Muutettu ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla /* KOM/2001/0124 lopull. - COD 2000/0195 */



Virallinen lehti nro 180 E , 26/06/2001 s. 0182 - 0189



Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla (komission EY:n perustamissopimuksen 250 (2) artiklan nojalla esittämä) PERUSTELUT JOHDANTO Komissio hyväksyi 20. heinäkuuta 2000 ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla. Ehdotuksen oikeusperustana on Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artikla. Alueiden komitea antoi ehdotuksesta lausuntonsa 14. joulukuuta 2000 ja talous- ja sosiaalikomitea omansa 31. tammikuuta 2001. Euroopan parlamentin annettua lausuntonsa [14. helmikuuta 2001] komissio muutti alkuperäistä ehdotustaan perustamissopimuksen 250 artiklan mukaisesti. MUUTOKSET Ehdotuksessa annetaan lisäpainoa viittaukselle jäsenvaltioiden yhteistyöhön ja tietojenvaihtoon työllisyysstrategian vahvuutena (johdanto-osan 5 kappale). Euroopan parlamentin roolia Euroopan työllisyyspolitiikassa selkeytetään (johdanto-osan 7 kappale). Joukko muutoksia liittyy työmarkkinaosapuolten ja asiaan liittyvien paikallis- ja alueviranomaisten asemaan. Muutosten aiheina ovat näiden tahojen ja jäsenvaltioiden yhteistyö sekä aktiivisten tiedotuspolitiikan toteuttaminen (2 artiklan 2 kohta) ja kansallisten toimintasuunnitelmien arviointi (3 artiklan 1 kohdan 2 alakohta). Aktiivisen tiedotuspolitiikan toteuttamiskeinot täsmennetään (4 artikla). Selkeämmin tuodaan esiin, että kansalaisilla on oikeus tutustua arviointiin ja yhteiseen työllisyysraporttiin (4 artiklan toinen kappale). Analyysikohteeksi nostetaan työllisyysstrategian paikallistason näkökohdat (3 artiklan 1 kohdan 3 ja 6 alakohta). Tämän ohjelman ja muiden yhteisön ohjelmien suhdetta selvennetään erityisesti välttämällä työllisyysstrategian alistamista yleiselle talouspolitiikalle. Erikseen mainitaan erityisen voimakkaasti tämän päätöksen aiheeseen liittyvät ohjelmat (3 artiklan 1 kohdan 2 a alakohta ja 5 artikla). Näissä muutoksissa lisäksi tunnustetaan tarve laatia määrällinen ja laadullinen arvio Euroopan työllisyysstrategian vaikutuksista. Ohjelman sukupuolinäkökohtia vahvistetaan. Tässä yhteydessä kuitenkin halutaan välttää päällekkäisyydet ja liian yksityiskohtainen keskittyminen yksittäisiin projekteihin. Sen sijaan viitataan tiettyihin asiaankuuluviin osa-alueisiin yhtäläisten mahdollisuuksien politiikassa (3 artiklan 2 kohta). 2000/0195 (COD) Muutettu ehdotus: EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 129 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen [1], [1] EYVL C... ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon [2], [2] EYVL C ... ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon [3], [3] EYVL C ... noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista menettelyä [4] [4] EYVL C ... sekä katsovat seuraavaa: (1) Perustamissopimuksen 3 artiklassa määrätään, että yhteisön toimintaan sisältyy jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan yhteensovittamisen edistäminen tämän politiikan tehostamiseksi kehittämällä yhteensovitettu työllisyysstrategia. (2) Perustamissopimuksen VIII osastossa ja erityisesti 127 artiklassa määrätään, että yhteisö täydentää tarvittaessa jäsenvaltioiden toimintaa ja että työllisyyden korkeaa tasoa koskeva tavoite otetaan huomioon yhteisöjen politiikkojen ja toimintojen suunnittelussa ja toteutuksessa. (3) Perustamissopimuksen VIII osastossa ja erityisesti 128 artiklassa määrätään menettelyistä, joilla jäsenvaltiot ja yhteisö pyrkivät kehittämään yhteensovitettua työllisyysstrategiaa ja erityisesti edistämään ammattitaitoisen, koulutetun ja mukautumiskykyisen työvoiman sekä talouden