Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission vihreä kirja 'Koulutus - ammattikoulutus - tutkimus - kansainvälisen liikkuvuuden esteet'" CdR 393/96 fin



Virallinen lehti nro C 215 , 16/07/1997 s. 0001



Alueiden komitean lausunto aiheesta "Euroopan komission vihreä kirja Koulutus ammattikoulutus tutkimus kansainvälisen liikkuvuuden esteet" (97/C 215/01) ALUEIDEN KOMITEA, joka ottaa huomioon komission vihreän kirjan "Koulutus ammattikoulutus tutkimus kansainvälisen liikkuvuuden esteet" KOM(96) 462 lopull., ottaa huomioon 13. marraskuuta 1996 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 198 c artiklan neljännen kohdan mukaisesti tekemänsä päätöksen antaa lausunto vihreästä kirjasta "Koulutus ammattikoulutus tutkimus kansainvälisen liikkuvuuden esteet" sekä antaa lausunnon laatiminen valiokunta 6:n "Koulutus" tehtäväksi, ottaa huomioon valiokunta 6:n 7. helmikuuta 1997 hyväksymän lausuntoluonnoksen CdR 393/96 rev. (esittelijä: Mary Freehill), ottaa huomioon valiokunta 7:n "Kansalaisten Eurooppa, Tutkimus, Kulttuuri, Nuoriso ja kuluttajat" 31. tammikuuta pitämässään kokouksessa hyväksymän vihreän kirjan tutkimuksesta ja kansalaisten Eurooppaa käsittelevän osuuden kannalta (esittelijä: Guido Rhodio), ottaa huomioon komission kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä koskevassa valkoisessa kirjassa COM(94) 700 koulutukselle annetun painoarvon, ottaa huomioon AK:n lausunnon CdR 115/96 () aiheesta Valkoinen kirja koulutuksesta Opettaminen ja oppiminen Kohti kognitiivista yhteiskuntaa, ottaa huomioon komission tiedonannon "Akateemisen ja ammattipätevyyden tunnustaminen" COM(94) 596 final, ottaa huomioon AK:n lausunnon CdR 244/94 () valkoisesta kirjasta Elinikäisen koulutuksen ja oppimisen eurooppalainen teemavuosi, ottaa huomioon AK:n lausunnon CdR 299/95 () aiheesta Koulutuksen teknologiset, teolliset ja yhteiskunnalliset haasteet, ottaa huomioon AK:n lausunnon CdR 191/96 () komission kokeiluhankkeesta Nuorten eurooppalainen vapaaehtoispalvelu, ja katsoo että kansainvälinen liikkuvuus on keskeinen osa yhteisön koulutus- ja tutkimuspolitiikkaa sellaisena kuin se on määritelty EY-sopimuksen 126 ja 127 artiklassa sekä 130 g artiklan d alakohdassa, katsoo että liikkumisvapaus on yksi Euroopan kansalaisten perusoikeuksista, kuten Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 8 a artiklaan on kirjattu, ja ihmisten vapaan liikkuvuuden tiellä olevien esteiden poistaminen on yksi EU:n päätavoitteista, kuten EY-sopimuksen 3 artiklan c kohtaan on kirjattu, hyväksyi 12. ja 13. maaliskuuta 1997 pitämässään 17. täysistunnossa (maaliskuun 12. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. 1. Johdanto 1.1. Alueiden komitea pitää vihreää kirjaa tervetulleena jatkona komission valkoiselle kirjalle koulutuksesta. Tietäen, että kansalaisten vapaa liikkuminen on yhdistyneen Euroopan keskeinen osatekijä, komissio korostaa liikkuvuuden tarpeellisuutta nopeasti muuttuvassa taloudessa ja yhteiskunnassa. Kansainvälinen liikkuvuus on oleellinen edellytys työ- ja koulutusmahdollisuuksien luomiselle sekä eurooppalaisen tutkimuksen perusehto. 1.2. AK tukee komission lupausta ryhtyä toimiin liikkuvuuden edistämiseksi ja panee merkille, että liikkuvuus EU:ssa on edelleen riittämätöntä. Erityisesti AK:ta kiinnostaa liikkuvuuden esteiden poistaminen koulutuksen ja tutkimuksen aloilta, sillä monissa jäsenvaltioissa paikallis- ja alueviranomaisilla on merkittävää toimivaltaa ja kokemusta näillä aloilla. Lisäksi monissa tapauksissa liikkuvuutta edistäviä toimia kehitetään paikallis- ja aluetasolla, tai niitä johdetaan aloitteista, joissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat mukana (ystävyyskuntahankkeet yms.), ja jotka siten ovat olennainen osa alueellista yhteistoimintaa. 1.3. Yhteisötukea paikallistason kumppanuussuhteille ja ohjelmille voidaan täydentää ja tehostaa liittämällä liikkuvuuden edistämiseen paikallinen ja alueellinen panos. Tässä suhteessa AK muistuttaa, että paikalliset yritykset voivat hyötyä merkittävästi kansainvälisestä ajatusten ja taitojen vaihdosta, jonka koulutuksen, ammattikoulutuksen ja tutkimuksen liikkuvuushankkeet mahdollistavat. 1.4. Keskeinen huolenaihe AK:n kannalta on, että nykyisten esteiden on onnistunut tukahduttaa osaamisen ja tietämyksen siirtyminen EU:ssa ja estää niiden saanti tällaisia voimavaroja tarvitsevilta haitaten näin alueellista yhteistyötä sekä taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tämän vuoksi AK on tyytyväinen mahdollisuuteen luoda pitkän aikavälin liikkuvuusstrategia, jota on jo kauan pidetty AK:n aktiivisesti ajaman unionin kansalaisuuden kulmakivenä. 