COSME on yritysten kilpailukyvyn parantamiseen tähtäävä EU:n toimintaohjelma, jossa korostetaan erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä). Se perustuu vuosia 2007–2013 koskevaan yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan (EIP), joka on osa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmaa (CIP). COSME-toimilla pyritään optimoimaan synergioita EU:n muiden meno-ohjelmien kanssa, erityisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI) ja Horisontti 2020 -puiteohjelman, johon kuuluu aikaisemmin yrittäjyyden ja innovoinnin ohjelmaan sisältyneitä innovointitoimia.

Tässä kertomuksessa esitetään yleiskatsaus COSME:n talousarvion toteutuksesta vuonna 2014 COSME-asetuksen 15 artiklan mukaisesti, mukaan luettuina tukitoimenpiteet ja hallinnolliset kulut. Kunkin tavoitteen yksityiskohtaiset toteutustiedot on esitetty liitteessä 1. Liitteessä 2 on luettelo ehdotuspyyntöjen tuensaajista.

Komissio vastaa COSME-ohjelman yleisestä täytäntöönpanosta. Ensimmäinen tavoite pannaan täytäntöön Euroopan investointirahaston (EIR) rahoitusvälineillä. Tavoitteiden 2, 3 ja 4 mukaisten toimien toteuttaminen on puolestaan suurelta osin siirretty pienistä ja keskisuurista yrityksistä vastaavalle toimeenpanovirastolle (EASME). Harkinnassa on myös, että kansainväliset järjestöt hallinnoisivat välillisesti tiettyjä analyyttisiä ja vertailuanalyyseihin liittyviä toimia.

GIF-välineellä (kasvavien ja innovatiivisten pk-yritysten rahoitustuki) tarjottiin edelleen riskipääomaa pk-yrityksille, ja 112 pk-yritystä on saanut yli 288 miljoonaa euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta. Käynnistämisensä jälkeen GIF on tuottanut yli 3 miljardia euroa oman pääoman ehtoista rahoitusta noin 450 pk-yritykselle. Tämä määrä tulee kasvamaan vielä usean vuoden ajan, sillä monet rahastoista ovat vielä viisivuotisen sijoitusjaksonsa alkuvaiheessa.

Tehtävien siirtoa koskeva sopimus EIR:n kanssa allekirjoitettiin heinäkuussa 2014. Tämän jälkeen EIR julkaisi kaksi jatkuva kiinnostuksenilmaisupyyntöä valitakseen rahoituksen välittäjät, jotka puolestaan valitsevat lainatakausjärjestelyn tai kasvuun tähtäävän pääomajärjestelyn lopulliset edunsaajat tavanomaisten liiketoimintakäytäntöjensä mukaisesti ja ottaen huomioon näiden kahden järjestelyn tukikelpoisuusperusteet. Lainatakausjärjestelyyn perustuvat ensimmäiset takaussopimukset allekirjoitettiin EIR:n ja rahoituksen välittäjien kesken vuoden 2014 lopussa, ja ensimmäiset lainat myönnettiin pk-yrityksille vuoden 2015 alussa. Näillä sopimuksilla rahoitusta tarjotaan sellaisille pk-yrityksille, jotka eivät muuten voisi sitä saada odotettujen suurempien riskien tai riittävien vakuuksien puuttumisen vuoksi. Rahastosopimusten tekeminen kasvuun tähtäävän pääomajärjestelyn puitteissa on monimutkaisempaa ja vaatii paljon aikaa. Huolimatta siitä, että EIR on noudattanut asianmukaista huolellisuutta useiden ehdotusten osalta, yhtään rahastosopimusta ei allekirjoitettu ennen vuoden 2014 loppua.

Vuonna 2014 varattiin 12,9 miljoonan euron määrärahat yrittäjyyden edistämiseen ja erityisesti Erasmus nuorille yrittäjille -liikkuvuusohjelmaan, mikä oli 5 % COSME-ohjelman rahoituskehyksestä. Erasmus nuorille yrittäjille -ehdotuspyyntöön tuli enemmän ehdotuksia kuin mitä määrärahoja oli tarjolla, ja liikkuvuusohjelma saikin 1 miljoonan euron lisämäärärahan aiemmasta toiminnasta jääneistä talousarvioylijäämistä.

Tähän mennessä lähes 12 000 yrittäjäprofiilia on rekisteröity, ja kumppanuuksia on solmittu 3 900, joissa on mukana 7 700 yrittäjää. Kyselytutkimuksesta käy ilmi, että yli kolmasosa ohjelmaan osallistuneista yrittäjiksi aikovista on tosiasiallisesti aloittanut yritystoiminnan.