muutoksiin reagoivien työmarkkinoiden kehittymistä. Perustamissopimuksessa määrätään erityisesti, että neuvosto hyväksyy suuntaviivoja, joiden avulla on tarkoitus saavuttaa yhteensovitettu työllisyysstrategia, ja että se voi antaa suosituksia jäsenvaltioille ja että neuvosto ja komissio laativat Eurooppa-neuvostolle yhteisen vuosittaisen selvityksen työllisyystilanteesta. (4) Luxemburgissa 20-21 päivänä marraskuuta 1997 pidetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä työllisyysasioiden huippukokouksessa käynnistettiin yleinen työllisyysstrategia, eurooppalainen työllisyysstrategia, johon sisältyy jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan yhteensovittaminen yhdessä sovittujen työllisyyssuuntaviivojen pohjalta (Luxemburgin prosessi), yhteensovitetun makroekonomisen politiikan jatkaminen ja kehittäminen sekä tehokkaat sisämarkkinat. Näin luodaan perusta kestävälle kasvulle, vauhditetaan talouden kehitystä ja luodaan työllisyyttä edistävä ilmapiiri. Lisäksi strategiassa hyödynnetään järjestelmällisesti kaikkia yhteisön toimintalinjoja - niin kehys- kuin tukitoimia - työllisyyden tukemiseksi. (5) Lissabonin Eurooppa-neuvosto hyväksyi yhteisölle uuden strategisen tavoitteen: yhteisön olisi muodostettava kilpailukykyinen ja dynaaminen osaamiselle rakentuva talousalue, joka kykenee tukemaan kestävää talouskasvua ja luomaan uusia ja parempia työpaikkoja, tiiviimpää sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä luomaan uudelleen edellytykset täystyöllisyydelle. Lissabonin Eurooppa-neuvosto asetti tätä tarkoitusta varten sarjan uusia päämääriä ja viitearvoja ja sisällytti ne kaikilla tasoilla tapahtuvaa yhteensovittamista varten toteutettavaan uuteen avoimeen menettelyyn, johon on yhdistetty Eurooppa-neuvoston vahvistetut ohjaus- ja koordinointitehtävät. Tavoitteena oli, että strateginen johto olisi johdonmukaisempaa ja kehitystä voitaisiin seurata tehokkaammin. Lisäksi se edellytti, että Luxemburgin prosessin väliarviointi antaa kehitykselle lisävauhtia, kun suuntaviivoihin lisätään väliarvioinnin yhteydessä lisää konkreettisia tavoitteita, joilla luodaan tiiviimpi yhteys muihin asiaan liittyviin politiikan aloihin. (5a) Euroopan työllisyysstrategian erityinen vahvuus on, että jäsenvaltiot tekevät yhteistyötä työllisyyspolitiikassa säilyttäen kuitenkin oikeuden tehdä omiin oloihinsa sopivia päätöksiä. Toinen vahvuus on, että jäsenvaltiot oppivat toistensa kokemuksista, esimerkiksi keinoista, joilla työmarkkinaosapuolet, paikallis- ja alueviranomaiset sekä kansalaiset otetaan mukaan toimintaan. (6) Neuvosto voi perustamissopimuksen 129 artiklan mukaan toteuttaa edistämistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukea niiden toimintaa työllisyyden alalla aloittein, joilla pyritään kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, tarjoamaan vertailevaa analyysia ja neuvontaa sekä edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia etenkin kokeiluhankkeita hyväksi käyttämällä. (7) Euroopan parlamentti on aikaisemmin tukenut voimakkaasti yhteisön t toimintaa työllisyyden alalla. Parlamentilla on merkittävä tehtävä Euroopan työllisyyspolitiikassa, ja sitä kuullaan perustamissopimuksen määräysten mukaisesti. (8) Eurooppa-neuvosto on määrännyt, että olisi määriteltävä työllisyyttä ja työmarkkinoita koskevia vertailukelpoisia ja luotettavia tilastotietoja ja indikaattoreita sekä kerättävä niitä. (9) Tammikuun 24 päivänä 2000 tehdyllä neuvoston päätöksellä 2000/98/EY [5] perustettiin perustamissopimuksen 130 artiklan mukaisesti työllisyyskomitea edistämään jäsenvaltioiden työllisyys- ja työmarkkinapolitiikan yhteensovittamista. [5] EYVL L 29, 04.02.2000, s. 21-22. (10) Tähän