Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille eLearning-toimintasuunnitelma – Katse huomispäivän koulutukseen"



Virallinen lehti nro C 036 , 08/02/2002 s. 0063 - 0071



Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille eLearning-toimintasuunnitelma - Katse huomispäivän koulutukseen" (2002/C 36/14) Komissio päätti 19. huhtikuuta 2001 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta tiedonannosta. Asian valmistelusta vastannut "työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus" -jaosto antoi lausuntonsa 5. syyskuuta 2001. Esittelijä oli Bernd Rupp ja apulaisesittelijä Christoforos Koryfidis. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 17. ja 18. lokakuuta 2001 pitämässään 385. täysistunnossa (lokakuun 17. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. Äänestyksessä annettiin 85 ääntä puolesta eikä yhtään ääntä vastaan 2:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1.1. eLearning-aloite (tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävää oppimista, "e-oppimista" koskeva aloite) täydentää, tarkentaa ja kehittää edelleen koulutuksen osalta eEurope-toimintasuunnitelmaa(1), josta komissio on antanut oman tiedonantonsa. 1.2. Komissio hyväksyi eLearning-aloitetta koskevan tiedonantonsa(2) toukokuussa 2000. Aloite on tärkeä väline pyrittäessä siihen päämäärään, jonka Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto unionille asetti, toisin sanoen että "siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietopohjainen talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta(3)". 1.3. Aloite liittyy myös komission raporttiin, jossa käsitellään koulutusjärjestelmien konkreettisia tulevaisuuden tavoitteita(4). 1.4. Tiedonannossa esitetään eLearning-aloitetta koskeva toimintasuunnitelma(5). 1.5. Tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävää oppimista koskeva toimintasuunnitelma on myös erittäin tärkeä sen julkisen keskustelun kannalta, jota parhaillaan käydään elinikäistä oppimista käsittelevästä komission muistiosta(6). 2. Komission asiakirjan pääsisältö 2.1. Käsiteltävänä oleva toimintasuunnitelma koskee vuosia 2001-2004, ja siinä määritellään konkreettiset koulutusta koskevat tavoitteet ja toimet vuosina 2001-2002. Toimintasuunnitelman tavoitteita ovat mm. seuraavat: - infrastruktuurin(7) osalta on nopeutettava laadukkaan ja Euroopan unionille kohtuuhintaisen digitaalisen infrastruktuurin käyttöönottoa - uusien tietojen ja taitojen(8) osalta tavoitteena on Euroopan työllisyysstrategian ja jäsenvaltioiden elinikäisen oppimisen strategioiden puitteissa parantaa koulutusta koskevia aloitteita kaikilla tasoilla, erityisesti - edistämällä "digitaalista lukutaitoa" - edistämällä opettajille ja kouluttajille tarkoitettua asianmukaista koulutusta, jossa opetetaan ennen kaikkea tekniikan käyttöä opetuksessa ja muutoksenhallintakykyä - kehittämällä kouluista, yliopistoista ja ammatillisista koulutuskeskuksista "kaikille avoimia paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia(9)". - eLearning-aloitteessa pyritään luomaan asianmukaiset edellytykset opetukseen soveltuvien kehittyneiden sisältöjen, palvelujen ja oppimisympäristöjen kehittämiselle markkinoita ja julkista sektoria varten - lisäksi eLearning-aloitteella lujitetaan yhteistyötä ja vuoropuhelua sekä parannetaan alan toimien ja aloitteiden nivoutumista toisiinsa kaikilla tasoilla - paikallis- ja aluetasolla sekä jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön tasolla - ja kaikkien alan toimijoiden kesken. 2.2. eLearning-aloitteella autetaan toteuttamaan ja kehittämään eurooppalaisen tietoyhteiskunnan (eEurope) koulutuksellisia tavoitteita luomalla puitteet ja ohjelma asianomaisten yhteisön tahojen ja jäsenvaltioiden väliselle yhteistyölle. Tähän pyritään määrittelemällä yhteiset painopisteet ja suositukset, aktivoimalla koulutusalan toimijoita ja hyödyntämällä yhteisön toimintavälineitä. 2.2.1. Nykyiset eLearning-toimintasuunnitelman tavoitteiden mukaiset toimet ovat hyvin erityyppisiä sekä jäsenvaltioissa että yhteisön tasolla. 2.3. Toimintavälineet ihmisten aktivoimiseksi yhteisön laajuisesti. eLearning-aloitteelle ei ole suunnitteilla uusia määrärahoja, vaan se on määrä rahoittaa nykyistä ohjelmista ja nykyisiä välineitä ja resursseja käyttäen(10). 2.4. Yhteistoimet(11). Aloitteessa on eritelty neljä keskeistä toimintalinjaa, jotka koskevat infrastruktuureja, koulutusta, laadukkaita multimediapalveluja ja -sisältöjä sekä vuoropuhelua ja yhteistyötä kaikilla tasoilla. 3. Yleistä 3.1. Talous- ja sosiaalikomitea kannattaa eLearning-aloitetta(12). Komitea pitää sitä nykyaikaisena ja joustavana opetusta koskevana ehdotuksena, jonka avulla voidaan lähestyä, tarkastella ja ratkaista digitaaliajan ongelmia. Se kehottaa EU:n toimielimiä, jäsenvaltioiden hallituksia, alue- ja paikallisviranomaisia, järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa ja yritysmaailmaa tekemään yhteistyötä kyseisen toimintasuunnitelman toteuttamiseksi. 