Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden kannustimista kaudella 2004–2006 {SEC(2010)59} /* KOM/2010/0006 lopull./2 */





[pic] | EUROOPAN KOMISSIO | Bryssel 1.2.2010 KOM(2010) 6 lopullinen/2 CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 6 final du 29.1.2010Concerne toutes les versions (correction de la référence croisée 2009 remplacée par 2010) KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden kannustimista kaudella 2004–2006 {SEC(2010)59} KOMISSION KERTOMUS EUROOPAN PARLAMENTILLE JA NEUVOSTOLLE EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden kannustimista kaudella 2004–2006 SISÄLLYSLUETTELO 1. Johdanto 3 2. Ulkoiset kannustimet 4 2.1 Sääntelyn joustavuus 4 2.2. Järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet 5 2.2.1 Tietotuki 5 2.2.2 Rahoitustuki 6 2.2.3 Tekninen tuki 7 2.2.4 Julkiset hankinnat 8 3 Yhteenveto kutakin indikaattoriryhmää koskevista havainnoista 9 3.1 Sääntelyn joustavuus 9 3.2 Järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet 10 3.2.1 Tietotuki 10 3.2.2 Rahoitustuki 11 3.2.3 Tekninen tuki 12 3.2.4 Julkiset hankinnat 12 4. Päätelmät 13 1. Johdanto Organisaatioiden vapaaehtoisesta osallistumisesta yhteisön ympäristöasioiden hallinta- ja auditointijärjestelmään (EMAS-järjestelmä) 19. maaliskuuta 2001 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 761/2001[1] perustetaan järjestelmä, johon rekisteröityneet organisaatiot arvioivat ja hallinnoivat ympäristönsuojelutoimintaansa sekä parantavat jatkuvasti sen tasoa. Organisaatiot voivat hyötyä EMAS-järjestelmän käyttöönotosta monin tavoin: kestävämpi raaka-aineiden käyttö tuottaa taloudellisia etuja, julkinen kuva kohentuu, ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen riski pienenee ja suhteet ympäristöalan sääntelyviranomaisiin ja muihin sidosryhmiin paranevat. Myös riskinhallinta saadaan asianmukaiselle tasolle, minkä ansioista luotonantajat ja vakuuttajat saattavat tarjota taloudellisesti parempia ehtoja. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa jäsenvaltioita kehotetaan harkitsemaan, miten EMAS-järjestelmään rekisteröinti voidaan ottaa huomioon ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa ja noudattamisessa, jotta vältettäisiin sekä organisaatioiden että täytäntöönpanoviranomaisten työskentelyn tarpeeton päällekkäisyys. Asetuksen 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan edistämään organisaatioiden osallistumista EMAS-järjestelmään harkitsemalla erityisesti, miten hankintapolitiikan perusteita laadittaessa voidaan ottaa huomioon rekisteröinti EMAS-järjestelmään. Saman artiklan 3 kohdassa Euroopan komissio velvoitetaan toimittamaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle jäsenvaltioilta saamansa tiedot edellä kuvatuista edistämistoimista. Tällä kertomuksella täytetään kyseinen velvoite. Siinä kuvaillaan eri jäsenvaltioissa käytössä olevia erilaisia kannustavia toimenpiteitä ja esitetään yhteenveto kutakin indikaattoriryhmää koskevista havainnoista. Tämän tiedonannon liitteenä oleva valmisteluasiakirja sisältää yksityiskohtaista tietoa, jota jäsenvaltiot ovat toimittaneet tässä kertomuksessa määritellyistä kannustavista toimenpiteistä ja indikaattoreista sekä indikaattoreita koskevista tilastoista. Lisäksi siinä kerrotaan parhaista käytännöistä, jotka jäsenvaltiot ovat nimenneet sellaisiksi tiettyjen kannustavien toimenpiteiden myönteisten tulosten vuoksi. Kertomuksen pääasiallisena tarkoituksena on välittää tietoa Euroopan parlamentille ja neuvostolle sekä kertoa kansallisille viranomaisille muiden jäsenvaltioiden käytännöistä. 