-aluksilla ja suurnopeusmatkustaja-aluksilla, kun kummankin luokan alukset liikennöivät kotimaan matkoilla, ja säätää menettelyt kansainvälisillä matkoilla liikennöiviä matkustaja-aluksia koskevien sääntöjen yhdenmukaistamiseksi. 2 artikla Määritelmät Tätä direktiiviä ja sen liitteitä sovellettaessa a) `kansainvälisillä yleissopimuksilla` tarkoitetaan ihmishengen turvallisuudesta merellä tehtyä yleissopimusta vuodelta 1974 ja kansainvälistä lastiviivayleissopimusta vuodelta 1966 sekä näiden sopimusten pöytäkirjoja ja muutoksia, jotka olivat voimassa tämän direktiivin antamispäivänä; b) `vahingoittumattoman aluksen vakavuuskoodilla` tarkoitetaan "säännöstöä vahingoittumattoman aluksen vakavuudesta kaikissa IMO:n välineiden kattamissa alustyypeissä", jonka IMO:n yleiskokous hyväksyi 18. istunnossaan 4 päivänä marraskuuta 1993 antamassaan päätöslauselmassa A.749(18), sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä; c) `suurnopeusalussäännöstöllä` tarkoitetaan "suurnopeusalusten kansainvälistä turvallisuussäännöstöä", jonka IMO:n meriturvallisuuskomitea hyväksyi 20 päivänä toukokuuta 1994 antamassaan päätöslauselmassa MSC 36/63, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä; d) `GMDSS:llä` tarkoitetaan merenkulun maailmanlaajuista hätäradiojärjestelmää, sellaisena kuin se esitetään vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen IV luvussa, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä; e) `matkustaja-aluksella` tarkoitetaan alusta, joka kuljettaa enemmän kuin kaksitoista matkustajaa; f) `suurnopeusmatkustaja-aluksella` tarkoitetaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä, olevan X luvun 1 säännössä määriteltyä suurnopeusalusta, joka kuljettaa enemmän kuin kaksitoista matkustajaa; g) `uudella aluksella` tarkoitetaan alusta, jonka köli on laskettu tai joka on vastaavassa rakennusvaiheessa 13 artiklan kohdassa vahvistettuna päivänä tai sen jälkeen. Vastaavalla rakennusvaiheella tarkoitetaan vaihetta, jossa: i) aloitetaan rakennustyö, joka on tunnistettavissa tiettyyn alukseen liittyväksi, ii) kyseisen aluksen kokoonpano on alkanut ja se käsittää vähintään 50 tonnia tai yhden prosentin rakennusmateriaalin arvioidusta kokonaistarpeesta, riippuen siitä, kumpi määrä on pienempi; h) `olemassa olevalla aluksella` tarkoitetaan alusta, joka ei ole uusi; i) `matkustajalla` tarkoitetaan kaikkia muita henkilöitä kuin: i) aluksen päällikköä ja miehistön jäseniä tai muita missä tahansa ominaisuudessa alukseen toimeen otettuja tai siinä aluksen lukuun työskenteleviä henkilöitä, ja ii) alle vuoden ikäisiä lapsia; j) `aluksen pituudella` tarkoitetaan, jollei erikseen toisin säädetä, 96 prosenttia kokonaispituudesta vesiviivalla, joka on 85 prosentin korkeudella pienimmästä mallisivukorkeudesta, mitattuna kölin yläpinnasta, tai pituutta keularangan etureunasta peräsinvarren keskiöön samalla vesiviivalla, jos tämä mitta on suurempi. Aluksissa, joiden köli on suunniteltu kaltevaksi, on vesiviivan, jolla tämä pituus mitataan, oltava konstruktiovesiviivan suuntainen; k) `keulan korkeudella` tarkoitetaan vuoden 1966 kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen 39 määräyksen määritelmän mukaisesti pystysuuntaista etäisyyttä keulan kohtisuorassa asennossa vesiviivasta, joka vastaa määrättyä kesävaralaitaa ja suunniteltua uintiasentoa, avoimen kannen korkeimpaan kohtaan kyljessä; l) `kannellisella aluksella` tarkoitetaan alusta, joka on varustettu täydellisellä, sään ja meren vaikutuksille alttiina olevalla kannella, jossa on pysyvät varusteet sen säälle alttiiden osien kaikkien aukkojen sulkemiseksi ja jonka alla kaikki aluksen kyljissä olevat aukot on varustettu pysyvillä, vähintään vesitiiviillä sulkemislaitteilla. Koko kansi voi olla vesitiivis kansi tai vastaava rakenne, joka koostuu ei-vesitiiviistä kannesta, jota kattaa kokonaan sellainen säänpitävä rakenne, joka on riittävän vahva ylläpitämään säätiiviyttä ja joka on varustettu säätiiviillä sulkemislaitteilla; m) `kansainvälisellä matkalla` tarkoitetaan merimatkaa jäsenvaltion satamasta jäsenvaltion ulkopuolella olevaan satamaan tai päinvastoin; n) `kotimaanmatkalla` tarkoitetaan merimatkaa jäsenvaltion satamasta saman jäsenvaltion samaan tai toiseen satamaan; o) `merialueella` tarkoitetaan 4 artiklan 2 kohdassa olevan säännöksen mukaisesti vahvistettua aluetta. Kuitenkin radioviestintää koskevia määräyksiä sovellettaessa merialueiden määritelminä pidetään SOLAS-yleissopimuksen IV luvun 2 säännössä olevia määritelmiä; p) `satama-alueella` tarkoitetaan jäsenvaltioiden määrittelemää aluetta, joka ei ole merialue ja joka ulottuu kauimmaisiin pysyviin satamarakenteisiin, jotka muodostavat satamajärjestelmän olennaisen osan; q) `suojapaikalla` tarkoitetaan mitä tahansa luonnollisesti tai keinotekoisesti suojattua aluetta, jota alus voi käyttää turvapaikkana sen turvallisuuden todennäköisesti vaarantavissa olosuhteissa; r) `lippuvaltion hallinnolla` tarkoitetaan sen jäsenvaltion toimivaltaisia viranomaisia, jonka lipun alla aluksella on oikeus purjehtia; s) `isäntävaltiolla` tarkoitetaan jäsenvaltiota, jonka satamaan (satamiin) tai satamasta (satamista) muun kuin kyseisen jäsenvaltion lipun alla purjehtiva alus kulkee kotimaanmatkoilla; t) `hyväksytyllä laitoksella` tarkoitetaan laitosta, joka on hyväksytty alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun neuvoston direktiivin 94/57/EY (10) 4 artiklan mukaisesti; u) `meripeninkulmalla` tarkoitetaan 1 852:ta metriä; v) `merkitsevällä aallonkorkeudella` tarkoitetaan tiettynä ajanjaksona rekisteröityjen korkeimpien aaltojen kolmannesosan keskimääräistä korkeutta. 3 artikla Soveltamisala 1. Tätä direktiiviä sovelletaan: a) uusiin ja nykyisiin matkustaja-aluksiin, ja b) suurnopeusmatkustaja-aluksiin, riippumatta siitä, minkä lipun alla ne liikennöivät kotimaanmatkoilla. Kunkin jäsenvaltion on isäntävaltion ominaisuudessa varmistettava, että matkustaja-alukset ja suurnopeusmatkustaja-alukset, jotka purjehtivat muun valtion kuin jäsenvaltion lipun alla, noudattavat täysin tämän direktiivin vaatimuksia ennen kuin ne voivat liikennöidä kotimaanmatkoilla jäsenvaltion alueella. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta: a) matkustaja-aluksiin, jotka ovat - sota- ja joukkojenkuljetusaluksia - aluksia, jotka eivät kulje konevoimalla - alkeellista rakennetta olevia puualuksia - alkuperäisiä historiallisia matkustaja-aluksia ja niiden yksittäisiä kaksoiskappaleita, jotka on suunniteltu ennen vuotta 1965 ja rakennettu pääosin alkuperäismateriaaleista - huvijahteja, jollei niillä ole miehistöä tai jollei niillä kuljeteta yli 12:ta matkustajaa kaupallisessa tarkoituksessa - ainoastaan satama-alueilla liikennöiviä aluksia; b) suurnopeusmatkustaja-aluksiin, jotka ovat - sota- ja joukkojenkuljetusaluksia - huvialuksia, jollei niillä ole miehistöä tai jollei niillä kuljeteta yli 12:ta matkustajaa kaupallisessa tarkoituksessa ja - ainoastaan satama-alueilla liikennöiviä aluksia. 4 artikla Matkustaja-alusten luokat 1. Matkustaja-alukset jaetaan seuraaviin luokkiin sen merialueen mukaisesti, jolla ne toimivat: "Luokka A" tarkoittaa kotimaanmatkoilla, ei kuitenkaan luokkiin B, C ja D kuuluvilla matkoilla, liikennöivää matkustaja-alusta. "Luokka B" tarkoittaa kotimaanmatkoilla liikennöivää matkustaja-alusta, joka ei kulje missään vaiheessa 20:tä meripeninkulmaa kauempana rantaviivasta, jossa haaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimääräisen vuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna. "Luokka C" tarkoittaa kotimaanmatkoilla liikennöivää matkustaja-alusta, joka kulkee merialueilla, joilla 2,5 metriä ylittävän merkitsevän aallonkorkeuden todennäköisyys on pienempi kuin 10 prosenttia yhden vuoden aikana ympärivuotisessa toiminnassa tai tiettynä rajoitettuna aikana yksinomaan kyseisenä aikana tapahtuvassa toiminnassa (esimerkiksi kesäaikana), jolloin alus ei missään vaiheessa ole 15:tä meripeninkulmaa kauempana suojapaikasta eikä 5:tä meripeninkulmaa kauempana rantaviivasta, jossa haaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimääräisen vuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna. "Luokka D" tarkoittaa kotimaanmatkoilla liikennöivää matkustaja-alusta, joka kulkee merialueilla, joilla 1,5 metriä ylittävän merkitsevän aallonkorkeuden todennäköisyys on pienempi kuin 10 prosenttia yhden vuoden aikana ympärivuotisessa toiminnassa tai tiettynä rajoitettuna aikana yksinomaan kyseisenä aikana tapahtuvassa toiminnassa (esimerkiksi kesäaikana), jolloin alus ei missään vaiheessa ole 6:ta meripeninkulmaa kauempana suojapaikasta eikä 3:a meripeninkulmaa kauempana rantaviivasta, jossa haaksirikkoutuneet pääsevät maihin, keskimääräisen vuoroveden korkeuden mukaisesti laskettuna. 2. Komissio laatii ja saattaa ajan tasalle 9 artiklan 2 kohdan menettelyjen mukaisesti luettelon merialueista jäsenvaltioiden tekemien ilmoitusten perusteella. Jäsenvaltioiden on annettava viimeistään kuusi kuukautta ennen tämän direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa mainittua täytäntöönpanopäivää tiedoksi toimivaltaansa kuuluvat merialueet ja ilmoitettava ympärivuotisessa käytössä olevien alueiden rajat, ja soveltuvin osin alusluokkien rajoitettu määräaikainen toiminta noudattaen 1 kohdassa luokille säädettyjä perusteita. Luettelo julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3. Suurnopeusmatkustaja-aluksiin sovelletaan suurnopeusalussäännöstön 1 luvun 1.4.10 ja 1.4.11 pykälässä määriteltyjä luokkia. 5 artikla Soveltaminen 1. Kotimaanmatkoilla liikennöivien sekä uusien että nykyisten matkustaja-alusten ja suurnopeusmatkustaja-alusten on noudatettava tässä direktiivissä säädettyjä asianomaisia turvallisuussääntöjä. 2. Jäsenvaltiot eivät saa estää tästä direktiivistä aiheutuvien syiden vuoksi sellaisten kotimaanmatkoilla liikennöivien matkustaja-alusten ja vastaavasti suurnopeusmatkusajta-alusten toimintaa, jotka noudattavat tämän direktiivin vaatimuksia. Kunkin isäntävaltion ominaisuudessa toimivan jäsenvaltion on tunnustettava suurnopeusalusten turvallisuuskirja ja liikennelupa, jotka jokin toinen jäsenvaltio on antanut kotimaanmatkoilla liikennöivälle suurnopeusmatkustaja-alukselle, tai 11 artiklassa tarkoitettu vaatimustenmukaisuustodistus, jonka toinen jäsenvaltio myöntää kotimaanmatkoilla liikennöiville matkustaja-aluksille. 3. Isäntävaltio voi tarkastaa kotimaanliikenteessä toimivan matkustaja-aluksen tai vastaavasti suurnopeusmatkustaja-aluksen ja sen asiakirjat satamavaltion valvontaa koskevan neuvoston direktiivin 95/21/EY säännösten mukaisesti. Kuitenkin kun kotimaanliikenteessä toimivalla matkustaja-aluksella tai suurnopeusmatkustaja-aluksella on voimassa oleva todistus tämän direktiivin vaatimusten mukaisuudesta tai 11 artiklan 3 kohdan mukainen todistus, sen matkustaja-alusominaisuutta ei pidetä selvänä perusteena satamavaltion valvontaa koskevan neuvoston direktiivin 95/21/EY säännösten mukaiselle laajemmalle tarkastukselle. 4. Kaikkia neuvoston direktiivin 96/.../EY (11) liitteessä A.1 lueteltujen ja mainitun direktiivin säännösten mukaisia laivavarusteita pidetään tämän direktiivin säännösten mukaisina riippumatta siitä, vaaditaanko liitteessä I, että lippuvaltion hallinnon on hyväksyttävä ja testattava laitteet sitä tyydyttävällä tavalla. 