3.1.1. Jotta kattava eLearning-suunnitelma saataisiin onnistuneesti toteutettua ja voitaisiin hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla sen tarjoama mahdollisuus perinteisten oppimis- ja koulutusmenetelmien rikastamiseen, komission on määriteltävä entistä selkeämmin, millä tavoin aloite tulee hyödyttämään koulutusalaa. Aloitteen hyöty on ilmeisen merkittävä erityisesti kouluopetuksen kannalta. 3.1.1.1. Näin ollen komitea haluaa erityisesti kiinnittää huomiota siihen opetus- ja koulutusympäristöön, jossa e-oppimista on määrä kehittää. Näiden puitteiden selvittämiseksi on tehtävä yksityiskohtaista ja tarkkaa tutkimustyötä. Lisäksi on välttämätöntä kehittää viipymättä asianmukaisia eurooppalaisia opetustuotteita, -sisältöjä ja -menetelmiä kaikkia opetus- ja koulutusmuotoja varten. 3.1.1.2. Tästä syystä on TSK:n mielestä myös luotava julkinen vuoropuhelun foorumi uuden järjestelmän luotettavuuden takaamiseksi. 3.1.1.3. Joka tapauksessa TSK pitää välttämättömänä kriittistä suhtautumista uusien välineiden käyttöön, myös käyttäjän näkökulmasta. Vielä tätäkin tärkeämpää on kuitenkin edistää koulutuksen avulla sellaisten henkilökohtaisten menetelmien kehittämistä, joiden avulla yksilö oppii suodattamaan tietoa ja tarkistamaan sen paikkansapitävyyden(13). Tällaiset menetelmät ovat avain tietoyhteiskunnan mukanaan tuomien ongelmien ratkaisuun. 3.2. eEurope-toimintasuunnitelmaa koskevassa lausunnossaan (CES 45/2001, kohta 1.5) komitea toteaa "Euroopan reagoineen hitaasti Internetin tuomaan suureen haasteeseen". Tämä viivästymä on komitean mukaan kurottava umpeen. eLearning-toimintasuunnitelma on vastaus komitean ilmaisemaan huoleen ja antaa toivoa siitä, että Euroopan kansalaiset tulevat pian sopeutumaan tietoyhteiskuntaan. 3.3. Tietoyhteiskuntaan siirtyminen ei saa lisätä minkäänlaisia syrjäytymisen muotoja(14). 3.3.1. TSK:n mielestä koulutukseen sisältyy jo nyt vaara, että jotkin ihmiset, ihmisryhmät tai alueet syrjäytyvät tietoyhteiskunnasta, koska - opettajat ja kouluttajat eivät syystä tai toisesta voi perehtyä digitaalitekniikkaan ja hyödyntää sitä - lapset, joilla on kotona käytössään tietokone, ovat erilaisessa asemassa kuin ne, joilla sitä ei ole - puhtaasti teknisistä syistä kaikilla ei ole mahdollisuutta pysyä mukana teknologian nopeassa kehityksessä - henkilöiden, joilla on erityistarpeita, on erityisen vaikea saada käyttöönsä tietoa ja hyödyntää nykyaikaisia koulutusmuotoja. 3.3.1.1. Yksi TSK:n suosituksista edellä mainitussa lausunnossa oli, että opettajien käyttöön tarjottaisiin "kaikilla koulutustasoilla ilmaiset tietokonelaitteet (henkilökohtainen tietokone ja vapaa pääsy Internetiin)(15)". Tämä ehdotus on syytä toteuttaa mahdollisimman pian, joko esitetyssä muodossaan tai muunneltuna (hallinnon vahvalla tuella). Näin ratkaistaisiin ongelma opettajien perehdyttämisestä tieto- ja viestintäteknologiaan ja edistettäisiin samalla Internetin käyttöä yhden yhteiskuntaryhmän osalta, millä olisi epäilemättä nopeat kerrannaisvaikutukset. 3.3.1.2. EU:n on löydettävä keino tarjota kansalaisilleen (nuorille, aikuisille ja ikääntyneille) entistä tasa-arvoisemmat mahdollisuudet tieto- ja viestintäteknologian käyttöön. Tässä mielessä Lissabonin Eurooppa-neuvoston tavoitteet, jotka koskevat tietokoneita ja kouluja, ovat varmasti suureksi avuksi. Keskipitkällä aikavälillä tarvitaan kuitenkin epäilemättä uutta yhteiskunnallista ja taloudellista lähestymistapaa sähköiseen infrastruktuuriin oppimisvälineenä. Lähestymistavan on oltava kokonaisvaltainen, samaan tapaan kuin tähänastinen suhtautuminen koulukirjoihin tai julkisiin kirjastoihin. Kaikkein tärkeintä on kuitenkin antaa apua niille nuorille, joilla ei ole kotonaan käytössä tieto- ja viestintäteknologiaa. Tämä vaatii suuria, mutta toteutettavissa olevia muutoksia koulujen organisoinnin ja henkilökunnan suhteen. TSK:n mielestä kysymystä olisi paras käsitellä yleispalvelun yhteydessä. 3.3.1.2.1. Toinen mahdollisuus laajempien yhteiskunnallisten toimien edistämiseen on vahvistaa huippuosaamista koulutuksessa ja sopeuttaa se digitaaliajan vaatimuksiin. TSK suosittaa huippuosaamisen vahvistamista ja sopeuttamista, jotta kaikkien hallintotasojen ja muiden lähteiden antamia koulutusapurahoja käytettäisiin opiskelijoiden tarvitseman sähköisen infrastruktuurin täydentämiseen. Unioni voisi auttaa edistämään tätä kehitystä. 3.3.1.3. TSK huomauttaa myös, että Euroopan tulee tehostaa pyrkimyksiään tehdä sähköisistä tieto- ja viestintävälineistä entistä luotettavampia, nopeampia ja huokeampia. 3.3.2. Toinen e-oppimiseen liittyvä vakava kysymys, joka koskee sekä nuoria että vanhoja, ovat uudet taidot. TSK:n mielestä kaikkien työntekijöiden liikkuvuuden edistämiseksi ja siten heidän tuottavuutensa parantamiseksi on välttämätöntä sekä yrityksissä että yleisemmin talouselämässä kuroa umpeen osaamisessa esiintyvät puutteet työllisyysstrategian mukaisesti. Tieto- ja viestintäteknologiaa koskevalla johdonmukaisella koulutuksella on epäilemättä erittäin myönteiset vaikutukset työllisyysstrategiaan, mikäli kaikki työntekijät ja työnhakijat saavat soveliaasti kohdennettua koulutusta. 