FI    FI  
 EUROOPAN  
KOMISSIO 
Bryssel 8.8.2014  
COM(2014) 508 final 
  
KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) tehtävistä ja organisaatiosta 
{SWD(2014) 260 final}  
 
2 KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE 
Euroopan järjestelmäriskikomitean (EJRK) tehtävistä ja organisaatiosta 
1. J OHDANTO  
Maailmanlaajuinen rahoituskriisi palja sti vuonna 2008 puutteita Euroopan unionin 
sääntely- ja valvontakehyksessä. Valvonta oli edelleen pirstoutunutta valtioiden 
rajojen mukaan, sitä ei kohdennettu riit tävästi rahoitusjärje stelmän sisäisiin 
keskinäisiin yhteyksiin, se ei käsittänyt riittävästi tiedonvaihtoa ja koordinointia 
valvontaviranomaisten kesken ja makrot ason vakauden valvontaa painotettiin liian 
vähän. Vuonna 2009 annetun de Larosièren raportin1 pohjalta perustettiin 
vuonna 2010 uusi EU:n laajuisesta makr otason vakauden valvonnasta vastaava 
viranomainen, Euroopan järjestelmäriski komitea (EJRK) osana uutta Euroopan 
finanssivalvojien järjes telmää (EFVJ), johon kuuluu m yös kolme mikrotason 
valvontaviranomaista, Euroopan valvontaviranomaiset2. 
Euroopan järjestelmäriskikomitean perustamisesta annetun asetuksen3 20 artiklan 
mukaisesti tässä kertomuksessa tarkastellaan EJRK:n tehtäviä ja organisaatiota, myös EJRK:n puheenjohtajan nimittämiseen liittyviä seikkoja kuluneen kolmen vuoden aikana saatujen kokemusten pohjalta. Aset uksen 5 artiklan 1 kohdan mukaan EJRK:n 
puheenjohtajana toimii EKP:n pääjohtaja vi iden vuoden toimikauden ajan asetuksen 
voimaantulosta, toisin sanoen alkaen 16. joulukuuta 2010. Seuraaviksi toimikausiksi 
EJRK:n puheenjohtaja nimetään myöhem min määritettävien yksityiskohtaisten 
sääntöjen mukaisesti. Tällä kertomuksella vastataan myös toisen EJRK:sta annetun 
asetuksen
4 8 artiklassa esitettyyn raportointivaatimukseen. Asetuksessa esitetään 
yksityiskohtaiset säännöt EKP:n tuesta EJRK:lle.  
Johdonmukaisuuden vuoksi ja koska kyseiset neljä viranomaista kuuluvat samaan 
valvontajärjestelmään, komissio päät ti toteuttaa EJRK:n ja Euroopan 
valvontaviranomaisten tarkastelut rinnakkain voidakseen antaa kaksi 
tarkastelukertomusta – toisen EJRK:sta ja  toisen Euroopan val vontaviranomaisista – 
samanaikaisesti. Tämän kertomuksen tarko ituksena on arvioida EJRK:n tehtäviä ja 
organisaatiota sen perustamisesta  lähtien kahden EJRK-asetuksen 
uudelleentarkastelulausekkeen  mukaisesti. Komission EJRK -tarkastelu perustuu sekä 
EJRK:n hallintoneuvoston jäsenyyd estä ja osallistumisesta muihin hallintoelimiin tai 
neuvoa-antaviin elimiin saatuihin ensikäden kokemuksiin sekä muihin eri lähteisiin. 
Komissio analysoi ensin EJRK:n tarkistu sta koskevasta julkisesta kuulemisesta 
24. toukokuuta 2013 saatua näyttöä. Seuraav aksi komissio arvioi 26. huhtikuuta – 
                                                            
1 (Jacques de Larosièren johtama) EU:n rahoitusval vontaa käsittelevä korkean tason asiantuntijaryhmä, 
raportti 25. helmikuuta 2009;   
http://ec.europa.eu/internal_market/fin ances/docs/de_larosiere_report_en.pdf  
2 Ks. Euroopan valvontaviranomaisten perustamisasetukset, EUVL L 331,15.12.2010, s. 12. 
3  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1092/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, 
finanssijärjestelmän makrotason vakauden valvonnasta Euroopan unionissa ja Euroopan 
järjestelmäriskikomitean perustamisesta (EUV L L 331, 15.12.2010, s. 1) (EJRK-asetus). 
4  Neuvoston asetus (EU) N:o 1096/2010, annettu 17 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan 
järjestelmäriskikomitean toimintaa koskevien erityis tehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille 
(EUVL L 331, 15.12.2010, s. 162). 
 
3 31. heinäkuuta 2013 pidetyn kuulemismenette lyn aikana saamansa palautteen. 
Menettelyyn kuului julkinen kuuleminen se kä kohdennettu kuulem inen, joka käsitti 
yksityiskohtaisempia ja teknisempiä kysymyksiä Euroopan valvontaviranomaisille, kansallisille viranomaisille, asiaankuuluville la itoksille ja virastoille sekä keskeisille 
sidosryhmille. Komissio sai yhteensä 137 va stausta (joista 94 julkiseen kuulemiseen 
ja 43 kohdennettuun kuulemiseen). Kolmanneks i komissio tarkasteli EJRK:n korkean 
tason ryhmän esitystä EJRK:n tarkistuksesta
5 sekä Euroopan valvontaviranomaisten 
yhteistä lausuntoa EJRK:n tarkistuksesta6. Lisäksi komissio otti huomioon IMF:n 
asiaa koskevat tutkimukset ja raportit7. Lopuksi tarkasteltiin huolellisesti Euroopan 
parlamentin tilaamaa tutkimusta8 EJRK:n tarkistuksesta sekä Euroopan parlamentin 
päätöslauselmaa ja suosituksia komissiolle EFVJ:n tarkistuksesta9sekä niiden 
hyväksymistä edeltäneitä keskusteluja. Näistä eri lähteistä – jäljempänä 
yksinkertaisesti ’sidosryhmät’ – saatujen  tietojen perusteella komissio toteutti 
lainsäädännössä edellytetyn arvioinnin10.  
EJRK:n toiminnan arviointi on tällä hetk ellä monimutkainen tehtävä pääasiassa 
kahdesta syystä. Ensinnäkin on vaikeaa arvioida EJRK:n tehtävien hoitoa ennakoivasti toimivana makrotason valvontav iranomaisena, koska se perustettiin 
rahoituskriisin kärjistyttyä, mutta sen ensisija inen tehtävä on torjua tällaisten kriisien 
muodostumista. Toiseksi parhaillaan pannaan täytäntöön kahta merkittävää 
rahoituskehyksen uudistusta, joilla tulee olemaan vaikutusta EJRK:n asemaan, 
nimittäin yhteisen valvontamekanismin (YVM) perustaminen
11 euroalueella – ja 
niissä euroalueen ulkopuolisissa jäsenvaltio issa, jotka tekevät tiiviimpää yhteistyötä 
EKP:n kanssa – sekä makrovakausvä lineitä koskevat säännökset uudessa 
vakavaraisuusvaatimuksia koskevassa dire ktiivissä ja asetuk sessa (CRD IV/CRR)12. 
                                                            