6 artikla Turvallisuusvaatimukset 1. Luokkiin A, B, C ja D kuuluvien uusien ja nykyisten matkustaja-alusten osalta: a) rungon, pää- ja apukoneiston sekä sähköisten ja automaattisten laitteistojen rakentamisen ja huollon on oltava "hyväksytyn laitoksen" säännöissä luokittelua varten annettujen standardien mukaiset tai hallinnon alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun neuvoston direktiivin 94/57/EY 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttämien vastaavien sääntöjen mukaiset; b) sovelletaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä, IV luvun määräyksiä, vuoden 1988 GMDSS-muutokset mukaan lukien, sekä V ja VI luvun määräyksiä; c) aluksen navigointilaitteet: sovelletaan vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä, V luvun 12 säännön mukaisia aluksen navigointilaitteita koskevia määräyksiä. Neuvoston direktiivin 96/.../EY (12) liitteessä A.1 lueteltuja ja mainitun direktiivin säännöksiä noudattavia aluksen navigointilaitteita pidetään SOLAS-säännön V/12(r) tyyppihyväksyntävaatimusten mukaisina. 2. Uusien matkustaja-alusten osalta: a) yleiset vaatimukset: i) luokan A uusien matkustaja-alusten on noudatettava täysin vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä, olevia vaatimuksia ja tässä direktiivissä ja sen liitteessä I olevia asianomaisia erityisvaatimuksia. Niiden sääntöjen osalta, joissa SOLAS jättää hallinnolle tulkinnanvaraa, lippuvaltion hallinnon on sovellettava liitteen I sisältämiä tulkintoja, ii) luokkien B, C ja D uusien matkustaja-alusten on noudatettava tässä direktiivissä säädettyjä ja sen liitteessä I määrättyjä asianomaisia erityisvaatimuksia; b) lastiviivaan liittyvät vaatimukset: i) kaikkien uusien, vähintään 24 metrin pituisten matkustaja-alusten on noudatettava vuoden 1966 kansainvälistä lastiviivayleissopimusta, ii) vuoden 1966 lastiviivayleissopimuksen mukaista turvallisuustasoa vastaavia perusteita sovelletaan uusiin, alle 24 metrin pituisiin matkustaja-aluksiin pituuden ja luokan osalta, iii) sen estämättä, mitä i ja ii kohdassa säädetään, luokan D uudet matkustaja-alukset vapautetaan vuoden 1966 kansainvälisessä lastiviivayleissopimuksessa asetetusta keulan korkeutta koskevasta vähimmäisvaatimuksesta, iv) luokkien A, B, C ja D uusien matkustaja-alusten on oltava kokonaan kannellisia. 3. Nykyisten matkustaja-alusten osalta: a) luokan A nykyisten matkustaja-alusten on noudatettava vuoden 1974 SOLAS-yleissopimuksessa, sellaisena kuin se on muutettuna tämän direktiivin antamispäivänä, määriteltyjä nykyisiä matkustaja-aluksia koskevia sääntöjä ja tämän direktiivin ja liitteen I asianomaisia erityisvaatimuksia. Niiden sääntöjen osalta, joissa SOLAS jättää hallinnolle tulkinnanvaraa, lippuvaltion hallinnon on sovellettava liitteen I sisältämiä tulkintoja; b) luokan B nykyisten, vähintään 24 metrin pituisten matkustaja-alusten on noudatettava tämän direktiivin ja liitteen I asianomaisia erityisvaatimuksia. Liitteen I vaatimuksia, jollei siinä ole annettu aikaisempia määräaikoja, on noudatettava viimeistään 1 päivänä lokakuuta 2010 tai 15 vuotta aluksen rakentamisen jälkeen riippuen siitä, kumpi ajankohta on myöhäisempi. Ennen tällaista päivämäärää on noudatettava lippuvaltion kansallisia sääntöjä, joilla varmistetaan vastaava turvallisuustaso. Luokan B nykyisten alle 24 metrin pituisten matkustaja-alusten on noudatettava tämän direktiivin asianomaisia erityisvaatimuksia ja liitteessä I olevaa III lukua ja sellaisten asioiden osalta, joita nämä vaatimukset eivät kata, lippuvaltion hallinnon sääntöjä. Tällaisilla säännöillä taataan liitteessä I olevaa II-1 ja II-2 lukua vastaava turvallisuustaso ottaen huomioon näiden alusten kokoon liittyvät rakenteelliset erityisrajoitukset; c) luokkien C ja D nykyisten matkustaja-alusten on noudatettava tämän direktiivin ja liitteessä I olevan III luvun asianomaisia erityisvaatimuksia ja sellaisten asioiden osalta, joita nämä vaatimukset eivät kata, lippuvaltion hallinnon sääntöjä. Tällaisilla säännöillä taataan liitteessä I olevaa II-1 ja II-2 lukua vastaava turvallisuustaso ottaen huomioon erityiset paikalliset, sellaisiin merialueisiin liittyvät toiminnalliset edellytykset, joilla näihin luokkiin kuuluvat alukset saavat toimia; d) jos jäsenvaltio katsoo, että lippuvaltion hallinnon edellä b ja c kohdan mukaisesti antamissa säännöissä ei noudateta kyseisissä kohdissa asetettuja vaatimuksia, sen on välittömästi ilmoitettava siitä komissiolle. Komissio käynnistää asian käsittelyn päätöksen tekemiseksi 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti; e) merkittävän korjaamis- tai muuttamistyön ja siihen liittyvän varustuksen on noudatettava 2 kohdan a alakohdassa säädettyjä uusia aluksia koskevia vaatimuksia. Nykyiseen alukseen tehtyjä muutoksia, joiden tarkoitus on ainoastaan nostaa pelastautumistasoa, ei pidetä merkittävinä. 4. Suurnopeusmatkustaja-alusten osalta: a) uusien suurnopeusmatkustaja-alusten on noudatettava suurnopeusalussäännöstössä asetettuja vaatimuksia, b) suurnopeusmatkustaja-alusten ja niiden laitteiden rakentamisen ja huollon on oltava "hyväksytyn laitoksen" suurnopeusalusten luokittelua koskevien sääntöjen mukaiset tai hallinnon alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista annetun neuvoston direktiivin 94/57/EY 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti käyttämien vastaavien sääntöjen mukaiset. 7 artikla Ylimääräiset tuvallisuusvaatimukset, samanarvoisuudet ja vapautukset 1. Ylimääräiset tuvallisuusvaatimukset: Jos jäsenvaltio katsoo, että sovellettavia turvallisuusvaatimuksia olisi parannettava tietyissä tilanteissa erityisten paikallisten olosuhteiden vuoksi ja jos kyseinen tarve näytetään toteen, jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä turvallisuusvaatimusten parantamiseksi, jollei 4 kohdassa säädetystä menettelystä muuta johdu. 2. Samanarvoisuudet: Jäsenvaltio voi toteuttaa toimenpiteitä, joissa sallitaan liitteessä I olevien sääntöjen vastineet, jos nämä vastineet ovat vähintään yhtä tehokkaita kuin tällaiset säännöt, jollei 4 kohdassa säädetystä menettelystä muuta johdu. 3. Vapautukset: Jollei turvallisuustaso alene ja jollei 4 kohdassa säädetystä menettelystä muuta johdu, jäsenvaltion voivat toteuttaa toimenpiteitä, joilla voidaan vapauttaa aluksia tämän direktiivin tietyistä erityisvaatimuksista alusten liikennöidessä jäsenvaltioiden alueella kotimaanmatkoilla seuraavin toiminnallisin rajoituksin: pienempi merkitsevä aallonkorkeus, rajoitettu vuosijakso, ainoastaan päivänvalossa tai sopivissa ilmastollisissa olosuhteissa tehdyt matkat ja rajoitettu matkan kesto. 4. a) Edellä 1, 2 tai 3 kohdan säännöksiä soveltavan jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, jotka se aikoo toteuttaa, mukaan lukien tarkat yksityiskohdat siinä määrin kuin on tarpeen sen varmistamiseksi, että riittävä turvallisuustaso säilyy; b) jos komissio kuuden kuukauden kuluessa ilmoituksesta toimii 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti ja katsoo, että ehdotetut toimet eivät ole perusteltuja, se voi vaatia kyseistä jäsenvaltiota muuttamaan mainittuja toimenpiteitä tai olemaan toteuttamatta niitä; c) toteutetut toimenpiteet täsmennetään asianomaisessa kansallisessa lainsäädännössä ja annetaan tiedoksi komissiolle, joka tiedottaa muille jäsenvaltioille kaikista toimenpiteisiin liittyvistä yksityiskohdista; d) kyseisiä toimenpiteitä sovelletaan kaikkiin saman luokan matkustaja-aluksiin, kun ne toimivat samoissa määritetyissä oloissa, ilman niiden lippuun tai toiminnan harjoittajien kansallisuuteen tai sijoittautumispaikkaan kohdistuvaa syrjintää; e) edellä 3 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä toteutetaan ainoastaan niin kauan kuin alus toimii määritetyissä olosuhteissa. 8 artikla Muutokset Komissio voi 9 artiklan 2 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti: a) muuttaa kansainvälisellä tasolla saavutetun kehityksen huomioon ottamiseksi 1. 2 artiklan määritelmiä, 2. 10 artiklassa tarkoitettuja katsastuksia varten säädettyihin menettelyihin ja suuntaviivoihin liittyviä säännöksiä; b) muuttaa liitettä I, jota tätä direktiiviä varten sovelletaan kansainvälisten yleissopimusten myöhempiin muutoksiin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta menettelyjä mainittujen yleissopimusten muuttamiseksi. 9 artikla Neuvoa-antava komitea 1. Komissiota avustaa neuvoston direktiivin 93/75/EY 12 artiklan 1 kohdassa perustettu komitea. 2. Tähän kohtaan viitattaessa sovelletaan seuraavaa menettelyä: a) komission edustaja toimittaa 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle luonnoksen toteutettavista toimenpiteistä; b) komitea antaa luonnosta koskevan lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan, tarvittaessa äänestämällä; c) mielipide merkitään pöytäkirjaan; lisäksi kullakin jäsenvaltiolla on oikeus saada kantansa merkityksi pöytäkirjaan; d) komissio ottaa mahdollisimman tarkkaan huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon. 10 artikla Katsastukset 1. Lippuvaltion hallinto vaatii, että jokaiselle uudelle matkustaja-alukselle tehdään jäljempänä määritetyt katsastukset: a) katsastus ennen aluksen liikkeelle laskemista; b) uusintakatsastus kerran kahdessatoista kuukaudessa; c) ylimääräiset katsastukset tarvittaessa. 2. Lippuvaltion hallinto edellyttää, että jokaiselle nykyiselle matkustaja-alukselle tehdään jäljempänä määritetyt katsastukset: a) alkukatsastus ennen aluksen liikkeelle laskemista isäntävaltion kotimaanliikenteeseen tai 12 kuukauden kuluessa 13 artiklan 1 kohdassa vahvistetusta tämän direktiivin täytäntöönpanopäivästä niiden nykyisten alusten osalta, jotka toimivat sen jäsenvaltion kotimaanliikenteessä, jonka lipun alla niillä on oikeus purjehtia; b) uusintakatsastus kerran kahdessatoista kuukaudessa; c) ylimääräiset katsastukset tarvittaessa. 3. Lippuvaltion hallinto edellyttää, että kaikille suurnopeusmatkustaja-aluksille tehdään suurnopeusalussäännöstössä vaaditut katsastukset. 4. Noudatetaan katsastusta ja todistuskirjojen antamista koskevan yhdenmukaistetun järjestelmän mukaisista katsastusohjeista 4 päivänä marraskuuta 1993 annetussa IMO:n päätöslauselmassa A.746(18) täsmennettyjä matkustaja-aluksen turvallisuuskirjaa varten suoritettavien katsastusten asianomaisia menettelyjä ja ohjeita, sellaisina kuin ne ovat tämän direktiivin antamispäivänä. 5. Joko itse lippuvaltion hallinnon tai "hyväksytyn laitoksen" yksinoikeudella toimivat katsastajat suorittavat edellä 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut katsastukset sen varmistamiseksi, että kaikkia tämän direktiivin soveltuvia vaatimuksia noudatetaan. 11 artikla Todistuskirjat 1. Kaikille uusille ja nykyisille matkustaja-aluksille myönnetään tämän direktiivin vaatimustenmukaisuustodistus. Sen on oltava liitteessä II määrätyn muotoinen. Todistuksen antaa lippuvaltion hallinto 10 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan a alakohdassa esitetyn alkukatsastuksen jälkeen. 