2. Ulkoiset kannustimet Kansallisten viranomaisten tarjoamat kannustimet vaihtelevat niille asetettujen tavoitteiden mukaan. Jäsenvaltioissa on käytössä kaksi kannustimien pääryhmää: 1. sääntelyn joustavuus 2. järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet: 3. julkiset hankinnat 4. rahoitustuki 5. tekninen tuki 6. tietotuki. 2.1 Sääntelyn joustavuus Tässä kertomuksessa sääntelyn joustavuuteen kuuluvat - sääntelystä myönnettävät helpotukset, joilla tarkoitetaan lakisääteisten vaatimusten korvaamista muuttamatta kuitenkaan ympäristölainsäädäntöä itseään; - sääntelyn purkaminen, mikä merkitsee varsinaisia lainsäädäntömuutoksia. Sääntelyn joustavuuden tavoitteet ovat seuraavat: - yksinkertaistaa ja keventää sääntelykehystä, jos sääntely on tarpeetonta; - poistaa menettelyihin liittyviä esteitä; - vähentää tarvetta toimittaa tarpeettomia asiakirjoja toistuvasti sääntelyviranomaiselle; - kannustaa toiminnanharjoittajia vastuullisuuteen. Asetuksen 10 artiklan 2 kohdassa säädetään, että jäsenvaltioiden olisi harkittava, miten EMAS-järjestelmään rekisteröinti voidaan ottaa huomioon ympäristölainsäädännön täytäntöönpanossa ja noudattamisessa. EMAS-asetuksessa säädetään tiukoista ympäristölainsäädännön noudattamista koskevista vaatimuksista, ja siinä edellytetään, että riippumattomat ja ulkoiset todentajat varmistavat, että organisaatio noudattaa lainsäädäntöä. Jotkin jäsenvaltiot ovatkin soveltaneet säännöksiä joustavasti EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden kohdalla keventääkseen sääntelystä aiheutuvia paineita ja virtaviivaistaakseen omien voimavarojensa hyödyntämistä. Sääntelyn joustavuuden käytön arvioimiseksi on määritelty seuraavat indikaattorit: Indikaattori 1 koskee lupien saamiseksi vaadittavia tietoja ja hakemusten yksinkertaistamista ja osoittaa, kuinka paljon jäsenvaltiolla on käytössä EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden lupamenettelyjä keventäviä lainsäädännöllisiä tekstejä, sopimuksia ja muita asiakirjoja. Tämän indikaattorin tausta-ajatuksena on, että suuri osa lupahakemuksiin tarvittavista tiedoista kerätään EMAS-järjestelmän kautta, jonka sisältämät tiedot ovat luotettavia, ajantasaisia ja käyttökelpoisia. Indikaattori 2 koskee raportointi- ja seurantavaatimusten vähentämistä tai yhdistämistä ja osoittaa, kuinka paljon jäsenvaltiolla on käytössä raportointi- ja seurantavaatimusten vähentämisen ja/tai yhdistämisen edellyttämiä lainsäädännöllisiä tekstejä, sopimuksia ja muita asiakirjoja. Tämän kannustimen tausta-ajatuksena on, että toimivaltaiset viranomaiset saavat ympäristölausunnosta tietoja, joita voidaan käyttää myöhemmin raportointi- ja/tai seurantatarkoituksiin. Näin voidaan välttää päällekkäistä työtä. Indikaattori 3 koskee tarkastusten määrän vähentämistä ja osoittaa, kuinka paljon jäsenvaltiolla on käytössä tarkastusten vähentämisen edellyttämiä lainsäädännöllisiä tekstejä, sopimuksia ja muita asiakirjoja. Tämän kannustimen tausta-ajatuksena on, että noudattamisen valvontaan varatut kansalliset voimavarat ovat vähäiset. Koska EMAS-järjestelmän käyttöönotto helpottaa ympäristölainsäädännön noudattamista, järjestelmään rekisteröityjä yrityksiä voidaan tarkastaa harvemmin tai suppeammin. 2.2. Järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet Asetuksen 11 artiklan 1 kohdassa säädetään vaatimuksista, joiden mukaan organisaatioiden osallistumista EMAS-järjestelmään on edistettävä. Artiklassa viitataan erityisesti pk-yritysten osallistumisen varmistamiseen helpottamalla tiedonsaantia ja rahoitustuen saantia, kohtuullistamalla rekisteröintimaksuja, edistämällä yhteistyötä julkisten laitosten kanssa ja osallistumista julkisiin hankintamenettelyihin sekä ottamalla käyttöön tai edistämällä teknisiä tukitoimenpiteitä. Asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan EMAS-järjestelmään osallistumista on edistettävä laajasti julkisen sektorin hankintakäytäntöjen avulla. Siinä velvoitetaan viranomaiset harkitsemaan, miten hankintapolitiikan perusteita laadittaessa voidaan ottaa huomioon rekisteröinti EMAS-järjestelmään. Järjestelmään liittymistä koskevia kannustimia voidaan tarjota seuraavilla pääalueilla: - tietotuki - rahoitustuki - tekninen tuki - julkiset hankinnat. 