5  EJRK, EJRK:n tarkistusta käsittelevä korkean ta son ryhmä, (EJRK-asetuksessa edellytetty) esitys 
EJRK:n tarkistuksesta, maaliskuu 2013;  
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/130708_hig hlevelgroupreport.pdf?e913faa529f509c934cd4844
35ad13a8  
6  Euroopan valvontaviranomaisten yhteinen lausunto – Euroopan järjestelmäriskikomitean tarkistus 
(EJRK, 17. joulukuuta 2013, Euroopan valvontaviranomaiset –2013-035; 
https://eiopa.europa.eu/fileadmin /tx_dam/files/publicati ons/opinions/ESAs_opi nion_on_the_ESRB_revi
ew.pdf ) 
7  European Union: Publication of Financial Sector Assessment Program Documentation – Technical Note 
on Macroprudential Oversight and the Role of the ESRB; IMF Country Report No. 13/70; maaliskuu 
2013. 
8 Euroopan parlamentti, Review of the New European System of Financial Supervision (ESFS) – Part 2: 
The Work of the European Systemic Risk Board (ESRB) (kirjoittajat: Samuel McPhilemy ja John Roche 
(Oxford Analytica)), lokakuu 2013;  
http://www.europarl.europa.eu/RegData/ etudes/etudes/join/2013/507490/IPOL-
ECON_ET(2013)507490_EN.pdf   
9  Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2014 suosituksista komissiolle Euroopan 
finanssivalvojien järjestelmän (EFVJ) tarkistamisesta (2013/2166(INL));  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc .do?pubRef=-//EP// TEXT+TA+P7-TA-2014-
0202+0+DOC+XML+V0//FI  
10  Ks . EJRK-asetuksen 20 artikla ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1096/2010 8 artikla. EKP:n lausuntoa 
odotetaan. 
11  Neuvoston asetus (EU) N:o 1024/2013, annettu 15 päivänä lokakuuta 2013, luottolaitosten 
vakavaraisuusvalvontaan liittyvää politiikkaa koskevien erityistehtävien antamisesta Euroopan keskuspankille (EUVL L 287, 29.10.2013, s. 63) (ase tus yhteisen valvontamekanismin perustamisesta). 
12  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 575/2013, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, 
luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvaatimuksista ja asetuksen (EU) N:o 648/2012 
 
4 Kertomuksen seuraavissa luvuissa keskity tään kuitenkin EJRK:n tähänastiseen 
toimintaan korostaen EJRK:n pääasiall isia vahvuuksia ja saavutuksia sekä 
määrittämällä mahdollisesti parannuksia kaipaavia aloja.  
2. EJRK: N TOIMINTA (TEHTÄVÄT JA ORGANISAATIO ) ALUSTA ALKAEN  
2.1. EJRK:n tehtävät 
EJRK:n tehtävät määritetään yleisesti EJRK-asetuksessa. Se vastaa 
finanssijärjestelmän makrotason vaka uden valvonnasta unionissa edistääkseen 
finanssijärjestelmän kehityksestä johtuvi en unionin finanssi vakauteen kohdistuvien 
järjestelmäriskien estämistä tai lieven tämistä. Se edistää sisämarkkinoiden 
moitteetonta toimintaa ja varmistaa tällä tavoi n, että finanssiala edistää talouskasvua 
kestävällä tavalla. EJRK-asetuksessa kä ytetään järjestelmäriskistä määritelmää 
’sellaisen häiriön vaara finanssijärjeste lmässä, joka saattaa vaikuttaa huomattavan 
kielteisesti sisämarkkinoihin ja reaalit alouteen. Kaikentyyppiset finanssialan 
välittäjät, markkinat ja rakenteet voivat järjestelmän kannalta olla jossain määrin 
merkittäviä’13.  
EJRK-asetuksessa painotetaan EJ RK:n ennaltaehkäisevää tehtävää siten, että se 
”edistää järjestelmäriskien estämistä” ja ”v älttää finanssialan häiriöiden laajalle 
leviämistä”. Lisäksi EJRK:n olisi ”havaittava ja priorisoitava järjestelmäriskit”. 
Makrovakaustehtäväänsä toteuttaessaan EJRK huolehtii joistakin keskeisistä 
tehtävistä, kuten riskien seuranta ja arvi ointi, ja antaa viim e kädessä tarvittaessa 
varoituksia ja suosituksia korjaavista toimista14. Poliittisten suositusten lisäksi 
EJRK on julkaissut useita asiakirjoja to iminnastaan ja analyyttisestä työstään: 
neljännesvuosittaisia ”riski kojelautoja”, neuvoa-antav an tieteellisen komitean 
raportteja sekä muita occasional papers -asiakirjoja ja huomautuksia ja kaksi 
vuosikertomusta. EJRK-asetuksen mukaan EJ RK voi ainoastaan an taa varoituksia ja 
suosituksia, jotka eivät ole sitovia, mutta joihin sovelletaan ”toimi tai selitä” -menettelyä. Ei-sitovien välineiden käyttäminen antaa EJRK:lle mahdollisuuden toimia vapaasti vuorovaikutuks essa rahoitusalaan yhteyde ssä olevien viranomaisten 
kanssa ja taata laajemman soveltamisala n suosituksia laadittaessa. EJRK luottaa 
vaikutusvaltaansa ja auktoriteettiinsa  (toisin sanoen maineeseen perustuvaan 
arvovaltaan) varmistaessaan, että asianmukais et toimet toteutetaan vastauksena sen 
varoituksiin ja poliittisiin s uosituksiin. Varoituksista ja suosituksista voidaan tehdä 
julkisia EJRK:n hallintoneuvoston päätöks ellä tapauskohtaisesti. EJRK on tähän 
mennessä julkaissut seitsemän poliittista suositusta
15.  
                                                                                                                                                                                    
muuttamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 
2013/36/EU, annettu 26 päivänä kesäkuuta 2013, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY 
muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 20 06/49/EY kumoamisesta (EUVL L 176, 27.6.2013, s. 
338). 
13  Ks. EJRK-asetuksen 2 artiklan c kohta. 
14  Ks. EJRK-asetuksen 3 artikla. 
15  Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus valuuttamääräisestä luotonannosta (EUVL C 342, 
22.11.2011, s. 1), Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus luottolaitosten Yhdysvaltain dollarin 
määräisestä rahoituksesta (EUVL C 72, 10.3.2012, s. 1), Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus 
kansallisten viranomaisten makrovakauspoliittisista  valtuuksista (EUVL C 41, 14.2.2012, s. 2), 
 
