ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Tuotteet ja palvelut vuonna 2014 (2013)

Verkko Keskus ylläpitää tietojen keruuta ja tietojen vaihtoa varten tietokoneverkkoa, joka on nimeltään ”huumausaineita ja niiden väärinkäyttöä koskeva eurooppalainen tietoverkko” (Reitox). Verkko yhdistää toisiinsa kansalliset huumausainealan tietoverkot, jäsenvaltioiden erikoistuneet keskukset ja keskuksen kanssa työskentelevien kansainvälisten järjestöjen tietojärjestelmät. Julkaisut — Raportti huumeongelmasta Euroopan unionissa – Suuntaukset ja kehitys (23 kieliversiota), julkaisu ja interaktiivinen internetsivusto. — Perspectives on drugs (PODs) – 6 (11), englanninkielinen interaktiivinen internetsivusto. — Tilastotiedote ja interaktiivinen internetsivusto, vuosittain julkaistava yleinen toimintakertomus, englanninkielinen. — A year in review: Highlights from the EMCDDA's General Report of Activities 2013 – vuotuinen, englanninkielinen. — Drugnet Europe -tiedote: 4 (4) numeroa, englanninkielinen. — Centre Insights – 2 (1), englanninkielisiä — Käsikirjat: 0 (1), englanninkielisiä — Keskuksen aihekohtaiset julkaisut – 0 (2) – tämä vanha EMCDDA-sarja ei ole enää tuotannossa. — EMCDDA Papers – 9 (4), englanninkielisiä (yksi myös slovakinkielinen). — Toimintapoliittiset profiilit – 2 (1), englanninkielisiä. — Yhteisjulkaisut – 1 (1), englanninkielinen. — Outputs linked to the implementation of the Council Decision on new psychoactive substances (2005/387/YOS) – 15 (2), englanninkielisiä. — Drug profiles – 0 uutta (0) ja 0 päivitettyä (0). — Teknisiä ja tieteellisiä selvityksiä sekä artikkeleita ja tieteellisiä yhteenvetoja: 24 (28). — Yksittäiset julkaisut – 0 (1), englanninkielinen. — Esitteet – 2 (1), englanninkielisiä. — Työohjelmat ja strategiat – 1 (3), englanninkielisiä — Tietojen keruu-, validointi-, taltiointi- ja hakujärjestelmä (Fonte). Muut internetsivustot Keskuksen julkisen internetsivuston uudelleenjärjestely / päivittäminen / sisällön tuottaminen: — Maakatsaukset. — Huumevieroitusta koskevat katsaukset, terveydenhuolto- ja sosiaalipalvelutoimia koskevat profiilit, ehkäisevän toiminnan profiilit. — Uusia huumausaineita koskeva eurooppalainen tietokanta. — Euroopan huumausaineita koskeva oikeustietokanta. — Arviointivälinepankki. — Parhaiden käytäntöjen portaali (huumekysynnän vähentämistoimia koskevien tietojen vaihto, haittojen vähentäminen ja hoitomoduulit). — Aihekohtaiset sivut. — Julkaisutietokanta. Esitteet Konferenssimateriaali – 1 (4), englanninkielisiä. Mediatuotteet: 9 (12) tiedotetta ja 12 (13) informaatioesitettä, englanninkielisiä. Osallistuminen kansainvälisiin konferensseihin ja teknisiin ja tieteellisiin kokouksiin: 291 (285).
13.

Kahdeksannen EKR:n (1995–2000) rahamäärä on 12 840 miljoonaa euroa ja yhdeksännen EKR:n (2000–2007) rahamäärä on 13 800 miljoonaa euroa. Kymmenennen EKR:n (2008–2013) kokonaismäärä on 22 682 miljoonaa euroa. Mainitusta määrästä 21 966 miljoonaa euroa on suunnattu AKT-maille ja 286 miljoonaa euroa merentakaisille maille ja alueille. AKT-maiden osuudesta 1 500 miljoonaa euroa ja merentakaisten maiden ja alueiden osuudesta 30 miljoonaa euroa liittyy EIP:n hallinnoimaan investointikehykseen, jonka avulla tuetaan lähinnä yksityistä sektoria AKT-maissa ja merentakaisilla mailla ja alueilla. Lisäksi 430 miljoonaa euroa on kohdennettu EKR:n ohjelmasuunnittelusta ja täytäntöönpanosta komissiolle aiheutuviin menoihin.
Neuvoston asetus (EY) N:o 521/2008, annettu 30 päivänä toukokuuta 2008, polttokenno- ja vetyteknologian alalla toimivan yhteisyrityksen perustamisesta, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) N:o 1183/2011 ( EUVL L 302, 19.11.2011, s. 3 ).

sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 521/2008, jota on muutettu asetuksella (EU) N:o 1183/2011

Hallinto sellaisena kuin se on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 521/2008, jota on muutettu asetuksella (EU) N:o 1183/2011
Unioni kehittää turvapaikka-asioita sekä toissijaista ja tilapäistä suojelua koskevan yhteisen politiikan, jonka tarkoituksena on antaa asianmukainen asema kaikille kansainvälistä suojelua tarvitseville kolmansien maiden kansalaisille ja varmistaa palauttamiskiellon periaatteen noudattaminen. Tämän politiikan on oltava pakolaisten oikeusasemasta 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdyn Geneven yleissopimuksen ja 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdyn pöytäkirjan sekä muiden asiaan liittyvien sopimusten mukaista.

Virasto edistää yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän täytäntöönpanoa. Viraston tarkoituksena on helpottaa, sovittaa yhteen ja lujittaa turvapaikka-asioiden eri osa-alueita koskevaa jäsenvaltioiden välistä käytännön yhteistyötä, esimerkiksi antaa käytännön ja operatiivista apua jäsenvaltioille; antaa operatiivista apua niille jäsenvaltioille, joilla on erityistarpeita tai joiden turvapaikka- ja vastaanottojärjestelmiin kohdistuu erityisiä paineita; antaa tieteellistä ja teknistä apua unionin politiikkaa ja lainsäädäntöä varten kaikilla suoraan tai välillisesti turvapaikkakysymyksiin vaikuttavilla aloilla.

Hallinto
Tuotteet ja palvelut vuonna 2012 (2011)

Toiminta Säätiö osallistuu EU:n ulkosuhdepolitiikan puitteissa inhimillisen pääoman kehittämisen (HCD) parantamiseen 30 kumppanimaassa, jotka on ilmoitettu säätiötä koskevassa asetuksessa ja jotka säätiön hallitus on osoittanut. Tärkeimmät toiminnot ovat Euroopan unionin toimintapolitiikkojen ja hankkeiden tukeminen, toimintalinjojen analysointi, tietojen ja kokemusten levittäminen ja vaihto sekä kumppanimaiden valmiuksien lisäämisen tukeminen. Säätiön lisäarvo syntyy sen puolueettomasta, ei-kaupallisesta ja ainutlaatuisesta vakiintuneesta osaamisperustasta, joka koostuu asiantuntemuksesta, jota säätiöllä on inhimillisen pääoman kehittämisestä yleensä ja työllisyyden kannalta. Siihen kuuluu myös asiantuntemus EU:n ja sen jäsenvaltioiden inhimillisen pääoman kehittämistä koskevien lähestymistapojen mukauttamisesta kumppanimaiden olosuhteisiin. Torinon prosessi toteutettiin vuonna 2012 kaikkiaan 27:ssä säätiön kumppanimaassa. Kyse on osallistumiseen ja näyttöön perustuvasta analyysistä, joka koskee ammatillisen koulutuksen toimintalinjoja ja järjestelmiä. Torinon prosessi toteutettiin ensimmäisen kerran vuonna 2010. Vuonna 2012 toista kertaa toteutetun Torinon prosessin keskeinen piirre on ollut hallinnoinnin sisällyttäminen analyysikehykseen ja toimintalinjoista oppimista käsittelevien alueellisten konferenssien järjestäminen. Konferensseissa sidosryhmät saivat tilaisuuden vaihtaa näkemyksiä toimintalinjojen muutoksista eri maissa saaduista kokemuksista. Säätiö järjesti kaksi konferenssia vuonna 2012: toukokuussa aiheena oli ammatillisen koulutuksen monitasoinen hallinnointi ja marraskuussa käsiteltiin yrittäjyyttä. Lisäksi säätiö hoiti asetuksessa säädettyjä keskeisiä tehtäviään seuraavasti: Valmiit tuotokset 2012 2011 Unionin toimintapolitiikkojen ja ulkosuhteiden alan välineiden hankesyklin tukeminen kumppanimaiden osalta 36 30 Kumppanimaiden valmiuksien lisääminen 66 72 Toimintalinjojen analyysit 31 22 Tiedonlevitys ja verkostoituminen 28 24 Yhteensä 161 148 Tuotoksilla mitataan hankkeiden tulosten saavuttamista, ja ne muodostavat yhteyden talousarvion ja säätiön tehtävien ja tulosten välille. Näiden työohjelman mukaisesti suoritettujen tehtävien lisäksi säätiö myös vastasi Euroopan komission suoriin pyyntöihin pitkin vuotta. 2012 2011 Käsiteltävänä olevat komission pyynnöt 107 100 Länsi-Balkanin maita ja Turkkia koskevat pyynnöt 42 % 44 % Eteläisiä ja itäisiä Välimeren maita koskevat pyynnöt 32 % 45 % Itä-Euroopan maita koskevat pyynnöt 12 % Keski-Aasian maita koskevat pyynnöt 14 % 10 %
1.