päätökseen on sisällytetty rahoitusohje, joka ei kuitenkaan vaikuta perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (11) Työllisyyttä edistävistä toimista säädetään tällä hetkellä analysointia, tutkimusta ja yhteistyötä koskevista yhteisön toimista työllisyyden ja työmarkkinoiden alalla 23 päivänä helmikuuta 1998 tehdyssä neuvoston päätöksessä 98/171/EY [6], jonka voimassaolo päättyy 31. joulukuuta 2000. [6] EYVL L 63, 04.03.1998, s. 26-28. (12) Tämä päätös tarjoaa perustan neuvoston päätöksen 98/171/EY mukaisesti käynnistettyjen toimien jatkamiselle ja kehittämiselle. (13) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY [7] 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanotoimet olisi hyväksyttävä kyseisen päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä käyttäen, [7] EYVL L 184, 17.07.1999, s. 23. OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 1 artikla (Yhteisön toimien toteuttaminen) 1. Toteutetaan analysointia, tutkimusta ja jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä koskevia yhteisön toimia työllisyyden ja työmarkkinoiden alalla 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisenä aikana. 2. Näillä toimilla myötävaikutetaan yhteensovitetun työllisyysstrategian kehittämiseen jäsenvaltioissa toteutettavien toimien analysoinnin, seurannan ja niihin kohdistettavan tuen avulla, tämän kuitenkaan rajoittamatta jäsenvaltioiden asiaan liittyvää vastuuta. 2 artikla (Tavoitteet) 1. Tässä päätöksessä tarkoitetuilla toimilla on suora yhteys perustamissopimuksen työllisyyttä koskevan osaston täytäntöönpanoon. Näiden toimien päätarkoituksena on kehittää, suunnitella, seurata ja arvioida eurooppalaista työllisyysstrategiaa voimakkaasti ennakoivalla tavalla. 2. Tarkoituksena on erityisesti tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä työmarkkinapolitiikan analysoinnissa, tutkimuksessa ja seurannassa, määrittää parhaat toimintatavat sekä edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa ja siirtoa, kehittää eurooppalaisen työllisyysstrategian sisältöä ja lähestymistapoja, myös keinoja tehdä yhteistyötä työmarkkinaosapuolten ja asiaankuuluvien paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, sekä toteuttaa aktiivista tiedotuspolitiikkaa . 3 artikla (Yhteisön toimenpiteet) 1. Yhteisön toimenpiteisiin kuuluu 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi seuraavia toimia: (1) Toimia, joilla tuetaan työllisyysasteen nostamista koskevien sovittujen poliittisten tavoitteiden mukaisesti Euroopan unionin työllisyyspolitiikkaan sovellettavaa aikaisempaa strategisempaa lähestymistapaa. Tämä toteutetaan analysoimalla ja arvioimalla työllisyystilanteen kehittymistä, yleistä toimintaympäristöä sekä arvioimalla poliittisia vaihtoehtoja ja yhteisön politiikkojen vaikutuksia. Sukupuolinäkökohdat otetaan analyysin yhteydessä mahdollisimman suuressa määrin huomioon. (2) Toimia, joilla tuetaan jäsenvaltioita kansallisten toimintasuunnitelmien johdonmukaisessa ja koordinoidussa arvioinnissa; tähän kuuluvat myös järjestelyt, joilla työmarkkinaosapuolet ja asiaankuuluvat paikallis- ja alueviranomaiset on otettu mukaan toimintasuunnitelmien toteuttamiseen. Erityinen arviointi saatetaan päätökseen myös viisi vuotta Luxemburgin työllisyyshuippukokouksen jälkeen eli suuntaviivojen ensimmäisen täytäntöönpanojakson lopussa. (2a) Määrällinen ja laadullinen arvio Euroopan työllisyysstrategian vaikutuksista yleensä sekä analyysi Euroopan työllisyysstrategian johdonmukaisuudesta suhteessa yleiseen talouspolitiikkaan ja muihin politiikan aloihin. (3) Toimia, joilla kootaan ja vaihdetaan jäsenvaltioiden kokemuksia, myös paikallis- ja aluetasolla, sekä työllisyyspilarien