2.2.1 Tietotuki Jäsenvaltioissa tarjotaan tietotukea lähinnä seuraavin tavoin: - talouden toimijoita, pien- ja käsiteollisuutta, ammattiliittoja, viranomaisia ja suurta yleisöä varten suunnitellut tiedotusohjelmat; - tietyille sidosryhmille ja suurelle yleisölle suunnatut tiedotuskampanjat, joita tuetaan televisiokampanjoilla, erityisalojen julkaisuissa ja paikallislehdissä julkaistavilla artikkeleilla, järjestelmään liittymistä edistävillä kampanjoilla tai muilla yleistä tietoisuutta lisäävillä toimilla; - konferenssit ja työpajat, joilla pyritään edistämään aktiivista osallistumista sekä kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa. Tietotuen käyttöä kannustimena arvioidaan seuraavien indikaattorien avulla: Indikaattori 1: Sellaisten julkaisujen määrä, joilla parannetaan EMAS-järjestelmän tunnettuutta tiedottamalla siitä (esitteet, tiedotusaineistot, tiedotteet jne.). Indikaattori 2: Sellaisten julkaisujen määrä (artikkelit, tiedotuslehdet, sanomalehdet, tekniset aikakauslehdet, mainoskampanjat, EMAS-logon käyttö jne.), joissa esitellään eri tapoja välittää tietoa EMAS-järjestelmästä. Indikaattori 3: Sellaisten kokoontumisten määrä, joiden tarkoituksena on tiedottaa EMAS-järjestelmästä (konferenssit, työpajat, kampanjat, vapaaehtoistoimet, seminaarit, palkintojenjakotilaisuudet, näyttelyt, keskustelufoorumit, messut jne.). Indikaattori 4: EMAS-järjestelmää koskevaa tietoa sisältävien verkkosivustojen määrä (kun toimivaltaisia elimiä on enemmän kuin yksi). Indikaattori 5: Jäsenvaltioiden valvonnassa olevien valvonta- ja seurantavälineiden sekä EMAS-rekisteröintivälineiden ja muiden välineiden määrä (kun toimivaltaisia elimiä on enemmän kuin yksi). Indikaattori 6: Sellaisten yhteydenottojen määrä EMAS-rekisteröimättömiin organisaatioihin, joiden tarkoituksena on tiedottaa EMAS-järjestelmästä (kirjeet, postitukset jne.) ja jotka osoittavat, millä tavoin rekisteröimättömiin organisaatioihin on oltu yhteydessä. Indikaattori 7: Sellaisten yhteydenottojen määrä EMAS-rekisteröityihin organisaatioihin, joiden tarkoituksena on jakaa EMAS-järjestelmää koskevaa tietoa (kirjeet, postitukset jne.) ja jotka osoittavat, millä tavoin rekisteröityihin organisaatioihin on oltu yhteydessä. 2.2.2 Rahoitustuki Jäsenvaltioissa tarjotaan rahoitustukea lähinnä seuraavin tavoin: - tuki uusille EMAS-rekisteröinneille kertasuorituksena tai prosenttiosuutena aiheutuneista kokonaiskustannuksista; - ympäristönsuojelun tason parantamiseksi tehdyille hankinnoille myönnettävät verohelpotukset, jotka ovat välillinen tapa antaa rahoitustukea; - erityinen rahoitustuki teknistä tukea, henkilöstön koulutusta ja ulkoista konsultointia varten; - alennetut rekisteröintimaksut; Viimeisinä mainittakoon EMAS-järjestelmään rekisteröityjen yritysten pankeilta ja vakuutuslaitoksilta neuvottelemat suotuisat ehdot. Rahoitustuen käyttöä kannustimena arvioidaan seuraavien indikaattorien avulla: Indikaattori 1 osoittaa EMAS-rahoitusta koskevien lainsäädännöllisten tekstien, sopimusten tai muiden asiakirjojen määrän jäsenvaltiossa. Indikaattori 2 osoittaa, kuinka paljon rahoitusta EMAS-järjestelmän käyttöönottoon on osoitettu (henkilöstön palkkakulut pois luettuina). Indikaattori 3 koskee uusiin EMAS-rekisteröinteihin tarkoitettua rahoitustukea ja osoittaa, kuinka suuri prosenttiosuus uusiin