FI    FI FI 
FI    FI  EUROOPAN KOMISSIO 
Bryssel 15.9.2010 
SEK(2010) 1050 lopullinen 
  
KOMISSION YKSIKÖIDEN VALMISTELUASIAKIRJA 
TIIVISTELMÄ VAIKUTUSTEN ARVIOINNISTA 
  
Oheisasiakirja 
  
ehdotukseen 
 
NEUVOSTON SUOSITUKSEKSI 
 
Nuoret liikkeellä – nuorten oppimis een liittyvän liikkuv uuden edistäminen  
 
{KOM(2010) 478 lopullinen} 
{SEK(2010) 1049}  
FI 2   FI TIIVISTELMÄ 
Tämä vaikutusten arviointi on oheisasiakirja ehdotukseen neuvoston suositukseksi, joka 
koskee nuorten oppimiseen liittyvän li ikkuvuuden edistämistä ja kuuluu Nuoret 
liikkeellä -aloitteen toimenpidepakettiin.  
1. TAUSTA 
”Nuoret liikkeellä” on lippulai vahanke, jolla Euroopan unioni (EU) tukee Eurooppa 2020 
-strategiaa. Tavoitteena on ” parantaa eurooppalaisten korkea-a steen oppilaitosten tasoa ja 
kansainvälistä houkuttelevuutta  sekä parantaa koulutuksen ja  opetuksen laatua EU:ssa 
kaikilla tasoilla yhdistäen sekä huippuosaaminen että tasa-arvo edistämällä opiskelijoiden ja 
harjoittelijoiden liikkuvuutta. Päämääränä on myös parantaa nuorten työllisyystilannetta .”1  
Yksi Nuoret liikkeellä –aloi tteen perimmäisistä tavoitteista  on edistää oppimiseen liittyvää 
liikkuvuutta. Sillä pyritään lisäämään opiskelijoide n liikkuvuutta (ja parantamaan sen laatua) 
merkittävästi. Tavoitteena on myös saatt aa oppimiseen liittyvät liikkuvuusmahdollisuudet 
kaikkien nuorten, erityisesti ammattiin opiskel evien ja vähäosaisten nuorten, ulottuville.  
On kuitenkin selvää, ettei aloitteen taustalla  olevia kunnianhimoisia tavoitteita saavuteta 
pelkästään EU:n ohjelmilla. Tästä syystä N uoret liikkeellä -tiedonanno ssa EU:n ohjelmatukea 
kehotetaan täydentämään oppimiseen liittyvää liikkuvuutta tukevilla jäsenvaltioiden ja 
muiden toimijoiden toimilla. Tärkeä osa työt ä on liikkuvuuden esteiden määritteleminen ja 
poistaminen.  
Komissio on laatinut luonnoksen neuvoston suos itukseksi, jotta hyvät kansallisen tason 
toimintatavat voitaisiin koota yhteen oppimis een liittyvän liikkuvuude n edistämiseksi. 
Suositus on tarkoite ttu poliittiseksi ohjenuorak si jäsenvaltioille niiden  pyrkiessä toteuttamaan 
Nuoret liikkeellä –aloitteen tavoitteita. Vaikutusten arvioi nnissa keskitytään juuri tähän 
Nuoret liikkeellä –paketin osaan, erityi sesti liikkuvuuden esteiden poistamiseen.  
2. ONGELMAN  MÄÄRITTELY 
Oppimiseen liittyvä liikkuvuus eli oleskelu ulkomailla tarkoituksena hankkia uusia taitoja on 
osa henkilöiden vapaata liikkuvuutt a ja yksi keskeinen keino, jo lla erityisesti nuoret voivat 
parantaa työllistyvyyttään ja kehittää itseään. 
Oppimiseen liittyvästä liikkuvuudesta on suoraa ja konkreettista hyötyä eurooppalaisille, ja 
Euroopan unioni onkin edistänyt ja tukenut sitä jo pitkään ja menestyksekkäästi. Erasmus-
ohjelman kaltaisten aloitteiden ansiosta yli kaksi miljoonaa opiskelijaa on voinut suorittaa 
toisessa maassa opintoja, jotka on tunnustettu virallisesti myös heidän kotimaassaan.  