5 Makrovakauskehyksen tultua voimaan vakavaraisuusvaatimuksia koskevien 
direktiivin ja asetuksen myötä 1. tammikuut a 2014 EJRK kehittää analyyttistä ja 
organisationaalista kehystä voidakseen paremmin toteuttaa sille lainsäädännössä 
osoitetut tehtävät, toisin sanoen antaa jäsenvaltioille lausuntoja ja suosituksia uusien 
makrotason välineiden (suhdanteita tasaav at puskurit, järjestelmäriskipuskuri) 
käytöstä, sisältäen myös mahdollisuuden ottaa käyttöön tiukempia vakavaraisuusvaatimuksia pääomavaatimuks ista annetun asetuksen 458 artiklan 
nojalla (’joustolauseke’).  Makrovakauskehyksen täytäntöönpanemiseksi EJRK on 
julkaissut maaliskuussa 2014 raportin
16, jossa esitetään ensimmäinen katsaus EU:n 
uuteen makrovakauskehykseen, sekä  yksityiskohtaisen käsikirjan17, jonka on määrä 
opastaa kansallisia viranomaisia uusien välineiden käytössä. Myös EKP:llä on 
tulevaisuudessa merkittävä asema tällä alalla. Yhteisen valvontamekanismin 
perustamisasetuksen 5 artiklan mukaan  EKP:llä on makrotason vakauden osalta 
erityistä toimivaltaa euroalueella – ja niis sä euroalueen ulkopuolis issa jäsenvaltioissa, 
jotka tekevät tiiviimpää yhteistyötä EKP:n kanssa – ja se voi erityisesti vaatia 
tiukempien makrotalouspuskurien soveltamist a kuin mitä kansallisella tasolla on 
hyväksytty.  
2.2. EJRK:n organisaatio 
EJRK:n organisaatiorakenne on monimutkai nen. Siinä näkyy pyrkimys yhdistää 
tarvittava asiantuntemus niin kansallisel la tasolla – käsittäen keskuspankit ja 
valvontaviranomaiset – että unionin taso lla – käsittäen EKP:n, komission, talous- 
ja rahoituskomitean (TRK) ja Euroopan valvontaviranomaiset.  EJRK:n 
institutionaalinen kehys käsittää hallin toneuvoston, ohjauskomit ean, neuvoa-antavan 
teknisen komitean ja neuvoa-antavan tiet eellisen komitean. Työtä näillä eri 
foorumeilla tukee EJRK:n sihteeristö18. EJRK:n hallintoneuvosto, johon kuuluu tällä 
hetkellä 67 jäsentä, on EJRK:n pääas iallinen päätöksentekoelin. Kullakin 
hallintoneuvoston äänioikeutetulla 38 jäsenellä19 on yksi ääni, ja hallintoneuvosto 
tekee tavallisesti päätöksensä yksinkertaise lla enemmistöllä. Suosituksen antaminen 
taikka varoituksen tai suosituksen ju lkistaminen edellyttää kahden kolmasosan 
enemmistöä annetuista äänistä20. Hallintoneuvoston äänioike udettomia jäseniä (tällä 
                                                                                                                                                                                    
Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus luottolaito sten rahoituksesta (EUVL C 119, 25.4.2013, s. 1), 
Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus rahamarkkinarahastoista (EUVL C 146, 25.5.2013, s. 1), 
Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus makrovakauspolitiikan  välitavoitteista ja välineistä (EUVL 
C 170, 15.6.2013, s. 1), Euroopan järjestelmäriskikomitean suositus ohjeista suhdanteita tasaavien puskurien tasojen määrittämiseksi (EJRK/2014/1, 30.6.2014). 
16  Raportti pankkisektorin makrovakauspolitiikasta, 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_f lagship_report.pdf?31b5f8e9c568a6ca55d8bd08d36b
1eb8  
17  EJRK:n käsikirja makrovakauspolitiikan käyttöönotosta pankkisektorilla, 
http://www.esrb.europa.eu/pub/pdf/other/140303_esrb_handbook.pdf?d15dae97dfb3b9136f3d130ba185
dfe9 
18  Neuvoston asetuksen (EU) N:o 1096/2010 2 artiklan e kohta. 
19  EKP:n pääjohtaja ja varapääjohtaja, kansallisten keskuspankkien pääjohtajat, yksi komission jäsen, 
Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) puheenjohtaja, Euroopan 
valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) puheenjohtaja, Euroopan 
valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) puheenjohtaja, neuvoa-antavan tieteellisen komitean puheenjohtaja ja kaksi varapuheenjohtajaa sekä neuvoa-antavan teknisen komitean 
puheenjohtaja. 
20  EJRK-asetuksen 10 artikla. 
 