että yksittäisten suuntaviivojen osalta jäsenvaltioita koskevien vuosittaisten työllisyyden suuntaviivojen mukaisesti. Tämän yhteistyön lisääminen auttaa jäsenvaltioita kehittämään omaa työllisyyspolitiikkaansa saatujen kokemusten pohjalta. (4) Toimia, joilla seurataan eurooppalaisen työllisyysstrategian täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa erityisesti Euroopan työllisyyden seurantakeskuksen kautta. (5) Tekninen ja tieteellinen työ, jota yhteisten indikaattorien kehittäminen sekä tilastojen parantaminen ja täydentäminen, suoritusten vertailu ja parhaita toimintatapoja koskevien tietojen vaihto edellyttävät, sillä edellytyksellä, että kyseisen työn toteuttaminen on edullisempaa yhteisön kuin yksittäisten jäsenvaltioiden tasolla. (6) Ennakoivaa analyysia, jossa käsitellään komission ja jäsenvaltioiden kannalta tärkeitä politiikan aloja eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämiseksi tulevaisuudennäkymien arvioinnin, uusien tutkimusalojen ja yhteisön politiikan työllisyysvaikutusten valtavirtaistamisen avulla, mukaan lukien paikallisia työllisyysstrategioita ja aloitteita käsittelevät tutkimukset. (7) Toimia, joilla Euroopan unionin puheenjohtajavaltioita kannustetaan erityisesti keskittymään työllisyysstrategian sisältämiin ensisijaisen tärkeisiin seikkoihin sekä erityistapahtumiin, jotka ovat unionin ja jäsenvaltioiden kannalta joko kansainvälisesti tai yleisesti merkittäviä. 2. Edellä mainittujen toimien yhteydessä kiinnitetään huomiota jäsenvaltioitten toimiin, jotka liittyvät miesten ja naisten yhtäläisiin mahdollisuuksiin työllisyydessä ja työmarkkinoilla. Näihin kuuluvat myös toimet, joilla miehet ja naiset integroidaan työelämään pysyvästi tai joilla edistetään perheitten kannalta suotuisaa työllisyyspolitiikkaa. 3. Toteuttaessaan 1 kohdassa tarkoitettuja toimenpiteitä komissio ottaa huomioon kansainvälisten järjestöjen, kuten Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD:n) ja Kansainvälisen työjärjestön (ILOn) laatimat, käytettävissä olevat tilastotiedot, tutkimukset ja hankkeiden toteuttamista koskevat raportit. 4 artikla (Tulokset) 1. Edellä 3 artiklassa mainituista toimista saatavat tulokset vaihtelevat toimintatyypin mukaan. Niihin sisältyy Työllisyys Euroopassa -raportti ja muita julkaisuja, valmisteluasiakirjoja, neuvoston ja komission käsiteltäväksi jätettäviä raportteja - erityisesti yhteinen työllisyysraportti-, kansallisia seminaareja, joissa esimerkiksi valmistellaan kansallisia toimintasuunnitelmia, työllisyyspolitiikkaa käsitteleviä seminaareja tai ensisijaisen tärkeitä tai yleisesti merkittäviä aiheita käsittelevien kansainvälisten tapahtumien järjestämistä. Tulosten levittämistä parannetaan muun muassa lisäämällä Internetin hyödyntämistä (www-julkaisut, Internet-keskustelut ja seminaarit) yhteistyön tukemisessa ja tietojenvaihdossa. 2a. Avoimuuden parantamiseksi komissio varmistaa, että kansalaiset voivat tutustua kansallisten työllisyyden toimintasuunnitelmien arviointiin ja vuotuiseen työllisyysraporttiin. 5 artikla (Yhdenmukaisuus ja täydentävyys) Komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toiminnan yleisen johdonmukaisuuden suhteessa muihin unionin ja yhteisön toimintalinjoihin, välineisiin ja toimenpiteisiin sekä erityisesti asiaan liittyviin toimiin tutkimuksen, miesten ja naisten tasa-arvon, sosiaalisen osallisuuden, kulttuurin, yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen ja nuorisopolitiikan aloilla samoin kuin suhteessa yhteisön ulkosuhteisiin liittyviin toimiin . 