Lisäksi COSME-ohjelmasta tuettiin parhaiden käytäntöjen vaihtoa yrittäjyyskoulutuksen edistämiseksi EU:ssa. Verkkoyrittäjille annettiin erityistä tukea. Jotkin toimista oli kohdistettu erityisryhmiin, kuten nuoriin, naisiin ja ikääntyneisiin yrittäjiin, ja niissä tarjottiin mentorointia ja muita räätälöityjä toimenpiteitä näiden ryhmien yrittäjyyden edistämiseksi.

Seuraavia toimintoja rahoitettiin:

Erasmus nuorille yrittäjille 7,3 miljoonaa euroa.

Digital Entrepreneurship Monitor: 2,6 miljoonaa euroa

Naisten yrittäjyyden verkkofoorumi: 1,05 miljoonaa euroa

Ikääntyvien yrittäjien parhaiden käytäntöjen vaihto: 0,4 miljoonaa euroa

Yrittäjyyspolitiikan täytäntöönpanon tukeminen: 0,6 miljoonaa euroa

Yrittäjyyskoulutus (yleiseurooppalainen yrittäjäkoulutusaloite): 0,35 miljoonaa euroa

Sosiaalitalouden edistäminen Euroopassa: 0,1 miljoonaa euroa

Muut tukitoimenpiteisiin kuuluvat toimet: 0,5 miljoonaa euroa

Konferenssiin vilpittömästi toimineille mutta liiketoiminnassaan epäonnistuneille yrittäjille annettavasta uudesta mahdollisuudesta osallistui 280 kansallisten/alueellisten viranomaisten edustajaa ja sidosryhmää, ja toinen konferenssi järjestettiin vuonna 2016. Se pohjusti aloitetta uutta mahdollisuutta koskevien varhaisvaroitus- ja neuvontapalvelujen eurooppalaisen verkoston perustamiseksi. Verkosto on tarkoitus perustaa vuonna 2016.

Digital Entrepreneurship Monitor -seurantamekanismin avulla voidaan mitata edistymistä maittain ja tuotannonaloittain ja antaa erityisiä suosituksia. Vuonna 2016 yhteensä yhdeksän teollisuudenalaa on ollut edustettuna.

3 Tukitoimenpiteet

Tukitoimenpiteillä analysoidaan rakenteellisia ja mikrotaloudellisia tekijöitä, jotka vaikuttavat yksittäisten sektoreiden kilpailukykyyn sekä yleisesti kilpailukykyyn ja monialaisiin kysymyksiin. Tavoitteena on lisätä tietämystä eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä lisäävistä ja rajoittavista tekijöistä. Tukitoimenpiteitä käytetään apuna myös arvioitaessa uuden lainsäädännön vaikutuksia ja kartoitettaessa aloja, joilla nykyisiä lainsäädäntötoimenpiteitä olisi yksinkertaistettava.

Tukitoimenpiteitä on kahta tyyppiä: 1) tutkimukset ja vaikutustenarvioinnit sekä 2) konferenssit, kokoukset ja levitystoimet. Euroopan teollisuuden kilpailukykyä koskeva komission vuosikertomus, jota hyödynnetään eurooppalaisen ohjausjakson prosessissa, rahoitettiin tukitoimenpitein. Myös muissa tutkimuksissa analysoitiin Euroopan teollisuuden (mukaan lukien rakentaminen, elintarvike- ja kemikaalisektori) kilpailukyvyn alakohtaisia näkökohtia. Vaikutustenarviointeja ja kumulatiivisia toiminnan vaikutusten arviointeja suoritettiin muun muassa ilmastonmuutoksen, energian ja ympäristöpolitiikkojen aloilla sekä EU:n metsäteollisuudessa.

Konferensseja, työpajoja ja asiantuntijakokouksia järjestettiin eri teollisuudenalojen haasteista keskustelemiseksi. Niihin osallistui erilaisia sidosryhmiä (kansallisia viranomaisia, teollisuus- ja kuluttajajärjestöjä, pk-yritysten edustajia, kansalaisjärjestöjä). Erityistä huomiota kiinnitettiin suosituksiin siitä, miten pk-yritysten tarpeet voidaan ottaa paremmin huomioon ja miten kilpailukykyä voidaan vielä edistää. Lisäksi toteutettiin COSME-ohjelman tavoitteisiin liittyviä tiedotustoimia.

Tukitoimenpiteisiin osoitettu kokonaisbudjetti oli vuonna 2014 yhteensä 7 miljoonaa euroa, joten vuoden 2014 kokonaisbudjetin käyttöaste oli 100 % .