EMAS-rekisteröinteihin tarjotusta kokonaisrahoituksesta on käytetty. Indikaattori 4 koskee EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille tarkoitettuja avustuksia ja rahoitustukia ja osoittaa, kuinka suuri prosenttiosuus EMAS-rekisteröidyille organisaatioille tarkoitetusta kokonaisrahoitustuesta on käytetty. Indikaattori 5 koskee ympäristönsuojelun tason parantamiseksi tehdyille hankinnoille myönnettyjä verohuojennuksia ja osoittaa, kuinka paljon tukea organisaatiot ovat saaneet ympäristönsuojelun tasoon liittyviin hankintoihin. Indikaattori 6 koskee muun muassa pilottihankkeisiin, edistämisohjelmiin ja ympäristösopimuksiin myönnettyä erityistä rahoitustukea ja osoittaa, millä muilla tavoilla rahoitustukea on myönnetty organisaatioille. Indikaattori 7 osoittaa organisaatioille myönnetyt rekisteröintimaksujen alennukset. Indikaattori 8 koskee EMAS-järjestelmään rekisteröityjen organisaatioiden saatavilla olevia etuja ja osoittaa niiden pankkien määrän, jotka tarjoavat etuja EMAS-rekisteröidyille organisaatioille (edullisia lainoja EMAS-järjestelmän käyttöön ottamiseksi jne.). Indikaattori 9 osoittaa niiden vakuutuslaitosten määrän, jotka tarjoavat etuja EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille, ja havainnollistaa, millaisia vakuutusetuja organisaatiot voivat saada EMAS-rekisteröinnin ansiosta. 2.2.3 Tekninen tuki Jäsenvaltioissa tarjotaan teknistä tukea lähinnä seuraavin tavoin: - Koulutusohjelmat yhteistyössä kauppa- ja teollisuuskamarien ja muiden asiaan soveltuvien järjestöjen kanssa tai kansallisen EMAS-elimen valvonnan alaisena. - Erityisesti pk-yrityksille suunnitellut vaiheittaiset käyttöönotto-ohjelmat. Näillä järjestelmillä autetaan pk-yrityksiä saavuttamaan niiden erityistarpeita vastaava erinomainen ympäristönsuojelun taso. - Ympäristöjärjestelmien kaikkien toimijoiden yhteistoiminta, kuten työryhmät, kumppanuudet, vertaisarvioinnit ja yksilöllinen valmennus. - Viranomaisten lyhyen ja pitkän aikavälin investoinnit ammattihenkilöiden kouluttamiseksi erityisohjelmien avulla. - Tietyille sektoreille suunnatut ohjeet ja työvälineet. Teknisen tuen käyttöä kannustimena arvioidaan seuraavien indikaattorien avulla: Indikaattori 1 : Tuen tarjoamista ja EMAS-järjestelmän käyttöönotossa noudatettavaa menettelyä käsittelevien asiakirjojen määrä (ohjekirjat, oppaat, työvälineet, neuvonta, suuntaviivat, käsikirjat, interaktiiviset CD-levyt, tutkimukset jne.). Indikaattori 2 : Sellaisten EMAS-järjestelmän vaiheittaista käyttöönottoa koskevien ohjelmien määrä, joiden tarkoituksena on auttaa organisaatioita parantamaan ympäristöjärjestelmiään eri tasoilla erityistarpeidensa mukaisesti. Indikaattori 3 : Sellaisten koulutusohjelmien (koulutus, kurssit, aktiviteetit jne.) määrä, joiden tarkoituksena on tarjota teknistä tukea organisaatioille. Indikaattori 4 : Ympäristöjärjestelmien kaikkien toimijoiden yhteistoiminnan määrä; esimerkiksi työryhmät, kumppanuudet, vertaisarvioinnit, yksilöllinen valmennus, verkostot ja tiedotusryhmät. Tämä indikaattori osoittaa, millaisilla eri tavoilla organisaatiot voivat vaihtaa EMAS-järjestelmää koskevaa tietoa. Indikaattori 5 : Sellaisten hankkeiden ja muiden (pilotti)ohjelmien määrä, jotka on toteutettu EMAS-järjestelmän käyttöönottoa koskevan teknisen tuen tarjoamiseksi organisaatioille. Indikaattori 6 : Sellaisten muiden erityissäännösten (standardien) määrä, joista on apua EMAS-järjestelmän käyttöönotossa. 