6 artikla (Muiden maiden osallistuminen) 1. Toimiin voivat osallistua -Euroopan talousalueen valtiot -Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat (KIE-maat) Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa, ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen edellytysten mukaisesti -Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa solmittujen kahdenvälisten sopimusten mukaisesti -muut Välimeren alueen kumppanuusmaat Euroopan unionin ja kyseisten maiden välisten suhteiden puitteissa. 2. Toimintaan osallistuvat maat joko huolehtivat itse 1 kohdassa tarkoitetun osallistumisen kustannuksista tai nämä kustannukset katetaan niistä yhteisön talousarvion budjettikohdista, jotka koskevat yhteisön ja kyseisten maiden välisten yhteistyö-, assosiaatio- tai kumppanuussopimusten täytäntöönpanoa kyseisellä alalla. 7 artikla (Täytäntöönpano) 1. Komissio toteuttaa toimet tämän päätöksen mukaisesti. 2. Komissiota avustaa neuvoa-antava komitea, joka muodostuu jäsenvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja (jäljempänä 'komitea'). 3. Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä 7 artiklan 3 kohdan ja 8 artiklan mukaisesti. 4. Komission edustaja kuulee neuvostoa erityisesti kysymyksissä, jotka liittyvät -ohjelman täytäntöönpanoa koskeviin yleisiin suuntaviivoihin -vuosittaisiin talousarvioihin ja määrärahojen jakamiseen eri toimien kesken -ohjelman toimien täytäntöönpanoa koskevaan vuosittaiseen suunnitelmaan ja rahoitustuen valintaperusteita koskeviin komission ehdotuksiin. 5. Komissio tiedottaa komitealle säännöllisesti muista vastaavista yhteisön toimista, jotta tämän ohjelman yhdenmukaisuus ja täydentävyys suhteessa muihin 5 artiklassa mainittuihin toimiin voitaisiin varmistaa. Komission tarvittaessa on luotava säännöllistä ja jäsenneltyä yhteistyötä työllisyyskomitean ja muiden asiaan liittyvien toimintalinjojen, välineiden ja toimien yhteyteen perustettujen komiteoiden välille. 8 artikla (Yhteyksien luominen) Komissio luo tässä päätöksessä tarkoitettujen toimien osalta tarvittavat yhteydet työllisyyskomiteaan sekä työmarkkinaosapuoliin. Komissio tiedottaa toimien tuloksista eurooppalaisille työmarkkinaosapuolille näiden pyynnöstä. 9 artikla (Rahoitus) 1. Tässä päätöksessä tarkoitettujen yhteisön toimien toteuttamiseksi varattu kokonaismääräraha on 55 miljoonaa euroa 1 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2005 väliseksi kaudeksi. 2. Budjettivallan käyttäjä hyväksyy vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa. 3. Mikäli toimista on hyötyä sekä komissiolle että toiminnan edunsaajille, komissio voi käyttää hyväkseen teknistä ja/tai hallinnollista apua sekä tarvittavaa tukirahoitusta. 10 artikla (Arviointi ja raportit) 1. Komissio määrittää toimia varten tulosindikaattoreita, seuraa välitulosten saavuttamista ja toteuttaa riippumattomia arviointeja ohjelman kolmantena vuonna (väliarviointi) ja aikaisessa vaiheessa ohjelman viimeisenä vuonna (jälkiarviointi). Arvioinneissa kiinnitetään erityistä huomiota toimien avulla saavutettuun vaikutukseen ja määrärahojen käytön tehokkuuteen ja annetaan päätökseen perustuvia suosituksia, jotka tähtäävät muutoksista sekä ohjelman mahdollisesta laajentamisesta tehtäviin päätöksiin. 2. Komissio julkaisee toteutetuista toimista saadut tulokset ja arviointiraportit. 3. Komissio saattaa arviointien perusteella ehdottaa ohjelman laajentamista. 4. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle välikertomuksen toimien tuloksista viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2003 sekä loppukertomuksen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2006. Komissio sisällyttää näihin kertomuksiin tietoja, jotka koskevat yhteisön ohjelmalle myöntämää rahoitusta, toimien yhdenmukaisuutta ja täydentävyyttä suhteessa muihin oleellisiin ohjelmiin, toimiin ja aloitteisiin, sekä tärkeitä arviointituloksia. 