EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) /* KOM/2011/0251 lopull. */





PERUSTELUT Talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17. toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[1] 28 kohdan mukaisesti Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) voidaan ottaa joustovälineen avulla käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa ylittämällä rahoituskehyksen asianomaisten otsakkeiden enimmäismäärät. Rahastosta myönnettävään rahoitustukeen sovellettavista säännöistä säädetään Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20. joulukuuta 2006 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1927/2006[2]. Tanska toimitti 6. lokakuuta 2010 hakemuksen EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard EGR:n rahoitustuen saamiseksi sen jälkeen, kun Odense Steel Shipyard oli vähentänyt työpaikkoja Tanskassa. Tutkittuaan hakemuksen perusteellisesti komissio on tullut asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan mukaisesti siihen tulokseen, että asetuksessa säädetyt edellytykset rahoitustuen saamiseksi täyttyvät. HAKEMUKSEN TIIVISTELMÄ JA ANALYYSI Keskeiset tiedot: || EGR-viitenumero || EGF/2010/025 Jäsenvaltio || Tanska 2 artikla || (a) Ensisijainen yritys || Odense Steel Shipyard Toimittajat ja jatkojalostajat || 0 Viiteajanjakso || 13.4.2010 – 31.7.2010 Yksilöllisten palvelujen tarjoamisen aloittamispäivä || 1.10.2010 Hakemuksen päivämäärä || 6.10.2010 Työntekijävähennykset viiteajanjaksolla || 710 Työntekijävähennykset ennen viiteajanjaksoa ja sen jälkeen || 646 Tukikelpoiset työntekijävähennykset yhteensä || 1 356 Tuen kohteena olevat vähennetyt työntekijät || 950 Yksilöllisten palvelujen kustannukset euroina || 20 874 362 EGR:n täytäntöönpanokustannukset[3] euroina || 943 948 EGR:n täytäntöönpanokustannukset prosentteina || 4,3 Kokonaisbudjetti euroina || 21 818 310 EGR:n tuki euroina (65 %) || 14 181 901 1. Hakemus esitettiin komissiolle 6. lokakuuta 2010, ja sitä täydennettiin lisätiedoin 8. maaliskuuta 2011 asti. 2. Hakemus täyttää asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdassa esitetyt EGR:n rahoitustuen myöntämisen edellytykset, ja se tehtiin saman asetuksen 5 artiklassa säädetyssä kymmenen viikon määräajassa. Yhteys työntekijävähennysten ja globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten tai maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä 3. Osoittaakseen yhteyden työntekijävähennysten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välillä Tanska toteaa, että Euroopan telakat ovat viime vuosikymmeninä menettäneet huomattavasti markkinaosuutta Aasiaan. Tämän lisäksi maailmanlaajuinen rahoitus- ja talouskriisi vaikutti globaaleihin laivanrakennusmarkkinoihin niin, että Euroopan laivanrakentajien yhdistyksen (CESA) mukaan maailmanlaajuinen tilauskanta laski 194,2 miljoonasta CGT:stä[4] 156,2 miljoonaan CGT:hen vuodesta 2008 vuoteen 2009, ja uudet tilaukset vähenivät 43,0 miljoonasta CGT:stä 16,5 miljoonaan CGT:hen samalla ajanjaksolla. 