2. Yleistä 2.1. Osa A: Kansainvälinen liikkuvuus ja mitä se tarkoittaa 2.1.1. AK panee merkille virtuaaliliikkuvuuden lisääntymisen, jota helpottaa uuden tietotekniikan kuten etätyön käyttö, ja tunnistaa sen liikkuvuutta edistävän panoksen. AK kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota alueisiin, joilla toimii paljon maantieteellisesti syrjäisiä maaseutuyhteisöjä. Komitea huomauttaa kuitenkin, etteivät tietoyhteiskunnan työkalut pysty korvaamaan varsinaista fyysistä liikkuvuutta, vaan ne voivat jopa heikentää yhteisvastuuta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta vähentämällä henkilökohtaisia kontakteja varsinkin syrjäisillä alueilla. 2.1.2. Yhteisön kansainvälisten vaihto-ohjelmien sekä tutkijoiden, opiskelijoiden, opettajien, koulutuksessa olevien työttömien sekä kouluttajien harjoitteluohjelmien menestys viestii liikkuvuuden tarpeen kasvusta. AK korostaa, että "liikkuvuuden tarpeen" käsite on vahva lähtökohta laajennettaessa ja kytkettäessä toisiinsa aloitteita, joilla tähdätään osaamisen, tietojen, ajatusten, taitojen ja yhteistyökumppanuuksien jakamiseen. 2.1.3. AK huomauttaa, että henkilöiden liikkuvuutta koskevien aloitteiden vaikutus ulottuu välittömästi näkyviä vaikutuksia pidemmälle. Tietoisuus muista kulttuureista ja niiden arvostaminen kehittää suvaitsevaisuutta ja erilaisuuden ymmärtämistä täysin taloudellisista tekijöistä riippumatta sekä lisää solidaarisuutta eurooppalaisten keskuudessa. 2.1.4. AK painottaa uuden teknologian tietojen ja taitojen, uusien johtamismenetelmien ja työn organisoinnin vuorovaikutuksen mahdollisesti mukanaan tuomia etuja. Komitea korostaa, että tästä aiheutuva kilpailukyvyn parantuminen hyödyttää kaikkia Euroopan kansalaisia. 2.1.5. AK haluaa silti muistuttaa, että yhteistyö, ajatustenvaihto ja uuden teknologian yhteiskunnallisten vaikutusten tutkiminen ovat tarpeen. Komitea korostaa, että yhteiskunta-tieteelliselle ja luonnontieteelliselle tutkimukselle tulisi antaa yhtäläinen painoarvo ja että tasapuolinen lähestymistapa voi kääntää poliittisten päättäjien huomion teknisten innovaatioiden sivuvaikutuksiin, joiden poistaminen ja lieventäminen saattaa osoittautua kalliiksi. Komitea huomauttaa, että kielitaito on tällaisen lähestymistavan kulmakivi. Kielitaito puolestaan lisää Euroopan kansalaisten "henkilökohtaista pääomaa" ja uskoa omiin kykyihinsä ja siten myös heidän työnsaantimahdollisuuksiaan. 2.1.6. AK toteaa lisäksi, että julkishallinnon politiikan talouden, poliittisten ja sosiaalisten kysymysten aloilla suunnittelun laatu riippuu suuresti politiikantekijöille tarjolla olevan tutkimuksen tasosta. AK painottaa tässä yhteydessä sekä yhteiskunnallisen että taloustutkimuksen tukemisen yhtenäistämisen tärkeyttä. Näillä eri alueilla saavutetun edistyksen arvioinnissa on korkeatasoinen tutkimus myöskin välttämätöntä. Hallinnon ja yhteiskunnan korjaama hyöty on paljolti laadukkaan tutkimusponnistuksiin panostamisen tulosta. Siksi kulttuurienvälinen ajatusten vapaaseen käyttöön tarjoaminen sekä kansojen välinen taitojen ja hyvien käytäntöjen vaihto on varmin tapa taata tutkimuksen korkea taso. 2.1.7. AK huomauttaa, että nykyiset yhteisöaloitteet heijastavat tietoisuutta ihmisten liikkuvuuden tarpeesta taloudellisena, koulutuksellisena ja yhteiskunnallisena voimavarana. Liikkuvuusverkon laajentamista silmälläpitäen erityisen mielenkiintoinen on eurooppalaisen vapaaehtoispalvelun kokeiluhanke, joka tarjoaa Euroopan kansalaisten suuresti arvostamaan vastuuseen liittyvän, liikkumista helpottavan kanavan. 2.1.8. AK korostaa, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi niin akateemisen kuin koulutuksenkin liikkuvuutta on edistettävä; yhtä tärkeää on tutkintojen, koulutus- ja ammattitodistusten sekä opiskelujaksojen keskinäinen tunnustaminen. 2.1.9. Tällaisella tunnustamisella, jonka tulisi koskea mahdollisimman useaa koulutusjärjestelmän tasoa, on tiettyjä yhteiskunnallis-taloudellisia vaikutuksia vapaaehtoisen koulutuksen alalla, so. pakollisen peruskoulutuksen jälkeisessä koulutuksessa. 