EUROOPAN KOMISSIO Bryssel 28.5.2020 COM(2020) 409 final 2020/0103(COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS teknisen tuen välineen perustamisesta



PERUSTELUT 1.EHDOTUKSEN TAUSTA •Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Covid-19-pandemian puhkeaminen on muuttanut unionin ja maailman tulevien vuosien talousnäkymiä. Covid-19-kriisin lyhyen aikavälin vaikutukset kussakin jäsenvaltiossa riippuvat sulkutoimien kestosta ja ankaruudesta, tuotannon rakenteesta ja kriisin välittömien vaikutusten lieventämiseksi toteutetuista talouspoliittisista toimenpiteistä. Kriisin keskipitkän ja pitkän aikavälin vaikutukset riippuvat jäsenvaltioiden talouksien palautumis- ja kestokyvystä. Kun otetaan huomioon erot lyhyen aikavälin talousvaikutuksissa ja käytettävissä olevassa poliittisessa liikkumavarassa, on olemassa todellinen riski siitä, että ilman määrätietoisia politiikkatoimia covid-19-kriisi kasvattaa entisestään unionin sisäisiä eroja. Samalla kun rajoittamistoimenpiteitä puretaan asteittain, elpymistä on suunniteltava strategisesti, jotta talous saadaan piristymään ja takaisin kestävän kasvun tielle. Tätä varten on tarpeen sekä tukea julkisia ja yksityisiä investointeja että tehostaa jäsenvaltioiden uudistuspyrkimyksiä, joiden tarkoituksena on puuttua taustalla vaikuttaviin yhteiskunnan ja talouden ongelmiin, edistää palautumis- ja kestokykyä ja helpottaa paluuta kestävään kasvuun. Tässä yhteydessä on ratkaisevan tärkeää jatkaa jäsenvaltioiden uudistuspyrkimysten tukemista tarjoamalla niille merkittävää teknistä tukea, jolla pyritään parantamaan niiden hallinnollisia valmiuksia valmistella ja toteuttaa uudistuksia palautumis- ja kestokyvyn edistämiseksi ja elpymisen tukemiseksi. Tässä asetuksessa ehdotetaan kaikkien jäsenvaltioiden käytettävissä olevan erillisen teknisen tuen välineen perustamista rakenneuudistusten tukiohjelman seuraajaksi. Teknisen tuen välineellä varmistetaan, että komissio voi jatkossakin tarjota räätälöityä asiantuntemusta kentällä sen varmistamiseksi, että jäsenvaltioilla on tarvittavat institutionaaliset ja hallinnolliset valmiudet kehittää ja toteuttaa kasvua vauhdittavia uudistuksia ja että ne pystyvät lujittamaan Euroopan talouksien palautumis- ja kestokykyä tehokkaiden ja hyvin toimivien hallintorakenteiden avulla. Rakenneuudistusten tukiohjelman tavoin teknisen tuen välineestä pyritään tämän vuoksi tukemaan tukea pyytävien jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia uudistusprosessin kaikissa vaiheissa tai sen tietyissä vaiheissa. Tarkoituksenmukaisuussyistä ja jotta lainsäätäjät pääsisivät yhteisymmärrykseen asiasta mahdollisimman pian, tässä asetusehdotuksessa otetaan lähtökohdaksi viimeisin versio lainsäätäjien käsiteltävänä viime kuukausina olleesta tekstistä, joka koskee uudistusten tukiohjelman perustamisesta tehtyyn komission ehdotukseen sisältyvää teknisen tuen välinettä. Uudistusten tukiohjelmaa koskeva ehdotus peruutetaan. Komissio ehdotti 31. toukokuuta 2018 uudistusten tukiohjelman perustamista osana vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen alakohtaisia ohjelmia koskevia ehdotuksia. Ehdotukseen sisältyi teknisen tuen väline, jonka tarkoituksena oli tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä tehostaa rakenneuudistusten toteuttamista talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Ehdotuksen tekstistä keskusteltiin neuvostossa Suomen ja Kroatian puheenjohtajakausilla, ja välineestä päästiin periaatteelliseen yhteisymmärrykseen neuvostossa. Samaan aikaan Euroopan parlamentti käsitteli komission ehdotusta uudistusten tukiohjelmaksi ja esitti mietintöluonnoksensa asiasta 20. huhtikuuta 2020. Covid-19-kriisin aiheuttamiin uusiin haasteisiin vastaamiseksi komissio on rinnan tämän ehdotuksen kanssa tehnyt ehdotuksen asetukseksi elpymis- ja palautumistukivälineestä. Kyseisestä välineestä on määrä tarjota laajamittaista rahoitustukea julkisiin investointeihin ja uudistuksiin, joilla parannetaan jäsenvaltioiden talouksien palautumiskykyä ja varautumista tulevaisuuteen. Teknisen tuen välineellä voidaan tukea jäsenvaltioita niiden valmistellessa ja pannessa täytäntöön elpymis- ja palautumistukivälineen yhteydessä laadittavia elpymis- ja palautumissuunnitelmia. •Yhdenmukaisuus muiden alaa koskevien politiikkojen säännösten kanssa Teknisen tuen välineen avulla komissio voi tukea jäsenvaltioiden viranomaisia, kun nämä pyrkivät suunnittelemaan uudistuksia omien prioriteettiensa mukaisesti ja lisäämään valmiuksiaan kehittää ja toteuttaa uudistustoimia ja -strategioita sekä hyödyntämään muiden maiden viranomaisten hyviä käytänteitä ja esimerkkejä. Teknistä tukea tarvitaan erityisesti kriisin jälkeen. Tämä ehdotus täydentää näin ollen sopivasti muita komission ehdottamia toimenpidekokonaisuuksia, joilla pyritään lieventämään covid-19-pandemiasta johtuvia negatiivisia talousvaikutuksia. Näihin toimenpiteisiin lukeutuvat elpymis- ja palautumistukiväline, rakenne- ja koheesiorahastojen yhteydessä toteutettava REACT EU, Euroopan strategisten investointien rahastoa (ESIR) ja InvestEU-rahastoa koskevat muutetut ehdotukset sekä erilaiset meneillään olevan covid-19-pandemian johdosta kehitetyt toimenpiteet, kuten koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite. Teknisen tuen väline perustuu menestyksekkääseen rakenneuudistusten tukiohjelmaan, josta on saatu jatkuvasti myönteistä palautetta tukea saaneilta jäsenvaltioilta ja jota kohtaan tunnettu kiinnostus on viimeksi toteutetuilla valintakierroksilla ollut käytettävissä olleita määrärahoja suurempaa (esim. vuoden 2019 kierroksella esitettiin 508 tukipyyntöä, joiden yhteenlaskettu arvo oli 194 miljoonaa euroa, mutta näistä voitiin valita 263 pyyntöä, joiden arvo oli yhteensä 79,3 miljoonaa euroa; vuoden 2020 kierroksella esitetyistä 609 pyynnöstä, joiden arvo oli 250 miljoonaa euroa, voitiin valita 228 pyyntöä, joiden arvo oli 84,7 miljoonaa euroa). Teknisen tuen väline on jatkoa olemassa olevalle rakenneuudistusten tukiohjelmalle. Se on yhdenmukainen ja johdonmukainen suhteessa muihin unionin rahoitusohjelmien puitteissa käytettävissä oleviin valmiuksien kehittämisen ja teknisen tuen resursseihin ja täydentää niitä. Koheesiopolitiikan puitteissa saatavilla olevan teknisen avun tarkoituksena on auttaa sidosryhmiä toteuttamaan unionin rahoittamia ohjelmia ja hankkeita. Rahoitustukea myönnetään Euroopan aluekehitysrahastosta (EAKR), Euroopan sosiaalirahastosta (ESR) ja koheesiorahastosta ohjelmien ja hankkeiden valmisteluun, hallinnointiin, arviointiin, seurantaan, tarkastukseen ja valvontaan. Kyseisen teknisen avun tarkoituksena on näin ollen parantaa unionin varojen hallinnointivalmiuksia ja edistää unionin rahastoista osarahoitettujen hankkeiden toteutusta ja siten helpottaa rahastojen varojen hyödyntämistä. InvestEU-ohjelman puitteissa käytettävissä oleva tekninen apu on suunnattu pääasiassa suurten (yksityisten) investointihankkeiden valmisteluun eikä rakenneuudistusten toteuttamiseen. Teknisen tuen välineellä taas pyritään tukemaan hallinnollisia valmiuksia ja pitkän aikavälin rakenneuudistuksia. Näin sillä voidaan täydentää unionin eri alakohtaisista ohjelmista tarjottavaa apua ja unionin rahastojen puitteissa toteutettavia toimia ja tuoda niihin lisäarvoa. Lisäksi tämä väline on yhdenmukainen talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetun toimintapoliittisen ohjauksen kanssa, sillä se tarjoaa teknistä tukea jäsenvaltioille ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten täytäntöönpanon edistämiseksi. •Yhdenmukaisuus unionin muiden politiikkojen kanssa Ehdotus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, täydentää niitä ja tarjoaa synergioita suhteessa niihin. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamista koskevan ehdotuksen tavoitteena on tarjota rahoitustukea julkisiin investointeihin ja uudistuksiin erityisesti vihreän siirtymän ja digitaalisen muutoksen aloilla, mikä parantaa unionin talouksien palautumiskykyä ja varautumista tulevaisuuteen. Teknisen tuen väline täydentää elpymis- ja palautumistukivälineen perustamista koskevaa ehdotusta, koska sillä tuetaan jäsenvaltioiden hallinnollisten valmiuksien parantamista ja tässä yhteydessä sellaisten elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelua ja täytäntöönpanoa, joissa esitetään elpymis- ja palautumistukivälineestä rahoitettavat uudistukset ja investoinnit. Lisäksi sillä tuetaan yleisemmin myös vihreään siirtymään ja digitaaliseen muutokseen liittyviä kansallisia uudistustoimia. 2.OIKEUSPERUSTA, TOISSIJAISUUSPERIAATE JA SUHTEELLISUUSPERIAATE •Oikeusperusta