6 hetkellä 29 jäsentä) ovat yksi kunkin jäsenvaltion toimiva ltaisen kansallisen 
valvontaviranomaisen korkean tason edusta ja ja TRK:n puheenjohtaja. Sidosryhmien 
mukaan äänestämistä koskevat yksityiskohtai set säännöt ovat yleisesti asianmukaisia. 
Ohjauskomitea, johon kuuluu 14 hallintoneuvos ton jäsentä, vastaa hallintoneuvoston 
kokousten valmistelusta. Neuvoa-antava tekninen komitea heijastaa hallintoneuvoston kokoonpanoa teknisemmällä  tasolla. Neuvoa-antava tieteellinen 
komitea perustettiin tuomaan EJRK:n työhön erilainen, ulkoinen ja tieteellinen 
näkökulma. Siihen kuuluu 15 jäsentä, jotka edustavat monipuolista ammattitaitoa ja 
laajaa kokemusta. 
EJRK saa EKP:ltä analyyttista, talo udellista ja hallinnollista tukea.  EJRK:ta 
perustettaessa EKP valittiin sen isäntätoim ielimeksi useista eri syistä. Ensisijainen 
tavoite oli hyödyntää EKP:n asiantuntemusta  finanssimarkkinoiden vakaudesta. 
Myös makrovakauspolitiikan ja rahapoliittisen  tehtävän läheinen yhteys katsottiin 
eduksi. EJRK:n mahdollisuus hyödyntää EK P:n analyyttista, taloudellista ja 
hallinnollista tukea katsottiin sen menestyks en kannalta ratkaisevan tärkeäksi. Sitäkin 
tärkeämpää oli, että EJRK voi hyödyntää EKP:n näkyvyyttä, riippumattomuutta ja 
vankkaa mainetta. Samalla p äätettiin, että EJRK:n puh eenjohtajana toimii viiden 
ensimmäisen vuoden ajan EKP:n pääjohtaj a. Koska EJRK:lla ei ole sitovaa 
toimivaltaa, vaan se panostaa mielipiteenmuokkaukseen ja vertaispainostukseen, katsottiin asianmukaiseksi valita puheen johtajaksi tunnettu ja uskottava hahmo. 
EJRK-asetuksen uudelleentark astelulausekkeessa  viitataan erityisesti EJRK:n 
puheenjohtajan nimeämistä tai va lintaa koskeviin järjestelyihin
21. 
EJRK on tilivelvollinen parlamentille ja neuvostolle. Se on velvollinen tiedottamaan 
toimistaan Euroopan parl amentille ja neuvostolle22. EJRK:n puheenjohtaja on 
kutsuttava vähintään kerran vuodessa, ja tätä  useammin, jos finanssialan häiriöt 
leviävät laajalle, Euroopan parlamentissa järjes tettävään kuulemistilaisuuteen. 
EJRK:n puheenjohtajan kuulemiset järjeste tään tavallisesti vä littömästi peräkkäin 
EKP:n pääjohtajan kuulemisen kanssa. EJRK:n puheenjohtaja käy luottamuksellisia suullisia keskusteluja vähintään kahde sti vuodessa myös Euroopan parlamentin 
talous- ja raha-asioiden va liokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajien kanssa.  
EJRK on osa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää, ja peru stamisasetuksessa 
onkin kiinnitetty erityistä huomiota EJ RK:n ja Euroopan valvontaviranomaisten 
väliseen vuorovaikutukseen. Yksi merkittävimpiä finanssikriisistä saatuja opetuksia 
on se, että vakaa finanssijärjestelmä edelly ttää mikrotason valvojien tekevän tiivistä 
yhteistyötä uuden makrotason ka nssa. Uuden valvontajärje stelmän molemmat pilarit 
ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta saadaan aikaan arvoka sta synergiaa mikro- ja 
makrotason välillä niiden molempien fi nanssivakauteen kohdi stuvan vaikutuksen 
vahvistamiseksi ja täysin yhdennetyn valvontakehyksen hyödyntämiseksi. Tiivis 
vuorovaikutus on taattu neljän viranomaise n ristikkäisillä jäsenyyksillä. Myös 
Euroopan valvontaviranomaisista annetuissa säännöksissä
23 täsmennetään 
valvontaviranomaisissa noudatettavat menettely t EJRK:n suositusten osalta sekä se, 
miten valvontaviranomaisten on käytettävä toimivaltaansa sen varmistamiseen, että 
yhdelle tai useammalle toimivaltaiselle kans alliselle valvontavira nomaiselle osoitetut 
                                                            
21  Ks. EJRK-asetuksen 20 artikla ja 5 artikla yhdessä tarkasteltuna. 
22  Ks. EJRK-asetuksen 19 artikla. 
23  Ks . valvontaviranomaisten perustamisesta annettujen asetusten (ks. alaviite 2) 36 artikla. 
 
7 suositukset pannaan oikea-aikaises ti täytäntöön. EJRK:n ja Euroopan 
valvontaviranomaisten välinen yhteistyö on tärkeää myös stressitestien alalla.  
3. EJRK: N TYÖN ARVIOINTI : MERKITTÄVÄT VAHVUUDET JA 
PARANNUSKOHTEET  
Sidosryhmät olivat monelta osin tyytyväisiä EJRK:n toimintaan sen perustamista 
seuranneiden ensimmäisten vuosien aikana . Lähes kaikki painottivat makrotason 
vakauden valvonnan merkitystä sekä koordinoinn in tarvetta jäsenva ltioiden käytössä 
olevien makrotason vakauden valvonnan välin eiden osalta. Tavallisesti sidosryhmät 
kuitenkin katsoivat, että oli liian varh aista muodostaa perusteltua mielipidettä 
EJRK:n varoitusten ja suositusten vaikut uksesta. EJRK on fina lisoinut vaikutusten 
arvioinnin kehyksensä, ja tarvitaan lisää aik aa, jotta saadaan pare mpi ja syvällisempi 
näkemys siitä, kuinka kohteen a olleet ovat reagoineet.  
Vaikka EJRK katsotaan Euroopan finan ssivalvojien järjestelmän keskeiseksi 
osatekijäksi, monet sidosryhmät hava itsivat parannuskoht eita. Pääasiassa 
parannettavaa havaittiin organi satorisessa identiteetissä, sisäisessä hallinnossa ja 
käytettävissä välineiss ä (eli varoituksissa ja suosituksissa).   
3.1. M ERKITTÄVÄT VAHVUUDET  
Monet sidosryhmät painottivat EJRK:n vahvuuksia ja menestyksiä. EJRK perustuu 
ainutlaatuiseen ja laajaan asiantuntemuksee n, se on onnistunut lisäämään poliittisten 
päätöksentekijöiden tietoisuutta finanssiva kauteen liittyvistä asioista ja alkanut 
kehittää hyödyllistä ja lupaavaa analyyttistä työtään, joka koskee erityisesti keskinäistä riippuvuutta.  
EJRK:n tehtävien ja toimivallan osalta se lvä enemmistö oli yhtä mieltä siitä, että 
EJRK:n toimeksianto on riittävän laaja. Kaikki sidosryhmät olivat tyytyväisiä 
EJRK:n toimeksiannon tulevaisuuteen suuntaavaan ja e nnalta ehkäisevään 
luonteeseen. Kaikki sidosryhmät olivat m yös tyytyväisiä EJRK:n varoitusten ja 
suositusten ei-sitovaan luonteeseen, jonka katsottiin soveltuvan hyvin EJRK:n laajaan 
toimeksiantoon ja toimialaan. Yksikään sidos ryhmä ei vaatinut muutoksia tällä alalla. 
Yleinen mielipide on, että ”toimi tai selitä” -mekanismin on edelleen oltava 
keskeinen osa varoitusten ja suositusten järjestelmää, jonka on kyettävä toimimaan oikea-aikaisesti ja joustavasti. 
Koko kriisin ajan EJRK on toiminut ainutlaatuisena korkeimman tason 
keskustelufoorumina keskuspankkien, kansallisten  valvojien ja Euroopan 
valvontaviranomaisten kesken finanssivakauteen liittyvissä asioissa. EJRK kokoaa yhteen hyvin laajaa asiantuntemusta finanssialalta ja jäsenvaltioista, ja monet sidosryhmät pitävät tätä merkittävänä vahvuutena. Sidosryhmät arvioivat yleisesti myös EJRK:n sihteeristön aseman myönteiseks i. Sillä oli keskeinen tehtävä sisäisten 
menettelyjen määrittämisessä, työmenetelmien  ja välineiden kehittämisessä (esim. 
EJRK:n verkkosivusto, EJRK:n tieto tekniset sovellukset) sekä kokousten 
valmistelussa ja organisoinnissa tehokkaalla tavalla. Se osallistui myös aktiivisesti EJRK:n analyyttiseen työhön. Eräät sidosr yhmät katsoivat kuitenkin, että EJRK:n 
sihteeristölle osoitetut resu rssit eivät ole riittäviä. 
 