2.2.4 Julkiset hankinnat Julkisten hankintojen tekijät sekä muut julkisista hankinnoista annettujen direktiivien soveltamisalaan kuuluvat tahot ovat merkittävä kuluttajaryhmä. Noin tuhat miljardia euroa eli noin 16 prosenttia EU:n BKT:stä käytetään julkisiin hankintoihin. Ympäristönäkökohtien huomioon ottaminen julkisissa hankinnoissa saattaisi osaltaan merkittävästikin parantaa kehityksen kestävyyttä. Jos julkisten hankintojen tekijät viittaisivat soveltuvin osin tarjouspyynnöissään EMAS-järjestelmään, järjestelmän tunnettuus paranisi ja toimeksisaajia kannustettaisiin liittymään järjestelmään. Asetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan EMAS-järjestelmään osallistumista on edistettävä laajasti julkisen sektorin hankintakäytäntöjen avulla. Artiklassa edellytetään, että viranomaiset harkitsevat, miten hankintapolitiikan perusteita laadittaessa voidaan ottaa huomioon rekisteröinti EMAS-järjestelmään. Julkisia hankintoja koskevat direktiivit[2] tarjoavat mahdollisuuden vaatia, että tarjoajat toteuttavat ympäristöasioiden hallintaa koskevia toimenpiteitä urakka- tai palvelusopimusten yhteydessä. Esimerkkinä voidaan mainita sillan rakentaminen luonnonsuojelualueelle. Tällöin on tarvetta jatkuvaan ympäristöasioiden hallintaan ja erityisiin suojelutoimenpiteisiin rakennusurakan aikana. Tällaisissa tapauksissa EMAS-järjestelmää tai jotakin muuta vastaavaa ympäristöjärjestelmää voidaan käyttää todisteena ympäristöasioiden hallintaa koskevien toimenpiteiden toteuttamisvaatimuksen noudattamisesta. Indikaattori 1 kuvastaa julkisten hankintojen käyttöä kannustimena eri jäsenvaltioissa ja osoittaa tätä asiaa koskevien asiakirjojen määrän jäsenvaltiossa. 3 Yhteenveto kutakin indikaattoriryhmää koskevista havainnoista 3.1 Sääntelyn joustavuus Sääntelyn joustavuuden on havaittu hieman lisääntyneen. Kuitenkin vain neljässä jäsenvaltiossa (Espanjassa, Saksassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa) käytetään kaikkiin kolmeen indikaattoriin liittyviä kannustimia. Kahdessatoista jäsenvaltiossa tällaisia kannustimia ei tarjota lainkaan. Saksassa on laadittu eniten lainsäädäntöä tällä alueella. Myös Alankomaissa, Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Portugalissa, Slovakiassa, Sloveniassa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on laadittu asiaa koskevia asiakirjoja. Kyproksessa, Liettuassa, Ranskassa ja Tšekissä on alettu laatia asiakirjoja, joilla on tarkoitus antaa sääntelyyn liittyviä etuja EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille. Joissakin jäsenvaltioissa on säädetty lupahakemusten tai kevennettyjen raportointi- ja seurantavaatimusten osalta erityisistä ja tarkkaan rajatuista tilanteista, joissa EMAS-järjestelmään rekisteröidylle organisaatiolle myönnetään etuja. Tällöin on useimmiten kevennetty raportointivelvollisuuksia tai tarjolla on yksinkertaisempia lupien hakemusmenettelyjä IPPC:n (ympäristön pilaantumisen ehkäisemisen ja vähentämisen yhtenäistämisen), jätehuollon, kaatopaikkalupien, veden ja päästöjen osa-alueilla. Ylivoimaisesti eniten on IPPC:hen liittyviä kannustimia (Espanjassa, Kyproksessa, Liettuassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Vaikka IPPC-kannustinta arvostetaankin suuresti liike-elämässä, se ei koske kaikkia teollisuudenaloja, ja sen tarjoamat mahdollisuudet ovat siksi rajalliset. Toisissa jäsenvaltioissa EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille on annettu tilanteita yksilöimättä laajempia vapautuksia raportoinnista, jos organisaatiot täyttävät velvollisuutensa vastaavalla tavalla. Tällainen laaja etu tarjoaa parhaan potentiaalin, koska se mahdollistaa etujen räätälöinnin yksittäiselle organisaatioille. Oikeusvarmuuden toteutumiseksi ja kannustimien käytännön soveltamisen helpottamiseksi voisi kuitenkin olla hyödyllistä liittää edut erityisiin lupahakemusmenettelyihin tai erityisiin seuranta- tai raportointivelvollisuuksiin. Tarkastusten osalta etu voi olla joko tarkastusten määrän supistaminen tai tarkastuksista maksettavan maksun alentaminen. Joissakin tapauksissa maksualennus ei ole suoraan yhteydessä EMAS-rekisteröintiin, vaan alennus myönnetään sen vuoksi, että tarkastukset vaativat usein viranomaisilta vähemmän aikaa ja vaivaa. 