EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 2.7.2019 COM(2019) 610 final LISÄTALOUSARVIOESITYS NRO 4

VARAINHOITOVUODEN 2019 YLEISEEN TALOUSARVIOON Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen vähentäminen menoja koskevien tarkistettujen määrärahatarpeiden ja tulojen tarkistamisen (omat varat) mukaisesti



Euroopan komissio ottaa huomioon –Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 314 artiklan yhdessä Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 106 a artiklan kanssa, –unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä 18 päivänä heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 ja erityisesti sen 44 artiklan, –Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2019, sellaisena kuin se hyväksyttiin 12 päivänä joulukuuta 2018, –huhtikuun 15 päivänä 2019 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 1/2019, –toukokuun 15 päivänä 2019 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 2/2019, –toukokuun 22 päivänä 2019 hyväksytyn lisätalousarvioesityksen nro 3/2019, ja esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle lisätalousarvioesityksen nro 4 vuoden 2019 talousarvioon. MUUTOKSET PÄÄLUOKITTAISEEN TULO- JA MENOTAULUKKOON Muutokset yleiseen tulotaulukkoon ja yksittäisiin pääluokkiin (I, III, V ja X) ovat saatavilla Eur-Lexissä ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-fi.htm ). SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 2. Menopuolen tarkistaminen 2.1. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen vähennykset 2.1.1. Finanssivalvontaviranomaiset (EPV, EIOPA ja ESMA) 2.1.2. Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) 2.1.3. Dublin III -asetuksen uudelleen laatiminen

2.1.4. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) 2.1.5. Euroopan sosiaalirahasto – Operatiivinen tekninen apu 2.1.6. Hätätilanteen tuki 2.1.7. Unionin pelastuspalvelumekanismi 2.1.8. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) 2.1.9. Erityisrahoitusvälineiden varojen käyttöönottoa koskevat mukautukset 2.2. Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron lykkäämisen vaikutus EU:n toimielimiin 2.2.1. Euroopan parlamentti (EP) 2.2.2. Euroopan tilintarkastustuomioistuin 2.2.3. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) 2.2.4 Yleiskatsaus 3. Tulojen tarkistaminen 3.1. Lisätalousarvioesityksen nro 4/2019 kokonaisvaikutus omien varojen jäsenvaltiokohtaisten rahoitusosuuksien jakautumiseen 3.2. Perinteisistä omista varoista sekä alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista laadittujen ennakkoarvioiden tarkistaminen 3.3. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät vuosia 2018 ja 2015 koskevat korjaukset 3.3.1. Johdanto 3.3.2. Korjausten laskeminen 3.3.3. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2018 koskevan korjauksen ensimmäisen tarkistuksen ja vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullisen määrän ottaminen lisätalousarvioesitykseen nro 4/2019 4. Tiivistelmätaulukko monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeittain

PERUSTELUT 1.Johdanto Tämän vuotta 2019 koskevan lisätalousarvioesityksen (LTE) nro 4 tarkoituksena on päivittää talousarvion meno- ja tulopuolta viimeisimmän kehityksen pohjalta siten, että –menopuolella –vapautetaan maksusitoumus- ja maksumäärärahoja otsakkeisiin 1 a ”Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky”, 1 b ”Taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus”, 3 ”Turvallisuus ja kansalaisuus” ja 4 ”Globaali Eurooppa” kuuluvissa budjettikohdissa sekä Euroopan unionin solidaarisuusrahaston budjettikohdissa; –mukautetaan joidenkin toimielinten vuoden 2019 talousarvioita sen huomioon ottamiseksi, että Yhdistyneen kuningaskunnan eroa Euroopan unionista on lykätty 31. lokakuuta 2019 saakka; –tulopuolella tarkistetaan sekä perinteisistä omista varoista (tulli- ja sokerimaksut) että alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista laadittuja ennakkoarvioita ja otetaan talousarvioon Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät korjaukset ja niiden rahoittamiseen osoitettavat varat. Nämä toimenpiteet muuttavat EU:n talousarvioon tuloutettavien omien varojen jäsenvaltiokohtaisia rahoitusosuuksia. 2. Menopuolen tarkistaminen 2.1. Maksusitoumus- ja maksumäärärahojen vähennykset 2.1.1. Finanssivalvontaviranomaiset (EPV, EIOPA ja ESMA) Komissio esitti syyskuussa 2017 merkittäviä tarkistuksia Euroopan pankkiviranomaisen (EPV), Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomaisen (EIOPA) ja Euroopan arvopaperimarkkinaviranomaisen (ESMA) toimeksiantoihin. Kyseiset viranomaiset, etenkin ESMA, tarvitsevat näiden tarkistusten vuoksi huomattavasti lisää henkilöstöä ja rahoitusta. Keskeistä komission ehdotuksessa oli siirtyminen uuteen rahoitusmalliin, jossa nykyinen rahoitusohje korvataan maksutuloihin perustuvan rahoituksen ja EU:n talousarviosta maksettavan tasapainottavan rahoitusosuuden yhdistelmällä. Nykyisen rahoitusohjeen mukaan näiden viranomaisten rahoitus saadaan EU:n talousarviosta maksettavasta rahoitusosuudesta (40 prosenttia) ja kansallisten valvontaviranomaisten maksamasta rahoitusosuudesta (60 prosenttia). Samalla komissio ehdotti ESMAlle uutta toimeksiantoa, joka koskee keskusvastapuolten valvontaa. Uusi tehtävä edellyttää henkilöresurssien lisäämistä sekä näiden maksutuloilla rahoitettavien valvontatoimien ennakkorahoitusta, koska maksujärjestelmän käyttöönottoon tarvitaan aikaa. Poliittinen yhteisymmärrys näistä ehdotuksista saavutettiin maaliskuussa 2019. EPV:n, EIOPAn ja ESMAn toimeksiantojen tarkistamisesta saavutettu kompromissi merkitsi kuitenkin sitä, että toimeksiantoja laajennettiin alun perin suunniteltua vähemmän, mikä puolestaan vähensi lisäresurssien tarvetta, ja nykyinen rahoitusmalli (40 prosenttia EU:n talousarviosta ja 60 prosenttia kansallisilta viranomaisilta) säilytettiin. Keskusvastapuolten valvontaa koskevaa ESMAn toimeksiantoa supistetaan lisäksi hieman komission ehdotuksesta. Molempien ehdotusten talousarviovaikutukset toteutuvat yhden vuoden viiveellä. Vuotta 2020 koskevassa ennakkoarviossa on jo otettu huomioon talousarviovaikutukset vuonna 2020. Tässä lisätalousarvioesityksessä ehdotetaan, että vuoden 2019 talousarviota tarkistetaan sekä henkilö- että rahoitusresurssien osalta. Jäljempänä olevassa taulukossa on esitetty EPV:lle, EIOPAlle ja ESMAlle osoitettavan EU:n rahoitusosuuden ehdotettu vähennys.



euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 12 02 04 Euroopan pankkiviranomainen (EPV) –2 490 000 –2 490 000 12 02 05 Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen (EIOPA) –2 360 000 –2 360 000 12 02 06 Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen (ESMA) –13 670 000 –13 670 000 Yhteensä -18 520 000 –18 520 000 EPV:n (–10 virkaa/toimea), EIOPAn (–9 virkaa/toimea) ja ESMAn (–27 virkaa/toimea) päivitetyt henkilöstötaulukot on esitetty budjettiteknisessä liitteessä. 2.1.2. Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex) Komissio ehdotti syyskuussa 2018 , että Euroopan raja- ja merivartioviraston (Frontex) toimeksiantoa laajennetaan siten, että viraston yhteyteen perustetaan vuoteen 2020 mennessä 10 000 rajavartijasta muodostuvat pysyvät joukot. Vuoden 2019 talousarvioon otettiin 19,3 miljoonan euron määrärahat, joilla on tarkoitus kattaa ensimmäisten rajavartijoiden (375 virkaa ja 375 sopimussuhteista toimihenkilöä) rekrytoinnista aiheutuvat kustannukset vuoden 2019 viimeisellä neljänneksellä. Määrärahat otettiin varaukseen odottamaan säädösehdotuksen hyväksymistä. Poliittinen yhteisymmärrys 10 000 rajavartijasta koostuvien pysyvien joukkojen asteittaisesta perustamisesta vuoteen 2027 mennessä saavutettiin maaliskuussa 2019. Koska asetuksen odotetaan tulevan voimaan 1. marraskuuta 2019 tai niillä main ja koska asetuksen voimaatulopäivä on samalla rajavartijoiden varsinaisen rekrytoinnin virallinen aloittamispäivä, komissio katsoo, että varauksessa on järkevää pitää 7,2 miljoonaa euroa, jotta voidaan kattaa ensimmäisten rajavartijoiden rekrytoinnista aiheutuvat palkkamenot vuonna 2019. Näin ollen loput varauksessa olevista määrärahoista voidaan peruuttaa tässä lisätalousarvioesityksessä. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 40 02 41 Jaksotetut määrärahat (varaus budjettikohtaan 18 02 03 – Euroopan raja- ja merivartiovirasto (Frontex)) –12 121 000 –12 121 000 Yhteensä –12 121 000 –12 121 000 2.1.3. Dublin III -asetuksen uudelleen laatiminen