2. Vaatimustenmukaisuustodistus myönnetään enintään 12 kuukaudeksi. Lippuvaltion hallinto voi jatkaa todistuksen voimassaoloaikaa korkeintaan yhdellä kuukaudella siihen merkitystä päättymispäivästä lukien. Kun jatkoaika on myönnetty, todistuksen uusi voimassaoloaika alkaa olemassa olevan todistuksen ennen sen jatkamista voimassa olleesta päättymispäivästä. Vaatimustenmukaisuustodistuksen uusiminen myönnetään 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun uusintakatsastuksen suorittamisen jälkeen. 3. Lippuvaltion hallinto myöntää suurnopeusmatkustaja-aluksille suurnopeusalusten turvallisuuskirjan ja suurnopeusalusten liikenneluvan suurnopeusalussäännöstön määräysten mukaisesti. Ennen kuin lippuvaltion hallinto myöntää isäntävaltion kotimaanliikenteessä liikennöivälle suurnopeusmatkustaja-alukselle liikenneluvan, sen olisi neuvoteltava isäntävaltion kanssa saadakseen yksityiskohdat kaikista aluksen toimintaan kyseisessä valtiossa liittyvistä toimintaedellytyksistä. Lippuvaltion hallinnon olisi esitettävä kaikki sellaiset edellytykset liikenneluvassa. 4. Vaatimustenmukaisuustodistukseen merkitään vapautukset, jotka alukselle on myönnetty 7 artiklan 3 kohdan säännösten nojalla ja mukaisesti. 12 artikla SOLAS-säännöt Kansainvälisillä matkoilla liikennöivien matkustaja-alusten osalta: 1. Tämän direktiivin tullessa voimaan Euroopan yhteisö pyytää kansainvälistä merenkulkujärjestöä: i) jouduttamaan IMO:ssa meneillään olevia töitä niiden SOLAS-yleissopimuksen II-1, II-2 ja III luvun sääntöjen tarkistamiseksi, jotka sisältävät hallinnon harkinnan varaan jätettyjä asioita, ja näiden sääntöjen yhdenmukaistettujen tulkintojen luomiseksi sekä vahvistamaan tarvittavia muutoksia, ii) vahvistamaan toimenpiteet satamavaltion ja SOLAS-vapautusten yhteisvaikutusta koskevan MSC-kiertokirjeen 606 säännösten perustana olevien periaatteiden pakolliseksi soveltamiseksi. 2. Komissio esittää tällaisen pyynnön tämän direktiivin liitteessä I annettujen yhdenmukaistettujen määräysten perusteella. Jäsenvaltioiden on tehtävä kaikkensa, jotta IMO ryhtyy pikaisesti kehittämään mainittuja määräyksiä ja toimenpiteitä. 3. Jollei edellä 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä sovelleta kohtuullisen ajan kuluessa, komissio voi 9 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti muuttaa tätä direktiiviä tämän direktiivin liitteen I yhdenmukaistettujen määräysten ja MSC-kiertokirjeen 606 periaatteiden soveltamiseksi kansainvälisillä matkoilla liikennöiviin matkustaja-aluksiin. 13 artikla Täytäntöönpano 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan 1 päivänä heinäkuuta 1998. 2. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiivin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 3. Jäsenvaltioiden on luotava rangaistusjärjestelmä niiden kansallisten säännösten rikkomisen varalta, jotka on annettu tämän direktiivin mukaisesti, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kyseisiä rangaistuksia sovelletaan. Säädettyjen rangaistusten on oltava tehokkaita, oikeassa suhteessa ja luonteeltaan varoittavia. 4. Jäsenvaltioiden on välittömästi toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa kaikki kansalliset säännökset komissiolle. Komissio ilmoittaa niistä muille jäsenvaltioille. 14 artikla Tiedonanto Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 15 artikla Voimaantulo Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu. (1) EYVL N:o L 183, 29.6.1989, s. 1 (2) EYVL N:o L 378, 31.12.1986, s. 1 (3) EYVL N:o L 364, 12.12.1992, s. 7 (4) KOM(93)66 (5) EYVL N:o C 271, 7.10.1993, s. 1 (6) B4-0236/94, 27.10.1994 (7) EYVL N:o L 68, 15.3.1991, s. 1 (8) EYVL N:o L 157, 7.7.1995, s. 1 (9) EYVL N:o L 247, 5.10.1993, s. 19 (10) Neuvoston 22 päivänä marraskuuta 1994 antama direktiivi 94/57/EY alusten tarkastamiseen ja katsastamiseen valtuutettuja laitoksia sekä merenkulun viranomaisten asiaan liittyviä toimia koskevista yhteisistä säännöistä ja standardeista (EYVL N:o L 319, 12.12.1994, s. 20). (11) Ehdotus neuvosto direktiiviksi, jonka neuvoston antaa vuonna 1996. LIITE I TURVALLISUUSVAATIMUKSET KOTIMAANLIIKENTEESSÄ TOIMIVILLE UUSILLE JA OLEMASSA OLEVILLE MATKUSTAJA-ALUKSILLE LUKU I YLEISET MÄÄRÄYKSET Silloin kun siitä erityisesti määrätään, tämän teknisen liitteen I sääntöjä sovelletaan uusiin ja olemassa oleviin A-, B-, C- ja D-luokkien matkustaja-aluksiin, joita käytetään kotimaan liikenteessä. B-, C- ja D-luokan uusien alusten, joiden pituus on alle 24 metriä, ei tarvitse noudattaa tämän teknisen liitteen I säännön II-1/B/2-II-1/B/8 eikä II-1/B/10 vaatimuksia, jos sen lippuvaltion hallinto, jonka lippua kyseisillä aluksilla on oikeus käyttää, varmistaa, että alukset noudattavat lippuvaltion kansallisia määräyksiä ja kyseiset määräykset takaavat vastaavan turvallisuustason. B-luokan olemassa olevien alusten, joiden pituus on alle 24 metriä, ja C- ja D-luokkien olemassa olevien alusten ei tarvitse noudattaa tämän teknisen liitteen II-1 ja II-2 luvun vaatimuksia, jos sen lippuvaltion hallinto, jonka lippua kyseisillä aluksilla on oikeus käyttää, varmistaa, että alukset noudattavat lippuvaltion kansallisia määräyksiä ja kyseiset määräykset takaavat vastaavan turvallisuustason. Siltä osin kun tässä teknisessä liitteessä edellytetään jonkin IMO:n päätöslauselman soveltamista olemassa oleviin aluksiin, alusten, jotka on rakennettu ennen päivää, jolloin IMO on hyväksynyt kyseisen päätöslauselman, ei tarvitse noudattaa kyseistä päätöslauselmaa vaan edeltäviä sovellettavissa olevia päätöslauselmia, jos sellaisia on. LUKU II-1 RAKENNE - OSASTOIMINEN JA VAKAVUUS, KONEISTO JA SÄHKÖLAITTEET OSA A YLEISTÄ 1 Osaan B liittyvät määritelmät (R 2) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 .1 Osastoimislastiviiva on vesiviiva, jota käytetään aluksen osastoimisesta määrättäessä. .2 Ylin osastoimislastiviiva on se vesiviiva, joka vastaa suurinta syväystä, jonka kulloinkin sovellettavat osastoimismääräykset sallivat. .2 Aluksen pituus on ylimmän osastoimislastiviivan päätepisteiden kautta kulkevien pystysuorien välinen pituus. .3 Aluksen leveys on kaarien ulkoreunojen välinen suurin leveys ylimmän osastoimislastiviivan kohdalla tai sen alapuolella. .4 Syväys on pystysuora etäisyys malliperusviivasta keskilaivassa kulloinkin kysymyksessä olevaan osastoimislastiviivaan. .5 Kantavuus on tonneissa ilmaistu ero aluksen uppoaman ja kevytpainon välillä mitattuna vedessä, jonka ominaispaino on 1,025, alukselle määrättyä kesävaralaitaa vastaavan lastivesiviivan kohdalla. .6 Kevytpaino on aluksen tonneissa ilmaistu uppoama ilman lastia, polttoainetta, voiteluöljyä, painolastivettä, makean veden varastoa, syöttövesivarastoa ja muonavarastoa sekä ilman matkustajia ja henkilöstöä tavaroineen. .7 Laipiokansi on ylin kansi, johon vesitiiviit poikittaislaipiot ulottuvat. .8 Upporaja on viiva, joka kulkee pitkin aluksen kylkeä vähintään 76 millimetriä laipiokannen yläpinnan alapuolella. .9 Täyttymä on se prosentuaalinen osa jonkin tilan tilavuudesta, joka voi täyttyä vedellä. Jos tila ulottuu upporajan yläpuolelle, mitataan sen tilavuus vain mainittuun rajaan saakka. .10 Koneistotilan on katsottava ulottuvan malliperusviivasta upporajaan ja olevan niiden äärimmäisten vesitiiviiden poikittaisten päälaipioiden välissä, jotka rajoittavat alusta kuljettaville pää- ja apukoneille ja kuljetuskoneistoon kuuluville kattiloille varattuja tiloja. .11 Matkustajatiloja ovat ne tilat, jotka on tarkoitettu matkustajien asumista ja käyttöä varten lukuun ottamatta matkatavara-, varasto, muona- ja postisuojia. .12 Vesitiiviillä tarkoitetaan rakenteen kykyä estää veden kulku rakenteen läpi joka suuntaan joko vaurio-olosuhteissa tai vahingoittumattomana todennäköisesti syntyvän vesipatsaan vaikutuksesta. .13 Säätiiviillä tarkoitetaan, että vesi ei pääse tunkeutumaan alukseen meriolosuhteissa. .14 Ro-ro-matkustaja-aluksella tarkoitetaan matkustaja-alusta, jossa on ro-ro-lastitilat tai erityistilat säännön II-2/A/2 mukaisesti. 2 Osiin C, D ja E liittyvät määritelmät (R 3) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 .1 Ohjauslaitteen valvontajärjestelmä on laitteisto, jolla komentosillalta lähetetään käskyjä ohjauslaitteiden voimanlähteisiin. Ohjauslaitteen hallintajärjestelmiin kuuluu lähettimiä, vastaanottimia, hydraulisia hallintapumppuja ja niiden moottoreita, moottorin valvontalaitteita, putkistoja ja kaapeleita. .2 Pääohjauslaitteita ovat koneisto, peräsinkäynnistimet, ohjauslaitteen voimanlähteet, jos sellaisia on, ja apuvälineet sekä peräsintukin vääntölaitteet (peräsinkampi tai neljännesympyrä), joita tavallisissa käyttöolosuhteissa tarvitaan liikuttamaan peräsintä aluksen ohjaamiseksi. .2 Ohjauslaitteen voimanlähteitä ovat: .1 sähköohjauslaitteissa sähkömoottori ja siihen liittyvät sähkölaitteet; .2 sähköhydraulisissa ohjauslaitteissa sähkömoottori siihen liittyvine sähkölaitteineen ja siihen yhdistetty pumppu; .3 muissa hydraulisissa ohjauslaitteissa käyttömoottori ja siihen yhdistetty pumppu. .3 Apuohjauslaitteita ovat muut kuin pääasialliseen ohjauslaitteistoon kuuluvat laitteet, joita tarvitaan aluksen ohjaamiseen pääohjauslaitteen mennessä epäkuntoon, mutta niihin ei lueta peräsinkampea, neljännesympyrää taikka muita vastaavaan tarkoitukseen käytettyjä osia. .4 Normaaleita käyttö- ja asumisolosuhteita ovat olosuhteet, joissa alus kokonaisuudessaan, koneisto, toiminnot, kuljetuslaitteet ja -apuvälineet, ohjailtavuus, turvallinen navigointi, palo- ja vuototurvallisuus, sisäinen ja ulkoinen viestintä ja merkinanto, poistumistiet ja pelastusvenevinssit, samoin kuin suunniteltu asumismukavuus ovat käyttökunnossa ja toimivat normaalisti. .5 Hätätilanne on tilanne, jossa normaaleihin käyttö- ja asumisolosuhteisiin tarvittavista toiminnoista jokin on epäkunnossa sähköenergian päälähteessä esiintyvän vian tai häiriön takia. .6 Sähköenergian päälähde on voimanlähde, joka on tarkoitettu tuottamaan sähkövoimaa pääkytkintauluun jaettavaksi kaikkiin toimintoihin, joita tarvitaan aluksen pitämiseksi normaalissa käyttö- ja asumiskunnossa. .7 Kuollut tila on tila, jossa aluksen pääkuljetuskoneisto, kattilat ja apulaitteisto eivät toimi voiman puutteen takia. .8 Päägeneraattoriasema on tila, jossa sähköenergian päälähde sijaitsee. .9 Pääkytkintaulu on kytkintaulu, jonne voima tulee suoraan sähköenergian päälähteestä ja joka jakaa aluksen toimintoihin tarvittavan sähköenergian. .10 Varakytkintaulu on kytkintaulu, jonne pääasiallisen sähköntuotantojärjestalmän epäkuntoon joutuessa tulee voima suoraan sähköenergian varalähteestä tai väliaikaisesta voimanlähteestä ja joka jakaa aluksen varatoimintoihin tarvittavan sähköenergian. .11 Sähköenergian varalähde on sähkövoimanlähde, joka sähköenergian päälähteessä olevan vian tai häiriön sattuessa tuottaa sähkövoimaa varakytkintauluun. .12 Suurin kulkunopeus eteenpäin on suurin nopeus, jota alus on suunniteltu käyttämään merellä suurimmalla syväyksellään. .13 Suurin kulkunopeus taaksepäin on se nopeus, jonka aluksen arvioidaan voivan saavuttaa suurimmalla peruutustehollaan ja suurimmalla syväyksellään. .14 Koneistotiloja ovat kaikki tilat, joissa on kuljetuskoneistoa, kattiloita, polttoöljyn