11 artikla (Julkaiseminen) Tämä päätös julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja RAHOITUSSELVITYS 1. Toimenpiteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön edistämistoimista työllisyyden alalla. 2. Budjettikohta / -kohdat B5-5020 Työllisyys ja työmarkkinat B5-502A Työllisyys ja työmarkkinat - hallintoon liittyvät menot 3. Oikeusperusta Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 129 artikla. 4. Toimenpiteen kuvaus 4.1 Yleinen tavoite Yhteisön edistämistoimiin työllisyyden alalla kuuluu toimia, joilla on suora yhteys perustamissopimuksen työllisyyttä koskevan osaston täytäntöönpanoon. Pääasiallisena tarkoituksena on kehittää, suunnitella, seurata ja arvioida eurooppalaista työllisyysstrategiaa voimakkaasti ennakoiden. Tarkoituksena on erityisesti tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä työmarkkinapolitiikan analysoinnin, tutkimuksen ja seurannan osalta, määrittää parhaat toimintatavat sekä edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa ja siirtoa, kehittää eurooppalaisen työllisyysstrategian sisältöä ja lähestymistapoja sekä säätää alan aktiivisesta tiedotuspolitiikasta. Nämä toimet olisivat myös jatkoa toimille, jotka on käynnistetty analysointia, tutkimusta ja yhteistyötä koskevista yhteisön toimista työllisyyden ja työmarkkinoiden alalla 23. helmikuuta 1998 tehdyllä neuvoston päätöksellä 98/171/EY, jolla säädetään työllisyyttä edistävistä toimista 31. joulukuuta 2000 asti. 4.2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Toimenpide koskee jaksoa 1.1.2001-31.12.2005. 5. Menojen ja tulojen luokitus 5.1 Ei-pakolliset menot 5.2 Jaksotetut määrärahat 6. Meno-/tulolaji -Tutkimussopimuksista, palveluiden tarjoamisesta, asiantuntijoiden kokouksista ja konferenssien ja seminaarien järjestämisestä sekä julkaisemisesta ja levittämisestä aiheutuvat kustannukset. -Tukea maksetaan alle 75 % kokonaiskustannuksista toimille, jotka yhteisrahoitetaan muiden julkisen ja/tai yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa. 7. Rahoitusvaikutukset 7.1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskutapa (yksittäisten ja kokonaiskustannusten välinen suhde) Arvioinnissa otettiin huomioon aikaisemmat kokemukset ja erityisesti budjettikohtaan B5-5020 jaksolla 1998-2000 sisältyneet määrärahat sekä perustamissopimuksen VIII osastosta aiheutuvat uudet tarpeet. Budjettiin sisältyvien määrärahojen kehitys esitetään vain ohjeellisesti (se vastaa lisäksi rahoitusennusteen 3 kohdassa esitettyä rahoituksen enimmäismäärää). Vuoden 2001 budjetin jaottelu miljoonina euroina (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> Toiminnan kokonaiskustannukset miljoonina euroina (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> 7.2 Yksityiskohtainen kustannuserittely (budjettikohta B5-502) Jäljempänä esitetyssä kustannuserittelyssä viitataan kustannuksiin, jotka on mainittu päätösehdotuksessa (3 artiklan 1 kohdassa). Jokaisessa kohdassa esitetään tarkasti, mikä artiklan kohta kulloinkin on kyseessä. Maksusitoumusmäärärahat miljoonina euroina (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> Lisäerittelyt: Lisäys 1: perustuu 500 000 euron vuosittaisiin kustannuksiin, jotka aiheutuvat Euroopan työllisyystilannetta käsittelevän raportin laatimisesta, sekä kolmeen tai neljään tutkimukseen, joiden kunkin vuosikustannukset ovat 200 000 euroa. Lisäys 2: koostuu jäsenvaltioille maksettavasta rahoitustuesta, jonka tarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita arvioimaan kansallisia toimintasuunnitelmiaan johdonmukaisesti ja koordinoidusti. 