Hyväksytty vuoden 2019 talousarvio sisälsi 460 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja komission ehdottamaa Dublin III -asetuksen uudelleenlaadintaa varten. Määrärahat otettiin varaukseen odottamaan oikeusperustan hyväksymistä. Jos säädöstä ei ole hyväksytty viimeistään 1. helmikuuta 2019, komissio voi esittää yhden tai useamman määrärahasiirtoehdotuksen varainhoitoasetuksen 31 artiklan mukaisesti. Ensimmäinen 370 miljoonan euron erä vapautettiin varauksesta huhtikuussa 2019. Komissio esittää samanaikaisesti tämän lisätalousarvioesityksen kanssa toisen ja samalla viimeisen kyseistä varausta koskevan määrärahasiirtoesityksen (DEC 15/2019), joka kattaa 82,8 miljoonan euron määrärahat. Summasta 62,8 miljoonaa euroa osoitetaan Kreikkaan liittyviin lisärahoitustarpeisiin vuonna 2019 ja 20 miljoonaa euroa seuraavan vastaanottolupauskierroksen valmisteluun. Komissio on arvioinut tähän hankkeeseen liittyvät vuoden lopun määrärahatarpeet ja katsoo arvionsa perusteella, että varauksessa jäljellä olevat määrärahat voidaan peruuttaa tässä lisätalousarvioesityksessä. Komissio seuraa kuitenkin edelleen tarkkaan tilanteen kehittymistä käytännössä ja voi tarvittaessa ehdottaa uusia muutoksia. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 40 02 41 Jaksotetut määrärahat (varaus alamomentille 18 03 01 01 – Euroopan yhteisen turvapaikkajärjestelmän vahvistaminen ja kehittäminen sekä jäsenvaltioiden välisen yhteisvastuullisuuden ja vastuunjaon lisääminen) –7 200 000 –7 200 000 Yhteensä –7 200 000 –7 200 000 2.1.4. Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) Lokakuussa 2017 päästiin sopimukseen Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisesta. EPPOn hallinnollisen rakenteen suunnittelu on hyvässä vauhdissa, mutta sen pääsyyttäjän nimittäminen on kestänyt odotettua kauemmin. Nimityksen odotetaan tällä hetkellä tapahtuvan vuoden 2019 jälkipuoliskolla. Tämä lykkää myös eräitä muita rekrytointeja, ja osa alun perin vuodeksi 2019 suunnitelluista menoista toteutuu vasta vuonna 2020. Näin ollen vuoden 2019 talousarvioon otettuihin määrärahoihin voidaan tehdä 1 miljoonan euron vähennys vuonna 2019. Vuotta 2020 koskevassa ennakkoarviossa on jo otettu huomioon talousarviovaikutukset vuonna 2020. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 33 03 05 Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) –1 000 000 –1 000 000 Yhteensä –1 000 000 –1 000 000 2.1.5. Euroopan sosiaalirahasto – Operatiivinen tekninen apu Kun otetaan huomioon viimeisin arvio budjettikohdan 04 02 63 01 maksusitoumusmäärärahojen todellisesta tarpeesta, määrärahoista voidaan peruuttaa 8,3 miljoonaa euroa vaarantamatta Euroopan sosiaalirahaston teknisen avun toimien asianmukaista täytäntöönpanoa. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 04 02 63 01 Euroopan sosiaalirahasto – Operatiivinen tekninen apu –8 300 000 – Yhteensä –8 300 000 – 2.1.6. Hätätilanteen tuki Hätätilanteen tukivälineestä annetaan hätätilanteesta kärsivien jäsenvaltioiden omia toimia täydentävää tarveperusteista hätätilanteen tukea, jonka tarkoituksena on ihmishenkien suojeleminen, inhimillisen kärsimyksen ehkäiseminen ja lievittäminen sekä ihmisarvon säilyttäminen. Ensimmäinen tukivälineestä katettu tukitoimi aloitettiin vuonna 2016, ja sitä ollaan parhaillaan asteittain päättämässä. Tukivälineen tukimenoihin on tällä hetkellä varattu määrärahoja 250 000 euroa. Määrärahatarvetta koskevan tarkistetun ennusteen mukaan tästä summasta voidaan peruuttaa 120 000 euroa. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 18 01 04 05 Unionin sisällä annettavan hätätilanteen tuen tukimenot –120 000 –120 000 Yhteensä –120 000 –120 000 2.1.7. Unionin pelastuspalvelumekanismi Unionin pelastuspalvelumekanismin tavoitteena on tehostaa mekanismiin osallistuvien valtioiden välistä pelastuspalveluyhteistyötä, jotta voidaan parantaa katastrofien ehkäisyä, niihin varautumista ja niihin reagoimista. Maaliskuun 13. päivänä 2019 annetulla Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksellä (EU) 2019/420 pelastuspalvelumekanismin vuosien 2014–2020 määrärahoja kasvatettiin 574 miljoonaan euroon. Kun otetaan huomioon neuvoston ja Euroopan parlamentin saavuttama poliittinen yhteisymmärrys ja edellä mainitun muutospäätöksen odotettua myöhäisempi hyväksyminen, unionin pelastuspalvelumekanismia varten vuodeksi 2019 osoitettuja määrärahoja olisi vähennettävä. Varauksessa oleva määrä, joka ylittää vuodeksi 2019 hyväksytyt määrärahat, voidaan peruuttaa. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 40 02 41 Jaksotetut määrärahat (varaus alamomentille 23 03 01 01 – Katastrofien ehkäisy ja katastrofivalmiudet unionin sisällä) –35 000 000 –26 390 000 40 02 41 Jaksotetut määrärahat (varaus alamomentille 23 03 02 01 – Nopeat ja tehokkaat avustustoimet vakavissa hätätilanteissa unionin sisällä) – –170 514 40 02 41 Jaksotetut määrärahat (varaus alamomentille 23 03 02 02 – Nopeat ja tehokkaat avustustoimet vakavissa hätätilanteissa kolmansissa maissa) – –2 000 000 Yhteensä –35 000 000 –28 560 514 2.1.8. Euroopan unionin solidaarisuusrahasto (EUSR) Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 4 a artiklan 4 kohdan mukaan ennakkomaksuja varten varattu vuotuinen kokonaismäärä on enintään 50 miljoonaa euroa maksusitoumus- ja maksumäärärahoina. Varainhoitoasetuksen 12 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan EUSR:n käyttämättömät maksusitoumusmäärärahat siirretään ilman eri toimenpiteitä seuraavalle varainhoitovuodelle. Kyseessä on 1. elokuuta 2018 lähtien voimassa ollut uusi säännös. Vuoden 2018 lopussa EUSR:n maksusitoumusmäärärahoja oli käyttämättä 29,7 miljoonaa euroa, ja ne siirrettiin ilman eri toimenpiteitä vuodelle 2019. Vuoden 2019 talousarvion yhteydessä otettiin käyttöön 50 miljoonaa euroa.