2.1.10. AK katsoo, että tunnustamisen edistämiseksi olisi hyvä tutkia mahdollisuuksia laatia eri koulutustasoille niin yliopisto- kuin muullekin koulutukselle yhteinen ydin. 2.1.11. AK pahoittelee, että vaikka Euroopasta on tullut avoin alue, jossa vapaa liikkuminen on teoriassa kaikkien kansalaisten perusoikeus, ihmisten liikkuvuuden tiellä on yhä liikaa esteitä, kun taas pääoma, tavarat ja palvelut voivat liikkua vapaammin. Komitea huomauttaa, että esteet ovat suurimmat "yksilöllisen" tai "spontaanin" liikkuvuuden kohdalla. 2.1.12. AK kehottaa säätämään määräyksiä, joiden avulla on käytännössä kannattavaa laajentaa ja tehostaa liikkuvuutta ja joissa otetaan huomioon läheisyysperiaate. 2.1.13. Läheisyysperiaatteen mukaisesti vihreä kirja tarjoaa koulutuksen, ammattikoulutuksen ja tutkimuksen alalla mahdollisuuden esittää huomioita ratkaisujen löytämiseksi niihin moniin esteisiin, joihin kansalaiset törmäävät. 2.1.14. AK on tyytyväinen, että komissio aikoo seurata laajalti vihreän kirjan herättämiä ajatuksia ja ehdotuksia sen jatkotoimiksi käyttäen alhaalta ylös -lähestymistapaa, jota AK kannattaa ja pyrkii jatkuvasti edistämään. 2.1.15. Vihreän kirjan kohdeyleisönä ovat koulutuksen, ammattikoulutuksen tai tutkimuksen parissa toimivat EU:n jäsenvaltioiden kansalaiset tai henkilöt, joilla tällaista kansalaisuutta ei ole mutta jotka asuvat EU:n alueella pysyvästi ja laillisesti. Tarkemmin sanoen kohderyhmänä ovat opiskelijat ja nuoret myös korkeakouluista valmistuneet samoin kuin kieliavustajat, tutkijat, opettajat, kouluttajat ja vapaaehtoistyöntekijät. 2.1.16. AK huomauttaa ongelman ytimen olevan, että vasta "työntekijän" asema antaa kansalaiselle oikeuden liikkua vapaasti koko yhteisön alueella. Jotta henkilöä voidaan yhteisön lainsäädännön mukaan pitää työntekijänä tai palkansaajana, hänen on oltava yhteisön kansalainen, harjoitettava todellista toimintaa, oltava työsuhteessa ja saatava palkkaa. AK huomauttaa, että suuri joukko kansalaisia, erityisesti edellä kuvaillut ryhmät, eivät selvästikään sovi työntekijän muodolliseen määritelmään. 2.2. Osa B: Liikkuvuuden esteet AK katsoo, että suurimmat esteet jakautuvat kolmeen ryhmään: sosiaaliturvaan liittyviin, hallinnollisiin ja sosiokulttuurisiin esteisiin. Näitä käsitellään seuraavassa vuoron perään. 2.2.1. Sosiaaliturvan esteet 2.2.1.1. Nämä esteet liittyvät oleskeluoikeuteen, oikeudelliseen asemaan ja oikeuksiin sekä oikeuteen tehdä työtä, taloudelliseen tukeen ja sosiaaliavustuksiin. 2.2.1.2. Vaikka yhteisön lainsäädäntö auttaa yhteisön työntekijöitä ja heidän perheitään käyttämään vapaata liikkumisoikeutta, toisessa jäsenvaltiossa toimivat tutkijat, opiskelijat ja koulutusalalla ammatikseen työskentelevät on suljettu näiden oikeuksien ulkopuolelle. On ristiriitaista, että vaikka vapaaehtoisuusperiaatetta arvostetaan Euroopassa laajasti ja eurooppalainen vapaaehtoispalvelu kannustaa sitä, vapaaehtoisten suojelu on laiminlyöty ja heidän oikeudellinen asemansa huonosti määritelty. 2.2.1.3. AK huomauttaa, että vaikka oleskeluoikeutta voivat direktiivin 90/364/ETY () mukaan hakea myös sellaiset henkilöt, jotka eivät kuulu mihinkään virallisesti tunnustetuista ryhmistä, heillä täytyy olla riittävästi varallisuutta ja sairasvakuutus, joka kattaa kaikki riskit vastaanottavassa jäsenvaltiossa. AK:n mielestä tämä haittaa vakavasti monen tavallisen kansalaisen liikkuvuutta. Samalla kun komitea myöntää asian monimutkaisuuden, se kuitenkin haluaa että tähän kiinnitetään enemmän huomiota. 2.2.1.4. Kolmansien maiden kansalaisten kohtaamat vaikeudet ja Schengenin sopimuksen tiimoilta käytävä keskustelu lisäävät entisestään tarvetta tämän ongelman järjestelmälliseen tutkimukseen ja siitä käytävään keskusteluun, jonka tavoitteena on yhteisymmärrys inhimillisistä ratkaisukeinoista. 2.2.1.5. Sosiaaliturvaan liittyvät ongelmat muodostavat vakavia esteitä tutkijoille, jotka haluavat kokeilla muiden jäsenvaltioiden taloudellisia, sosiaalisia ja koulutuksellisia ulottuvuuksia. AK on huolissaan siitä, että tämä saattaa johtaa "tutkimusyhteisön", EU:n suuren inhimillisen voimavaran, hakeutumiseen muihin maihin tai maanosiin kehittämään ja hyödyntämään niiden tutkimusmahdollisuuksia. Tästä seuraava "aivovuoto" muodostaa vakavan uhan EU:n tulevalle tutkimustoiminnalle. 