Euroopan lentoturvallisuusvirasto EASA (jäljempänä ’virasto’) perustettiin Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1592/2002 (1), jota on viimeksi muutettu asetuksella (EY) N:o 1108/2009. Kölnissä sijaitsevalla virastolla on erityisiä sääntely- ja toimeenpanotehtäviä lentoturvallisuuden alalla (2).
Viraston toimivaltuudet (neuvoston asetus (EY) N:o 58/2003; komission päätös 2009/336/EY, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2012/797/EU; komission päätös C(2009) 3355, sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä C(2012) 9475 lopullinen)

Tavoitteet Koulutus-, kulttuuri- ja teollisuuspolitiikan yhteydessä on toteutettu lukuisia toimenpiteitä yleissivistävän koulutuksen, ammatillisen koulutuksen, audiovisuaalialan, kulttuurin, nuorisotoiminnan ja aktiivisen kansalaisuuden edistämiseksi Euroopan unionissa. Toimenpiteiden päätavoitteina on vahvistaa sosiaalista yhteenkuuluvuutta sekä parantaa kilpailukykyä, lisätä talouskasvua ja lähentää Euroopan kansoja. Toimenpiteisiin sisältyy erilaisia ohjelmia. Viraston vastuulla on hallinnoida tiettyjä ohjelmalohkoja (esim. Elinikäinen oppiminen, Kulttuuri, Youth in Action -ohjelma, Kansalaisten Eurooppa, Media, Erasmus Mundus, Media Mundus ja Tempus). Virasto panee täytäntöön unionin tukea, lukuun ottamatta tehtäviä, jotka edellyttävät harkintavaltaa poliittisten valintojen täytäntöön panemiseksi. Tehtävät — Hallinnoida unionin ohjelmien täytäntöönpanon yhteydessä tiettyjä viraston vastuulle uskottuja hankkeita koko hankkeen ajan, tehdä tätä varten tarvittavat tarkastukset sekä tehdä mainittujen tehtävien edellyttämiä päätöksiä komission antaman valtuutuksen nojalla. — Vahvistaa talousarvion tuloja ja menoja koskevat toteuttamistoimet sekä toteuttaa komission valtuutuksen perusteella toimet, joita tarvitaan unionin ohjelmien hallinnoimiseksi, etenkin kun toimet liittyvät sopimusten tekemiseen ja avustusten myöntämiseen. — Kerätä, käsitellä ja toimittaa komissiolle unionin ohjelmien täytäntöönpanon ohjaamiseksi tarvittavat tiedot. — Panna unionin tasolla täytäntöön Euroopan koulutusalan tietoverkko (Eurydice); tukea nuorisoalan parempaan ymmärtämiseen ja tuntemiseen tähtäävää toimintaa keräämällä, analysoimalla sekä levittämällä tietoa ja laatimalla tutkimuksia ja julkaisuja.
7.