Aivan liian monille eurooppalaisil le nuorille oppimiseen liittyvä  liikkuvuus ei toistaiseksi ole 
kuitenkaan realistinen vaihtoehto. Edelleen vain  suhteellisen harvat nu oret pääsevät oppiin 
ulkomaille, ja eräät ryhmät, esimerkiksi vähä osaiset nuoret, ovat erityisen aliedustettuina. 
Kielelliset, kulttuuriset, taloude lliset, oikeudelliset ja halli nnolliset esteet, jotka liittyvät 
esimerkiksi ulkomailla suoritettujen opintojen tunnustamiseen, validointiin ja 
                                                 
1 KOM(2010) 2020. 
FI 3   FI laadunarviointiin, istuvat tiukassa varsinkin EU:n jäsenneltyj en liikkuvuusohjelmien 
ulkopuolella . Ongelmana on myös se, etteivät nuor et ole edelleenkään hyvin perillä 
liikkuvuusmahdollisuuksista. Lisäks i nykylainsäädäntö on sektoripai notteista (korkea-asteen 
koulutus, ammattikoulutus, vapaaehtoistyö, opettajat  ja kouluttajat, nuoret tutkijat), mikä voi 
olla esteenä kokonaisvaltaisemmille lähestymista voille. Vaikka liikkuvuutta voidaankin lisätä 
kasvattamalla siihen (olemassa olevien ohjelmien  kautta) käytettävissä olevia kansallisia ja 
EU:n varoja, lisärahoitus ei yksin riit ä avaamaan mahdollisuuksia  liikkuvuuteen kaikille. 
Jäsenvaltioiden on tehtävä enemmän kansallisella ja alueellisella tasolla vielä olevien esteiden 
poistamiseksi. 
Neuvoston vuonna 2001 antama suositus opis kelijoiden, koulutuksessa olevien, 
vapaaehtoisten, opettajien ja koulutta jien liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä2 on jäänyt 
ajasta jälkeen. Kyseisen suos ituksen seurantakertomuksessa3 todetaan, että suositus on joiltain 
osin kantanut hedelmää, mutta tietoja sen er i kohtien täytäntöönpanon edistymisestä ei ole 
saatavilla kattavasti eikä helposti. Suosituksen ajan tasalle saattamiseksi, uudelleen 
kohdentamiseksi ja elvyttämiseksi  on kova tarve. 
3. TOISSIJAISUUDEN  ANALYYSI 
Koulutus- ja nuorisopolitiikka on ala, jolla EU :lla on Euroopan unionin toiminnasta tehdyssä 
sopimuksessa (Lissabonin sopimuksessa) määritelty jäsenvaltioiden toimia täydentävä 
toimivalta . Sopimuksen 165 artiklan mukaan ” unioni myötävaikuttaa korkealaatuisen 
koulutuksen kehittämiseen rohkaisemalla jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä sekä tarvittaessa 
tukemalla ja täydentämällä jäsenvaltioiden toimintaa ”. Unionin toiminnalla pyritään 
erityisesti edistämään ” opiskelijoiden ja opettajien liikkuvu utta muun muassa rohkaisemalla 
tutkintotodistusten ja opintojaksojen tunnustamista akateem isessa maailmassa ” ja 
”nuorisovaihdon sekä sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihdon kehittämistä ”. 
EU on omaksunut kaksijakoisen  lähestymistavan tekemällä poliittista yhteistyötä EU:n 
jäsenvaltioiden kanssa ja to teuttamalla elinikäisen oppimisen ohjelmia (Erasmus, Comenius, 
Leonardo ja Grundtvig) ja nuorisotoimintaohjel maa, joista rahoitetaan liikkuvuutta tukevia 
toimia.  
4. EU:N  ALOITTEEN  TAVOITTEET 
Tärkeimpänä toimintapoliittis ena tavoitteena on mahdollistaa oppimiseen liittyvä liikkuvuus 
kaikille  
– poistamalla liikkuvuuden esteet kans allisella/alueellisella tasolla 
– edistämällä oppimiseen liittyvää liikkuvuutta. 
Erityistavoitteena on  
• parantaa tiedonsaantia ulkomailla opiskelun mahdollisuuksista ja hyödyistä;  
• parantaa kielten osaamista monikielisyysstrategian4 tavoitteiden mukaisesti. Tavoitteena on 
muun muassa, että jokainen kansalainen osaisi  äidinkielensä lisäksi kahta muuta kieltä;  
                                                 
2 2001/613/EY. 