8 EJRK on edistänyt makrovakausulottuvuuden  sisällyttämistä finanssipolitiikkaan 
ja sääntelyyn. Makrovakauspolitiikka oli de La rosièren raportin merkittävin 
innovaatio. Ennen EJRK:n perustamista Euroopan unionissa ei ollut aktiivisesti makrotalouden valvontaan osallistuvaa viranomaista. Euroopan valvontaviranomaisten toiminta perust uu pääosin kansallis ella tasolla jo 
suoritettavaan toimintaan, mutta EJRK:n toimivaltaan kuuluva  ala oli pitkälti 
kartoittamatonta aluetta. Toimintojensa ansiosta, erityisesti mutta ei pelkästään varoitusten ja suositusten avulla, EJ RK on onnistunut tekemään poliittisista 
päätöksentekijöistä herkempiä järjestelmäriskeille ja finanssivakautta koskeville huolenaiheille.  
EJRK:lla on keskeinen asema Eur oopan unionin makrovakauskehyksen 
perustamisessa. Neuvoa-antava tekninen komitea osallistuu aktiivisesti 
johdonmukaisen kehyksen luomiseen kaikissa jäsenvaltioissa. Se on laatinut kaksi 
tätä koskevaa suositusta, jotka hallintone uvosto on hyväksynyt ja  julkaissu t: toinen 
koski tarvetta perustaa kansalliset makrovalvontaviranomaiset erityisine 
valtuuksineen ja toinen makrovakauspol itiikan tavoitteita  ja välineitä. 
Makrovalvontaviranomaisia koskevalla suosituksella oli hyvin konkreettinen 
vaikutus. Vastauksena suositukseen – sekä seurauksena CRD IV/CRR:n 
voimaantulosta tammikuussa 2014, mikä velvoitti jäsenvaltiot nimeämään 
viranomaiset, jotka vastaavat uusien ma krovakauspuskureiden aktivoinnista – 
kaikissa jäsenvaltioissa on perustettu tai ol laan parhaillaan perustamassa kansallisia 
makrovalvontaviranomaisia (vaikka onkin pa ntava merkille, että kaikki nämä 
viranomaiset eivät ole tällä hetkellä edustettuina EJRK :ssa). EJRK:n uusi asema 
jäsenvaltioiden CRD IV/CRR:n mukaisen makrotalouspolitiikan  koordinoijana on 
johdonmukainen EJRK-asetuksessa esitetyn ta voitteen kanssa, jonka mukaan EJRK:n 
olisi osaltaan välittömästi edistettävä sell aisen yhdennetyn unioni n valvontarakenteen 
toimintaa, jota tarvitaan edistämään jäsenvaltioiden oikea-aikaisia ja yhtenäisiä poliittisia linjauksia, ja siten ehkäisemään eriäviä lähestymistapoja ja parantamaan sisämarkkinoiden toimintaa. Kun ot etaan huomioon EKP:n tuleva makrotason 
valvontaa koskeva erityinen toimivalta euroalueella – ja niissä euroalueen 
ulkopuolisissa jäsenvaltioissa, jotka tekevät tiiviimpää yhtei styötä EKP:n kanssa – on 
varmistettava EKP:n ja EJRK:n vä linen asianmukainen vuorovaikutus. 
EJRK kehittää merkittävää analyyttistä työt ä monialaisten makrotason vakauteen 
liittyvien kysymysten osalta (esim.  pankkitoiminnan liikakasvu, keskinäinen 
riippuvuus). Tältä osin hiljattain tehty työ, joka  koski häiriöiden leviämiskanavia 
luottoriskinvaihtosopimusten tai pankkien  välisten rahoitusmarkkinoiden kautta, on 
erityisen mielenkiintoista. Monet sidosryhm ät ovat painottaneet tämän viimeaikaisen 
työn merkitystä ja ehdottaneet sen kehittämistä edelleen. On olennaisen tärkeää, että mikrotason vakauden valvontaviranomaiset osallistuvat EJRK:n työhön ja EJRK osallistuu Euroopan valvontaviranomaist en työhön sen varmistamiseksi, että 
makrotason vakauteen kohdistuvien riskien ar viointi perustuu fina nssijärjestelmän 
kehitystä koskeviin täydellisiin ja tar kkoihin tietoihin. EJRK:n ja Euroopan 
valvontaviranomaisten välisen yhteistyön ka tsotaan yleisesti toimineen hyvin, mutta 
monet sidosryhmät toivovat enemmän yhteistyötä – esim erkiksi yhteisen 
”riskikojelaudan” perustamista. On myös syytä panna merkille EJRK:n yhä merkittävämpi asema stressitesteissä, mihi n monet sidosryhmät ovat tyytyväisiä.  
 