4. CESA kirjoittaa vuosikertomuksessaan 2009–2010, että tämä maailmanlaajuisen tilauskannan lasku johti telakoiden työmäärän nopeaan kutistumiseen. Kysynnän romahdettua tavanomaisten lastialusten segmenteillä eurooppalaisten telakoiden markkinaosuudet säiliöalusten, konttialusten ja irtolastialusten segmenteillä supistuivat entisestään, kun noin 1,5 miljoonaa CGT:tä eli noin 17 % CESA:n jäsenten meneillään olevasta tilauskannasta peruutettiin vuoden 2008 toisen puoliskon jälkeen. CESA:n mukaan vuonna 2009 valmiiksi saatujen laivojen korkea arvo ja kompleksisuus auttoivat lieventämään liikevaihtoon kohdistunutta laskuvaikutusta, joka oli 5 %, kun taas vetoisuus väheni 20 %. Nykyolosuhteiden täysi vaikutus eurooppalaisiin telakoihin näkyy kuitenkin viiveellä pitkien tuotantoaikojen vuoksi. Vuodesta 2008 uudet tilaukset CESA-telakoilla ovat vähentyneet dramaattisesti. Mitä työllisyyteen tulee, vuoden 2009 lopussa keskimäärin 20 % telakoiden työpaikoista oli jo kohdannut vaikutukset. CESA arvioi, että ilman uusia sopimuksia ennen kesää 2010 ei olisi mahdollista välttää työllisyyskriisiä, jossa puolet työpaikoista olisi vaarassa. Lukuisat eurooppalaiset telakat siirtyivät entistä enemmän lyhennettyyn työaikaan ja ilmoittivat työntekijävähennyksistä tai toteuttivat niitä. Jotkin telakat olivat jo ajautuneet konkurssiin, mikä käynnisti ketjureaktion niiden toimittajien keskuudessa. 5. Tämä on kolmas EGR-asia laivanrakennusalalla, ja kahdessa edellisessä asiassa esitetyt perustelut (EGF/2010/001 DK/Nordjylland[5] ja EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[6]) pätevät edelleen. Työntekijävähennysten määrän ja 2 artiklan a alakohdan mukaisten kriteerien täyttymisen osoittaminen 6. Tanskan hakemus perustuu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan a alakohdan toimintakriteeriin, joka edellyttää vähintään 500 työntekijän vähentämistä neljän kuukauden aikana jäsenvaltiossa sijaitsevasta yhdestä yrityksestä, mukaan luettuina työntekijät, jotka vähennetään sen toimittajien tai jatkojalostajien palveluksesta. 7. Hakemuksessa todetaan, että Odense Steel Shipyardista vähennettiin 710 työntekijää viiteajanjaksolla 13. huhtikuuta 2010 – 31. heinäkuuta 2010, ja sen lisäksi vielä 646 työntekijää ajanjaksolla, joka alkoi 10. elokuuta 2009, jolloin ilmoitettiin telakan sulkemisesta, ja päättyi tammikuussa 2011 (mukaan luettuna). Hakijajäsenvaltio päätti olla käyttämättä koko neljää kuukautta viiteajanjaksona, koska kolmen ja puolen kuukauden aikana saavutettu lukumäärä oli riittävä tukikelpoisuuteen. Kaikki nämä työntekijävähennykset on laskettu asetuksen (EY) N:o 1927/2006 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti. Selvitys työntekijävähennysten ennakoimattomasta luonteesta 8. Tanskan viranomaiset ovat sitä mieltä, että telakan sulkemista ja siitä johtuvia työntekijävähennyksiä ei olisi voitu ennustaa. Telakan omistajat investoivat telakkaan voimakkaasti vuoteen 2009 asti; tätä ei olisi tapahtunut, jos sulkeminen olisi ollut odotettavissa. On huomattava, että kyseessä on yksi suurimmista ja moderneimmista telakoista Euroopassa; se pitää hallussaan ennätyksiä, kuten esimerkiksi maailman suurimpien konttialusten (Emma Maersk ja sen E-luokan sisaralus) rakentamisen (vuosina 2006–2008). Telakka on tullut tunnetuksi siitä, että siellä suunnitellaan ja rakennetaan innovatiivisia aluksia, joissa käytetään suunnittelun ja varustuksen uusinta teknologiaa. Osoitus työntekijävähennysten määrästä ja tiedot työntekijävähennyksiä tekevistä yrityksistä 9. Hakemus koskee yhteensä 1 356:ta työntekijää, jotka on vähennetty Odense Steel Shipyardista. Kyselytutkimuksen jälkeen hakijajäsenvaltio on todennut, että lähes 70 % vähennysten kohteena olevista työntekijöistä haluaa hyödyntää EGR-toimenpiteitä. 10. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Miehiä || 903 || 95,0 Naisia || 47 || 4,9 EU:n kansalaisia || 950 || 100,0 Muun kuin EU-valtion kansalaisia || 0 || 0,0 15–24-vuotiaita || 58 || 6,1 25–54-vuotiaita || 726 || 76,4 55–64-vuotiaita || 162 || 17,1 Yli 64-vuotiaita || 4 || 0,4 11. Niin vähennysten kuin tuen kohteena olevien työntekijöiden joukossa ei ole työntekijöitä, joilla on pitkäaikaisia terveysongelmia tai toimintarajoite. 12. Tuen kohteena olevat työntekijät voidaan jaotella ammattiryhmittäin seuraavasti: Ryhmä || Lukumäärä || Prosenttiosuus Erityisasiantuntijat || 30 || 3,2 Asiantuntijat || 616 || 64,8 Toimisto- ja asiakaspalvelutyöntekijät || 19 || 2,0 Palvelu- ja myyntityöntekijät || 153 || 16,1 Muut työntekijät || 132 || 13,9 13. Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 7 artiklan mukaisesti Tanska on vahvistanut, että miesten ja naisten välisen tasa-arvon sekä syrjimättömyyden politiikkaa on sovellettu ja sovelletaan jatkossa EGR:n toteuttamisen eri vaiheissa ja etenkin haettaessa siitä tukea. Asianomaisen alueen ja sen viranomaisten ja sidosryhmien kuvaus 14. Odense on Tanskan kolmanneksi suurin kaupunki, ja sen asukasluku on lähes 200 000. Kaupunki sijaitsee keskellä Fynin saarta, jonka väkiluku on kokonaisuudessaan lähes 500 000. Fyn in itäisin osa Etelä-Tanskan aluetta, jonka väkiluku on kokonaisuudessaan 1 200 000. Sekä Fynin että koko alueen infrastruktuuri on kehittynyttä, ja työssäkäyvä väestö kulkee yhä enemmän töihin kotikaupunkiensa ulkopuolelle. Kun on kyse Odense Steel Shipyardin työntekijöistä, työmatkaliikennettä ei kuitenkaan voida pitää ratkaisuna heidän työllisyysongelmaansa, koska heillä ei ole juurikaan työllistymismahdollisuuksia saaren muissa osissa, eikä metallurgia-alalla kaiken kaikkiaan ole työvoimapulaa Tanskassa. Sen vuoksi tarvitaan merkittäviä toimia, joilla vähennettyjä työntekijöitä autetaan valmistautumaan uusiin työpaikkoihin. 15. Odensella on yhteys mereen kanaalin ja Odense-vuonon kautta, jossa Odense Steel Shipyard sijaitsee pienessä Munkebon kaupungissa (5 500 asukasta). Munkebo on osa Kerteminden kuntaa, joka muodostaa Fynin koillisosan. 16. Vuonna 2008 Odensen ja Kerteminden kokonaistyövoima oli 109 000 henkilöä. Tämän hakemuksen kattamat Odense Steel Shipyardin välittömät menetykset vastaavat siten yli yhtä prosenttia työvoimasta, mihin on lisättävä myös myöhemmin aiheutuvat työpaikkojen menetykset alihankkijoiden piirissä sekä lisämenetykset itse telakalla, kun se sulkeutuu kokonaan. On arvioitu, että välilliset työpaikkojen menetykset tulevat olemaan yhtä merkittävät kuin välittömät menetykset, joten telakan sulkemista pidetään suurena kriisinä alueen taloudessa. Kerteminden työvoiman koulutustaso on sekä kansallista keskiarvoa että Fynin keskiarvoa alempi. Vuonna 2008 noin 27,3 % Kerteminden työvoimasta oli saanut jonkinlaista jatkokoulutusta, kun vastaava luku Fynissä oli 33 % ja kansallinen keskiarvo 34,8 %. 17. Sekä Odensen että Kerteminden kunnat ovat tiiviisti mukana tässä hakemuksessa, jota ne ovat tukeneet alusta asti. Työntekijävähennysten odotettu vaikutus paikalliseen, alueelliseen tai koko maan työllisyyteen 18. Yleinen työllisyystilanne heikkeni jyrkästi Tanskassa vuosina 2009 ja 2010. Työttömyys kohosi ennätysalhaiselta tasolta (3,3 % vuonna 2008) ja oli 8,2 % joulukuussa 2010 (lähde: Eurostat[7]). 