3 KOM(2004) 21.  
4 2008/C 320/01.  
FI 4   FI • poistaa oikeudelliset ja halli nnolliset esteet yhteisten, rajaty littävien opinto-ohjelmien ja 
oppimiseen liittyvän liikkuvuuden muid en muotojen kehittämiseltä; 
• karsia terveydenhoitoon ja sosi aaliturvaan liittyviä oikeude llisia ja hallinnollisia esteitä 
nuorten tutkijoiden, harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyöntekijöiden tieltä;  
• yhdenmukaistaa alaikäisten liikkuvuu tta säätelevää lainsäädäntöä; 
• vähentää tai poistaa opiskelijoi den taloudellisen tuen siirre ttävyyttä koskevia rajoituksia;  
• myötävaikuttaa ulkomailla suoritetun virall isen ja epävirallisen oppimisen sekä 
arkioppimisen tunnustamiseen ja validointiin; 
• lisätä aliedustettujen nuorisoryhmien (esim.  sosioekonomiselta taustaltaan muita 
heikommassa asemassa olevat, etniset vähemmistöt ja vammaiset) mahdollisuuksia 
osallistua liikkuvuuteen;  
• painottaa liikkuvuuden laadun parantamista;  
• rohkaista eri sektoreiden yhteistoimintaan eri kohderyhmille yhteisten ratkaisujen 
löytämiseksi;  
• parantaa edistymisen vertailua jäsenvaltioide n kesken ja vahvistaa vertaisoppimista.  
Vaikka onkin aiheellista määritellä  alat, joilla jäsenvaltioiden  toimille on erityinen tarve, 
koulutusalalla annettavien EU-tason suositus ten ei pitäisi olla liian ohjailevia. 
Toissijaisuusperiaatteen muka isesti jäsenvaltiot määritel kööt itse, miten ne pyrkivät 
tavoitteisiin omat olosuhteensa huomioon ottaen. 
5. TOIMINTAVAIHTOEHDOT 
Mahdollisten toimintavaihtoehtojen alustavassa tarkastelussa va likoitui kolme realistista ja 
toteutuskelpoista vaihtoehtoa, jo issa ei ylitetä EU:n  rajallisia koulutusal an toimivaltuuksia. 
5.1. Toimintavaihtoehto 1: Ei EU:n to imia / nykytilant een säilyttäminen 
(perusskenaario) 
Opiskelijoiden, koulutuksessa olevien, vap aaehtoisten, opettajien ja kouluttajien 
liikkuvuudesta Euroopan yhteisössä  vuonna 2001 annettu neuvoston su ositus, joka ei ole enää 
käytössä.   
5.2. Toimintavaihtoehto 2: Neuvoston su ositus: Nuoret lii kkeellä – nuorten 
oppimiseen liittyvän liikkuvuuden edistäminen 
Uusi neuvoston suositus, jolla vuoden 2001 suos itus saatetaan ajan ta salle ja kohdennetaan 
uudelleen. Lisäksi sillä edistetään eri sekt orit yhdistävää lähestymistapaa useammalle 
kohderyhmälle yhteisten liikkuvuuden esteiden po istamiseen ja tehostetaan seurantaa.  
5.3. Toimintavaihtoehto 3: Uusi avoin koor dinointimenetelmä nuorten oppimiseen 
liittyvää liikkuvuutta varten 
Uusi avoin koordinointimenetelmä oppimiseen lii ttyvän liikkumisen lisäämistä ja parhaiden 
käytäntöjen jakamista koskevien jäsenvaltioid en toimien seurantaan ja raportointiin. 