Tilintarkastustuomioistuimen tarkastuksen osana toteutetaan menettelyjä, joiden tarkoituksena on saada todentavaa aineistoa tilinpäätökseen sisältyvistä määristä ja tilinpäätöstiedoista sekä tilien perustana olevien toimien laillisuudesta ja asianmukaisuudesta. Tarkastajan tehtävänä on valita sovellettavat menetelmät sekä arvioida, kuinka suuri on riski, että tilinpäätökseen sisältyy petoksista tai virheistä johtuvia olennaisesti virheellisiä tietoja tai että tilien perustana olevien toimien kohdalla on jätetty olennaisella tavalla noudattamatta Euroopan unionin lainsäädäntökehyksen vaatimuksia. Kyseisissä riskinarvioinneissa tarkastaja arvioi tilinpäätöksen laatimiseen ja tilinpäätöstietojen riittävyyteen liittyviä sisäisen valvonnan menettelyjä sekä valvontajärjestelmiä, joiden avulla on tarkoitus varmistaa tilien perustana olevien toimien laillisuus ja asianmukaisuus. Tämän pohjalta suunnitellaan tilanteeseen sopivat tarkastusmenettelyt. Tarkastuksen yhteydessä arvioidaan myös sovellettujen tilinpäätösperiaatteiden ja esitettyjen kirjanpidollisten arvioiden asianmukaisuutta sekä tilinpäätöksen yleistä esittämistapaa.
Unioni hyväksyy toimenpiteet, joiden tarkoituksena on toteuttaa sisämarkkinat tai varmistaa niiden toiminta. Sisämarkkinat käsittävät alueen, jolla tavaroiden, henkilöiden, palvelujen ja pääomien vapaa liikkuvuus taataan.

Virasto vastaa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan ohjelman teknisestä ja taloudellisesta hallinnoinnista seuraamalla hanketta koko sen elinkaaren ajan. Viraston toiminnan tarkoituksena on parantaa Euroopan laajuisen liikenneverkon täytäntöönpanon vaikuttavuutta ja joustavuutta pienemmin kustannuksin; samalla virasto pyrkii edistämään korkeatasoisen asiantuntemuksen käytettävyyttä helpottamalla pätevän henkilöstön rekrytointia. Viraston tehtävänä on lisäksi vahvistaa Euroopan laajuisen liikenneverkon ja sen keskeisten sidosryhmien välisiä yhteyksiä, varmistaa varojen parempi koordinointi muiden EU:n välineiden kanssa, lisätä EU:n rahoituksen näkyvyyttä ja hyötyjä sekä antaa tukea ja palautetta komissiolle.

Neuvoston asetuksessa (EY) N:o 58/2003 komissio valtuutetaan perustamaan toimeenpanovirastoja, jotka suorittavat unionin ohjelmiin liittyviä tehtäviä. Euroopan laajuisen liikenneverkon toimeenpanovirasto perustettiin näin ollen hallinnoimaan unionin toimintaa Euroopan laajuisten verkkojen alalla Euroopan laajuista liikenneverkoa koskevien suuntaviivojen ja varainhoitoasetuksen pohjalta sekä tuottamaan lisäarvoa Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan ohjelman hallinnointiin. Viraston emopääosasto (liikenteen ja liikkumisen pääosasto) valvoo viraston toimintaa ja vastaa toimintapolitiikkaan liittyvistä asioista.

Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämistä koskevista unionin suuntaviivoista tehdyssä päätöksessä vahvistetaan suuntaviivat, jotka koskevat Euroopan laajuiselle liikeneverkolle suunniteltuja tavoitteita, painopisteitä ja päälinjoja. Euroopan laajuisille verkoille myönnettävää unionin rahoitusta varten on laadittu yleiset säännöt, jotta kyseisten suuntaviivojen noudattaminen olisi mahdollista.

(komission päätös 2007/60/EY, jota on viimeksi muutettu päätöksellä 2008/593/EY)

(asetus (EY) N:o 58/2003).

(neuvoston asetus (EY) N:o 2236/95)

Viraston toimintaa valvova johtokunta koostuu viidestä jäsenestä, jotka ovat peräisin Euroopan komission liikenteen ja liikkumisen pääosastosta, aluepolitiikan pääosastosta, ympäristön pääosastosta ja henkilöstöhallinnon pääosastosta. Lisäksi johtokunnassa on tarkkailijajäsen Euroopan investointipankista. Johtokunta kokoontuu neljä kertaa vuodessa. Se hyväksyy viraston hallinnollisen talousarvion, työohjelman, vuotuisen toimintakertomuksen, kaikki tulot ja menot sisältävän tilinpäätöksen, ulkoisen arviointikertomuksen sekä erilaisia soveltamissääntöjä.

Tuotteet ja palvelut vuonna 2011
c)

Instituutin tavoitteena on edistää Euroopan kestävää talouskasvua ja kilpailukykyä tehostamalla jäsenvaltioiden ja yhteisön innovaatiokapasiteettia. Se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa edistämällä ja integroimalla korkealuokkaisinta korkeakoulutus-, tutkimus- ja innovaatiotoimintaa.

(neuvoston asetus (EY) N:o 294/2008)

Hallintoneuvosto nimittää johtajan. Johtaja on hallintoneuvostolle vastuussa instituutin hallinnosta ja varainhoidosta. Hän toimii instituutin oikeudellisena edustajana.

Instituutin hallintoneuvosto koostuu 18 jäsenestä, jotka nimitetään tasapainoisesti kokemuksen ja huippuosaamisen perusteella yritystoiminnan, korkea-asteen koulutuksen ja tiede- ja tutkimustoiminnan piiristä, sekä neljästä osaamis- ja innovaatioyhteisöjen nimittämästä ja niitä edustavasta jäsenestä. Kuten asetuksessa säädetään, osaamis- ja innovaatioyhteisöjen ehdottamat neljä edustajajäsentä tulivat hallintoneuvoston jäseniksi vuonna 2011. Euroopan komissio on mukana tarkkailijana.

Tuotteet ja palvelut vuonna 2011
30.

Edellä kuvailluissa tilanteissa hankevastaava tekee rahoitussitoumukset rakennusyritysten kanssa. Vastapainoksi tilintarkastustuomioistuimen ja hankevastaavan välisessä sopimuksessa edellytetään, että tilintarkastustuomioistuimella on riittävästi varoja talousarviosta käytettävissä olevien varojen rajoissa, jotta hankevastaaja voi huolehtia sitoumuksistaan rakennusyrityksiin nähden. Tämän varmistamiseksi tilintarkastustuomioistuin on tehnyt paikallisen pankin kanssa varainhoitosopimuksen, joten sillä on tähän tarkoitukseen varoja, jotka budjettivallan käyttäjä on antanut sen käyttöön. Varainhoitosopimuksella suojataan myös unionin taloudellisia etuja.
c)

(neuvoston asetus (ETY) N:o 1210/90)

Tuotteet ja palvelut vuonna 2010
12.

Asettamatta kyseenalaiseksi kohdassa 11 esitettyä kantaa tilintarkastustuomioistuin haluaa kiinnittää huomion tiettyihin kysymyksiin. Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 54 artiklan mukaan hankintakeskuksella on taloudellinen itsemääräämisoikeus. Hankintakeskuksen perussäännön 7 artiklan mukaan ”hankintakeskuksen menot käsittävät henkilökunnan ja komitean hallintokustannukset sekä kolmansien osapuolien kanssa tehdyistä sopimuksista johtuvat menot”. Hankintakeskus ei itse asiassa ole saanut vuoden 2008 jälkeen talousarviota. Tässä tilanteessa Euroopan komissio on suoraan myöntänyt edellä mainitussa 7 artiklassa tarkoitettuja hankintakeskuksen menoja koskevan vastuuvapauden. Kuvattu tilanne on tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan hankintakeskuksen perussäännön vastainen. Tilintarkastustuomioistuin katsoo, että hankintakeskuksen ja komission olisi yhdessä kaikkien asianomaisten osapuolten kanssa harkittava toimia, joiden avulla mainittu tilanne voidaan korjata. Tilintarkastustuomioistuin panee merkille, että hankintakeskus aikoo pyytää talousarviota vuodelle 2012.
Jaksottamattomat määrärahat : maksusitoumusmäärärahoja on saman verran kuin maksumäärärahoja. Jaksotetut määrärahat : maksusitoumusmäärärahoja voi olla eri määrä kuin maksumäärärahoja. MSM : maksusitoumusmäärärahat jaksotettujen määrärahojen järjestelmässä. MM : maksumäärärahat jaksotettujen määrärahojen järjestelmässä. Huom. Käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, jotka on kirjattu talousarvioon, ja menomäärärahoja koskevat määrät on korjattu (ks. tämän kertomuksen kohta 8). Lähde: Säätiöltä saadut tiedot. Taulukossa esitetään yhteenveto säätiön tilinpäätökseen sisältyvistä tiedoista. Saadut tulot sekä maksut on arvioitu kassaperusteisesti.
Perustamissopimuksen mukainen yhteisön toimivalta

Viraston toimivaltuudet sellaisina kuin ne on määritelty neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1321/2004, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1942/2006)

Hallinto

Viranomaisen käytössä olevat resurssit
Turvallisuutta koskevat suositukset:

Recommendation to the Commission on harmonised formats for safety certificates and harmonised application forms to be used by railway undertakings and national safety authorities.

Recommendation to the Commission on notification of national safety rules following a request from the Commission related to other measures in the field of safety.

Vuosittainen edistymistä koskeva kertomus komissiolle seuraavista aiheista:

Yhteentoimivuus:

Recommendation on registration of rolling stock and report on specifications on the National Vehicle Register.

Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä ERTMS:

Recommendation to the Commission to update Annex A of the technical specifications for interoperability, Control Command and Signalling for high speed and conventional rail systems.

Taloudellinen arviointi:

Komissiolle on toimitettu vaikutusten arviointimenetelmiä koskevat suuntaviivat, joita sovelletaan viraston kaikkiin suosituksiin. Sovellettavat suuntaviivat perustuvat useisiin suositusluonnoksiin. Vaikutuksia arvioidaan samaan aikaan, kun suosituksia laaditaan.

Komission pyynnöstä arvioitiin liikkuvan kaluston (vetureiden) ”ristiinhyväksynnän” (cross-acceptance) parantamiseen liittyvät vaikutukset.
7.

Eurojust haluaa painottaa, että sen toiminnan volyymi on suuresti riippuvainen jäsenvaltioiden sen ratkaistavaksi antamien tapausten lukumäärästä. Näin ollen sen resurssien jakamisen ohjelmointi on luonteeltaan erittäin viittaavaa ja likimääräistä. Lisäksi joulukuussa 2004 suoritetulla 2 miljoonan euron jaolla Eurojustin operatiivista toimintaa varten on ollut negatiivinen vaikutus osaston 3 täytäntöönpanon tasoon. Eurojust tulee ehdottomasti käyttämään sovellettavaa määräystä tulevissa päätöksissään, jotka liittyvät ei-automaattiseen siirtojen (carry-over) lykkäämismenettelyyn.
8.

Säätiö on edeltävien vuosien tapaan – vastoin varainhoitoasetuksensa säännöksiä – julkaissut virallisessa lehdessä ainoastaan lyhennetyn version talousarviostaan. Budjettinimikkeistö ei ole tasapainossa: kahteen kohtaan sisältyvien määrien osuus koko talousarviosta on liki 10 prosenttia. Suurin osa toimintamenoihin (III osasto) liittyvistä budjettikohdista on lisäksi jaoteltu menokohteiden perusteella yksityiskohtaisiin alaluokkiin alamomenttien sisällä. Näin huomattava yksityiskohtaisuus edellyttää lukuisia määrärahasiirtoja. Määrärahasiirtoja lisää myös koordinoinnin puute varainhoidosta vastaavan yksikön ja operatiivisten yksiköiden välillä.
8.