19. Kerteminden elinkeinorakennetta leimaa teollisuuden ja erityisesti metallurgian suuri osuus työllisyydestä. Monia työpaikkoja tällä alalla on jo menetetty muihin alempien palkkakustannusten maihin. Vähennettävillä telakkatyöntekijöillä on korkea tekninen asiantuntemus, jota on vaikea soveltaa muilla aloilla Fynissä tai edes koko Tanskassa. Lisäksi telakan toimintaa ollaan vähentämässä asteittain, ja työntekijäryhmiä vähennetään sitä mukaa, kun viimeiset laivatilaukset saadaan valmiiksi. Odotettavissa on, että vuonna 2011 vähennetään kolmessa aallossa vielä 1 100 työntekijää. Ilman merkittävää uudelleenkoulutusta näiden työntekijöiden on vaikea työllistyä uudelleen. 20. Sen jälkeen, kun telakan sulkemisesta ilmoitettiin elokuussa 2009, paikallisten, alueellisten ja valtakunnallisten sidosryhmien yhteenliittymä on käynyt keskusteluja ja laatinut strategian alueen uusia kasvumahdollisuuksia varten. Kyseinen strategia ohjasi hakemukseen sisältyvien toimenpiteiden valintaa. Rahoitettavaksi tuleva koordinoitu yksilöllisten palvelujen paketti ja sen arvioitujen kustannusten erittely sekä toimien täydentävyys rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa 21. Etelä-Tanskan alue määrittelee ja suunnittelee toimenpiteitä, jotka voidaan toteuttaa Lissabonin tavoitteiden mukaisesti pyrittäessä vahvaan eurooppalaiseen kilpailukykyyn. Alueellinen kasvufoorumi käyttää sekä ESR:n että EAKR:n rahoitusta ja kansallista työmarkkina-avustusta näiden pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamiseksi pyrkien edistämään uusia kasvualoja tällä alueella. 22. Jotta voitaisiin auttaa näiden välittömien työpaikkavähennysten kohteeksi joutuneita, tarvitaan kuitenkin enemmän erityistoimia. Niihin kuuluu koulutus, työllistymiskannustimet ja tuki yrittäjyydelle. Työntekijöiden kohderyhmä on jo erittäin ammattitaitoista, mutta alalla, jolla tulevat työllistymismahdollisuudet näyttävät heikoilta. Tämän vuoksi heitä varten ehdotetut toimenpiteet ovat jonkin verran kalliimpia kuin muissa joukkovähentämistapauksissa, jotka koskevat suhteellisen vähäisen ammattitaidon omaavia työntekijöitä. – Diagnoosi, selvitystyö ja peruskurssi: Arvion mukaan tähän toimenpiteeseen osallistuu noin 70 % vähennetyistä työntekijöistä. Kurssi kestää keskimäärin neljä viikkoa, ja siihen sisältyy sekä ryhmäopetusta että yksilöllistä neuvontaa. Tavoitteena on auttaa työntekijöitä ymmärtämään omaa tilannettaan ja motivoitumaan täydelliseen uudelleenorientoitumiseen, ymmärtämään alueella avoimena olevia mahdollisuuksia, määrittelemään oman pätevyytensä ja tunnistamaan itseään kiinnostavat mahdollisuudet sekä päättämään muista toimenpiteistä, joihin he haluavat osallistua. Tähän toimenpiteeseen kuuluu paljon intensiivisempää ja yksilöllisempää neuvontaa kuin mitä työvoimatoimistot yleensä pystyvät tarjoamaan. – Ammatillinen koulutus ja yleissivistävä koulutus: Arvion mukaan myös tähän toimenpiteeseen osallistuu noin 70 % vähennetyistä työntekijöistä, jotka valitsevat erilaisia koulutus- ja uudelleenkoulutusaloja. Osalle työntekijöistä voi olla tarpeen vahvistaa yleissivistävää koulutustaan ennen kuin he voivat osallistua muihin koulutusvaihtoehtoihin. – Ensimmäinen näistä vaihtoehdoista koskee energiateknologiaa, johon kuuluu sähkövoiman tuottaminen, energian varastointi, energiainfrastruktuuri ja energiatehokkuus; vihreää energiaa korostetaan kaikilla näillä osa-alueilla. Kyseessä on uusi koulutusalue, jota työvoimatoimistot eivät ole aiemmin tarjonneet. – Toinen vaihtoehto koskee rakentamista ja maisemanhoitoa, joihin