käsittelylaitteistoa, höyrykoneita ja polttomoottoreita, generaattoreita ja suurempia sähkölaitteita, öljyntäyttöasemia, jäähdytys-, vakavointi-, tuuletus- ja ilmastointikoneistoa sekä vastaavanlaiset tilat ja näihin johtavat kuilut. .15 Voimankäyttöjärjestelmä on hydraulinen laitteisto, joka toimittaa virran peräsimen käynnistämiseksi ja johon kuuluu ohjauslaitteen voimanlähde (voimanlähteitä) siihen (niihin) liittyvine putkineen ja varusteineen sekä peräsinkäynnistin. Voimankäyttöjärjestelmissä voi olla yhteisiä mekaanisia osia, kuten peräsinkampi, neljännesympyrä ja peräsintukki, tai osia, jotka täyttävät saman tarkoituksen. .16 Valvonta-asemia ovat tilat, joihin on sijoitettu aluksen radio tai tärkeimmät merenkulkulaitteet tai varavoimanlähde tai joihin on keskitetty palonseuranta- tai palontorjuntalaitteistoja. OSA B VAHINGOITTUMATTOMAN ALUKSEN VAKAVUUS, OSASTOIMINEN JA VAHINGOITTUNEEN ALUKSEN VAKAVUUS (1) 1 Vahingoittumattoman aluksen vakavuus (Päätöslauselma A.167-IV sellaisena kuin se on muutettuna päätöslauselmalla A.206 ja A.749) UUDET A-, B-, C- ja D-LUOKKIEN ALUKSET: Kaikkien luokkien uusien alusten on noudatettava vahingoittumattoman aluksen vakavuutta koskevassa säännöstössä annettuja matkustaja-aluksia koskevia asianomaisia määräyksiä, sellaisina kuin Kansainvälisen merenkulkujärjestön yleiskokous hyväksyi ne 18. istunnossaan 4 päivänä marraskuuta 1993 tekemässään päätöslauselmassa A.749(18). OLEMASSA OLEVAT A- ja B-LUOKKIEN ALUKSET: Kaikkien olemassa olevien A- ja B-luokkien alusten on kaikissa lastitilanteissa täytettävä seuraavat vakavuusvaatimukset tankeissa esiintyviä vapaita nestepintoja koskevan asianmukaisen korjauksen jälkeen 167 päätöslauselman liitteen I mukaisesti tai vastaavin edellytyksin. a) Oikaisevan momenttivarren GZ-käyrän rajoittama alue ei saa olla vähempää kuin: i) 0,055 metriradiaania 30 asteen kallistuskulmaan asti; ii) 0,09 metriradiaania joko 40 asteen kallistuskulmaan asti tai sellaiseen vuoto- eli kallistuskulmaan asti, jossa kaikkien rungossa, ylärakenteissa tai kansirakennuksissa olevien aukkojen, joita ei voida sulkea vesitiiviisti, alareunat joutuvat veden alle, jos tämä kulma on alle 40 astetta; iii) 0,03 metriradiaania 30 asteen ja 40 asteen kallistuskulmien välissä tai 30 asteen ja vuotokulman välissä, jos kyseinen kulma on alle 40 astetta. b) Oikaisevan momenttivarren GZ on oltava vähintään 0,20 m kallistuskulmalla, joka on 30 astetta tai sitä suurempi. c) Sen kallistuskulman, jolla oikaiseva momenttivarsi GZ saavuttaa maksimiarvonsa, on oltava mieluiten yli 30, mutta ei kuitenkaan alle 25 astetta. d) Poikittaisen alkuvaihtokeskuskorkeuden on oltava vähintään 0,15 m. Varmistettaessa edellä mainittujen vakavuustilojen noudattamista, on vähintään IMO:n päätöslauselman A167(IV) liitteessä II luetellut lastitilanteet otettava huomioon. Kaikkien olemassa olevien A- ja B-luokkien alusten, joiden pituus on vähintään 24 metriä, on myös noudatettava IMO:n päätöslauselman A.167(IV) liitteen 5 artiklan 2 kohdan lisäehtoja ja IMO:n päätöslauselmassa A562(14) säädettyjä kovan tuulen ja keinumisen ehtoja. 2 Vestiivis osastoiminenUUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: Jokaisen aluksen on oltava jaettu laipiokanteen asti vesitiiviisti laipioilla vesitiiviisiin osastoihin, joiden suurin pituus lasketaan jäljempänä täsmennettyjen vaatimusten mukaisesti. Kaikkien muiden sisäisen rakenteen osien, jotka vaikuttavat aluksen osastoinnin tehokkuuteen, on oltava vesitiiviitä. 3 Vuotopituus (R 4) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Vuotopituus tietyssä kohdassa on se suurin osa aluksen pituudesta, keskipisteenä kysymyksessä oleva kohta, joka voi täyttyä vedellä jäljempänä esitetyn täyttymää koskevan olettamuksen mukaisesti aluksen painumatta upporajaa syvemmälle. .2 Jollei aluksessa ole yhtäjaksoista laipiokantta, voidaan jokaisen kohdan vuotopituus määrittää käyttämällä oletettua yhtäjaksoista upporajaa, joka ei millään kohdalla ole vähemmän kuin 76 mm sen kannen yläpintaa alempana aluksen sivussa, johon kysymyksessä olevat laipiot sekä laidoitus ulottuvat vesitiiviinä. .3 Jos osa oletetusta upporajasta on huomattavasti sen kannen alapuolella, johon laipiot ulottuvat, voi lippuvaltion hallinto myöntää rajoitettuja helpotuksia niiden laipion osien vesitiiviydestä, jotka ovat upporajan yläpuolella ja välittömästi ylemmän kannen alapuolella. 4 Osastojen sallittu pituus (R 6) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: Osaston suurin sallittu pituus, sen kaskipisteen ollessa missä kohdassa aluksen pituutta tahansa, saadaan vuotopituudesta kertomalla viimeksi mainittu sopivalla kertoimella, jota sanotaan osastoimistekijäksi. 5 Täyttymä (R 5) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: Edellä 3 säännössä tarkoitetuilla olettamuksilla tarkoitetaan upporajan alapuolella olevien tilojen täyttymiä. Vuotopituutta määritettäessä oletetun keskitäyttymän on upporajan alapuolisissa tiloissa noudatettava 8.3 säännössä esitettyä taulukkoa. 6 Osastoimistekijä Osastoimistekijän F on oltava: >TAULUKON PAIKKA> missä N on aluksella kuljetettavien matkustajien sallittu määrä; ja olemassa olevien B-luokan alusten on noudatettava tätä vaatimusta viimeistään säännössä II-1/B/8-1 olevassa 2 kohdassa tarkoitettuna vaatimustenmukaisuuspäivänä. 7 Alusten osastoimista koskevat erityisvaatimukset (R 7) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Jos vesitiiviit laipiot aluksen joissakin osissa ulottuvat ylempään kanteen kuin muualla aluksessa ja tätä laipioiden ulottuvuutta halutaan käyttää hyväksi vuotopituuksia laskettaessa, voidaan jokaista tällaista aluksen osaa varten käyttää erillisiä upporajoja sillä edellytyksellä, että: .1 aluksen laidat on sen koko pituudelta ulotettu ylempää upporajaa vastaavaan kanteen ja kaikkien laidoituksessa olevien aukkojen tämän kannen alapuolella aluksen koko pituudelta katsotaan 15 säännön tarkoittamassa mielessä olevan upporajan alapuolella; ja .2 kumpikin laipiokannen `askelmaan` rajoittuvista osastoista on oman upporajansa mukaisesti lasketun sallitun pituuden rajoissa ja lisäksi niiden pituus yhteensä ei ylitä alemman upporajan mukaisesti laskettua kaksinkertaista sallittua pituutta. .2 Osaston pituus voi olla 4 säännön mukaisesti määritettyä sallittua pituutta suurempi, jos mikään toisiinsa rajoittuva osastopari, jolle kyseessä oleva osasto on yhteinen, ei ylitä yhteispituudeltaan vuotopituutta tai kaksinkertaista sallittua pituutta, pienemmän luvun mukaisesti. .3 Poikittaisessa päälaipiossa saa olla syvennys, jos syvennyksen kaikki osat ovat niiden aluksen kummankin laidan pystysuorien pintojen sisäpuolella, joiden etäisyys laidoituksesta mitattuna kohtisuoraan keskiviivaa vastaan ylimmän osastoimisvesiviivan tasossa on viidesosa aluksen leveydestä. Jokainen näiden rajojen ulkopuolelle jäävä syvennyksen osa käsitellään askelmana 5 kohdan mukaisesti. .4 Jos poikittaisessa päälaipiossa on syvennys tai askelma, on osastoimisesta määritettäessä tällaisen laipion sijasta käytettävä vastaavaa tasolaipiota. .5 Jos poikittaisessa vesitiiviissä pääosastossa on paikallinen osastointi ja lippuvaltion hallinnolle on näytetty toteen, että mistään oletetusta sivun vauriosta, jonka ulottuvuus pituussuunnassa on joko 3,0 metriä lisättynä kolmella prosentilla aluksen pituudesta tai 11,0 metriä tai kymmenen prosenttia aluksen pituudesta, sen mukaan mikä on vähemmän, ei ole seurauksena koko pääosaston täyttyminen vedellä, voidaan tällaisen osaston muutoin vaadittuun sallittuun pituuteen tehdä suhteellinen lisäys. Tällaisessa tapauksessa oletettu tehokas kantava tilavuus vahingoittumattomalla sivulla ei saa olla suurempi kuin sen on oletettu olevan vahingoittuneella sivulla. Tämän alakohdan mukainen lisäys voidaan tehdä ainoastaan, jos lisäys ei todennäköisesti estä noudattamasta 8 sääntöä. UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN ALUKSET: .6 Poikittainen päälaipio voidaan varustaa askelmin, jos se täyttää yhden seuraavista edellytyksistä: .1 Kyseisen laipion erottamien kahden osaston yhdistetty pituus on korkeintaan joko 90 prosenttia vuotopituudesta tai kaksi kertaa sallittu pituus, lukuun ottamatta aluksia, joiden osastoimistekijä on 1; kahden kyseisen osaston yhdistetty pituus ei saa olla enemmän kuin sallittu pituus. .2 On rakennettu askelman kaltainen lisäosasto joka takaa saman turvallisuustason kuin tasolaipio. .3 Osasto, johon askelma ulottuu, ei ylitä sallittua pituutta, joka vastaa 76 mm askelman alapuolelta otettua upporajaa. .7 Vähintään 100 metrin pituisissa aluksissa yksi keulapiikin peräpuolella olevista poikittaisista päälaipioista on sijoitettava sellaiselle etäisyydelle keulapystysuorasta, joka ei ole suurempi kuin sallittu pituus. .8 Jos kahden toisiinsa rajoittuvan poikittaisen päälaipion tai niitä vastaavien tasolaipioiden välinen etäisyys tai laipioiden lähimpien askelmilla varustettujen osien kautta kulkevien poikittaisten tasojen välinen etäisyys on alle 3,0 metriä lisättynä kolmella prosentilla aluksen pituudesta tai 11,0 metriä tai kymmenen prosenttia aluksen pituudesta, sen mukaan mikä on vähemmän, pidetään ainoastaan toista näistä laipiosta osana aluksen osastoimista. .9 Jos vaadittu osastoimistekijä on 0,50, minkä tahansa kahden toisiinsa rajoittuvan osaston yhdistetty pituus ei saa ylittää vuotopituutta. 8 Vahingoittuneen aluksen vakavuus (R 8) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1.1 Vahingoittumattoman aluksen vakavuuden on kaikissa aluksen käyttöön liittyvissä olosuhteissa oltava riittävä kestämään päättynyt vuoto missä tahansa pääosastossa, jonka vaaditaan olevan vuotopituuden rajoissa. .1.2 Jos kaksi toisiinsa rajoittuvaa pääosastoa on erotettu laipiolla, jossa on 7.6.1 säännön mukaiset askelmat, vahingoittumattoman aluksen vakavuuden on oltava riittävä kestämään vuoto kyseisissä kahdessa toisiinsa rajoittuvassa osastossa. .1.3 Jos vaadittu osastoimistekijä on 0,50, on vahingoittumattoman aluksen vakavuuden oltava riittävä kestämään vuoto missä tahansa kahdessa toisiinsa rajoittuvassa osastossa. .2.1 Edellä .1 alakohdan vaatimukset on määritettävä laskelmilla, jotka suoritetaan .3, .4 ja .6 kohdan mukaisesti ja joissa otetaan huomioon aluksen mittasuhteet ja suunnittelun erikoispiirteet sekä vahingoittuneiden osastojen sijainti ja muoto. Näitä laskelmia suoritettaessa on aluksen edellytettävä olevan vakavuuden kannalta huonoimmissa oletettavissa olevissa käyttöolosuhteissa. .2.2 Jos alukseen aiotaan rakentaa kansia, sisälaidoituksia tai pitkittäislaipiota, jotka ovat riittävän tiiviitä todella ehkäisemään veden virtausta, tämä on asianmukaisesti otettava huomioon laskelmissa. .2.3 Vaurion jälkeisessä lopullisessa tilassa, tarvittavan kallistuman tasaamisen jälkeen, vaadittava vakavuus on määriteltävä seuraavasti: .2.3.1 Positiivisella jäljelle jääneellä momenttivivun kaarella on oltava vähintään 15 asteen alue tasapainokulman jälkeen. Tämä alue voidaan vähentää 10 asteen vähimmäismäärään asti, jos alue momenttikaaren alla on .2.3.2 alakohdassa täsmennetyn kaltainen, lisättynä suhteella 15/alue, missä alue on ilmaistu asteina. .2.3.2 