FI 5   FI 6. T OIMINTAVAIHTOEHTOJEN VAIKUTUSTEN ARVIOINTI  
6.1. Esiteltyjen vaihtoehtojen todennäkö iset taloudelliset, sosiaaliset ja 
ympäristövaikutukset 
Nykytilanteen säilyttämisellä taloudelliset, sosi aaliset ja ympäristövaikutukset jäisivät 
vähäisiksi, koska EU:n tasolla ei toteutettaisi uusia toimia. Vaihtoehtojen 2 ja 3 taloudelliset 
ja sosiaaliset vaikut ukset olisivat tuntuv ammat, koska useammat nuoret hyödyntäisivät 
oppimiseen liittyvää liikkuvuutta; näin nuorten taidot lisääntyvät ja syvenevät, mikä 
puolestaan edistää työllistymistä ja kulttuurista integraatiota. Liikkuvuuden uskotaan lisääntyvän, kunhan parannetaan tiedonsaantia, s uoritusten tunnustamista ja tukirakenteita 
sekä yksinkertaistetaan hallinnollisia menettely jä. Erityisesti niiden nuorten, joille liikkuvuus 
ei heidän taustansa tai muiden syiden takia ole ollut mahdollista, uskotaan hyötyvän tiettyjen 
esteiden poistamisesta ja siten para ntavan sosiaalisia ja taloudellisia 
selviytymismahdollisuuksiaan.  
6.2. Hallinnollisen rasitteen arviointi 
Vaihtoehdossa 1 hallinnollinen rasite ei lisäänny, koska siihen ei sisälly EU:n eikä 
kansallisten viranomaisten uusia toimia. Vaihtoe hdossa 2 suosituksen tote uttaville virastoille, 
oppilaitoksille ja valtionhallinnol le aiheutuu joitakin lisäkustannuksia niiden laatiessa uusia 
strategioita tai tarkistaessa lainsäädäntöä nuorten oppimiseen liittyvän liikkuvuuden helpottamiseksi. Myös liikkuvuuden tulost aulun luomisesta aiheutuu joitakin 
lisäkustannuksia, mutta kokonaisvai kutus jää seuranta- ja raportointivaatimusten muuttumisen 
myötä neutraaliksi. Vaihtoehdossa 3 hall innollinen rasite kasvaa eniten. Siinä 
täytäntöönpanokustannukset olisivat vaihtoehdon 2 luokkaa, mutta uuden avoimen 
koordinointimenetelmän mukaisten seuranta- ja raportointivaatimusten käyttöönotosta 
aiheutuisi lisäkustannuksia sekä EU:lle että jäsenvaltioille. 
6.3. Vaikutukset EU:n ulkopuolella  
Vaihtoehdolla 1 ei uskota olevan suurtaka an vaikutusta EU:n ulkopuoliseen liikkuvuuteen, 
koska se ei ole teemana neuvoston vuoden 2001 suosituksessa. Vaihtoehto 2 vaikuttaa 
myönteisesti EU:n ulkopuoliseen liikkuvuuteen, koska se on yksi neuvoston uuden suosituksen teemoista. Uuden suosituksen myöt ä perusskenaario ajantasaistuu ja paranee. 
Vaihtoehdon 3 vaikutukset EU:n ulkopuoliseen liikkuvuuteen jäävät vähäisemmiksi, koska oikeudellisen välineen puuttuminen tuskin r ohkaisee jäsenvaltioita toteuttamaan toimia. 
7. V
AIHTOEHTOJEN VERTAILU NIIDEN TODENNÄKÖISTEN VAIKUTUSTEN 
PERUSTEELLA  
Nykytilanteen säilyttäminen voi sekin johtaa myönteiseen keh itykseen, mutta sillä tuskin 
saavutetaan tavoitetta tehdä oppimiseen liit tyvästä liikkuvuudesta realistinen mahdollisuus 
kaikille. Vuoden 2001 suositukse ssa ei huomioida viime vuosien keskeisiä koulutussektorin 
kehitysaskelia, jotka vaikuttavat oppimis een liittyvään liikkuvuutee n. Lisäksi vaihtoehdon 
sektoripainotteisuus va ikeuttaa useammalle kuin yhdelle kohde ryhmälle yhteisten kysymysten 
käsittelyä. On myös todennäköistä,  että liikkuvuutta jo pitkään haitanneet esteet eivät poistu, 
koska perusskenaariossa niitä ei  tunnisteta tai niihin ei puut uta riittävästi. Vaikka vuoden 
2001 suositus pantaisiinkin kaikilta  osin täytäntöön, se ja sen se uranta koulutusalan avoimen 
koordinointimenetelmän mukaisesti ei riittäisi poistamaan kaikkia l iikkuvuuden tämänhetkisiä 
esteitä. Tästä syystä 4. jaksossa esiteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan uusia toimia. 