7,6 miljoonan euron määräraha on varattu työllisyyssuuntaviivojen täytäntöönpanon ensimmäisen vaiheen (1997-2002) vuosina 2001-2002 suoritettavaa pääarvioita varten. Seuraavina vuosina maksettavan jatkotuen määräksi on arvioitu 0,8 miljoonaa euroa vuodessa. Lisäys 4: käsittää pääasiassa Eurostatin kanssa tehtävän yhteistyön. Vuosiksi 2003-2005 on arvioitu 800 000 euron lisämääräraha, jolla katetaan uusien kartoitusvälineiden laatiminen (työvoimakustannustutkimus, ansioiden rakennetta koskeva tutkimus sekä työvoiman rakennetta koskeva moduuli ja työvoiman kysyntää koskeva tutkimus). Lisäys 5: liittyy tavoitteeseen, joka koskee työllisyysnäkökohtien sisällyttämistä yhteisön politiikkaan (perustamissopimuksen 127 artiklan b kohdan mukaisesti). Lisäys 6: arvioitu rahoitustuki neljän konferenssin järjestämiseen on 150 000 euroa kuhunkin konferenssiin, 200 000 euroa muihin tärkeisiin tapahtumiin, 150 000 euroa kahteen julkisia työnvälityspalveluja koskevaan tapahtumaan ja 200 000 euroa merkittävään tapahtumaan, joka järjestetään vuonna 2001 työllisyyssuuntaviivojen täytäntöönpanon ensimmäisen vaiheen arvion yhteydessä. Lisäys 7: perustuu edellä mainittujen hankkeiden (mm. muokkaaminen, julkaisun valmistaminen (desk-top publishing), painatustyö ja verkkoon syöttämisen edellyttämät valmistelut) julkaisemisesta aiheutuviin kustannuksiin tämänhetkisen kustannustason pohjalta. 7.3 Tekninen ja/tai hallinnollinen apu ja tukimenot (budjettikohta B5-502A) Maksusitoumusmäärärahat miljoonina euroina (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> 7.4 Maksusitoumusmäärärahojen ja maksumäärärahojen aikataulu Maksumäärärahat miljoonina euroina (käypinä hintoina) >TAULUKON PAIKKA> 8. Petostenvastaiset toimenpiteet Toimista vastaavat yksiköt analysoivat kaikkien rahoitettavien toimien sisällön laatua ja kustannustehokkuutta etukäteen, toimien toteutuksen aikana sekä jälkikäteen. Näitä toimenpiteitä täydentävät komission varainhoidosta vastaavien yksiköiden ja tilintarkastustuomioistuimen tekemät tarkastukset, joita tehdään myös paikan päällä. Komissiota ja tuensaajia sitovissa sopimusasiakirjoissa määrätään petostenvastaisista toimenpiteistä, joilla varmistetaan, ettei yhteisön rahoitusta käytetä väärin. 9. Kustannustehokkuusanalyysi Seuraavat seikat koskevat ainoastaan tämän päätöksen mukaista budjettikohtaa. On kuitenkin huomattava, että useita toimia tuetaan osana muita toimintaohjelmia, jotka liittyvät erityisesti Euroopan sosiaalirahastoon tai muihin yhteisöaloitteisiin (Equal-aloite ja 13 artikla), sekä tutkimuksen ja kehittämisen viidennen puiteohjelman yhteydessä. Koska käytössä olevat rahoitusvarat ovat rajallisia, tämän päätöksen perusteella tuettavien toimien täytäntöönpanon yhteydessä suositaan kustannustehokkuusanalyysissa sovellettavia periaatteita ja valitaan toimia, joiden avulla voidaan luoda merkittäviä kerrannaisvaikutuksia ja paljon lisäarvoa. 9.1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Työllisyyden edistämistoimiin kuuluu toimia, joilla on suora yhteys perustamissopimuksen työllisyyttä koskevan osaston täytäntöönpanoon, ja niiden avulla kehitetään, suunnitellaan, seurataan ja arvioidaan eurooppalaista työllisyysstrategiaa. On tärkeää tukea työllisyysstrategian tulevaisuuteen suuntautuvaa näkökulmaa, jotta strategian jatkuva kehitys voitaisiin varmistaa. Työllisyyden edistämistoimilla ei ole tarkoitus tukea yleistä tutkimusta, sillä komissiolla on muita rahoitusvälineitä sitä varten. Tarkoituksena on erityisesti tukea jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä työmarkkinapolitiikan analysoinnin, tutkimuksen ja seurannan osalta, määrittää parhaat toimintatavat sekä edistää tietojen ja kokemusten vaihtoa ja siirtoa, kehittää eurooppalaisen työllisyysstrategian sisältöä ja lähestymistapoja sekä säätää alan aktiivisesta tiedotuspolitiikasta. Yhteisön rahoitusosuuden lopullisina edunsaajina on akateemisia tai tutkimuslaitoksia, konsulttitoimistoja, työmarkkinaosapuolia, hankkeiden toteuttajia, kansalaisjärjestöjä jne. sekä paikallisia, alueellisia tai keskusviranomaisia jne. Näiden hankkeiden loppukäyttäjiä ovat komissio ja jäsenvaltiot sekä (levitetyn aineiston osalta) kansalaiset. 