Momenttivivun kaaren alapuolisen alueen on oltava vähintään 0,015 metriradiaania B- ja C- LUOKKIEN aluksille ja 0,009 metriradiaania D-LUOKAN aluksille, mitattuna tasapainokulmasta: .1 pienempään kulmaan kuin se, jossa kehittyvä vuoto tapahtuu; .2 korkeintaan 22 asteen kulmaan (mitattuna pystyasennosta) yhden osaston täyttyessä, tai korkeintaan 27 asteen kulmaan (mitattuna pystyasennosta) kahden toisiinsa rajoittuvan osaston täyttyessä samanaikaisesti. .2.3.3 Jäljelle jäänyt momenttivipu on saavutettava positiivisen vakavuusalueen perusteella ottaen huomioon suurin seuraavista kallistusmomenteista: .1 kaikkien matkustajien kerääntyminen yhdelle sivulle; .2 kaikkien taavetein laskettavien pelastusalusten vesillelasku täydellä kuormalla yhdeltä sivulta; .3 tuulen paine; laskettuna uusille B-LUOKAN aluksille kaavalla: GZ(metriä) = >NUM>kallistusmomentti>DEN>uppoama + 0,04 Oikaiseva momenttivarsi ei kuitenkaan saa missään tilanteessa olla pienempi kuin 0,10 m. Ja uusille C- ja D-LUOKKIEN ja olemassaoleville B-LUOKAN aluksille kaavalla: GZ(metriä) = >NUM>kallistusmomentti>DEN>uppoama + 0,02 Oikaiseva momenttivarsi ei kuitenkaan saa missään tilanteessa olla pienempi kuin 0,08 m. .2.3.4 Edellä .2.3.3 kohdan kallistusmomenttien laskemiseksi tehdään seuraavat oletukset: .1 Matkustajien kerääntymismomentti: .1.1 neljä henkilöä neliömetrillä .1.2 kunkin matkustajan paino 75 kg .1.3 matkustajat on jaettava aluksen yhden sivun käytettävissä oleville kansialueille, missä kokoontumisasemat ovat, ja niin, että he muodostavat epäedullisimman kallistusmomentin. .2 Momentti, joka johtuu kaikkien taavetein laskettavien pelastusalusten vesillelaskusta täydellä kuormalla yhdeltä sivulta: .2.1 kaikkien pelastusveneiden ja valmiusveneiden, jotka on sijoitettu vahingoittuneen aluksen kallistuman puolelle, oletetaan olevan riippumassa aluksen sivulla täydessä kuormassa ja valmiina laskuun; .2.2 pelastusveneiden osalta, jotka on tarkoitettu laskettavaksi alas täydellä kuormalla lastauskohdasta, on otettava huomioon suurin laskemisen aikainen kallistusmomentti; .2.3 täyteen kuormatun taavetein laskettavan pelastuslautan, joka on sijoitettu jokaiseen vahingoittuneen aluksen kallistuman puoleisen sivun taavettiin, oletetaan olevan riippumassa aluksen sivulla valmiina laskuun; .2.4 henkilöt, jotka eivät ole sivulla riippuvissa hengenpelastuslaitteissa, eivät aiheuta lisäkallistus- tai lisäoikaisumomenttia; .2.5 aluksen kallistuneen sivun vastakkaisella puolella olevien hengenpelastuslaitteiden oletetaan olevan lastauskohdassa. .3 Tuulen paineesta johtuvat momentit: .3.1 B-LUOKKA: sovelletaan 120 N/m²:n tuulen painetta; C- ja D-LUOKAT: sovelletaan 80 N/m²:n tuulen painetta; .3.2 käytettävä ala on aluksen vesirajan yläpuolella oleva projisoitu tuulipinta vahingoittumattomassa tilassa; 3.3 momenttivarren on oltava vertikaalietäisyys vahingoittumatonta alusta vastaavan keskisyväyksen yhden puolen pisteestä tuulipinnan painopisteeseen. .2.4 Suurehkon kehittyvän vuodon tapauksessa eli sen aiheuttaessa oikaisevan momenttivarren nopean 0,04 m:n tai suuremman vähenemisen oikaisevan momenttivarren kaaren katsotaan päättyneen kulmassa, missä jatkuva vuoto tapahtuu, ja .2.3.1 ja .2.3.2 kohdassa tarkoitetun alueen ja pinta-alan pitäisi olla kyseisen kulman mitta. .2.5 Tapauksissa, joissa kehittyvä vuoto on rajallinen eikä jatku vähentymättömänä vaan aiheuttaa hyväksyttävän hitaan oikaisevan 0,04 m pienemmän momenttivarren vähenemisen, kaaren jäännös voidaan osittain pyöristää olettamalla, että asteittain veden varaan joutunut tila on täyttynyt niin alusta alkaen. .2.6 Vuotojen keskivaiheissa suurimman oikaisevan momenttivarren on oltava vähintään 0,05 m, ja positiivisten momenttivarsien alueen on oltava vähintään 7 astetta. Kaikissa tapauksissa oletetaan olevan ainoastaan yksi repeämä rungossa ja ainoastaan yksi vapaa pinta. UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .3 Vahingoittuneen aluksen vakavuuslaskelmissa on käytettävä seuraavia tilavuus- ja pintatäyttymän arvoja: >TAULUKON PAIKKA> Tiloissa, jotka sijaitsevat lähellä vahingoittunutta vesiviivaa ja joissa ei ole sanottavasti asuntoja tai koneistoja tai joissa ei yleensä ole huomattavia määriä lastia tai varastoja, on oletettava olevan edellistä suuremmat pintatäyttymät. .4 Vauriolla on oletettava olevan seuraava ulottuvuus: .1 pituussuunnassa: 3,0 metriä lisättynä kolmella prosentilla aluksen pituudesta tai 11,0 metriä tai 10 prosenttia aluksen pituudesta, sen mukaan mikä on vähemmän; .2 poikittaissuunnassa (mitattuna sisäänpäin aluksen laidasta kohtisuoraan keskiviivaa vastaan ylimmän osastoimislastiviivan tasossa): viidesosa aluksen leveydestä, ja .3 pystysuunnassa: perusviivasta ylöspäin rajoituksetta. .4 Jos jostakin vauriosta, jonka ulottuvuus on pienempi kuin mitä .4.1, .4.2 ja .4.3 kohdassa on määritelty, olisi seurauksena suurempi kallistuma tai suurempi vaihtokeskuskorkeuden menetys, on tällainen vaurio otettava huomioon laskelmissa. .5 Vuodon aiheuttama epäsymmetrinen täyttyminen on pidettävä mahdollisimman pienenä tehokkailla järjestelyillä. Jos on välttämätöntä tasata suuria kallistuskulmia, on tähän käytettyjen laitteiden oltava mahdollisuuksien mukaan itsestään toimivia ja, jos aluksessa on laitteita vuotoveden johtamiseksi poikittaissuuntaan, on niiden valvontalaitteita joka tapauksessa voitava käyttää laipiokannen yläpuolelta. Uusissa B-, C- ja D-luokkien aluksissa kallistuskulma ei saa täyttymisen jälkeen mutta ennen tasaamista enimmillään ylittää 15:tä astetta. Jos vuotoveden poikittaisjohtamislaitteet vaaditaan, ei kallistuman tasaamiseen kuluva aika saa olla pitempi kuin 15 minuuttia. Tarvittavat ohjeet poikittaisjohtamislaitteiden käytöstä on annettava aluksen päällikölle. .6 Kun on kyse epäsymmetrisestä täyttymisestä, aluksen vahingoittumisen jälkeisen lopullisen tilan, sen jälkeen kun kallistuman tasaamistoimenpiteet on suoritettu, on oltava seuraavan mukainen: .1 symmetrisen täyttymisen ollessa kysymyksessä jäljellä olevan vaihtokeskuskorkeuden on oltava positiivinen ja suuruudeltaan vähintään 50 mm laskettuna vakiouppoumamenetelmällä; .2 epäsymmetrisen täyttymisen ollessa kysymyksessä ei kallistuskulma saa yhden osaston täyttymisessä olla suurempi kuin 7 astetta B-LUOKAN aluksille (uusille ja olemassa oleville) ja 12 astetta C- ja D-LUOKKIEN aluksille (uusille). Kahden vierekkäisen osaston samanaikaisessa täyttymisessä olemassa oleville ja uusille B-luokan aluksille voidaan sallia 12 asteen kallistuma sillä edellytyksellä, että osastoimistekijä ei aluksen missään täyttyvässä osassa ole suurempi kuin 0,5. .3 upporaja ei saa missään tapauksessa painua vedenpinnan alle täyttymän loppuvaiheessa. Jos on otaksuttavissa, että upporaja voi painua vedenpinnan alle täyttymän jossakin välivaiheessa, voi lippuvaltion hallinto vaatia sellaisia tutkimuksia ja järjestelyjä, joita se pitää välttämättöminä aluksen turvallisuuden kannalta. .7 Aluksen päällikölle on annettava ne tiedot, jotka ovat tarpeen vahingoittumattoman aluksen vakavuuden pitämiseksi käyttöolosuhteissa riittävän suurena kestämään vakavan vaurion. Aluksissa, joissa vuotoveden poikittaisjohtamislaitteet ovat tarpeen, on aluksen päällikölle annettava tiedot niistä vakavuustiloista, joihin kallistumalaskelmat perustuvat, ja kiinnitettävä hänen huomiotaan siihen, että aluksen vaurioituessa epäedullisemmissa olosuhteissa seurauksena voi olla liian suuri kallistuma. UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET, JOISSA ON RO-RO-LASTITILOJA TAI ERITYISTILOJA: .8 Päällikön mahdollisuudesta pitää vahingoittumattoman aluksen vakavuus riittävän suurena .7 kohdassa tarkoitettuihin tietoihin on sisällyttävä tieto, joka osoittaa aluksen painopisteen suurimman sallitun korkeuden kölistä (KG) tai vaihtoehtoisesti pienimmän sallitun alkuvaihtokeskuskorkeuden (GM), syväyksien tai uppoumien vaihteluvälille, joka on riittävä kaikissa aluksen käyttöön liittyvissä olosuhteissa. Tiedon on osoitettava niiden eri viippauksien vaikutus, joissa otetaan huomioon toimintarajat. .9 Jokaisessa aluksessa on oltava selvästi merkityt syväysasteikot keulassa ja perässä. Siinä tapauksessa, että syväysmerkinnät eivät sijaitse helposti luettavassa paikassa tai tietyn liikenteen toiminnalliset pakottavat syyt tekevät syväysmerkintöjen lukemisen vaikeaksi, aluksella on myös oltava luotettava syväyksen toteamisjärjestelmä, jonka avulla keulan ja perän syväykset voidaan määrittää. .10 Aluksen lastaamisen jälkeen ja ennen lähtöä päällikön on määriteltävä aluksen viippaus ja vakavuus sekä varmistettava ja kirjattava, että alus vastaa vakavuutta koskevista perusteista annettuja asiaa koskevia sääntöjä. Aluksen vakavuuden määrittäminen on aina tehtävä laskemalla. Tähän voidaan käyttää elektronista lastaus- ja vakavuustietokonetta tai vastaavaa menetelmää. UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .11 Lippuvaltion hallinto ei saa myöntää minkäänlaisia helpotuksia vahingoittuneen aluksen vakavuusvaatimuksiin, ellei osoiteta, että sellainen vahingoittumattoman aluksen vaihtokeskuskorkeus, joka vastaisi näitä vaatimuksia kaikissa käyttöolosuhteissa, on liian suuri aluksen aiotussa käytössä. .12 Vahingoittuneen aluksen vakavuusvaatimuksiin myönnetään helpotuksia vain poikkeustapauksissa ja sillä edellytyksellä, että lippuvaltion hallinnolle näytetään toteen, että aluksen suhteet, järjestelyt ja muut ominaisuudet ovat mahdollisimman suotuisat vahingoittumisen jälkeiselle vakavuudelle ja voidaan hyväksyä käytännöllisesti ja kohtuullisesti tietyissä olosuhteissa. 8-1 Vahingoittuneiden ro-ro-matkustaja-alusten vakavuus (R 8-1) OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET: .1 Olemassa olevien B-luokan ro-ro-matkustaja-alusten osalta on noudatettava 8 sääntöä viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen määräaikainen katsastus jäljempänä esitetyn vaatimustenmukaisuuspäivän jälkeen A/AMax-arvon mukaisesti, joka on määritelty liitteessä, joka koskee laskentamenetelmää olemassaolevien ro-ro-matkustaja-alusten selviytymisominaisuuksien arvioimiseksi käyttäen yksinkertaista päätöslauselmaan A.265(VII) perustuvaa menetelmää, jonka meriturvallisuuskomitea kehitti viidennessäkymmenennessäyhdeksännessä istunnossaan heinäkuussa 1991 (MSC Kiertokirje 574): >TAULUKON PAIKKA> 8-2 Vähintään 400 matkustaja kuljettavia ro-ro-matkustaja-aluksia koskevat erityisvaatimukset (R 8-2) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN RO-RO-MATKUSTAJA-ALUKSET: Sen estämättä, mitä säännössä II-1/B/8 ja II-1/B/8-1 määrätään: .1 uusien ro-ro-matkustaja-alusten osalta, joilla on lupa kuljettaa vähintään 400 henkilöä, on noudatettava säännössä II-1/B/8 olevan .2.3 kohdan määräyksiä oletettaessa, että vaurio voi olla missä kohdassa tahansa aluksen pituutta L; ja .2 olemassa olevien ro-ro-matkustaja-alusten osalta, joilla on lupa kuljettaa vähintään 400 henkilöä, on noudatettava 1 kohdan vaatimuksia viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen määräaikainen katsastus .2.1, .2.2 tai .2.3 alakohdassa esitetyn vaatimustenmukaisuuspäivän jälkeen, myöhäisimmän ajankohdan mukaisesti: .2.1 >TAULUKON PAIKKA> .2.2 >TAULUKON PAIKKA> .2.3 Aluksen ikä on sama tai suurempi kuin 20 vuotta missä aluksen iällä tarkoitetaan aikaa, joka on laskettu päivästä, jona köli asennettiin, tai päivästä, jona alus oli vastaavassa rakennusvaiheessa, tai päivästä, jona alus muutettiin ro-ro-matkustaja-alukseksi. 