Ehdotus perustuu Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 175 artiklan kolmanteen kohtaan sekä 197 artiklan 2 kohtaan. SEUT-sopimuksen 175 artiklan kolmannessa kohdassa määrätään, että jos rahastojen ulkopuoliset erityistoimet osoittautuvat tarpeellisiksi, Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat päättää niistä tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen sekä talous- ja sosiaalikomiteaa ja alueiden komiteaa kuultuaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta unionin muussa politiikassa päätettyjen toimenpiteiden soveltamista. SEUT-sopimuksen 197 artiklan 2 kohdassa määrätään, että unioni voi tukea jäsenvaltioiden ponnisteluja parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön. Tähän toimintaan voi kuulua muun muassa tietojenvaihdon helpottaminen ja koulutusohjelmien tukeminen. Jäsenvaltio ei ole velvollinen ottamaan vastaan tällaista tukea. Euroopan parlamentti ja neuvosto säätävät tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen annetuilla asetuksilla tätä varten tarvittavista toimenpiteistä, jotka eivät käsitä jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista. SEUT-sopimuksen 175 ja 197 artiklan nojalla asetuksen tavoitteena on lisätä yhteenkuuluvuutta toimenpiteillä, jotka mahdollistavat elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn kehittymisen ja lähentymisen asianomaisissa jäsenvaltioissa. •Toissijaisuusperiaate (jaetun toimivallan osalta) Ehdotetun asetuksen mukaisten toimien rahoittamisessa noudatetaan eurooppalaisen lisäarvon periaatetta ja toissijaisuusperiaatetta. Unionin talousarviosta myönnettävä rahoitus keskitetään toimiin, joiden tavoitteita jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa yksin (välttämättömyyskriteeri) ja joissa unionin toiminta voi tuoda lisäarvoa verrattuna jäsenvaltioiden yksinään toteuttamiin toimiin. Asetuksen tavoitteena on edistää yhteenkuuluvuutta tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa uudistuksia, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen saavuttamiseksi. Lisäksi tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön siltä osin kuin on kyse instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin kohtaamista haasteista. Asetuksen perimmäisenä toimintalogiikkana on, että teknistä tukea annetaan asianomaisen jäsenvaltion vapaaehtoisesti esittämän pyynnön perusteella. Sen vuoksi kukin jäsenvaltio päättää kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla tarjolla olevien mahdollisuuksien perusteella, tarvitaanko unionin tason toimia. Sellaisten teknisen tuen toimenpiteiden toteuttaminen, jotka liittyvät taloudelliseen ja sosiaaliseen elpymiseen, palautumis- ja kestokykyyn ja lähentymiseen sekä unionin oikeuden täytäntöönpanon edellyttämän jäsenvaltioiden hallinnollisen valmiuden parantamiseen, on unionin yhteistä etua koskeva asia. Teknisen tuen väline korvaa rakenneuudistusten tukiohjelman ja on lisäksi osa aloitteita, joita komissio on käynnistänyt covid-19-pandemian johdosta auttaakseen jäsenvaltioita lieventämään pandemian valtavia taloudellisia ja sosiaalisia seurauksia. Unionin tason toimet ovat näin ollen tarpeen, jotta saataisiin aikaan talouden nopea ja vankka elpyminen unionissa. Jäsenvaltiot eivät voi saavuttaa tätä tavoitetta riittävällä tavalla toimimalla yksin. Unionin toimilla voidaan saavuttaa lisäarvoa, kun laaditaan asetus, jolla perustetaan väline tehokkaan teknisen tuen tarjoamiseksi kipeästi tarvittavien rakenneuudistusten suunnittelua ja toteuttamista varten. Tällainen tuki auttaisi myös lieventämään vallitsevan covid-19-kriisin yhteiskunnallisia vaikutuksia. •Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen sikäli, että siinä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen Euroopan tasolla ilmaistun tavoitteen saavuttamiseksi. Teknisen tuen välineen vapaaehtoinen luonne ja yhteistyön perustuminen yhteisymmärrykseen läpi koko prosessin muodostavat lisätakeen sille, että suhteellisuusperiaatetta noudatetaan ja että jäsenvaltioiden ja komission välille saadaan aikaan keskinäinen luottamus ja yhteistyö. •Toimintatavan valinta Edellä olevissa jaksoissa kuvattuja tavoitteita ei voida saavuttaa lainsäädännön yhdenmukaistamisen avulla tai jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla toimilla. Ne voidaan saavuttaa ainoastaan asetuksella. Kaikkiin jäsenvaltioihin sovellettava asetus on myös sopivin oikeudellinen väline järjestää teknisen tuen myöntäminen, sillä näin voidaan varmistaa jäsenvaltioiden yhdenvertainen kohtelu. 3.JÄLKIARVIOINTIEN, SIDOSRYHMIEN KUULEMISTEN JA VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET •Jälkiarvioinnit/toimivuustarkastukset Teknisen tuen väline on jatkoa olemassa olevalle vuosien 2017–2020 rakenneuudistusten tukiohjelmalle, joka perustuu asetukseen (EU) 2017/825, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2018/1671. Rakenneuudistusten tukiohjelman toteuttaminen alkoi vuoden 2017 työohjelman hyväksymisellä syyskuussa 2017 ja jatkui seuraavina vuosina hyväksytyillä työohjelmilla. Rakenneuudistusten tukiohjelmaa koskevan asetuksen 16 artiklan mukaan komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuotuisia seurantakertomuksia ohjelman toteuttamisesta sekä riippumattoman väli- ja jälkiarviointikertomuksen. Riippumattoman väliarviointikertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka komission on määrä hyväksyä piakkoin, tarkasteltiin rakenneuudistusten tukiohjelman tuloksia erilaisilla arviointiperusteilla (merkityksellisyys, tehokkuus, tuloksellisuus, johdonmukaisuus ja EU:n tasolla saatava lisäarvo) ja tehtiin sen perusteella tiettyjä päätelmiä. Vaikka rakenneuudistusten tukiohjelma hyväksyttiin äskettäin ja monet teknisen tuen hankkeet ovat edelleen toteutuksensa alkuvaiheessa, tulokset osoittavat, että ohjelma edistyy hyvin tavoitteidensa saavuttamisessa. Arviointi nimittäin osoittaa, että rakenneuudistusten tukiohjelman suunnittelussa on otettu hyvin huomioon jäsenvaltioiden todelliset tarpeet ja että ohjelmalla pystytään asianmukaisesti tukemaan jäsenvaltioita niiden hallinnollisten ja institutionaalisten valmiuksien parantamisessa. Ohjelma on erittäin joustava, eikä siinä edellytetä yhteisrahoitusta, minkä ansiosta jäsenvaltioiden tarpeet voidaan muuntaa toteuttamiskelpoisiksi toimiksi realistisin aikatauluin ja vastata näin jäsenvaltioiden odotuksiin. Myös hyvien käytäntöjen jakamisen jäsenvaltioiden kesken arvioitiin tuottavan merkittävää lisäarvoa. Rakenneuudistusten tukiohjelma on lisäksi saatu hyvin yhdistettyä unionin talouden ohjausprosessiin. Rakenneuudistusten tukiohjelman ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson vuotuiset kierrokset tukevat toisiaan asianmukaisella tavalla, mikä mahdollistaa jäsenvaltioiden rakenneuudistusten kokonaisvaltaisen ja koordinoidun tarkastelun. Kaikkien sidosryhmien vahvaa sitoutumista, teknisen tuen tarjoajien hyvää asiantuntemusta ja suotuisia poliittisia olosuhteita pidetään tekijöinä, jotka vaikuttavat myönteisesti rakenneuudistusten tukiohjelman hanketuotosten saavuttamiseen. Sidosryhmien puutteellisen yhteistyön sekä muuttuvien tai epävarmojen poliittisten olosuhteiden katsotaan haittaavan teknisen tuen hankkeiden toteutusta. •Sidosryhmien kuuleminen Ehdotus on pitänyt valmistella kiireellisesti, jotta lainsäätäjät voivat hyväksyä sen ajoissa. Tämän vuoksi virallista sidosryhmien kuulemista ei voitu toteuttaa. Sidosryhmien näkemykset otettiin huomioon uudistusten tukiohjelmaa koskevan lainsäädäntöprosessin aikana. •Vaikutustenarviointi

Ehdotuksen kiireellisyyden vuoksi uutta vaikutustenarviointia ei ole tehty. Tämä asetusehdotus perustuu joka tapauksessa uudistusten tukiohjelmaa koskevaa ehdotusta käsittelevän neuvoston työryhmän viimeisimpään saatavilla olevaan tekstiin teknisen tuen välineen osalta. Se on myös yhdenmukainen Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan yhdessä laatiman, uudistusten tukiohjelmaa koskevaan ehdotukseen sisältyviä teknisen tuen välineitä käsittelevän mietintöluonnoksen kanssa, joka julkaistiin 20. huhtikuuta 2020. Tällä ehdotuksella korvataan osittain komission alkuperäinen ehdotus uudistusten tukiohjelmasta (COD ...). Se perustui vaikutustenarviointiin, jonka tärkeimmät päätelmät pätevät soveltuvin osin edelleen. •Perusoikeudet Ehdotus vaikuttaa myönteisesti unionin perusoikeuksien kunnioittamiseen ja kehittämiseen edellyttäen, että jäsenvaltiot pyytävät ja saavat tukea niihin liittyvillä aloilla. Esimerkiksi työmarkkinoiden ja sosiaalivakuutuksen, terveydenhuollon, koulutuksen, ympäristön, omaisuuden, julkishallinnon ja oikeusjärjestelmän kaltaisilla aloilla myönnettävän tuen avulla voidaan edistää unionin perusoikeuksia, kuten ihmisarvoa, vapautta, yhdenvertaisuutta, yhteisvastuullisuutta, kansalaisten oikeuksia ja oikeudenkäyttöä. 4.TALOUSARVIOVAIKUTUKSET Teknisen tuen välineen toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet 1. tammikuuta 2021 ja 31. joulukuuta 2027 väliselle ajalle ovat 864 406 000 euroa (käypinä hintoina). Säädökseen liittyvässä rahoitusselvityksessä esitetään asianmukaiset selvitykset näistä rahoituspuitteista. 5.LISÄTIEDOT •Toteuttamissuunnitelmat, seuranta, arviointi ja raportointijärjestelyt Jotta asetuksen toimintaa teknisen tuen välineelle asetettujen tavoitteiden toteutumisen suhteen voitaisiin seurata, on määritetty tiettyjä keskeisiä suoritusindikaattoreita, joita koskevat tiedot kootaan säännöllisesti. Tuloksia ja vaikutuksia koskevat indikaattorit sekä perustasot ja tavoitteet määritetään suhteessa konkreettisiin hankkeisiin, jotta voidaan seurata edistymistä kohti lopullisia tavoitteita ja arvioida toteutettujen uudistusten vaikutusta. Välineen vaikuttavuuden, tehokkuuden, merkityksellisyyden ja johdonmukaisuuden arvioimiseksi tehdään väli- ja jälkiarviointi. Arvioinnit suoritetaan 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti. Niissä käsitellään saatuja kokemuksia, jotta voidaan yksilöidä puutteita ja/tai ongelmia tai mahdollisuuksia parantaa toimia tai niiden tuloksia ja auttaa maksimoimaan niiden hyödyntämistä ja vaikutusta. Asetuksen väliarviointi tehdään, kun sen täytäntöönpanosta on saatavilla riittävästi tietoja, kuitenkin viimeistään neljän vuoden kuluttua täytäntöönpanon alkamisesta. Komissio suorittaa lopullisen jälkiarvioinnin viimeistään kolmen vuoden kuluttua asetuksen soveltamisen päättymisestä. Komissio toimittaa arviointien päätelmät ja omat huomautuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. •Ehdotukseen sisältyvien säännösten yksityiskohtaiset selitykset Asetuksella perustetaan teknisen tuen väline, jolla tarjotaan teknistä tukea jäsenvaltioille institutionaalisten ja hallinnollisten sekä kasvua ylläpitävien ja palautumis- ja kestokykyä parantavien rakenneuudistusten toteuttamiseksi (1 artikla) Teknisen tuen välineen yleisenä tavoitteena on edistää yhteenkuuluvuutta tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa uudistuksia, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen saavuttamiseksi. Lisäksi tavoitteena on tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön siltä osin kuin on kyse instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin kohtaamista haasteista. (3 artikla) Teknisen tuen välineen erityistavoitteisiin (4 artikla) kuuluu kansallisten viranomaisten tukeminen, kun nämä pyrkivät parantamaan uudistusten suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen liittyviä valmiuksiaan muun muassa hyvien käytänteiden vaihdon, asianmukaisten menettelyjen ja toimintatapojen sekä tuloksellisemman ja tehokkaamman henkilöstöhallinnon avulla. Tähän tavoitteeseen olisi pyrittävä tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. Välineen soveltamisala kattaa monia eri politiikanaloja, jotka liittyvät muun muassa julkiseen varain- ja omaisuudenhoitoon, institutionaalisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin, liiketoimintaympäristöön, tuote-, palvelu- ja työmarkkinoihin, koulutukseen, kestävään kehitykseen, kansanterveyteen ja rahoitussektoriin (5 artikla). Erityistä huomiota kiinnitetään toimiin, joilla edistetään vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. Välineen toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 864 406 000 euroa käypinä hintoina (6 artikla). Näiden rahoituspuitteiden lisäksi jäsenvaltiot voivat asetuksen [yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen seuraaja] 21 artiklan mukaisesti siirtää vapaaehtoisesti teknisen tuen välineen käyttöön yhteistyössä hallinnoitavien ohjelmien mukaisia teknisen avun määrärahoja. Siirretyt varat olisi pantava täytäntöön tämän välineen sääntöjen mukaisesti ja käytettävä yksinomaan asianomaisen jäsenvaltion hyväksi (6 artiklan 3 kohta ja 10 artikla). Komission ehdotuksessa vuosia 2021–2027 koskevaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi asetetaan aiempaa kunnianhimoisempi ilmastotoimien valtavirtaistamisen tavoitetaso. Tavoitteena on, että kaikissa EU:n ohjelmissa vähintään 25 prosenttia EU:n menoista edistää ilmastotavoitteiden saavuttamista. Tämän välineen vaikutusta kokonaistavoitteen saavuttamiseen seurataan EU:n ilmastotunnusmerkkijärjestelmän avulla asianmukaisella jaottelutasolla ja käyttämällä myös tarkempia menetelmiä, jos sellaisia on tarjolla (johdanto-osan 10 kappale). Teknisen tuen välineestä olisi tuettava sellaisia kasvua ylläpitäviä ja palautumis- ja kestokykyä parantavia uudistuksia, joita jäsenvaltiot toteuttavat omasta aloitteestaan tai talouden ohjausprosessien tai unionin lainsäädännön ja unionin poliittisten painopisteiden täytäntöönpanoon liittyvien toimien yhteydessä ja talouden sopeutusohjelmien täytäntöön panemiseksi. Välineestä olisi annettava teknistä tukea myös uuden elpymis- ja palautumistukivälineen puitteissa toteutettavien uudistusten valmisteluun ja toteuttamiseen (8 artikla). Komissio arvioi tukipyynnön havaittujen ongelmien kiireellisyyden, laajuuden ja vakavuuden, asianomaisella politiikanalalla esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattorien analyysin ja jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella. Tämän arvion perusteella ja ottaen huomioon muista unionin rahastoista tai unionin ohjelmista rahoitettavat käynnissä olevat toimenpiteet ja toimet komissio sopii kyseisen jäsenvaltion kanssa tällaisen tuen painopistealoista, tavoitteista, suuntaa-antavasta aikataulusta, tukitoimenpiteiden soveltamisalasta ja arvioidusta kokonaisrahoitusosuudesta, jotka esitetään yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa (8 artikla).