EUSR:n vuoden 2019 ennakkomaksuihin on näin ollen tällä hetkellä käytettävissä 79,7 miljoonaa euroa maksusitoumusmäärärahoja ja 50 miljoonaa maksumäärärahoja. Sen vuoksi ehdotetaan, että vuoden 2019 talousarvioon otettuja maksusitoumusmäärärahoja vähennetään 29,7 miljoonalla eurolla, jotta niiden määrä voidaan supistaa perussäädöksen mukaiseen 50 miljoonaan euroon ja vastaamaan maksumäärärahoja. euroa Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka III – Komissio 13 06 01 Apu jäsenvaltioille sellaisen suuren luonnonkatastrofin yhteydessä, jolla on vakavia vaikutuksia elinoloihin, luonnonympäristöön tai talouselämään –29 748 635 – Yhteensä –29 748 635 – 2.1.9. Erityisrahoitusvälineiden varojen käyttöönottoa koskevat mukautukset Kun otetaan huomioon tässä lisätalousarvioesityksessä otsakkeiden 1 a ja 3 maksusitoumusmäärärahoihin esitetyt vähennykset, joustovälineen varojen käyttöönottoon ehdotetaan seuraavia mukautuksia: –joustovälineestä käyttöön otettaviin varoihin tehdään 18,5 miljoonan euron vähennys otsakkeessa 1 a; –joustovälineestä käyttöön otettaviin varoihin tehdään 55,4 miljoonan euron vähennys otsakkeessa 3. Joustovälineen varojen käyttöönottoa koskeva ehdotettu päätös, jolla kumotaan ja korvataan 12. joulukuuta 2018 annettu päätös (EU) 2019/276, toimitetaan tämän lisätalousarvioesityksen mukana. Kun otetaan huomioon otsakkeen 1 b maksusitoumusmäärärahoihin tässä lisätalousarvioesityksessä tehdyt vähennykset, maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavarasta käyttöön otettavaa määrää vähennetään 8,3 miljoonalla eurolla. 2.2. Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron lykkäämisen vaikutus EU:n toimielimiin Vuoden 2019 talousarviota valmisteltaessa toimielimiä pyydettiin ottamaan ennakkoarvioissaan huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan EU-eron ilmeiset vaikutukset (kuten yhden komissaarin vähennys, yhden tilintarkastustuomioistuimen jäsenen vähennys, unionin tuomioistuimen tuomareiden määrän mukauttaminen ja edustuston ja aluetoimistojen sulkeminen Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Yhdistyneen kuningaskunnan oli alun perin tarkoitus erota EU:sta 29. maaliskuuta 2019. Tämän vuoksi Euroopan parlamentti, neuvosto, komissio, unionin tuomioistuin, Euroopan tilintarkastustuomioistuin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea supistivat määrärahaesitystään yhteensä noin 11,7 miljoonalla eurolla (Euroopan parlamentin osuus tästä summasta oli 10,2 miljoonaa euroa). Vähennys arvioitiin olettaen, että Yhdistynyt kuningaskunta on EU:n jäsenvaltiona kolme kuukautta vuonna 2019. Euroopan ulkosuhdehallinto puolestaan kasvatti määrärahaesitystään 12,3 miljoonalla eurolla kattaakseen lisämenot, joita sille aiheutuu Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia kysymyksiä käsittelevän yksikön perustamisesta päätoimipaikkaan ja edustuston avaamisesta Lontooseen. Koska Yhdistyneen kuningaskunnan eroaminen EU:sta on lykkääntynyt, toimielinten on nyt katettava menot, jotka johtuvat siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta on EU:n jäsenvaltiona enintään seitsemän lisäkuukauden ajan. Neuvosto, komissio, unionin tuomioistuin ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea pyrkivät kattamaan lisätarpeet kohdentamalla resurssejaan uudelleen. Unionin tuomioistuimen tapauksessa tämä on mahdollista siksi, että yhden jäsenvaltion tuomarin nimittäminen on edelleen viivästynyt. Tämän seurauksena saadut säästöt riittävät kattamaan Yhdistyneestä kuningaskunnasta tulevista jäsenistä aiheutuvat lisäkustannukset 31. lokakuuta 2019 asti. Sitä vastoin Euroopan parlamentti ja Euroopan tilintarkastustuomioistuin ovat pyytäneet lisämäärärahoja jäljempänä esitetyistä syistä. 2.2.1. Euroopan parlamentti (EP) Eurooppa-neuvoston tehtyä päätöksen parlamentin kokoonpanosta yhdeksännestä vaalikaudesta lähtien parlamentin pääluokkaan otettiin määrärahat 678 jäsenelle 30. maaliskuuta alkaen ja 705 jäsenelle 2. heinäkuuta 2019 alkaen. Määrärahoja vähennettiin useissa jäseniin, avustajiin ja toimielimen edustukseen liittyvissä budjettikohdissa, eikä Yhdistyneessä kuningaskunnassa toteutettavaan tiedotuskampanjaan varattu määrärahoja. Eron lykkääminen 31. lokakuuta 2019 asti vaikuttaa paitsi Euroopan parlamentin kokoonpanoon ja parlamentin jäsenten avustajiin liittyviin kustannuksiin myös tarpeeseen jatkaa Yhdistyneen kuningaskunnan yhteystoimiston toimintaa. Lisäksi se merkitsi, että Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli järjestettävä europarlamenttivaalit, mikä edellytti täysimittaista tiedotuskampanjaa. Edellä mainitut olosuhteet ovat väistämättömiä, poikkeuksellisia ja odottamattomia, ja niiden seurauksena tarvitaan 15,1 miljoonan euron lisämäärärahat. 2.2.2. Euroopan tilintarkastustuomioistuin