3.3.2.1. Elinikäinen oppiminen voi tässä olla tärkeässä roolissa(16). 3.4. TSK haluaa kiinnittää erityistä huomiota vaaraan sukupolvien välisen kuilun syntymisestä digitaaliteknologian käytössä. Komitea muistuttaa, että "digitaaliajan edellyttämien taitojen saavuttamisen helppous on yleensä käänteisessä suhteessa oppijan ikään. Käytännössä siitä seuraa, että aiheesta annettavaan alkuopetukseen panostettaessa tämäkin muuttuja on otettava huomioon(17)". 3.4.1. Kun otetaan huomioon Euroopan demografisen kehityksen suunta, on tässä yhteydessä todella syytä kiinnittää erityistä huomiota aikuisväestön e-oppimiseen(18). Tämä tarkoittaa esimerkiksi aikuisten - työssäkäyvien tai työttömien - rohkaisemista tutustumaan eLearning-toimintasuunnitelman hyötyihin elinikäisen oppimisen yhteydessä. 3.4.1.1. Ikääntyneitä ihmisiä, jotka eivät enää ole mukana työelämässä, on rohkaistava hankkimaan tieto- ja viestintätekniikan taitoja omaksi hyödykseen ja sen varmistamiseksi, että he ovat aktiivisesti mukana digitaaliajassa. 3.5. TSK panee tyytyväisenä merkille, että televiestinnän hinnat sekä EU:n kansalaisille että yrityksille ovat viime vuosina laskeneet, vaikkakaan eivät yhtä paljon kaikissa maissa eivätkä riittävästi Yhdysvaltoihin verrattuna. Mikäli eLearning-aloitteen tavoitteet on määrä saavuttaa, näiden hintojen, samoin kuin Internet-yhteyksien hintojen, on laskettava edelleen. 3.6. Mikäli tärkeimpänä tavoitteena on edelleen se, että kaikkien EU:n kansalaisten tulisi voida täysin hyödyntää nykyaikaista koulutusta ja viestintämahdollisuuksia, kansalaisilla olisi tulevaisuudessa oltava mahdollisuus Internetin käyttöön (sekä henkilökohtainen sähköpostiosoite). Internetin käytön lisäämiseksi on kehitettävä edelleen nopeita yhteyksiä ja parannettava nykyistä teknologiaa (erityisesti digitaalitelevisio, digitaaliradio, satelliittiteknologia ja ADSL). Uusi Internetin yhteyskäytännön 6. versio (IPv6) tulisi myös ottaa käyttöön mahdollisimman nopeasti. 3.6.1. Edellä mainittu pätee myös tämän teknologian tuotantoympäristöön. TSK katsoo, että on tärkeää edistää uuden teknologian ja sen tuotteiden tuotanto- ja levitysympäristön kilpailullisuutta. Tämä on monopolistisen kehityksen täydellinen vastakohta. 3.7. TSK korostaa koulutuksen keskeisiä tavoitteita ja opettajien roolia uudessa koulutusympäristössä, jossa digitaaliteknologia muuttaa oppilaan ja opettajan välistä suhdetta. 3.7.1. Koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta koskevassa tiedonannossaan TSK kiinnittää huomiota seuraaviin seikkoihin: "perheen ja opettajan korvaamaton rooli nuoren koulutuksessa sekä opettajan roolin muuttuminen suhteessa tietoon; opettaja ei enää ole tiedon lähde ja tiedon haltija, vaan inhimillinen väliporras, joka koordinoi ja ohjaa keinoja tiedonsaantiin; tämä muutos antaa opettajalle myös keskeisen roolin kollektiivisessa pyrkimyksessä tieteelliseen, teknologiseen, yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen kehitykseen; muutos edellyttää myös uutta lähestymistapaa koulutukseen, opettajien valintaan, opettajien koulutukseen ja heidän palkkaukseensa". 3.7.1.1. Erityisesti opettajien palkkausta koskien TSK toteaa, että on viipymättä pyrittävä ratkaisemaan seuraavat ongelmat: - eräissä jäsenvaltioissa opettajien ja vastaavan pätevyyden omaavien, muilla aloilla työskentelevien palkkauksen ero on lähes yhden suhde kolmeen - palkkaeron vuoksi monet opettajat, ja usein juuri parhaat heistä, siirtyvät muihin kuin opetusalan töihin - koulutusjärjestelmään ei saada nuoria, lahjakkaita opettajia, mikä vaikuttaa järjestelmän uudenaikaistamiseen ja sen kykyyn vastata digitaaliajan vaatimuksiin. 3.7.2. Tähän opettajien rooliin viitaten TSK toteaa myös, että "humanismin yleisten arvojen on jatkossakin oltava koulutuksen ohjenuorana. Komitea suosittaa, että kaikki koulutuksen suunnittelua koskevat valinnat sovitetaan yhteen näiden periaatteiden kanssa(19)". Ongelman luonne huomioon ottaen juuri opettajat ovat niitä henkilöitä, jotka pystyvät parhaiten arvioimaan ja varmistamaan yhteensopivuuden, jota on myös tarkasteltava uudelleen Euroopan unionin nykyisten keskeisten valintojen, kuten kestävän kehityksen pohjalta. Tässä yhteydessä TSK katsoo, että viivästyminen Lissabonissa asetetusta aikataulusta sekä viive opettajille annettavassa uuden teknologian opetuksessa on anteeksiantamatonta ja vaarallista. Järjestelmällinen tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävä oppiminen ei ole mahdollista ilman opettajia, jotka ymmärtävät tieto- ja viestintätekniikkaa ja sen nykyaikaista roolia. Tästä syystä TSK kehottaa jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita tehostamaan pyrkimyksiään tällä alalla. Komitea kehottaa komissiota Tukholmassa 23. ja 24. maaliskuuta 2001 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien ja erityisesti niissä tieto- ja viestintätekniikkataidoille annetun ensisijaisen tärkeän aseman mukaisesti arvioimaan ongelman luonnetta ja laajuutta ja raportoimaan tuloksistaan. Samalla komission on kiinnitettävä huomiota eettisiin kysymyksiin, jotka koskevat e-oppimisen käyttöä opetuksessa. Tällainen komission aloite aktivoisi epäilemättä alan toimintaa jäsenvaltioissa, erityisesti jos siihen liittyisi parhaiden käytänteiden edistämistä. 