3.2 Järjestelmään liittymistä koskevat kannustimet 3.2.1 Tietotuki Tietotuki lisääntyi kaudella 2004–2006. Tuen muoto vaihteli esitteiden ja tiedotteiden sekä sanomalehti- ja aikakauslehtiartikkelien julkaisemisesta konferenssien, työpajojen ja muiden tapahtumien järjestämiseen. Kaikilla jäsenvaltioilla on ainakin yksi verkkosivusto, jolla tarjotaan tietoa EMAS-järjestelmästä. Kaikki tiedotusaineistot oli yleensä erikseen suunniteltu EMAS-järjestelmää koskevan tiedon levittämiseksi ja järjestelmän käyttöönoton edistämiseksi. Valtaosa järjestetyistä tapahtumista koski EMAS-järjestelmää, mutta joissakin tapauksissa EMAS mainittiin osana laajempaa aihetta, kuten ympäristön kestävyyttä tai jotakin muuta ympäristöjärjestelmää (Alankomaat, Tšekki ja Viro). Konferensseissa ja tiedotusaineistoissa tarjottiin useimmiten yleistietoa järjestelmästä ja vaiheista, joita EMAS-järjestelmään rekisteröityminen organisaatioilta edellyttää. Tiettyä yksittäistä toimintasektoria koskevia konferensseja tai tiedotusaineistoja tarjottiin Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Latviassa, Portugalissa, Slovakiassa ja Sloveniassa. Vaikka yleistieto on aina tarpeellista, organisaatioita voi kiinnostaa ja hyödyttää etenkin tietyille sektoreille suunnattu tuki. Se saattaa lisätä järjestelmän käyttöönottoa. Alankomaissa, Espanjassa, Itävallassa, Kyproksessa, Romaniassa, Saksassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa järjestettiin määräajoin (yleensä vuosittain) samoja aiheita käsitteleviä EMAS-kokouksia. Toimintoja järjestettiin ylipäätään määräajoin, ja kertatapahtumat olivat poikkeuksia. Harvinaisempia tukimuotoja olivat kansallisten EMAS-palkintojenjakotilaisuuksien järjestäminen, TV:ssä esitetyt lyhyet mainosfilmit (Portugali ja Puola) ja EMAS-järjestelmään liittyvien pikkuesineiden tuotanto (Puola). EMAS-järjestelmää koskevat tietotukitoimenpiteet kohdistetaan yleensä EMAS-järjestelmään rekisteröityihin organisaatioihin, mutta käytössä on myös toimenpiteitä, jotka kohdistetaan EMAS-järjestelmään rekisteröimättömiin organisaatioihin (Alankomaat, Espanja, Kreikka, Kypros, Latvia, Liettua, Norja, Portugali, Puola, Ranska, Romania, Saksa, Slovakia, Suomi, Unkari, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta). Rekisteröityihin organisaatioihin pidettiin myös tiiviisti yhteyttä. Tietotukea koskevia kannustimia on saatavilla kaikille organisaatioille, myös pk-yrityksille. Jotkin jäsenvaltiot tarjoavat kuitenkin erityisesti pk-yrityksille tarkoitettuja kannustimia (Espanja, Kypros, Liettua ja Slovakia). EMAS-järjestelmää koskevaan tietotukeen kohdennettu rahoitus on yleistymässä useissa jäsenvaltioissa (Espanja, Kreikka, Latvia, Puola, Ranska, Romania, Saksa ja Viro). 3.2.2 Rahoitustuki EMAS-järjestelmän rahoitukseen liittyvien tekstien määrä lisääntyi hieman. Espanjassa, Italiassa, Kreikassa, Liettuassa, Portugalissa, Puolassa, Saksassa, Slovakiassa, Tšekissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa on laadittu EMAS-järjestelmän rahoitukseen liittyviä tekstejä. EMAS-järjestelmälle kohdennettu rahoitus on kasvanut huomattavasti: lähes 400 prosenttia. Erityisen huomattava määrä rahoitusta EMAS-järjestelmälle on osoitettu Espanjassa. EMAS-järjestelmälle osoitettu rahoitus käytettiin pääasiassa konferensseihin, seminaareihin ja erilaisiin tapahtumiin sekä opaskirjojen, esitteiden ja muiden julkaisujen laadintaan. Joissakin tapauksissa rahoituksesta katettiin myös toimivaltaisen elimen