Päätös Yhdistyneen kuningaskunnan eron lykkäämisestä enintään seitsemällä kuukaudella vaikuttaa tilintarkastustuomioistuimen palkka- ja muihin menoihin, sillä kollegiossa on 27 jäsenen sijasta 28 jäsentä. Koska vuoden 2019 talousarvio on tiukka, tilintarkastustuomioistuin ei pysty saamaan käyttöönsä lisäresursseja kohdentamalla määrärahoja uudelleen, vaan se pyytää määrärahoihinsa 107 000 euron lisäystä palkkojen ja muiden korvausten sekä virkamatka- ja edustuskulujen kattamiseksi. Tästä summasta on jo vähennetty uudelleen kohdennettu siirtymäkauden korvauksiin liittyvä käyttämätön määrä, joka siirretään Yhdistyneen kuningaskunnan jäsenen palkkaa koskevaan budjettikohtaan. 2.2.3. Euroopan ulkosuhdehallinto (EUH) EUH:lle on myönnetty lisämäärärahoja sen vuoden 2019 talousarvioon suorana seurauksena Yhdistyneen kuningaskunnan erosta, jotta se voi –avata ja pitää yllä edustustoa Lontoossa, –säilyttää EU:n nykyisen edustuksen Pohjois-Irlannissa, –perustaa Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevia kysymyksiä käsittelevän yksikön päätoimipaikkaan hoitamaan suhteita Yhdistyneeseen kuningaskuntaan kolmantena maana ja –kattaa ylimääräiset henkilöstökierrosta aiheutuvat kustannukset, jotka ovat seurausta siitä, että edustustoista on tarpeen kutsua takaisin työntekijät, joilla on Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisuus, ennen heidän komennuksensa päättymistä. Nämä määrät arvioitiin olettaen, että Yhdistynyt kuningaskunta eroaa Euroopan unionista 29. maaliskuuta 2019. Koska 50 artiklan mukaista määräaikaa on pidennetty, EUH:n vuoden 2019 talousarvioon on kertynyt ylijäämiä. Koska 50 artiklan mukaiseen menettelyyn liittyy tällä hetkellä runsaasti epävarmuutta, EUH:n on säilytettävä vuoden 2019 talousarviossaan varat uuden edustuston avaamisen kertakustannuksia ja edellä mainittua ylimääräistä henkilöstökiertoa varten. Se tarvitsee tämän lisäksi riittävän puskurin siltä varalta, että molemmat osapuolet ratifioivat erosopimuksen ennen 31. lokakuuta 2019. EUH tekee näin ollen vuoden 2019 talousarvioonsa vähennyksen, joka vastaa sen päätoimipaikkaan perustettavan Yhdistyneeseen kuningaskuntaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän yksikön ja sen Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevien edustusyksiköiden toimintakustannuksia vuoden alun ja elokuun 1. päivän välisellä ajanjaksolla (3 276 000 euroa). Koska tilanne saattaa myöhemmin tänä vuonna poiketa huomattavasti nykyisestä skenaariosta, EUH aikoo tilanteen vaatiessa esittää myöhemmin tänä vuonna budjettivallan käyttäjälle lisämuutoksia vuoden 2019 talousarvioonsa. 2.2.4 Yleiskatsaus (euroa) Budjettikohta Nimi Maksusitoumusmäärärahat Maksumäärärahat Pääluokka I – Euroopan parlamentti 1 0 0 0 Palkat 2 420 000 2 420 000 1 0 0 4 Tavanomaiset matkakulut 2 100 000 2 100 000 1 0 0 6 Yleinen kulukorvaus 1 200 000 1 200 000 1 0 2 0 Siirtymäkorvaukset –1 800 000 –1 800 000 3 2 2 Dokumentaatiomenot 80 000 80 000 3 2 4 2 Julkaisu- ja tiedotusmenot sekä menot osallistumisesta julkisiin tapahtumiin 3 000 000 3 000 000 3 2 4 4 Vierailijaryhmiin liittyvät järjestelyt, Euroscola-ohjelma ja kolmansien maiden mielipiteenmuokkaajia koskevat kutsut 300 000 300 000 3 2 5 Yhteystoimistoja koskevat menot 320 000 320 000 4 2 2 Parlamentin jäsenten avustajiin liittyvät menot 7 490 000 7 490 000 Välisumma, pääluokka I 15 110 000 15 110 000 Pääluokka V – Euroopan tilintarkastustuomioistuin 1 0 0 0 Palkat, korvaukset ja eläkkeet 96 000 96 000 1 0 4 Virkamatkat 6 000 6 000 2 5 2 Edustuskulut 5 000 5 000 Välisumma, pääluokka V 107 000 107 000 Pääluokka X – Euroopan ulkosuhdehallinto 1 1 0 0 Peruspalkat –564 000 –564 000 1 1 0 2 Toimihenkilön henkilökohtaiseen tilanteeseen liittyvät etuudet, jotka perustuvat henkilöstösääntöihin –143 000 –143 000 1 1 0 3 Sosiaaliturva –22 000 –22 000 1 4 0 Virkamatkat –27 000 –27 000 3 0 0 0 Henkilöstösääntöjen alaisen henkilöstön palkat ja etuudet –747 000 –747 000 3 0 0 1 Ulkopuolinen henkilöstö ja ulkoiset palvelut –568 000 –568 000 3 0 0 2 Henkilöstöä koskevat muut menot –97 000 –97 000 3 0 0 3 Kiinteistöt ja niihin liittyvät kulut –1 070 000 –1 070 000 3 0 0 4 Muut hallintomenot –38 000 –38 000 Välisumma, pääluokka X -3 276 000 –3 276 000 Yhteensä 11 941 000 11 941 000 3. Tulojen tarkistaminen 3.1. Lisätalousarvioesityksen nro 4/2019 kokonaisvaikutus omien varojen jäsenvaltiokohtaisten rahoitusosuuksien jakautumiseen Talousarvion tulopuolelle tarvitaan kaksi mukautusta omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 24. toukokuuta 2019 pitämän 175. kokouksen johdosta. Ensimmäinen mukautus koskee perinteisiä omia varoja sekä omiin varoihin sisältyviä alv- ja BKTL-varoja koskevien arvioiden tarkistamista tuoreiden talousennusteiden pohjalta ja toinen Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen tarkistamista. Nämä kaksi mukautusta esitetään jäljempänä kohdissa 3.2 ja 3.3. Tässä lisätalousarvioesityksessä esitettyjen menoja ja tuloja koskevien mukautusten kokonaisvaikutus esitetään seuraavassa yhteenvetotaulukossa. Taulukossa esitetään lisäksi omien varojen jäsenvaltiokohtaiset rahoitusosuudet sellaisina kuin ne on otettu vuoden 2019 talousarvioon sekä sellaisina kuin ne ovat muutettuina lisätalousarvioesityksessä (LTE) nro 3/2019 ja tässä lisätalousarvioesityksessä. Omien varojen jäsenvaltiokohtaiset rahoitusosuudet (milj. euroa)