3.8. TSK:n edellä esittämät kommentit ja huomiot ovat osoitus kansalaisyhteiskunnan suuresta huolesta sen suhteen, pystyvätkö jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmät koskaan täyttämään nykyajan vaatimukset ja vastaamaan nykyajan haasteisiin. 3.8.1. Digitaaliaika on jo alkanut, samoin kuin sen tuomat muutokset oppimisprosessiin. Muutokset tiedonsaantikeinoissa ja -mahdollisuuksissa (sekä tähän liittyvä edellä mainittu syrjäytymisen vaara), oppimisen ja ajan suhteessa tapahtuvat muutokset (muutokset tiedon prosessoinnin nopeudessa), muutokset oppimisen ja oppimispaikan suhteessa (telekonferenssit, etäoppiminen jne.) sekä opettaja-oppilassuhteen muuttuminen ovat kaikki ilmiöitä, jotka vaikuttavat tulevaisuuden koulutukseen sekä selkeästi myös jo tämän päivän koulutukseen. 3.8.2. Komitea suosittaa, että komissio hyödyntäisi parhaalla mahdollisella tavalla ne suositukset e-oppimisesta sekä elinikäisestä oppimisesta, jotka Euroopan tason järjestäytynyt kansalaisyhteiskunta hiljattain on antanut. Erityisesti komission tulisi hyödyntää tai hyödyntää entistä paremmin - tukea elinikäisen oppimisen kehittämiselle(20) - ehdotusta sisällyttää e-oppiminen (ja elinikäinen oppiminen) eurooppalaiseen koulutusalueeseen(21) - tukea monikielisyyden ja eurooppalaisen digitaalisen sisällön edistämiseen maailmanlaajuisissa verkoissa(22) - tukea syrjäytymisen estämiseen pyrkiville toimille ja etenkin toimille, jotka koskevat erityistarpeita omaavia henkilöitä(23). 4. Erityistä 4.1. TSK kannattaa varauksetta ehdotusta varustaa koulut ja muut koulutuslaitokset tietokoneilla ja tarjota niille nopea pääsy Internetiin. Komitea korostaa kuitenkin eri valtioiden välisiä eroja ja kehottaa komissiota tekemään kaiken voitavansa alan lainsäädännöllisten toimien kehittämiseksi. 4.2. TSK kehottaa Euroopan parlamenttia, komissiota ja neuvostoa sekä jäsenvaltioiden hallituksia ja niiden alue- ja paikallishallintoa lisäämään investointeja henkilöresursseihin, jotta koulut ja muut koulutuslaitokset sekä tutkimuslaitokset voisivat täysin hyödyntää verkostoja. Näistä laitoksista on tulevaisuudessa tultava paikallisia oppimisen monitoimikeskuksia(24), jotka tarjoavat kaikille mahdollisuuden elinikäisen oppimiseen. 4.3. Monien opettajien uusien välineiden käyttöä kohtaan tuntema epävarmuus ja taitojen puute on pyrittävä poistamaan viipymättä tarjoamalla heille täydennyskoulutusta tieto- ja viestintäteknologian käytössä. 4.3.1. On kuitenkin selvää, että tieto- ja viestintäteknologia on oppimisväline, jota on käytettävä asianmukaisella tavalla, eikä sen tarkoituksena ole korvata perinteistä opetusta. 4.3.2. Tavoitteena on opetuksen perusteellinen uudistaminen ja opetuksen sisällön parantaminen. Tämä merkitsee myös opetusmateriaalin mukauttamista oppilaiden tarpeisiin. 4.3.3. Jotta oppimisprosessia voidaan tehostaa, opinto-ohjelmia on laajennettava niin, että niihin sisällytetään sekä tietokoneen käyttöön tarvittavaa teknistä opetusta että opetusta tietokoneohjelmien tehokkaassa käytössä (Internet, multimedia jne.). 4.4. Teknisen opetuksen lisäksi on hyvin tärkeää kehittää opetusmenetelmiä (vertailuanalyysi, parhaat käytänteet), mikä hyödyttää sekä opettajia että oppilaita. 4.4.1. Erityisesti tähän prosessiin on saatava mukaan opettajat ja koulutuslaitokset. eLearning-aloitteen tulee sisältää sekä oppilaiden konkreettiset oppimistarpeet ja heidän toivomansa e-oppimisen muodot ("alhaalta ylös") että opettajien ja kouluttajien uudet mahdollisuudet opetuksen rakentamiseen ("ylhäältä alas") tieto- ja viestintäteknologian avulla, jotta voidaan tarjota pedagogisesti korkealaatuista materiaalia e-oppimista varten. 4.4.2. Tässä yhteydessä TSK katsoo, että vertailuanalyysin ei tule rajoittua ainoastaan Eurooppaan, vaan on otettava huomioon myös muiden maiden kokemukset (esim. Yhdysvallat OECD:n tilastojen puitteissa). 4.5. Käytettyjen tieto- ja viestintätekniikan välineiden arviointi on hyvin tärkeää yhteisten eurooppalaisten opetusfoorumeiden ja -ohjelmien kohdennetulle kehittämiselle. Ensimmäiseksi on tärkeää luoda eLearning-indikaattoreita, joiden avulla tieto- ja viestintäteknologian käytön edistymistä voidaan seurata. Komission on määrä tehdä ehdotukset tällaisiksi indikaattoreiksi ennen vuoden 2001 loppua. 4.5.1. TSK muistuttaa, että on tärkeää säilyttää Euroopan kulttuurinen monimuotoisuus uudessa digitaalisessa ympäristössä. Komitea huomauttaa, että tämä monimuotoisuus - joka lisääntyy entisestään EU:n laajentuessa - saattaa tehdä aiheelliseksi erilaisten opetusmenetelmien käytön eri maantieteellisillä alueilla, ja siksi monimuotoisuus on turvattava. E-oppimista voidaan siten käyttää ja edistää osana kulttuurienvälistä tutkimusta ja viestintää. 