Teknisen tuen välineestä rahoitettavia toimia ovat esimerkiksi asiantuntemus, joka liittyy toimintapoliittiseen neuvonantoon ja/tai toimintapolitiikan muuttamiseen, strategioiden ja uudistusten etenemissuunnitelmien laatimiseen sekä lainsäädännöllisiin, institutionaalisiin, rakenteellisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin; asiantuntijoiden, myös paikalla toimivien asiantuntijoiden, tarjoaminen käyttöön; valmiuksien lisääminen ja siihen liittyvät tukitoimet kaikilla hallintotasoilla, myös kansalaisyhteiskunnan vaikutusmahdollisuuksien lisääminen (7 artikla). Teknisen tuen välineestä rahoitettavat toimet voivat saada tukea muista unionin talousarviosta rahoitettavista unionin ohjelmista, välineistä tai rahastoista edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia (11 artikla). Komissio hyväksyy teknisen tuen välineen toteuttamiseksi täytäntöönpanosäädöksillä työohjelmat, joissa vahvistetaan toimenpiteet teknisen tuen antamiseksi ja esitetään kaikki varainhoitoasetuksessa edellytetyt tiedot (12 artikla). Lisäksi asetuksessa säädetään viestinnästä Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä kansalaisille (9 ja 17 artikla) sekä täydentävyydestä (13 artikla), seurannasta (14 artikla), vuosikertomuksista (15 artikla) ja arvioinnista (16 artikla). 2020/0103 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS teknisen tuen välineen perustamisesta EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan kolmannen kohdan ja 197 artiklan 2 kohdan, ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen, sen jälkeen, kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille, ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon, noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä, sekä katsovat seuraavaa: (1)Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’perussopimus’, 120 ja 121 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on harjoitettava talouspolitiikkaansa niin, että ne myötävaikuttavat unionin tavoitteiden toteuttamiseen neuvoston laatimat laajat suuntaviivat huomioon ottaen. Perussopimuksen 148 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on toteutettava työllisyyspolitiikkaa, jossa otetaan huomioon työllisyyttä koskevat suuntaviivat. Sen vuoksi jäsenvaltioiden talouspolitiikan yhteensovittaminen on yhteistä etua koskeva asia. (2)Perussopimuksen 175 artiklassa määrätään muun muassa, että jäsenvaltioiden olisi sovitettava talouspolitiikkaansa yhteen siten, että saavutetaan 174 artiklassa vahvistetut taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta koskevat tavoitteet. (3)Covid-19-pandemian puhkeaminen alkuvuodesta 2020 on muuttanut EU:n ja maailman tulevien vuosien talousnäkymiä. Unionissa on kriisin johdosta noussut esiin uusia painopisteitä, joiden keskiössä ovat erityisesti elpyminen ja palautumis- ja kestokyky. Ne edellyttävät unionilta kiireellisiä ja koordinoituja toimia, jotta voidaan selvitä jäsenvaltioille aiheutuneista taloudellisista seurauksista ja lieventää negatiivisia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. Meneillään oleva covid-19-pandemia samoin kuin aiempi talous- ja finanssikriisi ovat osoittaneet, että vahvoihin taloudellisiin ja sosiaalisiin rakenteisiin perustuvien terveiden ja palautumiskykyisten talous- ja rahoitusjärjestelmien luominen auttaa jäsenvaltioita reagoimaan häiriöihin tehokkaammin ja toipumaan niistä nopeammin. Sen vuoksi kasvua vauhdittavat uudistukset ja investoinnit, joilla korjataan talouksien rakenteellisia heikkouksia ja vahvistetaan niiden palautumis- ja kestokykyä, ovat olennaisen tärkeitä, jotta taloudet ja yhteiskunnat saadaan takaisin kestävälle elpymisuralle ja jotta voidaan kaventaa taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja unionissa. (4)Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso muodostaa unionin tasolla kehyksen, jonka puitteissa määritellään kansallisten uudistusten painopisteet ja seurataan niiden toteuttamista. Jäsenvaltiot laativat omat monivuotiset kansalliset investointistrategiansa tukemaan näitä uudistusten painopisteitä. Kyseiset strategiat esitetään vuotuisten kansallisten uudistusohjelmien yhteydessä keinona sellaisten ensisijaisten hankkeiden suunnittelemiseksi ja koordinoimiseksi, joille myönnetään kansallista ja/tai unionin rahoitusta. Lisäksi niillä olisi varmistettava unionin rahoituksen johdonmukainen käyttö ja maksimoitava sen taloudellisen tuen lisäarvo, jota saadaan erityisesti unionin rakenne- ja koheesiorahastojen puitteissa tukemista ohjelmista ja muista ohjelmista. (5)Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2017/825 perustettiin kaudeksi 2017–2020 rakenneuudistusten tukiohjelma, jonka määrärahat ovat 142 800 000 euroa. Sen tavoitteena on parantaa jäsenvaltioiden valmiuksia valmistella ja toteuttaa kasvua ylläpitäviä hallinnollisia ja rakenteellisia uudistuksia, myös tukemalla unionin rahastojen tehokasta ja tuloksellista käyttöä. Komissio antaa ohjelman mukaista teknistä tukea jäsenvaltion pyynnöstä useilla eri politiikanaloilla. Tämän asetuksen tarkoituksena on jatkaa kyseistä ohjelmaa, johon jäsenvaltiot ovat olleet tyytyväisiä.