9 Sidosryhmät katsoivat nykyiset va stuujärjestelyt asianmukaisiksi,  koska ne 
mahdollistavat asianmukaisen vuoropuhelun taat en samalla arkaluonteisten tietojen 
täyden luottamuksellisuuden. 
3.2. PARANNUSKOHTEITA  
Sidosryhmien määrittämät mahdolliset para nnuskohteet liittyvät pääasiassa kolmeen 
näkökohtaan: EJRK:n organisatoriseen identi teettiin, sen sisäiseen organisaatioon ja 
työskentelyrakenteisiin sekä sen käytettävi ssä oleviin välineisiin ja toimivaltuuksiin, 
joita voitaisiin laajentaa varhai svaroitustoiminnon vahvistamiseksi. 
3.2.1. Organisatorinen identiteetti 
EJRK:n puheenjohtajan tehtävän  antaminen EKP:n pääjohtajalle ensimmäisten 
viiden vuoden ajaksi EJRK:n perustamisen jälkeen on antanut EJRK:lle mahdollisuuden hyödyntää EKP:n näkyvyyttä, riippumattomuutta ja vankkaa mainetta. Koska ensimmäisen puheenjohtaj an toimikausi päättyy viiden vuoden 
kuluttua EJRK-asetuksen voimaantulost a, eli 16. joulukuuta 2015, asetusta on 
tarkistettava sen oikeudellisen selkeyden varmistamiseksi. Koska EJRK:lla ei ole sitovaa toimivaltaa, vaan se panostaa mielipiteenmuokkaukseen ja 
vertaispainostukseen, on pa ljon etua siitä, että EJRK:n puheenjohtajana toimii 
tunnettu ja uskottava hahmo.  
Monet sidosryhmät pain ottivat tarvetta luj ittaa EJRK:n identiteettiä.  Monet 
sidosryhmät painottivat tarve tta vahvistaa EJRK:n autonomi aa siten, että se edelleen 
voisi hyödyntää EKP:n mainetta ja asiant untemusta. Asiaa tarkasteltiin myös 
Euroopan parlamentin päätöslauselmassa. Er äät sidosryhmät ehdottivat tämän osalta 
mahdollista kaksitasoista hallintoa. EJRK:n  puheenjohtajana toimisi edelleen EKP:n 
pääjohtaja, mutta lisäksi pe rustettaisiin kokoaikaisen toim itusjohtajan tehtävä. EKP:n 
pääjohtaja johtaisi edelleen EJRK:n korkein ta päätöksentekoelintä  hallintoneuvostoa, 
mutta toimitusjohtaja vastaisi EJRK:n jokapäiväisestä toiminnasta ja voisi myös 
edustaa EJRK:ta tietyillä keskeisillä foorumeilla, kuten esimerkiksi talous- ja rahoituskomiteassa. Myös Euroopan parlam entin päätöslauselmassa suositeltiin 
”puheenjohtajan nimittämistä”.  
3.2.2. Sisäinen organisaatio ja työskentelyrakenteet 
Sidosryhmien enemmistön mukaan EJRK:n nykyist ä rakennetta ja ha llintojärjestelyjä 
voitaisiin parantaa tehokkaamman päätöksenteon varmistamiseksi.  
Hallintoneuvoston kokoa voitaisiin pienentää . Lähes kaikki sidosryhmät katsoivat 
hallintoneuvoston suuren koon (67 jäsentä) mahdollisesti ongelmalliseksi, ja jotkin viittaavat samalla tavalla myös neuvoa-a ntavan teknisen komitean kokoon. Vaikka 
laajan asiantuntemuksen kerääminen yl eisesti katsotaankin hyödylliseksi, monet 
sidosryhmät korostivat, että hallintone uvoston nykyisellä koolla on haittansa 
kokousten ja keskustelujen toiminnan kannalt a, luottamuksellisen ja arkaluonteisen 
tiedon vaihtamisen sekä sujuvan päätöksen teon kannalta. Ohjauskomitea, joka on 
kooltaan rajatumpi (14 hallin toneuvoston jäsentä), soveltu u paremmin arkaluonteisia 
asioita koskeviin keskusteluihin, mutta si llä ei ole päätöksent ekovaltuuksia ja sen 
tehtävä on näin ollen ra jattu hallintoneuvoston kokous ten valmisteluun. Jotkin 
sidosryhmät ehdottivat, että lisäämällä ohjauskomitean kokousten tiheyttä vahvistettaisiin sen asemaa. Monet sidosr yhmät katsovat, että  hallintoneuvoston 
 
10 kokoa olisi pienennettävä (esimerkiksi raja amalla jäsenvaltioiden edustus yhteen 
edustajaan) tai että olisi annettava li sää toimivaltaa ohjauskomitealle, jonka 
kokoonpanoakin voitaisiin muuttaa erityises ti mutta ei pelk ästään yhteisen 
valvontamekanismin perustamisen vuoksi.  
Jotkin sidosryhmät ovat myös ehdo ttaneet hallintoneuvoston kokoonpanon 
muuttamista tarkoituksena tasapainottaa EJRK:n painotusta eri aloilla ja 
vahvistaa eurooppalaista näkökulmaa. Jäsenet voisivat esimerkiksi edustaa useita 
instituutioita samassa jäsenvaltiossa tai jopa  useassa jäsenvaltiossa. Toinen tekijä, 
jonka katsotaan mahdollisesti edistävän eräänlaista ”pankkitoiminnan painotusta”, olisi EJRK:n sihteeristön muodostaminen  keskuspankkien henkilöstöstä, joka 
luonnollisesti painottaisi enemmän pankkitoim intaan liittyviä seikkoja (suurin osa 
kansallisista keskuspankeista vastaa pankkitoiminnan valvonnasta) kuin muita 
rahoitusaloja. Lisäksi on todettava, että pankit ovat tyypillisesti järjestelmäriskien pääasiallisia aiheuttajia, joten painotus  perustuu myös pankkialan muodostamaan 
suurempaan riskiin.  
Kahden neuvoa-antavan komitean kokoonpanon tarkistamista on ehdotettu. 
Kuulemisen aikana kahden neuvoa-antavan kom itean työstä saadussa palautteessa oli 
eroavuuksia. Monet vastaajat kiittivät ne uvoa-antavan teknisen komitean jatkuvaa 
panosta EJRK:n hallintoneuvoston esitys listan laatimiseen. Toiset kuitenkin 
painottivat sen olevan li iallisesti suuntautunut pankkitoimintaan ja että sen 
järjestelmäriskiä koskevassa lähestymistava ssa on jonkinlaista kans allista painotusta. 
On ehdotettu, että neuvoa-antavan teknise n komitean jäsenmäär ää pienennettäisiin 
vastaavasti kuin hallintoneuvos toakin. Neuvoa-antavan tiet eellisen komitean osalta 
sidosryhmät totesivat, että sen panos jä i teknisen komitean panosta vähäisemmäksi. 
Sisällön osalta sen työ kuitenkin katsotaan  innovatiivisemmaksi ja tavanomaisesta 
poikkeavammaksi kuin teknisen komitean työ.  Eräät vastaajat ehdottivat näiden 
kahden neuvoa-antavan komitean yhdistämistä , jotta yhdistettäisii n toisiinsa teknisen 
komitean työskentelytapa ja tieteelli sen komitean tavanomaisesta poikkeava 
lähestymistapa.  
3.2.3. EJRK:n välineistö 
Monet sidosryhmät katsovat, että EJRK:n viestinnässä ja vuorovaikutuksessa muiden 
toimielinten ja elinten kanssa on parantamisen varaa ja että se luottaa liikaa varoitusten ja suositusten ka ltaisiin muodollisiin välineisiin. 
Sidosryhmät vaativat  lisää avoimuutta, jolla vahvistettaisiin ”toimi tai selitä” 
-mekanismia (esim. varoitusten ja suos itusten julkaiseminen, kohteena olleiden 
seurannan entistä laajempi avoimuus jne.).  
Sidosryhmät ovat myös ehdottaneet, että ”toimi tai selitä” -mekanismia voitaisiin 
vahvistaa paremmalla vuorovaikutuksella muiden unionin elinten, erityisesti 
talous- ja rahoituskomitean kanssa . Entistä paremmalla ja varhaisella 
vuorovaikutuksella voitaisiin vahvistaa EJ RK:n toimien vaikutusta ja lisätä 
jäsenvaltioissa tietoisuutta niiden poliitt isten päätösten vaikut uksesta rahoituksen 
vakauteen. Erityisesti muun muassa neuvoa-ant avan teknisen komitean sekä neuvoa-
antavan tieteellisen komitean korkean tas on asiantuntijoiden ra portissa korostettiin, 
 
11 että EJRK:n kokoaikaisen toimitusjohtajan nimittäminen24 voisi edistää entistä 
sujuvampaa vuorovaikutusta mahdollisten kohteena olevien kanssa varhaisessa vaiheessa, mikä tehostaisi EJRK:n toimintaa entisestään. 
Mitä tulee EJRK:n lainsäädäntöalaan puu ttumiseen, sitä voitaisiin joidenkin 
sidosryhmien mielestä ohjata paremmin oikeaan yhteyteen tavoitteena välttää se, 
että tämä tapahtuu hyvin myöhäisessä la insäädäntömenettelyn vaiheessa tai jopa 
vasta kun lainsäädäntö on jo hyväksytty. Va rhaisella panoksella voitaisiin välttää 
myöhäiseen puuttumiseen liittyvä tehotto muus – kuten havaittiin CRD IV/CRR:n 
yhteydessä. Tässä yhteydessä on es itetty, että EJRK:n osallistuminen voitaisiin rajata 
tulevien lainsäädäntötoimien alojen m äärittämiseen. Toiset sidosryhmät ovat 
ehdottaneet, että EJRK:ta kuultaisii n ennen rahoitusvakautta koskevan 
lainsäädäntöehdotuksen esittämistä.  
Sidosryhmät katsovat, että EJRK:n ul koista viestintää voitaisiin vahvistaa. EJRK:n 
tehtävänä on seurata ja arvioida rahoitusjärje stelmän riskejä, mutta  se luottaa siihen, 
että muut elimet ja jäsenvaltiot paneva t täytäntöön makrovakauspolitiikkaa näiden 
riskien lieventämiseksi. Sen suoritus on siis  riippuvainen siitä, kuinka hyvin se hoitaa 
suhteitaan muihin sidosryhmiin ja jäsenval tioihin. Se myös luottaa näiltä elimiltä 
saataviin tietoihin työnsä pe rustana. Joidenkin sidosryhmien mukaan olisi varaa 
parantaa EJRK:n viestinnän laat ua ja oikea-aikaisuutta sekä sisäisesti muiden EJRK:n 
elinten kanssa ja Euroopan keskuspankkijä rjestelmässä että myös ulkoisten ja 
kansainvälisten vertaiselinten (Yhdysva ltojen rahoitusvakausv alvontaviranomainen, 
finanssimarkkinoiden vaka uden valvontaryhmä, Baselin pankkivalvontakomitea, 
IMF), markkinaosapuolien ja suuren yleisön osalta. Mahdollisen kokoaikaisen 
toimitusjohtajan tehtävä voisi lisätä osalt aan EJRK:n näkyvyyttä ja  helpottaa entistä 
ennakoivamman ja johdonmukaisen vi estintästrategian laatimista.  
Sidosryhmät ovat todenneet tarp een parantaa EJRK:n ja Euroopan 
valvontaviranomaisten välistä tiedon vaihtoa koskevia menettelyjä Euroopan 
finanssivalvojien järjestelmässä . EJRK saa tietoa yksityiskohtaisen ja aikaa vievän 
hyväksymismenettelyn kautta, mikä voi vaik uttaa sen panoksen oikea-aikaisuuteen ja 
vaikutukseen. Moninaiset hyvä ksynnän vaiheet ova t päällekkäisyyksiä. On esitetty, 
että menettelyjä olisi yksinkertai stettava tehokkuuden ja vaikuttavuuden 
parantamiseksi. Tiedon saannin viivästymine n merkitsee, että EJRK ei kenties voi 
antaa varoituksia ja suosituksia ennen riskien ilmenemistä. Tämä vaikuttaisi 
haitallisesti sen varhaisvaroitusvalmiuksiin. 
EJRK:n välineistöä voitaisiin laajent aa käsittämään enemmän ”pehmeää valtaa” . 
EJRK on antanut kolmen viime vuoden aikana useita virallisia suosituksia. Jotkin 
sidosryhmät kritisoivat EJRK:n suositust en oikea-aikaisuutta , koska toisinaan 
suositukset annetaan myöh ään, yhdessä tapauksessa vasta kun ongelmaan oli jo 
puututtu. EJRK:n suositusten antamiseen s ovellettava menettely  hallintoneuvostossa 
sekä se, että EJRK:n suositukset laadit aan hyvin muodollisella ta valla, on määritetty 
viivästymisen todennäköisiksi aiheuttajiks i. Toisinaan niiden kohteena olleet kokivat 
ne liian muodollisiksi, mikä sai ne reagoimaan puolustautuvalla asenteella. Asteittaisempi lähestymistapa voisi vahvistaa EJRK:n toimien vaikutusta ja mahdollistaa rakentavan vuoropuhelun mahdollisten kohteiden kanssa jo varhaisessa 
                                                            