9 Soppi- ja Koneistotilan laipiot (R 10) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Keulasoppi- tai törmäyslaipio on asennettava ja sen on ulotuttava vesitiiviinä laipiokanteen saakka. Tämä laipio on sijoitettava niin, että sen etäisyys keulapystysuorasta on vähintään 5 prosenttia aluksen pituudesta ja korkeintaan 3 metriä lisättynä viidellä prosentilla aluksen pituudesta. .2 Jos mikä tahansa vesiviivan alapuolella oleva aluksen osa ulottuu keulapystysuoran etupuolelle, kuten keulabulbi, on 1 kohdassa määritellyt etäisyydet mitattava pisteestä, joka on .1 tällaisen ulokkeen puolivälissä; tai .2 1,5 prosenttia aluksen pituudesta keulapystysuoran etupuolella; tai .3 3 metriä kaulapystysuorasta eteenpäin, sen mitan mukaan, joka on lyhin. .3 Jos aluksessa on pitkä keulakoroke, on keulasoppi- tai törmäyslaipion jatkuttava säätiiviinä seuraavaan laipiokannen yläpuolella olevaan täyteen kanteen. Jatkeen asennuksen on poissuljettava se mahdollisuus, että keulaportti vaurioittaisi jatketta vaurioituessaan tai irrotessaan. .4 Edellä 3 kohdassa tarkoitetun jatkeen ei tarvitse olla suoraan alapuolella olevan laipion yläpuolella, jos kaikki jatkeen osat eivät sijaitse 1 kohdassa tai 2 kohdassa täsmennetyn eturajan etupuolella. Kuitenkin olemassa olevissa B-LUOKAN aluksissa: .1 joissa kalteva lastausramppi on osa laipiokannen yläpuolelle ulottuvan törmäyslaipion jatkeesta, se rampin osa, joka on ylempänä kuin 2,3 metriä laipiokannen yläpuolella, saa ulottua korkeintaan 1,0 metriä 1 ja 2 kohdassa täsmennettyjen eturajojen etupuolelle. .2 joissa nykyinen ramppi ei ole vaatimusten mukainen niin, että se voitaisiin hyväksyä törmäyslaipion jatkeeksi, ja joissa rampin sijainti estää kyseistä jatketta sijaitsemasta 1 kohdassa tai 2 kohdassa täsmennettyjen rajojen mukaisesti, jatke voi olla 1 kohdassa tai 2 kohdassa täsmennetyn takarajan takana tiettyjen rajojen sisällä. Takarajan takana olevan rajan olisi oltava ainoastaan riittävä sen varmistamiseksi, että rampille jää tilaa. Törmäyslaipion jatkeen on avauduttava eteenpäin ja sen on oltava .3 kohdan vaatimusten mukainen ja jatkeen asennuksen on poissuljettava se mahdollisuus, että ramppi vaurioittaisi jatketta vaurioituessaan tai irrotessaan. .5 Ramppeja, jotka eivät ole edellä mainittujen vaatimusten mukaisia, ei pidetä törmäyslaipion jatkeena. .6 Olemassa olevien B-luokan alusten osalta, on sovellettava .3 ja .4 kohdan vaatimuksia viimeistään päivänä, jona suoritetaan ensimmäinen määräaikainen katsastus tämän direktiivin 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun päivän jälkeen. .7 Aluksessa on oltava peräsoppilaipio sekä laipiot, jotka erottavat koneistotilan sen keula- ja peräpuolella olevista lasti- ja matkustajatiloista, ja ne on tehtävä vesitiiviiksi laipiokanteen saakka. Peräsoppilaipio voi kuitenkin päättyä laipiokannen alapuolella, jollei aluksen turvallisuus osastoimisen suhteen siten heikkene. .8 Akselihylsät on joka tapauksessa sijoitettava vesitiiviisiin tiloihin. Tiivistysholkki on sijoitettava vesitiiviiseen akselitunneliin tai muuhun akselihylsäosastosta erotettuun vesitiiviiseen tilaan, jonka tilavuus on sellainen, että sen täyttyminen tiivistysholkin kautta tapahtuvasta vuodosta ei aiheuta upporajan painumista veden alle. 10 Kaksoispohjat (R 12) UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Aluksessa on oltava kaksoispohja keulasoppilaipiosta peräsoppilaipioon saakka, jos tämä on käytännössä mahdollista ja soveltuu aluksen rakenteeseen ja tarkoitettuun käyttöön. .1 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 50 metriä mutta alle 61 metriä, on rakennettava kaksoispohja vähintään koneistotilasta keulasoppilaipioon tai niin lähelle sitä kuin on käytännössä mahdollista. .2 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 61 metriä mutta alle 76 metriä, on rakennettava kaksoispohja vähintään koneistotilan ulkopuolelle ja sen on ulotuttava keula- ja peräsoppilaipioihin saakka tai niin lähelle niitä kuin on käytännössä mahdollista. .3 Aluksiin, joiden pituus on vähintään 76 metriä, on rakennettava kaksoispohja keskiosaan ja sen on ulotuttava keula- ja peräsoppilaipioihin saakka tai niin lähelle niitä kuin on käytännössä mahdollista. .2 Jos kaksoispohja vaaditaan, sen on täytettävä korkeuden osalta hyväksytyn laitoksen määräykset, ja sisäpohjan on ulotuttava aluksen kylkiin saakka niin, että se suojaa pohjaa kuvun taipeeseen asti. Suojaus katsotaan riittäväksi, jos kaksoispohjan reunalevyn ulkosyrjän ja kupulevyn leikkausviiva ei missään kohdassa ole sen vaakasuoran tason alapuolelle, joka kulkee nollakaaren ja sen poikittaisen diagonaaliviivan leikkauspisteen kautta, joka on vedetty 25 asteen kulmassa perusviivaa vastaan pisteestä, jonka etäisyys aluksen keskiviivasta on puoli mallileveyttä. .3 Pienet kaivot, jotka on rakennettu kaksoispohjan lastisuojien yms. tyhjennystä varten, eivät saa ulottua syvemmälle kuin on välttämätöntä. Missään tapauksessa kaivon syvyys ei saa olla suurempi kuin kaksoispohjan korkeus keskiviivalla vähennettynä 460 millimetrillä; kaivokaan ei saa ulottua .2 kohdassa mainitun vaakasuoran tason alapuolelle. Ulkopohjaan saakka ulottuva kaivo sallitaan kuitenkin akselitunnelin peräpäässä. Lippuvaltion hallinto voi sallia muitakin kaivoja (esimerkiksi voiteluöljykaivoja pääkoneiden alla), jos se katsoo, että nämä järjestelyt antavat yhtä hyvän suojan kuin tämän säännön mukainen kaksoispohja. .4 Kaksoispohjaa ei tarvitse rakentaa kooltaan kohtalaisiin vesitiiviisiin osatoihin, joita käytetään yksinomaan nesteiden kuljetukseen, jos aluksen turvallisuus pohja- tai kylkivaurion sattuessa ei lippuvaltion hallinnon mielestä täten heikkene. .5 Lippuvaltion hallinto voi olla vaatimatta kaksoispohjaa sellaiseen aluksen osaan, joka on osastoitu käyttämällä osastoimistekijää, joka on korkeintaan 0,50, jos se katsoo, että kaksoispohjan rakentaminen aluksen tuohon osaan ei sovellu aluksen rekenteeseen eikä sen tarkoitettuun käyttöön. 11 Osastoimislastiviivojen määrääminen, merkitseminen ja kirjaaminen (R 13) UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Vaaditun osastoimistiheyden säilyttämiseksi alukselle on määrättävä ja sen kylkiin on merkittävä hyväksyttyä osastoimissyväystä vastaava lastiviiva. Alukselle, jossa on vaihtoehtoisesti joko matkustajien tai lastin kuljetukseen soveltuvat erityiset tilat, voidaan, jos aluksen omistaja niin haluaa, edellisen lisäksi määrätä ja merkitä yksi tai useampia osastoimislastiivoja vastaamaan niitä osastoimissyväyksiä, jotka lippuvaltion hallinto saattaa hyväksyä tällaista vaihtoehtoista käyttöä varten. .2 Määrätyt ja merkityt osastoimislastiviivat on mainittava matkustaja-aluksen vaatimustenmukaisuusasiakirjassa sekä ilmoitettava merkinnällä C.1, jos osastoimislastiviivoja on vain yksi. Jos osastoimislastiviivoja on enemmän kuin yksi, vaihtoehtoiseen käyttöön tarkoitetut osastoimislastiviivat on ilmoitettava merkinnällä C.2, C.3, C.4 jne. .3 Jokaista tällaista lastiviivaa vastaava varalaita on mitattava samassa asennossa ja samasta kansiviivasta kuin voimassa olevan kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen mukaan määritellyt varalaidat. .4 Jokaista hyväksyttyä osastoimislastiviivaa vastaava varalaita ja ne käyttöolosuhteet, joita varten tämä varalaita on hyväksytty, on selvästi mainittava matkustaja-aluksen vaatimustenmukaisuusasiakirjassa. .5 Missään tapauksessa ei osastoimislastiviivan merkkiä saa asettaa sen ylimmän suolaisen veden lastiviivan yläpuolelle, joka on määritelty aluksen lujuuden tai voimassa olevan kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen perustella. .6 Siitä riippumatta, missä kohdassa osastoimislastiviivojen merkit ovat, alusta ei missään tapauksessa saa lastata niin syvälle, että voimassa olevan kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen mukaisesti kyseistä vuodenaikaa ja aluetta varten määritelty lastiviivamerkki joutuu vedenpinnan alle. .7 Alusta ei saa missään tapauksessa lastata niin syvälle, että sen ollessa suolaisessa vedessä tiettyä matkaa ja käyttöä vastaavan osastoimislastiviivan merkki joutuu vedenpinnan alle. 12 Vestiiviiden laipioiden ym. rakenne ja ensimmäinen koestus (R 14) UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Jokainen poikittainen tai pitkittäinen vesitiivis osastoimislaipio on rakennettava siten, että se kykenee kestämään riittävällä varmuudella suurimman vesipatsaan paineen, joka siihen voi kohdistua aluksen vahingoittumistapauksessa, mutta vähintään upporajan korkeuteen ulottuvan vesipatsaan paineen. Näiden laipioiden rakenteen on oltava hyväksytyn laitoksen sääntöjen mukainen. .2.1 Laipioissa olevien askelmien ja syvennysten on oltava vesitiiviitä ja yhtä lujia kuin niihin liittyvien laipioiden. .2.2 Jos kaaria tai palkkeja kulkee vesitiiviin kannen tai laipion läpi, kyseinen kansi tai laipio on tehtävä rakenteeltaan vesitiiviiksi käyttämättä puuta tai sementtiä. .3 Pääosastojen koestaminen täyttämällä ne vedellä ei ole pakollista. Jos koestusta vedellä täyttämällä ei suoriteta, on koestus vesisuihkulla pakollinen; tämä koestus on suoritettava mahdollisimman myöhäisessä rakennusvaiheessa. Vesitiiviiden laipioiden yksityiskohtainen tarkastus on suoritettava joka tapauksessa. .4 Keulasoppi, kaksoispohjat (mukaan lukien tunnelikölit) ja sisälaidoitukset on koestettava .1 kohdan vaatimuksia vastaavan vesipatsaan paineella. .5 Tankit, jotka on tarkoitettu nesteiden säilytykseen ja muodostavat osan aluksen osastoimisesta, on tiiviyden toteamiseksi koestettava vesipatsaan paineella, jonka korkeus vastaa ylimpään osastoimislastiviivaan ulottuvaa vesipatsasta tai vesipatsasta, joka vastaa kahta kolmannesta kölin ja upporajan välisestä korkeudesta tankkien kohdalla, käyttämällä niistä suurempaa, kuitenkin niin, että koestuspainekorkeus ei missään tapauksessa saa olla pienempi kuin 0,9 metriä tankin kannen yläpuolella; jos vedellä koestus on epäkäytännöllistä, voidaan hyväksyä ilmanvuotokoe, jossa tankkeihin kohdistetaan korkeintaan 0,14 baarin ilmanpaine. .6 Edellä .4 ja .5 kohdassa mainittujen koestusten tarkoitus on saada varmuus siitä, että osastoimisen rakenteelliset osat ovat vesitiiviit, ja niitä ei ole pidettävä koestuksina jonkin osaston soveltuvuudesta polttoöljyn säilytykseen tai muihin erityisiin tarkoituksiin, joita varten voidaan vaatia tiukempi koestus, riippuen siitä korkeudesta, johon neste voi nousta tankissa tai siihen liittyvissä putkissa. 