(6)Jäsenvaltiot ovat hyödyntäneet rakenneuudistusten tukiohjelmassa tarjolla olevaa teknistä tukea kasvavassa määrin. Sen vuoksi tällä asetuksella olisi perustettava teknisen tuen väline, jotta jäsenvaltioiden tukemista uudistusten toteuttamisessa voitaisiin jatkaa. (7)Kun otetaan huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelma Euroopan kasvun strategiana sekä unionin antamien, Pariisin sopimuksen täytäntöönpanoa ja Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden toteutumista koskevien sitoumusten muuntaminen käytännön toimiksi, teknisen tuen välineellä edistetään ilmastotoimien valtavirtaistamista ja yleistavoitetta, jonka mukaan 25 prosenttia EU:n talousarviomenoista osoitetaan ilmastotavoitteiden tukemiseen. Asiaan liittyvät toimet olisi määriteltävä välineen valmistelu- ja toteutusvaiheessa, ja niitä olisi arvioitava uudelleen asiaankuuluvien arviointien ja uudelleentarkasteluprosessien yhteydessä. Samalla olisi käsiteltävä myös laajempia ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia haasteita unionissa, mukaan lukien luonnonpääoman suojelu ja kiertotalouden tukeminen, kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman mukaisesti. (8)Teknisen tuen välineen yleisenä tavoitteena olisi oltava unionin taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistäminen siten, että tuetaan jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa uudistuksia, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen saavuttamiseksi. Välineestä olisi sen vuoksi tuettava toimia, joilla parannetaan jäsenvaltioiden hallinnollista valmiutta panna unionin oikeus täytäntöön siltä osin kuin on kyse instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin kohtaamista haasteista. (9)Teknisen tuen välineen erityistavoitteisiin olisi kuuluttava kansallisten viranomaisten auttaminen uudistusten suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen liittyvissä pyrkimyksissä muun muassa hyvien käytänteiden vaihdon, asianmukaisten menettelyjen ja toimintatapojen sekä tuloksellisemman ja tehokkaamman henkilöstöhallinnon avulla. (10)Jotta jäsenvaltioita voitaisiin auttaa tarvittavien uudistusten toteuttamisessa kaikilla talouden ja yhteiskunnan avainaloilla, komission olisi jatkossakin annettava jäsenvaltion pyynnöstä teknistä tukea monilla eri politiikanaloilla, jotka liittyvät muun muassa julkiseen varain- ja omaisuudenhoitoon, institutionaalisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin, liiketoimintaympäristöön, rahoitussektoriin, tuote-, palvelu- ja työmarkkinoihin, koulutukseen, kestävään kehitykseen, kansanterveyteen ja sosiaalipalveluihin. Erityistä huomiota olisi kiinnitettävä toimiin, joilla edistetään vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta. (11)Tässä asetuksessa vahvistetaan teknisen tuen välineen rahoituspuitteet, joita Euroopan parlamentti ja neuvosto pitävät ensisijaisena rahoitusohjeenaan vuosittaisessa talousarviomenettelyssä talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta tehdyn toimielinten sopimuksen mukaisesti. (12)Jotta voidaan täyttää teknisen tuen välineen lisätarpeet, jäsenvaltioilla olisi oltava mahdollisuus siirtää välineen käyttöön jäsenvaltioiden kanssa yhteistyössä hallinnoitavia unionin rahastojen ohjelmoituja varoja asiaankuuluvan menettelyn mukaisesti. Siirretyt varat olisi pantava täytäntöön välineen sääntöjen mukaisesti ja käytettävä yksinomaan asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. Komission olisi annettava asianomaiselle jäsenvaltiolle palautetta vapaaehtoisten lisärahoitusosuuksien käytöstä. (13)Teknisen tuen välineestä olisi myönnettävä pyynnöstä tukea sellaisiin uudistuksiin, joita jäsenvaltiot toteuttavat omasta aloitteestaan tai talouden ohjausprosessien tai unionin lainsäädännön täytäntöönpanoon liittyvien toimien yhteydessä ja talouden sopeutusohjelmien toteuttamiseksi. Teknistä tukea olisi annettava myös asetuksen (EU) YYY/XX mukaisesti laadittavien elpymissuunnitelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon. (14)Edellisen ohjelman eli rakenneuudistusten tukiohjelman nykyisten sääntöjen ja käytäntöjen mukaisesti teknisen tuen pyyntöjen esittämistä varten olisi otettava käyttöön kevyt menettely. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi toimitettava pyyntönsä viimeistään kalenterivuoden 31 päivänä lokakuuta. Jäsenvaltioiden esittämien pyyntöjen analysointia varten olisi vahvistettava tarkoituksenmukaiset kriteerit, joissa noudatetaan yleisiä yhdenvertaisen kohtelun, moitteettoman varainhoidon ja avoimuuden periaatteita. Kriteereiden olisi perustuttava ongelmien kiireellisyyteen, vakavuuteen ja laajuuteen sekä niillä politiikanaloilla määriteltyihin tukitarpeisiin, joille teknistä tukea haetaan. (15)Lisäksi olisi tarkennettava niiden yhteistyö- ja tukisuunnitelmien sisältö, joissa esitetään yksityiskohtainen kuvaus teknisen tuen antamista jäsenvaltioille koskevista toimenpiteistä. Siksi suunnitelluissa teknisen tuen toimenpiteissä ja niihin liittyvässä arvioidussa kokonaisrahoitusosuudessa olisi otettava huomioon unionin rahastoista tai ohjelmista rahoitettavat toimet ja toiminta. (16)Vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden nimissä sekä unionin toimien näkyvyyden varmistamiseksi yhteistyö- ja tukisuunnitelmat olisi tietyin, arkaluonteisten tietojen suojeluun liittyvin ehdoin toimitettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja komission olisi toteutettava viestintätoimia tarpeen mukaan. (17)Teknisen tuen välineen täytäntöönpanosta, erityisesti hallintotavoista, teknisen tuen toimenpiteiden rahoitusmuodoista ja työohjelman sisällöstä, olisi säädettävä täytäntöönpanosäädöksissä. Koska on tärkeää tukea uudistusten jatkamiseen ja toteutukseen liittyviä jäsenvaltioiden toimia, avustuksiin olisi sovellettava yhteisrahoitusosuutta, joka on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Jotta teknistä tukea voidaan kiireellisessä tapauksessa antaa nopeasti, olisi säädettävä erityistoimenpiteiden käyttöönotosta rajoitetuksi ajaksi. Siksi teknisen tuen välineen työohjelman talousarviossa olisi varattava pieni määrä erityistoimenpiteitä varten. (18)Jotta voidaan varmistaa varojen tehokas ja johdonmukainen kohdentaminen unionin talousarviosta ja moitteettoman varainhoidon periaatteen noudattaminen, tämän asetuksen mukaisten toimien olisi oltava yhdenmukaisia käynnissä olevien unionin ohjelmien kanssa ja täydennettävä niitä siten, että vältetään päällekkäisen rahoituksen myöntäminen samoihin menoihin. Komission ja jäsenvaltioiden olisi erityisesti huolehdittava tehokkaasta koordinoinnista prosessin kaikissa vaiheissa, jotta voidaan taata rahoituslähteiden ja teknisen avun johdonmukaisuus, yhtenäisyys, täydentävyys ja yhteisvaikutus. (19)Paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 22 ja 23 kohdan nojalla tällä asetuksella perustettua välinettä on arvioitava täsmällisten seurantavaatimusten mukaisesti kerättyjen tietojen perusteella välttäen ylisääntelyä ja varsinkin jäsenvaltioille aiheutuvaa hallinnollista rasitusta. Kyseisiin vaatimuksiin olisi tarvittaessa kuuluttava mitattavissa olevia indikaattoreita, jotka muodostavat perustan välineen käytännön vaikutusten arvioimiselle. (20)Komission on aiheellista antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomus tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Tällä asetuksella perustetun välineen tavoitteiden saavuttamisen, sen varojen käytön tuloksellisuuden ja sen lisäarvon tarkastelemiseksi olisi toteutettava riippumaton väliarviointi. Lisäksi olisi toteutettava riippumaton jälkiarviointi, jossa olisi tarkasteltava lisäksi välineen pitkäaikaisia vaikutuksia. (21)Teknisen tuen toteuttamista varten olisi vahvistettava työohjelmat. Jotta voidaan varmistaa tämän asetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa. Tähän asetukseen sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston perussopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksymiä horisontaalisia varainhoitosääntöjä. Näissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen (EU, Euratom) 2018/1046, jäljempänä ’varainhoitoasetus’, sisältyvissä säännöissä vahvistetaan varsinkin menettely, joka koskee talousarvion laatimista ja toteuttamista käyttäen avustuksia, hankintoja, palkintoja ja välillistä toteutusta, sekä säädetään taloushallinnon toimijoiden toiminnan valvonnasta. SEUT-sopimuksen 322 artiklan nojalla hyväksyttävät säännöt koskevat myös unionin talousarvion suojelua siinä tapauksessa, että jäsenvaltioissa ilmenee oikeusvaltioperiaatetta koskevia yleistyneitä puutteita, koska oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on moitteettoman varainhoidon ja unionin rahoituksen tuloksellisuuden välttämätön ennakkoedellytys. (22)Varainhoitoasetuksen, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2988/95, neuvoston asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 mukaisesti unionin taloudellisia etuja on suojattava oikeasuhteisin toimenpitein, joita ovat sääntöjenvastaisuuksien ja petosten ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja tutkiminen sekä hukattujen, aiheettomasti maksettujen tai virheellisesti käytettyjen varojen takaisinperintä ja soveltuvin osin hallinnollisten seuraamusten määrääminen. Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) voi asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 ja asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 nojalla tehdä hallinnollisia tutkimuksia, joihin sisältyvät myös paikan päällä suoritettavat todentamiset ja tarkastukset, selvittääkseen, onko kyse unionin taloudellisia etuja vahingoittavasta petoksesta, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Asetuksen (EU) 2017/1939 nojalla Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO) voi tutkia petoksia ja muuta laitonta toimintaa, joka vahingoittaa unionin taloudellisia etuja, sekä nostaa niistä syytteen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 mukaisesti. Varainhoitoasetuksen mukaan unionin rahoitusta saavien henkilöiden ja yhteisöjen on toimittava täydessä yhteistyössä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi, myönnettävä komissiolle, OLAFille, EPPOlle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle tarvittavat oikeudet ja valtuudet ja varmistettava, että unionin rahastojen täytäntöönpanoon osallistuvat kolmannet osapuolet myöntävät vastaavat oikeudet komissiolle, OLAFille, EPPOlle ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle. (23)Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitetta, vaan se voidaan saavuttaa paremmin unionin tasolla, joten unioni voi toteuttaa toimenpiteitä perussopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi. (24)Tämä asetus ei saisi vaikuttaa sellaisten tukitoimenpiteiden jatkamiseen tai muuttamiseen, jotka komissio on hyväksynyt asetuksen (EU) 2017/825 tai muun unionin säädöksen perusteella, jota sovelletaan kyseiseen tukeen 31 päivänä joulukuuta 2020. Asetuksen (EU) 2017/825 nojalla hyväksyttyjen toimenpiteiden olisi sen vuoksi pysyttävä voimassa. Sitä varten olisi annettava siirtymäsäännös. (25)Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden pikaisen soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU Yleiset säännökset 1 artikla

Kohde Tällä asetuksella perustetaan teknisen tuen väline, jäljempänä ’väline’. Siinä vahvistetaan välineen tavoitteet, talousarvio vuosiksi 2021–2027, unionin rahoituksen muodot ja rahoitusta koskevat säännöt. 2 artikla

Määritelmät Tässä asetuksessa tarkoitetaan 1)’teknisellä tuella’ toimenpiteitä, joilla autetaan jäsenvaltioita toteuttamaan institutionaalisia, hallinnollisia sekä kasvua ylläpitäviä ja palautumis- ja kestokykyä parantavia uudistuksia; 2)’kansallisella viranomaisella’ yhtä tai useampaa jäsenvaltion viranomaista, mukaan lukien alue- ja paikallistason viranomaiset, sekä varainhoitoasetuksen 2 artiklan 42 kohdassa tarkoitettuja jäsenvaltioiden järjestöjä, jotka tekevät yhteistyötä kumppanuuden hengessä jäsenvaltion institutionaalisten ja oikeudellisten puitteiden mukaisesti; 3)’unionin rahastoilla’ Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) YYY/XX [yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen seuraaja] tarkoitettuja rahastoja; 4)’kansainvälisellä järjestöllä’ varainhoitoasetuksen 156 artiklassa tarkoitettuja järjestöjä sekä järjestöjä, jotka kyseisen artiklan nojalla rinnastetaan kansainvälisiin järjestöihin. 3 artikla

Yleinen tavoite Asetuksen yleisenä tavoitteena on edistää unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa uudistuksia, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja ylöspäin tapahtuvan taloudellisen ja sosiaalisen lähentymisen saavuttamiseksi, sekä tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön siltä osin kuin on kyse instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin kohtaamista haasteista. 4 artikla

Erityistavoitteet Välineen erityistavoitteina 3 artiklassa vahvistetun yleisen tavoitteen saavuttamiseksi on auttaa kansallisia viranomaisia parantamaan uudistusten suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen liittyviä valmiuksia muun muassa hyvien käytänteiden vaihdon, asianmukaisten menettelyjen ja toimintatapojen sekä tuloksellisemman ja tehokkaamman henkilöstöhallinnon avulla. Näihin erityistavoitteisiin pyritään tiiviissä yhteistyössä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa. 5 artikla