2.2.1.6. Tämän lisäksi AK korostaa, että nämä esteet vähentävät EU:n toimien tehokkuutta tällä alueella ja heikentävät tutkimuspolitiikan myönteistä vaikutusta paikalliseen ja alueelliseen yhteistoimintaan. Komitea huomauttaa, että näiden esteiden raivaaminen hyödyttäisi siksi suuresti paikallisia ja alueellisia viranomaisia, mutta sen lisäksi tämä vaikuttaisi paljon laajemmaltikin nopeuttamalla ja vahvistamalla myönteisiä merkittäviä tuloksia, jotka on saavutettu kaikentyyppisessä ihmiskunnan edistykseen ja ihmisten elinympäristön ja elämän laadun parantamiseen keskittyvässä tutkimustyössä. 2.2.1.7. AK korostaa, että työttömyyskorvausoikeuden menetys estää samalla tavoin työttömiä osallistumasta kansainvälisiin koulutus- ja työharjoitteluohjelmiin ja heikentää entisestään heidän työnsaantimahdollisuuksiaan. 2.2.2. Hallinnolliset esteet 2.2.2.1. Nämä esteet koskevat muun muassa todistusten puutteellista tunnustamista, akateemisen lukuvuoden epäyhdenmukaisuutta sekä apurahojen alueellisia rajoituksia. 2.2.2.2. AK kiittää Euroopan opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän ETCS:n avulla saavutettua edistystä, joka mahdollistaa opintojaksojen tunnustamisen ja siten opintokokonaisuuksien suorittamisen loppuun toisessa jäsenvaltiossa. Järjestelmä perustuu kokonaan yliopistojen välisen, yhteisön laajuiseen ja laajempaankin yhteistyöhön. AK:n mielestä muissa jäsenvaltioissa suoritettavien opintojaksojen akateeminen tunnustaminen, varmentaminen ja hyväksyminen on varmistettava, jotta vaihto-ohjelmat toimisivat tehokkaammin. 2.2.2.3. AK painottaa, että tätäkin kiireemmin on ratkaistava ammattikoulutuksen ongelmat. On löydettävä keinoja ammattitaidon ja -pätevyyden verrattavuuden, avoimuuden ja tunnustamisen parantamiseksi ja myös käytettävä niitä. 2.2.2.4. Kuten korkeakoulujenkin suhteen, AK suosittaa voimakkaasti aloitteita ammattikouluopiskelijoiden, kouluttajien ja harjoittelijoiden kielitaidon kohentamiseksi. Ammattikoulusektorin liikkuvuus kärsii pahasti, jos kielitaito on riittämätön. AK korostaa, että kielikoulutusaloitteet eivät ehkä yksin riitä poistamaan tätä estettä; kielten opiskelulle olisi tarvittaessa harkittava erityisiä kannustimia. Komitea muistuttaa, että kielimuurit heikentävät kilpailukykyä ja kielivaikeuksien voittaminen helpottaa myös Euroopan kansojen välisen yhteisvastuun vahvistamista. 2.2.3. Sosiokulttuuriset esteet 2.2.3.1. Nämä ovat kieli- ja tietojensaanti- ja muita käytännön vaikeuksia. 2.2.3.2. Tietojensaanti- ja muiden käytännön ongelmien ratkaiseminen edellyttää tiedonvälityskanavien tehostamista, tietoa hallussaan pitävien instituutioiden ja virastojen avoimuutta sekä kansalaisten tietämystä siitä, mistä tarvittavaa tietoa saa. AK suosittaa byrokraattisten ja hallinnollisten pullonkaulojen vähentämiseksi yksinkertaista ja tiivistä tiedotusta, joka on käytännönläheistä ja helposti omaksuttavaa. 2.2.3.3. AK mainitsee vierailevien tutkijoiden, harjoittelijoiden ja kouluttajien käsikirjan joka sisältää tietoa kulttuurista, asumisesta, yritystoiminnasta, koulutuksesta ja sosiaalipalveluista ja on osa vaihtoon valmistavaa aineistoa käytännön esimerkkinä siitä, miten voidaan rohkaista kohderyhmien kansalaisia, jotka harkitsevat osallistumista johonkin liikkuvuusaloitteeseen. 2.2.3.4. Lopuksi, vammaisten kohtaamat vaikeudet muistetaan usein liian myöhään toiminnan suunnittelussa. AK suosittaa, että vammaisten tarpeet otetaan huomioon jo liikkuvuutta edistävissä toimissa. 3. Erityistä Tässä jaksossa komitean lausunto noudattaa komission vihreän kirjan C-osan ensisijaisten toimien esitysjärjestystä. 3.1. Toiminta-alue 1: Harjoittelijan ja vapaaehtoisen aseman tunnustaminen 3.1.1. AK tukee voimakkaasti tällä toiminta-alueella tehtyjä ehdotuksia. Se korostaa, että samojen liikkumismahdollisuuksien takaamiseksi harjoittelijoille ja vapaaehtoisille näille tarvitaan oikeudelliset puitteet, jotka tunnustetaan yhtä lailla alkuperä- kuin vastaanottajamaassa. Samoin tarvitaan harjoittelijoiden liikkuvuusohjelma, eräänlainen "oppisopimus-Erasmus". 3.1.2. AK palauttaa mieliin eurooppalaisesta vapaaehtoispalvelusta antamansa lausunnon, jossa se kannatti vapaaehtoisten oikeudellisen aseman määrittämistä. Komitea katsoi, että näin voitaisiin tehokkaasti poistaa liikkuvuuteen, sosiaaliturvaan ja verotukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat vakavasti nuorten osallistumista. Kuten lausunnossa todettiin, AK katsoo, että eurooppalaisella vapaaehtoispalvelulla tulee olemaan keskeinen rooli pedagogisena välineenä, jolla parannetaan erityisesti vähäosaisten nuorten liikkumismahdollisuuksia; tällaisilla nuorilla on vähän mahdollisuuksia osallistua EU:n tavallisiin koulutus- ja ammattikoulutusohjelmiin. AK kehottaa harkitsemaan mm. Pohjoismaissa käytettävää työehtosopimusmallia, jossa harjoittelijoita ja vapaaehtoisia pidetään työntekijöinä. 