on jo tehty laajoja julkisen sektorin sitoumuksia tulevia vuosia varten. Kurssiin kuuluu energiatehokkaan rakentamisen erityisopintoja. Nämä ovat innovatiivisia koulutustoimenpiteitä, jotka poikkeavat siitä, mitä alueella on tarjolla. – Kolmas vaihtoehto koskee robotiikkaa, joka on vahvan kasvun ala, jolla Tanska menestyy kansainvälisesti. Pääasiallisia kohdealoja ovat teollisuustuotanto, pelit ja oppiminen ja biologinen tuotanto. Työvoimatoimistot eivät nykyisellään tarjoa tätä vaihtoehtoa, mutta ne voisivat ottaa sen valikoimaansa tulevaisuudessa, jos järjestely toimii hyvin. – Neljäs vaihtoehto koskee hyvinvointiteknologiaa, jonka kehittäminen keskittyy jo Odensen ympäristöön. Hyvinvointipalvelujen kysynnän odotetaan kasvavan sairaaloissa ja terveydenhuollossa. Pääkohteena on yleinen johdatus teknologiaan ja taitojen parantaminen käytännössä. Työvoimatoimistot eivät nykyisellään tarjoa myöskään tätä kurssia, mutta se voi tarjota hyvät työllistymismahdollisuudet tulevaisuudessa. – Viidentenä vaihtoehtona on yleissivistävä koulutus, joka voi olla ennakkoedellytyksenä monille vähennetyille työntekijöille, jotta he voivat osallistua tarjottuun koulutukseen. Arvion mukaan neljännes koko kohderyhmästä osallistuu tähän toimenpiteeseen, jonka on määrä kestää keskimäärin 22 viikkoa henkilöä kohti. Vaikka työvoimatoimistot tarjoavat tätä toimenpidettä, niillä on vaikeuksia selviytyä työttömien työntekijöiden tulvasta. – Nuorten houkuttelu koulutukseen / korkeakoulutus: Tällä toimenpiteellä ohjataan nuoria työntekijöitä palaamaan koulutukseen, tarjotaan tukea ja rahoitetaan koulutuskustannuksia enintään vuodeksi. Tämä tuki on laajempaa kuin mitä työvoimatoimistot yleensä tarjoavat. – Työllistymiskannustimet – opetus yrityksissä: Toimenpide auttaa vähennetyn työntekijän siirtymistä uuteen työpaikkaan edistämällä oppimista ja mukautumista sekä työnantajan että uuden työntekijän kannalta. Se toteutetaan useimmiten jonkin muun sellaisen toimenpiteen lisäksi, jolla työntekijää valmistetaan uuteen työpaikkaan. Käytännössä kyseessä on uusille työntekijöille suunnattu kurssi, joka toteutetaan 1–3 päivänä viikossa 6–10 viikon aikana. Se helpottaa suuresti uusien työnantajien päätöstä palkata vähennettyjä työntekijöitä, koska heitä autetaan sopeutumaan uuteen työpaikkaan nopeammin. – Kannustimet uuden yrityksen perustamiseen: Yrittäjyys on Tanskassa vähäistä mutta lisääntymässä, ja se on erityisen vähäistä näiden työpaikkavähennysten eniten koettelemissa kahdessa kunnassa. Vähennettyjen työntekijöiden osoittama kiinnostus tähän toimenpiteeseen oli kuitenkin keskimääräistä suurempaa, ja lähes kolmannes (285) työntekijöistä ilmaisi kiinnostuksensa. Suunnitellut workshopit auttavat näitä työntekijöitä kehittämään ideoita ja luovuutta, ideoiden seulonta auttaa heitä keskittymään jatkokehittämisen kannalta parhaisiin vaihtoehtoihin ja kuuden viikon yrittäjyyskurssi antaa tämän tien valitseville (arviolta 95 työntekijää) mahdollisuuden keskittyä siihen, miten yritystä pyöritetään; pienempi määrä (arviolta 45 työntekijää) saa tämän jälkeen neuvontaa tuotekehityksestä ja tarvittavasta markkina-analyysista. Noin 20 uutta yrittäjää saa ohjausta ja valmennusta yrityksen varhaisessa käynnistysvaiheessa ja mentorointia useita kertoja ensimmäisen vuoden aikana. Niitä, jotka perustavat yrityksen menestyksekkäästi, autetaan markkinoinnissa ja suhdetoiminnassa, mukaan luettuna brändin rakentaminen. Tiukat edellytykset täyttävät yrittäjät voivat hakea lainaa – arvion mukaan noin kymmenen hakijaa täyttää edellytykset tätä viimeistä tukivaihetta varten. – Näiden toimenpiteiden lisäksi Tanska ehdottaa 100,67 euron päivärahaa työntekijää kohti kultakin toimintapäivältä. 23. EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuvat menot, jotka on sisällytetty hakemukseen asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan mukaisesti, kattavat valmistelu-, hallinnointi-, valvonta-, tiedotus- ja mainontatoimia. Kaikki toimenpiteissä mukana olevat osapuolet ovat sitoutuneet tiedottamaan tarjottavasta EGR-tuesta. 24. Tanskan viranomaisten esittämät yksilölliset palvelut ovat aktiivisia työmarkkinatoimenpiteitä, jotka kuuluvat asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklassa määriteltyihin tukikelpoisiin toimiin. Tanskan viranomaiset arvioivat näiden palvelujen kokonaiskustannuksiksi 20 874 362 euroa ja EGR:n täytäntöönpanosta aiheutuviksi kustannuksiksi 943 948 euroa (4,3 % kokonaismäärästä). EGR:stä haettu rahoitusosuus on yhteensä 14 181 901 euroa (65 % kokonaiskustannuksista). Toimet || Kohteena olevien työntekijöiden arvioitu lukumäärä || Arvioidut kustannukset kohteena olevaa työntekijää kohti (euroa) || Kustannukset yhteensä (EGR ja kansallinen osarahoitus) (euroa) Yksilölliset palvelut (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan ensimmäinen kohta) Diagnoosi, selvitystyö ja peruskurssi || 950 || 1 610,74 || 1 530 203 Ammatillinen koulutus energiateknologiassa || 190 || 10 067,11 || 1 912 751 Ammatillinen koulutus rakentamisessa ja maisemanhoidossa || 140 || 5 369,13 || 751 678 Ammatillinen koulutus robotiikassa || 75 || 10 067,11 || 755 033 Ammatillinen koulutus hyvintointiteknologiassa || 70 || 12 080,54 || 845 638 Yleissivistävä koulutus || 235 || 7 973,15 || 1 873 690 Houkuttelu korkeakoulutukseen || 110 || 6 711,41 || 738 255 Opetus yrityksissä || 190 || 3 221,48 || 612 081 Yrittäjyyden kannustaminen || 285 || 268,46 || 76 511 Ideoiden seulonta || 140 || 134,23 || 18 792 Yrittäjyyskurssi || 95 || 5 637,58 || 535 570 Tuotekehityskurssi || 45 || 3 758,39 || 169 128 Markkina-analyysi ja toteutettavuustutkimus || 20 || 4 026,85 || 80 537 Yritystoiminnan käynnistäminen || 20 || 5 637,58 || 112 752 Mentorointi || 20 || 1 342,28 || 26 846 Mainostaminen ja brändin rakentaminen || 20 || 4 026,85 || 80 537 Yrityksen perustamislaina || 10 || 26 845,60 || 268 456 Päiväraha || 950 || 11 037,80 || 10 485 906 Yksilöllisten palvelujen kustannukset yhteensä || || 20 874 362 EGR:n täytäntöönpanokustannukset (asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmas kohta) Valmistelutoimet || || 74 260 Hallinnointi || || 482 694 Tiedotus ja mainonta || || 185 652 Valvontatoimet || || 201 342 EGR:n täytäntöönpanokustannukset yhteensä || || 943 948 Arvioidut kokonaiskustannukset || || 21 818 310 EGR:n rahoitusosuus (65 % kokonaiskustannuksista) || || 14 181 901 * Kokonaismäärät eivät täsmää täysin, mikä johtuu Tanskan kruunujen muuntamisesta euroiksi ja pyöristyksistä. 