Talousarvio 2019 LTE nro 3/2019 LTE nro 4/2019 (1) (2) (3) BE 6 151,1 6 108,2 6 096,5 BG 565,3 560,2 605,0 CZ 2 012,3 1 993,3 2 028,3 DK 2 811,0 2 782,1 2 801,5 DE 30 494,7 30 164,5 29 792,7 EE 253,3 250,9 263,1 IE 2 478,4 2 453,9 2 485,6 EL 1 746,1 1 728,6 1 759,2 ES 12 172,1 12 056,6 12 161,9 FR 22 592,6 22 364,4 22 592,4 HR 496,6 491,8 494,6 IT 17 008,2 16 840,7 16 772,0 CY 202,2 200,3 206,7 LV 288,5 285,7 301,3 LT 459,3 455,2 481,5 LU 376,9 373,1 382,6 HU 1 285,1 1 272,7 1 349,3 MT 116,7 115,6 119,3 NL 7 707,0 7 633,3 7 668,9 AT 3 437,6 3 400,7 3 398,3 PL 4 934,2 4 888,0 5 072,7 PT 1 914,7 1 896,0 1 932,0 RO 1 916,6 1 897,1 1 948,8 SI 480,2 475,8 488,1 SK 868,0 859,3 873,2 FI 2 186,3 2 163,9 2 166,7 SE 3 859,3 3 815,1 3 883,5 UK 17 490,2 17 268,1 16 614,1 EU 146 304,5 144 795,1 144 739,5 3.2. Perinteisistä omista varoista sekä alv- ja BKTL-maksujen määräytymisperusteista laadittujen ennakkoarvioiden tarkistaminen Komissio ehdottaa vakiintuneen käytännön mukaisesti talousarvion rahoituksen tarkistamista tuoreiden talousennusteiden perusteella. Jäsenvaltiot ovat hyväksyneet ennusteet omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean kokouksessa. Tarkistukset koskevat talousarvioon vuonna 2019 maksettavista perinteisistä omista varoista laadittua ennakkoarviota sekä vuoden 2019 alv- ja BKTL-määräytymisperusteista laadittuja ennakkoarvioita. Vuoden 2019 talousarvioon sisältyvät ennakkoarviot vahvistettiin omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 172. kokouksessa 18. toukokuuta 2018. Tässä lisätalousarvioesityksessä tehtävät tarkistukset perustuvat omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean 175. kokouksessa 24. toukokuuta 2019 hyväksyttyihin ennakkoarvioihin. Omia varoja koskevien ennakkoarvioiden tarkistamisella voidaan tarkentaa tuloja koskevia ennusteita ja näin myös jäsenvaltioille varainhoitovuoden aikana osoitettavia maksupyyntöjä. Vuoden 2019 ennakkoarviota on tarkistettu toukokuussa 2018 vahvistettuun ennakkoarvioon verrattuna seuraavasti: –Vuonna 2019 saatavien tullimaksujen yhteenlasketuksi nettomääräksi (kun ensin on vähennetty 20 prosenttia kantokulujen kattamiseksi) on nyt arvioitu 21 206,0 miljoonaa euroa. Määrä on 1,23 prosenttia pienempi kuin vuoden 2019 talousarvioon otettu ennuste (21 471,2 miljoonaa euroa). Komissio on verrannut omia varoja käsittelevän neuvoa-antavan komitean käyttämällä perinteisellä ennustemenetelmällä (joka perustuu kevään 2019 makrotaloudellisiin ennusteisiin) saatuja tuloksia tuloksiin, jotka on saatu ekstrapoloimalla kerättyjä tulleja (tammi–huhtikuulta 2019) koskevat tuoreimmat toteutumatiedot. Aiempien vuosien tapaan päätettiin soveltaa varovaista lähestymistapaa ja käyttää pienintä perinteisiä omia varoja koskevaa ennustetta, jotta voitaisiin varmistaa moitteeton varainhoito tilanteessa, jossa on merkittäviä taloudellisia epävarmuustekijöitä ja jossa kaupan rakenteisiin kohdistuvat häiriöt ovat mahdollisia. –EU:n vuoden 2019 yhteenlasketun rajaamattoman alv-määräytymisperusteen arvioidaan nyt olevan 7 085 193,6 miljoonaa euroa. Määrä on 2,30 prosenttia suurempi kuin toukokuussa 2018 vahvistettu ennakkoarvio, joka oli 6 925 637,5 miljoonaa euroa. EU:n yhteenlasketun rajatun alv-määräytymisperusteen arvioidaan nyt olevan 7 057 535,1 miljoonaa euroa vuonna 2019. Määrä on 2,20 prosenttia suurempi kuin toukokuussa 2018 vahvistettu ennakkoarvio, joka oli 6 905 892,6 miljoonaa euroa. –EU:n vuoden 2019 yhteenlasketun BKTL-määräytymisperusteen arvioidaan nyt olevan 16 347 197,8 miljoonaa euroa eli vähemmän (–0,60 %) kuin toukokuussa 2018 laadittu ennakkoarvio, joka oli 16 446 111,0 miljoonaa euroa. Kansallisina valuuttoina olevat alv- ja BKTL-määräytymisperusteita koskevat arviot on muunnettu euroiksi (euroalueen ulkopuolisten yhdeksän jäsenvaltion osalta) 31. joulukuuta 2018 voimassa olleiden vaihtokurssien mukaisesti. Näin voidaan välttää vääristymät, sillä kyseistä vaihtokurssia käytetään myös silloin, kun talousarvioon otetut omien varojen euromääräiset maksut muunnetaan kansallisina valuuttoina tuloutettaviksi maksuiksi (neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 609/2014 10 a artiklan 1 kohdan mukaisesti). Seuraavassa taulukossa on esitetty vuoden 2019 perinteisiä omia varoja, rajaamattomia alv-määräytymisperusteita sekä BKTL-määräytymisperusteita koskevat tarkistetut ennakkoarviot, jotka omia varoja käsittelevä neuvoa-antava komitea on hyväksynyt 24. toukokuuta 2019 pitämässään 175. kokouksessa: Tarkistetut ennakkoarviot vuoden 2019 perinteisistä omista varoista, alv-määräytymisperusteista ja BKTL-määräytymisperusteista (milj. euroa) Tullimaksut (80 %) Rajaamattomat alv-määräytymisperusteet BKTL-määräytymisperusteet Rajatut alv-määräytymisperusteet BE 2 173,3 200 164,5 469 186,6 200 164,5 BG 104,7 27 671,8 58 500,4 27 671,8 CZ 293,2 90 821,9 205 917,4 90 821,9 DK 357,7 119 452,0 313 973,3 119 452,0 DE 4 133,0 1 453 699,2 3 551 074,7 1 453 699,2 EE 34,9 13 074,3 26 649,8 13 074,3 IE 308,7 91 474,4 265 877,4 91 474,4 EL 185,6 75 007,5 190 421,6 75 007,5 ES 1 573,9 572 646,4 1 252 795,0 572 646,4 FR 1 746,2 1 112 113,9 2 472 604,4 1 112 113,9 HR 39,0 33 740,9 52 961,9 26 481,0 IT 1 901,2 718 519,6 1 793 427,3 718 519,6 CY 25,3 14 284,0 21 070,6 10 535,3 LV 44,8 12 079,5 31 194,7 12 079,5 LT 99,5 19 008,6 45 938,8 19 008,6 LU 17,6 30 710,0 42 445,3 21 222,7 HU 210,4 57 991,8 135 913,0 57 991,8 MT 13,8 8 893,3 12 257,9 6 129,0 NL 2 607,3 331 589,2 806 725,1 331 589,2 AT 217,5 180 376,1 399 095,3 180 376,1 PL 781,4 248 536,4 502 207,3 248 536,4 PT 188,2 105 998,5 203 200,7 101 600,4 RO 194,6 76 044,3 215 341,6 76 044,3 SI 81,0 22 413,4 47 995,2 22 413,4 SK 100,5 34 473,4 94 317,1 34 473,4 FI 150,6 102 046,6 240 879,6 102 046,6 SE 520,7 211 575,9 491 990,2 211 575,9 UK 3 101,4 1 120 786,2 2 403 235,6 1 120 786,2 EU28 21 206,0 7 085 193,6 16 347 197,8 7 057 535,1 3.3. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät vuosia 2018 ja 2015 koskevat korjaukset 3.3.1. Johdanto Yhdistyneen kuningaskunnan EU-budjettiaseman epätasapainoa korjataan tässä lisätalousarvioesityksessä seuraavien kahden vuoden osalta: 2015 ja 2018. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävään vuosia 2015 ja 2018 koskevaan korjaukseen sovelletaan Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä annetussa neuvoston päätöksessä 2014/335/EU, Euratom ja siihen liittyvässä valmisteluasiakirjassa vahvistettuja sääntöjä (vuoden 2014 laskentamenetelmä ). Kyseisen päätöksen sisältämien sääntöjen mukaisesti ylimääräinen nettoetu, jonka Yhdistynyt kuningaskunta saa sen seurauksena, että jäsenvaltioiden kantokulujensa kattamiseksi pidättämää perinteisten omien varojen prosenttiosuutta on korotettu vuodesta 2001, tasoitetaan ja kohdennettujen menojen kokonaismäärästä vähennetään niille jäsenvaltioille kohdennettujen menojen kokonaismäärä, jotka ovat liittyneet EU:hun 30. huhtikuuta 2004 jälkeen, lukuun ottamatta maatalouden suoria tukia ja markkinoihin liittyviä menoja sekä sitä osuutta maaseudun kehittämismenoista, joka katetaan EMOTR:n tukiosastosta. Lisäksi Alankomaiden, Itävallan, Ruotsin ja Saksan osuus Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän korjauksen rahoituksesta on supistettu neljäsosaan osuudesta, jonka ne olisivat normaalisti maksaneet. Vähennyksen rahoittavat muut jäsenvaltiot Yhdistynyttä kuningaskuntaa lukuun ottamatta. Tässä lisätalousarvioesityksessä otetaan talousarvioon laskelmat Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2018 koskevan korjauksen ensimmäisen tarkistuksen määrästä ja vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullisesta määrästä sekä näitä määriä varten tarvittava rahoitus.

Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullisen määrän ja aiemmin kyseistä korjausta varten talousarvioon otetun määrän (lisätalousarvioon nro 5/2016 otettu ensimmäinen tarkistus) erotus otetaan tämän lisätalousarvioesityksen lukuun 3 5 (Lopullinen laskelma Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän talousarvion epätasapainon korjauksen rahoittamisesta). Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2018 koskevan korjauksen ensimmäinen tarkistus otetaan tämän lisätalousarvioesityksen lukuun 1 5 (Talousarvion epätasapainon korjaaminen), ja sillä korvataan talousarvioon aiemmin otettu alustava määrä. 3.3.2. Korjausten laskeminen Vuosia 2015 ja 2018 koskeviin korjauksiin tehdyt tarkistukset ovat pääasiassa seurausta jäsenvaltioiden syksyllä 2018 ilmoittamista tarkistetuista alv- ja BKTL-määräytymisperusteista. Lisäksi vuotta 2018 koskevassa korjauksessa otetaan huomioon vuoden 2018 kohdennetut menot. 3.3.2.1. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä vuotta 2018 koskeva korjaus Seuraavassa taulukossa verrataan toisiinsa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2018 koskevan korjauksen alustavaa määrää, joka on otettu vuoden 2019 talousarvioon, ja kyseisen korjauksen ensimmäistä tarkistusta, joka on tarkoitus ottaa tähän lisätalousarvioesitykseen.