kustannukset. Uusiin EMAS-rekisteröinteihin myönnetty rahoitustuki on vähäistä. Sitä tarjotaan Espanjassa, Kreikassa, Portugalissa, Saksassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille myönnettävän rahoitustuen tilanne on samanlainen: tukea myönnetään vain Espanjassa, Ranskassa, Slovakiassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Jäsenvaltioilla ei ollut aikeita myöntää verohuojennuksia ympäristönsuojelun tason parantamiseksi suunnitelluille hankinnoille. Muun muassa pilottihankkeisiin, edistämisohjelmiin ja ympäristösopimuksiin myönnetty erityinen rahoitustuki on lisääntynyt, mutta tällaista tukea myönnetään vain muutamassa jäsenvaltiossa (Espanjassa, Irlannissa, Itävallassa, Latviassa, Portugalissa, Suomessa ja Tšekissä). Rekisteröintimaksujen alentamisen tai poistamisen muodossa tarjotut EMAS-rekisteröintiä koskevat rahalliset kannustimet lisääntyivät. Rekisteröintimaksua ei tarvitse maksaa Alankomaissa, Belgiassa, Espanjassa (paitsi Murcian itsehallintoalueella), Italiassa (viranomaiset vapautettu maksusta), Kreikassa, Kyproksessa, Latviassa, Ranskassa, Unkarissa ja Virossa. Rekisteröintimaksuja on puolestaan alennettu Italiassa, Liettuassa, Romaniassa, Saksassa, Suomessa, Tanskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Pankit tai vakuutusyhtiöt eivät yleisesti ottaen tarjoa etuja EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille. Tästä ovat poikkeuksina Italia, jossa eräät pankit ja monet vakuutusyhtiöt tarjoavat etuja EMAS-rekisteröidyille organisaatioille, ja Slovakia, jossa yksi pankki tarjoaa tällaisia etuja. Maksujen poistaminen on epäilemättä hyvä kannustin pk-yrityksille sekä muille organisaatioille. Romaniassa, Suomessa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa organisaation koko otetaan huomioon maksualennusta määritettäessä tai alennus on rajattu pk-yrityksiin. Maksualennusten lisäksi erityisesti pk-yrityksille suunnattua rahoitustukea on tarjolla Espanjassa, Kreikassa, Italiassa, Portugalissa, Slovakiassa, Tšekissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. 3.2.3 Tekninen tuki Tekninen tuki on lisääntynyt kaudella 2004–2006. Oppaita, suuntaviivoja, käsikirjoja ja muita teknistä tukea koskevia asiakirjoja sekä asiakirjoja ympäristöjärjestelmien kaikkien toimijoiden yhteistoiminnasta laadittiin useimmissa jäsenvaltioissa (Alankomaissa, Belgiassa, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Kreikassa, Latviassa, Liettuassa, Norjassa, Portugalissa, Puolassa, Ranskassa, Romaniassa, Saksassa, Slovakiassa, Suomessa, Tšekissä, Unkarissa ja Virossa). Suurin osa tällaisista asiakirjoista ja ohjelmista oli tarkoitettu kaikille teollisuudenaloille, mutta joissakin jäsenvaltioissa on laadittu ohjekirjoja ja oppaita tietyille aloille, kuten sairaaloita, urheilutiloja ja urheilutapahtumia varten (Kreikka); julkisia palveluita varten (Belgia); kemian-, elintarvike-, lääke-, sähkö- ja elektroniikkateollisuutta ja muita aloja varten (Espanja), sekä ruoka- ja juomateollisuutta ja huonekalualaa varten (Yhdistynyt kuningaskunta). Paikallisviranomaisille tarjottiin erityisneuvontaa Espanjassa, Kreikassa, Latviassa, Puolassa, Sloveniassa, Unkarissa, Virossa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Tällaisella kohdennetulla toimintamallilla on hyvät mahdollisuudet lisätä järjestelmän käyttöönottoa. Irlannissa, Portugalissa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Slovakiassa, Tanskassa, Tšekissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa laadittiin huomattavasti enemmän asiakirjoja ja ohjelmia, joiden tarkoituksena on helpottaa EMAS-järjestelmän käyttöönottoa pk-yrityksissä. Koulutusohjelmia ja ympäristöjärjestelmien kaikkien toimijoiden