3.2. Toiminta-alue 2: Koulutukseen osallistuvien yhteisön apurahaa saavien tutkijoiden yhtenäinen kohtelu 3.2.1. Jäsenvaltioiden kansallisten verotus- ja sosiaalimaksujärjestelmien erojen takia jotkut tutkijat jäävät pois liikkuvuusohjelmista pikemminkin taloudellisista syistä kuin tieteellisin perustein. AK tähdentää, että on tarpeen yhteensovittaa sekä suoran verotuksen että sosiaaliturvamaksujen järjestelmiä eri jäsenmaissa, jotta yhteisön tukemaan tutkijankoulutukseen osallistuvien asema ei liikkuvuusohjelmissa olisi muita heikompi. Komitea korostaa, että voitaisiin harkita tutkimusapurahojen ja stipendien osittaista vapauttamista veroista OECD:n mallien hengessä. 3.3. Toiminta-alue 3: Kaikkien koulutuksen yhteydessä kansainväliseen liikkuvuuteen osallistuvien henkilöiden sosiaaliturvan takaaminen a) Toisessa jäsenvaltiossa koulutuksessa olevan työttömyysturvan säilyttäminen 3.3.1. AK huomauttaa, että jäsenvaltioiden epäyhtenäinen sosiaaliturva on epäilemättä yksi liikkuvuuden suurimmista esteistä. AK katsoo, että tätä ongelmaa voitaisiin käsitellä yksityiskohtaisemmin keskustelemalla komission ehdotuksesta (), jonka mukaan oikeus etuuksiin säilyy ensimmäisen kolmen kuukauden jakson jälkeenkin, jos niiden kokonaisaika tai -määrä ei ylitä aikaa tai määrää, joista on säädetty sen jäsenvaltion lainsäädännössä, josta työtön hakee työtä tai joka maksaa etuudet. b) Sosiaaliturvan takaaminen vastaanottavassa maassa 3.3.2. AK esittää, että on kiinnitettävä enemmän huomiota eroavuuksien poistamiseen koulutuksessa olevia henkilöitä koskevan säännöstön ja työntekijöitä, itsenäisiä ammatinharjoittajia ja heidän perheenjäseniään koskevien järjestelmien väliltä (kuten osan B kohdassa 2.2.1 todettiin). Sekä komission ehdotus neuvostolle () sosiaaliturvan laajentamisesta kattamaan kaikki vakuutetut jäsenvaltioiden kansalaiset että komission ehdotus () "välittömän tarpeen" edellytyksen poistamisesta opiskelijoiden ja ammattikoulutuksessa olevien terveydenhuollosta tulisi hyväksyä. 3.3.3. AK myöntää, että on tarpeen tutkia liikkuvuuden yhteydessä työttömyyskorvaukseen ja sosiaaliturvan etuuksiin liittyviä ongelmia, ja kannattaa malleja, jotka tarjoavat käytännön ratkaisuja. Komitea huomauttaa kuitenkin, että läheisyysperiaatteen vuoksi sosiaaliturvaetuuksien myöntämisen ja rahoituksen tulee säilyä jäsenvaltioiden vastuulla. 3.4. Toiminta-alue 4: Pätevyysvaatimuksia koskevan eurooppalaisen alueen luominen 3.4.1. AK kannattaa kaikkia tämän toiminta-alueen ehdotuksia, mutta kiinnittää erityisesti huomiota siihen, että joukko jäsenvaltioita on jo hyväksynyt opintosuoritusten siirtojärjestelmän. Tämä on tärkeä askel opiskelijoiden liikkuvuuden ja opintosuoritusten vastavuoroisen tunnustamisen kehittämiseksi. Siksi tarvitaan kiireesti toimia järjestelmän laajentamiseksi koko EU:n alueelle ja varsinkin koskemaan myös ammattikoulusektoria. 3.4.2. AK kehottaa komissiota kehittämään tällä toiminta-alueella myös työssä hankittujen taitojen ja epävirallisen ammattikoulutuksen vastavuoroista tunnustamista niiden vapaaehtoisuuteen perustuvan varmentamisen ja siirtämisen avulla. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset voisivat esittää merkittävää osaa tukemalla verkostoja, jotka yhdessä yritysten kanssa kehittävät tällaista siirtojärjestelmää. AK kannattaa koulutusta käsittelevässä komission valkoisessa kirjassa tehtyä ehdotusta perustaa eurooppalainen verkosto opintosuoritusten ja arvosanojen siirtojärjestelmän luomiseksi ja vaatii, että paikallis- ja alueviranomaiset otetaan siihen täysipainoisesti mukaan, kuten komitea esitti jo aiheesta antamassaan lausunnossa. 3.4.3. Cedefopin (Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus) ja muiden sen kaltaisten organisaatioiden nykyisenä tavoitteena on lisätä avoimuutta niin, että koulutus- ja ammattikoulutustodistusten "sisältö" käy niistä selkeämmin ilmi. AK kannattaa tätä ja huomauttaa, että opintosuoritusten siirrettävyyden vauhdittamiseksi kussakin jäsenvaltiossa on laadittava kansalliset todistusstandardit. 