Soveltamisala Edellä 4 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden, joiden yhteydessä kiinnitetään erityistä huomiota vihreää siirtymää ja digitaalista muutosta edistäviin toimiin, on liityttävä yhteenkuuluvuutta, kilpailukykyä, koulutusta, tuottavuutta, tutkimusta ja innovointia, älykästä, oikeudenmukaista, kestävää ja osallistavaa kasvua, työllisyyttä ja investointeja koskeviin politiikanaloihin ja erityisesti yhteen tai useampaan seuraavista: a)julkinen varain- ja omaisuudenhoito, talousarviomenettely, makrotalouden ja finanssipolitiikan kehys, velanhoito ja kassanhallinta, meno- ja veropolitiikka, verosäännösten noudattaminen, aggressiivinen verosuunnittelu, veropetokset ja verovilppi sekä tulojen hallinnointi ja tulliliitto; b)instituutioiden uudistaminen sekä tehokas ja palvelukeskeinen julkishallinto ja sähköinen hallinto, myös tapauksen mukaan sääntöjä yksinkertaistamalla, oikeusvaltioperiaatteen toteutuminen, oikeusjärjestelmän uudistaminen sekä petosten, korruption ja rahanpesun torjunnan lujittaminen;

c)liiketoimintaympäristö, myös pienille ja keskisuurille yrityksille ja yhteisötalouden yrityksille, uudelleenteollistaminen, yksityissektorin kehittäminen, tuote- ja palvelumarkkinat, investoinnit, julkinen osallistuminen yrityksiin, yksityistämisprosessit, kauppa ja suorat ulkomaiset sijoitukset, kilpailu ja julkiset hankinnat, toimialakohtainen kestävä kehitys sekä tutkimuksen ja innovoinnin ja digitalisaation tuki; d)koulutus, työvoimapolitiikka ja työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu työpaikkojen luomiseksi, täydennys- ja uudelleenkoulutus erityisesti digitaalisten taitojen osalta, medialukutaito, aktiivinen kansalaisuus, köyhyyden ja liiallisen tulojen eriarvoisuuden torjunta, sukupuolten tasa-arvo, sosiaalisen osallisuuden edistäminen, riittävät ja osallistavat sosiaaliturvajärjestelmät, yleisesti saatavilla olevat ja kohtuuhintaiset kansanterveys- ja terveydenhuoltojärjestelmät sekä koheesio-, turvapaikka-, muuttoliike- ja rajapolitiikat; e)politiikat, joilla toteutetaan digitaalinen muutos ja vihreä siirtymä, sähköisen hallinnon ratkaisuja, sähköinen hankintamenettely, liitettävyys, datan saatavuus ja hallinta, verkko-oppiminen, tekoälyyn perustuvien ratkaisujen käyttö, kestävän kehityksen ympäristöpilari ja ympäristönsuojelu sekä ilmastotoimia ja liikkuvuutta, edistetään kiertotaloutta, energia- ja resurssitehokkuutta ja uusiutuvia energialähteitä, monipuolistetaan energialähteitä ja varmistetaan energiaturvallisuus sekä edistetään maatalousalaa, maaperän ja luonnon monimuotoisuuden suojelua, kalataloutta ja maaseutualueiden kestävää kehitystä; ja f)finanssialan politiikat, muun muassa finanssiosaamisen edistäminen, rahoitusvakaus, rahoituksen saatavuus ja reaalitalouden luotottaminen sekä tietojen ja tilastojen tuottaminen, tarjoaminen ja laadunvalvonta. 6 artikla

Talousarvio 1.Välineen toteuttamiseen varatut rahoituspuitteet vuosiksi 2021–2027 ovat 864 406 000 euroa käypinä hintoina. 2.Välineen määrärahoilla voidaan kattaa myös menoja, jotka liittyvät välineen hallinnoinnin ja sen tavoitteiden saavuttamisen edellyttämään valmistelu-, seuranta-, valvonta-, tarkastus- ja arviointitoimintaan, erityisesti selvityksiin, asiantuntijoiden kokouksiin, tiedotus- ja viestintätoimiin, mukaan lukien unionin poliittisia painopisteitä koskeva komission tiedottaminen sikäli kuin painopisteet liittyvät tämän asetuksen tavoitteisiin, sekä tiedonkäsittelyyn ja -vaihtoon keskittyviin tietoteknisiin verkkoihin liittyviä menoja, mukaan lukien organisaation omat tietotekniikkavälineet, ja kaikkia muita teknisen ja hallinnollisen tuen menoja, joita komissiolle aiheutuu ohjelman hallinnoinnista. Menoilla voidaan kattaa myös kustannuksia, jotka aiheutuvat muista tukitoimista, kuten laadunvalvonnasta ja teknisten tukitoimien seurannasta kentällä, sekä vertaisneuvonnasta ja rakenneuudistusten arviointiin ja toteuttamiseen liittyvistä asiantuntijapalveluista. 3.Jäsenvaltioille yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa myönnettyjä varoja voidaan niiden pyynnöstä siirtää välineen käyttöön. Komissio käyttää kyseisiä varoja joko suoraan varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti tai välillisesti saman artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Kyseiset varat on käytettävä asianomaisen jäsenvaltion hyväksi. II LUKU Tekninen tuki 7 artikla

Toimet, joihin voidaan myöntää teknistä tukea Edellä 3 ja 4 artiklassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisesti välineestä rahoitetaan erityisesti seuraavan tyyppisiä toimia: a)asiantuntemus, joka liittyy toimintapoliittiseen neuvonantoon, toimintapolitiikan muuttamiseen, strategioiden ja uudistusten etenemissuunnitelmien laatimiseen sekä lainsäädännöllisiin, institutionaalisiin, rakenteellisiin ja hallinnollisiin uudistuksiin; b)asiantuntijoiden, myös paikalla toimivien asiantuntijoiden, tarjoaminen käyttöön lyhyeksi tai pitkäksi ajaksi suorittamaan tehtäviä tietyillä aloilla tai hoitamaan operatiivisia toimia sekä tarvittaessa tarjoamaan tulkkaus-, kääntämis- ja yhteistyötukea, hallinnollista tukea sekä infrastruktuureja ja laitteistoja; c)institutionaalisten, hallinnollisten tai toimialakohtaisten valmiuksien lisääminen ja siihen liittyvät tukitoimet kaikilla hallintotasoilla, myös kansalaisyhteiskunnan ja työmarkkinaosapuolten vaikutusmahdollisuuksien lisääminen, erityisesti seuraavien toimien avulla: i)seminaarit, konferenssit ja työpajat; ii)työvierailut jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin, jotta virkamiehet voivat hankkia tai lisätä määrättyjä asioita koskevaa asiantuntemustaan tai tietojaan; iii)koulutustoimet sekä verkko- tai muun koulutusaineiston kehittäminen tarvittavan, kyseisiin uudistuksiin liittyvän ammattiosaamisen ja tietämyksen tukemiseksi; d)tietojen ja tilastojen kerääminen sekä yhteisten menetelmien ja tapauksen mukaan indikaattorien tai vertailuarvojen kehittäminen;

e)paikallisen operatiivisen tuen järjestäminen muun muassa turvapaikka- ja muuttoliikeasioiden sekä rajavalvonnan alalla; f)tietoteknisten valmiuksien lisääminen, mukaan lukien asiantuntemus, joka liittyy kyseisten uudistusten toteuttamisen edellyttämien tietoteknisten infrastruktuurien ja sovellusten kehittämiseen, ylläpitoon, käyttöön ja laadunvalvontaan, kyperturvallisuus sekä asiantuntemus, joka liittyy julkisten palvelujen digitalisointia edistäviin ohjelmiin; g)selvitykset, tutkimustoiminta, analyysit, mielipidemittaukset, arvioinnit ja vaikutustenarvioinnit sekä oppaiden, raporttien ja koulutusaineiston laatiminen ja julkaiseminen; h)viestintähankkeet, joiden tavoitteina ovat oppiminen, myös verkko-oppiminen, yhteistyö, tietoisuuden lisääminen, tiedon levittäminen ja hyvien käytäntöjen vaihto; tiedotus- ja valistuskampanjoiden sekä mediakampanjoiden ja -tapahtumien järjestäminen, myös konserniviestintä ja tapauksen mukaan viestintä sosiaalisten verkostojen välityksellä; i)välineen puitteissa annettuun tekniseen tukeen liittyvän tiedon ja sen tulosten levittämiseen tarkoitetun aineiston kokoaminen ja julkaiseminen, myös tieto- ja viestintätekniikkaa hyödyntävien järjestelmien ja välineiden kehittämisen, käytön ja ylläpidon avulla ja j)kaikki muut asiaankuuluvat toimet, joilla tuetaan 3 ja 4 artiklassa vahvistettuja yleis- ja erityistavoitteita. 8 artikla

Teknistä tukea koskevat pyynnöt 1.Tämän välineen kautta myönnettävää teknistä tukea haluavan jäsenvaltion on esitettävä komissiolle teknistä tukea koskeva pyyntö, jossa esitetään 5 artiklan mukaiset soveltamisalaan kuuluvat politiikanalat ja painopisteet, joille se hakee tukea. Nämä pyynnöt on toimitettava viimeistään kalenterivuoden 31 päivänä lokakuuta. Komissio voi antaa ohjeistusta pääkohdista, jotka tukipyynnössä on esitettävä. 2.Jäsenvaltiot voivat esittää teknistä tukea koskevan pyynnön seuraavia tarkoituksia varten: a)jäsenvaltioiden omasta aloitteestaan käynnistämien uudistusten toteuttaminen erityisesti elpymisen tukemiseksi [asetuksen (EU) YYY/XX mukaisesti], kestävän talouskasvun ja työpaikkojen luomisen edistämiseksi ja palautumis- ja kestokyvyn parantamiseksi; b)talouden sopeutusohjelmien toteuttaminen jäsenvaltioissa, jotka saavat unionin rahoitustukea nykyisistä välineistä, erityisesti Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EU) N:o 472/2013 euroalueen jäsenvaltioiden tapauksessa ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 332/2002 niiden jäsenvaltioiden tapauksessa, joiden rahayksikkö ei ole euro; c)talouden ohjausprosessien yhteydessä toteutettavien kasvua ylläpitävien ja palautumis- ja kestokykyä parantavien uudistusten, erityisesti talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annettujen maakohtaisten suositusten tai muiden unionin oikeuden täytäntöönpanoon liittyvien toimien, toteuttaminen; d)elpymis- ja palautumissuunnitelmien valmistelu asetuksen (EU) YYY/XX mukaisesti ja niiden toteuttaminen jäsenvaltioissa. 3.Komissio arvioi 1 kohdassa tarkoitetun tukipyynnön havaittujen ongelmien kiireellisyyden, laajuuden ja vakavuuden, asianomaisilla politiikan aloilla esiintyvien tukitarpeiden, sosioekonomisten indikaattorien analyysin ja jäsenvaltion yleisten hallinnollisten valmiuksien perusteella ottaen huomioon avoimuuden, tasapuolisen kohtelun ja moitteettoman varainhoidon periaatteet ja käytyään jäsenvaltion kanssa vuoropuhelua muun muassa talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Tämän arvion perusteella ja ottaen huomioon unionin rahastoista tai muista unionin ohjelmista rahoitettavat käynnissä olevat toimet ja toimenpiteet komissio sopii asianomaisen jäsenvaltion kanssa tuen painopistealat, tavoitteet, suuntaa-antavan aikataulun, toteutettavien tukitoimenpiteiden soveltamisalan ja tällaisen teknisen tuen arvioidun kokonaisrahoitusosuuden, jotka vahvistetaan yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa. 4.Edellä 3 kohdassa tarkoitetussa yhteistyö- ja tukisuunnitelmassa määritetään muusta teknisestä tuesta erillään toimenpiteet, jotka liittyvät asetuksessa (EU) YYY/XX tarkoitettuihin jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmiin. 9 artikla