yhteistoimintaa on kehitetty useimmissa jäsenvaltioissa (Alankomaissa, Belgiassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Kyproksessa, Latviassa, Norjassa, Portugalissa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Slovakiassa, Sloveniassa, Suomessa, Tanskassa, Tšekissä, Unkarissa, Virossa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa). Tällaisiin ohjelmiin ja yhteistoimintoihin sisältyy usein EMAS-järjestelmän käyttöönoton harjoittelua eri sidosryhmien, EMAS-rekisteröityjen organisaatioiden tai paikallisviranomaisten verkostojen välisissä työryhmissä ja kokouksissa. Ympäristötodentajien, auditoijien ja paikallisviranomaisten kouluttaminen on usein tärkeä osa tällaisia ohjelmia. 3.2.4 Julkiset hankinnat Julkisiin hankintoihin liittyvien asiakirjojen määrä lisääntyi huomattavasti, ja tällaisia asiakirjoja on laadittu valtaosassa jäsenvaltioita. Julkisia hankintoja koskevia lainsäädännöllisiä tekstejä on laadittu Espanjassa, Itävallassa, Kreikassa, Kyproksessa, Latviassa, Portugalissa, Romaniassa, Slovakiassa, Tšekissä, Unkarissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Julkisia hankintoja koskevien suuntaviivojen ja asiakirjojen määrä on puolestaan lisääntynyt Alankomaissa, Italiassa, Kreikassa, Latviassa, Liettuassa, Norjassa, Puolassa Suomessa, Tanskassa ja Tšekissä. Jäsenvaltioiden mukaan tällaisissa asiakirjoissa käsitellään yleensä julkisten hankintojen muuttamista ympäristöystävällisemmiksi, ja huolimatta siitä, että asiakirjojen määrä on huomattavasti lisääntynyt, niistä ei aina ole suoraa tai selkeää hyötyä EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille. Ainoastaan Alankomaissa, Espanjassa, Kreikassa, Liettuassa, Romaniassa, Slovakiassa, Tšekissä ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa EMAS mainitaan erikseen ja kerrotaan, miten sitä voidaan käyttää julkisissa hankinnoissa. 4. Päätelmät Kansallisten viranomaisten tarjoamien ulkoisten kannustimien avulla voidaan vaikuttaa myönteisesti EMAS-järjestelmän käyttöönottoon varsinkin, jos kannustimet perustuvat kohdennettuihin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin. Kaikissa jäsenvaltioissa on käytössä toimenpiteitä, joilla tarjotaan ulkoisia kannustimia EMAS-järjestelmään rekisteröidyille organisaatioille. Yritykset valittavat kuitenkin yhä kouriintuntuvien toimenpiteiden puutteesta, mikä osoittaa, että kannustimia on vielä mahdollista parantaa. Kannustimet on yleensä suunniteltu hyödyttämään yksityisiä organisaatioita. Kuitenkin myös julkiset organisaatiot voivat rekisteröityä EMAS-järjestelmään. Vaikka niitä ei pääasiallisesti johdeta taloudellisista näkökohdista, on tärkeää, että jäsenvaltiot tarjoavat kannustimia myös tälle sektorille ja etenkin paikallisviranomaisille, jotka voivat toimia muille hyvänä esimerkkinä. Toisen EMAS-asetuksen tarkistaminen vuosina 2007–2009 merkitsee käännekohtaa järjestelmälle. Tarkistuksen yhtenä tavoitteena on vahvistaa asetusta siten, että kannustimet saavat merkittävämmän aseman ja jäsenvaltioiden halukkuus kannustimien tarjoamiseen lisääntyy. Vahvistamalla ympäristönsuojelun tasoa koskevaa raportointijärjestelmää ja mekanismia, jolla taataan vaatimusten noudattaminen organisaatioissa, voidaan ehkä lisätä sääntelyviranomaisten halukkuutta todellakin tarjota nykyistä enemmän kannustimia. Jäsenvaltioiden on kehitettävä kannustimia koskevaa politiikkaa ja pitkän aikavälin kannustinohjelmia parhaiden käytäntöjen edistämiseksi. Komissio tarjoaa jatkossakin EMAS-järjestelmän käyttöönottoon tarvittavaa teknistä apua ja tietotukea yksityisille ja julkisille organisaatioille. [1] EYVL L 114, 24.4.2001, s. 1 [2] Direktiivi 2004/17/EY ja direktiivi 2004/18/EY, annettu 31. maaliskuuta 2004.