13 Aukot vesitiiviissä laipoissa (R 15) UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Vesitiiviissä laipiossa olevien aukkojen lukumäärä on rajoitettava niin pieneksi kuin se aluksen rakenteeseen ja tarkoitettuun käyttöön nähden on mahdollista; näissä aukoissa on oltava kunnolliset sulkemislaitteet. .2.1 Jos putkia, valumaputkia, sähköjohtoja jne. johdetaan vesitiiviiden osastoimislaipioiden läpi, laipioiden vesitiiviys on varmistettava sopivin keinoin. .2.2 Putkistoon kuulumattomia venttiilejä ei sallita vesitiiviissä osastoimislaipioissa. .2.3 Lyijyä tai muuta kuumuutta kestämätöntä ainetta ei saa käyttää vesitiiviiden osastoimislaipioiden läpi kulkevissa putkistoissa, jos tällaisten putkistojen vahingoittuminen tulipalon sattuessa saattaisi heikentää laipioiden vesitiiviyttä. .3.1 Ovi-, kulku- tai muita pääsyaukkoja ei sallita: .1 törmäyslaipioissa upporajan alapuolella .2 vesitiiviissä poikittaislaipioissa, jotka erottavat lastitilan sen viereisestä lastitilasta lukuun ottamatta 10.1 kohdassa ja 14 säännössä mainittuja tapauksia. .3.2 Edellä .3.3 kohdassa mainituin poikkeuksin voidaan törmäyslaipion läpi upporajan alapuolella johtaa korkeintaan yksi putki keulasoppitankissa olevia nesteitä varten, jos putkessa on sulkuventtiili, jota voidaan käsitellä laipiokannen yläpuolelta ja jonka pesä on kiinnitetty törmäyslaipioon keulasopen sisäpuolelle. Tämän venttiilin kiinnittäminen törmäyslaipion ulkopuolelle voidaan kuitenkin hyväksyä, jos venttiili on helposti saavutettavissa kaikissa aluksen käyttöolosuhteissa eikä sen sijaintipaikka ole lastitila. .3.3 Jos keulasoppi on jaettu kahden erilaisen nesteen säilyttämistä varten, voidaan törmäyslaipion läpi upporajan alapuolella johtaa kaksi putkea, joista kummankin on oltava asennettu .3.1 kohdassa edellytetyllä tavalla, kuitenkin ainoastaan, jos muuta vaihtoehtoa ei käytännössä ole toisen putken asentamiselle, ja ottaen huomioon keulasopen lisätty omatoimisuus, aluksen turvallisuus säilyy. .4 Tiloissa, joihin on sijoitettu aluksen kuljetuksessa tarvittava pää- ja apukoneisto kattiloineen, jokaiseen poikittaiseen päälaipioon saa tehdä korkeintaan yhden oven lukuun ottamatta akselitunnelien ovia. Jos aluksessa on kaksi tai useampia potkuriakseleita, akselitunnelien välillä on oltava suora käytäväyhteys. Koneistotilan ja akselitunnelitojen välillä saa olla vain yksi ovi aluksissa, joissa on kaksi potkuriakselia ja vain kaksi ovea, jos potkuriakseleita on enemmän kuin kaksi. Kaikkien näiden ovien on oltava liukuovia, ja ne on sijoitettava niin, että niiden kynnykset ovat mahdollisimman korkealla. Käsikäyttöinen koneisto, jolla näitä ovia liikutellaan laipiokannen yläpuolelta, on sijoitettava koneistoja sisältävien tilojen ulkopuolelle. .5.1 OLEMASSA OLEVAT B- LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- JA D- LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ: Vesitiiviiden ovien on oltava liukuovia, saranaovia tai muita vastaavantyyppisiä ovia. Levyovia, jotka kiinnitetään vain pulteilla, ja ovia, jotka sulkeutuvat pudottamalla tai putoavan painon vaikutuksesta, ei sallita. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ: Vesitiiviiden ovien, lukuun ottamatta 10.1 kohdan tai 14 säännön määräysten mukaisien ovien, on oltava koneellisesti käytettäviä liukuovia, joiden osalta noudatetaan 7 kohdan vaatimuksia ja jotka pystytään sulkemaan samanaikaisesti komentosillan ohjauspöydästä korkeintaan 60 sekunnissa aluksen ollessa suorassa. .5.2 OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- JA D- LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ: Liukuovet voivat olla: joko pelkästään käsikäyttöisiä tai sekä koneellisesti että käsin käytettäviä. UUDET B-, C- ja D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ: Aluksissa, joissa vesitiiviiden ovien lukumäärä on korkeintaan kaksi ja kyseiset ovet on sijoitettu konetilaan tai tällaista tilaa rajaaviin laipiohin, lippuvaltion hallinto voi sallia kyseisen kahden oven olevan vain käsin käytettäviä. Jos on asennettu käsikäyttöisiä liukuovia, kyseiset ovet on suljettava ennen aluksen irtautumista laiturista matkustajat mukanaan, ja ovien on oltava suljettuna matkan ajan. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ, + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .5.3 Sekä kone- että käsikäyttöisten vesitiiviiden ovien kiikuttamislaitteilla on kyettävä sulkemaan ovi aluksen ollessa kallistuneena 15 astetta kummalle puolelle tahansa. On myös otettava huomioon voimat, jotka voivat vaikuttaa ovien jommallakummalla puolella, kun vesi virtaa aukon läpi staattisella putouskorkeudella, joka vastaa vähintään 1 metrin veden korkeutta oven keskiviivan kynnyksen yläpuolella. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ: .5.4 Vesitiiviin oven valvontalaitteet, mukaan lukien hydraulijohtimet ja sähkökaapelit, on pidettävä mahdollisimman lähellä sitä laipiota, johon ovet on asennettu, jotta niiden todennäköisyys vaurioitua missä tahansa aluksen kärsimässä vauriossa on mahdollisimman pieni. Vesitiiviit ovet ja niiden valvontalaitteet on sijoitettava niin, että jos alus vaurioituu aluksen viidesosan leveydeltä, kun kyseinen etäisyys mitataan oikeissa kulmissa keskiviivaan nähden ylimmän osastoimislastiviivan tasolla, vaurioituneesta osasta alusta kauempana olevien vesitiiviiden ovien toiminta ei häiriinny. .5.5 Kaikki kone- ja käsikäyttöiset vesitiiviit liukuovet on varustettava osoittimilla, jotka näyttävät kaikissa ohjausasemissa sen, ovatko ovet auki tai kiinni. Ohjausasemien on oltava ainoastaan komentosillalla 7.1.5 kohdan vaatimuksen mukaisesti ja paikassa, jossa vaaditaan laipiokannen yläpuolista käsikäyttöä 7.1.4 kohdan mukaisesti. OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET JA UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ: .5.6 Sellaiset vesitiiviit ovet, jotka eivät ole .5.1-5.5 kohdan mukaisia, on suljettava ennen matkan alkua ja pidettävä suljettuina merellä oltaessa; kyseisten ovien avaamisesta satamassa ja sulkemisesta ennen aluksen lähtöä satamasta on tehtävä merkintä laivapäiväkirjaan. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON ALLE 24 METRIÄ, + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .6 Käsikäyttöiset liukuovet voivat olla vaakasuoraan tai pystysuoraan liikkuvia. Liikuttamiskoneistoa on voitava käyttää itse oven luona sen kummaltakin puolelta ja helppopääsyisestä paikasta laipiokannen yläpuolelta; koneiston on toimittava täydellisellä kammen kiertoliikkeellä tai jollain muulla hyväksytyllä koneiston liikkeellä, joka on yhtä takuuvarma. Ovea käsikoneistolla suljettaessa aika, joka kuluu oven täydellisen sulkemiseen aluksen ollessa suorassa, saa olla korkeintaan 90 sekuntia. .7 OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: Konekäyttöiset liukuovet voivat olla vaakasuoraan tai pystysuoraan liikkuvia. Jos ovi koneellisesti liikuteltavissa säätökeskuksesta, koneisto on tehtävä sellaiseksi, että ovea voidaan liikuttaa koneellisesti myös molemmilta puolilta. Laipion kummallekin puolelle on varattava oven koneellisen sulkemislaitteen yhteyteen paikalliset säätörivat, jotka on sijoitettava siten, että ovesta kulkevat henkilöt voivat pitää molemmat säätörivat avoasennossa, eivätkä voi käynnistää vahingossa sulkemiskoneistoa. Konekäyttöiset liukuovet on varustettava käsikäyttöisellä koneistolla, jota voidaan käyttää itse oven luona sen kummaltakin puolelta sekä helppopääsyisestä paikasta laipiokannen yläpuolelta; koneiston on toimittava täydellisellä kammen kiertoliikkeellä tai jollakin muulla hyväksytyllä koneiston liikkeellä, joka on yhtä takuuvarma. Äänimerkkilaittein on annettava varoitus siitä, että ovi on alkanut sulkeutua, ja äänimerkin on soitava, kunnes ovi on täysin sulkeutunut. Lisäksi alueilla, joissa on kova ympäröivä melu, edellytetään äänimerkin täydentämistä oven luona vilkkuvalla merkkivalolla. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET, JOIDEN PITUUS ON VÄHINTÄÄN 24 METRIÄ: .7.1 Jokaisen konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven .1 on liikuttava pysty- tai vaakasuunnassa .2 on 11 kohdan mukaisesti oltava yleensä sisäleveydeltään korkeintaan 1,2 metriä. Lippuvaltion hallinto voi sallia tätä suuremmat ovet vain siihen leveyteen saakka, joka katsotaan tarpeelliseksi aluksen tehokkaan toiminnan kannalta sillä edellytyksellä, että muut turvatoimet, mukaan lukien seuraavat, otetaan huomioon: .2.1 erityinen huomio kiinnitetään oven vahvuuteen ja sen sulkemislaitteisiin vuotojen estämiseksi .2.2 oven on sijaittava vaurioalueen B/5 ulkopuolella .2.3 ovi on pidettävä suljettuna aluksen ollessa merellä, lukuun ottamatta rajoitettuja ajanjaksoja, jotka lippuvaltion hallinto katsoo ehdottoman tarpeellisiksi; .3 on oltava varustettu laitteilla, jotka tarvitaan oven avaamiseksi ja sulkemiseksi käyttäen sähkövoimaa, hydrauliikkaa tai muuta voimanlähdettä, jonka lippuvaltion hallinto voi hyväksyä; .4 on oltava varustettu erillisellä käsikäyttömekanismilla. Ovi on voitava avata ja sulkea käsin oven luota kummaltakin puolelta, minkä lisäksi se on voitava sulkea helppopääsyisestä paikasta laipiokannen yläpuolelta; koneiston on toimittava täydellisellä kammen kiertoliikkeellä tai jollakin muulla yhtä turvallisella liikkeellä, jonka lippuvaltion hallinto voi hyväksyä. Kiertämisen tai muun liikkeen suunta on oltava selvästi merkitty kaikissa käyttöasennoissa. Aika, joka kuluu oven täydelliseen sulkemiseen käsikoneistoa käytettäessä, saa olla korkeintaan 90 sekuntia aluksen ollessa suorassa; .5 on oltava varustettu valvontalaitteilla oven avaamiseksi ja sulkemiseksi sähkövoimalla oven kummaltakin puolelta sekä oven sulkemiseksi sähkövoimalla komentosillan ohjauspöydästä; .6 on oltava varustettu äänimerkillä, joka erottuu alueen kaikista muista äänimerkeistä ja soi aina, kun ovi suljetaan sähkövoimalla kauko-ohjausta käyttäen, ja jonka on soitava vähintään 5 sekuntia ja korkeintaan 10 sekuntia ennen kuin ovi alkaa liikkua, ja jonka soimisen on jatkuttava, kunnes ovi on täysin suljettu. Jos on kyse muualta tapahtuvasta käsikäytöstä, riittää, kun äänimerkki soi vain oven liikkuessa. Lisäksi matkustajille varatuilla alueilla ja alueilla, joissa on kova ympäröivä melu, lippuvaltion hallinto saattaa vaatia äänimerkin täydentämistä oven luona vilkkuvalla merkkivalolla; ja .7 on avauduttava suunnilleen yhtä nopeasti sähkövoimalla. Sulkeutumisaika hetkestä, joilloin ovi alkaa liikkua, hetkeen, jolloin se on täysin kiinni, ei missään tapauksessa saa olla alle 20 sekuntia ja se saa olla korkeintaan 40 sekuntia aluksen ollessa suorassa. .7.2 Konekäyttöisten vesitiiviiden liukuovien tarvitsema sähkövoima on toimitettava varakytkintaulusta joko suoraan tai erillisen, laipiokannen yläpuolella sijaitsevan jakotaulun kautta; niihin liittyvien ohjaus-, osoitin- ja hälytyspiirien on saatava voimaa varakytkintaulusta joko suoraan tai erillisen, laipiokannen yläpuolella sijaitsevan jakotaulun kautta, ja niille on kyettävä johtamaan automaattisesti voimaa väliaikaisesta sähköenergian varalähteestä, jos joko sähköenergian päälähteessä tai varalähteessä on häiriö. .7.3 Konekäyttöisissä vesitiiviissä liukuovissa on oltava joko .1 keskitetty hydraulinen järjestelmä ja kaksi riippumatonta voimanlähdettä, joista kummassakin on moottori ja pumppu, jotka pystyvät sulkemaan kaikki ovet samanaikaisesti. Lisäksi koko järjestelmää varten on oltava paineakkuja, joiden teho riittää käyttämään kaikkia ovia vähintään kolme kertaa - sulkemaan, avaamaan ja sulkemaan - 15 asteen vastakkaisessa