9.2 Toimenpiteen perustelut Kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksessa määrätään (129 artikla), neuvosto voi "toteuttaa edistämistoimenpiteitä, joiden tarkoituksena on edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä ja tukea niiden toimintaa työllisyyden alalla aloittein, joilla pyritään kehittämään tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa, tarjoamaan vertailevaa analyysia ja neuvontaa sekä edistämään innovatiivisia lähestymistapoja ja arvioimaan kokemuksia etenkin kokeiluhankkeita hyväksi käyttämällä". Tämä on apuväline, joka on välttämätön perustamissopimuksen työllisyyttä koskevaan osastoon (125-130 artikla) sisältyvän eurooppalaisen työllisyysstrategian kehittämisessä ja tukemisessa. Sen avulla käsitellään toimia, joista saadaan selkeää lisäarvoa yhteisön tasolla. Näin täydennetään jäsenvaltioissa toteutettavia toimia. Tähän ohjelmaan kuuluu ennen kaikkea analyysia ja tutkimusta sekä parhaiden toimintatapojen määrittämistä ja vaihtamista, mutta siinä käytetään hyväksi myös muita seurantavälineitä. Toimia toteutettaessa hyödynnetään muista yhteisöaloitteista saatavia tuloksia, ja tästä ohjelmasta saatavia tuloksia voidaan vastaavasti sisällyttää muihin yhteisön aloitteisiin. Työllisyyden edistämistoimiin voidaan sisällyttää kokeellisia tutkimuksia kuten pilotti- ja esittelyhankkeita, sillä niille voidaan selvästi myöntää rahoitusta perustamissopimuksen 129 artiklan perusteella. Vastaavia hankkeita rahoitetaan kuitenkin Euroopan sosiaalirahaston 6 artiklan perusteella, joten pilotti- ja esittelyhankkeita ei päällekkäisyyksien välttämiseksi ole sisällytetty työllisyyden edistämistoimiin. 9.3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Seuranta ja arviointi on ohjelman luonteen vuoksi sisällytetty toteutettaviin toimiin, jotta niistä saataisiin kaikki mahdollinen hyöty. Toimien sisällön arvioinnin yhteydessä noudatetaan kahta lähestymistapaa: -tehokkuusanalyysia, jossa jokaisesta toimesta saatuja tuloksia verrataan sille asetettuihin tavoitteisiin -vaikutusanalyysia, jossa määritellään tuettujen toimien vaikutukset politiikan kehitykseen. Suunnitteilla on koko ohjelmaa koskeva väli- ja loppuarviointi, josta vastaa ulkopuolinen arvioija. Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle välikertomuksen toimien tuloksista viimeistään 31. joulukuuta 2003 sekä loppukertomuksen viimeistään 31. joulukuuta 2006. 10. Hallintomenot (Talousarvion pääluokka III, osa A) Tarvittavien hallinnollisten varojen ja henkilökunnan käytöstä aiheutuvat kulut katetaan määrärahoilla, jotka on jo myönnetty hallintoa varten. 10.1 Vaikutus henkilöstön määrään >TAULUKON PAIKKA> 10.2 Henkilöstön taloudellinen kokonaisvaikutus >TAULUKON PAIKKA> 10.3 Toimenpiteestä aiheutuvien muiden hallintomenojen kasvu Toimien hallinnosta ja tulosten käyttämisestä vastaa työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston A-linjan henkilöstö tarvittaessa yhteistyössä muiden asiasta vastaavien komission yksiköiden kanssa. Työllisyyskomitean puitteissa on tarkoitus pitää työryhmän ylimääräisiä kokouksia. Koska edellä mainitun komitean rahoitusselvityksessä on jo myönnetty varoja työryhmien perustamiseen ja niiden kokousten rahoittamiseen, muita lisäkustannuksia ei synny.