3.4.4. Euroopan yhteisön tutkintotodistusten ja opintosuoritusten tunnustamisen kansallisten tiedotuskeskusten verkko (NARIC) välittää tietoa korkeakoulujärjestelmistä ja vaatimuksista, Euroopan yhteisön koulutuksen tiedotusverkko Eurydice edistää koulutusalan tiedonvaihtoa, ammattikoulutusalalla samaa tehtävää hoitaa Cedefop, ja Ortelius pitää tietokantaa eurooppalaisesta korkeakoulutuksesta. AK tunnustaa näiden verkkojen ja tietokantojen tärkeän roolin ammattipätevyyden tunnustamisen ja avoimuuden edistämisessä mutta pahoittelee, että Naricin ja Orteliuksen työ keskittyy vain korkeakoulutukseen. Komitea kehottaa komissiota vahvistamaan näitä verkostoja ja varmistamaan niiden tehokkaan yhteensovittamisen. 3.4.5. AK kehottaa komissiota kehittämään tähän toiminta-alueeseen liittyen myös laadunvarmistusta ja edistämään näin avoimuutta ja ammattipätevyyden ja -taidon tunnustamista. 3.4.6. AK korostaa, että kielen ja kulttuurin tuntemus on ammattikoulutusalan liikkuvuuden kannalta keskeistä ja kielten opiskelulle tulisi harkita kannustimia (kuten myös todetaan edellä kohdassa 2.2.2.4). 3.5. Toiminta-alue 5: Kansallisten apurahojen ja tukien alueellisuuden poistaminen 3.5.1. Joissakin tapauksissa kansallisten viranomaisten ulkomailla suoritettavia opintojaksoja varten myöntämien apurahojen siirrettävyyttä tulisi parantaa. AK korostaa kuitenkin, että kunkin jäsenvaltion mahdollisuudet tämän asian suhteen tulee ottaa huomioon. 3.6. Toiminta-alue 6: Kolmansista maista tulevien Euroopan unionin laillisten asukkaiden tilanteen helpottaminen koulutusasioissa 3.6.1. AK katsoo, että yhtenäisyyden vuoksi tarvitaan yhteiset säännöt kolmansien maiden kansalaisten pääsystä unionin alueelle opiskelutarkoituksessa. Komitea painottaa, että sääntöjen tulee perustua tutkimukseen ja yhteisymmärrykseen. 3.7. Toiminta-alue 7: Sosioekonomisten esteiden vähentäminen 3.7.1. AK katsoo, että taloudellisten tukikeinojen mukaan lukien kansalliset ja paikalliset avustusohjelmat yhtenäistäminen on keskeistä yhtäläisiä mahdollisuuksia silmälläpitäen. Komitean mielestä paikallis- ja alueviranomaisten tulisi kannustaa jäsenvaltioita nykyistä parempaan koordinointiin niin että opiskelijan saama tuki mitoitetaan parhaalla mahdollisella tavalla. 3.7.2. Komitea korostaa myös, että on tarpeen varmistaa, että apurahat vastaavat todellisia kustannuksia, erityisesti matkakuluja, joita aiheutuu syrjäisille alueille tai niiltä siirryttäessä. 3.7.3. AK katsoo, että Leonardo-ohjelman 28 vuoden ikäraja sotii elinikäisen oppimisen periaatetta vastaan ja niinpä kaikki ikärajoitukset tulisi poistaa. AK vastustaa kuitenkin kaikkia komission aloitteita lukuvuoden organisoinnin sääntelemiseksi, sillä tämä olisi vastoin läheisyysperiaatetta. 3.8. Toiminta-alue 8: Kieli- ja kulttuuriesteiden vähentäminen 3.8.1. AK tähdentää, että kielitaito on liikkuvuuden välttämätön edellytys. AK yhtyy komission kantaan, jonka mukaan kaikkia liikkuvuustoimia tulisi edeltää kielellinen ja kulttuurinen valmistautumisjakso. 3.8.2. AK huomauttaa, että koska monet monet ammattikoulutusohjelmat ovat Euroopan sosiaalirahaston rahoittamia, kansainvälisten harjoittelupaikkojen järjestämistä voitaisiin enemmän rohkaista niiden puitteissa. 3.8.3. AK tunnustaa Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien saavutukset kielitaidon kohentamisessa ja korostaa, että tämän alan toimintaa tulee tehostaa näiden ohjelmien puitteissa. AK kehottaa kuitenkin tukemaan harvinaisempien kielten ja kuurojen viittomakielen opetusta sekä aloittamaan kielenopetus mahdollisimman varhaisessa koulutusjärjestelmän vaiheessa, kuten valkoisessa kirjassa koulutuksesta korostettiin. Komitea tähdentää myös, että on tärkeää kannustaa liikkuvuutta alueille, joissa harvinaisempia kieliä puhutaan. AK kehottaa komissiota käsittelemään näitä kysymyksiä tällä toiminta-alueella. 3.8.4. AK korostaa kulttuurienvälisen koulutuksen merkitystä kulttuuristen ennakkoluulojen poistamisessa ja liikkuvuuden edistämisessä sekä opettajankoulutuksen arvoa tällä alalla, kuten jo kulttuurienvälisestä koulutuksesta laatimassaan lausuntoluonnoksessa. Komitea vaatii komissiota sisällyttämään mainittuun toiminta-alueeseen tätä alaa koskevia toimia. 3.8.5. AK muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat avainasemassa luotaessa kulttuurienvälistä yhteistyötä muiden jäsenvaltioiden sekä kolmansien maiden kuntien ja alueiden kanssa toteutettavien ystävyyssuhteiden avulla. Komitea katsoo, että tällaiset yhteydet ovat hyvin tärkeitä kulttuuriesteiden poistamiseksi ja liikkuvuuden edistämiseksi. 