4.5.2. On tarpeen määritellä yksityiskohtaisesti ne alueet, joilla e-oppimisen välineitä voitaisiin parhaiten hyödyntää. Oppimisen eri muotoja ja alueita tulee käsitellä eri tavoin tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävän oppimisen kannalta, sillä nämä e-oppimisen välineet antavat mahdollisuuden tehokkaampaan oppimiseen opetuksen eri aloilla ja eri muodoissa(25). 4.6. TSK:n mielestä koulujen ja muiden koulutuslaitosten on otettava palvelukseensa tieto- ja viestintäteknologian asiantuntijoita, joilla on sopiva (täydentävä) koulutus ja joiden tehtävänä on vastata näiden välineiden käytöstä, verkkojen ylläpidosta jne. 4.7. TSK tukee komission suunnitelmaa kannustaa kouluja ja muita koulutuslaitoksia verkottumaan mahdollisimman nopeasti, jotta helpotetaan tiedonvaihtoa asianmukaisten portaaleiden kautta toimivissa virtuaalisissa keskustelufoorumeissa. Laaja näkemystenvaihto näissä foorumeissa sekä laaja verkottuminen ovat tehokas keino antaa kaikille e-oppimisen osapuolille mahdollisuus osallistua keskusteluun, jakaa kokemuksia, kerätä tietoa ja siten kehittää parhaita mahdollisia menetelmiä ja ohjelmia. 4.7.1. Komissio voi erityisesti nopeuttaa tätä prosessia perustamalla selkeärakenteisia keskustelufoorumeita eLearning-websivulle. Näiden keskusteluryhmien on oltava laajoja ja avoimia kaikille osapuolille. 4.7.2. Tähänastinen kokemus on osoittanut, että ainoa tapa saada opetusmenetelmät ja opetusmateriaali laajalti Euroopan kansalaisten käyttöön on luoda tiiviitä monikielisyyteen pohjautuvia kumppanuuksia. 4.8. TSK katsoo tehokkaan kieltenopetuksen olevan olennaisen tärkeää, jotta virtuaalisilla foorumeilla ja virtuaalisilla kampuksilla keskustelevat voivat ymmärtää toisiaan. Euroopan kielten teemavuosi (2001) ja aiheeseen liittyvät EU:n ohjelmat (Leonardo da Vinci, Lingua) ovat tässä olleet hyödyksi. Jotta tieto- ja viestintätekniikan taitojen oppiminen olisi tehokasta, oppilaan on kuitenkin saatava oppimateriaali käyttöönsä äidinkielellään. Tämä tulee kalliiksi, erityisesti koska on otettava huomioon myös vähemmistökielet. Tämä korostaa myös vertailuanalyysin merkitystä. 4.9. Jos kansalaiset ovat tietoisia Internetin eduista ja pitävät sitä luotettavana, he tulevat varmasti myös käyttämään sitä. Tämä mullistaa heidän käsityksensä oppimisesta. Siksi on ryhdyttävä toimiin, joilla pyritään lisäämään yleisön luottamusta Internetiä kohtaan sekä tekemään siitä hyväksytty ja saamaan se kaikkien käyttöön (eurooppalainen ja monikielinen sisältö). 4.9.1. E-oppiminen auttaa selvästikin myös lisäämään joustavuutta elämässä, oppimisessa ja nykypäivän työelämässä, sillä se antaa ihmisille mahdollisuuden valita yksilöllinen elämäntapansa ja työjärjestelynsä. Työmarkkinaosapuolten tulisikin etsiä keinoja integroida e-oppiminen työpaikoille työpaikka- tai alakohtaisin sopimuksin. 4.10. TSK ehdottaa, että määriteltäisiin EU:n tasolla ne perustaidot, jotka jokaisen kansalaisen on opittava tai joiden oppimiseen heillä on oltava mahdollisuus (oppimaan oppiminen, itsenäinen opiskelu, elinikäinen oppiminen tietotekniikan avulla myös vapaa-aikana jne.). Se, kuinka hyvin e-oppiminen tullaan hyväksymään, riippuu suurelta osin siitä, kuinka houkutteleva opetusmateriaalista ja oppimisympäristöstä pystytään tekemään. Myös taloudellisia kannustimia tarvitaan myönteisen asenteen luomiseksi. Näitä voivat olla esimerkiksi lisenssoidulle opetusmateriaalille myönnettävät verohelpotukset ja opetusmateriaalin arvonlisäveron alentaminen. 4.10.1. Komitea suosittaa myös, että komissio tehostaisi toimia tämän alan tutkintojen ja taitojen yhteisen eurooppalaisen tunnustamisjärjestelmän luomiseksi ja pyrkisi luomaan keinoja, jotka mahdollistavat opiskelijan liikkumisen perinteisen ja uusimuotoisen opiskelujärjestelmän välillä. 4.11. Kun otetaan huomioon e-oppimisen merkitys Euroopan tulevaisuuden kannalta globaalissa maailmantaloudessa, TSK kehottaa komissiota toteuttamaan suunnitellut toimet yhtenäisesti yksikköjensä sisällä eLearning-työryhmissään. Komission on myös koordinoitava toimia tehokkaasti (koska eLearning-aloite koskee monia aloja, tukiohjelmia ja useita komission pääosastoja) ja arvioitava niitä puolueettomasti toimintasuunnitelmassa määriteltyjen tekijöiden pohjalta (esimerkiksi jäsenvaltioiden kehitystilanne). 4.11.1. Tässä yhteydessä tärkeässä asemassa voisivat olla Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop) ja Sevillassa sijaitseva teknologian tutkimuslaitos (IPTS). 4.12. Sukupuolten välisen tasa-arvon edistäminen on myös hyvin tärkeä tekijä tieto- ja viestintäteknologiassa. On pyrittävä lisäämään naisten osuutta tieto- ja viestintäteknologian alan ammateissa ja edistettävä naisten mahdollisuuksia uran luomiseen tällä alalla. Komitea tukee siksi voimakkaasti toimintasuunnitelman tavoitetta houkutella nuorta sukupolvea ja erityisesti naisia tieteen ja teknologian alalle(26). 