Vuotta 2018 koskeva korjaus Vuotta 2018 koskeva korjaus ALUSTAVA MÄÄRÄ Talousarvio 2019 Vuotta 2018 koskeva korjaus 1. TARKISTUS LTE nro 4/2019 Erotus (1) (2) (2) – (1) (1) Yhdistyneen kuningaskunnan osuus rajaamattomasta alv-määräytymisperusteesta 16,1945 % 15,9617 % –0,2329 % (2) Yhdistyneen kuningaskunnan osuus kohdennettujen menojen kokonaismäärästä (korjattu laajentumiseen liittyvien menojen huomioon ottamiseksi) 7,3577 % 6,7300 % –0,6277 % (3) = (1) – (2) 8,8368 % 9,2317 % +0,3948 % (4) Kohdennetut menot yhteensä 127 599 039 596 129 786 633 964 +2 187 594 368 (5) Laajentumiseen liittyvät menot

= (5 a) + (5 b) 27 076 886 462 31 101 300 166 +4 024 413 704 (5 a) Liittymistä edeltävät menot 0 0 0 (5 b) 4 artiklan 1 kohdan g alakohtaan liittyvät menot 27 076 886 462 31 101 300 166 +4 024 413 704 (6) Kohdennetut menot, joista on vähennetty laajentumiseen liittyvät menot = (4) – (5) 100 522 153 134 98 685 333 798 –1 836 819 336 (7) Korjauksen alkuperäinen määrä = (3) x (6) x 0,66 5 862 761 188 6 012 789 482 +150 028 294 (8) Yhdistyneen kuningaskunnan saama etu 854 326 562 616 616 471 –237 710 091 (9) Peruskorjaus Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi = (7) – (8) 5 008 434 626 5 396 173 012 +387 738 385 (10) Perinteisistä omista varoista johtuva ylimääräinen etu –15 094 049 –35 957 064 –20 863 015 (11) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus = (9) – (10) 5 023 528 676 5 432 130 075 +408 601 399 Vuotta 2018 koskevan korjauksen ensimmäinen tarkistus on noin 409 miljoonaa euroa suurempi kuin vuoden 2019 talousarvioon otettu kyseisen korjauksen alustava määrä.



3.3.2.2. Vuotta 2015 koskeva korjaus Seuraavassa taulukossa verrataan toisiinsa Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2015 koskevan korjauksen ensimmäistä tarkistusta, joka otettiin lisätalousarvioon nro 5/2016, ja kyseisen korjauksen lopullista määrää, joka on tarkoitus ottaa tähän lisätalousarvioesitykseen. Vuotta 2015 koskeva korjaus Vuotta 2015 koskeva korjaus

1. TARKISTUS

LT nro 5/2016 Vuotta 2015 koskeva korjaus

LOPULLINEN MÄÄRÄ

LTE nro 4/2019 Erotus (1) (2) (2) – (1) (1) Yhdistyneen kuningaskunnan osuus rajaamattomasta alv-määräytymisperusteesta 19,2145 % 19,1419 % –0,0726 % (2) Yhdistyneen kuningaskunnan osuus kohdennettujen menojen kokonaismäärästä (korjattu laajentumiseen liittyvien menojen huomioon ottamiseksi) 7,5910 % 7,5894 % –0,0016 % (3) = (1) – (2) 11,6235 % 11,5525 % –0,0710 % (4) Kohdennetut menot yhteensä 129 194 773 448 129 135 893 336 –58 880 112 (5) Laajentumiseen liittyvät menot

= (5 a) + (5 b) 31 733 179 803 31 639 878 296 –93 301 507 (5 a) Liittymistä edeltävät menot 0 0 0 (5 b) 4 artiklan 1 kohdan g alakohtaan liittyvät menot 31 733 179 803 31 639 878 296 –93 301 507 (6) Kohdennetut menot, joista on vähennetty laajentumiseen liittyvät menot = (4) – (5) 97 461 593 645 97 496 015 040 +34 421 395 (7) Korjauksen alkuperäinen määrä = (3) x (6) x 0,66 7 476 753 663 7 433 724 758 –43 028 905 (8) Yhdistyneen kuningaskunnan saama etu 1 496 521 393 1 381 345 015 –115 176 378 (9) Peruskorjaus Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi = (7) – (8) 5 980 232 270 6 052 379 743 +72 147 473 (10) Perinteisistä omista varoista johtuva ylimääräinen etu –76 109 576 –74 320 246 +1 789 330 (11) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus = (9) – (10) 6 056 341 847 6 126 699 989 +70 358 142 Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullinen määrä on etupäässä jäsenvaltioiden syksyllä 2018 ilmoittamien tarkistettujen alv- ja BKTL-määräytymisperusteiden seurauksena noin 70 miljoonaa euroa suurempi kuin lisätalousarvioon nro 5/2016 otettu kyseisen korjauksen ensimmäinen tarkistus. 3.3.3. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävän vuotta 2018 koskevan korjauksen ensimmäisen tarkistuksen ja vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullisen määrän ottaminen lisätalousarvioesitykseen nro 4/2019 3.3.3.1. Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä vuotta 2015 koskeva korjaus (luku 3 5) Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävä korjaus, joka otetaan tämän lisätalousarvioesityksen lukuun 3 5, muodostuu vuotta 2015 koskevan korjauksen lopullisen määrän (6 126 699 989 euroa) ja lisätalousarvioon nro 5/2016 otetun vuotta 2015 koskevan korjauksen ensimmäisen tarkistuksen (6 056 341 847 euroa) erotuksesta, joka on 70 358 142 euroa.



Korjaus rahoitetaan vuoden 2018 lopun tietoihin perustuvien, vuotta 2015 koskevien tarkistettujen BKTL-määräytymisperusteiden mukaisesti. Määrä otetaan lukuun 3 5 seuraavasti: