”Uskomme ihmiskeskeiseen digitalisaatioon. Kyse on siitä, millaiseksi me eurooppalaiset haluamme mieltää itsemme. Tätä varten aiomme laatia digitaaliset periaatteet, joita ovat muun muassa kaikille tarjottava pääsy internetiin, turvallinen verkkoympäristö, oikeus oppia digitaitoja, ihmisiä kunnioittavat algoritmit ja lasten suojelu verkossa. Nämä tärkeät periaatteet täydentävät laillisia oikeuksia, kuten henkilötietojen suojaa ja sananvapautta, jotka jo nyt suojaavat eurooppalaisia verkossa.”

Puheenjohtaja Ursula von der Leyen, EU:n digitaalista vuosikymmentä käsittelevä tapahtuma ”Leading the Digital Decade”,

Sines, 1. kesäkuuta 2021

1.Johdanto

Ihmisten asettaminen digitaalisen siirtymän keskiöön on yksi Euroopan komission keskeisistä painopisteistä. Digitalisaatio olisi toteutettava EU:n arvojen ja lakien mukaisesti.

Komissio ehdottaa tänään, että tällaista ihmiskeskeistä digitaalista muutosta varten määritellään periaatekokonaisuus. Tässä digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevassa eurooppalaisessa julistuksessa, jäljempänä ’julistus’, on tarkoitus vahvistaa yhteiset poliittiset aikomukset ihmisiä, yrityksiä, julkishallintoja ja poliittisia päättäjiä varten. Julistukseen sisältyvät digitaaliset periaatteet on tarkoitettu olennaisiksi käsitteiksi, jotka perustuvat yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin ja jotka toimivat ohjenuorana ihmiskeskeisessä, turvallisessa, osallistavassa ja avoimessa digitaalisessa toimintaympäristössä, jossa ketään ei jätetä jälkeen. Tavoitteena on varmistaa, että unionin arvoja sekä unionin lainsäädännössä taattuja yksilöiden oikeuksia ja vapauksia kunnioitetaan ja niitä vahvistetaan sekä verkossa että sen ulkopuolella.

Julistus annetaan yhteisenä juhlallisena julistuksena, jonka Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio allekirjoittavat. Tämä tiedonanto liittyy ehdotukseen yhteiseksi julistukseksi.

Julistuksella vastataan Euroopan parlamentin pyyntöihin varmistaa, että digitaalisaatiota koskevassa EU:n toimintamallissa noudatetaan kaikilta osin perusoikeuksia, kuten tietosuojasääntöjä ja yhdenvertaista kohtelua, teknologianeutraaliuden ja verkon neutraaliuden kaltaisia periaatteita ja osallisuutta , sekä pyyntöihin parantaa digitaitoja ja -osaamista ja edistää tehokasta digitaalista koulutusekosysteemiä . Julistuksessa otetaan huomioon myös parlamentin kehotus suojella käyttäjien oikeuksia digitaalisessa toimintaympäristössä , varmistaa tiedotusvälineiden vapaus ja torjua disinformaatiota .

Vuonna 2020 annetussa Berliinin julistuksessa digitaaliyhteiskunnasta ja arvopohjaisesta digitaalisesta hallinnosta neuvosto totesi, että kaikkien olisi voitava tarttua digitalisaation tarjoamiin mahdollisuuksiin. Lissabonin julistuksella (Lisbon Declaration – Digital Democracy with a Purpose), joka esitettiin kesäkuussa 2021 pidetyssä digitaalistrategian yhteiskokouksessa, neuvosto kehotti myös laatimaan digitaalista muutosta varten toimintamallin, jolla vahvistetaan digitaalisen ekosysteemin inhimillistä ulottuvuutta ja jonka ytimessä ovat digitaaliset sisämarkkinat. Lisäksi se peräänkuulutti digitalisaatiota, joka rakentaa siltoja vihreään siirtymään: kohti ilmastoneutraalia ja kestävää tulevaisuutta.

Komissio ilmoitti tästä aloitteesta ensimmäisen kerran viime vuoden maaliskuussa annetussa digitaalista kompassia koskevassa tiedonannossaan . Siitä alkaen komissio käynyt aktiivista vuoropuhelua kansalaisten ja kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen kanssa kuullakseen heidän näkemyksiään. Nämä kuulemistoimet ovat auttaneet ehdotetun julistuksen laatimisessa.

Tiedonannossa hahmotellaan myös, miten olisi seurattava toimia, joita on tehty julistuksen toteuttamiseksi käytännössä. Julistus liittyy läheisesti syyskuussa 2021 hyväksyttyyn ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaa koskevaan ehdotukseen ja täydentää sitä. Siinä esitetään myös laajemmat digitaaliset tavoitteet ja etenemissuunnitelma niiden saavuttamiseksi. Kuten ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle” -ohjelmaa koskevassa ehdotuksessa esitetään, julistuksessa vahvistettujen periaatteiden tehokkaan valvonnan tulokset esitetään vuosittain yhdessä vuotuisen Eurobarometri-tutkimuksen kanssa, joka koskee Euroopan kansalaisten käsitystä toteutetuista toimista. Näin varmistetaan avoimuus, seurataan kehityksen suuntaa ja toimien tuloksellisuutta eri jäsenvaltioissa sekä saadaan osviittaa mahdollista tulevaa lainsäädäntöä varten niillä aloilla, jotka kuuluvat julistuksessa vahvistettujen periaatteiden piiriin.

2.Digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen perustelut

Digiteknologia muuttaa merkittävällä tavalla kaikkia elämän osa-alueita ja tarjoaa ennennäkemättömiä mahdollisuuksia. Työn tekeminen, oppiminen, sosiaalinen elämä, viihteen kulutus, ostosten tekeminen, asiointi julkisen hallinnon palveluissa sekä terveydenhuolto- ja kulttuuripalvelujen käyttö tapahtuvat yhä useammin digitaalisesti. Covid-19-pandemia on muuttanut perusluonteisesti digitalisuuden roolia ja sitä koskevia käsityksiä yhteiskunnissa ja talouksissa sekä kiihdyttänyt digitalisaation tahtia.

Uudet teknologiset läpimurrot tekoälyn, data-analytiikan, robotiikan ja asioiden internetin osa-alueilla ja niiden integroiminen liiketoimintamalleihin sekä arjen palveluihin ja tuotteisiin ovat auttaneet muuttamaan tapaa järjestää taloutta ja yhteiskuntaa. Digitalisaation kiihtyminen on synnyttänyt merkittäviä innovaatioita ja tarjonnut uusia välineitä vastata maailmanlaajuisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin ja parantaa yksityisten ja julkisten palvelujen tehokkuutta. Toisaalta se on helpottanut koulutuksen ja tiedon saatavuutta ja avannut uusia julkisen keskustelun tiloja. Digiteknologian laajamittainen käyttöönotto on lisännyt vapautta ja yhdistänyt jopa kaikkein syrjäisimmät alueet. Se on avannut uusia mahdollisuuksia yksityishenkilöille, työntekijöille ja kuluttajille sekä yritysten perustamiselle. Sen ansiosta yritykset ja yhteisöt ovat voineet saavuttaa menestystä, ja se on lisännyt vähäosaisten osallistamista ja edistänyt yhteiskunnan kehitystä kokonaisuudessaan.

Samalla kun covid-19-pandemia on nopeuttanut tämän muutoksen etenemistä, se on myös lisännyt digitaalista kahtiajakoa Euroopan unionissa. Kahtiajakoa ei ole syntynyt ainoastaan hyvin yhteenliitettyjen kaupunkialueiden sekä maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden välille, vaan juopa on avautunut myös ihmisten välille: toiset voivat kaikilta osin hyötyä sisällöltään monipuolistuneesta, helposti saatavilla olevasta, yhteentoimivasta ja turvallisesta digitaalisesta toimintaympäristöstä, ja toiset eivät voi. Yhteyksien ja internetpalvelujen heikko saatavuus sekä rajalliset mahdollisuudet digitaitojen oppimiseen ja digiteknologiaa koskevan ymmärryksen hankkimiseen uhkaavat ennenäkemättömällä tavalla yhteenkuuluvuutta nyky-yhteiskunnassa. Covid-19-pandemia on osoittanut, miten tärkeää on, että kaikki toimijat, myös viranomaiset sekä tutkimus-, koulutus- ja terveydenhuoltolaitokset, ovat valmiita digitaaliseen yhteiskuntaan. Se on tärkeää erityisesti siksi, että voidaan varmistaa osallistavuus sekä tuki heikossa asemassa oleville henkilöille, ikääntyneille, lapsille ja vammaisille, jotta he voivat hyötyä täysimääräisesti digitaalisesta muutoksesta.

Uuden digiteknologian ja datan lisääntyneeseen saatavuuteen liittyy myös riskejä, joilla voi olla kauaskantoisia vaikutuksia ihmisiin, demokraattisiin arvoihin, turvallisuuteen tai yhteiskuntien perustoihin. Nämä riskit ovat kasvaneet merkittävästi ja niitä ovat muun muassa yksityisyys- ja tietosuojaloukkaukset, laittoman ja haitallisen sisällön ja vaarallisten tuotteiden leviäminen sekä disinformaatio, kyberrikollisuus ja -hyökkäykset, ihmisten, myös lasten, hyväksikäyttö, joukkovalvonta, algoritmiset vinoumat, jotka estävät oikeudenmukaisen ja syrjimättömän tiedonsaannin ja demokraattisen keskustelun, ja jopa suora sensuuri. Nämä ongelmat osuvat suoraan perusoikeuksien ytimeen ja rapauttavat tällä saralla kovalla työllä saavutettua edistystä sekä Euroopan unionissa että kansainvälisesti.