25. Tanska vahvistaa, että edellä kuvatut toimenpiteet ovat täydentäviä rakennerahastoista rahoitettavien toimien kanssa ja että kaikki päällekkäisrahoitus estetään. Päivämäärä, jolloin yksilöllisten palvelujen tarjoaminen kyseisille työntekijöille aloitettiin tai on tarkoitus aloittaa 26. Tanska aloitti EGR:n osarahoitusta varten ehdotettuun koordinoituun pakettiin sisältyvien yksilöllisten palvelujen tarjoamisen asianomaisille työntekijöille 1. lokakuuta 2010. Tästä päivämäärästä alkaa sen vuoksi tukikelpoisuusaika, joka koskee kaikkea EGR:stä mahdollisesti myönnettävää apua. Menettelyt työmarkkinaosapuolten kuulemiseksi 27. Etelä-Tanskan alue ja Odensen ja Kerteminden kunnat laativat hakemuksen yhdessä. Työhön on osallistunut useita työmarkkinaosapuolia, toimialajärjestöjä, ammattiliittoja ja oppilaitoksia. Yhteisiä kokouksia on järjestetty, ja niissä osapuolet ovat käyneet keskusteluja ja laatineet yksityiskohtaisia kasvustrategioita ja siirtymäsuunnitelmaan kuuluvia erityistoimia. 28. Tanskan viranomaiset vahvistivat, että kansallisessa ja EU:n lainsäädännössä säädettyjä joukkovähentämisiin liittyviä vaatimuksia on noudatettu. Tiedot toimista, jotka ovat pakollisia kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla 29. Tanskan viranomaisten hakemuksessa esitettiin seuraavat tiedot asetuksen (EY) N:o 1927/2006 6 artiklassa säädettyjen perusteiden täyttymisestä: · vahvistettiin, ettei EGR:stä saatavalla rahoitustuella korvata toimenpiteitä, jotka kuuluvat yritysten vastuualaan kansallisen lainsäädännön tai työehtosopimusten nojalla, · osoitettiin, että suunnitelluilla toimilla tuetaan yksittäisiä työntekijöitä, eikä niitä käytetä yritysten tai toimialojen rakenneuudistukseen, · vahvistettiin, ettei edellä tarkoitetuille tukikelpoisille toimille saada avustusta muista EU:n rahoitusvälineistä. Hallinnointi- ja valvontajärjestelmät 30. Tanska on ilmoittanut komissiolle, että hallintoviranomaisena rahoitustuen hallinnoinnista ja valvonnasta vastaa Tanskan yritys- ja rakennusviranomainen eli sama taho, joka vastaa myös Euroopan sosiaalirahastosta saadun tuen hallinnoinnista ja valvonnasta. Todentamisviranomaisena toimii saman elimen toinen osasto. Valvontaviranomaisena toimii yritys- ja rakennusviranomaiseen kuuluva EU-rahoituksen tarkastusyksikkö. Rahoitus 31. Tanskan hakemuksen perusteella ehdotetaan, että EGR:stä myönnetään yksilöllisten palvelujen koordinoidulle paketille 14 181 901 euroa, joka vastaa 65:tä prosenttia kokonaiskustannuksista. Komission ehdotus rahastosta maksettavasta osuudesta perustuu Tanskan toimittamiin tietoihin. 32. Ottaen huomioon EGR:stä myönnettävän rahoitustuen enimmäismäärän asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä määrärahojen uudelleenkohdennusten osalta käytettävissä olevan liikkumavaran, komissio ehdottaa, että EGR:n varoja otetaan käyttöön koko edellä mainittu määrä, joka kohdennetaan rahoituskehyksen otsakkeeseen 1 a. 33. Ehdotettu rahoitustuen määrä jättää yli 25 prosenttia EGR:lle varatusta vuosittaisesta enimmäismäärästä käytettäväksi vuoden viimeisinä neljänä kuukautena, kuten asetuksen (EY) N:o 1927/2006 12 artiklan 6 kohdassa edellytetään. 34. Esittämällä tämän ehdotuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi komissio aloittaa yksinkertaistetun kolmikantamenettelyn 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti varmistaakseen molempien budjettivallan käyttäjien hyväksynnän sekä EGR:n käyttötarpeelle että tarvittavalle määrälle. Komissio pyytää sitä budjettivallan käyttäjää, joka ensimmäisenä hyväksyy tämän ehdotuksen asianmukaisella poliittisella tasolla, ilmoittamaan aikomuksistaan toiselle budjettivallan käyttäjälle ja komissiolle. Jos jompikumpi budjettivallan käyttäjä ei hyväksy ehdotusta, järjestetään muodollinen kolmikantakokous. 