Eurojust on pyrkinyt noudattamaan mahdollisimman tarkasti Eurojustin budjettiin liittyvässä Euroopan parlamentin päätöksessä esitettyä mallia. Tämän seurauksena Eurojust on esittänyt kollegiolle hyväksyttäväksi EU15-budjettiin liittyvän päätöksen. Tähän päätökseen sisältyi yli miljoonan euron lisäys EU:n laajenemisen myötä, ja siinä kerrotaan, mihin nämä varat kohdennetaan sen jälkeen, kun ne on vapautettu. Tulevaisuudessa Eurojust varmistaa, että budjetti on mahdollisimman täydellinen, ennen kuin se jätetään kollegiolle.
3.

Tilintarkastustuomioistuin on tarkastanut Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen tilinpäätöksen 31. joulukuuta 2003 päättyneeltä varainhoitovuodelta. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 (3) 44 artiklan 1 kohdan mukaisesti talousarvion toteuttamisesta huolehti viranomaisen toiminnanjohtaja. Hänen vastuualueeseensa kuuluu tilinpäätöksen laatiminen ja esittäminen (4) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002 44 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen mukaisten varainhoitoa koskevien sisäisten sääntöjen mukaisesti. Tilintarkastustuomioistuimen on tarkastettava nämä tilit Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 248 artiklan nojalla.
1.

Tilintarkastustuomioistuimelta on pyydetty lausunto neuvoston asetusta koskevasta ehdotuksesta, jonka tavoitteena on selkeyttää, että jäsenvaltioiden komission nimissä avaamilta erityistileiltä, joille EKR:n rahoitusosuudet on talletettava siihen saakka kun niitä tarvitaan maksujen suorittamiseen, ei saisi periä maksuja eikä korkoa.
17.

Uuden varainlähteen on tarkoitus olla yksinkertaisempi ja keventää hallinnollisia kustannuksia. Keskimääräisen osuuden laskenta, johon viitataan kohdassa 15, olisi kuitenkin riippuvainen samankaltaisista monimutkaisista tilastollisista tiedoista, joita käytetään nykyisten alv-perusteisten omien varojen laskentaan. Kyseessä olisi kertaluonteinen keskimääräisen osuuden laskelma, joka olisi voimassa koko kauden 2014–2020. Laskelman oikeellisuus on näin ollen erittäin tärkeä. Laskelmaa on komission ehdotukseen sisältyvän säännöksen mukaan päivitettävä asianmukaisesti perustelluista syistä. Komission ehdotuksessa ei kuitenkaan täsmennetä, millaisissa tilanteissa päivittäminen olisi tarpeen.
10.

Varainhoitoasetuksen 60 artiklan 7 kohdan mukaan valtuutettujen tulojen ja menojen hyväksyjien on laadittava vuotuinen toimintakertomus. Soveltamissäännöissä ei anneta riittävästi asiaa koskevia ohjeita. Esimerkiksi vuotuisia toimintakertomuksia koskeva tiivistelmä edellytetään ainoastaan komissiolta, vaikka se voisi olla asianmukainen myös niiden toimielinten kohdalla, jotka laativat useamman kuin yhden vuotuisen toimintakertomuksen (esimerkiksi parlamentti ja neuvosto); kertomusten laadinnalle ei ole asetettu määräaikaa, vaikka komission tiivistelmä on laadittava kesäkuun 15 päivään mennessä vuonna n + 1; kertomusten vastaanottajia ei ole eritelty eikä niiden julkaisuvaatimuksia määritetty. Lisäksi asetusluonnokseen sisältyy muita vuotuisiin kertomuksiin sovellettavia vaatimuksia, kuten 106 artiklan 6 kohtaan sisältyvä vaatimus määräaikojen noudattamista koskevan kertomuksen toimittamisesta, sekä 54 artiklaan ja 87 artiklan 5 kohtaan sisältyvät vaatimukset kertomusten laadinnasta; ne voitaisiin sisällyttää vuotuiseen toimintakertomukseen. Vaatimukset on tällä hetkellä tarkennettu ainoastaan komission osalta. Tilintarkastustuomioistuimen näkemyksen mukaan muodoltaan, sisällöltään, ajoitukseltaan ja julkaisultaan toisistaan poikkeavien vuotuisten toimintakertomusten ja muiden kertomusten laaja kirjo on vastoin yksinkertaistamisen periaatetta.