4.13. TSK kannattaa päätöstä perustaa eettisiä kysymyksiä (sisältöjä ja palveluja koskevien toimintaohjeiden kehittäminen) käsittelevä työryhmä. 4.13.1. Tässä yhteydessä TSK muistuttaa olevansa erityisen huolissaan lasten suojelusta Internetissä(27) (pornografia, väkivalta, uhkapelit). 4.14. TSK:n mielestä on välttämätöntä suojella tekijänoikeuksia ja turvata tekijöiden asianmukaiset korvaukset. Tällä alalla tehdyt toimet ovat välttämättömiä, jotta asianomaiset olisivat tulevaisuudessakin halukkaita tarjoamaan palvelujaan. Suunnitelmat ilmaisten ohjelmistojen lisäämisestä eivät siten saa vaarantaa tekijöiden oikeutettuja intressejä. 4.15. Myös tietosuoja on tärkeä kysymys puhuttaessa tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävästä oppimisesta. Tämä pätee erityisesti yrityksiin ja julkispalveluihin. Ennen kuin e-oppimista aletaan soveltaa, on yrityksen tai hallinnon sisällä tehtävä sopimus asianmukaisista käytänteistä. Sopimusten on täytettävä jäsenvaltioiden tietosuojalainsäädännössä asetetut vähimmäisvaatimukset. 4.16. TSK korostaa myös julkisen ja yksityisen sektorin välisen kumppanuuden etuja. Julkisella sektorilla tämä alentaa budjettimenoja ja varmistaa kilpailun avulla palvelujen ja tuotteiden laadun. Yksityisellä sektorilla se voi parantaa yrityksen julkisuuskuvaa ja tarjota hyviä harjoittelumahdollisuuksia tulevalle henkilökunnalle. On kuitenkin huomattava, että tarvitaan oppimateriaalin käyttöä koskevia säännöksiä (esim. ohjelmassa tai näytöllä tapahtuvan epäasianmukaisen mainonnan kieltäminen). Hallitusten tai asianomaisen hallinnon on edelleen oltava vastuussa e-opetuksessa käytettävien, virallisesti hyväksyttyjen ohjelmistojen sisällöstä. 4.16.1. TSK kehottaa tässä yhteydessä komissiota nopeuttamaan pyrkimyksiään selvittää laatusertifiointijärjestelmien tilanne. Komissio tekee tätä selvitystyötä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa, ja järjestelmien on määrä vahvistaa kuluttajan suojelua EU:ssa. Opiskelijoiden käyttöön on päästettävä vain tuotteita, jotka ovat todella soveliaita käytettäväksi oppimisprosessissa. 4.16.2. On myös ryhdyttävä toimiin standardien luomiseksi pk-yrityksiä varten, sillä pk-yritykset panostavat jo nyt voimakkaasti e-oppimiseen(28). Pk-yritykset hyötyisivät tehokkaiden, standardoitujen tuotteiden käytöstä, sillä nämä yritykset eivät taloudellisista syistä voi kehittää omia opetusohjelmiaan(29). 4.16.3. Yhteistyössä yksityisen sektorin kanssa on soveliaiden toimenpiteiden avulla syytä kehittää ja toteuttaa yleiseurooppalaiset e-oppimista koskevat standardit, jotta kaikki asianomaiset osapuolet voisivat hyödyntää standardoituja opetussisältöjä ja -ohjelmia kielestä riippumatta. Komissiota kehotetaan nopeuttamaan aloittamaansa työtä, jotta tavoitteeseen päästäisiin vuoden 2002 aikana. 4.17. TSK:n mielestä on tiivistettävä yhteistyötä yritysmaailman kanssa, jotta voidaan kuroa umpeen jälkeenjääneisyyttä opetusohjelmistojen kehityksessä ja tarjonnassa Euroopassa (erityisesti USA:han verrattuna) sekä kehittää sisällöltään erityisesti eurooppalaisia markkinoita ja eurooppalaisia koulutustavoitteita varten luotuja tuotteita. 4.18. Vaikka toimivalta koulutusasioissa onkin jäsenvaltioilla, komission tulee kuitenkin kehottaa jäsenvaltioita priorisoimaan ja toteuttamaan eLearning-aloite omissa koulutusjärjestelmissään. 4.18.1. Myös TSK pyytää osaltaan jäsenvaltioita ja ehdokasvaltioita sisällyttämään eLearning-aloitteen kansallisiin koulutusjärjestelmiinsä ja toteuttamaan sen mahdollisimman nopeasti. 4.19. Samaan aikaan TSK pyytää komissiota hyödyntämään kaikkia käytettävissä olevia rakenne- ja koulutuspolitiikkaa koskevia yhteisön tukiohjelmia, jotta täydentävien kokeiluhankkeiden ja niiden arvioinnin kautta voitaisiin kehittää riittävästi hyviä esimerkkejä, joita kaikki voivat hyödyntää ja jotka siten vaikuttavat mahdollisimman laajalti kaikkialla Euroopassa. 4.20. TSK:n mielestä on laajennettava edustavuutta vuosiksi 2001-2002 kaavailtujen toimien koordinoinnissa ja suunnittelussa. Tästä syystä TSK katsoo, että komitea voisi osallistua esimerkiksi toimintasuunnitelman kohdassa 3.4 mainittujen, yhteistyön ja vuoropuhelun vahvistamiseen tähtäävien yhteistoimien kehittämiseen. 5. Suositukset TSK kannattaa tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävää oppimista koskevaa komission aloitetta. Jotta eLearning-aloitetta koskeva toimintasuunnitelma voitaisiin toteuttaa mahdollisimman menestyksekkäästi, komitea esittää seuraavat suositukset. 5.1. Aloitteen hyödyt koulutuksen kannalta tulee esittää entistä selkeämmin (ks. lausunnon kohta 3.1.1). Tämä merkitsee, että - on määriteltävä e-oppimisen rooli eri koulutustasoilla - on kehitettävä varajärjestelmiä, joiden avulla voidaan käsitellä kaikenlaisia tietoyhteiskunnan kehittyessä mahdollisesti syntyviä ongelmia - on luotava olosuhteet, jotka mahdollistavat kokonaisjärjestelmän sujuvan toiminnan. 5.1.1. TSK korostaa kouluopetuksen ja digitaaliteknologian erityistä suhdetta. Tästä syystä tällä alalla tehtäviin valintoihin on kiinnitettävä erityistä huomiota (ks. lausunnon kohta 3.1.1.1). 