Vaihtoehdoilla 2 ja 3 on suuremmat mahdo llisuudet saada jäsenvaltiot muuttamaan 
lainsäädäntöään niin, että edellä esitetyt ta voitteet toteutuvat. Vaihtoehdossa 2 esitetyn 
FI 6   FI neuvoston uuden suosituksen etuna on se, että  se sisältää kokonaisvaltaisen ja selkeän 
suunnitelman, jolla puututaan tiettyihin ongelm akohtiin ja jonka perusteella edistymistä 
voidaan arvioida. Vaihtoehdossa 2 uusi oikeudellinen väline mahdollistaa alan toimenpiteiden uudelleen käynnistämisen, elvyttämisen ja ajan tasalle saattamisen. Pa inopiste on eri aloille 
yhteisissä horisontaalisissa este issä. Liikkuvuuskysymykset nousisivat  uudelleen asia listalle ja 
niiden näkyvyys lisääntyisi. Lisä ksi edistymisen vertailu eri maid en välillä helpottuisi, mikä 
on omiaan viemään kehitystä eteenpäin. Vaihto ehto 3 on luonteeltaan  ei-sitova, mikä voi 
heikentää sen mahdollisia vaikutuksia oikeudelliseen välineeseen verrattuna erityisesti siltä osin kuin on kyse oikeudellisten ja hallinnolli sten esteiden poistamisesta jäsenvaltioissa. 
Vaihtoehtoon 2 verrattuna on olemassa riski kol lektiivisen toiminnan heikkenemisestä, koska 
vaihtoehtoon 3 ei sisälly suositusta toiminna n liikkeellepanevana voimana. Uuden avoimen 
koordinointimenetelmän käyttöönotosta ja käytös tä aiheutuva hallinnol linen lisärasitus olisi 
huomattava sekä kansallisella että EU:n ta solla, joten jäsenvaltiot todennäköisesti 
vastustaisivat sitä pontevasti.  
7.1. Parhaaksi arvioitu vaihtoehto 
Edellä esitetyn arvion perustee lla paras vaihtoehto on toim intavaihtoehto 2 (neuvoston 
suositus), koska siinä oletetut vaikutukset ja toisaalta kustannukset ja hallinnollinen rasitus 
ovat parhaiten tasapainossa. 
8. S
EURANTA JA ARVIOINTI  
Seurannan, arvioinnin ja ra portoinnin on määrä tapaht ua osana eurooppalaisen 
koulutusyhteistyön strategisia puitteita (avoin koordinointimen etelmä), jotka kohdennetaan 
uudelleen tähän tarkoitukseen. Komissio arvioi  jäsenvaltioiden edis tymistä kahden vuoden 
välein kansallisten raportti en perusteella. Lisäksi komissi o esittää tulostaulun muodossa 
maakohtaisia huomautuksia vahvuuksista ja heikkouksista oppimiseen liittyvän liikkuvuuden esteiden poistamisessa, mikä mahdo llistaa maiden välisen vertailun.  
Edistymistä tavoitteiden saavuttamisessa m itataan seuraavilla indikaattoreilla:  
• liikkuvuutta hyödyntäneiden opiskelijoiden/vap aaehtoistyöntekijöid en/tutkijoiden 
(selvityksissä) ilmoittamien, liikkuvuuden esteis iin liittyvien vakavien ongelmien määrän 
väheneminen 
• indikaattorit, jotka suunnitell aan kunkin esteen osalta saavutetun edistymisen perusteella ja 
joita seurataan ehdotetun liikkuvuuden tulostaulun kautta  
• oppimiseen liittyvää liikkuvuutta hyödyntävie n (15–35-vuotiaiden) nuorten määrän 
lisääntyminen 
• oppimiseen liittyvälle liikkuvuudelle  ehdotettavat EU-tason arvioi ntiperusteet (joihin on 
valmistauduttu eurooppalaisen koulutusyhtei styön strategisissa puitteissa, ET 2020)  
• korkea-asteen koulutuksessa tavoitteena on, että vuoteen 2020 mennessä vähintään 20 
prosenttia Euroopan korkeakoulutusalueelta va lmistuneista on opiskellut tai harjoitellut 
ulkomailla (liikkuvuuden arviointiperuste Bolognan prosessissa). 
Edistymisestä on tarkoitus laatia riippuma ton ulkopuolinen arvio neljän vuoden kuluttua 
suosituksen täytäntöönpanosta  (vuoden 2014 loppuun mennessä).