kallistumassa. Tämä toimintojakso on voitava toteuttaa, kun akku on pumpun kytkentäpaineessa. Käytettävän nesteen valinnassa on otettava huomioon lämpötila, jossa järjestelmä todennäköisesti joutuu toimimaan käytön aikana. Voiman käyttöjärjestelmä on suunniteltava minimoimaan se mahdollisuus, että hydrauliikkaputkiston yksittäinen vaurio vaikuttaisi haitallisesti useamman kuin yhden oven toimintaan. Hydraulinen järjestelmä on varustettava laitteella, joka hälyttää konekäyttöjärjestelmän hydraulinesteen vähenemisestä, ja kaasun alipaineen hälytyslaitteella tai muulla tehokkaalla keinolla, jolla valvotaan paineakkuihin varastoidun energian häviämistä. Näiden hälytyslaitteiden on oltava äänimerkkejä ja merkkivaloja ja niiden on sijaittava komentosillan ohjauspöydässä, tai .2 riippumaton hydraulinen järjestelmä kullekin ovelle, jonka kussakin voimanlähteessä on moottori ja pumppu, jotka pystyvät sulkemaan oven. Lisäksi on oltava paineakku, jonka teho riittää käyttämään ovea vähintään kolme kertaa - sulkemaan, avaamaan ja sulkemaan - 15 asteen vastakkaisessa kallistumassa. Tämä toimintojakso on voitava toteuttaa, kun akku on pumpun kytkentäpaineessa. Käytettävän nesteen valinnassa on otettava huomioon lämpötila, jossa järjestelmä todennäköisesti joutuu toimimaan käytön aikana. Komentosillan ohjauspöydässä on oltava kaasun alipaineen ryhmähälytin tai muu tehokas keino, jossa valvotaan paineakkuihin varastoidun energian häviämistä. Jokaisessa paikallisessa käyttöasennossa on lisäksi oltava varastoidun energian häviämistä kuvaava ilmaisin, tai .3 riippumaton sähköjärjestelmä ja moottori kullekin ovelle, jonka kussakin voimanlähteessä on moottori, joka pystyy avaamaan ja sulkemaan oven. Voimanlähteeseen on voitava automaattisesti johtaa voimaa väliaikaisesta sähköenergian varalähteestä, jos joko sähköenergian päälähteessä tai varalähteessä on häiriö, ja tehon on riitettävä käyttämään ovea vähintään kolme kertaa - sulkemaan, avaamaan ja sulkemaan - 15 asteen vastakkaisessa kallistumassa. Edellä 7.3.1, 7.3.2 ja 7.3.3 kohdassa täsmennettyjä järjestelmiä varten on tehtävä varaus seuraavasti: Konekäyttöisissä vesitiiviissä liukuovissa tarvittavat energiajärjestelmät on pidettävä erillään kaikista muista energiajärjestelmistä. Yksittäinen häiriö sähköisisä tai hydraulisissa konekäyttöisissä järjestelmissä, hydraulista valvontalaitetta lukuun ottamatta, ei saa estää yhdenkään oven käsikäyttöistä toimintaa. .7.4 Laipion kummallekin puolelle on varattava vähintään 1,6 m korkeuteen lattiasta säätörivat, joiden on oltava niin sijoitetut, että ovesta kulkevat henkilöt voivat pitää molemmat säätörivat avoasennossa, eivätkä voi vahingossa panna sulkemiskoneistoa käyntiin. Ripojen liikesuuntien ovea avattaessa ja suljettaessa on oltava oven liikkeen suuntaisia, ja rivat on merkittävä selvästi. .7.5 Vesitiiviiden ovien sähkölaitteet ja komponentit on sijoitettava laipiokannen yläpuolelle ja vaarallisten alueiden ja tilojen ulkopuolelle, jos se on mahdollista. .7.6 Sähkölaitekotelot, jotka on välttämätöntä sijoittaa laipiokannen alapuolelle, on tarkoituksenmukaisesti suojattava veden tunkeutumiselta. .7.7 Sähkövoima-, ohjaus-, osoitin- ja hälytyspiirit on suojattava vioilta siten, että vika yhdessä ovipiirissä ei aiheuta vikaa missään muussa ovipiirissä. Oikosulut ja muut viat oven hälytys- tai osoitinpiireissä eivät saa johtaa kyseisen oven konekäyttöisyyden menettämiseen. Järjestelyjen on oltava sellaisia, että vesivuoto laipiokannen alapuolisiin sähkövarusteisiin ei aiheuta oven avautumista. .7.8 Yksittäinen sähkövika konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven konekäyttö- tai valvontajärjestelmässä ei saa johtaa suljetun oven avautumiseen. Virransyötön saatavuutta on tarkkailtava jatkuvasti virtapiirin kohdassa, joka on mahdollisimman lähellä jokaista .7.3 kohdassa edellytettyä moottoria. Jokaisen kyseisen voimalähteen menetyksen pitäisi laukaista äänimerkki ja merkkivalo komentosillan ohjauspöydässä. .8.1 Komentosillan ohjauspöydässä on oltava "keskitetty käyttö" -kytkin kahta ohjaustapaa varten: "paikallisohjaus", joka sallii kaikkien ovien paikallisen avaamisen ja sulkemisen käytön jälkeen ilman automaattisuljentaa, ja "ovi kiinni" -ohjaustapa, joka sulkee automaattisesti kaikki avatut ovet. "Ovi kiinni" -ohjaustapa sallii ovien paikallisen avaamisen, ja se sulkee oven automaattisesti vapauttamalla paikallisen ohjauskoneiston. "Keskitetty käyttö" -kytkimen on tavallisesti oltava "paikallisohjaus" -asennossa. "Ovi kiinni" -ohjausta on käytettävä vain hätätilanteissa ja koekäytössä. .8.2 Komentosillan ohjauspöydässä on oltava jokaisen oven sijaintia osoittava diagrammi, jossa merkkivaloilla osoitetaan jokaisen oven osalta, onko se auki vai kiinni. On osoitettava punaisella valolla, että ovi on täysin auki, ja vihreällä valolla, että ovi on täysin kiinni. Silloin kun ovi suljetaan kauko-ohjausta käyttäen, on oven sulkeutuminen osoitettava välkkyvällä punaisella valolla. Osoittimiin tarvittavan virtapiirin on oltava ohjauspiiristä riippumaton jokaisessa ovessa. .8.3 Ei saa olla mahdollista avata mitään ovea kauko-ohjauksella keskusvalvonta-asemasta. UUDET B-, C JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .9.1 Kaikki vesitiiviit ovet on merellä oltaessa pidettävä suljettuina, ne voidaan avata merellä oltaessa ainoastaan .9.2, .9.3 ja .9.4 kohdassa täsmennetyistä syistä. Vesitiiviit ovet, jotka ovat 11 kohdan mukaisesti leveämmät kuin 1,2 metrin levyiset, saa avata ainoastaan kyseisessä kohdassa yksityiskohtaisesti täsmennetyissä olosuhteissa. Kaikkien ovien, jotka avataan tämän kohdan mukaisesti, on oltava valmiina viipymättä suljettaviksi. .9.2 Vesitiivis ovi voidaan avata merellä oltaessa matkustajien ja henkilöstön kulkemisen vuoksi tai, jos se on tarpeen, oven välittömässä läheisyydessä suoritettavan työn vuoksi. Ovi on suljettava välittömästi sen jälkeen, kun siitä on kuljettu tai kun työ, jota varten ovi on auki, on päätetty. .9.3 Tiettyjen vesitiiviiden ovien sallitaan olevan avoimina merellä oltaessa ainoastaan, jos sitä pidetään ehdottoman välttämättömänä; toisin sanoen sitä, että ovi on auki, pidetään olennaisen tärkeänä aluksen koneiston turvalliselle ja tehokkaalle toiminnalle tai sille, että matkustajat pääsevät kulkemaan tavallisesti rajoittamatta koko matkustajille varatulla alueella. Lippuvaltion hallinto päättää kyseisestä asiasta harkittuaan tarkoin sen vaikutuksia aluksen toimintaan ja selviytymiskykyyn. Tällainen vesitiivis ovi, jonka sallitaan olevan avoin, on osoitettava selkeästi aluksen vakavuustiedoissa, ja sen on aina oltava valmiina viipymättä suljettavaksi. UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN ALUKSET: .10.1 Jos lippuvaltion hallinto katsoo, että tällaiset ovet, joita voidaan pitää avoimina, ovat olennaisen tärkeitä, tyydyttävää rakennetta olevia vesitiiviitä ovia voidaan asentaa vesitiiviisiin laipioihin, jotka erottavat toisistaan välikannen lastitiloja. Nämä ovet saavat olla sarana-, rulla- tai liukuovia, mutta ne eivät saa olla kauko-ohjattuja. Ne on sijoitettava mahdollisimman korkealle ja niin kauas aluksen sivulaidoituksesta kuin suinkin mahdollista, mutta missään tapauksessa ei sivua lähinnä olevan pystysuoran ovenpielen etäisyys laidoituksesta saa olla pienempi kuin viidennes aluksen leveydestä; kyseinen etäisyys on mitattava kohtisuoraan aluksen keskiviivaa vastaan ylimmän osastoimislastiviivan tasossa. .10.2 Nämä ovet on suljettava ennen matkan alkua ja pidettävä suljettuina merellä oltaessa; kyseisten ovien avaamisesta satamassa ja sulkemisesta ennen aluksen lähtöä satamasta on tehtävä merkintä laivapäiväkirjaan. Jos tällaisen oven luokse voi päästä matkan aikana, on ovi varustettava laitteella, joka estää oven asiattoman avaamisen. Jos tällaisten ovien asentamista suunnitellaan, lippuvaltion hallinnon on erityisesti harkittava niiden lukumäärää ja järjestelyä. .11 Laipioissa ei sallita irrotettavia levyjä muualla kuin koneistotiloissa. Näiden levyjen on aina oltava paikoillaan ennen kuin alus lähtee satamasta, eikä niitä saa poistaa paikoiltaan merellä oltaessa, ellei se ole ehdottoman tarpeellista ja silloinkin päällikön harkinnan mukaisesti. Lippuvaltion hallinto voi sallia jokaisessa poikittaisessa päälaipiossa ainoastaan yhden .7.1.2 kohdassa täsmennettyä liukuovea suuremman konekäyttöisen vesitiiviin liukuoven korvaamisen kyseisillä irrotettavilla levyillä sillä edellytyksellä, että kyseiset ovet suljetaan ennen kuin alus lähtee satamasta ja että niitä ei avata merellä oltaessa, ellei se ole ehdottoman tarpeellista ja silloinkin päällikön harkinnan mukaisesti. Kyseisten ovien ei tarvitse täyttää 7.1.4 kohdan 90 sekunnin aikavaatimusta, joka kuluu oven täydelliseen sulkemiseen käsikoneistoa käytettäessä. Kyseisten ovien avaamisesta ja sulkemisesta aluksen ollessa merellä tai satamassa on tehtävä merkintä laivapäiväkirjaan. 14 Kuljetusajoneuvoja ja niiden henkilöstöä kuljettavat alukset (R 16) UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Tätä sääntöä sovelletaan matkustaja-aluksiin, jotka on suunniteltu tai muutettu kuljettamaan kuljetusajoneuvoja ja niiden henkilöstöä. .2 Jos tällaisessa aluksessa matkustajien kokonaislukumäärä, mukaan lukien kuljetusajoneuvojen henkilöstö, ei ole suurempi kuin N = 12 + >NUM>A/>DEN>25 , jossa A = niiden suljettujen tilojen kokonaiskansipinta-ala (neliömetreinä), jotka ovat käytettävissä kuljetusajoneuvojen kuljetukseen, ja missä vapaa korkeus ahtauspaikalla ja tällaisten tilojen sisäänpääsyn kohdalla on vähintään 4 m, sovelletaan 13 säännön .10 kohdan määräyksiä vesitiiviistä ovista lukuun ottamatta sitä, että ovet voidaan lastitiloja osastoivissa vesitiiviissä laipioissa sijoittamille tasolle tahansa. Lisäksi vaaditaan, että komentosillalla on osoittimet, jotka automaattisesti näyttävät, milloin jokainen ovi on kiinni ja kaikki ovien kiinnityslaitteet varmistettu. .3 Sovellettaessa tämän luvun määräyksiä tällaiseen alukseen on N se suurin matkustajalukumäärä, joka voidaan vahvistaa alukselle tämän säännön mukaisesti. 15 Aukot ulkolaidoituksessa upporajan alapuolella (R 17) UUDET B-, C- JA D-LUOKKIEN + OLEMASSA OLEVAT B-LUOKAN ALUKSET: .1 Aluksen ulkolaidoituksessa olevien aukkojen lukumäärä on rajoitettava niin pieneksi kuin se aluksen rakenteeseen ja tarkoitettuun käyttöön nähden on mahdollista. .2.1 Kaikkien ulkolaidoituksessa olevien aukkojen sulkemislaitteiden rakenteen ja tehokkuuden on vastattava niiden aiottua tarkoitusta ja sijoituspaikkaa. .2.2 Voimassa olevan kansainvälisen lastiviivayleissopimuksen mukaisesti valoventtiilejä ei saa sijoittaa siten, että niiden alareuna on alempana kuin laipiokannen ulkoreunan kanssa yhdensuuntainen viiva, jonka alin kohta on 2,5 prosenttia aluksen leveydestä tai 500 mm ylimmän osastoimislastiviivan yläpuolella, suuremman mitan mukaisesti. .2.3 Kaikkien valoventtiilien, joiden alareunat ovat upporajan alapuolella, on oltava rakenteeltaan sellaisia, että niitä ei voi avata ilman aluksen päällikön suostumusta. .2.4 Jos välikannella jonkin .2.3 kohdassa mainitun valoventtiilin alareuna aluksen lähtiessä satamasta on sen viivan alapuo