Yhteistyö- ja tukisuunnitelmia koskevien tietojen antaminen Euroopan parlamentille ja neuvostolle ja niitä koskeva tiedottaminen 1.Komissio toimittaa asianomaisen jäsenvaltion suostumuksella yhteistyö- ja tukisuunnitelman tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle ilman aiheetonta viivytystä. Asianomainen jäsenvaltio voi kieltäytyä antamasta tällaista suostumusta, kun kyse on arkaluonteisista tai luottamuksellisista tiedoista, joiden luovuttaminen vaarantaisi jäsenvaltion yleisen edun. 2.Edellä olevan 1 kohdan säännösten estämättä komissio toimittaa yhteistyö- ja tukisuunnitelman Euroopan parlamentille ja neuvostolle seuraavissa olosuhteissa: a)heti kun asianomainen jäsenvaltio on poistanut kaikki arkaluonteiset tai luottamukselliset tiedot, joiden luovuttaminen vaarantaisi jäsenvaltion yleisen edun;

b)kohtuullisen ajan kuluttua, kun asiaa koskevien tietojen luovuttaminen ei vaikuttaisi kielteisesti tukitoimenpiteiden toteuttamiseen, ja joka tapauksessa viimeistään kahden kuukauden kuluttua siitä, kun tällaiset toimenpiteet on toteutettu yhteistyö- ja tukisuunnitelman mukaisesti. 3.Komissio voi toteuttaa tiedotustoimia varmistaakseen yhteistyö- ja tukisuunnitelmissa suunniteltuihin tukitoimiin liittyvän unionin rahoituksen näkyvyyden, mukaan lukien yhteiset tiedotustoimet asianomaisten kansallisten viranomaisten kanssa. 10 artikla

Varojen siirrot välineeseen 1.Edellä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistettujen rahoituspuitteiden lisäksi teknisen tuen talousarviota voidaan rahoittaa jäsenvaltioiden vapaaehtoisilla siirroilla, jotka tehdään asetuksen [yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen seuraaja] 21 artiklan mukaisesti ja kyseisessä artiklassa esitettyä menettelyä noudattaen, kuten tämän asetuksen 6 artiklan 3 kohdassa säädetään. 2.Jäsenvaltion 1 kohdan mukaisesti tekemä siirto käytetään yksinomaan kyseisessä jäsenvaltiossa. 11 artikla

Täydentävä rahoitus Välineestä rahoitettavat toimet voivat saada tukea muista unionin talousarviosta rahoitettavista unionin ohjelmista, välineistä tai rahastoista edellyttäen, että tällainen tuki ei kata samoja kustannuksia. 12 artikla

Teknisen tuen toteuttaminen 1.Komissio toteuttaa välineen varainhoitoasetuksen mukaisesti. 2.Komissio voi toteuttaa välineen toimenpiteet suoraan tai muut yhteisöt ja henkilöt kuin jäsenvaltiot voivat toteuttaa ne välillisesti varainhoitoasetuksen XX artiklan mukaisesti. Tämän asetuksen 7 artiklassa tarkoitetuille toimille myönnetään unionin tukea seuraavin tavoin: a)avustukset; b)julkiset hankintasopimukset; c)ulkopuolisista asiantuntijoista, kuten tukea antavien tai saavien jäsenvaltioiden kansallisten, alueellisten tai paikallisten viranomaisten asiantuntijoista, aiheutuvien kustannusten korvaaminen; d)rahoitusosuudet kansainvälisten järjestöjen perustamiin erityisrahastoihin; ja e)välillisen hallinnoinnin avulla toteutettavat toimet. 3.Avustuksia voidaan myöntää jäsenvaltioiden kansallisille viranomaisille, Euroopan investointipankkiryhmälle, kansainvälisille järjestöille sekä julkisille tai yksityisille elimille ja yhteisöille, jotka on perustettu lain mukaisesti seuraavissa: a)jäsenvaltiot; b)Euroopan vapaakauppaliiton maat, jotka ovat Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen osapuolia, siinä määrättyjen ehtojen mukaisesti. Avustuksiin sovellettava yhteisrahoitusosuus on enintään 100 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. 4.Teknisen tuen toimenpiteitä voidaan toteuttaa yhteistyössä muiden jäsenvaltioiden yhteisöjen ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.

5.Teknistä tukea voivat antaa myös yksittäiset asiantuntijat, joita voidaan kutsua edistämään valikoituja toimia, aina kun se on tarpeen 4 artiklassa vahvistettujen erityistavoitteiden saavuttamiseksi. 6.Teknisen tuen toteuttamiseksi komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä työohjelmat ja ilmoittaa niistä Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Työohjelmissa vahvistetaan välineen määrärahat. Niissä esitetään myös toimenpiteet, jotka ovat tarpeen niiden toteuttamiseksi 3 ja 4 artiklassa tarkoitettujen yleis- ja erityistavoitteiden mukaisesti, sekä avustuksia koskevat valinta- ja myöntämisperusteet ja kaikki muut varainhoitoasetuksessa vaaditut seikat. 7.Varojen oikea-aikaisen saatavuuden varmistamiseksi rajattu osa työohjelmaa on varattava erityistoimenpiteitä varten siltä varalta, että on tarpeen toteuttaa välittömiä toimia odottamattomissa ja asianmukaisesti perustelluissa kiireellisissä tapauksissa, kuten taloudessa oleva vakava häiriö tai merkittävät olosuhteet, jotka vaikuttavat vakavasti jäsenvaltion taloudelliseen tai sosiaaliseen tilanteeseen ja joihin se ei voi vaikuttaa. Komissio voi teknistä tukea hakevan jäsenvaltion pyynnöstä hyväksyä erityistoimenpiteitä välineessä määriteltyjen tavoitteiden ja toimien mukaisesti teknisen tuen antamiseksi kansallisille viranomaisille kiireellisten tarpeiden täyttämisessä. Tällaisten erityistoimenpiteiden on oltava luonteeltaan väliaikaisia ja liityttävä 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuihin tilanteisiin. Erityistoimenpiteet on lopetettava kuuden kuukauden kuluessa, ja ne voidaan korvata teknisen tuen toimenpiteillä 8 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti. III LUKU Täydentävyys, seuranta ja arviointi 13 artikla

Koordinointi ja täydentävyys 1.Komissio ja asianomaiset jäsenvaltiot edistävät omien vastuualueidensa mukaisesti synergiaa ja varmistavat tehokkaan koordinoinnin teknisen tuen välineen ja unionin muiden ohjelmien ja välineiden välillä ja erityisesti unionin rahastoista rahoitettavien toimenpiteiden kanssa. Tätä varten ne a)varmistavat eri välineiden täydentävyyden, synergian, johdonmukaisuuden ja yhdenmukaisuuden unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, erityisesti suhteessa unionin rahastoista rahoitettaviin toimenpiteisiin, sekä suunnitteluvaiheessa että toteuttamisen aikana; b)optimoivat koordinointimekanismeja päällekkäisyyksien välttämiseksi; ja c)varmistavat toteuttamisesta vastaavien tahojen tiiviin yhteistyön unionin, kansallisella ja tapauksen mukaan alueellisella tasolla, jotta välineen puitteissa voidaan toteuttaa yhtenäisiä ja tehokkaita tukitoimia. 2.Komissio pyrkii varmistamaan täydentävyyden ja synergian muiden asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen antaman tuen kanssa. 14 artikla

Toteuttamisen seuranta 1.Komissio seuraa välineen toteuttamista ja mittaa 3 ja 4 artiklassa asetettujen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamista. Indikaattorit, joiden avulla raportoidaan edistymisestä ja seurataan ja arvioidaan tämän asetuksen yleis- ja erityistavoitteiden saavuttamista, esitetään liitteessä. Toteuttamisen seurannan on oltava kohdennettua ja oikeassa suhteessa välineen puitteissa toteutettaviin toimiin. 2.Tulosraportointijärjestelmällä on varmistettava, että välineen toteutuksen ja tulosten seurannassa käytettävät tiedot kerätään tehokkaasti, tuloksellisesti ja oikea-aikaisesti. Sitä varten unionin rahoituksen saajille on asetettava oikeasuhteiset raportointivaatimukset. 15 artikla

Vuosikertomus 1.Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. 2.Vuosikertomus sisältää tietoja seuraavista:

a)8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut jäsenvaltioiden esittämät tukipyynnöt; b)analyysi 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen, jäsenvaltioiden esittämien tukipyyntöjen arvioinnissa käytettyjen arviointiperusteiden soveltamisesta; c)8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut yhteistyö- ja tukisuunnitelmat; d)12 artiklan 7 kohdan nojalla hyväksytyt erityistoimenpiteet ja e)tukitoimenpiteiden toteutus. 16 artikla

Väli- ja jälkiarviointi 1.Neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio toimittaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle riippumattoman väliarviointikertomuksen tämän asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio toimittaa kyseisille toimielimille myös riippumattoman jälkiarviointikertomuksen viimeistään kolmen vuoden kuluttua 1 artiklassa mainitun ajanjakson päättymisestä. 2.Väliarviointikertomus sisältää erityisesti tietoja siitä, missä määrin 3 ja 4 artiklassa tarkoitetut välineen tavoitteet on saavutettu, sekä tietoja varojen käytön tehokkuudesta ja välineen eurooppalaisesta lisäarvosta. Siinä käsitellään myös sitä, ovatko kaikki tavoitteet ja toimet edelleen merkityksellisiä. 3.Jälkiarviointikertomuksessa arvioidaan kokonaisvaltaisesti tämän asetuksen täytäntöönpanoa ja esitetään tietoja sen pitkän aikavälin vaikutuksista. IV LUKU Siirtymä- ja loppusäännökset 17 artikla

Tiedottaminen, viestintä ja julkisuus 1.Unionin rahoituksen saajien on ilmaistava rahoituksen alkuperä ja varmistettava unionin rahoituksen näkyvyys, erityisesti kun ne tekevät tunnetuksi toimia ja niiden tuloksia, tarjoamalla johdonmukaista, olennaista ja oikeasuhteista kohdennettua tietoa useille kohderyhmille, tiedotusvälineet ja suuri yleisö mukaan lukien. 2.Komissio toteuttaa tiedotus- ja viestintätoimia, jotka koskevat välinettä ja sen toimia ja tuloksia. Välineelle osoitetuilla taloudellisilla resursseilla tuetaan myös unionin poliittisia painopisteitä koskevaa komission tiedottamista sikäli kuin painopisteet liittyvät 3 ja 4 artiklassa tarkoitettuihin tavoitteisiin. 18 artikla

Siirtymäsäännökset 1.Teknisen tuen toimiin ja toimintoihin, jotka on aloitettu asetuksen (EU) 2017/825 nojalla viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020, sovelletaan kyseistä asetusta niiden päättämiseen asti. 2.Edellä 6 artiklan 1 kohdassa vahvistetut rahoituspuitteet voivat kattaa myös sellaisten asetuksen (EU) 2017/825 edellyttämien teknisen ja hallinnollisen avun sekä seuranta-, viestintä- ja arviointitoimien menot, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. 3.Talousarvioon voidaan 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen menojen kattamiseksi tarvittaessa sisällyttää määrärahoja myös vuoden 2020 jälkeen, jotta voidaan hallinnoida toimia, joita ei ole saatu päätökseen viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020. 19 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies Puheenjohtaja SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne 1.4.Tavoite (Tavoitteet) 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) 2.HALLINNOINTI 2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat

3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin 3.2.2.Arvioidut vaikutukset toimintamäärärahoihin 3.2.3.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.4.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa 3.2.5.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet 3.3.Arvioidut vaikutukset tuloihin SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS 1.PERUSTIEDOT EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA 1.1.Ehdotuksen/aloitteen nimi Ehdotus Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi teknisen tuen välineen perustamisesta 1.2.Toimintalohko(t) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB) Koheesio; talous- ja rahoitusasiat 1.3.Ehdotuksen/aloitteen luonne ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen ◻ Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai valmistelutoimeen ✓ Ehdotus/aloite liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen ◻ Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen 1.4.Tavoite (Tavoitteet)

1.4.1.Komission monivuotinen strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden) saavuttamista ehdotus/aloite tukee Välineen tavoitteena on edistää unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta tukemalla jäsenvaltioiden pyrkimyksiä toteuttaa uudistuksia, jotka ovat tarpeen taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen saavuttamiseksi, sekä tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä parantaa hallinnollista valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön siltä osin kuin on kyse instituutioiden, hallinnon, julkishallinnon ja talous- ja sosiaalisektorin kohtaamista haasteista. 1.4.2.Erityistavoite (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä Erityistavoite nro Teknisen tuen välineellä autetaan jäsenvaltioiden pyynnöstä kansallisia viranomaisia parantamaan uudistusten suunnitteluun, kehittämiseen ja toteuttamiseen liittyviä valmiuksiaan muun muassa hyvien käytänteiden vaihdon, asianmukaisten menettelyjen ja toimintatapojen sekä tuloksellisemman ja tehokkaamman henkilöstöhallinnon avulla. 1.4.3.Odotettavissa olevat tulokset ja vaikutukset Selvitys siitä, miten ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän tilanteeseen Teknisen tuen avulla olisi pystyttävä parantamaan jäsenvaltioiden hallinnollisia valmiuksia toteuttaa ensisijaisia uudistuksia taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen saavuttamiseksi sekä valmiuksia panna täytäntöön unionin oikeus niillä politiikanaloilla, joille tällaista tukea annetaan (pyynnöstä). Tällaisia aloja ovat julkinen varain- ja omaisuudenhoito, talousarviomenettely, velanhoito ja tulojen hallinnointi, verovilpin torjunta, instituutioiden uudistaminen, julkishallinto ja sähköinen hallinto, liiketoimintaympäristö, koulutus, terveydenhuolto, työmarkkinat sekä digitaalisen muutoksen ja vihreän siirtymän toteuttaminen ja finanssialan politiikat. 1.4.4.Tulos- ja vaikutusindikaattorit Selvitys siitä, millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan Tulosindikaattoreilla mitataan toteutettujen teknisten tukitoimien tuloksia, joita voivat olla muun muassa strategian hyväksyminen, uuden lainsäädännön antaminen tai voimassa olevan lainsäädännön muuttaminen, uudistusten toteuttamista tehostavien (uusien) menettelyjen ja toimien hyväksyminen. Vaikutusindikaattoreilla mitataan yhteistyö- ja tukisuunnitelmissa asetettuja tavoitteita, jotka on saavutettu muun muassa saadun teknisen tuen ansiosta. 1.5.Ehdotuksen/aloitteen perustelut 1.5.1.Tarpeet, joihin ehdotuksella/aloitteella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälillä Rakenneuudistukset ovat muutoksia, joilla muutetaan pysyvästi talouden rakennetta tai institutionaalista ja lainsäädännöllistä kehystä, jossa yritykset ja ihmiset toimivat. Hyvin kohdennetuilla ja toteutetuilla rakenneuudistuksilla voidaan edistää strategista suunnittelua jäsenvaltioiden taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, palautumis- ja kestokyvyn ja lähentymisen tukemiseksi. Tämän odotetaan edistävän vakaata elpymistä ja jäsenvaltioiden kestävää kasvua. Teknisen tuen välineellä pyritään siis tukemaan jäsenvaltioiden hallituksia ja muita viranomaisia näiden pyynnöstä, kun ne suunnittelevat ja toteuttavat elpymistä edistäviä rakenneuudistuksia. Välineellä on tarkoitus edistää kokonaistavoitetta eli lisätä yhteenkuuluvuutta ja tukea taloudellista ja sosiaalista elpymistä, palautumis- ja kestokykyä ja lähentymistä. 1.5.2.EU:n osallistumisesta saatava lisäarvo Syyt siihen, miksi toimi toteutetaan EU:n tasolla (ennen toteutusta) Covid-19-pandemian puhkeamisen vuoksi elpymistä on suunniteltava strategisesti, mikä edellyttää, että jäsenvaltioiden uudistuspyrkimysten tukemista jatketaan tarjoamalla niille merkittävää teknistä tukea, jolla pyritään parantamaan niiden hallinnollisia valmiuksia valmistella ja toteuttaa uudistuksia palautumis- ja kestokyvyn edistämiseksi ja sosiaalisen ja taloudellisen elpymisen tukemiseksi. Lisäarvoa voidaan tässä yhteydessä saada unionin tason välineestä, joka tarjoaa räätälöityä asiantuntemusta kaikkien käytännön tukea pyytävien jäsenvaltioiden hyödyksi. Tällainen lisäarvo näkyy tarvittavina institutionaalisina ja hallinnollisina valmiuksina toteuttaa uudistuksia ja varmistaa, että jäsenvaltiot pystyvät saattamaan elpymisen vakaalle uralle.

Lisäksi teknisen tuen väline edistää keskinäistä luottamusta ja yhteistyötä jäsenvaltioiden ja komission välillä niiden pyrkiessä käsittelemään covid-19-kriisin yhteiskunnallisia vaikutuksia. Odotettavissa oleva EU:n tason lisäarvo (toteutuksen jälkeen) Vaikka rakenneuudistusten toteuttaminen jäsenvaltioissa kuuluu edelleen kansalliseen toimivaltaan, covid-19-kriisin aiheuttamat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset ovat korostaneet jäsenvaltioiden talouksien välisiä vahvoja yhteyksiä. Sen vuoksi kyseisestä kriisistä selviytymistä tukevat uudistuspyrkimykset eivät voi olla puhtaasti kansallinen kysymys. Kriisistä selviytymiseen liittyvän talouspolitiikan koordinointi otetaan esille talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä. Teknisen tuen välineestä pyritään tukemaan tukea pyytävien jäsenvaltioiden kansallisia viranomaisia uudistusprosessin kaikissa vaiheissa tai sen tietyissä vaiheissa, myös tarjoamalla lisätukea talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson mukaisten uudistusten toteuttamiseen. Näin väline edistää osaltaan palautumis- ja kestokykyä, lähentymistä ja taloudellista ja sosiaalista elpymistä jäsenvaltioissa. Tämän vuoksi sen vaikutukset tuntuvat kansallisen tason lisäksi myönteisinä heijastusvaikutuksina elpymiseen koko unionissa. 1.5.3.Vastaavista toimista saadut kokemukset Teknisen tuen väline on jatkoa nykyiselle vuosien 2017–2020 rakenneuudistusten tukiohjelmalle, joka tuli voimaan 20. toukokuuta 2017. Rakenneuudistusten tukiohjelmaa koskevan riippumattoman väliarviointikertomuksen liitteenä olevassa komission yksiköiden valmisteluasiakirjassa, joka komission on määrä hyväksyä piakkoin, tarkasteltiin ohjelman tuloksia käyttäen arviointiperusteina merkityksellisyyttä, tehokkuutta, tuloksellisuutta, johdonmukaisuutta ja EU:n tasolla saatavaa lisäarvoa ja tehtiin sen perusteella tiettyjä päätelmiä: – rakenneuudistusten tukiohjelman suunnittelussa on otettu huomioon jäsenvaltioiden todelliset tarpeet ja ohjelmalla pystytään asianmukaisesti tukemaan jäsenvaltioita niiden hallinnollisten ja institutionaalisten valmiuksien parantamisessa; – ohjelma on erittäin joustava, eikä siinä edellytetä yhteisrahoitusta, minkä ansiosta jäsenvaltioiden tarpeet voidaan muuntaa toteuttamiskelpoisiksi toimiksi realistisin aikatauluin ja vastata näin jäsenvaltioiden odotuksiin; – hyvien käytäntöjen jakamisen jäsenvaltioiden kesken arvioitiin myös tuottavan merkittävää lisäarvoa. Rakenneuudistusten tukiohjelma on lisäksi saatu hyvin yhdistettyä EU:n talouden ohjausprosessiin; – rakenneuudistusten tukiohjelman ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson vuotuiset kierrokset tukevat toisiaan asianmukaisella tavalla, mikä mahdollistaa jäsenvaltioiden rakenneuudistusten kokonaisvaltaisen ja koordinoidun tarkastelun; – kaikkien sidosryhmien vahvaa sitoutumista, teknisen tuen tarjoajan hyvää asiantuntemusta ja suotuisia poliittisia olosuhteita pidetään tekijöinä, jotka vaikuttavat myönteisesti rakenneuudistusten tukiohjelman hanketuotosten saavuttamiseen; ja – sidosryhmien puutteellisen yhteistyön sekä muuttuvien tai epävarmojen poliittisten olosuhteiden katsotaan haittaavan teknisen tuen hankkeiden toteutusta. 1.5.4.Yhteensopivuus muiden kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut Ehdotus on yhdenmukainen unionin muiden politiikkojen kanssa, täydentää niitä ja tarjoaa synergioita suhteessa niihin. Elpymis- ja palautumistukivälineen perustamista koskevan ehdotuksen tarkoituksena on tarjota rahoitustukea julkisiin investointeihin ja uudistuksiin. Teknisen tuen väline luo synergioita elpymis- ja palautumistukivälineen kanssa tukemalla suunnitelmien valmistelua ja täytäntöönpanoa sekä suunnitelmiin sisältyvien uudistusten valmistelua ja toteuttamista. Teknisen tuen väline on yhteensopiva koheesiopolitiikan puitteissa saatavilla olevan teknisen avun kanssa, koska kyseisen teknisen avun tarkoituksena on ennen kaikkea auttaa sidosryhmiä parantamaan unionin varojen hallinnointivalmiuksia ja edistää unionin rahastoista osarahoitettujen hankkeiden toteutusta. InvestEU-ohjelman puitteissa käytettävissä oleva tekninen apu on suunnattu pääasiassa suurten (yksityisten) investointihankkeiden valmisteluun eikä rakenneuudistusten toteuttamiseen. Teknisen tuen välineellä sen sijaan on määrä tukea pitkän aikavälin rakenneuudistuksia. 1.6.Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto on rajattu –◻ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa VVVV ja päättyy VVVV. –✓ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna 2021 ja päättyvät vuonna 2027. ◻ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kestoa ei ole rajattu

–Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna VVVV, –minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa. 1.7.Hallinnointitapa (Hallinnointitavat) ✓ Suora hallinnointi, jonka komissio toteuttaa käyttämällä –✓ yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa henkilöstöään –◻ toimeenpanovirastoja ◻ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ✓ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty –◻ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille –✓ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille (tarkennettava) –✓ Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle –◻ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille elimille –✓ julkisoikeudellisille yhteisöille –✓ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut –◻ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä. –Jos käytetään useampaa kuin yhtä hallinnointitapaa, olisi annettava lisätietoja kohdassa ”Huomautukset”. Huomautukset: Ei sovelleta 2.HALLINNOINTI

2.1.Seuranta- ja raportointisäännöt Ilmoitetaan sovellettavat aikavälit ja edellytykset. Ehdotus sisältää seurantaa ja arviointia koskevia velvoitteita. Erityistavoitteiden saavuttamista seurataan ehdotuksessa mainittujen indikaattorien perusteella. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen asetuksen täytäntöönpanosta. Komissio toimittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle väliarviointikertomuksen ja jälkiarviointikertomuksen. Väliarviointikertomuksessa tarkastellaan asetuksen tavoitteiden saavuttamista ja asetuksen tehokkuutta, tuloksellisuutta, merkityksellisyyttä, johdonmukaisuutta ja eurooppalaista lisäarvoa. Siinä käsitellään myös sitä, ovatko kaikki tavoitteet ja toimet edelleen merkityksellisiä. Jälkiarviointikertomuksessa asetusta arvioidaan kokonaisvaltaisesti ja esitetään tietoja sen pitkän aikavälin vaikutuksista. 2.2.Hallinnointi- ja valvontajärjestelmä 2.2.1.Todetut riskit Riskit liittyvät kumppanien valintaan (esim. kansainväliset rahoituslaitokset ja tuensaajat), sopimusvaiheeseen (komission vaatimusten siirtäminen osaksi sopimusasiakirjoja), valvontaan ja rahoitusliiketoimiin (komission määräämiä prosesseja ei noudateta) ja tuloksellisuuden mittaamiseen (ennalta määritettyjä tavoitteita ei saavuteta). Riskien vähentämiseksi otetaan käyttöön seuraavia toimenpiteitä: – vakiintuneen arviointiprosessin noudattaminen ennen rahoituspäätöksen tekemistä; – ohjelman hallinnoinnista vastaavan yksikön suorittama ennakkotarkastus ja rahoitusasioista vastaavan yksikön suorittama varainhoidon tarkastus; – toimien hierarkkinen validointi asianmukaisissa prosesseissa; – toimeksisaaneen yhteisön ennakkoarviointi (pilareihin perustuva arviointi); ja – jälkitarkastukset, joilla puututaan ennakkotarkastusten järjestelmäpuutteisiin ja edistetään aiheettomasti maksettuihin määriin liittyvien oikaisujen suorittamista. 2.2.2.Tiedot käyttöön otetusta sisäisen valvonnan järjestelmästä. Välineen voi toteuttaa joko komissio suoraan tai se voidaan toteuttaa välillisesti varainhoitoasetuksen 62 artiklan 1 kohdan c alakohdan mukaisesti. Välineen perustana ovat rakenneuudistusten tukiohjelmasta saadut kokemukset. Tukiohjelmaa on hallinnoitu suoralla ja välillisellä hallinnoinnilla, mikä on osoittautunut sopivaksi ja hallinnollisesti yksinkertaiseksi tavaksi. Jotta voidaan varmistaa kehyksen jatkuvuus ja säilyttää sen johdonmukaisuus, sopivin vaihtoehto on suora hallinnointi (ja tarvittaessa välillinen hallinnointi). Lisäksi käytetään myös välillistä hallinnointia kansainvälisten organisaatioiden kanssa, jos se on tarpeen toimintapoliittisten tavoitteiden perusteella ja ottaen huomioon myös valvontaa koskevat tavoitteet. Valvontastrategian katsotaan olevan asianmukainen ja riittävän tasapainoinen suhteessa perinteiseen riskiin, joka liittyy suoraan tai välilliseen hallinnointiin (julkiset hankinnat ja avustukset sekä rahoitusosuussopimukset, lisätietoja 2.2.1 kohdassa). 2.2.3.Arvio valvonnan kustannustehokkuudesta ja odotettavissa olevasta virheriskin tasosta Tuoreimpien tietojen perusteella (saatavilla rakenneuudistusten tukipalvelun (nykyisin rakenneuudistusten tuen pääosasto) vuoden 2018 hallintosuunnitelmassa ja vuotuisessa toimintakertomuksessa) arvio valvonnan kustannustehokkuudesta on alle 5 prosenttia. Henkilöstökustannukset arvioidaan käyttäen approksimaatioita, jotka perustuvat organisaatiokaavion ja toimenkuvausten analysointiin, kun taas valvonnan ulkoiset kustannukset perustuvat asianomaisten sopimusten ja niihin liittyvien maksujen arvoon. Ehdotettu hallinnointitapa, riskinarviointi ja ehdotetut riskinvähentämistoimet huomioon ottaen odotettu virhetaso on alhainen.

2.3.Toimenpiteet petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi Ilmoitetaan käytössä olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet Välineen osalta otetaan käyttöön eri toimenpiteitä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjumiseksi. Komission petostentorjuntastrategia kattaa koko menosyklin. Sen mukaisesti rakenneuudistusten tuen pääosasto laatii näitä menoja varten erityisen petostentorjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jossa otetaan huomioon toteutettavien toimenpiteiden oikeasuhteisuus ja kustannustehokkuus. Se perustuu pääpiirteissään rakenneuudistusten tuen pääosaston tämänhetkisen petostentorjuntastrategian soveltamisesta saatuihin kokemuksiin. Hallinnon kaikilla tasoilla sovelletaan asianmukaisia sisäisiä valvontamenettelyjä, ja ne on suunniteltu antamaan kohtuullinen varmuus seuraavien tavoitteiden saavuttamisesta: toimien vaikuttavuus, tehokkuus ja taloudellisuus; raportoinnin luotettavuus; varojen ja tietojen turvaaminen; tilien perustana olevien toimien laillisuuteen ja asianmukaisuuteen liittyvien riskien asianmukainen hallinta sekä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäiseminen, havaitseminen, korjaaminen ja seuranta. Petostentorjunnan toimintaohjelmassa kuvataan ennakko- ja jälkitarkastukset ns. punaisiin lippuihin perustuvan järjestelmän pohjalta. Siinä täsmennetään menettelyt, joita henkilöstön on noudatettava, jos petoksia tai sääntöjenvastaisuuksia ilmenee. Siinä annetaan myös tietoa työjärjestelyistä OLAFin kanssa. 3.EHDOTUKSEN/ALOITTEEN ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET 3.1.Kyseeseen tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat ·Talousarviossa jo olevat budjettikohdat Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä. Monivuotisen rahoituskehyksen otsake Budjettikohta Menolaji Rahoitusosuudet Numero

Otsake 2: Yhteenkuuluvuus ja arvot JM/EI-JM EFTA-mailta ehdokasmailta kolmansilta mailta Varainhoito-asetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet 2 06.01 04 01 (Teknisen tuen välineen tukimenot) JM/EI-JM EI EI EI EI 2 06.02.02 (Teknisen tuen väline – Operatiivinen tekninen tuki) JM EI EI EI EI 3.2.Arvioidut vaikutukset menoihin 3.2.1.Yhteenveto arvioiduista vaikutuksista menoihin milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 2 Yhteenkuuluvuus ja arvot RAKENNEUUDISTUSTEN TUEN PÄÄOSASTO Vuosi

2021 Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ • Toimintamäärärahat 06.02.02 (Teknisen tuen väline – Operatiivinen tekninen tuki) Sitoumukset (1) 114,364 116,692 119,065 121,486 123,956 126,476 128,367 - 850,406 Maksut (2) 56,382 84,658 97,685 102,053 104,886 107,981 107,853 188,908 850,406 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat 06.04 04 01 (Teknisen tuen välineen tukimenot) (3) 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 - 14,000 RAKENNEUUDISTUSTEN TUEN PÄÄOSASTON määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset =1+1a +3 116,364 118,692 121,065 123,486 125,956 128,476 130,367 - 864,406 Maksut =2+2a +3 58,382 86,658 99,685 104,053 106,886 109,981 109,853 188,908 864,406



Monivuotisen rahoituskehyksen otsake 5 ”Hallintomenot”

milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2021 Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 YHTEENSÄ Pääosasto: RAKENNEUUDISTUSTEN TUKI • Henkilöresurssit 29,890 31,945 31,945 31,945 31,945 31,945 31,945 221,560 • Muut hallintomenot 1,400 1,655 1,695 1,695 1,695 1,695 1,695 11,530 RAKENNEUUDISTUSTEN TUEN PÄÄOSASTO YHTEENSÄ Määrärahat 31,290 33,600 33,640 33,640 33,640 33,640 33,640 233,090 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) 31,290 33,600 33,640 33,640 33,640 33,640 33,640 233,090 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2021 Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 Vuoden 2027 jälkeen YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEISIIN 1–7 kuuluvat määrärahat YHTEENSÄ Sitoumukset 154,720 157,030 157,070 157,070 157,070 157,070 156,060 0,000 1096,090 Maksut 75,791 126,065 150,999 157,070 157,070 157,070 157,070 114,955 1096,090 3.2.2.Arvioidut vaikutukset hallintomäärärahoihin 3.2.2.1.Yhteenveto –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja. –X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja seuraavasti: milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) Vuosi

2021 Vuosi

2022 Vuosi

2023 Vuosi

2024 Vuosi

2025 Vuosi

2026 Vuosi

2027 YHTEENSÄ Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7 Henkilöresurssit 29,890 31,945 31,945 31,945 31,945 31,945 31,945 221,560 Muut hallintomenot 1,400 1,655 1,695 1,695 1,695 1,695 1,695 11,530 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 7, välisumma 31,290 33,600 33,640 33,640 33,640 33,640 33,640 233,090 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7

sisältymättömät Henkilöresurssit Muut hallintomenot 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 14,000 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 7 sisältymättömät, välisumma 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 2,000 14,000 YHTEENSÄ 33,290 35,600 35,640 35,640 35,640 35,640 35,640 247,090 Henkilöresursseja ja muita hallintomenoja koskeva määrärahatarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutettujen uudelleenjärjestelyjen tuloksena saaduilla määrärahoilla sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.

3.2.2.2.Henkilöresurssien arvioitu tarve –◻ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja. –X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja seuraavasti: Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 • Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt) XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) 162 173 173 173 173 173 173 XX 01 01 02 (EU:n ulkopuoliset edustustot) XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) •Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) 69 74 74 74 74 74 74 XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) XX 01 04 yy – päätoimipaikassa – EU:n ulkopuolisissa edustustoissa XX 01 05 02 (sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö – epäsuora tutkimustoiminta) 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) Muu budjettikohta (mikä?) YHTEENSÄ 231 247 247 247 247 247 247 XX viittaa kyseessä olevaan toimintalohkoon eli talousarvion osastoon. Henkilöresurssien tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen jakomenettelyssä talousarvion puitteissa. Kuvaus henkilöstön tehtävistä: Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt Ulkopuolinen henkilöstö 3.2.3.Yhteensopivuus nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa –◻ Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen mukainen. –◻ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista. Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät –◻ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista. Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät 3.2.4.Ulkopuolisten tahojen rahoitusosuudet –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu ulkopuolisia tahoja. –Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja seuraavasti (arvio):