5.2. On kehitettävä keinoja, joilla pyritään lieventämään syrjäytymisen vaaroja aloitteen edetessä. Tällaisia keinoja ovat TSK:n mielestä esimerkiksi (ks. lausunnon kohta 3.3) - opettajien "digitaalisen lukutaidon" ja siihen liittyvän osaamisen puutteiden korjaaminen - niiden lapsien tukeminen, joilla ei ole kotonaan käytössä tietokonetta: tämä mahdollisuus on tarjottava heidän käyttöönsä kouluissa, on vahvistettava huippuosaamista ja alennettava infrastruktuurikustannuksia - teknologian muutoksia seuraavan järjestelmän kehittäminen ja tätä koskevan tiedon välittäminen opettajille ja käyttäjille. 5.3. Työllisyyden edistämiseksi on johdonmukaisesti elinikäisen oppimisen avulla pyrittävä parantamaan uuden teknologian taitoja (ks. kohta 3.3.2). 5.4. E-oppimista koskevaa aloitetta on tarkasteltava huolellisesti aikuisväestön kannalta (ks. kohta 3.4). 5.5. On ryhdyttävä toimiin, joiden avulla pyritään alentamaan Internetin käyttökustannuksia, parantamaan nykyistä tekniikkaa niin, että kaikki eurooppalaiset saisivat Internetin käytännössä rajoituksetta käyttöönsä sekä pyrittävä tehokkaasti estämään monopolitilanteiden syntyminen alalla (ks. kohdat 3.5, 3.6 ja 3.6.1). 5.6. Koska opettajien rooli nuorison kasvattajana on korvaamaton, on tehostettava pyrkimyksiä pysyä aikataulussa opettajille uuden teknologian alalla annettavan täydennyskoulutuksen suhteen. Erityisesti on varmistettava, että koulutusta ohjaavat edelleenkin humanismin yleismaailmalliset arvot (ks. kohta 3.7). 5.7. On hyödynnettävä mahdollisimman hyvin järjestäytyneen kansalaisyhteiskunnan kannanotot e-oppimiseen ja elinikäiseen koulutukseen (ks. kohta 3.8). 5.8. E-oppimista on sovellettava niin, että säilytetään Euroopan kulttuurinen monimuotoisuus uudessa digitaalisessa ympäristössä (ks. kohta 4.5.1). 5.9. On edistettävä entistä enemmän vieraiden kielten opetusta, virtuaalista liikkuvuutta sekä yhteistyötä ja monikielisiä puitteita, jotta kaikilla on mahdollisuus käyttää eri opetusmenetelmiä ja oppimateriaaleja (ks. kohta 4.8). 5.10. On kehitettävä toimia, joilla voidaan vahvistaa kansalaisten luottamusta Internet-järjestelmään (ks. kohta 4.9). 5.11. Komitea kehottaa komissiota kiirehtimään toimia alan yhtenäisen eurooppalaisen tutkintojen tunnustamisjärjestelmän toteuttamiseksi ja kehittämään samalla keinoja mahdollistaa liikkuminen perinteisen ja uusimuotoisen koulutuksen välillä (ks. kohta 4.10.1). 5.12. Komitea kannattaa varauksetta toimintaohjelmassa esitettyjä huomioita tarpeesta innostaa nuorta sukupolvea teknis-tieteelliselle alalle ja edistää erityisesti naisten pääsyä tälle alalle (ks. kohta 4.12). 5.13. Komitea on erityisen huolestunut ongelmista, jotka liittyvät lasten suojeluun Internetissä. Komitea kehottaa komissiota pyrkimään erityisen päättäväisesti ratkaisemaan näitä ongelmia. Komitea on valmis toimimaan omalta osaltaan ottamalla kantaa kyseiseen aiheeseen(30) (ks. kohta 4.13.1). 5.14. Komitea kannattaa julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyötä e-oppimisen välineiden tutkimuksessa, valmistuksessa, levityksessä ja hyödyntämisessä. Samalla komitea kannattaa moduulimuotoisten, ilmaisten ja joustavien ohjelmistojen kehittämistä Tällainen lähestymistapa vastaa yleisten eurooppalaisten koulutustavoitteiden ja Euroopan markkinoiden tarpeisiin. Komitea korostaa, että joka tapauksessa on luotava opetusmateriaalin käyttöä koskevat lainsäädännölliset puitteet ja että viranomaisten on edelleenkin oltava vastuussa virallisesti hyväksytyn opetusmateriaalin sisällöstä. 5.15. Komitea kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä, erityisesti komissiota, hyödyntämään kaikki käytössään olevat mahdollisuudet ja keinot tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävän oppimisen edistämiseksi. Eräs erityisen tehokas keino voisi olla e-oppimisen liittäminen kaikkiin unionin politiikkoihin ja sen edistäminen niiden avulla. Komitea on valmis tukemaan tätä tavoitetta parhaansa mukaan. Bryssel 17. lokakuuta 2001. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Göke Frerichs (1) KOM(2000) 330 lopullinen, 14. kesäkuuta 2000. - http://europa.eu.int/information_society/index_fi.htm; http://ue.eu.int/fi/info/eurocouncil/main.htm Komissio käynnisti eEurope-aloitteen joulukuussa 1999. Aloitteella pyritään nopeuttamaan digitaaliteknologian käyttöönottoa kaikkialla Euroopassa ja varmistamaan, että kaikilla eurooppalaisilla on sen käyttämiseen tarvittavat taidot. Aloitteen taustalla oli vahvistuva käsitys siitä, että digitaaliteknologian soveltamisesta on tullut kasvun ja työllisyyden avaintekijä; että syntymässä on "uusi talous", jota kutsutaan myös "sähköiseksi taloudeksi"(e-economy) ja jonka kantavana voimana on Internet. Taustalla on myös havainto, että huolimatta Euroopan johtavasta asemasta tietyillä digitaaliteknologian aloilla - kuten matkaviestinnän ja digitaali-tv:n kehittämisessä - tietokoneiden ja Internetin käyttö on Euroopassa edelleen suhteellisen vähäistä. (Ks. kohdat 1.1, 1.3 ja 1.2 TSK:n lausunnossa EYVL C 123, 25.4.2001 - http://www.ces.eu.int/pages/avis/01_01/op_January_fi.htm). (2) KOM(2000) 318 lopullinen, 24. toukokuuta 2000. Tiedonanto aiheesta "eLearning - katse huomispäivän koulutukseen"- http://europa.eu.int/comm/education/elearning/comfi.pdf. (3) Lissabonissa 23. ja 24. maaliskuuta 2000 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan päätelmät (kohta 5) - ks. e-hallintoa koskeva kohta (ensimmäinen luetelmakohta). (4) KOM(2001) 59 lopullinen, 31. tammikuuta 2001. (5) KOM(2001) 172 lopullinen, 28. maaliskuuta 2001. Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta "eLearning-toimintasuunnitelma - Katse huomispäivän koulutukseen"- http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html. (6) SEC(2000) 1832, 20. lokakuuta 2000 - keskustelun on määrä johtaa toimintasuunnitelman hyväksymiseen ennen vuoden 2001 loppua. (7) Ks. komission asiakirjan (KOM(2001) 172 lopullinen) kohta 1.1 - http://europa.eu.int/comm/education/elearning/doc_en.html. (8) Konkreettisten tavoitteiden osalta ks. KOM(2001) 172 lopullinen, kohta 1.1. (9) Ks. KOM(2001) 172 lopullinen, kohta 1.1 (kolmas alakohta). (10) Lisätietoja varten ks. KOM(2001) 172 lopullinen, kohta 2. Ks. myös yhteisön ohjelmia ja toimia koskeva komission laatima opas (SEC(2001) 526), joka helpottaa tutustumista eri ohjelmiin sekä niiden toimintatapoihin ja osallistumismahdollisuuksiin. (11) Lisätietoja varten ks. KOM(2001) 172 lopullinen, kohta 3. (12) Koulutuksen eurooppalaista ulottuvuutta koskevassa lausunnossaan (EYVL C 139, 11.5.2001, kohta 4.5) TSK toteaa aiheesta seuraavaa: "Komitean mielestä 'eLearning'-aloite on EU:n tärkein hanke kansalaisten perehdyttämiseksi digitaaliaikaan. Sen tavoitteena on erityisesti edistää Internetin käyttöä, verkottaa koulutusjärjestelmiä ja kehittää virtuaalista liikkuvuutta. Komitea kehottaa myös poistamaan mahdollisimman nopeasti esteet, jotka haittaavat tämän aloitteen tehokasta kehitystä. Tällaisista esteistä tärkeimpiä ovat infrastruktuurin kustannukset ja laadulliset puutteet, yhteyksien hinnat, virtuaalisen sisällön ongelmat sekä Internetin kielitilanne". (13) Ks. EYVL C 157, 25.5.1998 (kohta 2.3.8):"- Maailmassa, jossa tietoa voidaan siirtää rajattomia määriä, voi olla aika käsitellä kysymystä siitä, kuinka koulutuksen avulla voitaisiin luoda sellainen kulttuuri, jonka jäsenet pystyvät jalostamaan tietoa ja tarkistamaan tietojen paikkansapitävyyden-". (14) Ks. myös EYVL C 123, 25.4.2001, kohdat 3.2.2 ja 5.1.3. (15) Ks. EYVL C 123, 25.4.2001 (kohta 3.4.3, toinen ehdotus). (16) Ks. SEC(2000) 1832 sekä sitä käsittelevä TSK:n oma-aloitteinen lausunto EYVL C 311, 7.11.2001. (17) Ks. TSK:n lausunnot EYVL C 123, 25.4.2001 (kohdan 4.2.1.1 kolmas huomio) sekä EYVL C 117, 26.4.2000 (TSK:n ehdotus kansalaisten perehdyttämiseksi tietoyhteiskuntaan). (18) "Komitea ehdottaa, että tehdään tutkimuksia siitä, kuinka aikuisväestö reagoi aloitteisiin, joiden avulla heidät pyritään perehdyttämään tietoyhteiskuntaan. Nämä tutkimukset on ensisijaisesti suunnattava poliittisen, yhteiskunnallisen ja talouselämän johtajille. Tällaiset tutkimukset ovat erityisen tärkeitä, sillä ensimmäistä kertaa ihmiskunnan historiassa lapset ja nuoret ovat tietämykseltään (tässä tapauksessa viestintäteknologian tuntemuksen osalta) paremmassa asemassa kuin suuri osa työikäisestä väestöstä (erityisesti ne, jotka tällä hetkellä johtavat tuotantoprosesseja)"(EYVL C 123, 25.4.2001, kohta 3.4.3, ensimmäinen ehdotus). (19) EYVL C 139, 11.5.2001 (kohta 4.7). (20) Ks. kohta 3 (TSK:n EYVL C 311, 7.11.2001). (21) Ks. EYVL C 139, 11.5.2001 (kohta 2.5). (22) Ks. EYVL X 116, 20.4.2001 (kohta 7.3). (23) Ks. EYVL C 123, 25.4.2001 (kohta 5.1.3). (24) Ks. TSK:n valmisteilla oleva lausunto aiheesta "elinikäinen oppiminen"EYVL C 311, 7.11.2001 (kohta 4.3.1.1). (25) Vaikuttaisi siltä, että yhteiskuntatieteelliset alat soveltuisivat heikommin e-oppimisen käyttämiseen kuin luonnontieteelliset alat. Sekamuotoiset opetusmenetelmät edistävät oppilaan kehitystä, sillä ne mahdollistavat joustavan opetuksen, joka mukautuu kunkin oppilaan tarpeisiin ja oppimisrytmiin (vaihtelu tietokoneavusteisen oppimisen, Internetiä hyödyntävän oppimisen, läsnäoloon perustuvan opetuksen, on-line-tenttimisen jne. välillä). (26) Lisätietoa aiheesta työllisyyden pääosaston julkaisusta "Women and Science". (27) Ks. valmisteilla oleva TSK:n lausunto aiheesta "Ohjelma lasten suojelemiseksi Internetissä". (28) Ks. valmisteilla oleva TSK:n lausunto aiheesta "Pk-yritykset digitaaliaikaan". Ks. myös Cedefopin keräämä tutkimusaineisto e-opetuksen lisäämisestä Euroopassa ("What is the extent of eLearning in Europe"?, e-oppimista käsittelevää, La Hulpessa 10. ja 11. toukokuuta 2001 pidettyä eurooppalaista konferenssia varten tehty raportti (www.trainingvillage.gr). (29) Taloudelliselta kannalta katsottuna investoinnit kannattavat yleensä vasta, jos yrityksellä on vähintään 2000 työntekijää. (30) TSK laatii parhaillaan aiheesta oma-aloitteista lausuntoa.