24  Ks. 3.2.1 kohta edellä. 
 
12 vaiheessa. EJRK:n vaihtoehtoja voitaisiin ke nties laajentaa siten, että käytettäisiin 
enemmän ”pehmeää valtaa” esimerkiksi julkaise malla kirjeitä tai julkisia lausuntoja, 
joilla vahvistettaisiin varh aisvaroitustoiminnon joustavuutta . On esitetty, että EJRK:n 
kokoaikaisella toimitusjohtajalla voisi olla myönteinen asema tässä siten, että tämä 
lisäisi EJRK:n näkyvyyttä ja näin sen va lmiuksia vaikuttaa ennen virallisten 
varoitusten ja suositusten antamista. 
4. P ÄÄTELMÄT  
EJRK:n tehtävien hoitoa ennakoivasti toim ivana makrotason valvontaviranomaisena 
on vaikea arvioida, koska sen toiminta on käynnistynyt vasta hiljattain. Komission 
sidosryhmiltä saama palaute kuitenkin osoittaa, että kolmen ensimmäisen 
toimintavuotensa aikana EJRK on onnistunu t vakiinnuttamaan keskeisen asemansa 
Euroopan valvontakehyksessä. Sidosryhmät ovat todenneet, että EJRK on tarjonnut 
ainutlaatuisen foorumin kes kustelulle finanssivakautee n liittyvistä asioista koko 
kriisin ajan ja että se on lisännyt poliittisten päätöksentekijöiden tietoisuutta finanssipolitiikan ja sääntelyn makrotason vakautta koskevasta ulottuvuudesta. EJRK 
on edelleen merkittävä osa Euroopan finanssivalvojien järjestelmää. 
Pitäen nämä saavutukset mielessä on ku itenkin syytä kiinnittää huomiota merkittäviin 
näkökohtiin EJRK:n kehyksessä, jotta voi daan vahvistaa makrotason vakauden 
valvontaa EU:n tasolla.  
EJRK voisi toteuttaa joit akin parannuksia lyhyellä ai kavälillä ilman että ne 
edellyttäisivät muutoksia lainsäädäntökehyksessä. Tästä voidaan esittää seuraavat 
esimerkit.  
– Entistä ennakoivampi viestintästr ategia ja varhaisempi vuorovaikutus 
mahdollisten kohteiden kanssa . Tämä voisi käsittää erityisesti paremman 
tiedonvaihdon talous- ja rahoitu skomitean kanssa sekä EJRK:n vankemman osanoton 
talous- ja rahoituskomitean keskustelu issa ja kokouksissa. EJRK voisi myös 
hyödyntää enemmän ”pehmeää valtaa” esimerki ksi julkaisemalla kirjeitä ja 
lausuntoja, millä vahvistettaisiin varh aisvaroitustoiminnon joustavuutta ennen 
virallisten varoitusten tai suositusten antamista. 
– Ohjauskomitean kokousten järjestäminen tiheämmin.  Tällä voitaisiin vahvistaa 
ohjauskomitean asemaa, kun sille annettaisii n mahdollisuus seurata tiiviisti EJRK:n 
työskentelyrakenteiden toimint aa hallintoneuvoston kokousten välillä. 
– Muodollisuuksien vähentäminen EJRK:n suositusten laatimisessa . Tämä voisi 
edistää suositusten antamisen määräaikoj en lyhentämistä sekä lisätä EJRK:n 
reaktiivisuutta, mikä vahvistaisi sen varhaisvaroitustoimintoa.  
– Pankkitoiminnan riskeihin kesk ittymisen tasapainottaminen.  EJRK on alkanut 
laajentaa toiminta-alaansa ja se on vi ime aikoina tarkastellut yhä enemmän muuhun 
kuin pankkitoimintaan liittyviä kysymyksiä. Suuntaus on tervetullut ja sitä olisi 
jatkettava, koska on tärkeää säilyttää EJ RK:n tehtävien monialainen ulottuvuus. 
 
13 Samalla monet sidosryhmien esiin nostama t lisähuomiota edellyttävät kysymykset 
koskevat EJRK:n perustamista koskevia  säännöksiä. Tämä koskee erityisesti 
puheenjohtajuuteen liittyviä järjestelyjä (koska EKP:n pääjohtaja nimitettiin 
puheenjohtajaksi viideksi ensimmäiseks i vuodeksi, eli 16. joulukuuta 2015 saakka), 
kokoaikaisen toimitusjohtajan teht ävän perustamista, muutoksia 
päätöksentekorakenteessa (esim. muutokset  hallintoneuvoston ja ohjauskomitean 
kokoonpanossa, hallintoneuvoston pienentäminen, ohjauskomitean päätöksentekovaltuuksien vahvist aminen jne.). Komissio ai koo tarkastella tarkemmin 
esiin nostettujen kysymysten teknisiä ja  oikeudellisia näkökohtia sekä aloittaa 
valmistelutyöt arvioidakseen vaihtoehtoja  näiden kysymysten tarkastelemiseksi. 
Työssä tullaan tarkastele maan erityisesti seuraavassa  lueteltavia seikkoja.  
– Organisatorinen identiteetti. On vahvistettava EJRK:n näkyvyyttä ja itsenäisyyttä 
samalla kun sen annetaan edelleen hyödyntää EKP:n mainetta ja asiantuntemusta. 
Komissio jatkaa tämän seikan tarkastelua. Yk si vaihtoehto, jota voitaisiin tarkastella 
lähemmin, olisi kaksitasoinen hallintorakenne, jossa EKP:n pääjohtaja toimisi puheenjohtajana ja uusi kokoaikainen toimitusj ohtaja vastaisi EJRK:n jokapäiväisestä 
toiminnasta. 
– Sisäinen hallinto.  Uudistuksesta voisi olla hyötyä  EJRK:n nykyiselle sisäiselle 
rakenteelle. Erityisesti on yksinkertaistetta va hallintoneuvostoa ja ohjauskomiteaa 
koskevia päätöksentekojär jestelyjä pienentämällä hallintoneuvostoa tai 
delegoimalla/siirtämällä enemmän toimivaltaa ohjauskomitealle. Myös neuvoa-
antavien komiteoiden tehokkuutta ja vaikut tavuutta voitaisiin mahdollisesti parantaa.  
– Välineistö.  EJRK on antanut viimeisten kolme n vuoden aikana useita muodollisia 
varoituksia ja suosituksia. EJRK:n välin eistöä voitaisiin kuitenkin laajentaa 
käsittämään enemmän ”pehmeää valtaa” j oustavuuden lisäämiseksi ja varhaisen 
puuttumisen edistämiseksi. Toisaalta voi olla mahdollista myös täsmentää EJRK:n 
asemaa lainsäädäntömuutosten osalta. 
Komission teknisessä ja oi keudellisessa työssä voi daan ottaa huomioon koko 
rahoitusrakenteen merkittävät osatekijät, jotka eivät vielä ole käytössä: pankkiunionin 
eri pilarit eivät vielä ole täysimääräisesti käytössä, jä senvaltioissa perustetaan 
parhaillaan kansallisia makrova kausviranomaisia, EKP:n/YVM:n 
makrovakausvastuu vahvistetaan. Kaikkien näiden osatekijöiden osalta tarvitaan 
lisäselvennyksiä ennen kuin mahdollisia lain säädäntötoimia voidaan esittää EJRK:n 
uudistamiseksi, koska niillä on selvästi vaikutusta ehdotusten suunnitteluun