3.9. Toiminta-alue 9: Käytettävissä olevan tiedon ja hallinnollisten käytäntöjen parantaminen 3.9.1. Vaikka AK kannattaa tällä toiminta-alueella tehtyjä ehdotuksia, se haluaa korostaa, että helposti saatavan ja ymmärrettävän tiedon puute on liikkuvuuden suurin este. Eures-tietokanta (European Employment Services) on suunniteltu poistamaan tätä ongelmaa ja tarjoamaan tietoja ulkomaille töihin haluaville henkilöille, mutta AK pahoittelee, ettei tätä verkkoa ole kehitetty täyteen mittaansa ja että se sisältää vain työntekijöitä kiinnostavaa tietoa. Jäsenvaltioiden erilaisten järjestelmien, terminologian, verolakien, sosiaaliturvaetuuksien yms. takia yksittäisten ihmisten on äärimmäisen hankalaa ymmärtää tai tulkita niitä eikä hän voi olla varma tulkintansa oikeellisuudesta. Tällä hetkellä ei ole olemassa järjestelmää, joka takaisi yleisölle vertailukelpoista tietoa näistä ja muista asiaan liittyvistä aiheista. 3.9.2. Tämän vuoksi AK kehottaa komissiota parantamaan tämän toiminta-alueen puitteissa kuluttajaverkkopalvelua ja laajentamaan sitä sisältämään hyödyllistä tietoa henkilöille, jotka muuttavat toiseen jäsenvaltioon opiskelemaan, kouluttautumaan tai tekemään tutkimustyötä. Komitean mielestä on syytä perustaa kattava yhteiseurooppalainen tietokanta, joka sisältää tarpeellista tietoa pääsyvaatimuksista, asuntojen saatavuudesta yms. Komitea korostaa, että yhtä tärkeää on, että tieto on helposti ymmärrettävässä muodossa. AK uskoo myös, että tietotekniikkaa ja Internetiä paikallisesti ja euroopanlaajuisesti käyttävät paikallis- ja alueviranomaiset ovat tiedonlevityksen kannalta erinomaisessa asemassa, ja kehottaa komissiota ottamaan nämä täysimittaisesti mukaan tällä toiminta-alueella toteuttaviin monimediakampanjoihin. 3.9.3. AK ehdottaa, että tähän toiminta-alueeseen liitetään myös vieraileville tutkijoille, harjoittelijoille ja kouluttajille tarkoitetun, liikkuvuushankkeisiin osallistumisesta kertovan käsikirjan toimittamisen tukeminen, kuten edellä mainittiin. 3.9.4. AK kehottaa komissiota tällä toiminta-alueella tukemaan ohjausta ja neuvontaa tiedotuskeinona koulutuksen, ammattikoulutuksen ja tutkimuksen liikkuvuusmahdollisuuksista EU:ssa. AK katsoo, että tehokas neuvonta voi lisätä erityisesti sellaisten huono-osaisten nuorten liikkuvuutta, jotka eivät osallistu aktiivisesti EU:n koulutusvaihto-ohjelmiin ja joiden erityistarpeet saattavat vaatia lisähuomiota. 3.9.5. Kuten kohdassa 2.2.3.4 todettiin, vammaisille opiskelijoille koituu kuljetukseen, asumiseen, avustajiin ja erikoisapuvälineisiin liittyviä ylimääräisiä kuluja. AK korostaa, että Sokrates- ja Leonardo- ohjelmien tulisi olla nykyistä joustavampia ja mahdollistaa hankkeiden yksilöllinen suunnittelu tällaisia opiskelijoita varten, ja kehottaa komissiota puuttumaan asiaan tämän toiminta-alueen puitteissa. 3.9.6. AK huomauttaa, että liikkuvuus on usein luonteeltaan yksilöllistä mainituilla aloilla. Tämä tarkoittaa, että valtiosta toiseen muuttavat kansalaiset joutuvat itse järjestämään muuttonsa ilman kohdemaan virkakoneiston tuntevilta, erikoistuneilta organisaatioilta saatavaa apua. Komitea korostaa, että mikäli vahvistettaisiin paikallisten elinten (alueiden, maakuntien, kuntien, kulttuuri- ja tutkimuskeskusten jne.) kykyä tämän kuilun ylittämiseksi erityisesti keräämällä tietoja liikkuvuusmahdollisuuksista paikallistasolla tämä vapauttaisi merkittävää ja lupaavaa potentiaalia ja aloitteellisuutta. 3.9.7. AK pahoittelee, ettei tämän toiminta-alueen kohdalla mainita paikallis- ja alueviranomaisten ratkaisevan tärkeää asemaa suoraan kansalaisille tapahtuvassa tiedottamisessa. Komitea muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset, joilla on merkittävää toimivaltaa ja kokemusta koulutuksen tuottamisesta, koulutuslaitosten ja yritysten välisen yhteistyön kehittämisestä sekä kansainvälisen paikallis- ja alueyhteistyön kehittämisestä, ovat ainutlaatuisessa asemassa saamaan koulutus- ja tutkimuslaitokset sekä paikalliset yritykset mukaan poistamaan liikkuvuuden esteitä. AK kehottaa komissiota ottamaan tämä rooli täysipainoisesti huomioon ja sisällyttämään paikallis- ja alueviranomaiset kaikkiin tämän vihreän kirjan pohjalta suunniteltaviin tietoverkkoihin ja tiedotustoimiin. 4. Päätelmät 4.1. 