35. Komissio esittää erikseen siirtopyynnön asiaa koskevien maksusitoumusmäärärahojen kirjaamiseksi vuoden 2011 talousarvioon 17. toukokuuta 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti. Maksumäärärahojen lähteet 36. Vuoden 2011 talousarviossa on budjettikohdassa 04.0501 ”Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)” varattu maksumäärärahoja 47 608 950 euroa. Tämän hakemuksen kohteena olevat 14 181 901 euroa katetaan mainitusta budjettikohdasta. Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti (hakemus EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard, Tanska) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, ottavat huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen[8] ja erityisesti sen 28 kohdan, ottavat huomioon Euroopan globalisaatiorahaston perustamisesta 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1927/2006[9] ja erityisesti sen 12 artiklan 3 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen[10] sekä katsovat seuraavaa: (1) Euroopan globalisaatiorahasto, jäljempänä ’EGR’, on perustettu lisätuen tarjoamiseksi globalisaatiosta johtuvien maailmankaupan huomattavien rakenteellisten muutosten vuoksi työttömiksi jääneille työntekijöille ja heidän auttamisekseen työmarkkinoille uudelleen integroitumisessa. (2) EGR:n toimialaa laajennettiin niin, että 1 päivästä toukokuuta 2009 alkaen toimitettujen hakemusten johdosta tukea voidaan myöntää työntekijöille, jotka ovat tulleet vähennetyiksi maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin välittömänä seurauksena. (3) Toukokuun 17 päivänä 2006 tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti EGR:n varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa. (4) Tanska esitti 6 päivänä lokakuuta 2010 hakemuksen EGR:n varojen käyttöönottamiseksi Odense Steel Shipyard -yrityksessä toteutettujen työntekijävähennysten vuoksi ja toimitti sitä täydentäviä lisätietoja 8 päivään maaliskuuta 2011 asti. Hakemus on asetuksen (EY) N:o 1927/2006 10 artiklassa säädettyjen rahoitustuen vahvistamista koskevien vaatimusten mukainen. Näin ollen komissio ehdottaa, että varoja otetaan käyttöön 14 181 901 euroa. (5) EGR:stä olisi sen vuoksi otettava käyttöön varoja rahoitustuen antamiseksi Tanskan hakemuksen perusteella, OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Euroopan globalisaatiorahastosta (EGR) otetaan käyttöön 14 181 901 euroa maksusitoumusmäärärahoina ja maksumäärärahoina osana varainhoitovuotta 2011 koskevaa Euroopan unionin yleistä talousarviota. 2 artikla Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tehty [Brysselissä/Strasbourgissa] […] päivänä […]kuuta […]. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja [1] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [2] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [3] Asetuksen (EY) N:o 1927/2006 3 artiklan kolmannen kohdan mukaisesti. [4] Compensated Gross Tonnage (CGT) (kompensoitu bruttovetoisuus) on indikaattori, joka kertoo yksittäisen laivan rakentamiseen tarvittavan työmäärän, ja se lasketaan kertomalla laivan vetoisuus (tonnage) kertoimella, joka määritetään laivan tyypin ja koon mukaan (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] KOM(2010) 451 lopullinen. [6] KOM(2010) 631 lopullinen. [7] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/statistics/search_database [8] EUVL C 139, 14.6.2006, s. 1. [9] EUVL L 406, 30.12.2006, s. 1. [10] EUVL C […], […], s. […].