21. vuosisadan mukanaan tuomien haasteiden vuoksi on hyvinkoulutettu, monitaitoinen ja kielitaitoinen työvoima ja heidän taitojensa ja tietojensa tehokas siirto Euroopan unionin eri alueiden ja paikkakuntien välillä välttämätöntä kehitettäessä parempaa kilpailukykyä, työllistettävyyttä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta. AK korostaa että opiskelijoiden ja tutkijoiden liikkuvuus ja liikkumavapaus ovat edellä mainittujen tavoitteiden saavuttamisen ennakkoehto. AK korostaa kuitenkin, että liikkuvuutta ei tulisi tarkastella ainoastaan tekijänä, joka lisää ihmisten työllistettävyyttä, vaan myös osana heidän henkilökohtaista kehitystään ja kykyään ymmärtää kulttuurien monimuotoisuutta, ja on myös lisää eurooppalaisten keskinäistä solidaarisuutta. AK korostaa tämän vuoksi olevan erittäin tarpeellista, että liikkuvuuden esteet poistetaan ja että opiskelijoille, tutkijoille ja harjoittelijoille taataan riittävä sosiaaliturva. 4.2. AK kannattaa komission pyrkimystä edistää liikkuvuutta sekä ehdotettuja toimintalinjoja. Se kehottaa laajentamaan ja vahvistamaan liikkuvuutta ja sosiaaliturvaa koskevia määräyksiä unionin lainsäädännössä, jotta niistä tulee käytännössä toteutettavia. Komitea korostaa myös, että unionin jäsenvaltioiden on tarpeen ryhtyä poistamaan etenkin oleskelulupaan, sosiaaliturvaan ja verotukseen liittyviä vapaan liikkuvuuden esteitä. 4.3. Komitea kehottaa luomaan oppisopimusoppilaille oman Erasmus-ohjelman, laajentamaan eurooppalaista opintosuoritusten siirtojärjestelmää ja korkeakoulututkintojen vastaavuuksista tiedottavan keskuksen toimintaa sekä Ortelius-tietokantaa kattamaan ammattikoulutuksen. Se kehottaa unionia tukemaan hankittujen taitojen tunnustamismenettelyä ja tason varmistamista tavoitteena entistä laajempi avoimuus ja pätevyyden tunnustaminen. Komitea suosittelee voimakkaasti tuen lisäämistä Sokrates- ja Leonardo-ohjelmien mukaisen kieltenopiskelun edistämiseen tähtääville aloitteille ja kehottaa poistamaan Leonardo-ohjelmaan liittyvän 28 vuoden ikärajan. 4.4. AK kantaa erityistä huolta siitä, että taustaltaan huono-osaisten henkilöiden liikkuvuuden tiellä on tavallistakin suurempia esteitä, ja kehottaa asianmukaisiin toimiin, joilla helpotetaan heidän osallistumistaan EU:n liikkuvuushankkeisiin ja -ohjelmiin. 4.5. Komitea kehottaa EU:ta varmistamaan tiedon levityksen tehokkuuden laajentamalla Eures-verkkoa kattamaan kaikki kansalaiset eikä pelkästään työssäkäyvät, perustamalla eurooppalaisen tietokannan, julkaisemalla käsikirjoja ja oppaita ja tukemalla asiaan liittyvää ohjausta ja neuvontaa. 4.6. AK korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten saaminen mukaan kaikkeen tiedottamiseen liittyvään toimintaan on tarpeen. Näin kannustetaan ja helpotetaan kansalaisten liikkuvuuteen liittyviä aloitteita, jotka koskevat suoraan niin kansalaisia, oppilaitoksia kuin yrityksiäkin. Komitea painottaa lisäksi näiden viranomaisten avainasemaa kulttuuriesteiden poistajina ja liikkuvuuden edistäjänä, sillä ne tukevat kansainvälistä paikallis- ja aluetason yhteistyötä. 4.7. Alueiden komitea tähdentää, että vapaa liikkuvuus on yksi Euroopan kansalaisten perusoikeuksista. AK huomauttaa, tämän periaatteen tärkeyttä korostaa Maastrichtin sopimuksella (B artikla) luotu unionin kansalaisuus. Komitea painottaa kuitenkin, ettei se kuitenkaan saisi vähentää jäsenvaltioiden itsemääräämisoikeutta tässä asiassa. Jotta saataisiin aikaan todellinen "kansalaisten Eurooppa", on ensisijaisen tärkeää, ettei asia jää abstraktiksi käsitteeksi vaan se toteutetaan ruohonjuuritasolta lähtien. Kansalaisia lähinnä olevan hallintotason edustajana AK pahoittelee vaikeuksia, joita kansalaiset kohtaavat siirtyessään maasta toiseen, ja korostaa kannattavansa kaikkia asianmukaisella tasolla ja läheisyysperiaatetta noudattaen toteutettavia toimia, joilla liikkuvuuden esteet pyritään poistamaan. 4.8. Alueiden komitea huomauttaa, että ainoastaan Euroopan kansojen lisääntyvän kanssakäymisen kautta etenkin kansalaisten liikkuvuutta helpottamalla unioni saadaan lähemmäs kansalaisia ja se voi tulla merkittäväksi heidän jokapäiväisessä elämässään. Komitea korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on avainasema varmistettaessa, että tämä tavoite todella saavutetaan. Bryssel, 12. maaliskuuta 1997. Alueiden komitean puheenjohtaja Pasqual MARAGALL i MIRA () EYVL N:o C 182, 24.6.1996, s. 15 () EYVL N:o C 210, 14.8.1995, s. 74 () EYVL N:o C 100, 2.4.1996, s. 106 () EYVL N:o C 42, 10.2.1997, s. 1 () EYVL N:o C 180, 13.7.1990, s. 26 () EYVL N:o C 68, 6.3.1996, s. 11 () EYVL N:o C 46, 20.2.1992 () EYVL N:o C 341, 13.11.1996, s. 6